JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-06
Auctioner. Fredagen den 8de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver paa mit Contoir i Slotsgade bortsolgt ved offentlig Auction, circa 100 Tdr. extra god Malt, og skeer Opraabene med 5 a 10 Tdr. paa Gangen. Aalborg, den 3die Februar 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-06
Fredagen den 29de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved Restrup Broehuus afholdt offentlig Auction over en Deel Kreaturer, bestaaende af Heste, Plage, Køer, Qvier, Stude og Faar, hvortil Lysthavende indbydes.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Tyrkiet. Det vil ei være Bladets Læsere uvekomment, at vi endnu levere følgende supplementaire Efterretninger til dem, Gaars Avisen allerede har meddeelt fra denne Kant af vor Verdensdeel, som for Tiden drager alle dannede Menneskers Blikke til sig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
J Moscheerne er oplæst en Firman allerede i Decembers sidste Dage, hvorved Muselmændene opfordres til at holde sig roelige, at sætte Liid til Regjeringens Forsorg og Aarvaagenhed, men i Tilfælde af et Angreb, med Vaaben i Haand at forsvare Troe og Throne. Lignende Firmaner ere udstedte i Provindserne; virkelig ere allerede siden nogen Tid (Enden af forrige Aar, Ayans (rige Grundeiere) og Districternes befalingsmænd i stort Antal ankomne til Hovedstaden, hvor de ere blevne Storherren og Ministrene forestilte, og efterat have modtaget Ærespelse og Jnstructioner, igjen ere vendte tilbage til deres Hjem. Uafladeligt vedvare Forsendinger af regulaire Tropper, Artillerie, og Kanonerer til Donaufæstningerne. J Arsenalet hersker paa nye stor Virksomhed. To Linieskibe paa 74 og en Fregat paa 36 Kanoner ligge allerede udrustede ved Beschicktasch, og uden Forhaling arbeides paa at udruste flere. At der til samme Tid med Jver tænkes paa at sikkre Undersaatter af de 3 forenede Magter, som endnu ere eller tænke at blive paa tyrkisk Grund, at de ere satte under Portens umiddelbare Beskyttelse og at Capudan Pascha, saavelsom Overtoldforvaltningen og Divans Conseilet i saa Henseende har modtaget hensigtsmæssige befalinger, og endelig at de meest anseete Kjøbmænd af disse 3 Nationer ere blevne udvalgte til at paasee deres Landsmænds Rettigheder hos de tyrkiske Øvrigheder, ere Foranstaltninger, som gjøre den tyrkiske Regjering saa megen Ære, at man maatte være ved meget Anti-Tyrk for at nægte det. Jkke mindre priselig torde man maaskee kalde den Politie=Forholdsregel, at man har ladet flere Hundrede Vagabonder af den frankiske Befolkning, især mange Joniere transportere paa Skibe gjennem Dardanellerne og videre til Archipelagets Øer. Et Rygte, at Cretenserne paa de forskjellige Øer i Archipelagus skulle have forenet sig og være landede paa Creta Norden for Bjerget Jda for at forene sig med Palmetys og Alexandris Corpser, som hidtil have foruroliget Fienden, samt at man snart kunde vente ogsaa de sydlige Cretensers Opstand og Øens totale Befrielse fra Tyrke=Aaget, behøver vel nærmere Bekræftelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Paris den 23de Januari. Constitutionnel indeholder en Artikel under Overskrift, systeme d' abrutissement (Fordyringsystem, hvori der omtales de Underværker, som gribe om sig i det for kort siden endnu saa fritænkeriske Frankrig. J Montagne havde en Bager fordybet sig i revolutionaire Vildfarelser. En Dag vilde Deien paa ingen Maade ind i Ovnen. Man tænke sig hans Skræk. Om to Dage var han død, efter at have gjort et Testament, hvori han advarede mod lignende Vildfarelser, og - testamenterede Kirken 600 Franks. - Videre er en Helgeninde opdaget i Skikkelse af en hvid Fugl, som i 200 Aar har levet i en Klippekløvt, hvor den sætter sig paa en Steen, paa hvilken de Ord: "Jeg heder Adelaide" staae skrevne, og hvor den giver Blinde Synet og Lamme Førlighed igjen. 