JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Prindsregenten, som man først ventede paa Løverdag, er i Dag kommen til Staden. Han lod Hr. Perceval kalde og befoel ham, at sætte Alting istand til at aabne Parlamentet. – To Compagnier have i Jilmarcher begivet sig fra Rending til Nottingham, hvor atter Uroligheder ere udbrudte. - Angaaende et nyt Ministeriums Jndretning er endnu intet afgjort. Man troer, at Forandringen først vil finde Sted efter Parlamentets Aabning. Vi have Aarsag til at troe, at Tiden er kommen, da man maa berede den Plan, at erklære Regentskabet frit for alle Jndskrænkninger, og at forelægge Parlamentet denne Plan. Ogsaa maa man undersøge Tilstanden af Kongens Civilliste og føie nye Jndretninger i den Henseende. Som det almindelig hedder ere Meningerne om disse Gjenstande, i Cabinettet meget deelte. - To af Hs. Majestæts Brigger ere forliste paa Kysten af Madagascar og Fregatten la Saldanha paa Krydsningen ved Longswilly, uden at nogen af Mandskabet paa noget af disse Skibe blev reddet. Man frygter meget for Endymion. - Lord Bentinck seilede d. 20 Nov. fra Gibraltar til Sicilien. – Da Hertugen af Clarence ved en Diner erfoer, at Dr. Sheridan var frikiendt, reiste han sig og sagde: at han ikke vidste hvorledes han skulde udtrykke sin Glæde ved denne Leilighed, og at alle hans Brød evare, paa Hertugen af Cumberland nær, de irlandske Catholikers faste og bestemte Støtter. - Efter en Skrivelse fra Newyork var Portrau-Prince stærkt bloqueret af Christoph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Amsterdam d. 18 Dec. J Gaar løb her 2 Fregatter, Yssel og Maas, af Stabelen. - Det Linieskib, hvortil Kiøllen blev lagt paa Keiserens Kroningsdag, skal have Navn af la Couronne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Neapel d. 30 Nov. Siden 2 Dage hv vi her en overordentlig Kulde. Vesuv er nu bedækket med Sne. Ærnas Udbrud vedvarer endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Berlin d. 21 Dec. J forrige Aar beløb Husene i Berlin sig til 7352, og Jndbyggerne til 153070. J Potsdam vare 1530 Huse med 17051 Jndbyggere. - De Studerendes Antal paa vort Universitet tiltager saa meget, at man haaber det vil blive eet af de meest blomstrende og søgte i Tydskland. Den berømte Fichte er af Kongen udnævnt til Rector. - Geheimeraad Niebuhr har udgivet det første Bind af sin ny Historie om det romerske Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Petersborg, d. 7 Dec. Den 20 Oct. døde i Skatherinoslow Erkebispen Platon (See Skilderiet No. 102 og 3.) – Rigskantsler Gr. Romanzow har til sin Onele, Førsten af Calliziens Jhukommelse, skienket Collegiet i Charkow 2000 Rubler, for hvis Renter der aarligen skal uddeles 5 Sølv medailler med den Afdødes Billede blandt 5 Elever, der fordeelagtigst have udmærket sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
J en fra det Kongelige danske Videnskabers Selskab udstædt Bekjendtgjørelse siges, i Anledning af at alle Hovedpuncterne og fornemmelig all Kjøbstæderne ere befundne at ligge paa den rette Brede og Længde paa det af Selskabet udgivne General Karte over Nørre-Jylland, at dette er en ny og bekræftende Prøve paa de danske geografiske Katers høie Grad af Nøiagtighed, der er saa stor, at paa en Længde af 20,000 Alen er maa feile I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Da Kobberstikker Angelo, i Betragtning af Tider, nes Dyrhed og Arbeidets Vanskelighed og Langvarighed (formodentlig 3 Aar), paa ingen Maade vil stikke