JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-13
Vinterens Nytte og Mærkværdigheder. (Afbrut i No. 8.)Er Vinteren ufrugbart og kold, hvor har den gode Fader raadet Bod saa vel paa det ene sam paa det andet. Er Vinteren hos os det samme som 7 ufrugtbare Aar hos Ægypterne, saa er jo Sommeren som samme 7 frugtbare Aar, udi hvilken vi kand indsamle fornøden Føde for os og Dyrene, saa vi have herudi saa lidet at klage som fordum Jsraliterne over, at der faldt intet Mann om Sabbats-Dagen, da der faldt dobbelt Dagen tilforn, at de kunde indsamle til begge Dage. Detsuden er Vinterens Ufrugtbarhed og til Nytte for Landmanden, der maa leve af hvad, han ved sin Sved og Arbeide indbringer om Sommeren. Føden fik han for sig og sine; men hvad vilde han faae til sine øvrige Udgivter, naar han vilde blive nødt til at give et Læs Høe og en Tønde Korn bort for at blive af med en anden, og havde saa lidet eller intet for sin Sved. Er Vinteren kold, hvo kand med billighed klage derover, skiønt den trykker de Fattige og Uformuende, da Skaberen har forsynet os med alt det, som kand bevare os mod Vinterens Strenghed? Meddeler ikke Skoven, os sine Træer, Biergene sine Steenkul, Jorden, sin Torv, at vi ved dem kand giøre den koldeste Vinter til den varmeste Sommer, Overlader ikke de vilde Dyr os deres Pelser, Faarene deres Uld, Giæssene deres Fieder for at byde Trods til Vinter-Kulden? Det er sandt, at Sommeren giver os et de ligt Syn af de Blomster fulde Enge og de grønne Træer, men kand Vinteren mindre indtage et agtpaagiven Øie ved sine prægtige Malerier, Jeg nægter ikke, at, naar man en Sommer-Morgen, udstrækker sit Øiesyn over en Eng, hvor Duggens Draaber lægge sine Perler paa hver Græs=Pibe, og ved den opstigende Soel give en Glands fra sig, som den var besat med idel Diamanter, det Syn kand jo henrykke den, der betragter Skaberens Storhed i det Mindste, og i sit Hierte ophøier, Regnens Herre og den, der føder Duggens Drag ber. Men Kiære, see samme Eng om Vinteren, naar den er overlagt med Snee eller Riim Frost, og Solens Straaler begynde at spille paa den, see den ret an, du vil faae Aarsag at sige: ikke at Salomon i at sin Herlighed var saa klædet som denne Eng Ja, jeg tør sige, at hvis Solens Straaler sloge derpaa an med sin fulde Styrke, vilde dine Øine ikke kunde taale at see dens Glands. Saa at, er Jordens Sommer=Dragt som en grøn Fløiels Kappe, overalt broderet med de skiønneste Blomster i deres høieste Skateringer, saa er dens rette Vinter=Dragt som en Kiortel af Sølv stykke, besat overalt med de kostbareste Ædelstene. (Resten følger.) Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
henstaaenNo. 12. Aar 1775. Aargang. Elledte, Ja Skeer. retninger. fra AdresseContoier 60 Se So un i Norge. i Bergen. Mandagen den 20de Martii. Naade, Da Repartitions Beregningen for hvad enhver af Jndbyggerne for dette Aar skal betale udi Service og Bye-Skat er tilsendt Byens Kiemner Sr. Jens Kobroe, med paategnet Ordre til Skattens Jndfordring; Og da man er underrettet, om at Kiemmeren allerede skal have ladet endeel af Jndbyggerne tilstille deres Beregninger for hvad de for dette Aar har at svare udi Bye=Skat, og at enhver af de øvrige, som endnu mangler, vil inden faa Dage faae sin Beregning tilsendt Saa er det at Magistraten herved vil have alle og enhver af Jndbyggerne anmodet, det de vilde behage allerforderligst at indfinde sig hos Byens Kiemner med Betaling, i