JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Den af det italienske Operaselskab til i Søndags Aftes (d. 21. ds.) annoncerede Forestilling paa Hoftheatret i Kjøbenhavn blev ikke given. Uden at underrette Publikum derom ved Kontra Placater, og uden at angive nogen Grund, lod man Folk løbe April, og afviste dem blot med den Besked: "at der ingen Forestilling gaves. Jmidlerlid heed det almindeligt, at Grunden hertil var en indbyrdes Uenighed blandt Selskabets Medlemmer, i hvilken Anledning d'Hrr. Rossi og Torre havde vægret sig ved at synge. Denne Relation bekræftedes næste Dag ved Opslag paa Gadehjørnerne, indeholdende en Erklæring fra Hr. Tilli, den ene af Entreprenørerne. Seenere havde ogsaa de to nævnte Herrer offentlig afgivet en Erklæring, hvori de undskylde sig med, "at de allerede Dagen iforveien havde averteret Dr. Tilliom, at de ikke vilde synge." "Grunden være nu imidlertid hvilken den være vil, siger Aftenbladet "saa have Vedkommende ved denne uforskammede Opførsel lagt en Ringeagt imod Publikum for Dagen, der fortjener den stærkeste Misbilligelse, og som vist paa ethvert andet Sted vilde have draget en alvorlig Revselse efter sig." Ogsaa Berl. Tid. udtaler sin bestemte Misbilligelse i denne Anledning. At det italienske Selskabs Medlemmer, som her have fundet saa meget forekommende Modtagelse og Beskyttelse, siger den troe at kunne behandle et danske Publikum, som det gjorde i Aftes, maa nødvendigviis vække den stærkeste Misbilligelse, og vi skulle feile meget, om Publikum ikke skulde udtale denne."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Det er almindeligen erkjendt, med hvor megen Jver den kongl. Generalpostdirection stræber at sætte det hele Post- og Befordringsvæsen paa en saadan Fod, som svarer til Nutidens Fordringer. Jblandt de Midler, som det i denne Henseende har valgt, er ogsaa Uddeling af Opmuntring og Belønning til saadanne Postilloner, der udmærke sig ved Nidkjærhed, i Opfyldelsen af deres Pligter, saavel imod Generalpostdirectionen som imod de Reisende. Den første Præmieuddeling, som efter denne Bestemmelse er given i de danske Provindser, har fundet Sted i Mandags i Odense, idet Postinspecteuren, Hr. Overkrigscommissair Høegh Guldberg, i samtlige Postilloners Nærværelse paa Torvet, efterat have gjort disse bekjendte med Generalpostdirectionens Beslutning, paa denne Maade at ville virke til Opmuntring for duelige og nidkjære Postilloner, overrakte Vognmand Steffen Steffensen en Præmie af 25 Rbd. Sølv, og efter ham med Hæder nævnede Postillonen Niels Nielsen og Vognmand Rasmus Hansen, hvorhos han gjorde de forsamlede Postilloner opmærksomme paa, at ligesom han med Strænghed maatte søge at see deres Forseelser straffede, saaledes vilde det være ham en sand Glæde, hver Gang han kunde have Leilighed til at henlede Collegiets Opmærksomhed paa Nogens Jver i Tienesten. (O. Th. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
J Onsdags Aftes afholdtes den første Generalforsamling i det Holbergske Samfund, og man ventede vidtløftige og heftige Debatter, men alt gik meget fredeligt af, en følge af Dirigentens Hr. Professor Madvigs fortræffelige og conciliatoriske Referat og Ledning af Forsamlingen. Efter at han havde gjort Rede for Bestyrelsens Virksomhed, underrettede han Forsamlingen om at Bestyrelsen nu maatte ansee sine Forretninger for endte, og henstillede til Forsamlingen om der nu skulde vælges en provisorisk Bestyrelse, og en Comitee til at udarbeide Statuterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Efter en kort Debat, hvori d'Hrr. Cand. philos. Ploug og Cand. philos. Oppermann, Amanuensis Philipsen og Adjunct Osterman samt Professor Engelstoft og Cand. philos. J. Levin deeltoge, vedtoges, at der, medens den hidtilværende Skrift- og Forretningscomitee indtil videre blev i Virksomhed for at besørge Selskabets løbende Forretninger, skulde der nedsættes en Comitee af 4 Medlemmer