JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
De Midler, som man i Tydskland paastaaer med Held at have anvendt mod dette Onde, ere følgende: 1. Om Efteraaret, naar den Tid nærmer sig at Sommerfuglen kryber op af Stammen, ombindes nogle Træer paa Midten af Stammen, 1 a 1 1/2 Alen fra Jorden, med Skrivpapir, (Shirting eller Voxdug var vistnok bedre, muligen endog tynde Træspaaner, og maa denne Ombinding slutte aldeles tæt forneden, at Jnsectet ei kan krybe ind under den, og derfor paa Stammens ujævne Steder, foruden Baandet, der holder Ombindingen, endog tættes med Kalk, Leer eller desl. Den øverste Deel af denne Ombinding overstryges hver anden eller senest hver tredie Dag med Tjære, og naar man seer, at enkelte Jnsecter ere komne frem og ere blevne siddende paa Tjæren, som de ikke kunne komme over, saa er det paa Tiden skyndsonst at omgive samtlige Træer i Haven med en lignende Bandage, og at vedblive med den gjentagne Tjæring indtil man bemærker, at ei flere Jnsecter fremkomme. Jeg indrømmer Paalideligheden af dette Middel naar det udføres med Nøiagtighed, da Jnsectet ufeilbarligen dræbes ved at blive siddende paa Tjæren, som det ei kan passere, men erkjender tillige, at det er forbundet med endeel Tidsspilde og Uleilighed, der dog ved nærmere Overveielse er ringere, end den ved første Øiekast synes at være, thi naar først Ombindingen er lagt, kan en Mand letteligen hver anden Dag med en lille Pensel gjentage Overstrygningen af Tjærestriben, der ei behøver at være bredere end en Tomme, paa flere hundrede Frugttræer. Naar Træer have været haardt medtagne af Snareormene, ville efter Renselsen en stærk Beskjæring være fornøden, for atter at bringe dem i frodig Væxt, og 2 a 3 Aar ville nok hengaae, inden de atter naae deres tidligere Frugtbarhed; det vil tillige være nødvendigt at gjentage den omskrevne Ombinding og Tjæring 2 Aar efter hinanden, for at være forvisset om, at Renselsen er fuldstændig. At smøre Tjæren paa selve Træstammen vilde ikke være tilraadeligt; den gjentagne Tjæring vilde hindre Træets Uddunstning paa det Sted, og muligen endog i andre Henseender virke skadeligt paa Samme. Træernes Overstrygning med Kalk om Vinteren er vel gavnlig, for at rense Barken, dog til Ødelæggelsen af Snareormene har den stedse viist sig aldeles uvirksom, ligesom Røgelse og desl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
2. Professor Kitabel i Pesth i Ungarn har foreslaaet, da det er noksom bekjendt at alle Jnsecter døved Berørelsen af Mercurialsalve), at omspænde Træstammen paa 2–3 forskellige Steder med en tyk Seglgarnssnoeller en smal Strimmel Voxdug, der tykt oversmurtes med denne Masse. Om end Jusectet velbeholdent kom over den første Stribe, vilde det dog de ved at passere den anden eller tredie. Dette Middel er ligeledes probat; dog maa Oversmøringen med Mercurialsalve nok gjentages i Løbet af de 67 Uger, hvori Jnsecterne successive fremkomme, det er vel meere beqvemt men tillige kostbarere. Vuxdugsstrimlerne vilde meest passende kunne strammes og hæftes fast med smaae Søm, uden Hinder for Træet. 3. Naar Snareormene ere tilstede, vilde Mange af dem kunne fanges ved at anbringe smaa sammenrullede Flonelsklude hist og her paa Træerne; de søge Beskyttelse deri mod Nattekulden og kunne om Morgenen dræbes i Mængde. Dette kan kun anvendes ved saa og mindre Træer, men aldrig i det Større.