det mindste med den allerede forfaldne Termin, paa det Kiemmeren nogenledes kand blive i Stand til at bestride de for Byens Cassa daglig udfordrende og paatrængende Udgifter, og Magistraten befriet for det nesten daglige Overløb af Vedkommende, som har at fordre af Byen, og formedelst Penge-Mangel i Cassen, ikke til denne Tid har kunde erholde Betaling. Bergens Raadstue den 18de Martii Siden der, uagted den Advarsel, som derom er skeed i No. 2 og No. 5 af de bergenske Adresse Efterretninger for indeværende Aar, endnu mangler Efterretning fra adskillige Vedkommende angaaende Antallet af Mæstere, Svenne og Drenge ved de bergenske Amter og Handverker, saa bliver denne Erindring og Advarsel endnu eengang igien tagen fra Bergens Poletie-Kammer den 18de O: Brose. Marti 1775.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Da et Lovlig Skifte af Ossomp. t. Skifteforvaltere efter afgl. Skipper Ole Thomesen Linder forretaged; saa vorder ved dette Avertissement foruden andet lovlig Proclama, samtlige den afdødes efterladte Credi og Debitorer indkaldede at møde for Skifte Retten inden 1 Aar a Dato enhver med dem Legitimation og Rigtighed som Lov efter død Mand æsker. Hvorefter enhver skal vorde pleiet Lovgemæs efter Boets Tilstand. Bergen den 18de Martii 1775. Hoe. Heiberg. H. B. Formann Ligeledes indkaldes og herved paa samme Maade afgl. Henrich Kuhlmans og Huustrues, efter hvem ligeledes et lovlig Skifte er foretaged, Deres efterladte Credi og Debitorer, at de ligeledes indfinder sig for os til et lovlig Skifte inden 1 Aar a Dato; de første at legitimere hvad de har at fordre, og de sidste at betale hvad de ere pligtige, da enhver skal vederfares hvad Ret er Bergen den 10de Martii 1775. Holst. Heiberg. H. B. Formann.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Da her i Staden ved Døden er afgangen sal. Frue Generalinde Weinmans, og et lovligt Skifte af os som p. t. Skifteforvaltere efter hende er foretaget; saa haver vi anseet fornøden at indkalde bemeldte den afdødes efterladte Credi og Debitorer at indfinde sig for os til et lovligt Skifte inden Aar og Dag; De første deres Krav lovlig at anmelde og legitimere, og de sidste derimod at betale hvad de udi en eller andre Maader maatte vide sig til Boet pligtig, Og ville de Creditorer, som her i Byen ere, indfinde sig paa Raadstueskriverens Contoir den 3die April Kl. 2 Slæt Eftermiddag, for at anmelde deres Krav, hvorefter enhver skal vederfares Ret efter Loven. Bergen den 18de Martii 1775. Holst. Heiberg. Forman.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Mandagen den 20de Martii førstkommende Eftermiddag Kl. 1 Slæt, bliver i afgl. Postmæster Brøchers Stervboes Vaanhuus ved Auction bortsolgt mod contant Betaling, Stervboets løse Effecter, hvorover trykte Lister 8 Dage foran er at bekomme hos Arvingerne.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Mandagen den 3die April førstkommende Eftermiddag Kl. 1 Slæt, bliver i afgl. Ole Linds Vaanhuus, første Søegaard inden for Muren, ved Auction bortsolgt mod contant Betaling Stervboets løse Effecter, bestaaende af Adskilligt, hvoriblandt et Partie Rug, Byg, Erter og Salt. Skrevne Lister er 8te Dage foran at bekomme til Eftersyn i Stervboets Vaanhuus. Jeg undertegnede er til sinds under Haanden at sælge mit iboende Huus tæt ved Korskirken, imellem Madame Christensen paa den ene og Sr. Peter Stuvitz paa den anden Side beroeende. Liebhaberne