JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-03
Formedelst Boepæls Forandring, agter Undet an deden 14 April førstkommende at stille til offentlig Auctien og om nogen unde antageligt Bud sker, et bort salte i Euniom efternævnte mig tilhørende Eiendomme i Rib mig: 1. En Gaard, beliggende paa nordre Side af Skoemagergaden her i Byen som jeg nu beboet, bestaaer, af 52 Fag 1 Etage, Bindingsværk indrettet til anstændig Borval for en stor Familie, Leilighed til Maltgiørerie og Brændeviinsbrænderie, Staldrum til 5 Bæster og 4 Køer, samt en Kornlade. Med Gaarden kan følge et complet Brændeviinstøi paa 4 Td. Rum om Libhavere maatte ønske det Til Gaarden er en rummelig Gaardsplads, og en smuk Hauge, lige over for denne Gaard paa den modsatte Side af Gaden. 2. En Gaard, paa søndre Side af bemeldte Skoemagergade, som bestaaer af 23 Fag, indrettet til Kramboed, Pakhuus og Sildesalterie; dertil en rummelig Gaardsplads og en Toft paa 2 Skpr. Bygs Udsæd. 3. En Jordeiendom paa Nibe Mark, som staaer for Hartkorn 1 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr., beliggende tæt sønden for Nibe. Derpaa kan holdes aarlig 2 Bæster og 6 Køer. Udsæden er 3 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg og 5 Tdr. Havre. 4. En Eng=Parcel paa Giædstrup Eiendom, stor 12 Tdr. Land geomet isk Maal. 5. 2de gode Sildebundgarns Fiskestader i Liimfjorden. ved Nibe, samt en Fiskerkaag og 4 Sildebundgarn i med Tilbehør. Af fornævnte Eiendom modtages den under No. 2 til St. Hansdag, Nr. 4 og 5 strax, No. 1 og 3 til Michelsdag d. A. Auctionen afholdes i min Boepæl heri Byen og begynder bemeldte 14de April Formiddag Kl. 10. Nibe den 14de Marts 1818. Otto J. StrækPetersholm ved Hersens er underhaanden at faae i Pagt paa 4 a 6 Aar til Tiltrædelse strax. Nogen Besætning, fornøden Sædekorn. Vogne, Avlsredskaber m.m. faaes med Forpagtningen. Gaardens Hartkorn er 12 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr.; dertil 116. Tdr. boniceret Land. Den aarlige Udsæd er 13 a 14 Tdr. Rug, 18 a 20 Tdr. Byg, 30 a 36 Tdr. Havre foruden Boghvede og Ærter, 6 a 7 Heste, 40 Stkr. Færkreaturer, 16 a 20 Faar, kan hvert Aar fødes og græsses vel. Kongetienden er indkjøbt og for Kirke= og Præstetienden haves varig Accordt med Korn, som betales efter aarlig Capitelstaxt. Vilkaarene for Vagtningen blive meget billige. Lysthavende melde sig hos Forvalter Hergaard i Raadved, som afhandler den Fornødne. En meget smuk Gaard i Nærheden af Skanderborg, der staaer for 2 Tdr. Hartkorn, og kan holdes 4 Heste, 10 Køer, 10 Faar; Sædekorn 6 Tdr. Rug; der kan saaes 14 Tdr. Havre, 8 Tdr. Byg, 2 Tdr. Ærter, 2 Tdr. Boghvede, og avles 20 Læs Høe; til Gaarden er tilstrækkelig Jldebrændsel af Tørv og Træe, tillige kan i samme Kiøb faaes et Stykke Skov, stærk begreet med Bøg; er underhaanden at faae tilkiøbs. Gaarden kan tiltrædes til 1ste Mai og det meeste af Kiøbesummen kan blive staaende i samme. Adressekortoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-03
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sit iboende Huus i Hørning, med tilhørende Hartkorn 2 Skp. 3 Fok, naar maa bekom snarest muelig henvender i sig til Eieren Høining ved Skanderborgd 21 Marts 1818. Caresten Laursen Bælum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-03
Aarhuus. Trykt hos A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-03