1) Man tillader sig dette Udtryk, som skal, saavidt muligt, giengive Meningen af det franske. Kan Dyret forstenes, kan Mennesket vistnok ogsaa fordyres. Det franske Blad le courrier er høilig forbittret over Ministerial, Forandringen i Engelland; Quotidienne jubler over den; Journal des Debats holder Middelveien og er af den Mening, at denne hele Begivenhed blot er en øieblikkelig Reaction (Denne Mening tiltræde vel Flere.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Marseille den 15de Januari. Man klager jammerligt over, at Blocaden for Algier ei hemmer de algierske Corsarers Søerøverier. Escadren maae søge rum Søe, naar det kuler stærkt og da finde Corsarerne Leilighed til at løbe ud. Utilstrækkeligheden at dette System giør Deyen overmodig og fra ham er altsaa intet Fredsforslag at vente. Marseillanerne ville endelig have Ende paa denne Stilling og foreslaae dertil et Bombardement i la Duquesne eller a la Ba mouth. - De ville ei indrømme at der er nogen egentlig Grund til Krig med Algier, fordi Deyen engang i en Ordstrid har givet den franske Consul et Slag af en Vifte. Lidt vel mercantiisk interesseert forekommer os dog dette Raisonnement.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Engelland.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
London den 25de Januari. Times, der, som vi vide, ei er tilfreds med det nye Ministerium, trøster sig med den Eftergivenhed som Rygtet tillægger dets Hoved Medlemmer mod den offentlige Mening. Høist laconisk udtrykker Bladet sig herom saaledes: "Vor Fremgangsmaade ved et politisk System, som det, der kan ventes af denne Regjering, vilde være, at tage med Tak imod hvad den giver, og søge, efter ringe Evne at faae saameget mere som mueligt. Vi ville tage eet af de liberale Formaal, man tiltroer den, til Prøve. - Som det heder, vil den indbringe en Bill for Katholikerne, hvorved skulde tilstaaes dem Alt, undtagen Sæde i Parlamentet. Dertil bemærke vi, at, naar de paa denne Maade efterhaanden faae Sæde i Parlamentet, er det bedre end om de slet ikke erholdt det; thi at Sæde i Parlamentet vilde følge efter, at dette omsider maa komme, derom tvivle vi ei, vi ville altsaa, som alt ovenfor sagt, være taknemmelige for alt det vi erholde til Katholikernes Bedste og blive ved at haabe alt det Øvrige. Dog tør vi ikke undlade at bemærke, at denne Formening om det nye Ministeriums Liberalismus, kun er bygget paa Rygter". For at ende denne Tirade ganske i Bladets Aand nævnes som den solideste Grund, slige Rygter have at støtte sig paa den i Gaars Avisen omtalte Fremgangsmaade af Hertugen af Wellington imod den gamle Lord Eldon.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Blandinger. J Genf vil man vide, at Greve Capo de Jstriaikke fra Ancona er gaaet lige til Grækenland, men først til Malta. Enten, gioner man ønsker han den at finde Heltene fra Navarino samlede og ledsaget at dem at betræde Grækenland, eller han haaber at kunne faae en Bedækning af engelske Tropper; maaskee vil han ogsaa kun oppebie Enden paa nogle Urolig heder, som i Grækenland selv synes at ville sætte sig fiendtligt mod hans Præsidentskab.