Viborger Samler, 1848-04-13
Haderslev, den 10de April. De danske Tropper ere igaar, Søndagen den 9de April, om Eftermidd. Kl. 2 seirrig rykkede ind i Flensborg, hilsede af de befriede Jndvaaneres Jubel. Hele den fjendtlige Armee, omtrent 10,000 Md. var her forsamlet, men efter at dens Forskandsninger ved Bau, Kobbermøllen og andre faste Puncter norden for Staden vare stormede af de tappre Danske, forlod den dette gunstige Terrain og Byen i vildeste Flugt sydpaa, hvor andre danske Troppeafdelinger, som om Natten havde søgt at afskjære Retiraden, vil have beredt de Flygtende ny Fordærvelse. Allerede om Middagen søgte Hertugen af Augustenborg og hans Broder Prindsen af Nøer deres Frelse i Flugten, efterfulgt af de skrækkelig forvirrede Masser. Paa Torvet, syden i Byen, skal Anførerne have prøvet at standse dem og forsøgt at bringe ny Orden tilveie; men forgjeves, Alle, Militaire og Friskarer, Artilleri, Hest= og Fodfolk imellem hinanden jog gjennem Byens eneste lange Gade som en rivende Strøm syd ud af Byen. Mange søgte at frelse sig indi Jndvaanernes Huse, hvor Gadedørene vare aabne. De danske Officierer erklære det for umuligt, at disse opløste Skarer saasnart kunne ordnes. Overalt paa deres Jndtog til Flensborg fandt de Danske bortkastede Tornistere, Geværer, Patrontasker osv. De Danske tæller baade Døde og Saarede (circa 100), Fjendens Tab er langt større. Aftenen forud stod den danske Armee, 12-15000 Mand, i en Halvmaane omkring Staden, 2 a 3 Miil fra denne. Jdet Tropper igaar Morges under deres Frem marsch sluttede sig stedse tættere sammen, understøttedes de tillige af de i Fjorden og Havnen liggende Krigskibes og Kanonbaades Kugler og Kartætschild, der tilføiede Fjenden stor Skade paa hans Flugt fra Bau, Kobbermøllen, Nie huus etc. nord i Byen, hvor Veien er blottet for Søsiden. Ved Kobermøllen skal Kampen have været meest heftig. En Trop danske Frivillige, c. 30 unge Mænd, størstedeels fra Haderslev Amt og forsynede med Rifler angreb en fjendtlig Friskare, c. 60 Mand, meest Studenter fra tydske Universiteter og med et Dødninghoved paa Brystet, i Niehuus, hvor disse Fortvivlede, efterat deres Tropper allerede var paa Flugt, vilde bag Gjærder og Huse søge at standse de Danske med deres Rifler. Men da vore Frivillige havde nedlagt 5 af dem, flygtede de alt hvad de kunde, medførende en saaret Kammerat og forfulgt af Vore. Fjendens bedste Mandskab, 374 Jægere havde sluttet sig ind i en tæt norden for Flensborg liggende Veirmølle, omringet af de Danske og truet med at opbrændes, maatte de overgive sig. Blandt de mange Døde og Saarede, som saaes at ligge paa Veiene norden Byen, fandtes ogsaa Liget af den bekjendte Pastor Lorenzens Søn i Adelby. Ogsaa en Søn af herværende Herredsfoged Kiær fandtes liggende saaret. En Kugle var gaaet gjennem begge hans Hofter. De tvende unge Mennesker havde tjent under Oprørsfanen. Havde de danske Soldaters Mod og Kamplyst hidtil været stor, saa blev den frygtelig nu, da de stødte paa Modstand. En Kugle bortrev det høire Øie paa en Soldat fra Sjælland, han blev staaende, og raabte: "Jeg kan endnu sigte med det venstre!" lagde an og fyrede. Da de Danske havde naaet Stadens nørre Port, vendte de to Kanoner mod den gjennem Byen løbende Gade. Dette forøgede især de Fjenders Flugt, som raadvilde endnu vrimlede i Byen. Nu stak Jndvaanerne ogsaa alle de danske Flag ud fra Husene og Vinduerne, som de havde, og det seierrige Jndtog skete. Hele den danske Troppemagt laae i Byen i Nat. Hvorvidt vort Rytteri har forfulgt den flygtende Fiende, vides ikke. Jgaar Eftermiddag begyndte man i Flensborg at indbringe de Saarede og Faldne til Byens Hospitaler. (Dvk.) den 11te April. Vor Beretning igaar om Kampen fra Flensborg og de danske Troppers seierrige Jndrykning i denne By var nedskrevet efter et mundtligt