En liden Landeiendom, beliggende paa den østlige Kant af Jylland, i Egnen af Randers, Aarhuus Hof sens, eller Ville ønskes strax tilkiøbs. Bygningerne maae være indrettede til en gamilie uden for Bondestanden, og jo flere Værelser desto bedre Jordines Størrelse maae være paa omtrent 2 Tdr. Hartkorn, og af god Act. Det fornødne Brændsel, enten Brænde eller Torv maae være til samme. De som paa tagelige Vilkaat ville afhænde en saadan Eiendom, ville behage at afsende verloftte Breve med Udskrivn Landeiendom til Adressekontoiret i Aarhuus, hvori anføres Kiøbesunmen Beliggenhed og Jordernes Areal, aarlig Udsæd, Kreaturenes Antal som kan holdes paa samme samt Conditionerne. Underhaanden kan kjøbes en god og vel vedligeholdt Gaard, beliggende paa en af Aarhuus Hovedgader, ligesaa beqvem for en Handlende, som behagelig Boepæl for enhver Familie, da den indeholder endeel smukke, lyse tildeels gibsede og malede Værelser, har særdeles gode og rummelige Udhuse, en beqvem Gaardsplads, og en smuk og stor Hauge. Nærmere Anviis, ning gives fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-03
Guld og Sølvarbeider Frederik Nørgaard heri Byen, har opgivet hans Boe til Skifterettens Behandling; thi bliver i Analogit af Placaten af 26de Oc ber 1792, Boets Credi= og Debitorer, herved med 12 Ugers Varsel, indkaldte, de Første at legitimere deres Fordringer for, og de Sidste at betale deres Skyld til undertegnede Skifteret. Aarhuus, den 16de Martii 1818. J. Deigaard. R. Biørn. const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-03
Da efter de forefundne Optegnelser, over udlaante Bøger fra det Scheelske Bibliothek, en stor Deel enenu ikke har tilbageleveret de til Laans modtagne Skrivter; saa opfordres disse herved inden næste Maaneds Udgang, at sende samme portofrie til Undertegnede. De som ikke maatte efterkomme denne Opfordring, ville navnligen blive opgivne i de offentlige Blade, da Cortespondents i den Anledning muelig kunne blive for vidtløftig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-03
Efter Anmodning fra Administrations- og Realisations Commissionen i Hr. Kammerherre Lehnsgreve Scheels Boe. Gierrild, 28de Febt 1818. N. Kamph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-03
Formedelst udebleven Caution bliver tvende af min Leievaaninger paa Middelgade til første Fløttetid tillere. saavelsom en Lenighed for en liden anstændig Familie i min ibrende Gaard paa Guld medgaden. Rosenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Aar 1818. Nr. 42. Aarhuus Stifts. Kongelig allene privilegerede: de Adresse=Contoirs Tidende. som førsendes: med Brevposterne. Løverdagen - den 4de April.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Blandinger. Privatbreve til Hamborg melde, at Engellænderne have erobret Canton i China.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Hs. sorte Majestæt paa Hayti skal dog endnu ikke være død men meget syg, som man troer af Forgift. Breve fra Martinique berette, at han ved sin Grusomhed opvækker saamegen Forfærdelse, at mange af hans Undersaatter udvandre og gaae over til Jnsurgenterne og Amerikanerne. - Blandt mange Træk af denne Negerkonges Grusomhed, blot følgende: "J Fior Sommer havde han sendt to Deputerede til Pethion i et hemmeligt Anliggende. Han frygtede, at de ved deres Hiemkomst skulde tale derom, sendte den derfor en Couleurt, der var hans Jnd ling og Fortroelige, imode, for nøiagtigen at erfare Pethisons Saar. Saasnart han havde faaet dette at vide, lod han begge hine Ulykkelige skyde ihiel. Men hans Mistro gik endog saavidt, at han indbildte sig, at hans Fortroelige kunde røbe ham. Denne læste ogsaa snart i sin Herres mistroiske Miner den Skjebne, der forestod ham; forgieves sagde han at undgaae den. Christoph kastede et Tigerblik paa ham, og gav begge fine sorte Ministre, Grehverne Limonade og Marmelade, et Tegn. Disse lode hiin da strax bringe bort og skyde ihiel."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Man har Efterretninger fra det gode Haabs Forbierg, som ere meget gunstige. Det sidstopdagede Jordstrøg skal være overmaade frugtbart og allerede ere flere hundrede Familier komne did fra det nordlige Engelland for at opdyrke Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
