JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
Skibe passeret Store Beltet fra 16 til 22 April incl. Skp. Thomsen, Sk. 432, f. Marseille t. Flensborg m. Viin, ac Jørgensen, J. 9 L., f. Horsens t. Lybek m. Huder og Skind, Mogensen. J. 17 L., f. Arendahl t. Faaborg m. Steenkul, og Thrisen, G. 24 1/2 s., f. Aalborg t. Hamborg m. Kornvare, a. Z. Bruun J. 15 L. f. Arendahl t. Skjelskjør m. Steenkul, 10 Molsen, Brat. 392. f. Flensb. t. Finmarken m. Stykgods, og Bager, J 23 L. f. Bergen t. Faaborg m. Salt og Brædder. Mogensen, J. 17 L. f. Bergen t. Nyekjøbing m. Brædder, &c. Henrichsen, J. 8 L., fra Bergen til Faaborg med dito. Jacobsen, J. 22 L., f. Bergen t. Korsøer med Fisk og Tran Nielsen, J. 12 L., fra Gothenborg til Korsøer med Salt, 20 Dan. Nielsen, J. 27 L., f. dito dito m. Salt, Brædder, ac Korup, Slup 138, fra Laurvig til Korsøer med Jern. Jacobsen, J. 22 L., fra Bergen til Østersøen med Sild, 20 Rasmussen, G. 20 1/2 L., f. Naskou t. Trondhjem m. Kornv. Frantzen, Kuf 44 L, fra Svendborg til Drammen med dito Kruuse, G. 31 L., f. Bergen r. Østersøen m. Sild og Tran P. Madsen, J. 4 L., f. Sønderburgt Odense m. Muursteen, R. Madsen, J. 8 L., fra dito til dito med dito. Walløe, J. 3 1/2 L., f. Odense t. Rudkjøbing med Klyttegods. Andersen, J. 7 1/2 L., f. Horsens t. Kjøbenh.m Fedevarer, &c. Clausen, Baad 1 1/2 L. fra dito til dito med dito. Thyggesen, G. 26 L. f. Assens t. Kjerteminde m. Korn, 20 Herenbroth, J. 12 L., f. Coppeln t. Odense med Brænde. Andersen, J. 5 L., fra Samsøe til Flensborg med havre. Brandt, J. 7 1/2 s., fra Kjerteminde til Faaborg med dito. Rasmussen, J. 3 L., f. Bandholm t. Odense m. Hvede, &c. Petersen, J. 5 L., f. Flensb. t. Odense m. Muur= og Tagsteen. Gommesen, J. 8 1/2 L., f. Samsøe t. Kjøbenhavn med Byg Vinden var Vest og nordvestlig med Sønden Strøm de 3 første Dage i Ugen. J Onsdags Norden Vind og let Norder, Strøm. Torsdag og Fredag sydlig Vind og Strøm, Magt Veir, men Løverdagen halv Strøm af Østen og stærk Strøm fra Sønden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
Odense Bynyt. Fra den 22 Marts til den 26 April. Døbt: Smaaehandler J. Andersens Søn, Niels; Fadd. Barnets Moder, Else Jensdatter, Værtshuusholder J. Nielsen, Snedkermester Busch, og Konsumtionsbetjent Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
Kopulerede: Skoemagersvend J. C. Thierlein og Kirsten Jørgensdatter. Træedreier Christian Nielsen og Kirstine Frandsdatter. Urtemand Niels Larsen og Ane Marie Thorsen, Forpagter P. Larsen og Ane Kathrine Konradsdatter. Trømpeter Jens Larsen og Kirstine Hansdatter. Begravede: Vagtmester Raahauges Søn, Julius August, 4 Uger. Direkteur for Voxkabinettet fra Altona Joh. Rotans Søn, Johannes Josaa, 12 Uger. Christiane Hansdatters dødfødte Datter. am
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
Avertissements. Torsdagen den 18 Mai næstkommende om Formiddag el 10 Slet bliver i Nyminde Gab ved Lanne Side, Vester Herred Ribe Amt, afholdt offentlig Auction over et i Vinter indstrandet Vrag af det hollandske Skib de thoe Gebroeder, som nu et gjort flot og repareret, samt forsynet med Røer, 4 Ankere, 12 Seil, samt med det nødvendigste Takkelage af staaende og løbende Tougværk, m.v.; Skibets Drægtighed er noget over 20 Kommercelæster. Salget skeer i Rigsbankpenge V. V. med 3 Ugers Kredit, og med Forbehold af 24 Timer til Approbation eller Disapprobation af Budet, Hvilket herved paa Vedkommendes Forlangende bekjendtgiøres. Warde den 21 April 1815. Rosenørn, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