dette Karte ringere end 6000 Rdlr. Dansk Courant, saa har Selskabet ansøgt Hs. Majestæt om, at det, istedet for de 260 Rdlr., som Allerhøistsamme har tilstaaet til Hielp til ethvert geographisk Kartes Stikning, maatte blive understøttet med 2000 Rdlr., naar dette Korte er færdigt og haaber at erholde denne Understøttelse af en Monark, som med den ædleste Velvillighed og Kongelig Gavmildhed ophielper alle de Foretagender, der sigte til det almindelige Bedste. - Med Kar tet over Bornholm er Angelo nu bleven færdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Efter at det har undergaaet den behørige Correctur, er det overleveret Hans Majestæt Kongen og uddeelt til Selskabets Medlemmer. Dets Stik ning er udfaldet saa vel, at det vil finde alle Kienderes bifald, og kan sættes i Sammenligning med de skjønneste fremmede Karter. - Jmellem det jydske Karte No. 7 og 9 er endnu en Aabning, som skal udfyldes med det jydske Karte No. 8, hvilket af Kobberstikker Sonne i Birkerød skulde have været leveret i Juni 1807, men da dette endnu ikke er færdigt, saa vil Selskabet, ifald det ikke afleveres til dette Aars Udgang, formodentlig nødsages til at tage det fra ham, og indkalde ham for Domstolene, for at erholde Godtgjørelse for den Tidsspilde og det Tab, som er foraarsaget ved dette lange og utilladelige Ophold. – Samlingen af Materialier til den danske Ordbog er bleven betydeligen forøget ved Excerpter og indsendte Bidrag i det forløbne Aar; af Bogstavet Kstaaer tilbage, nemlig 22 af det Nyerupske Manuskript, og 50, som ere ordnede af AmanuenstMolbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
J Christiansands Avis takker Contreadmiral H. Lütken, Chef for Norges flydende Kystforsvar, Tonsbergs Jndvaanere i Almindelighed, der have viist Velvillie mod et Partie Søefolk, som, efter at have beskyttet de nærmeste Sølyster hele Aaret, bleve indqvarterede der for denne Vinter, ligesom og Kjøbmand Hr. Frans Bull i Særdeleshed, der har overladt Søetaten et ham tilhørende Landsted, Præstøe kaldet, til Sygehuus siden Aaret 1808 for en, efter den Tid rimelig Leie, og efterat han i Forveien havde ladet Contreadmiralen vide, han maatte opsige dette Sted, da han nu selv behøvede det, har overladt det fremdeles til Sygehuus, indtil Udgangen af Aaret 1818, uden at han forlanger mindste Forhøielse i Leien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Mariboe, d. 19 Debr. J Henseende til det mishandlede unge Menneske i Soesmarke, er følgende anatomiske Efterretning meddeelt. Membrumvirile er i Behold og ubeskadiget. Strotum er ganske afskaaren. Funiculus spermaticus dexter, samt dens vedhængende testiculus derter er ganske afskaaren med samt dens omliggende Deele. Funiculus spermaticus sinister og testiculus sinister er i Behold, men dog ved Snittet noget beskadiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
- Den 23de dennes blev afgangne Provstinde sal. Wulf begravet paa Mariboe Kirkegaard i Familiens indelukte Gravsted. Hendes Gravsted kan altsaa ikke, som saa mange andres, blive nedtraadt og nedkjørt. Et talrigt følge ledsagede hende til sit Hvilested. Hr. Pastor Boeck parenterede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Mariboe Av.)(Med dette Numer sluttes ottende Aargang.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Subskriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Det tilbringes Subskribenterne til Gange ugentlig, og betales med 2 Rdlr. 3 Mk. Qvartalet fra næstkommende Nytaar af.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-12-28
