JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
- J det paafølgende Nummer af Skilderiet henvises til den Kongelige Resolution af 11te Juli 1800, hvorved det befales Lærerne i Modersmaalet ved de lærde Skoler, i denne deres Underviisning "at følge den Ortographie, som bruges af Fædrelandets bedste og meest klassiske Prosaister, hvorved haves, om ikke noget bestemt Resultat i Henseende til Eenhed i Underviisningen, saa dog en styrende Norm til Forebyggelse af iøinefaldende Særheder og deraf flydende Sprogforvirring.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Fra Randers skrives, at der med Hensyn til faste Eiendomme i de sidste to Aar er foregaaet en høist mærkelig Forandring der, da man i Almindelighed skal kunne antage at Gaardpriserne i den Tid ere stegne til det Dobbelte. Middel til at gjemme Kartofler til næste Efteraar. Den Tid indtræffer snart, paa hvilke Kartoflerne begynde at spire, og derved blive ubrugbare til Madlavning. Vi troe derfor at burde henlede Kartoffel=Spisens talrige Velynderes Opmærksomhed paa den meget simple Maade at sikkre sig disses Nydelse indtil Kartofler af ny Avl kunne erholdes, ved nemligen at kaste dem i et Kar, og gyde over dem kogende Vand, som bliver staaende til det begynder at afkjøles, hvorpaa Kartoflerne udbredes paa et Gulv for at tørres. Nu fyldes de i Tønder tilligemed fiint tørt Sand, og saaledes holde de sig hele Tiden uforandrede. Det fine Sand sikkrer dem ogsaa for Frost.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
(Af Handelstidenden.) Gryn af Kartofler. Under denne Overskrift meddeler Handels- og Jndustrie=Tidenden en udførlig Forskrift til dette Øiemeds Opnaaelse. Meddelelsen er oversat af det Svenske. Kongen af Sverrig havde nemlig nedsat en Commission for at anstille Forsøg med, paa forskjellige Maader af Kartofler at tilberede Gryn, som kunde gjemmes længe. Resultatet bliver, at der af 220 Pund Kartofler vindes 52 Pund tørre Gryn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Handels- og Sø=Efterretninger. Hamborg, den 12te Februar. Elben er atter opfyldt med Driviis, og Skibsfarten er for tredie Gang afbrudt, paa Seiladsen tversover til Hamborg, nær.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Til Cronstadt ere i Aaret 1827 1246 Skibe indløbne, hvoraf 757 engelske, 33 danske, 59 svenske, 15 norske. Det største Antal efter de engelske vare preussiske, som dog kun beløb sig til 70. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Skjønt vort Publikum nu alt har seet en Række at de Kuhnske Divertissements, saa ere disse dog stedse talrigt besøgte, som dette især var Tilfældet iaftes, da ogsaa et nyt imposant Skue frydede Øiet: en pas de trois, der dandsedes paa tre Linier, af de Herrer J. og C. Price og Madam Winther. Anstand og Færdighed i Dansen, samt Smag og Elegance i Costume, var saa fortrinlig, at, vare disse tre Sødskende Søstre, da kunde man kalde dem dandsende Gratier. Da vi oftere ville kunne glæde os til denne Dans, saa ville vi ønske, at Orchesteret ogsaa maatte gjøre Sit til, at assistere Dansen værdigt, hvilket rigtignok ikke var Tilfældet iaftes. Men lod dette sig end nogenlunde undskylde i den for første Gang udførte pas de trois, saa kan det vistnok ikke billiges, at Orchesteret næsten faldt i Søvn under Divertissementets hele første Act.