JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Hvad Fremgang Samlingen gjorde efter Thomas Bartholins Død 1680 er ikke tilstrækkeligen bekjendt, men den hele Rigdom blev 1728 et Rov for den store kjøbenhavnske Jldebrand, der tilintetgjorde den, tilligemed Ole Borchs II. Universitetets Naturalsamling eller førend 1740, men det var kun ringe. (**) Universitetets Skatte. (*)(Borrichii) og Elersens Samlinger med flere af Efter Branden kom et nyt Museum ej istand 1756 blev Grunden lagt til et "Natural og Huusholdnings Kabinet."***) Det stiftedes for kongl. Regning paa Charlottenborg Slot, og da man 1759 havde gjort nogen Fremgang, blev en Fundation udstædt under 31 Marts f. A. Her skulde ej blot være en Samling af Natu*) Om Naturalsamlingens første ommeldte Periode see Engelstofts Annal. 1810. 2 Qv. S. 220. Noten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Kopenhagener Magazin. Nyerup anf. St. 283284. tofts Annul. 1810, 2det Qv. 218. Nyerups Skildring, eller Univers. Annaler, III ds. 2 H. 150 52. 261. 268. - Brünnich. - EngelsEn Underretning om dette Kabinet i sin Begyndelse, og dets Foebindelse 1771 med Universitetet, staaer i Jac. Badens Journ. 1797. 2 H. S. 90,93. 3 Fundationen er trykt 1759. 8. Haves ogsaa i Forordnings-Samlingen, og paa tysk i Mengel Hvad Samlingen bestod af er kortelig opregnet i ralier, fornemligst de som have nogen Indflydelse i Bjerg- og Landhuusholdningen, men ogsaa Prøver af alle Slags Manufactur- og Handelsvare, Modelkammer m. m. Ved Stiftelsen, skulde være ansat to Professorer for de naturhistoriske og økonomiske Videnskaber. Planen var lagt af daværende Overhofmarskal Greve Ad. Gottlob Moltke, som og lagde en Grundvold dertil, og blev beskikket til Stiftelsens første Præses. Bekostningerne og de ansatte Professorers Lønninger bleve af den kongelige Kassetilskudte. Jndtil Kong Frederik 5tes Død tiltog Samlingen efterhaanden mere og mere. 1770, da nu værende Conferentsraad M.T. Brünnich blev beskikket til Professor i Naturhistorien, fik Samlingen i ham en virksom Bestyrer. Et nyt Lokale blev paa kongelig Bekostning indrettet i Universitets=Bygningen paa Nørregade. Ifølge et kongl. Reskr. 6 Marts 1771 blev den hele paa Charlottenborg værende Samling skjænket Universitetet, og derefter i Marts 1772 henflyttet til bemelte nyt Lokale, hvor den liden Samling, som Universitetet selv havde, som meldt, i Aaret 1740 begyndt, dermed forenedes. Efterhaanden tiltog Samlingen deels ved Foræringer, deels ved Kjøb. (?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Fra 28 Jan. 1810 begynder Museets Historie en nye Periode, under sit nuhavende Navn, ved de patriotiske rige Gaver fra afdøde Geheime-Statsminister og Ordenskanzler Joachim Godske Moltkes Haand. Ved Gavebrev under bemelte Datum (**) blev Universitetet *) Engelstoft a. St. *) Jndført i Engelstofts Annal, samme Hæfte. skienket til Brug, Besiddelse og Eiendom Lega tors Naturaliesamling med følgende Bestemmelser: den skulde forblive en særskilt Samling, og til Erindring om Giverens Fader, af hvilken den er samlet og anskaffet, kaldes: Geheimeraad Greve Adam Gotlob Moltkes Naturaliesamling; og for at den kunde gives den største muelige Fuldstændighed og Brugbarhed, og, i Forbindelse med Universitetets anden Samling, udgjøre et desto nyttigere Heelt, tilbød Giveren, at ville for Betaling i rede Penge, modtage, efter kyndige Mænds Vurdering, til Jndlemmelse i og Komplettering af den Moltkiske Samling, alle de i Universitetets Samling værende Species