JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
J Nationalbankens forenede Bestyrelse blev der den 2den, 3die og 5te de afholdt en Forsamling, hvori der bl. A. blev forelagt og sanctioneret et provisorisk Reglement for Bankcontoiret i Aarhuus. Ifølge dette er Dispositionen over samtlige Contoirets Forretninger (med Undtagelse af directe Laan i faste Eiendomme, som ene kan bevilges af Directionen) overdraget til de to ved Contoiret ansatte Embedsmænd, Kasserer og Bogholder, saaledes, at i Tilfælde af Dissens den Førstes Stemme i Almindelighed skal være den afgjørende; kun hvor Spørgsmaalet er og at foretage en Forretning, saasom antage en Vexel eller ikke, og deslige, skal den benægtende Mening have Fortrinet. Om enhver saadan Meningsforskjellighed skal iøvrigt nøiagtig Oplysning, indføres i Contoirets Resolutionsprotocol. Foruden disse tvende Embedsmænd er det fremdeles anseet nødvendigt til Bankens Sikkerhed at beskikke en paalidelig Mand til Revisor og Cassecontrolleur. Samtlige Omkostninger ved Contoirets Indretning havde beløbet c. 16,700 Rbd., hvoraf den egentlige Bygning med Tilbehør havde medtaget 12,767 Rbd. 19 s. Som bekjendt, havde flere betydelige Handelshuse i afvigte Februar Maaned standset med Betaling. Da denne Standsning skeete havde Banken i Hænde paa disse Huse Vexler a) i rede Sølv, et Beløb af 111,366 Rbd. 62 s. hvoraf er betal eller ventes og gandske kort Tid betalt 41,393 Rbd. 30 s., igjen 69,973 Rbd. 62 s. b) i Sedler og Tegn, 37,783 Rbd. 28 s., hvorfra paa samme Maade af gaaer 36,936 Rbd. 28 s., igjen 847 Rbd. c) og Hamborger Banco 65,949 Bcomk. 3 s., hvoraf ligeledes kan fraregnes 17,000 Bcomk., igjen 48,949 Bcomk 3 s. Af de betydelige Summer, som herefter ikke for Tiden kunne ventes betalte, haabede Directionen dog, at Banken ved et Arrangement, hvorom den var traadt i Underhandling, vilde erholde en stor Deel dækket i Løbet af nogle Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Efter Forlydende vil Studenterforeningen. anden Forestilling til Fordeel for det Thorvaldsensk Museum blive given Onsdagen den 18de April, paa Vesterbroes nye Theater. Foruden Selskabets Medlemmer ville og, ligesom ifjor, Damer have Adgang dertil Slagelse. Den 10de April afbrændte af Appels berggaarden i Hyllested Sogn Ladelængden, som nye lig var opført efter en Jldebrand paa Gaarden Aaret 1836. Aarsagen til Jldens Opkomst har endnu ikke været at opdage. Dagen efter afbrændte er Huus og en Gaard i Erdrup, Hemmeshøi Sogn. Jlden opkom i Huset, hvor Beboerne vare fraværende, og udbredte sig strax derfra til Gaarden, hvor næsten Jntet blev reddet. Som ved et Under blev et 4 Aars gammelt Drengebarn, der under Jldens hastige Udbredelse var bleven forglemt i en af Stuerne i Gaarden, frelst derved, at det var kommet til at staae bagved en Dør, som var faldet tilbage mod Væggen, og Noget faldet for Døren, saa at Barnet ikke kunde skyde den fra sig, hvorved det stod mellem Væggen og Døren, imedens Jlden brændte i Huset omkring det, indtil man havde faaet saameget Magt over Jlden, at man kunde komme til at frelse det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Odense, den 17de April. J disse Dage er Mølleren fra Ravnholdt indbragt her til Hospitalet, han har to Steder faaet Armen knust af Qværnen, men man haaber dog, at han er uden Fare. - Nogle Haandværkere og andre fra Kjerteminde, som vilde til Markedet paa Samsøe, havde den Ulykke, da de vare komne noget ud paa Vandet, at der gik Hul i Bunden af Baaden; men ved at tage nogle Køie klæder og stoppe i Hullet og kaste de fleste af deres Varer og nogle Tønder Brændeviin overbord, lykkedes det dem ved god Vind at naae ind til Kallundborg, hvor da Baaden, efterat de vare komne i Land, nieblikkelig sank.