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Herr Kuhn udførte sin indbildte Syge mesterlig: ligesom Kunstneren i det hele taget har anvendt megen Flid og Studium paa denne næsten i alle Pantommer utaknemmelige Karakteer. Hans Spil ville vi omtale udførligere i Fortsættelsen af den Artikel, der i Avisen, for idag afhandler Pantommen. Sielden har man her seet saa vel lykkede Fyrværkerier som de af dette Selskab, hvorfor vi især have at takke Herr Winther, der dirigerer dem.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Madam Freschon erhverver sig Publikummets almindelige bifald paa Staaltraadslinien, hvor Balancerne især ere mærkelige under Fyrværkeriets støiende, og sprudende Jldkastning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Paa næstkommende Fastelavnsmandag gjentages paa de trois paa tre Linier, og Forestillingen forøges atter med noget nyt, et indiansk Divertissement.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Aalborg Torvepriser, den 16de Februar. Oxekjød, 6 a 7 s.; Kalvekjød, 7 a 8 s.; Herregaards-Smør, 16 s.; Bønder=Smør, 11 a 12 s., pr. Pund. - Rug, 2 Mk. 10 s.; pr. Skjeppe. - Æg, 20 sk. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Aalborg Kirker. Fastelavns Søndag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Gad. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Ægteviede. Den 1ste Febr., Underofficeer Stephan Larsen Birket og Pigen Anne Andersdatter. - Den 10de, Snedkersvend Chr. Olesen og Pigen A. C. Gjedsted.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Døbte. Den 25de Januar, Handskefabriqveur Peter Floridongs Datter, Ane Margrethe; Fadderne: Madame Staudt, Barnets Moder, Agent Galster, Barnets Fader. - Den 31te, Gaardmand paa Eegholm Christen Andersens Datter, Johanne Marie; Fadd.: Niels Jensen Smeds Kone, Pigen Jnger Cathrine Jensdatter, Gaardmand Corfix Jensen af Hasseriis, Ungkarlene Søren Christensen, Pede Jensen, Søren Jensen og Jens Andersen. - Den 3die Februar, Toldkasserer Thorbrøggers Søn, Edvard LudviEmil; Fadd. Mad. Tham, Jfr. Westergaard, Justitsraad Strandgaard, R. af D., Capitainlieutenant Bluhme, Districtschirurg Westergaard, Controlleurerne Tham og Thanning. - Den 10de, Bødkermester J. N. Kiersgaards Datter, Marie Christine, Fadd. Mad. N. Kiersgaard, Jfr. C. Schjønning, Naalemagermester Habel, Coffardiecapitain Hemmed, Kjøbmand A. Kiersgaard, Reebslagermester Lundbye. Den 13de, Smaahandler N. Rasmussens Søn, Rasmus Andreas; Fadd. Mad. Zimmermann, Barnets Forældre, Skolelærer Petersen, Undergraver Ellermann.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Begravede. Den 17de Januar, Hyrden Willum Jensens Kone, 52 Aar. - Den 5te Februar, Skipper N. L. Stau gaard, 46 Aar. - Den 15de, Kjøbmand J. G. Standts Datter, Andrea Henriette Juliana Louise, 8 1/2 Aar. - Den 16de, Ugifte Anne Frederikke Kohsel, 64 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Døbte. Den 10de Februar, Huusmand Hans Christensens Søn, Rasmus Christian, af Lindholm; Fadderne: Peder Thomasens Hustrue, Maren Cathrine, tjenende Jørgen Andersen, Gaardmand Simon Ørvad og Ungkarl Søren Larsen af Lindholm, samt Huusmand Jacob Sørensen af Uttrup. - Huusmand Lars Pedersens Søn, Jens Peter, af Lindholm; Fadd.: Huusmand Jens Hjulmands Hustrue, Anne Nielsdatter og Jens Pedersen af Lindholm, samt Huusmændene Anders Pedersen og Anders Jensen af Hvorup. - Jacob Christensen Tømmerbyes Datter, Josephine, Fadd. Skræder Thorups Hustrue, Christen Søndergaards Pleiedatter Karen, Johan Jacobsen, Peder Cortens og Anders Dig mand, Alle af Sundbye. - Den 14de, Thomas Abrahamsens Datter, Helmine Marie, af Sundbye, Fadd.: Gjordemoderen, Anne Marie Abrahamsdatter, Jens Møller, Slagter Baar Thorsen og Barnets Fader, Alle af Sundbye. Begravede. Den 8de Februar, Ove Erichsens Søn, Adolph, af Sundbye, 8 Maaneder. - Den 10de, Huusmand Lars Pedersens Datter, Johanne, af Lindholm, 5 Aar. - Den 13de, Fattiglem Christen Andersen, 70 Aar, af Uttrup. - Skomager Chr. Christensens dødfødte Datter, af Sundbye.