JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Jtalien, den 12te Februarii. Skræk og Bestyttelse gaae nu foran den franske Armee i Kirkestaten, og letter dens Fremtrængen. De pavelige Soldater desertere i hobeviis. Foruden Romagna er nu ogsaa det hele Hertugdømme Urbind i de Franskes Besiddelse. Den 3de rykte General Lasne ind i den pavelige Handelsstad Ancona. General Buonaparte, som med General Berthier selv dirigerer Expeditionen i Kirkestaten, gaaer nu løs paa Rom. De Franske søge nu ved denne Expedition at forskaffe sig Omkostningerne til dette Aars Feldttog i Jtalien. Man taler og meget om det Project, at ville oprette en nye rommersk Republik. - Efter Rygtet har Paven indskibet sig i Civitavechia, for at begive sig til Malta. Kirkeskatten i Loretto er allerede bleven indpakket. De Franske have først den 5te besat Citadeller i Mantua, og lod for det første kun 3 til 400 Mand rykke ind i Staden, hvori den største Elendighed hersker. Den er fuld af ubegravede Liig, og man har forbudet den frie Passage til Staden, indtil den allevegne bliver renset. Ogsaa i Søen ved Mantua ere mange Liig blevne kastede, og man har gjort alt for at forebygge smitsomme Sygdomme. Feldtmarskal Wurmser var den første, som trak ud af Fæstningen, i Spidsen af 1200 Mand, med 2 Kanoner og 6 Vogne. - J mange pavelige Stæder har man paastukket den trefarvede Kolarde.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Crefeld, den 14de Februarii. I Gaar ankom Generalerne Moreau, Kleber og Damas, med deres Adjutanter hertil. General Kleber vil i nogen Tid opholde sig her, Moreau er virkelig Generalissimus; men der ventes flere Generaler fra Paris, saasom: le Belle, Hatrile Fevre og mange Stabsofficerer. Kort alting bekommer et krigerskistldsende. General Moreau, som er en meget hoslig- og ligefrem Mand, har ogsaa beseet Forskandsningerne i Disseldorf og Kaiserswerth; General Dapoult kommer til at staae med sin Division ved Ruhr.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Mannheim, den 13de Februarii. Ved de Franskes Fremtrængen over Bassand i det Venetianske kom ogsaa det neapolitanske Cavallerie=Corps i Knibe, som hidindtil havde ligget neutralisert i Cantoneringer sammesteds, og endnu bestandig ikke er afmarcheret. General Buonaparte giør Vanskeligheder i, at lade det trække hiem. J samme Forfatning er, siden Capitulutionen af Mannheim, det churpfalsiske Corps i Odenwalde endnu.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Jnspruck, den 13de Februarii. Vort Corpses Position ved Salurn under General Liptai, er endnu den samme. De Franske have hidindtil ikke foretaget noget imod samme. Det er vel allerede voxet til 10,000 Mand, men kan ikke agere offensive, førend Forstærkningen ankommer fra Schwaben. Vore tapre Tyrolere tabe ikke Modet, og fra det nordlige Tyrol strømme paa alle Sider, Skytter=Compagnierne til, for at besætte Hovedpaserne. J Dag er General Frøhlich ankommen fra Schwaben. Dersom Forstærkningen fra Rhinen, som i alt udgjør 25000 Mand, kommer endnu i rette Tid, haaber man, at de Franske ikke skulle trænge frem indtil Botzen. Den Alvinzyske Armee, er ved Udine allerede voxet igien til 30,000 Mand. - Fra Treviso, blev under 7de Februarii meldt, at de franske Gene taler Angereau og Massena, vare, da de vilde over Plave steden trænge frem mod Triest, blevne slagne tilbage med stort Forliis af de Keiserlige, men siden har man ingen nærmere Efterretninger faaet derom.