JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-02
J Stedet Nr. 491 paa Algaden er i nederste Etage 3 a 4 Værelser med Spisekammer, Kjøkken og Bryggers at faae tilleie til Michaeli Flyttetid. Magnus Nyeborg. Til førstkommende October d. A. kunne 2 a 3 Drenge born vorde optagne til Underviisning i det af mig her i Byen oprettede Jnstitut og for en billig Betaling faae Kost, Logis osv. i mit Huus. Af Sprog undervises der i Jnstitutet af en theologisk Candidat, i Tysk, Fransk og Latin. Hobro, den 12te Juni 1838. Høeg, Skolelærer.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-02
Ved Proclama af Dags Dato, der er læst ved Underretten og snarest muligt vil vorde læst ved Overretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Viinhandler Tho nas Borregaards Enke Catharine von Spreckelsen her af Staden og forhen afdøde Mand, indkaldte til, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for Skifteretten; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 18de Juni 1838. A. Mørch. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-02
Fredagen den 6te Julii næstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Jnspecteuren for det civile Sygehuus her i Byen, paa Aalborg Raadstue afholdt Liciptation over Leverancen af 100,000 Stkr. Skudtørv til bemeldte Stiftelse. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 26de Juni 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Portugal. Urolighederne i Lissabon skildres i Breve derfra, som gaae til den 19de, saaledes. En religicus Fest, der feires ved en Procession, som i al Pragt bivaanes af hele Cleresiet, Granderne, Hoffet og Kongen selv, havde foranlediger, at Ministeriet, da den pleier at lokke en stor Masse af Mennesker sammen, og derfor er en, ofte greben Leilighed til Tumult, havde beordret Politichefen Costa Cabral ved et Circulair at foranstalte, at 6 Batailloner af Nationalgarden skulde være tilstede under Vaaben. At ikke deele Rationalgarden var opbuden til Møde, opvakte de udelukkede Batailloners Fortørnelse, og der indgik fra dem Opfordring til de til Møde Tilsagte, at de ikke skulde indfinde sig, for alle 20 Batailloner fik en lignende Ordre. Følgen var, at kun et Par Batailloner mødte. Allerede Aftenen for Festen havde Folkehobe nødt Escorten, der fulgte en Procession, til at ombytte de geistlige Hymner, den sang, med Constitutionshymnen af 1820, og ledsagede denne med tordnende Hurraraab. Ved Processionen næste Dag lod man vel denne, ved hvilken Kongen selv var een af dem, der var med at bære Baldachinen over Hostien, nogenlunde uforstyrret, men, da de Deeltagende skulde forlade Kirken, forfulgtes Kongens Vogn med Sang af Constitutionshymnen, oprørske Skrig og selv med forbittrede, Attringer mod hans Person. Da Ministeren Silva Cor val ho viste sig i Kirkedøren, for at træde i sin Vogn, bleve Folkets Forbittrelses=Attringer saa heftige, at han veeg tilbage. Politichefen, som stolede paa sin Popularitet, tog ham i sin Vogn, som heldigviis var tilstede veden anden Kirkeder. Da Vognen imidlertid dog bemærkedes, styrtede Folket efter den; en enkelt Mand indhentede den og standsede Hestene, medens en Anden, væbnet med en Kniv, styrtede til Karetdøren; Politichefen affyrede en Pistol paa ham, der dog ikke traf ham, men derimod en Kone, der stod rolig i sin Huusdør. Vognen naaede en Municipalgadepost, som øieblikkelig lod lade og escorterede Vognen heldigt i Sikkerhed. Pøbelen fyldte nu Gaaden; den i Fred og Krig lige ufortrødne Sa da Bandeira indtraf og tiltalte Folket, men erholdt et Bajonet stik paa Brystet, der dog afbødedes af hans Ordensstjerne. Det lykkedes ham at trække sig tilbage og han indtraf kort efter med en let Bataillon af Linietropperne, med hvilken han drev Folkehoben fra hinanden og førte baade Silva Carvalho og Costa Cabral til Citadellet St. de George, hvor de forbleve om Natten og hvorfra de Dagen efter, under stærk Escorte, vendte tilbage til deres Hjem Talrige Fængslinger have fundet Sted; man taler om at afvæbne 5 af de skyldige Nationalgarde Batailloner, men denne Forholdsregel vil vel vanskeligt kunne iværksættes.