JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1751-12-31
Fredagen den 31 Decembr. LAN og CONOITIONER Til det Med Hans Kongel. Majestets til Danmark og Norge a. Allernaadigste Bevilling af Octobr. 1751. til Hielp til Aalborg Byes Raad Huuses Opbyggelse oprettede LOl TERIE i Aalborg, bestaaende af 10000 Lodder, fordeelagtig i 3 Classer fordeelte, under Direction af Hr. Jver Baron af Holck, Ridder, Hans Kongel. Majestets Geheime=Raad, Stifts=Befalingsmand over Aalborg Stift og Amtmand udi Aalborghuus, Aastrup, Børglum og Seiglstrup Amter, Hans Høyærværdighed Hr. Broder Brorson, Biskop over Aalborg Stift, og Aalborg, Byes Magistrat. Tredie Classe 10000 Lodder a 3 Aar. Anden Classe 10000 Lodder a 1 Rdlr. Første Classe 10000 Lodder a 1 Rdlr. 500 Rdlr. 1 Gev. a 500 Rdlr. Ligesom Pengene efter Haanden for Collecteringen indkommer, vorder de til de beskikkede Casserere, som skal være tvende suffisante Mænd i Aalborg, leverede, for under deres Ansvar at bevares, indtil de igien til Gevinsternes Udbetaling, skal bruges. 2) Til første Classe betales til Jndskud a Loddet 1 Rdl. courant, til anden Classe 1 Rdlr., til tredie Classe 3 Rdlr., følgelig til alle tre Classer 5 Rdlr. 1 Gev a 600 Rdlr. 600 Rdlr. 1500 Rd. 1 Gev. a 1500 Rdr. 2000 Gevinster. 34430 Rdr. 2 Pr. første og sidste Lod af 500 Rdlr. 2 Pr. for og efter 1500rd. a 200 Rdlr. 2 Pr. for og efter 1000rd. a 116 Rdlr. 2006 Ger og Pr. 14de. Freden Udgift.
Berlingske Tidende, 1751-12-31
Jndtægt 10000 Rdlr. Første Classe 1004 Gevinst og Premier 5907 Rdlr. Første Classe 10000 Lodder a 1 Rdlr. er Anden Classe 1004 Gevinst og Premier Anden Classe 4000 Lodder a 1 Rdlr. er Tredie Classe 2000 Gevinst og Prem. 36062. Tredie Classe 10000 Lodder a 3 Rdlr. er 50000 Rdlr. 50000 Rdlr. 3) Collectionen tager strax sin Begyndelse i Aalborg og udi de andre Steder, hvor Collecteurer af Stædernes Magistrat vorder. beskikkede, saa snart samme bliver udmeldte, og kand blive tilstiller Paner og Lotterie=Sædler, da deres Navne udi de Danske Avisen, skal vorde averteret. 4) Lotteriets Trækning skeer paa Kiøbmands Laugs Huuset er ler saa kaldet Compagnie Huuset i Aalborg udi Overværelse af D. recteurerne, som udnævner fire fornuftige Borgere, derved at være overværende.
