JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
I Commissions-Lager findes Udsalg af veritable Randers Handsker, for Damer og Herrer til Fabrikspriis fra den franske Handskemager C. Matats bekjendte Fabrik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Extract, af Lollands Spare- og Laanekasses Regnskab for Tidsrummet fra 11te Juli 1844 til 11te Juli 1845. (Aflagt den 7de October.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Jndtægt: Rbd. 6.1. 11te Juli 1844 eiede Jnteressenterne i Kapital, og Rente. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2. Sparekassens Overskud udgjorde til samme Tid. 3. Fra 11te Juli 1844 til 11te Juli 1845 er skeet 1134 forskellige Indskud til Beløb 4. Jndk. Renter fra Statsgjældsk. 1138 Rbd. 37 s. dito fra Private . . . 4317 – . - 5. For solgte Kontrabøger og Regulativer, samt i Procenter af Annuitetslaanene. Summa: 181,442 36. Udgift: 1. 11te Juli 1845 eie Jnteressenterne i Kapital, og Renter . . . . . . . . . . . . . . . . . . 131,160 53. 2. J Regnskabsaaret tilbagebetalte Indskud og udbetalte Renter. . . . . . . . . . . . . . 3. Administrations=Udgifter, – hvoriblandt 664 Rbd. 74 s. til de indenbyes Directeurer for Bogføring, Kassererforretninger og Extra Arbeide ved Laanevæsenet - af forskelligt Slags 4. Sparekassens opsamlede Fond . . . . . . . . Summa: 181,442 36.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Af Sparekassens samtlige Midler (Udgift Nr. 1 & 4) til Beløb 133,969 93, 1. til 572 Debitorer udlaant Rbd. s.a. Mod haandfaaet Pant . 19257 b. Paa Vexler . . . 19504 16 c. Mod Selvskyldnercaution 52709 4 d. Mod Pant i Eiendomme, forbunden med Selvskyldnercaution. . . . . . . . 4610 40 c. Som Annuitetslaan – i Alt 24 – i faste Eiend. 15349 - Rbd. s. 2. Jndsat i Statskassen. . . . . 15,000 3. Beholdning . . . . . . . . . . . 7,450 33 Bemærkninger: 1. 11te Juli 1844 var Jnteressenternes Antal . . . . . 809. J Regnskabsaaret ere indtraadte . . . . . . . . . . . 550. Summa : 1369. J samme Tidsrum ere udtraadte. . . . . . . . . . . . 118. Tilbage. 1241. 11te Juli 1844 udestod hos 326 Debitorer. J Regnskabsaaret er til 391 nye Laansøgere udlaant . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Og contant tilbagebetalt. . . . . . . . . . . Altsaa udestaaer ved Regnskabsaarets Slutning hos 572 Debitorer. . . . . . . . . . . . . . . 111,429 60. Udlaan have hidtil ikke medført noget Tab for Kassen. Med Hensyn til Kassebeholdningen bemærkes, at denne stedse ved Regnskabsaarets Ubløb maa vise sig betydelige større end sædvanligt, paa Grund af de paa den Tid, ved Terminen, stedfindende rigeligere Indskud og Gjældsafdrag. Den foraarsager imidlertid ei Kassen noget Tab, da den forsaavidt som den ei øieblikkelig udlaanes, strax indsendes til Forretning i den kongelige Kasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Af denne Regnskabs-Extract er i Aar foranstaltet særskilte Aftryk, der af Sparekassens Agenter – Dhrr. Postmester Møller i Mariboe og Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing - og af Directionens Medlemmer ville blive udleverede til enhver Jnteressent, der maatte ønske at besidde et Exemplar af samme. Ligeledes vil et Antal Exemplarer blive tilstillet Amtsraadet, Kommunalbestyrelserne i Lollands Kjøbstæder og Sogneforstanderskaberne paa Landet. Overeensstemmende med Lovene for Lollands Sparekasse, §s., er det specielle Regnskab med Bilag, i 3 Maaneder fra Dato henlagt hos medundertegnede Fuldmægtig Schou, hvor enhver Jnteressent kan gjennemsee samme, saavelsom sin Kontoi Hovedbogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