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Tanker. ved Sørgebudskabet om den ædle Madame Else Marie Holst, født Møller, hendes dødelige Afgang paa Kjærsgaard i Hellevad Sogn, udi Vensyssel, Tirsdagen den 8de Januar 1828. Naar Støvets tunge Baand vort Sind nedtrykke, Naar Afskedstimen ene lindre kan vor Nød, Naar ei vi vide meer af jordisk Lykke; Da trøster, qvæger, ret en salig Død. Den, som fremdrager Livets Tid med Ære, Den, som i Dyden ene finder Lyst, Den, som ret hylder Jesu Kristi Lære, Den, som ret huser Gudsfrygt i sit Bryst: Den har ej nødig, for sin Død at grue, Den gruer ej for Gravens mørke Hjem Den veed den skal i ævigt Lys Ham skue. Den Fader, Gud, som her os leder frem. Svæv da, Du Sallige! i hine Lysets Egne, Du, som paa Jorden tjente Lysets Gud, Velsignet er Dit Minde, allevegne: Hvor Du var kjendt, Din hele Bane ud. Døde. Frue Generalinde Norrmann; Hans Peter Hansen, Lieutenant og Adjutant ved Brandcorpset, 44 Aar; En le Generalkrigscommissairinde Henriette Petronelle Grove, Jessen, Conventualinde i det Harboeske Fruekloster; Frøen Catharina Marie Christiane Wedelfeldt, Conventualinde i Gisselfeldt adelige Jomfrukloster, Alle i Kjøbenhavn; Consistorial=Assessorinde Edda Quidia Sabro, f. Steenbuch, paa Christianesminde ved Odense; Toldbetjent Christian Schrøeter, Odense; Frue=Consulinde Busky, f. Gad, Vedbyegaard i Sielland; Exerceermester Peter Chr. Arendz, 64 Aar, Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Bekjendtgjørelser. At min uforglemmelige Kone, Ane Jørgensen, født Christensen, 46 Aar gammel, den 11te Dennes, om Middagen Kl. 12, ved en stille og rolig Død, efter 3 Dages Sygeleie, indgik til et bedre Liv, fra mig og 2de efterlevende Sønner; bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. J 22 Aar deelte hun, som en trofast Ægtefælle, Livets Glæder og Sorger med mig. Flade Præstegaard, den 12te Februar 1823. Jørgensen, Sognepræst til Flade og Gjerum.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
At det har behaget det alvise Forsyn at bortkalde min inderlig elskede Mand og Forsørger, Snedkermester Thomas Lunøe, den 14de Dennes, i hans Alders 43 Aar, efter et kjærligt Ægteskab i 18 Aar, til et bedre Liv, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Familie og Venner, af hans efterladte Enke og 2de Døttre, som begræder Tabet med mig af en retskaffen Mand og god Fader. Aalborg, den 16de Februar 1823. Marie, sal. Lunøes. Med kongelig allernaadigst Tilladelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Undertegnede have herved den Ære at bekjendtgjøre for det respective Publicum, at de Mandagen den 18de Februar agte paa herværende dramatiske Selskabs Theater at give et stort Divertissement i fem Afdelinger, saavel i Linie dands, som gymnastisk og pantomimisk Forestilling, hvis Jndhold vil nærmere blive bekjendtgjort ved trykte Placater.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
