JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Den fra Paris hiemkomne Borger Tscharner har fra det franske Directorium medbragt den Forsikkring, at de i Berns Skatkammer fundne Obligationer af 280000 Pund Sterl. Værdie skulle blive tilbage leverede, Reqvisitionerne ophøre, og Contributionen betydelig formildes. (Det hedder overalt, at Directoriet angrer sit Fremfærd mod Schveits, især efter de smaa Cantoners tappre Modstand, og den schveitserske Directoriumskjække Tone).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Zürich, den 16de Mai. Fra Arau er indløbet den officielle Efterretning, at hele Schveits, Bundten undtaget, nu har antaget Constitutionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Rastadt, den 18de May. Natten fra 14de til 15de kom her en Coureer fra Paris til Cobenz, som siges at have bragt den Tidende, at Buonaparte maae gaae til en vigtig Expedition; samt oven omtalte Forslag om Francois Neuschateau. Cobenzl skal derom have sendt en Coureer til Wien. naa En, Kiøbenhavn, den 28 May. andre
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Under Dato den 4de April er udkommen en Octrop for et almindeligt Brand-Asseurance-Compagnie paa Vahre og Effecter i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmerne, Staden Kiøbenhavn undtagen; faaes for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Under samme Dato er ligeledes samme Octroy udkommen paa Tydsk, faaes og for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Vinden. 21 May. Varme. N. O. N. N. O. N. N. V. Uvis. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-05-28
Fra Pressen er nylig bleven færdig: Begyndelses Grunde til Natur=Læren, anden og forbedrede Udgave ved Kammerherre og Hofmarschal Hauch, 1ste Deel 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved den anden Deels Modtagelse, som med det første kan ventes Prosaiske Forsøg af Prof. Rahbek, færdig. 5te Samling, 3 Mk. – Samlingen af Forordningerne for Aaret 1797, faaes hos Directeur Schulz paa Hiørnet af Høybroe- og Læderstrædet. Knigge over Omgang med Mennesker med Forfatterens Portrait, oversat efter det femte forbedrede og forøgede Oplag af Mag. Lauritz Hasse, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 1 Rdlr., Skrivpapiir 7 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Kiøbenhavns Aar. No. at munssrium. Post-Tidender, som tion. Fredagen, den 1 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Den tyrkiske Grændse, den 30te April. Fra Vallachiet berettes, at 15000 Mand af Storherrens Tropper ere gaaede over Donauen, og have stillet sig lige over for Widdin, for at hindre, at Paswan Og lou ikke skal faae nogen Fordeele fra Vallachiet, eller, hvis det skulde gaae ham ilde, kaste sig did med sine Tropper. Paswan Oglous Czecker ere vel for kort siden over bunden af Bassen Ali Aga fra Orsowa, men have siden igien overvundet hans Eiecker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
J et Brev fra Constantinopel berettes, at to Courerer fra Albanien ere komne did. De mebragte Efterretninger ere holdne overmaade hemmelige, og have sysselsat Divan to Dage med Raadslagninger. Man troer almindeligen, disse indløbne Efterretninger angik een i Albanien opdaget Sammensværgelse. Baade de tyrkiske og grædske Geistlige forbød udtrykkeligen Folket at tale om Revolution, i hvad Land den end var forefaldet, da saadan Tale ikke sømmede noget godt Menneske. Fra Asien ankom bestandig flere Tropper, overalt synes Porten at være den Tidspunkt nær, da dens (?) hemmelige Planer skulle udvikkle sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Wien, den 15de Mai. Efter Efterretninger fra Overøsterrig er det der alt værende Militair anseelig forstærket. Ogsaa Grændseregimenterne øves meget stærkt i Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Saare mærkeligt er det, at man i Følge den i Posselts Weltkunde anførte münchenske Avis i østerrigske Provincialblade skal læse, at det nu hedde, at af de europæiske Magter skulde i Rastadt giøres de franske Ministre det Forslag, at de