JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-27
Kanadiske Poppel med store Blade 1400 Stkr. 6. Buske. Berberisser 2 til 3 Fod høie 2000 Stkr.; hvidne Lombardtske Nødder 3, 4, 5 Fod høie, 20000 Stkr. Ribs som kunne bære, 1500 Stkr.; Solbær 1200 a. Stkr. Prisen paa disse Sorter skal ikke blive høiere end de en er i Lübek, hvorfra man ellers med store Transportor kostninger maae bestille samme. Aalborg, den 17de Septbr. 1814. Jul. v. Berger, Apotheker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
No. 110 Aarhuus Stifts. Aar 1814. og privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 4de October. Tirsdagen Konressen. Snart ventes nu de høie Gjæster til Keiserstaden. Adskillige Prindser af det keiserlige Huus ere reisefærdige for at forskiellige Kanter at gaae dem imøde. Enskehertug Palatinus var allerede den 14de Septbr. afreist til Krakau for paa Grændsen at hilse paa den paa Reise værende russiske Keiser. Denne Monarks Reise gaaer over Witepsk, Lublin og Krakau. Blandt den utallige Mængde Fremmede som strømme sammen til Wien fra alle Europas Dele, nævnes nu ogsaa Fyrsten af Dolgurucky, den russiske Statsminister v. Stein, de meklenborgske, badenske og brunsvig-lüneburgske Ministre, den franske Minister Fyrst Talleystand, der i Forening med 4 andre Befuldmægtigede skal repræsentere Hs. M. Kongen af Frankrig. Den første engelske Ministers Gemalinde, Lady Castlereagh, i Fyrstinde Wolkonsk. Fyrsten af Neumied, Arvelebrindsen af Solm, Hertugen af Braunschweig, Storlertugen af Baden, Prindsen af Anhalt=Kothen, Arneprindsen af Mecklenborg-Schwerin, Hertugen af ler Bachsen Weimar, adskillige Deputerede fra Lombarhiet, Schweiz og Nederlandene, Præsident Gersdorff, b. m. fl. Kongen af Würtemberg med sin Statsminister Winzing rode passerede den 18de giennem Regenssurg. Fra Paris skriver man: "For de høie Persoer som begive sig til den Wiener Kongres ere hos det idgarisiske Skrædere og Modehandlere gjort Uhyre Bestil r. Inger. Maaskee der ikke engang hersker saa megen ogirksomhed i Kabinetterne som i de herværende Modelaboratorier. Neppe kan man tænke sig kostbarere og de nagfuldere Pynt end den, som den for sine uudtømommelige Forskjelligheder af Jdeer saa berømte Modehander Herbault har sendt til Baden og Wien, for en afNordens skiønneste og meest ophøiede Fyrstinder. hvilke Fordele, saaledes slutter man - ske Frankrig love sig af en Kongres som begynder un er saadanne Auspicier for samme, Fra Nürnberg meldes følgende: "Det fordums Rigsidderskab vil ogsaa benytte det nærværende Dieblik, og bereder sig til at sende Gesandtere til Kongressen. Jfølge samme Efterretninger skulde Sachsens Skjebne afgiøres paa en gandske anden Maade end man troer, nemlig at Kongen af Sachsen afstaaer Riget til sin Broder Prinds Anton, der er formælet med Keiser, Franz's Søster. Der siges endvidere, at Preusen, frasiger sig sine Rettigheder til Mainz, til Bedste for Bayern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Den 19de Sept. var den høitidelige Dag paa hvilken Kongen uddeelte nye Faner til 17 Linieregimenter efter at de af Hertuginden af Angouleme vare omvundne og af Storalmosenieren indviede. Da Tropperne havde aflagt Eden og under Hertugen af Angouleme og Berry vare defilerede forbi Kongen, nærmede General Maison med hele sin Generalstab sig Tronen og sagde: "Sire, Vi alle aflægge ved Tronens Fod Hyldingen af vor ubegrændsede Hengivenhed. Jeg er Borgen for, Sire, at de alle naar det giøres fornødent, ville døe i D. M. og Statens Tieneste. Kongen