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Nederhinen: den 15de Februarii. Saasnart General Moreau faaer taget Tropperne ved Nederhinen i Øiesyn, skal han, som der siges, tilligemed General Hoche, som er ankommen til Coblenz, foretage en afgiørende Operation. De Franske siges at ville paa nye trænge frem i Tydskland. - Til Brussel skal nu være ankommen Ordre fra Directoriet, at ophæve den militairske Regiering i Belgien, som siden dette Lands Erobring har vedvaret. - J Egnen af Coblenz lade de Franske igien oprette Forskandsninger. ne. – J Luxemburg have de ved offentlig Auction ladet bortsælge det derværende bekiendte Mariebilledes Klæder og Kostbarheder. - J Landet mellem Maas og Rhinen have de Franske udskrevet en nye Reqvisition af 16000 Oxer, meget Lærred a. - Hvor forskrækkelig Krigen trykker vor ulykkelig Egn, skriver man fra Coblenz, kan man blandt andet see deraf, at de 3 Chur=Trierske Amter, Dhann, Merzu og Zell, hav gjort i denne Krig en Gield, det første af 220000, det andet af 120000 og det 3die af 300,000. Det skrækkelige i denne bedrøvelige Udsigt, bliver desuden forøget derved, at ogsaa alt Haab til at afbetale denne Gield, ja endog Renterne, er bleven gjort til Intet, ved vore Skoves næsten gandske Udhugning, denne vort Lands største Rigdom.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
London, den 18de Februarii. Neppe er Jrland befriet fra udvortes Fiender og de Franskes Landgang, førend dette stedse urolige Riges indvortes Giæringer stige desto høiere. I Gaar sagde man, at en Rebellion var virkelig udbrudt sammesteds; men, Himlen skee Tak, dette Rygte er endnu ikke bleven bekræftet. Mang Tropper i og ved Dublin have imidlerlid faaet Ordre at holde sig marchfærdige paa første Vink. Adskillige Districter ere ogsaa blevne erklærede i Jnsurrections=Stand. Endnu gaaer vel bestandig det Rygte, at Prindsen af Wallis skal afgaasom Underkonge til Dublin; men man anfører med Rette mange Grunde derimod. - Marquis Cornvallis har havt en lang Conference angaaende visse Krigs=Regulationer, som i de nærværende critiske Conjuncturer, besynderlig i Ostindien, ere nødvendige. Regieringen synes nu virkelig at være sat i en dobbelt Bekymring. Den første er for de Franske Landgang paa Engeland, hvortil de bestandig stærkere ruste sig, og den anden for Urolighederne i Bengalen, som lade frygte for, at Engelænderne skulle blive fordrevne fra deres der havende Besiddelser. De Depecher, som en i Gaar over Land hertil ankommen Expresser, har overbragt, skulle være mindre end af et beroligende Jndhold.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Paris, den 17de Februarii. Det her udbredte Rygte, at vore Tropper staae i Rom, en sandsynlig alt for overiet. - 2 Colonner, hver paa henimod 16000 Mand, ere, efter Beretninger fra Lyon, allerede passerede forbie der i Egnene, for at støde til den italienske Armee. Buonaparte skal ved Feldttogets Fortsættelse have en meget udvalgt og meget betydelig Armee. Efter Breve fra Maylland skal Paven være afreist med endeel Cardinaler fra Rom. Den franske Colonne synger paa sine Marcher en Parodie af Marseiller Visen, hvori Romerne opfordres til Frihed.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Wien, den 18de Februarii. General Colli trækker sig bestandig videre tilbage i Kirkestaten. Erkehertug Carl var, efter de sidste Beretninger, i Udine, som altsaa endnu ikke da var besat af de Franske. De Tropper, som marchere fra Rhinen til den italienske Armee skulle blive erstattede ved andre fra Bøhmen ge. Til denne Completering skulle allerede 18 Batailloner være beordrede.