JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-10-01
Captein Bagge Knuds-Søn Busk som haffde Order at krydse nogle Uger Kattegattet, oc at giøre Fienden afbræck, har været inde i den Haffn Kongsback, som ligger tu Mile fra Gottenborg, oc har der stucket siu Kreyer og sex Skuder i Brand. Et aff de Norske Defension Skibe har taget en Suensk Caper med sex Stycker, desligeste befrid igien tuende Priiser. Aff Skaane. Ebbe Ulfeld har i Kongens Nafn aff Suærrig lofvet alle Undersaatterne i Ble gin en almindelig Perdon og Naade, oc i særdeelished Bønderne i Gyngehæret, om de ellers vilde følge Armeen i Marken, Men de sette kun lit Lofve tilsamme Løfte, och troe hannem saa passelig vel. De Svenske er alt gaaen i Vinter-Korter paa hin Side Christianstad, och lade sig undertiden i Partier see nær uden for Byen. For stakket Siden blefve de saa undfangen af Skandsen for den lange, Broe med nogle Stykker, at deris Ansørere, som vaar en aff den Askenbergiske Adelstamme motte bide i Græsset. Och strax sende Guberneuren von der Osten nogle aff Rytteriet ud efter dem som derforuden nedlagde mange af dem, desligeste førde nogle Fanger tilbage. Noget derefter fik samme von Osten et Nys, at de Svenske samlede ved 100. Vogne sammen ved stæd med Fetallie som de vilde føre til Armeen: hvorofver hand lod udgaa to hundrede mand efter dem, som nedlagde deris Confoy och bragte Vognene lykkelig ind i Christianstad. Ellers sigis der, at de Svenske har forbudet, at ingen under sin Gaards Fortabelse och Affbrendelse maa hyse nogen Snaphan. Hos Helsingborg har de lagt tre eller fire af dem paa Steyl. J samme By har der været. saa stor Mangel paa Viin, at mand forden Sags skyld ikke kunde betiene Sacramentet, for mand motte med en Convoy hente Viin fra Halmstæd. Der sigis at Kongen aff Sverrig har været syg aff en hizig Feber, och begifvet sig til Gottenborg. Fra Norrig. Af Oddewald berættis ved Skrifvelse daterit den 17. Septembris, at der i Aaen er opfisket 66. døde Mennisker, som har været aff de Svenske der ankomme i Slaget den 28. Augusti (læss den 604 Side.) General Major Løwenhelm har i samme Slag med egen Haand nedlagt en aff aff Fiendernis Øfverst-Lieutenanter som vaar en indfød Frandsos. Efterdi veirligt ikke mere Tiener til at ligge i Marken, saa ere Armeerne paa begge Sider gaaen i Vinter Kvarteer. Fra Trundhiem hører mand, at de Svenske som blefve fangne, der Jemteland blef indtagen, ere til Trundhiem ankommen. Diss, ligeste at de Gemeene aff dennem som ikke vilde tage Tieniste ere forsent tilHitterøen, men Officererne blefven tilbage i Byen. Siden den Dræbning som der i Jemteland er passeret, (see den 599. och næstfølgende Side) har der intet synderlig hendt sig. De Svenske har i Melpa sanket sig igien tilsammen ved 800. Mand under Guberneur Sparre och Øfverst Ulspar, och ved 11. Gaa re affbrændt. Hvilket Lieutenant Verner och Fogden Jens Larssen har betalt dem aff for igien och drefven dem paa Fluct tilbage af Melpaoch Angermanland. Dissligeste opbrændt General Sparres Jernverdmed alle Huse deromkring.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-10-01