gientog: Mine Herrer, med den meest levende Følelse modtager jeg deres Hengivenheds Forsikringer; jeg betragtede Armeen som min Eiendom, jeg satte min uindskrænkede Tillid til den, men denne Dag knytter mig med nye Baand til den, og siden den har e holdet dens Faner af min Haand, føler jeg, jeg veed ikke hvad for nye, stærkere Folelser, end de jeg forhen fandt. Ved Præmieuddeelingen i en offentlig Anstalt i Paris, som nu kaldes Henrik den 4des Lyceum, fik Hertugen af Montebellos Søn den første Præmie. Hans Fornavn var Napoleon. Saasnart dette blev oplæst, opkom der en saa støiende Jubel blandt hans Meddisivle og Tilskuerne, at den tilstædeværende Stormester for Universitetet og Ministeren, for det Jndre ikke engang formaaede at tilbagebringe Stilhed. - Et fransk Blad indeholder følgende mærkelige Artikel: "Hs. K. H. Hertugen af Berry spadserede i Morges til Fods gjennem Parises Gader uden mindste Følge. - Marskal Massena (Prinds af Ettingen) er afreist fra Paris til sit Gouvernement. - En Jldebrand i Savigny, hvor Marskal Davoust cier et Gods, lagde nyeligen 30 Hue, i Aske. Marskallen lod uddele Brød til de Bran- og gav mange af dem et Udkomme hos sig. - Paa adskillige Steder i Frankrig faldt der den 5te Septbr. en stærk Steenregn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
De offentlige Fones eller saakaldte Stocks ere igien sunkne betydelig, hvortil man blandt flere Aarsager anfører Europas vedvarende ubestemte Forfatning, Engellands virksomme Bestræbelse for at sætte Nederlandennes Fyrste i Besiddelse af østerrigsk Flandern den amerikanske Krig, og endelig Engellændernes opvaagnede, Reisesyge, da man regner den daglige Udgift for dem, som reise i Frankrig, Belgien og Tydskland allene til 40000 Pd. Sterl., hvilket altsaa vilde udgjøre et aarligt Tab for Engelland af næsten 15 Millioner Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
- Et Ministerialblad opfordrer Regieringen til med storste Eftertryk at fortsætte Krigen mod Nordamerikanerne, og ingenlunde indgaae nogen Fred med dem, uden under de to Betingelser, at de erkiende det engelske Herredømme paa Havet og at Grændserne mellem Storbrittanniens og de forenede Staters Gebeet forandres. J Henseende til den første Punkt, siges blandt andet: "Mange ville studse og spørge, hvorfor skal da en Magt kunne fordre større Ret paa Havet end en anden, og Vi svare, fordi vor Nation har Magten dertil. Det vil ikke blive vanskeligt at bevise, at Retten er en nødvendig Følge af Magten. Skulde vel Engelland, hvis Sømagt er større end den hele øvrige Verdens, nu førstegange frasige sig en Ret, som det har udøvet i over et Aarhundrede!" - Prindsessen af Wallis agter at reise til Grækenland. - Hertug Adolf Frederik af Cambringe modtoges den 25de Sept. i Hamborg med mageløs Jubel. Den 27de feiredes der baade Ruslands Keisers og den brittiske Kongesøns Fødselsdag paa det meest glimrende. - Et Landgods er kjøbt for den Nelsonske Familie for 120000 Pd. Sterl. og har faaet Navnet Trafalgar=Park.