JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
Der har allerede eengang været anket over saadanne Deviser i dette Skilderie, uden at man just har mærket, at denne Anke har frugtet noget. Man seer endog tvertimod paa Listen over tredie Classes Trækning, No. 1, ved No. 40415 følgende Devise Brittens Undergang!" Der er nok ingen Tvivl om, at dette Udtryk strider mod Forordningen af 27 Sept. 1799. Spørgsmaalet er kun, om man er mere berettiget til at lade trykke sligt i en Liste over Classelotteriets Trækning end i en Bog? Men ubilligt er og bliver det altid, at man offentligen vil oplæse og trykke saadanne Udfald mod hele Nationer. Hvad der ikke maa trykkes et Skrivt, burde nok heller ikke trykkes i en Lotterieliske. Brændeviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
J Dag saae man i Skidenstrædet et Optrin som tilfulde vidner om, hvor tidlig man ofte begynder at slaae sig til Drik i vore Dage En Pige paa omtrent 14 Aar med et Barn paa Armen, var saa beskjenket, at hun for Barnet falde og at hun neppe kunde staa paa Benene. Man maatte tage Barnet fra hende. Hun var ganske forslaaet i Ansigtet og tumlede i den Forfatning ned af lille Kjøbmagergaden. Franskmændene kalde Brændeviin Far de vie eller Livets Vand. De burde heller kalde det Dødens Vand, thi ingen muelig Gift dræber og ødelægger saa mange Mennesker som denne. Ubilligt vilde det være, dersom nogen bilde fordre, at Brændeviin skulde aldeles forbydes, thi med samme Grund kunde man paastaae, at de hede Vine, som bringe Pengene ud af Landet og Podagra ind i Landet ogsaa burde forbydes. For den arbeide de Menneskeclasse kan ogsaa Brændeviin har sin Nytte, og der gives intet i Verden, som stifte stor Skade. Men so ved Misbrug kan Brændeviinsdrik synes nu at have opnaaet sin høieste Pynt. J alle Gader og alle Stræder, i alle Kieldere og alle Kipper skienkes og drikkes nu Brændeviin. Den fattigere Deel Stadens Indbyggere er sielden gladere, end naar den kan bortdrikke sin sidste Skilling og med den sin Forstand. En Tydsk Reisende siger, endskiønt med nogen Overdrivelse: Giennemreiser man Hertugdømmet Holsteen, saa finder man, at Jndbyggerne ere temmelig maadelige, men naar man nærmer sig den nordlige Deel af Slesvig eller kommer til Jylland, saa falder det ikke vanskeligt, at møde hundrede beskienkede Mandfolk og tredsindstyve beskienkede Fruentimmer. Den almindelige Mand, Qvinder, Børn, alle drikke Brændeviin, men helst dog høiersk Punch, det er, meget Brændeviin og lidet Sukker i Caffe eller Thee. Disse Mennesker nyde i Almindelighed ikke anden Føde end Grød, Brød, Melk, Kaal, Kartofler og sjelden Kjød. Mandfolkene kunne ikke leve tre Timer. i fri Luft, kunne ikke besørge nogen Forretning, ikke nyde nogen Glæde, uden at drikke Brændeviin, Fruentimmerne giøre sig tilgode med Brændeviin i Caffe, og Børnene lader man drikke med, paa det de skulle trives og blive stærke. Der gives Mødre, som blande deres Modermelk med Brændeviin, forat vederqvæge deres diende Børn dermed."Man kan ikke negte, at der er megen Sandhed i dette Carricaturmalerie, og paa ikke faa Steder i Sjælland vil man kunne overbevise sig derom. Forfatteren heraf har for ikke længe siden været Vidne til, at en Bonde paa Landet, som tilligemed nogle af sine Folk var i Færd med at opsætte et Steengjerde, næsten ved hver Steen der blev lagt kaldte paa sin Kone, og forlangte, at hun skulde bringe ham Spiritus, uagtet han allerede havde faaet saa meget deraf, at han var halv beskienket. Caffe og Brændeviin ere nu saa almindelige paa Landet, at Bonden vilde ansee sig for ulykkelig, dersom han skulde undvære disse to Livsdrikke, som bidrage saa meget til at skaffe vore Doctorer, Næring. De høie Priser paa Korn- og Fødevarer have i de senere Aar frembragt Velstand, og med den dette Slags Vellevned paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