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Kiel, den 16de April. Dampskibet Frederik, den Sjette, afgaaet i Søndags Morges fra Kjøbenhavn, er i dette Øieblik Efterm. Kl. 6) indtruffet hertil med 65 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Rendsborg, den 15de April. Vi havde saa sikkert ventet at see vor Konge her i Sommer, især da endnu for nogle faa Uger siden alle Bestemmelser, tydede derpaa, og Kongen af Hannover havde anmeldt sin Ankomst hertil. Men nu erfares, af en kongl. Armeebefaling, at Troppemønstringen i d. A. skal finde Sted ved Aarhuus i Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Handel og Skibskart. Ifølge en kgl. svensk Anordning af 9de ds. er Tolden paa Rug og Rugmeel som indføres til Sverrig indtil den 15de Juni næstk. nedsat til des Halve. For Hvede og Erter er Tolden bleven uforandret. Fra Wismar skrives: Raps= og Hørfrøe=Forraadene ere ryddede her." Og fra Libau. Her opkjøbes meget Rug, Byg og Havre for svensk Regning."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Briggen Nornen, afgaaet fra Khvn. den 2den April, bestemt til Østersøen, er den 7de kommet ind til Terne ved Carlsham, da en østlig Storm havde aldeles tilstoppet Farvandet med Iis, saa at der ikke var aabent Vande at see. Ogsaa mellem Sandhammar og Bornholm havde der paa samme Tid været overmaade megen Iis. - Ved Gothenborg er Jsen endnu (9de April, saa stærk at man kjører paa den med svære Læs til Varge. Rug betales der med 13 Rd. Sv. Bco. Dansk Byg, at levere der ved aabent Vande, er kjøbt til 7 Rd. 32 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Auctioner. Den 23de April i Khvn. over Manufacturvarer, tilhørende Kbm. Blochs Enkes Fallitboe. Den 25de over chinesiske Varer, tilh. det asiatiske Compagnie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Den 30te over Jsenkram, tilh. Jsenkræmmer Karmarks Fallitboe. Dødsfald. Friederich Hahn, Skpr. P. Poulsen, Chr. Ryder, Rugbrødsbager Ditmann, Oline Offersen, Enkemadame Kragh f. Weinsang, Alle i Khvn. Elfriede Faber (Biskop Fabers 12aarige Datter) i Odense. Kjøbmand J. Fr. Worm i Nyborg, Sognedegn Rhenlænder i Haun løv. Postmester og Landinspecteur Gylding i Nykjøbing, paa Morsøe. Dreielsvæver og Dannebrogsmand Ebert i Veien, Ribe Stift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Kbhvns Børs=Cours den 17de April 1838. Hamborg, 2 M. a vista 201. Spec. 202 – 12 Mk. 2 s. 4 pC. kgl. Obl. 91 1/2 Nat. Bk. Obl. (4 Febr. 1820. 102 1/2 a 103. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 102 1/2 a 103.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Ved den 1384 Trækning i Altona udkom: No. 41. 57. 20. 66. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Reisende. Med Færgefartøiet fra Aarhuus til Kallundborg: Generalkrigscommissair v. Krag, Capt. Reiersen, Studen Reiersen, Elev ved Sorøe Academie A. Moltke, Handelsbetjent Koch. Fra Kallundborg til Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Frue Kammerraadinde Kirketerp med 5 Børn og Gouvernante; Hr. W. Graseling. Med Paquetten de 2de Søstre til Khvn. Student A. Fleischer, Cand. philos. Myhlensteth, Skuespiller Petersen, Handelsbetjent Krukkom, Student I. CohuTobakspinder W. Cohn, Handelsmand Pedersen, Jfr. Bærentzen, Murer Preis, Skibstømrer H. Thomsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 30te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Vedkommendes Begjæring og formedelst Forpagtnings Fratrædelse, paa Gaarden Steensmark i Hammelev Sogn, afholdt offentlig Auction over en Deel Heste, Trækstude, Køer, 60 Faar med Lam, Vogne, Plove, Harver, Sengeklæder, Kjedler, Kar, m. m., hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Grenaae, den 14de April 1838. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Efter Begjæring af Gaardmand Rasmus Nielsen i Sepstrup, Them Sogn, bliver Mandagen den 30te dennes, om Formiddagen Kl. 11, afholdt offentlig Auction over en ham i bemeldte Bye tilhørende Gaard med underliggende Eiendomme, ansatte for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 2 Alb., Skovskyld 4 Alb., tilligemed 2 Engparceller fra Asklew i bemeldte Sogn af Ager og Engs Hartkorn 1 Skpr. 3 Fdkr. Alb., samt Konge-, Korn- og Qvægtienden deraf Den i Gaardens Jorder nedlagte Rugsæd, saavelsom endeel Besætning følger i Kjøbet. Til Gaarden haves betydelig Engbjergning, samt Gjerselhugst. - Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes, afholdes i den sælgende Gaard, og kunne Conditionerne forinden erfares her paa Contoiret. Thyrsting=Wrads Herreders Contoir, den 13de April 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Dampskibet Dania" afgaaer første Gang fra Aarhuus til Kallundborg Torsdag Morgen den 26de April, og vedbliver saaledes fremdeles sine Toure fra Aarhuus hver Mandag og Torsdag Morgen præcise Kl. 8, og fra Kallundborg hver Søndag og Onsdag Morgen ligeledes Kl. 8, hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Færgecontoir, den 20de April 1838. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Skiveskydning. vorder, med høie Øvrigheds Tilladelse, afholdt hos Undertegnede i Hastenbroe den 30te April over en Deel moderne efter Tidens Brug nyt forarbeidet Sølvtøi, ialt til Værdi 192 Rbd. Skydningen begynder om Morgenen Kl. 8. Der skydes med Stangrifler paa 170 Alen, store Rifler paa 130 Alen, og med glatte Bøsser paa 80 Alens Distance. Hastenbroe, den 18de April 1838. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Formedelst indtrufne Omstændigheder agter jeg underhaanden at sælge min eiende Gaard, beliggende i Nørregade tæt ved Amtstuen. Den er særdeles pas Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. sende for en Garver eller Farver, især for den Første, da ingen Garver er her i Byen. Weile, den 14de April 1838. Kaysen. M. Duer. i Hadersleben,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Spediteur & Commissionair, anbefaler sig dHrr. Handlende under Forsikkring af promte og reel Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
At jeg Undertegnede er flyttet fra Tangen til Skolegade No. 32 undlader jeg ikke at bekjendtgjøre for mine ærede Kunder som hidtil og fremdeles ville beære mig med deres Søgning. Aarhuus, den 20de April 1838. S. Frydensberg, Bagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Varme Søbade
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
kan fra i Dag af daglig bekommes paa Skolegaden No. 33. M. Warberg. Den 20de April 1838. Et Æsel, helst med tilhørende Pak Saddel, ønskes snarest muligt tilkjøbs af Prokurator Jngerslew i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Hørfrøe og Bygfrøe kjøbes og betales efter Qvalitet med de høieste Priser af C. B. Fransing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Hør, heglet og 3 & 4 Bands, er nylig arriveret og faaes billig hos C. B. Fransing. Til Sæd, faaes godt reent Hørfrøe, raadet Byg og Havre, hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Friske Citroner og Appelsiner faaes billig hos H. C. Bursche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Kløver-Frøe, kan fremdeles bekommes hos Joh. Fr. Kuur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Citroner og Appelsiner sælges af Joh. F. Kuur. 3 og 4 Bands-Libauer-Hør, samt bedste RiggerSædehørfrøe af forrige Aars Afgrøde, udsælges til billige Priser af A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Godt 3 & 4 Vands Hør, nylig arriveret, sælges billig. M. H. Ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Hør & Hørblaar, er arriveret og kan igjen bekommes hos J. H. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Skudsmaalsbøger kon faaes for den i Bøgerne bestemte Priis hos Bogbinder Fabricius. paa Frederiksgade Nr. 59.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Hermed et følgeblad. Fölge-Blad til Stiftstidende. Farhuus April 1838. Fredagen den 20 Forlangte Jndrykkelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
J Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende Nr. 45. har Borgemesteren i Horsens udviklet de Grunde, hvorfor man i Horsens ei har valgt en Raadmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Justitsraad Ræder gaaer ud fra den Anskuelse, at Ansættelse af borgerlige Raadmænd, uden Hensyn til Antallet af de af Kongen udnævnte Magistrats=Personer, aldeles passer i det System, Provindsialstænderne have fulgt i deres Forslag om Communal-Anordningen for Kjøbstæderne, at nemlig Magistraten og Borger=Repræsentanterne i Almindelighed skulde kunne tage Beslutninger og Alt, hvad der angik Byens Oeconomie, naar de enten vare aldeles enige, eller i Tilfælde af Meningsforskjellighed 2/3 af hele Forsamlingen stemte for Beslutningen, og at Magistratens Formand skulde kunne standse Udførelsen, hvis han fandt at den tagne Beslutning var stridende mod Lovene. Da Regjeringen imidlertid ikke har antaget dette System, idet der vel ved Forordningen er indrømmet Magistraten og Borgerrepræsentanterne forommeldte Myndighed, naar de ere enige, men, naar begge Autoriteter ere enige, Sagen skal indstilles til høiere Decision, saa formener Ræder, at det er klart, at Magistraten, efter det af Regjeringen fulgte System, ikke kan sammensættes af saadanne Elementer, at det for sammes Pluralitet kunde blive muligt, ved at erklære sig enig med Repræsentanterne, at tilsidesætte Statens eller det Offentliges Tarv, hvilket formeentligen vilde blive Tilfældet, naar der i Magistraten blev ansatte flere borgerlige Raadmænd end der ere kongelige Embedsmænd, og at der som Følge deraf ikke kunde ansættes mere end een borgerlig Raadmand i Horsens, hvor Magistraten ikkun bestaaer af een kongelig Embedsmand. Men naar Magistrats-Collegiet ikkun bestod af 2 Medlemmer, vilde det første Medlem stedse overstemme det andet, og saaledes faae Eneherredømmet, og Raadmanden følgelig være uden Magt og Betydning som Leed i Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Naar Justitsraad Ræder yttrer, at Raadmanden, er hverken meere eller mindre end en Borgerrepræsentant, der for en vis Tid har Sæde i Magistraten, gaaer han ud fra den Forudsætning, at de borgerlige Raadmænds Virksomhed ene er indskrænket til Byens oeconomiske Bestyrelse, og at de ei skulle deeltage i Magistratens øvrige Forretninger. Men denne Forudseetning ansee vi som feilagtig. Forordningen fastsætter kun i Almindelighed, at de borgerlige Raadmænd skulde tage Sæde i Magistraten tilligemed de beskikkede Øvrigheds=Personer, uden at angive nogen bestemt Kreds, inden hvilken disse særskildte skulle virke; – og vi formene, at der i hele Aanden af den nye Communalforfatning bør søges tilstrækkelig Grund, til at antage, at de i det Væsentlige skulde