JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Udi afvigte Aar, fra den 1ste Januarii til d. 31te December ere passerede Sundet i alt 10511 Skibe, Engelske 3457, Svenske 2475, Danske 1657, Hollandske 1019. Preussiske 415, Curlændere 308, Rostockere 287, Bremere 176, Dantzigere 167. Americanere 141, Lybeckere 105, Hamborgere 85 Pappenborgere 67, Keiserlige 46, Rusiske 34, Portugisiske 32, Oldenborgere 26, Spanske 14. Fra den 1ste til 5te hujus er passeret Sundet Sundet 25 Skibe. Den 3die passerede Ostindiefareren Capitain Jens Hellesen fra Bengalen til Kiøbenhavn. T T Atter har Skjæbnen ladet mig føle det møisommelig Livs Bitterheder i det at Alfaderen fra mig og tre smaae Børn har berøvet mig en elsket Mage, en ypperlig Moder og retskaffen troe Huusholder i Johanne Becker, som efter 12 Ugers Sengeleie af Bryst= og Tære=Syge døde den 30te Decbr. 1794, i sit Alders 40de Aar toe og en halv Maaned. Fraværende. Slægt og Venner er jeg forvisset om tager Deel i denne min billige Sorg. Condolence frabedes. Tobias Nascou. Told og Comsumptions Jnspecteur i Kierteminde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Udenlandsk. Krigen. Følgende er Hoved Artiklerne af den Natten til den 25de Decbr. i Mannheim sluttede Capitulation: 1) De østerrigske og pfalsbaierske Tropper overgiver Rhinskandsen og Flescherne til de Franske. Dog tillader den franske General, at det skal staae Garnisonen frit for, til den 25de om Middagen at trække ud med deres Kanoner. 2) Franskmændene forbinder sig til at forstyrre Rhinskandsen, Flescherne og deres egne Værker, og saa længe de er paa venstre Side af Rhinen, ikke at begaae noget fiendtligt mod Mannheim. De eftergiver og denne Stad den fordrede Brandskat, og vil aldrig forlange nogen af den. 3) Den halve Deel af Rhinbroen skal tilhøre os og den anden halve Franskmændene. Garnisonen i Rhinskandserne og Flescherne vare 2000 Mand stærk med 150 Kanoner. Rømmelsen skeede meget lykkelig ved 7 til 8te Skibe, og til bestemt Tid var alt til paa en Mørser nær og en Munitionskarre overført. Strax derpaa dog Franskmændene derind og skreeg 3 Gange: Republiken leve! Bombardementet var frygtelig; i de 14 Timer som det varede, kastede Fienden 3000 Bomber ind i Staden, og Udenværkerne, og henved 5000 Bomber, Granater og Kugler ind i Rhinskandsen og Flescherne. Jmidlertid havde de Keiserlige kun 10 Døde og 37 Saarede, og af Borgerne 4 Døde og 19 Saarede. 36 Huse er beskadigede. Fienden viste at hans Artillerie ikke var saa slet som man troede; hvorfor de ikke skadede os mere, var, fordi de maatte overlade deres Kanoner, siden de var saa langt fra os. Der var 3 Gange Jld i Staden, som dog hver Gang strax blev slukket. Uagtet den stærke Frost, truer dog Franskmændene Maynz med en Storm, hvor for man og der, den 25de om Natten opførste flere Kanoner paa Volden, ligesom og anlagt Beleiringsbielker, der bliver overøsede med Vand, for at fryse derpaa, hvorved de blive glatte. Alle østerrigske Syge, bliver sendt over Rhinen, for at skaffe Garnisonen mere Plads. Jndvaanerne er bleven ansøgt om at opise Gravenne om Linierne. Den 30 Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
om Morgenen har de Keiserlige Husarer gjort et Udfald imod Brezenheim, slaget Fienden som de der for fandt og forfulgt ham, hvorved nogle hundrede Franskmænd bleve nedhuggede og 22 gjort til Fange. De Tydskes Forliis bestod i 18 til 20 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Efter de nyeste Hollandske Beretninger skal Fransk mændenes Overgang over Waal den 27de Decbr. der gav Anledning til saa stor Allarm og saa mange overilende Rygter, ikke have været af saa betydelige Følger, da Franskmændene igien er gaaet tilbage over Waal. Det nærmere herom indeholder følgende Skrivelse af 30te December fra Amsterdam. "Da de første Rygter om den Franske Jnvasion og deres Overgang den 27de Decbr. over Maatz og Waal ankom hertil, heed det, at de og allerede havde erobret Thiel, og vare fremtrængte til Dalem, lige over for Gorcum, til Buuren i Thielerwaard, ja endog til Vianen og Yssel stein, men det var alt overdreven. Vi har i Dag Breve fra Utrecht og Dortrecht, som overeensstemmende siger: At da Franskmændene som vare komne over Waal, ikke saae sig stærke nok til at kunne forsvare sig, vare de igjen gaaet tilbage over Strømmen. Det engelske Hovedqvarteer bliver forflyttet fra Arnheim til Amerongen eller Rheenen, og maaskee gar til Utrecht. 