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Blandede Efterretninger. le Børsenhalle giver i disse Dage et Beviis paa, hvor leti det gaaer an, at en Redaction lader sig forlede til Meddetillelser, der have al Sandsynlighed for sig, men dog ere falske. Den fortæller nemlig, efter en Skrivelse fra Kjøbenhavn, at Keiseren af Rusland den 26de f. M. var indtruffet der paa Dampskibet Hercules, at Hs. Majestæt havde været et Øieblik incognito i Staden, men da Kon strax var seilet videre til Helsinger: hvor Storfyrst=Tronfølgeren den Dag ventedes, men tilføier strax efter følgende Berigtigelse fra en sikker Haand. Det keiserl. russiske Dampskib, Hercules", Capt. Tirinof, paa hvilket Keiseren gjorde Overfarten fra Stockholm, til Petersborg, har siden erholdt det Hverv, at gaae til Kjøbenhavn, for derfra at bringe Storfyrst=Tronfølgeren til Lybek. Hercules blev ved stormende Veir nødt til at gaae til Ankers flere Timer i Baltishport, men naaede des- uagtet Kjøbenhavn i god Tid, for Storfyrstens Ankomst.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Da Skibet sandsynligviis har havt Breve til Tronfølgeren ombord, saa har rimeligviis den med samme landsaatte Officeer givet Anledning til ovenstaaende Meddelelse, der staaer i Strid med de nyeste tilforladelige Efterretninger fra Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
J Sverrig skulle herefter de til den første Soofficeersgrad senest Befordrede, uafbrudt i 22 Aar, gjøre Tjeneste paa Corvetten Jaramas, der, til den svenske Handels Beskyttelse, skal opholde sig aarlig 3 Maaneder i Middelhavet eller andre længere bortliggende Farvande.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
J Sverrig skal den hidtil gjældende, i den Hensigt at opmuntre den directe Udførsel af svenske Producter, fastsatte Nedsættelse i Told samt i Afgift til Handels- og Sofartsfondet, hvad den svenske Skibsfart paa langt fraliggende Steder angaaer, bortfalde fra næste Aar at regne, forsaavidt Jndførselen af Varer fra langt bortliggende fremmede Lande angaaer, saa at denne Nedsættelse i Tolden ikke i noget Tilfælde skal komme noget andet Fartøi tilgode, end dem, som senest i Løbet af de to foregaaende Aar beviisligen ere afgaaede fra svenske Havne med svenske Producter. Derimod bibeholdes hiin Lettelse i Afgifterne, med Hensyn til directe Udførsel af svenske Producter.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Stænderforsamlingen i Viborg. J Mødet den 13de Juni fremlagdes 3 Andragender ang Brænderierne, det ene fra Alro Gaardbeboere, det andet fra endeel Beboere i Hads Herred og det tredie fra adskillige Beboere af Veistrup og Haverslev Sogne. Med Hensyn til, at der fra en Deputeret var indkommet et Forslag om samme Gienstand, bleve disse 3 Andragender udsatte indtil hiint var blevet foretaget. - Et af Propr. Dalsgaard indleveret Andragende fra nogle Fiskere i Struer og Fiskeri, Kjørsel af Fattige, Taxt paa Korn, Skolernes Forbedring, Fattigvæsenet m.m. Da Petitionscommitteen ikke fandt, at dette Andragende egnede sig til at tages