JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
Svendborg Dagvogn, afgaaer fremtidigen herfra til Odense hver Løverdag Morgen Kl. 8 istedetfor som hidtil Kl. 7, og retournerer fra Odense Søndag Formiddag Kl. 12 om Sommeren og Kl. 10 om Vinteren; hvilket herved kundgjøres. Svendborg Post- og Befordringskontoir d. 11 Apr. 1812. Thomsen. Jeg har i denne Tid ved en langsomt tærende Sygdom, ledsaget mod dens Slutning af de voldsomste Smerter, mistet 3 unge og stærke Heste, uden at kunne ved deres Opskiærelse, finde mindste Spor af Blod eller Knokkelmarv i dem, og staaer Fare for paa samme Maade at berøves de øvrige jeg bar, ligesom og mine Qvæghoveder, Faar, Svin og Høns, J den Tanke at ophielpe Kræfterne paa mine syge Dyr, har jeg givet dem saa meget Korn, at jeg nu maa kjøbe Vaarsæden, glad ved at mine Medsognemænd velvilligen har lovet at ville ved deres Heste staae mig bi i at faae den lagt i Jorden. Fra mine Kreaturers Sygdoms Begyndelse indtil nu, mærkes af og til om Natten en besynderlig Larm i min Gaard, uden at jeg eller andre Folk har kunnet opdaget dens Aarsag, og paa samme Tid lade jamrende Stemmer sig høre hist og her i mine Lokker. Jeg hidleder ikke de Tab paa Kreaturer, jeg har lidt og endnu trues med, fra onde Aander, som jeg vel veed ingen Magt bar. Meget mere er jeg overbeviist om at de ere et Værk af onde Mennesker, der vil skrække mig til som Betler at gaae med Kone og Børn ud af den Gaard, jeg som brandlidt Mand for 12 Aar siden fra nye af opbyggede - rimeligviis for selv at tage Gaarden i Besiddelse. Hvor ønskeligt er det ikke, at de Skyldige i mine Tab kunde blive opdagede. Jeg udlover herved en Gave af 10 Rbd. til den, der kan give saadan Oplysning om hvem disse maatte være, at jeg kunde drage dem for Retten. Jdet jeg gjør dette, advarer jeg tillige Enhver for, efter Sengetid at komme i Nærheden af min Gaard eller i mine Løkker, da han ellers let kunde udsætte sig for Fare ved de Anstalter, jeg seer mig nødsaget, at føie til min Sikkerhed om Natten herefter. Nørrelyndelse den 9 April 1812. Peder Rasmussen, Gaardmand i Nørrelyndelse Sogn og Bye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
Et complet Guldsmed Værktøi er at erholde tilkjøbs eller til Leie hos Undertegnede. Det bedes bemærket, at en eenlig Person, der maatte ønske at leie Værktøiet, tillige vil kunne erholde Bopæl og Kost i Huset, hvor Guldsmedprofessionen har været dreven i mange Aar, og hvis Beliggenhed for Afsætning er den meest fordeelagtige. Rudkjøbing den 28 Marts 1812. Guldsmed Thranes Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
Trykte Schemata til Handelsbøger, faaes i den Hempelske Boghandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
Det bekjendtgjøres herved, at Jndustri-Magaziner for indenlandske Broderier, er overdraget Jomfru Libe, fra hvis Modeboutique i Overgade, tæt ved Loveapotheket, Udsalget herefter skeet; dog modtager Undertegnede fremdeles Bestilling, af alle Slags Broderier samt Mønstertegning. L. Hald. Odense den 14 April 1812. Knæk= og Stang Parasoller, til ualmindelig billig Priis, er arriveret hos K. C. Paulsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
Hollænder-Ost af fortrinlig Godhed faaes til billigste Priis hos M. T. F. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
