JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Følgende er en Fortegnelse over Antallet af samtlige Lauges Jnteressentere og Mestere i Kjøbenhavn i afvigte Aar 1818, tilligemed en Angivelse af Nogle, ved hvilke mærkelig Forandring har havt Sted, hvorledes sammes Antal var 1817. Bagere 54, Barberere 12, Blyetækkere 4, Bogbindere 27 (næstforr. Aar 37), Brændeviinsbrændere 302, Bundtmagere 8, Bødkere 65, Dreiere 16, Dug magere 33 (næstforr. A. 20), Feldberedere 3 Garvere 35, Gjørtlere 7, Glarmestere 36 (næst forr. A. 32), Grov- og Kleinsmede 128, Guld smede 100 (næstforr. A. 98, men 1771 kun 64) Handskemagere 18, Hattemagere 22, Hjulmænd 18, Hørkræmmere 33 (næstforr. A. 36), Jsen kræmmere 24, Kandestøbere 5, Knapmagere 11 Kobbersmede 29, Lygtemagere 29, Malere 67. Muurmestere, Gibsere og Steenhuggere 38 (næst forr. A. 42), Møllere 26, Naalemagere 12, Nagelsmede 12, Parykmagere 40, Posementmagere 9, Reebslagere, 22 (næstforr. A. 19), Remmesnidere og Sadelmagere 37, Seil, Flag- og Compasmagere 9, Silke-, Ulden- og Lærredskræmmer 126 næstforr. A. 102), Silkevævere 4 næst forr. A. 2), Skippere 910 (næstforr. A. 936), Skoemagere 445 (næstforr. A. 458), Skorsteensfeiere 5, Skrædere 336 (næstforr. A. 351), Slagtere 92 (næstforr. A. 86), Snedkere 214 (næst forr. A. 197), Stolemagere 25 (næstforr. A. 27). Sverdfegere 4, Tobakspindere, de privilegerede Fabriker iberegnet 41 (næstforr. A. 36), Tømmermestere 32, Tøimagere 19 (næstforr. A. 27), Uhrmagere 26, Urtekræmmere 179 (næstforr. A. 128), Viinhandlere og Fasbindere 42 (næstforr. A. 46), Vognmænd 56, Vævere 16. Jalt 3863 Jnteressentere og Mestere (næstforr. Aar 3816). Hos disse vare i Arbeide og Tjeneste 9656 Svende (næstforr. A. 3475), og 2119 Drenge (næstforr. A. 2129), desuden aparte Arbeidere og faste Folk 1739, af hvilke 232 brugtes ved de her i Staden i Drift værende 69 Bryggerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
J disse Dage er udkommen: Mindeblomster paa Michael Rosings Grav, og faaes heftet hos Boghandler Schmidt for 5 Mk. samme findes en Fortegnelse over alle de Roller, den Afdøde har udført paa det Kgl. Theater, og som ialt udgjøre 234. Man maa især beundre den store Forskjellighed i disse Roller, hvad enten han fremtraadte som Melpomenes eller Thalias Yndling. Snart saae man ham som Mads i Kierlighed uden Strømper, snart som Azor i Ze mire og Azor, nu som Balder, nu som Anton i Jægerne, og nu som Burchard i Brønden. den sidste Rolle blev han malet og stukken af Meno Haas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Hvad man i forrige No. yttrede Jormodning om, er indtruffen. Obligationerne, som efter Speculanternes Forventning, skulde gaaet ned til 80, søges nu igjen til 85 1/2 a 86 Contant, og det vil ikke vare længe, saa ere de igjen i 90. Det er ikke med rentesvarende, af Staten garanterede Papirer, som med Actier, der hverken give Udbytte eller Renter af sig, og paa hvis Fald der altsaa lettere lader sig speculere. Obligationer ere nu i alt for gode Hænder til at de saaledes kan kastes 5 til 6 pCt. ned i faa Dage. Vel kan man sælge paa Speculation og paa Tid, men naar Tiden er forløben og Kjøberen forlanger sine Obligationer in Natura, saa maa de søges hos dem, som ikke afhænde dem, uden at de faae en passende Priis derfor. De samme Sælgere, som dreve dem ned, drive dem saaledes, imod deres Villie, op igjen. Obligationers Uopsigelighed vil neppe bevæge