ville indfinde sig hos mig Anna Dorthea sal Jonas Ravns, før at accordere om Kiøbet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Det privilegerede Giæstgiver-Sted Soue sund, beliggende i Askevolds Skibrede i Synd fiord, er nuder Haanden tilkiøbs. Foruden de forhen værende gamle Huse, er der opbygged nye Vaan-Huse med Pande-Tag, saavelsom 2de nye Fæ-Huse, og 3de nye Nøster, nyt JldHuus og nyt Øl-Huus. Sæde Korn følger og med, samt 100 Geder og Faar af store og maa, 10 Køer med Oxe til, 2de Gaarde med SædeKorn til, derforuden Stedet Stavenes med tilhorende Huse og en underliggende god Gaard, Hollevigen kalde. De Lysthavende ville, inden nøstkommende 4de Paaske Dag, behageligst addressere sig til Hr. David Holtermann her i Byen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Atter anmodes Vedkommende, som have Lodsedler i min Collection, at de behageligst vilde fornye samme til næste anden Classe af det 22de Kiøbenhavnske Classe-Lotterie med 2 Rdlr. pr. Lod, i det seeneste inden næste Fredag den 24de Martii. Kierumgaard.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Det nyttige Selskab i Bergen. Under 9de hujus er i Selskabets Navn tilskrevet Hr. Cancellie-Raad og Borgermæster Hillebrandt Meyer saaledes: Titul: Det er i det nyttige Selskabs Navn og paa dets Vegne, at jeg herved aflægger deres Velbyrdighed den forbindtligste Taksigelse for det til Selskabet fremsendte første Hefte af Betragtninger om den bergenske Handel. Man har vist ei kunde giennemlæste det uden med den besynderligste Høiagtelse for Forfatteren, der saa priselig veed at anvende de faa Timer uden for hans mange Embeds Forretninger til det, der saa billigen bør blive Selskabets fornemste Øiemed. Og maatte man derfor alt for lidet kunde skiønne baade om den sande Værd og de visse Frugter af et saa nyttigt Arbeide, især for denne vor kiære Bye, om man ei med Begierlighed ønskede den belovede Fortsættelse af samme. Dette, som da paa nogen Maade kunde erstatte Selskabet. det Tab, som det kand tilregne sig, ved hidindtil at være betaget en saa værdig Mand til dets Medlem, vil jeg da paa Selskabets Vegne indstændig anholde om, med Forsikring, at ligesom det veed at paaskiønne deres Velbyrdigheds utrættelige Flid og Arbeidsomhed i alt, hvad der paa nogen Maade kand have Jndflydelse i det almindelige Vel, saa vil det og især baade for det allerede fremsendte, og det videre forventende være dem, afladelig opofret med den tilbørligste Tak og Forbindtlighed. Bergen Selskabets Sal den 9de Martii 1775. F. A. de Fine. Selskabets Præses.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Tvende Arvedeele, som efter en ved Bergens Garnison forhen staaende Soldat, navnlig Lars Aslachsen, der boede og døde i Skudevigen her ved Bergen, i Skifte, holden ved BergenhuusGurnisons Militaire Jurisdiction, og begyndt den 15de Februarii 1762, samt slutted den 1ste Decembris i samme Aar, er tilfalden hans 2de Børn, Aslach Larsen og Elen Sarene Lars Datter, for dem begge i alt 17 Rdlr. 2 Mk. 8 og en halv s., og hvilke Arvedele hos mig er bestaaende, udbydes til Laans mod lovlig Rente, og vederhæftigt Pant eller anden Forsikring. Bergenhuus den 18de Martii 1775. F. von Koss.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Hos mig, som Formynder for min BroderSøn Christopher von Koss, ere staaende af hans Fædrene-Arv den Summa 260 Rdlr., skriver, To Hundrede og Tredsins Tyve Rixdaler, som udbydes til Laans imod lovlig Rente og vederhæftigt Pant. Bergenhuus den 18de Martii 1775. F. von Koss.