under Behandling eller oplæses, og heller ikke nogen af Forsamlingens Medlemmer forlangte dets Oplæsning, blev intet videre i Anledning af samme foretaget. - Et af Assessor With indleveret Andragende fra Seminarist Nielsen i Greis om at Vacancer i Skolelærerembeder maatte offentligen bekjendtgjøres. Dette Andragende var af Committeen anbefalet til at blive oplæst, og i Henhold hertil blev det efter Forsamlingens Beslutning foredraget af Referenten. Da det derpaa sattes under Afstemning, om der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes nogen Committer, blev dette i Spørgsmaal eenstemmig med 4 St. besvaret benegtende. Et Andragende fra endeel fattige Folk paa Læss ang Brænderierne, et Andragende fra Dybvad Godses hoverigjørende Huusmænd og et Andragende fra 5 Hovbonder af Blidstrup paa Mors om at Hoveriet maatte bestemmes til en Afgift. Da disse 3 Andragender ikke paa den i Stænder anordningen befalede Maade vare indgivne gjennem nogen af de Deputerede, og heller Jngen i Mødet understøttede. samme, bleve de efter Committeens Forslag henlagte. J Mødet den 14de fremlagde Oberst Brock et Forslag, om Stænderforhandlingernes Offentlighed. Da dette Forslag, efter at være debatteret, sattes under Afstemning med Hensyn til, om der skulde nedsættes nogen Committee, erklærede 24 Medlemmer sig for den benegtende Besvarelse af dette Spørgsmaal og ligesaamange for den bekræftende, og Forslaget blev saaledes, overeensstemmende med 568 i Fr. af 15de Mai 1831, at ansee som afviist. Af en Yttring i det afviste Andragende tog Præsidenten Anledning til at henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa den Omstændighed, at benævnte Fr. ikke indeholder nogen udtrykkelig Bestemmelse om, naar de Deputeredes Functionstid er udløben. Commissarius fremsatte den Formening, at de i 8 7 ommeldte 6 Aar maatte forstaaes saaledes, at de nærværende Deputeredes Functionstid er udløben med Aaret 1840. Paa Præsidentens Attring, at dette Sporgsmaal vel burde tages under nærmere Overveielse, overdroges denne til en Committee, bestaaende af Assessor With, Stiftamtmand Rosenørn og Etatsraad Brink-Seidelin. -
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Etatsr. Brink-Seidelin oplæste et Forslag om, at de kongl. Lovudkast maatte for Fremtiden blive de Stænderdeputerede meddeelte for deres Sammenkaldelse. Det blev eenstemmigen antaget at underkaste dette Forslag Prøvelse af en Committee og denne bestaaer af Auditeur RoulundEtatsr. Brink-Seidelin og Kammerj Lüttichau J Modet den 18de oplæste Stiftsprovst Hald et Forslag om Valgbarhed for Bekjendere af dem mosaiske Tro.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Forslaget er tilstillet Stiftsprovsten fra Repræsentantskabet. for det mosaiske Troessamfund i Kbhvn. Hs. Høiærværdighed ledsagede det med bemærkninger, der forekomme os saa interessante og læseværdige, at vi ville gjøre dem til en Artikel i dette Blads Løverdagsnummer. - Afstemningen om Spørgsmaalet, hvorvidt der skulde nedsættes nogen Committer eller ikke, skeete efter Kbd. Ludvigsens Begjæring med Kugler, og blev, med 24 mod 22 Stemmer, afgjort bekræftende. (Committee: Oberst Brock, Biskop Øllgaard og Stiftamtmand Rosenørn.