En meget god mørkeblaae Reisekappe, hvorrarar syet Bogstaverne C. L. med rødt Garn oppe ved Kraven er i Vinter, formodentlig ved en Feiltagelse, frakommet sin Eier. Man behager at melde sig paa Adressekontoiret Paa Adressekontoiret faars: Hustruen, Skuespil i 3 Acter, ved Prof. K. L. Rabbel, 1 Rbd. 8 s. indheftet. - Naturens Datter, en Familie=Skildring i 3 Akter ved L. Lafontaine, andet Oplag, 1 Rød 8 s. indheftet. - Andreas Hergers diætetiske kommebog eller nye og fattelig Underviisning til at opnaae et sundt, lykteligt og langt Liv, med en Fortale, af Prof. Tode, 4 Mk. 8 s. indheftet. - Veterinair-Selskabets Skrivter. 1ste og 2den Deel med Kobbere, 9 Rbd. indheftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
En duelig u ift Bødker kan strax erholde Kondition paa en Herregaard her i Fyen; Adressekontoiret anviser. At jeg er flyttet fra Vestergade og nu boer paa Gravens her i Odense, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre. C. Gottschalet Skorsteensfeiermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
At det har behaget Forsynet Løverdagen d. 25 Marts d. A. at bortkalde til et bedre Liv, forrige Forligelseskommissair og Kjøbmand her i Byen, Peder Andersen Roesen, vinn, i sit Alders 81de Aar; bekjendtgjøres herved for hans fraværende Slægt og Venner. Nyborg den 28 Marts 1818. Peder Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
Farverie. Fredagen den 28 d. M., Tirsdagen den 2 og Fredagen den 5 Mai førstkommende, hver Gang om Formiddagen Klokken 10, bliver ved offentlig Auction paa Stedet til Bortsælgelse opraabt, og, om nogenlundt antageligt Bud skeer, ved 3die Auction til Høistbydende bortsolgt den afgangne Farver W. F. Asmussens Stervboe tilhørende Gaard paa denne Byes Vestergade med deriværende Farverie. Eiendommen, som saavel i Henseende til Behagelighed, som ti Næringsdrivt har den aller fordeelagtigste Beliggenhed, bestaaer af gode, rummelige og til Farverie særdeles vel indrettede Bygninger, har en meget betydelig Gaardsplads, en smuk og med gode Frugttræer forsynet have, der grændser lige til den forbieflydende Aar, hvorfra Vandet ved Render uden Møie føres ind i Farveriet. Dette sidste med derti hørende Trykkerie er i fuldkommen komplet Stand, særdeles vel og beqvemt indrettet og hør, foruden alt op rigt Jnventarium, 3 Kobberkjedler paa 16, 5 og 3 Tønders Rum, en med Kobberplade beklædt Træekyppe paa 20 Tønders Rum, samt 3 Blyekypper paa 12, 10 og 8 Tønders Rum. - Eiendommen med Farverie kan forinden Auctionen af de Lysthavende daglig tages i Øiesyn og Konditionerne paa Auctionsstedet erfares. - Ved den til Mandagen den 8 Mai næstefter berammede Løsøre, Auction vil tillige blive bortsolgt endeel Farvevarer, saasom Jn dito, Cochenille, m.m. Aarhuus d. 4 April 1815. Auctionsdirectionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
En duelig Uhrmagersvend kan strax erholde Kondition hos Uhrmager Schou i Bogense. Kjøber til en Eenspædervogn anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-25
