JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-12-25
Ved Proclama, som læses ved Gierlev=Onsild Herredersret samt ved den B Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Gaardmand Rasmus Nielsen af Alstrup Bye, Mariager østre Sogn, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer; hvilket herved bekjendtgiøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 20de December 1830. Claudi.
Berlingske Tidende, 1830-12-25
Ved Proclama, som er læst udi den Kongelige Lands Overret 98 - 1830. samt Hof= og Stadsret her i Staden, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Bogtrykker ved Vaisenhuset afdøde Carl Frederik Schubarts og efterlevende Enke Frederikke Milhelmine Schubart, født Hansen, deres fælleds Boe, indkaldt. - Ugers Varsel, fra dette Proclamaes sidste Bekiendtgjørelses Dato, til, inden forbemeldte Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige havende Krav. - Ligesaa ere og den afdøde Mands Arvinger in lidte med lovligt Varsel, for at legitimere deres Arveret samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Et an sion i Kiøbenhavn, den 21de December 1830. Hansen. Scheel. Jie hochbetagte, vielighrige Kammerunser der, vor einigen Monten herselvst auf dem Kloster verstordenen, verwittweten Frau Generalin, Grusin Schack von Schackenburg, Namens Friedericke Margarethe Melchior, ist om 21sten October d. J. gleichfals mit Tode abgegangen, ohne eine Disposition in Betreff ihres geringfügigen, nur 120 Rthlr. Courantbetragende Nachlasses getroffen zu haben. Da nun die Erden dieser, au dem Danischen herstammende, Jungser Melchior dem hiesigen Gerichte, villig unbekannt sind, zur Ausmittelung derselden daher die Elassung einerlandublichen Proclams for nothvendig erachtet worden; so werden hiemittelst von Gerichts, und Rechtswegen alle und jede, welche an den obbesagten geringfugigen Nachlat der veil. Junger Friedericke Margaretha Melchior Erbe oder sonstige Ansprüche zu haben vermeinen, angefordert, sic damit binnen 12 Wochen, von der letten Bekanntmachng dieses Proclamangerechnet, bey den Klösterlichem Professionsprotocolle hieselbst zu melden, die zur Legitimation ihrer Erbe oder sonstigen Ansprüche dienenden Documente im Original zu produciren und beglaubiate Abschriften davon, unter Bestellung eines Procurator, bey dem Professionsprotocoll zurückulassen, mit der Verwarnung, das diesenigen, die sich innerhald obiger Frist auf dieses Proclam nicht gemeldet haben, demnachst von beregter Verlassenschaft gandlich ansgeschlossen seyn søllen, Gegeben Preetz im Klosterl. Gerichte, den 11ten Decbr. 1830. C. Ahlefeldt.
Berlingske Tidende, 1830-12-25
Ja der Bürger und Gastwitth Johann Petersen in Hadersleben, sein Tin hiesiger Stadt in Neuhadersleben sub No. 191 belegenes Wohn, hans cum pert. verkauft, dem Kauser ein reines solium zu liefern sich verpflichtet und zu diesem Behus um die Erlassung eines offentlichen Proclamsnachgesucht har, so werden Alle und Jede, melde an obgedachten, in Neu hadersleben sub No. 191 belegenen Wohnhause cum pert, ans velchenGrunde es sey, dingliche Ansprüche zu haben vermeinen, hiemit ein for alle mal bei Strafe der Ausschlietung angefordert, ihre Ansprüche unter Vorzeigung der Original=Beweise, Zuriicklassung deglandigter Abschriften derselben und und vennes Answartige, unter Bestellung eines Procuratoris ad acta innerhalb 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams ange rechnet im Stadtsekretariate blefeldst anzugeben. Wornach &c. Hadersleben, den 18ten December 1830.
