JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Oberstlieutenant v. Hindenburg, som havde ladet sig indskrive iblandt de Frivillige, har efter Comiteens Opfordring foreløbigen overtaget Ledelsen af disses Øvelser, og er med Raadmand Brandt og Skrædermester Wich sammentraadt i en Commitee, hvis Hverv er at foranstalte det Fornødne med Hensyn til de Frivilliges Væbning, Eqvipering o.s. v. Endeligen blev i Mødet den 8 April udnævnt en Redactionscomitee (Raadmand Ove Thomsen og Kjøbmand W. Petersen), som besørger Offentliggjørelsen af Commiteens Forhandlinger. Til Assistance ved de Frivilliges Jndøvelse i Vaaben brug er Dandse- og Fægtelærer Schønberg engageret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Officererne og Underofficererne af Odense borgerlige Fod jægercorps, samt Toldbetjent Wessell have velvilligen tilbudt Commiteen deres Assistance ved de Frivilliges Jnd øvelse, hvilke Tilbud med Paaskjønnelse modtoges. Commiteen har efterhaanden udstedt offentlig Kundgjørelse angaaende den paatænkte Organisation af et mobiliCorps, som skulde stilles til Regjeringens Disposition, samt Opfordringer for hele Provindsen til Anmeldelse af Frivillige, Antegnelse af Pengebidrag, Understøttelse for de Efterladte, Leverance af Vaaben, af Charpie, samt Meddelelse om Størrelsen af de tegnede og indkomne Bidrag o. s. v. Fortsat Beretning om Comiteens Forhandlinger og Virken vil blive meddeelt i de følgende Numere af Avisen. Comiteen af 26 Marts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Opfordring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Jeg tillader mig herved at stille en Opfordring til mine Medborgere angaaende en Sag, som ved første Øiekast vel synes at være af mindre Betydning, men som dog ved nøiere Betragtning vel findes temmelig vigtig; den angaaer nemlig Armeens Forsyning med Fodtøi. Dersom Feldttoget varer længere end et Par Maaneder, vil Trangen til godt Fodtøi vistnok begynde at indfinde sig; nu kan Staten vel træffe Accord med Leverandeurer, som paatage sig at levere det Fornødne, meen deels vil Statskassen derved bebyrdes med en ikke aldeles ubetydelig Udgift, deels vil det Fornødne vel ikke altid kunne leveres i rette Tid, deels vil det Leverede neppe blive af saa god Beskaffenhed, som ønskeligt var, da, som bekjendt, Hastværk som oftest er Lastværk, og, at de mod Fjenden fægtende Tropper altid ere forsynede med godt Fodtøi, indseer Enhver let er af stor Vigtighed; thi kommer der et Hul paa en Uniformskjole, det skader ikke stort men er Skoesaalen opslidt eller Overlæderet itu, bliver Soldaten snart marode. Mit Forslag er derfor dette, at enhver Mand i Landet, som nogenledes formaaer det, i Løbet af et Par Maaneder lader forfærdige eller flere Par Skoe eller Støvler, hvilke indsendes til de Steder, hvor de maatte ønskes. Den, som ikke har Evne til at sende Skoe eller Støvler, han fende Uldstrømper eller Sokker, de ere ogsaa brugelige, og saaledes vil selv den Fattige faae Leilighed til at yde sin Skjærv til Fædrelandets Forsvar. Den Rige giver meget, den Fattige lidet, men begge give af samme Grund, nemlig fordi de elske deres Fædreland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Naar Enhver lader Skoene forfærdige efter sin egen Fod, vil den fornødne Forskjellighed i Størrelsen opnaaes, og derved opnaaes tillige den Fordeel, at, dersom Armeen ikke skulde behøve dette Fodtøi, saa kan Enhver slide det selv. En anden Fordeel er ogsaa forbunden dermed, nemlig den, at