JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Den efter den agtværdige Olding, Hs. Exc. Hr. Admiral Winterfelds Plan og ved den af ham aabnede Subskription for adskillige Aar siden opførte Bygning paa Hoppens Længde, hvor fattige Familier for en meget billig Leit have Bolig, viser ret i denne Tid sine veldædige Virkningre. Huset beboes i dette Øieblik af 24 Leiere. Hver Leier har i Værelse, i lidet Sovekammer og 1 lyst Kjøkken. De, som boe paa første Sahl, betale 12 Rdlr. om Halvaaret, de, som boe paa anden 10 Rdlr., og de, som bor paa tredie 8 Rdlr. Adskillige af disse Leiligheder kunne paa andre Steder i Staden, i denne Tid neppe faaes for 50 Rdlr. i Leie om Halvaaret. Hele Huset har kun kostet 12,000 Rdlr. at bygge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Een af vore indsigtsfulde Fabricantere her Staden har gjort den vigtige Opdagelse, at preparere Gumme af Kirsebærtræer saaledes, at det kan bruges istedet for den nu saa dyre Schellak, og betjener sig deraf til Segllaks Fabrication.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Ved Auction i Huset No. 249, i store Kongensgade over de af den Franske Kaper la Minut No. 2 opbragte og priisdømte Skibe Hero og Ra dius's Ladninger solgtes: 47 Fade Caffe til 13 Mk. a 13 Mk. 2 s. Pd., 10 dito a 13 Mk. 12 s. Pd., 34 Tierceer dito 13 Mk. 1/2 s. a 13 Mk. 2 s., 12 Sække dito a 13 Mk. 6 1/2, en Slump uren dito a 11 Mk. 16 s., 1 Casse Jndigo a 20 Rdlr. 1 Mk. Pd., 42 Baller Bomuld 5 Mk. 2 1/2 s. a 6 Mk. 9 s. Pd., et Partie Campeschetræe 16 Rdlr. a 16 Rdlr. 3 Mk. pr. 100 Pd., 10 Baller Bomuld 1 Rdlr. a 1 Rdlr. 6 1/2 s. Pd., 7 Baller dito 1 Rdlr. 1 1/2 s. a 1 Rdlr. 6 s., 3 Kister med halve Pakker Tvist 21 Rdlr. 2 Mk. 8 s. a 24 Rdlr. 3. Mk. 8 s. Pakken, alt uden Told Den i Thronhiem værende Distrikts-Commission, af det kongelige Selskab for Norges Vel, valgte sig den 6te d. M. en Formand fra næstkommende Aars Begyndelse. Samme Dag valgtes og en Sogne=Commission for Thronhjems Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Efter Thronhiems Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Odense. d. 19 Novbr. En af Odense Skippere der, som tilforn er meldt, var saa heldig i Foraaret, ved sin Snildhed at frelse det førende Skib af Fiendens Hænder, havde i forrige Maaned det Uheld med en Retourlodning, Salt og Jern, fra Norge, at blive taget af Fienden paa følgende meget uventede Maade, som han melder i et Brev fra Marstrand den 1ste huj.: "Da han den 18de Oct. blev en Seller var i Søen, som han frygtede at være en fiendlig, søgte han at faae Loos og gik ind i Konshann, og søgte saa høit op i denne svenske Fjord som han kunde stode, hvor han nu troede at kunne ligge sikker, aftaklede Skibet og bragte Seilen op i en ved Stranden liggende Herregaard. Lodsen, forlod ham da, med Løvte, at bringe ham Efterretning om Skibet var fiendlig. Men kom ikke tilbage. Derimod indfandt sig 2 fiendlige Barkasser med bevæbnet Mandskab, som bemægtigede sig baade denne Galease og et Sønderborger Skib, som laae sammesteds. Folkene flygtede i Land, Fienderne skiøde efter dem, men de reddede sig mellem Biergene, saa nær som een Mand af Sønderborgeren, der af Fienden blev tagen. Fienden gik saa op paa Herregaarden og truede Eieren til at udlevere ham Seilene, og laverede da med Skibene ud af Fjorden som er et Par Mile. Herremanden har siden ved Forkyndelse fra Prækestolene lovet 50 Rd. Danco til den som kan