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Colln, den 21de Februarii. Med en i Morges ankommen Coureer, har man faaet den Efterretning, at de Franske ere rykte ind i Rom. (Samme, Rygte havde man den 17de Februarii i Paris med den Tilsætning, at Paven havde med sine Nepoter og de franske Prindsesser taget Flugten til Neapel eller Maltha, men de nyeste Breve fra Mayland og det øvrige Jtalien og Breve fra Basel, samt de nyeste wienske Beretninger, melde endnu intet herom, saa denne Efterretning og Roms Jndtagelse synes at være fortidlig.) Her i Kolln er det overordentlig muntert. Campagnen ved Nederrhinen torde med det første blive aabnet.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Fra Dusseldorf rykker i disse Dage en Colonne frem over Muhl. helm. Herfra saavelsom fra Neuvied skal derpaa Troppernes Forening komme i Stand.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Molde, den 1ste Februarii. Hs. Majestæt Kongens og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdage bleve af den her værende Troskabs=Klub hædrede med Bal, Frydesange og de varmeste Ønsker for Landsfaderens og Tronarvingens bestandige Velgaaende. End videre blev gjort et anseeligt Sammenskud i Penge til Underholdning og Vederqvægelse for de her i Byen under Armods og Sygdoms Byrde sukkende Medborgere. Det Romsdalske praktiske Landhuusholdnings=Selskab var her ligeledes forsamlet hos dets Secretair, Hospitals Forstander Øwre, for at helligholde disse Dages Høitidelighed og Selskabets 20de Aarsdag, samt at uddeele Præmier og Agtelsestegn til 47 Personer for nyttige Indretninger og Forbedringer i Landvæsenet, for udmærket Virksomhed og Flid. Af disse 47. Mænd var ingen, der mere tiltrak sig Selskabets Opmærksomhed, Beundring og Gavmildhed, end en blindfød Huusmand af Romsdals Fogderie ved Navn Ole Andersen Tolaas, der havde forfærdiget en Maskine, bestaaende af Saug- og Korn-Mølle, som af eet og samme Vandfald drives og sættes paa een og samme Tid i Gang. Han har været med at op tømre, men selv indrettet den Stuebygning han beboer. Han ernærer sig ved at gjøre Senge, Stole og Borde m.v., alt mesterlig forarbeidet. Til Selskabets ordentlige Medlemmer bleve eenstemmig valgte: Hr. Capitain von Tønder, de Hr. Lieutenanter von Wislow og von Dreier, Sognepræsten til Bulsøe og Molde Hr. Rødseth, Provisor ved Molde, Apothek Hr. Blix og Handelsfuldmægtig Hr. Gielmeyden. Efter de fleste Stemmer blev velbenævnte Hr. Rødseth valgt til Selskabets anden Assessor og Kiøbmand Hr. Thomas, Schielderup til dets Casserer. De af Selskabet forsamlede begave sig efter Jndbydelse til dets Præses Hr. Etatsraad og Amtmand Hammer, og ved Maaltidet tilønskede Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen samt det hele Kongelige Huus al muelig Lyksalighed, og Tvillingriger Fred og Frugtbarhed.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Arendal, den 7de Februarii. Afvigte 29de Januarii blev Hs. Kongel. Majestæts høie Fødselsdag her af det Kongelige Skydeselskab med indbudne Damer høitidelig celebereret udi Selskabets Klubværelser, hvor man ved Maaltidet under Musik, Sang og Kanoners Løsning fra Stydebanen allerunderdanigst tilønskede Hans Kongelige Majestæt og de samtlige Høikongelige Personer at den Velsignelse og Lyksalighed en saa elsket og dyrebar Landets milde Fader fortiener fra troe og tænkende Nordmænds varme, Hierter. Efter Maaltidet fornøiede man sig med Bal til om Morgenen derefter, da Selskabet med de varmeste Ønsker for Kongen og Kongeslægtens vedvarende Velgaaende skildtes ad.