En kort Beskrifvelse ofver Cante Ryen. Den Ryen med tilbehørige Oer eller halfve Øer, Wittau, Jasmund, Hiddense oc fleere regnis almindeligen for 7. Mile. Den ligger udi Øster-Søen en Fierding Veys fra det faste Land, tuert ofver fra Straalsund, huis Spise-Kammer dem oc aff mange kaldis. Har i forige Tider været et særdelis Førstendom, indtil at den Førstelige Stamme uddøde ved Aar 1325 effter Christi Fødsel. Den sidstes Nafn aff samme Førster, vaar Viss laus Qvartus. Nogle Scribenter ville sige, at den af Førsten har været større, og ragt indtil den Jnsul Ruden, saa at der har kun været en liden og smal Bek imellem dennem begge, indtil Aar 1309, paa hvilcken Tid et stort Uvæir og VandFlod har skilt dem saa vit ad, at Søen nu løber ved halffanden Miil imellem dennem som kaldis det Ny Dyb. Jorden paa Øen er heel fructbar, gifver ofverflødig Korn og Fruct aff sig: Er og temmelig riig paa Qveg, og Særdeelished naffnkundig for sine store Giæss, og anden Slags smaa Qvæg. Der findis ingen Ulfve eller Røtter. Jndbyggerne ere kaldet Rugii, ommeldis ogsaa af Sidonio. De har i forrige Tider ført skarp Krig, og med Theodorico eller Diderick aff Bern indtagen Ticinum. De talede og det gamle Slavoniske eller Vendiske Sprog. Aff hvilken Aarsage ogsaa vo vis Konger i Dannemarck, som haffde ofvervundet dennem, lode og skrifve i deris Titeler, at de vaare de Venders Konger. Hofvedstaden paa den heder Bergen. Den gandske Jnsel, sigis at vare saa Folckrig, ad mand kand bringe 7000 Mand paa Been til at forsvare Landet. Daag i Kong. Kong Erick Emund af Danmarck, som Saxo melder i hans fjortende Bog førde Krig med Ryboerne, og erffter at hand haffde ofvervundet dem, toge de ved den Christelige Religion, dog vilde icke forlade deris Sancte Vites Billede, hvilcket de endda tilbade og kaldede Svantevit. Saa at den rette Religion derofver igien gik til grunde, noget derefter fulde de atter fra Danmarck igien, og blefve affspendige indtil Kong Waldemar den første som igien bragte dem til Lydighed og med alle ødelagde deris affgudiske Leffninger. Da regierede Jarimarus den første der i Landet som falt Kong Valdemar til fode, oc siden bygde Straalsund der hand fick Lof der til aff de Danske Konger. Siden ved 1259 affaldt atter Jarimarus den Anden. Men Kong Erick den Siuende ved Aar 1311. undertuingede sig atter Landet tillige med Meckelborg, Sueerin, oc Gripsvold. Dereffter har Hertugerne aff Pommeren i mange Aaar taget Ryen afde Danske Konger til Læn, og som deris Mænd. Nu i dette hundrede Aar, nemlig Anno 28, fick de Svenske Ryen ind og har siden beholt det. Jcke dissmindre har de Danske altid hafft Prætension derppa Nota. Hvem som hafver Lyst at beskue dette Land kand see detsamme i den om nogle Dage ny udkomne Land-Tafle. Fra Ryen. Der nu voris Folk (vide pag. 611) hafve den 26. Septemb. ved Dragøe hisset Seyl och vendt deris Kaas hen ad Ryen, komme de Dagen der efter frem, och landede lykkeligen paa den samme Stæd som de tilforn den 7. Septembris gjort hafde. Hans Printzelig Høyhed Prinz Georg, udseilede fra Vordingborg den 29. Septembr. och fremkom den 30.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-10-01
den Kæyserlige General Græfve Lesle udseilede fra Stubbekiøbing med 500. Dragoner, och General Major Levezov fra Møen med 500. Rytter. Der Prinz Georg vaar kommen til Hans May. blefve de begge om Natten om Bord.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-10-01
Det gandske Corpus er 2900 Gemene. Nota. Hvad paa fremmede Stæder er passeret, maa for Rommets skyld spares til en anden gang. Ty kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Pauli boendis paa vor Fre Kirckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Hvad ved Christianstad er passe red, er at see aff efterfølgende Berætning, som var sammesteds dateret den 14. Novembris. Strax efterat Broen var afbrendt. och paa ny igien opbygt, samt med nogle Kortugaler forsiunet lod Gubernøren van Osten offte udgae Partier, som giorde de Svenske allehaande Affbrck, och offte borttoge deris Proviant-Vogner som skulde føris til deris Hoved-Kvarteer tillige med atskillige Fanger: saa at de Suenske derofver motte stedse være i Fryet. Derfore beslutted de atter paa ny igien at affbrænde Broen, och efterat de hafde sammen sanket