16000 Mand skal fra Geldern rykke frem, for at forsvare Provindsen Holland, men, der igjen erstattes ved ligesaa mange Keiserlige. En Skrivelse fra Haag af samme Dato indeholder foruden det samme, tillige at der til Rotterdam og Dortrecht ere ankommen mange Flygtninger fra Goringen. Vore Freds Commissarier har vel fortsat deres Reise til Herzogenbusch, men man har ingen Efterretning om de der har erholdt Franske Passe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Frankrig. Den 20de Decbr. blev i Conventen officialiter bekiendtgjort, at den Amnestie som var tilstaaet Rebellerne i Vendee, har de beste Følger, den Skielden og Forbandelse mellem Forposterne paa begge Sider af Loire, har siden den Tid ophørt, og at derimod Rojalisternes Forposter nu taler venskabelig med de Republicanske Volontairer, samt at de i Steden for at raabe: Kongen leve, nu raaber: Republiken leve Fra en anden Haand, har man derimod ganske det modsatte, hvor det heder. Rojalisterne i Vendee, som ikke ere fangne, vil ikke antage den tilbudte Amnestie. Forskellige Breve fra de Frievillige i Vender melder følgende: "Naar vi tilraabe Rojalisterne, at de dog skal nedlægge deres Vaaben, saa svarer de os igien I har forsvoren eders Gud, hvorledes kan vi da troe eders Løfter, Vi vil ikke vide af eders Amnestie, Lecointre gjorde samme Dato i Velfærdsudskuddets Navn, en ubehagelig Skildring over vore Armeers Tilstand, han sagde: de vare anstukne af en Sværm nerfarne og umoralske Generaler, der blot ved Cabale, Partie= og Herskesyge, som militairiske Pygmæer, vare avancerede i Robespierres Tid. Conventen decreterte: At Militairudskuddet, inden 4re Uger skal foreslaae et Decret, i hvilket der skal bestemmes det Antal General officerer som i Krigstider giøres nødig. De bekiendte Jacobinske Anhængere, bliver da nu og fordrevne fra Armeerne. Efter Carriers Dom, er her opstaaer en næsten almindelig Misfornøielse imod Revolutionstribunalen, fordi det ikke tillige har dømt de andre 26 Medlemmer af det Nanteserudskud, der vare anklagede for frieville Handlinger og Mord, men givet dem frie, under det Paaskud, at de ikke har gjort sligt i modrevolutionistiske Hensigter. Lecointre fra Versailles klagede bittert herover i Conventen, og forlangte at de Edsvornes Erklæring skulle overgives Lovgivningsudskuddet til Undersøgelse, da det var imod al selskabelig Orden, at disse 26 frigivne Forbrydere skulle gaae frit om, stolt af deres Misgierninger og spotte den offentlige Elendighed, (Conventen decreterede disses Arrestering.) Alle fra Lyon udvandrede Personer er nu for det meste kommen tilbage dertil, ja endog Folk, som i Aaret 1791 emigrerte. De bliver der slet ikke foruroliget, men tvertimod saa meget mueligt forhiulpen til at faae deres Fabriker igien i Stand. General Kellerman har skriftlig forlangt af Conventen, som en, der efter 13 Maaneders Fangenskab er friekiendt, Erstatning for sin Eqvipages Tab, sin tilbagestaaende Gage, og at han igjen maae blive ansadt i Tienesten. Jacobinerne synes endnu at vil prøve det sidste Forsøg paa at ophielpe sig igien. Man beskylder dem for, at de er Ophavsmænd til den her herskende og sig daglig mere yttrende Giering. Man beskylder dem endog for, at de skal have det Forsæt at bortføre Ludvig den 16 Søn i Departementerne, og da begynde en Borgerkrig, styrte Conventen, og med det Kongelige Barn, bemægtige sig Nationalmagten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Fra Brest meldes under 18de, denne