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Avertissements. At min kjære Hustru, Barbara Maria, födt Kofod, den 15de ds, afgik ved Döden i sit 60de Aar, efter et smerteligt Sygeleie, er det Sorgens Budskab, jeg herved bringer fraværende Slægt og Venner. Nykjøbing, den 20de August 1846. L. J. Kramer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Midt i næste Uge agter Undertegnede at afseile til Kjøbenhavn. Fragtgods modtages indtil Onsdag Aften. J. Marquardt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Det herværende Kunst Nykjøbing, beriderselskab agter formedelst det indtrufne uheldige Veir paa de tidligere berammede Forestillingsdage, at give dets tvende sidste Forestillinger her i Byen Søndagen den 23de og Mandagen den 24de August. Selskabet vil gjøre sin bedste Flid for vinde Publicums Tilfredshed ved disse tvende Forestillinger, der blandt flere fortrinlige Numere, ville indeholde en comisk Pantomime: Den smukke Møllerenke, eller: De tre bedragne Elskere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
For en duelig Pige, der kan forestaae Huusholdningen hos en ugift Embedsmand i Fyen, er en fordeelagtig Tjeneste ledig til 1ste November, naar man henvender sig paa Adressecontoiret. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Løverdagen den 29de August, Formiddag Kl. 11, bliver, efter Reqvisition af det kongelige Veivæsen, paa Torvet i Nykjøbing, ved Auction bortsolgt endeel casserede Arbeidsredskaber, bestaaende af Steenhammere og Hjulbøre m.v.; hvilket herved bekjendtgiøres. Vederhæftige Kjøbere gives 6 Ugers Credit. Nykjøbing, den 21de August 1846. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
De som have Noget at fordre i Stervboet efter den afdøde Enkemadame Ane Malling i Huuseby under Grevskabet Knuthenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til derom at melde sig for mig som comitteret Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger til at møde og iagttage det Fornødne. Knuthenborg pr. Mariebo, den 17de August 1846. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Reisende med Dampskibet "Sjælland. Den 21de Aug. fra Nykjøbing til Mellemstat, og Kjøbenhavn: dHrr. Klestrup og Jversen, Jomfru Adrian, Kjøbmand Lindemann, Fru Bentley, Mad. Lehmann, Reebslagersvend Halberg, Pigen Møller, Fru Hahn, Jomfru Nielsen, Frøken Tvermoes, dHrr. Bjorkgreen, og Grønlund, Jomfruerne Brodersen og Mogensen, Hr. Rarup, Jfr. Mohr, dHrr. Jensen, Christensen og Rasmussen, Gartner Jørgensen, Jfr. Feltmand, Mad. Sonne med 2 Børn, Adjunct; Berg, Mad. Schoubo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Maa tryk Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Jollands Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Vandagen den 24de Sugust. No 106.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Jndenlandske Efterretninger. Under 18de ds. er Hs. Durchl. Prinds Friederich Emil August til Slesvig=Holsteen-Sønderborg Augustenborg efter Ansøgning i Naade entlediget fra de ham hidtil betroede Embeder som Statholder i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen, Overpræsident i den slesvig-holsteenske Regjering og Gouverneur i Dithmarsken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Jfølge allerh. Commissorium til Justitiarius i Overretten Etatsr. Thomsen, Assessor Justitsr. Mollerup og Assessor Dr. juris Casse, have disse at paakiende de Pretentioner, som Hs. Durchl. Hertugen af Glücksborg formener at have paa Frederiksværk. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Den 17de August er Assistent ved Hvalfangsten i Grønland, J. A. Lund, beskikket til Fyrinspecteur paa Veiero.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