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Den 23de Januari har den unge Fyrste af Mos ka, (Marschal Neys Søn) ægtet en Datter af Banquieren Lafitte. Gaarden i dennes Hotel var forvandlet til en Salon og om Aftenen vare indbudne - 2500 Gjester. Heelt mystisk klinger den Efterretning fra Lissabon at Marquis de Loule, Jnfantinden Donna Annas Gemahl skulde have faaet en Rørelse, og at den engelske Admiral havde tilbuden ham en Fregat, for at afgaae derpaa til Engelland.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
En Skrivelse fra Corfu af 25de December melder, at Citadellet paa Scio skal have capituleret, den tyrkiske Besætning være transporteret til Fastlandet og Grækerne have bemægtiget sig heele Øen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Fra Begyndelsen af November til Nytaar har man i Tronhjem kun havt Regn og varme sydlige Vinde.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Endnu den 4de Januari spadserede Tronhjems beaumonde til Fods i tørt, varmt, behageligt Veir, ganske som ved St. Hansdags Tider. At der til et Hædersminde for en Sorenskriver, Ridder Knudsen i Norge kan være subscriberet ikke mindre end 4785 Specier, vidner vistnok om, at han maae have fortjent det.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Den engelske Fregat Jnes er afgaaet fra Smyrna til Tripolis, for der at afhente den engelske Consul, fordi Efterretninger om Navarino Slaget har foranlediget Uroeligheder sammesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Armeen i Litthauen og Volhynien skal i Kongeriget Polen erstatte de til Sydarmeen derfra afgangne Tropper og man taler i Warschau om Storfyrst Constantins nær forestaaende Afreise.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Frankrigs Statsindkomst var ifjor anslaaet til 911. Mill. Fr. men der indkom kun henved 908 2/5 Mill. og saaledes har der i de to sidste Aar været en Defelt af over 15 Mill.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Den 8de September anstillede man, som før har været omtalt, et Forsøg med at lade et Skib løbe ned ad Niagara-Vandfaldet, hvilket havde samlet over 5000 Nysgierrige til Buffalon og Vertshusene ved Niagara Strømmen. Ved denne Leilighed foretog man en nøiagtig Opmaaling af Faldets Høide, hvoraf Resultatet blev 158 Fod og 4 Tommer, hvilket kun saare lidet afviger fra de sædvanlige Angivelser (160 Fod). Ved Skibets Nedfart fra denne Høide, foregik intet andet mærkværdigt, end at de to Bjørne, som vare ombord, kom derfra med Livet, og naaede fra det sønderknuste Fartøi lykkeligen til Land, hvor de bleve fangne og solgte i Buffalon for 5 Dollars Stykket. Heraf kunde man formode, at vel ogsaa en dristig Svømmer kunde gjøre Springet paa et Fartøi. Bøffelen og Hunden, som vare ombord, omkom.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
En Tidende i Charlestown indeholder følgende Bekjendtgjørelse: "Hold paa Flygtningen. - Femten Dollars Belønning erholder den, som bringer mig tilbage min Slave Will, der uden Grund - thi jeg er bekjendt som en menneskekjerlig Herre, er løben fra mig i Løverdags. Han er kjendelig paa Pidskesnærtene over Ribbenene; formodentlig er han løben til Cutobalthin, hvor han har en Kone og Børn, som jeg i forrige Uge har solgt til Hr. Gillespie."