vigtige Efterretning, at Republikens, af 35 Linieskibe og Fregatter bestaaende store Flode, er udløben der af Havnen. Den bliver commanderet af Vilaret-Joyeuse og som har 2 Conventdeputerede ombord hos sig, hvoraf den ene er den bekiendte Søemand Trehouard. J Toulon arbeider daglig 15000 Mennesker paa Udrustningen af den der værende Flode. Det nye Skib Catira paa 80 Kanoner, er temmelig vidt, og inden 4 Maaneder troer man, at formeere Floden der, som bestaaer af 15 Linieskibe, med 3 paa 84 Kanoner og 2 paa 74. Til Marseille er indløben en talrig Flode med Levnetsmidler af alle Slags, som har tilveiebragt Overflødighed der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
J Conventen viser sig nu daglig Forbittrelsen heftigere imellem det herskende Partie og de endnu talrige Anhængere af Jacobinerne og Biergpartiet; og foraarsager atter hine forargelige Scener, der fornedrede Conventen i Partiestormenes Tid. Biergpartiet har siden Robespierres Tid ei været saa stormende i Conventen som den 17de Decbr. og de Regierende Udskudde har i det mindste og givet dem temmelig Aarsag dertil Det er bekiendt, at der af Udskuddene blev fordret en Raport over de hidtil arresterede 71 Conventsdeputerede. Jsteden for at afgive den, har de blot uden videre Motiver og Jndledning optagen disse 71 Deputerte i Conventen. Nu kom alle hidtil forviste Conventsdeputerede fra deres skiulte Huller og forlangte ligeledes at ville sidde i Conventen. Dette ville de regierende Udskudde ikke, skikkede altsaa den 17de Merlin fra Douay i Conventen, og lod igien uden Jndledning og Motiv foreslaae, ikke videre at forfølge Sag imod dem, men dog heller ikke antage dem i Conventen. Det herskende Partie ville strax ved Stemmers Fleer hed giennemdrive dette Decret, men Modpartiet satte sig af yderste Kræfter derimod, og forlangte de skulle fremlægge Artstykker, hvorpaa deres Forslag grundede sig, og man raabte høit, Er vi Slaver, skal vi da blindt hen antage Regieringsudskuddenes Decreter, Hersker nu igjen en nye Robespierre? Maae de forviste ikke enten paa Schaffettet eller i Conventen Tilhængerne af det herskende Partie, skreeg fra deres Side heftig derimod, og vilde strax have giennemdrevet Decretet. Sahlen var opfyldt med Allarmen af giensidig Dadel- og bifaldsraab. Begge Partier raabte imod hinanden: Republiken Leve, Præsidenten Reubell gjorde forgieves alle Forsøg paa at tilveiebringe Rolighed. Han trak bestandig, i den Tavshed lydende Klokke, og Jacobineren Balleul, raabte til ham. "Din Arm vil klingre sig træt, men min Stemme skal ikke trættes ved at fordre Retfærdighed, Naar man ikke kan sige sin Mening her mere, saa gives der heller ingen Convent. Folket har skikket os hertil for at raadslaae over Decreterne men ikke for blindt at antage dem o. s. v. Præsidenten satte flere Gange sin Hat paa, for paa nogen Maade at faae Allarmen stillet. Til Slutning fik dog det herskende Partie Overhaand, og ved Stemmernes Fleerhed giennemdrev Decretet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Den 20de December forredrog Clausel formelig i Conventen: at indtrække Robespierres Hovedvenner, nemlig: "Collot d'Herbois, Vouland, Ronsin, Pache Bouchotte og andre Skielmer til dettes tilbørlige Straf. Jacobineren Ruangs sprang frem, og med megen Uvillie raabte: Det er bedre at være Charette (Chef for Vendee Rojalisterne) end Conventdeputeret. Nu skreeg mange af de herskende Partier; J Abediet med ham, og han blev ved et Decret henvist til Orden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Bekiendtgiørelse. Paa Mallinggaard ved Schaderborgladegaard, kan be sammes Bøgeplanker 9 a 10 Al. i Længde, 3 Tom. tyk, 7 a 8 Tom. bred. Ligeledes Fel til Kareter, Post og andre Vogne, Axel=, og Kiepstokker, samt skiær Træe til Stolemager Arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Mandagen den 2den Febr. d. A. om Formiddagen Kl. 10, lader samtlige Schanderborgladegaards Beboere, ved offentlig Auction