JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Nyborg, den 19de Jnii. I Gaar Eftermiddag lettede af Convoien nordenfor Sprogøe 1 Orlogsskib og 1 Fregat, som foregaaent Aften vare ankomne nord fra, det første stod nord paa vankrede ved Romsøe, den sidste at vedblev at staae syd paa saa længe man kunde see, da den var Vressen passer. - J Morges Kl. 3 hørtes i Skyden i Convoien; men for Tykning kunde den ikke sees for Kl. 4 1/2 da den var ud for Sprogøe med lader Kuling og haardt sønden Vande. Op af Dagen gik Vinden til Nordest og O. N. O.; men for Strømmens Skyld nødtes Convoien til at ankre Kl. 2 i Eftermiddag ud for Vresen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Den 20de Junii. En Convol nord fra kom i Sigte her i Gaar Eftermiddag Kl. 3. Den ankrede Kl. 6 imellem Romsøe og Asnæs. Kl. 5 i Morges lettede den og stod syd efter; men da Vinden gik sønden for Vester, ankrede den Kl. 8 Formiddag omtrent 1 1/4 Miil norden for Sprogøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Den 22de Junii. Convoien norden for Sprogøe lettede i Morges Kl. 5 med lader Kuling af V. N. V. Kl. 8 passerede den Knudshoved. Den bestaar af 4 Linieskibe, 4 Kutterbrigger og nogle armerede Skibe, samt 185 Koffardieskibe. Kl. 9 3/4 vare de sidste Vresen, forbi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Helsingøer, den 22de Junii. J afvigte Etmaaere passerede Sundet syd fra 5 Skibe af forskiellige Slags.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Den 23de Junii. J sidste Etmaal ere passerede Sundet nord fra 22 Skibe, hvoriblandt 17 svinske. Herfra ere ingen fiendtlige Seilere i Sigte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Batteriet Trekroner, den 21de Junii. Fra i Gaar til i Dag ere indpasserede 7 og udpasserede 25 Skibe. Blandt de indpasserede ere 2 Skonnerter nor fra, nemlig 1 fra Tronhiem og 1 fra Drammen. Førerne af samme have indberettet, at en Mængde fiendtlige Krydsere opholde sig under Norge, især for Havnen ved og omkring Christiansand, fra hvilket Sted som oftest sees 1 Rangskib, 2 Fregatter og 3 Kutterbrigger. En Skipper fra Gothenborg har berettet, at der den 18de d. M. laae en fiendtlig Convoi paa omtrent 150 Seilere ved Wingøe. En Skipper, kommen fra Jssefiorden, har den 18de d. M. seet 2de fiendtlige Kutterbrigger ved Siellands Rev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Den 22de Junii. Jafvigte Etmaal ere indpasserede 21 og udpasserede 6 Skibe. Skipperne paa nogle nordfra forbipasserede Fartøier meldte at have seet sidste Onsdag, deels under Anholt og deels under Widderøen, 2 Linieskibe, 3 Fregatter og 3 Kutterbrigger, med flere mindre fiendtlige Krigsfartøier. Jagtskippere syd fra berettede at have seet 1 Fregat og 1 Brig under Stevns Den 23de Junii. J sidste Etmaal ere indpasserede 20 og udpasserede 19 Skibe. Roeflotillen ved Helsingøer har anholdt og i Gaar ladet indbringe til Undersøgelse her ved Priseretten et Brigskib, kommen fra St. Michels med Bomuld og Frugter. Ved en Calmar=Skipper er indberettet, at han i Gaar Eftermiddags har seet en fiendtlig Fregat paa Bugten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