Berlingske Tidende, 1751-12-31
De velemelerede 10000 Rumere, efter forestaaende Plan, tegges i een dertil indrettet Machme, og siden udtrækkes af tvende umyndige Børn 1000 Rummere i første Classe imod 1000 Gevinster af en anden Machine, siden needlegges igien udi den MachineNummerneer, i Steden for de udtrokne 1000 Nummere til anden Classe, og udtrækkes af de complette 10000 Nummere igien 1000 Jumere imod 1000 Gevinster foruden Præmierne, paa lige Maade forholdes til tredie og sidste Classe, hvor alle Nummerne imod sine Gevinster og Nitter gandske bliver udtrokken. 5) Strax efter hver Classes Trækning, skal hver Steds Collecteur vorde tilstillet trykte Lister, hvorudi rigtig skal findes anført et hvert Rummer med sin Devise og Gevinst, ligesom de ere udtrokne hvor Jnteressenterne kand faae samme til eftersyn og ellers til kiøbs hos Bogtrykker Johan Petersen Holsberg i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1751-12-31
Trende Uger efter hver Classes Trækning bliver Gevinsterne ved et hvert Steds Collecteur, til de som Lod=Sædlerne foreviiser, og haver i Hænde, prompte udbetalt, indtil 100 Rdlr., men de store Gevinster annammes hos Cassererne i Aalborg, som samme inden bemeldte Tid ligeledes prømte udbetaler, imod den til Lotteriets beste anførte Afgang 10 pro Cento af de Gevinster som ere under 100 Rdlr. og 12 pro Cento af de Gevinster som er 100 Rdlr. og derove 8.) Udi 8 Uger, efter at den første Classe er udtrokken, hvilket udi Aviserne skal blive bekiendtgjort, imodtages Fornyelsen til anden Klasse af hver Steds Collecteur, og paa samme Maade forholdes det med Fornyelsen til tredie Classe, men de der over den Tid udeblive, maa vente at deres Lodder hiemfalder til Lotteriet og til andre Liebhabere vorder overladte. 9.) Skull nogen af Gevinsterne udi een eller anden af Classerne vorde u-affordrede, inden 6 Maaneder efter den sidste Classes trækning, da hiemfalder samme til Lotteriet.
Berlingske Tidende, 1751-12-31
Avertissement. 1.) Efter den første Post udi Conditionerne, er Raadmand Lauritz Hemmer Trap, samt Kiøb= og Handelsmand Sr. Niels Wa hum i Aalborg af Directeurerne udmeldet til Casserere ved Lotteriets Cassa, og Raadmand og Postmester Peder Torp beskikket til Hoved Collecteur at befordre Correspondere med Collecteurerne udi de andre Steder, samt af dem at modtage Rigtighed for de afsæt tende Lodder og samme igien til Cassererne inden hver Classes trækning at indlevere, samt ved Lotteriets trækning at føre Hoved Protocollen.
Berlingske Tidende, 1751-12-31
2) Efter den fierde Post til at overvære Lotteriets Trækning og derved at holde Protocollerne er udnævnet disse fire velfornemme Børgere og Handelsmænd Sr. Anders Thagaard, Jens ThagaardTovias Naschov og Andreas Haarboe, som tillige ere beskikkede til Collecteurer i Aalborg. 3) Hans Kongel. Majestet haver af særdeles Kongel. Naade, bevilget Lotteriet for post porto med den ridende zost af den til Lotteriet. Befordring imellem Cassererne og Hoved=Collecteuren med de andre Collecteurer førende Correspondence, samt Lotterie=Sædler, Planer og Listernes Omsendelse, til og imellem Collecteurerne.
Berlingske Tidende, 1751-12-31
Fredagen den 7 Januar, om eftermiddagen imellem 1 og 3 slet, bliver ved offentlig auction An Odgang opbuden, og om fornøyelig bud skeer uden fleere auctioners holdelse, tillige endelig og absolut bortsolgt, afg. Jets=Baad og Liv=Medicus von Aspern gaard i Silkegaden beliggende, bestaaende til gaden af 12 faa grundmuur 2 Etager høy og kielder under heele huuset, hvorpaa indkiørsel af en port, et trapperhuus af muur og bindingsverk, med kielder under, paa den venstre side i gaarden et sidehuus paa 3 saa muur og bindingsverk 2 etager høy, paa den høyre side i gaarden et side huus af muur og bindingsverk afdeelt i 10 fag 3 etager høyt, med kielder under, et bagehuus af muur og bindingsverk 2 etager høyt, med heel tag, afdeelt i 7 Fag, forneden stald til 4 heste, derved 2de vognremiser, et stor gaards kum broelagt, hvori en portion springvand og en portion pompevand, tiem uden for