I Directionen for Lollands Spare= og Laanekasse, Nakskov den 28de October 1845. Fasting. N. C. Møller. L. Theisen. KiskySchou. Wilhielm. P. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Undertegnede, Fortepiane-Fabrikanter i Kjöbenhavn, tillade os herved at gjöre det ærede Publicum opmærksom paa, at Hr. Organist Hansen i Stubbekjöbing modtager Bestillinger paa de af os forfærdigede gode, durable og smuk udstyrede Fortepianoer, Prisen, paa disse er fra 120 til 150 Species.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Hos Hr. Organist Hansen kan et et disse Instrumenter behageligst tages i Öiesyn. Kjöbenhavn, den 26de October 1845. Ærbødigst L. Elberling & Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
J disse Dage er Undertegnede Nytobing, igien bleven sorteret med et nyt Udvalg af smukke hvide broderede Sager af alle Slags, hvide glatte og figurerede Tøier, Kniplinger, Blonder og Strimler, alle Sorter Uldgarner, Sil ker, Perler, Snore og Qvaste, begyndte Cannevas- og Perle=Arbeider, med meget Mere, til denne Handel henhørende. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
At jeg har etableret mig som Bagermester heri Byen, og bosat mig i Bager Frigasts Gaard, undlader jeg ikke herved at tilkjendegive for de, der godhedsfuld ville forunde mig deres Søgning. Ved reel, billig og proper Behandling vil jeg stedse bestræbe mig for at tilfredsstille Enhvers billige Fordring, mit Fag vedkommende. Nykjøbing, den 1ste November 1845. A. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
De Ærede, som have Bøger fra mit Leiebibliothek, der ere modtagne for længere Tid end en Maaned siden, anmodes om, behageligst at tilbagelevere disse inden medio d. M., da de ellers vil blive debiteret Bogladeprisen for samme. Stubbekjøbing, den 1ste Novbr. 1845. Navn. Til en lille, let, noget brugt jernaxlet Brædde vogn, uden Agestole, anviser Adressecontoiret en Kjøber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Vævermester Hansen er flyttet fra Smedemester Benzens Sted i Frisegade til det gamle Asyl, i Stuen til Høire. Bartoftegaarden, beliggende i Lollands Sønderherred, 3/4 Miil fra Nakskov, i en af Landets frugbareste Egne, kan underhaanden erholdes til Kjøbs, naar man derom henvender sig til Eieren, Examinatus juris Rieper. Gaarden har et Tilliggende af 150 Tdr. Land veldyrket Pløiejord om. Maal, samt 28 Td. Land Ege- og Hasselskov, der aarligen, foruden det fornødne Brændsel og Hegning til Gaarden, afgiver en reen Jndtægt af over 1500 Rbd.; endvidere hører til Gaarden en Jordlod paa 4 1/2 Td. Land med paaværende gode Bygninger og tilhørende Have, samt et Huusmandshuus ligeledes med Have, hvoraf svares en Ugedag. Det hele staaer for Hartkorn nye Matricul Ager og Eng 22 Tdr. 7 Skpr. 1/4 Alb. og Skovskyld 1 Fdk. 3/4 Alb. Med Gaarden følger 25 Stk. udmærket Qvæg, tildeels af forædlet Race, 20 Stkr. Faar, 15 Sviin og 12. gode Arbeidsheste, tilligemed en Tærskemaskine, Vogne, Plove, Harver, Tromle, Seletøier og alle øvrige fornødne Avlsredskaber og Meieriemventarium, en indmuret Bryggerkjedel og 3 Kakkelovne. Ved Gaarden er iaar opført en stor solid Lade paa 20 Fag og en Hestestald paa 10 Fag, de øvrige Bygninger ere i god brugbar Stand. Af Jorderne er i dette Efteraar besaaet 11 Tdr. Land med Hvede, 15 Tdr. Land med Rug og 6 Tdr. Land med Raps, som alt tegner til det Bedste. Bartoftegaarden, den 30te October 1845. Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Løverdagen den 8de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ifølge Begjæring af Skifteretten, i Kjøbmand L. Wilckens Fallitbo, afholdt offentlig Auction paa Maribo Raadstue over bemeldte Boes endnu udestaaende Fordringer efter Handelsbøgerne, tilsammen af Beløb 527 Rbd., hvorover en Fortegnelse vil blive fremlagt ved Auctionen og forud ligger til Eftersyn paa mit Contoir. Maribo Byfogedcontoir, den 27de October 1845. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Auctionen over Kjøbmand Klingenbergs Opbudsboes Varebeholdning, samt Ind- og Udboe, continuerer Fredagen den 7de og Løverdagen den 8de Novbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, i Boets Gaard paa Torvet her i Byen; hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekjendtgjøres. Nakskov, den 30te October 1845. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Torsdagen den 6te November d. A., Formiddag Kl. 10, bliver paa Sundby Byes Marker ved offentlig Auction bortsolgt en Deel paa Roden staaende Ege-, Bøge=, og Aun bøgetræer. Mødestedet er ved Rudegaarden. Vennerslund, den 30te October 1845. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-01
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Lollands Falsters Tidende. Stifts Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. Mandagen den 3. November. No 135.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Vi have ovenfor nævnet den mærkværdige Bestemmelse i Udkastets § 27, at det skulde herefter være en Forbrydelse at bruge nogensomhelst fornærmende Udladelse mod Nogen af alle dem, der efter Kongeloven kunde komme til at arve den danske Throne. Gr. vilde gjerne betragte dette nye Baand som en af de ubegribelige Skrivfeil, der i et ubevogtet Øieblik kan undslippe Skibenten; men i et Lov-Forslag af Cancelliet maae de farlige Ord tages for ramme Alvor, og det kan kun forklares derved, at Cancelliet ikke har sat sig i Historie-Skriverens Sted, der med dette Lovbud for Øie maatte kaste Pennen i Fortvivlelse." Thi da Jngen veed hvem eller hvor Mange, der engang i Tiden kunde komme til at arve vor Throne, vilde dette være et saa mageløst Forbud mod al Tids=Historie, at Cancelliet vist selv vil forfærdes ved at tænke sig det i Kraft." Men Forbudet mod at fornærme nogensomhelst mulig Thronarving har ogsaa en reen borgerlig Side at betragtes fra. Et af de betænkeligste Træk i Kongeloven er nemlig det, at den Arveret baade paa Mands- og Qvinde-Linien, som det danske Folk skiænkede Kong Frederik III., her uden alle betingeler er udvidet til begge Sider i det Grændseløse, saa Danmark kunde derefter ikke blot tilfalde en Prinds eller Prindsesse, der ikke forstod vort Modersmaal, men selv sin arrigste Fjende (!), hvad jo dog var en himmelraabende Synd mod et Folk, der med uindskrænket Tillid lagde sin Skjæbne i Majestætens Haand, og en aabenbar Selv-Modsigelse af Kongeloven, der forsikkrer os om en christelig og faderlig Regjering som vor Kjærligheds og Troskabs velforskyldte Løn, Paa denne store Feiltagelse kan der nu vistnok kun raades Bod ved en ny Arvelov, hvorom Kongen og Folket kan enes, men saalænge den fattes, er det eneste Raad at holde vaagent Øie med de Personligheder, som efter Kongeloven snarest kunde komme paa Thronen." Heraf vil det nu indlyse, at det er ubilligt og uklogt forud i Loven at stemple en frimodig Skribent til en Forbryder, som skulde i det sorte Hull, fordi han udlod sig fornærmende om en saadan mulig Thronarving." En saadan Person var f. Ex. den afsatte Konge i Sverig, en Saadan er endnu hans Søn og hvem veed hvor mange Andre, som Danmark maa bede Gud bevare sig fra, og kan umulig ansee sig med Rette skjødet til. Om Stiftelsen af en Missions=Forening paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Det Forsøg, som er gjort paa at stifte en Missions Forening paa Falster, har foranlediget forskjellige Artikler i Stiftstidenden, og skjøndt min Leilighed ikke for Øieblikket tillader mig at anvende megen Tid paa en Forhandling i offentlige Blade, ville Vennerne af denne Sag dog billigt vente, at jeg ikke bliver ganske ørkesløs Tilskuer af denne lille Feide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Det er nu 20 Aar siden det Danske MissionsSelskab, stiftedes; i Løbet af disse Aar