JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
En Kone i Nærheden af Nibe har Natten imellem den 30te og 31te f. M. aflivet sin Mand, Christen Ladefoged, som boede i det saakaldte Pæl=Huus imellem Nibe, og Lundbek. Først har hun slaaet ham paa Panden med en Træskoe og derpaa tilføiet ham henved en Snees, dog ikke dødelige, Knivstik i Hovedet. Da han var imidlertid sluppet op af Sengen og søgte at springe ud igjennem Vinduerne, skar hun ham over Læggene, for at faae Hasernes Sener overskaarne. Derefter dreiede hun Halsen om paa ham, og løb, efter forrettet Udaad, upaaklædt ud til Nibe og giorde der Sagen bekiendt. Baade Manden og Konen vare midaldrende Folk, havde længe været gifte tilsammen, og havde 5 Børn. Han var Fisker, og saa i ret gode Omstændigheder, da han ved Flid og heldigt Fiskerie havde i de senere Aar fundet sig istand til at lægge endeel Penge op. Man vil endog sige, at han efterlader sig omtrent 10,000 Rdlr. Efterat de behørige Forhør og Undersøgelser vare optagne paa Gierningsstedet, er Konen forleden Dag bragt udtil Fængslet i Aalborg tilligemed sin ene Søn, som har taget nogen Deel i Misgierningen. Konen var noget forrykt allerede nogle Dage for Ulykkesgierningen gik for sig, saa det Gruelige ved denne Aflivelse derved dog taber en stor Deel af det Afskyelige ved Mord. (Borchs Avis.)Hr. C. Clausson, Sognepræst til Nørre Nissum i Riber Stift har i Jris og Hede fremsat nogle vakre Forslag til en for Handel og Samfærsel vigtig Kanal midt igiennem Jylland fra Øster til Vesterhavet mellem Ringkiøbing og Veile, ved Hielp af den berømte Skiern aae, og at da tillige skulde bødes paa den lange Afstand imellem Jyllands østlige og vestlige Kiøbstæder, ved at anlægge to Fabrikstæder med Handelsprivilegier, den ene i Brænde Sogn, 5 Mile fra Veile, 7 fra Horsens, 2 fra Kolding, 6 fra Varde og 8 fra Ringkiøbing ved en lille Bye, kaldet Skierlund, som bestaar af 3 Bøndergaarde og ligger ved en Aae, der kan blive seilbar, og den anden 3 Mile derfra ved den lille Sædegaard Rørbek. For disse 2 nye Kiøbstæder, af hvilke den første kom til at ligge i en Egn, hvor der er uopskiærlige Lyngheder og Moser, den sidste ved en millang overmaade fiskerig Søe, der indeholder maaskee de største og fedeste Brasen, der findes i Danmark, og nu kuns nytte lidet, da de fanges i varme Dage, og taale ei at føres nogensteds til Vogns, foreslaaer Forfatteren Navnene Frederiksaa og Mariensøe efter vor Konge og Dronning. - Som man tillige erfarer, har Hr. Pastoren allerede 1805 indgivet en Plan til hiin Kanal paa høiere Steder, med den Forskiel, at han nu ønsker Udførelsen iværksat ved et privarJnteressentskab, istedet for paa Regieringens Bekostning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
(Hempels Avis)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Aarhuus. Til Uddeeling iblandt Fattige er Undertegnede tilsendt 5 Rdlr. For denne Gave aflægger jeg herved paa de Fattiges Vegne min Tak. A. Fauerskou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
En Matros har ved sin lykkelige Hiemkomst fra Norg tilsendt mig til Uddeeling iblandt Fattige 1 Rdlr. J. Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