J Aaret 1756, vidste man f. Ex paa Amagerland endnu ikke hvad Thee var. En Amagerkone, go som havde faaet nogle Lod til Foræring af en god Ven, lavede en Suppe deraf og indbød adskillige Bekjendtere til dette paa hele Den ude kjendte Maaltid. Nu gives der Amagere, som som Torvedagene indkjøbe for 10 til 15 Rdlr. Caffe, Sukker og Thee til deres Huusholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
blandede Nyheder. Graverkarlenes Sag skal nu med det første foretages ved Hof= og Stadsretten. Hr. Procurator Bierring er udnævnt til Actor og Hr. Procurator Beyer til Defenfor for dem. De under Tiltale satte Personers Antal er 18, hvoraf 9 have kjøbt af Kosterne. Man har ikke kunnet faae nogen egentlig Forklaring af de Paagrebne angaaende de Liig, der ere blevne plyndrede. Det skal for største Delen have været ubekjendte Personer, fordi Forbryderne derved troede lettest at undgaae Vedkommendes Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
Første Solodanserinde Madame Bjørn skal med Doctor Attester have godtgjort, at hun formedelst to incurable Svagheder ikke, uden at risiquere Livet, længere kunde vedblive at tjene Theatret som Danserinde, og derefter for 28 Aars Tjeneste være bleven tillagt to Trediedele af sin havte Jndkomst, 1000 Rdlr., altsaa 666 Rdlr. 4 Mk. aarlig i Pension, Uagtet hun egentlig var dannet først i Laurent Faderens og siden i Galeottis Skole for den Bralienske Dans og Pantomme, har hun dog med Held fulgt de mange fremmede Dansevæsener, som i de senere Tider i forskjellige Genres have betraadt vort Theater. Med en sjelden Styrke udførte hun Galeottis mesterlige pantommiske Compositioner, og Eftertiden vil ufeilbarlig overtyde os om, hvad hun var i Balletterne Lagertha, Forphelin de la chine, Ines de Castro, Telemach, Semiramis, Dido, Kjerligheds Magt, det fortryllende Malerie, Linna og Wal seis med flere andre. Hun er Dansk født, og har tjent med Danserinderne Frølich, Stuart, Barch, Bournonville, Schall og Dallas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
J Nat havde man her i Kjøbenhavn et besynderligt Phænomen. Der nedregnede en svovelagtig Substance, der saae ud, som stødt Svovel. Peblingesøen, Nyhavn og Stranden vare næsten bedækkede dermed, og havde en guul Farve. Det coagulerer sig i Vand og tændes ligesom Svovel. Overtroiske Folk mene nu, at Verden er sin Ende temmelig nær1 J Christiansands Avis har en Ubenævnt nyligen ladet bekjendtgjøre en Recept til at forekomme al den Skade, som en gal Oxe kunde stifte. En anden Ubenævnt har derved seet sig foranlediget til at lade indrykke i samme Avis følgende Bekjendtgjørelse: "Forfatteren af den i sidste Ugeblad udgivne Oxererept har formeentlig, efter hans solide Jndsigter, villet gjøre Publicum opmærksom paa et Fag, der altid er agtværdigt, uden naar det er tilfaldet een, der burde gaae paa fire istedet for paa to Been. For nu igjen at meddele Raad, (da Hundedagen nærme sig) mod Omstreifende Hunde, sæt da en Fiel i Panden paa slig en Kjøter, eller og Lad ham saa meget det er mueligt, Preseres i en god Jagtpidsk, til han bliver spag. M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
J Christiansand er nylig død en Oberstinde S. D. Eckleff, fød Edell, i sit 90de Aar, og en Mad. Røyem, fød Tofthal, i sit 94de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
En Fregat paa 44 Canoner skal i Kjøbenhavn om nogle Uger løbe af Stabelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
Medlemmerne af Understøttelses=Commissionen for Trondhjems Amt have i Anledning af et i Fyens Stifts Adresseavis indrykket og af Handelstidenden extraheret Avertissement ladet bekjendtgjøre: 1) At det kun er til Trondhjems Amt, som Staden Trondhjem indbefattet, har 90,000 Jndbyggere, Kongen i Aaret 1803 har bevilget en Gave af 6600 Rdlr., samt 200 Tdr. Kornvarer og et Laan af 60,000 Rdlr., og i Aaret 1804 en Gave af 10,000 Rdlr. og et Laan af 50,000 Rdlr.; 2) at bemeldte Gave er bleven uddeelt blandt de meest Nødlidende i dette Amt og at Laanet kun er tilstaaet Uformuende, der ikke paa anden Maade kunde reddes; 3) at Almuen har uden mindste Tvang, i Henseende til Valget af Kornsorter eller Jnd kjøbsted anvendt de til Undsætning givne Pengesummer; 4) at Commissionen i den Mellemtid, at den Kongelige Undsætningsfond for 1803. var udtømt og indtil Undsætningen for 1804 var bleven bevilget, havde under eget Ansvar taget paa Credit hos en Trondhjemsk Kornhandler et Partie meget gode Kornvare, som under Torveprisen er blevet udlaant til Trængende, for at redde dem fra overhængende Huugersnød. En anseet Mand, som nyligen gjorde sit Testamente, har forlangt at begraves paa den Plads, som Assistencekirkegaarden nu er forøget med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
