JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Fra det Østerrigske den 29. Julii. Skibsfart og Handel paa Donau drives nu af Tyrkerne langt stærkere end nogen Tid forhen, og nu i disse Dage gik atter tre Tyrkiske Skibe, under Tyrkisk Flag(grønt og rødt, fra Wien; deres Ladning bestod i GlasVare, Jerntøi, Porcellain, Marisk Klæde, og Nürnberg Kram. Wienske Skibsfolk bringe dem til Belgrad, og derfra føres de over det Tyrkiske Wallachie til Galachvor Varene igien indlades i Skibe, og derpaa bringes de fra Mundingen af Donau til Constantinopel, ofte i en Tid af 36 Timer.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Fra Donau den 29 Julii. Af de frimodige Anmærkninger over Szekelys Dom, som man til enhver anden Tid, og i ethvert andet Land, vist vilde holde for en Forbrydelse læsæ Majestatis, ere indtil nu vist over 30000 Exemplarer offentligen bortsolgte. Mange af dem ere komne til Ungarn. Man siger underhaanden, at denne Pasquil er ikkun derfor offentlig tilladt, at man des vissere kan komme efter Forfatteren, som skal være een i Wien boende Pr.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Leipzig den 1. August. Følgende Anecdot, som for ganske nyelig skal være hendet i Paris, viser paa det tydeligste Sædernes tiltagende Fordærvelse. En Coquette af 3die Rang, som man i Paris pleiede at kalde Coloibe bone de Paris, for at skille hende fra saa mange andre Duer af samme Fiære, levede med et stort og smukt ungt Menneske, som for kort siden sloges med en anden liderlig Karl uden for Døren af Huset, og derved blev dødelig saaret. Hun tog ham ind, og lod hendes Feldtskiær kalde, men det var forgieves; to Dage derefter døde han; man sendte Bud til St. Eustatii Kirke for at faae ham begraven, men Præsten forlangte 48 Livres derfor. Hun havde enten ikke Villie eller ikke Formue til at give disse Penge, og syntes meget utrøstelig, da Feldtskiæren kom og sagde til hende: Er du ikke en Nar, at du græmmer dig saaledes; i Steden for at man forlanger af dig 48 Livres, skal du derimod vinde 36 derved. Giv mig din Kierestes Liig, jeg skal nok afgiøre Sagen hos Ovarteermesteren. Duen gjorde saaledes, hun udloe Ravnen af St. Eustatz, som fik intet, og glædede sig hiertelig derover, at hun endog efter hans Død havde ført sig sin Profession til Nytte.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Nederelben den 7 August. Efter de nyeste Beretninger fra Utrecht ere de opsætsige Jndbyggere af Staden Wyk ved Duurstede, ikke dermed tilfreds, at de offentligen, ofte og groveligen have brudt den Lydighed, som de skylde deres Souverain, Staterne af Utrecht; men det, at Staterne har maattet overlade dem til deres egen Skjebne, har stedse gjort dem meere forvovne. Fra den Tid af at Staterne af Utrecht have kasseret det saa kaldte Provincial Jæger=Corps i Wyk seer man daglig et Antal af disse Jægere i deres Uniform, og med de forbudne Feldttegn i Staden Utrecht selv at træde frem i Staternes Paasyn, og ligesom at byde dem Spot. En Officeer af samme Corps, som for kort siden kom til Hest til Utrecht, reed i den kasseerte Jæger=Uniform og med de forbudne Feldttegn til det Sted, hvor Staternes Plakat angaaende Jæger=Corpsets Kassering var opslagen, og beskieftigede sig med at læse den. Saaledes giver man det forførte Folk offentligen Exempel paa en uafstraffet Ulydighed, og de gemeene Folk af Wyk ved Duurstede skrige udaf Kieldere og Vinduer: Lad dem ikkun publicere, lad dem kun opslaae befalinger, det skal intet hielpe dem, og man skiøtter intet derom.