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
en stor Hob Riis-Knipper samt baade och andet der kunde tiene dertil, rykte de op med den heele Armee og satte sig strax hos Wæ. Siden komme de den 6. dito i et mørk och tagefuld verligt halfandet hundrede, Trin nær Broen, hvor de opkastede et Batteri och deraff skiøde til Broen med fire Stykker. Men vore Folk toge den op indtil Porten: och svarede dem saa med voris Stykker aff en Kortugal som laa ved enden at 72. aff Fienderne paa den første Nats Tid satte Lifvet til. Den 7. dito holtis paa begge Sider ved at skyde: det første Skud som vore gjorde aff Volden, rammed de en aff Fiendens Feld-Slanger, saa at den sprang i stykker. Den 8. dito lod Fienden sætte en Deel Soldater udi baade, hvilke med en hob FyrkrandRrer i ser fore lige ind paa Broen; Mende blefve saa helsede aff voris med Stykke-Skud at de alle enten omkomme eller blefve skamskiendte. Efterdi dette Anslag ikke gelingede dem, arbeided de paa at nedhugge Broen: hvilket vore forhindrede dennem med en Pram, som vi hafde liggende der neden under med to Stykker paa och nogle Musketerer. Den 9. och 10. anfalt Fienden igien med største Furi, udi en stor Mængde af baade: men motte med uforretteSag och stor Skade ligesom tilforn vende tilbage, och om sider med alle rykke herfra igien, som skiedde den thiende. Øfverst Andreas Fur har blant andre fectet med stor Berømmelse, och forsvaret Kortugalen mod all Fiendens Anfald: Fangerne sige, at Fienden i denne heele Storm har mist ved 130. Mand, og deri, blant en Øfverst, tre Capiteiner, fire Lieutenanter och andre Officerer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
General-Lieutenant Gyldenstiern skal i denne Action være dødelig saar giort. Paa voris Side miste vingen, ikkun to blefve saargiorde, Kongen aff Sverrig skal være i Hammer, som ligger paa hin Side Vandet, tvert ofver fra Byen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Det Paabud som nu paa Landet er publiceret, aff Suensken indeholder, at Resten aff forgangen Augustii, och Septembri, saa och for OctobriMaaneder skal nu strax lefveris paa Wedskøfle-Gaard, som er Maaned ligen. Aff hver Gaard Penge to Daler. Brød sex Pund. Kiød halff andet Pund. Gryn en halff Skieppe. Haffre een halff Tønde. Høe et Læs. Halm et halfft Læs. Hackelse en Tønde. Derforuden aff hver heel Gaard: Rug to Tønder. Biug to Tønder. Haffre to Tønder. Huer Præst Maanedlig: Penge sex Daler. Brød 18. Pund. Kiød halffemte Pund. Gryn halff anden Skieppe. Haffre halff anden Tønde. Høe tre Læss. Halm halff andet Læss. Hackelse tre Tønder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Der er atter mellem begge Kongerne aff Danmark och Sverrig en Fore Forening giort om Fangernis Udvexling, och bestaar i efterfølgende Puncter: 1. At under det Ord Fanger udi forige Foreening (Besee Augusti. Maaneds Relation pag. 584.) skal forstaaes, alle som i denne KrigsTid ere tagen til fange, hvad heller de ere aff de Allierede eller ikke. 2. At ved det Ord Maaneds Sold som i den fierde Artikel mel dis at skulle gifves til Randsoning eller Løspenge skal iblant de Gemeene forstaais to Rixdaler, och en hver Rytter, Dragoner eller Soldat derfor randsoneris. Ved Under-Officerernis Gaze om Maaneden skal være forstaaet fire Rixdaler. 