for at udarbeide en Plan for Selskabets fremtidige Organisation og Virksomhed. Ved Valget paa Medlemmer af denne Comitee faldt de fleste Stemmer paa dHrr. Mag. Monrad, Prof. Engelstoft, Cand. Ploug, Dr.theol. Gad, Mag. Hammerich. De fleste Stemmer efter disse Herrer havde som Suppleanter d'Hrr. Adjunct Ostermann, Høiesteretsadvocat Lehmann, Cand. philos. Oppermann, Secretair Boje, Overauditeur Hall. Antallet af Samfundets Medlemmer er 1806. (B. T.)J Tirsdags, den 16de, blev Carsten Hinz henrettet. Med fuldkommen Hengivenhed i sin Skjæbne og med oprigtig Anger gik han sin sidste Livsgang, Endnu paa Retterstedet holdt han en Tale til Folke som han formanede til, ikke at forlade den gode Vei og at holde sig til Guds Oro. Til Executionens Fuldbyrdelse havde man hidkaldt Skarpretteren fra Oldenborg, der med eet Slag skildte Synderens Hoved fra Kroppen. Den Henrettedes Levnetsløb, optegnet af ham selv, er allerede udkommet i Trykken og hvoraf sees, at han først efter sit 14. Aar har besøgt Skolen, fordi han, som han siger, ikke har maattet paa Grund af Spedalskhed. J sit 16de Aar blev han konfirmeret. Derpaa har han tjent flere Steder, men overalt hengivet sig til Udsvævelse, Liderlighed og Drukkenskab. J Aaret 1837 stial hani Kotsenbøl, blev greben i Tønning, tilstod sit Tyver- og sendtes den 9 April 1838 i Tugthuset paa 18 Maaneder. Den 9 October blev han atter fri, dog ikke forbedret. Efterat hav tjent 11 Maaneder i Dithmarsken, begyndte han at drive omkring, stial i Fredriksstad 2 Par Støvler, blev derpaa greben og kom i Aar i Tugthuset. Her blev han bekjendt med 4 Mænd, som intet talte uden om Mord og Rov Kort for hans Frigivelse kom en Tugtling til ham og fortalte, at der kunde stiæles 400 Mk. hos den gamle Hamann i Oldenswart. Hinz foresatte sig ved Mord at faae fat i disse Penge; med denne skrækkelige Tanke forlod han den 19. Octbr. 1841 Tugthuset og udførte denne skrækkelige Daad den 25. samme Maaned. (Dok.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Regimentssadelmager Schmidt i Jtzehoe har gjort en Opfindelse, hvorved de hidtil brugelige Træ-Sadelbomme, de stakkels Ridehestes største Plage, kunne afskaffes. Schmidt anvender nemlig i det Sted en Jernstilling med Fjedre, hvorved Trykket paa enkelte Punkter af Hestens Ryg undgaaes, idet Byrden mere fordeles, Stødet ved Sætten over Grøfter og Barrierer bliver mindre voldsomt for Rytter og Hest, ja næsten umærkeligt, og Sadelbrydningen, der under en længere Campagne og ved Hestens Afmagring ellers er uundgaaelig, afværges. Vi see os istand til - siger Aab. Ugeblad – at kunne meddele, at Kapitalen til Anlægget af en Jernbane fra Flensborg til Aabenraa ifølge paalidelige Efterretninger er fuldstændig tilveiebragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Efter almendelig Forlydende vil den forestaaende jydske Stænderforsamling komme til at savne dens saa virksomme og dygtige Medlem, Aarhuus Byes første Oeputerede, Hr. Justitsraad, Borgemester Fleischer, R. af D. Skulde dette stadfæste sig, hvad saare meget vilde være at beklage, vil den første Suppleant, Hr. Prokurator Nielsen blive at indkalde. (Aalb. Av.) Døde. Kjøbenhavn: Conradine W. A. Langeland, f. Bonsach, 25 A.; S. Rasmussens Hustru, Bolette. f. Mand løv, 47 Aar, Justitsraadinde Helene C. Lange, f. de Folsach, 83 A.; R. Lunds Hustru, J. K., f. Wörmer; Ursula C. Oesterreich, f. Lundager; Extraskriver i Rentekammeret, L. C.M. C. Hesselberg, 51 Aar. Hallebygaard. Enke efter Auctionsdirektør O. Lemvigh, 74 A. Kettinge Bispegaard paa Als. K. S. Tetens, f. Gaarder, 73 Aar. Engaard pr. Hjørring. J. D. Schibbye, f. Matzen. 28 A. Nygaard pr. Lemvig, Proprietair Jens Stokholm, 65 Aar. Mariager svensk og norsk Vicekonsul og Kjøbmand Ditlev C. Welling, 64 A. Randers. Marie S. Cramer, f. Neuhaus, 71 A. Udnævnelser. Under 19. de har Hs. Maj. allern. beskikket de midlertidige Lærere ved Aalborg Cathedralskole, Candidaterne i Theologien H. C. Jermiin og S. V. Claudi. til Adjuncter ved bemeldte Skole. Under 25. de er Told og Consumtionskasserer i Ringkjøbing, Kammerjunker D. W. Levetzau, beskikket til Told- og Consumtionskasserer i Aarhuus, mod at han stiller befalet Sikkerhed for Oppebørslerne. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Ledige Embeder. En Toldoppebørsels-Controlleur Post i Kellinghusen. Aarlig Gage, Contoiromkostninger deri indbefattet, 800 Rbd. Caution 1100 Rbd. – Ved Kallundborg Told- og Consumtionsted er en Underbetjentpost ledig der er tillagt en aarlig Lønning af 240 Rbd., foruden Proentandeel og som kan ansøges af dertil qvalificerede Underofficerer. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 26. April, Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 123 1/2 a 124 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Ribe Torvepriser d. 27. April: Rug pr. Td. 2 Rd. 16 ls.; Byg 2 Rd.; Havre 1 Rd. 32 s.; Boghvede 1 Rd. 40 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 24 s.; Byggryn 26 ls.; Smør pr. Pd. 4 enh. ls.; Æg 4 enh. ls. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Ribe. Almindelig Bededag, d. 3 Mai, bliver i St. Cathrine Kirke Gudstjeneste og Communion for Domsognets Menighed. Til Høimesse prædiker Hr. Capellan Krarup og til Aftensang Hr. Adjunct Thorup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Bekjendtgjørelser. Generalforsamling paa Korsbrødregaard den 9de Mai om Aftenen Kl. 7. Repræsentanterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Kaskjet Udsalg. Undertegnede, som er flyttet fra Sønderportsgade hen paa Torvet i afdøde Madame P. Jørgensen Weiens Huus, og som er forsynet med et Udvalg af Kaskjetter i de nyeste Faconner til muligst billige Priser, anbefaler sig fremdeles til Byens og Omegnens ærede Beboere. Ribe, den 30. April 1844. C. Jessen, Bundtmager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Kjøbmand Poul Christian Flöcke her af Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, under det Tab af samme som Pl. 26. Marts 17900 bestemmer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe Byfogedcontoir, den 25 April 1811. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved bekommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Frederik Julius Bøgh, entlediget Toldinspecteur heri Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, under det Tab af samme, som Pl. 26. Marts 1790 bestemmer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe Byfogedcontoir, den 25 April 1811. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst ved vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i Dødsboet efter Skomagersvend, den Døvstumme Anders Mathiassen heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, under det Tab af samme, som Plac. 26. Marts 1790 bestemmer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe Byfogedcontoir, den 25 April 1811. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Creditorerne i Dødsboet efter Enken Maren Christensdatter og forhen afgangne Mand, Gartner Lars Jensen, heraf Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Ribe Byfogedcontoir, den 25 April 1811. Hener. Gaard Auction, Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kjøbmand Poul Christian Fløcke heraf Byen, bliver følgende Stervboet tilhørende faste Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden Nr. 348 paa Ribe Byes Meldam med vedliggende Hauge og tilhørende Udskiftningsjorder i NørreFoorte i Lodden Nr. 19 og paa nye Hede i Lodden Nr. 9.2. Det paa nye Hede i Lodden Nr. 9 opførte Huus samt en Lade. 3. Det paa Ageren Nr. 117 i Galgemarken opførte Huus. 4. En Fenne i Nørreforte i Lodden Nr. 17. H. Ageren Nr. 79 i Galgemarkens vestre Raad. 6. Agrene Nr. 117 og 118 i Galgemarkens Midtrad, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auktioner, som afholdes: 1ste Auction Tirsdagen d. 28. Mai, Form. Kl. 11. 