JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
Creditorerne efter afdøde. Schæfer Johan Schrøder paa Nielstrup, Tjenestekarl Niels Mathiasen paa Jdalund, Gaardmand Søren Jørgensen i Skielstrup, under Grevskabet Hardenberg-Reventlows østre Districts Skiftejurisdiction, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Birkecontoiret paa Baroniet Guldborgland, den 17de August 1833. Trav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
De, som have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Gaardmand Rasmus Andersen i Stokkemarke, under Grevskabet Knuhtenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til derom at melde dem for mig, som committeret Skifteforvalter. Knuhtenborg, den 19de August 1833. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
Stævning. Carl Gottfried Krüger, Hans kongelige Majestæts virkelige Justitsraad og Birkedommer paa Falster, gjør vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Dahlstrom, som Sagfører for Huusmand Niels Rasmussen af Marebech Bye i Weggerløse Sogn, bliver, ifølge dertil under 16de Novbr. 1832 allernaadigst forundt Bevilling, den eller de, der kan gjøre nogen Fordring gjældende efter følgende Documenter, nemlig: a) en af Adrian Adriansen til Madame Wiibyes i Stubbekjøbing for 300 Rd. d. C. udstædt Obligation med første Panteret i Schielbye Mølle og Huus, dateret 28de Juni 1774, og b) en af samme Mand til Niels Rasmussen i Høiet for 98 Rd. d. C. udstædt Obligation med anden Panteret i fornævnte Schielbye Mølle og Huus, dateret 11te Junii 1776, herved med Aar og Dags Varsel indstævnet til Møde for Falster Birketingsret, som holdes paa NyekjøbingsSlotsgrund den første ordinaire Retsdag i Februari. Maaned 1835 til anordnet Tingtid, for deres Ret til berørte Obligationer at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf, efter foregaaende Procedure og Paastand, at høre samme Forskrivninger ved Dom mortificerede til Udslettelse af Pantebogen. Lavdag eller Forelæggelse er hævet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse udstædes denne Stævning under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falsters Birk, den 17de August 1833. C. G. Krüger. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
Capital, som anbydes. 919 Rbd. 4 Mk. 4 s. Sølv, Umyndiges Midler, kan, imod anordnet Sikkerhed, erholdes til Laans, naar Man derom inden 14 Dage henvender sig til Undertegnede Godsforvalter. Ny Kirstineberg, den 28de August 1833. Langhoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
Godt gammelt Tømmer af sjælden Størrelse er at bekomme til billig Priis i Østofte Skole.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
Condition ønskes. Til 1ste Novbr. ønsker et Fruentimmer sig Condition som Huusholderske, enten hos et Herskab eller ved en Landhuusholdning med Meieri. Hun forstaaer hvad hun bør, og gode Anbefalinger kunne forevises. De herpaa Reflecterende bedes at aflægge en Billet, mkt. Schmidt, paa Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
En confirmeret Dreng, som skriver og regner temmelig godt, og er af honnette Forældre, ønsker sig antaget i Handelslære til førstk. 1ste Novbr. Addressecontoiret. giver Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
Tjenesteledig. En Dreng af god moralsk Caracteer og god Familie kan blive antaget i Gartner-Lære paa gode Conditioner. Man behager at melde sig til Hr. Consumtionsbetjent Madsen i Mariebo, som nærmere anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-08-30