samme gaard paa gaen, en muuret brud med een pompe stang til, værelserne i gaar og deels panelede, deels betrokne og gibsede, over alt i værelserne: ere 4 vindovne og en porcelains ovn foruden Caminer, deraf een med speyleglas indfattet, saa følger og gaarden en kobberkiedel paa een og en halv td. samt nogle skilderier over døren, med videre mun og nagelfaste pertinentier. Fredagen den 14 Jan førstkommende ved Kl. 12 slet, bliver pa Kiøbenhavns Børs ved offentlig auction An Der gang opbuden og om fornøyelig bud skeer tillige bortsolgt den tredie part af en su ker plantage afg. Justitz=Raad og Cancellie=Forvalter Sechmann, stervboe tilhørende; Samme plantage er beliggende paa EylandsSt. Croix udi America, og høre de øvrige tvende parter af samme plantage til S. T. Etatz=Raad Løvenørn og til S. T. Hr. JustilRaad Soelberg; den gandske plantage er afdeelt i 6 mindre plantager, hver 3000 for lang og 2000 fod breed, de ere alle udi fuldkommen stand med slaver, bygninger og saa videre, hvilket saa vel som Conditionerne forinden auctionens holdelse hos bemeldte stervboe anordnede skifte forvalter kand erfares, og ellers paa auctions-stedet nærmere vorder bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1751-12-31
Da Trækningen af det Christianshavns Tydske Kirke=Lotteries 5te Classe allerede den 19 Novbr. er til ende bragt, saa averteres Jnteressenterne herved, at de udtrokne gevinster udbetales i følge planen, af vedkommende Collecteurer den 1ste Decebr. og efterfølgende dage; udi hvilken tild og indtil den 22 Janar. 1752, Fornyelsen ogsaa skeer til 6te Classe, med 3 Rdlr. for hvert lod, og de hænde havende lodseddelers tilbagelevering til den Collecteur, hos hvem samme sedler ere tagne. Forsømmer nogen denne til sine lod ders appel berammede tild, da ere slige lodder upaaankelig forfald ne, og blive strax til andre liebhabere, for 8 dlr. stykket soldte og overladt, de uden for denne Kongl. Residentz-Stad beskikkede Herrer Collecteurer behage at holde sig denne determineerte tid i allemaader efterrettelig, saa slutningen af deres regninger i henseende til Apellationen til bemeldte 5te Classe den 24 Jan, fra Dannemark og Holstein, og den 27 ejusd. fra Norge, her i Kiøbenhavn, tilden allernaadigst beskikkede Lotterie=Jnspecteur Jonas Collin, med den Ridende Post ufeylbarlig kand indtreffe. De i den 5te Classe udtrokne Nummeres Melange, saa vel som Gevinsternes og Nieternes til 6te Classe, item samme Classes Trækning bliver den 31 Januar. 1752, gandske sikkert og tilforladelig foretagen paa Slottet Charlottenborg som sædvanlig. Den overblevne liden qvantitet af lodder, som endnu i 5te Classe er gaaet for Kirkens Regning, kand bekommes for 8 Rdlr. stykket til 6te Classe, hos et hvert stæds Collecteurer, som paa forlangende, eller i haab om afsættelse, behagelig reqvirerer samme hos bemelte Lotterie=Jnspecteur Jonas Collin Til liebhabernes desto større beqvemmelighed i denne Sag, kand og faaes halve lødder for 4dlr. stykket, da den anden halve deel af slige lodder, saavit samme ey til andre vorden afsat, bliver Kirken fremdeles tilhørende, tillige med halvparten af de derpaa faldende gevinster. Thi vilde de lysthavende behage at considerere hvilken mængde af store og anseelige gevinster der falder i denne 6te Classe, hvorved mange Jnteressenter, imod et ringe indskud af 4re eller Krol inden en kort tid blive lykkelige. Kiøbenhavn den 22 Novbr. 1751. Giøres bekiendt, at der er berammet offentlig auction at holdes udi Kjøge Raadhuus Mandagen den 10 Jan. 1752, paa trende af det Kongel, stifts Walløe hoved gaarde: Walløe, Billesborg og Lei linge med deres tilhørende avlinger og underlagte tiender, til nye bortforpagtninger udi trende aar fra 1ste Mai 1752 til 1ste Mai. 1755. alt paa de Conditioner, som paa antonsstedet blive bekient gjorte, og ellers forinden kand faaes at see ved det Kongel. Stifts Walløe skriverstue hos Amts=Forvalter Roster paa Billesborg; de lyshavende behager at indfinde sig fornævnte dog og sted, inden kl. 15 formiddagen, da med auctionen agtes at begynde.