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Spanien. At Urolighederne i dette Land endnu ikke ere dæmpede sees af følgende fra Generalkapitainen i Provindsen Cadix under 28de Aug. udstædte Dagsbefaling og Proklamation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Dagsbefaling. Mine forudgaaede Proklamationer ere ikke blevne i paaagtede. Forræderne og Uroestifterne vedblive at forlede det lettroende Folk. Jeg har opfyldt min Embedspligt nu skal Justitsen straffe. Jeg erklærer at der i øieblikkelig skal udnævnes en Militairkommission, som inden 3 Dage skal dømme i alle forekommende Tilfælde. Til venne Kommission vorder en, der overe veret som giør sig skyldig i at handle mod Ferdinand Villa Vicenzia. den 7des Souverainitet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Proclamation. Generalkapitainen i Provindsen Kadix der ifølge den Bedste blandt Kongernes Befalinger og faderlige Hensigter, har behandlet denne Provindses Jndvaanere som en Fader, seer sig nu nødsaget til at gribe til Strænghed. Han vil herefter behandle de Skyldige efter Jor tieneste, og forskaffe Navnet Ferdinand 7, Spansens og Jndiens Regent, den tilkommende Respekt; Hamder af Nationen og alle Europas Magter er erkiendt og ved sine Undersaatters Tapperhed igien er sat paa sin Fædrene Trone, som Tyrannen med al sin Magt ikke kunde frarive ham. Juan de Billa Vicenzia. De af Røyalisterne over Republikanerne i Provindsen Caraccas tilkiempede Fordeele bekræftes fuldkommen, saavelsom ogsaa Staden Caraccas Jndtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Franske Blade indeholde den Efterretning, at Engelland udbetaler Spanien 5 Mill. Pund Subsidier, og at derimod den engelske Handel i Spanien vil erholde adskillige Fordeele.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Sverrig. Da Hs. K. H. Kronprindsen om Aftenen den 16de Septbr. indtraf i Gothenborg var hele Staden paa det prægtigste illumineret Kongen, Dronningen og Hertugen af Sødermanland vare reiste ham imode. Søndagen derpaa gav Frimurerselskabet den kongelige Familie en stor Fest. - Skibsfarten mellem her og Norge er meget levende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
(Af Lüb. og Hamb. Aviser.) Fædrelandet. Kongeligt aabent Brev angaaende Helgolands Afstaaelse til Storbrittanien. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark a., giøre vitterligt. Da Vi med Hensyn til Fredens Tilveiebringelse haver fundet nødvendigt, ved Fredstraktaten med Storbrittannien af 14de Jan. d. A., at frasige for Os og Vore Efterfølgere i Regieringen, alle Rettigheder og Prætensioner i Henseende til Øen Helgoland, til Fordeel for Kronen Storbrittannien, saa have Vi ved ovenmeldte Fredstraktat løst Vore Undersaatter paa Helgoland fra deres Undersaats Pligter imod os; ligesom Vi og ved dette Vort aabne Brev, løse og frietage alle Helgolands Jndvaanere i Almindelighed og enhver af dem i Særdeleshed fra den Hyldings- og Troskabs-Eed, hvilken de som Undersaatter, i Almindelighed, eller som Embedsmænd i Særdeleshed, det være sig i civilt eller militairt, geistligt eller verdsligt Embede, have aflagt til Os. Givet paa Vort Kongelige Slot Frederiksberg, den 25de August 1814. Frederik R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen ved en nye Fundats af 29de Juli d. A. at tillægge det Kongelige Maler=, Billedhugger= og Bygnings=Akademie Navn af det Kongelige Akademie for de skiønne Kunster i Kiøbenhavn, og derhos ikke alene at stadfæst de Akademiet forhen givne Rettigheder og Venandninger, men endog at forunde det flere og større, for destomere at betrygge dets Tarighed og fremme dets Hæder og Tarv. J Forbindelse med den af Fundats har Hs. Majestæt under samme Dato forordnet et nyt Reglement for den indvortes Orden ved Akademiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Ved allernaadigst Bevilling af 20de August d. A. er der igiennem General-Postdirektionen bleven Kammerjunker og Major Niels Juul Reeds til Palsgaard, under Veile Amt i Nørre Jylland, som under 18de August 1812 erholdt kongelig