JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Copulerede. Fra 1ste til 3die Nov.: Skomagersvend Johannes Leisner og Pigen Johanne Marie Clausdatter. Skomagersvend Johan Valentin Christensen og Pigen Kirstine Hansd. Døde. Fra 26 til 30 Oct.: Dragon Jacob Frisachs Datter, Frederiche Dorthea, 4 Uger. Hans Jpsens Kone, Anne Marie Hansdatter i gamle Tolderlund, 67 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
AVERTISSEMENT. Hos Bogtrykker Faber faaes: Skrivealender eller daglig Lommebog for 1826, med Rubriker til Jndtægt og Udgivt Udtog af stemplet Papirs Forordningen, Rentes Beregning : Rangfølgen, indbundet i Skind som en Brevtaske, 3 Mk. 4 s. Skrive og Reisecalender 1806, giennemskudt med hvide Blade, 1 Mk. Almanak for 1806, 4 s. Norsk Jorddyrkere Almanak for 1805, og siden brugbar i flere Aar, med Tillæg af en kort Aspectforklartug og en vedfølet Bondepraktik, som fortsættes, ved Aarflot, 10 sk. For en form Stuepige, som tillige vil gaae med i Huset, anvises strax en Condition fra Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
En af Biørnemose Gaard stæstere, navnlig Peder Erichsen, af Fredgaarden paa Øen Thurøe pr. Svendborg, er ved Døden afgaaet, og da hans efterladte Enke er ubekiendt om Stervboet er noget bortskyldig, eller hvormeget, saa bliver i Overeensstemmelse med Loven og Plakaten af 26 October 1792 saavel dette Stervboes Credie som Debitorer, herved indkaldet med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde i Stervboegaarden paa bemeldte Thurøe den 26 October og den 7 Decbr. 1805, hver Dags Formiddag Kl. 10, de første at fremkomme og legitimere deres Fordringer med de Beviser, som Lovog Anordninger udfordrer efter død Mand, og de sidste at betale hvad de til denne Boe maatte være skyldig, da Skiftet om muligt, bliver optaget til Slutning 12te Ugers Dagen. Biørnemose pr. Svendborg d. 27 Sept. 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Paa høie Skifteforvalter S. T. Hr. Kammerherre v. Heinens Vegne H. Anthon, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Den 12te og 26de November, samt 10de December og 1ste Januarii holdes Bal i den ældste Klub i Odense. Bal-Ditectionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
7000 Rdlr. ønskes til Laans nu førstkommende 11 Decbr. Termin imod tilstrækkeligt Pant i Jordegods. Adressecomtoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Skulle Jørgen Markussen, som forhen haver tient og opholdet sig i Skydebierg og Otte Sogner, endnu være i Live; da haver han jo før jo kiærere, at indfinde sig hos Skolelærer og Sognedegn Simonsen i Orte Skole, der haver et Regnskamed ham at afgiøre, hvorved han kan tilkomme lidet tilgode, En Person af fat Alder ønsker sig tilstundende Vinter paa en Skriverstue, eller at informere honette Folkes Børn i Christendom, Regning, Skrivning, Historie og Beographie samt Naturhistorie; Anviisning faaes paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Da Christian Pedersen har ansøgt om Udstædelsen af et Proclama angaaende den ham forhen tilhørende og nu til Friderich Carsteus afhændede Gaard Tillstedt udi Ries Herred, Appenrade Amt, saa bliver herved, i Hs. Kal. Majestæts Navn og paa Rettens Vegne, Alle og Enhver, som formene sig paa fornævnte Tellstedt Gaard cum Pertinentiis at have nogen Præstesion er grocunqve capite vel qvacunqve cansdog behøves Angivelse af protocollerede Kapitaler ikke sub pæna præclusi & perpetui silentii indkaldet, de Jndenlandske inden 6, men om de erendenlands inden 12 Uger, saadanne deres Fordringer og Prætensioner udi Ries Herreds Actuariat i Appenrads lovmæssigatanmelde originaltteret producere de ihændedavende Documenter og vihimmerede Afskrivter deraf at lade tildage Hvorefter alle Vedkommende p. p. Nies Herredsfordie i