JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Om bemeldte Skibs Forliis meddeler O. Ths. Avis endnu følgende Beretning fra en agtet Haand: "To Timer efter Skibets Afgang fra Nyborg, paa Touren til Kjøbenhavn, stødte det paa Oms Trel eller Trend, som er en stor Steenreyle eller Steengrund ved Omsligeoverfor Aggerss. Dampskibet tog en saa betydelig Læk, at Vandet strax strømmede ind i Forstævnen og i faa Minuter fyldte denne indtil første Kabyt. Uagtet Skibet blev ved Dampkraften og en stærk Medbør ført hurtigt over Steengrunden ud i Dybet, frelste dog et kjærligt Forsyn Passagerernes og Mandskabets Liv og Gods. De forenede Kræfter deels af Vandmassen, som udenom bidrog til at løfte Skibet, deels Dampkraftens Benyttelse, indtil det indtrængende Vand, qvalte den, og endelig en stærk Paalandsvind, samvirkede til, at Skibet, uden betydeligt at synke, kunde føres over Dybet ind paa Sandgrunden sydlig for Aggers, hvor Skibet, nu aldeles opfyldt af Vand, paa vel 6 Fod, sank indtil Gallionen. Alt dette foregik i faa Minuter. At Skibet stødte paa Steen grunden, der siges at være velbekjendt og farlig, kan, saavidt man hidtil har erfaret, ikkun tilregnes grov agtsomhed af den paa Skibet som bekjendt Mand antagne Sømand Jacobsen, og Redningen skal især have været en Frugt af Maskinfolkenes Jver for at holde Dampmaskineriet i Gang, indtil det dronende maatte begive sig under Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Festen paa Høiskamling den 18de Juli 1845. Til denne Folkefest indbyder Bestyrelsen "det hele Folk, enhver af Danmarks Sønner og Døttre, hvem Følelsen for Nationens Ære og Rigets Selvstændighed ikke er en tom Lyd, samt Enhver, som indseer, at Kampen herom vel føres i Slesvig, men maa og skal ikke alene føres der, men af det hele danske Folk. – Vi ville derfor samle os paa Slesvigs høieste Top, hvor Danmarks gamle Seiersbanner, Dannebroge, vajer, som om Danmarks gode Aand svævede over vore Hoveder og bortvifter alle smaalige og snevre Tanker, ligesom Nattens Mørke svinder for Dagens Sollys, fordi en eneste stor Tanke, Tanken om Landets Vel og Nationens Ære, lyser og straaler over den hele Forsamling. Jdet vi saaledes forberede os paa Tusinder af Lands=Brødres og Søstres Komme, paaligger det os (Bestyrelsen) at træffe et hensigtsmæssigt Arrangement til de Manges Modtagelse, at deres Ophold kan være dem saa behageligt som muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Da en Fæster under Albek Gods Onsdagen den 18de Juni i sin Hede vilde afbrænde, nogle Tørv, hvoraf Asken der i Egnen hyppigt bruges til Gjødning, opstod derved Hedebrand, der, idet det tillige begyndte at storme, greb saa voldsomt om sig, at en stor Deel af Hovedgaarden Albeks betydelige Hedestrækning endnu samme Dag afbrændte, og at Jlden fremdeles vedblev at fortære flere betydelige Hedestrækninger, nemlig Oplev, Gravlev, Hjeds, Budsted, Fløde m. fl. Byers, paa omtrent 2 a 3 Miles Omkreds, uden at Slukning var mulig. Først i Mandags Morges, efter at der var faldet Regn, sluktes Jlden. Skaden er stor, da flere Aar ville hengaae inden den afbrændte Strækning igien kan tjene til Lyng eller Tørveskær, hvilket vil være et betydeligt Savn, da der i denne Egn ei haves andet Brændsel. Ogsaa det iaar bjergede, men endnu ei hjemførte Brændsel, blev et Rov for Luerne. (Aalb. Av.) Den halsbrækkende Gang - skrives der