har større og mindre Foreninger dannet sig trindt omkring i Landet som har sluttet sig til dette Selskab, og skjøndt Meningerne om al Missions=Væsens Værd i Nyaars Tiden ere deelte, har jeg dog aldrig erfaret, at Stiftelsen af en Missions=Forening har vakt nogen Betænkelighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Kjøbenhavn holder det danske Missions=Selskab aarlige Møder, i de senere Aar i en af Hovedstadens Kirker, og i hvilken Grad de besøges, vil man kunne slutte deraf, at der ved et Møde indkom 36 Rbd. 41 s. blot for solgte Missions Sange, af hvilke 2000 Exemplarer i den Anledning vare trykte. Alt dette har ikke vakallermindste Modsigelse eller Betænkelighed. Da den danske Præst Hass nedlagde sit Embede, for at gaae udi som Missionær, og han før sin Afreise til Tyrkerne foretog sig en Reise her i Landet, for at tage Afskeed med sine Venner, kom han ogsaa til Lolland, og da Stiftets daværende Biskop, den lærde, troende og for alt Ædelt varmt følende Mand, Dr. R. Møller, erfarede, at denne mærkelige Præst opholdt sig heri Stiftet paa nogle Dage, foranstaltede han et høitideligt Missions=Møde i Mariebo Kirke, hvor den høiærværdige Olding selv talede og hvor ogsaa Hjerter blev bevægede til at give en Skjærv til en Mands Understøttelse, der nedlagde sit Embede, for endog at vove sit Liv mellem Tyrkerne for Troens Prædiken, ja en Mand, som den Dag var i Mariebo Kirke, blev saa bevæget ved hvad han da hørte, at han bad Pastor Hass besøge sig inden han forlod Stiftet, og da han gjorde det paa hans venlige Jndbydelse, bad denne Mand ham modtage 400 Rbd. til Hjælp til hans lange og besværlige Reise med Kone og smaa Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Efter det sidste offentlig aflagte Regnskab fra det danske Missions=Selskab, har 21 Præster paa Lolland og 1 paa Falster givet Bidrag til Missionen, og i nogle Sogne paa Lolland har ogsaa Menighederne understøttet denne Sag. Uden Tvivl var det ogsaa eet af den høiærværdige Biskop Møllers sidste Foretagender, at virke for Stiftelsen af en Missions=Forening; førend en Bestyrelse blev udnævnt, kaldtes han fra sin jordiske Virksomhed, og skjøndt Biskop Brammer vel yndede Missions Sagen, var hans Virksomhed dog her saa kort, at man ikke vil undre sig over, at han Jntet udrettede for den. Under saadanne Omstændigheder maatte man vel ønske, at denne Sag atter kom under Forhandling, for at der kunde skrides til Valg af en Bestyrelse, der jo er ligesaa nødvendig for en Missions=Forening som for ethvert andet Selskab, og da det nu traf sig saaledes, at Formanden for det danske Missions=Selskab, Pastor Lic. Fenger, skrev mig til, at han med to andre Venner vilde besøge mig den 24de Septbr. og ønskede, at der ved den Leilighed kunde blive holdt et Missions Møde i Tingsted, fremlagde jeg hans Brev i et Møde, Sogneforstanderskabet holdt, og udbad mig dets Erklæring, om jeg maatte forlægge den allerede dengang tillyste Høstprædiken fra Søndag til næste Onsdag. Da Sogneforstanderskabet ikke havde Noget derimod, forenede jeg de to Høitideligheder, og formoder, at naar Præsten i saadan Anledning handler i Overeensstemmelse med Sogneraadet, bør Jngen laste ham. Efter Mødet i Kirken, hvor jeg talede fra Prædikestolen, navnlig om Høstens og Udsæds Tiden, og Pastor P. Fenger fra Sjælland, fra Chorsdøren og Omvendelsen hjemme og ude, holdtes derpaa et Møde i min Præstegaard, hvor Pastor Lic. theol. F. Fenger talede om Missions=Sagen. Flere af de Tilstedeværende erklærede, at de ønskede at indtræde i en saadan Forening, og da det vilde været ubetimeligt strax at vælge en Bestyrelse for man saae, om Sagen her for Tiden fandt Deeltagelse, overtog Hr. Proprietair Tesdorpf til Ourupgaard, Hr. Pastor Koch til Sønder=Kirkeby og Undertegnede