De Herrer J. Price og C. Price, saaog Mad. Winther, ville : For anden Gang, dandse en pas de trois paa tre Linier, uden Balancestang: først en Allemande, derpaa en Allegretto, alt efter Takten af Musikken, og med største Færdighed. Derpaa opføres: Harlequin Skelet, eller: Pierros Forskrækkelse, comisk Pantomme i 1 Act.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Til Slutning: Det indianske Divertissement som opførtes paa Theatret paa Vesterbro i Kjøbenhavn, i Anledning af Hs. Majestæt Dronningens høie Fødselsdag den 28de October 1827. Det udføres af flere Personer, og forestilles i Divertissementet: den saakaldte Stokkemarsch, Guitarspil, Fægtning med og uden Skjolde, og andre indianske Grupperinger; det Hele sluttes med et brillant Fyrværkerie. Indgangen aabnes Kl. 5 og Begyndelsen skeer Kl. 6.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
NB. Kun nogle Forestillinger ville endnu gives her. F. Kuhn & Comp., fra Kjøbenhavn. Lignings-Lister over Delinqvent- og Borgervæbnings=Skatten for indeværende Aar, ligge til Eftersyn paa Raadstuen til den 22de Dennes, hver Eftermiddag fra Kl. 1 til 2. Aalborg, den 14de Februar 1828. Magistraten. Den over afdøde Jens Jensen Fieldrads og efterlevende Enkes fælleds Boe tilhørende Vindmølle, Kobber møllen kaldet, i Dronninglund, til den 23de Dennes berammede Auction, bliver, da vedkommende Creditorer nu ere tilfredsstillede, herved tilbagekaldt. Dronninglund Herreds-Contoir i Sæbye, den 12te Februar 1828. Hans Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Onsdagen den 27de Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, afholdes en Skiftesamling her paa Skaarupgaards Skriverstue i afdøde forrige Forvalter Stokholms Boe af Baggesvogns Mølle, hvortil samtlige Arvinger, Credi- og Debitorer, herved indvarsles at ville give Møde, da Adskilligt vil være at ventilere og bestemme, Boet vedkommende, til hvis Overværelse samtlige Paagieldendes Nærværelse er nødvendigt; og tilkjendegives herhos: at de Udeblivende antages at samtykke i hvad de Mødende vedtager og beslutter. Skaarupgaard, den 10de Februar 1828. Hagen. 600 Rbd. ønskes tillaans imod Sikkerhed; anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Ved Forestillingen i det dramatiske Selskab den 30te Januar er en Bratsch med Bue bortkommen af den Casse, hvori den var lagt og Cassen bleven tom bragt hjem til sin Eier. Da det er ligesaa meget om Opdagelsen af Tyveriet som om selve Jnstrumentet at gjøre, loves den der kan give nogen beviislig Oplysning om denne Sag, en meget raisonabel Douceur, naar han derom henvender sig paa Stiftsbogtrykkeriet. De Overværelser som beboes af Hr. Capitain v. Kofod, er at faae tilleie til Paaske Flyttetid. Ane C. sal. Staugaards.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Tvende udmærket gode Mynder ere strax at erholde tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser Sælgeren.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
4 Lspd. nye Gaasefyld ønskes tilkjøbs. Fra Stiftsbogtrykkeriet anvises den Søgende.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