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Kjøbenhavn, den 26de Junii. I et sildigere Brev af 28de Marts d. A. oplyste Worm, under hvilken Sindstemning og under hvilke Omstændigheder de Tilstaaelser ere givne, efter hvilke han er dømt fra Livet. Det skal derefter have været Livslede, og Trudsler, Overtalelser og Hindring fra at faae den Sovn, hvortil han trængte, der fremskyndte hans første Tilstaaelse Det Usandsynlige i Udførelsen søger han at gjøre indlysende paa denne Maade: "Sæt, at Snoren ogsaa var kastet om Halsen, og Tønder i den blev hævet op fra Stolen, saa gik jo Hagen derved opad, og Snoren maatte glide af: men Urimeligheden af Alt vilde bedst vise sig, dersom der blev prøvet paa, saaledes at trække en Person ned af en Lænestol." Det fjerde Brev, dateret 30te April 1838, er et Digt, han har skrevet i Arrestforvarerens Stue, og beder Lange levere sin Defensor i Høiesteret, Hr. Justitsr. Guldberg. Han apostropherer der den gode Oldinge, hvis Guld han blot har berøvet ham: Du er salig did jeg og vil stige, Luttret og forbedret - vær mig buld: Lad Din Klage for min Anger vige; O tilgive mig, at jeg tog Dit Guld Fader i Forsættelsernes Lande, Hvor de grønne Fredens Palmer groe, Ræk en Draabe mig af Naadens Vande, Styrk mig, Haab, og Kjærlighed og TroelDisse Breve er forudskikket en Skrivelse af Defensor til et medicinske Facultet ved Universitetet i Kiel, hvori han udbeder sig dets Betænkning over det Sporgsmaal, om Tønder kan antages at være bragt af Dage ved Qvæ ling med en Strikke, uagtet intet Spor heraf har viist sig under Obductionsforretningen, hvilket det kgl. Sundheds te collegium har antaget, under Forudsætning, at et Menneske døer hurtigen den egentlige Suffocationsdød, ligesom Forraadnelsen sikkert vil gjøre den Fure, som en Strikke, kunde have efterladt sig, ukjendelig. Facultetet svarede, at det, uden at være opfordret af Retten, ikke kunde finde sig foranlediget til at afgive den forlangte Betænkning.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Viborg. J f. M. ere endvidere følgende Sager paadømte i den kongl. Landsoverret: Ditlev Johansen for Tyveri dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i 3 Aar. - Lars Jensen Holmgaard for Tyveri til Forbedringshuusarbeide i 1 Aar. - J en Sag mod Ingvart Hansen, Jens Madsen og Lauge Bregnholm, tiltalte deels for at have forfærdiget og deels for at have udgivet falske Penge, er den Første tilfunden at have Liv og Ære forbrudt, den Anden straffes med Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 3 Dage og den Tredie frifunden for Actor videre Tiltale. - Jørgen Rasmussen for Tyveri og Løsgængeri dømt til Forbedringshuusarbe de i 2 Aar. - J denne Maaned ere følgende Domme afsagte ved bemeldte Ret: Anders Nielsen i Randers Arrest for Tyveri dømt til Forbedringshuusarbeide i 2 Aar. -
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Jens Nicolai Michelsen for Losgængeri, Bedrageri og Falsk tilfunden at have sin Haand og Ære forbrudt, samt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. - Jens Thomsen af Thisted, søgt af Kjøbmand og Gjæstgiver Werner, fordi han for Betaling skal have logeret Reisende m.v., frifunden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Blandede Efterretninger. Jfølge allerh. Resolution maa der i Boberg i Holsteen, i Forbindelse med den derværende Poststation, oprettes et Hoved= og regningsførende Posterpeditionscontoir for Brev= og Pakkeposten.