JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huus kone Ane Lisbeth Nielsdatter af Feiøe, bliver det Boet tilhørende Eiendomshuus, med tilliggende Vænge i Østerbye paa Feiøe, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 22de Juli.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Fredagen den 29de Julii d. A., Eftermiddag Kl. 3.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Løverdagen d. 6te August De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, og den 3die paa selve Stedet, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til de Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Feiøe, den 29de Juni 1836. Petersen.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Jfølge Bestemmelse paa Skiftet efter Avlsbruger Christen Christensen af Store Strandhauge, bliver den dette Bog tilhørende faste Eiendom, nemlig Stedet Store Strandhaugeved Sæbye med tilliggende Jorder af priviligeret Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 1 Sk. - Fd. 1 1/4 Alb., samt Avl og Afgrøde, stillet til Salg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes første Auction, Mandagen den 25de Juni anden Auction, Mandagen den 8de August, førstkommende og tredie Auction, Mandag den 22de August, hver Dags Formiddag Kl. 10, hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Lysthavendes Efterretning, som i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. De tvende første Auctioner afholdes paa mit Comptoir, hvorimod den tredie paa den til Salg averterede Eiendom. Bye- og Herredsfogedcomptoiret i Sæbye, den 25de Juni Heiberg.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Jordegods Salg. Da den kongelige Direction for Statsgielden og den synkende Fond har forkastet de ved Auctionen over Hovedgaarden Willestrup med Underliggende sidstafvigte 27de Mai gjorte høieste Bud, og da senere er skeet Overbud og indkommen Begjæringer om nye Auction, saa bliver fornævnte Eiendom atter forsøgt bortsolgt ved offentlig Auction. Efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes denne Auction paa Millestrup Hovedgaard Fredagen den 26de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, hvilket saaledes til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Conditionerne blive de samme som ved forrige Auction, og at det i et af Stadsgjeldsdirectionen til Godsinspecteuren Justitsraad Bindesbøll udfærdiget Brev, som først aabnes efter at Hammerslag er skeet, er opgivet, om det gjorte høieste Bud er approberet eller ei. Godsforvalter Wegener paa Millestrup pr. Hobroe, foreviser Eiendommen og Jordebogen og meddeler hvad Oplysninger Vedkommende ellers maatte ønske dem Bjergede Sager. Rd. Sa
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Jfølge hertil indkommen Anmeldelse er i Nordsøen den 1ste dennes paa 500 30, nordlig Brede og 4 45, østlig Længde fra Grenwich opfisket og her paa Toldboden oplagt 3 Fade Talg :de tvende Fade mærkede 1, 21, Nr. 4551 og 5239. det tredie Fad uden Mærke, undtagen saavidt skjønnes Nr. 77, Vægten er samlet Brutto 2866 Pd. J Anledning heraf indkaldes herved Eieren af bemeldte Talg, i Overeensstemmelse med Forordningen af 12te Marts 1790 med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at melde sig her for at godtgjøre sin Eiendomsret, til samme.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Kjøbenhavns Politikammer, den 24de Juni 1836. Bræstrup.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Skifte=Jndkaldelser. J afdøde Aftægtsmand Mads Pedersen af Hauge i Lang skov Sogn og ligeledes afdøde Hustrue, deres fælleds Boe, afholdes Løverdag den 23de Juli førstkommende, om Fomiddagen Kl. 10, en Skiftesamling paa Weile Byes Raadstue; hvilket til Efterretning for alle Vedkommende herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Weile, den 2den Juli 1836. Hersleb