J Fædrelandet for 13de Februar d. A. læstes en Ansøgning fra Overartilleristerne paa Bornholm til Hs. Majestæt Kongen og Udleveringen af nogle dem tilkommende Munderingstykker. Denne Udlevering har ogsaa siden fundet Sted, og Sagen var altsaa for saavidt bragt i Orden. Men de bornholmske militaire Autoriteter, der have god Grund til at frygte Offentligheden, da der f. Ex. ingen militaire Øvelser for den menige Mand, har været paa Bornholm i 9 Aar, og de Øvelser, som have fundet Sted for Officerer og Underofficerer, have været stillede i Bero i de to sidste Aar, – disse Autoriteter kom i et skrækkeligt Røre ved at overbevises om, at noget dem Vedkommende kunde naae den kjøbenhavnske Presse, og for at statuere et Exempel for andre Ligesindede til Skræk og Advarsel, have de holdt Krigsforhør, for at faae at vide, hvem der har forfattet Ansøgningen, og hvem der har indsendt den til Fædrelandets Redaction. De Vedkommende fandt ingen Anledning til at skjule noget fuldkomment Lovligt, for hvis Udfindelse man desuden satte baade Himmel og Jord i Bevægelse. Men Følgen blev skrækkelig. Der nedsattes en Krigsret, og denne dømte Forfatteren af Ansøgningen til 4 Dages Arrest, og den, som havde indleveret den til Bladet til 5 Dages Vand og Brod. Det kan man kalde bornholmsk Justits! Det maa ogsaa være i en bornholmsk Lovbog, at der fastsættes Straf for aldeles lovlige Handlinger, og det derhos en Straf som Vand og Brod. Commandanten var imidlertid saa naadig at eftergive Forfatteren 48 Timer, men Jndsenderen kun 31 Timer; den sidste var jo ogsaa efter de bornholmske Anskuelser den farligste Forbryder. Formodentlig gjør den bornholmske Krigsret endog Fordring paa vor Taknemlighed, fordi den ikke med det Samme har sat os paa Christianse. (Fædrl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 22de August. Til en Fest, som flere Stænderdeputerede havde arrangeret i Roeskilde til Ære for Statsminister Ørsted, ønskede man en Sang, da ingen af dHrr. Politikere selv havde poetisk Aare, og Professor David, der dog ellers tidligere har forsøgt sig som ikke uheldig Digter-Dilettant, anmodede derfor Digteren Holst om et Bidrag fra hans Muse til Festens Forherligelse. Holst sendte ogsaa et Digt til den forlangte Tid, men i dette Digt fandtes et Vers, der var saa uheldigt at mishage Hr. Professoren. Jstedetfor nu at remittere Digtet, eller at udbede sig Forfatterens Samtykke til en Forandring, omkalfatrede Professoren Digtet paa egen Haand og underrettede først bagefter Forfatteren herom, rigtignok med en Deel Undskyldninger og Complimenter, men dog uden tillige at underrette ham om, hvori de foretagne Forandringer bestode. Om disse er Forfatteren først paa anden Maade, kommen til Kundskab. Hr. Holst har naturligviis fundet sig meget fornærmet ved denne ligesaa vilkaarlige som uartige Behandling, og har ladet saavel sit eget Digt som det af Professor David indskudte Vers indrykke i Fædrelandet, til hvilket Blad vi maae henvise de Læsere, som ønske at kjende Detaillen, Professor David, der er bekjendt for sit Hovmod, kan have besynderlig godt afdenne Lection.