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Tronhiem, den 17de Februarii. Hans Majestæt Kongens og Hans Kongelige Høiheds Kronprindsens Fødselsdages Erindring blev i Tronhiem høitidelig holdt den 30de Januarii ved det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs offentlige Møde, Vice=Præses Biskoppen Herr Dr. Schønheiders Tale, og de af Hans Kongelige Høihed Arveprindsens Gave vundne Præmiers Bekiendtgiørelse. Som sædvanlig blive de Fattige i Thomas Angells Arbeidsanstalt beværtede med et Maaltid og en Gave. Den borgerlige Klub gav et Ball for henved 200 Personer; Salen. havde en Decoration, som for sin Gienstand og sin Executions Skyld tør ansees værd at fortælle. - J Overeensstemmelse med det af Hr. Biskoppen skrevne Programma og hans Tale, hvorledes Fædrenelandskierlighed minder Kong Oluf Tryqveson, var Erindringen af Tronhiems Byes med dette Aar indtrædende niende Sekulum forenet med Borgernes Ønsker for deres Konge og Kongeson, forestillet paa et transparent Malerie. Hr. Dallager, Tegnemæster ved Vaisenhuuset og Borgerskolen, havde paa dette kunstmæssig udførte Maleries venstre Side anbragt en Mindes Obelisk med Oluf Trygvesøn Navn og Aarstallet 997, omgivet med Gran og Field; Baggrunden saaes Tronhiems Bye og Fiord med Munkholmen, paa høire Side vistes et stort grønnende Egetræe, paa hvilket var heftet tvende med friske Blomstersestons omslyngede Skjolde med Kongens og Kronprindsens Chifte, foran dem stod Tiden, der med en Fakkel oplyste de tvende Fædrenelandet dyrebare Navne. (Allegorien menes at være tydelig, at kommende Tider skal bevare og overlevere deres Minde Glands og Elskværdighed.) Oluf Trygvesøns Støtte var behængt med en frisk Blomsterkrands, og paa dens Fodstykke læstes: Tidens Fader Tak for otte Sekler frem. Den neden under: Den 28 og 29 Januarii 1797.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Odense, den 26de Februarii. Den 3die Martii i dette Aar 1797 er den Dag, hvorpaa Hr. Oberstlieutenant Anders Sehested til Broeholm og Wibecke Maria; Pultz, kan cellebrere deres Guldbryllup, fra 3die Martii af 1747. De bør efter alle Grunde høytidelig holde denne Dag, især da Gud har forleenet dem mageløst Helbred, flere Glæder end Sorger, ukiendt med Mangel og tillige givet dem den bestemte, faste Characteer, at elske hinanden endnu, da maaskee mange ikke tilbagelegge 3die Deelen. af 50 Aar for de til Ækelhed kiedes ved hinanden. - Denne ualmindelige Høytidelighed oplever Brudens Frue Moder, Edel Margaretha Pultz, fød Baronesse af Gyldenkrone, Eierer af Tidselholt; hun er Moder til 9 Børn; hvoraf 2de leve, Mormoder til 27 Børnebørn, hvoraf 19 leve, Oldermoder til 48 Børnebørns Børn, hvoraf 36 leve, og Tipoldemoder til 3 Børnebørns Børns Børn, som ere ved Christiane Krabbe, givt med Kammerjunker Barner til Eskildstrup i Sielland, som alle leve. - Det Mærkværdigste derved er, at denne gamle Tipoldemoder, som er fød den 6te September 1707, har alle Sandsers Brug, og lever mange til Trøst og Nytte, da hendes Dage bortglide ved GoddædighedsGierninger; hvorfore vist mange ønske: bliv endnu længe iblandt os !!!
