Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-29
Paa Jnstrumentmager=Værkstedet for Forte Piano Fabrikant, Dannebrogsmand Uldahl, er forfærdiget: Mahogni Forte-Piander 16 Stkr., Claviaturer, 72. Stkr., opskaaren Elfenbeen til Tangenter 672 Pd., endvidere, alle de mindre Dele, der høre til 88 Jnstrumenter, forfærdiget 1 Sopha og 5 Høvle bænke, skaaren Mahogni Fournering 9103 Fod, skaaren af Bøg, Lind, Ahorn, 2. Træsorter 11,30 Fod. - Ved Smedeværkstedet og Staaltraadtrækkeriet er forfærdiget, foruden det betydelige Smedearbeide for Stiftelsen selv, ogsaa alt det, der har været fornødent til den nye indrettede Forsørgelses Anstalt, og endvidere. Jernrasper 21 Stkr., Vindues=Beslag 52, Jern-Ankere 44, Dito Kramper 94, Rendesteens=Jern 15, Claviatur og Anhængstifter, samt Stigeskifter 78,361, Stemmenaale 18,730, Halzskruer 1160, Staal= og Jernkjædre 818, Hagestifter 900, Jernstivere 24, Vinkeljern med Bakker og Skruer 38, Jerntrid med tilhørende 128 Stænger og Møltringer 32, Som af forskjellige Slags 24,000, Gafler med Skruer 236, Laase til Jnstrumenter 38 Stkr., Vinkel Hængsler, 1 Par, Jernskruetvingere 18 Stkr., File ophuggelle 221, Dito nye 16, Messing Kapsler 2911, Trækjern 80 Stkr., samt alt, hvad der af Værktai og øvrigt Tilbehør udfordres til 6 Dreierbænke. Endvidere 1 Boremaskine, 1 Glødeovn, Valse, Slibe= og Dreiermaskiner, hvorpaa valses rundt og fladt. Desuden trukket Messingtraad 70 Pd., trukket Jerntraad af forskjellig Tykkelse 300 Pd., trukket Blyetraad 40 Pd., trukket Staal= og Messingstrænge til Jnstrumentmagerne 41 Pd. Ved det for Oldermanden for Linnedvæverlanget Mester Køhlerts Regning indrettede Rittemagerie er forfærdiget endeel Ritter, saavel til Klæde som Linned og Bomulds Vævning, af disse endeel af indenlandske Rør, og, naar flere Rør kunne erholdes, skal dette nyttige Arbeide med større Virksomhed drives. - Directeuren har derhos tilføiet, at der, i det hele i Aarets Løb, er ved Stiftelsen, bemærket god Orden og Arbeids-Flid, ja endog hos mange Fanger Bestræbelse for som flittige og forbedrede Mennesker at værdiges Opmærksomhed og derved bane sig Adgang til at forundes Formildelse eller Eftergivelse i deres Straf, saa at han nærer det Haab, at, naar den indrettede Forsørgelses Anstalt vorder sat i Virksomhed, og mindre besværlige Tider tillade en Udvidelse i de antagne Principer, vil Straffe=Indretningen opnaae, saavidt mueligt, det tilsigtede Øiemed, og desuden forfraffe Statens Casse en Lettelse udi dennes Tilskud, i det Jndretningen selv vil kunne bestaae ved dens egne Jndtægter, forudsat dog at den Deel af Fanger, der enten ere Fruentimmer, eller paa faa Maaneder inddømte, beskjæftiges, som hidtil, med det Uldarbeide, de militaire Klædefabrikker behøve, da disse dog ene af Statens Casse maa soutineres, og det altsaa altid vil være en Besparelse, at en offentlig Indretning erholder Fortrin for private Arbeidere. - Endelig bemærker Directeuren, at, hvad der ogsaa har bidraget særdeles til den Fremgang, Stiftelsen i afvigte Aar har gjort, er den vedvarende Bestræbelse og Virksomhed, hvormed saavel Jnspectionen som Fabrikmesteren samt øvrige Mestere og Betienter have opfyldt de dem paaliggende Pligter, og har tillige i dette nu afvigte, som i de foregaaende Aar, Pastor og Ridder Masmann, ved særdeles og iverfuld Bestræbelse for Stiftelsens Søndagsskole, sørget for 85 Fangers Underviisning, ligesom og Stiftelsens Præst Gesner ved Foredrag af Religionens Sandheder har virket heldigen og kjendeligt til flere Fanger moralske Forbedring. Ogsaa have de virksomme og veltænkende Mænd, som i Directeurens Jndberetning for Aaret 1812 ere nævnte, uafbrudt i det forløbne Aar trodset alle Vanskeligheder, for med Redebonhed at gaae ham tilhaande i Bestræbelser, der sigte til Stiftelsens Tarv og Fangernes nyttige Anvendelse. -