Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
(Jndsendt.) Herom læser man i den Hempelske Avis følgende bemærkning: "Et Gjennemsyn af de offentlige Examenslister over Udfaldet af sidste Examen Artium viser atter, at Hovedkarakteren ikke i alle Tilfælde bestemmes efter nogen mathematisk Vurdering af den nye akademiske Borgers videnskabelige Værd. Følgende Schema over tre Kandidaters, her betegnede med A., B. og C., specielle Karakterer, udtrykte med Tal, af hvilke i betyder Laudabilem præ ceteris, 2 Land., 3 Haud illand. og 4 Non contemmendum, afgiver et paafaldende Exempel herpaa: A. B. S. Dansk 1 2 2 Latin 2 1 Latinsk Stiil 2 3 2 Græst. 2. 8 2 Hebraisk . 4 8 4 Religion. - 2 2 2 Geographie . . 2 2 2 Historie . . . 2 2 2 Arichmetik. 1 2 2 A. B. C. Geometrie 8 3 3 Tydsk . . . . 3 2 2 Fransk . . . . 2 3 2 Ved disse specielle Karakterers Opsummering befindes A at have 25, B29 og C26, og ikke desto mindre, erholdt A kun hand illand., B og C. derimod Land. til Hovedkarakteer, uagtet hiin for enhver af de fire vigtigste Fag (Dansk, Latin, Stiil og Græsk) staaer en Grad over B., og C. ligesaavel som A, har Non contemme for Hebraisk. At A har to Hand illand. til sit Non conten. maa følgelig være det Eneste, som har gjort Udslaget, og sat ham under B, der har 6 Haud illand. Her synes altsaa ikke at være taget Hensyn til Latinernes: Udi plurima nitent &c Det samme synes og at være Tilfældet, hvor der er givet Non conten, i Hovedkarakteer. Dette er skeet, naar En havde 4 Non contemnende, eller endog 3, saasnart to af dem vare i de førstnævnte Rubriker. Men ville vi nu antage, at en saadan Noncontemmendist fik til sine 4 Noncontemmende 8 Landibilia eller blot 4 Land og 4 H. illand, og hans sammenregnede Charakterer, altsaa efter ovenstaaende Angivelse i Tal beløb sig til 32, eller endog til 36, maatte han da ikke altid dog, saavel efter almindelig Mening, som efter en arithmetisk Sammentælling, ansees for dueligere, end den Haudillandabilist, som til 3 Non contemmende havde 9 Haud illand, eller en Sum af 397 og dog vilde denne i Hovedcharakteren komme til at staae en heel Grad høiere! Overhovedet kunde man fristes til at spørge: paa hvad Grund Maalestokken eller Principerne, hvorefter Hovedcharakteren bestemmes, skulle være anderledes og saa meget strængere ved 1ste end ved 2den Examen, med de nytiltrædende ubekiendte, end med de ældre med deres Examinatorer og disses Spørgemaade tilstrækkelig bekiendte akademiske Borgere, ved den vanskeligere og vidtløftigere Prøve, hvortil behøvedes 6 til 8 Aars Forberedelse, end med den lettere, blot mundtlige, til 4 a 5 Lærefag af Gangen indskrænkede, der kun udkrævede 6 Maaneders Flid, Og dog giør jo her kun Pluraliteten af de speciellere Charakterer, Udslaget, naar derimod til Artium allerede noncontemmenda (nemlig 4 af 12 Charakterer, nedstøde til denne ringeste Hovedcharakter. Ja end- og med sig selv kommer denne Hovedcharaktersuddragelse i Modsigelse, i det at fra landah. nedstøder ikke 1/2 hand illandabillig, eller fra Udmærkelse 1 blotte laudd., men her deciderer atter Pluraliteten. Kun ved n. cont. følges en ganske anden Maalestok, maaskee fordi man uden samme havde risqueret, slet ingen Noncontemmendister at faae, hvortil man da i alt Fald maatte gratulere vort Universitet *). Endelig fremkommer den tredie Uovereensstemmelse, ved at sammenligne dette Aars Examenslister med dem for 1818, hver f.Ex. No. 10 og No. 90, uagtet de til et n. cont. i en af de første Rubriker have endog tre hand ill., dog have Landab, i Hovedcharakter, og No. J Men dette vil man altid risonere, eller rettere sagt, Examen ligesaalidt være udsat for at faae synderlig slet, som synderlig godt Udfald, saalænge der i visse Fag er combineret en skriftlig Prøve med den mundtlige. Thi saa nyttigt som dette vel skulde synes at være til at give Examen større Tilforladelighed, saa bliver det dog her ikkun et alt for virksomt Middel til at nedtrykke de Bedre og hæve de Slettere, det første, fordi den duelige Candidat, der kun arbeider med egne Kræfter, lettelig derover kan have det Uheld at føile i eller forglemme en ringe Ting, hvorved hans mundtlige, endog nok saa ypperlig aflagte, Prøve, da bliver nedsat en Grad; det andet derimod, fordi den slettere som oftest veed at skaffe sig een eller anden Hielp, hvorved hans skriftlige Arbeide bliver saa godt, at det tilstrækkelig kan bøde paa selv den største Brøstfældighed i det mundtlige Regnskab. Og at det vist er saa, beviser Examens Udfald, hvori der ikke nuomstunder, som fordum, og endnu ved 2den Exammen, findes en stor Forskjellighed af bedre og slettere Hovedcharakterer, men disse næsten ikke ere andet end Laudab. og Haud illand, eller, hvis det kommer høit, en enkelt Gang ved Kunst dreven ned til et Non contemn., ligesom det paa den anden Side uden Kunst stundom er stødt fra Admærkelse. 16, uagtet 3 non contemmende i de første Rubriker og adskillige hand ill, dertil, dog har hand III. Ligeledes No. 26 og No. 55 med et ne cont. og 2 hand ill, have land, hvilket samme i Aar har givet den ovenfor under Litr. A nævnte Candidat hand ill. Er her altsaa ikke indløbet endeel Feilskrivninger eller Trykfeil, hvilket man ei bør formode, da er det klart, at den akademiske Censur maa atter have skiftet Principer, hvilket altid er meget at beklage; ligesom det overhovedet var at ønske, at alle arbitraire Skærpelser eller Uovereensstemmelser ved en Prøve, der dog gielder Manges Ære og Vel, eengang for alle, ved en fast Bestemmelse fra høiere Sted, maatte forebygges, idetmindste de Grundsætninger, hvorefter man gaaer frem i Henseende saavel til Hovedcharakterens Bestemmelse, som til de specielle Domme g Fordringer, maatte være fremlagte til offentlig Kundskab for alle dem, der have at bestille med Forberedelsen til en saadan Examen. Jntet synes dog i denne Henseende at være baade simplere og billigere, end at enten de samme Principer i at uddrage Hovedcharakteren af de specielle, tages tilFølge ved Examen Artium, hvor Examinatorerne bedømme Andres Lærlinge, som ved anden Examen, hvor de bedømme deres egne Lærlinge, eller at den arithmetiske Sammenregning følges, som ene fører til en sand proportioneret Maalestok uden Vilkaarligheder og Misforhold.