JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Rahbeck har ogsaa sin Tilskuer No. 90 f. A. omtalt den store Digter Ewalds Hæder og tilkiendegivet sin Glæde over, at hans billede nu har faaet Plads paa Skuepladsen ved Siden af Holberg; hvilken Forandring blev indført i 1815, da Skuespilhuset ved Kongelig Gavmildhed blev indvendig udpyntet; at man foruden disse to dramatiske Skribenteres Billeder ikke har anbragt fleere Danskes, men lader Sopholes og Plantus Billeder blive der har sin Grund i, at de øvrige dramatiske Skribentere, som man har, har kun skrevet saa faae dramatiske Værker, at de altid maatte blive udfatte for at blive fortrængte af nye Digtere, som kunde opstaae, hvilket ikke kan blive Tilfældet med Holberg og Ewald og hvorfor man giør bedre i at lade Sopholes og Plantus Billeder blive der indtil videre, forresten betiener Professor Rahbeck sig af denne Leilighed til at opmuntre Prof. Oehlenschlager til at holde sit for to Aar siden givne Digterværker, som saameget, trænge til æsthetiske Løvte at vilde udgive en Undersøgelse af Ewalds Betragtninger og Sammenligninger især hans Adam og Eva, som fortiener at sammenlignes med Milton, Dryden og Klopstock. (Det er ellers næsten en æsthetisk Synd at overtale et saa stort DigterGenie, som Behlenschlager til dette Arbeide, da det er en temmelig sikker Erfaring, at Digtertalentet taber sig ved at anstille slige Undersøgelser, og der gives derved Philosophien Leilighed til at spille Poesien et Puds).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Vi komme til Bedømmelsen over de nu levende Digtere. Den meget udførlige Afhandling om Jngemann og hans Værker er bleven fortsat i Athene for October f. A.; men Forfatteren, som gaaer en tung philosophisk Gang fordyber sig saaledes i sine Undersøgelser om det episke Digts Natur og Historie, at kun megen liden Plads bliver levnet til den egentlige Dom over Jngemanns Digte. Dennes 3 episke Digte Parrizade, Gangergriffen og Warners poenste Vandringer i hans Proene blive derpaa omtalte; at det første er et smukt Digt maae vi troe Forfatteren paa hans Ord, thi han anfører kun de feilfuldeste Vers deraf, Gangergriffen, tillægger han langt mindre Værd end som dette Digt, og Warners poetiske Vandringer bebreider han den Feil, at Digteren alt formeget der fremstiller sin egen Sindstemming. Denne Bedømmelse af Jngemanns Digte er forresten affattet i en Stil, som ikke indbyder til at læses.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Bemærkninger for Landmanden. Erter er en Sæd, som ikke udtærer Jorden, men derimod giver den Hvile; hvad er Grunden dertil nogle sige: at det kommer deraf, at de bedække er imellem dem og Jorden, ikke sættes saameget i Jorden med deres Blade, hvorved den Luft, som Bevægelse af Vinden, men faaer Tid til at virke paa Jorden og giøre den frugtbar. Andre meene: at det kommer deraf, at da Erter har meget saftfulde Stængler og Blade, saa trække de meere deres Næring af Luften end af Jorden, som er en Egenskab ved alle saftfulde Planter; Jorden hviler derfor meere naar den besaaes med Erter end naar den er udlagt til Græs. – Der formeenes, at levende Hegn har to skadelige Følger, først at Taagen som vist er den almindeligste Grund til Vintersædens Svækkelse, hvorved Rusten faaer Overhaand paa den, standses ved dem; og for det andet at ved levende Hegn forhindres Sædstøvets Udbredelse paa Axene under Dræeningen, som er een af træk over Markerne; en jevn Blæst er altid god i de fordeelagtigste Virkninger af at der er frit LuftDræetiden, men naar der staaer høie levende Giærder paa Grøfterne, saa sagtnes derved Vinden i sin Gang. (D. Litt. Tid. No. 1, 1816.)(Maaskee mangen Landmand ikke har tænkt over hvorledes han skal faae at vide hvormange Alen i fiirkant, eller Qvadrat=Alen, at hans Jord indeholder; Konsten er imidlertid let lært, thi han har blot nødig at inddeele sin Jord i regelmæssige Fiirkanter; enten i saadanne, som har fire ligesaa Sider, eller i saadanne, som har to og to ligesaa Sider, naar han nu maaler hvormange Alen at to Sider, som støde saadan mod hinanden udgiøre af en saadan Fiirkant, og multiplicere dem med hinanden, saa faaer han at vide hvormange Alen i Fiirkant, at den hele Ager udgiør, er den ene Side af Fiirkanten f. Ex. 200 Alen lang, og den tilstødende Side 70 Alen, saa er Agerens Jndhold i Fiirkant 14000 Qvadrat=Alen