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Af Breve fra London af 1. August. I Dag har det Engelske Publicum havt et Syn, som i en lang Række af Aar har været det ubekiendt. Den Kongelig Skatkammer, som i saa mange Aar ikkun stod aaben, for at modtage nye Laan, men ikke for at betale gammel Gield, staaer i Dag for første Gang aaben for at afbetale en liden Deel af National-Gielden, og den dertil bestemte Fierdedeel Million for 1/4 Aar, har allerede i nogle Dage lagt i Beredskab. Vore offentlige Blade anmærke herved, at det er beklageligt, at i 12 Maaneder ikkun 1 Million bliver afbetalt, da man ellers i een Maaned vel har laant 12 Millioner. Jmidlertid er det dog en Begyndelse af det store Værk, som alene er tilstrækkeligt, til at giøre Ministerens Hr. William Pitts Navn, uforglemmeligt. Vore offentlige Fonds stige endnu stedse og Banco=Actierne, som for 2 Aar siden stode 108, staae nu 152 a 152 1/4.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Den 4 Augusti. J en overordentlig Hoftidende, bliver Publikum bekiendtgjort, denne ligesaa uforventede som mærkværdige Tildragelse: Da Hans Majestæt den 2 hujus henimod Middag steeg ud af Karethen ved Porten af Slots Haven i St. James overrakte et anstændig klædt Fruentimmer ham en Supplique, som hun holdt i den høire Haand, og da Kongen for at imodtage samme, nærmede sig til hende med hans sædvanlige Venlighed, søgte hun at dræbe ham med en Kniv, som hun holdt skiult i den venstre Haand, Kniven gleed imellem Kiolen og Vesten, uden at tilføie H. M. nogen Skade, Kongen raabte: Hvad vil den Qvinde, Hun blev derpaa strax greben af en JardoCorps, og af en Laquay, og bragt i Vagtstuen. Kongen syntes vel ikke altereret derover: men da han kom sit Kabinet, skal han dog have været temmelig bekymret og sagt: Han troede ikke at have fortient saadan en Behandling af nogen af hans Undersaatter. Qvinden hedder Margrethe Richolson, er 36 Aar gammel, og efter 2 holdte Forhør skal være befunden at være vanvittig, hvilket ogsaa een af de erfarenste Læger har bekræftet. Jmidlertid giver det dog Anledning til mange Formodninger, om endog hendes Afsindighed skal være virkelig og ikke forstilt. - Kniven, hvormed hun har villet tilbringe Kongen det mordiske Stik, var en gamme Desert Kniv med en Elphenbeens Knap, hvilket hun havde slebet. Man erindrer sig, at Kongen skal for omtrent 8 Aar siden have havt en ligedan Hændelse.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Paris den 31. Julii. Cardinal Rohan gaaer i Chaise=Dien, ved det behagelige Sommerveir flittig ud at spadsere, og hans daglige Taffel bestaaer af 15 Couverts, hvorved hans Broder, Prinzen af Montbazon, hans Secretair Carbonnieres, 6 Munke, og 6 Fremmede, ere hans Giester. Grevinde de la Motte er af en ubekiendt Velgiører tilsendt i hendes Fængsel en fuldstændig skiøn Seng; hun har og faaet Tilladelse til at aflegge Slave=Klæderne, og er nu klædt a la lerite i hvidt eller i Taffent, og gaaer friseret a leconseillere.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Formedelst Overflødighed af Korn i de fleeste af vore Provinzer, er dets Udførsel bleven tilladt, Vinen staaer fortræffelig, og lover een af de rigeste Viinhøste; tilmed ere Kielderne i Viin=Provinzerne endnu fulde med gamle Viine, og da Frugten for dette Aar mislinger i Normandie og Britagne, og følgelig ingen Æbleviin (Cider=Mast) kan frembringes, saa bliver ogsaa Afsetningen af Viin, til disse 2 Provinzer betydeligere.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Wien den 29. Julii. Til Opmuntring for de Forældre, som fornemmelig ville opoffre deres Sønner til Krigstanden, har Keise en besluttet at benaade saadanne Forældre med fortrinlige Forrettigheder, og at ville drage den beste Omsorg for deres Børns Forfremmelse. Alle Ober=Officianter, ved Krigs=Departementerne, skulle nu for Fremtiden tildes Frihed at bære Port-Epees, ligesom Officererne.