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Et Brev med Udskrivt, a Madame, Madame la Veuve de Bech, nee Eilertz, franco directe a Bergen, er indlevered paa Addresse-Contoiret, hvorfra det kand faaes i samme Stand, nævnligt brudt, i hvilken det der er indlevereed, Fredagen den 3die Martii er ved Korskirken funden en los Lomme med 3 Mrk. udi; Eieren deraf kand faae Anviisning fra AddresseContoiret til Finderen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Hos Sr. Anders Brose, boende paa Muur Almindingen, kand faaes en Fremstue for billig Leie.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
J afgl. Marthe Mæssings Huser ere Værelser at faae til Leie, til næstkommende Paaske.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Hos Hr. Obriste Fasting er at bekomme afskaaren Buxdom.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Hvem som maatte have et heelt eller halvt Bestik at sælge, kand fra Adresse-Contoiret anvises en Kiøber. Herfra gives Anviisning hvor et got Claveer, med 3de Stemmer, er at faae tilkiøbs.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Et hvidt Bomulds Skiørt med Kaste Blomster i er bortkommen for nogen Tid siden. Den, som derom kand skaffe Oplysning, loves af Eieren, som herfra anvises, en passelig Belønning.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Fra den 4de til 11te Martii. Viede: J Domkirke Sogn 2 Par, (hvoraf det ene Sr. Christen Jensen Haverslev med Madame Veronica salig Klyvers copulret den 10de Martii,) i Korskirke Sogn 1 Par, (nemlig: Toldbod-Vægter Hans Endresen Dahl med Mægtele Kirstine Maibom, i alt 3 Par. Døbte: J Domkirke Sogn Drenge 2, Piger 2, i Nyekirke Sogn Piger; i alt 6. Begravne: J Domkirke Sogn Mandf. 3, Qvindf. 1, i Korskirke Sogn Mandf. 3, Qvf. 1, (hvoriblandt Monsr. Jochim Bolmann, Kiøbmand, gl. 33 Aar; og Hr. Herman Christian Waleurs Søn Abraham, 3 og et fierding Aar gammel;) i Nyekitke Sogn Qvf. 1, (nemlig afgl. Willum Møllers Enke Mad. Kirstine Helene Nagel, gl. 67 Aar,) i alt 9.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Fra den 11te til 18de Martii. Viede. Jngen. Døbte: i Domkirke Sogn Drenge 2, Pige 1, i Korskirke Sogn Drenge 3, Piger 3, i Nyekirke Sogn Dreng 1, i alt 10. Begravne: i Nyekirke Sogn Mandf. 1. Qvinds. 1, i Korskirke Sogn Mand. 1, Qvf. 2, i alt 5.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Fra 25de Febr. til 11te Martii. Jndkomne Skippere: E Jacobsen, C. Carlsen, begge af Eggersund fra Christiania; B. Jacobsen, J. Smit, begge af Sogndal fra Tønsberg; T. Asmundsen, J Jonsen, begge af Sogndal fra Frederichshald; C. Bugge af og fra Eggersund; J Staalesen af Eggersund fra Drammen; G. Rasmussen af Eggersund, E. Jacobsen af dito, begge fra Christiania; P. Tollachsen af Eggerfund fra Tønsberg, alle med Baglast, T. Ellingsen, T. Eye begge af Eggersund fra Langesund O. Albertsen af Eggersund alle med Jern, H. Brunchørst af Bergen fra St. Martin, O. Olsen af Bergen fra Croisicbegge med Salt. Udgangne: A. Møller, E. Korn begge af Bergen til Preussisk Pomeren, H. Schneider af dito til Stochholm; H. Reimers af dito til Bremen alle med Fiske-Vahre, L. Ewie P. P. Wichier begge af Bergen til Østerpaa Norge med Sild og Fisk, M. Gørbitz af Bergen til Bremen med Fisk og Tiere, H. Ras trop af Odense til Kiøbenhavn, H. Meyer af Bergen til Frankerig med Fisk og Bord, M. Meyer, H. Bentzen begge af Bergen til St. Croix med Provision.