JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
At jeg i Løbet af de første 14 Dage agter at afholde Auction, derom undlader jeg ikke at meddele Underretning for dem der mulig ved denne Leilighed ønske Noget bortsolgt. Hertz. Aarhuus, den 5te August 1844. Jens Ditlev Blichfeldt, virkelig Justitsraad, Byfoged i Skanderborg, Herredsfoged i Hjelmslev-Gjern Herreder, samt Skriver i bemeldte Jurisdictioner, Gjør vitterligt: at for mig har andraget Christen Andersen i Podehaugegaarden i Gjern Sogn og Herred, Skanderborg Amt, hvorledes han, i Medhold af en under 15de Juni 1844 erhvervet allerhøieste Bevilling til Mortifications=Doms Erhvervelse, har fundet sig foranlediget til at indstævne den mulige Jhændehaver af en af bemeldte Gaards forrige Eier Thøger Pedersen til Hjelmslev Gjern Herreders Overformynder under 14de Novbr. 1810, udstædt og den 15de f. M. inden bemeldte Herreders Ret thinglæst Panteobligation, stor 300 Rd. D., tilhørende Udstæderens 3de Søstre: Mette, Ane Sophie og Jnger Pedersdatter, hver med 100 Rd. DC., foruden nogle Varer, ifølge Samfrændeskifte af 31te Marts 1810, hvilken Obligation, for hvis Paalydende, der den 11te Juni 1813 er omskreven til 150 Rbd. Sølv, er givet 1ste Prioritets Panteret i ovennævnte Podehaugegaard, af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 4 Skpr. 3/4 Alb. og Skovskyld 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. med Bygning, Sæd og Avl, efterat den forsaavidt angaaer Ane Sophie og Jnger Pedersdatters Andeel er udslettet af Pantebogen, er bortkommen, saa at den for Mette Pedersdatters Andeel, 50 Rbd. Sølv og Varer, af Værdi omtrent 100 Rbd., der ligeledes er indfriet, ikke kan erholdes udslettet af Pantebogen. Thi indstævnes herved med Aar og Dags Varsel til at møde for Hjelmslev Gjern Herreders Ret, som holdes paa Thinghuset i Skanderborg den sidste Torsdag i Januar Maaned 1846, Form. Kl. 10, den eller dem, som maatte have forommeldte Obligation ihænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanten, saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed maatte melde sig, overeensstemmende med den paaberaabte Kongelige Bevilling, vil paastaae og forvente meerbemeldte Obligation ved Dom mortificeret som Behæftelsesdocument, saaledes at samme, ogsaa forsaavidt angaaer det resterende Beløb, af vedkommende Pantebog kan udslettes; Alt efter behørig Procedure og nærmere nedlæggende Paastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Forelæggelse eller Landag er afskaffet ved Frd. 3die Juni 1796.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Til Bekræftelse under min Haand og EmbedsseglSkanderborg, den 11te Juli 1844. Blichfeldt. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Landeiendom til Salg. Parcel No 2 af Hovedgaarden Bøgsted, "Eng gaarden kaldet, ønskes bortsolgt underhaanden. Gaarden, som er beliggende i Astrup Sogn, Wenneberg Herred, Hjørring Amt, circa 3/4 Miil fra Hjørring og 3 Mile fra Frederikshavn, umiddelbart ved Siden af den Landevei, der er paabegyndt at anlægges som Chaussee imellem disse to Byer, er nylig opbygget med Grundmuur, og afgiver, foruden Beboelsesleilighed, Meieri=Indretning og Laderum Plads til 100 Køer og 10 Heste. Eiendommen stod efter den gamle Matricul for Hartkorn ufri Hovedgaardstaxt 10 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. og 2 1/2 Alb., men har ved den nye faaet et Paalæg af c. 8 Tdr. Arealet ud gjor ialt 347 Tdr. Land, hvoraf circa 260 ere Agerland, hvilket Alt er af god og for