Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-12-01
Nyeste Post-Efterretninger. Man har i Hamborg faaet den vigtige Efterretning fra Constantinopel dateret den 25de October, at Krigen er udbrudt imellem Persien og Tyrkiet, at Tyrkerne ere slagne og at Persierne have begivet sig paa Marschen til Bagdad og en Handelsskrivelse fra Constantinopel af samme Datum tilføier endog: at Perserne vare i Begreb med at rykke ind i Bagdad og at Porten havde den 24de afsendt 30 Tartarer til forskiellige Egne af de asiatiske Provinser for at bevirke en Opstand i Masse mod Perserne. (Det er besynderligt nok, at de Franske Blade have for længe siden omtalt denne Krig som et Rygte; men som man ikke har skiænket nogen Tillid.) – Efterretningerne og Grækernes betydelige Seier ved Thermopyle bekræftes. Den Tyrkiske Armee var afsendt for at erobre Peloponnes. Den blev commanderet af 4 Paschaer, af disse ere døde den fornemske: Bekier-Pascha i Larissa, førend denne Catastrophe, hvorpaa de Tropper, som han commanderede trak sig tilbage og adspredte sig. De 3 andre Paschaer fortsatte deres Marsch til Zitun, hvorpaa de efter 3 Dage rykkede frem mod Thermopylæ. De overnattede i Landsbyen Melos; derfra lode de Grækernes Stilling recognoscere ved 300 Mand. Disse bleve den 5te September lokkede af Grækerne i et Baghold og nedsablede paa 60 Mand nær. Den næste Dag rykkede den heele Tyrkiske Armee fremfor at bryde igiennem Grækernes Linier, og betvinPasserne; men her fandt de den tapperste Modstand. Endelig beholdt Grækerne Overmagten; 1200 Tyrker bleve paa Pladsen. Seiervinderne bemægtigede sig 300 Vogne med Levnetsmidler 7 Kanoner, mange Krigsfornødenheder, 17 Faner, mange prægtige opsadlede Heste og en Mængde andre Ting. Mimin Pascha blev egenhændigen dræbt af Capitain Guras. Saim Pascha blev saaret og vankede omkring i Skovene med Resten af de Flygtede. Man troer at kun faae af dem ville undkomme. Grækerne ville efter denne Seier rykke frem mod Zitun, da det ikke er at vente, at en Armee vil saasnart rykke imod dem. Ogsaa er den vigtige Efterretning indløben, at Grækerne have erobret Fæstningen Acro-Corinth, som ligger paa den Jordtunge, som forbinder Morea med Fastlandet; ogsaa der have de gjort et stort Bytte af Vaaben og Munition ligesom i Tripoliza. Denne Erobring er af yderste Vigtighed da den sikkrer Besiddelsen af denne Halvøe. Men hvad der endnu meest vil sikkre den, er at Enigheden tager til imellem de Græske Anførere, som nu alle have erkiendt den provisoriske Regiering i Morea, som er bleven proclameret den 14de September, og handle efter dens Befaling. Da Seiers efterretningerne saavel fra Albanien, Thessalien og Maredonien bekræfte sig, saa har man Grund til at haabe et lykkeligt Udfald for den Græske Revolution. - Ogsaa erfarer man nu fra Candia, hvor man havde sagt at Tyrkerne igien havde faaet Overhaand, at Jndvaanerne have oprettet en provisorisk Central-Regiering hvorved den bedste Eenighed finder Sted. Den bestaaer af 12 af de meest agtede Jndvaanere, som have udvalgt en Dictator paa 1/2 Aar. Candioterne have nu erobret heele Den paa 2 Fæstninger nær. Senatet i Calamatta har udstædet en Proclamation til Borgerne i de forenede Stater, hvori de have opfordret Amerikanerne, som tilforn have fægtet for deres egen Friehed, at komme Efterkommerne af det gamle frie Grækenland til Hielp. Man fryder sig over i udenlandske Blade, at Grækerne, kunne begynde at hielpe sig selv; thi derved ville de erholde den bedste Friehed og Uafhængighed, og kunne de først opnaae at blive en selvstændig Nation; saa vil det ikke siden mangle dem paa Venner og Understøttelse. – Man har i Leipzig faaet, som det hedder paalidelige Efterretninger, fra Corfu og Triest om den Græske Flaade. Den har havt betydelige Fægtninger med den Tyrkiske, og tilbragt den store Tab, uagtet Hielpe-Escadrene fra Algier, Tunis og Ægypten vare stødte til den, saa at den forenede Tyrkiske Flaade bestod af 52 Skibe, hvoraf 4 Orlogskibe, 6 Fregatter, 3 Corvetter og 39 andre, deels Krigskibe og deels Transportskibe. Denne Flaade var først løben ind imellem Morea og Fastlandet for at forstærke Patras og forat operere imod Søestæderne Galaxidi og Mesolongi. J den første af disse Byer lykkedes det den at opbrænde nogle Græske Handelskibe, men som vare gandske tomme; Jmidlertid tilføiede Grækerne Tyrkerne megen Skade ved at skyde paa dem fra Strandbredden; men i Messolongi kunde de ikke udrette noget, da Modstanden var for heftig; og da de fik Efterretning om, at den Græske Flaade nærmede sig. Denne Flaade, som bestaaer af mere end 200 Skibe har deelt sig i 3 Afdelinger, saa at 80 krydse i Archipelet paa hiin Side af Cerigo, 146 i de Joniske Vande paa denne Side af Cerigo og 28 udgiøre Avantgarden. Det var denne Avantgarde, som mødte den Tyrkiske Flaade, da den kom tilbage fra Bugten ved Lepanto i Egnen ved Zante, og angreb strax den Tyrkiske Flaade, endskiøndt den var saa overlegen og Vinden var til dens Fordeel. Desuagtet lykkedes det Grækerne, at afskiære 14 Skibe, som deels bleve tagne og deels strandede saa at kun 40 kom tilbage til Zante.