JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1847-01-05
Paris, den 29de Decbr. Uhyre Sensation vækker en Artikel i Journ, des Deb., ifølge hvilken den nu forestaaende Parlamentssession (d. 11te Jan.) vil blive den meest storartede, som Frankerig har oplevet i de sidste 15 Aar. Den udenlandske Politik vil uden Sammenligning blive den meest fremherskende, en uhyre Byrde hviler paa den Mands (Guizots) Skuldre, der leder Frankerigs udenrigske Anliggender; men til Lykke for Frankerig er denne Mand sin Opgave voxen, og han har paa Talerstolen ikke at frygte for nogen Medbeiler, der kan maale sig med ham i Forstand og Veltalenhed. Vigtigheden af de svævende politiske Forhold, vedbliver Journ. des Deh., behøve vi ikke at udhæve. Hele Europa er endnu rystet over Jndlemmelsen af Krakau i det østerrigske Gebeet; Enhver veed, at det spanske Ægteskabsspørgsmaal har ført til Discussioner imellem Frankrig og England. – Discussioner, der inden 14 Dages Forløb blive offentlige. Det vil isandhed være et høitideligt Moment, hvori begge Parlamenter ville, saa at sige, blive aabnede til en og samme Tid. Dette Moment frygte vi ikke alene ikke, vi vente det meget mere med Utaalmodighed. Der gives Folk, som formene, at disse Debatter ville endnu mere fjerne disse to Lande fra hinanden, at de ville gjøre et Brud endnu meere uundgaaeligt og endnu dybere vi formene, vi haabe det Modsatte. Vi ere overbeviste om, at det er godt, naar Facta blive bekjendte, naar de blive opklarede; vi ere overbeviiste om, at Vanskelighederne ville ved det klare Lys fra Talerstolen blive af mindre Betydenhed, og at begge Landes sande Interesser og de bestaaende Aarsager og Grunde, de have til at nærme sig hinanden, ville seire over en forbigaaende Pirrelighed, over en ussel Harme. Jøvrigt vil ved denne Leilighed gjøres en stor Erfaring under hele Europas Øine; to Parlamenter, to Talerstole ville staae ligeoverfor hinanden. Det har Erfaringen allerede godtgjort, at den første Frihed i Discussion ikke er uforenelig med den indre Orden; her vil Discussionen finde Sted imellem to Regjeringer, to Folkeslag, to hinanden fremmede Talerstole. Vil denne Discussion kunne bidrage til at opretholde Freden, Ville Lidenskaberne opflammes eller ville de lade sig dæmpe, Vil denne Discussion bevise til Fordeel for de absolute Regjeringer, at de diplomatiske internationale Spørgsmaal, for at komme til et lykkeligt Resultat, maae føres imellem Cabinetterne i Skyggen af alle officielle Forhold, eller vil denne Discussion vise, at den offentlige Debats Lys ogsaa er det bedste Middel til at løse Vanskeligheder, som, medens de holdes hemmelige, antage en ondartet og giftig Natur, – Af denne Discussion er maaskee Europas Frihed afhængig. Vi nære den faste Tillid, at Resultatet af denne Prøve vil falde ud til Fordeel for Friheden.
Viborger Samler, 1847-01-05
Pariser Pengemarkedets Tilstand er mærkelig bedre end for 14 Dage siden.
Viborger Samler, 1847-01-05
Kongeriget Hanover. Hanover, den 29de Decbr. Efter et kort Sygeleie er Finantsminister von Schulte i den høie Alder af 76 Aar afgaaet ved Døden. Denne Mand, af adelig Herkomst og en Aristocrat af ancien regime har afvexlende tjent, under de meest forskjellige Forhold, Georg den Tredie, Jerome af Westphalen, Vilhelm den Fjerde og Kong Ernst August. Om Schultes Efterfølger vides endnu Jntet med Bestemthed. Men i ethvert Tilfælde bliver en Adelsmand Minister, da Hanover ingensinde har fulgt andre tydske Staters Exempel, saaledes som Baden, Preussen og Württemberg, hvor det borgerlige Talent kan bane sig Veien til de høieste Poster. En Løbebane, som Rothers i Preussen, Herdingers i Württemberg, der fra Underofficierer have opsvinget sig til de høieste Finantsembeder, i Staten, her endnu ingensinde aabnet sig i Kongeriget Hanover. Keiserdommet Østerrig. Jfølge paalidelige Efterretninger skal førstkommende 11te eller 12te Jan. det keiserlig kongelige østerrigske Administrationssystem, indføres i den forrige Fristat Krakau. Det imellem Østerrig, og Preussen svævende Toldspørgsmaal er for saavidt afgjort, at Opførelsen af de keis. kgl. Slagdomme og Jndførelsen af den sædvanlige østerrigske Toldtarif er at ansee for en afgjort Sag.