2den - Il. Juni, 3die 25. Junii, Efterm. Kl. 2. De tvende første Auctioner afholdes paa Ribe Raadstue, men 3die og sidste Auktion derimod i Stervbogaarden selv. Hvilket herved bekjendtgjøres til Pantecreditorernes og de Lysthavendes Underretning, overeensstemmende med Pl. 22. April 1817. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Lysthavende indbydes. Ribe, den 25 April 1844. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Auctions-Placat. Onsdagen den 8. Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, bliver, efter Amtets Bestemmelse, afholdt offentlig Auction paa Sønderho, ved Kromand Christensens Bopæl, over circa 1200 Bundter Sømjern fra en Ottended. til fem Ottended. Tommer i – af Vægt hvert Bundt circa 50 Pd., nogle Stænger flad Stangjern og 1 Stykke Ankerkjetting, opbjerget fra det i Knuddyb ud for Sønderhoe strandede og sjunkne Brigskib. Det bemærkes, at af det Sælgende er omtrent 200 Bundter Sømjern beliggende i Pakhuus hos Kjøbmand Johnsen i Nordbye. Konditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Fanøe Birk, den 23 April 1841. T. Smith.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Jndkaldelse. for Creditorer og Debitorer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Over- og Underretter, ere Alle og Enhver, der formene at have nogen Fordring i Stervboet efter afdøde Madame Cathrine Kirstine Møller, født Wissing, Enke efter forhen afdøde Amtsforvalter Hans Nicolay Møller i Ringkjøbing, som nu ved Døden er afgaaet i Colding, ifølge Arvingernes Beslutning overeensstemmende med Anordningerne og med 12 Ugers Varsel indkaldte at anmelde og beviisliggjøre, saadan deres havende Krav for undertegnede Procurator Schwensen i Colding, som ved den Afdødes Testamente udnævnt Executor testamenti. Paa lige Maade ere Boets Debitorer indkaldte til at berigtige deres Skyld til mig inden samme Tids Frist, forsaavidt den ikke grunder sig paa Gjeldsbeviser, der bestemme en vis Betalingstid eller anden Fremgangsmaade. Dette bekjendtgjøres herved endvidere i de offentlige Tidender. Colding, den 10de April 1841. Schwensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-29
Da mit Kalkstampeværk, paa Grund af en Feil paa Gangtøiet, i en kort Tid har været standset, men nu er istandsat, faaes fra Dato atter slaaet Kalk, saavel til Hvidtning som Muring og Udspekning, til nedsatte Priser. Ribe, den 23 April 1814. Hans J. Müller. Halvande ved Sønderhos fra 30 til 6. Mai incl. D. 30. April Kl. 11 51 Min. Kl. 12 4. Kl. 1 30 – (fuld Maane.)- 3. - Kl. 2 24 4. - Kl. 2 30 5. - Kl. 3 27. Kl. 4 15 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Ribe Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Onsdagen den 1. Mai. de 50.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Blandinger. Den irlandske Statsproces synes at opløse sig i Intet. De dømte have indgivet en Kassations-Ansøgning, understøttet af edelige Udsagn. Denne Ansøgning vil paa Grund af indtrufne Hindringer ikke komme for Overhuset i denne Session. Det paastaaes at Regeringen har bidraget hertil for at faae Sagen neddysset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Et Rygte omtaler, at England og Frankrig have isinde at okkupere Hayti i Forening, og saaledes, at Frankrig igjen kommer i Besiddelse af sine tidligere Kolonier, medens England tager den tidligere spanske Andeel til sin Part.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Dr. Straus beskjeftiger sig for Øieblikket med Bearbeidelsen af Apostelhistorien i samme Aand, som og som Supplement til hans bekiendte Værk, "Jesu Liv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Den 26. April fandt den afdøde Konge af Sverrigs Begravelse i Ridderholms Kirke Sted. Liigprocessionen, hvori ogsaa Dronningen og de fornemste Damer deeltoge, skete tilfods; Biskoppen af Linkjøping holdt Liigtalen og Erkebispen foretog Jordpaakastelsen. Jfølge gammel Skik skulle efter Høitideligheder nes Ophør de saakaldte Begrafningspenningar kastes ud imellem Folket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