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Af de betydelige Capitaler af de ophævede nederlandske Prælaturer, skulle nogle anvendes til den der værende Han deels Oplivelse; Papiirmøller skulle ogsaa anlægges, efterdi af disse er stor Mangel. De smukkeste Malerier af alle de ophævede Klostere, skulle afleveres til det Keiser, lige Billed Gaerie i Wien.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Ved et Hofdeeret er den Forordning, at Haandværksfolkene skulle arbeide paa de afskaffede Helligdage, saaledes bleven skiærpet, at Laugsforstandere ere under 6 Rdlrs. Straf forbudne, at udfærdige Afskeed til nogen Svend, som heller vil forlade sin Tieneste, og træde ud af Arbeide, end rette sig efter hans Mesters befaling, og arbeide paa de afskaffede Helligdage, eller paa den saa kaldede blaa Mandag. Fornødenhed udkræver, at der maae sættes Grændser overalt for disse omkring sværmende Sviiregaster, der selv ere forførte, og siden paa ethvert Sted, forføre andre til at slaae sig i Complot sammen, hvormed hverken den ene, eller den anden, kan være tient.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Den 2 Aug. Magistraten har faaet den befaling, at Posdasky og hans Medhielper skulle begge med den første Militair Transport til Vands sendes til Peterwarden til at trække Skibe, deels for at betage de nysgierrige den umættelige Gaben paa disse Delinqventer, og deels for at fyldestgjøre en fortient Families anholdende Bønner derom.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Berlin den 8. August. Den Sum, som Kongen har skienket til de Vestpreussiske Undersaatter, der i Foraaret leed Skade ved Oversvømmelse af Weichsel=Floden, beløber sig til 225000 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Schwerin den 5. August. Hans Høifyrstel. Durchl. Hertugen, lader af Kierlighed til Videnskaber og Kunster, og til mange Landmænds Ønskes Opfyldelse, forfærdige et topographisk- ockonomisk- og militaire Charte over heele Hertugdommet Mecklenborg, og dertil har han udnævnt Domherren og forhen Kongel. Preussisk Brigade=Major, Greve von Schmettau, som allerede for 6 Aar siden har udgivet et lige saadant Kort over Hertugdommet Mecklenborg Strelitz.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Aalborg den 18 August. Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Den 15, hujus Hr. Wandall leveret af en Søefarende. 1 Rdlr. Den 17, indsendt med Hosskrivt: Psalm. Er 6 - For hvilke skyldigst takkes paa de Fattiges Vegne.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Copulerede. J Fridericia (S. T.) Hr. Kammerherre von Heinen, Herre, til Hollufgaard i Fyen og Frøken Bolette Christiana de Hoffman.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Døde. J forrige Uge i Viborg Hr. General=Major og Oberst von Scholten, nogle og 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Den 4 hujus i Bierregrav Præstegaard Sognepræsten Hr. Povel Sinding, i Sønderlyng Herred udi Viborg Stift. Den 5. i Leierskov Sognepræsten Hr. Christen Fabricius i Andst Herred, Riber Stift, han var fød 1736, i Rudkiøbing paa Langeland, hvor hans Fader var Sognepræst, blev 1759. cum Venia ætatis Missionarius ordinatus i Grønland, og 1765. Sognepræst til Leierskov. Den 8 i Borum Præstegaard i Aarhuus Stift forrige Provst over Framlev Herred og Sognepræst for Borum og Lyngbye Meenigheder Hr. Jens Adsleuf67 Aar. Den 11. her i Byen Sr. John Erichsen Holm, 67. Aar. Samme Dag Styrmand Jens Hiettings Datter, AnneKirstine, død af Kopper, tre fierding Aar. Den 16. Skoeflekker, Christen Bruuns Dotter, Maren Kirstine, død af Kopper, 1 Aar. Den 17. afg. Skibstømmermand, Peder Johansens Enke, Kirsten Berlines, 84 Aar.