Franske enten skulde tilbagegive hele den venstre Rhinbred og andre Erobringer fra det tydske Rige, aldeles rømme Schveits, lade Rom faae sin forrige Forfatning igien, gandske forlade dets Territorium, og indsætte Paven igien i sine Værdigheder og Rettigheder, eller og skulde Krigen af alle coaliserede Magter erklæres paa ny. Paa samme Tid forsikkrer Passeren Poultier i sin Journal, at Engelland ikke opgiver det Haab, at formaae det russiske og to store tydske Hoffer igien til en ny Coalition mod Frankerig. Det byder Penge i Mængde og de meest glimrende Løfter. Den franske Regiering vil ingen Umage spare – lægger Poultier til – for at bortfierne slige Skridts og Bestræbelsers Følger fra Europa. Men skulde Nordens Magter glemme deres Nationers hellige Rettigheder, og være døve for Directoriets forsonende Stemme, vilde det være ude med dem, og intet vilde hindre deres Undergang. Hvis man nu frie og oprigtig antager den Fred, de raadslaae om, vil Republiken, der gandske er sysselsat med sin indre Forvaltning, aldeles ikke blande sig i hiine Magters Anliggender, men hvis det Haab at bringe os under Aaget, skulde bevæge hiine Magter at gribe Vaabnene igien, hvorunde da beregne Følgerne heraf, Det System at revolutionere og indføre repræsentative Forfatninger, torde snart udbrede sig til det yderste Norden. Misbrugte man vort Maadehold (?) til at lægge os nye Snarer, og opæske os til Kamp, da franske, hæver eder alle mod Europas Roligheds Fiender; lad os igien antage vor første Energie; lad os giøre en sidste frygtelig Anspænding, og foreene alle undertrykte Nationer med os. Hvor meget er det for Verdens Rolighed at ønske, at Kongerne ville betænke deres eget Vel! Endnu er det Tid. Modtager, regierende Hoveder, den Oliegreen, vi tilbyde eder. Megen Sandhed er der uden Tvivl i Poultiers Udsagn, at en ny Krig vilde være af uoverskuelige Følger; men er ligevel Freden at haabe, holder ikke Directoriet Oliegrenen saa høyt, at de kronede Hoveder ikke - kunne, eller skulle (?) naae den,
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Rastadt, den 18de Mai. Man vil vide, at Cobenzls hurtige Ankomst, foruden at skynde paa Rigs freden, har den vigtige Hensigt at arbeide paa en ny Forligsunderhandling mellem Frankerig og Engelland. Anledningen skal Rusland giøre, som vil tage den virksomste Deel i Krig eller Fred, og understøtte Engelland med sin hele Magt. (Moniteuren, der ogsaa mælder om den russiske Keisers Planer, og finder dem efter det ikke fordeelagtige Begreb, den yttrer om hans Caracteer, ikke utroelige, tilføyer, at man midlertid neppe kan troe, at den tydske Keiser med Fornøyelse vilde see en russisk Hær i Tydskland i denne Tidspunkt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Den af de tydske Aviser meddeelte Proclamation fra Bedborosko har en kiøbenhavnsk Aviis, der stundom begunstiges med Efterretninger fra gode Hænder, erklæret at være opdigtet, hvilket det der anførte Arreti fra Directoriet og Sundets Spærring for engelske Skibe og Ladninger, ligeledes er).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Da nu Buonaparte har skrevet hid, at han ikke kommer mere, og da ligeledes Treilhard allerede ved den Efterretning, at han var valgt til Medlem af Oldingsraadet, erklærede, han vilde reise bort, hvilket nu, da han er blevet Directeur, er saa meget sikkrere, har man meent, at den af sine Skrifter bekiendte Bourgong skulde komme did, saameget mere, som det ikke tegner til, at Forhandlingerne her for det første nærme sig mod Enden. (Rimeligere er det maaskee, at de aldeles ikke sluttes i Rastadt, men at man ophører med den Comedie, at negotiere med Rigsdeputationen, og Overmagterne selv paa egen Haand ordne Tingene, som de øvrige mindre da vel faae at finde sig i). Hildesheim, den 12te Mai. Domherre von Brobek og Canonicus von Gassow ere som Landskabets Deputerede allerede for 8 Dage siden reiste her igiennem til Berlin, for at bringe Hs. preusiske Majestæt, Underkastelses=Acten til Stiftets Forening med de Kongelige Stater i Landskabets Navn. (Den hamborgske ny Tidende meddeler dette af en preusisk Avis, der skal have taget det af et authentisk Brev.