Hos Niels Jørgen, Blegmand, uden for Møllebroeskan bekommes endeel Lispund got Høe for billig Priis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Krigs-Efterretninger fra Jtalien. Efter en Armee Beretning fra General Frimont af 9 d. M. havde Kong Joachim nu taget sit Hovedqvarteer i Modena, og vendt sin Hovedstyrke mod Ferrara som han forgiæves havde indsluttet. Ligesaa havde han den 8de gjort flere heftige Angreed paa Brochovedet ved Occhiobello; men var slaaet tilbage. Østerrigernes Hovedqvarteer var imidlertid fløttet tilbage til CasteLuccio ved Mantua. Deres Tab i hine Fægtninger saavelsom den 4de ved Panaro angives for meget ubetydeligt skjøndt der dog, efter private Beretninger, skal være kjempet med stor Forbittrelse paa begge Sider. Hertugen af Modens forlod ved de neapolitanske Troppers Nærmelse sin Residents den 3die, og begav sig til ManturHans Tropper afmarscherede med de Østerrigske, til hvilke ogsaa de Toskanske skulde støde. J Bjergegnene skulle alle Bønderne have grebet til Gevær. Den i Januar 1814 mellem Engelland og Neapel sluttede Vaabenstilstand med 3 Maaneders Opsigelse, mener Man i Wien maa nu ansees for ugyldig, og Engelland altsaa og betragtes i Kri med Kong Joachim. Ogsaa paastaae Wiener Blade at Kongen af Neapel er almindelig forhadt, fordi han siden den første italienske Krig har været et af de virksomste Redskeber til at udbrede Elendighed overalt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Allerede den 30 Marts udstædte Joachim fra Rimini en Proklamation for at opmuntre Jtalienerne til at gribe til Vaaben for deres Uafhængighed." Den Tid en kommen begynder den, da en stor Bestemmelse vil gaae i Opfyldelse. Forsynet kalder Eder endelig til at blive et uafhængigt Folk. Fra Alperne til Sundet ved Scillelyder kun een Stemme, Jtaliens Uafhængighed. Fremmede have ingen Ret til at beherske Jtaliens skjønne Egne, eller til at bortføre deres Sønner (siger Bonapartes Svoger) for at vansmætte og døe langt fra deres Hjemstavn. Med 20 Aarhundreders Undertrykkelse have be betalt den farlige Ære: engang at have behersket Verden, nu maatte det være deres Ære, ikke længer at taale nogen Herre. 80,000 Jtaliener fra Neapel rykke ud under deres Konge for at befrie Jtalien; Folket maae opstaae i Masse; det gielder nu og Jtalien skal være frit, eller endnu i i Aarhundreder høie sig under Slaveaaget. Engelland kan ikke nægte dem sit Bifald. Jtalienerne havde undret sig over, at have saalænge forgiæves anraabt Joachim; men den passende Tid var ikke kommen &c. Tilsidst opbydes alle Tapre til at fægte ved hans Side. Derimod har General Gouvernøren Bellegade udgivet en Proklamation i Mayland den 5 April, hvori gen Fremmed i Jtalien, en nybagt Hersker beskyldes for at styrte dette Land, der under nærværende Omvæltninger kunde havt blevet rolig, i alle en Krigs uundgaaelige Rædsler, og ved den falske Jndbildning om Uafhængighed, i en Revolutions ødelæggende Jld. Til Slutning bringes Jtalienerne i Erindring de Velgierninger Keiser Franthar viist mod Armeen og Embedsmændene, og hvorledes deres alt for store Lettroenhed til det franske Demokraties Løfter første Gangerev dem med i Fordærvelsen, med Formaning til, nu at være forsi tigere, da gjentagen Forbrydelse vil vorde straffet haardere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Den Wiener Hoftidende af 14 April indeholder endvidere en Keiserlige Kundgjørelse angaaende, at de lombardiske og venetianske Provindser indtil Lage Maggiore, Floderne Ticino og Po, tilligemed den Deel af Mantues Distrikt som ligger paa høire Bred af Po, samt Landskabet Veltlin, Grevskaberne Claven, og Bormio, skulle efter Overeenskomst med de allierede Magter til evig Tid være forenede med den østerrigske Keiserstet, under Titel af det lombardiskevenetianske Kongerige, hvis Vaaben skal optages i det Keiserl. Østerrigske, saavelsom Kongetitien i den Keiserlige Titulatur, Kongeriget skal have sine egne Kronembeder, og den ældgamle Jernkrone vedbliver at være Rigets Krone, som ogsaa Jernkronens Orden haandthaves. Riget skal bestyres af en Vicekonge, og deles i to Gouvernementer, det Maylandske paa høire Bredde af Mincio, og paa venstre det Venetianske, hvert Gouvernement deles atter i Provindser, disse i Distrikter &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