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Paa det norske Storthing, som næste Aar skal sammenkaldes, skulle flere interessante Qvestioner komme under Ventilation f. Ex. Udvidelsen af Conscriptionsloven, Forbedring af Lovene for Storthingsmedlemmernes Valg; en Forandring i Toldlovene o. s. v. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Spørgsmaalet om Adelens Jndførelse skal dog denne Gang forblive uberørt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Fra dette Aars Begyndelse udkommer et Tidsskrift i Hamborg med den dobbelte Titel: "neue Wandsbecker Bote und die Teuselszeitung. Den hjævelske Deel befatter sig med Kritiken.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Paa den østerrigske Jagttagers Erklæring: at Fyrst Metternichs foregivne Skrivelse til Baron Ottenfels skulde være reen Opdigtelse, er det mærkeligt, endnu i den Londonner Coureer at finde det Svar: "hvis den Londonner Tractat er Digt, saa er hiin Skrivelse det ogsaa; ellers ikke. Johan von Bülow.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Fædrelandet har tabt en af sine sande Ædlinge, dansk Videnskabelighed en af sine kraftigste, utrætteligste Beskyttere, den danske Adelstamme en af sine skjønneste Prydelser med Sanderumgaards ædle Eier, Johan v. Bülow. Hvad denne Mand i sit lange, daadrige Liv har virket, tilhører Historien; sildigere Slægter ville endnu høste hvor han har saaet, og danske Videnskabsdyrkere ville sikkert til fjerne Tider ei glemme det Taknemmeligheds-Minde, han hos nulevende har reist sig. Johan v. Bülow var født den 29de Juli 1751 i Nyborg, hvor hans Fader var Vicecommandant. Allerede to Aar efter døde begge hans Forældre, og Johan v. Bülow kom, som den næstyngste af 8 Børn, i Huset hos sin Onkel, v. Lehn, Eier af Hvidkilde i Fyen. J en Alder af 15 Aar var han bleven ansat som Secondlieutenant ved fyenske Dragonregiment; men i sit 17de Aar gik han til det ridderlige Akademie i Sorøe, for ganske at offre sig til Videnskaberne. Her holdt han, den 29de Januar 1771, offentlig en fransk Tale, i Anledning af H. M. Kong Christian den 7des Fødselsdag. J samme Aar forlod han med hædrende Testimonium Akademiet; han tiltraadte nu sin Tjeneste som Secondlieutenant ved Livgarden til Fods. 1788 fulgte han med Kronprindsen til Norge, og var ved hans Side under Fægtningen ved Qvistrumbroe, den 29de September. Ved H. K. Høiheds Formælling, den 31te Juli 1790, blev Bülow udnævnt til Geheimeraad, og modtog Hans Portrait og en Brillantring som Tegn paa Høisammes Tilfredshed. Aaret efter blev Overopsynet over det Kongl. Kunstkammer og Ordenssecretariatet ham overdraget. J 1793 drog han sig imidlertid tilbage fra alle sine offentlige Forretninger, fra hvilke han, under Bevidnelse af Kongens Velbehag for hans lange og troe Tjeneste, havde erholdt Afskeed; og tog nu ud paa det af ham Aaret iforveien kjøbte Gods Sanderumgaard, imellem Odense og Nyborg. Her helligede han sig ganske til Videnskabeligheds Fremme og til Omsorgen for sine Bønders Vel og sit Gods's Forskjønnelse. Ved de af ham anlagte Træplantninger, Veianlæg og isærdeleshed Udvidelsen og Forskjønnelsen af Sanderum gaards Hauge, som tilforn for en stor Deel bestod af en sumpig Ellemose, vidste han med Kunst at komme Naturen til Hielp i den Grad, at SanderumgaardsGods snart ogsaa fra denne Side maatte tildrage sig alle Reisendes Opmærksomhed. Men han samlede ogsaa et udsøgt Bibliothek, som især udmærker sig ved en fortrinlig Collection af historiske Documenter, og anlagde en kostbar Maleriesamling, og den Gjæstfrihed, det sande Adelsind, hvormed han for Enhver velvilligen aabnede Adgangen til de Naturens og Kunstens Skatte, han i saa stor Mængde havde samlet, vil sikkert være i kjært Minde hos Enhver, der har havt den Lykke at besøge Sanderumgaards Bülow paa sit Slot.