For utilbørlig Opførsel mod Politiet paa et af Byens Torve den 3die d. M. er af en Bonde givet i Mulct 1 Rdlr. 2 Mk., som Hr. Byefoged Schumacher haver tilsendt Fattigvæsenet. Aarhuus den 9de Jan. 1811. Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Udenlandsk. England. (af Alt. Merc.) Morning Chronice af 21de Decbr. siger: at Skibet Experiment, som har været 12 Dage underveis fra Lissabon, har medbragt den Efterretning, at Massena har igien indtagen Ville Nova, og Lord Wellington er vendt tilbage i sin gamle Position, Tørres Vedras.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Der er sendt Ordre til alle Søehavne, at alle svenske Skide skulle anholdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Prindsen af Wales har paa den af Kantsleren for Skatkammeret ham tilsendte Regentskabsplan, svaret følgende: Da der i begge Husene ikke i denne Hensigt var taget nogen Forholdsregel, saa troede han, det var imod den Agtelse han havde for Husene, at yttre sin Meening over den ham forelagde Plan. Hs. K. H. føiede til, at ved en forhen lignende Leilighed, var Planen til Dileberationen, først forelagt ham, efter den af begge Husene fattede Beslutning. Den Gang holdt han det for sin Pligt, bestemt at yttre sin Mening, og i denne Meening forbliver han uforandret. Han slutter sit Svar med det varmeste Ønske, at Hs. M. ved en hastig Helbredelse, maatte giøre enhver Art af Forholdsregler overflødige. Denne Regieringsplan har Prindsen af Wales forelagt alle Gene af hans Familie og alle Prindser af det Kongl. Huus har eenstemmig opsat og undertegnet en Erklæring i Form af en Protestation, af følgende Jndhold:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Da de af Hs. K. H. har erfaret, det var i Forslag, at erstatte den Kongel. Authoritet, ved et, formedelst visse Modificationer og Jndskrænkninger begrændset Regentskab, saa holde de der for deres Pligt, at erklære, at Prindserne af det Kongel. Huus ere eenstemmige af den Meening, at de ikke uden Urolighed har kunne seet den foreslagne Plan, da et paa denne Maade indskrænket Regentskab, er saavel ganske imod den Kongl. Authoritet, til Sikkerhed og Fordeel for Folket, som de Kronens Magt og Værdighed indrømmede Prærogativer; at de derfor i følge heraf, paa det høitideligste protesterer imod slige krænkende Jndskrænkninger; - Grundsætninger, som deres Familie har bragt med paa Thronen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Paa denne Protestation har, som vi høre, Prindserne i Gaar Aftes erholdt et Svar, hvori Ministeren siger, Han har forelagt Hs. Majestæts Ministre denne Sag til Undersøgelse; og omendskiønt disse meget beklage, at de under Hs. M. sørgelige Sygdomsomstændighed tagne Forholdsregler, ikke har havt den Lykke at blive billiget af det Kongel. Huus, saa kunde de dog ikke ophøre, at ansee samme som den eneste love og constitutionsmeslige, der ved tidligere Exempler var retfærdiggjort. Dette var Gangen som blev fulgt i Aaret 1788 og 89, hvor denne Plan efter lange og møisommelige Discutioner, ikke alene blev antagen af begge Husene, men blev og almindelig billiget af Nationen, og de erindred sig endnu med Fornøielse, at Hs. M. efter hans Heldredelse, ei alene havde givet de af Parlamentet tagne Forholdsregler det meest smigrende bifald, men Høisamme havde endog behaget at udtrykke samme sin særdeles Tak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
I Underhusets Forsamling den 20de Decbr. yttrede Cantsleren for Skatkammeret sig over Regentskabet paa følgende Maade: Efter den Plan jeg forelægger Huset, maae Prindsen, af Wales paatage sig Regentposten. Al Regierings Magt er ham overdraget. Dronningen paatager sig at Omsorg og Opsigt over Kongens Person. Kronens Prærogativer maae særdeles indskrænkes, da Kongen snart kan blive bedre. Dr. Willis har erklæret, at mani Sygdomme, som den Kongen er hiemsøgt af, først efter et eller halvandet Aar kan opgive alt Haab om Helbredelse. De fornemste for et Aar bestemte Jndskrænkninger i Regentens Magt, ere efter min Mening: at han ikke kan udnævne