Engelsk Beegpapir, (det saakaldte Gigtpapir. et fortrinligt Middel imod rheumatiske Lidelser, saasom Riven og Sliden i Lemmerne, imod Mave= og Bryst=Besværligheder, Snue, Hoved= og Tandpine, ved Øien= og Halsbetændelser o. s. v. Man lægger det iforveien ganske let opvarmede Papir paa det Sted, der smerter, og i de sidste 5 Tilfælde i Nakken, og lader det ligge der saalænge indtil det falder af af sig selv. Det faaes for 1 Mk. Stykket i den Hempelske Papirhandling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
To meublerede Værelser og Staldrum til to Heste, ønskes strax til Leie her i Byen. Den derpaa Reflecterende bedes at give Efterretning derom i Billet mærket L. 1., afleveret paa Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
To smukke Værelser, beliggende midt i Byen, ere strax at faae til Leie, med eller uden Meubler. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
J Gaarden No. 230 paa Vestergade er førstkommende Paaske Flyttedag at faae til Leie 2 Værelser i Salsetagen med Pulterkammer og Brænderum, og dette Aars Michaeli Flyttedag Stuen og Kielderen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
Forpagtning. Avlsgaarden Aarupgaard under Bygholm Gods, beliggende 1/2 Miil fra Horsens, er fra 1 Mai 1813 at erholde i Forpagtning paa 10 Aar. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 15 Tdr. 6 Skpr. 2 Alb., Skovskyld 3 Fdkr. og har et Areal af henimod 200 Tdr. Land, hvoraf circa 160 Tdr. Agerland og Resten Eng, Ellekjerm. m. Jorderne ere af meget god Beskaffenhed, i fortrinlig Drift og Gjødningsstand, og, paa Ubetydeligt nær, i de senere Aar merglede. Den aarlige Udsæd er omtrentlig: 23 Tdr. Rug, 7 a 8 Tdr. Bælgsæd, 18 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre, samt 5 a 6 Tdr. Land med Raps. Ved Gaarden holdes en Besætning af 10 Heste, 50 Køer og 20 Faar. Af Enghøe avles 70 a 80 Læs aarlig. Avlsbygningerne ere i meget god Stand. Laden af Grundmuur og opført for 2 Aar siden. Liebhavere til ovenmeldte Forpagtning ville behage at henvende sig til undertegnede Eier, eller i dennes Fraværelse til Godsforvalter Busch paa Bygholm. Bygholm pr. Horsens den 22 Marts 1812. Schutte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
J en af Fyens behageligste og kornrigeste Egne, nær ved en af Landets betydeligste Søe= og Handelstæder, er en stor Avlsgaard underhaanden, paa særdeles billige Vilkaar, at erholde tilkjøbs. Den har et Tilliggende af omtrent 120 Tdr. særdeles god Pløieland, sjelden god Eng, der afgiver over 100 Læs Høe aarlig, og en med svære Træer bevoxet Skov paa 20 Tdr. Land, samt overflødig Tørveskiær, og herpaa hviler Hartkorn frie Hovedgaardstaxt Ager og Eng omtrent 10 Tdr. og contribuabelt omtrent 1 Tdr. samt Skovskyld 3 Fdkr. Herforuden hører til denne Eiendom Fæstegods af contribuabelt Ager og Engs Hartkorn omtrent 5 Tdr. Gaardens Bygninger, som ere i god Stand, ligge midt i sin Mark, hvilken kan drives med 6 Heste og derpaa holdes en Besætning af 40 Køer foruden Opdræt. Liebhavere behage at henvende dem til Hr. Cancellieraad og Birkedommer Blom i Sallinge pr. Odense, som giver nærmere Underretning og er befuldmægtiget at slutte Handel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-13
Formedelst Forandring af Bopæl agter Undertegnede underhaanden at sælge sit iboende Sted her paa Byllerup Mark, der bestaaer af 4 sammenbyggede Længder, udmærket god EgeBindingsværks=Bygning, muret med brændte Steen, og med et Jord=Tilliggende af circa 23 Tdr. Land, udmærkede gode Jorder, lidet Eng og Tørv, med Hartkorn 1 Td. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. J Haugerne er omtrent 40 gode Frugttræer, ligesom og Hegnet om Haugerne og Jorderne er beplantet med store Poppelpile og levende Hegn. 11 Skpr. Land er besaaet med Vintersæd og 10 Skpr. Land med Raps, som staaer udmærket godt. Tiltrædelsen kan skee i Mai eller ved St. Hansdagstider. Ved Handelens Afslutning udbetales 4 a 500 Rbd., Resten i flere Terminer, efter Kjøberens Leilighed. Byllerup Mark, Nørreaabye Sogn, den 31 Marts 1812. Anders Madsen. Fyens Stiftsavis. - Redacteur Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