En ung og dannet Pige, der for har conditioneret, ønsker sig Condition som Jomfru, enten her i Byen eller paa Landet. Nærmere Underretning gives fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Hauge- og Blomsterfrøe, forskjellige Slags Frugt, vilde og hængende Træer og Buske m.m; Alt af meget gode Sorter, faaes til de billigste Priser. P. Boss, Gartner, uden Østerport. Mindetale over Vor Frelser Jesus Christus, udført i Prædikener paa alle Søn- og Helligdage fra 1ste Advent til Himmelfartsdagen i den danske Kirkes Jubelaar 1826. af Peter Tetens, Sognepræst for Nibe og Voxlev - er nu udkommen og faaes, smukt heftet, hos Undertegnede for3 Rbdlr. Rottbøll Sadolin. Sang, i Anledning af Eqvilibristen Roats Død, faaes til Kjøbs, hos Bogtrykker P. F. Wandall paa Algaden J 2, for 4 s. Hertha, Maanedsskrift, udgivet af A. P. Liunge. November-Heftet 1827 har forladt Pressen og indeholder: 1) Blomsten paa Kallafjeld, en dramatisk Spøg i 2 Acter, af Dr. S. Meisling. 2) De tvende Qvægdrivere, Fortælling af Walter Scott. Prisen paa hvert Hefte er 4 Mk. 8 s.; i Aalborg tegner man sig hos Herr Boghandler Sadolin. Gaardsalg: Mit Eiendomsted, beliggende her tæt ved min Degnebolig, kan underhaanden faaes at kjøbe, og tiltrædes til næste Maidag. Til Underretning for Ubekjendte meldes: Stedet har jeg for faa Aar siden opbygt af nyt og stærkt Ege- og FyrreTømmer, tildeels murede Vægge, vel indrettet og vedligeholdt, og forsikret i Brandkassen - det har kun 5 Skpr. Hartkorn, men dertil omtrent 32 Tdr. L. geom. M. - aarlig Udsæd 10 a 12 Tdr. Korn af al Slags - avler aarlig imellem 20 til 28 Læs Enghøe, foruden Klever paa Baarerne, - har Mergel i Overflødighed midt i Eiendommen, og nem at komme til - føder aarlig 2 Heste, 4 a 5 Køer, og en 12, 16 Faar, men kan græsse endnu mere - har Knuptørre i Mængde af bedste Art - har ypperlig og altid overflødig Brøndvand i Gaarden - har en efter sin Størrelse sjelden god Hauge, forsynet med mange forskjellige Slags Busker, Vexter, Planter og unge Frugttræer af fineste Arter. Eiendommen og Alt svarer til Angivelsen. Lysthavende ville, inden Martii Maaneds Udgang, melde sig hos Eieren i Guldager Degnebolig, Vreilev Sogn. Rimmen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Hos Bogtrykker Wandall paa Allgaden 2, faaes for vedsatte Priser følgende: Reglement angaaende Veienes Vedligeholdelse i Danmark om Vinteren, især naar nærk Sne falder eller Sneefog indtræffer, hef. 12 s. - Octroy for et almindeligt Brand=Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter i Kongeriget Danmark og Hertugdømmene, Staden Kjøbenhavn undtagen, hef. 18 s. - Forordning angaaende Søe-Jndrolleringsvæsenet i Danmark, hef 1 Mk. 14 s. - Forordning om et Landeværns Oprettelse i Danmark, hef. 12 s. - Forordning om det stemplede Papiirs Brug, hef. 2 Mk. - Forordning angaaende Befordringsvæsenet, hef. 2 Mk. - Forordning som indeholder almindelige Regler for Hoveriet i Danmark, hef. 1 Mk. 12 s. - Forordning om Forligelses-Commissioners Stiftelse overalt i Danmark, hef. 18 s. - Forordning om Adskilligt der vedkommer Politie=Væsenet paa Landet i Danmark, fornemmelig i Hensigt til Tjenestefolk &c., hef. 1 Mk. - Forordning der nærmere forklarer og bestemmer Trykkefrihedens Grændser, hef. 10 s. - Forordning angaaende Haandværks Laugene i Kjøbenhavn, hef. 18 s. - Forordning angaaende Branddirecteurer paa Landet i Danmark, hef. 6 s. - Forordning hvorved Landeværnet i Danmark ophæves, hef. 6 s. - Reglement for Borgervæbningen i de danske Kjøbstæder, hef. 6 s. - Forordning om Forandring i Pengevæsenet, hef. 18 s.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Auctioner. De Aalborg Havn tilhørende Tømmerpladse, beliggende mellem Enkefrue Kjellerups Gaard og Huset Snorren, vorder ved offentlig Auction, paa denne Byes Raadstue, den 22de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 10, opraabt til Bortleielse i 3de paa hinanden følgende Aar, efter de ved Auctionen fremliggende Conditioner. Aalborg Havne-Contoir, den 14de Februar 1828. Brinck. 