Pairs; alle Embeder og Pensioner, som han uddeler, vedvarer kun i RegentskabsTiden, hvis de ikke siden efter bekræftes af Kongen. Dronningen udnævner alle Pladser i den Kongl. Huus stat. Kongens Anthoritet maae vedligeholdes ubeskaaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Lübeck, den 5te Januar. (af Alton. Merc.) Den 1ste Januarii er følgende udstædt her: Den franske Consul bekiendtgiør, at han i følge sin Regierings befaling, fra i Dag af ikke meere udstæder Certificater, da indenlandske Producter kan frit udføres uden samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Derimod maae Colonialvare ikke anderledes udføres end med Douanvæsenets Tilladelse, ligesom det har Sted i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Sverrig. (af Alt. Mercur.) Rigs=SkoldseddelContoiret har bekiendtgjort, at det ved den sidste Rigsdagsbeslutning, saae sig befuldmægtiget til at modtage Laan paa 5 Aar, imod 5 Procent Renter. Kronprindsen er lykkelig kommen sig af en let Øiensvaghed. Høistsamme er udnævnt af Hs. Majestæt til Chef for Liv-Regimentet, ligesom den høistlige Kronprinds. Kronprindsessen forventes hertil den 7de eller 8de Januarii. Borgerskabet vil, for at vise deres Glæde over Høistsammes Ankomst, give en Fete paa Børsen. Den 2den Deel af historisk Malerie over den forrige Konge Gustav 4de Adolphs sidste Regieringsaar, er nu trykt kommen for Lyset, med Bielager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Rusland. (af Hamb. Corresp.) Et Bilag til Senatstidenden af 18de December indeholder følgende: Et Partie, afsendt fra Generalmajor Grev Woronzows Detaschement, slog den 6te Novbr. atter Tyrkerne. ved Schanke, hvor de, 500 Mand stærke, havde forskandset sig mellem Biergene i en fordeelagtig Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
J denne Fægtning viste Capitain Wukatisch udmærket Tapperhed, da han med Bajonetten kastede sig ind paa den fiendtlige Hob. Over 100 Tyrker bleve nedstødte, 85 fangne, og de øvrige adspredte sig i Skovene. Paa vor Side ere blevne: en Fanefører, to Jægere og en Kosak, og saarede: syv Jægere og en Kosak. Følgen af denne Fægtning var, at Tyrkerne kom den følgende Dag fra flere Byer uden Opfordring, for at nedlægge deres Vaaben og bede om Naade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Blandede Efterretninger. J Moniteuren læses følgende: Ved Mons blev den begaaet et betydelig Tyverie hos en Præst. Flere Personer bleve mistænkte og undersøgte. Jmidlertid opdagede een, under Skriftemaalet, Tyven for Vicar Laveine i Nouvelle, og overleverede ham den stiaalne Summa, Dommerne vilde have at vide af Vicaren, hvem Personen var, der havde opdaget ham denne vigtige Hemmelighed; men Laveine nægtede det. Han skulde tvinges dertil. Vicaren støttede sig paa den første Artikel i Concordatet, som tillader frie Religionsøvelse. "Det er, sagde han, at træde den katholske Religions Udøvelse, Samvittigheds Frihed og den offentlige Orden for nær, naar man vil tvinge en Geistlig til at fortælle en skriftende Bodfærdigs Bekiendelse for Retten." Generalprocureur Merlin bestred dette System; men Overretten har ikke antaget hans Sætninger, men gav Laveine Ret. (Altona Mercur.