De Allieredes Rustninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Da i det engelske Parlament nylig blev spurgt Ministrene, om der var gjort Forslag fra den nærværende franske Regjering, og hvad Man i den Henseende havde foretaget, blev Svaret: at der fra Frankerig er gjort Meddelelser, som Man derpaa havde kommuniceert de allierede Souveræner i Wien. Af hvad Art disse Meddelelser, vare, kunde Ministeren nu ikke tilkjendegive, men Man havde intet Svar sendt til Frankerig. Det bebudede nye Manifest imod Bonaparte fra de allierede Magter skal nu og, efter Wienske Blade, udeblive. Desuagter er den 14de Gesandten fra Bonaparte sendt tilbage fra Wien med Svar, at der ikke meere kunde være Tale om at erkjendt ham, saalidet som om hans Gemalindes Tilbagekomst. Der ventedes og en Proklamation til Nationen, for at tilkjendegive den, at saasnart den forlod Bonaparte, vilde de Allierede ikke blande sig i Frankerigs Anliggender. Erkehertug Carl er den 19de allerede indtruffen til Maynz. Samme Dag skulde de Allierede paa denne Kant passere Rhinen. Civilgovernøren over Mellemthinen Justus Gruner, er udnævnt til General Politie=Jnspekteur ved samtlige forbundne Armeer. J Engelland har Man endnu nylig presset omtrent 300 Transportskibe, for at overføre Tropper og Munition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Hertugen af Wellington har nu begivet sig til Armeen Paa fransk Side skal endnu ingen Armee befinde sig ved Grændserne; derimod forstærkes Besætningerne i Fæstningerne, og disse ere provianterte for 6 Maaneder Garnisonen i Lille anslaaes til 10,000 Mand. Ved en Revne, som Grev Erlon holdt over den, hørte Man i et Kavallerierregiment ofte raabe: leve Kongen, skjøndt det her var strængelig forbudet, at raabe enten: leve Keiseren i eller: leve Kongen, Nogle franske Landsedragere havde udplyndret nogle Landsbyer paa det nederlandske Gebeet, men vare blevne overfaldne af hannoveranske Huserer, som havde nedhugget Nogle og fanget Resten der dog igjen udleveertes paa den i Lille kommanderende Generals Begjæring, der selv vilde afstraffe disse, Rolighedsforstyrrere- og Røvere. - Den første russiske Kolonne ventedes den 20 April til Breslau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
J London paastod Man, at 10,000 Portugiser skulde overføres til Nederlandene. Derimod have 2 spanske Regimenter, som efter Hertuginden af Angoulemes Begjering vare marscherede til Biscana, igjen trukket sig til bage til Valladolid, ved Efterretning og Begivenhederne i Bordeaux og Toulouse. Bonapartes Stilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Monitøren af 14 April leverer nu den sidstmeldte Beretning fra Hertugen af Vicenza, om Udfaldet af de hos de udenlandske Magter gjorte Skridt til Fredens Vedligeholdelse. Efterat have tilkjendegivet, at Man ingensteds har villet høre ham, at allarmerende Symptomer vise sig overalt, i Engelland i Østerrig, i Preussen, i Rusland, i alle Ole af Tydskland og Jtalien, holder han det for sin Pligt, at henvende Bonapartes Opmærksomhed paa de Forholdsregler, som Frankerigs Opretholdelse, dets Gebeets Sikkerhed, og National