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Kiøbenhavn, den 3die Martii. Ved Høieste Rets Aabning i Torsdags den 2den Martii. i Hans Kongelige Majestæts allerhøieste og Hans Kongelige Høihed Kronprindsens høieste Nærværelse toge de Herrer As sessores Sæde i følgende Orden. Høire Side fra Tronen, 1) De Extraordinaire: Hr. Geheime-Conferentsraad Brochenhuus; de Herrer Geheimeraader Scheel Plessen, Grev Reventlau, Brandt og Grev Knuhr, de Herrer Kammerherrer Urne og Moltte; de Herrer Conferentsraader Jacob Edvard Colbiørnsen og Schow; Hr. Generalanditeur Nørregaard; Hr. Politiemester Cold; Hr. Professor Schlegel. Venstre Side fra Tronen; 2) De Ordinaire: De Herrer Conferentsraader Treschow og Jacobi; Hr. Justitsraad Fridsch; de Herrer Assessorer Drewson, Sporon og Fedder, sen; Hr. Conferentsraad og Generalprocureur Colbiørnsen, Hr. Kammerjunker Levetzau; Hr. Justitsraad Graad; Hr. Assessor Falsen; Hr. Kammerjunker Stemann, Hr. Assessor Thestrup. - De Herrer Secretairer: Hr. Justitsraad og Justits=Secretair Koneman; de Herrer Secretairer Møller, og Rafn. I Dag kom Capit. O. Slybom fra Cette med Vil., Brændeviin og Stykgods.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Ved Tallotteriets 571 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 11 85 1. 21. 63.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Vacance. Det ordinerede Lærer Embede i Schurvøen, udi Trumsøe Provstie, under Finmarkens Amt, hvis aarlige Løn herefter bliver 160 Rdlr. af Missionskassen.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Død. Arreskow i Fyen den 26de Febr.: Hans Excellence Geheimeraad Greve Schaffalitzki de Muckadelle i sit Alders 37 Aar.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Tirsdag Morgen den 7de Martii afgaaer den KongeLlige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiona, "Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen, for, fra Klokken 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Svar paa Spørsmaalet i de Berlingske Tidender, No. 16. At kunde faae Capitels-Taxten forandret, naar den engang er sat og bekiendtgjort, omendskiønt der kan bevises, at samme aldrig kan blive overeenstemmende med Siellands Stifte almindelige Priser i alle Kiøbstæder, troer jeg ikke er giør ligt, thi det var først at betage dem, der sætte samme, det Magt, de hidtil som Sælgere have havt over hele Landets Handlendes Casser, da der ingen Lover, som indskrænker de res Magt heri. Dernæst vilde det blive for mange vanskeligt at faae tilbage fra Sælgerne det de engang har imodtaget som lovlig Ret. Men, naar der kan bevises, at Taxten ikke en billig, i Overeenstemmelse med Stiftets almindelige Priser i alle Kiøbstæderne, thi en Kiøbstæd kan vel aldrig blive Regelen for alle de andre, eller for hele Landet; saa troer jeg, at de der sætte den, bør erstatte enhver som handler med Kornvare efter Capitel Tarten, der beviislig taber derved (ja maaskee der ere og de, som tabe sin hele timelige Velfærd ved saadan Capitels Taxt, som den der er sat for 1796 Aar. Afgrøde). Jeg kan ikke heller formode, at Vedkommende meere vil unddrage sig for Ansvar end enhver, som maae staae til Rette for sine Handlinger. I øvrigt indseer jeg ikke, som sagt, at Capitel Taxten kan forandres, uden Hans Kongelige Majestæt derpaa, efter Forestilling fra det Kongelige danske Cancellie, resolverer. vrkrigskors.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Ved den i Dag foretagne Trækning af de 24 Obligationers Nummere, som til forestaaende 30te Junii skulle indfries af de 9376 Obligationer 10 Rdlr., der under 1ste Julii idag af Finants Collegio ere udstædte for indfriede Actier i det forrige østersøiske Handels Selskab, ere følgende Nummere udkomne: Hoga, 2358. 1628, 61. 46. 1770. 6562, han 169 a 4 Fag gaa 3296. 4486. 6040. 1543, 546, bage og gang sang. 338. 3624 86. gaae og gaar 99. 83 og 568. 2428. 159. 1636, at ung, angang ansgang og 6202, 6952. 9052. 546, 6482. 