Bevilling paa Færgefarten fra Sandberg Bugt i Klakringe Sogn sammesteds til Bogense i Jyen, meddelt Tilladelse til, som Erstatning for de paa Landingstedets Forening med videre anvendte Bekostninger, og for den fremtidige Vedligeholdelse, at oppebære visse Broepenge, saavel af Fartøier, der ei henhøre til Færgefatten, men desuagtet maatte anlægge ved Færgestedets Landingsplads, som af alt det, der overføres med Færgefartøier til eller fra dette Sted, dog saa at Reisende, Gods og Fartøier, som reise eller ankomme i Hs. Majestæts Ærinde eller ere det Offentlige tilhørende, ere frie for denne Afgifts Erlæggelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Den 27de Septbr. er den Kgl. Brig Bornholm under Capt. Lieutenant Kaas's Commando lagt ud paa Rheden, og er den 29d dito gaaet under Seil til Nordsøen. (Efter tydske Aviser skal dens Bestemmelse væ te at gaae til Christiania, for at overføre Hs. K. H. Prinds Christian.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Kabinetskoureer Brummer er den 22de afgaaet fra Khvn til Wien. Tre franske Fregatter med 400 Russiske Blesserede ere passerede gjennem Sundet for at gaae til Riga.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Næstsidste Løverdag solgtes paa Helsingørs Toldbod, et par Heste som skulde været udnuglede, men bleve af Strandtoldbetienten annammede og konfiskerede. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Torvepriserne der vare ved sidste Posts Afgang; 112 til 120 Rd. D. C. Tdn., et Pd. Smør 44 a 5 Rd. en Gaas 20 Rd. et par Aal 5 Rd. og en Snees Sild, a 6 Rd. D. C.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
I der Orkan, som rasede fra den 8den til den 4de September, bleve ved Danzig 3 Skibe aldeles sønderslagne, 15 store Skibe og endeel mindre dreve paa Stranden, deriblandt det danske Skib Amphitrite, Skipper Jørgensen, tilhørende Lorenz Larsen i Flensborg, som maatte kappe sine Master og fik Lasten fuld af Vand. Et andet Samme tilhørende Skib, Thetis, ført af And. Jensen, kom den 5te i Havnen efter at have mistet sit Anker. Ligeledes laa der det 64 Kom. læstige Skib Couard, Skipper Juul fra Kiøbenhavn, beskadiget først af et drivende Hamborger Skib, senere ved et engelsk Transportskib. Det mistede sit - Bogspryd, Formast og Bord. Mandskabet af alle ovenmeldte strandede Skibe, bestaaende af 179 Persøner, er vog reddet. De fleste af dem vare ladede med Korn og Skaden anslaaes til 90000 Pund Sterling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
J Skilderiet spørges med Rette om Aarsagen, hvori for de danske Tolvstillinger og Toskillinger, som ved Forordningen af 5te Januar 1813 dens 13de 5 ere gjorte gieldende, de første for 2, de sidste for 1 Rbs., dog brages saavel af de fleste Detailhandlere som i Bommen og Portene, uagtet der er Udsigt til, at Smaamynt nu ved Kourantsedlernes Jnddragelse vil blive nødvendigere og behøves i større Mængde end før.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Den 9de Septbr. er det tilladt James Paran af Kiøbenhavn i tilstundende Vinter i 6 Maaneder at give Forestillinger i Danmark i Limedands og Gymnastik, imod en Afgift til vedkommende Steds Fattigvæsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Fra den 17de Sept. indtil den 24de f. M. ere 322 Skibe klarerede giennem Øresunds Toldkammer, deraf 11 til indenrigske Stæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Danmark tabte for endeel Aar siden en af fine virksomste og retskafneste Embedsmænd, da Hædersmanden Friderich Buchwald, Storkors af