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Hvad Johan v. Bülow har virket og opoffret til Videnskabeligheds Befordring er endnu neppe tilfulde bekjendt, og overtræffer selv den dristigste Gisning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Paa hans Bekostning foretoges i 1792 Konsul Schous boes første Reise til Marokko; og til Prof. Rasks Reise til Asien, Dr. Lemmings til Spanien, Prof. Vahls, Schouws, Dr. Bredsdorfs naturhistoriske Reiser, Prof. Clausens, Finn Magnusens, Molbechs, Statsraad Thaarups og Fleres Reiser i Fædrelandet og i Naboelandene har han bidraget betydelige Summer. Af Værker, der ere udgivne paa Bülows Bekostning, eller hvis Fremkomst er foranlediget ved hans Præmier og kraftige Understøttelse, nævne vi Prof. L. Smiths Værk om Dyrenes Natur og Bestemmelse; Viborgs systematiske danske Plantenavne; Hornemanns Plantelære; Rasus Flora; Schades Beskrivelse over Mors; Hennebergs Værk om Guldhornene; Molbechs Ungdomsvandringer og Suhms Biographie; Finn Magnusen om Ossian og om Pikterne; Werlauff om Kongerne Erik Menveds og Hans's Monumenter: Thorkelins Udgave af det angelsachsiske Digt: de rebus gestis Da Drapa; Saabyes Dagbog i Grønland; Rahbeks og Nyerups danske Digtekunsts Historie, Nyerups Danskes Reiselagttagelser; Bendz's Efterretninger om Rønninge og Rolfsted Sogn; Leerbechs Beskrivelse over Ringe Sogn; Schouws Plantegeographie o. fl. Som bekjendt udsatte Bülow Præmierne for Lovtalen over Daniel Ranzau og om de gamle Sprog, og, igjennem Videnskabernes Selskab, dets store Guldmedaille for det bedste Priisskrift om Forbindelsen imellem de nordiske og asiatiske Religioner, hvilket vi skylde Prof. Finn Magnusens Værk: Eddalæren og dens Oprindelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Jdet vi endnu tilføie, at han til det fyenske patriotiske Selskab skjænkede en betydelig Pengegave, til Grundlag for det fyenske Stiftsbibliothek en Samling, af 13,000 Bind, tildeels kostbare Bøger, og en Samling af Oldsager, foruden Pengebidrag, og en Gaard i Odense til Bøgernes Opbevaring; at han har skiænket ikke faa Bidrag til flere Bogsamlinger, og betydelige Gaver til Museet for nordiske Oldsager; at han har bidraget til flere literaire Selskaber og literaire Foretagender, deels ved Pengehielp, og deels ved Meddelelse af literaire Sjeldenheder; og at han ved et Gaavebrev har testamenteret sit kostbare Bibliothek, flere Büster m.v. til Sorøe Akademie - saa vil man have et kortfattet Overblik over det Meget, Johan v. Bülow i sit daadrige Liv har virket for Fædrelandet. 1784 blev han af Kong Gustav den 3die udnævnt til Commandeur af Nordstjernen. Af fædrenelandske Oldsager var han saa stor en Ynder, at han, i en Alder af henved 70 Aar (1820. foretog en Reise, i Selskab med den udmærkede Oldgrandsker, Prof. Finn Magnusen, til Jellinge, ved Veile, for med egne Øine at see og selv at undersøge Danmarks ældste og vigtigste Runemindemærke, de berømte Jellingske Runestene over Gorm den Gamle og Thyre Dannebod, hvilken Undersøgelse har ydet de herligste Oplysninger om disse to Nationalmonumenter. - Bülow vedblev at nyde de høieste Beviser paa sin Konges Naade og Bevaagenhed. Saaledes blev han 1808 udnævnt til Geheimeconferentsraad, med Rang No. 10 i første Klasse, siden med No. 8, 1815 til Dannebrogsmand, 1817 til Ridder af Elephanten og fik 1818 Rang med Geheimestatsminister. Adskillige lærde Selskaber og Kunstacademier optoge ham til Æresmedlem. J Fyen var han almeenelsket af Høie og Lave. Paa hans Fødselsdag strømmede Folk at alle Stænder, gjennemtrængte