JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Skildring af den danske Handels Skjebne fra Aaret 1807 til 1818. (Fortsættelse; see forr. No.) Vi havde nu Fred tilligemed Europa. Den Mand, fra hvis Villie hver Fredsforstyrrelse hidtil kunde udspringe, var henviist til Den Elba og ingen tvivlede nu mere om, at Krigsluen, i det mindste for en Række af Aar, var slukket. Men uagtet Hovedsagen var afgjort, ventede man dog den endelige Afgjørelse og de nøiere Bestemmelser i Fredstractaterne fra Kongressen i Wien. Saaret var vel lægt, men ganske nyligen, og Frygten foregsøglede endnu Mange, at det let kunde bryde op igjen. Dette var en Medaarsag til, at vor Cours vaklede imellem 570 og 660. Men endeligen forlod Napoleon i Martii Maaned 1815 Elba, og landede i Frankrig. Denne Omstændighed gav vor Cours, som allerede var paa Veie at forbedre sig, et slemt Tilbagestød. Alle de, som havde Varer liggende til høie Priser, saavel som Andre, hvis Fordeel krævede, at vor Cours igjen skulde forværre sig, saae nu i Tankerne hele Europa anden Gang i lys Lue, og drømte nu om intet andet end evig Krig og Napoleons Universal-Seier. De Ængstelige bleve endnu mere ængstelige, og vor Cours gik efterhaanden op igjen til 700. Denne Stigen varede indtil April Maaneds Udgang. Men da de fleste nu begyndte at indsee, at Napoleon, under Frankrigs daværende svækkede Tilstand, umueligen vilde kunne modstaae det forenede Europa, og Danmarks politiske Himmel alt mere og mere opklaredes, saa faldt Coursen igjen til 600, men, selv efter Slaget ved Belle Alliance (d. 16 til 18 Juni) vedblev den at staae temmelig høit. Ved Aarets Slutning noteredes den 666. Manges Ulykke forberededes ved denne høie Cours midt under Freden. Jkke allene indlode de sig i Navneværdieforpligtelser, beregnede efter 6 til 6 1/2 Rbdlr. for hver Specie, men af Mangel paa rede Penge, maatte de gjøre Laan, hvoraf der svaredes 20 til 26 PC. Disconto. Det var let at beregne, at en saadan Disconto nødvendigen maatte lede til Ødelæggelse; men enhver vilde handle og speculere, og dertil udfordredes flere Penge end den circulerende Seddelmasse, under en Cours af henved 200, kunde være klækkelig til J dette Aar begyndte ogsaa de norske Rigsbanksedler, hvoraf der fandtes store Summer i Privates Hænder, saavel i Kjøbenhavn som i Provindserne, mærkeligen at forværres. De havde en Tid lang staaet i nogle 80, men ved Aarets Udgang vare de allerede dalede til 66. Et saadant Fald havde kun faa forudseet, og hvad der i Danmark blev tabt ved disse Sedler, er mere end man skulde forestille sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Klagerne over Pengemangel vedbleve at voxe, og Forslag til dens Afhielpning savnedes ikke men Mangelen var ganske naturlig, nu da ny Rørelse i Handel og Expeditioners Udredning alt mere og mere tiltog, og Coursen næsten hele Aaret 1816 igjennem vedblev at staae paa henved Allerede i Slutningen af Aaret 1815 begyndte Kgl. Obligationer at blive søgte, og en Virkning af Søgningen var at de uophørligen stege i Prisen, og ved Udgangen af Aaret 1818 stode de i 79, og vare saaledes stegne i Femfjerding Aar 40 PC. Ligesaa vare Commiteesedler i Løbet af Aaret 1816 stegne til 93. Den, som fra 1816 af havde fattet Lid til vort Pengevæsen, saae sig nu let istand til at samle en Capital endog ved Hielp af en mindre betydelig Sum; ligesom paa den anden Side alle de, som troede at vor Cours aldrig kunde blive bedre og holdt paa deres Varer og Banco, bere dede sig selv Veien til deres Undergang, især naar de indlode sig for dybt i Speculationer. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Nytaarsgave til yngre Samtidige. Efter et Besøg i Hovedstaden. Medium tenuere desti. Følg Middelvei i Sorg og Glæde, Følg denne smukt i al din Dont, Af fuld Hals lee, samt trøstløs græde Gjør sjelden godt, som oftest ondt, Kun smile, smidske, bukke, skrabe Ved hvert et Spørgsmaal, hvert et Svar, Skal lade fornemt; – men dog Abe Fornuftigt Væsen aldrig var. De evig sukkersøde Gloser Kun Fanten ene blindes ved Retskaffen Mand ifleng ei roser, Taer skjønsomt mod og gier Beskeed. Hvor høres ei hver Borger skrige Mod alt despotisk Tyrannie: Dit Hjem er som et Kongerige, Vær aldrig da Despot deri, Blindt ingen Lidenskab lad stige, Det dermed er kun slet bevendt: Klog, sindig, streng, men blid tillige Er Løsen for hver brav Regent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Den lunefulde Bistre qvæler Hvert Glimt af varm Fortroelighed; Man harmer sig, idet man knæler, J Hjertet ønsker: Fort afsted! Om Yngre Svagre stundum glemme En lille Forskrivt, derfor flux Dem skjelde, puffe, ruske, klemme, Blier aldrig efter min Jnstrux. Læg Mærke til ærværdig Fader, Som, naar han revse maa, man seer Selv lide meest: ham Jngen hader, Man straffes og dog for ham beer. Vel høres alle dine Gjæster Ved hver din drøie Assemblee, Dyrt sværge, give høit Attester, At Du er den Fuldkomneste; Men, naar sig Fremmed hos os melder, Strax skifte Adfærd, Tone, Sprog, Troe mig, min Ven, ei længe gjælder: Tilsidst blier Jngen paa os klog. At lade som, skjønt ei vi ere, Beviser jo desuden, at Vi føle, hvad vi burde være; Men at det galt med os er fat Saavidt den aandelige Leder; Den anden ændser blot din Krop Hvis hin i Trav Dig ikke kjeder, Skal denne mindre i Galop.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Om Fløiels Pelse, polske Frakker, Om Shavler, Puffer, Flitterstads, Til Borgerfolk jeg Jntet snakker, Tid snart vil lære, det er FlasVær et for gridsk paa Østers Hummer, Spansk Peber, Karri med alt Sligt, Som brænder Mave, Hals og Gummer, Til Dag og Nat gjør ugeskikt, En Sødgrød, Suursteeg, Æbleskiver Hver Høitids Aften, saadant meer Af Liv og Sjæl jeg underskriver Som ægte gammeldansk Maneer. Sørg ei for Udenlands Essentser, Qvæg Dig ved nordisk Øl og Viin De første sætte Philipenser, De sidste ere Medicin. At ogsaa Middelvei i dette, Hvad kun vort Legems Tarv angaaer, Alene er og blier den rette, Derfor Enhver jeg indestaaer. Som Ven, som Olding, selv som Fader Jeg ingenlunde tvivler paa, Hver yngre Broder jo forlader, At frit jeg ham tiltaler saa Hvortil vel Alderdom, naar Fædre Af Hjertet, og som det sig bør Ei lede, raade, rette, bedre Den dem saa kjære Ungdom tør P. Blicherolsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, d. 22 Jan. J Aaret 1818 ere vaccinerede i Lolland 18779 Personer, paa Falster og Øerne 835, som udgjør et Antal af 2714. Dødfødte Børn i Lolland 45, paa Falster og Fesøe 12, er 67 dødfødte Børn i Stiftet. – J Lolland og Falster huserer i denne Tid Kighosten; dog skal den i Aar have antaget en langt mildere Character, end da den forrige Gang var her i Stiftet. - Afvigte Tirsdag blev her i Mariboe begravet en Kone, der var over 100 Aar gammel. Næsten i et heelt Aar havde hun lagt