den største Deel endog fortrinlig Beskaffenhed, 50 til 60 Tdr. Land ere Eng, som i Middelaar afgiver circa 150 Læs Ho; det Øvrige er Hede, som er jevn og fri for Steen, og forresten af god Bonitet. Tørveskiær haves i tilstrækkelig Mængde paa Eiendommen, og Mergel findes næsten overalt. Af Jorden er besaaet circa 30 Tdr. Land med Rug, 20 med Byg, 20 med Havre, 20 med Vikkehavre og 3 a 4 Tdr. Land belagte med Kartofler – Alt i velgjødet og merglet Jord, og der kan fortiden holdes 10 Heste og 80 til 90 Køer, hvilken Besætning meget let i Løbet af eet eller to Aar kan forøges til 100 Køer. Eiendommen kan faaes med eller uden Besætning, Alt eftersom Kjøberen ønsker det; i første Tilfælde kan den tiltrædes strax, i sidste i Foraaret 1845. Pengeconditionerne ville blive særdeles favorable for Kjøberen, og undertegnede Eier foreviser Eiendommen. Bøgsted, 8de Juli 1844. S. Hastrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
En for Næringsbrug velbeliggende Stueetage, bestaaende af 3 Værelser, Kjøkken, Kielder og Brændehuus, er formedelst Bortreise at faae tilleie, strax eller fra Michaeli, og anvises af F. C. Frandsen, Vestergade 658.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Opdragelsesanstalt i Kjøbenhavn Chr. Bartholin, Forstander for Borgerdydskolen i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Dette Jnstitut er bestemt til at optage Elever, der freqventere Land- og Søcadetacademiet og Kjøbenhavns forskjellige Skoler. Jnstitutet bestaar af 2 Afdelinger: 1) Den yngre Afdeling for Drenge over 8 Aar. Disse opdrages i Fælleskab under behørig Veiledning. 2) Den ældre Afdeling for unge Mennesker over 16 eller 17 Aars Alder. Disse have særskilte Værelser, og nyde den for denne Alder nødvendige større Frihed under behørig Control.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
For den legemlige Uddannelse sørges ved daglig Underviisning i Gymnastik og gymnastiske Lege som Sommeren i Svømning) under Veiledning af Jnstitutets Gymnastiklærer. J Fritiden gives Eleverne Leilighed til, under dygtige Læreres Veiledning, at beskjæftige sig med at dreie, gjøre Paparbeide o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Alle Elever betragtes som Medlemmer af min Familie. For at det vigtige Øiemed for al Opdragelse, Uddannelsen for Livet (den selskabelige Dannelse, ikke skal tabes af Sigte, kan kun et mindre Antal Elever antages. Den aarlige Betaling er 250 Rbd. Over 2 Pladser for Drenge, der ere bestemte til Studeringer, mod en aarlig Betaling af 150 Rbd., disponerer Hr. Hofprædikant, Dr. Münter. Ligeledes har Jnstitutet 2 Pladser for Landcadetter til den for Academiet normerede Betaling; disse besættes af mig selv. Naar Antallet ikke skulde lægge Hindringer i Veien, skal jeg iøvrigt aldrig findes uvillig til at moderere Betalingen for den flittige og sædelige Discipel, hvis Forældres Kaar ikke tillade at præstere den normerede Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Forældre og Foresatte, der ønske at betroe deres Sønner eller Myndlinge til min Veiledning, ville behage, helst personlig, at henvende sig til mig (Adresse: Borgerdydskolen i Kjøbenhavn), der meddeler enhver Oplysning, Jnstitutet angaaende. Chr. Bartholin. Den 18de Juli 1844. Aarhus-Paquetten ANDERS SANDor onsten, Capt. Michelsen, afgaaer – som hidtil – hvor Mandag Aften Kl. 10, til Kjöbenhavn, medtagende Passagerer, Kreaturer og Stykgods. Passageerragten er indtil videre nedsat til 9 Rbs for Kahytten og 5 Rb for Dækket Andreas Christian Wissing, Vestergade, ved Siden af Svane-Apotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Fra Bibliotheket i Polyhymnia" kan, paa Grund af Bögernes Revision, intet Udlaan skee fra den 8de til den 19de dennes. Aarhus, den 7de August 1844. Frictions-Fyrtøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