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Efter Udgiverens Mening gives der kun to Maader, hvorpaa Davids Psalmer kunne omplantes i andre Tungemaal, enten ved næsten ordrette Oversættelser, hvori man søger at giengive Originalens glimrende og sublime Skjønheder med speiltroe Farver, eller i aldeles frie Efterligninger, hvor man kun holder sig til Digterens Jdeer, og søger at give dem langt større Udvikling og Omfang. Men til begge Deele udfordres der mere end mange maaskee troe. Den, som skal levere en god ordret Oversættelse af nogen af de hellige Sangeres Værker, maa være ligesaa nøie bekiendt med det Sprog, han oversætter af, som det Sprog, han oversætter i to Egenskaber, som sjelden findes forenede. Den, som vil levere heldige Efterligninger af Davids Psalmer, maa være trængt dybt indi den Mand, der besiellede Digteren, maa føle det Store og Høie i den hellige Poesie. Maadelige Bibeloversættelser, hvori de herligste Tanker ved Oversætteruvidenhed have faaet et tilsyneladende burlesque Udseende, have ofte været vældige Vaaben, i en Voltaires og ligesindede Menneskers Hænder, der ret troede at have udrettet noget Stort, naar de gjorde Historiens ældste, helligste og ærværdigste Monument latterligt i en enfoldig og vankundig Skares Øine. Skade, stor Skade, at ogsaa vor Bibeloversættelse er som den er. Vel have vi enkelte fortræffelige Oversættelser af enkelte Bøger og Stykker, som af en Hornemann, Bastholm &c.,men disse komme desværre saare sjelden i Almuens Hænder. Den tyer sædvanlig til den almindelige Oversættelse, som bærer alt for tydeligt Præg af at den er bearbeidet efter Luthers tydske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Man har, som bekjendt, adskillige ypperlige tydske Oversættelser af Davids Psalmer; blandt andre een af den berømte Mendelsohn, der, efter hans Forsikkring, er Frugten af ti Aars Arbeide. Men de fleste af disse Oversættelser have – man tilgive mig dette dristige Udtryk - den Feil, at de ere metriske. For at give Oversættelsen en metrisk Form, som er aldeles fremmed for Originalen, gjør man ikke sjelden Vold paa denne, og bortvisker mange af dens livligste og kraftigste Træk. Unægteligen har den gamle hebraiske Poesi havt sin Metrik, men den synes saa ganske glemt, at intet Spor deraf nu er meer tilbage. Vil man altsaa levere en Oversættelse af de hellige Sangeres Værker, hvori Originalens høie Aand ikke skal forsvinde, saa maa de være ligge efter Ordene. Adskillige Mørkheder ville derved vel opstaae, men disse vil rigeligen erstattes ved mangfoldige frelste Skjønheder. Da mange Ords oprindelige og sande bemærkelse kun kan udledes ved bestandige anstillede Sammenligninger, og dette forudsætter et meer end almindeligt Bekiendtskab med dette vanskelige og med Dunkelheder opfyldte Sprog, saa vil man i en forde orientalske Sprogs Studium saa høist ugunstig Tidsalder vel neppe saa snart og saa let kunne vente sig en Oversættelse af de hellige Poesier, der, følgende sin Original Ord for Ord, giengiver os den i hele sin majestætiske Høihed og Betydningsfuldhed. Hvorvidt det imidlertid er mueligt endog ved en næsten ordret Oversættelse at kunne omplante Davids Psalmer paa Dansk Bund, uden at disse østerlandske Blomster ved denne Omplantning just behøve at tabe meget af deres oprindelige Skjønhed og Vellugt, det vil Sagkyndige bedste kunne bedømme af efterfølgende Oversættelse af den 148de Psalme. Lover Herren, lover