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Vi have hørt fortælle, at Redacteuren af "Dansk Folkeblad, Mag. Monrad, agter at fratræde Redactionen af dette Blad, da han har Haab om at blive kaldet til et privat Kald paa Lolland (Knuthenborg). Endskjøndt han har indtaget en udmærket Rang som Journalist, saa maae vi dog tilstaae, at vi altid have beklaget, at han slog ind paa denne Bane. Det er en Bane, der meere end nogen anden fordrer en betydelig Tidsanvendelse til Arbeider og til Læsning af en Literatur, der i videnskabelig Henseende give lidet Udbytte, men en Mand med saa udmærkede Evner som Monrad maa man netop ønske at vinde og bevare for Videnskaben. Han har alle de Egenskaber, der ere nødvendige for en offentlig Lærer, Flid, Hoved, Talegaver (undertiden lidt vel vidtløftig), hurtigt Blik og stor Productivitet, paa hvilken sidste Egenskab det netop i en paafaldende Grad skorter de fleste at vore Universitetslærere, og man kan derfor kun beklage, at der ved det Oppositionsforhold, hvori han har sat sig mod Regjeringen, kun er liden Udsigt til at bevare ham for Universitetet. Hvis han nu bliver Landsbypræst, vil han jo nok faae Tid til videnskabelige Sysler, da Præstens civile Forretninger ikke ville betyde Stort for en saa dygtig Forretningsmand som Monrad; men han er dog fjern fra Videnskabelighedens Centrum i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Det er baade moersomt og harmeligt at see paa den Comedie, der opføres i Tydskland med den slesvigholsteenske Sag. Moersomt, forsaavidt som alle disse Demonstrationer og Rodomontader ikke ville føre til Noget, da de gode mannheinske, 2. Spidsborgere dog vel maae vide, at Forbundsforsamlingen ikke tager mindste Notits (uden det skulde være som demagogische Umtriebe.) af deres Demonstrationer og Taler; harmeligt derimod, forsaavidt som disse bestandige Ophidselser i Tidens Længde maae stemme de tydske Folkeslag bittert mod den danske Nation. Adressernes Jndhold vidne iøvrigt tilstrækkeligt om, at de ere af slesvig-holsteensk Oprindelse, da de vise en Detaille-Kundskab, som Tydskerne bestemt ikke ere i Besiddelse af, og megen Vaersomhed i at undgaae alle de Begivenheder, som kunde stille Sagen i et for den danske Sag fordeelagtigt Lys, hele Formen er ogsaa slesvig-holsteensk, det er Factionens Yndligs-Talemaader, Beskyldninger, o. s. v., lidt varierede efter Omstændighederne. Det Hele forekommer os, som naar en dygtig Taskenspiller i et velindrettet acustisk Rum slaaer paa to Kobber bækkener; han vil da kunne gjøre et saadant Spectakel, at de, der staae udenfor og som ikke see Manden, let ville kunne troe, at der bliver slaaet paa hundrede Bækkener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Nu vil man vide, at Canceller. Fribert skal opholde sig i Malmø.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Kornpriser. - Hamborg, den 18de August. J de sidste 8 Dage har det været stille i Kornhandelen. For Raps, at leveres i Fyen, forlanges 8 Rbd. Et Par hundrede Læster, at leveres fra Vestkysten af Holsteen og Slesvig, er betalt med 8 Rbd. 3 Mk. (Folkebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Kjøbenhavn, den 20de August. Følgende Salg have her fundet Sted. Af Hvede 1000 Tdr. 128 Pd. a 7 Rbd. og 350 Tdr. 128 a 129 Pd. tørret a 7 Rbd. 4 Mk.; begge Partier, her at leveres. Af nyt Byg 1000 Tdr. 111 a 112 Pds., til 4 Rbd. 12 s., at leveres i Lolland, og 1000 Tdr. 111 a 11 Pds. til 4 Rbd. 1 Mk., at leveres i Holbek; begge Partier til medio October. Af Byg af forrige Aars Høst solgtes flere Partier, at leveres i Provindserne, som betaltes med 4 Rbd. 12 s. for 111 a 112 Pds., 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. for 113 Pd. og 4. Rbd. 2 Mk. for 114 Pd. 500 Tdr. 111 a 112 Pds., her at leveres, betingede 4 Rbd. 3 Mk. frit ombord. Et lidet Parti jydsk graa Havre, her at leveres, solgtes til 2 Rbd. 3 Mk. - Af Raps, at leveres i Provindserne, solgtes 1000 Tdr. til 7 Rbd. 4 Mk. og 1000 Tdr. til 8 Rbd. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Kjøbenhavns Torvepriser, den 22de August. - Hvede, 7 Rbd. - s. a 8 Rbd. - s.; Rug, 6 Rbd. - s. a 7 Rbd. 16 s.; Byg, 2 radet, 4 Rbd. 16 s. a 4 Rbd. 64 s.; dito 6-radet, 3 Rbd. 80 sk. a 4 Rbd. 16 s.; Havre, 3 Rbd. s. a 4 Rbd. - s.; Flesk, grønsaltet, Lpd. 11 Rbd. 64 s. a 2 Rbd. 8 s., dito roget, 2 Rbd. 32 s. a 2 Rbd. 64 s.; Æg, Snesen, 24 s. a 28 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 24 s.a 28 s.; dito, Fjerdingen, 13 Rbd. 16 s. a 14 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Udenlandske Efterretninger. Fra flere Stæder i Kirkestaten, navnlig fra Fermo- og Spoleto, er Paven bleven ansøgt om at fratage Jesuiterne deres Monopol paa Ungdommens Opdragelse. Erkjendende det billige i denne Fordring, har Pius den Niende forordnet, at Verdensgeistlige, som ved Vandel og Kundskaber egne sig dertil, skulle, overalt hvor de locale Autoriteter og Biskopperne finde det tjenligt, afløse Jesuiterne. Denne Forordning har vakt overordentlig Sensation, og i Rom have Stemmer af den om Pavens Vogn stimlende glade Folkemasse, da Hs. Hellighed paa St. Jgnatius af Loyolas Dag kjørte til Jesuiternes Kirke for at høre Messen, tilraabt ham indstændige Advarsler om at vogte sig for Jesuiternes Hævn. J Rom bemærker man, at disse værdige Fædre, der i Gregor den Sextendes Tid vare blevne saa mægtige, nu have trukket sig tilbage i deres Huse og ikke saa hyppigt ere at møde paa Stadens Gader. – En stor Deel af de høiere administrative Poster i Kirkestaten blive seculariserede (overdragne Verdslige). Det hedder, at en raadgivende Forsamling, bestaaende af Deputerede. fra Provindsialraadene, skal sammenkaldes i Rom. – Til en Deputation fra den i høi Grad undertrykte og ringeagtede jødiske Deel af Befolkningen i Rom har Paven givet den Forsikkring, at der vil blive gjort Alt, for at nærme Jøderne det christelige Samfund, istedetfor som hidtil at afsondre dem ved krænkende Forholdsregler. – Pavens Foranstaltninger i Kirkestaten ere ikke blevne uden et dybt Jndtryk i de andre italienske Stater, især i Toscana og Piemont. Krebsgangspartiet er betaget af Bestyrtelse og Forvirring; Jesuiterne ere rasende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
En Mangel ved den russiske Lovgivning til Forebyggelse af Forbrydelser er i disse Dage bleven afhjulpen, idet den Bestemmelse, at Tidender og periodiske Skrifter ikke af Censor maae tilstedes at meddele Noget, angaaende Keiserens Person, Medlemmer af den keiserlige Familie eller Festligheder og Sammenkomster ved Hoffet, uden forud indhentet udtrykkelig allerhøieste Tilladelse, er bleven udstrakt til at gjælde ogsaa for ikke periodiske Skrifter, som hidtil stode udenfor denne Jndskrænkning, hvorved jo det Formastelige kunde skee, at hele Bøger angaaende det keiserlige Huus udkom uden udtrykkelig allerhøieste Tilladelse. Naar det saaledes er allerhøiest blevet tilladt, at der maa siges Noget, har Censor naturligviis som hidtil at passe paa, hvad det er for Noget, og at qvæle det Usunde i Fødselen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