af Brødrene Rohmell & Schurers bekiendte gode Fabricata, saasom: Svovlstikker i Blik-Etuis, Papiir Æsker & Papiir=Omslag, Cigartændere & Svamp, faaes i Partier og en detail meget billig hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Fiin Hvedestivelse i Pakker a 1 A, fra Fabrikken "Cathrinedal paa Møen, C. A. Rodtwitt. faaes atter hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
En skikkelig, velopdragen Dreng, der har Lyst til Handelen, kan til 1ste Novbr. d. A. erholde Plads hos Viinhandler Theilgaard i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Selskabet den borgerlige Forening" i Aalborg ønsker til førstkommende October Flyttetid en Vært, da denne Plads, foruden mulig fri Bopæl, berettiger til Restauration og Udskjenk for herværende Theater-Besøgende, vil den for en duelig og virksom Mand være meget fordeelagtig. Om de nærmere betingelser contraheres med Directionen for nævnte Selskab, ligesom ethvert Andragende i denne Anledning frit tilstilles samme, inden Udgangen af September Maaned.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-07
Torsdag Eftermiddag fra Klokken 7 til 9 musicer Borgermusikken i "Vennelyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
No 144. Fredagen den 9de August. Den til Forsendelse med Brevposterne. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Nyheder fra Udlandet. Jfølge Efterretninger fra Batavia skulle alle de Europæere som hørte til det derværende Handelscompagnies Establissement, være blevne myrdede af de Jndfødte. (Flere Danske havde nedsat sig paa Balli.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Ogsaa i Athen, Grækenlands Hovedstad, er skeet et Attentat paa Kongens Person: en (det hedder: vanvittig) Gensd'armeribrigadeer trængte den 7de Juli med dragen Sabel ind af en Port paa Slottet, som ellers Jngen uden Majestæterne maa betræde. Skildvagten kunde først ikke overmande den Ulykkelige, men forfulgte ham ind i Gangen, hvor han gjennemborede ham med sin Bajonet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Russerne ere atter blevne slagne af Tscherkesserne. Disse havde med Storm erobret Der bend, en af Russerne befæstet By ved det caspiske Hav, og gjort et rigt Bytte af Proviant, Vaaben og Krigsmunition. Russerne havde i denne Kamp mistet 2000 Md. Et andet Nederlag have de lidt ved Piatigorsk (i det høie Kaukasus). Beretningen til føier, at der hersker stort Mismod blandt Russerne, idet de begynde at tabe Tilliden til deres Vaabenlykke. Det er som om den halve Christenhed, og det baade Catholiker og Protestanter, havde forenet sig til et Korstog mod Maroccanerne. Ved den africanske Kyst ligge spanske, franske, engelske, danske, norske, svenske, hollandske og sardiniske Krigskibe beredte til at begynde det, medens fra Landsiden af de Franske trænge ind i det mohamedanske Keiserdømme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Prindsen af Jonville skal have faaet Ordre til at blokere de africanske Kyster paa det strengeste, og Marschal Bugeaud til i Marocco selv at foreskrive Sultanen sine Fredsbetingelser. Jfølge den sidste Beretning havde Marschallen den 22de Juli sit Hovedqvarteer 3 Mile fra Uschda, og havde ødelagt