JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Water- og Mule-Tvist, af bedste Qvalitet, saavel bleget og ubleget som farvet i alle Kouleurer, bekommes til nedsatte billige Priser hos J. Grundtvig & Co.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Odense Overaade No. 1. Creas Lærreder, af den bekjendte fortrinlige Bonitet, ere igjen arriverede W. J. Unna jun., Flakhaugen Nr 200. Malt. et hundrede Tønder, kan bekommes til billig Priis, ligeledes i mindre Partier, i No. 1 i Korsgaden i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Forskjellige Sorter Kaffe og Theer, alle Slags Sukkere, Urtekram= og Farvevarer, Karduus= og Rulletobakker er nylig arriveret og sælges til billige Priser hos J. C. Andrup. paa Odense Nørregade. en St. Croix Sukker til 16, 17 og 18 s. pr. Pd. bekommes hos F. C. Schiøtt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Extra god og kraftig O.-EDIKE udsælges i større og mindre Foustager fra Bryggeriet paa Nørregade No. 413.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
God hollandsk og engelsk Ost, alle Sorter engelsk Patent Hagel, samt fiin poleret og ordinair Krudt bekommes til billige Priser hos J. C. Andrup. paa Odense Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Fiin hvid Punsch-Extract a 3 Mk. og god bruun dito a 30 sk. pr. Bouteille bekommes hos M. T. F. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Christiansfeldter Formelys og Sæbe. er fremdeles at erholde anstundende Efteraar, naar Bestillinger, som sædvanlig, skeer hos S. P. Sørensen, Vestergade No. 299.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Friske Christiania Anchiovis, flamske og norske Spegesild, Provence=Olie, Oliven &c. bekommes til billige Priser hos J. C. Andrup. paa Odense Nørregade. Hvor tvende smukke, saagodt som nye 3 Etages Kakkelovne. med Fod og Tud staae til Salg for billig Priis, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Hvor en meget stor 1 Etages Kakkelovn staaer til Salg for billig Priis, erfares fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Tilleie. er førstkommende Michaeli Flyttetid at erholde øverste Etage paa Vestergade hos Bogbinder. F. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
J Væddeløbsdagene kan erholdes 3 a 4 smukke Værelser, særskilte eller samlede, og om skulde forlanges, kan der leveres 2 gode Senge. - Samme Værelser ere at faae i Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid, samlede eller særskilte. Man behager at henvende sig i Korsgaden hos Weimann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
J Gaarden No. 9 paa Overgade kan erholdes til Leie til Michaeli Flyttetid, i 2den Etage 3 Værelser, Kjøkken, Spiis og Pigekammer samt Loftsrum, i 3die Etage 3 Værelser med Kjøkken, Loftsrum m.m., og i 2den Etage i Huset til Torvet 2 Værelser til Gaden med Kjøkken og Loftsrum. Odense den 2 Aug. 1837. J. Sander.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Huusleilighed. Anden og tredie Etage i Huset No. 26 Litr. A paa Overgade, kan erholdes i Leie førstkommende Michaeli, og i Mangel af Liebhavere til Paaske Flyttetid n. A. Man henvender sig i Boutiken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Tvende Værelser, omtrent midt i Byen, blive i næste Maaned at faae tilleie, enten med eller uden Meubler, for en Herre, eller Dame. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Huuskjøb i Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Saafremt nogenlunde antageligt Bud maatte skee, agter Undertegnede underhaanden at sælge 5 Fag af sit eiende Huus No. 59, i Kjerteminde Langegade beliggende, med der ud for liggende Gaards- og Haveplads. Lysthavende bedes i denne Anledning at henvende dem til min Laugværge, Møller Minden, her i Byen. Kjerteminde den 16 August 1837. C. sal. Bihl. Et Huus paa Sønder Næraae Mark, af Hartkorn 4 Skpr. med et Tilliggende af 1 Tdr. Land god Jord, er underhaanden at faae tilkjøbs hos Eieren Hans Larsen, Væver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Et Huus, beliggende udenfor Assens Kjøbstads Østerport, 7 Fag, med tilliggende Gaards- og Haugeplads, af nyt opført med Grundmuur til Gaden og grundmurede Gavle, og hvori er indrettet 2 rummelige Værelser til Gaden, Kjøkken, Spiiskammer og Sovekammer til Gaarden, kan strax erholdes tilkjøbs eller til Leie næstkommende Michaeli Flyttetid, naar man derom henvender sig til Eieren, Tømmermester Peter Fangel i Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin iboende Gaard i Tommerup Bye, af Hartkorn circa 1 1/2 Td. med et Tilliggende af omtrent 60 Tdr. Pløieland og nogen Engbund. Gaardens Bygninger ere for størstedelen nye og beqvemme indrettede. En indbringende Humle= og Frugthave findes. Jorderne ere nyligen merglede og i god Drivt. Skov, Torv og Mergel haves. Bopælen kan strax med Grøden for iaar overdrages Kjøberen. De Lysthavende ville henvende sig til Rasmus Madsen i Tommerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Ved den til Afholdelse den 21 August berammede Auction i Huset No. 26 Litr. A paa Overgade, bortsælges under Appendix, et Partie Bremer Sandsteen, en stor Vægt med Lodder, en komplet Boutik=Indretning og en næsten nye Uniform med Sadel og Valdrap for et Medlem af det borgerlige ridende Korps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Mandagen den 21 d. M., Formiddag Kl. 9, lader EnkeMadame J. M. sal. Hansen, formedelst Bortreise her fra Byen, ved offentlig Auction, som afholdes i Huset No. 26 Litr. A i Overgade, bortsælge endeel Meubler og Effekter, bestaaende af Stole, Borde, Speile, Skilderier, 3 Kakkelovne, Hjørne- og Klædeskabe, Sengesteder, nogle Sengklæder, Stue og Lommeuhre, Kobber= og Messingtøi, Porcellain m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Odense den 10 Aug. 1837. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Tirsdagen den 22 d. M., om Formiddagen Kl. 9, bliver paa Odense Raadstue afholdt offentlig Auction over endeel konfiskerede Manufakturvarer, bestaaende af Sirts, Bomuldstøi, Sherting, Vestetøi, Beenklædetøi, Merino, Olmerdug, Forklæder og Tørklæder m.m., hvorover en Fortegnelse vil blive henlagt til Eftersyn paa Toldkammeret her i Byen nogle Dage førend Auctionen. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Efterretning. Odense den 10 Aug. 1837. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Kreditorerne i Stervboerne efter: Dagleier Jørgen Nielsens Enke, Ane Cathrine Mohl, og 2) Tæller ved Nationalbanken, Carsten Hansens Enke, Karen Kirstine Ohlenschlæger, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Odense Raadstue den 27 Juli 1837. Borgermester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afg. Præste-Enke Mad. Louise Margrethe Achen, fød Neuspitzer, hendes Stervboe, indkaldte, ifølge Plakaten af 2 Juni 1819. med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue den 27 Juli 1837. Borgermester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i forhenværende Brændeviinsbrænder Niels Larsen Høibye og afdøde Hustrue Anne Cathrine Nielsdatter, deres Fælledsboe, indkaldte, ifølge Plakaten af 2 Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue den 27 Juli 1837. Borgermester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afg. Bager Frands Hansens og efterladte Enkes fælleds Boe, indkaldte, ifølge Plakaten af 2 Juni 1819, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue den 27 Juli 1837. Borgermester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Ved Proklama af 10 hujus, der læses i vedkommende Retter, ere de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Ungkarl Lars Andersen i Nørrebrobye, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. for Undertegnede som