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Hos Hofjuvelererne Michelsson og Bendix i Stokholm ere to meget fstbare brilliante Ordens=Smykker og et Guld-Taffel forfærdiget, som Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har bestemt for Kronprindsen. (Nene Zeit.) Bourdeaux, den 17de Decbr. Den nu tilende, bragte Viinhøst har givet følgende almindelige Resultat Medocvigene have en god og livelig Farve, reen Smag, og frisk Lugt; de ere af jævn god Modenhed, dog noget svage af Spiritus; i det hele ligne de meest dem af 1804 og 1805, undtagen at de ere mørkere af Farve. Graves, Læs og Palusvinene have i Almindelighed en antagelig god Farve, dog mangle de meget i Consistents. De hvide Vine ere i det hele tagne temmelig vel udfaldne; i Særdeleshed Barsac- Preignac: Bommes- og Sauternes Væxterne; disse have Styrke og Geist; dog ere de tilsammen, især de af ringere Sort, noget haarde, som er foraarsaget ved at Jndsamlingen skeete noget for tidligt. Qvantitæten af røde Vine er en Fierdedeel større end forrige Aars Afgrøde; de hvide Vine have ikkun givet lidet Udbytte. Prisen paa de nye Vine er det formedelst Handelens totale Standsning umuligt, nu for Tiden at bestemme. (Handelstid.)J den 812 Trækning i Wandsbech er udtrukken følgende Nummere: 26. 55. 4. 72. 21.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Bekiendtgiørelser. Vedkommende der endnu ikke have betalt deres Regninger for afgangne Oberst Hauchs Auction den 2den Octbr. f. A., bedes at afgiøre samme inden Fredagen den 18de Januarii, da de i Mangel heraf uden Undtagelse, maae undskylde at vorde anseet efter Conditionerne, Aarhuus, den 9de Januarii 1811. F. Fulling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Løverdagen den 9de Februarii Klokken 10 Formiddag holdes Auction her paa Kiøbmændenes Compagniehuus over det af Roeslotillen ved Fladstrand hertil Aalborg indbragte og priisdømte Kufskib Aventure, drægtig imellem 40 og 50 danske Commercelæster, Ege Bygning, med sit tilhørende Jnventarium af staaende og løbende Redskab, Seil, Ankere og Touge. Jnventariilisten derover kan forinden Auctionens Afholdelse faaes til Eftersyn hos os undertegnede af det høikongelige Admiralitets- og Commissariats Collegie beskikkede Priis=Commissairer. Aalborg, den 10de Januarii 1811. B. de Fontenay. L. Kiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Anden Juledag er af en mistænkelig Qvindeperson heri Byen solgt en rødstribet Bolsters Overdyne, hvortil hun ingen Eiermand har kunnet opgive. Vedkommende, som denne Dyne muelig maatte være frakommen vilde behage at henvende sig til undertegnede. Aarhuus, den 4de Januarii 1811. J. L. Schumacher. Undertegnede tager sig den Frihed, at recommandere sig til det höistærede Publicum, med at forfærdige alle Sorter moderne Mands Skræder Arbeide, saavel for Inden som Udenbyes. Da jeg nu har indrettet mig saaledes, at jeg strax kan opvarte enhver efter önske, saa tiener dette til behagentlig Efterretning. Aarhuus, den 8de Januarii 1811. C. E. D. Oldag. Skrædermester, boende paa Graven No. 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
En Person af fat Alder, med gode Recommendationer, som flere Aar, og paa adskillige Steder har forestaaet Avlingsbedristen, ønsker sig til 1ste Mai, en lignende Plads paa en Herregaard. Nærmere Efterretning faaes paa Aarhuus Adressecontoir. Til større Beqvemmelighed for de udenbyes Medlemmer, hvoraf en Deel pleie at komme til Byen Hans Majestæt Kongens Fodselsdag, er det, efter Lovene, bestemte Møde i Randers Amts Huusholdnings=Selskab for Februarii, anticiperet til den 29de Januarti, som desuden er Selskabets Stiftelsesdag. - Tillige bekiendtgiøres: at da der ved sidste Forsamling den 2den Januarii, ingen meldte sig til de for Høravlens Opmuntring udsatte 2de Præmier, og de ligeledes for Liigkister af Halm udsatte 2de første Præmier, saa bliver disse endnu den 29de Januarii at uddeele, hvorfore enhver Coneurent anmodes om, til bemeldte Tid at indfinde sig. Lund. Selskabets Secretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Placat. Tirsdagen den 29 Januarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Raadstuen her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt: et stor Partie extra fiin Gingang, - trykket Till, - trykket Cimbri m. m. Hvilket herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres med Tillæg: at Prøver af fornævnte Vare, fra den 16de dennes er til Eftersyn hos Hr. Niels Roupach her i Byen. Randers, den 8de Januarii 1811. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-12