3. Hvad den 11. Punct anlanger, er foraffskediget at Trommeter,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Tromslagere och Pibere skulle uden Randsoning løsgifvis. 4. De Personer som ingen Krigs-Bestelling hafve, skulle gifve femte Parten aff deris Løn til Rand soning. 5. Anlangende den 16. Punct, er for got befunden at hvad som helst imod gemeen Krigs-Brug hidindtil er passeret, skal være forgiet, och ingen hafve at prætendere noget derpaa.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
6. Anlangende den 18. Post er aftalt, at mand samme Foreening paa alle Stæder hvor Krigen holdis, skal lade publicere. 7. Hvad sig dennem angaar, som endnu paa enten af Siderne ere fangne, da er afftalt, at der aff begge General Auditeurer skal en Lista eller Fortegnelse paa dennem ofvergifvis: Oc efftersom en huer Officerer skal betale det hand vedgaar sig at være skyldig, da skal alting saaledis der med anstillis, at de som hafver at kræfve blifver paa begge Sider aff Krigs-Commissarierne stillet til freds, och at ingen derfor skal arresteris er der giort skrifftlig Forsikring derom, at saadan Gield rigtig skal blifve betalt. 8. Oe eftersom de der udi Sverrig sidde fangen, ere langt borte, da er afftalt, at alle Danske Fanger, skal siden den 1. Octobris være gaaen fra Sverrig med rictig Pass och ikke opholdis uden ved Veir och Vind, och udi Skiberom lefveris paa Reden for Kiøbenhaffn. De som sidde i Danmark skulle føres til Gottenborg, och med dennem i ligemaade med Pass och Skiberom forhol9. Er nogen endda til ofvers, som ved Udvexling ikke kand komme Rrrrii. paa paa fri Fod, da skal hand mod Rand sons Pengernis erleggelse strax frigifvis, och paa foromtalde Stæder. lefveris. Aff Søen oc fra Ryen. Schut by Nacht Floris Carstens Søn, som holdt sig saa vel i SøeSlauget den 1. Julii, er i denne Maaned paa det Skib Jægeren mellem Ryen og Pommeren ihielskudt med en Styck-Kugle som kom flyen dis aff de Suenskis Batteri ved Brandshagen. Liiget er førdt til Kiøbenhaffn. Reysende fra Ryen, som den 25. dito ere der fra udseyglede berætte, at vore Folck, endnu icke hafver begyndt at beskyde den ny Skandse, men hafver ickun berændden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Captein Jørgen Albertsøn, som seyglede ud fra Marstrand til Kiøbenhaffn, oc tog en Suensk Fange med sig, huilcken hand trode alt for vel, er aff samme Fange med tuende Baadsmænds Hielp som tilforne haffde tient de Suenske, ynkeligen myrdt, oc effterat Struben var udskaaren paa ham, kast ofver Borde, Morderne undkomme udi deris Behold.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Captein Frederich Giedde oc Captein Bagge Knudsøn, som hade Ordre at kryde i Kattegattet, hafver været inde i Haffnen for Kongs back oc der tagen trende Priiser: huor aff den ene bleff borte i Søen ved u-veyr. De hafver oc opbrændt, udi samme Haffn Sexten Skuder oc en Fløyte. Sampt udplyndret en Herregaard ved Naffn Tiole.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Jydland. Jen By ved Naffn Mielby imellem Aarhuus oc Randers, sigis en uinde ved Naffn Karen Madtz. Anderssøns, som icke udi Fiorten Aars Tid hafver gjort Barsel, nu atter udi sit Alders Ni og Fyrretyfvende Aar, at hafve fuldkommelig Melck udi sine Bryst, saa at hun der ved kand gifve fremmede Børn at die. Huilcket troværdige Folck fra Jydland hafve for sandfærdigt oc u-tuiflagtigt i alle Maade berættet. Ligesaadanne Historier finder mand udi atskillige Mediciniske Bøger, som blandt de Lærde er bekiendt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