Skifteforvalter; hvilket herved endydermere bekjendtgjøres. Salling Herredskontoir, Faaborg den 20 Juli 1837. Viborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Ved Proklama af 10 hujus, som læses i vedkommende Retter, ere de, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Lars Pedersen Ravn og Hustrue Marie Jørgensdatter af Nybølle, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Undertegnede som Skifteforvalter; hvilket herved endydermere bekjendtgjøres. Salling Herredskontoir, Faaborg den 20 Juli 1837. Wiborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-17
Ved Tallotteriets 1455 Trækning i Kjøbenhavn udkom:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
66 Aargang. Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis, samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Redigeres, trykkes og udgives i Odense, af Søren Hempel, Kancellieraad. Fredagen. 18 August 1837. Jndhold. Politisk Oversigt: Frankerig, Storbrittannien (De irske Valg). Jtalien (Bevægelsessymptommer i Kongeriget Neapel). Udenlandske Blandinger. - Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Tildragelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Blandinger. Faaborg. Odense. Handels=Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Frankerig. I Paris siges der med Bestemthed, at Kamrenes Opløsning er besluttet i Kabinettet og fastsat til den 1 Novbr. Hvad der ellers meest beskjæftiger Bladene, er Prindsesse Maries (Kongens næstældste Datters) projecterede Formæling med Prinds Alexander af Würtemberg, for hvilken Forbindelse imidlertid en uventet Hindring skal have stillet sig. De würtembergske Prindser ere uformuende og pleie, for at leve passende med deres Rang, at gaae i udenlandsk Tjeneste. Prinds Alexander tjener saaledes i den russiske Hær, og fordrer at faae den samme Grad i den franske, som han nu har i den russiske, hvilket Man fra fransk Side har afslaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Grev Damremont, Gouvernøren i Algier, er den 26 f. M. med sin Stab landet i Bong.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Storbrittannien. De irske Valgmøder have i Raahed overtruffet de engelske, saaledes ere i Armagt, Orangemændene, efterat være blevne Seierherrer paa Valg eller Valpladsen, dragne imod Katholikernes Huse, hvorfra Man har seet sig nødt til at fyre paa dem. J Downpatrick have ligeledes Orangisterne slaaedes saa rasende indbyrdes, at Militairet hele Natten har maattet være under Vaaben. J Tipperary fyrede en protestantisk Geistlig fra sit Vindue paa en katholsk Præst: at bedrage, at bestikke og at skræmme, har længe hørt til Dagens Orden. Alle disse Ting synes at bevise Nødvendigheden af hemmelig Stemmegivning med Ballotering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Jtalien. Om end Regjeringen i Neapel officielt forsikkrer, at Roligheden er gjenoprettet paa Sicilien, saa sendes dog bestandig flere Tropper derover. J Abruzzerne og Apuglien skulle ligedanne Uroligheder have fundet Sted. Nu hedder det, at Vicekongen af Sicilien, Grev Campo franco, ikke er bleven myrdet, men at han er reist til Livorno.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Udenlandske Blandinger. Tydskland. Ved Rygtet om, at Hofraad Müller, var bleven kaldet fra Gottingen til Berlin, samlede de gottinger Studenter sig og anmodede det akademiske Senat, om de maatte hædre deres Lærer med et Fakkeltog og en Serenade, hvilket bevilgedes. J 14 Aar, netop siden Blumenbachs Jubilæum, er et Fakkeltog ikke blevet tilladt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Sverrig. Den 21 Juli slog Lynilden ned i Kirketaarnet i Frila, Gefleborgs Lehn. Derfra udbredte Jlden sig snart til Kirketaget, og alle Anstrængelser for at redde Kirken, en af de smukkeste i Egnen, vare frugtesløse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Ved