opgive, hvorledes Fienden kan have bemerket Skibenes Tilværelse der i Fjorden." (Jversens Avis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Mariboe, d. 18 Nov. Natten til den 16de dennes rasede her et frygteligt Uveir med Torden, Lynild, Regn og Hagel. Det ene Orkanstod fulgte uophørlig paa det andet. Det syntes som hele Naturen var i Oprør. Omtrent efter Kl. 2 begyndte Uveiret at tage af. Vinden var V. J ovenmeldte stormende Nat ere 7 Skibe af en S. V. for Nysted liggende fiendtlig Convoy, strandede paa Rødsand. Blandt disse ere 2 tremastede. Endeel af Mandskabet er bjerget ved Giedser og endeel i Nyested. Nærmere Oplysning kan i denne Avis forventes om disse Skibes mulige Redning eller Forliis, Mariboe Avis. Om Agiotage. Fortsættelse) Dette være imidlertid ingenlunde sagt, for at formindske Agiotørernes Brøde eller besmykke deres fordærvelige Spil. Thi saa vist som Agiotage alene drives for Egenfordeels Skyld, saa er den og, som vi før have anmærket, almeenskadelig. Thi intet er vissere, end at Priserne paa alle Varer med Tiden lempe sig efter det Forhold, hvori Værdien af Statens Mynttegn antages at staae til effectiv Mynt værdie. De indenlandske Fornødenheder rette sig heri kun alt for hurtig efter de udenlandske, og saavel den producerende som den handlende Classe følge med i Strømmen paa Forbrugerens Bekostning. Det er altsaa klart, at hver den, der forsætligen, og med Hensigt til sin private Fordeel, bidrager til at formindske Værdien af det i Staten, gieldende Numerair, derved i høi Grad foruretter sine Medborgere, i det han formindsker deres Jndtægt, førend den endnu er ombyttet mod Livets Nødvendigheder, og saaledes betager dem Midlerne til ærlig og anstændig Udkomme, og Evne til at give de arbeidende Classer den sædvanlig Arbeids fortjeneste, hvilken disse igjen i Tidens Længde sikkunne undvære uden at sættes aldeles tilbage i deres borgerlige og huuslige Forfatning. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Kjøbenhavns Vexelcours den 22 Nov. ToM. 777, k. S. 781. - Spec. 772. - Disconto 6 PC. - Hamb. Cours 790.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
(Af Hamb. Corresp.) Paris, den 10de Novbr. (Ved overordentlig Leilighed.) Deres Keiserlige Majestæter, siger Journal de Empire, forventes i Dag i det seneste tilbage til Compiegne. Man paastaaer, at De begive sig lige fra Compiegne til St. Clond, og vilde indtræffe der paa Mandag. - Montbrison d. 2den Nov. J disse Dage have vi havt Torden, og Varmen er saa stor, som om vi vare i Maimaaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Fra Garddepartementet meldes, at Olivenhøsten har været en af de skjønneste man nogensinde har oplevet i denne Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
London, d. Novbr. (Af Journal de Empire). Den allierede Armee er, som vi troe, gaaet i Kantonneringsqvarterer, og den vil i det mindste blive saalænge der, indtil det uhyre Antal af Jkke Tienstpygtige kan forringes. Hvad man anfører i denne Henseende, kan være overdrevent; beløber alligevel Antallet af de paa Syge og Opkomsts-Listen ansatte Folk sig til næsten 21000, saa maa de ved Sygdommen anrettede Ødelæggelser være storre, end de, som Feberen paa Walcheren frembragte. Man forsikkrer, at Armeen efter Lægernes Beretning i Øieblikket efter de sidste Affairer tællede 21000 til Tjeneste uduelige Folk. De vare ikke alle i Hospitalerne. De der begyndte at komme sig, vare indbegrebne med deriblandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Paris d. 18 Nov. J Forgaarsaftes Kl. 6. ankom Deres Majestæter i det Keis. Pallads i St. Cloud. Deres Tilbagekomst kundgjordes Hovedstaden ved Artilleriesalver. - Den 25 Oct. har for vore Vaaben i Spanien atter været en hæder fuld Dag. Det kom samme Dag til et Slag ved Sagent, hvort Rigsmarchallen Gren Sucher tilfegtede sig den meest glimrende Seier over den spanske Murcia og Valencia Armee samt Corpset fra Cadix og Arragonien. Han tog 4630 Mand til Fanger, hvoriblandt Marcheaux de Camp Caro en Broder af Romana, og Almona og 230 Officierer. Fremdeles erobrede han 16 Canoner, 4 Faner, 4200 engelske Flinter og andre Trophæer. Den umiddelbare Følge af denne Seier var Jndtagelsen af Fortet Saaunt d. 26 Oct., hvis Besætning, 2572 Mand, overgav sig som Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Dagsmoniteuren indeholder de nærmere officielle Beretninger om hine vigtige Begivenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Hr. Fretat de Chirat har en fransk Oversættelse færdig af Klopstocks Messtade, som med det første vil udkomme i Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
J Stockholm er Forbudet mod indenlandske Sølvmynters Udførsel fra 1799 indtil videre blevet udvidet til Udførslen af svenske Ducater og udenlandsk myntet Guld, og det tillades i Følge heraf ikke Reisende, under Confiscationsstraf, at medtage til Udlandet flere end 100 svenske Dutater eller fremmede Guldmynter af en ligesaa stor Sum, eller en høiere Sum end 100 Rdlr. Spec. i Sølvmynter o. s. v. Reisende, som bringe en høiere Sum i Guld- eller Sølvmynter ind i Sverrig, maa paa det første Grændsested forsyne sig med et Toldbeviis for samme, hvorved det tillades dem at føre samme et heelt Aar allevegne omkring i Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Paa Landdagen i Presburg gjordes det Forslag, at inddrage Jndløsningsbeviserne ved et Lotterie, hvor aarligen skulde trækkes 6 Mill. Gylden, og de Beviser, hvorpaa udkomne Numere fandtes, skulde udbetales med klingende Mynt. Men Forslaget fandtes for langvarigt og blev derfor forkastet. Man troer at kunne realisere Papirpengene meget tidligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Jass, d. 19. Oct. J Følge Efterretninger fra Hovedqvarteret har vor General en Chef Natten fra d. 1 Oct. (13de) til d. 2den (14de) ved et Corps af 7000 Mand under Gener. Markoffs Anførsel nogle Verster nedenfor Slobodse ladet iværksætte en Overgang over Donau, hvilket Forsøg fuldkommen lykkedes. Russerne overfaldt den tyrkiske Leier ved Rustschuck, gjorde et betydeligt Bytte, og forfulgte de mod Tirnowa flygtende Tyrker. Ved dette Foretagende ere de paa Slobodser Den leirede Tyrker blevne overladte til deres egen Skjebne. Denne Begivenhed blev i Dag høitideligholdt ved et Te Deum. J Aften bliver Staden illumineret. – Fra Bukarest skrives under d. 25 Oct., at man ligeledes der høitideligholdt denne Begivenhed, hvis Følge, efter den almindlige Mening, vil være Freden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Den 24de om Morgenen ere de tyrkiske Deputerede ankomne i den russiske Leir, og vendte om Aftenen, ledsagede af Major Jahry, igien tilbage tilRustschuk. Man taler om nærforestaaende Fredsunderhandlinger, og indtil disse tage deres Begyndelse forblive de tyrkiske Tropper, der befinde sig paa Slobodser Øen, sammesteds, og skulle de paa russisk Side forsynes med alle Levnetsmidler. Morges er Hr. v. Jtaliensky, ledsaget af 2 Secretairer og sine Domestikker, virkelig afreist til Gjurgeme. (Alt. Merk.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