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Politimesteren i Horsens, Justitsraad Ræder, meddeler i Randers Avis, paa given Anledning, en Fremstilling af det mellem ham og Skærsliber Jens Møller af Aarhuus Passerede (see d. Bl. Nr. 101). Justitsraaden negtede M. (som han kalder en de fleste Politimestere i Jylland meget bekjendt Person) Tilladelse til at slibe i Horsens, paa Grund af at Cancelliet 1831 afslog den i Horsens bosatte Skærsliber at omreise paa lignende Maade og det i flere Kjøbstæder, navnlig i Aarhuus, er negtet Denne at slibe, som det hedder, endog paa Markedsdagene, hvorfor Ræder, allerede i Medfør af en billig Reciprocitet, ikke kunde bevilge det Forlangte. Da Justitsraaden 8 eller 10 Dage senere erfarede, at Møller (uden Natteseddel, endnu opholdt sig i Byen og handlede med Barbeer- og andre Knive, samt at han og Pigen Ane Sørensdatter, der opdagedes at høre til hans sædvanlige Følge, levede sammen som Mand og Kone, paalagde han Begge strax at forlade Byen, hvilket skete. Faa Dage efter kom de imidlertid tilbage, producerede et i Aarhuus udstedt Pas, lydende paa en Reise over Horsens til Samsø og erklærede, at ville blive i Byen, indtil Leilighed gaves til Samss. Da denne Reiseroute forekom Ræder noget besynderlig og at ligne et Paaskud til at forblive i Horsens, lod han M. møde, for at høre hans Forklaring. J denne Anledning tillod M. sig, paa Politikammeret selv og i Contoiristernes Overværelse, i haanlige Ord at tiltale R. med han og erklærede i en brutal Tone, at han ikke vilde respectere R. som Øvrighed, naar Denne ikke først vilde respectere ham. R. og ham nu strax ud af Contoiret og, da han gjorde Modstand, drev han ham ud med en Stok, som en Contoirist paa Forlangende leverede ham. Stokken, der var en af de sædvanlige sorte fine Spadserestokke af Bøgetræ, egentlig altsaa en Bøgepind, sprang ved det andet Rap og en Politibetjent, der just kom til, skaffede Personen ud af Rets Gaard. R. kunde, ifølge hiint Pas, ikke formene M. Ophold i Byen, indtil Leilighed gaves til Sammen, da Denne ifølge Passet og sin Erklæring blot var Reisende og som saadan ikke behøvede sin Maskine, lod R. de vigtigste Dele deraf sætte ind paa Politikammeret. Dette hialp. M. forlod Horsens og har siden ikke ladet sig see der. Hr. R. til føier, at han ved heele Sagen kun beklager, at han var kommen i Besiddelse af en saa jammerlig Stok, at det lykkedes M. ustraffet at haane ham under hans Function som Politiøvrighed og paa selve Politikammeret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Lægen Carlsen i Apenrade er bleven et Offer for sin troe Pligtopfyldelse. Han blev bortreven af Nervefeber og var bleven smittet ved Behandlingen af 2 af sine Colleget, Dr. Paulsen og Physicus, Dr. Maack, der havde paadraget sig hiin Sygdom ved deres Praxis i et med Nerve= og Typhussyge overfyldt Huus, der beboes af fattige Folk. Et stort Sørgetog af alle Classer af Jndvaanere fulgte ham uindbudet til Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
J Nestved Ugeblad læses: Breve fra forskjellige Egne af det sydlige Sjælland meddele os glædelige Efterretninger angaaende Veirligets og Sædens Tilstand og udtale eenstemmig Haabet om en rig og velsignet Host. Jsær er det Vintersæden, der tegner gunstigt, hvilket er saa meget glædeligere, som Landmanden endnu i Begyndelsen af Juni Maaned meest med Hensyn til denne havde Grund til at vente sig et daarligt Aar. Veiret var i Foraaret først koldt og raat, derpaa i nogle faa Dage meget varmt og tørt og derpaa atter koldt med en skarp Blæst, saa at de fremkomne Spirer truede med at visne og det nedlagte Korn med at raadne. Nu afvexle derimod varme og blide Solskinsdage med mild Regn og temmelig lune Nætter, der opfylde Jorden med en saadan Grøde og Frembringelseskraft, at den lader Alt fremspire med en overordentlig Hurtighed. Naturliqviis, lader Græsset heller ikke vente paa sig under saa gunstige Omstændigheder, men lover ved sin yppige Fremvært en rig Høhøst- og skaffer saaledes Bonden en velkommen Føde til sit Qvæg der hidtil har maattet gnave paa det