JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
St. Petersborg, den 20de Marts. Alt forlængst havde Man sporet en overordentlig Vi somhed i det udenlandske Departement, nu sporer Mand ogsaa i Krigsvæsenets. Næsten hver Dag affærdiges Co rerer til Cheferne for de ved Tyrkegrændsen liggende Ti per og enkelte Stabsofficerer begive sig til Armeen. Skribenternes Penne ere i heftig Bevægelse, for at fo stille Kampen mod Osmannerne som nødtvungen og re dig og vise Grækernes Sag fra den lyseste Side, saa Man maaskee tør haabe, snart at see denne foreløbige, nekrig afløst af en Alvorligere med Sværdet. Den nekundige Digter, Baron de la Motte-Fonque, har i vet et Flyveskrift "om Tyrker, Græker og Tyrketihvori han afhandler denne Gienstand fra Religiositer Moralens og Politikens Synspunkt. "Vi staae ved leveien - siger han, Reen, aldeles reen i sin Bevæg maatte Tyrkekrigen begynde, hvis den skulde føres i sets Navn. De kristelige Magter havde ingen Ret til hielpe de græske Jnsurgenter, der vare erkiendte sig muhamedansk Fyrstes Undersaatter, saalænge Ty holdt de bestaaende Traktater. Det have de ikke, Med fuld Ret har Man betragtet Tyrkerne som det lige Europas Arvefiender. Krigen imod dem er retfæer nødvendig, hvis en Krig nogensinde har været det Andreossy udkaster følgende Skildring af den nu rende Storsultan. Sultan Mahmud den Anden, Fyrste af megen Karakteer. Hvad der ikke er lykkede gen af hans Forfædre, har han sat igiennem; han mindre end to Aar med Kraft undertrykt Janitschar, og adskilt Almaerne, som ved enhver Revolution havde fælles Sag med dem, fra hine. Derved, at han i trykte Vahabiterne, giorde han Valfarten til Mel og igienoprettede Karavanernes Gang. Viddin, for Mure den bekiendte Kapudan Paschas Lykke var og faldt paa nye i hans Hænder; Servien, som for fo siden havde revet sig løs fra Portens Herredømme, i igien underkaste sig; alle Paschaer, alle Statholder med Haan havde trodset Storherrens Magt, bleve kuede. Han tilintetgjorde den Ret, ved Arv at komme i Besiddelse af Pascha-Embederne; Besætteldisse og Aga=Posterne bleve igien overladte til han Scraen, eller de indenlandske Kabinetter, ere blot med hans Tilhængere. Bestikkelsen af Selim den: Ministre havde kostet denne Regent Kronen og Livet, tan Mahmud har bortfiernet fra Vizier=Posterne alle uden Talenter og uden særdeles Aandskræfter. vaager over sit Divan med megen Omhu, overladt sielden meer, end Skinnet af Magt; igiennem hans der gaaer Alt; med eet Ord, han er Selvhersker; underrettet end hans Ministre, giennem et hemmebinet, ere hans Forholdsregler for længe siden truft end Ministeren endogsaa blot har gjort ham s. Kraftfuld, virksom, høist taus, ivrig i Jagttag Kirkens Forskrifter, troe i at holde sit Ord, maade de, tilbageholdende, agtende sit Folks Grundsætninger og Skikke, kan Sultan Mahmud med Rette giælde for et sieldent Phænomen iblandt Osmannerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Den franske Gesandt i Constantinopel skal, som Man forsikkrer, have ansøgt om, at vorde kaldt tilbage. - J Toulouse seer det endnu maadeligt ud med den offentlige Rolighed. Den 5te April skeete hyppige Sammenrottelser. Politiet havde nok at gjøre med, at forhindre farlige Optrin. Rytterafdelinger galopperede frem og tilbage, og hvor en Hob stak Hovederne sammen, søgte Man at splitte den ad. Klokken 6 om Aftenen sammenrottedes henimod 800 Ungersvende, størstedelen Studenter og Kiøbmands karle, ved Kanalen og marscherede herfra ind i Staden. Da Man formanede dem, de skulde skilles ad, og truede med den militaire Magt, flyede de ind i et Kaffehuus, der længe havde været anseet for de Misfornøiedes hemmelige Samlingsplads. En Politikommissair blev sendt til dem fra Raadhuset, hvor Magistraten var forsamlet. Denne Mand udvirkede ved sine Talegaver saameget, at de adløde og skiltes fredeligt ad. Kun To af de Uartigste bleve arresterede.