General Major Andreas Sandbierg er paa sin Gaard ved Døden ffgangen. Norrig. De Suenske true hart at giøre Anfald igien paa Jemte. Land. Land. Men vore ere saa forsiunede baade med Proviant oc Folck, at de icke bære stor Fare derfore, oc acte at hilse dem saaledis, at de skulle hafvelidet at rose aff. FrøssøeSkandse befæstis aff vore jo meere oc meere. Voris Krigs Mact der i Landet foruden Jndbyggerne skal være ved tretusinde Mænd friske oc KieckeKarle, saa der er næst Guds Hielp ingen Fare paa færde. Guarnisonen som laae i Helsingborg og var aff de Suenske ledsaget til Trundhiem, er derfra dragen ofver ad JemteLand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Fra Christiania berættis at hans Høye Excellenz hafver mynstred Armeen, oc befunden, at den bestaar udaff 31000 udvalde Mænd. Alle Fæstningerne paa Grændserne ere forsiunede med Proviant oc anden Fornødenhed paa Aar oc Dag. Den Bonde-Plagere Rasseviel eller Rustefiel er med Femten Ryttere tagen til fange ved Øfverst von Hattens Folck. Her von Cicignon er blefven GouverneurtiFrederichs-Stad. Sammestæds, desligeste til Frederichs-Hald oc Marstrand ere nogle ny Fortifications-Bygninger anlagde. Vel-ædle Wilhelm Mecklenburg, Commercii-Raad oc Assessor i Ofver-Hoff-Rætten udi Norge, er udi Herren hensofvet. P. S. Kiøbenhaffn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Den 30. Novembris var den Muscovitiske Gesandt til Affskeeds Forhør hos Majestæten. Ellers er her i Kiøbenhavn. ikkun lidet passeret. Borgerskabet som siden Anno 1676.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
fra den 20. Junii continuerlig hafver hold Vact indtil udi Septem September-Maaned, da de bleff afløst och derfra befried, hafver atter igien i denne Maaned begynt at gaa paa Vact, och besætter Portene.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Velædle och Velbiurdig Thomas Fincke til Leyre gaard, Assessor i den Høyste Ræt, Cancellei-Raad och Amt-Mand paa Borring holm er samme steds den . . . ved Døden affgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Encke-Dronningens HofPrædicant D. Andreas Schwesinger er aff Kaiseren sat i Adelstanden och kaldet Cronhielm. Nota. Hvad videre aff Tydskland og andenstæds udeladis, hafver mand, om Gud vil med Slutningen aff dette Aar udi Decembri Maaned at forvente.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-11-01
Om nogle Authores ville hafve indført udi MERCURIUMLIBRARIUM, det er, Fortegnelsen paa de Bøger eller Skriffter som fra Aar 1677. indtil Aar 1678. udi Dannemarck ere bleffne trykte, da advaris en huer, at det maatte skee med det første oc udi rette Tide Til kiøbs hos H. K. M. Bogh. Daniel Paulli boendis paa vor Frue Kirckegaard.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Kiøbenhaffn. en 25. Novembris begyntis der effter Hans Kongelig Majest. Befaling med Afften Prædiker udi Slodts-Kiercken. at holdis ligesom udi de andre Kiercker. oc blifver saa holt ved huer Søndag, oc forættis samme Guds Tieniste aff Slodts Prædikanten M. Johan Adolff Borneman.