J Maanedsskrivtet Patrioten, Maris 1811, læses en Beregning over hvad Levemaaden i nærv. Tider kan koste aarlig, saasom : en riig Familie, som lever paa en stor Fod, men tarvelig, 5880 Rd., i Pragt og Ødselhed 17,260 Rd.; en Familie af Middelstand og Embedsmænd med 1000 til 1600 Rd. aarlig, tarvelig 3476 Rd., ødsel 7660 Rd.; en Familie med indskrænkede Kaar, Embedsmand, Pensionist eller Borger med 600 Rdlr. aarlig, tarvelig 1595 Rd., ødsel 4630 Rd.; gifte Familier, blot Mand og Kone, af den tienende Classe, tarvetarvelig 3275 Rd., ødsel 7451 Rd.; en Ugift med 400 lig 391 Rd., ødsel 865 Rd.; en ugift Herre af Stand, Rd. aarlig, tarvelig 660 Rd., ødsel 1680 Rd.; en Tienestepige til Klæder a., tarvelig 39 Rd., ødsel 230, Rd. Naar for den Sidste beregnes, at Løn, Drikke end 40 Rd. aarlig, saa mangle her 1900 Rd. - Dette penge a. i det allerhøieste ikke kan udbringes til mere overordentlig betydelige Deficit - siger Forfatteren - dækkes paa mange besynderlige Maader: ved daglig Jndkiøb af Fødevare, Foræringer fra Slagtere, Bagere og riig Kiereste, Bekiendtskab med unge Herrer, Aftens Kræmmere, samt unge Herrer, som besøge Huset, en Spadseretourer, Smaapassier, som fordrives hos tienstoverflødige Kunder og Pynt, men hvoraf Følgerne er færdige Huusmødre, Mostere, Tanter &c., der bringe Accuchementhuus, senere hen Salsjomfrue og Bordeller, raabe med Sild, Reddiker og Frugter, eller ende i Forbedringshuset!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Under 18 Junii er Byefoged i Grenaae, J. Aagaard, udnævnt til virkelig Cancellieraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Aarhuus. Formedelst begaaede Uordener har en Tienestepige maattet bøde 2 Rdr. til denne Byes Fattige, som af undertegnede er modtaget. - Endvidere fra en Ubenævnt 2 Rdr. til 6 meest Trængende og Sengeliggende. Den gode Givers Ønske er allerede opfyldt, og paa de Fattiges Vegne takkes for Gaven af P. Agerup. Aarhuus, den 28de Junii 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Da min Mand Niels Møller, i sin Tid Eier af Schien bech Mølle, sidstafvigte 26de indeværende Maaned, er ved en salig Død heenkaldet fra det Timelige, i sit Alders 38 Aar og nogle Uger. Dette tilkiendegives sørgeligst for paarørende Slægt og Venner. Hadberg, den 29de Junii 1811. Bergithe Elene Møller. fød Sielle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Prædikanterne paa 3die Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Hr. Dr. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Udenlandsk. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Frankrig. Den 16 Junii aabnede Hs. Majestæt Keiseren med stor Høitidelighed det lovgivende Corpses Forsamling ved følgende Tale: Den med det østerrigske Monarchie sluttede Fred, et siden ved den af Mig sluttede lykkelige Forbindelse bleven befæstet; Kongen af Roms Fødsel har opfyldt Mine Ønsker, og sikret Mine Undersaatter for den tilkommende Tid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Religionens Anliggender er alt for ofte bleven blande med en Stands Jntersse af den 3die Classe, og samme opofret. Naar det halve Europa har adskilt sig fra den romerske Kirke, saa kan man i Særdeleshed tilskrive samme den Modsigelse der bestandig har existeret mellem Religionens Sandheder og Grundsætninger og mellem de Prætensioner og Jnteresser, som kun angik en liden Krog i Jtalien. Jeg har for bestandig gjort en Ende paa denne Scandal. Jeg har forenet Rom med Riget. Jeg har bevilget Paarne Palaier i Rom og Paris. Tage de sig Religionens Jnteresse til Hierte, saa vil de ofte opholde sig i Middlpuncten af Christenhedens Anliggender; saaledes foretal St. Peter selv Rom, istæden for sit Ophold i det hellige Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Holland er forenet med Riget; uden Holland vilde Riget ikke være fuldstænde. De af den engelske Regiering antagne Grundsætninger, som ikke anerkiender noget lags Neutralitet, har tvungen Mig til at forsikre Mig ims, Weser og Elbmundingen, og har gjort Mig