af den varmeste Høiagtelse, saavel fra Odense, som hele Omegnen, til Sanderumgaard, for at lykønske Hædersmanden. - Af Legemsbygning var Johan v. Bülow velvoxen og smuk. Et aabent, aandfuldt Ansigt, et Par talende Øine bebudede en Siel af høi og ædel Karakteer. Han døde den 22de Januar d. A. i den høie Alder kun sin Hustrue - en Datter af afdøde Conferentsraad Hoppe - der i næsten 43 Aar var hans Livs troe Ledsagerinde, vil i det Minde, han har efterladt sig, finde den bedste Trøst for sit Tab; og hver Dansk vil taknemmelig erkjende hans Navn og Værd som "Kongens, Landets og Videnskabernes redelige og virksomme Ven." Fred og Velsignelse med denne Ædlings Støv, (Johan v. Bülows udførlige og med megen Flid udarbeidede Biographie, læses i Østs nye Literatur Lexicon, hvilken, som den fuldstændigste Kilde, fornemmelig er benyttet til nærværende Anmeldelse.) Thyge Brahe. (Fortsat see Avisen J 16.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Efter tre Aars Ophold i Leipzig, fik han af sin Farbroder befaling at komme hjem, og ankom til Kjøbenhavn midt i Aaret 1565. Aarsagen til dette Hjembud var Jørgen Brahes Sygdom, der endte sig med hans paafølgende Død. Tabet af hans Velgiører og den øvrige Adels Misfornøielse med hans Studeringer, bevægede ham til, inden et Aars Forløb, igjen at forlade sit Fædreneland. J Aaret 1566 begav han sig til Wittenberg, hvorfra han dog, for Pestens Skyld, snart saae sig nødsaget at reise til Rostock. Her fortsatte han sine mathematiske Studeringer med megen Jver, og observerede den 9de April 1567 for første Gang en Soelformørkelse. Men et Par af hans Jdrætter her, maa - for at undskyldes - tilstrives Tidsalderens Aand og Ungdoms Hidsighed. Den første var, at han ganske fordybede sig i astrologiske Sværmerier, dem han end ikke i sin modnere Alder kunde ganske rive sig løs fra; den anden, at han i Anledning af en Ordstrid med en dansk Adelsmand Manderup Parsberg - der angik astronomiske Gjenstande, som denne vilde vide bedre Besked om end Brahe - indlod sig i en Duel med ham, der kostede Brahe et Stykke af Næsen, og maaskee satte ham oventkjøbet i nogen Miskredit ved det danske Hof. Fra Rostok gjorde han i Aaret 1567 om Sommeren en Lystreise til sit Fædreland, hvor han blev kjærlig modtaget af sine Slægtninger, men i øvrigt hverken nød den Agtelse af den øvrige Adel, som hans Kundskaber fortjente, eller fandt sig saa synderlig vel anskrevet ved Hoffet - hvor en og anden synes at have gjort sig Umage for at sværte ham - og derfor begav sig snart tilbage til Rostock. Dog maae hans fremstræbende Genie ved denne Tid have tildraget sig Kong Frederik den andens Opmærksomhed; thi den 14de Mai 1568 fik han kongeligt Brev paa at erholde det første vakante Kanonikat ved Roeskilde Domkirke. Men dette uagtet havde Brahe endnu ikke i Sinde at slaae sig til Rolighed i sit Fædreneland.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Fra Rostock begav han sig i Aaret 1568 til Wittenberg, og i det paafølgende Aar derfra til Augsburg, som ved sin Skjønhed, sunde Luft og mange lærde Folk især behagede ham. Her anstillede han flittigen astronomiske Observationer, begyndte at lægge sig efter Chymie og Pyronomie, opfandt adskillige for Astronomiens Fremme vigtige Jnstrumenter, gjorde det første Anlæg til sin berømte Himmelkugle og tildrog sig ved alt dette ikke allene de angsburgske, men fremmede Lærdes Agtelse og Beundring.