For en duelig og ædruelig Brændeviinskarl, er en god Condition at faae til November i en af Lollands større Kjöbstæder, Addressecontoiret meddeler nærmere Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Syvogtyvende Aargang. Nummer 71. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten. Tirsdagen den 3 September 1833.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Adskilligt. J Paris tales om, at der vil blive beskikket en almindelig Politidirecteur for hele Frankrig. Til denne Post nævnes Marquis d'Otranto, en Søn af den fra Napoleons Tid navnkundige Politimester, Hertugen af Otranto (Fouche). Den Troppemagt, med hvilken General Bourmont forlod Oporto, angives til 12,000 Mand. Han skal have forenet sig med Hertugen af Cadaval, hvorved hans Stridsmagt steeg til 30,000 Mand, som er beredt til et Angreb mod Lissabon.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Den 9de August fandt Kronprindsen af Belgiens høitidelige Daabshandling Sted i Brüssel. Hertugen af Orleans holdt paa Kongen sin Faders Vegne Barnet over Daaben og de Franskes Dronning stod Fadder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Den engelske og den franske Gesandt samt de forenede Staters Charge d'Affaires bivaanede Høitideligen. Prindsen blev givet Navnene: Ludvig Philip Leopold Victor Ernst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Joseph Lancaster, Opfinderen af den indbyrdes Underviisning, som engang gjorde saa megen Opsigt, lever nu i stor Armod og maa kummerligen ernære sig, Kone og Børn med strængt Haandarbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Det tidligere omtalte ny Forviisningssted for franske politiske Forbrydere, Bjerget St. Michael, er en mærkværdig Klippe midt i Havet, der ligger ved den sydlige Ende af Normandiet og bestaaer af een eneste Granit blot, som rager 400 Fod over Havets Overflade, har en Somiil i Omkreds og stiger paa flere Steder lodret i Veiret. Ved dens Fod og Side ligger en lille Stad. Til Slottet paa Klippens Top gaaer Man og ad Trin, som ere indhugne i Klippen. J Aaret 708 indviede Biskop Aubert den der opførte Kirke til den hellige Michael; 996 anlagde Normandiets første Hertug, Ricard, et Munkekloster sammesteds, og 1024 byggede Richard, den anden Hertug, den endnu staaende Kirke. Alle Levnetsmidler maa hidses derop i Kurve. J Følge Sagnet skal der i Slottet have været en Faldder, hvorhen Man lokkede dem, Man gjerne vilde have ryddet af Veien. Frankrig og Englands Konger valfartede fordum ofte til denne Kirke, for ved Ærke-Engelen Michaels Alter at gjøre Bod og Poenitents. Et af de ældste og meest uhyre Træer i Verden groer vistnok paa Ætnabjerget. Det er bekjendt under Navn af de hundrede Hestes Kastanietræ." En Dronning skal nemlig paa sin Flugt, med 100 Riddere, som udgjorde hendes Følge, have fundet Tilflugt og Beskyttelse i dette Træes uhyre Udhuling. Det heke Omfang af Stammen, som formedelst dens Alder er spaltet i forskjellige Dele, er 163 Fod. Træet er endnu rigt bedækket med Lov og bærer en stor Mængde smaa Kastanier. Dets Diameter er saa stort, at igjennem dets Midte fører en Vei, som er bred nok for to Vogne. De Jndfødte paastaae, at dette Kastanietræ er det ældste paa hele Jordkloden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
En engelsk Krydser opbragde for ikke længe siden i de africanske Farvande et portugisisk Slaveskib, med 408 Negere og Negerinder ombord. Jblandt disse Ulykkelige befandt sig en heel Fyrstefamilie fra det Jndre af Africa, bestaaende af sex mandlige og qvindelige Jndivider, som i en Krig med deres Naboer vare faldne i Fangenskab og solgte til Portugiserne. Det engelske Skib fandt Leilighed til, atter sikkert at sende disse Folk til deres Hjem, hvorhen adskillige af Skibets Eqvipage havde Mod nok til at ledsage dem, lokket af den fordeelagtige Skildring over Landet og Negerfyrstens sikkert oprigtige Løvter om at ville vise sig taknemmelig imod sine Befriere. Det er uberegneligt, hvilken Jndflydelse denne Ledsagelse muligen vil kunne have paa Civilisationens