flere Landsbyer paa det maroccanske Gebeet. Hvad som gjør meest Opsigt i dette Øieblik er den Efterretning, at en engelsk Escadre havde pludseligt viist sig udenfor Tanger og at saagar eet af Skibene var løbet ind i Tangers Havn. Fra Toulon afsendes uophørligt Troppeforstærkninger til Algier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Philladelphia har atter (15de Juli) været Skueplads for alvorlige Uroligheder. Voldsomme Optrin have nemlig paany fundet Sted imellem de indfødte Amerikanere og de i denne store Handelsstad boende Jrlændere. J flere Dage havde Kampen varet i Stadens Gader; der skjødes ikke alene med Geværer, men endog med Kanoner. Mange Mennesker ere blevne dræbte og saarede. Tilsidst vare Jrerne søgt ind i deres Kirke, at forsvare sig selv og deres Helligdom. Amerikanerne plantede Kanoner mod Kirken og skjød den i Brand. Derpaa stormedes Kirken, plyndredes og ødelagdes. Saaledes rasede Pøbelhobene en heel Nat. Endelig rykkede Nationalmilitsen ud, og nu kom det til en formelig Kamp imellem Militairet og den forbittrede Pøbel. Flere af Oprørerne faldt, men de samlede sig paany, og saaledes vedblev det hele næste Dag, indtil det endelig lykkedes Cavalleriet at fratage Tumultuanterne deres Skydts og ved Hielp fra Omegnen at tvinge dem til Rolighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Den Ødelæggelse som Floderne Missourri og Missisippi have anrettet i Amerika skal være over al Beskrivelse rædsom: i en Strækning af 1300 engelske Mile ere alle Plantagerne ved disse Floders Bredder blevne ødelagte. Tabet af Bomuld alene anslaaes til 250,000 Baller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Den engelske Regjering har atter faaet ubehagelige Efterretninger fra Sydhavet. Den fra Otaheiti bekjendte Consul Pritchard, der skal have lidt en meget haard Medfart af Franskmændene, været kastet i Fængsel og sluttelig forviist, er kommen til England, og beretter Følgende: Underrettet om, at Franskmændene, som regjere der paa Den, havde isinde at bemægtige sig Dronningens Person og sætte hendes Søn, et gaars Barn, paa Thronen, flygtede Hs. Majestæt tilligemed hendes Gemal og 3 Børn ombord i den engelske Krigsgalliot "Basilisk, hvor hun siden har residderet under Lieutn. Hunts Beskyttelse, da Landgang herfra har været hende formeent. Ombord fra dette Skib udstædte Dronningen en Proclamation, hvori hun opfordrede sine Undersaatter til Taalmodighed, da Englænderne vistnok vilde hielpe dem. Denne Proclamation blev erklæret for Høiforræderi mod de Franskes Konge, og flere Hovdinger grebne og bragte som Fanger ombord i en fransk Fregat, imedens Andre erklæredes for Rebeller, deres Eiendomme confiskeredes, &c. Papiti blev befæstet, Staden underkastet Krigslovene osv. Endelig arresteredes den br. Consul Pritchard, der ved sit tiaarige Ophold paa Øen, tildeels som Missionair, havde betydelig Jndflydelse hos Dronningen og Folket. Han beskyldtes for at ophidse de Jndfødte til Opstand. Paa de br. Skibschefers Forestillinger blev han endeligen løsladt, men paa den udtrykkelige Betingelse, at han ufortøvet skulde forlade Øen. Der forundtes ham ei engang Tid til at ordne sit Consulats Bureau, ja han nødtes endog til at lade baade Kone og Børn blive tilbage. – Skjøndt man inddrømmer, at Pritchard rimeligviis ved sin Ubesindighed for en Deel selv har været Skyld i det der er passeret ham, antages dog, at den brittiske Regjering maa fordre en eclatant Satisfaction for den Tort der er overgaaet den brittiske Nation