fra Randers – som afdøde Roat for 18 Aar siden foretog ad et Toug, der var spændt fra den derværende Borgerskoles Gaard op til eet af Glamhullerne i St. Mortens Kirkes Taarn, gik i Fredags Eftermiddag en ung Svensker, Hr. Wedin, 21 Aar gl., født i Umen, med samme Sikkerhed som hiin. Til egentlig at kunne være smukt er dette Skuespil altfor ængsteligt; men imponerende bliver det dog altid. Hr. Wedin, der for Tiden er Medlem af Hr. F. W. Hoffmanns Selskab, skal allerede paa flere Steder være steget til en endnu betydeligere Høide end der. Nedgangen, der synes end mere rædsom, tilendebragte han med samme Sikkerhed; gik derpaa endnu baglænds op af den halve Vei, producerede der flere vanskelige Stillinger, og fuldendte Tilbageveien i et temmelig hurtigt Løb. J Søndags vilde han gaae op med tilbundne Øine.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Jndsendt. Det synes som en god Aand efterhaanden udbreder sig mere og mere, ei blot blandt Folket i det Hele, men og i Communerne. Det er naturligt, at Borgerne, saalænge de ingen, eller dog saa godt som ingen Jndflydelse havde paa Communens Anliggender, saae skjævt til ethvert Foretagende, der paatænktes eller søgtes paabegyndt af Embedsmændene, da de vidste, at Pengene dertil maatte udredes af deres Lommer, uden at de dog selv kunde controllere Anvendelsen. Mangt et gavnligt, men bekosteligt Foretagende blev derfor dengang ei sat i Udførelse, fordi det som alle andre, der skulde koste Penge, havde imod sig den almindelige Mening blandt Borgerne, der som oftest benævnede Sligt Projectmageri, hvilket det var en fortjenstlig Sag at modarbeide. Som Borgerne gjennem deres Repræsentanter eller i de offentlige Moder af alle eller de fleste Borgere, have faaet en større Jndflydelse paa Communernes Anliggender, have de tidligere Anskuelser, som begrundede i de daværende Forhold, forandret sig, og det maa inderlig glæde Enhver at see, at Borgerne paa de fleste Steder ere beredte til, naar et for Communen som gavnligt og nyttig anerkjendt Foretagende skal sættes i Værk, da med god Villie bære alle Omkostninger som til dets Udførelse ere nødvendige. Jndsenderen har en høi Grad af Jnteresse for Aarhuus, og det har derfor glædet ham meget her at være Vidne til, at denne Byes agtværdige Borgere ogsaa have en saa rigtig Erkjendelse af hvad der gavner dem selv og Communen i det Hele, idet de ikke spare nogen Omkostning, naar Talen er om at sætte et gavnligt og nyttigt Foretagende i Værk. Dette viser sig i den sildigste Tid ved det projecterede Havne anlæg, hvor det store Fleertal af Borgerne endog foretrak det bekosteligere for det mindre bekostelige Anlæg, ved det, der nu i disse Dage er passeret angaaende Brolægningen af Byens Gader; ved den tilsigtede Udvidelse af Almueskolevæsenet; ved de meget forbedrede Veie paa Byens Grund m.m. Det er klart, at saadanne gavnlige og tildeels betydelige Foretagender i høi Grad maa fremme Byens Opkomst til Gavn og Glæde for den Enkelte, som for det Hele. Jndsenderen maa derfor hertil ret af Hjertet lykønske Aarhuus Borgere. Gid det maa blive kundbart for Alle, at det bedste Middel til at fremme, Statens ligesaavelsom Communens Tarv er, at give Bør gerne den active politiske Frihed. Dette er erkjendt af den danske Stat, forsaavidt Communen angaaer. Der vil ogsaa komme en Tid, da den vil erkjende det samme Princip for hele