Berlingske Tidende, 1751-12-31
Hos Sr. Falch Urtekræmmer i Adelgaden er nedlagt i Commisseen til forhandling endeel beste Femerske Byg Gryn af frede og mid deel sorter, saa og endeel beste faare tælle af dette aar, som kand bekommes i smaae og store partier for billigste priis.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
No. 1. Se Sr Kiøbenhavnske Danske Bonder Mandagen den 3 Januar. Saa vexles Tiden om, en Dag den anden driver, Et Aar gaaer ud, et nyt begynder strax igien, Vor Verden ældere, men neppe bedre bliver; Thi Enden synes mig er liig Begyndelsen, En Gierrig, skiønt han nok i Fior har sammenskrabet, Begynder dog i Aar paa forrige Maneer, Den som i Verdens Pragt i Fior var heel forgabet, Alligevel i Aar paa meere Ære seer, Den som i Fior til Brød og Lykke maatte trænge, Maa vente vidst, at han i Aar det samme maa, J Fior man raabte: den har Lykke, som har Penge, Og just det samme man i Aar vil raabe paa. Ja meget meere man i denne Sag kand sige; Men saadant en Avis sig ikke passer til Ney, hvad tildraget er i hver et Land og Rige, J Korthed jeg for dig, min Læser, tegne vil gaabner ORINT, og ved dens Aabning finder Dens Port Tyrkiet, helst hvor Hoved-Staden staaer, Befængt med saadan Pest, hvis Liige man ey minder, Ved hvilken mangen til Prophetens Himmel gaaer. Det lange Skak=Spill ey i PERSIEN er endet, Men Enden vise vil, hvo der skal blive mat, J CHINA er en Jld imod de Christne tændet; Fordi de samme er af Keyseren forladt.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
MAROCCO rokket har i ærlig Troe og Love, Og viiste Prøve paa bekiendte Ærlighed, TUNIS, TRIPOLIS det samme Puds tør vove, Som disse vovet har, sligt andre Riger veed. Udaf AMERICA, Europa er beriget, Og riige Floder den i Aar er sendet til; den Spanien er ey med Engelland forliget Om den Seyllads, man der i Landet have vil. Opa, du som er all Verdens Herskerinde, For hvilken øvrige et Knæfald giøre maa, Man i den søde Fred kand dine Lande finde, Det Himlen give da i mange Aar maa staae, I PORTUGAL med Jagt sig Kongen vil fornøye, Ham nær et Dyre-Skud var kommen dyrt at staae, Dog holdt Guds Øye Vagt for Kongens ene Øye, Og Himlen bedre som Landets Dronning saae, Thi skal paa samme Sted den store Gud til Ære, En Kirke sees igien for Kongen vel kand see, Af hvilket Portugal og andre fleer skal lære, Hvor høyt Gud Omhu bær for sine Salvede. J SPANIEN en Fred med Engelland er sluttet, Og alt til Ende bragt, men derimod jeg seer, At Staden Hamborg for sin Handel er betuttet, Da den paa Spanien maa ikke handle meer. Thi som de Handel med Algiererne vil drive, Saa vil man drive dem igien af dette Land, Hvad Udfald ellers vil paa denne Handel blive, Sligt man i dette Aar til visse vente kand, Man seer det FRANSKE LAND i bare Dandse sveder Af Glæde, fordi de en nye fød Hertug har, Man mange Piger hen i Brude=Sengen leder, Dog veed man vist en, om de alle Piger var. Besvogred ENGELLAND, bedrøved og berøved Tre store Greene af din Kongelige Rod, Du har saa vel som vi en umild Skiæbne prøvet, Dog med den fierde Gud var dig særdeeles god, En Prinz af Wallis maa i Døden Øyet lukke, En Dotter, Døtters Mand giør Sorgen meer end stor, De drage kand med os, dog ey saa dybe Sukke, De græde kun for Børn, vi græde for en Moer. Man HOLLAND finder sin Stadtholder at begræde; Men i ITALIEN til Jlden fattes Vand, Og vil Veivius saaledes om sig æde, Vel ingen lettelig dens Naboe blive kand.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