To Schweizere i London have kjøbt sig et Patent paa at bringe en Luftseillads i Gang mellem London og Paris. J Aviserne fortælles hvorlunde en tydsk Bagersvend, Neele, for en Snees Aar siden, da han arbeidede i Chipstow i det engelske Fyrstendomme Wales, fik Bud fra en Giæstgiver, at der var en Tydsker hos ham, om han vilde komme og tale med ham. Han kom derhen og fandt en de simpeltklædt Herre, som han efter Stedets Brug bed et Kruus Øl, hvilket de drak sammen samt nogle Snapser, te hvorpaa den fremmede Herre knappede sin Overkjole op, de viiste ham sine Ordener og sagde ham, at han var den af Franskmændene fra sit Land forjagne Prinds af Oraniten. Han optegnede derefter Bagerens Navn og tog en meget venlig Afsked med ham. - Aarene rinde, Tiderne forandre sig. Prindsen sidder paa den nederlandske Kongestoel og sørger for sex Millioner Bataveres Vel. Nele er Borger og Huusfader i en vestfalsk Bye, Lübbecke. Foret Aarstid siden kommer han paa Tale om sit Bekiendtskab med Nederlandenes Konge, og da man ikke vil troe ham, faaer han det Jndfald at skrive Kongen et Brev til, hvori han lykønsker til hans Tronbestigelse, og spørger som Majestæten endnu husker ham, o. s. v. Kort derpaa faaer han følgende Brev. Brussel den 17de Mai 1817. Hs. Maj har med Fornøielse erindret sig det Bekiendtskab, som Høis. gjorde med Dem for tyve Aar siden. Hs. Maj. ønsker, at det stedse maae gaae Dem vel, og har paalagt mig at tilstille Dem til en Erindring og til Beviis paa i at Høis, sætter Priis paa Deres Retskaffenhed og Tro hiertighed, vedfølgende Deres Majestæters Portraiter. Ogsaa jeg griber denne Leilighed til at forsikre en Mand som min Konge og Herre er saa saare bevaagen, om mit venskabelige Sindelag. Makly, Statssecretair."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
J Staden Cleve, ved Nederrhinen, har en Muurmester ved Navn Herhausen, en Morgenstund dræbt sin Kone med en skarp Steensaug, og det med det koldeste Overlæg. Aarsagen dertil var det liderlige Levnet hans Døttre hengave sig, og som Moderen begunstigede til Faderens Ærgrelse. En af Døttrene vilde hielpe Moderen, men da ogsaa hun fik et Slag, tilte hun bort for at raade Raboerne til Hielp. Forbryderen, en Mand paa 60, Aar, forblev rolig i sin Bopæl indtil man kom og førte ham i Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
En Landmand i den overlausiske Bye Oberviele, i Nærheden af Lauban, nedskaer igien sin Kone der havde bængt sig, uagtet hun var en ond Qvinde og altid havde gjort ham Livet snurt. Ved hans Bestrædelse kom hun til Live igien. Siden den Tid blev Manden et heelt Aar efter betaget med en uvilkaarlig Krampetrækning i Ansigtsmusklerne, saa at han ikke kunde afholde sig fra at lee, næsten til hvert tiende Ord han talte. Dette er et trært Problem for Psycologerne; havde han derimod grædt, vilde man mueligt snarere kunne udlede Grunden dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