I Anledning af de mange udspredte Rygter om Upsalastudenternes indstillede Kjøbenhavnstour, har Landshøvdingen, Friherre Kræmer, bekjendtgjort Følgende: Uden at indlade mig paa Besvarelse af de mange i flere Blade fremkomne misledende Fremstillinger i Anledning af en Note i Bladet "Thorgny Nr. 36, finder jeg dog at burde erklære, at jeg vel, medens den tilsigtede Kjøbenhavnsreise her var et almindeligt Samtalsemne, for nogle Faa udtalede den Anskuelse, at bemeldte Reise iaar, under Landets nuværende almindelige Sorg, var mindre passende; men at politiske Grunde for dens Jndgaaen hverken have været af mig kjendte eller fremsatte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Fra Sydhavet er den sørgelige Efterretning indløden til London, at Hvalfiskefangeren Harriet er aldeles bleven ødelagt af Befulkningen paa en af Sydhavsøerne og Mandskabet grusom myrdet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen har under 24de April allern. reskriberet Følgende: "Det er Vor allerhøieste Villie, at Tallotteriets Trækningsdage fra 1ste Juli d. A. af indskrænkes til een hveranden Uge, respective i Kjøbenhavn, Altona og Vandsbek efter den nu gjældende Turnus; at, ligeledes fra 1ste Julii næstk. af, Colligeringen til hver om Tirsdagen paafølgende Trækning sluttes den foregaaende Løverdag Middag Kl. 12, samt at det fremdeles ikke tilstedes Nogen at oprette nye Tallotterie-Collectioner eller at indtræde i de afgaaende Collecteurers Rettigheder." (B. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
J Anledning af en Ansøgning fra en Farver og Trykker og Tilladelse til at forhandle de af ham farvede og trykkede Tøier, har General-Toldkammer og Commerce-Collegiet udbedet sig Cancelliets Formening meddeelt, om ikke, uanseet hvad Cancelliet i Skrivelse af 21. Juli 1829 har yttret, Farvere, i Lighed med andre Fabrikanter, kunde ansees berettigede til at udsælge i store og smaa Partier de af dem ved Farvning alene eller ved Farvning og Trykning forarbeidede forskjellige Varesorter i Uld, Bomuld eller Linned. - J Skrivelser af 10 Febr. og 5. Marts d. A. har Cancelliet derefter svaret, at ligesom man oftere paa derom indgiven Ansøgning har tilladt Farvere at falholde de af dem farvede Tvister, saaledes vil man ei heller have Noget imod, at de for Fremtiden ansees berettigede til at udsælge de af dem farvede forskjellige Varesorter i Uld, Bomuld eller Linned. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Theologisk Embedsexamen. D. 26 April: L.S. Boberg, Land.; P. L. Jensen og H. C. Wolf, Haud illand. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Under 29. Marts d. A. har Hs. Maj. Kongen allern, udnævnt Degn og Skolelærer Hans Peter Gabel i Tyrstrup, Haderslev Provsti til Dannebrogsmand. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Det sidste Nr. af Ny Collegial=Tidende - hedder det i Fædrel." af 22. ds. - giver Oplysninger og den saakaldte Eftergivelse af 400,000 Rbd. af Land skatten, som fuldkomment bestyrke den af os yttrede Mening, at man nu vil tage Beslutning, om de 400,000 Rbd. skulle opkræves eller ikke, samtidig med, at man fastsætter Budgettet i det Hele. "Det fandtes imidlertid mere passende", siges der i Collegial=Tidenden, "at den (Eftergivelsen) nøie fulgte Budgetaaret. Derfor blev det fastsat, at fra Aaret 1845 at regne, skulde Bestemmelsen og Nedsættelse i de ommeldte Skatter tages til samme Tid, som Budgettet for Aaret approberedes." Det gaaer unægtelig meget let, saaledes at føre 400,000 Rbd. ind i Budgettet, som aldrig have været der før, ja som man saa lidet har tænkt paa kunde komme ind i Budgettet, at de ikke engang findes opførte i Normal reglementet som en Mulighed. Denne Historie viser da tilfulde, hvorlidt den saakaldte folkelige Jndflydelse paa Statens Finantser har at betyde, og af Collegial Tidenden S. 