Appenrade d. 5 Oct. 1805. Slyere Omtrent 2029 Rd. 2 Mk., ved Skiftet efter afgangne Fru Grevinde Ahlefeldt Laurpla til Biørnemose faldne, Umputges Midler, ere, i anstundende 11te December Termin, imod lovbefalet Sikkerhed og gangbar Rente, at erholde til Laan, naar Vedkommende desangaaende, senest inden 4 ger fra Dato, henvende sig til Undertegnede. Svendborg Amtscontoir d. 15 October 1805. Schumacher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Kammerherre og Amtmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Da S. T. Hr. Greve Ablefeldt Laurvigs Tiener, StepharNaville, født i Staden Genff i Sveitzer=Land, ved Døden er afgaaet den 13 October 1805 paa Biørnemøse ved Svendborg i Fyen, og det ikke sikkert vides om denne afdøde har efterladt sig nogen Arvinger, eller hvormange, saa bliver, ifølge Loven, benævnte Afdødes Arvinger, om nogen efter ham skulle befindes og kan beviisliggiøre deres Arve=Ret, herved indkalde. med Aar og Dags Varsel, at mede eller lade møde her paa Biørnemose Skriverstue, hvor Skiftet foretages ; endskiønddet ikke formodes her kan blive noget at arve naar Boets retmæssige Gield tages i Betragtning. Denne Stervboes Credi og Debitorer bliver og i Overeensstemmelse med Placaten af 26 October 1792 indkaldet med 6 og 12 Ugers Varsel at møde deels for at legitimere deres Fordringer og deels for at betale, om det befindes denne Afdøde haver noget tilgode. Biørnemose pr. Svendborg i Fyen d. 14 Oct. 180.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Paa den høie Skifteforvalter S. T. Hr. Kammerherre v. Heinens Vegne. H. Anthon, Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Udi min kjende og paaboende Gaard Nr. 404 i Nørre er øverste og underste Etage, hver for sig, eller og begge tilge, med Kieldere og Loftrum, Vognremisse, Koe= og Heste stalde, Foderlofte og Karlekammere, Rullestue m.v., iten den Gaarden tilhørende, med unge fine Frugttræer deplantet, Hauge, for een eller to Familier næstkommende Paaske Fløtetid til Beboelse og Brug at erholde i Leie. Gaarden la og til samme Tid erholdes tilkjøbs og er tilligemed Haugen det lig til Forviisning for Liebhavere. J. Dall, Godt engelsk Sollelæder er at bekomme for billig Priis be Garver Georg Adam Sphr, Odense d. 15 Oct. 1805. paa Vestergade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Hvor tvende gode Tærskere kunne faae Arbeide anvises sig Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-06
Rettelse: J Mandags-Avisen er indløben den Fril Pag. 350, 1ste Svalte at Rubriqven J taltenburde aldeles været udeladt og det under samme anførte første Stykke sat efter de: paafølgende Stykker, førend udrigen Tydsklandbegyndel¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Krigsskuepladsen. te nu fra Schwaben flyttet længere hen imod den Ty stoler og Østerrigske Grændse. Hele den franske Arme er paa alle Kanter i fuld Marsch mod Jnn, hvor de 15000 Mand Russer i Forening med Kienmajer og andre tilstrømmende Østerrigske Karps mennes at være voxen til stor Mand. D. 18de f. M. rykkede Franzoserne ind i Landshut, som Østerrigerne nys havde forladt, og den 21de der Marskal Davgust kuns 2 Mile fra München med 30000 Rd., dem endnu andre 40000 skulde følge. J Overschwasen samles en Armee paa 35000 Md., med Indbegreb af Ungercaus Korps, til at giøre Forsøg mod Vorarlberg og Corol; og allerede den 25de og 26de hørtes i Augsburg en heftig Kanonade fra denne Kant, som næsten gav fuld Formodning om, at Franzoserne havde gjort Angreb paa Bierghassene. - Pas sau er opfordret ved 2 Østerrigske Officeter at overgive sig til Russerne, men har givet et afslaaende Svar ; dog sige senere Beretninger, at den allerede er ind liget. General Wolfskehl, som efter Hovedarmeens Ud seld ved Ulm, trak sig i bestandig Kamp med