De Mennesker - siger en fransk Journal, der have declareret sig som Lysets Fiender, havde forleden Aften nogle glade Øieblikke. Kl. 10 var en saa overordentlig Taage i Paris, at man ikke kunde see et Skridt for sig. J Gaden Vivienne kastede en Ultra sig i en Ministeriels Arme; en religiøs Sværmerske foer ind i Palais royal; paa Boulevarderne rev en Solicitants Cabriolet en Stats ministers Vogn omkuld; i Chaussee d'Antin forvexlede en gammel actios Generals Kone sin Vogn med en opdantet Colonels Wisky o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Den spanske Dragon Cervantes, der fangede Jnsurgent General Mina, er tildeelt en Belønning af 1000 Louisdorer og en Medaille med Omskrivt: "Han tog Forræderen Mina tilfange, samt avancerede til Brigadeer. For Dr. Kleys Afreise fra Berlin til Hamborg, hvor i han er ansat som Directeur for den nye jødiske Friskole, indviede han i det prægtige Beerske Tempel tvende unge Piger paa en yderst høitidelig Maade. Hele Forsamlingen henstød i Taarer. Talerens fortræffelige Prædiken, de tvende første Piger af den mosaiske Troesbekiendelse som der konfirmeredes, den fortreffelige Prøve de aflagde paa deres Religionskundskab, Alt gjorde det til den høitideligste Fest man kan tænke sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
J Trebnitz ved Breslau lever en Olding, 71 Aar gl., navnlig Johan Maximilian von Gaffron, hvis Fader, Capitain Palle Maximilian v. Gaffron bragte Familien til Schlesien. Farfaderen var Generallieutnant, Ridder, af Dannebrogen og Commandant i Nyborg, hvis Gemalinde var en Datter af Rigets Cantsler og Ridder af Elephantordenen Hs. Excell. Hr. v. Trolle. Uforskyldte og uforudseete Slag af Skjebnen har skildt ham ved sin Formue. Med ærefuldt graanet Hoved ved Livets Ende, seer han sig uden Haab eller Udsigter hvorledes hans Familie kar soutenere sig. De nærmere Forhold har han anbetroet Avis=Expeditionen af Statstidenden, og tilener denne Tilkiendegivelse de høie ædle Trøllers Familie i Danmark. der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Under Rubrikken, Kiøbenhavn, den 24de Marts melder Børsenhallen, som følger: "Der fabriceres nu Speciessedler, med hvilke Statens Betalinger i Landet skulle afgiøres, og som skulle lyde saaledes, at Jhændehaveren, stedse kan faae dem vexlede i Banken imod Sølvmynt calpari).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Dr. Baden har nyelig i en Afhandling, blandt andet ogsaa undersøgt Oprindelsen til Ordsproget: "Han er saa tyk og feed som en Borgermester", samt Udtrykket: en Borgermestermave." - Forf. mener, og det vistnok med Føie, at vore nuværende Borgmestere ikke kunne blive saa feede af deres Jndkomster som i hine Tider, da Magistraten havde at disponere over alle Kiøbstædsnæringer, foruden mange kgl. Jndkomster, som Veier- og Maaler penge, Sagefald, &c. Aaret 1582 oppebares i Bergen over 2000 Rd. allene i Leiermaalsbøder. Magistraten kunde desuden selv drive alslags Handel, og havde i sin Værge, Byens Viinkielder, der altid holdtes under Raadstuen, og besøgtes af alle Jndvaanere. Viin derfra ansaaes forden bedste. Da offentlige Giestgiverier endnu ikke gaves, indlogerede Borgermester og Raad de Reisende, som de heller ikke lode sig knapt betale. Af alle disse Jndkomster tog Borgermesteren, som ofte var den eneste i Magistraten, der kunde læse og skrive i Byens Anliggender, Broe derparten, og paa saadan en Post var altsaa Leilighed nod til at faae en Fedme og en Mave, der siden blev til Ordsprog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Hr. Sadolin, Præst i Nørbek i Viborg Stift, ønske i Kirkedisciplinen indført paa ny i den protestantiske Kirke, og vil at den skulde bestaae i: 1) offentlig og navnlig Advarsel fra Prædikestolen, efter Præstens og hans