Dannebrogsordenen og Kammerherre, tyede til det sydlige Frankrig for sin Helbreds Skyld, efter at have nedlagt sit, til saa megen Gavn for Fyen førte Embede som Stiftsbefalingsmand. Som det altid gaaer, indsaae ogsaa der de Fleste, først efter hans Bortgang, hvormeget Fyens Stift tabte da han forlod det. Nu er han for Danmark aldeles tabt, da han den 5te f. M. paa sit lille Landsted ved Lucca i Jtalien, efter endeel smertelige Lidelser endte sit daadfulde Liv i sit 67de En Finlandsk Skipper, Carl Nyeberg, som sandt under Øeland en Kbhvnsk. Skipper drivendes uden Mast, var saa ædelmodig at føre Skibet, uden at ville modtage nogen Belønning, paa Slæbetoug med sig til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Ved sidste Auction over Guldhuset i Onsdags skeete, det høieste Bud 385,000 Rbdlr. N. V. ved Kammerraad Lautrup og Medinteressentere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
J Torsdags jordedes i Ribe afdøde Overformynder, Ole Kalhauge og Kone, der begge døde i et Tidsrum af 18 Timer. Begge henbares paa een Tid og jordedes i een Grav. En saa sielden Jordefærd kunde ei andet end giøre et stærkt Jndtryk paa Alle. Deeltagende ledsagede Man disse Retskafne til deres fæneds Hvilested, endskiøndt ingen efterladte Børn jamrede ved deres Vaarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
De i og ved Viborg sammenblandede Jurisdictioner ere nu endeligen engang regulerede og adskilte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Ved at anmelde dette, giør Jversens Fyenske Avis det Ønske at det samme ogsaa engang maatte skee ved Odense hvor Jurisdictionerne ligeledes skal være saa sammenblandede at der gives Eiendomme som baade i Henseende til Jurisdiction og Skattevæsen ansees halv under Kiøbstæd og halv under Herreder. Altsaa kunne have Rettighed til at brænde Brændeviin i den ene Halvder, og i den anden halve Deel kun at drikke det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
(Udr. af danske Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Københavns Species-Cours. Den 30de Sept. 520 - Specier solgtes for 31 1/2 Rbmk. Committeesedler 61 1/4 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Bekiendtgiørelser. Her under Jurisdictionen staaer følgende Skiften, under Behandling. a) efter afgangne Matros Søren Lindgreen, forhen ved Grenaae Roflottille. b) - - Hans Sørensen Fugl af Grenaae. c) - - Muurmæster Ole Eqvald ibid d) - - Giertrue Nielsdatter af Kukkehusen, Giesborg Sogn, skal forhen have været gift i Kiøbenhavn. - Jomfrue Margrethe Elisabeth Willemsen af Hammelev, der skal være født i Bergen i Norge. - - Marie Cathrine Pedersdatter af Thaarsøe, Enke efter forrige Gaardfæster Mads Madsen i Enslev. - Johanne Margrethe Poulsdatter, forhen gift med Opholdsmand Jens Laursen Fynboe Hegedahl Bye, Fiellerup Sogn. thi bliver herved overeensstemmende med Placaten af 26de Octbr. 1792, enhver som maatte have noget at fordre efter foranmeldte Afdøde, indkaldet med 12 Ugers Varsel, at anmelde og paa lovlig Maade beviisliggiøre deres Fordringer hos mig, som Skifteforvalter; saa anmodes og enhver som maatte skylde noget til bemeldte Afdødes Boer, inden foranmeldte Tid, at afgiøre samme, og endelig paalægges Arvingerne efter de under Lit af bed oge, nævnte Afdøde, snarest mueligt, at legitimere deres Arveret, hvorhos det bestemmes, at Skifterne efter bemeldte Afdøde, foretages og om mueligt sluttes her paa Grenaae Raadstue den 30te Decbr. næstkommende om Formiddagen Kl. 10. Grenaae By og Nørre Herredsfogderie, den 26de