Staten, og saaledes gjøre den bekjendte engelske Statsmands Ord til sine, at det bedste Middel til at gjøre et Folk modent til politisk Frihed er at give det denne. Aarhuus, i Juni 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Dampskibsposten. Paa Torsdag ventes Hs. Kgl. H. Storhertugen, af Mecklenburg-Schwerin til Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Den 28de Juni, Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag, har Hs. Maj. uddeelt en stor Mængde Ordener og Titler. Commandeurkorset af Dannebrogordenen er givet til 14, og Dannebrogsmændenes Hæderstegn til 23 Riddere, Ridderkorset til 79, og Sølvkorset til 51; til Kammerherrer ere udnævnte 11, til Kammerjunkere 11, og til Hofjunkere 6. Endv. til Conferentsraader 2, Etatsraader 9, Justitsraader 22, Professorer 2, Cancelliraader 7, Kammerraader 15, Krigsraader 3, Kammerassessorer 7, og Cancellisecretairer 7, fremdeles: 2 til Jægermestere og 1 til Forstmester. Af de uddeelte Ridderordener er kommen en eneste til Aarhuus, nemlig t. Prem. Lieutn. i 3die Dr. Regiment J. H. v. Frederiksen. Biskop Fogtmann, i Aalborg har faaet Commandeurkorset; Ritmestrene Voigt og Leth i Randers, Kammerraad Amtsforv. Aagaard i Thisted, Justitsr. og Kabinetssecretair Clementsen, og Senator Nielsen i Flensborg, ere blandt dem, der have faaet Ridderkorset; Amtmanden i Thisted, Hofjægerm. Baron Rosenkrantz, og Amtmanden i Hjørring, Baron Holstein, ere blevne Kammerherrer; Hofjunker F. Willemoes Kammerjunker; Pr. Lieutn. v. Rössing Hofjunker; Politidirecteuren i Khvn. Etatsr. Bræstrup er bleven Conferentsraad Toldkasserer Kammerraad Løve i Veile og Postmester Overkrigsc. Mechlenburg i Fredericia Justitsraader; Hospitalsforst. Procurator Borch i Veile Cancelliraad; Amtsforv. Hansen i Varde Kammerraad; og Toldcontrolleur Jpsen i Aarhuus Kammerassessor. (Den fuldstændige Promotionsliste skal følge i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Reisende. Med Dampsk. Christian VIII fra Kallundborg: Pastor Birchedahl m. Kone og Barn, Hr. v. Oppen, Joh. Gienstrup, Assessor pharmacia Seidelin m. Frue, Uhrm. Jensen, Gjæstg. Hansen, Hestehandlerne Evers og Nielsen, Skibscapt. Anholm, Avlsforv. Garnis m. Moder, Exam. juris Brøchner, Md. Levy, Hr. Hartvigson, Gaardmændene Hansen og Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Bekjendtgjørelser. Præstconventet for Jylland holder sit aarlige Møde, for dette Aar i Viborg, Onsdag og Torsdag, den 16de og 17de Juli, første Dag Kl. 9, anden Dag Kl. 8 Formiddag. Da det Kongelige Danske Cancellie ikke har tilladt, at Conventet aabnes med Gudstjeneste i Domkirken, bortfalder af de til Jyllands Geistlige omsendte Loves § 5, hvad derom er fremsat. Mødestedet vil ved Ankomsten behageligen kunne erfares hos Hr. Pastor Silverberg. Borberg Præstegaard, den 28de Juni 1845. A. Damgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Jfølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter afdøde Ane Nielsdatter, Gaardmand Jens Jensen Balles Hustrue, bliver den Stervboet tilhørende Gaard i Torp By, Underup Sogn, med Tilliggende, samt et Stervboet til hørende Huus og 2de Tiender, stillede til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 8de Tirsdagen den 15de Juli førstkommende, hver Gang Kl. 10 Formiddag. og Tirsdagen den 22de) De 2de første Auctioner afholdes paa Herredernes Contoir, men den 3die i