bortsælge til Forpagtning, i 5 paa hinanden følgende Aar, et dem tilhørende fælleds Fiskerie i Schanderborg Søe, beliggende imellem Vester= og Sqvætmølle. Conditionerne kan forinden faaes til Eftersyn hos Flechtner paa Mallinggaard, eller samme Dag paa Auctions Stedet, hos Sr. S. Jespersen i Schanderborg. Schanderborgladegaard den 8de Januarii 1795. Paa egne og Medinterressenteres Vegne. Flechtner. Med Forundring har jeg ofte igientagen hørt fortælle, at Linnetgarn, som hidtil har kostet 14 Skilling pr. Mk. at Farve ordinair blaae, herefter skal koste 16, nogle ville 18 Skilling; jeg kan vel ikke andre uadspurgt sige, det skal, men derimod vel at det ikke skal blive saa, jeg forsikkrer da herved, at til Dato finder jeg ingen Raison til saadant, og har derfor heller ikke tænkt paa, mindre besluttet eller med Vedkommende overlagt nogen Forhøielse i Priiserne for dette Aar. Aarhuus d. 8de Januarii W. F. Asmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Dersom nogen fra Landet eller andre maatte attraae en god Bopæl til førstkommende Paaske, da er her i Aarhuus paa en af de bedste Gader, hvor der falder godt Søgning, en Gaard under Haanden tilkiøbs, den er at god sufficant Bygning, stor Gaardsrum, og ligeledes god stor Hauge med en Deel gode Frugt=Træer, den er meget vel tienlig til Kiøbmandsbrug, gode rummelige og lyse Værelser, og Beliggenheden uschinert for alle Ting, Liebhaberne behager at henvende dem til Søren Schmidt. boende ved det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Torsdagen den 22de Januarii næstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet, bliver udi det Slesvigske Rytter Regiments Vahre=Depot, paa Hiørnet af Torvet og Søndergaden i Horsens, foretaget offentlig Auction over to til tre hundrede Stykker gamle grove uldne Hestedækkener, efter de Conditioner som paa Auctionsstædet skal blive bekiendtgjordte. Fries Regimentsqvarteermester. og Auditeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
En liden sort Hest 7 Aar gammel med nogle faae hvide Haar i Panden er omtrent siden 3 Uger for Juul bleven borte. Skulle den nogensteds være indtaget, eller nogen kunde give Oplysning, maatte det behagelig meldes Eieren, Søren Laan i Torsager. Skulle nogen ville giøre Forsøg med Spørgelen, kan nogle Lpd. Frøe mod billig Betaling erholdes hos Præsten i Torsager. Evaldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Hos Christen Müller bekommes gode cir ner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Da jeg Undertegnede agter at nedsætte mig paa Landet : kan min iboende Gaard paa Meilgade her i Aarhuus underhaanden faaes tilkiøbs, til Beboelse næstkommende 1ste Maji. Gaarden bestaaer til Gaden af 7 Fag 2 Etage høi, hvori er en god indrettet Kølle, til Gaarden 15 Fag Sidehuus 2 Etage høi, hvori 2de Værelser samt Kiøkken og et rummelig Brøggers, paa den anden Side af Gaarden 8 Fag Halvtag, tilligemed et Baghuus 6 Fag 2 Etage høi; et rummelig Gaardsrum med god Brøndvand i, samt Haugeplads. Michel Ladefoged. En skikkelig Karl, der forestaaer at paae en Mølle, og kan reparere Værket, om noget gaaer Fald paa, kan ved en Vandmølle blive hos en Enke antagen i Tieneste, som Møllersvend, enten strax eller til næstkommende Mai Dag. Anviisning gives her fra Contoiret. C. W. S. En Gallease, Frue Anna kaldet, drægtig 24 Commerce Læster, 11 Aar gammel, bygt af Hr. Tømmermester Gott i Sønderborg, med sit Jnventarium, samt staaende og løbende Redskab, alt i complet Stand og beliggende ved Langøre Havn paa Samsøe, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar derom accorderes med mig undertegnede. J anden Fald lade samtlige Redere, bemeldte Galleace gaae paa Fragt, hvorom ligesaa behagelig med mig kan accorderes. Stauns paa Samsøe den 10de Novbr. 1794. Christen Willadsen Prints.