Udbredelse i den Egn af Africa, hvor den befriede og hjemvendende Fyrste regjerer; thi de medfulgte Englændere vare oplyste Mænd, og medgaves af Skibets Befalingsmænd, alt Fornødent til Haandværkers og Kunsters Udbredelse blandt de endnu ucultiverede Africanere, samt til at gjøre dem modtagelige for europæiske Fornødenheder og Civilisation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Den Lyonner-Tidende beretter en næsten utrolig, af Jversyge hidledet Handling. Mistænkelig over sin Mands hyppige Udvandringer, lader Konen ham efterspore, og overbeviser sig endelig om, at Besøget gjaldt en elsket Pige. Sidstafvigte 16de Juni, da hun vidste at begge de Elskende vare samlede, gaaer hun med sin Søster til Pigens Bopæl, som hun fandt tillaaset; stormende forlanger hun at blive indladt, og truer med at opbrække Døren. Da Manden kjender Konens Stemme, undslaaer han sig i Begyndelsen for at lukke op, men maa dog tilsidst beqvemme sig dertil, og lister sig nu, useet af Furien, hemmelig forbi, og stiller sig paa Luur uden for Døren, der atter tillaases. Under en Strøm af Skjælsord overfalde nu begge de qvindelige Uhyrer Pigen, mishandle hende frygteligen, og kaste hende endeligen halv nøgen ud fra et Vindue i femte Etage, og hendes Klæder bagefter. Pigen døde øieblikkelig; men begge Hævngudinderne bleve, da en betydelig Menneskemasse strømmede til, strax hæftede, og sidde nu, tilligemed Manden, Stifteren til denne Ulykke, i god Forvaring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
J Hamborg blev forleden arresteret en Arbeidsmand, som i Drukkenskab havde styrtet sig ud af et Vindue i anden Etage; men var bleven hængende paa Halvveien, i det han om det ene Been havde bundet en Strikke, som var fastgjort i Vinduesstolpen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Jndenlandsk. J Anledning af, at Hr. Justitsraad og Professor Molbech havde indsendt et Exemplar af hans i Aar udkomne danske Ordbog til Hans Majestæt Kongen af Preussen, har det behaget Allerhøistsamme ved en Haand skrivelse, dateret Berlin den 23de Juni, umiddelbart at tilsende Hr. Justitsraad Molbech en Guldmedaille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Torsdagen den 22de August kom Oehlenschlager med det norske Dampskib tilbage til Kjøbenhavn. Derimod er Digteren Professor Jngemann nu ogsaa ankommen til Christiania.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
En af vore Digtere fra en ældre Periode, lige elskværdig som Digter og som Menneske, Forfatteren til Heroden "Eleonora Christine Ulfeldt og Landsbykirkegaarden, C. A. Lund, er nylig død i en Alder af næsten 70 Aar, i Kjeldby paa Møen, hvor han havde været Præst i 41 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
J Aarhuus er i disse Dage ved Døden afgaaet Eieren af Loveapotheket, Hr. Reddelin, en som Menneske og Pharmacent lige agtet Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Directionen for "Rosenborg Sundhedsbrønder har bekjendtgjort, at denne Indretning, formedelst uforudseelige Hindringer, ikke kan blive fuldført saa betimeligen, at Benyttelsen af de kunstige Mineralvande er tilraadelig med Hensyn til den fremrykkende Aarstid, og at altsaa disse Brøndvandes Brug paa Stedet selv ikke vil skee i Aar, hvorimod det nærmere vil blive bekjendtgjort, naar de kunne erholdes til Afbenyttelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