En noget Nyt i SVEIT har sig i Fior tildraget, J TYDSKLAND Keyseren forbedre vil sin Magt, Med Romersk Konge=Vall er meget foretaget; Men sidste Haand er ey paa dette Arbeyd lagt. Hvad UNERSK Guld og Sølv formaaer vil Keyren vide, Og derfor Verkerne besøger hist og her. Udi CROATIEN blev Oprør stilt i Tide, Saa de Croater og Krabater stille er. Paa Tvistighederne i DANIS, vil man meene, En Dom fra POLEN best en Ende giøre kand. Om FRESSEN vil i Aar med Rusland sig forene, Det haabes, midlertid den sætter sig i Stand.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
J RSLAND finde vi dets Keyserinde holde Med Sverrig Fred, saa man kun tænker paa Forliig, Og ey tør frygte sig, at Uroe skal forvolde, Som ellers farligt var, i Norden nogen Krig. Vi for en Friderich i Fior faae SVERRIC græde, Og occupered med hans Liig til Grav at faae, Vi for en Friderich igien det saae i Glæde, Og occupered med at sætte Kronen paa. Men, kjære DANNEMARK har du slet ingen Glæde? Kand du ey bryste dig af det forgangne Aar Er det din Juule=Lyst og Fryd, at kunde græde? Er Graad det ene, du til Nyt-Aars-Gave faaer Men ach jeg veed mit Svar: du vil vel dette sige: For den vi græde for, vor Graad er ey for god, Vi mistet en Ziirat i vores Tvilling=Rige, Og begge Rigerne har mist sin Dannebod. Enhver er ligesom sat af sin egen Esse, Enhver begræder den, de ey ved Graad kand faae: Vort Sprog beklager, det har mist sin Patronesse, J hvis livsalig Mund den Danske Tale laae. Den Haand er død og kold, hvis Naade hver maa prise, Det Liv er ude, som oplivet os igien. Kort sagt: naar vores Nord maa savne sin LSE, Hvad Under, at den da i Graad maa svømme hen. Bud, som et Rift har gjort i Kongens Helte Arme, Forunde Kongen i sin Sorg et Helte Mod, Og over Rigerne i Naade sig forbarme, At Sorgen ey for dybt hos os skal fæste Rod. Stormægtigste Monarch, hvis store Konge-Dyder Fremskinne udi alt, Du foretager Dig, Dit milde Agsyn hver en Siæl i Landet fryder, Og man i Din Person sig skatter lykkelig. For Kongens Liv, vi Gud med stadig Bøn anfalder, Som det, der eene os kand live op igien, Gud legge dobbelt til Hans Leye=Aar og Alder, Og lad Ham sildig faae sit Hiem i Himmelen. Guld lad Hans Majestet saa megen Glæde eye J dette, som Han Sorg i det forgangne fik, Lad aldrig en Monarch i Verden overveye, I Naade, Liv og Fred, vor Store FRIDERICH. Vor Himmelsindede SIII ADALENESom er vort Haab, at vi en Moderløse gaae, Gud trøste selv og all sin Himmel=Gunst forlene, At Hendes Majestet taalmodig være maa.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
Vor Konge=Moder, som vort Rige daglig glæder, Og det har glædet med det Dyrebareste, Velsigne Himmelen i hver et Trin Hun træder, Og lade daglig paa sin Naade Prøver see.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
Vor Cron=Prinz CHRISTIAN, den Skat Gud ville give For den han fra os tog, for hannem storme vi, Med Bøn til Himmelen, at Kongens Søn maa blive For alt hvad skade kand til Siæl og Legem fri Gud selv Hans Ungdom i sin Naades Arme favne, Og dann Hans Hierte som dit eget Hierte er, Lad aldrig Dannemark og Norge Hannem savne, Før sildig længe de har seet Ham Krone bær. Lad Ham Retfærdighed og Konge=Mildhed lære, Lad Rigerne i Ham sit største Gode faae, Kort, lad en Draabe Blod i Hannem ikke være, Som ikke slægte vil sin store Fader paa.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