deeltage i alle Magistratens Forretninger, og at i al Fald efter Localiteterne kunde gjøres Modificationer heri, og enkelte Grene undtages, hvilket alt kunde bevirkes ved de færlige Regulativer for de enkelte Byer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Foruden i Forening med Repræsentanterne at forestaae Byens indre Huusholdning og oeconomiske Væsen, hører det i Særdeleshed til Magistratens Virkekreds at lede Communens og dens Jndvaaneres statsborgerlige Forhold, forestaae de i Forbindelse med samme staaende Anliggender overeensstemmende med Lovene, og bidrage til at Communen, som et Leed af hele Staten, værdigen og kraftfuld forsvarer den samme anviste Plads til Opnaaelsen af det sæl leds Statsøiemed. Det er i sidstnævnte Henseende at Magistraten navnligen har at ordne og bestemme det Fornødne angaaende de forskjellige Næringsveie efter Lovens Bud – forestaae og lede Laugene, – deeltage i Bestyrelsen af de Stiftelser, som ei ere communale – udføre hvad der paalægges dem af Regjeringscollegierne til Statens Tarv, – afgive Erklæring over Andragender og Klager forsaavidt disse ei angaae en oeconomisk Gjenstand, m.m. J alle disse Grene handler og virker Magistraten ene og uden Forbindelse med Repræsentanterne; de anførte, Magistraten som Øvrighed særligen paaliggende Forretninger, udføres deels ved at tage Beslutninger og foranstalte udført hvad der efter Loven skal udføres, - deels og væsentligen ved at afgive Erklæringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Naar Magistraten blot bestaaer af een kongelig Embedsmand og een borgerlig Raadmand, da er det vel sandt, at ved Beslutninger der skal tages, i Tilfælde af Menighedsforskjellighed, hiin har den afgjørende Stemme. Men skal vi da ikke ansee det for at have nogen Betydenhed, at den kongelige Embedsmand har ved Siden af sig en agtet Borger, der med practisk Blik og Erfaring, ofte forbinder fleersidig Dannelse, og som kan give mangt et godt Raad og Vink i Anliggender hvor juridiske Kundskaber og Forretnings=Routine ei gjøre Udslaget? Kan og bør man ikke vente at den oplyste retsindige Embedsmand ved mange Leiligheder af denne hans Medhielper lader sig bestemme til at fravige en forudfattet Mening? Raadmanden faaer derved en gavnlig Jndflydelse som Embedsmanden ei maa frygte for eller modarbeide, men tvertimod ansee ønskelig. Hvor der skal afgives Erklæringer, og Borgemesteren og Raadmanden ei ere enige, da staaer det denne frit at fremsætte sin særskildte Mening. Sagen drøftes derved fleersidigen, og naar den kommer til høiere Auctoriteter, veies ligesaavel Raadmandens som Borgemesterens Grunde, og Raadmandens Virken er her ei uden Betydning. Paa denne Maade kommer Borgerstandens Jntelligents til at gjøre sig gjældende i Bestyrelsen ogsaa udenfor Huusholdningens snevre Kreds. Bestyrelsen kan ei heller andet end derved vinde Tillid hos Borgerne, der i den Jndvirkning en af deres Repræsentantere valgt Medborger faaer paa Anliggenderne, upaatvivleligen vil søge en Garantie mod den Embedsaristokratie, mod hvilken der, ofte med og ofte uden Grund, i vor nuværende Udviklings=Periode drages til Felts. Den borgerlige Raadmand bliver et Leed der nøiere forbinder Borgemesteren til Borgeren, og denne vinder derved i Styrke og Kraft til at virke til Almeenvellet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Jfølge den Betydenhed som Raadmanden efter vor Formening saaledes har, selv i de Byer, hvor han ene har Sæde i Magistraten ved Siden af en enkelt kongelig Embedsmand, kunne vi ei andet, end ansee denne Post, som hæderlig, og den Adgang der gives Borgerne