JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-12-31
Jandagen den 3die Januarii førstkommende, om Efter Vi middagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver, ved offentlig Auction, 3die og sidste Gang opbuden til om muligt absolut Bortsælgelse, Grosserer Hans Peter Neergaards Boes tilhørende Gaard, beliggende bag Børsen under No. 93, hvis Beskaffenhed i Følge den passerede Vurderings=Forretning er saaledes: Til Gaden et Forhuus, 5 Fag, grundmuret til 3 Sider, Resten Muur= og Bindingsværk, 2 Etager høit med heelt gebrokkent Tag, og Kielder under heele Huset. Et Sidehuus af Muur, og Bindingsværk, 11 Fag, 2 Etager høit med Qvist over 5 Fag, heelt Vinkeltag og Kielder under heele Huset, i hvis en Afdeling er en indmuret Kobber=Vadskerkiedeel. Udi Værelserne, som tildeels ere betrukne, findes 3 Fajance=Ovne, 4 fire Etages, 2tre Etages, alto Etages, 3 een Etages Vindlovne og i to Etages Bielæggerovn. Et Pakhuus af Muur og Bindingsværk, 48 Fag, 2 Etager høit med 3 Qviste og heelt Vinkeltag, samt Kielder under 16 Fag. Paa Loftet er en Vinde med Udlægger. Et teglhængt Skuur af Tømmer og Bræder, inddeelt i 7 Fag. Paa den anden Side i Gaarden et Pakhuus, hvoraf Gavlene ere grunmurede, Resten Muur= og Bindingsværk, 1 Etage høit, bestaaende af 57 Fag med Halv taa og 2 Qviste. J denne Bygning er indrettet Stald og Vognremisser, samt et dobbelt Locum med muret Kasse. Gaarden er broelaat, og imod Gaden er for samme en Brandmuur med Port til Søen paa den anden Side et Bolvært, 44 Fag, med Slæbested, og over samme 7 Fag Plankeværk. Fremdeles et lidet Gaardsrum, imellem hvilket og det farommældte er 9 Fag Plankeværk med Port. Lige for Hovedbygningen ud til Slotsholms Kanal et Bolværk paa 28 Fag med Slæbested. J Gaarden en Portion fersk Pompevænd med 2de Opstandere og Jern Pomperedskab, og til Stedet behørigt Brandredskab. VurderingsForretningen er, tilligemed Conditionerne og øvrige Huusdocumenter, til Eftersyn hos Boets Curator, Søe=Krigsprocureur Weidemann, i Frederiksberggaden paa Hiørnet af Mikkelbryggersgaden.
Berlingske Tidende, 1802-12-31
hosdagen den 5te Januarii lader S. T. de Herrer Conference raa Ryberg & Compagnie ved Auction i Huset Nr. 209. Litr. E i store Kongensgade, om Formiddagen Kl. 9, bortsælge 17 Fade Sukker, 26 Fade 2 Tönder ) Caffe 458 Sække ) Circa, 280,000 Pd. Sumatra Peber, 200 Fade Risengryn, 315 Fustager Hvedemeel, 51 Sække Humle, 50 Tade Vestindisk Rum 49 Fade og 12 Tönder Virgintobak. 26 Dunker Skraatobak. hvorovor de trykte Fortegnelser faaes og Varene forevises forinden Auctionen af Mæglerne Hullested & Gandil.
