JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-09-28
At det saa kaldede Dionysti Marked her i Roeskilde, som efter Almanakken er fastsat til den 6te October d. A., nu, i Følge det Kongelige danske Cancellies Resolution af 26de hujus, paa Vedkommendes derom giorte Ansøgning, er udsadt til den paafølgende 20de October, og saaledes aarlig til den Tid ansadt, det bliver til alle Vedkommendes Efterretn herved bekjendtgjort. Roeskilde Raadstue, den 27de September 1795. P. Friis. F. Hansen. Müller.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Fredagen den 2den October næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Ledreborg ved Roeskilde, ved offentlig Auction borsolgt nogle Stkr. tildeels gamle Hollænderiekoer og i en ung Tyr, paa de Conditioner som ved Auctionen bekiendtgiøres. Ledreborg, den 24de September 1795. P. Nørgaard, Auctionsforvalter.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Da Hs. Kongel. Majestæt ved allernaadigst Bevilling af 4de Septbr. sidst har tilladt mig at leve adskilt fra min Mand Øltapper Hans Envoldsen, og vores fælleds Boederefter ved Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission er deelt imellem os; saa bliver dette til enhvers Efterretning herved bekiendtgjort, og at enhver af os svarer til sin Gield, som bliver den anden uvedkommende. Kiøbenhavn, den 25de September 1795. Johanne Jensdatter, boende i Bager Bentins Kielder paa Kultorvet. brunden No. 384 i Størrestrædet (ellers kaldet Nr. 7 lige for Holmens Kirke) indeholdende 164 syv Ottendedeel I Alen. er med derpaa værende Fundamenter og Rudera af de brændt Bygninger, at faae kjøbt underhaanden, naar de Lysthavende behage derom at henvende dem til Procurator Sewerin, boende i No. 150 i Bredgaden.
Berlingske Tidende, 1795-09-28
Handagen den 5te Octobr., om Formiddagen Kl. 9, bliver det Nr. 42de Kongel. Kiøbenhavnske Classe=Lotteries 5te Clas trukket paa det Kongel. Slot Rosenborg, i Overværelse af enhver, som det maatte behage derved at være tilstæde. Jmidlertid er endnu i disse Dage nogle faa Lodder, saavel hos Collecteurerne som hos mig at bekomme a 15 Rdlr. Stk.,N. Collin,
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Constantinopel, den 25de August. Porten giør forskrækkelige Tilrustninger. J alle Tøihuse, Arsenaler, Kanonstøberier, Krudtmøller og Skibsverffter er maa i største Virksomhed, og samtlige Janitskarer ere biordrede til deres Corpser. Disse Anstalter ere stillede mod den nye Usurpateur af Persien, Aga Mahmed Chan, der i Spidsen af en talrig Armee er i Anmarch mod vore Grændser, Porten frygter ikke for Perserne, men synes at være bange for, at deres Fremtrængen, ligesom forhen, skulde være et Forbud for et Krigsudbrud fra en anden Side. Man taler derfor om en nye stor Alliance, som Porten til sit Beste vil oprette. De her værende Gesandtere fra Frankrige Preussen, Sverrig og Danmark have ofte Samtaler med de fornemste Lemmer af Divanet, og man troer, at deres Hoffer snart offentlig skulle erklære sig for Porten. Mange Officerer, fra disse Stater blive og bestandig ansatte ved vor Søe= og Landmagt, og godt besoldedede. Man vænner sig her nu mere til de europæiske Skikke, og deri følger Storherren, som er ingen Elsker af Fordomme. De Lovkyndige derimod skrige lydelig mod de mange Nyheder som blive indførte, og i Besynderlighed mod den Sædvane, at de tyrkiske Fruentimmer nu gaae allene ud.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Livorno, den 10de September. Lord Hosham er igien den 6te hujus udløbet herfra med den engelske Flaade, og har taget Coursen til Genua. Samme Flaade bestod af 18 engelske og 3 neapolitanske Linieskibe, og den 7de fulgte endnu 2 engelske Linieskibe efter dem. For engelsk Regning ere i Genua 30000 Sække Korn blevne kiøbte, som skulle være bestemte til Corfica. Her til Livorno komme fra alle Kanter saa mange Kornladninger, at den største Overflødighed hersker deraf, og Kiøbmændene veed ikke, hvor de skulle giøre af dem, saasom alle Magasiner her og i Piso ere fude, og man altsaa maae lade Kornet blive ombord paa Skibene. - Efter Breve fra Spanien torde med det første en spansk Flaade af 30 Krigskibe lade sig see i Middelhavet, før at beskytte den spanske Coffardiefart.