de mange fattige Skomagere, som boe omkring paa Landet og i Kjøbstæderne, kunne faae Fortjeneste istedetfor enkelte Personer i de større Stæder, som have Evne og Leilighed til at indkjøbe Læder i større Partier og antage mange Arbeidere. Saadanne Leverandeurer ville have stor Fordeel af de Accorder, de muligen kunne afslutte med Regjeringen, de øvrige Skomagere liden eller ingen. Dersom dette mit Forslag finder almindeligt bifald, var det ønskeligt, om de respective Sogneforstanderskaber eller andre gode Mænd paa Landet og i Byerne foranstaltede Lister optagne over hvad Enhver saaledes vil paatage sig at levere, hvilke Lister indsendes til høiere Vedkommende, saasnart som muligt. Jeg siger saasnart som muligt; thi vel vil Fodtøiet neppe behøves før og et Par Maaneder, men det er indlysende, at Krigsministeren meget snart maa være betænkt paa Armeens Forsyning i ovenmeldte Retning, naar han nu veed, hvormeget han omtrent kan erholde ved frivillige Gaver, saa kan han ogsaa gjøre sig Overslag, om og hvorvidt Armeens Fornødenheder derved kunne blive dækkede, ligesom han ogsaa er istand til at foranstalte disse frivillige Gaver indsamlede, efterhaanden som de maatte behøves. Skulde det være Tilfældet, at Soldaterne selv maae betale deres Skoetøi ved Afkortning i Lønningen, hvilket er mig ubekjendt, og Statskassen altsaa egentlig ikke bar Udgift ved Anskaffelsen deraf, saa mener jeg, at de, som vove Liv og Lemmer for Fædrelandet, vel kunne fortjene, at erholde deres tarvelige Lønning ubeskaaret, især da der vistnok iblandt dem gives Mange, for hvem ethvert nok saalidet Afdrag kan være føleligt. De ærede Herrer Bladredacteurer i Kjøbenhavn og andre Stæder bedes velvilligen forunde denne Opfordring en Plads i deres Blade. Ørbek Præstegaard den 10 April 1848. Engelbreth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Onsdag den 12 April prædiker Hr. Pastor Wiberg i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
AVERTISSEMENTS. Justitsministeret har under Gaars Dato tilskrevet Amtet saaledes:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Circulaire. Krigsministeren har tilskrevet mig, at Omstændighederne gjøre det sandsynligt, at hele Krigsreserven om kort Tid vil blive indkaldt til Tjeneste, men at det nærmere vil blive mig tilkjendegivet naar de skulle møde. Dette skulde jeg tjenstlig melde for at de i saa Henseende mulig hensigtsmæssige Forberedelser kunne træffes." Hvilket herved bringes til almindelig Kundskab for Odense Amts Vedkommende. Fyens Stiftamthuus den 10 April 1848. C. Bille Brahe, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Jfølge 1ste Artilleriregiments Skrivelse til Amtet af 6te d. M., grundet paa Krigsministeriets Ordre, skal samtlige af Odense Amt for 1848 til det nævnte Regiment udskrevne Constabels- og Trainconstabels-Recrutter, saavel af Linien som af Forstærkningen, møde til Tjeneste ved Regimentet den 25 d. M. Kl. 12 Middag. Hvilket med Tilføiende, at Mødestet er Strandgadens Caserne, herved bringes til almindelig Kundskab. Fyens Stiftamthuus den 10 April 1848. C. Bille Brahe, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Af Pengebidrag til Oprettelsen af et modilt Corps er til Dato tegnet 23,053 Rbd. 4 Mk. 8 s. Til Understøttelse for de efterladte Familier er til Dato tegnet eengang for alle 450 Rbd. 3 Mk. 4 s., 1 Td. Rug og 4 Tdr. Kartofler, samt i ugentlige Bidrag 27 Rbd. 8 s. Committeen er fremdeles for hele Provindsen samlet hver Sognedags Aften fra Kl. 6 1/2 