Jehova, Lover ham i det Høie, Lover ham alle hans Engle, Lover ham alle hans Hære! Lover ham Solen og Maanen, Lover ham Lysets Stjerner, Lover ham Himlenes Himle, og de Vande, som ere over Himlene De love Jehovas Navn, thi han bød og de skabtes. Og han befæstede dem for stedse og evigen. Han gav dem Lov, og de overtræde den ei. Lover Herren fra Jorden, Souhyrer og alle Afgrunde, Lyn og Hagel, Snee og Taage, Stormvinde, som fuldbyrde hans Bud. Bjergene og alle Høie, Frugttræet og alle Crdere. Dyret og alt Qvæget, Krybet og alle vingede Fugle, Jordens Konger og alle Folkeslag, Hovdinger og alle Jordens Dommere, Ynglinger og Møer, Oldinger og Knøse, de love Jehovas Navn, thi ene hans Navn er stort, hans Hæder er over Jorden og Himlene. Han reiser sit Folk Horn. En Lovsang for alle hans Yndlinger, For Jsral hans beslægtede Folk. Hallelusa."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Jndenlandske Efterretninger. Om Universitets-Festen i Norge. (Af Budstikken.) Christiania, d. 12 Dec. 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
J Gaar var den festlige Dag, da hele Norge søgte at tolke den bedste af Konger, hvor inderlig det erkjender Allerhøistsammes uskatteerlige Gave: et Universitet i sit eget Skjød. Ogsaa her stræbte Frederik den Sjettes troe og taknemmelige Undersaatter offentlig at udtrykke ham sine Følelser i denne Anledning. J et af Slotspræst Pavels forfattet Program blev Dagen tilforn Hovedstadens Jndvaanere, paa sædvanlig Maade, underrettede om Festens Hensigt og Anordning, samt indbudne til at deeltage i Samme. D. 11 Dec. Kl. 10 Formiddag forkyndte 9 Canonskud fra Fæstningen, at Høitideligheden tog sin Begyndelse. Paa samme Tid aabnedes Indgangen til vor Frelsers Kirke, hvortil billetter vare uddeelte for en moderat Priis til Bedste for de Fattige. Midt i Kirkens Kors saaes Hs. Majestæts Buste, omslynget af en Egekrands og omgiven af Graner, som vare gjennem flettede med Blomsterkrandse. Ved Busten paraderede 3 Officierer, som tillige vare Riddere af Dannebrog, og paa begge Sider 6 Elever af Milital og 6 af Cathedral=Skolen. En Afdeling af alle Garnisonens militaire Corps havde i Forveien trukket op med flyvende Faner og klingende Spil, og taget Plads i Rader i Kirkens Gange. 50 af Landcadet-Corpset og ligesaa mange af Cathedral Skolens Elever vare meddelede frie Billetter. Orchesteret var anbragt paa en Forhøining ved Siden af Prædikestolen. - Efterat Byens Jndvaanere og Embedsmænd havde forsamlet sig i Kirken, alle i Høitidsdragt, ankom Kl. II Hans Høisyrstelige Durchlauchtighed Prinds Friedrich af Hessen, Norges Vice=Statholder, med følge, escorteret af Byens frivillige ridende Corps. Da Høisamme havde taget Plads paa Hs. Majestæts Stol, blev, ved det musikalske Lyceums Medlemmer, udført første Deel af en Cantate, som var forfattet af Overlærer St. Platou, og sat i Musik af Statsraad Falbe. Jdet Sangens og Jnstrumenternes harmoniske Toner opfyldte Kirkens Hvælvinger, hævede sig hver følende Nordmands Hjerte ved den Tanke: at hans Brødre overalt i Norges Egne, fra Svinesund til Nordcap, paa samme Dag, maaskee i samme Time, delede hans Følelser og Bønner for den ædle Fyrste, der opfyldte Norges kjæreste Ønske, og omringede sit elskte Navn med uudslettelig Glands i Fædrenelandets Aarbøger. Da Musiken taug, besteg Hs. Høiærværdighed, Biskop Bech, Prædikestolen og holdt en til Festens Hensigt passende Tale, medens den største Orden og Taushed herskede i den talrige Forsamling. Da Taleren nedste, blev Cantatens anden Deel udført, og Enhver forlod med rørt Hjerte Algodheds Tempel; - Tanken dvælede ikke allene ved den nærværende store Fest, men ilede ud i Fremtiden, gjennem hvis Taagesler den troede allerede at øine Morgenrødens stigende Straaler over Norges lykkelige Dale, - og luende Tak til Albestyreren opstod af Hjertets Grund tilligemed de varmeste Ønsker for Konge og Fædreneland. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