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Jtalien, den 12te September. De Franske skulle have i Sinde at levere den østerrigste sardiniske Armee et Feldtslag, og efter sammes lykkelige Udfald at trænge ind i det østerrigske Lombardie. Mangel paa Levnetsmidler skal have foraarsaget denne dristige Beslutning, da de engelske Skibe afskiære dem al Tilførsel til Vands. - For nylig forefaldt i Alassio følgende for den genuesiske Regiering ubehagelige Tildragelse: Et engelsk Linieskib paa 74 Kanoner, som krydsede her i Farvandene blev 4 franske Skibe, der laae ved Strandbredden, vaer og kom strax nærmere for at borttage samme. Den paa Vagt taarnet værende Besætning løsnede, som sædvanlig, strax en Kanon, for at afholde Engelænderne; men disse Fiede paa Taarnet, og opbrændte herpaa 3 af benævnte Skibe.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Den genuesiske Regiering har paa det heftigste besværet sig over denne Opførsel. - Paa Corfica er Municipaliteternes Valg mod al Formodning gandske roligt bleven fuldbyrdet. De Valgte ere for det meste saadanne Folk, som ere Regieringen hengivne. - General Paoli har udstædt en Proclamation, hvori han formaner Corficanerne til Lydighed og Underdanighed mod hans brittiske Majestæt.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Freyburg, den 13de September. Tilførselen af Munition vedvarer endnu bestandig, saa velsom Rygtet og et vigtigt Foretagende mod de Franske, hvilket faaer mere Sandsynlighed derved, at vor Armee bliver endnu forstærket ved nogle Regimenter. Naar denne bele Armee er samlet, kan man sikkert regne den for 90000 Mand, blandt hvilke næsten 1/2 Deel er Cavallerie. Det svære Artillerie er og allerede ankommen fra Günzburg til Willingen, og bliver i Nødsfald holdt beredt. - Paa hinSide Rhinen er dog Alting endnu roligt, og man mærket endnu ikke noget stort Troppeantal. Blandt andre nye Generaler er ogsaa Baron v. Magdeburg, Chef for Pontonerer, ne og Thaikisterne, ankommen hertil, hvilket synes at bestyrke Formodningen om en Overgang over Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Paris, den 14de September. Endnu er denne store Stats Forfatning den samme. Endnu er her bestandig roligt, og i Sectionernes Deliberationer hersker Energie og Værdighed. Conventen giør sig endnu virkelig Haab om Departementernes Majoritet i Henseende til Antagelsen af Decretet af de 2/3 Deele. Hidtil have og allerede 3/4 Dele af Primair forsamlingerne antaget samme. Det som begunstiger dette Haab er det dybe Had, som Departementerne siden den 10 August bære til Paris, og som Conventen selv nu understøtter og antænder. Dette Had er maaske Aarsagen, hvo fore Departementerne just antage Decretet, da Paris forkaster det. Man siger, at henimod 40,000 Mand Tropper ligge omkring Paris, hvilke og hidtil ikke ermarcherte bort, som man nylig ville forsikre. Conventen smigre disse Tropper; dog troer mange, at de ikke skulde lade sig bruge som Jnstrumenter til en Borgerkrig.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Cølln, den 18de September. Østerrigerne blive af de Franske saa utrættelig forfulgte, at de allevegne maa lade Kanoner, Vogne, Heste, Munition og Proviant i Stikken. Man veed nu tilforladelig, at de Franske have frie Communication imellem Ninwied og Weissenthurm. - Den franske General Enous's Hovedgarteer, som har været i Bonn, og for nylig i Andernae, er ved Neu vied gaaee over Rhinen, hvor de Franske lade en uhyre Mængde grovt Skyds bringe over.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