Ærens Forsvar udkræve! Skjøndt Man nævner Bonaparte som Formaalet for disse Rustninger, siger Ministeren, er det ikke ham, men FranLerrig Man truer. At ville gjennindsætte Bourbonnerne, er at erklære Nationen Krig. Om Engelland hedder det, at det synes i Aaret 1815 ikke mere at erindre sig Aars 1688 (da Jacob 11 blev afsat, og Wilhelm 111 indkaldet) Jmidlertid var Alt endnu kun Trudsler. Ere Rustningerne kun defensive, saa stemmer det godt med Keiserens Hensigt; men alle Magterne vare væbnede og raadsloge, Frankerig allene, udelukt fra deres Raadslagning og dog Hovidnienstanden derfor, stod endnu ubevæbnet &c. Af de tilføiede Artstykker er tillige Napoleons Skrivelse til de øvrige Souveræner, hvori han melder dem sin Gjenkomst som et Værk af en uimodstaaelig Magt, en stor Nations eenstemmine Villie. Bourbonnerne havde ikke villet lempe sig efter Nationens Tænkemaade og Sæder; Folkets Kjærlighed havde derfor baaret ham fra det Punkt hvor hen lindede lige til Hovedstaden. Æren har noksom forherliget de forskjellige Nationers Faner en efter en anden; gen skjønnere Kampplads aabnes nu for Souverænerne, og jeg er den Første til at betræde den. Efter hine blodige Skuespil vil det være langt skjønnere, herefter ingen anden Kamp et kjempe, end den hellige Kamp for Nationernes Vel 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Over de 2 Kourerer, som vare afsendte til Wien, har været en levende Korrespondents mellem Strasbures og Kehis Kommandanter. En Koureer Danier, som var afsendt til Rom, anholdt Man i Turin, reev National- kokarden af ham, og senet ham tilbage. Endnu haardere behandlede den preussiske Kommandant i Mainz den der anholdte Koureer Camberleng; han reev Koureerskildtet af ham, fratog ham hans Depescher og Pas, og sendte dem til den østerrigske Gouverner i Maynz Vacquit. Denne behandlede Koureren med mere Mildhed, sendte hans Depescher til Wien, men Koureren tilbage igjen over Grændsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Krigsministeren har indkaldt alle afskedigede Underofficerer og Soldater ved en Proklamation, hvori han siger, at en Kobbergrændse maa opstilles for Fienderne, naar de ville udslette Frankerig af Europakortet. Over 10,000 Arbeidere ere i Paris beskjæftigede med at forfærdige Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Da Napoleon nylig mønstrede Parises Nationalgarde holdt han en Tale til den hvori han erklærede, at det ikke var ved deres Skyld, men ved Forræderie at Paris blev erobret. Den kongelige Throne passede ikke for Frankerig; den var paatvungen Folket af Udlandet; han var væbnet med Folkets Magt og den hele Armee for at afvaske denne Skomplet. Ulykkestilfælde havde vel nedtrykt den franske Karakteer; men den havde igjen antaget sin Ungdommelighed og den Kraft, som den for 20 Aar siden besad. "Soldater. I maatte vel paahæfte den hvide Kokorde; men den treefarvede levede i Eders Hjerter. J sværge at forsvare den keiserlige Throne og vor Uafhængi hed. - Det sværge vil vor det almindelige Svar. Over de store Tilberedelser til Forsamlingen paa May marken, og Napoleons Anstalter til at jacobinisere Frankerig, som de tydske Tidender kalde det, gjør et Cas seler Blad meget bittre Anmærkninger. Medens Bonaparte, siger den, ikke er enig med sig selv, om han ska fremtræde med den røde Hue eller Keiserdiademmet, arbeider han paa fra ny af at føde den Revolution, han gjør sig til af engang at have endt; men nu vil den opsluge ham, som Saturnus sine Børn &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Den 10de plantede Avignon og Toulon den treeforvede Fane; den 12te gjorde Marseille det samme efter Prindsen af Eslingens Opmuntring, hvilket den 16de blev tilkjendegivet Hovedstadens Jndbyggere ved en Salve af 100 Kanonskud. Dagen for Hertugen af Angouleme kapituleerte, den 7de nemlig, forefaldt endnu en Fægtning millem Jnsurgenterne og de Keiserlige. General Ernouangreeb Gap, men blev slaget med et Tab af 150 Mand; en af Jnsurgenternes Faner blev tagen, hvorpaa var den Jndskrivt: "Bourbonnerne eller Døden "! Til Hertugen at Angoulemes Jndskibelse høres Jntet; kun siger en Pariser Skrivelse, at han er uden Fare. General Daultanne, Chef for Hertugens Generalstab, ankom den 12te til Paris, og meldte sig hos Krigsministeren, der strax lod ham arrestere. Nogle have den Troe, at Luciar Bonapartes uforklarlige Reise til Paris staaer i Forbindelse med Joachims Plan i Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Privatbreve fra Paris af 19de melde, at Bonaparte har besluttet at udgive for 1000 Millioner Papiirsenge, for at rede sig ud af sin store Forlegenhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Blandede Efterretninger. Frankerig. Efter Pariser Beretninger er den lille Napoleon behavet med en utrolig Forstand, og taler allerede Fransk, Tydsk og Jtaliensk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
En Pariser Journal gjør allerede følgende Udtydning af den nylig opdagede Komet: Persens var Befrielsens Helt, Minerva laante ham sin Ægide, Vu kan sit Sværd, Merkur sine Vinger og Pluto sin Hjelm! Lains, Præsident i de Deputeertes Kammer, har i Bordeaux under 28 Marts formelig protesteret mod begge Kamres Opløsning. Efter hans Mening var heller ingen Franskmand forbunden til at levere Napoleons Agentere Folk eller Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Tydskland. J Hartzegnen forfærdiges 80,000 PikerDet har ei villet lykkes, at bringe en tydsk Konge til at afskedige sin første Minister.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Da Efterretningen om Napoleons Ankomst til Frankerig, kom til Ofen, begyndte et der liggende italiensk Regiment at raabe: leve Napoleon, Det kom derover i et blodige Slagsmaal med et ungersk Regiment, hvorved der gaves mange Døde og Saarede. Jnden Kongressen opløstes, bestemtes Grundvolden for den tilkommende tydske Forfatning. Det hele Forbund skal repræsenteres ved to Kamre; det første bestaaer af den tydske Keiser og Kongerne, det andet af de større - og mindre tydske Fyrster og frie Stæder. Medlemmerne af dette garantere hinandens udvortes Sikkerhed, der skal herske Religionsfrihed og uindskrænket Trykkefrihed; kun Forfatterne staae til Ansvar. Forbundstaden bliver Frankfurt. Storbrittannien. Den franske Koureer, som nylig var i London, ankom om Aftenen paa en fransk Baad til Kingstown, mellem Dover og Deal, til hvilken sidste Bye han blev fort af en Dreng, som han mødte, og kom saaledes ganske ubekjendt til London. Efter Rygtet har Ministeren tilkjendegivet, at det var muligt Subsidierne til de Allierede kunde beløbe sig til 8 eller 9 Millioner Pund Sterling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Sverrig og Norge. Regjeringen har tilkjendegivet de Handlende, at det i Norge udspredte og fra Skotland hidkorane Rygte om svenske Skibes Opbringelse af algierske Kapere, er aldeles falsk, og ikke kan være opspunden uden af egennyttige Hensigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Den norske Armee