For det ved Billetternes Salg indkomne PengeBidrag blev en glad Dag foranstaltet for Byens, Opsloe's, og Forstædernes Fattige, som, 744 i Tal, let, deeltoge i et qvægende Maaltid, og yttrede deres Følelser for Kongen og Landet i en Sang, som var forfattet af Præst Wulfsberg. - Om Aftenen Kl. 7 1/2 samledes Selskabets Medlemmer og Damer, henved 500, til et festligt Bal og Aftensmaaltid. Paa den store Plads udenfor det Huus, hvor Selskabet forsamledes, var opreist en Obelisk, 15 Al. høi, hvis fire Sider vare transparente, og indenfra oplyste med Lamper. Øverst paa hver af Obeliskens Sider saaes Hs. Majestæts F. IV. Navnetræk, omslynget af en Ege- og Laurbærkrands, og derover en kongelig Krone. Paa Hovedsiden læstes under Kongens Navn: Stifteren, Den 2den September 18II. Og paa Piedestallen var anbragt Minerva's Tempel i en skjøn Klippe=Egn. Paa den anden Side saaes Nora at sætte en Krands paa Hs. Majestæts Buste, og ovenover læste man denne Jndskrivt: Ja, elskte Fredrik, herlig har Du Dig, En evig Krands udi Din Krone vundet, Og klippefast, den Fjerde Christian lig, Hver Nordmands Hjerte til Dit Hjerte bundet. Tredie Side forestillede en Genius, som med Blomsterkjæder omslyngede Danmark og Norges Vaaben, og derover læstes: Da Vold og Mistroe fordum søndersled Det Baand, som omvandt Nordens Trillingrige, Blev Dan og Nor med Broder=Enighed Sin Pagt saa troe – den kan de aldrig svige. Paa den fjerde Side saaes adskillige bevingede Genier, som jagede foran sig en Samling af mørke Skyer, bag hvilke Solen straalede frem over en blid Fieldegn, i hvis Baggrund faaes en Udsigt af Christiania, og derover denne Jndskrivt: Mildt Haabets Stierne skal for Øiet svæve, Til Dagen monne grye paa Himmelen; Da Solen skal i Morgenglands sig hæve Og over Norge straale herligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Malerierne vare med Smag og Konstsands udførte af den unge danske Maler Vogt, og Jndskrivterne tagne af Feldtprovst Munchs Digt: "Til Kongen, da han gav Norge Universitet." Rundt om Obelisken vare anbragte smaae Colonner med transparente Vaser og Festons af Lamper, og langs med Huset blussede Beegkrandse. Det hele dannede et skjønt Syn, og overalt paa Pladsen lød den forsamlede Mængdes lydelige Juhlen. Det skjønne og blide Veirligt begunstigede tillige Dagens Festlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Hs. Durchl. Prinds Friedrich, forøgede Selskabets Glæde ved sin høie Nærværelse. Overalt herskede den muntreste Stemning. Kl. 12 blev anrettet, og ved Aftensmaaltidet udbragtes de hietteligste Skaaler for Hs. Majestæt Kongen, Tvillingrigets hulde Fader, Hs. Majestæt Dronningen, Norges Universitet, og Norges Vice-Statholder, (hvortil Sange vare forfattede af Feldtprovst Munch), under Canonernes Torden og Pokalernes Samklang. De tilstædeværende Norges Mænd vare alle Medlemmer af det kongelige Selskab for Norges Vel: ved Prindsens Taffel sad saavel Haandværkeren som Statens første Embedsmænd - det var en sand Folkefest. Alles Hjerter glødede for Fædrenelandets og Kongehusets Vel. Efterat Hs. Durchl. havde forladt Selskabet, blev Ballet fortsat til den lyse Morgen - og saaledes endtes denne Fest, under de lykkeligste Forvarsler for det store Anliggende, som havde givet den Tilværelse. J. Storm Munch.