No. 64. 71 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Soren Hempel, Cancellieraad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Trykkes og udgives i Odense 14 April 1812. Torsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Jndhold. Politisk Oversigt: Storbrittannien, Frankerig. Norge. – Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Videnskabelighed. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Storbrittannien. Den nye Kornlov er i Parlamentet oplæst tredie Gang og er gaaet igjennem med 229 Stemmer imod 90. J Underhuusmødet den 6 ds. antoges den Bestemmelse med Hensyn til en Forfatters Eiendomsret over sine Værker, at denne skulde vare 42 Aar efter Værkets Udgivelse eller indskrænkes til Forfatterens Levetid, saafremt denne skulde overleve de omtalte 42 Aar. Sir Peels Amendement, at Eiendomsretten under nogle (i Børsenhaller ikke specielt opgivne) Omstændigheder skulde vedvare 7 Aar efter Forfatterens Død, blev ligeledes antaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Frankerig. J Deputeredekammeret har Hr. Thier foranlediget en heftig Ordvexling ved at bevise Nødvendigheden af en Krigshavns Oprettelse i Algier. Den nærmeste Følge af disse Debatter var, at Kammeret bevilgede alle de Penge, som Ministeriet forlangte til Anvendelse i Algier. - J Paris vil Man nu med Vished, vide, at Hertugen af Bordeaux vil indtræffe den 15 Juni i St. Petersborg, for at formæles med en russisk Storfyrstinde. Skeer dette, antager Man, at det franske Gesandtskab vil øieblikkeligen blive kaldet fra det russiske Hof. Norge. Regjeringen har forelagt Storthinget et Forslag angaaende Bevilgelse af de fornødne Midler til et Bodsfængsel, hvis Bekostning foreløbigen er anslaaet til over 220,000 Rbd. aarligt. (?) Ogsaa Norge maa atter gjøre et Statslaan, hvortil Kongen forlanger Storthingets bemyndigelse; Laanets Størrelse er angivet til 1,200,000 Species.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
J Stavanger Amtstid, læses Følgende: En af de største Kjæmpehøie her i Omegnen og maaskee i hele Landet er den ved Hafursfjorden paa Gaarden Jaasund beliggende Sote Jarls Høi. Denne Høi er saa meget mere mærkværdig, som det er en af de faa blandt hine Høie, om hvilke Man med temmelig Sikkerhed kan vide, baade paa hvad Tid og til hvis Minde den er reist. Som historisk Mindemærke er den heller ikke uden Betydning: den modbeviser Grundtvigs Hypothes om, at hiint mindeværdige Slag, som i Aaret 885 gjorde Harald Haarfager til Enevoldsdrot over Norge, ikke skulde være i Bukkefjorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Den her omtalte Sote Jarl var en af Anførerne i Slaget og Broder til Kong Sulke af Rogeland. Denne Kæmpehøi, der igjennem Sekler har staaet urørt, er nu bleven aabnet. J Høien fandtes et Gravkammer, i hvilket der skal have ligget et fuldkommen heelt Beenskelet, paa hvis Bryst der laae et smukt Broncesværd. Sværdet er indsendt til Stavanger Amt og vil rimeligviis blive tilstillet Museet i Christiania, men Benene vare desværre, adspredte og bortkastede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 