Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-10-24
Regner det St. Hanses Dag, 24de Juni, regner det gjerne 40 Dage efter, og Høsten bliver vaad, regner det Syvsoverdagen, 27 Juni, vil det regne 7 Uger efter. Regner det 1ste August, vil det regne 3 Uger efter. Er Laurentii Dag, 10 Aug., klar, kan en stræng Vinter sees imøde; er den mørk, en vaad, er Formiddagen klar, stræng Vinter for Kyndelmisse; er Eftermiddagen klar, stræng Vinter efter Kyndelmisse. Er Bartholmæi Dag, 24 Aug., klar, gives en tør Høst. Klart Veir paa Ægidi Dag, 1 September, bereder os alle Maanedens Dage klare. Saalænge som det fryser, eller der falder Riimfrost før Michelsdag, 29 September, vil det og fryse, eller vil der og falde Riimfrost efter Woldborg, 1 Mai. Bærer i October Egen mange Agern, er en stærk Vinter at forvente. Ligesaa mange Dage, som der er fra den første Snee i October til det næste Ny derefter tændes, ligesaa mange Dage vil der og falde Snee Vinteren derpaa. Hvo, der 2 November hugger en Spaan, ud af en grøn Bøg, kan, hvis Spaanen er vaad, forudsige en vaad Vinter, hvis den er tør, en stræng Vinter. Regner det Mortensdag, 11 Nov., kommer Vaaren sildigt; regner det ikke, kommer den tidligt. Er den Dag vaad, vorder Vinteren ustadig; er den tør, vorder Vinteren haard. Mortensgaasens Brystbeens øverste Deel spaaer, hvis denne er bruun, svarlig Kulde før Juul, og, om den er hvid, Snee og Regn. Den nederste Deel tilkiendegiver os det Samme, men efter Juul. St. Andreas Aften, 30 Nov., hen sætter man et Glas, fyldt med Vand, paa et Bord, Jngen kan komme til, er Vandet om Morgenen løbet over, bliver Aaret vædskerigt; hvis ikke, tørt. Julesommer giver Paaskevinter. Vore Forfædre lode sig imidlertid ikke nøie dermed, men ginge endnu videre og sagde f. Ex. at, skinnede Solen Nyaarsmorgen rød, betegnedes Krig og Uveir for det Aar, var den ellers klar, blev Aaret fiskerigt, stormede det Nyaarsnat, havde man Pest ivente. Faldt der St. Pouls Dag Taage, skulle Mange døe; regnede og sneede det, blev der Dyrtid, stormede det, kom der Krig. Tordner det, naar i Marts Maanen er i Væderens Tegn, bliver der stor Forfærdelse over Jordens Folkeslag, skjøndt Alt dog omsider vil endes i god Rolighed. Findes efter Mikkelsdag der Orme i Agern, bliver næste Aar kornrigt; men Fluer betyde Krig, og Ædderkopper Pest. Tordner det, naar Maanen i October er i Scorpionens Tegn, berede man sig paa Dyrtid og Hungersnød. Hvem Fortegnelse over Svenske Kunstneres Arbeider efter den nordiske Mythologie, offentlig udstilte ved det gothiske Forbunds Exposition i Stockholm 1818. (Uddraget og oversat af: "Forteckning ofver de af svenske Konstnarer och Konstalskare pa Göthiska Forbundets Jnbjudning, uppstallda Konst arbeten. 2) Andra Upplagan. No. 92. Skade, Jagtens Gudinde, forestilt med Bue og Skier. Hos hende staaer et Elsdyr. Af J. G. Sandberg, Historiemaler. *) De udgjøre ialt 235 Nummere. Paa Titelbladet anmærkes: "Det muelige Overskud af Jndtægten ved denne Exposition er bestemt til Befordring af de nordiske Mythers Anvendelse i dannende Kunst." No. 93. a) Freya, Kjærlighedens og de ædlere Følelsers Gudinde, bærende i høire Haand en Tryllestav, i den venstre et Spyd. Ved hendes Fødder staaer en Falk. b) Uller, Tvekampens Gud, i fuld Rustning. c) Saga, Historiens Gudinde, støttende sig ved en Runesten, paa hvilken hun rister. d) Frei (eller Freyr). See No. 106. Fire Haandtegninger af B. E. Fogelberg, Statue Billedhugger. No. 94. a) Thor i hvilende Stilling, efter at han har feiret over Jætterne. See videre No. 107. b) Odin, siddende paa sin Throne i Valhall. c) Loke, Sindbillede af Trædskhed, og Ondskab, forfører den blinde Høder (Lettro enheden) til at kaste Misteltenen mod Baldur. Tre Haandtegninger af Samme. No. 95. a) Aegir, Havets Gud. b) Brage, Skialdekunstens og Veltalenhedens Gud. c) Vidor, den tause Gud. Jndsvøbt i sin Kappe holder han i venstre Haand sin Jernsko, som han skal bruge i Gudernes Tusmørke, da han stride mod Fenris Ulven og hævner sin Fader Odins Død. d) Thor, hvilende paa sin Hammer. Fire Haandtegninger af J. F. v. Breda, Historie og Portraitmaler. No. 96. a) Forsete, Retfærdighedens Gud, holdende Lovbalkerne (Lovens Tavler). b) Heimdall, Aarvaagenhedens Gud, staaende ved Gudernes Bro Bifrøst eller Regnbuen. c) Baldur, Uskyldighedens og Fromhedens Gud. d) Vale, Baldurs Hævner. Fire Haandtegninger af Samme. No. 97. 2) Sol, Datter af Mundilfare. Hendes Vogn trækkes af tvende Heste. Ulven Gere følger bagefter. b) Maane, Mundilfares Søn, forfølges af Ulven Frede Tvende Haandtegninger af B. C. Fogelberg. No. 98. Forsete. J den ene Haand, som støttes ved Lovbalkerne, holder han den hellige Ring, hvorved Eden aflagdes. Tæt ved sees Dommerstene. Af J. G. Sandberg. No. 99. a) Baldur med sin trofaste Hustru Nanna. b) Heimdall. See No. 96. c) Brage med sin Hustrue Jdun, Ungdommens Gudinde, som forvarer udødelighedens Æbler. Haandtegninger af B. C. Fogelberg. No. 100. Thor, stridende mod Jætterne.