Jyske Efterretninger, 1794-08-08
Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Rantzau og Staden Altona. Samme lyder saaledes: Uagtet Vi offentligen og høitideligen have erklæret, at Vi paa ingen Maade ville tage Deel i den Krig, som i nærværende Tid uheldigen trykker saa mange andre Lande og Folk, og, uagtet Vi ligesaa offentligen og høitideligen have gjort kundbart, at Vi, under den fuldkomneste Neutralitet, ikke attraae eller paastaaet andre eller flere Friheder og Fordeele for Vore Rigers og Landet Handel og Søefart, end dem, som Folkeretten erkiender, og Vore Forunde med de krigtørende Magter udtrykkeligen hiemle, saa have Vi dog med Bekymring og Fortrydelse maattet erfare, at Vore Undersaatters Skibe, skiønt laddede kun med tilladelige Vare, og skiønt forsynede med Vore Leidebreve, ere i deres frie og lovlige Fart, ideligen, og i Mængde, opbragte, opholde te, og imod Redernes og Skippernes Villie udlossede m. v. Med den Omhue, Vi, som Konge og Landsfader, skylde et frit af enhver anden Stat uafhængigt Folks Rettigheder, have Vi gjort venskabelige og alvorlige Forestillinger og fyldestgiørende Skadesløsholdelse, men endnu er saadan Skadesløsholdelse ikke given, og endnu vedvare de paaklagede Opbringelser, endog under meer fornærmende Omstændigheder. J saadan Forfatning, og skiønt det endnu tør ventes, at Vore fredelige Andragender ei forgieves ville blive anvendte, have Vi, for dog i Tilfælde af vedvarende lige Omstændigheder, at kunne giøre de Midler anvendelige, som utilfredsstilte Fornærmelse, samt Klogskab og Nødvendighed, fremkalde, og Vore Rigers og Landes Hæder og Selvstændighed fordre, seet Os nødsagede til, ikke alerne at udruste den Deel af Vores Søemagt, som, i Forening med den fra Naboeriget udsendte Flaade, ligger færdig til at sætte sig i Bevægelse, men end- og siden at udvide denne Udrustning til et endnu større Antal Orlogskibe, som kunne holdes i Beredskab. Til de overordentlige Omkostninger, en saadan Udrustning giøre nødvendige, har Vort troefaste Folk, med ædel Selvfølelse, allerede havt Hensyn paa samme Tid, da det, uden nogen dertil af Os given Anledning, tegnede sig til frivillige Bidrag, for at formilde det Tab, Vort Kongehuus leed den 26de Februarii d. A. Ogsaa have Vi, med Tilsid sættelse af de større Beqvemmeligheder, en nye Kongeboligs hastige Opførelse kunde have givet Os, anvendt alt hvad hidtil af frivillige Bidrag er indkommet, til foranførte Statens fornærværende Tid mere trængende Nødvendigheder. Men da Bidragene, ere for størstedelen tegnede og tegnes endnu til visse Terminer, og det som deraf i indeværende og hen i næste Aar er eller kan ventes erlagt, ikke findes tilstrækkeligt til Søerustningerne, saaledes som disse, over Forventning, og uden Ophold, have maattet udvides, saa finde Vi det nødvendigt, at søge et Hielpemiddel meere i en Afgivt, hvis Beløb i nærmere Terminer kan inddrages. Jmidlertid have de frivillige Bidrag sat Os i Stand til at giøre denne Afgivt mindre almindelig og mindre betydelig, end ellers, og i sammes Paalæg at indskrænke Os allene til de Eiendomme og Næringsgreene, hvis Beskyttelse og Tarv ere de nærmeste og umiddelbare Gienstande for Vores nu væbnede Søemagt, samt at anordne Paalæget paa Skibe alene for eengang, og paa Handelsvare for en kort Tid; Thi byde og befale Vi, engaaende en extraordinair Afgivt af Skibe og Vare, saaledes, som følger: 1.) Af alle Skibe, som hiemmehøre i begge Vore Kongeriger Danmark og Norge, samt i Vore Hertug domme Slesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Rantzau og Staden Altona, skal, foruden de Skibs=Afgivter, som hidtil ere paabudne, end videre, som en extraordinair Afgivt, eengang for alle betales. 1) Naar de i indeværende Aar have gaaet eller gaa paa saadanne Reiser, hvor de med Vore latinske Søe passe forsynes, af hver Commercelæst, Skibet er drægtigtigt, 2 Rdlr. Courant. 