til at opnaae en saadan, maa upaatvivleligen hæve Borgerstanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Justitsraad Ræder opkaster det Spørgsmaal, hvorfor Raadmanden ei, naar han skal have Sæde og Stemme lige med de kongelige Embedsmænd, ogsaa maa i et og alt være kongelig Embedsmand som hans Colleger. Aldeles tydeligt er det os ikke, hvad Forfatterens Mening egentlig hermed er. Den kongelige Embedsmand udnævnes umiddelbar af Kongen, han lønnes, og at være Embedsmand er hans Levevei. Den borgerlige Raadmand vælges vel af Repræsentanterne, men hans Valg maa confirmeres af Kongen; han er altsaa ligesaavel som Embedsmanden, for de 8 Aar han fungerer, ansat af Kongen. At han tillige driver en borgerlig Næringsvei, naar han har en saadan, og at han ei nyder Løn, er jo tildeels en uundgaaelig Følge af hele Indretningens Natur. Vi indsee derfor ei, at der er nogen saadan Forskiel mellem den borgerlige Raadmand og den kongelige Magistrats=Person, at den kunde hæves uden at forandre hele Organisationen og derved tillige modarbeide det tilsigtede Gode. Det er Forordningens § 1, der udtrykkelig paabyder, at Byens oeconomiske Bestyrelse tilkommer Magistraten i Forening med Repræsentanterne; disses Virkekreds og Stilling til Magistraten er derved bestemt. Naar Justitsraad Ræder yttrer, at det for en enkelt Raadmands Ansættelse vilde være at foretrække, om Borgemesteren brugte Repræsentanterne som Raadmænd, da maa vi tilstaae, at vi finde denne Yttring noget paafaldende. Lovgiveren gjør en udtrykkelig Distinction mellem en borgerlig Raadmands og Repræsentanternes Stilling. Denne Forskjel kan Borgemesteren paa egen Haand neppe ansees competent at hæve, og tvivlsomt vil det i al Fald stedse være, om Repræsentanterne vilde lade sig bruge som Raadmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Disse faa bemærkninger have vi saa meget meere fundet os opfordret, at fremsætte offentligen, da en Stemme fra en saa almindelig erkjendt dygtig og retsindig Embedsmand som Hr. Justitsraad Ræder ikke vil være uden Vægt, og ved korteligen at udhæve de væsentligste Grunde, der kunde anføres mod hans yttrede Anskuelse, har vi villet bidrage vort til at gjøre den omhandlede ikke uvigtige Sag til Gjenstand, for alle Vedkommendes nøiere Overveielse. Vi kunne iøvrigt let forestille os, hvad der især har indvirket paa Hr. Justitsraad Ræders Anskuelse, med Hensyn til den omhandlede Sag, det er upaatvivleligen Bevidstheden om, at han med den bedste Villie og Sagkundskab hidtil heldigen i Forening med Byens Borgere har virket til Gavn for Holsens, og at han ved den Agtelse og Tillid han har erhvervet, har modarbeidet den Opponion, der ofte haves mod den Embedsmand der staaer ene som Forstander for en Commune. Han troer muligen derfor, at man ei bør sætte paa Spil det Gode man er i Besiddelse af, for en uvis Udsigt om noget bedre, der kunde opnaaes ved en Forandring. Jmidlertid bør man dog unægteligen ogsaa betænke, at det ei er tilstrækkeligt, at en enkelt Mands Personlighed sikkrer en god Bestyrelse for en kort Tid, men at tvertimod en hensigtsmæssig Communalforfatning bør indeholde de fornødne Garantier for en, paa det Heles Vel beregnet Administration til alle Tider og uden Hensyn til enkelte Personligheder, og det er det, der netop er tilsigtet ved Forordningen af 24de October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Jndsenderen af disse Linier er Medlem af en Kjøbstad Commune her i Danmark og har, som saadan, med den meest levende Jnteresse modtaget og søgt at opfatte Anordningen af 24de October 