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Strasborg, den 15de Mai. J Dag og i Morgen komme her 15000 Mand, der drage videre ind i Schveits. Det hedder, at de der erstatte de Tropper der ere marcherede til Jtalien, enten der at bruges til det Søetog - som man her meener med Portens Tilladelse at være bestemt mod Crim, eller og at igien tage de didbeordrede Troppers Plads i Jtalien selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Fra det franske Schveits mældes, at i Følge een i Rastadt indgaaet Forening, Neuschatel torde blive indlemmet i den helvetiske Republik (og blev da Godtgiørelsen herfor en ny Arrondissements Leilighed, som det preusiske Hof kunde føre sig til Nytte, i Vesel gik det Rygte, at Kongen af Preusen skulde faae samtlige her giske og munsterske Lande). Den helvetiske Republik øn ker af det tydske Rige at faae Staden Costnitz afstaaet, hvoraf den vilde giøre sig en Grændsefæstning. Rastadt, den 20de Mai. J Selz, ikke lange herfra, skal nu holdes en ny Kongres, der skal bestaae, af den afgaaede Directeur Francois Neuschatteau, Grev Cobenzi, og den preusiske Gesandt Grev Gørtz. Disse tre skulle fuldbringe, hvad i Rastadt kun gik seent fra Haanden. Det preusiske Gesandtskab har overgivet det franske en Note, at deres Hof ikke kunde samtykke de Fordringer, som de franske Gesandte i deres sidste Note havde gjort Riget. Denne Erklæring er med en egen Coureer sendt Directoriet i Paris, og man paastaaer, at dette alt i Forveien har opgivet en Deel af sine Fordringer, og at der kun behøves een personlig Sammenkomst af nogle vigtige Diplomatiker fra alle tre Magter, for at bringe det øvrige i Orden. Nogle tvivle om, at Selz kan blive Stædet, hvor Kongressen kan holdes, da en afgaaende Directør ikke under 2 Aars Forløb maae forlade fransk Grund; men man paastaaer, at Selz, som er besat af franske Tropper, ikke kan ansees for at være udenrigs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Schveits, den 19de Mai. Man har vel fra Arau faaet den officielle Efterretning, at alle Cantoner, Graubandten ene undtagen, har antaget den ny Constitution, men desuagtet vedvare Krigstilberedelserne endnu. Overwalliserne vare den 15de endnu i Besiddelse af Staden Sion, ja endog frembrudte til Martignac. Et foreenet Corps Vaadtlænder og Franske rykker nu mod dem, og skal allerede have fordrevet dem igien fra Martiignac, og nød dem til Vaabenstilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Det helvetiske Directorium havde, for at giøre Ende paa de franske Commissariers Jndgreb, ladet deres offentlige Casser forsegle med det helvetiske Segl; Mengand, hvem de tilmældte det, biefaldt dette Fremfærd, men Regieringscommissair Rapinat, Directeur Rewbels Svoger, har ladet Seglene afrive.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Paris, den 20de Mai. Buonaparte er lykkelig kommet til Toulon, og hans Følge, selv hans Hustrue, da de sidste Efterretninger gik derfra, allerede ombord. Dessynderligere er det, at i Følge Beretninger fra Genua af 4de Mai, Søetoget der efter høyere befaling skulde være indstillet. Alle Skibe skulde allerede være udløbne, da en Felouqve hentede dem ind, og bragde dem tilbage. J Genua troede man samme Befaling var givet i Toulon; men hvor man intet har mærket dertil, tvertimod paastaae nogle Efterretninger, at den genuesiske Rustning skulde være kommen did. Om Bestemmelsen deraf, veed man endnu intet. (Courier de Londres har en synderlig Gisning, at nemlig denne Rustning skulde have til Hensigt at gjenvise den polske Republik, og at de tyrkiske Rustninger, samt Hensigterne paa Ægypten vare Leed af denne Kiæde. At den franske og tyrkiske Eskadre foreenede vilde i det sorte Hav søge den russiske, og naar den var slaaet, sætte deres Tropper i Land i Bialorod=Egnen, og langs med Dniesteren falde ind i Podolien, og understøttede af den tyrkiske Landmagt, og de polske Misfornøyede reise denne Republik paa ny).