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Bekiendtgiørelse. T. J. Jeg udbeder mig recommanderet unge Fruentimmer og J Mandfolk til Jnformation i Dandsekonsten. Og skulde det forlanges, vil jeg og give Jnformation paa Landet. Aalborg d. 16. Augusii 1786. Trill, Dandsemester. NB. Jeg forbliver her i Byen til denne Maaneds Udgang, og logerer hos Sr. Paufler ved Vester Port.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Iisdagen den 12. September førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver hos Strandfogden Christen Grem i Huusbye Sogn foretagen offentlig Auction over følgende paa Ryssensteens Forstrand indstrandede Vine, nemlig 7 Stykker Foustagier og 2 Ankre extra god Malvafiir Madera Viin, og 9 Stykker dito Foustagier med Portugisisk Muskat Viin, saa og et stort Partie Boutellie=Propper. Vahrene kan forinden blive foreviste paa Aaberg hos undertegnede, hvor de ligge i god Forvaring. Hoffmann. P.M. L. Jdi Løgstøer under Aalborghuus Amt er sidstafvigte 25. Julii ved Døden afgaaet der værende Consumtionsbetient Niels Haurum, uden at efterlade sig Livs Arvinger. Efter Angivelse skal den Afdøde være barnfød i Haurum Bye ved Friisenvold, men for øvrigt vides ikke hvem hans Arvinger ere eller hvor opholder sig. Da nu hans Stervboes og Enkes meget fattige Tilstand ikke taaler Udgivter til Proclama, Bekostning; saa bliver dette Dødsfald herved giennem disse Tidender 3 Gange efter hinanden bekiendtgiort, til Creditorer, saavel som ubekiendte Arvingers Efterretning, da Skiftet sluttes inden lovbefalet Tid og foretages Registering og Vurdering, i Boet paa 30. Dagen den 24. August førstkommende. Tofgeberg den 5 August. 1786.
Jyske Efterretninger, 1786-08-18
Paa Høie Skifteforvalterens Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand Levetzaus Vegne. L. Risom. Et enkelt Bondested Snabheede kaldet, af Hartkorn 4 Tdr. 2 Skpr., beliggende i Hellum Sogn under Jerslef=Herred, i Wensyssel, agter Eieren formedelst sammes langt Fraliggenhed fra Hovedgaarden Weileskloster, hvorunder det henhører, at lade bortsælge ved offentlig Auction som holdes i Wrangbech Kroe, Torsdagen den 24. Augustii næstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slæt, saafremt nogenlunde antagelig Bud skeer, og uden fleere Auctioners Holdelse. Liebhaverne behager forinden Auctionen at tage bemældte Sted med tilhørende Eiendomme i Øiesyn, og til deres Efterretning mældes: at den paa Marken staaende Afgrøde af Rug, Byg og Havre samt indbiergede Høe, følger med i Kiøbet, og kan samme, som nu fæstledig, straxen tiltrædes og antages til Beboelse, da det desuagtet kan beroe med Kiøbesummens Betaling til Snapsting 1787. eller længere, imod tilstrækkelig Caution, om forlanges.
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
Blandede Efterretninger. Hertugen af Curland skrev, for hans Afreise, til Kongen af Preussen: Han ønskede, førend han reiste til Schlesten, endnu at maatte giøre hans Opvartning hos Momrken. J et Svar tilkiendegav Kongen, at dette Besøg skulde være ham meget behagelig, og at han vilde vente Hertugen. Ved Ankomsten til Potsdam, bevidnede Hertugen hans inderlige Fornøielse over at finde Kongen endnu saa munter. Ja, svarede Kongen, jeg befinder mig endnu saa temmelig, ikkun Fødderne, de vil ikke afsted, og sove kan jeg heller ikke; dog et Fortrin bliver mig ved alt dette tilovers. Og hvilket, spurgte Hertugen, - Jeg er en god Natvægter, svarede Monarken. Dette Svar fornøiede Hertugen saa meget, at han udbrød i en høi Latter derover, hvorved Kongen Selv maatte lee. Denne Latter hørtes af Kammer=Husarerne, hvor udover en af dem traade ind i Kabinettet for at see hvad der passerede. Der seer De, sagde Monarken til Hertugen, det kommer mine Folk underligt for, thi i 2 Aar have de ikke hørt det af mig. Kongen var saa fornøiet, at Hertugen maatte blive hos ham ved Tallet.