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Proclamata. Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre efter afgangne Procurator Wolhard Boetmann af Nyekjøbing paa Morsøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, inden saadan Tids Forløb, for hans undertegnede eneste og myndige Arvinger at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, Nyekjøbing paa Morsøe, den 27de Juni 1836. Ane Thomine sal. Woetmann. Niels Boetmann født Ranfranch. Hans F. Woetmann. 1834 & 35. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Skoemagermester Jacob Sørensens og efterlevende Enke Christine Sørensens fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Mands Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 2den Juli 1836. Mourier. V. Jacobsen. 1834 & 37. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret, samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Arrestanten Lars Nielsen Søebye's Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets SkifteCommission i Kjøbenhavn, den 2den Juli 1836. Buchwald, Mollerup.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Ved Proclama, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene sig at have nogen Fordring paa afdøde Uhrmagermester Johan Nicolay Bath, der under 29de Marts sidstleden ved Døden er afgaaet paa Christiansfeldt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for os, der som Executores, testamenti behandle bemeldte Afdødes Boe; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 2den Juli 1836. C. M. Winther, A. P. B. Hagen. Archivarius, Fuldmægtig. Nytorv Nr. 115. Nørregade Nr. 26 & 27.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Ved Proclama af 25de dennes, som læses inden vedkommende Overret og Underret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter forhenværende Proprietair Frederik Christian Wambergs Enke Sara Henriette Wamberg, fød Faaborg, heraf Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Odense Raadstue, den 30te Juni 1836. Borgermester og Raad.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Enken Maren Mortensdatter af Helsted og forhen afdøde Mand, Jens Nilsen Møller, Boelsmand i Meilbye, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføjende: at Skiftesamlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 15de Juli, Kl. 11 Formiddag, og den 2den Septbr., Kl. 3. Eftermiddag Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers den 30te Mai 1836. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Sognedegn Ole Jørgensen af Feiøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, tilfor undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Feiøe, den 29de Juni 1836. Petersen.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Creditorerne i efterfølgende Stervboer, nemlig: Niels Hansen Erresøe og senere afdøde Hustrue Maren Andersdatter. Muurmester Christian Warnicke Liebe Seligmann, og Fyrværker, Dannebrogsmand Christopher Paulsen; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre Deres Krav, samme Varsel gives Arvingerne. Fredericia Skifteret, den 28de Juni 1836. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Ved Proclama af Dags Dato, som vil vorde læst ved ved kommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Stervboerne efter Dugmager Anders Henning og Muurmester Johan Kielberg, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, for under tegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre Deres Krav. Dette bliver herved endvidere bekjendtgjort. Fredericia Skifteret, den 28de Juni 1836. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1836-07-05
Ved Proclama af Dags Dato, der bliver læst i vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Avlsbruger, Christen Christensen af Store-Strandhauge ved Sæbye og denne Hustrue Mette Christensdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Sæbye, d. 25de Juni 1836. Heiberg. Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 2 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
de med og sa orsendelse. den til ede privilegerevposter den
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Avertissements. de. politiske de Berlingske Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Onsdagen den 6.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Juli.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Udenlandske Efterretninger. Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Paris, den 26de Junii. - Sine Betragtninger over det nye Attentat mod Kong Ludvig Philips Liv slutter Temps" saaledes: Hos Mange er Revolutionen steget til Hovedet, og denne Lidenskab fra 1830 er blevet til et Delirium. Næsten hver Dag læse vi om Anholdelsen af en af disse Monomaner, uden at Nogen formaaer at stille os Borgen for, at de sidste kræftartede Lemmer af det borgerlige Selskab ere med dem blevne bortskaarne. Eller skulle maaskee Tilhængerne af Forknyttelses=Systemet, i Morgen vise sig paa Talerstolen og, sedrukne over Pistolskuddet for i Gaar, forsøge at gjøre den Mening gieldende, at man ikke endnu har vidst at indjage Skræk nok, at man maae forknytte indtil Rædsel, og slaae stærkt nok til, for at gjøre det umuligt for Patienten at komme op igien, De Daarer, saae de da ikke, at netop deres Forsøg paa at forknytte have givet Morderne Vaaben i Hænderne, Ville de maaskee indbilde Folk, at Ordet Forsoning", der i de sidste Maaneder er blevet lydeligt, uden derfor at træde ud over Grændserne for et tomt, forfængeligt Ord, har avlet Forbrydelsen fra i Gaar, Nei, Aldrig! Retop i det Modsatte ligger Sandheden, Hvilken Virkning havde ikke maaskee Mildhed og Amnesti formaaet at frembringe paa det lille Antal forhærdede Gemytter, der ved afmægtig Forknyttelse ere blevne drevne til Skafortet? – Hidtil har man kun anvendt Soldater og Love, for at fremme det, hvad man kalder Rolighed; af en Tilgivelse er der i dette Øjemeed endnu ikke blevet gjort Brug. Saa forsøge man da engang at stille Mildhed og Barmhiertighed mellem Morderne og det Bryst, der allerede saa ofte er truet af dem; men en fuldstændig Mildhed og Barmhiertighed, der ej taale nogen Undtagelse eller Categorier! Da ville endog de oprørske Elementer i Gjæringsstoffet, der endnu er forhaanden blandt Folket, kun have et Af skyens og Foragtens Udraab tilbage for Morderne. Naade og Tilgivelse ere de ædleste, de meest kongelige Svar paa Dolkestød.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Man skriver fra Toulon af 21de Juni, Flaade Capitainen Case, forhen Commandant paa Skibet. Duquesne" ventes i Morgen hertil. Han skal have det Hverv at gaae med en politisk Mission til Regentskabet i Tunis. - Marschal de camp Le tang er ankommet hertil; han gaaer til Oran, forat overtage Commanden i General d'Arlanges's Sted.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Spanien. Fra St. Sebastian berettes under 20de Juni, at Carlisterne i hiin Egn frygtede en Landgang fra den engelske Flaade ved Guataria, at de derfor havde undermineret hiin Fæstning, for hvis det skeete, at sprenge den i Luften. – Den nye carlistiske Overbefalingsmand, Villareal skal – medens hans Formand bestandig gik defensivt til Værk – nu ville gribe til det Offensive.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Tydskland. Fra Vien skrives under 22de Juni Communicationerne mellem London og Constantinopel ere nu overordentligt levende, næsten hver Dag komme Courerer her igjennem. - Cholera begynder atter at gribe stærkt om sig her. – J en anden Skrivelse fra samme Sted, af 24de f. M., hedder det i den preussiske Stats-Tidende: Man fortæller her, at Hertugerne af Orleans og Remours ere ved en Coureer fra Paris blevne advarede for en Deel Snigmordere, der ere afgaaede fra den franske Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Hertugen af Nemours har været meget syg; men i en Skrivelse fra Roveredo af 20de f. M. hedder det, at man med det allerførste seer hans fuldkomne Helbredelse imode. Gesandten ved det bayerske Hof, Hr. Bourgning, og en Deel høje Officerer af den keiserlig kongelige Armee i Jtalien vare ankomne tilRoveredo, for at byde Prindserne velkommen.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Den 23de Juni ankom Prindsessen af Salerne med hendes Datter Prindsessen til Schönbruun og steg af i det keiserlige Lystslot. Svejz.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Prindsen og Prindsessen af Capua ankom, paa deres Reise til Jtalien, den 20de Juni til Lausanne.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Fra den italienske Grændse. Den 20de Junii. – De i Triest endnu værende Forviste skulle med det allerførste indskibes til America.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Silkehøsten i Aar tegner ikke til at ville kaste meget af sig, og man vil ikke kunne opfylde alle de Bestillinger, der indløbe. J England maa Silkefabrikkationen være i Tiltagende; thi de i den senere Tid gjorte Bestillinger fra London overstige alle de tidligere. Et Londoner-Huus har saaledes for længe siden anviist 20,000 Pund Sterling i Majland til Opkjøb af raa Silke.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