halvvisne Grønt, hvormed Marken endda meget sparsomt, var forsynet. Der er altsaa alle Udsigter til et overflødigt og frugtbart Aar; men disse Udsigter ere i Sandhed ogsaa nødvendige for at reise Landboens og Kjøbstædindvaanerens sunkne Haab. Vinteren var, som bekjendt, usædvanlig stræng, Fodermangel herskede paa mange Steder, Fodevarerne stege daglig i Priis og der var lidet eller intet Erhverv for de simplere Classer. Foraaret bragte ingen virkelig Forbedring herved; der er rigtignok nu mere Liv og Virksomhed paa alle Steder, men de høie Priser især paa Brød og Kjød vedvare endnu, uden at Arbeidslønnen, som Følge deraf, er bleven mærkelig høiere. Derfor vilde megen Mangel og Elendighed opkomme, hvis dette Aar blev ufrugtbart, og derfor har man særdeles Grund til at glæde sig ved det Haab, som den nærværende Tid opvækker.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Titchens Skuespillerselskab giver nu Forestillinger i Kolding.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
En Skuespildirecteur Delcour med Følge af 18 Personer, er ankommen til Kbhvn, fra Stettin.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
J Kbhvn. forevises i denne Tid en laplandsk Familie af 8 Personer, Alle fra Pites=Lapmark (i Nærheden af Polarcirklen), og deriblandt den i Sverrig navnkundige 18aatige Laplænderinde Christine Cathrine, 78 danske Tommer høi og en usædvanlig Athlet blandt sin Stamme. Der forevises blandt Andet Nomade=Lappernes Flyttetelt og Hjemlivet deri; deres Jagttog; deres Skiløben. De afsynge tillige deres Nationalfang og give ogsaa Tilskuerne et Begreb om deres Sprogs Lyd ved Læsning og Talle.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Den bekjendte Hr. Springer, i Adresseavisen tituleret Ballet mester, udfører nu sin Abekatrolle paa Vesterbroes Theater. I Kbhvns Adresseavis averteres en levende Struds tilsalg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Reisende. mi Dag. d. 1ste Juli. Til Rand. Christen Asserg. - M. Samme tilbage d. 2den. Fra Aarh. Fuldmægtig Levring. Fra Rand. Jfr. Werner ;Hr. Viinholt. Fra Hobro: Hr. F. Jahnsen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Døde. C. S. Lassen, f. Gottschals, i Veile. Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 28de Juni : J. Ellingsen f. Kbhvn. t. Sæby m. Kjøbmandsvarer. D. 28de: O. J. Jyde f. Grenaa m. Flytteg. - Udg. D. 28de: N. Nielsen t. Norge m. Korn. P. H. Nielsen f. Marst andt. Jylland.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Bekjendtgjørelser. De Stutteribesigtigelser, som, i Overeensstemmelse med Placaten af 25de Februar forrige Aar, skulle afholdes i Jylland, blive i indeværende Aar foretagne saaledes: i Veile den 20de og 2de Juli, i Skanderborg den 23de og 24de Juli, i Randers den 26de, 27de og 28de Juli, i Rold den 30te og 31te Juli, i Hjørring den 2den og 3die August, i Thisted den 6te og 7de August, i Nykjøbing paa Morsø den 8de August, i Skive den 10de og Ilte August, i Holstebro den 13de og 14de August og i Varde den 17de og 18de August.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Ved Besigtigelsen i Nykjøbing paa Morsø kunne alene fremstilles Folhopper tilligemed deres Fol til Concurrence om de ved fornævnte Placat anordnede forhøiede Præmier samt unge Hingste til Bedømmelse, hvorimod Uddeelingen af Hingstpræmien samt Udbetaling af de hidtil bestemte Præmier af 2 Rbd. Sølv for hver Folhoppe, som er indbrændt før Aaret 1835, fremdeles som hidtil skeer i Thisted. Paa sidstnævnte Sted, saavelsom paa ethvert af de øvrige Besigtigelsessteder, skal den første Dag foretages