London den 18de og 22de September. Det heder, at den Russisk Keiserl. Flaade skal overvintre i Portsmouth. - Den Summa som den danske Regiering, fordrer i Gotgiørelse for de i Engeland anholdte Skibe, der tilhøre dens Undersaatter, regnes for 600000 Pdstel. -Hr. Hastinas skal, som man formoder, med det første blive Medlem af Overhuset i Parlementet. - Sagen, angaaende vore Besiddelser ved Nootka Sund, som forhen har givet Anledning til saa mange Stridigheder med Spanien, er nu gandske bleven bilagt. - Med Ostindiefareren Pitt, som den 2den Julii afseilede fra St. Heling, har man faaet den Efterretning: at Admiral Elphingstone har vel opfordret det gode Haabs Forbierg til at overgive sig, men det hollandske Gouvernement har afslaaet dette, og synes at have i Sindeat giøre sig selv uafhængende. – J Falseban har benævnte Admiral endnu borttaget 3 hollandske Ostindiefarere. - Den meget skiønne Bygning St. Povels Kirke er i Gaar, ved Albeidsfolkenes Skiødesløshed, gandske bleven lagt i Aske. -J Cork ere 500 Oxer og nogle 1000 Faar blevne slagtede, hvilke ere bestemte til Royalisterne paa de franske Kyster og vor Flaade paa denne Station. - J Løverdags indløb Depecher fra Greven af Artois. - Admiral Herveis Flaade har fornet sig med John Warrens Eskadre paa Høiden af ØenHougt; de have udvirket en Communication med den bekiendte Charrette, og Røyalisterne skulle, efter vore Tidender, for at gjøre Greven af Artois's og hans Troppers Landgang sikker, have angrebet Republikanerne og tilfegtet sig en meget anseelig Fordeel over dem. - Mange Republikanere skulle ogsaa være gaaet over til Royalisterne.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Manheim, den 20de September. Endelig er der igien Rolighed i Landet, og vi ere nu ved en Capitulation med de Franske, som man kan kalde en foreløbende Fredeslutning, frie for al videre Bekymring. De væsenligste Puncter af samme ere følgende: Garnisonen tilligemed Rigscontingenten forlader i den 24 Timer Staden, Udenværkerne endnu i Dag, og tager al deres Eiendom med sig. J Morgen besætte de Franske Staden, og tage alt derværende Skyds i Besiddelse, med den Betingelse: at give det tilbage efter Freden, ligesom de have bekommet det. Regieringen og Magistraten forblive i deres nærværende Forfatning. De Pfalziske Lande paa denne og hin Side Rye nen, tillig med det Jülichske og Bergiske, ere erklætte for neutrale, saa at der herefter hverken torde blive udskrevne Contributioner eller Leverancer.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Cøln, den 20de September. Næsten alle franske Tropper, som endnu befandt sig i det Luxemburgske, ere afmarcherte til Coblenz for der at følge efter de andre Tropper, som er gaaet over Rhinen. J Gaar er den frie Skibsfart paa Rhinen, i alle de Lande, hvis Strandbredde ere besatte af de franske Tropper, høitideligen bleven bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Hanau, den 21de September. Krigsskuepladsen synes at trække sig bestandig nærmere.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Den 18de skulle de Franske allerede have været i Herborn, og efter mundtlige Beretninger Natten til i Gaar fremrykte indtil Egnen af Butsbach. Jmidlertid ville Østerrigerne i at Fald forsvare Maynz. - De her værende Laug have faanOrdre til at forsyne sig med Levnetsmidler for 4 Maaneder; af alle Kræfter arbeides paa Fæstningsværkerne, besynderlig i Cassel, hvor 500 Mand af det Maynziske Borgerskab blive brugte dertil; Kugler og Krudt ere der i Mængde, og den 16de om Aftenen bleve i det mindste 30 Kanoner bragte op paa Fæstningen Cassel. Betydelige Forraad af Brænde, Meel Høe og Halm ere allerede sammendyngede og allevegne er det givet Ordre til at bringe hertil de endnu fornødne Forraad.