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Fra 11te til 18de Martii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Jndkomne Skippere: P. Andersen Strand borg fra Bagense med Korn Vahre, J. H. Smith af Sogndahl fra Christiania med Kakkelovne G. Brodie af og fra Hitland med Baglast. Udgangne: G. Rasmussen, C. Carelsen, E. Jakobsen, P. Tollachsen, T. Eye, O. Albertsen, alle af Eggersund, B. Mosse, P. Evie, O. Evie, L. Aagaard, L. Larsen, O, Qvislin alle af Bergen, til Østerpaa Norge, Møller af dito til Reral, V. Hunn af dito til Stokholm, H. Boje af Bergen til Kønigsberg, J. H. Hagen, af Bergen til Kiøbenhavn, alle med Fiske. Vahre, C. Urdal af Bergen til Preusisk Pomern med Fisk og Tran, M. Rytter af dito til Frankerig med Ravn.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Vinterens Nytte og Mærkværdigheder. (afbrudt i No. 11.)Er det et yndigt Syn at see en Skov om Sommeren i sin fulde Grønhed; Beskue et Træ omVinteren, hvis Greene ere pudrede og omhyllede med Riim-Frost; Betragt det ret, naar Solen skinner paa det, er du ikke er Fæe men et Menneske, saa vil du sige: Vinteren fortæller Guds Ære, og Riim Frosten vidner om hans Herlighed. Han er sig selv liig, herlig baade Vinter og Sommer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-20
Der er endnu andre Ting, hvori Vinteren, bliver os en læreriig Skolemester, og viser, at Gud er underlig i sine Gierninger. Havde jeg ikke sat Grændser for mine Tanker, og søgte jeg ikke at undgaae Kiedsommelighed for Læseren, skulde det være mig en læt Sag at vise, at Vinteren frembringer flere Under end Sommeren, og da den er ufrugtbar i Henseende til Jordens Afgrøde, er frugtbar paa Ting, der maa sætte os i Forundring. Hvad Forskiel vidste og imellem Heede og Frost, dersom vi ikke havde ligesaavel Frost om Vinteren som Heede om Sommeren, Begge stride imod hverandre som uforsonlige Fiender, og dog stemme de begge overeens, naar de komme til den høieste Grad. Vi finde en Brænden, naar vi komme Jlden for nær, og hvor skarpt Frosten, brænder, kand den sige, der enten maa reise længe i en klingende Frost eller vil holde sine Hænder længe i Sneen. Sneen er i sig selv kold, og dog har den en varmende Kraft, som man kand see deraf, at den Jord fryser ikke, der er bedækket med tyk Snee. Ja, man har Exempler paa at de der have syntes at være frosne ihiel, ere komne til Live igien ved at lægge dem ind i en Snee-Dynge. Kulden trækker et Legeme sammen, og giør det tættere og fastere, hvilket man kand see paa Jern, der, naar det først giøres gloende, og derpaa stikkes i koldt Vand, bliver des tættere og haardere. Derimod udvider ogsaa Kulden en Tin-Flaske, som er fyldt med Vand, vel tilskruet for oven, og sadt i Kulden, at den fryser, faaer deraf en Rævn, hvor igiennem Jisen trænger op og frem. Havde den ikke en udvidende Kraft, saa skulde man ikke see Flasker og Leer Kar fryse i tu. Et Vægt Lod, 56 Pund vigtig, løftes op, naar Vandet i en huul Cylinder af Messing, der er 5 Tommer høi og næsten 2 Tommer bred, og ligeledes med en Messing, Tap eller Skrue fast bevaret, fryser, og derved stiger opad. Jeg har alt nævnet Snee og Jis, og, skiønt enhver forstaaer, hvad jeg meener, saa er det dog saadanne Ting, som den mindste Deel kiende, om de og hundrede Gange har seet dem. (Resten følger.) Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det bergenske Adresse-Contoir hos O. Brose.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-27