September 1814. J. Harboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Paa Veien fra Broberg til Vestergade er tabt en Hundred Rdlr. Seddel, øverst paa venstre Side staae skrevet 100 rdlr. En passende Findeløn erholdes mod dens Afleverelse paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Tvende Bæster hvoraf den ene kulsort med et kliper R. paa den forre Bov, og den anden sortebrunmed en hvid Stierne i Panden og en hvid venstre, Bagfod med en Fiederlags om den venstre Fremfod og klippet er R. paa venstre Baglaar er sidste Fredag Nat bortkommen a Gram Mark. For Opdagelsen loves en Douceur og Omkostningernes Betaling af deres Eier. Anders Rasmussen, Paa Gram Mark mell. Aarh. og Skanderborg, En sort Hest 12 Aar 9 a 10 Qv. høi, en mørk brun Hest 14 Aar 10 Qv. Begge klippet paa venstre Bov A. H. bortgaaet af Aarhuus Mark den 26de Sept. hvem som kan give sikker Oplysning om ovenmeldte Heste loves en Doceur af Christen Lyngby i Aarhuus. At give Underviisning i Christendom, Skrivning og Regning for en skikkelig Mands Børn, søges en Leilighed. Hr. Bager Petersen i Aarhuus anviser den Attraaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Torsdagen den 6te Octbr. om Eftermiddagen Kl. 2, lader Undertegnede ved Havnens søndre Side bortsælge ved offentlig Auktion en Ladning Tømmer og Bord. nogle Ege Barkoner a. samt nogle Spiger; hvor Libhaverne behager at møde. Aarh. d. 3die Octbr. 1814. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Tirsdagen den 18de Octbr. næstkommende bliver Auktion i Gylling-Næss, over en Deel Ege Krum Tommer trenlig til Skibstømmer, og endeel Ege Blokker tienlig til Huustømmer, Lysthavende ville behagelig tage Møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 8 slet, ved Gaarden udi Gylling Nægt, da Auktionen foretages efter de forud bekiendtgiørende Conditioner; disse bliver billige, og Approbationen skeer strax efter Hammerslag. Lundhoff, den 3die Octbr. 1814. J Commission. J. Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Skipper Jens S. Møller agter om nogle Tage at afseile herfra til Kiøbenhavn, med Fragtgods og Passegerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Alle Sorter Skrivpapiir, saasom: Post, BikubePropatria= og Conceptpapiir faaes for billigste Priser, hos Elmquist i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-04
Da Julii Qvartal nu er tilende, ville de ærede Abonnentere af dette Blad behage mod tilstillet Qvittering at erlægge den sædvanlige Betaling 1 Rbd. - For at kunne bestemme Oplagets Størrelse for indeværende Qvartal, ombedes de som endnu maatte ønske at holde dette Blad, snarest muelig at ville bestille Adressekontoiret. samme paa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Aar 1814. No. 121. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede. Co Adresse=Contoirs Tidende. som forsendes med Brevposterne. Tirsdagen den 11te October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Kongressen. Førend Hs. Majestæt Kongen af Danmarks Ankomst til Wien var General, Baron v. Stegen, tesch af Hs. M. Keiseren sendt Kongen imøde for at melde, at hans allernaadigste Herre var findet at modtage Kongen udenfor Keiserstaden. Da Keiseren med let glimrende Følge nærmede sig, steeg Kongen ud af Vognen, saavelsom og Keiseren ud af sin, og begge Majestæter omfavnede hinanden. Keiseren formaaede Kongen til at tage Plads hos sig i Sin aabne Vogn. Tropperne paraderede, Kanonerne løsnedes og Kongen. førtes ind i den Keiserlige Hofborg. Omgangen mel slem begge Monarkerne er i