Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-10-04
Paris, den 20de Septbr. Convents Commissarierne skreve fra Weissenburg af 13de Sept. Vor Armee blev i Gaar angreben fra mange Sider, men den slog Fienden allevegne tilbage med stort Tab. Vi have i Lauterburg dræbt 2000 Mand for ham og saaret 1500. Jblant de Fangne er forrige Grev Mortys, en Emigrert. Han skulde i Dag tidlig skydes. Breve fra Nantes af 14de Sept. melde, at Republikens Armee uden Sverdslag har borttaget Machecoull og St. Philibert - Conventet anbefalede Ministeren for de udenlandske Anliggender at anholde hos den Danske Regiering, i Følg Folkeretten, om Tilladelse for de Franske Kapere, at kunne der sælge de af dem borttagne og i de Danske Havne bragte Skibe. Vor Leir for Toulon er endnu det samme, Beleirings Forraadet er ankommet til Marseille. Man troer Engellænderne ere tilbøielige til at trække sig tilbage. Fienden trække sig tilbage mod Neuport og Ostende. J Vende anspende Jnsurgenterne deres sidste Kræfter, i 3 Angreb ere de blevne slagne tilbage. Montaigu er i vore Hænder. En Deputered fra Valence har i 71 Folkeselskabers Navn forlangt Dronningens Død, og at fordrive alle Forderalister ud af Conventet. Perpignan synes at blive overmaade trykt. Lyon bombarderes bestandig uden stor Fremgang. Lyoneserne synes at have truffet alle Anstalter til, at Bomberne ikke skulle komme til at springe. - De Fangnes Tal er nu 2086 - Fader Duchesne er overmaade vred, fordi Brissot og Girondisterne endnu ikke ere guillotinerede. Han beder dem heller ikke at forglemme Mairen Bally. "Jngen Naade for Sansculotteriets Fiender, raaber Duchesne, Hevnens Dag er kommet, Dødens Time skal slaae, at de komme indtil den sidste." Herbert skaaner i sin Vrede endog ikke Hr. Chabot, han kalder ham en fordømt Horunge af Capuriner, fordi man efter hans Forslag decreterte, at man skulle tage Seglene fra Banquierens Papirer. - Man har gjort alle Anstalter til enten at opbrænde den Engelske Flaade for Toulon, eller tvinge den til Flugten. - J Forstad. t. Germain, i den emigrerte Marqvise la Vaupus, som har været i Gunst hos Dronningen og Pric. Lamballe, lod Sikkerheds Udskuddet i Forgaars stærk, eftersøge, og man fandt i Kielderen under en Hoben Bouteiller en hemmelig Dør, og i den anden Kielder, som denne førte til, for 120000 Livres af de kostbareste Viine og 3 Kaster tilligemed en Vadsæk med 463 Mk. forarbeidet Sølv, 5 Untzer Guld, 4800 Livres i Dalere, 1944 Livres i Louis d'Or og 2 Ducater. Den den 31te Maj af Revolutionskoner oprettede Klub, hvis Præsidentinde Borgerinden la Combe er, er faldet i Unaade hos Jacobinerne, fordi de have blandet sig formeget. - Jacobinernes og Cordeliers Sæder ere stedse meget stormende, og man fordrer bestandig Dronningens Henrettelse med Eeder og Forbandelser. Slutning af Memoiren. (see sidste Avis.)M."Det er Hs. Danske Maj ligeledes ikke mueligt, paa en venskabelig Maade og som neutral Magt at handle med Frankerige om Midlerne, hvorledes hiine Forsigtigheds Forholds=Regler skulle indføres, hvis Jagttagelse de andre krigførende Magter saa meget ere berettiget til at fordre, at man ikke skal misbruge de Neutrales Forrettighed især i Kornhandelen til en Tid, da saa mange ganske fuldkommen nye Omstændigheder møde i Hensigt til denne Gienstand. Det er bekiendt, at Frankeriges Kornhandel med Fremmede ikke meere er en blot privat Handel, men at den, imod Skik og Brug, er næsten ganske i det formeentlige udøvende Raads og de forskiellige Municipaliteters Hænder. Man kan altsaa ikke meere betragte den som en Combination af private Speculationer, som andre Nationers Jndividuet tage Deel udi, men som en Handel, der umiddelbar drives af hiin sig saa kaldende Regiering, der har erklæret os Krig. Svar. Forskiellen paa private Speculationer, og saadanne, der giøres af Regieringen og Municivaliteterne, synes for os ligesaa nye, saa den er os gandske ubekiendt. Da dette Tilfælde her aldeles ikke har Sted, saa var det overflødigt, at undersøge det Spørgsmaal, om en Contracimellem en neutral Regiering, og en krigførende Magts Regiering, over Leverancer af Mundforraad for Armeer, for Besætninger i Stæder eller paa Krigskibene kan være imod en Tractat, der aldeles ikke nævner denne Undtagelse?