mange til at skille sig ved dem, mindst femten pCt. under deres paalydende Værd. Den nu i saa lang Tid paaberaabte Pengemangel, der neppe er tænkelig under en Seddel masse af 28 Mill., hvis Cours saa meget nærmer sig Pari, og i en Tidspunkt, da Klagen over Stilhed i Handel er saa almindelig, trykker, om den end virkeligen var til, ikke Eierne af Obligationer. Vist nok kan man ved Speculationer vinde 100 pCt. medens man af en Obligation ikke kan vente større Fordeel end 4 pCt. Sølv i et heelt Aar. Men Erfaringen har lært, at de, der hidtil have ladet sig nøie med disse faa pCtr., have handlet meget klogere end de superklogeste Speculanter; thi medens disse næsten den ene efter den anden ere gaaede bag af Dansen, have hine seet deres Capital med hver Dag forbedre sig. Der er ingen Tvivl om, at det samme vil blive Tilfældet i Fremtiden. Hvad der af og til kan nedtrykke Obligationer adskillige pCt., er den Omstændighed, at der ofte falbydes anseelige Summer deraf paa en Tid, da netop ikke mange Kjøbere findes. Men det samme er Tilfældet med Guld, Sølv, Banco, Varer. Deslige Perioder ere imidlertid aldrig af lang Varighed. Det er iøvrigt hver god Borgers Pligt, at bidrage saa meget som mueligt til at holde Statspapirernes Credit i Veiret. At de kunne falde 5 pCt. paa en Tid, da Pengevæsenet har opnaaet en saa fordeelagtig Standpunkt, er allerede for meget. Hvidtol, som nu er en saa almindelig Drik i Kjøbenhavn, brygges af Krigsraad Capito, som er Eier af et betydeligt Bryggerie i Gaarden No. 256 ved Philosophgangen. Han sælger det for den billige Priis 7 Rbd. Tønden, istedet for at det ellers koster 9 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Nyborg, den 3 Januar. Brigskibet Disco, 74 Kommerce Læster drægtig, hjemmehørende i Flensborg, ført af Kapitain Theisen, indkom hertil Nyborg den 27 Novbr. f. A., og ligger under Havarie. Ladningen, der bestaaer af Rug, Tjære og Beeg, er indtaget i Archangel. Formedelst udsædvanligt stormende Veir paa Hidreisen, har Skibet arbeidet sig læk. Ladningen oplægges derfor her medens Skibet bliver repareret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Søndagen den 27 December f. A., bragde den for General Postdirectionens Regning nybygte Postsagt: Ørnen, første Gang begge de Kongel. Poster fra Korsøer til Nyborg. Dette Fartøis Konstruction saavelsom Jndretning og Takkelage, lover alt til Fordeel for dets Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Odense, d. 6 Jan. J Aftes beærede Fyens elskede Gouverneur, Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, og høie Gemalinde det dramatiske Selskabs Forestilling første Gang efter Deres lykkelige Tilbagekomst fra Udlandet med Deres høie Nærværelse. Ved Jndtrædelsen mod toges De med den meest levende Enthusiasme En af Selskabets Direkteurer fremtraadte derpaa i Midten af 6 hvidklædte Damer og fremsagde en Prolog, ledsaget af Velkomst og Lykønsknings-Sang, hvori han tolkede Alles eenstemmige Følelser og Hengivenhed for det ædle Fyrstepar og den hele Kongefamilie. Derefter opførtes Stykket: "Den forkeerte Bortførsel." Til Slutning fremtraadte en anden af Selskabets Medlemmer og en Dame, som begge tolkede Landets inderlige Fryd ved at gjenskue det hulde Fyrstepar. Deres Høiheder forlod Selskabet under Tilraabet: "Længe leve Prinds Christian og Gemalinde." (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Aarhuus, den 1ste Jan. Allerede i