De Himmel yndede Copier af LVISE, Gud lad i Aar og fleer saa megen Naade skee, At andre Lande maa hos dem det samme prise, Som vi tilforne hos vor Dronning prisede. Gud lade Lykke til Princesserne nedflyde, Og viis Den Prøver paa, du selv Dem haver kiær, Lad Dem i alle Ting din store Naade nyde, Saa vist de Dyden in Originali bær. Lad Kongens Arve=Huus, hver Green af denne Stamme, Bestaae, til Verden du vil rykke op med Rod, At intet Land sig skal i heele Verden bramme. Af meere naadigt og retfærdigt Konge=Blod, Velsign du Kongens Raad med Raad udaf det Høye, Gid de ey vige maa et Fied fra Ærlighed! Lad altid Landets Gavn dem prentet staae for Øye, At ingen findes, som af egen Nytte veed. Gid Kongens Krigs-Magt ey i Vælde finder Liige, Om just i Tallet ey, saa dog i Tapperhed, Ja gis, man maa om hver en Landsmands Hierte sige: At der en Fæstning for Monarchen er bereed, Lad Kirken staae i Flor, de som skal Ordet lære, Velsigne deres Flid og Bøn for hver en Siæl, Lad Levnet overeens med deres Lærdom være, Og lad dem selv, som de os lære, leve vel. Velsigne Bøndens Sveed, lad Jorden give Grøde, Lad Handlen Fremgang faae, velsign hver ærlig Mand, Som i sit Ansigts Sveed fortiene skal sin Føde, Og hielp hver Nødtrængt, som om Hielpen raaber an Min Lærer, hvo du est, som disse Blade ynder, Jeg takker for din Gunst i det forgangne Aar, Og ønske vil, at du til det, som nu begynder, Velsignelse i hvad du foretager, faaer. Bliv ved fremdeles med din Gunst hertil at vende, Da jeg mig meget Godt i dette Nye=Aar spaaer, Jeg bryder af, i det mig Posten kom til Hænde, Og vil nu see, hvad Nyt vi har i dette Aar.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
Petersborg, den 10 Dec. Med Hoffets Reyse til Moskov er det nu paa eengang blevet gandske stille, uagtet man havde holdt den for vis berammet, allerhelst da vores Ministerium viser sig meget fornøyet over de geheime Beretninger, det fra Tid til anden erholder fra den Svenske Rigsdag. For nogle Dage siden blev den Kongel. Preussiske Hofraad og Oculist, Hilmers, her i Staden efter Hoffets Ordre arretteret, og der er indtil videre Anstalter, noget Mandskab i hans Logis indlagt, fordi han ikke, efter Landets Love, har ladet sig examinere, førend han har begyndt at øve sin formeente Kunst, som desuden hos de fleeste har faaet et slet Udfald. Hans Hustrue har havt samme Skjæbne som Manden; dog meenes, han vel torde komme paa fri Fod igien, om han vilde forstaae sig til at give en anseelig Deel af de for hans Curer ulovligen tagne Penge tilbage.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
Bastia, den 30 Nov. Omendskiønt, i Følge de indløbne Ordres, saa vel den Genuesiske General-Commissarius, som den Franske Marqvis de Cursay, have sat de af den ene fra den andens Partie arretterede Officerer paa fri Fod igien, saa ere dog Tvistigheder ne derved ikke bilagte. De forøges derimod alt meere og meere, og man frygter derudover for nye Uleylighed; helst siden Ordet gaaer, at Marqvis af Cursay bier kuns efter en stort Corps af sine Tropper, samt 1000 Bønder, hvis Troskab han er vis paa, for at give denne Stad en Visite, hvor Marqvis Grimaldi giør Anstalter til at forbyde ham Jndgangen.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