Høiesteretsdom af 14 Juni sidstleden er Arrestanten Jens Ulriksen for begaaet Mord paa sin Stedfader, og hans Moder, Arrestantinden Barbara Hansdatter, for at have kjøbt og tilskyndet ham dertil, ligesom ved de foregaaende Jnstantser, tilfundne at have deres Liv forbrudt og lægges paa Steile og Hjul. Hverken Høiesterets eller Kancelliets Pluralitet fandt Anledning til at indstille nogen af de tvende Domfældte til Benaadning, hvorimod dog enkelte Medlemmer have deels indstillet deels henstillet enten Begge eller een af dem til Dødsstraffens Eftergivelse, ligesom der og i Særdeleshed blev yttret Tvivl om, hvorvidt det vilde gjøre et for den straffende Retfærdighed tjenligt Jndtryk, om Begge bleve henrettede. Efterat Sagen, havde været foredraget Kongen, resolverede Allerhøistsamme under 19 Juli, at det med Hensyn til Jens Ulriksen, skulde have sit Forblivende ved Høiesterets Dom, hvorimod denne for Barbara Hansdatters Vedkommende blev formildet saaledes, at hun, istedetfor at lide efter samme, skal kagstryges og hensættes til Arbeide i Kjøbenhavns Tugthuus for Livstid under stræng Bevogtning; hvorom et under samme Dato udfærdiget allerhøieste Reskript afgik til Amtmanden over Præstøe Amt og hvori tillige blev befalet, at Jens Ulriksens Legeme efter 3 Gange 24 Timers Forløb skal nedtages af Steilen. Sagens i Kollegialtidenden No. 34 fortalte faktiske Omstændigheder indeholde flere psykologiske Data, som følgende Udtog viser. Ole Nielsen, der beboede et Huus paa Engelstrup Mark, Everdrup Sogn i Præstøe Amt, blev den 30 April f. A. tidligt om Morgenen fundet liggende død paa Marken, i en Afstand af omtrent 41 Favne fra Huset, næsegruus med Ansigtet nedtrykt i en Agerrende og med Blod omkring Hovedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Under de afholdte Forhører oplystes, at Jens Ulriksen paa Bededagen den 29 April f. A. havde, efter Anmodning af sin Moder og foregaaende Aftale med Farbroderen Lars Jensen Hammer, i Forening med denne slaaet Ole Nielsen ihiel. Sidste Gang, da Moderen bestemt udlod sig med, at hun vilde have Manden slaget ihiel, hun lovede Sønnen, at han, hvis han vilde paatage sig dette, skulde faae deres Huus, hvilket bevægede ham, hvis Tanke det forhen aldrig havde været at ville efterkomme Moderens Anmodning, til at give efter for denne. Han begav sig derefter til Hammers Bopæl og bad denne at følge med, for at passe hans Stedfader op og banke ham af, uden dog at underrette Hammer om, at den mellem Moderen og ham trufne Aftale gik ud paa, at Ole Nielsen skulde ihjel slaaes, og det blev da bestemt, at de samme Aften vilde give denne de tiltænkte Bank. Hammer raadede ham, naar Stedfaderen kom, at indlede en Samtale og bede denne og at beholde et Faar, der tilhørte ham, gaaende hos sig, samt kræve nogle Penge, han havde tilgode. Da Stedfaderen afslog hans Begjering og truede ham med sin Stok, gav Sønnen ham først et Slag i Baghovedet med en grøn Ellestok af en god Spadserestoks Længde og om Se trent 1 Tommes Tykkelse, og derefter nok et Slag, saa at han faldt til Jorden. Ru kom Hammer, der havde i Haanden en almindelig Støttestok, der var temmelig føer, af Hessel eller Piil, til, og bibragte Ole Nielsen flere Slag saavel i Hovedet som paa Kroppen, hvor det kunde træffe, og har Jens Ulriksen flere Gange under Forhørerne gjentaget, at Hammer slog kraftige og stærke Slag, dog kunde han ikke sige hvormange. Medens Hammer saaledes slog paa Ole Nielsen, stod Ulriksen stille, fordi han, som det hedder, ikke vilde have Stedfaderen skulde have saa mange Slag paa eengang og Hammer slog saa haardt. Sidstnævnte gik derpaa bort, og gav Ulriksen derefter Stedfaderen endnu et Slag, hvorved et Stykke sprang af hans Stok. Stedfaderen bad ikke for sig under Slagene, men gav nogle høie eller stærke Skrig fra sig, og dreiede sig selv