J Politivennen, klages fra Helsingør over de mange naturlige Ægteskaber, som der finder Sted, og hvis Antal angives til 50. Et andet Onde er den Maade, hvorpaa Man der eluderer den befalede Jndskrænkning i at meddele Borgerskab paa Værtshuushold, nemlig ved at benytte en eller anden Affældigs Borgerskab i saa Henseende. Der skal for Tiden have været 12 slige couverterede Værtshuse i Byen; men Politiet havde nu citeret en Deel af disse uberettigede Værtshuusholdere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Af en i Helsingørs Avis af 19de Aug, meddeelt udsigt over Skibsfarten igjennem Øresund sees, at i afvigte Julii Maaned er gjennem Sundet passeret 779. Skibe fra Nordsøen og 690 fra Østersøen, i Alt 1469 J forrige Aars Juli passerede 759 fra Nordsøen, 1099 fra Østersøen, i Alt 1858 altsaa i Aar 389 færre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Fra den 1ste Jan. til den 1ste Aug. 1832 passerede i Alt 7430 Skibe Sundet; i samme Tidsløb 1833 kun 5942; altsaa i Aar 1488 færre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
J Aaret 1832 beskjæftigede Kiels Handel 1135 Skibe af 16,666 Commerce=Læsters Drægtighed. A. disse vare 866 danske Skibe, 41 svenske, 11 russiske, 3 preussiske, 59 hollandske, 12 engelske, 2 hamborgske, 4 lybsk og 3 franske. – J Totalantallet vare desuden 67 kielske Skibe og 49 Paketskibe indbefattede. Fuldblodshingsten Capodistria, tillagt 1828 i det hertugelig angustenborgske Stutteri, er død i Stutteriet den 13de Juli af Lungesyge. Den blev kjøbt til Stutteriet i Foraaret 1831, og har i den Tid givet 18 Halvblods- og 2 Fuldblods-Fol til Afkom. Foruden Stutteriets Fuldblodshopper, havde den i dette Aars Bedækningssaison bedækket 38 Stutterihopper og 13 for Private. Dens Tab beklages meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Sidste 12te August fristede Gaardmand Jens Terkildsen af Viegaard i Laastrup Sogn, Viborg Amt, den haarde Prøvelse, at hans Gaard gik op i Luer. Under Jldens Udbrud, som opkom ved Bagning, var Manden fraværende paa en nødvendig Reise til Lægen, og Konen blev alene hjemme med 6 smaa Børn, som med Møie bleve frelste ud af det brændende Huus; hvorimod Bohave, med Undtagelse af en Sengs Klæder og 3de Kister, Gaards- og Avlsredskaber, det indavlede Ho blev et Rov for Luen. Familien er høist beklagelig, saa meget mere, som Gaardens 2de Længder vare opførte af Nyt i Fjor Sommer; men, ulykkeligviis for Eieren, endnu ikke assurerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Den 20de August solgtes Species paa Kjøbenhavns Børs til 12 Mark 9 1/2 Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Bekjendtgjørelser. Efter flere Aars tiltagende Svagelighed og 5 Maaneders smertefuldt Sygeleie afgik min elskede Mand, Kjøbmand Christian Christensen, ved Døden den 1ste ds., i hans Alders 34te Aar. Jeg og to uforsørgede Børn staae nu ene tilbage, begrædende Tabet af en om Fader og omhyggelig Ægtefælle. Dette undlader jeg ikke sorgeligst at tilkjendegive fraværende Slægt, og Venner. Mariebo, den 2den September 1833. Wilhelmine Diderikke Christensen, født Appel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Ved Auctionen den 5te October paa Ressgaard bortsælges endvidere: 6 Stkr. Blandingsqvier af ægte Dewonshire Tyr med jydske Køer, 2 Stkr. Ovier af ægte Dewonshire Race, Corselitze, den 29de August 1833. Smidth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Creditorerne i Stervboerne efter de her i Byen afdøde, forrige Færge-Jnspecteur Poul Peter Zimmermand og Tømmermand Jørgen Hansen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 23de August 1833. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Ved Proclama af Dags Dato, der vil blive læst for vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter den her i Byen den 14de August 1812 afdøde Kjøbmand Adolph Siegfried Lybekker indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og dette, i Overeensstemmelse med det kongelige danske Cancellies Resolution af 7de Mai d. A., uanseet og saadan Fordring forhen maatte være anmeldt for de Skifteforvaltere, der forhen have behandlet Boet; ligesom og den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel ere indkaldte til at møde og under Boets Behandling at iagttage deres Tarv; hvilket endvidere herved bekjendtgjøres med Tilføiende, at en Skiftesamling afholdes i Boet den 16de December d. A., Formiddag Kl. 11. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 23de August 1833. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Selveiergaardmand Peder Olsen i Vindeby indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Arvingerne ere ligeledes indkaldte med Aar og Dags Varsel til at legitimere deres Arveret. Dette, saavelsom at der i Boet afholdes en Skiftesamling paa mit Contoir Fredagen den 20de Septbr. d. A., Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende. Nakskov, den 16de August 1833. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Condition onskes. Til 1ste Novbr. ønsker et Fruentimmer sig Condition som Huusholderske, enten hos et Herskab eller ved en Landhuusholdning med Meieri. Hun forstaaer hvad hun bør, og gode Anbefalinger kunne forevises. De herpaa Reflecterende bedes at aflægge en Billet, mkt. Schmidt, paa Addressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
En confirmeret Dreng, som skriver og regner temmelig godt, og er af honnette Forældre, ønsker sig antaget i Handelslære til forstk. 1ste Novbr. Addressecontoiret. giver Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Tjeneste ledig. En Dreng af god moralsk Caracteer og god Familie kan blive antaget i Gartner-Lære paa gode Conditioner. Man behager at melde sig til Hr. Consumtionsbetjent Madsen i Mariebo, som nærmere anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
For en duelig og ædruelig Brændeviinskarl er en god Condition at faae til November i en af Lollands større Kjöbstæder. Addressecontoiret meddeler nærmere Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-03
Ved Tallotteriets 1386 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 85. 14. 33. 57. 61.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. AddressecontoirsEfterretninger. Syvogtyvende Aargang. Nummer 72. udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Udenlandsk. Portugal. Det engelske Blad Courier af 27de f. M. kundgjør en ved Expresse modtagen Efterretning, hvoraf erfares, at Lord William Russell, Englands Befuldmægtigede i Lissabon, har proclameret Donna Ma rig den Andens Regjering som anerkjendt af Storbrittanien, og, at Jndseilingen i Douro ikke meere beherskes af Migueliterne. J Følge Skrivelse fra Stokholm af 23de forrige Maaned skal det af den svenske norske Regjering være besluttet, at erkjende Donna Maria da Gloria som Dronning af Portugal, umiddelbar efter at den engelske og den franske Regjering har gjort det samme. (Læserne erindre den foreløbige Efterretning om, at Frankrig vil det.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Den 27de August var der stort Skuespil i Lissabons Theater, hvor de Tilstædeværende udtrykte deres Enthusiasme for Dronningen og Chartet. Samme Dag talte Nationalgarden 12,000 Bevæbnede, hvoriblandt hele Handelstanden og næsten samtlige Mellem Classer. D. Pedro, for hvem de havde mønstret, havde overladt til dem selv, at blive i Garnison i Lissabon, eller at rykke ud imod Fienden; men den første Bataillon, som bestod af 800 unge Kjøbmænd, foretrak, at gaae i Feldten. Dagen derpaa marscherede endnu flere Batailloner af Nationalgarden med vaiende Faner og klingende Spil under almindelig Folkejubel mod Tyrannen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Handelen i Lissabon synes at leve op paa ny, og fra fra alle Sider gives utvetydige Beviser paa Hengivenhed for Tingenes ny Orden. D. Pedros Tropper ere besjællede af det største Mod og erholde dagligen Tilløb. Bourmont stod endnu den 21de August i Combra, 130 Mile fra