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Førstkommende 18de Febr. bliver udi Flodbroe ved Randers, holdet offentlig Auction over 13 Sogners Qvægtiender, beliggende udi Meddelsom Herred; de bliver først opraabt separat og siden samlet. Paa Aarhuus Rectorats Gods, Caløe=Amt, Agrie Bye, er Gaardmand Søren Madsens Kone, Abel Christensdatter ved Døden afgaaet, efter hvem, paa 30te Dagen efter Dødsfaldet er holden lovlig Registering og Vurdering. Skulle Nogen have noget i denne Stervboe at fordre og ellers andet at erindre, ville de og alle Vedkommende behagelig tage Møde i Stervboe=Gaarden til 6te Ugers Dagen næstkommende 26de Januarii, eller i seeneste 12te Ugers Dagen næste 9de Martii, da Skiftet, formodentlig sluttes. Agrie den 5te Januarii 1795. T. N. Mellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Befuldmægtiget Skifte=Holder. Fra Fæste=Bonde Peder Andersen Kreinsen i Ørsted Bye, Rougsøe Herred, under Stamhuset Steenalt Gods, er for nogen Tiid siden bortkommet en sort Mærklod i andet Aar og en sortblakket Hestklod i andet Aar, da disse ikke har været at finde eller opspørge, formodes, at de hos een eller nogle maae være optaget, hvorfor bedes: At om nogen er, som om disse 2de Bæster kand give nogen Oplysning, det da maae tilmældes mig undertegnede, da de strax skal blive afhæntet, og al billig Fordring paa den blive godtgjort. Steenalt pr. Randers den 22de Decbr. A. Torsleff. Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Skulle der være nogen af de respective Herrer Kiøbmænd og andre Borgere her i Byen, som er incommederet af Rotter eller Muus, saa erbyder jeg mig at fordrive dette Utøi. Aarhuus den 3die Januarii 1795. Friderich Zwikert, Kammerjæger, logerer ved Munkport. hos Jens Andersen. Friisholt Hovedgaard udi Hovelberg Herred, med tilliggende Sahl og Gulløv Sogners Kirke-Korntiender, samt bemeldte Sogners Kongens og Kirkernes Anpart Qvægtiender, agter undertegnede Eier, formedelst Forflyttelse til Amtmands Embedet i Thisted, at bortforpagte paa 4re eller 8te Aar, fra 1ste Mai, 1795 at regne, ved derover anstillende offentlig Auction paa Wiborg Raadstue, Mandagen den 26 Januarii 1795 Kl. 10, Formiddag. Den aarlige Udsæd paa Hovedgaards Marken er 60 a 70 Tdr. Rug 50 a 60 Tdr. Byg, 110 a 120 Tdr. Havre og 10 a 12 Tdr. Boghvede. Høeavlender circa 200 Læs. Avlet og øvrigt Hoverie drives og forrettes af 42 Hoveriepligtige Gaardbrugere, og det Tiendeydende Hartkorn er circa 250 Tdr. Hovedgaards Markens fortrinlige Godhed er almindelig bekiendt og Conditionerne til Forpagtningen bliver 14 Dage før Auctionen at faae til Eftersyn paa Friisholt, hvor ogsaa er føiet Anstalt, at Hovedgaards Marken vorder Libhaberne. forviist. Thisted den 26 December. 1794. Ferslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Hos Peder Larsen Schmidt paa Vestergade faaes extra gode tørrede Kirsebær, og Lybsk Peberrod til billige Priiser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
Skulde nogen have Lyst at kiøbe en god Selveier Gaard med skiønne Herligheder, og udskiftet af Fælledskab, vilde de behage at melde dem posterie paa Bogtrykkeriet i Aarhuus, inden denne Maaneds Udgang, som derom giver nøiere Efterretning. Aarhuus den 7de Januarii Gaardmanden Jens Rasmussen i Dangerup Bye Hvilsager Sogn, Schafføegaards Gods, har ved næstomliggende 4re Sogne=Kirker, og ved SynderhaldherredsTing ladet oplyse en sort broget Koe 8te Aar, med 3de hvide Føder, en Stiern i Panden, anseelige Horn, og et Mærke H. har været klippet paa det venstre Baglaar, nu næsten ukiendelig; er vurderet for 7 Rdlr., som en 6 a 7 Uger har gaaet der paa Marken og stedste holdt sig ved hans egne Creature, med dem saaet Foder Morgen og Aften, og er af ham indtagen paa Stald, hvor dens rette Eier mod dette Avertissements Bekostning og Foder lønnens Betaling, kan jo før, jo hellere afhente den. Schafføegaard den 3die Januarii 1794.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-10