Medhielperes Eragtning og 2) Udelukkelse fra Nadverens Sakramente, hvoraf da igien skulde i følge, at slige Udelukte ei maatte stædes til at være Faddere, ei gives nogen Bestilling i Kirken, Skolen og Fattigvæsenet vedkommende, ei begraves med nogen kirkelCeremonie eller have noget Liigfølge, ifald de døde uden e at være forligte med Kirken, og endelig burdn de betale dobbelt Fattigskat. Til at gives Afe, gang paa ny til Nadveren, maatte nekræves en Afbig1 i Præstens og Medhielpernes Paahør, der burde føres i Protokols og siden fra Prædikestolen oplæses m. m. - Vi at læse disse og lignende Forslag, ledes Tanken uvilkaarlig paa en Anckdote om Carl den Femte, som Dags posten meddeler. Denne Herre sagde nemlig til Prioren i Klosteret St. Just i Valladolid, hvor han levede efterat han havde nedlagt Regieringen: "Jeg har skrevet til alle Jnqvisitorerne, at de skulde lade alle Kiettere brændes paa Baalet, dog skulde man, inden de henrettedes, omvende dem. Jeg er overbeviist om, at ingen af disse Omvendte i Hiertet var ægte Catholsk, og at man, dersom man ikke brændte dem, vilde begaae en stor Feil, en saadan Fril begikjeg selv, da jeg (som Tydsklands Keiser), lod Dr. Luther leve. Endskiøndt jeg kun skaanede hans Liv, fordi jeg havde tilsagt ham fri Leide, gjorde jeg dog Uret, thi jeg var ikke forpligtet til at holde et Løfte, som jeg havde givet en Kietter, der havde fornærmet Gud selv; defor baade kunde og burde jeg have brudtmit Ord." - Saaledes kunne det nittende Aarhundredes Protestantere vel ogsaa snart begynde at spørge: Hvo veed hvortil det kan komme, om der maask, ikke ville opstaae dem, som kunne godtgiøre, hvor vel Kirken vilde være tient med Kietterbaal a. Alt forstaaer sig ikke til Menneskers, men til Guds Ære allene!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Fra Amtsprovst Stochholm er i Trykken udkommet et Produkt, betitlet løsagtighed er ingen Synd der især gaaer ud paa at giøre Privattheatrene til al Udyds, Frækkeds og Usædeligheds Kildevæld, og som den høiærværdige Forfatter desaarsag benævner: "Daarskabs Seminarier til Folkefordærvelse" og sædeligheds Brakker Ei er det at omtvivle at Mænd jo ville fremstaae og tale Sandhedssprog, thi Angrebet som her er gjort, er høist æretrænkende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Slagelseavisen meddeler det som Resultat af det forløbne Aars Fødelister at Aarhuus, Aalborg, Ribe og Viborg Stifter have færre Fødsler uden Ægteskab end Aaret 1816. Vel er i Frens og Lollands Stifter Antallet noget forøget; men det hidtil ledes fra Folkemængdens Forøgelse, saa at Leiermaal i det Hele taget, har af taget i disse Stifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
(Jndsendt) J denne Tid er atter skeet Jndbrud og Tyverie udi Hornborg hos en fattig Huusmands Enke. Tyvene brød ind om Natten giennem en Væg til et afsides lidet Verelse: Her havde Enken samlet sammen til Bask alt sig og sines Linned, hvilket Tyvene borttoge, saa at hverken Moder eller Børn beholdt Meer tilbage, end hvad. Enhver havde paa Kroppen, samt de Lagener paa Sengene, som de laae paa; Herforuden toge Tyvene nogle Pund Uld og Uldgarn tilligemed andet Meer, samt Enkens hele Capital, som var Fire Rigsdaler udi en liden Tegneber, som laae i en Kiste. For den Væg hvorigiennem Jnd brudet skeete var slaaet et Tværtræe, saa Aabningen kunde ikke uden Stor giøres større, end Tyvene netop kunde kryde derigiennem : Og for nu at undgaae Allarm ved at opbryde et Skrin, som ei kunde bringes ud igiennem Aadningen paa Væggen, saa havde han eller hun eller de Tyve lukket Vinduet op og derigiennem transporteret Skrinet ud paa Kanten, og udenfor i Haven slæbt det til en Udkant, slaget det itu og plyndret Alt, hvad der fandtes. Visselig, det er nu ingenlunde Nok at Forstanden oves og dygtiggiøres til allehaande Brugbarhed, men Villie og Sind tillige og fornemmelig maae bøies, hielpes, dannes ved sand Christendom til at skye det Onde for at kunne holde fast ved det Gode; hvilken Saa er af største Vigtighed under nærværende Jver for Skolevæsenet, ellers vil det Sidste blive værre end det Første.