Gaaraftes Kl. 8 indtraf Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand hertil Byen. – J Dag Formiddags efter Gudstjenesten, som Hs. Høihed bivaanede i Domkirken, hvor Hs. Høiærværdighed Biskoppen prædikede, var Cour for Byens Honoratiores. - Den ældgamle Skik at festligholde Aarets sidste Aften i Herrens Tempel er saa høitidsfuld, at den hvergang drager en Forsamling, did saa talrig, som man desværre sjeldent seer den i Guds Huus. Atter dennegang bidrog den herlige hjerteopløftende Cantate (forf. af Hr. Blache) og Talerens (Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Secher) Foredrag, forenede til at levendegjøre hine Følelser, hvortil Hjertet aldrig villigere aabner sig end i Nytaarsaftens høitidsfulde Stund. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Aarhuus, d. 2 Jan. J Eftermiddags rykkede Hs. Høihed Prinds Ferdinands Dragonerregiment herind med dets høie Chef i Spidsen, der havde modtaget samme ved Vibye (omtrent en halv Miil herfra. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Viborg, den 2 Jan. Fra Vestervig i Thye meddeles følgende, om Vesterhavets Overskyllelse og Jndtrængen i Liimfjorden: "Paa den smalle Jordstrimmel mellem Øster-Agger og Toft Byer i Agger Sogn, hvor Vesterhavet udi Vinteren 1817 og 1818 saa vældigen overskyllede og ødelagde de Engstykker der tilhørte dette Sogns Beboere, samt en Tid lang afbrød Samfærselen, mellem Thye og Harsyssel paa den Kant, gaaer Havet endnu af og til over saaledes, at Reisende ikke eller og kun med megen Fare, kan passere Landeveien til Lemvig. Dette finder Sted naar det blæser haardt af V. S. V. eller S. V. eller ogsaa Vesten (sieldnere med N. V.). J faa Timer kan Havet bruse op til den Grad, at Veier er aflagt for en Tid. – Saaledes kom Sognet Præst for kort siden og kjørte uden Hinder til Røn i Embedsforretninger om Formiddagen Kl. 10, om Eftermiddagen f. D. Kl. 3 kom han tilbage, da skyllede Havet over som en stridig Mølle Aae. Uagtet han kjendte Localet og brugte af muelig Forsigtighed, sank dog den ene Hest ned i Qvægsandet og Vognen var nær ved at velte Denne Skjebne traf samme Dag en Mand her fra Egnen, der kom med en tillæsset Vogn. Vognen kantrede, og baade den og han og Hestene bortreves af Strømmen; med megen Møie blev Alt bjerget. Ved den aarvaagne Veiinspecteurs Hr. Justitsraad Thagaard, Foranstaltning sikkres for Øvrigt de Reisende forsaavidt, at Sognefogden i Agger, naar Overskyllelse af Havet finder Sted, lader opsætte Pæle med Halmvisker som udvise hvor der kan kjøres med mindre Fare Dette bliver vel altid ufortøvet iværksat, men Havet kan med Et blive uroligt og skylle over før man veed det. Derhos kan Havets Overskyllelse være saa heftig og Bølgerne optaarne sig saaledes, at man ei bør vove sig til at kjøre paa de farligste Steder, for Havet lægger sig og Vand strømmen synke. - Af Foranførte lader sig med Vished slutte, at om Landeveien imellem Agger og Toft ei er ganske aflagt, bliver den dog under vestlige Stormvinde, især om Vinteren, altid usikker og farlig, ligesom den til enhver Tid er yderst møisom og keedsommelig. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Norge. Foruden den sørgelige Jldebrand, der nylig hjemsøgte Trondhjems Bye, er ogsaa en anden Ulykke nu hændet Jndvaanerne i det Trondhjemske: Det Skib nemlig, som Hs. Maj. Kongen havde sendt fra Østad til Trondhjem med 500 Tønder Korn, er forliist i Nærheden af Christiansund, hvorved desværre den høie Velgjørers ædle Hensigter ere af Elementerne blevne tilintetgjorte, og Manges glade Haab skuffet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