en indyrtes Communication med Østersøen ganske nødvendig. Jeg har ikke villet forøge Mit Gebeet, men vel forflere sine Søemidler. Amerika anstrænger sig for see sit Flags Frihed anerkiendt. Jeg vil understøtte det. Souperainerne af det Rhinske Forbund, kan jeg ikke andet end røse. Walliserlandets Forening var siden Medictionsacter, forudseet og agtet som nødvendig, for at sammenknytte Schweizes Jnteresse med Frankrig og Jtaliens Jnteresse. Englænderne sætte alle Lidenskaber i Bevægelse. Snart paadigte de Frankrig Projecter, som det havde kundet bringe i Udførelse, hvis det var passende for dets Politik; smet lade de et Udraab udgaae til Nationernes Egenkierlighed, for at opvække deres Jvresyge; de gribe alle Leiligheder, som den Tids uventede Begivenheder, hvori vi leve, frembringe; Krig i alle Continentets Grene kan allene sikre dets Velfærd. Jeg vil intet, som ikke findes i den af Mig sluttede Tractat. Jeg vil ikke lade Mit Folks Blod flyde for nogen anden Jnteresse, end den der umiddelbar er Mit Riges Jnteresse. Jeg smigrer Migmed at Continentets Fred ikke skal blive forstyrret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Kongen af Spanien er ankommen hertil, for at bivaane den sidste Solennitet. Jeg har bevilget ham alt som er nødvendig og tienlig til at forene de forskiellige Folks Jnteresse og Aand i hans Provindser. Siden 1809 ere de fleste faste Pladser i Spanien blevne indtagne ved udmærkede Beleringer. Jnsurgenterne ere slagne i et stort Antal formelige Batailler. England har indseet, at denne Krig snart vil have Ende, og at Rænker og Penge ikke meere ere tilstrækkelige til for Eftertiden at underholde den. Det har seet sig nødt til at forandre samme Natur, og fra en Hielpemagt er det bleven til Krigens Hovedmagt. Alt hvad det besidder at Lintetropper, er sendt til Halvøen ; England, Skotland, og Jrland er blottet for Tropper. Det engelske Blod er endelig flydt i store Strømme, i forskjellige for de franske Vaaben glimrende Fegtninger. ........ Denne Kamp med Carthago, som syntes at maatte blive afgjort paa Oceanets vide Kamppladse eller hiinside Havet, vil altsaa i Fremtiden blive afgjort paa den spanske Halvøes Sletter, Naar England er udmattet, naar det endelig har følt det Onde, som det med saa megen Grusomhed i tive Aar har udbredt over Continentet, naar Halvdelen af dets Familier er skiult med Sørgeflor, saa vil denne Halvøes Anliggender ved et Tordenslag giøre en Ende paa dets Armeers Skjebne og hævne Europa og Asien ved denne anden Puniske Krigs Endelse. - - Jeg befaler Mine Ministre at forelægge det lovgivende Corps Regningerne for 1809 og 1810. Det er Gienstanden hvorfor Jeg har ladet det kalde. De vil deraf see Mine Finantsers lykkelige Tilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Omendskiønt Jeg for 3 Maaneder siden gav Min Krigsminister 100 Millioner til overordentlig Disposition, for dermed at bestride Omkostningerne til de nye Udrustninger, som den Gang syntes nødvendig, saa finder Jeg Mig dog i den lykkelige Forfatning, ikke at have nødig at paalægge Mine Folk nogen nye Byrde. Jeg vil ikke forhøie nogen Taris. Jeg har ikke nødig at forstørre Paalæggene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Da Forsamlingen blev ophævet, forlod Hs. Majestæt, samme, under høitlydende Fryderaab. Allerhøistsamme vendte med sit følge tilbage til Thuillerieslottet. Ved Hs. M. Bortfart blev given Artilleriesalver, saavelsom ved Hans Ankomst til Thuillerieslottet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Greven af Montesquion er med almindelig bifald