Lissabon, og, havde i det Høieste kun 16,000 Mand om sig. Han var, som det heed, kjed af Sagen, og Tropperne vare vankelmodige og torde næppe vove sig frem imod Lisfabon. General Villaffor stod i Villafranca med en stor Stridsmagt, som forøgedes raskt ved Frivillige. Allerede Fredagen den 6 September 1833. den 18de var Douro fri og Coffardiskibe vare løbne ind. J Oporto indskibedes Tropper til Lissabon, skjøndt denne Hjælp syntes unødvendig, da Migueliterne vare i en saadan Tilstand, at de rimeligviis snart maatte løbe fra hverandre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Preussen. Hs. Maj. Keiseren af Rusland ventedes den 26de August, under Navn af General von Adlerberg, til Schwedt, for at have en Sammenkomst med Kongen og Kronprindsen af Preussen. De høie Personer havde bestemt at opholde sig der til den 29de. Der haves ingen Efterretning om Øiemedet med Sammenkomsten. Kaster Man imidlertid et Blik paa Tilstanden i Schweitz, Portugal og andre Stater, tor Man formode, at store Begivenheder forberedes. – J Følge Skrivelse fra Hamborg af 31te August var Keiseren af Rusland først afreist fra Petersborg den 27de. Sammenkomsten betvivledes imidlertid ikke, og det hedder tillige, at de allerhøieste og høieste Hreskaber derpaa afgaae til Bøhmen, til et Besøg hos Keiseren af Østerrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Rusland. Under 13de August har Keiseren befalet en ny Recrut-Udskrivning paa 4 Mand af hver 1000 Jndvaanere, da Troppernes og Flaadens almindelige Complettering, som ikke har fundet Sted siden 1831, nu er bleven uundgaaelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-09-06
Frankrig. Tribune havde nyligen, i Anledning af Opstillingen af Napoleons Støtte, yttret: "Hvor ere nu alle Buonaparterne? Hvad, ikke Een af dem i Frankrig, Jblandt dem Alle, Gamle og Unge, ikke Een, som havde Mod til at komme hid, og af det forsamlede Folk fordre sin Ret som Borger, Ak, kunde hans Aand oplive dette Metal, vilde han da ikke føle en smertelig Forhauselse over, at ingen af hans Familie har Mod til, at fremtræde paa denne store Dag, og udraabe hans Minde, hans Navns Magt? Og dog gives der iblandt dem keiserlige Prætendenter, Dette Buonapartes Støv troer, det kan skabe et Parti, endskjøndt det selv har beviist, hvorledes det mangler Kraft, Phantast, Ungdom og Mod." Disse Ord have foranlediget to Svar fra Lucian og Joseph Buonaparte, begge daterede fra London den 2den August. Lucians Svar lyder i det Væsentlige saaledes: "Jeg haaber at Publicum, retfærdigere end De, ikke vil forvandle Napoleons Triumphdag til en Bebreidelsesdag for hans forviste Familie. Hvor ere alle disse Buonaparter, spørger DeDe ere Alle i den Landsforviisning, hvori den ældre bourbonske Greens Proscription stødte dem; i den Forviisning, hvori Man endnu lader dem blive, trods Jnd vielsen af Familiens Hoved Statue! De er i den Stilling, som Loven, den eneste Fører for gode Borgere, anviste dem. For Ophævelsen af hiin Lov at vende tilbage fra Exilet, vilde være at løfte Vaaben imod Loven, og kunde maaskee tjene til Paaskud for ny Uroligheder. En slig Adfærd vilde være deres Navn uværdig. Have J da, J der afgude ham ved Foden af hans Billedstøtte, forglemt, at Afsky for en Borgerkrig to Gange foranledigede Napoleon til, at nedlægge den øverste Magt? Saa haard end vor Forviisning maa være, saa føle vi dog Mod nok til at bære denne uforskyldte Lidelse, i det vi sende vore Bønner for Frankrig til Himlen og afholde os fra enhver Handling, der kunde forstyrre dets Rolighed. Vort Fædreland, om end uretfærdigt, er os ikke destomindre dyrebart. Skulde dette Exil end vare til vort sidste Aandedræt, saa skulle vi aldrig have det Mod, som De kalder det, eller den Feighed, som vi kalde det, at sætte os op imod Loven.