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Bekiendtgiørelser. At ogsaa umaskerede Personer, ifølge Fleres Anmodning, ligesom forrige Gang, kunne bivaane Maskeradeballet i Morgenaften, deels som Tilskuere, deels som Deeltagere i selve Ballet, saafremt de ere hal klædte, have vi herved den Ære at anmelde. Ved samme Leilighed ere vi anmodede om at giøre de ærede Deelte gere som maskere sig, opmærksomme paa, hvorlunde Ballets Hensigt endmere vilde opnaaes, naar man saavidt mueligt, endog efter Demaskeringen, vedblev at dandse i Maskedragten. Billetter a 2 Rbd. 3 Mk. ere at erholde hos undertegnede. Indgangen aabnes Kl. 7. Elmquist. Heilmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Mandagen den 6te April førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 bliver ved Havnens nordre Side her i Aarhuus, efter Vedkommendes Begiæring, ved offentlig Auction bortsolgt circa 20 Tylter 10, 12 a 14 Fods nerske Granborde. Lysthavere indbydes. Aarhuus den 4de April 1818. J. Deigaard, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Efter vedkommende respective SkiftecommissionsBegiæring vorder Tirsdagen den 7de April førstkommende Middag Kl. 12 slet, ved offentlig Auction bortleiede, saavel samlede som separate, til Afbenyttelse udi den forestaaende Sommer Kiøbmændene Russ. man 4 & Schweiers Opbudsboes Tofte, beliggende imellem Minde, Broberg Port Auction af. holdes paa selve Toften, hvor Lysthavere behageligen Aarhuus d. 3die April 1818. ville møde. Deigaard. cansk
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Onsdagen den 8de April førstk. en Formidt gen Kl. 11 Slet foretages offentlig Licitation paa Raa stuen i Aarhuus over Opførselse af nogle murede Piller og et Stykke Muur 2 1/2 a 2 3/4 Al høi tilligemed Anskaffelse er Tilkjørsel af den dertil fornødne Muur, kalk og Grundsteen af Kamp til den nye Kirkegaard udenfor Byens Broberg Port. Tegning, Overslag og Conditionerne, der vorder forelagte ved Licitationen, samt nærmere foreløbig forønsket Underretning for hvilken somhelst Liebhaber, faaes hos Domkirkens Værge, Hr. Kiøbmand Fulling. Aarhuus d. 24de Martii 1818.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Kirkeinspectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Herved bekundtgiøres, at Tirsdagen d. 14de Apil førstk. om Formiddagen Kl. 10, bliver udi Birketings stuen paa Rosenholm afholdt offentlig Licitation overen Hovedreparation som attes foretaget i næste Sommer paa Krogsbech og Mygind Kirker, tilhørende Rosenholms Stamhuus; thi indbydes Lysthavende at give Møde ovenmeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne vorder bekiendtgjorte. Balle d. 31te Martii 1818. Wendelboe. Med dertil erhverret kongelig allernaadigst Bevilling af 11te d. M., der for vedkommende Under og Overret vorder tinglyst, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og DagVarsel, 3de Gange efter hinanden, alle dem, som formene sig at have noget at fordre efter den i Skanderborg, Kiøbstæd afdøde Enke Abel Cathrine Skandorff og og hendes forhen afdøde Mand