De badenske Stænder vedblive at vise den største Jnteresse for de slesvig-holsteenske Anliggender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Blandt de indgivne Petitioner interesserer ingen i den Grad som i denne Sag, og blandt de mange Talere, der ere optraadte, staaer Hocker overst. "Den varmeste Fædrelandskjærlighed (!) begeistrede den modige Taler og gav hans Ord en mægtig Vægt; den forventningsfulde Taushed, hvormed alle Tilstedeværende, paa Galleriet som i Salen, lyttede til Talerens Ord, tilkjendegav meer end tydeligt nok, at han netop og alene udtalte det, som Tusinder i og udenfor Salen følte. Han sluttede med det Andragende: at Kammeret vilde i en underdanigst Adresse bede Hs. kgl. Høihed Storhertugen, med alle Midler at virke til at bevare de tydske Lande, Schleswig=Holsteins og Lauenburg, Jntegritet. Justitsministerialpræsidenten Jolly forsikkrede, at Regjeringen ærede og accurat deelte Undersaatternes Følelser, og at dens kraftigste Medvirkning ikke skulde udeblive. Jkke mindre end 18 Talere, havde Ordet og alle – hvor smukt - sagde det Samme, og med samme Begeistring. "Alle vilde de være Tydskere og ikke aftræde den ringeste Stump af det tydske Land." Det skal have været opløftende at være Vidne til, at Mænd, af de forskjelligste Anskuelse i politisk og religios Henseende i dette Punct stemte fuldkomment og ligesom rakte hinanden Haanden til en sand tydsk Broderpagt. - Aachens Borgere have i en Petition til Kongen bedet ham kraftigt at tage sig af deres betrængte schleswigholsteinske Brødre, og Heidelberger Universitet og Darmstadts Borgerskab have i Adresser til dem selv bevidnet dem deres Sympathi og Smerte. - Ogsaa i Breslau har man ondt af Schleswig=Holsteinerne; man holder Forsamlinger for at udarbeide og underskrive Adresser, hvori Alt gaaer sehr frisch und lebendig". Det skal være udenfor al Tvivl, at Freiburg, Liegnitz, Ohlau, Brieg og mange andre Stæder have paatænkt lignende Condolencebevidnelser. - Det engelske Ministerium seer langtfra ligegyldigt til, hvor Spørgsmaalet er om de slesvig-holsteenske Anliggender. Times – det nye Ministerium formeentlige Organ - indeholder under 11te August en Artikel (see Stiftstid. Nr. 104), hvori det hedder, at ingen britisk Minister vilde kunne lade sig forlede til at gaae ind paa Ruslands fornuftstridige (preposterous) Krav paa nogensomhelst Deel af Hertugdømmet Holsteen, og derved tabe af Syne Vigtigheden af den Opgave, som Frankrig, England og Østerrig have sat sig, den nemlig, at opretholde Europas Ligevægt, at sikkre den danske Krones Uafhængighed og alle dens Undersaatters legitime Rettigheder. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Det svenske Kongehuus har nu forladt Helsingborg og besøger flere Byer i det sydlige Sverrig; Hs. Majestæt Kongen ventes tilbage til Stockholm sidst i næste Maaned. – Som et Beviis paa den danske Konges Opmærksomhed mod Kong Oscar berettes i "Dagl. Alleh., at Hiin har gjort Denne en Foræring af 4 ganske hvide Heste. Disse Dyr ere den danske Hof stald Stolthed, have lyserøde Sunder og ere af en Race, som ene findes der i hele Europa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Fra Schweitz berettes, at den vedvarende Hede smelter overalt Jsen paa Bjergene. Spidsen af Montblane, der ellers er bedækket med evig Snee, (det er det høieste Bjerg i Europa, 14,7000 Fod) er forØieblikket en nogen Klippe; men, som Følge deraf, ere ogsaa flere Floder stegne over deres Bredder, blandt andre Rhonen, der har anrettet megen Skade i Canton Wallis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Avertissements. Bølkefest. Jfølge den tidligere Bekjendtgjørelse i Stiftets Blade, om, at en Folkefest for Stiftets Beboere af