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Den i Horsens tagne Forholdsregel, ei at andrage paa Ansættelse af en borgerlig Raadmand, saavelsom de af Hr. Borgemester Justitsraad Ræder i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende Nr. 45 udviklede Grunde for denne Forholdsregel, er saa langt fra at stemme med min Anskuelse af Anordningens Ord og Aand, at her snarere synes mig at fremtræde den aabenbareste Modsætning af samme. Lignende Meninger have flere af mine Medborgere yttret. Da imidlertid Hr. Justitsraad Ræder er almindelig erkjendt for en ligesaa kundskabsrig som duelig Embedsmand, har jeg frygtet for at denne vores Anskuelse ikkuns var en Følge af, at vi endnu ei vare modne nok, til aldeles at sætte os ind i Sagen, og jeg har desaarsag i denne Anledning corresponderet med et Par Mænd, der i enhver Henseende kunne have og virkeligen ogsaa ere i Besiddelse af de Erfaringer og Kundskaber, der udfordres for at afgive en motiveret Dom over denne Sag. At en frifindet retlig, for Personligheder blottet, offentlig Discussion over de offentlige Foretagender i Staten især er et af de Midler, der skal vække os Danske af den Udeeltagelighed for det Offentlige, som man hidtil, muligen ikke uden Grund, har dadlet hos os, dette vil vel neppe kunne nægtes, og jeg troer derfor ikke at handle urigtig, ved med de Vedkommendes Samtykke, at bekjendtgjøre de Bemærkninger der paa den oven antydede Maade ere fremledte ved den Horsenske Bestemmelse og Ræders Grunde for samme, overladende til Enhver, der ligeledes maatte interessere sig herfor, nøie at prøve hvad der er sagt for og imod, og derefter ei allene affatte sin private Dom, men endog sin offentlige Færd, for saavidt som det maatte blive Nogen af os til Deel, at have Stemme i de fremtidige indsendende Forslag til endelige Regulativer for Kjøbstæderne. Maatte nu de her saaledes fremsatte bemærkninger, netop ved deres Afvigelse fra Meningsyttringen af en Mand som Justitsraad Ræder, tjene til at vække forøget Jnteresse for Communalbestyrelsen i Almindelighed, og i Særdeleshed lede til nøiere Tænksomhed over, og Kundskab til de vigtige Fordringer Communerne ere berettigede til at gjøre de Mænd, der skulle affatte Forslagene til de endelige Regulativer, da er min Hensigt opnaaet. Sluttelig maa jeg dog tilføie: i den Commune hvoraf jeg er Medlem er foretaget Valg paa Raadmand, og denne Post beklædes ikke af Jndsenderen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Bekjendtgjørelser. J Aftes Kl. 10 bortkaldte Gud til et bedre Liv min kjere Tante, Madame Elisabeth Sophie Colding, Enke efter afdøde Pastor Borgen i Kiørup, efter flere Aars tiltagende Svaghed og 2 Dages Sygeleie, 78 Aar gammel. - Dette Dødsfald bekjendtgjøres herved for fraværende Familie og Venner. Kiørup, den 14de April 1838. Anna Jvare Wandborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
Marked ved Hadsund. Jfølge kongelig Resolution af 28de Marts 183, skulle 2de Markeder afholdes aarlig, for det Første i 4 Aar, fra Begyndelsen af Aaret 1838 at regne, paa begge Sider af Mariager=Fjord ved Had sunds Færgested, det ene om Foraaret, det andet om Efteraaret, til Forhandling af Heste, Fæekreature, Korn, Trævarer, hjemmegjort uldent Tøi og Lærred, samt Pottemagervarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-04-20
At dette Marked i indeværende Aar vil blive afholdt paa den søndre Side af Fjorden i Randers Amt den første Torsdag i Mai og October Maaneder, og paa den nordre eller Aalborg Amts Side Dagen efter, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Randers Amthuus, den 5te Marts 1838. W. Lorentz.