Gaarden som sælges. Gaarden staaer for Hartkorn efter den nye Matrikul 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb., og har et Tillæg af omtrent 50 Tdr. Land gode Jorder foruden Engbund, hvorpaa kan avles aarlig 30 til 40 Læs Ho, og en Skov lod, som afgiver Brændsel til Fornødenhed. Tørveskiær haves ogsaa til Fornødenhed, og Mergel beqvemt i Overflødighed. Paa Gaarden kan holdes 4 Heste, 10 Køer og 16 Faar med Yngel. Huset er beliggende i Underup By og Sogn, af gl. Hartkorn 1 Fdkr. 1 3/4 Alb., og Tienderne, som sælges, ere Kirketienden af Peder Jsaksens Gaard i Woerberg, af Hartkorn 4 Tdr., dito af 1 Td. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. Hartkorn, som ere Parceller af Christen Jensens forrige Gaard i Underup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Naar Gaard og Eiendomme ved 3die Auction ere bortsolgte, bliver derefter samme Dag afholdt Auction over Stervboets Ind- og Udbo, Besætning og Avlsredskaber, deriblandt 8 Køer, 13 Faar med Lam og 4 Heste m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 28de Bernth. Juni 1845. 1 Rigsbankskilling Sølv. No 2 Andreas Ludvig Reiersen, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Rougss, Sønderhald og Øster 1845. liisberg Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Gjørvitterligt: At efter Begjæring af Gaardmand Peder Christensen af Schader, og i Kraft af kongelig allernaadigst Bevilling af 20de Mai d. A., indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, til at møde for RougsøSønderhald og Østerliisberg Herreders Ret, paa Randers Raadstue den første Tirsdag i October Maaned 1846, om Formiddagen Kl. 10 slet, den eller de, som maatte have den af Citantens afgangne Fader, Sognefoged og Selveiergaardmand Christen Pedersen af Schader, og Selv. eiergaardmand Poul Nielsen af Søbe til afgangne Selveiergaardmand Rasmus Clemmensen af Tostrup, under 23de Decbr. 1816 udstædte, og den 11te Januar 1817 inden Clausholm Birketing tinglæste Obligation, stor 1000 Rbd. N. V., hvorfor er givet 2den Prioritets Panteret i den fornævnte Christen Pedersen tilhørende Gaard af Hartkorn 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Alb. i Schader, og i bemeldte Poul Nielsens Gaard af Hartkorn 4 Tdr. 6 Skpr. i Søb næstefter 1,400 Rbd. S. V., ihænde, til dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, eller høre at denne ved Rettens Dom mortificeres efter nærmere Paastande. Ingen Forlæggelse eller Lavdag gives i Følge Forordningen af 3die Juni 1796. Randers, den 16de Juni 1845. A. L. Reiersen. Gebyhr 2 12 s. (L. S.) Afgift, 3 4 4 1/2 s. Tre Mark fire 4 1/2 Skilling Sølv. A. L. Reiersen. Farveri ønskes tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Et vel vedligeholdt og i god Drift værende Farveri, enten i Jylland eller paa Øerne, ønskes tilkjøbs. J Man gel heraf, da tilleie. Herpaa Reflecterende behage at henvende sig i portofrie Breve, til C. Schleioner,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Kjøbenhavn, den 15de Juni 1845. Pilestræde Nr 105.