gaaen BeNet Aar 1775. No. 13. Elledte Aargang af ster retninger fraNorresse Contoiret. Hoi Norge. i Bergen. Mandagen den 27de Martii.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-27
Mandagen den 3die April førstkommende Eftermiddag Kl. 1 Slæt, bliver afgl. Ole Linds Vaanhuus, første Søegaard inden for Muren, ved Auction bortsolgt mod contant Betaling Stervboets løse Effecter, bestaaende af Adskilligt, hvoriblandt et Partie Rug, Byg, Erter og Salt. Skrevne Lister er 8te Dage foran at bekomme til Eftersyn i Stervboets Vaanhuus. Paa afgl. Hinrich Kullmans og Hustrues Handels-Stue paa Contoiret, med tilhørende i Nordlands Gield, hvorover Listerne paa den Contoirske Viin-Kielder, hos Sr. Christopher Dahm, og udi Herberget Altona til behagelig Eftersyn er beroende, er Auction paa det siste Sted berammet Mandagen den 3die April Aftenen Kl. 5 Slæt, og tiener til Liebhabernes Efterretning, at den halve Deel af Kiøbe-Summen kand mod første prioritered Pante-Obligation og Renters Svarelse udi Eiendommet blive beroende og den Kiøbende crediteret.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-27
Torsdagen den 6te April om Formiddagen Kl. 9 Slæt og følgende Formiddager, er ligeledes Auction berammet paa Holmedahls Skiør nings-Stue, over de Vahrer og det Jnventarium, som paa bemeldte Kulmanns Handels-Stue befindes, og hvorover Listerne ogsaa paa Viinkielderne skal forefindes. Herved bekiendtgiøres, at Onsdagen den 5te Aprilis førstkommende Eftermiddag Klokken Slet, bliver i Herberget Altona opraabt til Bortsælgelse ved offentlig Auction, om antagelig Bud skeer, Enken Marchie Mørches tilhørende Huus med Have og Pertinentier, beliggende i Marchmands Smug ved Korskirken, som er Pandthaveren Frue Krøeppeliens overdraget til frie Raadighed; Thi ville Liebhaberne behage, sig til bemelte Tid og Sted at indfinde; da Conditionerne skal blive bekiendtgjorte, hvilke, ellers i Forveien kan faaes til Eftersyn hos Procurator Sr. Rodtvit. Bergen den 24de Martii 1775.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-27
Paa Velbyrdige Enke Frue, Krøepelsens Veigne. L. J. Rodtwitt.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-27
Det nyttige Selskab i Bergen. Endskiønt Selskabet meget vel er bekiendt, hvad der ved en og anden Leilighed i de fremfarne Tider er bleven forestillet mod Rund-Fiskens Virkning i Romsdalens og Syndmørs Fogderie, saa ønskede det dog gierne, at en eller flere kyndige og redeligsindede Medborgere ville for Tiden tiene Selskabet med al den videre skriftlige Oplysning, som udi en saa vigtig Sag, som denne, kunde gives. Forfatterne deraf kunde, om de maatte forlange deres Navne skiulte, altid forvente den nøyagtigste Taushed. Ligesom man meget ville ønske, at saadan Oplysning i det længste en Maaned fra Dato maatte fremsendes Selskabets enten Præses eller Secretair. Enhver saadan patriotisksindet Medborger ville altid derved forbinde sig Selskabet til en udmerket Taknemmelighed. Skilderen Hr. Bergius, som en af Selskabets Medlemmer, har ellers udi en meget god Hensigt fremsendt følgende Afhandling om Peber Rods Plantning: Og da samme hidindtil har været vanskelig at forplante her i vor Egn, i Mangel af den rette Behandlings Maade, og derfor fra fremmede Stæder er bleven hidført, saa fortiener samme saa