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Et Pariserblad siger, Den russiske Gesandt har i kort Tid faaet tre Kourerer fra Petersborg, der have medbragt vigtige Depescher angaaende de nærværende Forhold mellem Rusland og Porten. Rusland synes at erkiende, hvormegen Flid vort Hof har gjort sig, for at bevæge Porten til en mindelig Afgiørelse. Men siden den 30te Marts synes alt Haab om en saadan at være forsvunden. End- ogsaa vor Gesandt i Constantinopel skal i sine Jndberetninger hentyde paa et misligt Udfald af Underhandlingerne. Prinds Christian af Danmark og Gemalinde spise jevnligt tilhove.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Preussen. Hvad forhen meldtes om de diplomatiske Forhandlinger, mellem Hofferne i Berlin og Kassel, stadfæstes. Konger af Preussen har tilbagekaldt sin Forretningsfører ved det kurhessiske Hof, Legationsraad v. Haenlein. Jligemaade er al Kommunication afbrudt med den kurhessiske Gesandt i Berlin, Capitain Wilken. Dog mener Man, Alting kan endnu jevnes i Mindelighed.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Kiøbenhavn. Hs. Majestæt Kongen vinder hver Dag i Kræfter og Jngen tvivler om, at det herskende milde Veirlig vil virke fordeelagtigt paa den elskede Monarks Helbred. - Hendes kongelige Høihed Kronprindsessen befinder sig ikke ganske vel. - Den Storbritanniske Minister, Herr Foster, har forladt Engelland og ventes hverdag hid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
(Correspondenten.) Etatsraad B. Thorlacius er i Marts Maaned d. A. bleven optaget til corresponderende Medlem i Berliner Videnskabernes Selskab.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Vor berømte Landsmand, Professor og Ridder Ørsted, har atter modtaget et nyt Beviis paa den Hylding, man endogsaa i Udlandet saa hyppigen bringer hans Gennie og heldige Bestræbelser ved Naturlærens Studinn, og det fra Paris, der netop i Særdeleshed med Hensyn til denne Videnskabs Fremskridt saa længe har gaaet forud for hele den cultiverede Verden. Det derværende Jnstitut eller Kongelige Videnskabernes Academie har nemlig i et offentligt Møde den 8de dennes tilkiendt Prof. Ørsted dets mathematiske Priis for hans Opdagelse af Electromagnetismen som en Gienstand, der kan tiene til Grundvold for vidtudseende mathematiske Undersøgelser. - Præmien bestaaer i en Guldmedaille af et Kilograms (omtrent 2 1/2 Punds) Vægt, og 3000 Frankers (over 1068 Rbd. redeSølvs Værdie. Cours den 26de April. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 254. - Spec. solgtes til 15 Mk. 4 s. Obligationer (med Renter fra 11te December 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) 96 a 97 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 122 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 3/8. - Svenske Sedler 62 1/2 s. - Disconto 6 pC. Hals. Den 26de April. Jndkomne, A. Olsen fra Kiøbenhavn. J. Lund fra Flensborg. Den 27de. Jndkommen, L. C. L. Sand fra Kiøbenhavn. Afseilede, J. C. Hanefeldt, H. A. Staarup, F. Ballouff, N. C. Schou, C. Sørensen og S. Hoffmann til Kiøbenhavn. P. Hansen til Flensborg. Den 29de. Afseilede, J. Nielsen til Norge. L. Andersen, til Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Døde. Steenhuggermester J. G. Schneider, 47 Aar, Frue C. C. Heiberg, sød Castonier, 44 Aar; Værtshuusholder Jeppe Schou, 58 Aar; Mad. A. K. Schou, 90 Aar; Brygger P.N. Christensen, 57 Aar; Giestgiver N. S. Ørsted, 75 Aar; alle i Kiøbenhavn. Kiøbmand C. H. Simonsen, 70 Aar, i Nestved. H. D. B. Rehling, Sognepræst for Jydstrup og Valsøelille Menighed i Sielland, 42 Aar. Districts-Chirurg P. Holm paa Fanøe. Kiøbmand F. A. Horn, 48 Aar, i Faaborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Aalborg Kirker. Almindelig Bededag prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg; i Frue Kirke Hr. Fuhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Bekiendtgiørelser. En Generalforsamling i Aalborg Byes Skydeselskab er bestemt at afholdes i Klubvært Borregaards Stue Torsdagen den 2den Mai förstkommende om Eftermiddagen Kl. 5, hvor de Herrer Medlemmer behageligen ville give Möde, da Bestemmelse om en Hovedreparation paa Bygningen skal vedtages m. m.; ligesom og herved kundgiøres: at de Medlemmer, som ikke skriftligen til den Tidudmelder dem af Selskabet, vil blive anseete som Deeltagere i tilstundende Sommers Skydesvelser. Aalborg den 23de April 1822. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