Viborger Samler, 1847-01-05
Storbritannien og Jrland. Landon, den 28de Decbr. (Over Østende.) De idag indløbne Efterretninger lyde sørgeligere end nogensinde før. J Dublin løbe forhungrede Gestalter masseviis omkring, og den nydannede Central=Understøttelses=Comitee for Dublin er i uafladelig Virksomhed. Endnu skrækkeligere ere Efterretningerne fra de vestlige og sydlige Egne. J Grevskabet Cort styrte Mennesker i dusinviis af Hunger; Snedkerne og Tømmermændene kunne neppe levere Liigkister i tilstrækkeligt Antal, den store Mortalitet gjør det umuligt, at tilstaae alle de af Hungersdøden Bortrevne Begravelse efter den catholske Ritus. Mødre slæbe paa deres Skuldre deres Børn, Sønner deres Fædre til Kirkegaarden, og paa flere Steder er det allerede kommet saavidt, at Ligene kastes imellem hverandre i en og samme Grav. Journalen Standard forsikkrer derhos, at næsten overalt er Forraadet af Levnetsmidler forbrugt, og at, tilTrods for Auctoriteternes Anstrengelser, Nøden endnu vedbliver at stige.
Viborger Samler, 1847-01-05
Tyrkiet. Fra Constantinopel, meldes under, 16de Decbr., at den 11te Decbr. bragde Chefen for Eunucherne Storveziren en Skrivelse fra Storherren, hvori Hs. Høihed underrettede sin Vezir om Prinds Mehmed-Zia-Eddins Fødsel.
Viborger Samler, 1847-01-05
Rusland og Polen. Augsb. Allg. Zeit. melder fra Kønigsberg (den 20de Decbr.); "Allerede strax i Begyndelsen, da Keiserens svære Vogn rullede ned fra den steile Flodbred, blev Jsen gjennemskaaren af Hjulene, og Vognen sank lidt efter lidt. Keiserens Adjutant, Greve af Orloff, reddede sig ved et Spring ud paa Isen; Keiseren vilde forsøge paa det Samme, men Vognen var imidlertid sunken for dybt, saa at Hs. Majestæt maatte stige oppaa Kudskesædet, hvorfra han traadte paa Stadcommandantens Skuldre. Denne stod i Vandet ligeindtil Brystet; ved et Spring kom Keiseren nu ud paa Jsen. Dette tildrog sig ved Midnat. Utallige Blus vare antændte ved begge Flodbredder. Keiseren begav sig strax til Rolighed i Gouverneur Kalkatins Hotel, og Kl. 6 om Morgenen, tilmeldte man Keiseren, at Overgangen var aldeles sikker.
Viborger Samler, 1847-01-05
Jmidlertid var ogsaa ved Nattelegraphen indløben den Efterretning fra Warschau, at ogsaa Weichselen var meget vanskelig at passere, og da besluttede Keiseren at vende tilbage til St. Petersborg. Den omtalte Commandant gjorde Keiseren en Foræring af 1000 Sølvrubler, og forundte hans Sønner Fripladser i Cadetcorpset. Med glad Bevægelse hilsede man i St. Petersborg Monarkens Tilbagekomst."