alle Stænder mulig vilde blive afholdt her i Landet i September Maaned d. A., giver Undertegnede sig den Frihed at bekjendtgjøre, at denne (ifølge den af Comiteen tagne Beslutning den 21de ds.) vil blive afholdt i Birket Sogn, paa Navnsby Slotsbakke Tirsdagen den 8de September d. A., og tager sin Begyndelse om Formiddagen Kl. 10, hvortil Enhver indbydes, med Tilføiende, at De, som endnu ikke have tegnet sig til Festen paa de omsendte Circulairer, snarest mulig inden denne Maaneds Udgang vilde tegne sig som Deeltagere, enten hos Comiteens Medlemmer eller dens Commissionairer, for at Comiteen kan sættes i Stand til at tilfredsstille enhver billig Fordring, og itide ordne det fornødne Arrangements for de Tilreisende og for deres Befordringer m. m., og tillige nogenlunde være forberedt paa, hvormeget den til Festens Forskjønnelse har at disponere over. Hillested Skole, den 22de August 1846. Paa Comiteens Vegne H. C. Henningsen, p. t. Formand. Commissionairerne ere: dHrr. Procurator Larsen i Mariebo, Kjøbmand Trap i Saxkjøbing, Redacteur Jørgensen i Nykjøbing. Comiteen: dHrr. Skolelærer, Henningsen i Hillested, Gaardfæster H. Olesen i Sæddinge, Kjøbmand Jbsen i Rødby, Kjøbmand Kieler i Nakskov, Pastor Wegener i Halsted, P. Skafte i Carleby, Sognefoged P. Hansen i Høismarke, Sognefoged C. Møs i Hillested og P. Ludvig i V. Taars. Overeensstemmende med det Vedtagne ved forrige Møde indbydes herved de ærede Medlemmer af Musse Herreds Skolelærer-Forening til at møde paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing den 29de de, om Eftermiddagen Kl. 2, for at foretage Valget paa en Formand, istedetfor den fratrædende, og for at tage Bestemmelse med de udcirculerede Bøger, m. m. Mariebo, den 23de August 1846. C. W. Ross, p. t. Formand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Til Efterretning for dHrr. Skolelærere i Lollands Sønder og Nørre Herreder, bekjendtgjøres, at en verificeret Gjenpart af det andet Aars Regnskab over det Lollands-Falsterske Understøttelses=Selskabs Jndtægter og Udgivter er henlagt til behageligt Eftersyn hos Hr. Boghandler Thierry i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Dampskibet Caroline Amalie vil for sidste Gang iaar afgaae til Nyborg, den 11te September, og fra Nyborg den 12te næstefter. Hvilket herved bekjendtgjøres for de ærede Reisende. Gaabense, den 22de August 1846. Arnkiel Dampskibet, Løven forandrer dets Farter saaledes, at dette Dampskib vil den 30te August, og fremdeles i dette Aars Sal son, afgaae fra Kjøbenhavn til Kiel hver Søndag Morgen Kl. 7 a 8, og altsaa anløbe Gaabense samme Dag Kl. 3 a 4 Eftermiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
De ærede Reisende, som ville benytte dette Dampskib til Kiel, anmodes om at være i Gaabense Kl. 3. Søndag Eftermiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
Farten paa Kjøbenhavn bliver uforandret, nemlig hver Løverdag Morgen Kl. 6 a 7. Gaabense, den 22de August 1846. Arnkiel En Handelsbetjent. med særdeles gode Anbefalinger, som har conditioneret baade ved Korn- og Manufacturhandelen, ønsker sig en Plads her i Stiftet til 1ste November. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
For en duelig Handelsbetjent er Plads ledig til 1ste November d. A. her i Stiftet. Den Søgende vil behage at henvende sig til Adressecontoiret, der meddeler nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-24
En rask, velopdragen Dreng kan strax blive antaget i Handelslære. Adressecontoiret giver Anviisning.