En bruun og hvid stumphalet Hund, der lyder Navnet Karine, er fra sin Eier bortløben. Hvem den maatte forekomme, anmodes forbindtligst at andrage saadant for Herr Kiøbmand J. Nørgaard i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
At fornværende Sognepræst Ferslevs efterladte Enke, fød Ryne, er her i Byen ved Døden afgaaet den 7de Dennes, det undlader jeg ikke som Skifteforvalter at bekiendtgiøre for den Afdødes fraværende Arvinger, ligesom og at Aabnings- og Registeringsforretning i Boet afholdes 30te Dagen, Tirsdagen den 7de Maj næstkommende. Sæbye den 16de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Proclama. Ved Proclama, som foranstaltes læst for vedkommende Retter, er Selveiergaardmand Jørgen Christensen i Jonstrup, Saltum Sogn, hans Opbudsboes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel til at melde sig for undertegnede Stifteforvalter, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres saavelsom at en Skifte forsamling i Boet er berammet at afholdes paa mit Contoir den 23de Mai førstkommende Formiddag Kl. 10. N. Sundbye der 27de April 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Selveiergaardmand Søren Pedersens, af Nørretranders, i Fleskum Herred, Aalborg Amt, til Skifteterettens Behandling, som fallit, overgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Plakaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nibe den 18de April 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Selveiergaardmand Jens Gundersens, af Nørretranders, i Fleskum Herred, Aalborg Amt til Skifterettens Behandling, som fallit, overgivne Boe, indkaldes herved, ifølge Plakaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til, forinden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nibe den 18de April 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Auctioner. Jfølge Begiering af Executorerne i afgangne Herr Justitsraad Gleerups Boe, som Hoved Creditor i afg. Mad. Lottrups Boe, bliver Hovedgaarden Lynderupgaard med underliggende Aastrupgaard, i Rinds Herred, Viborg Amt, stillet til 4de Auction Onsdagen den 12te Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa Gaarden selv. Da Eiendommene ved de for afholdte tre Auctioner, udførligen ere beskrevne, saa anføres samme ei her, men Liebhaberne. henvises derimod til disse Tidenders No. 129, 132, 135, i forrige Aar, dog bliver til Fordeel for Kiøberen Conditionerne, forsaavidt Eiendommenes Betaling angaaer, saaledes modifice, rede: at den halve Deel af Kiøbesummen erlægges til Snapsting 1823, hvorimod der med den anden halve Deel, kan, hvis Kiøberen forlanger det, gives Henstand til Snapsting, 1825, alt mod at svare Renter fra Modtagelsen af. Conditionerne tilligemed Jordebogen ligger til Eftersyn paa de i ovenanførte Aviser bemærkede Steder, hvor tillige trykte Conditioner gratis kan erholdes, i hvilke forestaaende Forandring, med Hensyn til Betalingsterminerne, maatte erindres. Hvilket herved bekiendtgiøres til enhver Lysthavendes Efterretning. Hobroe den 29de April 1822. Jansen, Auctions-Directeur. Selveiergaardmand Jørgen Christensens Opbudsboe Gaard i Jonstrup med tilliggende Eiendomme af Hartkorn i Tdr. 7 Skpr. 1/2 Alb. tilligemed den i Eiendommene nedlagte Sæd stilles til 3de Auctioner, nemlig: Første Auction den 3die Junii. Anden Auction den 7de, og Tredie Auction den 10de Juni førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De to første Auctioneholdes paa mit Contoir, men den sidste i Jonstrup. SaasnanGaard og Eiendomme ere bortsolgte sælges Gaardens Besætning