6230 gyge og 5819. 14. 3049. gaa 64, 491. 2492. 3510. 283. 205. 2586. 1720. og Angl. 86. 3531, hans 833, 350. 8656. 636. 344. 25 155 alle sand syge 2183. 56. 8641. og 1136 hos afgang gang 9361 32. 6623 1244. saa god 1. 60. 4666 graa Kaag. 5383. 3982. 1442. 8868. 3630, 4 Fag. 968. 56. 5013. 193. og saa. 659. 5645, hans dag 1. 3145. 6239. god gaag, 3320 hange gaae ang d. 13 gryn, 8083. 2145, 5948. 43, 4368, 26 a 109. 832. Kaag. 3094. og 9326 og Fing 816. 8630, 2422. 4168. 194. 3100, 4919. 10 og 868. 68. 1781. 6616. 2582. 3365 Fugle 128. 214. 3624. 6609. 2996. 7460. 2895. 2264. 6128. 3284. 423 Fag og paa 4dag. 16. 591. 16 1923. 313. 86. 48 Kong og 1824. 1415. 2615, og 8 1343. Sang, 5436 gang hans 2164. 1084. 4440. - Ligeledes er ved den paa samme Tid foretagne Træt ning af de ved det forrige østersøiske Handels Selskabs Direction under 11te Junii 1786 udstædte og af Hans Majestæt Kongen garanterte Obligationer a 15 Rdlr. følgende 15 Nummere, som til næste 11te Junii skulle indfries, blevne udtrukne: 3832. a. 1818. 3346. 390. 3259. 66. 45. 128. 24ag. 869. 4de, 2914 Kaag. 5233. 345. a. 1818. 1612. 186. 355, alts, 293 a 2583 ga4664. 248, 2249 og og gang, 268. Fryg. . 3624 lang agtig 2234. 666 gaalg kan ing i 3de. 1481, laae saalg saa ange dog, Fag lang, 143. 46 igage i 3de ange gange Lys, Hals og J 114 og gaad gule gaae og 189 a 9.13 and ande 46 Fag 366. Haag. 3582. : 3de ogsaa alle agtigergaae hans 3 a 1416 nye 266 søge høyg gaae gang at 19218 1611 3468 og 1386, 2de, gang og sang. 45. 613 og 3622 305, hans sandsbygning. 3279. 140 gaae og saa ags og lang, saa 16. røns saa algs og i 19 paagaag. gaae gaard og gange dog saa gode saa gan 304, 4819. 5258. 3226, godt gods. - Eierne af de med forestaaende Nummere betegnede Obligationer vilde al saa behage, til Forfaldstiden, respe den 11te og 30te Junii næstkommende at affordre sammes paalydende Beløb med de til samme Tid forfaldne Renter ved den Kongelige Kasse, da efter Forfaldstiden ingen videre Renter af disse Obligationer bliver godtgjort. Finants Collegium den 1ste Mart. 1791.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
haa min Kones og egne Vegne bekiendtgiøres herved frave rende Slægt og Venner, at min Svigermoder FrueCommandeurinde sal. Ateleyes ved en stille og rolig Død Dag hensov, i hendes Alders 8de Aar. Condolence fra bedes. Kiøbenhavn den 3 Martil 1799. Manderfeldt. Dedtrykt af Kummer, maae jeg herved bekjendtgiøre forO. Beslægtede og hvem der ellers kundtage nogen Dei min Skjebne, at det behagede Gud i Gaar Aftes Kl. 1. Slet, at borttage fra mig min elskede Kone, Jnger Helvig Seeberg, som efter at have været min noget over 22 Aar, maatte forlade mig i en Alder af 44 Aar, 2 Maaneder og Dage, hvoraf de sidste 44 Dage vare sande Lidelses Dage for os begge. Hvem der kiendte hendes Virksomhed i at opfulde sit Kalds Pligter, vil uden Tvivl beklage mig, og de 6 igienlevende af hendes 15 Børn, der nu maae savne en trofast Æg. tefælle og en kiærlig Moder. Tønsberg, den 19de Februarii Jacob Wulfsberg.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Det har behaget den Allerhøieste i Dags Morgen den 3die Martii Kl. 7 pludselig at bortkalde til strevige Hjem min elskelige Mand Skolelærer Jacob Engelsen i sin Alders 58de Aar, efter vove Aars kierligt Egteskab; hvilket jeg herved sørgeligst anmelder fraværende Slægt og Venner. Jnger Kirstine Holst sal. Engelsen.