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
For nogle Dage siden snakkede man her om en Vaabenstilstand, der var sluttet, eller skulde sluttes med Engelland. Nu forsikkre vore Blade, at den engelske Admiral har skrevet til den spanske, inden 8 Dage skulde de omfavne hinanden. Commissionen til at fremskynde Anstalterne til Landgangen paa Engelland, er hævet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Paris, den 22de Mai. Telegraphisk Bulletin af 1ste Prairial. David, Commissair ved Marinen i Dunkirchen, til Søeministeren. Commandanten fra Nieuport har i Gaar mældt, at 30 til 40 Skibe bombardere Ostende, og at Fienden endog har prøvet en Landgang, hvis Vigtighed jeg endnu ikke kiender, og at adskillige Skibe staae i Brand. Fienden har gjort Mine til at indskibe sig igien; men man har i Dan kirchen føyet alle de Anstalter, omstændighederne fornødigede. Anden Depeche. Fienden er endnu for Ostende. Landingstropperne ere omtrent 4000. Republikanerne vise meget Mod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Telegraphisk Bulletin fra Dunkirchen til Paris 2den Prairial. Municipal-Administrationen i Dunkirchens Commune til Directoriet. Vi have totaliter slaaet Fienden ved Ostende. To tusend Engellænder ere gjorte til Krigsfanger, deres General farlig saaret, hundrede Engelskmænd døde. Vi have taget 3 Kanoner, og 40 Fartøyer, og kun mistet 60 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Nederelven, den 29de Mai. J Dag faae vi over Holland Bekræftelsen paa ovenstaaende. Af 1600 Engelskmænd, der den 19de ere landede ved Slykke Saas, uden for Ostende, ere 1424 fangne, og 150 dræbte. Mellem de fangne ere 2 Generaler, og 64 Officerer. Staden Ostende har liidt meget; efter andre Beretninger skulde kun 8 Huse være indskudte. Den 22de laae endnu den engelske Flode 39 Seilere stærk for Ostende, og truede med et nyt Bombardement, hvis man ikke udleverede de Fangne mod et lige Antal franske Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Kiøbenhavn, den 1 Junii. Under Dato den 4de April er udkommen en Octroy for et almindeligt Brand=Asseurance-Compagnie paa Vahre og Effecter i Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmerne, Staden Kiøbenhavn undtagen, faaes for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Under samme Dato er ligeledes samme Octroy udkommen paa Tydsk, faaes og for 10 Sk., heftet 12 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
J Tallotteriets 773 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Fra Pressen er nylig bleven færdig: Begyndelses Grunde til Natur=Læren, anden og forbedrede Udgave ved Kammerherre og Hofmarschal Hauch, 1ste Deel 1 Rdlr. 3 Mk., hvoraf 3 Mk. godtgiøres ved den anden Deels Modtagelse, som med det første kan ventes - Prosaiske Forsøg af Prof. Rahbek, færdig. 5te Samling, 3 Mk. - Samlingen af Forordningerne for Aaret 1797, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroe, og Læderstrædet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
De Jndstevntes Jndlægge udi Sagen: afgangne Doctor Münters Enke og Børn &c., contra Frodine Jürgensen og Assessor Barens, som Tillæg til andet Hefte af Kiøbenhavns juridiske praktiske Maanedstidende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-01
Blandt paadømte Sager skulle udelukkes Sager angaaende verbale Jnjurier, med mindre der i samme skulde indeholdes mærkværdige qvæstiones juris, da i saa Fald Sagen indryktes under opdigtede Navne &c., Morgenstierne, Subskriptionsplan til hans Maanedsskrift, faaes hos Directeur Schultz for 6 Sk., hæftet 8 Sk. Sammesteds faaes Augsburgische Confession, stor 8vo, 7 Ark, for 16 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Kiøbenhavns Aar. No. nihuus. ministemuur, huus Post-Tidender. nu pund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Mandagen, den 4 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Florents, den 1ste April. En egen farlig Bonde-Jnsurrection er udbrudt i den forrige Kirkestat. Alle Biergfolk fra Bierger Vallardas langs med Søen ved Perugia indtil Viterbo, ere i fuld Opstand, velbevæbnede, have Officerer i deres Spidse, og deres Feldtskrig er: Pius den Siette leve. Allevegne afsette de de republikanske Øvrigheder og mishandle deres Tilhængere. Mange Mennesker flygte derfor til det Toskanske. En mindre betydelig Opstand i det