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Christiania, d. 20 Dec. Den almene Glædes- og Taksigelses=Fest den 11te dennes blev i Biri paa følgende Maade høitideligholdt: Efter en af Stedets Sognepræst Hr. Schytt til Dagens Anledning passende Tale af Prædikestolen, begyndtes en liden Vocol- og Jnstrumentalmusik fra Orgelet, hvorunder vores værdige og høit elskede Hr. Amtmand Sommerfeldt fremgik, ledsaget af de øvrige Tilstedeværende, for at yde deres Gave til Stedets Fattige. Efter sluttet Høitidelighed i Kirken mødte Sognets meest Trængende i Præstegaarden, hvor en, af Hr. Proprietair Lysgaard paa Svennes, tilsendt Gave af 100 Rdlr. blev efter foregaaende Ligning uddeelt til Disse, og modtaget med Glædestaarer og de oprigtigste Taksigelser til den ædle Giver. Derpaa indfandt sig efter Jndbydelse de paa Stedet boende Embedsmænd og øvrige conditionerede Familier, tilligemed mange af de værdigste Gaardebrugere med Koner og Børn hos bemeldte Hr. Lysgaard, til et Middagsmaaltid. Ved Bordet bleve, under Canoner og Jnstrumenters Lyd, Skaaler anbragte og Sange afsjungne for vort elskte Kongehuus, for det nye Universitet, Oplysningens Fremme i Landet m. fl. Siden fornøiede Selskabet sig med et Bal til Kl. 3 om Morgenen, da det adskiltes med de gladeste Følelser og med skjønsom Tak til den Mand, der paa egen Bekostning og paa saa hædrende en Maade havde udmærket denne for Landet saa vigtige og glædelige Festdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
(Af Christiania Avis.)¬ J Fredags høitideligholdt det kongelige kjøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab dets Stiftelsesdag og Jule-Gilde, ved hvilken Høitidelighed Hans Maj. Kongen skjænkede Selskabet sit Portrait. Ved Portraitets Fremstillelse i Selskabets Forsamlingssal blev af Fuglekongen Hr. Kammerherre og Oberst v. Friboe for en talrig Forsamling tilkjendegivet, at Hs. Maj. allernaadigst havde foræret Selskabet Sit Portrait, hvorefter Hr. Conferentsraad Cold, Commandeur af Dannebrog og Deputeret i det danske Cancellie fremtraadte og holdt en til Høitideligheden passende Tale. Sange af Thaarup, Baggesen og Øhlenslæger bleve afsjungne, og Canonerne løsnedes. Selskabet, hvoriblandt Deres Høiheder Prindserne Christian og Ferdinand befandt sig, begav sig til Taffels, hvor Hs. Maj. Kongens, Hds. Maj. Dronningens, Hs. K. H. Kronprindsesse Carolines og det øvrige kongl. Huses Skaaler bleve frembragte under Canonernes Løsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
Det Kongelige Kjøbenhavnske Skydeselskabs Oprindelse og Fremvext er ikke saa almindelig bekjendt, at jo følgende Efterretninger derom ville læses her med Jnteresse. Da de Tydske mod Enden af det 12te Aarhundrede her i Rigerne oprettede Handels=Stuer og Broderskaber, var og eet i Kjøbenhavn under Navn af: Hilgen Drevaltichheits Gilde edder Broderschapder Dudeschen Kumpanye to Copenhauen. De Danske oprettede ligeledes et Handelslaug og Broderskab under det Navn: Hellig Trefoldigheds Laug udi det Danske Compagnie. Begge disse Broderskaber vare ved Magt indtil under Kong Frederich den Første, da det Tydske undergik. Men det Danske forblev, havende sin Oldermand og Skaffer som forhen. Brødrene begyndte, efter andre Kjøbmænds Exempel i