338 sees det endogsaa yderligere, at det allerede har været sat under Spørgsmaal, om Eftergivelsen af de 400,000 Rbd. skulde finde Sted for den sidste Halvdeel af 1844; men at Kammeret indstillede, at den skulde vedblive, iblandt Andet ogsaa af den Grund, "at Kammeret troede, at kunne ansee det for Hs. Majestæts Villie, at Eftergivelsen ikke, uden særdeles Anledning, skulde ophøre." Det kan Folket altsaa være roligt for: "Eftergivelsen, vil ikke ophøre, uden at der er særdeles Anledning; men hvem der skal bedømme, om Anledningen er særdeles", det er Regjeringen og ikke Folket. Det gaaer hermed ligesom med de saakaldte "Laan til Private i Danmark, der ifølge Finantsregnskabet, ere stegne fra 4,400,000 Rbd. til 5,300,000 Rbd., uden at derom gives nogen Oplysning. Sligt kan man meget godt kalde Offentlighed i Finantserne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-05-01
Som man kunde vente - hedder det i Aftenbladet af 23. de havde den Opførsel, et Par af det italienske Operaselskabs Medlemmer i Søndags havde viist mod Publikum, vakt almindelig Jndignation, og denne gav sig ogsaa Luft under den Forestilling, som til Jndtægt for Selskabets Kapelmester, Hr. Sperati, igaar Aftes blev givet og som tillige var den sidste for denne Gang. Man viste imidlertid ved denne Leilighed den meget rigtige Takt, at man ikke lod det gaae ud over de Uskyldige; men kun holdt sig til dem, der havde givet Anledning til den foregaaende Scandal. Huset var propfuldt, Noget de forhaandenværende Omstændigheder sikkert havde bidraget sit til. Md. Secci-Corst, som tilligemed Hr. Paltrinier, aabnede Forestillingen med en Duet af Regimentets Datter, modtoges med en sand Bifaldsstorm og Regn af Blomster og Krandse. Og saa det andet Nummer gik meget roligt af, og Hr. Perez vandt almindeligt bifald for den af ham foredragne Romance. Derpaa fulgte tredie Akt af "Barberen i Sevilla, med stor Spænding afventede man det Øieblik, da Torre skulde træde ind som Bazilio, og næppe lod denne sig see, før Stormen brød løs. Det varede en rum Tid, inden den overhaandtagende Piben, Hyssen, Strigen og Trampen, blandet med nogle Hyper-Enthusiasters Klap og Bravo vilde lægge sig, indtil endelig Hr. Torre, der, tillige med Rosst, som under Larmen var kommen ind, nærmede sig Lamperne, fik Lov at komme til Orde. Han gav nu paa Fransk en Forklaring, hvori han paa Rossis og egne Vegne bad Publicum om Tilgivelse for den Fornærmelse, det Dagen iforveien havde været Gjenstand for. Som Grund til det Passerede anførte han, at Hr. Tilli havde tilladt sig paa Affichen, at anføre, at den bestemte Forestilling var til Jndtægt for flere af Selskabets Medlemmer, hvilket var Usandhed. Han og Ross havde derfor Aftenen forveien erklæret, at de, naar ikke Affichen omtryktes og den nævnte bemærkning udelodes, ikke vilde assistere. Dette var imidlertid ikke skeet, og de havde i Henhold til deres Erklæring, trukket sig tilbage. De haabede, at Publikum ikke herover vilde unddrage Selskabet dets tidligere Bevaagenhed, og tillige erkjende, at de idetmindste ikke alene vare skyldige i det Skeete, for hvilke de herved bade om Forladelse. Nu begyndte Stormen paany; men denne Gang vare de Mishagsyttrende kjendelig i Minoriteten. Forestillingen fortsattes derpaa; men der vare flere af de Tilstedeværende, som syntes uforsonlige, og Larmen fornyedes derfor, saa ofte een af de paagjældende to Herrer var paa Scenen, ja selv i Rossis Glandsparti, Slutningscenen af "Lucte di Lammer moor", som han igaar Aftes sang saa smukt som nogensinde tidligere, blandede sig en stærk Hyssen og Piben i det stormende bifald. Forestillingen sluttedes derpaa i al Stilhed med den thorvaldsenske Apotheose, efterat der iforveien var bleven annonceret fra Scenen, at Mad. Forconi paa Grund af hendes vedvarende Upasselighed, ikke saae sig istand til at synge sit Parti, men derimod, for ikke at standse Forestillingen vilde recitere Samme.