Den i Nyborg Fæstning som Mistænkt arresterede Peder Nielsen Buk har tilstaaet, at han er den, der har begaaet det gruelige Mord paa Mølleren Jørgen Mortensen i Aars Mølle. Denne Tilstaaelse blev endelig tilveiebragt ved Hielp af Præsten for Kullerup, som efter Aftale med Herredsfogeden talede i Eenrum med Deliqventen. Den 26 d. M. om Eftermiddagen Klokken imellem 4 og 5 kom H. K. H. Kronprindsen, med høie Gemalinde og Datter i høieste Velbefindende over det lille Belt fra Middelfart til Snoghøi, og fortsatte derpaa Reisen til Colding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
Der siges, at en vis Mand vil bidrage 10,000 Rdlr. og en anden 5000 Rdlr. til St. Nicholai Kirkes Gjenopbyggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
Den 21 d. M. ankom Hr. Jnstructeur, Schwarz med sit Følge til Aalborg, hvor han, efter Forlydende, i nogen Tid agter at underholde det Aalborgske Publicum med Opførelsen, af Danske Skuespil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
De sidst ankomne Engelske Tidender have medbragt følgende videværdige Nyheder; Af Beretningen om Pichegrus Sammensværgelse er der bleven uddeelt 20,000 Exemplarer blandt Armeerne og de forskjellige Departementer. - Røveren St. Rochetto er bleven arresteret i Piemont. Han har oprettet og været Anfører for 16 Bander paa Alperne, hvoraf 306 Personer allerede ere henrettede. Hvor han kom hen, forstod han at samle nye Bander og at opvække et dødeligt Had mod de Franske, hvoraf han, efter egen Tilstaaelse, med egen Haand har dræbt 120 og hans Cammerater 1500. Han havde ingen bestemt Bopæl, men var saa bekiendt paa Alperne, at han allevegne fandt Tilflugtssteder. Han blev forraadt ved een af sine Maitressers Skinsyge. Man har fundet hos ham mange Papirer, og deriblandt Qvitteringer fra adskillige Præster og Munke for 2,560,000 Livres, som han havde foræret Kirker og Klostre, paa det Vilkaar, at der skulde læses Messe og holdes Bøn, for derved at bevæge Jomfru Maria til at staae ham bii hans Foretagender. Han havde en Liste paa 300 Personer, som han endnu i Aar agtede at myrde. Paa Veien til Turin ihielslog han en Gens darme og hed Næsen af en anden, som vilde binde ham Hænderne paa Ryggen. Han er meget stærk og ganske lodden over hele Legemet. Dr. Olbers, som i Bremen har opdaget Planeten Ceres, har nu atter opdaget en Planet, som han har kaldet Hercules. Naar man betragter den med ubevæbnet Øie, seer den ud som en Stjerne af sjette Rang. - General Moren arbeider nu i sit Fængsel paa en Beskrivelse over sine Feldttoge. Det Londonske Konstacademie har nylig havt den 66de Udstilling, hvor der vistes 998 forskjellige Malerier, architectiske Stykker og Billedhuggerarbeiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
Da Addington tiltraadte Ministeriet havde Pit i de foregaaende otte Aars Forvaltning forøget Statsgjelden med 273,000,000 Pund, de aarlige Paalæg med 10, 192,980 Pund, og desuden efterladt sig en ufunderet Gield af 97850,000 Pund Sterling, Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Heckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Nyeste benhavn. No. 52. Den 28 Maji, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Militaire Straffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Ved Gravstikken at forevige store og fortjente Mænds Minde synes at være een af Kobberstikkerkonstens værdigste Øiemed. En stor Mand, han være i hvilket Fag det end er, har i ethvert tænkende Menneske et Slags Paarørende, der tager den inderligste Deel i hans Vee og Vel. Hans Død er et Familietab for den hele tænkende Deel af Menneskeheden. Hvo ønsker ikke at have Bernstorffs Portrait hængende ved Siden af sin egen Faders, Romerne havde deres fortiente Mænd Billedstøtter staaende paa offentlige Torve.