Capellan Christian Skanderff sammesteds, at fremkomme med deres Paastande for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes saavel Debitorer, som Arvingerne inden samme : Tids Forløb at melde sig, de sidste med vedbørlige Beviser. Skanderborg den 14de Marts 1818. Bagger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de i f. M., som i Dag er læst ved Aarhuus Bytingsret, og vil vorde læst udi den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii samtlige Kreditorer udi herboende Hattefabrikant Joseph Hirsch's til Skifterettens Behandling opgivne Boe, for undertegnede Skifteret med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav behørigen at anmelde og beviisliggiøre, inden foreskrevne Tids Forløb, Aarhuus d. 26de Martii 1818. J. De igaard, konst. N. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de i f. M., som i Dag er læst ved Aarhuus Bytingsret og vil vorde læst udi den Kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes herved sub poena præclusi perpetui silentii, med Aar og Dags Var i sel, alle dem, som formene sig at have noget at forder udi herbøende Kiøbmand Erhardt Christian Kross's til Skifterettens Behandling opgivne Boe, med deres Paastand at fremkomme og deres havende Kiav, inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggiøre. Aarhuus i 26de Martii 1818. R Viorn. I Deigaard, konst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Soren Jensen i Fiendsted 1 Aarhuus Amt er und 14de Deede 1816 authoriseret som Berettiget til at varcinere og at bidrage til denne deelgiørende Opdagelses Udbredelse, hvortil han er erklæret som Vacrinateur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Skipper R. Aperup, agter om nogle Dage at afseile til Kiøbenhavn og medtager, Fragtgods og Possagerer. Verkommende vilde behage at melde dem ved Jagten beliggende ved Havnens nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Hes Undertegnede bekommes alle Sorter Naalemager arbeide for muelige billige Priser. A. W. Geislers Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
For 10 honette Folks Børn kan anvendes 2de Timer hver Eftermiddag, til grundig Underviisning i det tydske Sprogs Læsning og Talemaade m. m. forbunden med Ret- og Skiønskrivning; tillige Tegning efter Naturen o. s. v. hos Engelbrecht, paa Guldsmedgaden Nr. 214.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Undertegnede anbefaler sig herved med at forfærdige alleslags Kobbersmederbeide, samt gommelt at reparere, og befordres paa den billigste og bedste Maade Mis Logie er hos Hr. Snedkermester Beck paa Vestergade. J. Berndom,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Kobbersmed En Elere kan blive antaget til Information i Glaveer, Fransk og Tegning, mod billig Betaling, naar man inden denne Maaneds Udgang henvender sig til Frue Anthon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Til 1ste Mai er en Sal paa fire Fag med 2de mindre Værelser at faae til Leie, for en eenlig honet Person, eller en liden Familie, naar man derom vil behage at henvende sig Eieren boende paa Søndergaden No. 28 i Horsens. Johanne Sal. M. Gyldings.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
J No. 53 paa Middelgaden ere nogle Værelser at faae til Leie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1818-04-04
Fra Pressen er udkommen: Løsagtighed er ingen Synd. Denne Mening bestredet af Jens Stochholm, Amtsprovst for Viborg Amts østre Deel, og Sognepræst for Vammen, Lindum og Bigum Menighed; faaes hos Hr. Boghandler Jessen i Aarhuus for 3 Mk. Adgives 3de Gange ugen af A. F. Cimeniss