4 Skpr. 1 Fdk. 1 Alb., bliver, ifølge Begjering af vedkommende Forligs- og Udlægshaver, opraabt til Salg ved 3de Auctioner, Tirsdagen den 18de Marts, 1ste og 15de April næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De to første Auctioner afholdes paa undertegnede HerredsContoir, men den tredie Auction, hvorved Eiendommen attraaes absolut bortsolgt, saavelsom den udlagte Besætning og Løsøre, foretages i Gaarden i Nørre-Uttrup. Denne Bekjendt førelse tjener til alle Vedkommendes Efterretning, i Henhold til Pl. 2den April 1817. Herreds-Contoiret i Nørre-Sundbye, den 14de Februar 1828. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Jfølge det Kongl. Rentekammers Ordre af 26de f. M., bliver den Jens Severin Pedersen forhen tilhørende, den Kongl. Casse, efter foregaaende Seqvestration, nu adjudicerede Gaard, Krogshauge kaldet, i Hellum Sogn, af Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 1 Alb, stillet til 3 Auctioner paa den i Forordningen af 22de April 1817 befalede Maa 1ste Gang Fredagen den 7de Marts, 2den - 21de i 1823.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
- 11te April: de, saaledes: 3die - Af disse Auctioner afholdes den 1ste og 2den paa mit Contoir, men den 3die paa selve Gaarden, ommeldte Dage om Formiddagen Kl. 10 slet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
J Tilfælde af at Salg ei skulde finde Sted vil Gaarden blive forsøgt bortleiet paa 1 a 2 Aar til samme Tid og Sted. - Conditionerne der forinden ligge til Eftersyn paa mit Contoir erfares paa Auctionsstedet. - Lysthavende indbydes. Dronninglunds Herreds-Contoir i Sæbye, den 6te Februari 1828. Hans Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-16
Jfølge det Kongelige Rentekammers Ordre, blive nedenstaaende, efter foregaaende Seqvestration, den Kongl. Kasse. adjudicerede Gaarde, saasom: 1) Stephan Nielsens forhen tilhørende Gaard, Lemb Vestergaard, i Hellevad Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 5 Skpr. 2 Alb. 2) Michel Nielsens forhen tilhørende Gaard, Lem Vestergaard, i samme Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. 3/4 Alb. 3) Christen Jensen Guldagers forhen tilhørende Gaard, Lemb Nørgaard, i samme Sogn, at Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 4) Mads Christian Nielsens forhen beboende Gaard, Lemb Søndergaard, i samme Sogn, af Hartkorn 3 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., herved stillede, paa den i Fro. 22de April 1817 bestemte Maade, til 3de Auctioner, nemlig: 1ste Auction Mandagen den 17de Marts ) 2den dito dito den 31te f. M.) 1828, 3die dito dito den 14de April ) hvoraf de tvende Første afholdes paa mit Contoir, men den Tredie paa selve Gaarden, hver Dag respective Kl. 9-11 1 og 3. - J Tilfælde af Jkkesalg, blive bemeldte Gaarde ved sidste Auction tillige forsøgt bortleiede paa 1 a 2 Aar. Conditionerne, der ligge til Eftersyn paa mit Contoir, oplæses paa Auctionsstederne. - Lysthavende indbydes. Dronninglund Herreds-Contoir i Sæbye, den 12te Februar 1828. Hans Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Det er de fra Engellands og Frankrigs Throner ved Parlamentets og Kamrenes Aabning holdte Talers Jndhold, det er de frimodige Yttringer over disse Talers Hovedmomenter, som i begge constitutionelle Stater, have Forfatningernes Medhold, der udtrykke den offentlige Meenings Dom over Cabinetternes Anskuelser, hvilke ogsaa skulle sætte os i Stand til herom at danne os en egen, og dette Blad troer derfor at skylde sine Læsere at gjøre dem bekjendte med saameget af denne Meenings Yttring, som Rummet vil tillade, naar Begivenhederne tillige skulle berettes. Saaledes meddeele vi da under Artiklen: Paris den 2den Februarii.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-19