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Den haarde Vinter, som vi haffde udi November Maaned, forandrede sig mellem den 30 Novemb. og den 1. Decemb. til et mildere Verligt oc til Regn. Siden haffve vi den heele Maa(Num. 86.) ned igiennem ingen synderlig Kuld hafft, undertagende den 26. oc 27. December. Her er oc ingen Snee udi denne December-Maaned falden. Væyret, hafver ellers været betimelig uden Nyt-Aars Nat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Den 3. Decembris Formiddag var Biskoppens aff Mynster Gesandt, som hedde Nicolaus von Sitzewitz, Præsident udi Verden til Audientz. Samme Gesandt har udi denne Maaned ogsaa taget Affskeed igien oc er reist hiem ad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Samme Dag om Efftermiddagen fick paa Rosenborig det Tartariske Gesandtskab iligemaade Audientz. Detsamme bestod af Sex Personer, foruden St. den deris Tienere, den fornemstis Naffn var Temer Aga, oc var udsent aff den store Cham selff. Den anden var udskicket aff den store Chams Broder som heder Selemet Cherei-Galga Sultan. Den tredie var fra den stor re Chams anden Broder ved Naffn Safa Cherei Muradon Sultan. Den fierde aff hans yngste Broder, som heder Ai ChereiSultan. Den femte var fra den store Chams Moder AnabihimDen stette fra samme Chamshans Cantzeller, ved Naffn Bater AgaDe førde Skrifvelse med sig til H. Majest. fra disse bemælte Personer, oc efftersom de finge deris Suar der paa, ere de her fra gaaen til Danzig igien. Den store Chams Titel, som hand lader sig skrifve med, er denne. Dend Stormæctige Første Cham Selin Che rei Chan, de utallige Tartarers Grimensers, Stocknoweicensers, Taaten sers, Taukinzensers, Jerckiesensers och Chinensers fri och mæctige Herre. Den 4. dito, er Schout by Nach Floris Carstensen med adelige Ceremonier begrafven. Den 10. dito hafde Hertugens af Sachsen-Gotha Gesandt sin Audientz, Hand er endnu her och heder Monsieur Christian Frederich Præskenck von Lindenhof.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Den 15. Decembr. udgick en Kongelig Forordning om KrigsBetientes Mundering aff dette indhold, at ingen Rytter enten aff Liffguardiet eller andre: desligeste Dragoner eller Soldater maa under Liffs Straff forpante, selge eller i andre maader forsette oc aff hende sin Mundering, Klæder eller Gevær. Oc at de som saadan Mundering i saadan Maade sig tilforhandler, og den hosfindis skal strax lade den igien til Officererne være følgactig uden nogen Betalning oc Vederlag, oc derforuden staa derfore til Rætte som for andet vitterligt Tyfveri. Oc om den tilstædis at afftinge saadan Tiltale, da skal den Brøde oc Mulkt som der aff kommer, være forfalden til Qvæsthuset. Den 20. er en anden Forordning om Skipper og Baads Folck udgaaen af effterfølgende Meening at ingen Søefaren Baadsfolck aff Kongens Undersaatter som ere enten aff Rigerne eller Førstendommene oc andre Lande, maa under Lifves oc God Godses Fortabelse sig udi denne Krigs Tid til fremmede Stæder bortsnige, eller aff Veyen forskikke, och befalis alle Stifts befalings-Mænd och alle andre som paa Majestætens vegne hafver at giøre och lade, at de holde skarp och flittig der ofver och ingenlunde seer igiennem Fingre med nogen, &c. Jligemaade forbindis alle Skippere och andre som med Skiberomme her fra Landene seile, at de under Skibs oc Godses Fortabelse ingenlunde med sig tage nogen Bodsmand eller Soldat som udi Kongens Tieniste er, icke heller flere Fortz med sig bortføre end de fornøden hafver: Och at Skipperne derfore skal paa huer Sted, hvorfra de seiler an gifve for Tolderen hvor mange Baadsfolck de behoff hafver, och forplicte sig dem alle igien at føre tilbage, uden saa de kand bevise at nogen aff dennem er død. Omsider befalis alle Toldere, saadant for Skipperne at forkynde, &c.