udvalgt til Præsident for det lovgivende Corps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Moniteuren af 18de indeholder en Beretning fra Overgeneralen for Armeen i Arragonien, Grev Suchet, til Fyrsten af Neuschatel, efter hvilken Fortet Oliva, et vigtig Værk, hvilket Spanierne med store Omkostninger og megen Anstrængelse har anlagt paa en Klippe, 400 Toiser fra Tarragona, er, efter en blodig Kamp, erobret ved Storm, den 29 Mai. Garnisonen bestod af 2580 Mand. Den 30te rykkede 3000 Mand udfra Tarragona og forsøgte igien at erobre Fortet, men blev afslagen. Ved dette Forts Jndtagelse bliver det muelig at aabne Løbegravenne imod Tarragona. Franskmændene tabte ved denne Storm neppe 250 Mand i Døde og Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Ved en tidligere Fægtning blev den franske General Salme dræbt af en Flintekugle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Amsterdam, den 19de Junii. Den efter Divisionsgeneral Molitors Befaling, sammenkaldte Commission, har den 18 Junii forsamlet sig, for at dømme følgende Jndividuer, Franciskus Stargard, Anton Jansen, Anton Hentelmann, Jan Dupker, Jan Barnsten, Jan Brandligt, Andr. Kupper, Evertje van Herevlen, Enken Schepemaker, Emanuel van Prag, Barth. Meyer, Joh. Badenhuusen, Jacob Wiil, Johannes van Dongen, Hendrik Lens, Daniel Hoendervorad, Elisabeth Dommer, Kaatje Post, M. J. Bosmann, Dirk Eschenhorst, S. Hermanides, Naatie Damer, Maria Post og Hilletjede Jong, formedelst Deeltagelse i en Opstand, som havde funden Sted den 11te April 1811, ved de Consertbertes Afmarsch. Franciskus Staargard, Anton Jansen og Anton Hantelmann, ere dømte til at døe, og deres Gods til Confiskation. Jan Dupker, Jan Barnstein, J. N. Brandligt, Andr. Kupper og Evertje van Herevlen, til 8 Aars Slaverie; Em. van Prag og Barth. Meyer til 5 Aars Fængselsstraf, og J. Badenhuusen, J. Will og Joh. van Dongen til 2 Aars Fængsel. Commissionen har sat de fleste andre under Politiets Opsigt i 2 Aar, og de øvrige ere friegivne. - Dødsdommen blev samme Dag ved Middagstid fuldført paa Staargard, Jansen, og Hantemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
England. (af Moniteuren) J en Debotte i Underhuset den 5te Junii sagde Kantsleren for Skatkommeret: At den franske Armee i Portugal ikke havde erholdt nogen Sold i de sidste 6 Maaneder, medens den engelske stedse blev regelmæssig betalt. Hertil føier Moniteuren følgende Anmærkn.: Englænderne troer at Frankrig ikke er i Stand til at betale sine Armeer dens Sold, eftersom der i en Relation er bleven sagt, at Armeen i Portugal ikke har faaet nogen Sold i 6 Maaneder. Dette har været saaledes, eftersom man ikke ville sende disse Penge til Portugal, hvor de i øvrigt ikke kunde tiene til noget. Den 10 Millioner vare til den Ende i Reserve i Valladolid. Dette er imidlertid Elementerne i den engelske Regierings Calculer og Combinationer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Breve fra Buenos Ayres sige, at Alfred og nogle andre Skibe ere tagne paa Platastrømmen af franske Kapere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Vicekongen Elio havde den Forvovenhed, at bemægtige sig flere engelske Skibe, og at sende dem til Monte=Video, under den forevending, at de havde fornærmet hans anbefalede Blocade for Buenos Ayres. Denne Officeer var marscheret i Spidsen af imposante Tropper til Colonia, for at standse Jnsurrectionen, som der havde viist sig til Gunst for Revolutionen. Elios Opførsel har opteret den nye Regiering i Buenos Ayres. Et betydeligt Antal Europæer ere deporterede til Cordova, og