Meklenborg og Preussen, at øve sig udi at omgaaes med Skydegevær. Dette forvoldte, at andre, som ikke befattede sig med Handelen, indgik i dette Broderskab. Kong Christian den Tredie bifaldt Brødrents Foretagende og indgik 1642 i Broderskabet. Han skienkede Compagniet en Sølv forgyldt Papegøie, veiende 13 Lod, hvilken hans udi en Sølvforgyldt Kjæde. Paa Papegøiens ene Side var Kongens Brystbillede med Glas for, paa den anden Side, under Papegøiens Vinge, var en Caledon. Papegøien stod paa en Green, hvorpaa Aarstallet 1542 og Konstnerens Navn betegnet med Bogstaverne I. S. Dette Ærestegn blev af den, som eengang om Aaret gjorde bedste Skud til Papegøien, baaret fra det Sted, hvor der blev skudt uden for Stadens Vesterport til Compagniets Huus, hvor Kongen paa samme Dag lod give Skytterne et Giestebud. Compagniet havde da sit eget Huus i Compagniestrædet. Tilligemed Kong Christian den Tredie, som indgik 1542, indkom Rigens Raad og andre af Hs. Majestæts Betientere. J de efterfølgende Aar befandtes Selskabet at bestaae af Personer af alle Stænder uden Forskjel, Kongens høie og andre Betjentere, Kirkelærere, Handels- og Haandværksmænd i og uden for Rigerne boende. Kong Frederik den Anden gav Compagniet Accisefrihed paa 10 Læster Rostokker Øl. Endskiønt Compagniet havde sit eget Huus i Staden, foretoges Skydeøvelserne dog ikke der, men paa beleilige Pladser enten i Staden, eller uden for, og da Selskabet ikke eiede nogen af dem, maatte det til stor Uleilighed ofte forandre Sted. Kong Christian d. Femte befoel 1694 daværende Politiemester i Kjøbenhavn, Cancellieraad Claus Rasch, at udsee en beqvem Plads til Skydeøvelserne, hvilken ogsaa blev valgt uden for Nørreport, hvor den Fuglestang, som blev brugt til at afrette Falke paa, stod. Kongen foreskrev derpaa Compagniet Love, bestaaende af 19 Artikler, som findes i de trykte Forordninger for Aar 1694. Han beskikkede Politiemester Rasch til at være Directeur, og fire andre Mænd til Dommere, som de af ham selv underskrevne befalinger udvise. To Slags Skydeøvelser bleve anordnede, nemlig at skyde til Skiven og til Fuglen. Den første hver Onsdag fra om Morgenen Kl. 8, og den anden 2 Gange om Aaret, nemlig Onsdagen efter Pintsedag og Onsdagen efter Laurentii Dag. Ligesom forhen holdtes 2 Forsamlinger i Broderskabet, kaldede Jule og Pintsedrik. En Skriver blev antagen for aarlig Løn 100 Rdlr. (Slutningen i næste No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-01
J Fredags Aftes stod Skuespillerinden Jfr. W. C. Rosing paa Liigparade i hendes Bolig i Gothersgaden. Der strømmede saa mange Mennesker til, som ønskede for sidste Gang at see denne Thalia's Yndling, der i Livet havde skienket dem saa mangfoldige behagelige Øieblikke, at man, for at holde Orden, maatte have Vagt og Politie ved Indgangen. Selv i Døden havde Emilie ikke tabt den Ynde, der paa Scenen udbredte saa megen Glands over hendes Spil. Det var den sovende Jda Mønster man her saa liggende med en Blomsterkost paa Brystet, rolig og blidt. J Løverdags Middag blev hun bragt til sit Hvilested, paa Assistencekirkegaarden uden for Nørreport, ledsaget af Theaterdirectionen og de Kongel. Skuespillere. Mangfoldige Mennesker af begge Kjøn vare vandrede derud i den Tanke, at hun vilde blive jordet med Ceremonie. Men det Hele gik af uden Ceremonie. Allerede den Tanke, at man begravede her en Rose i Sneen, var nok til at stemme de Tilstedeværende til veemodige Følelser og offre den Hedenfarne en stille taknemmelig Taare.