De tydske Aviser meddele nu en udførlig Efterretning om den i danske Blade forhen omtalte Opstand i Tunis d. 30 Aug., som var skiftet af de tyrkiske Soldater og gik ud paa at udrydde den hele mauriske Familie, hvoraf Regjeringen bestaaer. Byen skulde med sit hele Følge dræbes i Moch en ny Fredagen, paa hvilken Dag han pleier at komme til Tunis. Men han blev i Forveien betimelig underrettet om Sammenrottelsen, og kom ikke til Byen. Om Aftenen d. 30 Aug. overfaldt Tyr lerne Kræmmernes Boder, og plyndrede og hærnede dem for det meste. Tyrkerne, angrebne af Folket, trak sig, 2,200 Mand stærke, til Stadens Hoved fort, la Gaspara, hvis tyrkiske Besætning aabnede dem Portene. Her satte de sig i Forsvarsstand, udnævnte en Bey, nedsatte en ny Regjering og gav de øvrige Fonts Signal til at plante Oprørsfanen. Men la Gaspara blev derpaa bombarderet med saadan Eftertryk, at 1700 Mand flygtede og de tilbageblevne 500 maatte nedlægge deres Vaalen, 30 af Hovedmændene bleve kastede i det slet reste Fængsel, nogle halshuggede. Da Roligheden igjen var tilveiebragt i Tunis lod Beyen angribe Flygtningerne, der vare tyede hen paa Bierger Gebel Ensaria, hvor de forsvarede sig haardnakket mod 6000 Araber indtil de vare hensmeltede til 600. Af Araberne bleve 2000 Mand paa Pladsen. Beyen lod sig udlevere den nys udnævnte Bey Ministrene og 27 Børn. De 6 Hovedmænd bleve strangulerede og Børnene kastede i Fængsel. De fra Kjøbmændene ranede Kostbarheder fik Bedouinerne og de øvrige arabiske Soldater til Belønning for deres Amage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Blandede Efterretninger. J Wien er en vis Mennet af den berømte Haydn bekiendt under Navn af Studemenuetten. Anledningen til denne Benævnelse er følgende: Handn blev en Dag overrasket ved en Slagters Besøg. Denne Mand, som havde følt meget for Handns Musik, sagde til ham frimodigen og saa zirlig som han kunde: "Min Herre, jeg veed at De er en god og tjenstfærdig Mand; derfor henvender jeg mig tillidsfuld til Dem. De har i alle Fag componeret smukke Ting; De er den første blandt alle Componister. Men ganske særdeles behage mig Deres Menuetter. Jeg behøvede just en ret munter, smuk og ganske ny til min Datters Bryllup, der skal staae i disse Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Jeg kan i den Henseende ikke henvende mig til nogen bedre end til den berømte Hayon". Den godmodige Handn smilede ved denne ganske nye Hylding og lovede ham Mennetten til næste Dags Morgen, paa hvilken Tid Slagteren ikke undlod at indfinde sig, for glad og taknemmeligen at modtage den kostbare Foræring. Efter nogen TidsForløb hørte Havdn Lyden af nogle Jnstrumenter; han lyctede, og troede at gjenkjende sin ny Menuet. Han gaaer hen til Vinduer og seer en prægtig Stud med forgyldte Horn, prydet med Baand og Blomsterkrandse, og omgiven af et vandrende Orchester, holde under hans Balcon. Slagteren kommer op, udtrykker den store Mand endnu engang sine Følelser, og ender sin Tale med de Ord: Jeg troede, at jeg som Slagter ikke bedre kunde udtrykke min Erkjendtlighed for en saa skjøn Mennet, end naar jeg bragte Dem den skjønneste af mine Stude. Han holder ikke op førend Handn, rørt af hans Oprigtighed og Taknemmelighed, modtager