og Stykker, der enten i den førstnævnte maatte savnes, eller efter kompetente Kienderes Dom fortjene Fortrin for sammes Exemplarer; dog at deri fradrages den paa samme Maade, bestemte Værdie af Doubletterne, som fra den Moltkeske Samling maatte ansees undværlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Naar det Moltkeske Natural-Cabinet saaledes var kompletteret, og tillige videnskabeligen ordnet, skulde over samme forfattes et Katalog, som til Trykken befordres for Legators eller Arvingers Regning. Hvert tiende Aar skal Supplementkatalog paa lige Maade udgives. En fast aarlig Indtægt af 200 Rdl. blev sikret Kabinettet, til at befordre dets Tilvært, og en anden lige stor Sum skulde end videre aarligen anvises Universitetet, naar det gotgjøres at naturhistoriske Forelæsninger virkeligen ere holdte og tilendebragte ved Universitetet i Aarets Løb. Naturalsamlingen skulde være aaben to Dage, i det mindste en Dag, ugentlig, under behørige Tilsyn. Hver 28 Jan, skal en Rapport afgives til Kongen om Naturalkabinettets Tilstand og sammes hensigtsmessige Benyttelse, tilligemed et Regnskab over Tilvexten i det forløbne Aar.Af denne Beretning og det aarlige Regnskab skal Besidderen af Grevskabet Bregentved gives Gjenpart. Direktionen over Universitetet og de lærde Skoler anbefales Bestyrelsen og Forsørgen, for Iværksættelsen og Overholdelsen af de gjorte Bestemmelser. (*) Sagkyndige Mænd bleve strax udnævnte til Samlingens Afgivelse, Doubletters Udskydelse, Taxation osv. Efterat Taxationen var tilendebragt blev 11000 Rdl. d. Cour. af Lega tor indbetalt d. 28 Jan. 1811, den Sum nemlig, hvortil de af Universitetets ældre Samlinudtagne og i den nye indlemmede, Species vare ansatte. Ved kongl. Resolution af 9 Febr. 1811 blev bestemt, at disse 11000 Rdl. skulde være en urokkelig Fond, hvis Renter allene skulde anvendes til Gavn for det naturhistoriske Studium ved Universitetet. Jmidlertid og under Arbeidet paa Affattelsen af et fuldstændigt Katalog over den hele Samling, modtog den fra samme Velgiørers Haand en ny vigtig Forøgelse. Tre private Samlinger, som Legator havde tilforhandlet sig af Professor, R. af Dr. Schumacher, Professor, Etatsraad, R. af Dr. Wad, og Bergmester Münster, for en Sum af 13000 Rdl. d. Cour., blev endvidere skjænket Kabinettet. Ogsaa bekostede Giveren Skabe osv. Ved Sorteringen blev tilsidelagt et betydeligt Antal *) Fortsatte Efterretninger om dette Naturalkabinet ere givne i Engelstofts Annaler 1811, i Qv. 78,83. 1812. 1 H. 65,68. - 1818. 1 H. 83,87. Doubletter, som Legator, der ifølge kongl. Resolaf 3 Febr. 1812 havde Dispositionen over samme, bestemte til deels at forsyne andre LæreAnstalter, og deels til ved Ombytning at forskaffe Naturalkabinettet de Stykker, samme endnu maatte mangle. Ved en kongl. Resol. af 8 Marts 1813 blev bestemt, at indtil Kapitalen ved Oplæggelse af Renter a. voxer dertil, at Renten udgjør 600 Rbd. aarlig, maae blandt de i hvert Aar udsættende Prismedailler ved Universitetet tillige være en for den beste Besvarelse af en Prisopgave i den naturhistoriske Videnskab. - 30 Juni 1813 udgjorde Kapitalen 12205 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Efter Giverens Død 1818 fik Universitetet en Kapital af 60000 Rbd. i kongl. Obligationer, hvis Renter aarligen skulle anvendes til Honorar for naturhistoriske Forelæsninger, tilMusets Forøgelse, til Præmier for naturhistoriske Afhandlinger m.v., og hvorved blev funderet de Universitetet forhen i en Række af Aar tilstillede Renter (Coll. Tid. 1819 No. 3). Om denne Kapitals Fordeling paa Museet, Bibliotheket a. vides ikke endnu Fundatser at være udfærdigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Den hele naturhistoriske Samling blev nu deelt i en logisk og mineralogisk Afdeling, hvoraf den første beholdt den gamle store Sal, som forhaabes snart omvexlet med en bedre og større, uden hvilket den ikke fuldstændigen kan ordnes; - den sidste blev henflyttet indtil videre i nogle smaa Værelser i Communitetsbygningen, hvor den ikke synes at have den til Bevaringen, Opstillelsen og Forøgelsen nødvendige Plads. Samlingen er siden meget forøget. A. Den 30ologiske Samling. De Dele, hvoraf den bestaaer, ville først kunne sammensmeltes, naar et rummeligere og bedre indrettet Lokale kan erholdes. De ere: a. Universitetets ældre Samling af 30ologiske Gjenstande af de samtlige Dyreklasser. b. Af den Moltkeske til sin Tid berømte Samling af Konchylier og Zoophyter, men som vist nok efter saa mange Decenniers Forløb har lidt betydelige Forandringer; dog er den endnu i Besiddelse af forskjellige Original-Exemplarer til de i Systemet optagne Arter, og af flere Pragtstykker. c. Professor Schumacher's betydelige Jnsektsamling, som, efterat Greve J. G. Moltke havde kjøbt den, blev strax modtaget med de dertil hørende Egeskabe. d. Professor Schumachers endnu større Conchylie=Samling, som Greve J. G. Moltke ligeledes kjøbte, men som skal forblive hos Sælgeren saalænge han ønsker at beholde den. Denne efter den forrige Eiers eget System ordnede og efter Salget betydeligen forøgede Samling har en særdeles stor videnskabelig Værd. c. En Samling af, for største Delen sjællandske Jnsekter, givet af en Ubenævnt. Denne er bleven Grundvolden for en indenlandsk Jnsektsamling som fortsættes. f. En Samling af udstoppede Fugle, for største Deel europæiske, givet af Hr. Christian Drewsen paa Strandmøllen. De enkelte Arter ere opstillede hver i sin Kasse. B. Den mineralogiske Deel. For samme ligger afdøde Greve J. G. Moltkes Gave til Grund, hvorunder henhørte de ovennævnte tre skjønne Samlinger, som vare erhvervede fra Dhrr. Schumacher, Wad og Münster. Den vigtige Tilvæxt som ved disse Erhvervelser var vundet for denne mineralogiske Deel er fremdeles siden forøget ved mange Gaver, saasom af Dhrr. Giesecke, Hausmann, Monticelli, Zipser, Nilson, Retzius. Den er hensigtsmessig indrettet til Brug ved Foredrag over alle Mineralogiens Grene, og indeholder, paa enkelte Undtagelser nær, alle bekiendte mineralogiske Arter. Egentlige Pragtstykker maa man ikke vente sig; dog findes der og nogle ved Skjønhed udmærkede Stuffer, hvilke gives mest iblandt norske, islandske og færøiske Mineralier, der ogsaa, som man kunde vente, frembyde den største Mængde af forskjellige Varieteter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Foruden de egentlige Mineralier findes her og et betydeligt Antal af Forsteeninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
De andre naturhistoriske Samlinger i Kjøbenhavn ere: 1., Hs. Kgl. Høihed Prinds ChristiansNaturaliesamling bestaar især af Mineralier og zologiske Gjenstande. Af ældre Samlinger, som den har optaget, bør nævnes Tyge Rothes, især rig paa Mineralier, og Otto Fabricius's, der kjøbtes 1823, og som er af saameget større Vigtighed for Danmarks Fauna, som den tillige indeholdt Levningerne af den berømte Konferentsraad O. Fr. Müllers Samlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Mineraliesamlingen er i de senere Aar betydelig forøget med