Berlingske Tidende, 1815-02-13
Om Aftenen Klokken 11 begyndte Smaageværilden ved den sydlige Port, og Forvieringen steeg til det høieste. Skildvagterne raabte uophørlig om Hielp, og Tropperne ved den nordlige Port fik befaling at bevæbne sig i Hast saa godt de kunde, besætte Gaderne, og holde sig færdige til Kamp. De af Oprørerne, der boede i Staden, skulde i den almindelige Tummels Øieblik opsætte hvide Faner over deres Dørre. Næste Morgen erfarede man, at den Uorden, som havde hersket blandt Tropperne, havde været Oprørernes Værk, i det de havde paataget Offictersuniformer, og uddeelt saadanne befalinger, som bedst kunde tiene til at befordre Udførelsen af deres strafværdige Planer, og derimod tilintetgiøre alle Forsvarsanstalterne. Men hvad der bliver det Overordentligste ved Tingen er, at slet Jngen havde Mod til at gaae udenfor Porten, for i det mindste at overbevise sig om, hvad det var for en Fiende man havde at bekiæmpe. Det var rigtig nok Nat; men i skiønt Maaneskin kunde man meget tydelig skielne alle Gienstande. Keiseren, som den 16de vendte tilbage fra Jagten, kom underveis til Kirkegaarden mod Østen, og var allerede ganske nær det Sted, hvor de 500 Oprørere, som skulde bemægtige sig hans Person, vare opstillede, da han mødte det Jilbud, som Aftenen tilforn var sendt til ham. Underrettet om den Skiedne, der ventede ham, tog Keiseren en anden Vei, og naaede af en Sidevei sin Hovedstad. Uagtet alle Eftersøgelser var det umueligt at opdage en eneste af de 500 Oprørere, som havde luret paa Keiseren. 2000 Soldater, som vare sendte Keiseren imøde, traf ham i nogen Afstand fra Peking. Den 19de holdt han, giennem en dobbelt Række af velbevæbnede og fra Stadens Port til Slottet opstillede Soldater, sit Jndtog i Hovedstaden. Linzine holdt sig, efter Skinnet som en god Borger, rolig i sit Huus, og beskieftigede sig, uagtet det saa slet var lykkedes hans Medskyldige, med videre Anstalter for Complottet, da ti af Regieringens Spioner traadte ind til ham. Han var alene, uden Vaaben i blev derfor grebet paa Stedet og slæbt for Retten. Den 25de afsagte Keiseren i egen Person hans Dom, og dømte ham, som Formand for Oprørerne i Peking, fra Livet. Da Linzine blev bragt for Keiseren vilde han i Begyndelsen ikke falde paa Knæ, og de Svar han gav vare desto mere krænkende for Kelseren, jo retfærdigere og meere velfortiente de vare. Han talte med Varme og Chinesernes Hengivenhed for den retmæssige, detroniserede Dynestie, og deres Had til den Usurpateur, der reglerede dem. Lirzine nævnede ingen af sine Medskyldige; men han appellerede til hele Folket, idet han sagde, at hans Død ikke vilde blive uhevnet. Dommen blev da afsagt, ifølge hvilken Linzines Fod sener skulde overskiæres, Lænderne sønderslides med en Kniv af Bambus, og hans Legeme derpaa skiæres i Stykker. Han blev slæbt hen paa Retterstedet og henrettet. Hans Kone og Børn bleve forviste. Hvad Anførerne for Corpset fra Dili angaaer, da har Regieringen hidtil kun opdaget 200 af dem, naar de regnes med, som med Magt vare trængte ind paa Slottet, og med Linzine blot fire af Hovedmændene for Sammensværgelsen. De øvrige ere undvegne, uagtet de Forholdsregler Regieringen har truffet for at gribe dem. En af dens første Omsorger gik ud paa at afsætte Gouverneurerne i de Provindser, som havde Deel i Complottet, og at udnævne andre i deres Sted. Dens videre Operationer havde til Hensigt at afskiære Oprørerne Veier, til Hovedstaden. Jfølge deraf blev den Keiserlige Armee opstillet i en Halveirkel paa en Udstrækning af 150 Verster, og paa denne Maade tvang man Oprørerne til at concenerere sig paa en eneste Punkt, Saaledes hengik en heel Maaned med smaae Skiærmysler, hvorved Urslaget var lige paa begge Sider. Men da de Keiserlige Tropper, daglig bleve talrigere, besluttede Oprørerne at forandre deres Manoeuvrer. En Deel af dem forskandsede sig i Staden Konacane. Nogle Verster derfra ligger en lille, stærkt befolket Flakke. Takekou, som Oprørerne bemærtigede sig. Denne Stilling var desto vigtigere for dem, da de derved fik fri Communication med Konacane. De trak en Vangrev rundt om Takekou, og anlagde en forskandset Leie.