Besigtigelse af Hingste samt Udbetaling af de ældre Præmier for Følhopper, og paa den anden Dag skeer Besigtigelsen af de Folhopper tilligemed deres Fol, som fremstilles til Concurrence om de ovenmeldte forhøiede Præmier. Dog skulle i Randers den anden Dag ikkun fremstilles alle Hopper fra Randers Amt, norden for Fjorden, og paa den tredie Dag alle Hopper fra den Deel af Amtet, der ligger sønden for Forden, samt af Viborg, Aarhuus og Skanderborg Amter, forsaavidt Beboerne, ifølge Placatens Bestemmelse, kunne stille deres Heste til Besigtigelsen i Randers. Jøvrigt gjøres herved samtlige Vedkommende opmærksomme paa a) at de, der æske den hidtil anordnede Præmie af 2 Rbd. rede Sølv for Folhopper, som ere indbrændte før Aaret 1835 og have Føl, skulle, for at Præmien kan udbetales, paa den ved Jndbrændingen i sin Tid af Stuttericommissionen meddeelte Attest, have erhvervet vedkommende Øvrigheds Paategning om, at den paagjældende Hoppe er foreviist tilligemed sit Føl b) at ingen Hoppe kan indbrændes som stutteridygtig med mindre den holder 9 Qvarteer 5, sjællandsk Anlægsmaal og er i en Alder af ikke under 4 eller over 14 Aar. c) at der, foruden hvad af de til Præmier for Folhopper allernaadigst bevilgede 2200 Rbd., efterat de ældre Folhoppe=Præmier deraf ere afholdte, kan anvendes til forhøiede HoppsPræmier, vil til Præmier for Hopper, som have Føl med Fuldblodshingste, kunne anvendes en Sum af 295 Rbd. rede Sølv, de, udgjor Beløbet af de Fuldblodshingstene Cas sio og Brother to Margrave samt 7 Føl hopper i forrige Aar tilkjendte Præmier, hvilke af Hestenes Eiere bleve skjænkede i det angivne Øiemed; d) at Bestemmelsen af, hvor stor en Sum den paa ethvert Sted især vil kunne anvendes til Hoppe=Præmier, er overladt de kongelige Commissarier; c) at det, forsaavidt de ældre Anordninger Stutterivæsenet betræffende ikke ved Placaten af 25de Februar f. A. ere forandrede, har sit Forblivende ved de i bemeldte Anordninger indeholdte Bestemmelser. Den kgl. Direction for Stutterivæsenet og Veterinairskolen, den 30te Juni 1838.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Huset Nr. 78 udenfor Vesterport, bestaaende af 6 Fag Huus til Gaden, med deri værende 2de Bilæggerkakkelovne, Gaardsrum, 2 Fag Halvtag og 1 Gyderum, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar og kan tiltrædes næstkommende Michaeli Flyttetid, hvorom kan accorderes med Undertegnede. NB. J Mangel af Salg kan samme og til denne Tid faaes tilleie tilligemed et andet lille Sted. R. N. Friis.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Hvor en duelig Huusjomfru kan faae Condition til 1ste Rovember, anviser Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Fede og velsmagende røgede Lax faaes hos N. Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
At Boet efter afdøde Gaardmand Anders Gregersen og Hustru Maren Christensdatter af Østerhassing, samt afdøde Huusmand Gregers Andersen, og efterlevende Hustru Kirsten Larsdatters Bo, ligeledes af Østerhassing, er sluttet igaar og Gaardmand Lars Larsens og afdøde Hustru Mette Levisdatters Bo af Meelholt er sluttet idag, alle ved Kjær Herreds Skifteret, bekjendtgjøres herved. Kjær Herreds Skifteret i Nørresundby, den 30te Juni 1838. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Særdeles gode, tørrende Linoliefernisser faaes til meget billig Priis hos D. Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
Nogle særdeles gode, unge Myndehunde anvises tilsalg : af Jacob Libum.
Aalborg Stiftstidende, 1838-07-03
En god Guitarre kan billig faaes tilkjöbs. Adressecontoiret anviser.