Berlingske Tidende, 1802-12-31
Fredagen den 7de Januarii bliver, i Middagsstunden, ved Auci tion paa Børsen bortsolgt: 144 Vog norsk Stor Sen tilhørende Grossererne Neergaard & Jørgensens Boe. Samme er til Eftersyn 2 Dage for Auctionen. Betalingen erlægges til Boets Kurator Soekrigsbrocureur Weidemann. Paa forandrede og gode Vilkaar bliver atter Christiansholms Avling og Hollenderie stillet til Auction paa Christiansholm, Mandagen den 17de Januari 1803, Eftermiddag Kl. 3 Slet. For dem der ikke er Stedet bekiendt, anmeldes det, at Jorderne ere gode, inddeelt udi 9 Marker, hver Mark over 60 Tønder, Agerland, foruden at der til Græsning og Høebiering er circa 642 Tdr. Land, der altsammen drives og bierges med Hoverie, og at det ikke er til liden Fordeel ved Mejeriet, at Nyested Kiøbstæd er beliggende ved Gaarden, hvortil Melken er strax kan afsættes. Conditionerne er til Eftersyn paa Postgaardene i Viborg, Odense, Corsøer, Ringsted, Wordingborg, Nyekiøbing, uMariedoe hos Hr. Kiøbmand Engenberg, samt paa Christiansholms Skriverstue. Christiansholm den 9de Decbr. 1802. F. C. Raben. Vandagen den 24de Januari 1803, om Formiddagen melVi lem 10 og 12 slet, bliver, ved offentlig Auction i Prindsen i Roeskilde, Avlsgaarden Torp med tilliggende Hovedgaardstaxt-Jorder, som henhører under Stamhuset Selsøe, opbuden til Arvefæste=Eiendom, efter den paa Jorderne foretagne Jnd deling, som kan erfares paa Selsøe, da Jnddeelingen er bemærket paa Marken ved Afpløyning, og kan paa Forlangende blive paaviist af Stamhusets Forvalter. Conditionerne, hvorefter bemeldte Arvefæste kan gives, saavelsom den Beregning og Jnddeeling der er gjort over Jorderne, vil kunde erfares 14 Dage førend Auctionen i Prindsen i Roeskilde og paa Selsøe hos Stedets Forvalter. Jardagen den 7de Februarii 1803 bliver i Huset Nr. 10 paa Hiørnet af Amagertorv og Helliggeiststrædet ved Auction opraabt, for at vorde til den Høystbydende bortsolgt : En betydelig systematisk Conchylie Samling. Efterladt af sal. Hr. Johan Hieronymus Chemnitz, tydsk Sopnepræst til Zebaoths Menighed her i Staden. Den trykte Beskrivelse over dette Conchylie-Cabinet er at faae hos Procurator Brönlund, boende i Gaarden No. V paa Nørregade, anden Port venstre Side fra gammel Torv. Auctionen foretages Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1802-12-31
Hirectionen for det kongelige octroierede danske asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Onsdagen den 9 Martii förstkommende, om Formiddagen ved 9 1/2 slet, bliver i Compagniets Huus foretagen Auction over den med Skibet Norge fra Ostindien, hiembragte Ladning, i Fölge Speciel Carga, som kan erholdes paa Compagniets Bogholder-Contoir, og Varene kan behagelig 8 Dage forinden Auctionen tages i Øyesyn. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur,
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelse fra Constantinopel den 25de Novbr. Den engelske Gesandt, Lord Elgin, gjør nu formedelst sit slette Helbred Anstalter til at vende tilbage til Engelland. -
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Vort Hof har i disse Dage faaet den Efterretning, at Beyerne i Øvreægypten have søgt at trænge igiennem den tyrkiske Troppekordon, for at støde til de engelske Tropper. Dette forehavende er bleven tilintetgjort ved Paschaen af Cairo - Obersten Sebastiani giver sig Navn af den franske Republik overordentlige Gesandt for hele Levante.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelse fra Gibraltar den 20de Novbr. I Dag er Fregatten Niger ankommet hertil fra Portsmouth. Ombord paa samme er General Oakes med 200 Rekruter, som ere bestemte til forskiellige Regimenter paa Maltha og 150 Rekruter til vor Garnison. General Oakes, der gaaer til Maltha, skal føre Commandoen der under GeneralVillette. Det er sikkert, at vi for det første skulle beholde Maltha, hvor der skal være en Garnison af 6000 Mand, Egypten skal rømmes og en Deel af den egyptiske Armee kommer til Maltha eller hertil.