sig, midlertidig at lede denne Sag. Dette er den historiske Sammenhæng med hvad der hidtil var passeret, og jeg kan slet ikke forstaae, med hvad Ret man vil laste mig i dette Stykke. Jmidlertid saae dog Nogle ilde til dette Skridt, og et Vers i Stifts tidenden for 13de October, som begynder saaledes: "Da nu Satans Rige bredes Meget ud paa Falsterland, som ikke havde Navns Underskrivt, bedrøvede mig meget, baade for Sagens og Forfatterens Skyld, for Sagens, fordi jeg vidste, at det vel næsten var umuligt at handle mere i Lyset, end jeg saavel i denne Sag, som i min øvrige Virksomhed har bestræbt mig for, for Forfatterens, fordi jeg ønskede, at ethvert menneskeligt Talent, blandt hvilke jeg ikke sætter den Gave ringe, at kunne skrive et velflydende Vers i Modersmaalet, altid maatte blive anvendt i Lysets og Sandhedens Tjeneste, som jeg da ikke fandt var skeet denne Gang, naar man vilde sigte enten Hr. Pastor Koch eller Hr. Proprietair Tesdorpf eller mig for at ville udbrede Satans Rige paa Falsterland fordi vi ønskede at stifte en Missions-Forening paa Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
J det næste Møde, som holdtes i min Præstegaard, og som blev beæret af flere Borgere fra Nykjøbing, talede jeg efter mit givne Løvte og hvad der var gjort ude og hjemme for Missions=Sagen, og jeg formoder ikke, at man med Billighed kan anke over hvad jeg talede, og jeg veed, jeg i den historiske Beretning ikke veeg fra Sandhed eller roste det danske Missions=Selskabs Virksomhed som saare fortrinlig; ligesom man ikke heller vil anklage mig for, at jeg fornærmede Nogen, der var kommen som Gjæst i mit Huus. Dhrr. Pastor Koch, Proprietair Tesdorpf og Cand. Barfod talede derpaa, Alle med et bestemt Hensyn til den uventede Modstand, en saa ædel og menneskelig Sag havde mødt og mødte rimeligviis første Gang paa denne Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Nogle Psalmer bleve sungne af den af mig udgivne Psalme-Samling Rosenkjæden kaldet, og da de nævnte Talere havde yttret sig, tildeels skarpt mod den Modstand, Dannelsen af en Missions=Forening blandt os havde mødt, opfordrede jeg i saa klare Ord, som jeg kunde, Modstanderne til at tage til Orde, hvis de var tilstæde, da de her kunde faae Svar. Jngen begjærede Ordet; Nogle erklærede, at de vilde tiltræde Foreningen, og Mødet hævedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Efter dette Møde har Forfatteren af det omtalte Vers navngivet sig, og hvad mig angaaer tilkjendegivet sin Utilfredshed med, at der i et saadant Mode blev afsunget Psalmer, og at jeg saa bestemt opfordrede Modstanderne til at udtale sig. Det gaaer mig selv saaledes - og man slutter gjerne fra sig selv til Andre, – at hvor der ikke er Sang, der savner jeg det rette Liv. Elsker en Yngling sin Pige, og han synger ikke, Samles Venner og Bægeret, og de synge ikke, Gaaer Krigeren i Kamp og han synger ikke. Men unægtelig hver i sin Tone. Saaledes gaaer det ogsaa i reen aandelige Retninger saaledes har og Sangen der sin Berettigelse, hvis der er Liv, men naturligviis er det hverken Elskovs=Sang, eller Drikke-Viser, men det er Psalmer eller aandelige Viser, som der have hjemme; og saadanne blev jo ogsaa brugte i vort Møde. Derover synes mig ikke man burde forarge sig. Dersom Forf., der har beklaget sig over disse Psalmer, blot vilde tænkt sig disse borte, hvad vilde han da have dømt om et Selskab, som i Mellemtiden, der mellem Talerne let vil indtræde, bedede sig vilde han ikke have sagt med en Slags Ret, at han havde seet et Kvæker=Selskab, hvor man sad og sov til En fik Aanden til at tale af Jeg troer derfor, at man med ret Forstand paa den menneskelige Natur aldrig vil misbillige, at Sang bliver brugt, kun at Sangen svarer til Selskabet; thi skeer ikke det, maa den altid