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
Ved den Russiske Gesants Fyrst von Dolgornckys Af steed i Potsdam var Kongen meget rørt, han stod opfra hans Stoel, tog Fyrsten ved Haanden, og til Afskeed sagde ham følgende: Min kiære Fyrste von Dolgornckydet giør mig ret ondt, at Deres Keiserinde kalder Dem tilbage, ligesom det og smerter mig, at vi skal skilles ad lev vel min kiæreste Fyrste, hils Deres Monarkinde. og forsikker hende om min fulde Høiagtelse, og hvad DemSelv, min kiære Fyrste, angaaer, saa vær De forsiktret, at jeg, saa længe jeg lever, skal elske Dem, og JhuAugusti. kommelsen om Dem skal være mig uforglemmelig. Den gamle Fyrste, som var særdeles rørt over denne Kongel. Naade, kunde for Taare intet svare, men taus bukkede sig. Den nye Russiske Gesant, som var nærværende ved denne Scene, har siden sagt, at han i en Fyrstes Gemak ikke har seet noget meere rørende Optrin For kort siden ringede Kongen om Natten, og af den indtrædende Løber, som havde Vagt, forlangte at drikke. Denne bragte et Glas Vand; da Kongen nu sædvanlig sover paa en Stoel om Natten, saa maatte Løberen legge den venstre Arm under Kongens Ryg, i det han drak, og med den høire Haand holde Glasset; imens Kongen drak faldt han i en Sovn, som varede i 2 Timer. Løberen maatte blive den heele Tid i denne Stilling uden at røre sig, og han var nær ved at falde i Afmagt, da Kongen vaagnede. Jeg har nok sovet et Qvarteer sagde Kongen, Nei, svarede Løberen, Deres Majestæt har hvilet 2 gode Timer. "Din Stakkel sagde Kongen, saa har du jo maattet tilbringe saa lang en Tid i denne Stilling, "Kom! jeg vil give dig en Skiænk, der har du 10 Louis Nors til Belønning.
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
For kort Tid siden lode de Berlinske Herrnhuttere ved nogle Deputeerte af deres Meenighed, Kongen overlevere en Supliqve af følgende Jndhold: "Hans Majestæt vidste, at de altid havde været gode og rolige Undersaattere, og at de ved Anlæg af forskiellige Fabriker havde forskaffet Landet væsentlig Nytte. Denne lykkelige Fremgang af deres Bestræbelser tilskreve de ikke sig selv, men eene og aleene Jesu Christi Naade, og da de nu havde erfaret, at Hans Majestæt var meget syg, saa understode de sig, efter deres Samvittigheds Tilskyndelse at bønfalde Høistsamme om, dog at anvende de øvrige faa Dage af Livet til Jesu Erkiendelse, til at søge Hvile i Lammets Saar, og at begive sig tilbage under Lammets Fahne." (Dette var Supliqvens egentlige Ord. Da Kongen havde læst samme, spurgte han sin Kabinets Secretair, hvo der havde overleveret den, og da han fil at vide, at det var skeet af et temmeligt Antal af Herrnhutter, svarede han: "Man maae takke disse Folk hoflig; thi de meene det godt, Schwerin den 15. Julii.