Berlingske Tidende, 1830-12-25
Bürgermester und Rath, Schrader. Treditorerne i Stervboet efter Huusmand Mikkel Christensen, at . Sønderkiøge Bye, under Gammelkiøgegaards Gods, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Røge, den 22de December 183. F. C. Frederichsen.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Warschau, den 18de December. Det Warschauer Blad, Kurier, indeholder i et særegent Bilag en Aandling af Lieutenant Peter Wisocki ved Militairskolen, hvori han aflægger en udførlig Beretning om den nuværende polske Revolutions Oprindelse. Man seer deraf, at han allerede den 15de December 1828 stiftede en Sammensværgelse, som først bestod af ham og fem unge Lieutenanter: K. Paskirwitz, K. Dobrowolsk, K. Karsnick, A. Lasti og J. Gorowski. De Sammensvornes Tal voxede efterhaanden og de gik tilværks med stor Forsigtighed. Den polske Rigsdag anledigede de Sammensvorne til at gjøre deres Forbund almindeligere. De anseeteste Mænd (og saa den faldne General Niemcewitz) tiltraadte det. Tiden til Sammensværgelsens Udbrud var flere Gange bestemt, men stedse traadte Forhindringer i Veien. Det nuværende Udbrud var Resultatet af en kort Raadslagning, og de Sammensvornes Magt af saa stor til at deres Plan kunde mislykkes. Den 5te d. M. Kl. 5 om Eftermiddagen forsamledes henved 11 og Borgere af det patriotiske Selskab i Redoute=Salene, og sendte, i Anledning af Folkets og Hærens Misfornøielse, en Deputation af 12 Personer til den provisoriske Regjering. Nettor samme Tid vendte Regjeringens Deputerede tilbage fra Stor i Constantin, hvorfor Selskabets Deputation ikke strax kunde vorde hørt, men maatte vente indtil Regjeringens Deputation til Storfyrsten havde aflagt Regnskab for dets Mission. Derpaa erklærede Castellanerne Kochranowski og Dembowski og Grev Wlademir Ostrowski, Medlemmer af Regjeringen, Deputationen, at Administrationsraadet havde overdraget dem, at høre Deputationens Ønsker, men denne svarede, det var den paalagt, kun at udrette sit Hverv for hele det forsamlede Raad. Raadet inddrømmede omsider Deputationen dette Forlangende, og adskillige Poster forelagdes den nu skriftligt. Efterat Administrationsraadet havde hørt Deputationens Fordringer, erklærede det denne igjennem sin Præsident, Fyrst Adam Cartorisk, at alle Poster for Øjeblikket ikke kunde besvares, og lovede et fuldstændigt Sva 3die Dagen efter Klokken 9 om Formiddagen. Til samme Tid underrettede Raadet Deputationen om Udfaldet af den allerede bekjendte Negotiation med Storfyrsten. Deputationen er klærede herpaa, at Storfyrstens Svar ikke var ganske tilfredsstillende, og at det derfor ikke var overflødigt, at føje de Foranstaltninger, som Folket og Hæren foresloge. Conferencen varede endnu nogen Tid, hvorpaa de Deputerede forføiede sig bort. Det er ingenlunde de Bedrefindedes Hensigt her, at løsrivPolen fra Rusland, men ikkun at udvirke en friere Statsforfatning for Polen, under Hs. M. Keiser Nicolais Scepter, med en Vicekonge, der staaer Polakkerne og den polske Jnteresse nærmere.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Brussel, den 16de December. Den bekjendte Lord Cochrane har tilbudet sig at være den Velgiske Flaades Admiral, for en Gage af 25,000 Gylden; Grev Merode, som ikke er Søemand, derimod at paatage sig i denne Post, uden Betaling; formodentlig for at persiflere Cochran, da Belgien ingen Flaade har Haag, den 18de December. Den Efterretning, at H. K. H. Prindsen af Dranien hemmeligen var reist til Petersborg, er, ligesom den, der lod ham hemmeligen opholde sig i Haag, nu beviist, at have været et tomt Rygte. Det vilde være høist overflødigt, at gjendrive de franske Blades ondskabsfulde Angivelser om Prindsen, der - saa længe det convenerede deres Jnteresse - var deres Helt og Yndling. Prindsen lever i London, befinder sig vel; hverken lider han af Sindsforvirring, eller pønser paa nogensomhelst af de Planer, som man i Paris er fuul nok at tillægge ham. Vel mueligt, at Begivenhedernes Gang udvikler sig fordeelagtigere for hans Rettigheder, end