Marskal SoultsAmee tilbage fra Biberach mod Tyrol, er nu efter erholdt forstærkning igien rykket frem, og stod den 21de allerede vedFutkirch. Strax efter Erkehertug Ferdinands Ankomst til siger den 22de overgav han Kommanden til Grev Kollovth og reiste Dagen derpaa selv til Vien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Efter Privatbreve fra Erlangen af 29de Oct. vare Franzoserne allerede passeret Instrømmen mellem Wasserburg og Rosenheim, og en Division under Marschal Bernadotte endda rykket ind i Salzburg, samt besat Straubingen og Volfshofen. Udentvivl gaaer Franzosernes Hensigt ud paa i tilveiebringe en Forbindelse med Massenas Armee, og som mueligt tournere Erkehertug Carl. De ville saaledes gere paa 3 Punkter med den store Armee, hvoraf den venstre Fløi under Prinds Murat, som Overgeneral, skal trænde frem i den sydvestlige Deel af Bøhmen, Centrumet under Napoleons umiddelbare Bestyrelse overvælde Stillingen ved Jnn ved Wasserburg og den høire Fløi under Soult, ængste Tyrol, for derved at sikkre Armeen for Udfald i Ryggen fra dette Østerrigernes Bolværk. Som Tillæg til Kapitulationen af Ulm, hvis Rømning efter Macks Andients hos Keiseren i Elchingen senere blev forandret til den 20de istedet for d. 25de, anføres: at Marschal Berthier gav Mack sit Æresord paa, at den Franske Armees fordeelagtige Stilling gjorde enhver Undsætning for Ulm aldeles umuelig ; hvorpaa Mack erklærede sig villig at rømme Staden under den udtrykkelige Betingelse : at Marskal Neys Korps ikke maatte forlade Staden og dens Omegn paa 10 Mile førend den 25 Octbr. om Midnat, da Kapitulationstiden var udløben. Nogle angive Tallet paa de Krigsfangne i Ulm til 27000 (skiøndt en meere paalidelig Liste anslaaer det til 23800) Mand, 3000 Heste, 13 Generaler og imellem 60 til 30 Kanoner. Keiseren var endnu den 19de i Elchingen, hans mange Strabadser og en 8te Dages vedholdende Regn havde gjort nogen hvile fornøden, omdet ellers kunde kaldes Hvile, at han idelig maatte udstæde befalinger til de hver Time baade Nat og Dag ankommende Officerer. Natten til d. 22de kom han frallm til Angsburg, og Aftenen derpaa trak 2 Kompagnier af den prægtige Keiserlige Livgarde ind i Staden, under klingende Krigsmusik, med de 62 erobrede fiendtlige Fyhner og præsenterede dem for Keiseren. Næste Morgen tidlig fra 4 til 9 arbeidede han i Kabinettet med Ministrene fra 9 til 11 var store Krigsraad og Kl. 1 reiste han til München, hvor han indtrax om Aftenen d. 24de under Kanoners Torden og Klokkernes Ringning. Mængden af det her indqvarterede Militaire og det ved denne Leilighed tilstrømmende Folk lignede et opsvulmet Hav, der ruller frem med tung og langsom Bevægelse. Hovedqvarterret, Generalstaben og Feldpostamtet følge bag efter. Churfyrsten tilligemed den franske Gesandt Otto og Statsminister von Mongelas ere vendte tilbage fra Würzburg til München.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
J en nye Proclamation, som Napoleon den 21de lod udstæde til Armeen, siger han : at Engelland, som havde naaet sin Hensigt ved at faae den franske Armee fra Boulogne, brød sig kuns lidet om Østerrigs Tab. Det store Slag havde just ikke været nødvendigt, da Fienden ved sine slette Kombingtioner havde indrømmet dem Fordeele nok alligevel; ei heller var mere end 1500 Mand sat ud af Stand til at stride. Den Ære, som venter den utaalmodige og stridlystne Sol dar i der andet Feldttog med Russen, vil meest tilkomme Jnfanteriet, som derved vil faae Leilighed til at afgiøre det Spørgsmaal, om det franske Jnfanterie har første eller anden Rang i Europa, Hans hele Bestræbelse gaaer ud paa at kiøbe Seiren med saa lidet Menneskeblod som mueligt; Soldaterne ere hans Børn &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Ved Fremstillingsmaaden