man formoder, at alle Spanier ville blive tvungne til at forlade Colonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Tydskland. Man forsikrer at Hs. M. Kongen af Vestphalen vilde den 25de Junii forlade Paris, for at vende tilbage til sine Stater. Han reiser over Ems, for at træffe Hs. Majestæt Dronningen der, og man migrer sig i Cassel med det Haab, at begge Majestæter vil i de sidste Dage af denne Maaned indtreffe dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Den 11te Junii passerede omtrent 140 Mand Kongl. westphalske Dragoner igiennem Frankfurt, som vare komne fra Spanien, til Cassel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Kønigsberg, den 15de Junii. J Gaar Middag henimod 1, udbrød ved den grønne Krahn her, paa hvad Maade er endnu ubekiendt, en skrækkelig Jld, hvis Lige man ikke i lang Tid har oplevet. Alle der beliggende betydelige Kiøbmands-Magasiner, med Korn Hamp, Tælle, Olie, Viinog russiske Vare, bleve et Ro for de rasende Luer, og trods Nærheden af det flydende Vand, var der dog ikke noget at tænke paa Slukning, eftersom den ringeste Funke, satte de brændbare Materia lier, hvormed Magasinerne vare fyldte, strax i lys Lue. Den hele forreste og en stor Deel af den bageste Forstad, Magasinerne iberegnet, henimod 3 til 400 Huse, ere afbrændte. Ved Stafettens Afgang var Jlden tildeels slukket. Skaden kan saa løselig anslaaes til mange Millioner, og mange Familier mister derved alt hvad de eier. Prinds Ferdinand, der just paa den Tid kom fra sin Jnspectionsreise til Schlesien, begav sig strax til Brandstedet, og hialp til med at ordne Brandanstalterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Efter en senere Skrivelse var Jlden slukket den 15de Kl. 2 Eftermiddag ved at nedrive de nærmeste Bygninger omkring Drandstædet. Efter denne Skrivelse ligger den hele Kneiphofske Side af Pregel fra StatsraadBøhms Boepæl til Aschhof, derfra til det nye ikke fuldendte Raffinaderie, derfra til Knokkelgaden (Knokkel broen er og afbrændt), hvoraf det Halve brændte, derfra ligeover for til Hospitalet, den hele bageste og forreste Forstad, hele Schieringsdam og endeel af Trenkgaden, i Aske, og i den hele Omfangslinie er ikke et Huus bleven staaende. Man vil endnu ikke, hedder det videre, angive Skaden paa det uvisse, men længe vil de af vore ulykkelige Medborgere, som umiddelbar har lidt, føle Tabet. For 42 Aar siden traf den samme Deel af Staden en lignende Ulykke. Af de daværende Brandstæders Gruus blev lagt en opfyldt Vei til den neden for Havrebierg beliggende Eng, som til Hensyn paa Skadens Værdie, fører til denne Dag endnu Navnet af Million Veien. De afbrændte Stæder vil levere endnu mere til en nye, som desværre heller ikke kan føre andet Navn. For 4 Aar siden, just og den 14 Junii beskiød Franskmændene vor Stad. i af den siden efter har udstaaet, veed enhver - og enhver kan da let tænke sig til hvad Stemning man befinder sig i her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
J den 820 Trækning i Wandsbech er udtrukken for gende Nummere: 36. 78. 84. 13. 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Bekiendtgiørelser. Udi Smedemester Søren Bechs Gaard paa Tangen No. 195, bliver førstkommende Torsdag den 4de Julii, om Formiddagen Kl. 9, ved offentlig Auction bortsolgt: en Deel Meubler og Effecter, bestaaende af: 2de nye Mahognie Commoder, 2 nye Ege Spilleborde, andre Borde, Stole, 2de Sengesteder, endeel Kaaber, Tin, Messing, og Jernfang, samt Steentøi og Glas, med meget mere. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus, den 27de Junii 1811.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