Belgiens Styrere og deres Tilhængere i Paris ane. Orangisternes Antal er saa talrigt og voxer daglig saa meget i Belgiens plyndrede og endnu ikke plyndrede Byer, at ikkun den af herskesyge og troløse Adelsnidinger og intriguante Klærket ophidsede Pøbel i Byerne, og de Frankrige, formedelst Sprog slægtskab, hengivne vallonske Landboere, hidtil have forhindret en Reaction. Baade i Gent og i Lüttich bærer man Orangefarverne aabenlyst, og selv i Brüssel drikker man uden Sky baade den ædle Kong Vilhelm og hans Søns, Prindsen af Oraniens, Skaal. Det er blot Skræk for den militære Magt, som holdet mange fra at tilkjendegive deres Hjertes Mening; men allevegne er man kjed af den byrdefulde, kostbare provisoriske Regjering og af Partiernes Gøglespil. Adskillige af Revolutionens Høvdinger sukke nu over deres egen Gierning, og ønske den gamle Tinge nes Orden tilbage. De Velsindede have trukket sig tilbage som neutrale, Andre har den vægelsindede Aura popularis fortrængt. - Jfølge de paalideligste Efterretninger, som vi have erholdt directe fra London, kunne vi forsikkre, at Hr. var de Weyers Beretning om Jndholdet af hans Samtale med Prindsen af Oranien er vanskabt, sophistisk fordreiet, tildeels opdigtet. Denne unge Mands Overmod, der, meer ved tilfældige Omstændigheder end ved udmærkede Talenter, er bleven til Noget, og i sin ungdommelige Enthusiasme ikke veed at finde sig i denne pludselige politiske Betydenhed, har ikke havt ringe Deel i hiin vist ikke laconiske Rapports pralende Phraser. -Man veed nu med bestemt Vished, at Luxenburgernes Stemning ingenlunde er det retmæssige nederlandske Dynastie saa fjendisk, som de belgisk franske Blade forsikkre. Alle Ophidselse, skeete fra uduelige, svigfulde og venale, Embedsmænd i Storhertugdømmet, der haabede, under en Regjeringsforandring, at kunne siske i rørte Vande. Men alle deres Anstrængelser, at formaae Folkemassen til at gjøre Oprør, vare frugtesløse, indtil de omsiden skuffede den bedaarede Almue med den ligesaa taabelige som logne agtige Forsikkring, at den i Fremtiden ingen Skatter skulde betale!
Berlingske Tidende, 1830-12-27
London, den 10de December. Hr. Ewarts nyelige Valg (i den afdøde Huskissons Sted) til Liverpools Repræsentant i Parlamentet er et ligesaa tro som sørgeligt Billede af den poliske Moralliets Tilstand i England, man var beføjet til at troe, at Bestikkelse skulde være umuelig i en saa stor og riig Bye som Liverpool men Udfaldet viiste, at der gives intet Parlamentsvalg i England, som ikke kan kjøbes. naar dertil findes en Candidat, der er riig nok til at betale. Da Loven straffer Valgstemmernes Kjøb med Valgets Annallering, saa pønse Kjøberne paa allehaande underfundige Forholdsregler til at eludere dens Anvendelse. I Liverpool havde man dennegang opført en Muur nærved de saakaldte Hustings", hvor Valgsedlerne afleveres, med to smaae runde Aabninger, over hvilke stode et D. og et E. Saasnart en Vælger havde givet sin Stemme, gik han hen til Muren og stak sin Haand igjennem een af Aabningerne: gjennem D., dersom han havde stemt for Dennison, gjennem E., for Ewart (begge Hovedrivalerne), og modtog at en usynlig Haand den stipulerede Sum. Thi der gives ingen Lov, som forbyder, at stikke Haanden ind gjennem en Aabning i Muren og saaledes lægge Penge i en Andens Haand; da baade Giveren og Modtageren kunne gjøre Eed paa, at de hverken havmangeaarigt Bestikkelighedsystem har i England ødelagt al poli seet eller talet med hinanden; saa kunne de ikke straffes. - En tisk Dyd i England. Det er tvivlsomt, om det med den bedste Villie kan lykkes patriotisksindede Mænd, at tilvejebringe en mindre corrumperet Repræsentation; da Valgollegierne ere saa beredvillige til at sælge sig til den Meestbydende. Man fordrer Valg ved Ballotage, og den offentlige Mening ønsker det, men hvorledes kan Afstemningens Form afholde en Vælger, der vil sælge sin Stemme, fra at gjøre dette, J Torsdags blev den berygtede Radikalteformer Hunt valgt til Repræsentant for Preson, med en Majoritet af 411 Stemmer!!