J europ. Aufseher anføres som noget Paafaldende, at alle raisonnerende periodiske Skrifter have i Aar en meget forringet Afsætning. Dette vil imidlertid aldrig forundre nogen, der veed, hvorledes de saakaldte Raisonnerere snakke frem og tilbage. Veirhaner ere vel ret nyttige naar man vil vide, fra hvilken Kant Vinden for Øieblikket blæser, men mere end høist nødvendigt er, giver dog ingen stirre paa deres Frem- og Tilbagevrippen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Jndskuddene i det russiske Laan beløbe sig nu til 35 Mill. Rubl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Den 22 Dec. har Prof. Bessel paa Observatoriet i Kønigsberg opdaget en kun igjennem Telescopen synlig Comet. Den stod samme Dag Kl. 7 og 7 i 103, 1 lige Høide, og 36248 nordlig Afvigelse, og bevæger sig dagligen omtrent 4 1/2 mod Østen og 1/2 mod Norden. Den ligner i Udseende alle telescopiske Cometer, har hverken Halle eller Kjærne, men er klar nok til letteligen at findes, naar man søger efter den. Naar den Klarhed ikke aftager, saa vil den endnu længe blive synlig, i det den fjerner sig fra Solen og bliver nordligere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Hertuginden af Devonshire har paa Forum i Rom ladet anstille Eftergravninger, som allerede have ydet godt Udbytte. Paa sin Bekostning har hun i den berømte Bodonis Bogtrykkerie i Parma ladet trykke en Pragtudgave af Horatses Reise til Brundusium, forsynet med Anmærkninger og Kobbere, til Textens Forklaring, og med en italiensk Oversættelse. Nu foranstalter hun en Udgave af Virgils Aeneis, hvortil leveres Kobbere af de af Virgil besjungne Steder og Pladse, tegnede af Roms første Konstnere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Thorvaldsens Merkur er nu færdig, og vækker almindelig Beundring. Guden forestilles i det Øieblik, han drager Sværdet, for at dræbe den nyligen indslumrende Argus. Af de gamle Statuer, som Konstneren restaurerer for Kronprindsen af Bayern, ere 17 allerede færdige. De ere lykkedes fortræffeligen og stillede offentligen til Skue. Det neapolitanske Hof har bestillet hos ham Modellen til en Bronzestatue, der skal forestille den nuregierende Konge til Hest. Hr. Corlett i Cork (i Jrland) eier en bebraisk Skuemynt, med Syrisk Chaldæisk Jndskrift til Erindring om Jesu Opstandelse. Den er af Kobber, blandet med Sølv, og betragtes, i det mindste af sin Eier, for den eneste hidtil bekjendte hebraiske Mynt af Kobber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Kjøbenhavns Børs d. 8 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 237, a vista 242. Amsterdam 2 M. 220. London 2 M. 9 1/2 Rbdlr. Spec. 248. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 14 s. Oblig. (uden Rente fra 11 Decbr. f. A.) 85 1/2 a 86. Norske Agsbksedler 19 a 20. Svenske Sedler 60 a 62 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Rettelser. No. 1. P. 7, Lin. 15. Partisk læs: Upartisk 11, - 24 Sprog læs: Folk No. 2. - 25, - 264 1/2 PC. læs: 4 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad, Gothos Sextende Aargang. No. 4. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Januari 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Det Kongel. Kjøbenhavnske Classe=Lotterie. (Jndsendt.) Materien om Classe=Lotterie=Planer er i den seenere Tid adskillige Gange omhandlet i offentlige Blade, hvor der og er bleven meddeelt Udkast til deslige Planer. Efter hvad der ved disse Anledninger har været anført om denne Sag i Almindelighed, og om den fordeelagtigste Spillemaade i Særdeleshed, synes det man kan betragte Tingen under 2 Hovedsynspuncter, nemlig saavel i Henseende til Forholdet mellem Lotteriet og Spillerne, som i Henseende til Spillernes Forhold indbyrdes. Hvad den første Punct angaaer, saa er udentvivl den Plan den fordeelagtigste for Spillerne (collective taget) hvorefter den mindste Rabat fradrages. J denne Henseende har det herværende Lotterie stort Fortrin fremfor det store Hamborgske. Da Ballancen over sidstnævnte Lotterie ikke er let at oversee, fremsættes den her Lotteriet bestaar af 2400 Lodder, af hvilke hvert egentlig kun koster 187 1/2 Mk. Banco, og hele Jndtægten er følgelig Bcomk. 330,000; derimod udbetales, efter Jndretningen af det 21de Lotterie, 8 Premier, ialt med 200,000 Bcomk. efter Fradrag af 14 pCt. med. 172,000 Bmk. Fremdeles 2400 Gevinster ialt 400000 Bmk., efter Fradrag af 10 pCt. med 300000 Bmk. hvori desuden fragaaer for hvert Lod 112 1/2 Bmk., som udgjør for 2400 Lodder. . 270,000 Bmk. Rest 90000 Bmk. Summa Udgivt 262,000 Bmk. For hvert 100 Bmk. Jndtægt udbetales da igjen paa det nærmeste 79 1/2 Bmk. og Lotteriet vinder saaledes fuldkommen 20 1/2 pCt. Denne Fordeel er i Planen skjult derved, at der i samme er fastsat, at et Lod skal koste i alt 250 Bmk., men at ethvert Lod i det mindste vinder igjen 125 Bmk., hvilke, efter Fradrag af 10 pCt., strax kunne indeholdes med 112 1/2 Bmk. i Jndskuddet, men siden igjen kortes ved Gevinsternes Udbetaling, hvorved Procenterne til Lotteriets Fordeel beregnes, ikke allene af det halve Jndskud der indbetales, men ogsaa af det andet halve, som hver Spiller supponeres at vinde igjen og som strax indeholdes. En lignende Ballance over det 22 store Hamborgske Lotterie giver det samme Resultat. - Ved det Kjøbenhavnske Klasselotterie derimod rabatteres kun 12 pCt., hvilket i alle Planer ligefrem er lagt for Dagen. Den Forfatter da, som for nogen Tid siden vilde anbefale os den Hamborgske Plan, fordi man derved vinder den halve Deel af sit Jndskud igjen, havde rimeligviis ikke opgjort den her fremlagte Ballance over Jndtægt og Udgivt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Naar derimod ved 2 forskjællige Lotterieplaner de samme Procenter rabatteres, saa er det indlysende, at begge Planer for Spillerne i Almindelighed ere ligge fordeelagtige. Men hvad der gielder for Spillerne sammentagne gielder ikke for hver enkelt Spiller; jo større Gevinster Enkelte erholde, desto mere maa de Andre tabe, og jo mindre Fleerheden taber, desto mindre kunne Enkelte vinde. Det vilde være et urimeligt Forlangende, at naar Jndskuddet til Lotteriet nedsættes og Gevinsternes Antal forøges, Gevinsterne skulle blive lige saa store som forhen. Naturligviis vil da ved en Plans Jndretning tages Hensyn til det spillende Publicum. Er det enkelte Formuende som spille, saa kan nok et Lotterie med saa, men store Gevinster bestaae, har man derimod mange mindre formuende Spillere, saa maa Planen indrettes saadan, at der ikke tabes for meget. Rigtig nok blive enkelte Spillere tillokkede ved de store Gevinster; men naar det større Antal i flere Aar bestandigen tabe, saa holde de op at