til 8 paa Raadhuset for at modtage fremtidige Anmeldelser saavel om Bidrag som om dem, der ville gaae ind i det mobile Corps. Odense den 10 April 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Committeen af 26 Marts. Læredrengene Hans Mickelsen af Odense, samt Hans Jørgen og Lars, Begge af Svenstrup, have uden Undertegnede, deres Læremesters Vidende og Villie forladt deres Arbeide, hvorfor Enhver herved advares om, ikke at tage dem i nogensomhelst Tjeneste eller Arbeide, forinden de hos mig have ud H. C. Frost, staaet deres Læreaar. Odense den 11 April 1848. Muurmester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Af det Tilskovske Legats Midler kan i anstundende Juni Termin erholdes til Laans, mod anordnet Sikkerhed, en Capital af 700 Rbd. Begjæringer om Laanet indleveres til Fuldmægtig Søeborg paa Stiftscontoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Oplag af Hatte i Middelfart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Da jeg fra Hr. Hof=Hattemager H. Dorch i Odense har erholdt et fuldstændigt Oplag af hans bekjendte gode og solide Fabrikata, som udsælges til bestemte Fabrikpriser, saa tillader jeg mig herved at anbefale samme til et æret Ærbødigst Publicum. Middelfart den 11 April 1848. A. Schou.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Et fedt Sviin staaer til Salg paa Roerslev Mølle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Røgede Skinker, gode, sunde Varer, kjøbes af J. Ploug & Richardt. Odense d. 10 April 1848.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Nogle Tønder fine Krøllekartofler anvises til Salg fra Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
En Skolediscipel kan erholde Kost og Logie til 1 Mai hos Schmidt, boende hos Hr. Glarmester Hasselriis i Vestergade No. 248, 1ste Sal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-11
Til Leie. ønskes til Mikkelsdag circa 5 gode Værelser, Kjøkken m.v. af en rolig Familie af Embedsklassen. Billet mærket F. 56 indlægges paa Adressecontoiret. Fyens Stiftsavis redigeres af N. Seedorff, udgives i Odense a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Kampsang i Oprørstiden. (til Nationalsangtonen, Kong Christian stod ved høien Mast.) Kong Fredrik kalder Danmarks Mænd, Til Ærens Dyst! Med Retfærds Dommersværd ved Lænd Han over Folk og Land seer hen. Høit tordner det blandt danske Mænd, Til Ærens Dyst, Frem hver, som kraftig kæmpe kan Med Gud for Drot og Fædreland Til Dyst!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Det gjælder Værn for Danmarks Land J Sandheds Kamp! Det gjælder Ret for danske Mand Til Moders Røst og Fædres Strand, Nu Kraft og Ro, trods Sindets Brand, J Sandheds Kamp! Med Høimods Sind, med Ærens Sværd, Kun frem mod Had og Oprørsfærd Til Kamp! Vee den, der svigfuld brød sin Ed Med Niddingsmod Vee dem, der Danmark søndersled, Og styrted Troskabs Banner ned Var selv der fordums Brødre med - Det koster Blod Men blev saa Blodet til et Hav - For Æren Danmark stolt hengav Sit Blod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Fædrelandet. B. S. Jngemann. Offentlige Foranstaltninger. Jnstrux for de Officerer, som ere fordeelte i Distrikterne i den Hensigt at organisere Folkevæbningen. 11) Formaalet for denne Foranstaltning, hvilket ikke bør tabes af Sigte, er mere at berolige den stærke Spænding af krigersk Patriotisme, som er vakt af Tidsomstændighederne, end at forøge den. Hr. N. N. ville desaarsag i Forbindelse med Lokalautoriteterne søge at træffe saadanne Foranstaltninger, som, idet de tjene til at vedligeholde Jveren for den gode Sag, tillige kunne virke til at lede Begeistringen i en rolig Strøm. 