Paris, den 20 Dec. J gaar Aftes var Versailles Slot overmaade prægtig illumineret, saa vel som ogsaa Facaden af det kostbare Forverkerie, som paa Onsdag næstkommende skal afbrændes, over Hertugens af Burgundien glædelige Fødsel. Fra Toulon berettes, at der til Staden var et Corps af henved 1200 Mand Kongelige Tropper ankommen, som skulde ombarqveres paa de Skibe, som der i Havnen blive tiltaklede. Fra Havnen l'Orient ere 5 Skibe gaaene Seyl til Ostindien, med meer end 2000 unge Mennesker om Borde, som agte at tiene Kongen i de Ostindiske Egne. Madame Marqvise de Pompadeurhar merkeligen viist sin Nidkiærhed og Glæde over Hertugens af Burgundien Fødsel. Hun har ey allene til Crecy bestyret adskillige Giftermaal, men ogsaa i hendes Marqvisat Pompadour, af Kiærlighed, formedelst anseelig Hiemgift, hiulpet 50 Piger til at komme i Brude=Seng. Den 2den hujus skeede alle disse Mariager paa eengang, udi Overværelse af mange høye Herskaber af geistlig og verdslig Stand, paa Pompadour Slot. Marqvisen har med sin Glædes Beviisning ingenlunde ladet det beroe ved denne Udgift allene; men hendes Gavmildhed har ogsaa viist sig overflødigen imod alle Fattige, saa vel udi hendes Marqvisat, som ogsaa udi tilgrændsende Egn.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
London, den 20 Dec. Hans Kongel. Høyhed, Hertugen af Cumberland, er nu næsten fuldkommelig restitueret af sin Styrtning med Hesten og den derpaa fulgte Sygdom, saa at Høystsamme staaer i Begreb, at reyse paa nogle Dage til Vindsor.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
Haag, den 24 Dec. J følge Breve fra Hamborg, skal Magistraten sammesteds, for at vinde Hans Catholske Majestets Bevaagenhed igien, være gandske redebon til at staae fra den med Algier sluttede Tractat, og derimod tilforpligte sig, at aldrig meere slutte deslige med nogen Regiering udi Barbariet &c. Man legger dertil, at der var skrevet til alle Havne, at de Skibe, der have Præsenterne for Deyen om Borde, skulde ikke seyle dermed til Algier, men vende hiem igien til Hamborg; dog frygtes for, at disse Ordres torde komme alt for silde.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
Berlin, den 28 Dec. Den Kongel. Cammer-Herre, Hr. Voltaire, er af Kongen bleven benaadet med et Tillæg af 500 Rdlr. til hans aarlige Pension. J Søndags Eftermiddag erholdt den hersubsisterende Kongel. Danske Minister, Hr. Cammer-Herre von Thienen, fra Kiøbenhavn den sørgelige Beretning om Hendes Majestet Dronningens af Danmark dødelige Afgang.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
Kiøbenhavn, den 3 Januarii. Det nye Aar er ved Hoffet og i Staden udi all Stilhed, og uden de ellers sædvanlige Glædes=Beviisninger, bleven begyndt. Jmidlertid bliver udi Christiansborg Slots Kirke stærkt arbeydet paa et prægtigt Castrum Doloris, hvor det Høy-Kongelige Liig indtil den solenne Begravelse skal hensættes.
Berlingske Tidende, 1752-01-03
J Dag bleve de sædvanlige Udreednings-Penge til Mandskabet paa det til China destinerede Skib, Cron-Prinzen kaldet, ved det Asiatiske Compagnie udbetalte. De tilforn herfra paa samme Compagnies Regning udløbne til Ostindien og China destinerede Skibe, have, det første i Torsdags, og det andet i Fredags sidstafvigte, fortsat deres Kaas fra Sundet.