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
Ved den sidste Lands=Convent, kom iblandt andet under Overlæggelse det overflødige Antal af Skoemagere, som næsten i alle smaa Stæder her i Landet befindes Man har fundet en Aarsag dertil, som er meget mærkværdig, og som maaskee i andre Lande kunde fortiene en lige Opmærksomhed. Det er denne: At Antallet just er tiltaget ved det slette Lædder, som Skoemagerne forarbeide, og hvilket foraarsager, at Skoe og Støvle desto hastigere gaae i Stykker, og derfor desto oftere deels maae slikkes, deels giøres af nye. En vigtig Aarsag til dette slette Arbeide, hvormed i Særdeleshed Landmanden og fattige Tieneste, folk bedrages, have Landstænderne funden i det raa Læd ders Garvning, hvilken er tilladt enhver Skoemager selv i de Meklenborgske Landstæder. Disse Skoemagere pleie ikke, at lade det raa Lædder komme til sin behørige og fuldkomne Beredelse i Garve=Kulen, men forarbeide det ganske raa, hvorved de vel kunne sælge Skoene eller Støv lene til lettere Priis, end om dertil var brugt godt garvet Lædder, men desto slettere bliver Arbeidet, og deste hastigere gaaer det i Stykker paa Fødderne. Landstænderne have derfor gjort Forestilling til Lands=Regieringen, at forbedre denne Feil, ved en passende Politie=Forordning, og at forbyde Skoemagerne, selv at garve Læd der, men derimod at bringe Garverierne i Landet i bedre Opkomst, saa at Skoemagerne tilforladelig og tilstrækkelig kunde vorde forsynede med godt Lædder til billige Priser. (Om denne vigtige Sandhed er længe siden talt i Danmark, ja - kuns talt.)
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
Paris den 7. August. Ved vore Barrierer staae nu Told=Betientene og Visiteurerne med ladte Gevæhrer, og saasnart en Contrebandit kuns det mindste imodsætter sig, skyde de ham need. Denne Strænghed foraarsager, at mange Indsmuglere have opgivet deres Haandværk, og for kort Tid siden lode 15 af samme sig anhverve, som Soldater, til Colonierne.
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
Af Breve fra London den 11. August. Margrethe Richolsons Skjæbne er i Forgaars efter en ved Hoffet holden stor Raads Forsamling udfalden dertil, at hun paa Livstid skal indelukkes, og i Følge denne Dom, har Statsbudet Cotes samme Dag bragt hende til Daarekisten Bedlam, efterat Stats=Secretairen Sidney forhen havde tilsendt hende nogle Klædnings Stykker, og andre Nødvendigheder, som hun behøvede. Ved en Parlements Akt, skal hendes stedsevarende Fængsel være erklæret for lovmæsig. I Høre=Karethen, i hvilken hun i Forgaars blev bragt til Bedlam, sad Statsbudet, hans Kone og den hende givne Opvarteerske. Da de skulde stige i Vognen, sagde Statsbudet til bende: Jeg kiører ud at spadsere, vil hun med hun var villig dertil, steeg rolig i Vognen, og talte heele Veien ganske fornuftig. Ved Ankomsten til Daarekisten, spurgte man hende, om hun vidste hvor hun var, Jeg veed det ganske vel, svarede hun. Daarehuus=Vogteren modtog hende venligen, og bad hende spise med sig til Middag, hvilket hun og gjorde. Ved Maaltidet talte hun ganske fornuftig, undtagen da Kongens Navn af en Hændelse blev nævnet, sagde hun: Han vil dog besøge mig. Efter Bordet lovede hun Statsbudet, at hun nøie vilde rette sig efter alt det, som man vilde foretage sig med hende i dette Huus; han lovede hende derimod, at hun skulde faae Blæk, Pen og Papiir, for at skrive til hendes Venner. Om Aftenen Klokken 6 blev hun brugt til hendes Kammer, som var forsynet med en nye Seng, og paa hendes Been blev lagt en Lænke, som var gjort fast i Gulvet. Man spurgte hende om Lænken foraarsagede hende Smerte, og om hun forlangte den anderledes paalagt, hun svarede: Nei, aldeles ikke. Da Stats budet tog Afskeed fra hende, erindrede hun ham om Blæk, Pen og Papiir, hvilket strax blev hende bragt; men hun brugte det ikke. - Denne snart alt for milde og menneskekierlige Behandling med en Person, som tragtede Kongen efter Livet, geraader Lovene og Nationens Tænkemaade til største Ære, og man kan herved erindre sig den Voltairiske Meening: "Om det menneskelige Kiøn vilde forsamle sig for at giøre Love, maatte det tage til Mønster dem, som Engeland, kan opvise, og som geraade det til Ære.