Viborger Samler, 1847-01-05
Natten imellem den 9de og 10de Decbr. var en af de strækkeligste, man i flere Menneskealdere har oplevet i Rom. Underet Flammehav af Lyn og uafbrudt Torden hørtes mellem den voldsomme Regnskyl stadige Nødskud i Roms vestlige Campagna og den fortvivlede Raaben af Hyrder og Viingaards mænd, hvis Boliger, Hjorder og Liv vare truede af Tiberens Oversvømmelse. Flugt var umulig og Redning af de med Fakler udsendte Redningsbaade tilfældig. Jmidlertid var Floden ogsaa traadt ind i de høiere liggende Dele af Staden, paa over tohundrede Steder, efterat den først havde sat Jøde gaden, Via dell'Orse, della Scaletta osv. under Vand. Alle Frugt- og Kornmagasiner i hele Omegnen, ligesom ogsaa Varcoplagsstederne bleve i een Nat aldeles ødelagte, ikke at tale om de mange Hjorder og de ikke faa Menneskeliv i den flere Miil og Rom ved Tiberen til et Hav forvandlede Campagna. Ogsaa Lagunestaden Venedig er nylig hjemsøgt af en sjelden Naturbegivenhed, nemlig bedækket af høit Snee.
Viborger Samler, 1847-01-05
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn. Overskuddet af Told- og Consumtionsintraderne i Danmark har, efter Finantsregnskabet for 1845, været 3,806,000 Rbd., hvilket er det høieste Beløb, de endnu have naaet, og overstiger disse Jntraders Beløb i 1841 med c. 650,000 Rbd., i 1842 med c. 600,000 Rbd., i 1843 med c. 150,000 Rbd. Postvæsenets Bruttoindtægt viser ogsaa en betydelig Tiltagen, om end Netto indtægten for Statskassen af denne Jnstitution ikke meget er stegen, hvilket har sin Grund i de store Udgifter ved Forøgelse af Communicationsmidlerne. Domaineindtægterne overstige med henved 100,000 Rbd. de 4 foregaaende Aars Gjennemsnitssum. Jntraderne af Stempel papir, ere i Danmark voxede til 389,000 Rbd., omtrent 40,000 Rbd. meer end der efter Gjennemsnit deraf er indkommet i 184144. Conjuncturerne (!) i de vestindiske Colonier have i 1845 været meget gunstige, og disse Colonier have givet et Overskud af 150,000 Rbd. Acti verne have, uagtet deres Nominalbeløb er aftaget, dog givet en høiere Rente end tidligere, hvilket tyder paa en Stigen i deres indre Værdi. Blandt Jndtægterne, findes alene Aftagen i Tallotteriets Overskud, hvilket kun var. 217,000 Rbd., imedens det i Aarene 184143 efterEjennemsnit gjør 460,000 Rbd. Jblandt Udgifterne findes opført til nye Chausseers Anlæg i Danmark 286,000 Rbd., i Hertugdommerne 451,000.
Viborger Samler, 1847-01-05
Aarhuus Avis har en Correspondent=Artikel, hvori Følgende meddeles: "Som de første Frugter af det Stænderne forelagte og antagne Lovudkast til en Forøgelse i Embedsmændenes Jndtægter kan betragtes, at Hs. Maist.
Viborger Samler, 1847-01-05
Kongen i disse Dage har bestemt, at Rectorerne, Over lærerne og Adjuncterne ved de lærde Skoler i Danmark skulle tilstaaes en temmelig anseelig Forhøielse i deres Gagering. Saaledes skulle Rectorerne lønnes med 1500 til 2000 Rbd., Overlærerne med 800 til 1000 Rbd., og Adjuncterne med 5 til 200 Rbd. Blandt de saaledes Favoriserede befinder sig Rector Flemmer ved Frederiksborg lærde Skole, der fra Nytaar af erholder 2000 Rbd. i Gage. Til denne Meddelelse ville vi bemærke, at Aarhuus-Avisens ærede Correspondent er aldeles galt underrettet. Overlærerne vare alt gagerede saaledes som Meddelelsen angiver, førend de omtalte Gageforhøielser, indtraadte, og kunne nu stige til 1200 a 1400 Rbd. Om det for Rectorerne angivne Minimum er rigtigt angivet, vide vi ikke med Vished; dog troe vi, at en ny Rector endnu dog begynder med lidt mindre, sandsynligviis 1400 Rbd. Det vide vi derimod med Vished, at