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Bekjendtgjørelse. Da Undertegnede formedelst anden Bestemmelse agter underhaanden at afhænde sin, ei alene for sin Beliggenhed, men for sine fortrinlig gode Jorder, udmærkede Gaard Anneberg i Beusling Sogn ved Lemvig, tillader jeg mig til Efterretning for mulige Lysthavende at erklære, at bemeldte Gaard med meget gode, nye og vel vedligeholdte Bygninger og Eiendomme af Hartkorn, ny Matricul 8 Tdr. 5 Skpr. 1 Alb., kan modtages strax, om forlanges med Sæd og Afgrøde. J Jorderne nedlægges sædvanligviis aarligen 5 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre, samt give Udbytte aarligen 80 til 90 Læs Haf Mærsk og Eng=Kjær. Besætningen er for nærværende Tid 30 til 30 Qvæghøveder, 6 Heste og 30 Faar. Denne gode Eiendom er beliggende 1 Miil i Nærheden af Vesterhavet, hvorhos rigeligt Fiske i gives i en nærved Gaarden løbende Aa. Med Hensyn til Kjøbesummen bemærkes, at den største Deel deraf kan blive indestaaende i Eiendommen imod 1ste Prioritet. Jorderne ere Muldjord med LeerUnderlag og overalt i Marken findes Mergel. Raps er nedlagt paa passende Sted i Marken og staaer særdeles godt. Jldebrændsel af Tørv findes i Overflødighed. De, der maatte ønske at indlade sig i Handel om bemeldte Eiendom, ville behage at henvende sig i portofrie Breve til Undertegnede. Anneberg i Beusling Sogn, pr. Lemvig, den 18de Juni 1845. E. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
En Gaard paa en af Aalborg Byes reelleste Gader og hvor der i en lang Aarrække er drevet Bagerie, men er tillige særdeles fordeelagtigt beliggende for andre Haandværksbrug eller Handel, kan paa billige Vilkaar erholdes tilkjøbs. Gaarden bestaaer af: en grundmuret 2 Etages Bygning til Gaden, 10 Fag, hvori Beboelse m.v.; et grundmuret Sidehuus paa, Fag, indrettet til Bagerie og Bryggers: et Bindingsværks Baghuus paa 10 Fag, indrettet til Stalde, Vognremisse, Kornlade, Lo o. s. v.; og et Sidehuus paa 3 Fag, hvori ere Saltkjeldere og Nedgang til en under Forhuset værende rummelig Jordkjelder. Gaarden er beliggende ved en Aar og har en rummelig Gaardsplads. Lysthavende ville behage at henvende sig til Eieren Bagermester Holst i Slotsgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
En Seminarist, der har bestemt sig til at studere, ønsker sig til næstkommende 1ste Novbr. en Condition hos en Præst, som vil paatage sig at veilede ham i de Videnskaber, der udfordres for at tage Kramen artium. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
En Leilighed, bestaaende af 2de Værelser, med Sovekammer, Kjøkken, Pulterkammer og Loftsrum, er at faae tilleie. til førstkommende Michaeli Flyttetid paa Graven No 217.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
For en eenlig Dame eller Herre er et Værelse med Sovekammer at faae til Leie til Michaeli Flyttetid i Stedet og 212 paa Studsgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
At jeg førstkommende Løverdag den 5te Julii om Morgenen, hvis Beiret tillader det, venter at indtræffe paa Aarhuus Torv med et Parti Potteplanter, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Horsens, den 30te Juni 1845. C. G. Fløystrup. Frederik Schyttes Oplag af Speilglas, paa Hjørnet af Gothersgade og Borgergade N 21 i Kjøbenhavn, er stedse forsynet med et betydeligt Parti udmærket smukke Speilglas i alle Maal og Qvaliteter, som udsælges til særdeles billige Priser, saavel i større som mindre Partier. Priis=Couranter kunne erholdes tilsendte, naar samme portofrit reqvireres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-02