paa Otaheiti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Julifesten i Paris endtes med en skrækkelig Ulykke. En uhyre Menneskemasse havde samlet sig paa Concordiapladsen for at see et der afbrændt Fyrværkeri, og da dette var endt styrtede Mængden, hen til Champs elysees, som var paa det pragtfuldeste illumineret, men underveis blev Trængselen saastor, at mange Mennesker trykkedes ihiel. Der løde frygtelige Skrig, men Hielp var umulig, hvad der faldt maatte blive liggende, og den fremtrængende Masse nedtraadte de Ulykkelige aldeles. Næste Morgen lignede Stedet, hvor Ulykken var skeet, en Valplads, bedækket med Laser af Klædningsstykker, og det nærliggende Vagthuus, hvor de Døde og Saarede vare henbragte, saae ud som et Slagterhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
En pludselig Orkan har den 25de Juli anrettet megen Ødelæggelse i Riga. J et Øieblik adsplittedes den store Flodbro; de med Varer fyldte Barker sank omtrent 50 søndersloges; mange Mennesker mistede Livet. Skaden paa Varer og Skibe anslaaes til flere 100,000 Sølvrubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Ogsaa i Preussisk Polen hjemsøges man for Tiden af en uhyre Oversvømmelse. Weichselfloden havde gjennembrudt de stærkeste Dæmninger og anrettet store Ødelæggelser; hele Strækninger staae dybt under Vand, og fra alle Kanter hørtes Folk raabe om Hjelp fra Tagene af deres Huse. Tusinder af Jndbyggerne miste herved Alt hvad de eie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 6te August. Deres Kgl. Høiheder Kronprindsen og Kronprindsessen vare den 1ste de passerede gjennem Berlin til Brunsvig. D. K. H. agtede sig til Pyrmont. Følgen af Hs. Maj. Kongens Besøg i Tivolforleden har været Udfærdigelsen af en Agent-Titefor Entrepreneuren Hr. Carstensen. Der menes, at en Commerceraadstitel havde været mere passende. Fattigtivoli, den Mark som grændser til Establissementet, er nu bleven afspærret ved en mægtig Grøft langs med Veien til Enighedsværn, der har koster (Md.) henved 4000 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Den saakaldte "Larsens Plads er kjøbt af "Jacob Holms Sønner for at indrettes til Landings plads for Dampskibene, hvorhos der tillige paa Pladsen vil blive indrettet et pragtfuldt Hotel. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Søndagen den 28de Juli afbrændte en Bondegaard under Vemmeltofte Gods. Mistanken faldt paa en Tjenestekarl, der arresteredes og bekjendte strax, at han, for at hævne sig paa sin Huusbond, havde ved chemiske Svovlstikker sat Jld paa Gaarden, ved at stikke dem ind i Halmen. Samme Person har bekjendt, at han ogsaa ifjor havde sat Jld paa Spiellerup Mølle, hvorved Møllerens Skaarige Moder tilsatte Livet og ynkeligen omkom i Luerne, idet hun havde søgt Tilflugt i Bagerovnen. Forbryderen er kun 26 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Fædrelandets Fredags No er bleven lag under Beslag, hvorimod Mandags No er frigivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