Anconiske, i Anledning af et Klosters Ophævelse, er allerede dæmpet. Det er vel uden Grund, at franske Tropper ere i Anmarsch mod det Toskanske, men Storhertugen har dog beordret General Strasoldo til at mynstre alle de reguleerte Tropper, og at undersøge Fæstningsværkerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Genua, den 12te Mai. Den herfra den 27de April til Toulon afseglede Flode Transportskibe med Tropper er den 9de og 10de d. M. gandske uventet kommen her tilbage, men skal dog med det første løbe ud igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Paa vort Gebeet hersker endnu megen Giæring, og flere Friehedstræer ere blevne omhugne. Den franske Gesandt Sotin har tilsendt vort Directorium en Note, hvori han besværer sig over, at det herværende Oldings Raad har endnu taget de pavelige Buller og pavelige Udnævnelser til Kanonikater og geistlige Embeder i Beskyttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Mayland, den 14de Mai. Man forsikkrer, at i Egnen om Brescia skal med det første formeeres en Lejer af 30000 Franskmænd. Alle cisalvinske Fæstninger settes i Forsvarstand. J Piemont ere Jnsurgenterne paa ny slagne tilbage. Det bekræftes, at der imellem Frankerig og Neapel er bleven sluttet en nye Convention, efter hvilken Neapel betaler 20 Millioner Livres til Frankerig, men derfor allerede siden den 19de April har besat Staden og Slottet Benevent, saavelsom hele hiint pavelige Hertugdom, tilligemed Koneiglione og Monteeorvi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Petersborg, den 15de May. Af Hoftidenden. Paa Hs. Keiserlige Majestæts allerhøyeste Befaling giøres herved det allerhøyeste Forbud bekiendt, at ingen Fabrikant under uundgaaelig lovlig Straf herefter maae understaae sig at forfærdige trefarvet Baand, og ingen Kiøbmand at handle dermed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Af den store Søerustning som her foranstaltes, synes den betydeligste Deel at være bestemt til Engellands Disposition; den øvrige skal beskytte Handelen i Nordsøen. Keiseren har tilbuden Paven Tilflugt i sine Stater. Paris, den 22de May. Følgende Udnævnelse tilGesandtskabsposter ere bekræftede i Redacteuren: Jean Debry, Medlem af de 500s-Raad, er i Treilhards Sted udnævnt til befuldmægtiget Minister ved Kongressen i Rastadt. De Exdeputeerte Lamarqve og Guillemardet ere udnævnte til Ambassadeurer, den første i Stokholm, den sidste i Madrit. Poultier siger, at disse nye udnævnte Gesandter allerede ere afreyste, men man holder denne Efterretning for at være kommen for tidlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
J Forgaars (den 20de Mai) tiltraadde de nye Deputerede i 500 og Oldings-Raadet, hvoraf de fleste ere ankomne, deres Pladser, efterat de havde svoret Had mod Kongedom og Anarkie, og Troeskab til den nuværende Constitution og Republiken. Ved deres Jndtrædelse i Sahlen blev Marseiller-Hymnen spillet. J500 Raadet blev Crauze Latouche, og i Oldingsraadet Regnier valgt til Præsident. J det første Raad holdt Echasseriaus den Ældre en lang Tale, hvori han viiste Nødvendigheden af en borgerlig Lovbog, en Coder for Marinen, for Handelen og Agerdyrkningen. Tillige maatte man beskjæftige sig med Opdragelsen og Finantsvæsenet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
De i Republiken indlemmede Stater maatte nu erholde en lige Lovgivning. Naar fremmede Magter skulde i Fremtiden igien angribe Frankerig, maae vi ved vore indvortes Indretninger kunne triumphere over det hele sammensvorne Europa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Den Modtagelse, som man i Toulon gjorde General Buonaparte, var meget smigrende. J Marine-Hotellet havde man gjort prægtige Værelser færdige til Beboelse til ham og hans Følge. Alle constituerede Authoriteter aflagde ham Besøg. Om Aftenen var Staden illumineret, og for hans Qvarteer plantede man et Friehedstræe med den Paaskrift: Det (han) voxer daglig. Uden at hvile sig efter Reysen, tog han Tropperne i Øyesyn, som han tiltalte broderligen, og som gik om Bord som til et Bryllup. Gandske anderledes forholder det sig med Matroserne, som man maae tvinge til Tienesten og fremskaffe ved Undersøgelser i Husene. Den 12te var man gandske færdig med Troppernes Jndskibning, og blot Buonaparte med sine Secretairer befandt sig endnu i Land. Fra Marseille vare endnu 80 Transportskibe afgaaede, for at støde til Toulonner-Floden, der som man nu troer, skal forsøge Giennemfarten igiennem Strædet ved Gibraltar, og giøre et Angreb paa Lissabon.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Toulonner-Floden bestaaer af 13 Linieskibe, nemlig L'Orient paa 120 Kanoner, 3 paa 80, 9 paa 74, 6 store Fregatter paa 40 Kanoner, 2 Chalupper, 8 Flagskibe, og en Mængde Transportskibe, som man vel angav til 500. Vice-Admiral Brucco er commanderende Chef.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