af Sagernes Forfatning, udlader den Østerrigske Hoftidende af 26de Oct. sig, i Anledning af Ulms Overgivelse, saaledes: skiøndt Tabet rigtig no var betydeligt og for Øjeblikket føleligt, var det dog derfor hverken aldeles nedslaaende eller afgiørende; thi det store Østerrigske Monarkie har Hielpekilder nok i sine troe og tapre Undersaatter til at erstatte samme og udsone sig med den ikke i Napoleons Hænder foranderlige Lykke! J øvrigt var det Franzosernes overlegne Antal og Betrædelsen, af Preussisk Gebeet, hvorved de erholdt en saa lykkelig Stilling, som havde bidraget meest til deres Held. Tyrol frygter man nu ikke for, da dets forrige Besætning ovenikiøbet er forstærket ved et Korps under Jellachich, som lykkelig nok var sluppet fra Franzoserne dertil, og man satte det beste Haab til Fremtiden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Den 28de Octbr. rykkede et Russisk Jnfanterieregiment paa 2000 Mk. ind i Lauenburg; det bestaaer af smukke kraftfulde Ynglinge, som havde gjort fem Miles Marsafra Ratzeburg dertil paa een Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Den første Bulletin fra den Jtalienske Armee af 18de f. M. anmelder Erobringen af Broen ved det gamle Slot i Verona. Uagtet den heftigste Modstand, satte 24 Kompagnier Voltigeurer over Etsch, og fordrev Fienden af alle sine Positioner. Østerrigernes Tab var 14 til 1500 Fanger foruden ligesaa mange Døde og Saarede og 7 Kanoner, de Franske havde derimod kuns 300 Saarede. Glimt af nyt Fredshaab. Alt lader formode, at vigtige Forhandlinger ere i Giære ved det Preussiske Hof, ligesom og flere høie Personer, til een Tid ere indtrufne dertil. Den 30te October kon den tydske Keisers Broder, Erkehertug Anton, directe fra Vien til Berlin, og Keiser Alexander er endnu i Potsdam og holder hyppige Konferenzer med Kongen og Ærke hertugen. Marskal Duree, som den 1ste d. M. havde Afskeedsaudience hos Kongen i Potsdam, erholdt en kostbar Tabatiere med Høistsammes Portrait til Foræring. Ogsaa Lord Harrowby er paa Veien fra London med en yderst vigtig Mission, og fører 5 Secretairer med sig. Den Russiske Grev Tolstoy, der allerede var paa Veien til Lanenburg, erholdt i Gustrop, ved en Koureer, Ordre til, ufortøvet at begire sig til Berling. Ogsaa slutter man paa ny af gode Grunde, at Preussen uforandret vil vedblive sit Neutralitets-System. Paa den anden Side er der og Formodning om, at Napoleon har egenhændig skrevet til den tydske Keiser og lader gjøre Fredsforslag ved General Mact, der ene af alle Østerrigske Generaler nød den Gunst at reise gjennem den franske Armee over München til Vien; ligesom man og troer, at den efter Erkehertug Ferdinand sendte Depesche har indeholdt lignende Tilbud. Lægges nu hertil Keiser Napoleons Yttring til de Østerrigske Generaler, da Ulmer=Garnisonen strakte Gevæhr, Mine Herrer. Deres Keiser fører en billig Krig imod mig. Aabenhjertig maa jeg tilstaae, jeg veed ikke hvorfor vi slaaes jeg vil endnu raade min Broder, Keiseren af Tydskland, at gjøre en hastig Fred, jeg forlanger Jntet paa Fastlandet; kuns Skibe, Kolonier og Handelse. - synes fra delige Underhandlinger neppe Tvivl underkastet - Ogsa Minister Talleyrand har begivet sig til det franske Hovedqvarteer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Efterretningen om den store Seier, blev den 23de Otober om Aftenen tilkjendegivet i Paris ved Kanoners Affyring. J en Tale, som Prinds Joseph holdt i Senatesiger han: at Keiseren længtes efter at lade den franske Ungdom deeltage i de lykkelige Tildragelser, som venne de dem, og at alle de Familier, hvis Børn gik til Armeen gav dem under Varetægt af de Franskes fælleds Fader der var endnu mere sparsom over deres Blod end begielig efter deres Roes. J Keiserens Budskab til Senatrerne