de baade absolut og forholdsviis saa stedmoderligt tracterede Adjuncter ikke have faaet en temmelig anseeligt Forhøielse i deres Gagering. Ifølge erholdt Underretning fra forskjellige lærde Skoler kunne vi med Sikkerhed berigtige hiin Angivelse af Adjuncternes Gagering derhen, at alle de, der ikke have været over 4 a 5 Aar ved Skolen, have beholdt deres gamle 400 Rbd., og at kun de, hvis Anciennitet alt qvalificerede dem til en Smule Gage forhøielse efter den hidtil gjældende Vedtægt, have faaet det sædvanlige sparsomme Tillæg af 100 Rbd. Jkke heller Adjunct Gagens Maximum er blevet forhøiet. Heraf fremgaaer det da, at den betydelige Capital (efter Forlydende 12,000 Rbd. aarlig), der skal være anviist til en almindelig, gjennemgribende Forbedring af samtlige Læreres Kaar ved de lærde Skoler, næsten udelukkende er kommen Rectorerne og Overlærerne tilgode, imedens de iforveien resp. to, tre anfire Gange ringere gaaerede Adjuncter saagodt som slet ikke kunne rose sig af at være blevne deelagtige i samme. (Skulde endeel af dHrr. Avis redacteurer – navnlig en eller anden kjøbenhavnsk finde sig foranlediget til at optage ovenstaaende Stykke, da skulde det være os meget kjært.) Det har i disse Dage tildraget sig i Hovedstaden, at en ung Student, ved at fordybe sig i Studiet af den nyere Philosophies Lærdomme, er bleven i den Grad sindsforvirret, at hans Familie har seet sig nødsaget til at sende ham ud paa Daareanstalten ved Bidstrup. Mærkeligt nok skal hans Sindstemning først have viist sig, da han var ifærd med at speculere over Difinitionen af Ordet Galskab. (Flyvep.)
Viborger Samler, 1847-01-05
En storartet Toldsvig er i denne Tid begaaet i Kbhvn.
Viborger Samler, 1847-01-05
En svensk Foermand, har formelig været nedsat i Hovedstaden for at lede Entreprisen, og hele Læs af kostbare svenske Manufacturvarer ere i længere Tid fra Søkysten smuglede ind i Byen. (Aftenbl.)
Viborger Samler, 1847-01-05
Den 21de Decbr. var til Ære for de Stænderdeputerede Gülich, Tiedemann, Bremer, Steenholdt og andre Meningsbeslægtede foranstaltet et stort Gjæstebud paa Raadhuussalen i Apenrade. Byens Jndvaanere vare opfør drede til at deeltage i Maaltidet, idet man, for at ogsaa de kleinen Leute kunde deeltage deri, havde fastsat Betalingen for Spiisningen kun til een Mark Cour. En Subscription havde tilveiebragt en Sum af omtrent halvfemte hundrede Mark, hvorved Udfaldet blev dækket, imedens tillige et Antal af Byens Fattige blev bespiist paa et offentlig Sted. Tvaster og Bordtaler uden Tal bleve foredragne. Gülich talte meget om sin stærkeste Virksomhed, skulde man, yttrede han, vælge ham anden Gang til Deputeret, vilde vistnok hans Bestallings Fortabelse (?) blive Følgen; men dette skulde ikke afholde ham fra, selv brødløs at virke for Schleswig=Holsteins Held, om han ogsaa skulde fortjene sit Udkomme som Copiist. Jblandt andre Tvaster udbragte Skibsbygmester Paulsen en for det schleswig-holsteinske Flag; Tiedemann tog derefter Ordet, og omtalte Tostudbringerens Virksomhed som Skibsbygmester; men der maatte mere til, Tydskland mangler en Flaade, Hr. Paulsen skulde bygge den, og Apenrade være Forbundets Orlogshavn (!) Jmedens der i selve Selskabet ikke udbragtes Skaaler for andre fyrstelige Personer, end Hertugen af Augustenborg og dennes Broder, den forhenværende Statholder, lod den udenfor forsamlede Mængde Luften gjenlyde af mangt et tordnende Leve for Kong Christian af Danmark, og gav ved skingrende Piben og andre Mishagsyttringer noksom tilkjende, at den ikke sympathiserede med Herrerne i Salen. (Apenr. Ugbl.)