høieste Grad utvungen og venskabelig. Den 23de og 24de spiste D. M. Kongerne af Danmark og Wütemberg i Selskab med den heleskeiserlige Familie. Da alle de ankomne høie Monarker, Følge med det keiserlige Hof lod sig første Gang see Skuespillet, gienlød Huset af en saa jublende Glæde at der næsten ikke var Maade med. Man har lagt Mærke til at Kongen af Danmark talte Tyldsk med Keiseren ved Indtoget. - Den 27de forøgedes de høie Giesters Antal med Hs. Maj. Keiserinden af Rusland. Keiserinden af Østerrige var tilligemed Keiserne af Rusland og Østerrige taget Hende imøde. Det talrigt forsamlede Folk vare ved Synet af denne ophøiede Fyrstinde saa glædedrukne, at man næsten nedtraadte hinanden for at faae Hende at see. Fra Mund til Mund lød et jublende, Velkommen!" Den 28de indtraf D. M. Kongen og Dronningen af Bayern. Reiserinde Marie Louise forventedes daglig. Kongressen skal høitideligen aabnes paa Keiseren af Østerriges Navnedag, førstkommende 4de Octbr. Paadenne Dag vil Keiser Frantz, omgiven af alle Europas stædeværende Konger og Fyrster, forføie sig i Proces son til Cathedralkirken og her lade sig udraabe som i Lydsk og Romersk Keiser. - Til Hovedconferencerne i ste Europas sex Hoved=Magters Ministre samentraadte. Disse have allerede begyndt deres Sammenkomster, og snart ventede man at erfare nogle Resultater. Hovedgienstanden for de nærværende Underhandlinger lader til at være Polen. De næste torde blive Grændsereguleringerne betreffende, og først naar man derom ere blevne enige, vil man skride til Fastsættelsen af Grundvoldene til Europas fremtidige Skikkelse og dernæst til Dannelsen af en nye Stats- og Folkeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Den 21de Septbr. havde en prægtig Høitidelighed, Sted i Wien, da Keiseren med al optænkelig Ceremonie blev beklædt med Hosebaands-Ordenen af den storbrittaniske Statssekretair Lord Castlersaab. Ordenens Vaabenkonge og en Ceremoniemester. Først blev Diplomet overleveret og oplæst af Fyrst Metternich, derpaa fæstede de Befuldmægtigede Baandet under Hs. Majestæts venstre Knæe, medens Vaabenkongen oplæste Formaningen. Paa samme Maade beklædtes Keiseren med den hellige Georg Baand og Dekoration, hvorefter Hs. Majestæts Kaarde blev modtaget, hvilken Vaabenkongen efter gammel Skik beholder. De dette var fuldført, iførtes Hs. Keiserl. Majestæt Over kiolen og Ordens Kaarden. Efter en liden Pause beklædte Lord Castlereagh, assisteret af de øvrige Befuldmægtigede, Hs. Majestæt med Kappen, Fiærhatten, og Halskiæden, hvergang under den tilhørende Formaningsformular. Da han ogsaa havde overleveret Keiseren Ordenens Statuter, sattes Hatten med Fiær smykket paa Hovedet, og efterat Allerhøistsamme endelig var saaledes fuldkommen beklædt, proklammerede Vaabenkongen den nye Ridders Titel, og Lykønskninger endte Aften. Følgende Fester vare bestemte medens de mange høie Monarkers Ophold i Wien: Den 29de, stort Fyrværkerie i Prater, og derefter en almindelig Jllumination. Den 30te om Aftenen, stort Apartement en galla ved Hoffet. De første Dage af October, stor Redoute for 10,000 Personer, stor Folkefest i Augarten, en Fest i Schønbrunn, en stor Concert i den keiserlige Rideskole, af 700 Musiklibhavere. Herforuden store Militairrevar, Baller, o. s. v. J Omegnen af Vien dannes en Lystleir af 60,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Det hedder og at Napoleons Skjebne og fremtidige Opholdsted nærmere vil blive bestemt ved Kongressen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-10-11
Frankrig.