6 ds. har Hs. Maj. resolveret, at der maa indrettes en Færgefart over Lammefjorden, mellem Gundestrup i Odsherred, og Andeboe paa Tudsenæs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Under 5 ds. er emaneret en Plakat angaaende Udstædelsen af en ny Stempeltaxt for Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, i Jndledningen til hvilken det hedder: "For at lette Vore kjære og troe Undersaatter i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen Brugen af Rigsbankpenge og Beregningen efter samme, have Vi blandt andet funden Os allernaadigst bevæget til, at lade udarbeide en ny Stempeltaxt, som kan betales saavel i Rigsbankpenge som i Courant, hvorved Vi have ladet drage Omsorg for, at, naar i dette Øiemeed en Forandring i de enkelte Poster af den hidtil gieldende Stempeltaxt blev anseet nødvendig, saadan i ethvert Tilfælde ikke skulde bestaae i en Forhøielse, men i en Nedsættelse af samme."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Paa de til Togter iaar udcommanderede Krigskibe ere som Læger ansatte: paa Fregatten "Thetis, Reservechirurgerne Courlænder og Petersen, paa Briggen "St. Croix, Cand. Brydegaard, og paa Corvetten "Flora, Cand. Friis. Skibspræst Ørsted er udnævnt til som Præst at gaae med Fregatten "Thetis. Efter Forlydende vil Fregatten blive forsynet med et Antal Musici, udtagne af forskjellige Regimenters Musikkorps.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Under 2 ds. har det behaget Hs. Maj. Kongen at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst, at Forbedringshuusfangen Maren Olsdatters Confirmation udsættes indtil Efteraaret, efter hvilken hun, saafremt Provst P. D. Smith til den Tid ikke maatte finde sig foranlediget til at fravige det hende nu meddeelte gode Vidnesbyrd, bliver at afgive til Jnstitutet Holsteinsminde, for der at tilbringe den tilbageværende Deel af hendes Straffetid, og ville Vi af Vor Chatolkasse lade udrede de med hendes Optagelse og Ophold paa bemeldte Jnstitut forbundne Omkostninger. Maren Olsdatter har i en Alder af 13–14 Aar gjort sig skyldig i Mordbrand, ved at afbrænde to forskjellige Fæstegaarde paa Grevskabet Bregentved. Ved den hende under 15 Octbr. 1840 overgangne Høiesteretsdom blev hun for bemeldte Forbryde ser dømt til 3 Aars Forbedringshuusarbeide og derefter indsat i Møens Tugt- og Forbedringshuus. - Hvor store endog i og for sig de Misgierninger ere, hvori den unge Forbryderske saaledes har gjort sig skyldig, fremgaaer det dog af samtlige Sagens Omstændigheder, at de fornemmelig havde deres Grund i en høi Grad af Letsindighed og barnagtig Hjempee, og det var derfor med Hensyn til hendes unge Alder heller ikke uantageligt, at hun, ved en fornuftig Behandling endnu kunde tilbagevindes for Samfundet. Ved sin Jndsættelse i Straffeanstalten var hun endnu uconfirmeret, og hun blev derfor strax afsondret fra de øvrige i samme Straffeanstalt værende qvindelige Fanger, saalænge hun af Provst Smith forbereddedes til Confirmationen. Da hun under denne Forberedelse har udviist Tegn til sand Forbedring, var der megen Anledning til at antage, at hun ved den allernaadigst tilladte Forandring i hendes Straf endnu vilde kunne reddes fra den Fordærvelse, hvorfor hun i Straffeanstalten i Samqvem med fordærvede og umoralske Mennesker sandsynligviis vilde være bleven et Offer.) Efterretunger om ledige geistlige Embeder og de samme paa hvilende Byrder: Sønderfelding og Assing Sognekald i Ribe Stift, gammel Angivelse 145 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af begge Sognes 175 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartk. udgjør efter frivillig Forening 68 Tdr. Rug. 2) Refusion for Kongetienden 3 Tdr. Rug og 2 1/2 Td. Byg. 3) Qvægtienden 10 a 12 Rbd. 4) Smaaredsel 4 Lpd. Smør, 4 Lpd. Ost, 40 Snese Æg. 5) Offer og Accidentser c. 150 Rbd. 6) J As sing Sogn ere to Annergaarde, af Hartk. 