*) Vi behøve ikke at stille dem hen paa offentlige Pladser, Kobberstikkerkonsten har vidst at bevare saadanne Mindemærker paa et simpelt Stykke Papiir, som enhver kan kjøbe for en Ubetydelighed. Men hvad skal man sige, naar man *) Paa vore Torve vilde det i denne Tid just heller ikke saa let lade sig gjøre, da næsten alle ere opfyldte med vandrende Slagterboder alskens Fjællehytter; selv paa Kongens Nytorv har nu en saadan Slagterboutique valgt sig en Plads ikke langt fra Christian den V skjønne Statue. kommer ind hos en Billedkræmmer for at see store Mænd, og venter at finde et sandt Pantheon, men seer nu, at der her hersker den samme Liighed som i Graven, Helten, som har erobret store Riger, og Røveren, som har plyndret og dræbt Mennesker, Skribenter, som man aldrig har hørt nævne, og Mennesker, som ere blevne berygtede ved deres slette Handlinger, hænge herved Siden af hinanden, optage eens Rum og nyde eens Ære, ja stundom koster endog en bekjendt Røver nogle Mark mere end en høist berømt Helt. Man falder i Staver her over det, Menneskene kalde Ære og Udødelighed. Den Mand, som berømmelig ender sit Liv paa en Trone, og den, der ender det i en Galge, nyde i det mindste i den Henseende eens Udødelighed. Man behøver kun at udmærke sig, det være endog som det største Afskum, for at blive stukken i Kobber, Naar man seer, hvorledes de meest ufortjente og ubetydeligste Mennesker blive ved Gravstikken forevigede, blot fordi de have vidst at tilsnige, tiltrygle og til hykle sig et Slags Udmærkelse, medens de Mænd, som Fædrenelandet kunde være stolt af, hverken sees i Kobber eller hos Billedkræmmerne, saa har man Grund til at sige, hvad Tactus faade ved en lignende Leilighed; J denne Smigerens Prunkesal, udraaber Historieskriveren, fandtes, hverken Brutus's, Cassius's eller Cato's Portraiter, Men at de ikke fandtes her, var det største Beviis paa deres Fortjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Det Holsteenske Selskab. Man har altid anseet det for meget besynderligt, at een Konges Undersaatter og eet Lands Jndbyggere skulde betragtes som forskjellige Nationer. Vel smigrede man sig med det Haab, at Holstenerne efterhaanden vilde ophøre at henregne sig blandt Tydsklands Beboere, og at Dannemark og Holsteen vilde blive betragtede som eet Land, men hvor er dette mueligt, naar Holstenere selv i Dannemarks Hovedstad ikke ville glemme, at de ere vante til at tale Tydsk, naar de, for at tilkjendegive, at de ere Tydske, endog spille Tydske Comoedier i Kjøbenhavn, Man indvende ikke, at der ogsaa ere mange indfødte Danske i det Holsteenske dramatiske Selskab 1. Netop dette gjor Tingen endnu værre. Det er høist latterligt, at Danske Forældre ville lade deres Børn sville Tydske Comoedier, førend de endnu have lært deres Modersmaal, og det er at prostituere det Danske Folk i Fremmedes Øine, naar en Dansk Dame eller Cavalier stiller sig hen paa Skuepladsen og radbrækker det Tydske Sprog. Det Korn, som voxer paa vore Marker, er Danske, de Fede kalve, som komme fra Sjælland, ere Danske, og Holsteenske Comoedier her bør ogsaa være Danske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Det er Holstenernes Pligt at lære Dansk, ikke de Danskes at lære Tydsk. Vi ere desuden allerede fortydskede nok, vi behøve ikke Tydske Comoedier, som skulle fortydske os endnu mere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Holsteen har man jo ingen Danske dramatiske Selskaber, hvorfor skulle vi, som Hovednationen, lempe og mere efter Holstenerne, end Holstenerne lempe sig efter og Man vilde blive udleet, dersom man i Holsteen vilde oprette et saadant Danske Selskab. Man kunde maaskee sige: de fleste ere indfødte Danske. Men hvorfor kalder da Selskabet sig det Holsteenske