2) Naar de i bemeldte Til have gaaet eller gaae i indenriges eller mellemrigs Fart, eller alerne saadan udenlands Fart, hvor Vores latinske Søepas ikke behøves, af hver Læst 64 Skilling Courant. Denne Afgivt, som Skibenes Redere eller Eier tilsvare, erlægges i 2 Terminer saaledes: 4) At af ethvert Skib, i hvor dets Fart i indeværende Aar har været eller er, indenlands eller udenlands, med eller uden Søepas, betales inden 1ste October næstkommende de anordnede 64 Sk. af Læsten. )De øvrige Deele af Afgivten, eller 1 Rdlr. 32 s. a Læsten, som bliver tilbage for de Skibe, der i inder rende Aar fare med latinske Passe, erlægges inden 1ste Januarii 1795. Fra foranførte Afgivt have dog følgende Undtagelser Sted. a) Alle Skibe og Fartøier under 5 Læsters Drægtighed, samt alle aarne Fartøier, naar de endog ere af : Læsters Drægtighed eller derover, ere for Afgivten alde les frie. ) Hvis noget Skib i Løbet af Aaret 1794, formedelst Reparation eller af anden Aarsag, aldeles til ke har været i Fart, er det ligeledes frie. c) De Sti be, som udføre Trælast fra Norge, og de som fare paa siskefangst i aaben Søe, eller paa Fiskefangst og Hande til de nordlige Lande, Jsland, Finmarken, Færøerne og Grønland, skulle, de første, naar Rederne eller Eierne gotgiøre, at Skibene i indeværende Aar allene have bragt Træelast ud, og ere gangne dirette tilbage, og de sidste, naar ligeledes gotgiøres, at de allene have gaa paa Fiskefangst i aaben Søe, eller paa Fiskefangst og Handel imellem bemeldte nordlige Lande og Vore Riger og Hertugdommene med dertil hørende Lande og Stædet, betale de bestemte 64 Sk. Læst; men have de med deres latinske Søepasse end videre gaaet paa anden Handel og Fart, betale de endnu de foranførte 1 Rdlr. 32 s. Læst, lige med andre Skibe, som med latinske Sø passe forsynes. J Mangel af Beviser ved Afgivten Forfaldstid tilsvares den; men godtgiøres Vedkommende, naar Beviserne siden inden 1/2 Aars Forløb afgives. d) Dersom Skibe ved Afgivtens Forfaldstid ligge under Opbringelse, og endnu ikke ere tilkiendte deres Fragt og Omkostninger, maae Afgivten den erediteres, indtil Fragt og Omkostninger ere tilkiendte. . 2.) Af alle Producter og Vare, som fra fremmede Steder eller fra Vore Lande og Øer uden for Europa til Vore Riger og Hertugdomme og dertil hørende Lande til Søes indføres og ved Jndførselen fortoldes, eller til Fortoldning forfalde, eller som fra de derværende Oplage til Fortoldning clareres og af alle Producter og Vare indenlandske eller udenlandske, som fra Vore Riger og Hertugdomme, samt dertil hørende Lande til Søes udføres til fremmede Steder eller til Vore Lande eller Øer uden for Europa, skal, fra den Dag af, da denne Forordning paa ethvert Sted bekiendtgiøres, indtil næste Aars Udgang, saafremt Omstændighederne det saalænge skulde udfordre, foruden de hidtil anordnede Afgivter endvidere erlægges, som extraordinair Afgivt, 1 Procent af Varenes Værdie. Værdien bestemmes i Almindelighed efter Facturer og Connossementer, eller naar disse ikke for tilstrækkelige ansees, eller mangle, efter vedkommende Vore Toldbetientes Taxation. For ostindiske og vestindiske Vare følges ved Værdiens Ansættelse samme Regler, som i Henseende til de øvrige Afgivter af samme Vare ere antagne. Af Sukkre fra Ost- og Vestindien skal, istedet for bemeldte i Procent, betales 1/2 Sk. af hvert Pund, siden Vore derværende Undersaatters Handel og Søefart ikke ved denne Leilighed nogen anden extraordinair Afgivt paalægges. Af Hornqvæg og Heste, som udføres til Søes, eller fra Hertugdommene og dertil hørende Lande til Lands, til fremmede Steder, betales af Heste, a Stykket 48 s. af Hornqvæg, a Stykket 32 Sk. Fra foranførte extraordinaire Afgivt af Vare ere fritagne: 1) Trælasten, som fra Norge udføres. 2) Alle indenlandske Haandværks= og Fabrikvare. 3) Det asiatiske Compagnies Vare, efter dets Octroi. 4) De fra europæiske Havne til Staden Altona indkommende og derfra til europæiske Havne udgaaende Producter og Vare. 5) Vare, som fra China, Ostindien og Vore Lande i Vestindien ere indkomne, ere fri ved Udgaaende. Alle Producter og Vare, naar de endog ellers ved Ind- eller Udgaaende ere toldfrie, skulle være denne Afgivt undergivne. 3) Den extraordinaire Afgivt, saavel af Skibe, som af Producter og Vare, oppebære Vore Told=Oppeborselsbetiente, enhver paa sit Sted, uden at derfor noget Slags Skriverpenge eller Expeditionssportler af dem eller andre Toldbetiente, som have med Varenes Eftersyn at bestille, maae kræves eller imodtages. Heller ikke maae nogen Product eller Vare for denne Afgivts Skyld. med Bekostning paa Weining eller Maaling, eller med Veier= eller Maalersedler besværres, med mindre der skulde haves grundet Mistanke om det angivne Maals eller den angivne Vægts Urigtighed; i hvilket Fald det skal staae vedkommende Toldbetiente frit for, at forlange Vægten og Maalet af de beskikkede Veiere og Maalere foretagne. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigt have at rette.