Stykker, som H. K. Høihed selv har medbragt fra sine Reiser, - med herlige Mineralier, samlede paa Færøerne af Greve Vargas Bedemar, med en Mængde af Vesuvs Produkter off. Den systematiske Deel, ordnet efter Hauy (af Greve Vargas, er rig paa Svi ter af Crystaller, har mange Pragtstykker, og indeholder, foruden de sjeldneste nyopdagede nordiske Arter, ogsaa de i de seneste Tider under Navnene Wollasionit, Gismondin, Humboltit, Davin, Cavolinit, Christianit (efter H. K. Høihed Pr. Christian Frederik benævnet), Biotin o. fl. opstillede Substantser. Af geognostiske Samlinger fra forskjellige Lande i og udenfor Europa, fortjener den fra Egnen om Paris, bestemt af de berømte franske Lærde Cuvier og Brongniart, særdeles Opmærksomhed. En særegen Samling, for Danmarks Geognoste har allerede naaet den Grad af Fuldstændighed, at den tilbyder tilstrækkeligt Materiale til at opløse flere af de Problemer, som de hidtil bekjendtgjorte Undersøgelser over Fædrenelandets geognostiske Beskaffenhed have ladet ubestemte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Den 30ologiske Samling udstrækker sig over alle de lavere Dyreklasser, og har en systematisk og en sammenlignende geographisk Afdeling. Af den første udgjør Conchyliesamlingen den væsentligste Deel. Den er først anlagt for faa Aar siden, men har allerede et saa betydeligt Antal af Arter, at den hører til de vigtigere i Europa, saameget mere, som den indeholder en Mængde Sjeldenheder og unike Stykker, Ex. Conus gloria maris 3" lang, Helig rosacea, H. Rapa, og mange flere, og af de fleste Arter en Mængde Jndivider af forskjellig Alder osv. Af de gographiske Samlinger er Jnsekisamlingen fra de danske Stater i Europa, allerede begyndt af afdøde Holten, og en Samling af Mollusker, Crustaceer og Zoophyter fra de nordiske Have, af Vigtighed for Fædrenelandets Naturhistorie. En Samling af Forsteeninger, der ogsaa i de senere Aar er bleven anlagt, indeholder en betydelig Mængde Arter, blandt andet næsten alle bekiendte Forsteeninger fra Grignon, Levninger af Forverdenens Elephanter, Flodheste ofl." B. - Hs. kongelige Høyheds udmærkede Kjerlighed og Yndest for Videnskaberne er saa almindelig bekjendt, at enhver Videnskabsmand kan love sig forundt Adgang til Samlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
2. Veterinærskolens Samling af Skeletter og Præparater. Jblandt Skeletterne findes adskillige exotiske Pattedyrs, som Elefantens, Løvens, og Leopardens, flere Abekatters. Jblandt de europæiske udmærket sig et Hvalfisk Skelet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Foruden disse findes ogsaa Skeletter af Fugle og Reptilier. De anatomiske Præparater høre for største Delen til Huusdyrenes Anatomie. Ogsaa gives her en til sin Tid berømt Samling af Jndvoldsorme. 8. Konferentsraad og Cancelli-Deputeret, R. af Dr. P. J. Monrads Mineralsamling c. Hausmann. 4. Professor, R. af Dr. Bekker's Mineralsamling. 5. En Conchyliesamling, som tilhører H. Exc. Hr. Overkammerjunker Greve Yoldi, Storkors af Dannebrog; Den udmærket sig baade ved Rigdom og Skjønhed, og ved dens videnskabelige Behandling. 6. Grosserer Westermanns Jnsektsamling, der i Henseende til Valget af Exemplarer, deres Opstilling og Konservation hører til de fortrinligste i Europa. Den er især rig paa ostindiske og capske Jnsekter, som Eieren ved sit lange Ophold i disse Lande selv har samlet. Den er i de senere Tider betydelig forøget med sydamerikanske og europæiske Arter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