J Morgen (den 23de May) ventes den nye Directør Treilhard hertil. Treilhard er 52 Aar gammel. Han har det tilfælles med Directør Merlin, at de ere begge avlede af fattige Forældre. Ved sine Talenter svingede Treilhard sig til en Parlaments-Advocats-Plads, og blev siden Overopsynsmand over Kron-Godserne. J Aaret 1789 blev han valgt til Medlem af National-Forsamlingen, og var Præsident i Aaret 1790. Et af hans Hoved=Arbeyder var hans Tale over Grændserne for den verdslige og geistlige Magt. J Aaret 1792 blev han Medlem af Conventen, og kort efter Commissair til Belgien. Han stemmede over Ludvig den 16de til Død med Afsettelse. Som Medlem af den 3die National-Forsamling opofrede han sig gandske til Lovgivningsraadet, og hørte til intet Partie. Den 5te Martii 1797 blev han sendt som Gesandt til Lille.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Haag, den 26de May. Følgende er den officielle Beretning, som vort Directorium har tilsendt det lovgivende Corps, angaaende Engellændernes Bombardement af Ostende:
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Den 18de May viiste en engelsk Eskadre paa 40 Seylere sig for Ostende, og bombarderede Staden. Men da Vinden blæste fra Landet, maatte den igien forlade Kysten. Herpaa satte den 15 til 1600 Mand i Land ved Blankenberg, som sprengte Sluserne ved Slykero i Luften, og plyndrede meget. Ostende blev nu opfordret, og et Batterie rettet mod Byen, hvorfra man og fyrre de. Men saasnart 3000 Mand fra Dunkirchen vare komne Ostende til Hielp, blev Engellænderne nødte til at søge tilbage til deres Skibe. Da nu Vandet var meget lavt, og Vinden imod, maatte de lade 1402 Mand tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
General Daendels Sag beskjæftige endnu stedse Publicum. Directoriet har citeret Jan, at møde her den 19de Junii. Det hedder endog, at man har forlangt hans Arretering i Paris, men faaet Afslag. Et Rygte, at Directør Vrede selv er reist til Paris, er ikke at indestaae for. Det kommer nu an paa, om man kan fordrive det Uvæir, som trækker op imod Mændene fra 22de Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Basel, den 22de Mai. Blodsudgydelsen i Schveitser endnu ikke til Ende. De mod Walliserne marscherede Franskmænd og Wadtlænder ere komne i en haardnakken Fægtning med dem, have efter 4 Timers Blodsudgydelse drevet dem paa Flugten, indtaget Staden Sitten, og givet den i 6 Timer til Priis for Plyndring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
London, den 22de Mai. Af Capitain Pophams Depeche, dateret Ostendes Reed den 20de Mai, og indrykket i Hoftidenden, sees, at Hensigten med Expeditionen var at ødelegge Sluserne til Brugges Kanal, og derved at forstyrre den indvortes Skibsfart imellem Holland, Flandern og Frankerig. Dette Forsæt paastaaer ogsaa Hoftidenden, uagtet det ulykkelige Udfald, som Expeditionen ellers har havt, at være bleven udført.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
J Jrland er nu Hovedstaden og det hele Grevskab Dublin erklæret i Jnsurrectionsstand. Lord Fitzgerald er bleven greben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Rastadt, den 24de Mai. Francois Neuschateau, er i Dag med et følge af 4 Vogne kommen til Selz. Grev Cobenzl skal allerede have været hos ham incognito. Han bliver skildret som en yderst artig og fiin Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Ostende, den 23de Mai. Den engelske Flotille har nu forladt os, men Bombardementet har gjort megen Skade. Staden Slusen ved Slykens er sprengt af Engellænderne, men dette hindrer ikke Skibsfarten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1798-06-04
Hamborg, den 1ste Junii. (Kommen fra Paris). Directoriet har befalet ikke meere at give Skibe med americanske Flag Adgang til vore militaire Havne.