Extra gode norske Spegesild kan faaes hos J Simmelkier paa Tangen. Midt i næste Maaned, og muelig før, bliver paa Raadstuen foretaget offentlig Auction over adskilligt til Bortsælgelse indleveret Tøi. De som ønske Kiøbmandsvare eller andet, af hvad Slags det end er, bortsolgt, ville behagelig til den Tid indlevere det til Sagfører Bøgh paa Vestergade No. 12. Auctionsdagen skal nærmere blive bestemt. Aarhuus, den 25de Junii 1811. Them. Bøgh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-28
En Gaard i Nærheden af Torvet, under No. 192, er underhaanden at faae tilkiøbs eller til Leie, og kan tiltrædes til Michaeli rette Flyttetid. Gaarden bestaar af 16 Fag 2 Etage Huus, foruden 4 Fag 1 Etage Huus med rettet til 2 a 3 Familier. Anviisning giver Adresse Pompevand og Gaardsplads og en liden have, og vel inder Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Indenlandsk. (af Handelstidenden, Statstidenden og Fyens Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Bekiendtgiørelse fra den Kongelige Qvarantaine Direction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Efter de officielle Underretninger, som undertegnede Direction nu har, erklærer den herved i Følge Qvarantaine-Forordningen af 8de Februarii 1805 dens 4de §. 1) at, som smittet er for nærværende Tid intet Land og intet Sted at ansee, og 2) som mistænkt ikke andre end de tyrkiske Havne, især Smyrna, de vestindiske Øer og det africanske Barbaries Havne og Stæder. Den Kongel. Qvarantaine=Direction d. 22 Junii 1811. Steen Bille. Malling. Cold. Lange. p. Schmidt Phiseldek. Rothe. M. Skibsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
J Statstidenden læses følgende: Hos undertegnede i store Kongensgade No. 52 kan enhver, der ønsker det, for intet faae at læse Acterne med alle deres Bllager -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
over de 2de saa overordentliggærekrænkende Sager - som jeg med al tænkelig Uskyldighed tvungen er bleven indviklet i paa Samsøe, og hvorved desuagtet jeg og Kon og 7 Børn dog nu ere blevne Offere. C. Tidemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
I Hamb. Adresavis tilraades som et Middel til at give vintergiemte Æbler en ypperlig Smag, at nedpakke dem i Tønder lagviis mellem tørrede Hyldeblomster, hvorved de henimod Juul skal faae en Muscatel, eller endog Annas Smaa. Det var dog altid værd at forsøge! J samme Blad anmeldes, som et useilbart Midde mod Væggeluus, at smøre de Stæder, hvor de pleie at opholde sig, med Bomolie, da denne er dræbende Gift for disse ubehagelige Giester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Foruden den uhyre Mængde af Oldenborrer, som i Aar har hiemsøgt os, indfinder sig nu en ligesaa talrig Mængde af mignature Oldenborrer (Küter), der ligne de andre paa ringe Afvigelse nær, men ere kun fierde Parten saa store. De kaldes Hauge=Torbist, og anfalde Træefrugterne og Roserne, men røre ikke Pærerne. Saasnart en Rose er udsprungen, falde de i Snesetal paa den, og inden Aften er den fortæret. - Det anvendeligste Middeler at banke ofte Grenene med en Kiep, saa falde de lettere af end Oldenborrerne, og søndertrædes da. Ligesaa burde man giøre ved Oldenborrerne inden de parredes; thi dereftet grave Hunnerne sig et Par Tommer dybt ned i Jorden og lægge hver 18 til 20 Æg, hvoraf de Orme komme som siden ødelægge Jordfrugterne. Brak marker ere derfor meest Fare udsat, da Hunnerne i disse kunne lettest arbeide sig i Jorden. Seneste Cours af danske Bankosedler imod Species 768 Procent, som udgiør for 1 Rd. Spec. 7 Rd. 59 s.D. C. Bankoledler, og Hamborg=Banko solgtes sidst til 786 Procent l. S. og 792 Proc. k. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