7. Professor og Generaldirektør for Chirurgien Colsmann's Samling af tørrede Planter og Jnsekter, begge af stort Omfang, og særdeles rige paa exotiske og sjeldne Arter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Uden for Kjøbenhavn kan man nogle Steder støde paa smaa Samlinger, saasom offentlige ved Herlufsholms Skole og maaskee nogle saa andre Skoler. I Helsingøer har Hr. Apotheker Schack-Steenberg en god Fugle samling. Paa Enderupholm i Jylland er ogsaa en god Fuglesamling. Nogle enkelte flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Af mange private Samlinger opgivne i de ældre Beskrivelser over Kjøbenhavn af Hauber og Nyerup, ere siden nogle indlemmede, som i det foregaaende er bemærket, i de nu bestaaende, Samlinger, nogle adspredte, og tildeels udgaade af Landet. Det sidste var Tilfældet med den Chemnitzske Conchyliesamling, der 1804 blev solgt til det Petersborgske Videnskabers Akademie for 5000 Rubler. (Skilderiet 2den Aarg. No. 38 S. 608.) Blandt adspredte ved Eiernes Død, bortsolgte private Samlinger var i sin Tid mærkelige: D. C. Bradts ( 1783) og Kølle's ( 1805.) Mineralsamlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Jndenlandske Efterretninger. Løverdagen den 8 Sept., skrives fra Aarhuus, saae man under klart Maanskin endeel funklende Nordlys, noget sjeldent her til Lands især paa denne Aarstid. Efter gammeldags Udtydning skulle de spaae en stræng Vinter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Ogsaa skrives fra Randers, fra Aalborg, Viborg, Odense, om disse stærke Nordlys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Fra Kallundborg skrives under 7 Sept. Imorges Kl. 8 er Esbern Snares gamle Kirke, der nu talte 650 Aar, for saavidt ødelagt, som det midterste, temmelig betydelige Taarn, der blev baaret af 4 Granitpiller, sand i Gruus, hvorved dog heldigviis intet Menneske kom til Skade, uagtet Adskillige vare i Kirken i det Øieblik det begyndte at vakle. Hele Taarn massen sank lige ned i Kirken. (Aarh. Av. 127.)J Slagelse Avis No. 73 læses under Indsendt: Den 7de September om Morgenen Klokken 8 1/2 faldt Kallundborg Kirkes midterste og største Kirketaarn med Mure og Hvelvinger, deels ud paa Kirkegaarden og deels ned i Kirken, uden at gjøre anden Skade end for en Deel at spolere Kirken, dog kan Skaden ikke saa nøie bestemmes, da alt er opfyldt med Gruus og Steen inde i Kirken. Braget, da Taarnet faldt, hørtes langt udenfor Byen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
J Aarhuus Avis No. 126 er fra Skolelærer og Kirkesanger i Hundslund, Nielsen, gjort det Spørgsmaal: Hvo kan forklare det Besynderlige i efterstaaende sandfærdige Begivenhed, J Aaret 1811 laae en Mand i Leerdrup Bye, Gylling Sogn, en rum Tid syg. Da han mærkede at hans Levetid var udrunden, sagde han til sin Kone: "Nu døer jeg, og naar du engang døer, skal jeg selv komme, for at afhente Dig Manden døer, og Konen indlader sig i nyt Ægteskab. - Hun lever til Juni Maaned, 1827. En Dag havde hun Besøg af en Søster. Hun fortæller denne, at hun havde havt en Drøm, hvori hun saae hendes forrige Mand saa naturligt, som mens han levede, nærme sig hendes Seng og sige til hende, i det han lagde Haanden paa hendes Bryst: "Nu kjære Kone, nu kommer jeg efter Løvte for at afhente Dig. - Næste Nat efter at hun havde meddeelt Søsteren sin Drøm, bliver hun syg, og døer nogle Dage derefter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Viborg, den 8de September. Hs. Hobh. Hr. Biskop Commandeur Blochrer i Onsdags