2) Da det især er Kjøbstadkommunerne, som kunne ansees skikkede til Oprettelsen af Væbningsafdelinger, saa bør Opmærksomheden først henvendes paa disse. Landkommunerne sættes kun i Virksomhed, saafremt Attraaen er stor, og da maa Væbningen her saavidt muligt, gruppere sig om, og slutte sig til Kjøbstad=Bevæbningerne. 3) Alle Frikorps maa bringes til at anerkjende den overbefalende Myndighed, og hertil udfordres, at Førerens Ansættelse indstilles til Sanktion. Bemeldte Fører maa i sin Kreds nyde Anseelse og Anerkjendelse ligesaameget fra det borgerlige Standpunkt, som med Hensyn til krigersk Dygtighed. 4) Jntet Frikorps kan anerkjendes, som ikke er idetmindste 50 Mand stærkt, og som ikke har idetmindste een befalingsmand for hver 50 Mand. 5) Overbefalingsmanden gjøres ansvarlig for Korpsets Disciplin. 6) Føreren af et Kommando paa 50-100 Mand betragtes, naar han kommer i Forbindelse med Hæren, som Lieutenant, Føreren af 100200 Md. som Kapitain. 7) Over Sammensætningen af flere slige Afdelinger til et større Hele forbeholder Krigsbestyrelsen sig Dispositionen, 8) Forpligtelsen til at give Møde maa være saaledes bindende, at der i Farens Øieblik kan giøres Regning paa den frivillige Væbning. En vilkaarlig Fratrædelse kan saaledes ikke tilstedes; men Enhver overtager, ved sin Jndtrædelse i Væbningen, Forpligtelse til at give Varsel om sin Udtrædelse. Dette vil passende kunne bestemmes til 1 1/2 Maaned, hvorhos det dog er en Selvfølge, at der for enkelte Personers Vedkommende herfra kan skee Undtagelse, naar Omstændigheder tale derfor. J Farens Stund optræder den organiserende Overbefalingsmand som Fører af det hele Væbningsvæsen i det ham underlagte Distrikt, hvis ikke ved Generalkommanden forinden foranstaltes nogen anden Forholdsregel gjennemført, 9) Provindsen erklæres i givet Tilfælde i Krigstilstand af Overøvrigheden, og samtlige frivillige Væbningsafdelinger træde fra samme Øieblik under Krigslovgivning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
– Jndtil en fuldstændig Avancementslov kan udgaae, har Hs. Maj. Kongen under 1 de, allern, approberet følgende Bestemmelser: Med Undtagelse af Eleverne ved Landkadetacademiet og Høiskolen, der efter absolveret Examen afgaae som Officerer paa den i de allerhøieste Avancements=Bestemmelser af 28 April 1842. Litr. A. 1. 1 foreskrevne Maade, kan Jngen ansættes i Armeen paa anden Maade end i Menigmands Stilling og kan ikke avanceres til Underofficeer, forinden han har gjort 2 Maaneders Tjeneste. Saafremt hans Korps er i activ Krigstjeneste, kan han dog ved udviist særdeles Jver og Vaabendygtighed forfremmes i kortere Tid. Jndtil videre kan en Fjerdedeel af de vakante Sekondlieutenantspladser besættes med særdeles duelige Underofficerer paa derom skeet speciel Jndstilling fra vedkommende Chef. Der tages ved denne Leilighed ikke mindre Hensyn til Vedkommendes Moralitet, Karakteer, Dannelse og almindelige Agtelse end til hans praktiske Duelighed, ligesom hans boglige Dygtighed heller ikke tør lades ude af Agt. Udmærket Forhold i Krigen vil naturligviis være en særdeles Grund til Forfremmelse. Denne Underofficerernes Ret til Oprykning gjælder kun om Jnfanteriet. Jægerne og Kavalleriet. For de specielle Korps vil Bestemmelsen desangaaende først blive truffet, naar nærmere Jndstilling derom er skeet. Fra Sekondlieutenant