Auction. Onsdagen den 16de Januarii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slet, lader Hr. Kiøbmand Salomon Levin & Compagnie og Jnteressentere ved Udbye høi paa den søndre Side, ved offentlig Auction bortsælge: 20 Skpd. norsk Jern, 6 Kasser 4tom Søm, 2 Kasser 3tom Dito, 69 Tylt 12 fods Drams Bord, 51 Tylt 10 fods Dito, 25 Tolt 7 fods Dito, halv Bord, og 4 Tylt 24 og 18 fods Tømmer. Thi ville de Lysthavende behage at møde bemeldte Tid ved Færgestedet, hvor Conditonerne skal vorde bekjendtgjorte. Randers, den 3die Januarii 1811. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Indenlandsk. Batteriet Trekroner, den 7de Juar. Jsen ligger tæt om Batteriet og fast med Landet Saalangt herfra øines kan er Søen aldeles tillagt udtil svenske Kysten. - Den 8de: Søen er overalt blaat med Jis, og intet aabent Vand at see. - Den 9de: I Aftes saaes Østen for Batteriet nogle Aabninger at være opbrudte i Renden; ellers er Jsen fast med Landet. - Den 11te: For mueligen at komme en i Jsen liggende Kaper-Skonnert til Hielp, afsendtes i Gaar Formiddags herfra Tøihuus=Lieutenant Meeland og noget Mandskab med et let Fartøi. J Fartøiet medfulgte tillige nogle Provisioner til Anbydelse for Kaperen, om han, til sit Mandskabs Underhold, maatte have været samme behøvende; men som Jsen længere fra Fartøiet var for svag til at Fartøiet kunde føres paa samme, maatte man efter flere gientagne frugtesløse Forsøg vende tilbage. - Jmellem 11 og 12 Middag saaes 4 Mand at komme over Jsen ude fra; disse vare Føreren af Kaperen, hvis Navner Søeborg, samt 3 Mand fra Skovshoved, der havde vovet sig over Jsen ud til ham. Kaperføreren berettede at Skonnertens Navn var Eleonora, hiemmehørende i Kiøbenhavn og nu senest kommen fra Christiansøe. Med Provisioner var han endnu for 2 Dage forsynet, men frygtede meget for Skibet, da Garneringen paa de fleste Steder var af Jsen giennemskaaren indtil under en halv Tomme Træe, og som hans Krydstour i Dag var udløbet, tvivlede han om at hans Mandskab, under saadanne Omstændigheder, længere vilde være ham hørig, hvorfore han søgte fra sit Rhederie at forskaffe sig nærmere Forholdsordre. Kl. 4 Eftermiddag kom fra Skonnerten 5 af dens egen Besætning samt 21 Mand Tyd skere, der, som Passagerer fra Skibe som denne Kaper har anholdt og opbragt, ere medfulgte; hvilke 26 Mand ere forblevne her paa Batteriet, indtil Kaperføreren, kommer tilbage, for om mueligen da med mere Assistence at see Skibet paa een eller anden Maade bierget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Helsingøer, den 9de Januar. Overfarten til Sverrig er nu noget lettere, da Jisen er dreven bort paa den nær, som ligger fast ved danske Kysten, omtrent 3 Kabbellængder ud fra Landet, saalangt herfra kan sees Nord og Sønder efter. - Den 10de: Sundets Tilstand er den samme som i Gaar, undtagen at der med den sydostlige Vind er ansat noget mere Jis her paa Kysten - Der har ingen Overfart været siden i Gaar; men en svensk Baad, som ligger her, prøver nu paa omden kan arbeide sig igiennem Jisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