Viborger Samler, 1847-01-05
Viborg. Ved Valget igaar paa Byens Raadstue paa en Borgerrepræsentant, faldt de fleste Stemmer paa Skrædermester, Hammer. - Til Ligningscommissairer valgtes: Skrædermester Bertelsen, Skomagermester P. Skive og Gjæstg. Møgelvang.
Viborger Samler, 1847-01-05
Ordensdecorationer. Under 1ste d. M. har Hans Majestæt allernaadigst udnævnt Hs. Excell. Geh. Statsminister, Generalprocureur A. S. Ørsted, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, samt Hs. Exc. Geh. Statsminister og Chef for det Kongelige Departement for de udenlandske Sager, H. A. Grev ReventlowCriminil, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Riddere af Elephanten.
Viborger Samler, 1847-01-05
Skibs-Efterretninger. Skagen, den 24de December. Den 23de Dennes om Eftermiddagen strandede i Aalbeksbugten, ud for Klitlund, Skonnerten Unity, af Guernsey, Capt. J. C. Jones, paa Reisen, fra Svendborg til Hjemstedet med Erter, Byg og Havre. Besætningen, i Alt 8 Mand, kom uskadt iland med Skibets Fartøi, og endeel Takkelage og Jnventarium formenes at kunne bjerges men af Ladningen ikkun lidet, da Skroget næsten er under Vand, og tilsyneladende Vrag. Greenaa, den 28de Decbr. Galeasen Enigheden, Odmann, af Fiskebekskihl, kommende fra Korstør med en Ladning Rug, Byg og nogle Fedevarer, strandede Natten mellem den 25de og 26de Dennes paa Revlen ved Glatvedstrand. Besætningen, i Alt 5 Mand, er reddet, og Bjergningen af Ladningen er i fuld Gang, men da Roret er bortstødt og der staaer Vand i Lasten, er det at formode, at Skibets Bund er ituslaaet.
Viborger Samler, 1847-01-05
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. den 29de December: C. S. Møller fra Hull til Aalborg med Salt og Stykgods, G. Pedersen fra London til Thisted med Salt.
Viborger Samler, 1847-01-05
Døde. Kjøbenhavn: Fru Ane Bolette Leonhard f. Hjorth, 55 Aar; Marie Elisabeth Busekist, f. Aagaard; Jfr. Constance Nathalie Arvesen, 26 Aar; Carl Lauriz Olivarius, 30 Aar; Sophie Caroline Teytand, f. Schou; Marie Sophie Frederikke Hartvigsen, f. Hansen, 32 Aar; Ferdinand Holst, 26 Aar; Ane Møldrup, 93 Aar; Meta Catharina Krebs; Else Jacobsen, f. Sørensen, 55 Aar; Jfr. Caroline Chrestiane Didie, 72 Aar. - Helsingør. Enkefrue Oberstlieutenantinde Charlotte Amalie v. Schertiger, f. Dörscheel, 73 Aar. - Kjøge Toldkasserer, Kammerraad Andreas Clemmensen. - Usserød: Jfr. Karen Bentzen. - Sorø, Enkefru Anna Barbara Arendrup, f. Hornemann, 66 Aar. - Fredensborg; Capitain og Tiende commissair Abraham Engelbrecht Soelberg, 63 Aar. - Pæregaard paa Langeland: Mariane Voigt, f. Wadstedt. NørreWosborg: Anna Johanne Christence Tang, 7 1/2 Maaned. Aalborg, Kjøbmand Selgen Bierring, 20 Aar.