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelse fra Genua den 3de December. J en nylig holdt Senatsforsamling har man befalet Bekiendtgiørelsen af det organiske Senatsconsult, som bestemmer Dogens, Senatets og Ministrenes Prærogativer saavelsom deres Valg og Betingelserne ved samme. Den liguriske Republik er herved bleven betroet til et Senat af 30 Lemmer, hvori Dogen præsiderer Ministrenes Antal bliver 5, og Senatorerne, som maa være 30 Aar gamle, blive valgte ved 3 Valgcollegier paa 6 Aar. Dogen vælges af Senatet, bliver 6 Aar i Embedet, og kan først efter 6 Aars Forløb igien vælges til Dage.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Her og i Livorno er det bleven bekiendtgjort de Handlende, at en Korsar=Udrustning af 28 Skibe med 3000 Mand Landgangstropper er løben ud fra Tunis, og at 4 Korsarer krydse imellem Øerne Elba og Capraja. Man har ogsaa seet Kor farer paa Kysterne af Sicilien.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelser fra London af 15de og 17de Decbr. Vort Land begynder nu at nyde Fredens Frugter. Den 10de d. M. aabnede Ministeren Addington den Budget. hvorved han i en Committeer forelagde Statsfornødenhedernes Tilstand og Midlerne til at bestride samme. Siden Krigen, er dette den første Budget, hvorved ingen ny Taper ere bleven paa agte. J sin Tale sagde Addington, at det forrige Aars nye Taxe havde indbragt 4 Millioner, hvilket var meere end man havde ventet. Tropperne paa de fremmede Stationer koste blot en Million, følgelig en halv Gang mindre end før. Marinegielden er ligeledes formin Ret til det halve og den ufunderte Gield, som ved sidste Parlamentssamling var 3 Millioner beløb sig nu kun til 15. Næste Aars Statsudgivter for Engelland og Jrland anslog han til 22 Millioner 826277 Pd. Sterl. Det hele Beløb af de gamle og ny Taxer, for Aaret 1802 angav Hr. Addington i alt til 26 Millioner 829288 Pd. Sterl. Denne Sagernes Tilstand har havt stor Jnflydelse paa de offentlige Fonds, som strax efter begyndte at stige.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
5 franske Krigs= og endeel Transportskibe ere igien passerede igiennem Strædet ved Gibraltar. Man troer, at dette er den fra Toulou til St. Domingo bestemte Eskadre. Den spanske Eskadre af 3 Linieskibe og 2 Fregatter, som er bleven sendt til Algier, har forlangt Tilbagegivelsen af de af Algiererne hidtil gjorte Priser; men Deyen har gandske afslaaet denne Fordring.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelse fra Salburg den 16de December. Vor Skjebne er nu afgjort. Den 9de er en Convention bleven undertegnet i Wien, hvorefter Erkebispedommet Sal burg med flere Lande bliver Storhertugen af Toskanas Eiendom. Formodningen, at Storhertugen skulle ved Omtuskning faae det Venetianske, slog altsaa seil. Storhertugens Ankomst hertil see vi snart med Fornøielse i Møde. Undertegnelsen af ovenmeldte Convention synes i øvrigt at have giver Anledning til det Rygte, at Keiseren allerede havde ratifigere, den Regensburgske Reces.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelse fra Wien den 18de Decbr. Man anseer det her som en afgjort Sag, at Storhertugen, af Toskan og Erkehertug Carl ville faae Churværdigheden. Underhandlingerne angaaende Storhertugens Formæling med Churprinsessen af Sachsen skal være saa godt som berigtigede. Erkehertuginden af Parma, Keiserens Tante, er nyelig ankommen hertil. I Gaar Keiseren hende til Slonet Luremburg, hvor den franske og panske Ambassadene Dagen efter gjorde hende deres Opvartning.