De franske Prindser, der netop vare paa Vejen til Majland, have pludselig besluttet at gaae til Florenz, og ville først senere besøge Majland og Turin, Man veed endnu ikke den rette Grund til denne Forandring i deres Reiseroute. – Flere tydske Flygtninge, der have været indviklede i Complottet i Svejzskulle have fundet Midler til at undkomme gjennem Lombardiet.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Da Cholera atter er udbrudt paa flere Steder i Lombardiet, ere de tidligere, ved Kongen af Sardinien forordnede Qvarantaine-Forskrivter, med Hensyn til Reisende og Gods, der komme fra Lombardiet, blevne fornyede.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Tyrkiet. Constantinopel, den 2de Junii. - Spændingen med Lord Ponsonby er den samme, og truer Da for Dag at blive alvorligere. Den ædle Lord synes at være blevet meget lidenskabelig; medens Porten opbyder Alt, for at forsone ham, gjør han sig netop Umage for at tilintetgjøre ethvert Forsøg paa Forsoning. De tyrkiske Ministre have derfor besluttet, at underhandle directe med det engelske Cabinet, og i dette Øjemeed at sende en Coureer til London. Denne skal gaae over Paris, for at overbringe den derværende tyrkiske Gesandt Jnstructioner, der have Hensyn til det Churchillske Anliggende. Porten synes altsaa at ville forlange det franske Cabinets Mægling, og en saadan vil neppe blive nægtet den, skjøndt Admiral Roussin opfører sig her meget forsigtig og søger at undgaae Alt, hvad der kunde indvikle ham i Striden mellem Lord Ponsonby og Porten. Han skal ingenlunde billige den Opførsel, hans Collega viser, som under alle Omstændigheder. vil have Reis-Effendi afsat. Virkelig lader det heller ikke til, at det vil komme til det Yderste; det engelske Cabinet vil være koldblodigere end sin Gesandt og ikke absolut forlange en af Sultanen meget afholdt høi Embedsmands Afsættelse, hvis hele Brøde vel indskrænker sig til, at han i Førstningen har bekymret sig for lidet om en, i en Tyrks Øjne ubetydelig Begivenhed. Man maa betænke, at slige Tvistigheder ville have til Følge, at Porten meer og meer fjerner sig fra Sømagterne, og knytter Baandet med Rusland fastere. – For nogle Dage siden geraadede Ponsonby i den ubehagelige Forlegenhed, at maatte forlange et Firman af Porten, for at en ved Dardanellerne liggende engelsk Brig, der har den i Tripolis ansatte engelske General-Consuls, Hr. Warringtons Bagage og Personale om Bord, kunde faae Tilladelse til at løbe ind i Canalen. Jngen af hans Colleger vilde i hans Navn forlange Fir manet, og han maatte altsaa selv gjøre det. Under Vanskelighed fik han ogsaa den forlangte Tilladelse, og i dette Øjeblik ligger Briggen for Anker i Canalen. Men ved det Churchillske Stridsspørgsmaal blive Hr. Warringtons Reclamationer standsede.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Ægypten. Jfølge de sidste Efterretninger fra Alerandrien af 14de Maj, var den franske General-Consul kommet tilbage fra sin Reise til Vice-Kongen, i Nedre Ægypten. Det er ej længer tvivlsomt, at Hr. Minant, har forlangt de samme Privilegier, som Englænderne ere i Besiddelse af, og Ophævelsen af Monopolet, saavel i Syrien som i Ægypten, og at hans Bestræbelser have faaet et glimrende Udfald. Skjøndt man intet Nøiere veed om denne Vending af Underhandlingerne, der i saa høi en Grad glæder alle Franker, stemme dog alle Handelsbreve overeens deri, Silkehandelen er allerede erklæret for fri, mod den tidligere Told af 10 pCt. Ministeren for det Jndre, Boghos Bey, skal have modsat sig; men alle hans Grunde maatte vige for Hr. MinantsTrudsler, og de fra Europa indløbende Efterretninger og Søndrustningerne i Frankrig forfeilede ikke deres Øjemed. – Jøvrigt opholder Mehmed Allisig endnu bestandig i Nedre=Ægypten og overtyder sig med egne Øjne om, indtil hvilken Grad af Elendighed han ved sit System har bragt denne Provinds. Det mangler overalt paa Hænder til Jordens Bearbeidelse, og Mehmed er saa grebet af disse Provindsers beklagelige Tilstand, at han med rund Haand uddeler Gaver, og til sine Omgivelsers Forundring eftergiver Skatter, meddeler Forskud og paa det Høimodigste antager sig de Undertrykkede. Han iler fra Landsby til Landsby, og har opsat sin Hjemreise sex Uger. Den sørgelige Tilstand, hvori de ved en mangeaarig Krig affolkede Provindser vansmægte bevises, meer end ved alt Andet, af et under 2den Maj fra Mehmed Ali offentliggjort Fir man, ifølge hvilket enhver gift Ægypter, der ei har Børn, skal tage en anden Kone, og i det Tilfælde, at hans Formues-Omstændigheder ikke tillade ham at ernære hende, vil Regjeringen bære Omsorg for Konernes og Børnenes Underholdning. – Marinen er i en meget slet Tilstand. Pesten viser sig hist og her i Ægypten, og Dyrtid har tiltaget i en foruroligende Grad.