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Blandede Nyheder. Den afdøde Financeraad Koes har efterladt sig en Formue af 100,000 Rdlr. Ved en Fideicommis er det bestemt, at hans Børn skulle nyde Renterne og at Capitalen bliver staaende fast. Hvad der ellers kan udredes af de øvrige rørlige Eiendomme deles imellem Børnene, tilegen Disposition. Læseselskaberne for Almuen tiltage nu dagligen. Sognemanden Jens Christensen, Smed i Lodskoved, Raaberg Sogn ved Skagen, har hidtil af sin egen lille Bogsamling udlaant til den læsebegierlige Almue i Raaberg Tværsted- og Skagens Sogner saadanne Bøger, der kunde være en gavnlig Læsning for menig Mand Med roesværdig Jver søger han nu aarligen at forøge dette Bibliothek Denne Mand har ogsaa i andre Henseender gjort sig fortjent af Fædrenelandet. Ved Hielp af en Vandmølle skjærer han Stokke, der bruges som Skibsplanker til Jagter. Indretningen og det Mechaniske har han selv opfundet. Hr. Provst Lund og Hr. Bye og Herredsfoged Schønau i Lemvig have i Forening gjort Udkast til en Plan til et permanent Laanebibliothek for Almuen i Lemvig=Byes Amt i Skodberg og Vandfuld Herreder, og indsendt Planen til det Høikongelige Cancellies Approbation. Dette Collegium har derpaa, under 4 Febr. d. A., i Skrivelse til Ribe Stifts Øvrighed approberet den, og iblandt andet fastsat: at det skal paaligge alle tilkommende Sognepræster og Byfogder i Lemvig, at have den i Planen bestemte Bestyrelse af Laanebibliotheket med den dertil hørende Omsorg for dets Vedligeholdelse og Forøgelse. Anmelderen kunde, dersom Rummet tillod det, opregne langt flere nyoprettede Almuebibliotheker, og man har største Grund til at haabe, at det om nogle faa Aar vil være et saadant Bibliothet næsten i hvert Sogn. Boghandlerne kunde især bidrage til dette værdige Øiemeds Opnaaelse ved at overlade deres Bøger hertil, under visse Omstændigheder, for halv Priis. Hr. Grosserer Schartan nævnes, som den der skal ansættes som Svensk Consul istedet for den afdøde Gustmeier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
J Aalborg Avis af 25 d. M. læses følgende: "Jngen af Konstens og Smagens sande Yndere kan negte, at Skuespillerkonsten har en velgjørende Jndflydelse paa Hjertet, at den gjør det aabent for saa mange ædle Følelser, skjærper Forstanden, formilder Sæderne, og at Skuespillet næsten er i alle Henseender Sædernes Skole. Aalborg har i disse Dage nydt den Lykke, at modtage een af Thalias første Yndlinger i sit Skjød. Det vilde være upassende at anbefale ham, thi den sande Konstner anbefaler sig selv. Anmelderen har derfor blot til Hensigt med disse Linier, at glæde sine Medborgere med det Haab, at vi nogle Maaneder aarlig tør giøre os Regning paa denne Mands uegennyttige Virksomhed i at forædle Smagen for de offentlige Forlystelser, saasnart Publicum saaledes understøtter ham, som man kan vente det denne Byes og Egns oplyste Jndbyggere. belønnede ellers slet den Compliment, han giør vor Smag, ved at vælge Aalborg til første Hjenstand for sin Konst uden for Sjælland. det. første Stykke, som Hr. Schwar d. 25 d. M. gav paa det privilegerede Privattheater i Compagniehuset i Aalborg, var Jægerne. Den 29de opførtes Borgermester Familien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Der er nu ankommet en Lampefabriqueur, med en Venetiansk Natlampe, hvis Væge brænder i sex Aar. Det kan man kalde en Væge Ved Hr. Amtmand Mandixs Jndtrædelse Rentekammeret hedder det i Berlings Aviis: at Wadums danske Aand skal lyse fra Mandix færdig til Fladlands, Fields og Floders Card. i baade Been og Marv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Hvormeget den for tyve Aar siden anlagte Holsteenske Canal, der forene Vesterhavet, med Østersøen, har bidraget til at oplive Handelen, derpaa har man nu de uomstødeligste Beviser, Efter Forlydende har man i Sinde, at udvide dette nyttige Anlæg ved at indrette en Canal, som skal forene Eideren med Elben hvilket vilde have de vigtigste Følger for den indenlandske Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Aarhuus Avis læses: En Mand af den Jødiske Nation, som for nogen Tid siden kom i en prægtig Equipage fra Engelland til Kjøbenhavn, er fød i den sidste Stad, og har forladt den for endeel Aar siden i en ganske uformuende Tilstand. J Engelland var han i Huset, hos en Doctor, med hvis Enke han siden til givtede sig en Formue paa 4 Tønder Guld."J Kjøbenhavn havde man snarere troet den Aalborgske Relateur, dersom han havde sagt fire nye Tønder Guld; thi imellem de gamle Tønder Guld og de nye er der ligesaa stor en Forskjel som imellem en Tønde Sild og en Silde tønde, imellem gamle Sølvtoskillinger og nye. Hayni er nu ankommen til Aalborg med sine Studeer= og Arbeidslamper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