melder han dem Tilsendelsen af 40 Faner, som en erobrede siden Slaget ved Wertingen, med de Udtryk det er en Hylding, som jeg og min Armee bringe Rige, Vise, der er en Gave, som Børn gjør deres Fædre. mindre Tid end 4 Maaneder er Krigens Øjemeed opnaae Churfyrsten af Bajern igjen sat paa sin Trone, den fiendlige Armee adsplittet, Halvparten fanget m.m., og Afmeens idelige Tilvært ved de Konskriberede vil sætte i i Stand til at tilbagedrive alle, for Engellands Guldste ker, sammenskrabede Hære a. - Senatet besluttede i sende Keiseren en Takadresse i Lejren ved fire Deputerede Ved Skrivelse til Rigets høje Geistlige, har Reiseren befalet et højtideligt Te=Drum i Anledning af den tilfaltede glimrende Seier. J Følge en Keiserlig Parole, si Maaneden Vendemlaire (fra den 23de September til 23. October) regnes for et heelt Feldttog for samtlige Jnd der ved den store Armee, og Lønningen for samme udbtales som for et heelt Aar. Ved en anden Parole be ler han; at alle Husets Østerrigs Stater i Schwabskal tages i Besiddelse, og Krigskontributionerne, som de hæves, anvendes til Armeens Nytte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Blandede Efterretninger. England. Londoner Blade levere til en forestaae, de Lordmajors=Smaus, følgende Kjøkkenseddeel: 100 T. liner Stilvaddesuppe, 100 Fade Fisk, 90 Stegegrisk, meenvel. Jen næsten haveløs Egn har han anlagt 4 Ha 50 Fade Kapuner med Østers, 20 hele Oxestege, 100 ver til Opelskning af forskiellige Pilearter, Blomstersorter Skinker, 40 Duepostejer, 60 sprængte Kalkoner, 60 steg og Kiøkkenvexter. Hans Marker ere indhegnede og beplansee Dito, 100 kolde Postejer, 50 Marvbuddinger m. m. Den 27de tidlig om Morgenen blev fra Boulogne=Hav tede med de for Klimaer meest passende Træarter. Alle og omkring hans Jordeiendom værende Vandhuller har har en sat en Kutter i Søen, som nærmede sig en Engelsk indrettet til Karusse=Damme, og ved en Kanal fra sit Fæ Fregat paa et Kanonskud, og derpaa satte en Baad udhuus leder han Urinen ned til et uden for Gaarden anbragt som den lod drive hen til Fregatten, der optog den og fandt Møddingsted, hvor han blander den med Jord og Soier. Hans hisse Ord paa den: Ulm har overgivet sig til hele Gaard vidner om Orden og Vindskibelighed. Landhuus de Franske og den Østerrigske Armee er holdningsselskabet har engang skiænket ham en af dets Meilintetgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Tydskland. Keiser Alexander ventes nu ogsaa tildailler, og i sin Føde=Egn holdes han af Alle for et Mynster paa Huusfader, Bonde og Borger; skiøndt han ikke har nydt no Vien i næste Maaned. - Levningerne af Erkehertug Ferdigen bedre Opdragelse end enhver anden Bonde. Af Øvrignands Korps trække rundt omkring udmattede og forhung heden er han udnævnt til Anfører for Kystmilicen, og i an rede i enkelte Partier; - en slig Trop førte med sig deden Aprils Dagene opmuntrede han sine Medbrødre til Kampafsielede Legeme af den brave Ritmester von Reval, der og Vaabens Anskaffelse, støbte selv Blyekugler baade til sig paa eengang fik 2 Kugler i Brystet og Hovedet - Keiser Napoleon skal have foræret Kurfyrsten af Würne og Naboernes Bøsser, og indrettede endog et nyt Forsvarsmiddel, der bestod i en bossedannet Stage, forsynet i temberg 6 erobrede Østerrgiske Kanoner, som ufortøvet, den ene Ende med en lang Bajonet. Selv skyder han sin bringes fra Donauworth til Stutgard. Fugl i Flugten. Han arbeider nu og i Forening med Sand J den Latinske Tale, hvormed den Østerrigske Keiser den 18de f. M. aabnede den Ungarske Landdag, siger han slugts Commissair Thorlund paa et Læseselskabs Oprettelse i Saltum Sogn. i Alle vore Bekymringer og Fornødenheder ligge i de fa Den 3die Norbr. gik den paa Kiøbenhavns Rhed ankom Ord: Fienden bekriger os, han