Veritable engelsk Porter i halve Bouteiller til 205, Kongens Bryghuus=Øl til 4 og 68 pr. Flaske, faaes C. B. Christensen jun. Jagten "St. Jørgen, Capt. S. M. Sørensen, ligger i Altona under Ladning med Stykgods hertil. Aarhuus, 27de Juni 1845. A. Thomsen, Mægler. Skpr. N. Andersen, førende Jagten "Adonisk, afseiler om nogle Dage til Kjöbenhavn, og medtager. Fragtgods og Passagerer. En solvbestaaen og med Sølvlænke forsynet Tobakspibe, hvorpaa staaer Navnet "Jens Jensen Bødker", er tabt paa Landeveien fra Frederiksporten til Vib. Finderen bedes mod en Douceur at aflevere den til Kbm. Gjern paa Frederiksgaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
nægNo 119. Fredagen. den 4de Juli. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmqnist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Nyheder fra Udlandet. Staden Quebek i Canada er den 28de Mai bleven hjemsøgt af en skrækkelig Jldebrand. Henved 2000 Huse ere lagte i Aske, tilligemed 4 Kirker og mange Varemagasiner. Jlden maatte standses ved at sprænge endeel Bygninger i Luften, ligesom i Hamborg. Over hundrede Mennesker ere omkomne derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
J Bosnien er udbrudt en stor Opstand. Den 8de Juni vare 17,000 Oprørere komne til Novi, for at storme Citadellet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Den franskevestindiske Ø Bourbon har lidt betydeligt af en Orkan, forenet med et rædsomt Skybrud. Flere Skibe vare derved sporløst forsvundne og mange Menneskeliv gaaede tabte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Den russisk-keiserlige Ukas om Jødernes Klædedragt har allerede havt sørgelige Følger. J Berdiczew, en af de betydeligste Handelstæder i Volhynien, hvor Jøderne udgjøre den største Deel af Befolkningen, viste sig nylig et Par unge Jøder i Synagogen uden Peissen (lange Lokker). Oprørt over en saa formeentlig Gudsbespottelse, styrtede sig en Masse af orthodore Jøder over dem, og mishandlede dem saaledes, at To af dem døde. De Ulykkeliges Undskyldning, at det jo var Keiserens Befaling, forbittrede endnu mere. "Caren skregge de rasende Jøder – havde Intet at befale dem, deres Religion angaaende, før vilde man lade sig slaae, end adlyde et saa ugudeligt Lovbud."Men de have maattet haardt undgielde derfor en Snees Stykker af dem ere allerede paa Veien til Siberien, efter at man først havde ombyttet deres Nationaldragt med de siberiske Fangers og raget deres Hoved ganske skaldet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
- S. D. har Hs. Majestæt benaadet Efterfølgende med Ordens- og Hæderstegn: Baron Loven stern, Kmh. Coopmann, Grev Knuth, ToldkaDirect. Bluhme, Confr. Schmidt med Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Med Commandeur korset af D.: Grev H. Bille Brahe, Oberst v. Krogh; Kh. Amtm. Scheel, Generalm. v. Moltke, Generalm. H. v. Castenschjold; Landraad v. Bulow; Grev T. Reventlow; Generalmajor C. v. Castenschjold; Generalmajor C. v. Bauditz; Conferentsr. Stellwagen; Cfr. Fog; Commandeur Lütken; Legationsr. Gjerlew, Biskop Dr. Fogtmann. M. Dannebrogsm. Hæderstegn til følg. Riddere: Khr. Hauch, Hofjægerm. Paulsen; Hofjægerm. v. Krogh; Amtmand Grev Rantzau, Oberst v. During; Postdirecteur Monrad; Stiftamtm. Tillisch, Regjeringsraad Reventlow Oberst v. Hagemann, Oberst v. Astrup; Oberst v. Seyffarth; Etatsr. Behn; Etatsr. Rathgen; Commandeurcapt. Thomsen; Cmd. Capt. Dahlerup; Justitsr. Holmer, Capt. Aschehoug, Consistorialraad Seidelin. Med Ridderkorset: Kh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