til Sengs, og var baade blind og døv af Alderdom. - J denne Tid har det stormet og regnet noget, hvorved Vandtrangen for en Deel er afhjulpen, dog er det endnu langt fra ikke tilstrækkeligt, formedelst Sneens Udeblivelse, saa at den frosne Fornøielse, Kanekjørselen, synes i Aar at blive nægtet vore Herrer og Damer; imidlertid holder man sig skadesløs med Baller og andre Fornøielser. - Den første Januari 1819, om Aftenen imellem Kl. 9. og 10, strandede ved Gellebye Hr. Komd. Sideniuses Galease, drægtig omtrent 800 Commercelæster, i tyk og taget Veir. Takkelagen og Mandskabet blev bjerget, samt endeel Fragtgods, der bestod af Porcellain, blev ligeledes bjerget; men ikke Hovedladningen, Steenkullene, der dog ikke vil blive til synderlig Fordeel for de lollandske Brændepugere. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Odense, d. 22 Jan. Smerteligt er det, atter at maatte anmelde en af de Ulykker, som have deres Udspring fra den menneskelige Fordærvelse!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Paa Vester Vamdrup Mark, omtrent 2 Mile fra Kolding under Ribe Amt, tildrog sig afvigte Løverdag Aften den 16 dennes følgende rædsomme Tildragelse: Et Par Aftægtsfolk, som beboede et eenligt Huus uden for Vester Vamdrup, sad ved et Bord. Klokken imellem 7 og 8 staaer Manden op, og tager et Brød og en Kniv, for at ville skjære sin Aftensmad, i det samme gaaer et Skud af igjennem Vinduet og Manden segner til Jorden. Konen, som antog det for et Tordenskrald, løb i en forvildet Tilstand hen til nærmeste Huus. Man torde der ei følge med hende til sit Hjemmen besluttede at gaae til Vamdrup, og der hente nogle Folk. Da Konen med sine Bekiendte kom tilbage til Manden, var han krøbet op i Sengen, og jamrede sig skrækkeligt. Det erfaredes da, at han havde faaet et Skud igjennem de venstre Ribbeen. Det blev besluttet at sende Bud til Herredsfogden og Lægen i Kolding, hvilke begge reiste tilsomst derhen, og fandt Manden endnu levende, men han kunde næsten ikke tale andet, end de faa Ord: "skaf mig Lindring!" Lægen undersøgte derpaa Skuddets Gang, og skjar ham et fiirkantet Stykke Blye ud af Ryggen under det venstre Skulderblad. Et lignende Stykke Blye fandt Man derefter, som var skudt igjennem ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Næste Søndag Aften Klokken henimod 7 døde han Ved Præliminairforhøret, som strax blev optaget, skal ikke noget Tilstrækkeligt være blevet oplyst. Man tør imidlertid haabe, at de virksomste Foranstaltninger ville vorde trufne til Snigmorderens Opdagelse. Den offentlige Sikkerhed fordrer, at der statueres advarende Exempel for lige Jldesindede, særligen i en Tidspunkt, da der dagligen gives Stridigheder blandt Landalmuen angaaende dens Pengevæsen og forhen indgangne Forpligtelser. J Forhærdede, skjælve J da hverken for Guds eller Kongens retfærdige Straf, at J vove at udøve slig Niddingsdaad, (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