til Premierlieutenant skal Avancementet i Regelen skee efter Anciennetet; dog kan der for særdeles Jver og Duelighed i Fredstid saavelsom for udmærket Krigsdaad gjøres særlig Jndstilling. Fra Premierlieutenant til Ritmester eller Kapitain avanceres 3 Fjerdedele efter Anciennitet og 1 Fjerdedeel efter Valg. Fra Kapitain eller Ritmester til Major skeer Halvdelen af Avancementerne efter Anciennetet og den anden Halvdeel efter Valg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Fra Major opad skeer Avancementet udelukkende efter Valg. Til Valgavancementerne skeer Jndstillingen af vedkommende Chefer, og vil der vorde anordnet hensigtsmæssige Jnspektioner til at prøve, hvorvidt de foreslaaede Valg ere begrundede i Ret og Føie. Af alle de foreslaaede Kandidater indstiller Krigsministeren den, som han finder bedst beføiet til allernaadigst Udnævnelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Blandinger. Ved sin Afreise fra Kjøbenhavn skal Krigsministeren have sagt: "Jeg vender ikke tilbage til Kjøbenhavn førend Byen Slesvig er tvungen til at illuminere for Kongen af Danmark, og han er Mand for at holde, hvad han har lovet. (Flp.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Fra Flensborg skrives i Veile A., at i det Øieblik, da de Danske med mange Fanger rykkede ind i Flensborg, stod Prindsen af Glücksborg Slot i lys Lue. Grev Ahlefeld paa Langeland har tilbudt Krigsministeriet et Frikorps af 700 Mand som han selv vil bekoste og underholde, og udbeder sig kun det fornødne Geværantal, eller stiller i manglende Fald 10,000 Rbd. til Krigsministeriets Disposition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
- Syv Kanonbaade ere nu fuldt udrustede til at afgaae, for at støde til Flaaden. - Skomagersvendene i Kjøbenhavn have stillet 300 Rbd. til Krigsministerens Disposition. - En Major Brockdorff, der forhen har staaet i Armeen, men som efter Overtalelser fra Oprørernes Side havde overtaget Kommandoen over Gens d'armeriet, har, formodentlig af Anger over dette Skridt, berøvet sig selv Livet i sin Bopæl i Slesvig. - Jgaar afgik fra Kjøbenhavn 24 Stykker Espingoler, et eiendommeligt Slags Skyts af fransk Opfindelse, der, saavidt vides, endnu ikke findes i nogen anden Magts Artilleri. Hvert Stykke, som det benyttes i Feltartilleriet, bestaaer af 7 lange Rør, hver med 8 Kugler, der blive afskudte i Løbet af 2 1/2 Minut og kunne naae meget langt. Deres Betiening er saa let, at den skeer af Frivillige, der i dette Øiemeed have meldt sig. (Flp.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
En Artikel i Alt. Merc. tilstaaer, at Slesvigholstenerne have overtraadt Retfærdighedens Fordring, idet de forlangte af den danske Konge, at han skulde indlemme Slesvig i det tydske Forbund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Ved Jris's Udseiling fra Hals den 5 ds, indtraf den Ulykke, at En af de til Orlogs Udkommanderede ved Uforsigtighed kom foran en Kanon, hvormed der saluteredes fra Dampskibet, og fik hele Ladningen ind i Underlivet, saa at Tarmene udvæltede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
De til Holsteen sendte preussiske Tropper bestaae størstedelen af Alexandergaarden og Andre, der i Berlin havde øvet sig i Borgerslagtning og ved det imod dem rettede Had vel nærmest foranlediget deres Detaschering til et fremmed Land. (Aalb. Av.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