blive upassende, som naar man vilde synge Krigs-Sange i Brude=Huset eller Elskovs-Viser i Storm-Marschen. Da man imidlertid ikke har anket over, at der bleve sungne upassende Sange ved Missions=Mødet i mit Huus, haaber jeg, at man for Fremtiden vil see den Sag med andre Øine. Meget har de dog smertet mig, at den ærede Forf. og rimeligviis Flere med ham ikke havde fornøiet sig ved at deeltage i denne Sang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Den samme ærede Forf. besværer sig over, at jeg opfordrede Modstanderne af vort Foretagende til at tage Ordet. Det gjør mig ondt, at jeg skal høre ilde for denne Sag. Hvad kan der gjøres meere for at klare et Spørgsmaal, end at Grunde og Mod-Grunde høres og veies, og da jeg ret vel vidste, at man ogsaa vilde gjøre Stiftelsen af Falsterske Missions-Forening mistænkt, som om det egentlig var Dannelsen af en gudelig Forsamling, jeg tilsigtede, hvorledes kunde jeg da sikkrere fjerne denne Mistanke end ved at opfordre til en Samtale om denne Sag, hvilken, hvis den havde fundet Sted, vilde fjernet af Frygt for at der var stilet paa eller meent en gudelig Forsamling". J vore Dage maa Mænd kunne mødes med Mænd, en alvorlig Samtale maa kunne fores; Gjækkeri og Letsindighed falder af sig selv, hvor Ordet føres mandigt, og kan i ethvert Tilfælde udvises af Mændenes Kreds og henvises til Drengenes Legestue. Jeg deeler vistnok ikke den ærede Forf.s Frygt for gudelige Forsamlinger, men jeg deeler derfor ligefuldt hans Afsky for alt Heldørerie og Hyklerie, og ligesom jeg forventer mig understøttet af ham, efter Løvte, i at forhindre, at Missions-Møderne udarte til gudelige Forsamlinger, saaledes vil jeg forsikkre, at hvis jeg nogensinde skulde finde mig foranlediget til at stifte eller holde gudelige Forsamlinger, da skal jeg ikke søge at indsmugle dem under et fremmedt Navn, men skal da være dem bekjendt under deres historiske Navn. Saaledes agter jeg at vandre i Lyset, saa hver maa see min Gierning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Jdet jeg har taget Hensyn til den ærede Forf., der har sat sit Navn ved sin Skrift, og ogsaa vedkjendt sig Forfatterskabet af det Vers, han tidligere lod trykke i Anledning af denne Sag, maa jeg bede Læserne bemærke, at jeg selv altid sætter mit Navn ved min Skrift, og jeg finder det upassende at indlade mig med navnløs Mand. Jeg har derfor her slet ikke taget Hensyn til hvad der skrevet under Mærket P. P.; thi saalænge Forfatteren af disse Stykker finder det under sin Værdighed at vedkjende sig dem, bør jeg finde det under min, at svare paa dem. Vil Forfatteren derimod navngive sig, da skal han faae Svar paa Tiltale. Skammer, han sig derimod ved hvad han har skrevet, og føler han, at han ikke kan være bekjendt at lægge sit Navn til sin Gierning, da behover hans Artikler jo ingen Gjendridrivelse. Hvad Forfatteren selv blues ved, hvem vil ændse den Mørkets Daad. For Venner af Lys og Sandhed og derfor ogsaa af Guds Riges Udbredelse vil jeg til Slutning bemærke, at det danske Missions=Selskab efter dets sidst udgivne Regnskab har i Aaret 1844 havt deels i Beholdning og deels i Jndtægt 9,184 Rbd. 15 s.; dets Udgifter androg 3,099 Rbd. 52 1/2 s., saa at dets Beholdning ved Begyndelsen af dette Aar udgjorde 6,084 Rbd. 58 1/2 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-03
Det næste Missions=Møde paa Falster er bestemt til Søndagen den 16de Novbr., Eftermiddagen Kl. 5, hos Undertegnede. Jeg vil ved dette Møde meddele Oplysning om Forskjellen mellem de flere Missions=Foretagender i Nyaars-Tiden, om hvad der begrunder denne forskjellige Virksomhed, og foreslaae at den Falsterske Missions-Forening constituerer sig og vælger sin Bestyrelse. Taaderup Præstegaard, den 1ste November 1845. Jac. Chr. Lindberg.