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Onsdagen den 1ste Martii døde Hr. Jens Friis, Fuldmægtig i det Kongelige Rentekammer, i en Alder af 36 Aar. Just da han stod ved Maalet af jordisk Lyksalighed, blev han, achi alt for tidlig, revet ud af vore Arme. Overbeviist om, at alle som kiendte denne ædle og retskafne Mand, vil beklage hans Tab og ære hans Minde, frabedes al Condolence. Paa hans bedrøvede Moders og Broders Vegne, Casten Friis.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Til førstkommende 11te Martii antages Jndskudder i den unT. der Hans Kongelige Majestæts allerhøieste Garantie oprettede Forsørgelses Anstalt. De, som agte at tage Deel deri, vilde behage at henvende sig til mig, som Anstaltens offentlige Commissionair. Planerne ere at bekomme for 3 Mk. hos S. 1. Hr. Agent Goldendal, paa Børsen hos Boghandlerne og i Provindserne hos de Herrer Postmestere. Kiøbenhavn den 3 Febr. 1797. Stephansen, Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstræde taaes : 1) Nogle Oplysninger og Anmærkninger over den ved Trykke upublicerede Jslands Ansøgning til Kongen om udvidede Handels Friheder m.v., for 8 sk. heftet 12 s. 2) Rotocks Huus= og Reise Postil 1 Rdlr. 3) Holbergs CommedierCompl. 2 Rdlr. 4) Hoffes Anviisning for Ungdommen og Almuesmanden til Breve, Obligationer, Skiøder, Kiøbe Contracter, Regninger m. v., samt de første Grunde til Tegning, 24 s. indb. 4 s.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Kong Laar, et Sørgespil i som Optog af W. Shakkespeare, at efter N. Tales Omarbeidelse, som spilles paa de Kongelige Skuepladse i London, er trykket paa mit Forlag og koster heitet og s. Dette Stykke er i Hr. Grev Ablefeldts Theater Directions Tid oversat af sal. Riber til at opføres paa den Danske Stueplads, har siden henlagt og bekiendtgiøres nu først til Salg. S. Poulsen Hofboghandler, i Antonistræde No. 324 og 325. noget om de Kiøbenhavnske Frieskoler, samt nogle ForO saa til de Herrer Geistlige i denne Anledning. Helliget alleFædreng Mødre, som elske deres Børn, med Motto: Sandt er det, som er. Ret er det som bør være, sælges hos J. M. Stadthagen, Østergade No. 23 1ste Sal, for 8 s. heftet. Sammesteds, Nye Methode til uden Maskine og uden Bekostning i et Øieblik at aftspiere Breve, Facturer, Regninger og al anden Skrivt, i Almindelighed nyttig for alle dem der har meget at skrivt, faaes for 4 s.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Ort Professor Thaarups Journal for Kiøbenhavnerne er andet i hefte udkommer, handlende om Broelægningsvæsenet, om Brændebesparelse, om Frederiks Sygehospital &c. Koster 3 Mk. og taaes i Nyegade No. 138. Første Hefte faaes sammesteds for 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Fra Pressen er udkommet: Fruentimmeret, eller kortsattet Bier bliothek af alt det Videværdigste og Qvindekiønnets Bestemmelse og Oplysning, ved L. K. Andre; af det tydske Sprog oversat ved Mathias Rathie. Faaes tilkjøbs hos Forlæggeren L. G. Reister i store Regnegade No. 178, for 2 Mk. 4 s. paa Trykpr. og 3 Mk. paa Skrivpp.
Berlingske Tidende, 1797-03-03
Haandbog over almeennyttig Naturkundskab, saavel til daglig Brug for Kundskabselskere, som for Ungdoms Lærere; at 20 Aars Læsning sammendraget ved D. F. Ekkard, Kongelig Bibliothek Secretair og Medlem af det norske Videnskabers Selskab, første og 2den Deel, indeholdende Mineral=Væxt= og Dyrerigerne, med 45 Figurer i Kobber, der tildeels ere tegnede efter malede Originaler i det Kongel. Bibliothek. Den faaes for 12 Mk., med illuminerede Kobbere for 4 Mk. mere hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden Nr. 57. Den kan og faaes indbunden til forskellige Priser.