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Paris, den 16de Decembr. Den egentlige Proces imod de fire fængslede Exministre begyndte i Gaar. Hver af dem blev særskildt forhørt, men ikkun høist faa Kjendsgierninger af nogensomhelst Jnteresse bleve udlokkede af dem, foruden dem, som de foregaaende Forhører havde draget for Lyset.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Moniteuren af 17de December indeholder en Kongelig Forordning, ifølge hvilken 80,000 Mand skulle udskrives. Exministerne beraabe sig paa den Tavshed-Eed, hvilken de, som Medlemmer af Kongens Geheimee Statsraad, ved deres Jndtrædelse i samme havde aflagt, som et Paaskud til at kunne vægre sig ved at give nogensomhelst Forklaring om det, der foregik i Cabinettet. Publicum synes nu overtydet om, at den moralske Responsabilitet ene hviler paa Carl X, og at Exministerne i Blinde have været et, vel i og for sig selv agtværdigt, men af dem taabeligen mistolket, Loyalitetsprincips Trælle. Polignabenægter, nogensinde at have givet befaling til at skyde paa Folket, og erklærer, at han, ved Uroelighedernes første Udbrud, gjorde Alt hvad der stod i hans Magt, for at udvirke de usalige Forordningers Tilbagekaldelse. Hertugen af Ragusa, Marskalk Marmont, synes at have beger umiddelbart fra Kongen selv. Da Polignac under Forhøret fattet sig lidet eller intet med Ministrene, men havt sine befalinringstilstand?" svarede han : "dette Spørgsmaal kan jeg ikke be spurgdes: hvo gav det Raad, at Paris skulde erklæres i Beleisvare." Retten synes at have antaget dette evasive Svar som en temmelig ulvetydig Tilstaaelse om, at Carl X selv havde tilraadet dette skrækkelige Skridt.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Paa Gaderne i Nærheden af Pairsrettens Local faaes en uhyre Menneskevrimmel. Man sporede ikke mindste Tilbøielighed til Uorden. Denne Rolighed synes at vidne om, at en Forandring, har fundet Sted i Folkets Gemytter, der er Barmhiertighed mod hiine Forbrydere gunstigere. - Det dømmende Tribunal tilstaaer er tilende, ere Sessionerne ikke offentlige, men Rettens Over Pairskammeret de Anklagede alt mueligt Forsvar. Naar dette veielser skee inden lukte Dørre. I Pairsretten er megen Jury, men enhver Pair er baade Jurymand og Dommer. Han afgjør først : om de Anklagede er skyldig, og dernæst, i saa Fald, Straffen. Disse Spørgsmaal forelægges særskildt hver Pair, der begyndes med den yngste; enhver svarer: "Skyldig, eller ikke Skyldig", og enhver maa gjøre Rede for Grundene til hans Mening. Han taler fra sit Sæde, og ingen af hans Colleger har Ret til at afbryde ham. Men naar Vateringen begynder, saa staaer det en hver Pair, som ønsker at kuldkaste deres Meninger, der tilfor have voteret, aldeles fri, at gjendrive dem. Enhver Pair opfordres ved sit Navn to Gange til at vorere; Stemmerne sammentælles ikke, før efter det andet Opraab, at Pairerne kunne modificeres deres Votum efter de Meninger, som de ved det første Opraab have hørt. Naar der er stemt om det første Spørgsmaal, "Skyldig eller ikke Skyldig," stemmes om det andet, angaaende Straf sens Bestemmelse. J det nærværende Tilfælde har Pairsretten at dømmes om en Forbrydelse af et Slags, hvorom Loven Intet bestemmer; om et særegent Statsforræderie. Da det her ikke har Loven til Veileder, er det ene overladt til dets Samvittighed, at bestemme Brødens Grad og dens Straf. Dommens Gyldighed afgjøres ved fem ottende Dele af Stemmerne.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
J Pairskammerets Domsal blev Ingen indladt uden Billet, Damer ere i Frankrige udelukkede fra at overvære Criminalforhandlinger; ligesom deres egen Følelse af qvindelig Anstændighed udelukker dem fra at være Tilskuerinder af Henrettelser. - Fyrretyve Pladser vare forbeholdte Avisredacteurerne for deres Hurtigskrivere. - Paa venstre Side af Pairernes Sæder var en Bænk for de anklagede Exministre. Ligeover for dem sadde de tilsagte Vidner, blandt hvilke man bemærkede Lafitte, Casimir Perrier, og Fl. Kl. 10 bleve de Anklagede indførte. Den største Tavshed herskede i Salen. - Fyrst Polignac syntes at være meget roelig. Hans Ansigt var blegt, hans Øine hæftede paa Jorden. Han sad ubevægelig. - Grev Pepronnet var meget muntrere; han helsede Forsamlingen, og smillede. - Grev Chantelauze syn tes at lide, men hans Holdning og Bevægelser vare trodsede. Han slog Armene overkors og mønstrede Forsamlingen med et frækt Blik. - Grev Guernon-Ranville saae meget nedslegen ud. Nu blev Dommernes Ankomst anmeldt. Alle Pairer vare i fuld Costume. Præsidenten, Baron Pasquier, aabnede Sessionen. Alle de fire Anklagede protesterede mod Legaliteten af Processens Jnstruction og de af samme følgende retlige Resultater.