J Holsteen har Man af og til polske Forskrækkelser. Saaledes vækkedes en Nat Jndvaanerne i Lütjenburg med det Rædselsbudskab: "es sind Dänen gelandet." J et Øieblik var alt vaabendygtigt Mandskab paa Benene og Jilbud skikkedes til alle Sider. Omsider opløste hele det skrækkelige Budskab sig deri, at 3 Mand, vare landsatte fra et dansk Skib, der af Bønderne forlangte Kjærnemælk til deres Sviin. Nu begave Jndvaanerne sig atter til Roe, men Rygtet var voxet til en Lavine og det heed lige til Hamborg, at Byen Lütjenburg var lagt i Aske og alle dens Jndvaanere dræbte. Baade fra Kiel Pløen og Eutin var Man i Begreb med at ile tilhjelp. De nærliggende Godser, havde bevæbnet deres Mandskab med Høtyve. - Alt. Merc." dadler Kieler Korspd. Blis" demokratiske Artikler som vel skikkede til at bringe Tvist mellem de forskjellige Klasser. - J Jtzehoe hersker betydelig Nød og Arbeidsløshed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Vagtposterne udenfor de fyrstelige Palaier ere nu formindskede til det halve Antal. - Soldaternes Anvendelse til Bevogtning af Slaver ophører nu Stokhuset skal antage egne paalidelige Betiente hertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
- Hertugdømmernes Godseiere ville ved en overordentlig Udskrivning af 10 Rd. Cour. pr. Ploug stille 50,000 Rd. til den provisoriske Regjerings Disposition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
- Der klages fra Holsteen stærkt over Mangel paa Vaaben og Beklædning; paa Grund heraf kunne ikke engang Frivillige mere antages. - Hamb. Freischütz" indeholder Følgende: Den Sum, som Hamborger Kjøbmænd og Banquierer have stikkende i Danmark og Hertugdom merne, vurderes til 30 Millioner Mk. Bko." - Det lader til, at Man i Altona har forsøgt at optage Jernbaneskinnerne for at forhindre de preussiske Troppers Marsch til Rendsborg. Forsættet er imidlertid strandet. (Flyst.)- Grev Blücher-Altona, Kammerherre hos Enkedronningen, er indtraadt under Herregaardsskytternes Korps. Dette er foranlediget derved, at han havde tilbudt at gaae med Hæren som Frivillig, hvilket var ham afslaaet, fordi han var en født Holstener. (Aarh. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Beob. a. Sunde fra 5 April meddeler et Par Exempler om Mænd, som ikke blot ere forblevne deres Eed tro, men have viist en rask og bestemt Opførsel; Lieutenant Holstein af de slesvigske Dragoner fulgte det Exempel, som Forræderen Führsen=Bachmann havde givet, og vilde endydermere tage Standarten med. Da sprang Lieutenant Benzon til, satte ham Vaaben for Brystet og bød ham slippe Standarten. Du er ogsaa altid saa grove, svarede Forræderen; men Benzon vedblev: "her er ingen Tale om Grovhed; Standarten eller døden!" Da slap Holstein Standarten og Lieutenant Benzon (som nu er traadt ind i 6te Dragonregiment) forte den med sig til Kolding. J et Jægerkompagni, som kommanderes af Lieutnant Løwenfeld, vilde Man opkaste det Spørgsmaal, om ikke endeel skulde blive tilbage og slutte sig til de Frafaldne. Jngen Mand forlader Kompagniet" raabte Løwenfeld, hvem der falder fra, bliver skudt, og det hele Kompagni fulgte ham. Selv Tydskerne, navnlig Wismars Beboere, igjennem hvilken Stad flere af de Flygtende maatte drage, have anerkjendt det uforfærdede Mod, som Mange af vore Officerer have lagt for Dagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Efter modtagen Meddelelse skal Marienleuchte Fyr paa Fehmern paany være tændt. (Berl. Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Efter sit nylig stedfundne Giftermaal har Jfr. Nathalia Ryge (Grevinde Ahlefeld) taget sin Afsked fra det kongelige Theater der i hende mister en af sine fortræffeligste Kunstnerinder. Hendes Fag vil sikkert være vanskeligt at besætte. (Flpst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Svendborg. Den 4de, udbrød Jldløs hos Gaardmand Jens Basse Jensen paa Strynge, hvis Gaard afbrændte aldeles. Af Bohavet var Jntet assureret og Gaardens Assurancesum udgjorde kun 170 Rbd. Jlden opkom ved at hede Bagerovnen med Halm. Det er den eneste Jldsvaade som i Mands Minde har fundet Sted der paa Øen. (Sv. A.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
Faaborg den 10 April. Nogle af Byens Jndvaanere, som igaar reiste til Als for og muligt der at erfare noget mere om Begivenhederne i Hertugdommerne, end vi her vidste berette ved deres Hjemkomst iaften: at de strax i Sønderborg erfarede, at et Sammenstød imellem vore Tropper og Jnsurgenterne netop da fandt Sted i eller ved Flensborg. Senere kom til Sønderborg Efterretning om, at en alvorlig Fægtning havde fundet Sted, at Oprørerne havde tildeels taget Position i en Skov ved Kobbermøllen udenfor Flensborg, at de vare blevne fordrevne derfra og at Seiren var i de Danskes Hænder Kl. 3 om Eftermiddagen. Kampen begyndte Kl. 89. Vore Tropper brændte af Begjærlighed efter at komme i Jlden og have kæmpet med sandt Løvemod. Mange ere faldne paa Jnsurgenternes Side, men desværre har ogsaa mangen en brav Dansk maattet offre Livet. Omtrent 1000 Jnsurgenter ere fangne, Oprørernes Batterier og en ikke ringe Deel Geværer bleve vort Bytte, tilligemed den deri værende Ladning, som Oprørerne ikke have faaet Tid til at at sende os tidligere eller paa anden Maade. - Blandt de Fangne og Saarede befinder sig den meer end bekjendte Forræder Michelsen, der er saa farlig saaret, at han maatte forblive i Flensborg (han skal være død). Til Sønderborg førtes blandt flere en Søn af Grev Reventlow til Sandberg og en Søn af Borgermesteren i Slesvig. De lasede Friskaremænd afgave et uhyggeligt Syn; paa Nogles Ansigter stod Frækhed og overmodig Trods malet, medens Andre viste sig aldeles nedslaaede. Mod Slagets Ende kom den augustenborgske Prinds kjørende fra Slesvig til Flensborg; men da han strax erfarede, at det ikke var ham Krigslykken havde været med, sprang han ud af Vognen, rev en af sine flygtende Dragoner af Hesten, svang sig paa denne og pillede med Lynets Fart afsted mod Slesvig - nogle Minutter senere og vore Tropper vilde da have havt Hr. Urian fangen. Kl. 7 kom en Koureer til Kongen med Beretning om det Forefaldne, og faa Minutter efter blev dette ved Officerer og Professor Flor meddeelt den ved Kongeboligen (Hr. Kjøbmand Schmidts Huus i Sønderborg) længselsfuldt ventende Forsamling af Folket, der hørte den med Begeistring og udbrød i et fordnende flere Gange gjentaget Hurra, Over Slagets heldige Udfald udtrykte Sønderborgerne deres Glæde ved en almindelig Jllumination iaftes. - Flensborg, der er bevaret for Krigens Ødelæggelse, er nu besat af Vore.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1848-04-12
- Hs. Maj. Kongen, der igaar endnu befandt sig paa Als, mønstrede de derværende Krigere og skal nu ville begive sig til Flensborg. - Krigsministeren er kommen til Sønderborg. – Et med Krudt ladet Fartøi, bestemt for Oprørerne, er indbragt til Als. Paa Sønderborg Slot har Hertugen efterladt sig 6000 Tdr. Korn, som nu komme den paa Als værende militaire Tilvært tilpas, kun beklages det, at det falder vanskeligt at faae det Behøvende formalet.