De jydske Stænder ere blevne tilstillede et Udkast til en kgl. Placat om, at al Handel med Tallotterisedler, enten udeelte eller i mindre Dele, aldeles forbydes mod en Mulct fra 10 til 100 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Provindsial=Beretninger. Man fortæller, at Hs. Maj. Kongen vil indtræffe til Kiel for at bivaane Jernbanens høitidelige Aabning. Banen er næsten færdig og belagt den hele Vei fra Altona med Skinner. Een Ulykke er allerede passeret paa Banen. En Arbeider skulde kjøre en Banevogn, beladt med Skinner og forspændt med een Hest, en Strækning hen af Banen, men begaaer den Uforsigtighed at sætte sig op at ride istedetfor at age paa Vognen. Hesten snublede og faldt, Manden kom ind under den fortrullende Vogn og blev knust; det samme blev Tilfældet med Hesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Der skal i Haderslev være opstaaet en meget interessant Samtale imellem Monarken og Sognefogderne (see Av. No 142). Erich Ladegaard fra Hoptrup skal have takket Hs. Maj. for Sprogpatentet af 29de Marts. Heri ere vi ikke enige!" skal flere andre Sognefogder protesterende have indvendt. Studsende skal Kongen have spurgt: "Hvordan da En stor Deel skal derpaa have erklæret, at de med Hensyn til Sprogpatentet af 29de Marts allerunderdanigst maatte bemærke, at de vare Danske, og ønskede, at deres Sprog maatte nyde den Ret, det kunde tilkomme. Hs. M. skal derpaa særdeles naadig have gjort Sognefogderne bekjendt med Allerhøistsammes Hensigter og Bestræbelser, der, forsaavidt en lige Retfærdighed mod Landets tydske Jndvaanere ikke forbød det, stedse vare gaaede ud paa at sikkre og bevare dansk Sprog og Nationalitet i Hertugdommet, saavidt samme er tilstede; hertil sigtede navnlig Sprogreskriptets Udstedelse af 14de Mai 1840, Patentet af 29de Marts d. A., den kgl. Tilladelse af en Høiskoles Oprettelse i Rødding m. m. Hvo som med Hensyn til de slesvigske Anliggender tillægger mig andre Hensigter, end lige Retfærdighed mod de Danske og Tydske, Ophjælpning og Bevaring af det betrængte Danske skal Kongen have forsikkret – farer med Usandhed. Forresten lovede Majestæten sig meget Godt af Høiskolen i Rødding, beklagede de 4 Deputeredes Udeblivelse af Stænderforsamlingen; roste A. Froms Adfærd i Soed ved at være gaaet ind til Stænderne; syntes, paa nogle Sognefogders frembragte Ønske om, at hvert Sogn i Provstiet maatte erholde sin Kirke, ikke at dette kunde gaae an, da ellers flere Kirker, som vare fattige, ikke kunde bestaae, opfordrede Sognefogderne til, stedse at henvende sig til Kongen eller vedkommende Auctoriteter, naar der laae dem noget paa Hjerte, og der vilde blive dragen Omsorg for deres Ønskers Opfyldelse, navnlig burde de ikke taale nogen Skolelærer, som ikke var tilstrækkelig Dansk, iblandt dem, men klage, og en saadan vilde da strax blive bortfjernet. "Jeg veed nok – vedblev Hs. Majestæt – at Reskriptet af 14de Mai 1840 ikke tilfulde er bleven efterlevet, og J ere blevne besværede med tydske Dokumenter; men herefter skal J blive forskaanede derfor." Oplivede ved Majestætens naadige Tale og Forsikkringer i Henseende til det nationale Spørgsmaal, forlode det store Fleertal af Sognefogderne, hvem den danske Sag ligger paa Hjerte, Kongen glade og tilfredse. (Do.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Krigsretsdommen i den mod det 2det Dr. Regmts4de Esqvadron (i Jtzehoe) for begaaede Subordinationsforseelser anlagte Sag, er nu bekjendtgjort tilligemed den kongl. Benaadelsesresolution, og lyder saaledes: Regimentscommandeuren, Oberstlieutenant v. Hindenburg, og Esqvadronschefen Ritmester v. Christiansen, ere blevne afskedigede, og Adjutant v. Linstow tilkjendt 2 Maaneders Fæstningsarrest. Af Mandskabet, af hvilke 56 vare specielt tiltalte, ere 6 blevne frikiendte; for de Øvrige er Tienestetiden bleven forlænget 2 Aar og Samtlige idømte 20 Dages Fængsel paa Vand og Brød; dog ere 4, som vare særdeles graverede, undtagne derfra. Een af dem skal straffes med 30 Dages strængt Fængsel og 