1 Tdr. 4 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., af hvilke ydes i Landgilde og Tiende 8 Rbd. Sølv, 2 1/2 Td. Rug og 2 Tdr. Byg. 7) Til Viin og Brød ved øe Communionen have Kirke-Eierne præsteret 2 Tdr. Rug og 3 Tdr. Byg. Præstegaarden staaer for 5 Tdr. 1 Fdkr. Ager og Engs Hartk. Af Brændsel haves Tørv til Fornødenhed. Kaldet er benaadet med særdeles Lettelse i Skatter. Expenser beløbe omtrent 6 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Videnskabelighed. J. C. Hillerups udgivne Digtsamling omtales i Viborg Avis saaledes: Vi troe med Føie at kunne anbefale denne lille Bog ikke blot til dem, som Forfatterens beskedne og fordringsløse Muse i allerede har gjort sig til Venner, men ogsaa til den større Deel af Publicum, der hidtil ikke har skjønnet paa Forfatterens Digterværd. Hvad der udmærker dette hans sidste Arbeide, er den barnlige Raivitet og Uskyldighed, der gjennemtrænger det Hele og hæves ved det Anstrøg af en dyb Vemod, der kaster en Slagskygge selv over det tilsyneladende Overgivne. J hans Sange for de danske Romere, er Grundtonen den smertefulde Længsel efter det Land, i hvilket han har tilbragt flere af sine bedste Ungdomsaar, Længselen efter det skjønne Jtalien med dets mørkeblaa Hav og farverige Himmel, der altid maa være den uforglemmelig, der i sin Ungdom har seet den, især naar hans Manddom er graa og omtaaget som vort Fødelands Himmel. J Scenerne af Folkelivet finde vi en livlig Skildring af vort desværre lidt fattige Nationalliv. Af den sidste Afhandling "Melpomene, vilde vi især fremhæve Digtet Bramstrup, fuldt af veemodige Barndomsminder, og til den lille Adam og "Døden i Hospitalet, sønderrevne Toner fra en senere mørk Tid. J alle Digtene finde vi lette og flydende Vers, der give Bogen et særegent Værd i formel Henseende."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Blandinger. Landphysicus Dr. Høegh-Guldberg, i Nestved meddeler med Hensyn til Hundegalskaben, følgende Raad i Slagelse Avis: "Det er igjennem det aabnes Saar og i Regelen kun igjennem dette, at den saakaldte Vandskræk (Hydrophobie) kan forplantes fra Hunden til Mennesket. Efterat Man derfor har borttaget de Klædningsstykker, der maaskee have bedækket den bidte Deel, og lagt dem i Vand for at udtrække den vedhængende Gift, gjøre Man sig al mulig Umage deels forat tilintetgjøre Giften i Saaret, deels for at forhindre dens Optagelse i Legemet. Disse Formaal naaer Man bedst ved at befordre Saarets Blødning saavel ved at trykke det fra alle Sider og stryge Blodet henimod selve Saaret, som ved at udsuge det (hvilket Man naturligviis ei bør gjøre med Munden, men ved at sætte et lidet Glas, som Man har gjort lufttømt ved at holde et tændt Lys under det i Saarets Nærhed, hurtigen hen over hele Saarfladen) og ved ideligen at udvadske det med lunkent Vand, Sæbevand eller salt Vand, idet Man derhos før ger for at faae Saaret til at gabe saameget, at selv dets dybere Dele tilbørligen kunne blive rensede, samt endelig ved at binde et Baand middelmaadig fast ovenfor Saaret, hvis dette er paa Arme eller Been. Skulde Saaret ei være ganske frisk og