Sinden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Odense, den 19de November. Mandagen d. I dennes indviedes her i Nærheden af Odense en i Lunde af Hr. Kammerjunker Juel til Raun halt og Nislefgaard paa egen Bekostning opført nye skjøn og velindrettet Skole. – Efterat Herredsprovsten, Sognepræsten, med flere af Egnens agtede Mænd, og Skolens Foresatte, tilligemed mange af Sognets Huusfædre og alle Skolens Børn, vare samlede, holdt Hr. Amtsprovst Lütken en passende Tale. Saavel for som efter Talen blev afsjungen Choraler og andre Sange, deels af Læreren med Børnene, deels af andre Omegnens bekiendte Sangere, der til dette Øiemed havde forenet sig. - Ogsaa ved denne Leilighed hørtes Velsignelse over det Kongehuus, der ved den Aand, det havde vidst at fremkalde hos de mere dannede Stænder, ved den os forundte Tænke og Skrive Frihed, havde forberedet og lettet Udførelsen af de vise Bud, som nu iværksættes til Landalmuens Dannelse og Forædling. Den herpaa anvendte Omhu og Bekostning geraader Kammerjunker Juel saa meget mere til Ære, som han langt fra ei er ene Godseier i Skole-Distrikter. (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
J en af det Kongel. Danske Videnskabers=Selskab i disse Dage udstedet Bekiendtgiørelse om dets Arbeider og Forhandlinger i Aaret 1810 og 1811 læses S. 27 Følgende: "Amanuensis Molbech melder, at han med sit Arbeide (ved Bogstavet Maf den danske Ordbog) ikkun er kommen til Ordet Magt, uagtet han havde lodet, at have det fuldendt ved indeværende Aars Begyndelse, og allerede derpaa imodtaget i Forskud 100 Rdlr. Han er derfor paamindet om, at fuldføre Bogstavet M til Udgangen af indeværende Aar." For at ikke denne Efterretning skal afstikke formeget mod den Berømmelse for Flid og Virksomhed, som det Kongelige Viden skabets Selskab paa flere Steder i ovennævnte Bekiendtgjørelse har behaget at tillægge mig, finder jeg fornødent at tilføie følgende til Oplysning og Rettelse: At fuldføre Bogstavet M til Begyndelsen af Aaret 1811 har jeg aldrig givet bestemt Løfte paa, hvilket havde været en Urimelighed; men lovet det, hvis ikke hindringer indtraf, der gjorde det umueligt; hvorfor Revisions-Commissionen for den danske Ordbog i Skrivelse til mig af 7de Mai 1811 udtrykker sig saaledes: "At jeg havde givet den Haab om at faae Bogstavet Mefærdigt til bemældte Tid." Naar derfor Udtrykket paa det ovenanførte Sted synes at tyde til en indgaaet Contract, da viser dette, at Videnskabers Selskabet ikke har været rigtig underrettet; ligesom og enhver, der kiender mig og mine Arbeider, vil kunne slutte, at jeg ikke arbeider efter Haandværkstvang eller som Ugedagstiener. Den Langsomhed og trættende Møisommelighed, som er egen for dette Arbeide, maa Revisions-Commissionen og dens Arbeide paa Revisionen af Bogstavet Kbedst kunne vidne om. At ved mig ingen Standsning er skeet i Ordbogens Revision, eller Forhaling i dens Udgivelse, er ligeledes Commissionen vitterligt nok, og da det af Selskabets Bekiendtgiørelse sees, at meer end Halvdelen af Bogstavet Kendnu ei af Commissionen er giennemgaaet, vil enhver lettelig skiønne, at det med Udarbeidelsen af M. ikke har en saa paatrængende Hast, som det kunde synes af de anførte Udtryk. J Øvrigt kan det tiene til Efterretning for enhver, der interesserer sig for saadant, at min Udarbeidelse af Bogstavet Mallerede er fremmet over dets første Halvdeel, uden at dette er nogen Følge af