J en Mergelgrav paa Godset Klethkamp i Holsteen fandt Man nylig 2 a 3 Alen nede i Jorden en Kobbermønt, fire Tommer i Gjennemsnit. Af den, uagtet dens Ælde, meget tydelige Jndskrivt at slutte, er den fra den græske Keiser Heraklius's Tider, og altsaa over 1200 Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Torsdagen den 14 Januar om Aftenen Kl. 11 maatte en Udflytter fra Aasum Bye i Fyen, Lars Hansen i Øbroegaarden, friste den tunge Skjebne, at see sig berøvet i faa Timer al sin Eiendom. Manden, som er en ualmindelig forsigtig Mand, havde, som han pleiede, selv efterseet Alt i Gaarden, inden han lagde sig til Roe; men var sikkert tilligemed sin Familie indebrændt, havde ikke en Kat, som havde mærket Uraad, vækket Pigerne som laae i Storestuen, siden et nyeligen forsøgt Jndbrud af Tyve, ved at kradse dem i Ansigtet. Disse løbe strax for at vække Manden, som da han saae Udgangen til Gaarden spærret af Jlden, der allerede havde antændt alle 4 Længder, flygtede med sin blinde Kone og 5 Børn nogne ud af en Bagdør til Haugen, hvor den stakkels Kone blev jammerligt forreven paa sit Legeme af nogle Torne hun faldt i, medens Manden søgte at redde de 2 ældste Sønner, som laae i en anden Længde, men som allerede vare vækkede af Jlden, der slog ned igjennem Loftet til dem, og havde reddet sig ved at slaae en Væg ud med en stor Steen, der tilfældigviis fandtes i Kammeret. Den ulykkelige Mand, der langt fra Byen saae sig berøvet al Hjelp, maatte saaledes overlade Alt til den rasende Jld, for at bringe sin blinde jamrende Kone og 7 nogne Børn i Sikkerhed til Rouglund, som nærmeste Bye, i en Kulde, der nær havde berøvet det mindste Barn Livet. Manden, som før var i maadelige Omstændigheder, tabte saaledes i et Par Timer, foruden en nye opbygget Gaard, al Ind- og UdBoe med 8 Heste, 12 Køer og 19 Faar, Sæde- og Fødekornet til det løbende Aar tilligemed det utorskne Korn. Et Par Kister og et halvforbrændt Sviin var Alt, hvad de tililende Naboer fik reddet. Man veed ikke hvorfra Jlden er kommen. Hans ulykkelige Skjebne vækker hos alle dem, som kjende ham, saameget mere Deeltagelse, som han er en sjelden retskaffen og godhjertet Mand, der igjennem megen Kummer og Møie har ved Flid og Stræbsomhed arbeidet sig frem til det, han nu paa eengang tabte. Hans beklagelige Forfatning meddeles her til det Offentlige, for at goddædige Mennesker ikke skulle savne den Glæde at finde en ret værdig Gjenstand for deres Godgiørenhed. De Gaver, som slige Menneskevenner maatte ville yde de Ulykkelige, modtages med Taknemmelighed af Hr. Boghandler Hempel i Odense og Stedets Præst Huulegaard i Seden, som ville sørge for at Bidragene virkelig komme de Brandlidte i Hænde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Aalborg, den 18de Januari. J Aalborg Stift er udi sidstafvigte Kirkeaar, efter de af Præsteskabet derom meddeelte Beretninger, 902 Par copulerede, fødte af Mandkjøn 1481 og af Qvindekjøn 1408, ialt 2889 Ægtebørn, 258 uægte og 91 dødfødte; døde af Mandkjøn 877, af Qvindekjøn 821, ialt 1698, altsaa 1191 flere fødte end døde, de uægte fødte Børn uberegnede. Jblandt de Fødte ere 24 Par Tvillinger. 32 Personer ere druknede, hvoraf de 29 af Vaade. 4 ere pludseligen døde uden foregaaende Sygdom eller andre kjendelige Aarsager. 11 have hængt sig selv, og 2de skaarne sig i Struben. 1 Mand død af Kræftskade i Ansigtet. 1 Dreng indebrændt, og 6 Mennesker ihielslagne ved Heste, Vogne, nedstyrtende Huse, sammenskredne Leergrave og ved at falde fra høie Steder. 12 Børn døde af en herskende Kighoste. 