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Den 23. Decembris er Her Henrich Friher von Uffelen, Kongelig Kriegs-Raad, General ofver Jnfanteriet, oc Gouverneur udi Lands Cron ved Døden affgangen, effter at hand en Tid lang hafver ligget Siug.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Samme Dag er den Muskovitiske Gesandt, (som haffde sin Affskeeds-Audientz den 30. Novembris. och heed Gabriel Federvitz,) bort seilede til Kønigsberg.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Eftersom mange begiære at vide Grot-Førstens Titell, da har mand bekommet den af samme Gesandt, och liuder som følger:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Den Stormæctige, Høybaarne aff Guds Naade Tar och Stoer-Første Fæder Allexeivitz alle store, smaa och hvide, Rydsers self Erholdere, Muskous, Kiofski, Woladinerski, Naugorodski; Tar til Kastan, Tar til Astrachan, Tar til Siberien, Herre til Pleskou, Stoer-Første til Smølenskou, Tverski, Jugorski, Permski, Wætski, Bolgarski och andre. Herre, och Stoer-Første til Naugorod i det Lægeland, Tjervinggoufski, Resantzsky, Rostofsky, JeroslofskyBielo Ossersky, Udørsky, Obdorsky, Candinsky og af Nordersides Befalere; Herre, til Jversky Land, Kartalinsky och Grusinsky, Tar ofver Karbadinsky Land, Tarkastig och Gorskigsk Første, och mange andre Herredømme och Lande, udi Øster, Vester och Nør, Fæderlig, Forfæderlig och Arfvelig Herre och Regentere. Den Sifvis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Den 24. Decembris er en anden Forordning om Søe-Folk och Matroser udgaaen, hvorudi forbindis, allvorligen, at de ikke maa holde ne gen Forsamling, uden de har Lof der til: Dissligeste at hvem aff dennem der befindis at giøre nogen Tumult nogen Sted i Byen, eller at bedrifve nogen Rof eller Vold, antreffes i saadan forbuden Samling, da skal hand uden all Naads efter den 19. Punct i Skibs-Rætten, derfore straffis paa Lifvet: Om nogen aff dennem har noget at klage, da maa hand kun ene klage det for sin Captein eller andre, och ikke nogen Samling af fleere. Om Prisers och Bytters deeling mældis och at den skal skee med det første, och der i hver vederfaris, hvad ræt Den 25. dito skedde her formedelst Stettins Erobring udi alle Kircke Tacksigelse, och blefve Styckerne rundt omkring Byen Løsnede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
General Lieutenant Baron von Rusenstein hafver endelig efter allerunderdanigste Ansøgning och Begiering faaet sin Affskeed.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Velbyrdige Christian Gedde til Skifhuus er bleven Amtmand paa Borringholm. Aff Holsten ere tuende deputerede paa Ridderskabs Vegne nemlig Monsieur . . . . . Rumohr, och Henning von Bichwald andkomLig begrafne til alle Kircker heri Staden, oc tilhørende uden for, fra Nyt-Aars Dag 1677. til Aars Dagen 1678. Vor Frue. Hellig Geistis, Sanct Nicolai Holmen Hellig Trefoldighed Sanct Peders Christianshaffn. H. Geistis Hospital Børn oc væsthusit
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-12-01
Skibs-Kircke-Gaarden uden Østerport Guarnisonens Kirckegaard ibidem Den ny Kirckegaard uden Nørreport De fattiges Jord. Sanct Hansis Kirckegaard uden Vesterport Summa Døde 4207. Der Der imod Børn døbte til forskrefne Kircker. Ecte 237. Vor Frue Urecte 22. Ecte 86. Hellig Geistis Uecte 1. Ecte 216. Sanct Nicolai Uecte 15. Ecte 412. Holmen Urecte 17 Hellig Trefoldighed. Ecte. Uecte 9. Ecte 182 Sanct Peders Uecte 9. Ecte 110 Cheistianshaffn. Urecte 8. Ecte 9 H. Geistis Hospital Ucte 9. Ecte 9. Børn oc Qvæsthust Uecte 9. Summa fødde Ecte 1250.