saavelsom Jndboe, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. N. Sundbye den 27de April 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Den Kiøbmand Hans Kirketerp Bays Boe tilhøren- og paa vestre Side af Vesteraaegade under No. 138 beliggenGaard, bestaaende af: a) Et Forhuus til Gaden 10 Fag 2 Etager indrettet til Betiqve og Værelser i begge Etager. b) Et Sidehuus sønden i Gaarden 19 Fag 2 Etager indre tet til Brændeviinsbrænderie, Pakboder og Kornlofter, c) Et Halvtag norden i Gaarden 6 Fag 2 Etager, indret til Værelser. d) Et Halvtag i Gaarden 12 Fag 1 Etage, indrettet i Stald og Fouragelofter. e) Et Tørvehuus vesten i Gaarden med Siden til Katsundsgaden 15 Fag 2 Etager med Quist til Gaarden p. 2 Fag, indrettet til Pakboder, Portindkiørsel og Kon lofter. Alt af Muur- og Bindingsværk, bliver stillet til 3 Auction, som afholdes i bemeldte Gaard saaledes: 1ste Gang Mandagen den 20de Mai, 2den Gang Mandagen den 3die Juni og 3die Gang Mandagen den 17de Juni næstkommende hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, hvilket herved bekiendtgiøi Overeensstemmelse med Plakaten af 22de April 1817 til Lysthavendes, Pantecreditorernes og enhver anden Vedkmendes Efterretning. Saasnart 3die Auction over Gaarden, til Ende, bliver samme Dag afholdt Auction over det Be tilhørende Brændeviins- og Bryggertøi, bestaaende af Kobbekiedler med Tilbehør og store, tildeels nye Kar, med mere. Aalborg den 3die April 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Afgangne Kandestøber Andreas Schyllerstrøms- og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende Huus No. 3. Skolegaden, med tilliggende Frugt- og Urtehauge af Jndho334 - Alen, samt 2de Leievaaninger, betegnet No. 351, i ver stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som holdes i Hoved Eiendommen, nemlig: 1ste Gang Torsdagen den 2den Maj 2den Gang Fredagen den 17de Mai ) førstkommende, 3die Gang Fredagen den 31te Maj. hver Dags Formiddag Kl. 10. Naar 3die Auction er tildebragt, bortsælges Boets Jndboe. Aalborg den 12te April 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Tirsdagen den 21de Maj førstkommende om Formiddag Kl. 10, bliver hos Poul Jensen Block i Broehuus, Jetsmark, foretaget Auction over et Huus i Klostergaard me Hartkorn 5 Skpr., som er udlagt for Kongelige Skatter, hos ket herved bekiendtgiøres saavel til Lysthavendes, som muel Pantecreditorers Efterretning. N. Sundbye den 23de April 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Udlandet. Anliggenderne i Østen. "Jfølge Efterretninger fra Wien, dat. 11te April, vil kan vide, at Herr von Tatitscheff stod i Begreb med, til St. Petersborg at overbringe en egenhændig Skrivelse fra østerrigs Keiser, indeholdende Forslag til et forlig mel i Rusland og Porten. Keiser Frants skal have erklæret J udtrykkelig for Fred, og Keiser Alexander skal have samikket i, at overlade Stridighedernes Afgiørelse til Lord Strangford. Breve fra St. Petersborg til Huse i London, melde, Keiseren er ganske tilbøielig til, at eftergive Ad ligt i Betingelserne, blot for at holde Freden vedlige. tet Under da, at fredshaabet er stærkere end nogensinde at Statspapiirs=Speculanterne igjen fatte frisk Mod. Saaledes melde nogle engelske Blade. Derimod for Ale Andre, deriblandt Ministerialtidenden Coureren, at Efterretninger, der hidtil ere indløbne fra Lord Strang Ord, ingenlunde ere af fredeligt Jndhold; at Divanet vir lig har tilstillet ham og Østerrigs Gesandt den berygtede te af 28de Februar, som den preussiske Statstidende, na afgiørende har erklæret for opdigtet; at flere Tegn bede Fiendtlighedernes nære Udbrud, ja, at Man, hvis se Beretninger fortiene Tiltro, maa antage, at de al nede have taget deres Begyndelse; at Man i alt Fald, den faa Timer (denne Yttring daterer sig fra den 9de ril) kan vente officiel Forkyndelse af Sagernes rette Samenhæng." - Pariserblade ville vide, at Østerrig, siden Porten udstædte ovenomtalte Note, handler i fuldkommenvereensstemmelse med Rusland, at begge Magter have tet en Overeenskomst og meddeelt den engelske Regiering samme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