1 Dreng født med 2de sammengroede Fingre paa hver Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Aarhuus, d. 15 Jan. Aarhuus har da en delig opnaaet den saa længe savnede, men nu saa meget lovende Jndretning: Borgerskolers Oprettelse. Høitideligen indviedes den første Borgerskole i Domsognet, afvigte Onsdag den 13de d. Stiftets høie Øvrighed og samtlige Byens Embedsmænd, indfandt sig, ifølge Jndbydelse til Festen, tilligemed en talrig Forsamling af Borgere. Hs. Høiærværdighed Hr. Stifts- og Amtsprovst Secher, Ridder af Dannebrogen, holdt Jndvielsestalen, der udviklede: Gavnligheden af de offentlige Læreanstalter; og anmeldte som saadan: 1) at da komme den huuslige Opdragelse til Hjelp. 2) at de gjøre Underviisningen almindelig og eensformig. 3) at de forædle Nationalcharacteren, og 4) lette Midlerne til Opnaaelse af Statens store Hensigt: at vinde velopdragne og dannede Borgere. - Med almindelig Jnteresse hørtes disse Sandheder, som en passende Forberedelse for en Jndretning, der er ligesaa megen Miskiendelse underkastet, som den i sig selv og ved sine Følger er velgjørende Ligeledes indviedes Friskolen i Dag med samme Høitidelighed og i Overværelse af en ligesaa talrig Forsamling. Hs. Høiærværdighed Hr. Pastor Studsgaards Jndvielsestale fremstillede: den almindelige Oplysning som et Middel til Forædling." - Den anden Borgerskoles Jndvielse er udsat til næste Foraar, da det Lokale som er bestemt dertil, ei før kan tiltrædes og indrettes, men Skolen begyndtes desuagtet i Bygningens anden Etage, hvor den indtil April Maaned interimistisk holdes. – Gid Held og Velsignelse følge disse Jndretninger!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Blandede Efterretninger. Paul Mathias Szabo i Wien har opfundet en meget fordeelagtig Brandsprøite, bestaaende af en Kolbe, der er af dobbelt Virkning og giver en uafbrudt Vandstraale, den gaaer ikke allene meget lettere og høiere end de almindelige Sprøiter, men den giver, i een og samme Tid, dobbelt saa meget Vand, som de sædvanlige med to Støvler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Kongen af Preussen har forundt Dr. v. Sie hold, som overleverede Ham den tredie Udgave af sin Lærebog for Fødselshielpere, en Guldmedaille, ledsaget af en meget naadig Skrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Det orientalske Sprogs Studium skal fra Aaret 1819 af drives med forhøiet Jver i St. Petersborg. Der skal gives offentlig Underviisning i det Persiske, Tyrkiske, Tatariske og Armeeniske. Hjelpemidler hertil haves allerede og flere skaffes tilveie. Fyrsten af Gallizien, der staaer i Spidsen for den offentlige Undervisning, har foreslaaet Keiseren at kjøbe den franske Consul i Bagbad, Hr. Rousseaus Samling af arabiske, persiske og tyrkiske Haandskrifter. Monarken har antaget Forslaget og foræret det Keiserl. Academie denne Skat. Nu anlægges ogsaa et orientalsk Museum, hvortil Alt hvad Academiet eier af trykte og haandskrevne orientalske og Østerland vedkommende Værker, af Medailler og andre didhørende Monumenter, skal udgjøre Stammen. Academiets Medaillesamling indbefatter allene 20,000 Numere, med hvis Classeficeren Academikeren Hr. Frohn er sysselsat. Han agter at udgive derover en ræsonnerende Fortegnelse i 3 Qvartbind, med Afbildninger af de ubekiendteste og sjeldneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