Følgende i Journal des Debats indeholdte omstændelige Betragtninger over den brittiske Throntale: Viser Engelland en af sine ædleste og skjønneste Søe seire fra sig? Vel! Frankrig reclammeret den og Rusland vil ikke troe sig vanæret ved den, Havde Codrington ødelagt en fransk Flaade, da vilde al Verdens Palmer og Ærestegn ei have forslaaet til hans Belønning, men nu har han - med det hvide Flags Hielp - boret Skibe i Sænk, som havde overført Barbarer til Grækenland; har man nogensinde seet en mere ubehagelig (more untoward, plus sinitre) Begivenhed? Have saavel Græker som Tyrker udøvet Excesser, for hvilke Menneskeheden gyser?? Et lidet Folk, som i 400 Aar er blevet decimeret og traadt under Fødder, sprenger endelig sine Lænker, forladt af heele Europa, kjemper det allene med Heltemod mod alle den africanske, asiatiske og europæiske Jslamismes Kræfter; det har seet sine Fædre, sine Børn, sine Oldinge slagte, sine Templer besudle, sine Døttre slæbe til Vanærelse i Hare merne, sine Hytter gaae op i Luer, sin Høst ødelægge, ja endog Træerne i de Skove, hvor det søgte sin Tilflugt, rykke op med Roden, i sin Smertes Forbittrelse, i sin Fortvivlelses Raseri, har dette Folk maaskee myrdet nogle af sine Forfølgere - og nu sammenligner man disse - Øieblikkets Excesser - med 4 Aarhundreders, Med haanende Partiskhed vil man ingen Forskiel finde imellem den Undertrykte og Undertrykkeren, mellem den Svage og den Stærke, mellem Offeret og dets Bøddel, mellem det frie Menneske og Tyrannen? Hvorfor kom man da ei tidligere Grækerne til Hjelp? Hvorfor har man ikke tidligere tilkjempet sig en saadan ubehagelig Seir, hvorved man kunde have gjort Ende paa hine Gysseligheder, som oprøre medlidende Hjerter, De stakkels Tyrker, Siden 5 til 6 Aar have de myrdet - omtrent 1 Million Christne; Athenen er tilintetgjort, Morea ligger øde; Hvilke vakkre skikkelige Folk ere ikke disse Araber og Negre, disse hvide og sorte Slaver, og hvilke Hunde derimod disse Græker! Disse stakkels Tyrker ere desuden ogsaa Engellands gamle Allierede. En Premierminister skulde kjende lidt mere til Historien; han skulde vide, at Frankrig er Portens gamle Bundsforvandte og at dette Land siden Frands den 1ste har nydt Privilegier i Levanten, som ere stipulerede i Tractater. Har ogsaa Engelland tidligere staaet i Handelsforbindelser med Porten - dets Alliance med samme daterer sig først fra Slaget ved Abukir. Og hvorledes vil denne Throntale blive optaget ved Newaen, Vil den drive den Russiske Hær frem eller tilbage, Og vi, som stedse pleie at følge i Andres Kjølvand, ville vi give Admiral de Rignybefaling at løbe ind i Toulon, eller ville vi sende Soldater til Grækenland? Skulde vel denne Tale, naar den naaer Constantinopel, kunne stemme Divanet for Freden; skulde dette ikke meget mere i den skimte Begyndelsen til den Uenighed, som det dog vist har fattet Haab om, Ved Hielp af Tid og Taalmodighed haaber Mahmud vel endnu at tilendebringe Hellenernes Tiøntetgjørelse; han vil, og det maaskee med Rette, holde sig for reddet om ikke Rusland beslutter sig til at sætte sit Segl paa Grækenlands Befrielse under Constantinopels Mure?!