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Schweiz. Forandringen af Constitutionen i Freyburg yttrer allerede gavnlige Følger. Denne Canton, hidtil Jesuitismens Focus, har forviist Jesuiterne fra dens Grændser. De franske Carlister og Congregationister, som derfra sendte Complotter imod Frankrige, drage i Til bort, og den Freyburgske Coureers Presser, der forkyndte Loyolas Lære, ere ødelagte. Den forrige Regjering, her var, ligesom i de øvrige Schweizer=Cantoner, aristokratisk, den ny populære Regjering har proclammeret lige Rettigheder for alle Jndvaanere. Opraabet til Frihed udgik fra den protestantiske Menighed i Murten, men fandt snart almindeligt bifald blandt alle catholske Jndvaanere.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Athen, den 20de October. Tyrkerne ere beskjæftigede med at sælge deres Eiendom i Attika, og de Priser, hvorfor de sælge dem, frembyde Udsigt til en anseelig Vinding i Fremtiden. Man undrer sig over, at europæiske Capitalister ikke sætte deres Penge i faste Eiendomme, her, det vilde være det bedste, de kunde gjøre. - De tyrkiske Sælgere synes tilbøielige til at betale den Gjæld, der hviler paa deres Grundstykker. Athens Fæstning er endnu i Muselmændenes Hænder, og forbliver det Sandsynligviis Vinteren over. Kanonerne og Kuglerne bringes hver Dag ombord paa en tyrkisk Orlogsbrig. Patrona Baien, (Skibschefen) som opholder sig her og allerede før har udført et lignende Hverv ved Negropont, har ladet Fæstningen besætte af medbragte regulaire Tropper. Adskillige albaniske Compagnier ere afskedigede, kun faa Tropper blive tilbage, de faae deres Nationer, men ingen Lønning. Athen frembyder intet andet Skue end - Ruiner; i hele Byen er ikke en heel Vinduesrude; de ere lykkelige, som have beholdt nogle usle Vinduesskodder, for at beskytte sig mod den allerede begyndende Vinterkulde, og for tillige at skaffe sig lidet Daglys. De eneste Næringsmidler ere Kjødet af Gedebukken, som man endda ikke altid kan faae og nogle fisk, men disse ere, ligesom Brød og Viin, overordentligt dyre. Om Landets Anliggender vides her Intet; men saa meget er vist, at de muselmanske Beboere ifølge deres Herres Befaling have beqvemmet sig til Udvandring.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Andenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Kjøbenhavn, den 27de December. Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 7 1/2. Hans Majestæt har under 1ste dennes allernaadigst resolveret, et den, sidst ved Placat af 17de Januarii 1828, midlertidigt ilstaaede Afgiftsfrihed og Godtgjørelse af den erlagte fulde Indførselsconsumtion for indenlandske Producter, som udførtes til de anskevestindiske Øer, maa være gjeldende indtil videre.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Under samme Dato er en lignende Placat for Hertugdømmerne lesvig og Holsteen udkommet.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Ledige Embeder. Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie, arlum Sognekald i Tønderns Provstie.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Under Rentekammeret: Amtsforvaltertjenesten i Reinfeldt. aution i Kongelige 4 pCt. Obligationer 3600 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Befordringer. Under det danske Cancellie. Den 17de December er d. theol. J. Holm beskikket til Catechet ved den Danske Garnins=Menighed i Kjøbenhavn. Den 20de, Cand. theol. T. W. denburg til Sognepræst for Sorterup og Ottestrup Meenigheder, Sjælland.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Ved den dybeste Smerte bringer jeg herved fraværende Familie og de Venner det sørgelige Budskab, at min elskede Mand, Cancellie ad og Postmester Hans Seidelin Benzon, ved Døden afgiledagen den 17de dennes, i sin Alders 48de Aar. Kiøbenhavn, den 23de December 1830. Louise Benzon, født Juel.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Litteratur.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