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Den gamle Otto Brahes tilstundende Endeligt har ventelig bevæget hans Søn til at skynde sig hjem; thi i Aaret 1570 kom han tilbage til Danmark og 1571 døde den Gamle og efterlod ham, som ældste Søn Knudstrupgaard. Her opholdt han sig i nogle Aar, men gjorde i den Tid stundom smaae Reiser til Kjøbenhavn, deels for at lade sig see ved Hoffet, deels for at besøge sine Venner, og da hans Morbroder Steen Bille, der havde Hendsvad Kloster, som laae ei langt fra Knudstrup i en behagelig Egn, til Forlæning, og selv var en Elsker af Videnskaberne, gav ham Tilladelse til at flytte sine Jnstrumenter didhen, og der at beskæftige sig med sine astronomiske Jagttagelser og chymiske Forsøg, saa opholdt han sig den meste Tid hos ham.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Ved Keiser Rudolphs Kroning i Regensburg, som han bivaanede, synes han at være bleven bekjendt med denne hans tikommende Monark og Velgiører, ja end- og at have af ham faaet fordeelagtige Tilbud, hvilke han dog afslog, formodentlig af Utilbøielighed til Hoflivet. J det ham saa kjære Augsburg opholdt han i nogen Tid, og lagde der igjen Haand paa sin store Himmelkugle. Maalet for denne Reise havde Brahe opnaaet, han havde udseet sig Basel, som formedelst dets Beliggenhed, sunde Luft og Akademie meest behagede ham, til sit tilkommende Opholdssted, og med det Forsæt, næstkommende Foraar at begive sig til Basel med alle, kom han ved Slutningen af Aaret 1575 tilbage til Fædrenelandet. (Fort sættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Kjøbenhavn. Dagen No. 24 har følgende smukke Qvad til den 28de Januar. Mit elskte Folk, Din milde Skytsaand vinker, Lyt venligt til en simpel Harpes, Klang! Mens Solens Purpur over Sneen blinker, Jeg bringer dig fra Hytten glad en Sang; Fra Grønlands Jis til Jndiens hede Zone Slaae alle Hjerter varmt for Fredriks Held, Stolt "Kjærlighed" staaer Vagt ved Kongens Throne, Thi Danmarks Søn er fri - og ingen Træl. Ol elskte Konge, see Dit Danmarks Glæde Og fol Din Løn i varme Hjerters Lov, Du løste stakkels Negers Slaveksede, Og gjorde Bonden fri bag Markens Plov; Du tændte i hvert Hjerte Troskabsflammen, Og Folket saae en Fader huld i Dig; Da signed Danmarks Sønner Skjoldungstammen Og Borgerfrihedsstøtten reiste sig. Du deelte Folkets Fryd bag Sund og Belte, Og - traadte da uventet Faren frem, Du bød et Ord - og stod med Dine Helte i Ret som en Cherub for det elskte Hjem. Ei blev en blodig Laurbærkrands Den Vinding, Som Fredegod, Du straalede saa skjønt, Og derfor slynger Danmark om Din Tinding Ol Konge, - Kjærlighedens Eviggrønt maa J Nøden lærte Danmark Dig at kjende, Og kaldte Dig med Glæde: Fader mild gaden. Høit i det gamle Norden saae man brænde Den undslukkelige Trorskabsild, . gik men i gl. Og derfor lad kun Aar og Secler svinde, Om tusind Aar skal Skalden synge glade En Hæderssang til sjette Fredriks Minde, Der tone skal høit over Land og Stad, Tilgiv, os Konge, at i Høitidsstunden, De jevne Ord fra Skialdens Harpe klang! Han stod saa barnligglad i Leirelunden, Han maatte bringe Dig en lille Sang! - Og Du, mit Folk, lad høit Din Jubel klinge, Sjung Fredriks Priis og føl Dig lykkelig! Ryst, Vinter, Støvet af Din hvide Vinge, Og flyv med Danmarks Bøn mod Himmerig! J. Garbrecht.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Bekjendtgjørelser. Efter en skiøn og daadrig Vandel, som Skolelærer i 28 Aar og Skattecasserer i 20 Aar her i Byen, hensov ved en blid og rolig Død, i Nat Kl. 1, min gode Mand Skattecasserer, Anders Nørgaard, i sit Alders 74 Aar; dette bekjendtgjøres herved hans fraværende Søn, Slægt og Venner, af mig, hans dybtsørgende Enke. Aalborg, den 1ste Februar 1823. Johanne Henriette Nørgaard, fød Møller.
Aalborg Stiftstidende, 1828-02-07
Løverdagen den 16de Dennes afholdes Generalforsamling i Selskabet Enigheden, som tager sin Begyndelse om Aftenen Kl. 6. Aalborg, 3die Februar 1823. Directionen.