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelse fra Bern den 19de Decbr. Vi have nu fra Paris faaet den officielle Efterretning, at den helvetiske Consultas første Forsamling er bleven holdt den erte hos Ministeren Talleyrand. Senatoren Barthelem forelæste den første Consuls Erklæring, hvorefter han tilkiendegav at Bonaparte vilde tage mod en Deputation af Forsamlingens Lemmer og mundtlig conferere med dem. Han opfordrede den helvetiske Gesandt at vælge denne Deputation. af de forsk ellige Partier. Alens Reding og Zolleger sidde endnu paa Fæstningen Aarburg. Da denne Arrest har saa skadelig Jndflydelse paa deres huuslige Anliggender, saa begav Exstatssecretairen Thor man og Børgeren Mai sig til den franske Overgeneral Ney og tildød sig som Gidsler, for i deres Sted at sidde i Fængsel. General Ney modtog godmodigen disse 2 ædle Mænd, men beklagede, at han i denne Sag ikke kunde giøre noget for dem. Paa en Forbon om Frigivelse for den sængslede Landamtmand Warsch har Generalen givet et afslaaende Svar. Bern den 22de Decbr. Andiencen, som de 5 helvetiske Deputerte havde i St. Cloud den 12te var meget talrig: Den første Consul talte meget vidtløftig. Blandt andet sagde han: Jo mere jeg kiender Helvetien, jo mere holder jeg mig overbeviist om, at en enkelt Constitution ikke er passende for Schweitz Forskjellighed er i denne Henseende nødvendig Til en Central=Regiering er Landet for fattigt, og aldrig bør det spille en Rolle blandt de store Magter. Ved at holde sig til Frankerig og blive neutral vil dets Skjebne blive taalelig. Forderalismus svækker store Stater, men styrker de smaae. Folkets Tiltredshed og ingen ny Paalæg maa være Helvetiens Valgsprog. Wilhelm Tells Efterkommere vil aldrig bære Lænker. Schweth skal være afhængig, kun ikke for det som angaaer Frankerigs Forhold Reding og de øvrige Chefer for den sidste Jnsurrection have søgt fremmed og fiendtlig Hielp mod Frankerig, og dette strider mod sand Politik Engelland maa ikke have Jndflydelse paa Schweitz og aldrig maa der taales mistænkelige Emissarier i dette Land.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelse fra Poris den 20de Decbr. Siden den 11te d. M. have de 60 helvetiske Deputerede, traadt i Conference med de 4 Senatorer, som den første Con sal har udnævnt dertil. J det mærkværdige Attstykke, som den første Consul selv har opsat og affattet i Form af en Adresse fra Bonaparte til de 18 Cantoners Deputerede, siger han, at Helvetiens Forfatning er kritisk, at nye Omstændigheder og et nyt Aarhundredes Aand have gienbragt Rettighedernes Lighed i alle Helvetiens Dele og at den helvetiske Rations Ønske og Jnteresse maae være: 1) Rettighedernes Lighed i de 18 Cantoner. 2) De patriciske Familiers oprigtige og frivillige Afstaaelse fra deres Privilegier. 3) En føderativ Indretning, hvorved hvert Canton organiseres efter sit Sprog, Religion, Jnteresse, Skikke og Meninger. J Slutningen af dette Artstykke siger Bonaparte, at han maa tale som 2de store Landes Regieringsperson og vil ikke skiule at Frankerig aldrig kan tilstæde, at et System, som er til dets Fienders Fordeel indføres i Helvetien. Jntet Parti maae triumphere, fornemmelig ikke det som er slaget. Saa sieldne og uvirksomme Tribunatets offentlige Forsamlinger have været siden det lovgivende Corps sidste Proregation, saa ualbrudt sysselsætte dets Medlemmer sig med de vigtigste Gienstande i de 3 Sectioner, hvori de ere inddeelte ved den ny Jndretning. Deres Forsamlinger holdes inden lukte Døre og ere ene henvendte paa at prøve Udkast til Love, som i de næste offentlige Forsamlinger skulle forelægges det lovgivende Corps og ere antagne af Statsraadet under den første Consuls Præsidium. J de sidste Maaneder have de 3 Tribunatssectioner for det meste sysselsat sig med Finance= og Militair Gienstande og med den ny