(Alt af Statstidenden.) Blandt de Danne vinder, som Landhuusholdningsselskabet senest belønnede for Huusflid, fortiener den brave Kirstine Hansdatter i Tudse Bye, Holbeks Amt, Kone, til Huusmand Lars Andersen, fortrinligen Ære. Hun har i 3 til 4 Aar forfærdiget 1306 Alen forskellige Tøier; en Flid, som ikke et tidobbelt Alental af Middelstandskonen kan opveie. Ogsaa er det netop Huuskonernes Flid i Spinding og Vævning, der er meest ønskelig. Gaard konen kan ikke faae saamegen Tid. Det var især Huus konerne i Vestphalen, der droge saamange Penge ind i Landet for deres grove Lærreder og Tøier. (Dagen) Jens Martinsen Hammer, der er i Tieneste hos Hr. Commandeur Løvenørn, har udfundet en egen nyttig Flidsgreen, som han driver med Hald. Han sælger nemlig Staalpenne, som han forfærdiger meget net, og som have fundet bifald af Landhuusholdningselskabet, der har belønnet ham med sit 6te Sølvbæger. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Altona, den 9de Januarii. (af Alton. Mercur og Hamb. Corresp.) J Gaar Morges begav et Detasche, ment Danske Matroser, omtrent 120 Mand stærk, som i nogle Dage har lagt her i Qvarteer, sig til Hamborg, hvor det i den saakaldte Jmfernstrig blev opstillet for den franske General-Consul de Roy, og af ham taget i Øiesyn, samt tiltalt med følgende Ord: Brave Danske Søefolk Begiver eder som Avantgarde til eders Landsmænd paa Hs. Majestæt Keiseren og Kongens Eskadre i Antwerpen. Disse Landsmand kappes der i Tapperhed og Disciplin med deres Venner, Franskmændene, saavel af Marinen som Landarmeen. Forenede med dem vil J hæme Havennes Friehed, Kiøbenhavns Brand, og eders Krigskibes Bortranelse. J vil træde i eders Fædres Fasper. Jeg har seet dem i Aarene 1778 og 79 som Frivillige paa den franske Flaade i Canalen, paa den værdigste Maade at forsvare deres Fædrelands Ære. Denne Tale blev oversat for dem af deres Commandeur, Hr. von Warendorff, og besvaret af dem ved et tredobbelt Hurra, hvorpaa de fortsatte deres Marsch til Antwerpen. De Herrer Officerer begave sig derpaa til et Dejenner hos den franske General-Consul, hos hvem den danske Charge d'Affaires og de fornemste franske Marine-Officerer i Hamborg havde indlunden sig. Begge Souverainers Sundheder bleve ved denne Leilighed udbragte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Da nedenstaaende ligesaa skiønne som sande Gravminde hidtil ikkun findes indført i Hempels Avis, tillade, Forfatteren at en Ven af disse Forklarede, sikkerlig og af Forfatteren selv, lader det indrykke i Aarhuus Avis, som det Stift, i hvilket de Henfarne vare boende, og virkede med utrættelig Iver og Godgiørenhed hver i sin Kreds. J. R. (Jndsendt.) En Fyrstinde i Aand, Væsen og Adfærd, end mere, en Christinde i Ordets sande Mening, gik bort, da Geheime-Conferentsraadinde, Grevinde Krag Juel Vind. Friis forlod Jorden. Hendes Adfærd mod Bonden og Ridderen var den ædle, moderlige. Aarenes Magt kunde ikke bøie hendes lyse, omfattende Aand. - Født, som til at regiere var hendes Anstand, den Ædles, den Fastes, den Blides, og derved den Ophøiedes mod alle. Selv den Raae, til Vold og Hærværk vante, stod for hende med uvilkaarlig Æ efrygt; thi, Hun saae denne Jord og Menneskenes Handlinger paa den, med en Christens Blik, som er hiemme i Evighedens salige Egne. At de gaae bort, de Retskafne, og saa agte det. J dette Aar forlod og den ædle, blide, oprigtige Christinde, Lichtenbergs værdige Datter, Frue Thygeson, Jorden; men et herligt Lys omstraaler deres Minde. J Skjold baarne, Eders Navnes Lys omstraalet Eder; men mærker: dette Lys viser ædel og uædel Vandel i forhøiet Klarhed. H.......