er inddeelt i 4 Armeedivisioner eller Generalkommander, nemlig den aggershusiske under Generalmajor v. Meier, den trondhjemske under Generalmajor v. Seiersted, den bergenske under Generalliutenant v. Lowzow og den christiansandske under Generallieutenant v. Arenfeldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Jfølge en i Rigstidenden meddeelt Fortegnelse over Norges Folkemængde, har Aggershuus Stift 378,646, Christiansands Stift 133,711, Bergens Stift 153,556, Trondhjems Stift 138,690, og Nordlandenes Stift 78425 Jndvaanere, saa at Norges hele Folketal er 883,038 Mennesker, hvoraf 109,655 boe i Kjøbstæder, og 773,383 ere Landboere. Staden Christianias Folkemængde er 11,040, Christiansands 4,816, Bergens 18,080 og Trondhjems Paa Grund af en i Christiansands Ugeblad indrykkes Bekjendtgjørelse uden Navn, overskrevet: Hom Valgmænd, hvori tilraades at vælge Bønder til Repræsentanter paa næste Storthing, og hvoraf nogle hundrede Exemplarer have været uddeelte, især i Stavanger Amt, hvorhos det Rygte skal have været udspredt, at Bekjendtgjørelsen var fra Regjeringen, har denne tilkjendegivet Amtmanden over Stavanger Amt, at Action bør anlægges mod dem, om hvem det kan oplyses, at de have udspredt et saadant falske Rygte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
J Gothenborg er oprettet et Østersøisk Handelselskab, som af Kongen har faaet visse Friheder og Forrettigheder i 20 paa hinanden følgende Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Indenlandske Efterretninger. Under Krigen havde en Deel Folk faaet saa mange Penge, at de ikke vidste hvorledes de skulde anvende dem, og en Følge heraf var, at de anskaffede sig Lyststeder. Men ligesom Tidsomstændighederne lære dem, at bruge deres Penge hei blot til Lyst, saa skille de sig ved deres Lyststeder. Nu have de næsten alle saa ganske tabt at Lyst til Lyststeder, at der næsten hver Ugedag er en eller anden sjællandsk Villa til Auction. J Adresseavisen anmeldes ikke tærre en 7 En Kone i Lolland erklærer selv det af en Sladderhandudspredte Rygte, at hendes Mand skal have mishandler hende med Hug, for en nederdrægtig Logn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
I Stagelse Avis har Bogtrykkeren begyndt at meddele sin Redaktør nogle etymologiske Sproggrandskninger, i Haab om derved at helbrede ham for Lysten til den forhadte Satyre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Efter samme skal Kandidat komme af kan og dit og dat, Regiment af Rex (Konge) og in mente, Professor af pro (for) og sessis (Trætte), Konsert af Kuns og en Ert a. Redaktøren, som for sin Part er kommen op af Syndens Afgrund opfordrer i denne Anledning alle sine Ordensbrødre til Hævn over den uforskommede Satirikus. Han maa - vedbliver han - erkluderes, exileres, erkommuniceres - kort, Alt hvad der begynder med er. Han maa bringes, til en solen Tilbagekaldelse. Ham maa betydes, at Jngen af denne Stads reputeerlige Jndvaanere herefter vil række ham Haanden, hvilket nødvendig maa gjøre Ende paa hans Liv og hans typografiske Tilværelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Kjøbenhavns Vexelkours den 25 April. Hamborg 2 M. 7000, k. S. 710. Amsterdam 2 M. 658. London, 2 M. 24 Rbd., k. S. 241/2 Specier 715. Disse solgtes til 43 a 43 1/2 Rbmk.; for Kommiteesedler blev givet 66 1/4 a 6. pr. 100; Obligationer 270.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-04-28
Ved Tallotteriets 1067 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 35, 6, 26, 12, 20.