Civileoder. Nogle af disse Forslag skulle have givet Anledning til ivrige Debatter med Statsraadet. Ved den sidste Parade, da Dragonerne af det 9de Regiment. som nylig huggede ind paa de Conscriberede, defillerede forbi Bonaparte, roste han deres Opførsel og sagde, at Dragoner ikke maatte lade kaste Stene paa sig. Han forlangte derpaa, at see den Officier, som havde commanderet ved denne Leilighed; Hr. de la Grange traadde frem, og den første Consul bevidnede ham sin Tilfredshed. Disse Dragoner have deres Caserner i Nærheden af Skuespilhuset St. Martin, og brugtes hidtil til militaire Evolutioner paa dette Theater. Men da de nylig viste sig og Tilskuerne kiendte dem, raabte alle, at de ikke vilde see deres unge Medborgeres Mordere; de maatte strax begive sig bort og have siden Tid ikke maattet komme paa Theatret. Det 9de Dragonregiment er det samme der var i Lyon i den Tid da de skrækkelige Henrettelser skeete, og som laae i Garnison i samme Stad for 2de Aar siden, men kunde ikke blive der, fordi Jndvaanerne alt for tydelig tilkiendegave deres Misfornøielse derover.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Man siger, at de unge arresterede Conscriberede skulle sendes til St. Domingo.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Den første Consuls Reise til Velgien synes nu at skulle gaae for sig i Midten af Januarii.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Anden Skrivelse fra Paris den 22de Decbr. General Lanes er igien indsat i alle sine Værdigheder og har allerede paa ny tiltraadt sin Post som Commandeur for Livgarden i St. Cloud. Han kunde igjen have gaaet som Gesandt til Lissabon, men han frabad sig det.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Den første Andience, som den helvetiske Consultas 5 Commissairer havde hos den første Consul, varede over 2de Timer. Han erklærede dem iblandt andet ogsaa : At saa lykkelig han ansaae sig, ved at staae i Spidsen af den franske Regiering, vilde han dog, om han end ikke var første Consul, aldrig paatage sig Helvetiens Regiering eller Præsidium.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
J Brest indrettes et Hotel for den første Consul, der vi tage Brests vigtige Havn i Øiesyn. Han ventes dertil i næste Maaned.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Moniteuren melder: i At det franske Skib Campinondasvar i November ankommet til Constantinover, hvorfra det vilde seile til Sebastopolis i Crim, for at lade med Korn Rets=Effendi havde derfor sendt Ordre til Havnene i det sorte Hav, at dette og alle andre franske Skibe skulde modtages paa det venskabeligste. Der var ogsaa sendt en Tegning af det franske Flag til alle tyrkiske Havne i det sorte Hav, paa det at det kunde nyde alle Rettigheder, som vare det tilstaaede ved Fredstractaten.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Skrivelse fra Haag den 25de December. De Adjutanter og Courerer, som vare afsendte herfra til Paris, ere nu komne tilbage og have bragt vort Statsdirectorium de meest tilfredsstillende Svar. Vi faae nu tager Garnison, hvorfore General Montrichard flytter sit Hoved quarteer til Breda. General Victor, Generalcapitain Louisiana har været her i nogle Dage med endeel Officerer af sin Stab. Han venter endnu flere Officierer og Embedsmænd, som skulle indskibe sig med ham til Louisiana.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. J Nantes har Conscriptions=Lodkastningen været Aarsag til en ædel Handling. Loddet traf 3 fattige givte Mænd, hvis Familler havde kommet til at lide Nød. De formuende Conscriberede sammenskiøde strax 900 Franker, for at løskiøbe disse 3 Mænd fra Tienesten. Barrere, som spillede en betydelig Rolle i Robespierres Tid har endnu stedse vidst at vedligeholde Bonapartes Gunst og bliver af ham brugt til at forfatte de Stykker, som skulle give den offentlige Mening den fornødne Stemning efter Regieringens Aand. Han er Forfatter til et angaaende Maltheserordenen nylig udkommet Skrivt.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