under Slagene om paa Maven med Ansigtet mod Jorden. Sønnen lagde nu efter Moderens Raad sin Haand i Fandens Navn paa Ole Nielsens Ryg (saa kras en Overtroe skulde Man endnu i vore Dage ikke holde for mulig.), ved hvilken Leilighed han fornam, at der endnu var Liv i Stedfaderen, der sagte jamrede sig, men han antog dog, forinden han forlod Gierningsstedet, at Stedfaderen ei kunde leve. Ved at underrette Hammer om, at Stedfaderen vistnok ikke levede, svarede Hammer, at nu havde han Jntet at frygte, thi nu havde han bekjendt; men bad ham derhos ikke at sige, at han, Hammer, havde været med, thi (fortsættes.) han havde saa mange smaae Børn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Videnskabelighed. Søndagen den 13 Aug. holdt den af Alle elskede og høitagtede Pastor Leth sin Afskeds prædiken i Ribe Domkirke og i Seem for en overordentlig stor Mængde Tilhørere. Til Text havde Taleren valgt i Kong. B. 11, 2122, og tolkede dybt bevæget sine Følelser, ved Afskeden fra sine elskede Menigheder, idet han især dvælede ved de Trøstegrunde, som bidroge til at formilde Afskedens Bitterhed. En af de første Dage i Ugen - slutter Anmeldelsen i Ribe Stifts Avis - agter Hr. Pastor Leth at afreise til sit nye Kald, Middelfart og Kauslunde, hvis Beboere vi hjerteligen lykønske, medens vi selv med Veemod see den ædle Mand drage fra os. Tildragelser. Baade i Fredags (da her ved Odense kun faaes hyppige Lynglimt, der af Flere antoges for Kornmod) og i Løverdags drog et frygteligt Tordenveir over Jylland, meest dets vestlige Egne. J Veile havde Man omtrent paa samme Tid et lignende Uveir som i Viborg, (see Gaars-Avisen. J Ribe have kun Faa oplevet Mage til et saa frygteligt Tordenveir. Dagen efter tordnede og lynede det atter meget stærkt fra om Middagen til hen paa Eftermiddagen. J en Landsbye, en Miilsvei Sønden for Byen, skal Lynilden have antændt en Gaard. Fra Aalborg meldes intet om dette Uveir. J Randers fulgte, især i Fredags Aftes, i flere Timer Lyn paa Lyn, dog uden at Uveiret kom nærmere, end at Man netop kunde høre Tordenen. Fredag Aften vil Man fra Randers have seet en Jldebrand i SV.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Blandinger. J Kjøbenhavnsposten fremsættes med Underskrift: "Ben Jørael Ønsker for "Jødernes fuldkomne Emancipation i Danmark og navnligen Deelagtighed i de stænderske Rettigheder." Ved at anmelde, at en Liste over den af Foreningen for Kunstens Opmuntring i Kjøbenhavn, garanterede paa Tallotteriets Trækning den 25 Juli d. A. grundede Præmie fordeling er ankommen dertil, tilføier Viborger Samler: "Foreningen bekjendtgjør, at et af den lovet Kobberstykke ei vil kunne meddeles, da det Uheld er indtruffet, at Pladen ved Ætsningen er bleven aldeles forbrændt af Skedevandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Jstedetfor dette leverer den et andet Mesterstykke: "Abels Død, der er tilkjendt det kongelige Kunstakademies største Guldpræmie. Hvorvidt nu de Spillende ville være tilfredse med denne Forandring, vil vise sig."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Redaktøren af Aarhuus Stifts=Tidende opfordrer Jndsenderen af en Artikel med Overskrift: "ConjecturalGrunde, hvorfor Hr. Biskop Mynster, ved sin Visitats i Ringsted Kirke den 30 Juli d. A., undlod at fremsætte de ritualmæssige Spørgsmaal, hvis Hensigt er at oplyse det gjensidige Forhold mellem Præst og Menighed m. m. og med Underskrift: "En Stemme fra Menigheden, til for ham at opgive sit Navn, deniøvrigt skal vorde strængt fortiet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Denne Avis har i Mandags berettet, at Kommitteen for Væddeløbene ved Kjøbenhavn har opløst sig, da de Penge, den kunde disponere over til Løbene, ikke nu fandtes tilstrækkelige. Subskriptionsbidragene udgjorde nemlig i de foregaaende Aar en aarlig Summa af c. 2000 Rbd., hvorimod