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Frankfurt, den 22de September. Her leve vi endnu bestandig i temmelig Uldelighed. Ve har den preussiske General en Chef, Arveprindsen af Hohenlohe, efter sin Tilbagekomst fra at bereise Demarkationslinien, givet os meget beroeliggende Forsikringer, og lovet at forblive her; men vi kunne dog umuelig blive gandske rolige ved 2de Armeers Fremlykning. Begge nærme sig fra forskellige Sider. Den østerrigske Recirade over Maynen skee paa 3 Broer imellem Hochst, Singlingen og Russelsheim, og Feldtmarskal Tlairfair var i Gaar havt sit Hovedqvarerer, Ninhavn, 3/4 Miil fra Hschst. De Franske trænge derimod frem over Butbach Burg=Friedberg, Herborn og WitzlaJ denne sidste Stad have de ikke opholdt sig, men ere blot machirteigiennem, og have paa denne Side af Staden opslaget deres Leie. - Picheariks Hovedqvarteer skal i Dag være Speyer, hvorhen ogsaa Merlin fra Piedenhofen har begivil sig fra Strasburg. Fr. denne Stad ere og mange Pontoner, blevne bragte nedad Rh. en. - Efter Beretninger fra Limburg har Prinds Ferdin ud af Würtemberg, ved sin Tilbage march, med en Division af omtrent 9000 Mand, som stode ved Mühlheim, givet et Beviis paa sine store militairiske Talenter ved at redde sig ud af alle de Farer, som med denne Tilbagerykning vare forbundne. - Den 16de var i Egnen af Limburg en meget hidsig Forpostfegtning, ved hvilken General Beaulien selv commanderte, og de Franske bleve bragte til at vige. Den 17d gjorde de Franske paa nye Angreb, men kunde ikke bringe Østerrigerne til at vige.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Af en Skrivelse fra Frankfurt, den 22 September. De Franske have træng, de Keiserlige tilbage over Maynin, og skulle, efter Rygtet, allerede i Morgen passere denne Stad. Jmidlertid kan vi rolig oppebie vor Skjæbne her, i det Haab, at vor Stad ved den preussiske General, Arvin indsen af Hohenlohe Mægling, skal blive so skaanet. Vi have her 2 preussiske Regimenter i Besætning. - At Manhelm allerede er belven besat af de Franske, er Dem ved allerede bekiendt. Denne Efterretning var saa meget mere uventet, som mange offentlige Blade havde forsikret, at 12000 Østerrigere vare beordrede derhen. Mange Jndbyggere havde imidlertid, af Frygt for et Bombardement, forladt Staden, hvilket dog ikke paafulgte, saasom Staden, capitulerte, da neppe nogle Skud vare gjorte.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Af en anden Skrivelse fra Frankfurt, den 22de Sept. Efterat de Franske nu have besat Manheim, er man høist nysgierrig efter at see de Tildragelser, som ville paa følge i vor re Egne. De Franske trænge fra alle Sider frem til samme, og aldrig ere saa mange Tropper med saadan Hurtighed blev ne dirigerte til een Punct, som det her skeer. Ved Mayn, stode hidtil endnu 20 Batailloner Keiserlige, foruden Cavalleriet og Rødkapperne. Disse og de andre Keiserl. Corpser blive nu trukne tilsammen af Feldtmarskal von Clairfat bag Maynen. - Ved denne uventede Eobring af Manheim, fra hvilken Side de Franske ligeledes trænge frem, torde nu Communicationen med Breisgau og Rettraden derhen blive afskaaren for de Keiserlige. Ligeledes kunne de Keiserl. Tropper, som ere blevne detacherte fra den Wurmerske Armee, ikke meere uforhindret støde til den Clairfaitske. Den nye Stilling, som sidstbenævnte Armee tager, synes i Besynderlighed at have til Hensigt at bedække Maynz; men da de Franske i Besynderlighedetrænge saa hurtig frem for, som man forsikrer, at forskaffe sig besiddelsen af denne Fæstning saa venter man, at der ded Maynz vil komme til et Feldtskag, som torde afgiøre Maynzes Skiæbue. Skulde derimod de Franskes Overlegenhed blive alt for stor, og intet Feldislag, paafølge, saa troe andre, at de Keiserl. skulle trække sig tilbaat til Bøhmen, i hvilket Fald da Fæstningen Maynz blev at skaaret alt Haab om Undsætning. - Pichergen og Merlin af Thionviste skulle allerede være ankommen til Manheim, hvilken Fæstnings først skal have overgivet sig, efterat de Franske havde kastet et Par Bomber ind i samme. - Blandt de Landt, som de Franske besætte, befinder sig ogsaa det hele Fyrstendømme Rassau. - J Morgen skulle de, franske marchere giennem vor Stad, og blive geleidede af de preussiske Tropper fra den ene Port til den anden.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Hanau, den 22de September. Den østerrigske Armee trækker sig bestandig meere tilbage.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