J det indtrædende 11te republikanske Aar skal der paa Regieringens Bekostning oprettes Lyceer i Stæderne Rouen, Strasburg og Besanzon.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
J Anledning af Algier gjør man den bemærkning, at alle Ludvig den 14des Flaader og Bomber ikke gjorde saameget Jndtryk sammesteds, som Bonapartes sidste Gesandt til denne Røverstat.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Et Skrivt er nylig udkommet, hvis eneste Øiemed er re at indprægte den franske Ungdom de Velgierninger, som Bonaparte har viist Frankerig ved Religionens og Fredens Jgienoprettelse. Den er derfor bleven anbefalet Ungdomslærere og Huusfædre som en meget nyttig Vog.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Criminal=Tribunatet i Paris har dømt B. Moutonner, til 8 Aars Slaverie, og Frue Wimtert til 8 Aars Fængsel. Begge vare overbeviste om, at have gjort Forsøg paa at bedrage Prindserne af Engelland.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Madame Bonapartes Selskabsdamer have nu ombyttet denne Titel med Navnet Palais=Dammer. J de Sager hvor de skriftlig maa henvende sig til hende, begynde de deres Breve med de Ord: "Den opvartende Palais=Dame taget sig den Frihed at melde Dem." Consulargardens Stab har ligeledes faaet Navn af Palaiets Etat=Major Bonaparte har nu første Gang udøvet Benaadelsesretten mod en Corporal der var dømt til 2 Aars Slaverie for forøvet Vold mod en Officier. Han er nu benaadet med at sidde 6 Maaneder i Arrest. Grunden til hans Benaadelse er, at han har begaaet Forbrydelsen om Natten og ikke vidst at Officeren, som han saarede farlig, var Officeer.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Blandt de Schweitzer Deputeerte, som bleve forestilte den første Consul i St. Cond, skulde Hr. Ruttiman fore Ordet. men han tabte saa gandske sin Fatning, at han maatte tage Papiret af Lommen og oplæse samme, som endog skeete med skielvende Stemme.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Engelland. Capitain Hay, som fører det americanske Skib Hope, har den 22de December f. A. opdaget en Øe paa 250 sydlig Brede og 126 217estlig Længde. Øen syntes at have mange Skove og at være af omtrent 2 Miles Størrelse, men Capitainen kunde ikke nærme sig til den, for at erfare, om den var beboet eller ikke. Fire Dage efter saae han er anden de paa 58, 45 nordlig Brede og 1638, 40 Længde Den syntes at holde omtrent 4 Mile i Omkreds, men har kunde af Mangel paa Baade heller ikke undersøge denne nærmer: For nogle Dage siden seilede Grev Castille, Medlem af den første National Forsamling, fra Dower, for at gaae tilbage til sit Fædreland. Om Natten blev hans Paketbaad overseilet af en fransk, og Greven, der var paa Dækket, siet Stød paa Hovedet, hvoraf han styrtede ned og blev ført død tilbage til Dower.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
I Patna i Jndien blev for nogen Tid siden 5 Personer, dømte og henrettede som Hexer. Saasnart vor Generalgouverneur fik Efterretning derom, lod han Dommerne arrester og en Proclamation udstede, hvorved det blev forbudet, at henrette Hexer. Dommerne, som havde handlet efter Landets Skik, bleve igien frigivne. Negrenes Frihedsaand begynder nu ogsaa at yttre sig paa de hollandske Colonier i Vestindien. I Demerara er man i stor Frygt for en almindelig Slaveopstand.