afreist herfra til Øen Lessøe. - Ved den i Torsdags stedfundne Samling af Stadens Borgere, blev valgt Hr. Kjøbmand Anders Bay Friis til Kjøbstaden Viborgs Forligelsescommissair, istædet for den, efter Begjering, fratrædende Commissair Kammerraad A. F. Just, der i fulde 24 Aar har i sin Fødebye varetaget denne hædrende Bestilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Veiret er i de sidste Dage det gamle delige Septemberveir, med megen Taage om Morgenen og siden Varme. Sæden er her i Huus; Græsset er, endog paa de bedste Marker her i Landets bedre Egne, meget maadeligt. Nattefrosten har ødelagt baade dette og fine Havevexter; f. Ex. Agurker og Bønner. De seent ankomne Sommerfugle have i fuld Mængde sat Orme paa Kaalsorterne. Alt af Havefrugter, modnes vel 3 Uger tidligere i Aar, men er enten meget mindre end sædvanlig, eller og fuld af Orm. J Dag 8te Dage vare her de sidste sorte Kirsebær til 5 a 6 s. Pdt. J Dag kostede den ny Rug 36 s. Skpn.; Byg 28 s. og Kartofler 12 a 16 s., (i Aalborg sælges de for 9 s.; et Beviis paa, at man der dyrker den nyttige Vext i større Mængde end her, hvor dog Ahlhede-Colonisterne i ældre Tider solgte dem for Skamkjøb, fersk Flesk 10 s.; Oxekjød 4 a 6 s.; Smør 18 s. Pdet. - Fiskeriet i Liimfjorden er endnu meget i Aftagende. Næsten aldrig seer man de ellers saa sædvanlige Aborrer. Et Beviis paa, at ikke Dampskibe hindre dem fra at komme. At der i Liimfjorden ved Morsøe, Salling og længere vester paa ikke har været fanget i Aar hverken Aal eller anden Fisk, troer man de mange Søestjerner ere Skyld i, der hænge sig flokkeviis paa Garnene og ansees for giftige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Blandede Efterretninger. En mærkelig Udgave af "Kongeriget Norges Grundlov er udkommet i Christiania i Form af et stort Skilderie, saaledes indrettet at den passende kan anbringes i Glas og Ramme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Den kaligrafiske Titel er lithograferet med Omhyggelighed, ziiret med forskjellige allegoriske Figurer. Texten er omgivet med Egeløv, og trykt med nye Naaraille Skrift, og i samme anbragt en lithograseret Vignette, forestillende Saga, der paa en Steentavle indgraver Aarstallet 1814. J Baggrunden vises den opgaaende Sol, adspredende endeel Skyer. Udgaven er aftrykt paa fint Sveitzer Imperialpapir, 26 Tommer højt 16 Tommer bredt, og koster 1 Spdal. Macao og Canton. Følgende Beskrivelse af Macao og Canton er given af de Herrer Tyerman og Bennet, der sendtes som Deputerede fra det Londonske Missions=Selskab til Orienten. Øen, eller rettere Halvøen Macao, der er omtrent 6 Mile i Omkreds, er en overordentlig ufrugtbar og nøgen Klippe. Den har 45000 Jndbyggere, af hvilke de 40,000 ere Chinesere, som fornemmelig leve i Staden Macao; Resten af Befolkningen bestaar af Portugisere og Englændere. Klimatet er godt, Atmosphæren fund og Varmen ingenlunde trykkende. Der ere mange chinesiske Templer paa Øen. 13 romersk katholske Kirker og Kapeller, med omtrent 100 Præster og andre Kirke-Betiente, og et engelsk protestantisk Kapel, der tilhører det ostindiske Compagnie. Afstanden fra Macao til Canton gjennem hvad der kaldes "den indre Passage, er næsten 100 Mile, hvilke passeres i store Baade, langs med Floder og Kanaler, som gjennemskære det nærmeste Land. Adskillige store og folkerige Byer ligge paa Bredderne af disse Floder, som overalt ere bedækkede af Baade. De fjærne Høje have et meget nøgent Udseende, medens det flade Land er overordentlig rigt og