fra Pressen er udkommen: De skiønne Kunsters Tilstand i Sverrig fra Gustaf den Tre es Thronbestigelse indtil den nyeste Tid, af J. P. Miller udh. 6 1/2 s. J. H. Schubothes Boghandling.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Nye Musikalier. Paa Undertegnedes Forlag er udkommet: 1) Musikalsk Nytaarsgave for Pianofortespillere indeholende 4 nye Gallopader og Valse af den yndede Dandsecomponis chlossbauer nye Cotillon og Francaise af den Stumme i Portici, i uleurt Omslag, 1 Rbd. 32 s.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
2) Pariser Revolutionen af musikalsk Malerie af de mærkværge Juli Dage, for Pianosorte, indeholdende Stormklokkens Lydeldraab, Krigssang, Marseiller= og Pariser-Marsch, Seiersfest. m., 1 Rbd. C. C. Lose, Gothersgaden No. 343.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Jm Skibsfartscanalers Gravning i Aaben-Søe, samt Tørveskiæring under Vandet, og dens videre Behandling, ges hos Reizel, paa Store Kiøbmagergade No. 6, og hos Boghandler teen paa Børsen No. 2, samt Hiørnet af Pilestrædet No. 121, i Stuen, 1 hos Udgiveren J Wilstrup i Roeskilde, for 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
AVERTISSEn NT. de sædvanlige Terminsforretninger ved Credit-Cassen for Huuseierne i Kiöbenhavn foretages hver Sögnedags Formiddag fra Kl. 10 til indtil Maanedens Udgang. 105 Rbd. 3 Mk. 10 s. S. 4 T. Umyndiges Midler, under Aagaardverformynderie, kunde erholdes tillaans, imod lovbefalet Sikkerhed, naa an derom snarest mueligt henvender sig til Undertegnede. Aagaard pr. Slagelse, den 23de December 1830. Sonnesen, Forvalter. Fra Draxholms Birks Overformynderie ere strax til Laans 481 Rbd. 1 Mk. ) 13 s. S. og T. af Umyndiges Midler, mod anordningsmæssig Sikkerhed, Skulde der være en Familie der ønskede deres Sønner i Kost m.v. heri Byen, da kan samme erholdes hos en dannet Familie af Embeds lassen, og om forlanges tillige Lærdom for moderat Betaling. Billet mrkt. orden No. 8, aflægges paa dette Blads Contoir inden den 24de dennes Auctioner.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Tirsdagen den 28de December førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4, bliver ved Auction 4de og sidste lang opbuden og til den Høistbydende, uden flere Auctioners Hol else, absolut bortsolgt: Huset No. 157 paa Hiørnet af Boldhuusgaden og Gammelstrand; vilken Eiendom i den afholdte Vurderingsforretning af 6te Octo er d. A. findes saaledes beskrevet: a) et Forhuus af Grundmuur, til Gaden 4 og til Gaarden 5 Etager høi, foruden Kielderen, indrettet i 9 Fag til Boldhuusgaden og 4 Fag til Stranden med Smigfaget; b) et Gaardsrum, hvori et dobbelt Locum af Muur og Bindingsværk og en Portion fersk Vand med Opstander og Jernpomperedskaber; ilhørende afg. Juveleer og Guldsmedmester Clausens EnkeNargrethe Cathrine Clausen, fød Lindbach, hendes Stervboe.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Auctions-Conditionerne over denne Eiendom, der er assuere for 21900 Rbd. Sølv og vurderet for 17000 Rbd. Sølv, og hvorfor ved 3die Auction er buden 16160 Rbd. rede Sølv, ere, tilligemed Vurderingsforretningen og de øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Petersen, boende paa Vestergade No. 47, 2den Sal, og bemærkes det: at Auctionen afholdes i det sælgende Huus, paa første Sal. Kiøbenhavn, den 21de December 1830.
Berlingske Tidende, 1830-12-27
Jnsdagen den 29de December førstkommende, om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4, bliver ved Auction 1ste Gang opbudet til Bortsalg : Det afgangne Cancellieraad og Lands Overrets samt Hof og Stadsrets Procurator Wilses efterlevende Enke tilhørende Huus No. 31, i store Kannikestrædet heri Staden. Auctionen afholdes i bemeldte Huus. Conditionerne med flere Salget vedkommende Documenter, ere til Eftersyn hos Fuldmægtig Petersen, boende paa Hiørnet af Brolæggerstrædet og Knabroestrædet No. 80, i Stuen. Kiøbenhavn, den 21de December 1830.