St. Petersborg, den 12te April. Vi burde vel egentligen her være grundigere og paalideligere derrettede om den politiske Constellation, om Krig og med, og hastigere bemærke hver Forandring, end andenuds, og dog er næsten det Modsatte Tilfældet. Hvad det idag forsikkres som afgjort Sandhed, gienkaldes imorM. Jdag hedder det, at Fiendtlighederne ere udbrudte, imorgen taler Man om, at Garderne, hvis Hovedquarter endnu er i Minsk, snart kunne ventes tilbage. Saaledes afløser det ene Rygte det Andet. Kun Eet betragte vi som faktisk her, at vi nemlig ene have vor Monarks Fredskiærlighed at takke for Fredens Vedligeholdelse til nu. - General Sabanieff, der kommanderer det Armeekorps, der staaer i Bessarabien og altsaa danner den anden Armees Avantgarde, var med i Frankrig og er en Mand af udmærket videnskabelig og militair Dannelse. - Fra den tyrkiske Grændse erholde vi Efterretninger, der forsikkre, at Pesten stedse griber videre om sig i Constantinopel. Den skal alt have naaet Pera og Havnen. En Mængde Europæer ere blevne Offre for denne græsselige Plage. Neppe var et fra Odessa afgaaet Skib hidkommen, før Matroserne bleve syge og Tre af dem døde hastigt, de Øvrige kæmpede længere med Døden, indtil ogsaa de opgave Aanden. Skibet selv, der var bestemt til Middelhavet, kunde ikke fortsætte Reisen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
En anden Beretning fra St. Petersborg, f. D. Man taler om, at Hs. M. Keiseren snart vil afreise til Armeen. Ventelig vil det første, af General Grev Sacken kommanderede Armeekorps, hvis Hovedquarter er i Mohilew, først komme til at fryde sig ved Monarkens Nærværelse, dernæst Sydarmeen, der, som bekiendt, kommanderes af Grev Wittgenstein, General af Cavalleriet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Frankfurt, den 15de April. Her er Man endnu ganske uvis om Udfaldet af de mæglende Magters Underhandlinger i Constantinopel. Selp i Wien, hundrede Miil nærmere disse Underhandlingers Skueplads, er Publikum endnu i langt større Uvished og Forventning. Kun faa Personer vide, hvorledes Tingene, egentligen hænge sammen, og de vide at tie som Karle.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Handelshusene gaae yderst forsigtigt tilværks. Næsten hver Dag lider Coursen Forandringer, den stiger og synker vexelviis. Hvad Man end fortæller om en Spænding mellem Storbritanien og Rusland, saa forsikkre dog velunderrettede diplomatiske Personer, at der mellem begge Stormagter hersker den bedste Forstaaelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Jtalien. "Man bemærker - skrives fra Neapel under 2den April - ventede Udrustninger i vore Marine Arsenaler og forsikkrer, at alle Krigsfartøier skulle stikke i Søen, for at krydse i det adriatiske Hav og sikkre vore Kyster mod alle Angreb.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Hendes Høihed, Prindsesse Juliane af Danmark har med sin durchl. Gemal, Prindsen af Hessen Philipsthal, forladt Rom den 8de April. Midt i Mai vilde Høisamme, indtræffe i Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Paven er alvorlig syg og hans Alder giør hans Helbredstilstand saare betænkelig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Preussen. Den i Berlin nysopdagede Studenterforening bærer Navnet Arminia (af Armin, Hermann) og skal allerede strække sig over mange tydske Universitæter. Denne nye Ordens Statuter har Man fundet blandt nogle fængslede Studenters Papirer. Dens Øiemed gaaer ialmindelighed ud paa Dyd og Sædelighed; imidlertid skal en Paragraph dog indeholde den Yttring om Pagtens egentlige sande Hensigt, at ethvert Medlem bærer den i sit Bryst. Undersøgelsen er i fuld Gang.