frugtbart, beplantet med Riis, Sukkerrør, osv. Nogle af Høiene ere forskjønnede ved Pagoder, der give Landskabet et høist malerisk og interessant Udseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Canton har omtrent 800,000 Jndbyggere med Indbegreb af dem, der leve paa Vandet i Baade. Staden strækker sig omtrent 5 Mile op i Landet langs med Floden, og næsten 3 Mile i den modsatte Direction. Husene ere i Almindelighed smaa, og Gaderne trange og smale, men vel brolagte og rene. Det travle Udseende, Alt har, er høist paafaldende. Den hele uhyre Stad er som en Bikube, Alt i fuld Bevægelse, og dog hersker den bedste Orden overalt. Mange Butikker ere smukke, og Hong eller Varehusene ere uhyre store. De Factorier, der tilhøre det ostindiske Compagnie og forskjællige andre Kjøbmænd, ere Bygninger af saare betydelig Størrelse, skjøndt de alle ere indesluttede i et Rumdratmiil, paa Bredden af Floden. Paa Øen Hainan, og paa den Side af Floden som vender imod Canton, er et af de ældste og største Templer i hele China; det indtager en stor Strækning af Land, og har 100 Præster. J et Værelse eller Jndelukke saae Forfatterne 12 hellige Sviin, af betydelig Legems Størrelse, som fødes og pleies med den eller 80 Aar gamle. Butik er der almindeligviis et Værelse eller en Afdeling, lige over for Indgangen, og forsynet med det hele Apparat for deres Afgudsdyrkelse, og om Aftenen seer man næsten i ethvert Huus, gjennem Døren, Stave eller Pinde med Røgelse at brænde til Ære for deres Guder. Nogle af Chineserne synes at være meget omhyggelige for at lægge til Skue hvad de betragte som deres religiøse Pligt, og sees ikke sjælden for aabne Døre og Vinduer at udøve deres Aftenceremonier, kaste sig ned for deres Jdoler, brænde helligt Papir, og lade Sværmere eller Raketter, en besynderlig Behag i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Retten i Paris. De franske Domstole have alt adskillige Gange før sysselsat sig med det Spørgsmaal, om Lovens hele Strænghed var anvende En Døvstum har i denne Tid beskjæftiget, Brit. Chron. II. 6. gaae af, Ting, som de troe at deres Guder finde I enhver Chinesers Huus, og i enhver største Omhu; nogle af dem sagdes at være 70 af ikke mere end Fjerdedelen af en engelsk Qva Hamburg 2 M. endnu svømme imod Strømmen. for Damer, og man beretter, at Svømningen er ham. lig paa Døvstumme. I dette Tilfælde handledes der om et Tyverie, og til Gunst for den Skyldige anførtes, at han ingen tilbørlig Underviisning havde nydt, at han ingen Forældre, ingen Venner og ingen Erhversgreen havde. Straf for et Tyverie syntes han ikke at have noget Begreb om, dog røbede han Følelse ved Præsidentens Formanninger; han rødmede, da man forklarede ham Gabestokkens Natur, og græd over, hvad han havde gjort. Juryen frikiendte Paris besidder nu ogsaa en Svømmeskole dem særdeles nyttig. Det indhegnede Locale i Seinen er indrettet med al mulig Elegance. Stilladser, rigeligen besatte med Blomster, aande Vellugt til de hulde Svømmerinder. Kun siger man at mange - naturligviis af Ukyndighed,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Kjøbenhavns Børs, den 14 Septbr. 1827. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Bank-Disconto 4 pCt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Species 222. a vista 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-15
Specier solgtes til 13 Rbmk. 5 a 6 1/4 s. Norske Speciessedler. 160 160 1/4 Rbd. Sdl. 48 1/2 48 3/4 Rbs. Tegn. Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedl. i Banco.