allerede dækket af en Blodskorpe, da guide Man hellere denne af ved en fugtig grov Lap og fortsætte i begge Tilfælde denne Udsugning og Udskylning af Saaret i 1 Time eller derover. Efterat Man paa denne Maade har stræbt at frigjøre dette for den skadelige Gift, søge Man at tilintetgjøre de mulig endnu tilbageblevne Rester ved Anvendelsen af skarpere, tildeels ætsende Midler, saasom ved skarp Eddike, Vitriololie, eller Skedevand fortyndet med Vand, en stærk Opløsning af Bøgeaske eller reen Potaske i Vand, eller selv ved at udbrænde Saaret forsigtigen med Krudt, eller et Stykke glødende Metal. Disse Midler maae imidlertid, ligesaavel som hine mildere, efterhaanden anvendes paa alle de bibragte Saar, hvad enten disse kun bestaae i overfladelige Rifter eller dybere Saar, hvis samtlige Sideflader dermed bør ætses, eller dog udvaskes, naar Man ei paa Grund af Saarenes ualmindelige Dybde, Sønderrivning af store Blodkar, eller Beskadigelsen af visse ædlere Organer, skulde finde det tilraadeligere at oppebie Lægens Ankomst, inden denne sidste Deel af Cu ren blev iværksat. Den øvrige udvendige og indvendige Behandling overlades i hvert Fald til ham. Jeg troer kun at burde tilføie, at da Jndbildningskraften i denne Bode Sygdom hos Mennesket spiller en ualmindelig stor Rolle, bør for nærværende Tid den Hund, der har afstedkommet Ulykken, helst bringes af Dage, selv om det ei endnu er fuldkommen afgjort, at den har lidt eller lider af udviklet Hundegalskab."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Det hedder i Loll. Falsters A., at den forventede Bekjendtgjørelse om Armee=Reformen ventes hver Dag. Hele Cavalleriets Munderings=Farve vil blive rød, og Man siger, at de to Eskadroner Livgarde til Hest ville blive sammensmeltede til een Eskadron Garde=Kyrasserer, og Husarregimentet til 2 Eskadroner Garde-Husarer, der ville erholde en ny, meget brillant Uniformering. Fremdeles siger Man, at det skal blive Officererne forbudt at gaae i civil Dragt. Af Gageringsplanerne have vi seet Afskrifter; de ansatte Gager ere ikke ubetydeligt høiere end de hidtilværende, og maae ansees som ret anstændige i et Land, hvor Embedstanden i det Hele er tarveligt aflagt. - Ørsted vedbliver ikke, hvilket Man i Førstningen antog, som Cancelliedeputeret; derimod vedbliver han at deeltage i Cancelliets Forhandlinger og Underskrift som Generalprocureur, dog underskriver han ikke i lige Linie med Steemann, men lidt under ham, og dernæst igjen de tre Cancelliedeputerede, saa Cancelliets Underskrift nu deler sig i tre Classificationer."J "Dagen" udtaltes det Haab, at en af vore Marinemalere vilde erholde Tilladelse til at følge med Fregatten Thetis, paa dennes Togt til Middelhavet og Levanten. Dette Ønske er gaaet i Opfyldelse, idet den udmærkede Marinemaler Kloz, maa ledsage Fregatten. Vi have - siger det nævnte Blad i ovenberørte Henseende - antydet, hvormegen Anledning der er til et saadant Ønske, og vi haabe af vor kunstelskende Konge, at han vil lade Kunsten finde en værdig Plads der, hvor den kun kan tjene til at udbrede Glands over et nationalt Foretagende, og vi glæde os dobbelt ved dette Haab, som Rygtet for os har betegnet en Mand, der i en Række af Aar har givet os Prøver paa sin Dygtighed i dette Fag, et Fag, der hos os langtfra ikke optager den høie Rang, det burde hos en søfarende Nation -, der med sand Begeistring har opofret sig derfor, der føler varmt for vor Marine og dens Hæder, en Mand, vi ikke noksom kunne sætte Priis paa at regne blandt vore