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Sverrig. Stokholm, den 30te Junii. Den svenske StatsTidende Nr. 110 indeholder Følgende: Efterat Hof Cantsler-Embedet ved forekommende Anledning havde standset Udgivelsen af den i Hovedstaden udkommende Tidende: Nya Argus den Tredie, Politisk, Literær og Kommersiel Tidning, har Hs. Kongl. Majestæt under 28de dennes, i Overeensstemmelse med Trykkeforordningens Forskrivter, i Naade bifaldet Hof-Cantsler Embedets Beslutning og forordnet at bemeldte Tidendes Fortsættelse ej videre tillades.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Norge. Arendal, den 20de Juni. – Den 13de denne Maaned omkom ved et ulykkeligt Tilfælde Snedker og Danebrogsmand Erik Hansen. Denne Mand, der engang hørte til Orlogskibet Prinds Christians Besætning, udmærkede sig under dettes Heltekamp, imod den engelske Overmagt ved et Mod og en Foragt for Faren, der gjorde ham til en ikke uværdig Vaabenbroder af Villemoes, som faldt ved hans Side. Erik Hansen, der rolig og besindig betjente sin Kanon, blev under Fægtningen af Skraa-Kugler saaret, vedblev tilsidst ganske alene – thi alle de ved denne Kanon Ansatte vare faldne – at sende Fjenden, Kugler. Danebrog Ordenen lønnede den uforsagte Nordmand, hvis Saar aldrig bleve rigtig lægte, og som derfor ofte smertede ham. Bergen, den 14de Junii. - Capt. Jean Baptiste Therese, førende Briggen Massena", hjemmehørende i Nizza, og som i disse Dage er ankommen hertil, har for det herværende sardiniske Consulat aflagt følgende Forklaring: "Da han den 4de Juni om Morgenen Kl. 2 ½ befandt sig paa 53, nordlig Brede og 2 56 Længde, Øst fra Greenwich, og styrede Cours for Bergen med frisk Kuling af S. O. Vind, høi Sogang og regnfuldt Veir, observeredes en Seiler i omtrent tre Miles Afstand, indhyllet i Nøg, at give Rødskud. Han forandrede uopholdelig Cours, og styrede den imode med alle tilsatte Sejl. Da han var kommen den nærmere, befandtes det at være en engelsk Skonneribrig, men i fuld Brand. Han lagde sig da Side om Side saa nær, som hans egen Sikkerhed tillod det, bakkede Seil og lagde bi.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Skonnertbriggens trende Master og Bougspryd bleve kappede; men, da Jlden alt mere og meere tog Overhaand og Luerne omsider brøde ud igjennem Forlugen, og Skibet nu var uden al Redning, henvendte Capitain Therese sin Opmærksomhed paa at frelse Mandskabet fra total Undergang. Det paa Massena ombord komne Mandskab bestod af den engelske Capitain Angoudard og syv Mand, Skibets egentlige Besætning, samt ti svenske Matroser, der af Engelskmanden vare optagne som Passagerer. Capitain Augoudard forklarede da for Capitain Therese, at han kom fra London og var bestemt til Hamborg med en Ladning Rom og adskillige andre ColonialVarer. Henved Kl. 5, da man forlod det brændende Skrog for at fortsætte Reisen, var det næsten nedbrændt til Vandgangen. Ud paa Morgenstunden prajedes en svensk Skonnert, og, da den var bestemt til Østersøen, modtog den paa Forlangende de ti svenske Matroser til videre Befordring og Land sætning. Kl. 11 om Formiddagen bemærkedes en engelsk Fisker=Kutter, som ligeledes blev opseilet og prajet, og modtog derpaa efter Forlangende den engelske Capitain med sit Mandskab ombord, for at føre de forulykkede Mennesker til England. Capitain Therese havde da den Glæde, uforstyrret at kunne fortsætte den forehavende Reise til Bergen, efter først i nogle faa Timer at have frelst atten Menneskers Liv fra en ikke usandsynlig Død i Luerne eller i Havet, da et saa stort Antal Mennesker, efter al Rimelighed, i en liden Skibsbaad neppe havde kunnet frelse deres Liv.
Berlingske Tidende, 1836-07-06
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 1ste Juli. Under Landemode Gudstjenesten i St. Knuds Kirke Onsdagen den 29de Junii, ordineredes: Hr. Cand. Theol. Ole Aarestrup Smith, til Sognepræst for Egense, Menighed her i Fyens Stift. Hr. Stiftsprovst Ortwed intimerede ved Slutningen af sin Prædiken, over hvis Text Eph. 5, 8, han havde anstillet; Nogle af de Betragtninger, der især maae opmuntre os til at vandre som de, der ville fortjene Navn af Lysets Børn." H. H. Hr. Dr. Theol. og Philos. Biskop Faber, Ridder af Danebrog, udviklede i sin Ordinationstale over Luc. 15, 17: den nøje Forening imellen Lærer-Embedet og Sjælesørger Embedet i det geistlige Kald.