At det har behaget Gud at bortkalde min eneste Søn Anders Jørgensen, i hans Alders 30 Aar, i Dag Eftermiddag Kl. 1 1/2 efter langvarig Brystsvaghed, bekiendtgiøres for fraværende Venner af hans efterladte gamle Moder. Aarhuus, den 28de Junii 1811. Dorte Sophie, sal. Jørgen Bødkers Enke. I denne Kiste gjemmes det afsielede Støv af Oldingen, Magister Henrich Ernst Grosmann, föd i Haderslev den 1ste August 1732, Lærer og Conrector ved Aarhuus lærde Skole, fra Aaret 1760 til Aaret 1789, død i Aarhuus den 24de Junii 1811. Hans Hustru og Paarørende, Hans Lærlinge og Samtidigen vidne: at uskrømtet Gudsfrygt, et ædelt og fölende Hierte, stræng Retskaffenhed, et, ikke glimrende, men grundigt Hoved, sund Dömme kraft, utrættelig Arbeidsomhed, Nöisomhed og Tilfredshed 1 trange, Maadeholdenhed og Godgiørenhed i lykkelige Kaar og en beundringsværdig Taalmod i tyve Aars haarde Lidelser. vare Hans Characters elskværdige Hovedtræk Han var Menneske og havde menneskelige Feil, der dog aldrig fordunklede Hans gode Egenskaber, tvertimod sik disse ligesom en höiere Glands ved en sielden Beskedenhed, en heldig Lune og en grundig Indsigt i Tonekunsten, hvilket gjorde den agtede Borger til Medborgeres Yndling. Berøvet i tyve Aar sit Syn og fine Lemmers fulde Brug, beholdt han dog, til mod sine sidste Dage, sin Aands Kraft og Fyrighed. Naturen krævede nu sin Ret; den Evige endte Hans Lidelser, og kaldte Hans forHarede Aand til Dom og Silighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
(Af Altona Mereur og Hamborg Correspondent.) Frankrig. National-Consiliummers første Forsamling blev den 17de aabnet efter den gamle foreskrevne Form, paa en rørende og ophøiet Maade. J samme præsiderer Cardinal Fesch, Erkediskop af Lyon, Primas i Gallien. Dette Concilium vil formere sig i særdeles Congreationer, i General-Congreationer og i General-Concessioner. De K. K. Commissairer sidde i Consiliummet ligeover for Præsidenten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
Tydskland. Fra Wien skrives: Den 30 Mai. skiød sig i B. en talentfuld ung Studerende. En over vendt Jndbildningsskraft, en sygelig physisk Ømfindtlighed, men især den forfængelige Tanke (der overhovedes sit Kunstynglingerne af den nyeste philosophiske og poetiske Skole egen) at Pladsen for hans tilkommende prosiske Virksomhed var for indskrænket for hans høie Aand - synes at have bragt ham til denne frygtelige Beslutning. Man fandt ved Siden af ham et excentrisk poetisk-prosaisk Skrift, som skulde retfærdiggiøre denne Handling. J Slutningen af samme stod med Blyant, sandsynlig skreven nogle faa Øieblikke før hans Død Bævende - meget forstyrret - alle Motiver dunke - gyselig - 8de - Viin - besluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-06-29
München, den 12te Junii. Efter en trykkende hede i flere Uger opstod i Forgaars Aftes Kl. 9 et stærk Tordenveir med Regn og Hagel. Paa Promenadepladsen omkastede det 2de Lindetræer. I Gaar om Morgenen Kl. 5, vendte det tilbage, med heftig Torden og Lynild. Omtrent Kl. 6 traf en Lynstraale det saakaldte Vienerhuus i Forstaden St. Anna, som tilhører Juveleer Kauflenzer. Dette Lyn anrettede mange Ødelæggelser i Huset, og kastede i Kiøkkenet, Juvelerens Kone, hendes 15ten Aars Datter og hendes Søn overende. Datteren, blev død paa Stedet; Konen og Drengebarnet kom sig igien. Jkke langt fra Byen Haldhausen slog Lynilden en Teglarbeider ihiel.