for de tilkommende Aar kun er tegnet for c. 1000 Rbd.; for 1835 og 1836 havde Hs. Majestæt bevilget et aarligt. Tilskud af 2000 Rbd., men for de følgende 6 Aar kun bevilget 1000 Rbd. aarlig. Kommitteen (A. v. Roepstorff, S. v. Blücher, R. v. Juel, W. Dahl, F. Tutein og F. Dunfeldt henvendte sig nu til Hertugen af Augustenborg, i det Haab, at det vilde lykkes ham at bevirke et forhøiet Tilskud af den kongelige Kasse til disse Væddeløb, hvilket de saa meget snarere haabede, som de havde erfaret, at der af samme Kasse er bevilget Banen ved Odense et Tilskud af 1500 Rbd., den sjellandske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme 3000 Rbd., den jydske Afdeling 3500 Rbd., til Lolland og Falster 1000 Rbd., samt til Banen ved Wandsbeck 1500 Rbd., Alt aarligt i 6 Aar. Det lykkedes imidlertid ikke Hertugen at erholde noget Tilskud, hvorfor Kommitteen opløste sig og skjænkede det Overskud, den havde i kontante Penge, til Asylerne i Kjøbenhavn. - Kbhposten bemærker i den Anledning saare rigtigt, at der i den omtalte Kommittees Kundgjørelse i Berl. Tidende udtaler sig en Misfornøielse med, at Hs. Majestæt Kongen ikke har villet tilstaae den kjøbenhavnske saa stor en Sum, som Banerne paa andre Steder; men denne Fortrydelse formenes at udspringe af en vrang Anskuelse: Til skuddene bør nemlig fordeles omtrent ligeligt efter de forskjellige Provindser og det ere de: Sielland har (iberegnet de 1000 Rbd. til den kjøbenhavnske Bane) 4000 Rbd., Jylland 3500 Rbd., Fyen 1500 Rbd., Lolland og Falster 1000 Rbd. og Banen ved Wandsbeck 1500 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Men Kbhposten gaaer endnu et Skridt videre og formener, at disse Tilskud, der sammenlagte for 6 Aar udgjøre 70,000 Rbd., under Landets nuværende finantsielle Tilstand, er en saa betydelig Sum, at det er tvivlsomt, om den og under nærværende Forhold burde tilstaaes den omtalte Gjenstand, for hvilken endog - hvad Man bedst kan see af den aftagende Subskription - Publikums Jver er kjølnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1837-08-18
Til Erindring om Hr. C. G. F. Bagges Gjenkomst til Kjøbenhavn i ubeskadiget Tilstand falbyder Hr. Stud. chir. Worre nogle opfriskede og illuminerede Exemplarer af hans Person i fuld Corpus, tro efter Naturen gjengivet, og saaledes som han viste sig i Aaret 1834. Det bemærkes derhos, at han endnu grandgivelig ligner sig selv, og bestandig iler hen, den faare Mo at skue. Faaborg den 15 August 1837. Efterat det i et Par Dage havde været en trykkende Varme og det om Fredagen havde tordnet noget, opsteg i Løverdags Eftermiddag stærkt tordensvangre Skyer, og det sig nærmende Uveir bebudede sig ved et orkanagtigt Vindstød, som hvirvlede Sandet saaledes iveiret, at man her paa Gaderne ikke kunde see ret langt fra sig. En Baadfører Gammelgaard, som med sin med Gruus ladte Baad var tilligemed 2 egne og et fremmed Barn ude paa Fjorden, mistede med 2 af de medhavende Børn Livet; det ene Barn, en Pige paa omtrent 11 Aar, reddedes som ved et Under. Hun havde Plads i en med et Toug ved Baaden fastgjort Pram, som ligeledes var ladet med Gruus; det var et Øieblik Værk at Baaden kantrede og sank, men idet den sank, løsnedes Touget, der holdt Prammen, hvorved denne slag fra at blive draget med ned i Dybet, og Pigen var ved strax tillende Hielp reddet. Først igaar fandtes Gammelgaards og Datters Liig; det ene Barn, der tilhørte en Slagter Rasmus Andreasen, var forud funden. Jdag have vi havt det sørgelige Skue, at see alle tre Liig stædes til Jorden, ledsagede af et talrigt Følge. Jkkun Mast og Seil samt det dertil hørende Tougværk, der ved Redningsforsøget skilte sig fra Baaden, er bjerget; Baaden er endnu ikke funden. Enken, som saaledes tabte en Forsørger og et kjært Barn, sidder, desværre, i meget maadelige Omstændigheder tilbage med 3 umyndige Børn.