Commissionens Paamindelse, eller anden udvortes Tvang. Commissionen maa vide, om jeg ved mine meer end fem Aar Arbeider for den danske Ordbog, har fortient a paakastes Skygge af Lunkenhed for dette Arbeide, eller Forsømmelighed i dets Udførelse; og Sammenligning imellem mine og Andres Arbeider kan bedst oplyse Sagen. Men om end dette ingensinde skulde skee, kan jeg med rolig Bevidsthed see tilbage paa Arbeider, for hvilke jeg ikke har attraaet anden Løn, end et bifaldsvink af Modersmaalets Genius. Om Vedkommende ville kalde de Penge, jeg har modtaget, Betaling for mit Arbeide, veed jeg ikke, neppe, hvis de upartisk sammenligne denne med Betalingen for en stukket Kobberpladt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
(See Videnskabers=Selskabets Bekiendtgiørelse S. 13. Jeg for min Deel anseer det for lidet anstændigt at meddele det Offentlige smaalige og uvedkommende Pengeberegninger; det vilde ellers vise sig, med hvilken Ret de i det Kgl. Danske Videnskabers Selskabs Bekiendtgiørelse omtalte et hundrede Rigsdaler, kunne kaldes et Forskud, og hvorledes min Arbeider fra denne Side ere lønnede. – Kbhavn d. 20 Novbr. 1818. C. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-28
Da den forhen anførte Skribent har villet paadutte mig, at Appins Herdonius var et med For sær valgt Navn for at beregne en vis afdød Konstner, saa maa jeg her forsikkre ved alt hvad der er mig helligt og byrebart, at jeg den Gang sig, vilde skildre hiin Caracteer, netop tog det forste det bedste Navn, og fandt i et historisk Lexicon, blot for at undgaae alle muelige forhadte Udtydninger. Men selv i Navnet har Avind og Enfoldighed søgt at finde Betydning. Dog, hvor i al Verden er det mueligt for en Forfatter at vogte sig for saadanne Udtydninger Havde det virkelig været min Mening, at ville skildre ved Anplus Herdonius en afdød Konstner, Hvilken moralsk eller juridisk Lov forbod mig da vel ligefrem at sige: N. N. var en udmærket Konstner, besad store Fortjenester, men havde for overdrevne Begraver om sine Værkers Øyperlighed, vilde beskandig være den Soel, der ikke fordunkledes af nogen anden o. s. v., kort sagt, alt hvad der er Jagt om Appins Herdovius. Det vilde for i alt Fald kun været min private Mening, som enhver havde Tilladelse til at gjendrive ved at vise det Modsatte. Det ravaale Sprog, de mortis vil nisi hene J. der, som Forfatteren af Sigseid v. H. For mangen en Comoedieskriver kan det derimod være en herlig Regel, ikke at tale andet en Lindenberg saa træffende siger, er en skjændig Forfalskning af det fortræffelige de absentibus til nist bene, havde vist ikke afholdt mig derfra; thi hvad havde vel, som samme Forfatter endvidere siger Manden af Jndflydelse at frygte for, naar man kunde stoppe Munden paa Efterverdenen, Overde Døde maa Efterverdenen dømme efter strængeste Retfærdighed og Sandhed Min Herdenius er et almindeligt Malerie, sammensat af enkelte Virkeligheder hos forskjellige Subjecter. Det kan altsaa kun være i det Enkelte at det ligner, og saa længe der er Academier til, vil ligne enkelte Præsidenter for Konstacademier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-28