meget meere her at bekiendtgiøres til almindelig Nytte og Forsøg af de Lysthavende: Afhandling om Peber=Rods Plantning. Peber-Roed kand ikke voxe, end og i de allerbedst dyrkede Jorder, med mindre at Grunden og Stedet, førend Roden plantes, bliver efter dens Natur behandlet og tilberedt; Thi dens Moder-Rod (a) kand ikke voxe med nogen Frolighed, førend hendes smale Skud, som gemeenlig gaaer perpendiculair ned i Jorden, bliver 3 Qvarteer og længere. Og da nu den haarde Grund, eller Under-Jord paa 1 eller 2 Qvarteers Dyb møder disse smaa Rødder, saa hindres og standser Voxten baade hos Moder=Roden og de mindre hendes (a) Moder-Roden kaldes den Spire eller Skud af Peber-Roden, som nedsættes i Jorden, og hvoraf en fuldkommen PeberRod siden fremvoxer. Udskud. Heraf følger, at hvor Peber=Roden skal plantes og voxe, maa Stedet først opgraves, i det mindste 5 Qvarteer dybt, og den opgravne Jord bortføres; derefter bliver Stedet tillavet paa følgende Maade: Først lægges Giødsel nederst paa Bunden 1 Qvarteer tykt, deroven paa god løs Muld 1 halvt Qvarteer tykt, derpaa igien Giødsel paa lige Maade, som underst, og saa fremdeles atter god løs Muld Jord. Paa saadan Maade continueres med Giødsel og MuldJord Lag for Lag, indtil Grøften eller Stedet bliver opfyldt saa høit, at, efter at det i nogle Dage er synket sammen, det endda er 1 Qvarteer høyt over Jorden.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-27
Nu er da Tilberedningen færdig, Plante-Stedet i Standsat til at modtage og meddele Moder=Roden sin fuldkomne Vext, og Styrke, og hendes Udskud ubehindrede at skyde ned i Dybet.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-27
J denne saaledes tillavede Urte-Seng lægges nu Peber-Roden Rade viis 3 Qvarteer mellem hver Rad, dog saaledes, at Rodens nederste Ende kommer 1 Qvarteer, dybt i Jorden, og den øverste Ende skraas opad saa meget, at den kommer jevnt med Jorden, paa det den der kand slaae sine Blader ud. Derefter opdynges Jorden over Roben paa samme Maade, som med Potatos pleier at skee, at der bliver en Fure eller liden Grøft mellem hver Rod. Plantningen forrettes tidligt i Foraaret, saa snart Frosten er borte. Den kand og plantes om Høsten, men altid maa observe res, at det skeer i aftagende Maane. Roden optages om Høsten, før Frosten, bliver stærk, med Spade, dog med den Forsigtighed, at dens lange og male Skud følger med Moder Roden. Disse smale Skud, tiener da til Moder Rod at plantes det næstfølgende Aar, og af dem udvælges da de smukkeste og længste. Bergen den 23de Martii 1775. Udi Secretairen Hr. Kammer=Raad. Gaarmanns Fraværelse, N. K. Jæger.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1775-03-27
Da jeg er findet af Haanden at bortsælge mit nu iboende Vaanhuus udi Hollændergaden, mellem Hr. Brand-Directeur Schram og Hr. H. Hespe, bestaaende af følgende Værelser: En Krambod i Gangen, 2de vel indrætet Stuer, Udgang fra begge Stuer, og til Kiøkenet en Bielke Kilder under heele Vaanhuset, paa Pladsen en utømmelig Brønd, med Pompe udi, Opgang fra Pladsen til øvre Værelserne, derpaa en Ame Stue, en Sal, hvorpaa er 1 Camin-Skorsten, 3de Kamre, en Lem over hele Huset, to paa hinanden værende kostbare brandfrie hvelvede Kieldere, under eget Tag, forsynet med 3de Jern Dørre og 5 Jern Luger, samt Jld-Sted baade oven og neden; Til Liebhabernes Efterretning kand endeel af Kiøbe-Summen mod første Prioritets Ræt blive staaende. R. Reimers.