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Frankrig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Prinds Christian har med sin Gemalinde besøgt Mønten, i Paris. De toge Alting nøie i Øiesyn og modtoge med megen Naade en til Minde om deres Nærværelse præget Mønt. Dagen iforveien havde Høisamme besøgt den Mønt, hvor Skuepengene blive slagne, og Sammes Directeur overrakte dem en Medaille i Platina, der skal forevige Fyrsteparrets Nærværelse.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Storbritannien.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Oprørsaanden hersker endnu stedse i Jrlands urolige Provindser. J Grevskabet Tipperary ere atter adskillige Huse blevne stukne i Brand af de rasende Mordbrændere, og i Grevskabet Limerick have de saakaldte hvide Drenge myrdet en Mand. Lokalautoriteternes Jver og Kraft samt Militairets Anstrængelser synes imidlertid at holde lige Skridt med Oprørernes forvovne Virksomhed. J sidstnævnte Grevskab ere Nogle af deres Anførere blevne grebne og arresterede. Hos En af dem fandt Man et Manuskript, der indeholder en heel Fremstilling af Jnsurrections=Organisations-Systemet. J Baroniet Knocktopher er det særdeles uroligt. Marandeurerne gaae omkring fra Huus til Huus, forat rane Vaaben, ved hvilken Leilighed de true Jndvaanerne med øieblikkelig Død, hvis de ikke strax ville lystre. J New=Castle bleve for ikke længe siden Nogle af Rebellerne fangne. En af dem sagde: Jeg veed, at jeg skal hænges, men jeg ændser det ikke, thi jeg døer for den gode Sag og for mit Fædrelands Frelse. En anden Rebel kastede et Horn fuldt af Krudt i Jlden, i den Hensigt, at sprenge Huset og alle dem, som vare deri, i Luften; det blev liggende en Stund i Asken, til En af de tilstedeværende Magistratspersoner bemærkede det og tog det ud af Kaminen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Engelske Blade erklære nu ogsaa Rygtet om et Mageskifte mellem Danmark og Storbrittannien, der har givet Avisskriverne Stof til brede og lange Artikler, for usandsynligt og, med Hensyn paa Jværksættelsen, umuligt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Blandinger. Jfølge Efterretningen om at Kornvarerne stige i Nor Nederlandene og i de preussiske Havne, begynder det: saa i Kiøbenhavn at blive meere behageligt med denne Arkel, saa at Priserne ere i Stigen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Ved at nedbryde et gammelt Huus i Hamborg for Man, da Gulvet blev optaget, en Beenrad. Der er gen Tvivl om, at det er Skelettet af en ung Mand, Navn Bauer, som pludseligen forsvandt for syv Aar sid thi hans Navnechiffer fandtes paa en Ring, som Ske tet have paa Fingeren, og i Kindbenet var en i 6 indfattet falsk Tand, som Bauer ogsaa har havt. Hu skal den Gang, da den unge Mand forsvandt, have ved beboet af løsagtige Qvinder, og hans Død er altsa at forklare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-04
Kiøbenhavn. Kongen har, under 12te April d. A. behaget at re vere: "at Mesterstykket for Guldsmedelaugene i Dan for Eftertiden skal være at vælge mellem efternævnte beider: J Guld: 1) en Daase, 2) et saakaldt Diad3) et Brystsmykke, 4) et Guldsignet med ottekantet fattet Karniolsteen, samt dertil tillige enten et Ørenringe, en Brystnaal eller en Ring med indfaStene eller Perler, 5) en Halskiæde besat med Stene, Perler samt Pretension og Laas, ligeledes med Stener, Perler. - J Sølv: 1) en Terrine, 2) en Kaffskine, 3) et Par Armstager, 4) et Par Lysestager, Drivning eller Gravering, 5) en Platmenage med D. ning eller Gravering, 6) en Kaffekande eller Theepcorpus udarbeidet af eet Stykke med dreven eller gi ret Bordt; - Og at Svendestykket skal bestaae af i Ge enten et Signet, en Uhrnøgle, en Kapsel eller en Fi og i Sølv, enten en Sukkerskaal, Kalotskee, Ka eller og en Fiskeskee, alt forfærdiget efter Tidens En og Brug. Ved Høiesteret er paa een Dag fældet de sædvanUdeblivelsesdomme i ikke mindre end 4 Sager, hvor tanterne hverken mødte eller lode møde. En Skomenke er for Barnefødsel i Dølgsmaal tilfunden at mis Hals og hendes Hoved at sættes paa en Stage.