J 3 Dage og Nætter har dens Bagage uophørlig passeret giennem Frankfurt, og Armeen selv retirerer over Kønigstein og Hechst til Flørsheim hvor der er slaget en Broe til Overgang over Mayn. Ved Diet hos Lahn og i Egnen der har denne Armee 3 Gange været i Fægtning. Ved de 2 første Angreb bleve de Franske bragte til at vige, men ved det 3die blev Østerrigernes Contrum forceret, og Armeen saaledes nødt til at vige og trække tilbage. Dirtzer ved denne Leilighed meget bleven skudt tilsommen. I Gaar ere de Franske rykte ind i Friedberg, og have overfaldt det østerrigske Lazaret i Jlmstadt; omtrent 60 Syge og et stort Antal Senge &c. ere faldne i deres Hænder. - E. Sk. J dette Øieblik have vi faaet den Efterretning, at den franske Armees høire Fløi har udstrækket sig indtil over Wisbaden, og at Fæstningerne Kasse og Maynz nu ere indsluttede. - Denne Efterretning rind løben hertil, deels ved Breve, deels ved Reisende, som komme der fra Egnen.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Fra det Hannoverske, den 26de Sept. Den hele Armee under Feldtmarskal Claiefalt er allerede gaaet tilbage over Maynen. Da samme trækket sig tilbagetil Aschaffenburg og Egnen deromkring, saa synes det nu, at den vil tage sin Rettrade over Franken til Bøhmen. - En Afdeling af de Franske er allerede passeret giennem Frankfurt, for at for følge de Keiserlige. - Det Rygte, at de Franske ogsaa rykke frem mod hannoversk Minden er ugrundet. Man tvivler nu ikke meere paa, at jogsaa Mayn snart vil komme i de Franskes Besiddelse. Alle Emigranttropper, som endnu ere i det Hannoverske, blive indskibede. Transportskibene ere forsynede med Proviant for 4 a 6 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Helsingøer, den 2den October. Fra den 28de Sept. til i Dag ere 103 Skibe passerede Sundet. Den 29de seilede sidstmeldte engelske Skibe til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Kiøbenhavn, den 2den October. Med sidste Post indløb den Efterretning fra London, at Regieringen under 11te Sept. havde udstedt en nye Caper Jnstruction hvorved det befaledes de krydsende Krigskibe at lade neutrale Skibe med Fødevare frit passere; alligevel melde Breve med Dagsposten, at Skibet Courage, ladt med Hvede, ført af Capit. Jacobsen, er opbragt til London, af den engelske Fregat Venus. Det Besynderligste er at Skibet er taget i Nordsøen af en russisk Fregat og derpaa overleveret til den engelske.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Under 16de September er Secretaire og Med=Directeur for den vestindiske Gields=Liquidation. Erich Philip Kirstein, allernaadigst udnævnt til virkelig Kammerraad; og under 23de September har det behaget Hans Kongelige Majestæt, efter derom gjort Ansøgning, i Naade at entledige Etatsraad Flesburg fra sine hidtil havte Embeder som Amtsforvalter, Actuarius og Huusfoged i Amtet Hatten, samt Herredsfoged i Hattener=Herred, og allernaadigst beskikket den hidtilværende Fuldmægtig i det 2det holsteenske Contoir under Rentekammeret, Kammersecretair Hieronymus Kamphøvener, igien til at være Amte forvalter og Acruarius i bemeldte Amt. Over=Præsident, samt Borgemestere og Raad i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at, som det er bragt i Erfaring, at adskillige af de Brandlidte her i Staden paa denne Tid ikke skal have kunnet ved det forenede Pram= og Steenfører=Laug, som i Følge dets Artikler af 12 Sept. 1784 ene er berettiget til Vands her til Staden at indføre, saavel Muur= og Skielsand, som Broe= og hvid Gulv sand, blive forsynede med det til deres Bygningers Fuldførelse behøvende Muur= og Skielsand; saa har det allernaadigst behaget Hans Kongelige Majestæt, ved Reskript til os af 25de i denne Maaned, at bevilge, at det maae være alle og enhver tilladt, uden Hindring fra Pram= og Steenfører, Lauget, her til Staden til Vands at indføre Muur= og Skiel sand, samt at overlade eller udfølge samme til enhver, som deraf maatte behøve noget, dog at ved Sandets Jndførs- og Losning iagttages den Forsigtighed, nemlig, at derefintet i Canalerne spildes, hvilken ved den 25 Post af bemeldte Laugsartiklere foreskreven; hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Kiøbenhavns Raadstue, den 28 September 1795. Under Stadens Seil. (L. S.) Den 29de Spt. lagde Briggen Ridelven ind igienrenBommen.