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Udenlandsk. Frankrig. (af Altonaer Mercur.) Moniteuren og andre franske Journaler havde for nogen Tid siden en Efterretning af engelske Blade, at man paa van Diemens Land havde funden en Bouteille med Breve, hvoraf man haabede at erhode nogen Kundskab om Peycouses Skjebne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Disse Breve er nu ankomne til Søeministeren, 5 i alt og alle af 24de og 25de Febr. 1793, fra Officerer paa Skibene under Contreadmiral d'Entrecasteaux, til deres Venner, men le indeholde ikke de ringeste Efterretninger fra la Peprouse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Moniteuren af 1ste Januar har i sine Londoner Efterretninger en Skrivelse fra Washington af 18de Novbr.,der advarer imod Forsendelsen af engelske Vare til Nordamerika, da de, hvis Cabinetsordrerne ikke blive tilbagekaldte, vil efter den 2 Febr. useilbarlig blive confiskerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
J Vestfloria var det vedvarende meget urolig. Paa Geberet Nye-Orleans blev derfor derimod truffen Foranstaltninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
General-Jnvecteuren for Artilleriet, Divisionsgeneral Grev Songis, er død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Marine=Commissair, Fourcroy, indberetter til Ministeren for Marinen og Colonierne, at det ostindiske Compagnieskib Elisabeth, paa 650 Tons, Capitain Hubers William Ertwick, med en Eqvipage af 100 Mand, 30 hvide Passagerer og 250 Lascars ombord, og fra London, til Madras i Bengalen bestemt, er den 28de Decbr. forulykket omtrent 3 Lieues N. O. for Havnen ved Dynkerken. Det lykkedes kun 2 Skalupper med omtrent 22 Mand af Besætningen at naae Landet; en tredie Skaluppe kantrede og gik til Grunde. Blandt de som bleve reddede, befandt sig Capitainen, den 1ste Lieutenant, den 2den Lieutenant, en Officeer af den engelske Armee i Bengalen og 16 Lascars a. Man giver de Ulykkelige al den Hielp som de behøver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Amsterdam, den 5te Januarii. Paa Paraden Nytaarsdag, overleverede Hs. Excellence Hertugen af Regio, det 125de (forhen Hollandsk) Linie-Regiment, en Ørn. Divisionsgeneral Grev Bergerduin, holdt ved denne Leilighed følgende Tale: Mine Herrer Officerer, Underofficerer og Soldater, af det 125 Regiment. J Hs. Majestæt Keiserens og Kongens Navn, overgiver jeg dem denne Ørn som sætter dem i Række med hans uovervindelige Legioner, der er vore Fienders Skræk og Verdens Beundring. Jeg glæder mig ved at kunde give dem et saa berømmelig Beviis paa hans Tiltroe, da jeg er overbeviist om, at de stedse vil giøre sig samme værdig. Det Mod, som de stedse har viist, og som vil tage et nyt Sving under denne store Feldtherre, er mig Borgen for, at de stedse med alle disse Brave, vil kappes om Kiekhed, Kierlighed og Hengivenhed for den stormodigste Monark. Keiseren leve. Og tusinde Gange blev dette Udraab gientagen af Regimentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1811-01-15
Krigsminister Cambier, har i afvigte Aars sidste Dage bekiendtgjort at hans Function ophørte med den 31te Decbr. og at General-Statholderen samme Dag havde udnævnt ham til Generalsecretair ved Ministeriummet, som har med de uafgjorte Sagers Leqvidering at bestille.