Referat af en Mand, som selv havde taget Deel deri, navnlig som Medlem af det Corps Frivillige, der fordrev de tydske Studenter fra Niehuus. Et andet hjemmehørende Medlem af samme Corps har igaar tilskrevet en herværende Ven følgende Linier: "Flensborg, den 10de April 1848. Det glæder mig, at jeg idag kan melde Dem, at jeg endnu er i Live. Jeg troede ellers aldrig, at vi havde faaet Tydskerne at see, thi hvor vi kom frem, der havde de været, men vare bestandig retirerede. Jgaar vare vi saa heldige at komme i Kast med hele Oprørshæren her udenfor Byen. Kampen stod paa i c. 3 Timer og endte med Fjendens Flugt. Træfningen begyndte ved Bau, hvor Oprørerne bag opkastede Forskandsninger holdt sig en Time, men saa kunde de ikke længer og maatte flygte til Flensborg. Her havde de ogsaa Batterier, men det feilede dem, vi kom bag paa, de flygtede atter, Krigskibene hilsede dem fra Havnen, saa gik det løs, de kunde ikke holde Stand, men flygtede ind igennem Flensborg sydpaa, dog udenfor bleve de atter angrebne af vore Dragoner og fik nye Prygl. – J Aftes afgik Dampskibet til Kjøbenhavn (Sønderborg) med omtrent 8 a 900 Soldater og Studenter, som vi fangede levende. Det er ganske ubetydeligt, hvad der er falden paa vor Side, en 20 til 30 Mand. Jeg var dygtig med i Jlden og dertil meget heldig, thi jeg kom til at staae bag en tyk Træstamme, hvor Kuglerne ikke kunde trænge igjennem og hvor flere tydske Studenter matte falde for min Riffel. Det var ubehageligt, men da de stedse havde mig paa Kornet, saa maatte jeg gjøre min Pligt. Dog er jeg endnu ikke fri, thi endnu staae de forræderske Byer Slesvig og Rendsborg tilbage at erobre. Fra vore Flensborgske Venner skal jeg hilse, de ere saa fornøiede, at de kunne give bort alt hvad de eie. Kongen kommer idag, og imorgen gaaer det løs mod Slesvig. - Jgaar laae Prindsen her med 12,000 Tydskere, idag ligge vi her med 13,000 Danske, hvilken hurtig Omskiftning! Dog troer jeg ikke, at der af Fjender undkom mere end høist 10,000, eftersom vi hvert Øieblik her finde de Karle paa Folkets Lofter, i Kielderne og slige Gjemmesteder. Af de dræbte Tydskere vare flere fra Haderslev." - Hertugen skal ikke have været tilstede, derimod Broderen Prindsen, som ledede Bataillen og, slaaet med Rædsel, gav selv Signal til Flugten. En vel Underrettet angiver Tydskernes Tab til 1100, deriblandt 800 Fanger og 300 Døde. Hertugens Jægere ere iblandt de Førstnævnte. Randers Dragoner omringede og fangede en Deel af de Flygtende sønden Byen. De Danskes Tab angives til 100 Mand, deriblandt 27 Døde; Resten saaret. – Eftermiddag Kl. 7 1/2. En i dette Øieblik fra Generalcommandoen hertil indtruffen Stafet bringer den Efterretning, at Hovedqvarteret idag er i Staden Slesvig. Den flygtede sles holst. Hær er forsvunden. (Dvk.) Om Kampen foran og ved Flensborg: Kampen begyndte ved Bau (c. 1 Miil nord for Flensborg) om Løverdagen og derefter heftigere om Søndag Morgen i Skoven nord for Flensborg, hvor vore Tropper have lidt det Meste af det Tab, de overhovedet have lidt. Fra Søen kunde Skibene kun med et Par Skud, ved hvilke Mange faldt, tage Deel i Kampen, fordi vore Tropper fulgte Fienden saa tæt i Hælene, at et Par af vore faldt ved Skibenes Skud og de ved at stikke de danske Faner iveiret og raabe Hurra maatte opfordre dem til at standse med Skydningen. Derefter styrtede Fjenden ind i Byen, i hvis Forstad ogsaa kæmpedes indtil Alt var fanget eller flygtet. Under Kampen havde Oberstl. Baggesen af den danske Generalcommando ene begivet sig ind i Flensborg og kaldt Magistraten til sig paa Raadstuen, hvor den erklærede, at Byen anbefalede sig til Kongens Naade, men iøvrigt sees af Flensb. Zeit., at det er nogle af Magistratsmedlemmernes Forhold, som har bevirket, at Byen saa tidlig havde anerkjendt den provisoriske Regjering.