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Den bekiendte Lommetyv Barrington, som blev transporteret til Botany Bay, er død der, og har efterladt sig en Formue af 12000 Pd. Sterl. Jtalien. En algiersk Chebecke paa 16 Kanoner er strandet ved Livorno. Af dens Besætning ere 92 Mand redded og gjorte til Fanger. Mariebilledet i Loretto, som har staaet i det pavelige Kapel, siden den franske Regiering sendte det til Rom, har i nogle Dage været offentlig udsat i St. Salvadors=Kirken, hvorpaa det er blevet overleveret til 2de Domherrer fra Loretto, for at bringes tilbage. De reiste fra Rom den 3die December med Billedet i en af Pavens Kareter, anden Escorte af pavelige Dragoner.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Postcoureren imellem Florenz og Venedig er nylig bleven angreben og plyndret af Røvere. Han førte mange Penge med sig og blandt andre 20000 Souveraindorer for et rigt Huus i Venedig.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Tydskland. Chur=Erkekantsleren har foræret de lutherske og chatholske Gymnasier i Erfurt sit der værende Bibliothek, der bestaar af 5000 Bind, til Deling. Ligeledes har han foræret Tegneskolen i Erfurt sin betydelige Samling af Haandtegninger og Kobberstik.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
De nye Jesuiter, som hidtil have opholdt sig i Dellingen, ere nu udvandrede derfra til Pfedelbach, hvor 16 af dem opholde sig paa det hohenlohiske Slot, hvor de, som man formoder, ville anlægge en jesuitisk Planteskole. De udgiøre en blandet Trop af Jtalienere, udvandrede Franske, exilerede Studenter fra Søln, Aachen, Trier o. s. v., og et af deres Hovedøiemed synes at være at opsøge Jacobinere og Jlluminater allevegne. Deres Dragt er den forrige Jesuiterdragt En af deres ivrigste Propagandister er en fordums Augustiner Munk fra Trier, som næsten stedse er paa Reiser for at hverne nye Elever. Disse Ordensbrødre faae store Pengesummer fra Jtalien, men deres Samfund har endnu ikke faaet pavelig Bevilling. Deres Stifter Baccanari skal fordum have været pavelig Soldat.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Østerrig. Nylig har Fyrsten Esterhazy tiltraadt sit Reise til Paris med et anseeligt Følge, hvoriblandt ogsaa befinde sig Konstnere. Reisen gaaer derfra til Engelland, Spanien, Portugal og Jtalien, og er bestemt til 10 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Den russiske Keiser har ladet overrække Fyrsten Esterhan- og Greverne Kaunitz og Tranmannsdorff hver en meget prægtig Daase for den Opmærksomhed de have viist Storfyrsten, Constantin ved hans Ophold i Wien.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
For nogle Dage siden mistede Statsraad Grev Potock Livet paa en sørgelig Maade. Et Voxlys, som stod ved Sengen, tændte Jld i hans Haar og strax efter i Skjorte og Seng. Hans Gemalinde og Kammerpigen ilede til og fil Jlden slukket, men Greven, som af Stræk tillige havde faaet et Stikflod, døde nogle Timer efter.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Patriarchen i Venedig, Cardinal Flangini, som har døbt den nyfødte Erkehertug, er, uagtet han er en chatholsk Prælat Fader til en endnu levende Datter af et Ægteskab som han havde indgaaet, førend han opofrede sig til den geistlige Stand. Man har beregnet den Pengesum, som aarlig gaaer ud af de keiserlige Arvelande for Kaffe, til 28 Millioner Gylden.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Sverrig. Fra Stockholm er i dette Aar bleven udført 282779 Skpd. Jern og 20942 Skpd. Fabrikvare; altsaa 35047 Skpd. Jern og 3759 Skpd. Fabrikvare mere end forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1803-01-03
Videnskabernes Selskab har udsat en Præmie af 100 Rdlr. Species for den bedste Afhandling om Sygdommen, under Navn af Dragsjukan, et Slags dødelig Krampe i de indvortes Deele. Denne smitsomme Sygdom yttrer sig især i Høstiden, og har paa mange Steder været meget ødelægende især i Rigets sydlige Provindser.