J Berlin er nyligen opført Shakespears Bestemmelse, Skuespil i frie Vers, i 1 Optog af C. Jents. Hovedideen deri er at vise Shakespears Overgang fra Handelsmand (Uldhandler) til Skuespildigter og Skuespiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Berlin bekjendtgjøres til bestemte Tider fra Politiet de Bageres Navne, som have leveret det bedste og vægtigste Hvedebrød, en Skik, som maaskee fortjente Efterlignelse paa flere Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Den preussiske Kammermusicus og første Fagotist i Capellet, Barmann, agter at gjøre en Konstreise til Petersborg over Danzig, Warschau, Kønigsberg og Riga.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
J Berlin forevises i denne Tid Skelettet af en Hvalfisk, som i Febr. f. A. er strandet ved Fries bakke ikke langt fra Gothenborg. Skelettet er 58 Fod lang, Hvalen selv havde en Længde af 64 Fod. Hovedbenene veie 1562 Pd. og ere 16 Fod lange. J det Hele veiede den 40800 Pund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
J Militairwaisenhuset i St. Petersborg har man begyndt med en Afdeling af 100 Drengebørn at give Underviisning efter den Lancasterske Methode. Man lærer her at læse, skrive og regne uden Bøger og Skrivematerialier, ja næsten uden Lærer, i hvis Sted de Lærende træde. Den tilstedeværende Lærer underviser ikke, men har kun Opsyn over at denne Læremethodes Forskrifter, nøje følges. Skolen bestaar af 8 Classer, der ere forenede i een Sahl, hver af disse Afdelinger staaer under en Dreng paa 12 Aar, der bærer et Udmærkelsestegn. Læse- og Regneøvelserne skee ved Hielp af store, paa Væggen ophængte Tavler; Skriveøvelser, i Begyndelsen ved at male Bogstaver i Sand. De, som have gjort nogen Fremgang, skrive efter Opsynsdrengens Commando - thi derefter skeer her Alt – med Grifler paa Tavler. Jndretningen staaer under Opsyn af Gener. Maj. Grev v. Sievers, der har Forsæde i Commissionen til Udarbeidelsen af Læremidler for Militairskoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Den Hannoverske Forbundsgesandt, Hr. v. Martens, har leveret en authentisk Fremstilling af de i Fjor blandt de Studerende i Gøttingen udbrudte Uroligheder, hvori han yttrer det Ønske, at man i de Stater, hvor der gives Academier, maatte forene sig om almindelige Grundsætninger, for i Fremtiden at forebygge lignende Optrin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Paterson fra Montrose har opfundet en Maade at samle Gas, som han udvikler af Kuli lufttætte Sække, og opbevarer det deri, for at afdeele det, efter Behag, i de fornødne Qvantiteter. Han paastaaer, at man paa denne Maade kan oplyse Gaderne for det Halve, som den sædvanlige Belysning koster. Han vil anbringe under enhver Gadelygte et Gasometer, i Form af en Søile, der skal være tilstrækkelig til i 8 Timer at give den fornødne Lysning. Dette Gasometer skal kunne fyldes fra Sækken med et Slags Blæsebælge, hvortil der ikke vil medgaae mere Tid end til at forsyne en sædvanlig Lygte med Vægge og Olie. Derved vilde man kunne spare Gassets bekostelige Leden gjennem Rør, og undgaae den dermed forbundne slemme Lugt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Regnings-Lettelser. (See No. 101 forr. Aarg.) Til at beregne 1) Sølvværdie til Sedler og Tegn og omvendt 2) Sedler og Tegn til Sølvværdie, ere nedenstaaende almindelige Udtryk for 1 og 3 gieldende for enhver Qvartalscours, som bestemmes efter den Regel, at den kan divideres med 12 1/2, saa at Qvotienten bliver et heelt Tal; nemlig naar: 1) denne Qvotient hedder af 2) en Kapital i Sølvværdie eller i Sedler A 3) hvad denne Kapital i Sølvværdie udgjør i Sedler 2 og 4) omvendt hvad Kapitalen A i Sedler udgjør i Sølvværdie, saa er- og 9 – – 4 – 16. Exempel. Naar Qvartalscoursen er 237 1/2, saa er a 19, og antages A - 304 Rbdlr. saa er 1 - 36 Rbdlr. Sedler og 5 - 256 Rbd. i Sølvværdie. Punctet imellem Tallene betyder at de skulle multipliceres i hinanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Det Fyenske Militair=Bibliotheks offentlige Regnskab for 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