Efterat jeg saaledes har fremsat hvad der for rekom mig nødvendigt inden jeg igien begynder den afbrudte Fortælling om Maleren, maa jeg her forsikkre mine Læsere, at dette ene skeer efter adskillige agtværdige Mænds gjentagne Opfordring, og i den ubetingede Forudsætning, at man ikke vil tillægge mine Caracterer eller Ord anden Fortolkning eller Hentydning end den sog selv, som mine egne Ords bedste Fortolker, giver dem, og som af Tingens Natur fremlyser. Dette være sagt, ikke for at forsvare mig med skrivende Skumlere, som snart med snart uden Viser lønne mine Bestræbelser med alskens pøbelagtige Angreb, Udfald og Sidehug; men blot for at vise den større og værdigere Deel af mine Læsere den Synspunct, hvorfra jeg ønsker hiin Fortælling betragtet og bedømt. Jeg haaber altsaa, at fra nu af ingen vil ansee de Personer, jeg lader her fremtræde, for andet end Vehikeler til at fremsette og udvikle adskillige almeenvigtige Sandheder. Godt om de Døde, det vil sige, ikke at fremdrage afdøde Hædersmænd og Hædersqvinder fra deres Grav, og lade dem paa Stuepladsen kjede de stakkels Levende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-28
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-28
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge særdeles Kongel. Befaling er d. 18de d. M. udfærdiget under Generalpostdirectionens Undet skrift og Segl i Kjøbenhavn: Anordning for Førgefarten imellem Svendborg i Fyen og Vindeby paa Thorseng. Paa samme Grund er af bemeldte Departement under d. 22de d. M. udfærdiget: Anordning og Taxt for Færgefarten imellem Løgstør By i Nørrejylland og Grunden udenfor Løgstørholm i Limfjorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-28
Udtog af en Skrivelse fra Flensborg af 22de Nov. 1811. Det er bekjendt, at Kundskab om det danske Sprog, der forhen kun blev dyrket af en eller anden enkelt Mand her i Landet, i de senere Aar har tiltaget betydeligt hos os. Adskillige Omstændigheder have forenet sig for at medvirke dertil. Først bidrog dansktalende Troppers Ophold i Holsteen endeel til at gjøre Sproget bekjendt endog for menig Mand, og dernæst er dets Studium i de høiere Borgerclasser bleven fremmet betydeligt derved, at alle Forordninger tillige bekjendtgjøres i det danske Sprog, og især ved det nyelig udstædte Cancelliepatent, som tillægger de Personer, der besidde Kyndighed i det danske Sprog, Fortrinet ved Embeders Besættelse. Saavel ved Universitetet i Kiel som paa andre Stæder, stræbe theologiske og juridiske Candidater at erhverve sig Færdighed i det Sprog, der i Fremtiden endnu nøiere skal forene de forskjellige Dele af Statslegemet, som hidtil ved forskjellige Tungemaal vare noget adskilte. Hvad der ogsaa vil virke til at fremme Hs. Majestæts Hensigter, er den allerhøieste Resolution, der ligeledes nylig er bleven bekjendtgjort her i Landet, hvorefter de i Hertugdommen era minerede Candidater tilstaaes Adgang til geistlige Embeder i Kongerigerne naar de godtgjøre deres Kyndighed i det danske Sprog, ligesom det samme finder Sted med de ved Kjøbenhavns Universitet examinerede Candidater i Henseende til Forfremmelse til Præstekald i Hertugdømmene. - Ogsaa hos os faae vi jevnlig Efterretninger om de senest indtrufne Søeskader og om den Skade, som Stormen især har tilføiet Fienden. Det ved Rødsand strandede engelske Orlogskib har maattet kappe sine Master og kaste meget over bord for at blive flot igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-11-28
To store tremastede Fregatskibe skulle efter de indløbne Efterretninger staae halvt under Vand og vare strandede saa nær under vore Batterier, at Fienden ikke kan nærme sig dertil. Man haabede at kunne bjerge endeel af Ladningen og Takkelagen.