En Dreng af skikkelige Forældre, (helst fra Landet, som har staaet til Confirmation og har Lyst til at lære Bogtrykkerkonsten, kan blive antagen hos Bogtrykker Lund i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Indenlandsk Kiøbenhavn. Her er en Forordning udkommen, at de Skibe, som bringe Salpeterladning til en eller anden neutral Havn, skulle ved deres Tilbagekomst være forkundne til at bringe et Beviis med, at deres Ladningen virkelig ere solgte i de angivne Havne. Anledningen dertil er uden Tvivl, fordi man har faaet Efterretning, at anseelige Salpeterladninger virkelig er afgaaet til Frankerige, og adskillige Fartøier med Salpeter ladte til Norge, der ere solgte, og Salpeteren siden bragt om Bord paa franske Fregatter, som derfor uden Tvivhave opholdt sig der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Adskillige kostbare Hingste ere kiøbte i Sielland, Fyen og Hertugdømmene for det Spanske Hoffe Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Det har behaget den Allerhøieste ved en særdeles stille og salig Henfart fra dette Jordiske i Dag Morges Kl. 2 slæ at in kalde til sin Himmelske Glæde, vor res i Livet høistelstte Svigermoder, Frue Bodild Hoffgaard, Enke af afgangne Statsraad de Lichtenberg heri Horsens, i sit Alders 84 Aar. Hvilket vi ikke er mangle herved sørgeligst at bekiendtgiøre for den salige Afdødes og Familiens tilhørende og respective talrige Venner Horsens den 11 Januarii 1795. Som nærværende Arvinger. Gersdorff. Thygeson. Beenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken. - Stud. J. Svaneberg. Frue=Kirke Hr. Selm er.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Prædikanterne paa 2den Søndag efter Hell. 3. Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken-Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Fra Haag skrives fra 3die Januarii. De sorte og truende Udsigter, med hvilke det gamle Aar sluttede sig, er lykkelig forsvunden med det nye Aar. Den Official-Bulletin, som blev udgivet her paa Nytaarsdag, melder: J Dag er den sikre Efterretning indløbet, at Fienden i Gaar tidlig blev slagen tilbage ved et Engelsk Hessisk Korps, under Commando af Generalerne Dundal og Wurmb, fra dens Position i Tuyl og Wardenburg over Waal: og at Communicationen imellem ovenmeldte Engelsk Hessiske Korps og de hollandske Tropper med det første skal blive tilveiebragt. Man har derimod den sikre Efterretning, at den tapre General de Bons har været tvungen til at overgive Staden Grave til Fransoserne. Han har ikke kundet faae nogen Capitulation for sig og sin Garnison, men hans Opførsel blev endog berømt af Fienden, og den Deputerede Bellegarde tog ham til Taffel tilligemed hans heele Officeerkorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Fra Arnheim den 31te Decbr. berettes at Fransoserne den 28de gik over Waal ved Tuyl med 5000 Mand Jnfanterie og 600 Mand Cavallerie. Saasnart denne Efterretning kom hid, blev et anseeligt Corpsdetaschert til at fordrive Fienden. Det bestod i 4000 Hesser og 4 Engelske Regimenter. General Dundacommanderede det hele Korps og Lord Catheart Avantgarden. Den 30te tidlig begyndte Hesserne i Waardenburg og Thuyl Angrebet, drev Fienden med Cavalleriet og Bajonetten ud af Byerne og forbød ham ved at plante 4 Kanoner ved Diget, Rettraden over Waal. Nu angrebe Biergskotterne med Knive, Bajonetter og Sabler rasende. Næsten paa samme Tid rykkede de Engelske Dragoner frem, giorde i det første Anfald 4000 Franske Husararer til Fanger, snart kom alle i Haarene paa hinanden, og Fransosernes Nederlag var stort. Der blev kuns faae skudte, da alle Ting blev afgjort med det blanke Gevæhr. De Alliertes Tab er saare ringe, men der blev meget faae tilbage af det franske Korps, som blev, forhindret i Rettraden, da det for det meste blev tagen til Fange, og dræbt. Fienden bad om en Stilstand af 2 Timer, for at kunde begrave sine Døde. Vores Cavallerie var endnu beskiæftiget med at forfølge de Adspredte og Flygtende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-01-14
Her bliver gjort mange Anstalter til at føre det Engelske Hovedqvarteer herfra.