bekriger vort Monarkie, ne Russiske Fregat under Seil til Østersøen, men Orlogskihan bekriger Ungarns Krone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Landdagen har forbundet sig at stille en Armee paa 50000 bet kom indenfor 3 Kroner og er der fortøiet for Vinteren, Fra Kiøgebugt er ogsaa det ene Linieskib afseilet til Østersøen, Mand og en Recrutering paa 20000 Md. til de allerede men Tredækkeren var endnu den 3die i fuld Arbeide med at ved Armeen værende Ungarske Regimenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Sverrig. Den 30te October var Hs. Majestæt lyk lette Skibet, for at komme over Dragø Grund til Kbhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Enhver Bestræbelse for at mindske Sømandens mange stelig ankommen fra Østadt til Perth, og vilde den 2den Farer fortiener ærefuld Omtale. Kapt. Agerbek, der efter Novb. holde sit Indtog i Stralsund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Preussen. Keiser Alexander har aflagt en personlig viste hos begge de Preussiske Kabinetsministre. 44 Aars Fart i Kompagniets Tieneste, er aflagt med Pension af Kompagniet, og af Kongen ansat til Lodsoldermand, har De fremmede Gesandte, som nød den Ære at blive H. ladet en Mængde Modeller af Nød=Roer forfærdige, og ud Keiserl. Majestæt forestillet, vare den Østerrigske, Engel deler dem frit til Kapitainer og Skippere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
J forrige Uge havde vi tre elskte danske Prindsessers stød ske, Tyrkiske, Portugisiske, Sachsiske, Hessiske og nogle saa andre tydske. Han tiltrækker sig almindelig Beundring selsdage, Kronprindsessens og Carolines i Mandags og Charlottes i Onsdags. i Berlin, og Begjerligheden efter at see ham er saa stor, Efterat der i Helsingøer d. 30te f. M. om Aftenen var fal at man betalte en Frederichsdor i Leye af et Vindue i en den en Fod høi Snee, frøs det om Natten, saavel som den Gade, som han kjørte igjennem. 31te indtil imellem 4 af Grader, hvilken stærke Frost dog op Den Kongelige Danske Gesandt Grev Bandissin ven hørte igjen Natten til d. 1ste Novbr. da det blev Tøveir. les med første igjen tilbage fra sine Godser til Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
En stærk orkanlignende Storm skal Natten til den 31 Ot Frankerig. De franske Soldater ere saa begierlihave raset i Nordsøen, dog har man hidtil endnu ikke høre de efter at komme i Færd med Fienden, at Keiseren har til nogen Søskade. undt ved at styre dem og kuns kunde holde dem fra at be Sognepræsten til Paarup Meulghed og Hospitalet i Odentorme Ulm ved at tilkjendegive, at det var hans alvor se, Hr. Møglster Gottschal, er udnævnt til Præposius Honorarius i Odense Herred. lige Villie de ikke maatte gjøre det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
Indenlandske Efterretninger. J en af Professor Viborg til LandhuusholdningsselskaOdense. Prædikanterne paa 22de Søndag efter Stuttet, Holmesse. Aftensang. bet indgiven Beretning om de af Rafn i Vendsyssel under St. Knuds Kirke: Hr. Cap. Lund. Hr. Etecher Hjerm. søgte voxende Græsarter, anføres med hædrende Udmær, (J øvrigt ingen Forandring.) lielse Jens Degn i Eidersted i Saltum Sogn, som Ved Tallotteriets 722 Træfning i Wandsbeck udkom den der i flere Henseender efter sine Evner virker til Al No. 52, 11, 32, 73, 58.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-11-08
AVEXTISSEMENTS. Fraværende Familie tilkiendegives herved, at vor gode og retskafne Broder, Hans Lund, Forligelsescommissair og privilegeret Farver i Assens, døde efter nogle Maaneders smertelige Lidelser Onsdagen den 6te November 1805 i sit Alders 48 Aar. Vort Tab føle vi dybt, og ønske ikke Erindringen derom forevet ved Venners Condolence. Assens d. 6 Nov. 1805. Anne Bolette Lund. Christiane Daniel fød Lund.