Københavns Adresseavis, 1766-09-17
Correspondence. Spørsmaal. 1) Hvorledes betages Fisk, som er fangen i muddre Vand, den Afsmag den har ved sig? 2) Hvorledes raader man Boed paa, at fugtig Høe ikke skal forderves 3) Paa hvilke Grunde kand kiendes om et Træ en moedent eller ey : 4) Naar er den rette Tid at fælde Træer, 5) Hvorledes bevarer man Øl om Sommeren imod Suurhed? 6) Hvorledes bevares Biekaberne for Myrer, 7) Hvordan gjemmer man frisk Giære? 8) Hvor længe kand man gjemme Frøe, at det endunkand bruges til at faae. 9) Hvorledes behandles Kartusierne, at de kunne bruges til at bage Brød af: 10) Hvordan bærer man sig best ad med at frede Kaponer: 11) Hvorledes holder man best Gevær reene og Rus frie? 12) Hvorledes faae Russerne den Olie, hvormed de berede deres Læder 13) Hvorledes omgaaes med de Westphalske Skinker, 14) Naar er Girantræet moednet? 15) Hvilken Tilbereedning bruger man til det Vox man vil bruge til Træ Ympning: Besvarelser. No. 120, 3) Mod den skrækkelige Sygdom af Krebs haver Hr. Schulzer, Sarisk Gothaisk Hof=Raad og Medicus udfundet følgende udenforordentlige eenfoldige og uskyldige Middel, hvilket enhver meget letteligen kand forskaffe sig, Man tager frisk Daucus daticus, som man riser paa et Rivejern og trykker Saften ud med Haanden. Siden varmer man det paa en Tallerken eller paa en Leer=Pande, og legger det som et tylt Plaster eller Cataplesma paa Ge svulsten, og fylder alle Hullerne fulde deraf, saa at den ligger fast ind paa Kiøbet. Hvorefter man legger en tør og reen Serviette derover hver 12te Time, men ved hver Gang maae man tage det gamle reent bort og rense Saaret med en Pensel af Carply, som man dypper i et varmt Decoct af Cicuta Major Fordita. De tilslaaende Tilfælde saasom Feber, Diarrhee, Flod, og Colliqvativisk Sveed, maa hielpes ved andre behørige Lægedomme. For det øvrige maae holdes en god Diete og spises ofte bemeldte Dau cus Satirus kogt i Melk. Til end videre Besvarelse paa det i No. 116, udsatte Spørsmaal om Faarkyllingers Forlagelse anføres følgende: Man pulveriserer Qvæg-Sølv meget fiint, blander det i Suurdey, tilstopper dermed alle Hullerne i Murene, og legger tillige nogle Smuler af denne Dey paa andre Steder, hvor man veed at de opholde sig. En videre meldes, at i Stedet herfor har man, deels i henseende til Vanskelighed at paa Landet faae kjøbt Mercurius, deels og i Betragtning af Farligheden ved denne Forgift, opfundet et andet. Om Høsten naar Ærterne begynde at tørres, tager man et Knippe af den Bladrigeste Halm, og legger det om Aftenen nær ved den Muur hvor disse Udyr opholde sig. Faarkyllingerne, som ere meget for dette Slags Æde, krybe da ind i dette Knippe, saa at man siden om Natten kand legge et Klæde derom, og bære det ud og dræbe disse Dyr. Saaledes kand man udrydde dem gandske ved at nogle Nætter i Rad igientage dette Middel No. 119, 4) Jeg dividerer det halve Tal nemlig 100 ved 12, de overblevne ved 6, med de Tal, som udkommer fra første Gange, multiplicerer jeg de brudne Gange, og med de sidste Tals Qvotient, de hele Gange, Uniteten undtagen, thi med samme completerer jeg de manglende: Ex. gr. 12 udi 100, 8 gang er 96 fra 200 er 104 tilovers 6 udi 104, 17 gang. NB. de øvrige kaster jeg bort NB. Her bruger jeg 96 til de brudne og 17 til de hele Gange. 1/2 Gang 96 er 48. 2/3 Gang 96 - 32 3 Gang 17 - 5 1 Gang 11 er 11 disse completeres for de Manglende, ener : 12 udi 100, 7 Gang er 84 fra 200 er 116 tilovers 6 udi 116, 19 Gang. 1/2 Gang 84 er 42. 3 - . . 84 - 28 NB. Jeg adderer de : 44... 84 - 21 første Rad kommer 186 fra 200 bliver til den sidste saaledes kand jeg omsette det adskillige Gange og dog bekomme hele Tal, kand det paa behændigere Jnvention giøres tager jeg gierne imod Underviisning. F. B. H.