Medborgere. Red. af Aarhuus A. forsikkrer, at - trods Randers Avises Modsigelse - alligevel flere yngre havnske Studenter gaae med Knebelsbart; hvad Huerne angik, hedder det, fik Man i Aarhuus Syn for Sagen ved Dampskibets Ankomst dertil den 7 ds. – J samme Avis læses fra Kbhavn: "Orla Lehmanns Portrait saaes forleden i en Boghandlers Udhængsskab i en ret besynderlig Omgivelse, som Tilfældet rimeligviis har foranlediget. Paa dets høire Side var anbragt et Exemplar af Marseillaisen, paa venstre Prof. Schouws Portrait, foroven fremstak et Hefte af Thiers's Revolutionshistorie og forneden Lehmanns Forsvarstale."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Smeden Dollerup, der i Viborg nyligt forsøgte ved et Pistolskud at aflive sig selv, er nu død. Ved det sig bibragte Skud var hans Hals bleven saa ilde tilredt, at han tildeels slet ikke kunde indtage noget til Livets Ophold, og han har saaledes paa en Maade sultet ihiel Den jydske Bondepoet Peder Jensen fra Vibye er for Tiden i Kjøbenhavn, hvorfra Man skriver, at det synes som han har skiftet politisk Tro for lavede han Viser om Kongehuset, nu qvæder han om Lehmann, Folkets Talsmand."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
J Nykjøbing paa Falster er Natten til den 11 de, i det derværende Børneasyl begaaet et dristigt Jndbrudstyveri, hvorved en Bøsse, bestemt til at optage Gaver af Besøgende, er bortstiaalet. Tyven havde banet sig Vei ind i Huset ved fra en lille Blomsterhave, som adskiller det fra Gaden, at ituslaae en Rude og saaledes aabne et Vindue ind til det Værelse, hvor Bøssen var hensat. Det fundne Udbytte formenes at have været ubetydeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Odense. Meddeelt.) Den i flere Blade omtalte Pianist Theodor Krausse fra Weimar, en Elev af Frantz List, er paa sin Kunstner-Reise til Kjøbenhavn og Petersborg kommet hertil Odense, hvor han formodentlig lader sig høre. Anmelderen, som har havt Leilighed til at gjøre sig bekjendt med denne kun 19 1/2 Aar gamle Virtuos, er ved egen Erfaring af den Mening, at i de sidste 50 Aar ingen Pianist har gjæstet vor Bye, der kan komme ham nær. Det er ganske utroligt hvad han præsterer. - Efterat det Huberske Selskab med bifald flere Gange har givet tydske Skuespil, der ere omformede efter tydske Romaner, vil det imorgen til Benefice for Selskabets meest udmærkede qvindelige Medlem, Madame Huber, give Klokkeren ved Vor Frue Kirke i Paris, efter Victor Hugos franske Roman. En saa fortrinlig og gjennemstuderet Skuespillerinde som Mad. Huber, vil vistnok ved denne Leilighed erholde et nyt Beviis paa den Yndest, Publikum bestandig viser hendes sjeldne Talent. Hos Collecteur Bonnesen er ved sidste Classelotterietrækning faldet følgende Gevinster: 200 Rbd. paa Amben (25375), 50 Rbd. (28312) og 40 Rbd. paa Amberne (27308) og (31253).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Skibs= og Handels-Efterretninger. Den 10 April har Silke= og Klædehandler Johannes Emil Kjær opgivet sit Bo til Skiftebehandling som fallit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
J Marts Maaned have ialt passeret Storebelt 131 Skibe, og deraf vare 117 med Ladning, bestaaende af Kornvarer, Rapssæd og Frøe, Oliekager, Provisioner, Been, Trælast, Sild, Steenkul o. s. v. Skibene vare bestemte iblandt Andre til Norge (10), Engelland (10), Holland (6), Grønland, (8), fra Norge (21).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-04-14
Jnd- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.