spille og Lotteriet maa af sig selv bortfalde. Desuden, da Lotteriespil i Staten skal existere, fordi der ellers spilles udenlands, saa er det nok raadeligst at gjøre Indretningen saaledes, at den Enkelte ikke taber for meget. J denne Henseende synes Planerne til dette Aars Klasselotterie at være passende for Localet. Efter 1ste Afdelings eller Seddellotteriets Plan, beløbe Gevinsternes Antal sig nu til 2/3 af Loddernes, og efter 2den Afdelings til det Halve af Lodderne; man kan da i Gjennemsnit haabe paa een Lodseddel at vinde eller i det mindste ikke at tabe ved 1ste Afdeling 2 Gange i 6 Aar, ved 2den Afdeling hvert andet Aar. Rigtig nok kunne ikke mange haabe at gjøre stor Lykke ved disse Gevinster; men Spil er ogsaa Spil, og skal ikke ansees som en egentlig Erhvervelsesmaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
En vis Forfatter har bemærket, at der i anden Afdeeling egentlig kun er 172 Gevinster; da han ikke vil ansee Summer under 50 Rbdlr. for Gevinster; men dersom vi regne paa denne Maade, saa er ved den Hamborgske Plan Gevinsterne paa 400 Mk. Courant, som efter Fradraaf det Efterskud, som ved Udbetalingen korte ikkun beløber til 221 Bmk., meget mindre ansee som Gevinster i Forhold til et Jndskud af 137 Bmk., og herefter er i det store Hamborgsk Lotterie ikkun 23 Gevinster paa 2400 Lodder, Naar man ikke taber dette rigtige Forhold Sigte, saa synes det, at Spillerne i det Hele hav Anledning til at være fornøiede med dette Aars Lotterieplaner, omendskjønt det maa overlades enhver, om han overalt finder det for raadeligt spille i Lotteriet. Tratstidenden og Adresseavisen have nu meddeelt Planerne til begge Afdelinger af det 66de Kiøbenhavnske Classelotterie, ligesom den for dette Lotteries anden Afdeling allerede noget tidligere udtogsviis har været indrykket med nogle bemærk ninger i Fyens Stifts Adresseavis, hvorfra de siden har været optaget i dette Blad. Da 1ste Afdeling har en lignende Jndretning, som i de nærmest forangaaende Lotterier, saa hører man ikke meget tale om den, skjøndt det ikke bør blive ubemærket, at uagtet Gevinsternes Antal er ligesaa stort som forrige Aars, eller det 65de Lotteri saa er dog Friloddernes saavelsom Loddernes Anti det hele 5000 mindre end i sidstnævnte Lotteri hvilket naturligviis forøger Sandsynligheden for Spillerne, baade til de større Gevinster og til at slippe skadesløs fra deres Forsøg. Om anden Afdeling af indeværende Aars Lotterie, hører man derimod desto mere tale, da saa mange, vel ende uden at have gjort sig Umage for at forstaae den, beskylde den for en Uforstaaelighed, som Jndsenderen heraf ingenlunde kan tillægge den, da har tvertimod finder den ligesaa sindrig som simpel og fremsat med den meest detaillerede Udførlighed og Tydelighed; da den imidlertid maaskee i Førstningen af endeel Spillere vil misforstaaes, synes følgende Forklaringer at kunne tjene til nogen Oplysning i denne Henseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