En fattig Huusmandskone i Randlev, som afvigte Aar fødte 2 Døttre og havde allerede 8 smaa Pigebørn, mistede dem begge ved Døden. Men hun har nu atter født to friske Drengebørn, som tegne til at ville leve. En Politiker kunde maaskee heraf bevise, at Fattigdom just ikke altid lægger Hindringer i Veien for Folkeformerelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
J Aarhuus Avis læser man et smukt Exempel paa, hvorledes en Madmoder bekjendtgjør sin Tjenestepiges Dødsfald. Hun havde tjent hende tro og redelig i 35 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Det Mærkeligste, som den sidste Engelske Post har medbragt, er følgende: Man har nu foreslaaet den første Consul i Frankrige, at oprette et Corps af Svømmere. Det skulde bestaae af unge Sømænds Børn og udgjøre 5000 Mand. De skulde fordeles i alle Franske Søstæder, og paa hvert Skib skulde der være et vist Antal af dem. Deres Vaaben skulde bestaae i en Entrehage og et Etui med brændbare Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Dessalines tilintetgjør paa St. Domingo alle Fæstningsværker langs med Kysten, og forstærker de indenlandske Poster. Adskillige Høvidsmænd have foreslaaet at afbryde alt Samqvem med Europæerne, at indføre et nyt Sprog og at gjøre det Franske unødvendigt. Dessalines er udnævnt til Overgeneral over St. Domingo for Livstid. Under hans Proclamationer staaer: I det første Aar af Haytis (den gamle Øes) Frihed." Et til Nantes ankomment Skib skal, efter Engelske Blade, have medbragt Breve fra Dessalines til den første Consul, hvori han truer ham med at dræbe alle Franske Jndbyggere paa Øen, dersom man ikke erkjender hans Uafhængighed og sender ham en Tribut i Vaaben, Ammunition &c. Skjønt denne Efterretning just ikke er paalidelig, saa veed man dog, at Dessalines allerede har ladet dræbe mange Blanke paa en barbarisk Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Med Keiserværdigheden i Frankrige skal der, efter Forlydende, ligeledes indføres adskillige vigtige Statsembeder, iblandt andre, en Rigserkeskatmester, som man formoder Talleyrand bliver, en Erkeskatmester, en Storconnetable, som man formoder General Murat bliver, en Statskantsler og en Storvalgherre, som skal have Direction over Valget af Collegierne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
I Dag er der ankommet Engelske Tidender, som gaae til den 18 Maji. De indeholde blandt andet følgende: J Engelland er der blevet præget et nyt Slags Dollars, som gielde 5 Shilling. Bonapartes Kronningsrobe er bleven broderet i Lyon, og Diamanterne allene vurderes for 2 Mill. Livres. Efter Forlydende er der præget for 10 Mill. Liv. Skuepenge, som paa Kronningsdagen skulle uddeles blandt Folk i alle Stæderne. - En Liste over den nye Administration, hvoriblandt Pitt er den første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
J Maanen skal der med en simpel Teleskop nu tydeligen kunne sees en Vulcan, paa N. V. Siden af den saa kaldte sorte Flod, ja man seer endog Gnister at sprude. J Stockholm har man opfundet æggeformige Canonkugler, hvorved der spares meget Krud. J Cork har man ved at aabne en Begravelse, som har været lukket i 22 Aar, fundet en som Kiste, med frakastet Laag og Liget i en usædvanlig Stilling, hvilket man anseer for et nyt Beviis paa, at Mennesker stundom blive begravede levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-06-01
Nyeste Kjøbenhavn. No. 63. Den 1 Junii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.