J Bibliothekets første Aar have følgende ydet Bidrag i Bøger, Korter, Kobbere, Oldsager eller Penge: Hans Majestæt Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Den Kongelige Commission for Oldsagers Opbevaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Bibliothekar. Musicalsk dramatisk Aften Underholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Ved Kongelig allernaadigst Tilladelse vil Undertegnede have den Ære, Onsdagen den 3die Februari, i det dramatiske Selskab Enighedens Locale, i Thotts Palais No. 205 paa Kongens Nytorv, at give en musikalsk og declamatorisk Aften Underholdning i 2de Afdelinger. Billetter a 2 Rbmk., faaes paa Østergade No. 60 anden Sahl. F. Roppke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Kjøbenhavns Børs d. 26 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 226, a vista 229. Amsterdam 2 M. . London 2 M. - . Paris Spec. 232 - Specier solgtes til 14 Rbmk. (Da de fleste Obligationer ere solgte paa Tid- og kun faa contant, saa kan ingen bestemt Priis noteres.) Norske Rigsbanksedler 19 1/2 Rbdl. Dansk for 100 Rbdlr. Norsk. Svenske Sedler 68 s. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-26
Trykfeil. J nogle faa Aftryk af forrige No., første Side, anden Pille, anden Linie, for, gik den ikke læs, vil den ikke o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Haschastige. Sextende Aargang. No. 9. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 Januari 1819. Sang paa Hans Majestæt Kongens Fødselsdag den 28de Januari 1819. maa (Forfatteren havde ønsket sin Sang den Lykke, at blive uddeelt og afsjunget ved en festlig Leilighed; men efterdi der var sørget for den til denne Høitidelighed bestemte, da Forfatteren tilbød sin, saa indrykkes sidstmeldte her.) Mel. Der da vort Selskabs Skytsandinde at Bekommen blandt Dit Folk, o Konge Det hilser Dig med Frad og Sang, Ja gamle Danmarks Drot og Konge!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
Det vil ved stille Harpeklang Dig tolke, glædedrukne Lyst, De fulde Toner i dets BrystHilsal Dig Konge paa Dit Søde, En Fest er os Din Fødselsdag; Og Livets bedste Hæld og ElædeLedsag: Dig hver Aarets Dag; Og Livets bedste Fryd og Fred, Blandet med Folkets Kjærlighed. See Drot, vi staae med barnlig Længsel, At tolke Dig vor Trofasthed. Vi offre Dig i Fred som Trængsel O Konge, al vor Kjærlighed: Reent, luttret som Din Krones Guld, Vi, elske Dig, vor Konge huld. Jmod al Vold og kjendtlig Skare Vi samles freidigt i Din Hall Forenede imod hver Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-30
J Fred Fredssangen tone skal Og Gud og Konge, Fædreland. Er Løsnet for hver Alder, Stand. af Der smiler end fra svundne Tider Et Billed af vort Lykkes Væld, Om Danner-Drotnings høie Oyder, Hvis Hierte kroner mildt Dit Hold: Hvis Fromhed, blid som Himlen, skjøn Er end Din dret høie Løn Gid mange glade Fødselsdag saa tolker Luen i vort Bryst Du Konge end maae see tilbage, Til Folkets Jubel, Folkets Lyst; Og Sangens Toner atter naae Fra Hytte, Borg, til Himlens Blaae, J. A. A.