(Slutningen i næste No.) Retfærdiggjørelse mod den i disse Blade No. 1, 1819, indrykkede Opsats: "det danske Sprog mishandlet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Det gjør mig ondt, at jeg ved den fortjente Dadel over Oversættelsen af den ved mig i Kjøbenhavn fordeelte Plan, til Udvidelse af den herværende Søebadeanstalt, samt Anbefaling af Herr Etatsraad og Ridder Brandis, ikke allene seer mig selv, men ogsaa denne udmærkede Mand, og mine herværende Venner compromitterede; jeg iler derfor at give Publikum den nødvendige Oplysning over denne mig høist ubehagelige Sag. Benævnte Plan, samt Anbefalingen af Hr. Etatsraad og Ridder Brandis, vare begge forfattede paa tydsk, og jeg lod dem i Kjøbenhavn selv oversætte i det danske Sprog, da jeg, en Udlænder, ikke vovede selv at paatage mig dette Arbeide.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Dr. A. W. Steuber, Physikus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
Indenlandske Efterretninger. Mariboe, den 8de Januari. Tjenestekarlen, der anden Juledag stial en Koe fra en Huusmand paa Christiansædes Gods, var saa forekommende, at han solgte bemeldte Koe til Eiermandens Naboe endnu førend han havde stiaalen den, og tillige saa betænksom, at han gik adskillige Omveie med den snart til den ene, snart til den anden Side, for at forebygge at de ikke skulde finde Sporet. - Mørkets Børn ere klogere end Lysets. - Paa Herre Borgen Kierstrup her i Lolland er nylig ved Jndbrud i Hollænderiet og Bryggerhuset bortstiaalen 2de Kobberkjedler paa adskillige Spande Vands Størrelse. - For nogen Tid siden vilde ogsaa nogle Tyveknægte gjæste en velhavende Huusmand i Raae, under Grevskabet Knuhtenborg; de kom ind igjennem Vinduet, opbrød et lidet Skab, men finge Jntet, uden et Par Strømper og 1/4 Pd. Tobak. – Ligeledes blev for en Tid siden et Kalveskind bortstiaalen fra en Huusmand sammesteds. - J forrige Uge fandt en Kone i Saxkiøbing sin Grav i en Brønd. - Jgaar Eftermiddag faldt Staldkarlen paa Engestofte paa det ulykkelige Jndfald, at hænge sig selv i et Træe i den saakaldte Holmeskov. J en Række af Aar havde han været i Hr. Oberstlieutenant v. Vichfeldts Tieneste. - Ogsaa har Baxekunsten funden Tilhængere og Dyrkere i Mariboe, ikke som i Nakskov imellem Mandfolk, men imellem det saakaldte smukke Kiøn. Dette var Tilfældet den 3 Januari om Aftenen. Længe var Seieren uvis; men i det meest afgjørende Øieblik, rykkede tilfældigvis en frem af Arriergaarden, der understøttede Danneqvinden med en Stok, som bestemte Udfaldet. Nu opløftedes en Røst og der raabtes: Hurra! Den Danske vandt. - Man begynder nu ogsaa her i Mariboe at vise adskillige Geniestreger, det er i Nutidens Sprog - Drengestreger. Saaledes har nylig nogle kaade Lapser om Natten funden for godt at flytte et Bagerskildt fra sit Sted og at sætte det op til Politiebetjent og Skomagermester Golbecks Dør, og at lægge en sneehvid slagtet Hane uden for den anden Politiebetjents, Glarmester Jørgensens Dør. Nok en anden Dito med Messingskruer: Samme Aften fandt ligeledes nogle kaade Knægte paa, at gaae ind i en Kjøbmands Stue her i Byen da han med Familie opholdt sig i sit Sovekammer, imedens nu den ene af dem holdt paa Sovekammerdøren, gave de andre dem til at dandse, huje og skrige inde i Stuen. Det var høiligen at ønske, at slige kaade Knægte, dog eengang forAlvor maatte føle Retfærdighedens hævnende Arm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-01-12
J afvigte Aar er ved Mariboe Forligelses Commission foretagne 48 Sager, forligte 28, til Retten henviste 20 og der indstevnte 6. Ved Politieretten ere foretagne 7 Sager, forligte 5, og paadømte 2. – J disse Dage har her været Torsk fra Thiersted, der ikke har været Tilfældet i en heel Række af Aar; ligeledes er og i denne Tid seet i Thiersted Strand, som noget høist sjeldent og usædvanligt, en stor Sælhund.