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
Leipzig den 12. August. En Forsvarer af Kaffeedrikken, giør over den Nytte, som derved foraarsages i det heele, følgende Beregning: Europa regnes for at bestaae af 130 Millioner Mennesker, naar nu den fierde Deel af dem drikker Kaffee, og ethvert Menneske daglig fortærer 1 Lod, saa beløber det sig aarlig til 3 Millioner og 700000 Centner Kaffee. 20 Centner udgjør en Tønde, nu beløber sig den Kaffee, som aarligen bringes fra Asien, Africa og America til Europa, aarlig til 185000 Tønder, til denne Kaffee=Transport til Europa, udfordres altsaa aarlig 925 Skibe, ethvert paa 200 Tønder, og et saadant Skib koller i det mindste 130000 Gylden at bygge; hvoraf Tømmer, Bræder, Jernværk og andre Skibsbygnings=Materialier blive betalte, og i det mindste sætter en halv Million Mennesker i nyttigt Arbeide heele Aaret igiennem. Til Kaffee Handelen behøves Fade, Kasser og Sække. Til 3 Millioner 700000 Centner Kaffee behøver man i det mindste i Million og 850000 Sække, enhver beregnet til 20 Krenzer, som giør 600000 Gylden. Hvor mange fattige Mennesker leve altsaa ikke af denne Artikel; hvortil endnu kommer, at Forbrugen af Kaffeekopper, Kaffee= og Melkekander, Kaffeeskeer, Kaffeebrænnere, Sukker og Melk, m. m. sætter andre Næringsgreene i Bevægelse. Om nu end- og et vist Antal Mennesker forarmes ved Kaffee=Brug, saa faaer dog vist et langt større Antal derved Fortieneste og Brød.
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
Aarhuus den 21. August. Onsdagen den 16, hujus var her i Domkirken Præstevielse, og bleve til Præste=Embedet indviede: 1) Hr. Magnus Christian Horn, Sognepræst til Hospitalet i Horsens, samt Annexet Torsted. 2) Hr. Friderich Christian Kierulf, en Søn af Hr. Provst Kierulf i Hornslet, til Sognepræst for Helgenæs. 3) Hr. Peder Mohr. en Søn af Hr. Mohr i Woldum, til Capellan pro Persona hos Sognepræsten i Christrup, Hr. Poul HelinsHr. Biskoppen talede over Texten 2 Tim 1. v. 13, hvoraf han efter Indgang af 2. Mos. B. 25. v. 10. forestillede En Evangelisk Lærers Pligt at følge Evangelii Form og Forskrivt. Af Ordinatis prædikede Hr. Horn over sexten 1. Kong. 22. v. 14. Det som Herren siger til mig, det vil jeg tale. Nibe den 16. August. Efter Foranstaltning fra det høipriselige Vestindisk Guineiske Rentekammer, som ønsker, saavidt mueligt, for sin Deel, at bidrage til det for Landet saa vigtige Silde Fiskeries Opkomst, her i Liimfjorden, ved at forskaffe Afsætning for de saltede Sild paa de danske Vestindiske tilande, er i dette Aar gjort Begyndelse med at nedsalte den her fangede Vaar=Sild paa en Maade, som er meest passende for den Vestindiske Himmel-Egn, og derfor, i samme Øiemeed, hidtil i Nord America har været brugt. - Et anseeligt Partie af disse, tør saltede, Sild er, tilet Forsøg, herfra allerede afskibet.
Jyske Efterretninger, 1786-08-25
Aalborg den 25 August.