Viborger Samler, 1847-01-05
(Jndsendt.) Paa en Tid da der skrives saameget i Bladene om Stemningen i de forskjellige af Landets Provindser, har man ei hidtil seet nogen melde om, hvad Folket i Thyeland tænker eller dømmer om den bevægede Tid vi leve i, og da man gjerne ønskede at Publicum ei skulde være uvidende derom, vil Jndsenderen udkaste en kort Skildring deraf. Bonden eller Almuesmanden tager ingensomhelst Deel i Jnteressen for politiske Begivenheder, og da de fleste ere Selveiere, er Ordningen af Forholden imellem Godseiere og Fæstere ham saa temmelig ligegyldig; men derimod maa han for Principets Skyld, med Forhauselse see, at det libe tale Parties Hoved=Anførere i Kjøbenhavn, og dennes Consorter i Jylland, aldeles søge at træde al ved lovlige Contracter, eller Hævd erhvervet Eiendomsret under Fødder, ved Forslaget om Egaliseringen af Hartkornet", thi skulle et saadant Princip gjøre sig gieldende, da kan Selveier-Gaardmanden ei vide sig sikker for, at i næste Stænder-Forsamling fremstaaer der een med et Forslag om, at enhver Bondegaard skal tvinges til med liden eller stor Godtgjørelse, at afgive Jord tilHuusmændenes Jordlodders Forøgelse og deres Kaars Forbedring. Selveier-Bonden burde jo vel for disse de Liberales Anstrengelser yde dem et skyldigt Tak, men han fristes let til at tænke, at skal Herremanden offre iaar, kan Touren komme til mig næste Gang, i det man erindrer sig det gamle Ordsprog: Har Fon først fat ved et Hovedhaar, da tager han snart Kroppen med."
Viborger Samler, 1847-01-05
Om det fremkomne Forslag til Landsbye-Skolelærernes Kaars Forbedring da vil det være vanskeligt at finde et meere dristigt og ubilligt Forlangende fremsat end dette: at disses Løn skulle stige indtil 500 Rbd. aarlig, foruden betydelige Agrements, af Offer, Accidentser, Skolejord, Jldebrændsel, Fourage m.v. –, og at de fleste Sogne ei kunne udrede en saadan Løn, vil enhver upartisk Localkyndig let kunne indsee, da det faste Pengebidrag alene, paa et Skoledistrict af 100 Tdr. Hartkorn (der i Almindelighed kan regnes til de største) ville beløbe 5 Rbd. pr. Tde., der er liig Halvdelen af hvad der svares paa Amtstuen i Kongelige Skatter og Afgivter. Og med hvad Føie skulle vel en Person, sædvanlig en Bondekarl, der i et Par Aar har freqventeret et Seminarium og der opfrisket i Hukommelsen sin Religion og noget udvidet denne og de almindelige Skolekundskaber, gjøre Krav paa en saadan aarlig Pengeopoffrelse fra den skatteydende Landboers Side, der til Vederlag derfor kun kan faae sine Børn tarvelig underviste, da Pluraliteten af disse Lærere kun selv have faa Kundskaber, og desaarsag ei heller kunne bibringe Børnene stort. At de Liberale har igjen paataget sig en beskyttende Rolle for Lærerstanden, ved at understøtte Andragendet, er 1) en ligefrem Følge af deres ømme hjertelige Sindelag; – 2) fordi de i Almindelighed ei høre til de Landboere der skulle yde Bidraget, – og 3) fordi det er saa let en Sag at skiære en bred Rem af en andens Hud. – Nei, lad Maximum for Lønnen vedblive at være efter Skoleanordningen, det er en god Betaling for den Underviisning, Bondesønnen faaer i Skolen.
Viborger Samler, 1847-01-05
Hvad den dannede Deel af Landboeklassen her angaaer, da har man saa stille saadanne sine egne Begreber om disse Herrer Liberales store Jver for Reformer, nemlig Bevæggrunden, til samme kan være 1) for at gjøre sig populair og skaffe sig et Parti, helst blandt den mindre intellectuelle Deel af Grundeierne, der ei kan fatte den Dybsindighed og Lærdom, der indeholdes i deres Taler, og som man synes godt om at disse Herrer saa uegennyttig paatale disses Tarv, og saa at sige tage dem under Armene, men om Andre skal komme til at lide derunder, gjør efter deres Ligheds Principer, intet til Sagen; – 2) at muligen Regjeringen kunne, keed af deres evige Projecter, give dem en stor Virkekreds for deres urolige Mand, i f. Ex. et Minister-Embede &c., og dermed lade følge et Baronie eller Gods, for at de der i det Mindre kunne realisere alle deres vel udtænkte Planer til Forbedringer i Landboeforholdene, og 3) hvis det øvrige slog feil, da i det mindste at erholde en af deres Mandantere sammenskudt Livrente, til at nyde i Rolighed hvilende paa deres Laurbær, men skulle Bidraget ei blive stort nok dertil, da i det ringeste til en Pocal, for deraf at kunne drikke en Glemsels Skaal, N. N. Landmand i Thye.