75 Slag; de andre Tre med 30 Dages sædvanlig Fængsel paa Vand og Brød, og Enhver af dem med 50 Slag. Strax efter Dommens Publication foretoges Lodtrækning blandt Esqvadronens Mandskab, og blev dette deels afgivet til 1ste Dr. Ram. i Slesvig, deels til Jægercorpserne og Jnf. Bataillonerne, og endnu samme Dag begave de sig paa Marschen til deres nye Garnisoner. Med dem afgik fra Jtzehoe det ene af de Jæger-Compagnier der siden forrige Efteraar havde lagt der i Garnison, og næste Dag fulgte det andet efter. Hs. H. D. Statholderen, der tillige er kommanderende General i Hertugdom merne, var tilligemed hele Krigsretten, under denne Act tilstede i Jtzehoe, hvortil ogsaa Regimentets nye Chef, Oberstlieutenant v. Flindt, var indtruffen fra Nestved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Vi have idag - hedder det i Hp. Avis - af en agtet Reisende hørt, at Hs. M. Kongen har i Haderslev havt en Samtale med Laurids Skau men hvad denne Samtale angik vides naturligviis ikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Khonsposten beretter: "at man ogsaa havde ventet Laurids Skau til Himmelbjergsfesten, men forgiæves – thi han og Hans Nissen ere belagte med local Arrest, saa at de ikke maa forlade deres Jurisdiction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Om den Afskedsfest som Ringkjøbings Jndvaanere nylig gave til Ære for deres forhenv. Byfoged Cancelliraad Finsen, haves nu en mere omstændelig Beretning, hvoraf der bl. A. erfares, at flere havde ved denne Leilighed udtalt deres og deres Medborgeres Tak for de Goder, man skyldte ham som Embedsmand og Menneske, hvorpaa Cancelliraaden havde givet de hjerteligste Giensvar. Ved Ballet om Aftenen var han atter, efter en afsjungen Sang, paa Borgernes Vegne bleven takket for den Varme, hvormed han stedse havde taget sig af deres Jnteresser, og for hans ædle frisindede Humanitet. (Vi lykønske saaledes Hasle &c. Herreder, at de have faaet en Øvrighed, der har været saa elsket paa det Sted hvor han kom fra.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Den slesvigske Stænderforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-09
Det danske Sprog har endelig faaet sig en Repræsentant i den slesvigske Stænderforsamling: Sognefoged From, men han lader til at være af de meget spagfærdige. Sprogpatentet forlanger dog ikke mere, end at han skal erklære, at da han ikke er det tydske Sprog, tilstrækkelig mægtig, agter han af den Grund at betjene sig af det danske; men han har alligevel fundet sig i, at Tydskerne have paanødt ham den Erklæring, at han af den Grund, og alene af den Grund, agter at tale Dansk Hvis den Mand havde taget Mod til sig, kunde han have bragt Sagen et betydeligt Skridt fremad. Den kgl. Commissarius i Viborg holder, som man af Adressediscussionen seet, fast paa, at Sprogpatentet er misforstaaet og at Meningen er, at Enhver, der ikke med Lethed kan bevæge sig i det tydske Sprog, uden at angive nogen videre Grund, kan tale Dansk. Noget lignende har Baron Dirckink=Holmfeldt sagt i Berl. Td. at skulle være Kongens Mening. Hvis nu Hr. From havde støttet sig paa den danske Commissarius's Autoritet, og sagt: "Jeg vil tale Dansk, og paa Spørgsmaalet om af hvad Grund, havde svaret: "Jeg vil tale Dansk og jeg behøver ingen Grund at angive, saa var han jo rigtignok upaatvivlelig bleven sat paa Døren; men han kunde have appelleret til Kongens Afgjørelse, og man vilde da have faaet en reen og authentisk Fortolkning over dette Patents uheldige Redaction. Tv.)