- Storhertugen af Mecklenburg-Schwerins Ophold her vil være omtrent i 8 Dage. Kammerherre v. Blücher og Staldmester v. Bardensleth ere allernaadigst udnævnte til at fungere som Cavalleer og Staldmester hos Høistsamme. (Brig. Td.)- Forinden sin Afreise havde Kongen af Preussen uddeelt forskjellige Presenter, bestaaende af Guld daaser og andre Prætiosa til de Herrer, der her enten have udgjort hans Opvartning eller som have bidraget til at gjøre ham Opholdet behageligt. Til det kgl. Tjenerskab er uddeelt en Sum af 1000 Ducater, hvoraf 100, ifølge Kongens udtrykkelige Befaling, tildeeltes den kgl. Kjøkkenmester. Ogsaa Staldetatens Betjente have erholdt en Sum af 200 Ducater. (Flp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Hs. Kongl. H. Prinds Ferdinand med Gemalinde afreiste igaar Eftermiddags til Kiel med det kongelige Jerndampskib Ægir, commanderet af Ca(B. Td.) pitainlieutn. Suenson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
Følgende tre Domme ere igaar blevne afsagte af Høiesteret imod Redacteuren af Fædrelandet, Cand. juris Gjødwad, nemlig: 1) for en i bemeldte Blad indrykket Artikel med Overskrift: "Udkast til en Anordning om Trykkefriheden, hvorfor Hof- og Stadsretten havde frikiendt ham, mod at udrede Sagens Omkostninger, dømtes Hr. Gjødwad nu til 5 Aars Censur og 200 Mulct; 2) for en anden Artikel, betitlet: Discussionen om Schyttes Andragende, hvorfor Redacteuren ligeledes var frifunden af Hof= og Stadsretten, er han af Høiesteret dømt til 1 Aars Censur og 200 Mulct; og 3) for en tredie Artikel, under Overskrift: "Kongens Svar paa den jydske Adresse", hvorfor Landsoverretten havde aldeles frikiendt Redacteuren, har Høiesteret ligeledes idømt Hr. Gjødwad 1 Aars Censur og 200 Mulct. Endvidere er Hr. Gjødwad, ved en i Løverdags afsagt Hof= og Stadsretsdom, bleven idømt 300 Mulct og 5 Aars Censur, for en i Oct. f. A. indført Kritik af Etatsraad Bangs Yttringer under Adressediscussionen i den sidste roeskildske Stænderforsamling, rimeligviis - tilføier Fædrelandet – for et Par enkelte Ords Skyld i een eneste Sætning, som ovenikjøbet kunne, maa og skulle forstaaes paa en anden Maade end den, hvori det ved Pl. 1ste Nov. 1837 lovhjemlede subjective Dommerskjøn har behaget at udtyde dem. - Som Følge af disse Domme overtager Hr. Cand. phil. Sv. Strohm fra idag af det juridiske Ansvar for Bladet Fædrelandet, hvis øvrige Forhold forblive uforandrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
J Søndags bragtes Professor Dr. Hohlenberg til sit sidste Hvilested paa Frederiksberg Kirkegaard. Han blev fra sin Bolig baaret af Studerende, til Kirken, hvor Hs. H. Biskop Mynster og Prof. Clausen holdt Taler. Et talrigt Følge ledsagede den (B. Td.) Afdøde. – Niels Ebbesen, som Hr. Jnstructeur Nielsen, havde paatænkt at give til sin Benefice ved Sommer skuespillene, vil ifølge et Forbud ikke blive opført. Aarsagen hertil er let at indsee og vil ikke overraske, da det let under nuværende bevægede Forholde vilde (Flyvep.) kunne agitere Gemytterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-07-04
– J Dyrehaven, som forresten i Aar er meget stedmoderlig behandlet fra Kunstens Side, findes en Amazone, som er saa dygtig i Fægtekunsten, at hun udæsker alle Fægtemestere og Amateurer til at møde hende paa Bakken, for at vove en Dyst med hende. (S. Bl.)¬