Viborger Samler, 1847-01-05
Jhvorvel vi ikke samstemme med Jndsenderen af Foranstaaende, have vi dog ikke villet nægte Jnseratets Optagelse. Red.
Viborger Samler, 1847-01-05
AVERTISSEMENTS. Det behagede Forsynet ved en blid og rolig Død, den 2den Dennes, at bortkalde vores gode Fader og Stigersader Kjøbmand Carl Andersen i hans 64de Aar. Dette bekjendtgjøres sørgeligt for fraværende Slægt og Venner af hans Børn og Svigersønner. Det Haab os trøster, Vi sees igjen, Viborg, den 5te Januar 1817. Møller.
Viborger Samler, 1847-01-05
At jeg har etableret mig som Stolemager her i Byen, tillader jeg mig herved at bringe til almindelig Kundskab, og anbefaler mig med Forfærdigelse af Alt til mit Fag henhørende: f. Ex. Divaner og Divansborde, Sofaer og Stole i alle Genre, Sove, Gynge-, Have- og vis-Avis Stole, Jern=Cousaiser og Feuteiller m. m. Ligeledes forfærdiger jeg det nu saa brugelige Marquatrin= eller Decoupeur=Arbeide.
Viborger Samler, 1847-01-05
Da jeg i flere Aar har arbeidet i Udlandet, navnlig 7 Aar i Tydsklands første Hovedstæder og 2 Aar i Paris, haaber jeg at tilfredsstille de Ærede, som ville forunde mig deres Arbeide, i det jeg, saavel med Hensyn til Arbeidet som til Prisen, vil bestræbe mig for at kunne concurrere med større Stæder. A. Bendix, Viborg, d. 29de Decbr. 1846. Stolemager og Decoupeur, boende paa Nytorvet.
Viborger Samler, 1847-01-05
En moderne Mahagoni=Divan, forfærdiget til Mesterstykke, forsynet med Fjedre, stoppet med Krølhaar og betrukket med Damast, staaer til Salg hos A. Bendix.
Viborger Samler, 1847-01-05
Placat. Mandagen den 11te Januar 1847, Formiddag Kl. 9, bliver i Duelund Skov, efter Eierens Begjæring, ved Auction bortsolgt endeel paa Roden staaende Ege og Bøge, tjenlige til Gavningstræ, samt endeel Blødtræ. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Hørup, den 31te December 1846. Sexthausen. Kyt Abonnement paa Viborg Stiftstidende" fra Nytaar af, modtages paa alle kongelige Postcontoirer, og for Viborg By og Omegn hos Udgiveren.
Viborger Samler, 1847-01-07
Kongelig allernaadigst privilegeret. 75 Aarg. Va StifteCivinie. os. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 7de Januar 1847. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reis og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1847-01-07
Nyeste Postefterretninger. Brasilien. Fra Pernambuco berettes, at der sammesteds er opdaget et Negercomplot, der havde til Formaal at erklære denne Stad, hvor allerede tidligere Jnsurrectionsforsøg have fundet Sted, til en uafhængig Fristat. Negerne havde indgaaet en Forening, der havde en vis ydre Characteer, og Jnsurgenternes Formand, en Creolneger, ved Navn Jose Pereira, skulde fremtræde som Forkynder af den sande Messias's Ankomst. Men det synes, at det religiøse Slør, hvormed Forbryderne omhyllede sig, kun var et Paaskud til at skuffe Auctoriteterne. Deres sandeHovedplan gik ud paa at realisere en social Organisation ved Hielp af en aftalt Opstand. De vilde gjøre Pernambuco til et andet Haiti. Udførelsen af dette djævelske Complot, der gik ud paa at myrde den hvide Befolkning, var bestemt til 25de Decbr.; men det lykkedes Politiet, at erholde tilstrækkelig Meddelelse om det forestaaende, Blodbad. Jose Perreira, hvis Fader henrettedes som Statsforræder i Aaret 1825, og de meest indflydelsesrige farvede Medlemmer af Complottet, ere kastede i Lænker, og alle nødvendige Forholdsregler tagne for at forebygge Udførelsen af Jnsurgenternes Planer.