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Ved Tal=Lotteriets 594 Trækning i Altona udkom: No. 38, 70, 19 3617.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Vacance: Land-Chirurgicatet paa Bornholm, 170 R. Priser paa Kornvare i nogle af de vigtigste Handels= og Kiøbstæder i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af August Maaned 1795, i Følge de derom til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger. Hved Helsingøer. Restved Callundbo.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Corsøer. Kiøge Steeg.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Nyebo. Odense. Svende. Faabor. Assens RudkiøNachsa, Nyested.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Nykiøb. paa Stubbekiøbing. Thisted Hobroe Randers Ribe = Colding = Fridericia = Weile = = Warde = sand, samt at overlade eller udsælge samme til enhver, som deraf maatte behøve noget, dog at ved Sandets Jndførs- og Lysning iagttages den Forsigtighed, nemlig, at deraf intet i Canalerne spildes, hvilken ved den 25 Post af bemede Laugsartiklere foreskreven; hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Vacance: Land-Chirurgicatet paa Bornholm, 170 R. Strømenførde. Altona = Hvede 212 a 216 Rd. pr. Læst. Rug 145 a 150 Rd. Byg 70 a 75 Rd. Havre 65 a 700 Rd. J allerunderdanigst Følge Kongel. allernaadigste Bevilling, af 21de August d. A., indkaldes herved 3de Gange efter hinanden sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og DagVarsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i forrige Sognepræst i Middelfart afg. Hr. Hans Jørgen Birch Stervboe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Weilbye Præstegaard pr. Middelfardt, den 14de Septbr. 1795. Hans Thomsen, Provst i Wends Herred og Sognepræst for Weilbye Menighed. (1657) J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 18de Septbr. dette Aar, som den 21de samme Maaned er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, blive alle de, som udi Etats=Raad og Post-Directeur Johan Georg Paulis Fallitboe kunde have noget at fordre, herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden indkaldet, at møde for os udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission her i Staden, inden Aar og Dag efter denne Jndkaldelses sidste Bekiendtgiørelse, for deres Fordringer i Boet at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes indkaldes fornævnte Etats=Raad Pauli for at overvære Boets Behandling, og de fornødne Oplysninger under samme at meddeele. Stendrup. Wedege.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
(5759) J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling af 28de August d. A., som den 14de September derefter er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre udi afg. Skibs=Capitain Mads Andreassen Munchs Stervboe, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, den 14de September 1795. Stendrup. Wedege.
Berlingske Tidende, 1795-10-02
Da Niels Christensen i Vesterbek, Reagger Sogn, som besidder et adelig lindeviiske Eiendomsted, haver opgivet Boen til Concurs, saa vorder paa Rettens Vegne alle og enhver som formene at have nogen Fordring til bemeldte adelige Undeviiske Sted, som er indkjøbt fra Nis Jürgensens Gaard, eller øvrige Masse, saavelsom alle Debitorer eller Pandthavere af denne Masse, kesp. sub pæna præclusi, dupli. & amissionis juris pignoris, peremtorie stevnet deres Fordringer, af hvad Navn nævnes kan, Debita og Pandte, saafremt de ere uden for Herredet inden 12, men ellers inden 6 Uger efter dettes sidste Publication udi Actuariatet i Reagger pr. Ribe vedbørlig at profitere, af de i Hænde havende Documenter, facta originalium productionesidimerede Afskrifter ved Protocollen at indlevere, og naar de ere uden for Jurisdictionen, Procuratores ad Acta vedbørlig at bestille. Hvorefter a. Brøns udi Hvidding Herredsfogdie, den 14de September 1795. G. D. Langrenter.