eller netop en Tønde Land). Spørgsmaalet om Agerens Størrelse kan blive vigtigt, naar man f. Ex. vil saae Erter; Prof. Olufsen meener f. Ex. at man i 18000 QvadratAlen ikke behøver at saae meere end som een Tønde Erter, naar disse ere reene og gode. Andre sige at det er ikke godt at faae Erterne saa tyndt, saaledes siger Justitsraad Neergaard, at der skal saaes 10 til 11 Skpr. Erter paa en Tønde Land; og Magister Cramer at en Td. skal saaes 10000 QvadratAlen, ogsaa Assessor Zeuthen raader til tyk Udsæd. Det er vel ikke i det heele godt at saae for tykt, men at saae Erter tykt er godt for at de kan groe tæt sammen og qvæle Ukruddet og for at give Jorden den gavnlige Sommerskygge. Ertestubben bør ogsaa strax ompløies, naar man saaer sine Ærter for tyndt, saa bliver den for qvækløben og duer ikke til Vintersæd, men blot til Vaarsæd, i sandede og høie Jorder er det passeligt at faae en Tønde Erter i 10 til 12000 Qvadrat Alen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Kjøbenhavns Børs den 17de Februar. Cours. Hamb. 2 M. 692, a vista 692. Amsterdam M. - a vista . - London 2 M. 29 1/2 Rbdlr. a vista - Spec. 685. - Specier solgtes til 41 Rbmk. - For Commiteesedler blev givet (med Norske Rente) 50 pr. 100. - Obligat. 77. Sedler 48 1/2 til 49. - J Fior den 22de Febr. var Coursen paa Specier 675, solgtes til 40 1/2 Rbmk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Oversigt af Konstflidens Historie i de Danske Stater, i Aaret 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
(Fortsat) Af andre Fabriker haves i Fridericia, en Tobaksfabrik, som beskjeftiger 20 gamle Menne skar og 20 Børn; dens aarlige Afsætning har været fra 70 til 120,000 Pd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Et Garverie, hvori aarlig barkes 800 Stude, Kohuder, samt omtrent 2000 Kalve og 2000 Lammeskind. Af den afbenyttede Bark dannes aarlig omtrent 30,000 Tørv, der afbenyttes som meget god Brændsel. Afsætningen er til Kiøbenhavn, da Egnens Skomagere selv garve det Læder de bruge En Hattefabrik, som aarligen leverer omtrent 300 sine og 3000 ordinaire eller Uldhatte, som leveres til Hattesabrikerne i Kiøbenhavn for største Deelen, og i Fredstid til Udlandet. Et Maskin= og Møbel Værksted anlagt af Dalgas; her forfærdiges saavel Maskiner for Klædefabrikerne, som og alle Slags Møbler til Salg. J Værkstedet arbeider 12 Svende, ene arbeide for dette Værksted. Et vel sorteretMøbelmagazin i Provindserne er særdeles gavnlig foruden flere Haandværkere i Byen, som næsten man maatte ønske at han ogsaa udvidede sit Værksted til Forfærdigelse at Agerdyrknings Redskaber. (Fortsættelsen følger).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Ledigt Embede. Alsted Fienneslev Sognekald i Sielland, 248 Rbdlr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Beforgringer og Afgang. Den 9de Febr. Hs. Exell. Geheime Stats- og Finantsminister &c. J. S. Møsting, Ridder af Elefanten &c., hidtilværende Deputeret i det nu ophævede Finants-Collegium, samt hidtilværende Medlem af den ligeledes ophævede Finantskasse-Direction, Conferentsraad C. W. Lange, Ridder of Dannebrogen og Dannebrogsmand, Etatsraad og Deputeret &c. P. Vorndran, Ridder af Dannbrogen, Etatsraad og hidtilværende Deputeret &c. C. Birch, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Etatsraad og Deputeret i det slesvig-holstenske Cancellie, A. B. Rothe, Ridder af Dannebrogen, samt Etatsraad og Postdirekteur D. Monrad, Ridder af Dannebrogen, til Medlemmer af den kongelige Direction for den almindelige Pensionskasse, Conferentsraad Lange med Prædikat af dirigerende Medlem; den hidtilværende Præsident i det forhenværende General Land- Oekonomie- og Commerce-Collegium, Hs. Exell. Ordens Ceremoniemester OR. Sehested, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Præsident i det kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium; de hidtilværende Deputerede i det forhenværende vestindiskeguineiske Rente-General=Toldkammer, Kammerherre F. Oldenborg, R. af Dannebrogen, Etatsraaderne F. Stoud og C. F. Schleyer, samt hidtilværende Deputeret i det nu ophævede Finants=Collegium, Etatsraad C. P. Kirstein, R. af Dannebrogen, til Deputerede i bemeldte General=Toldkammer og Commerce-Collegium; de hidtilværende Committerede i det forhenværende General=Land=Oekonomie og Commerce-Collegium, Justits raaderne A. Normann og Dr. Philof. M. C. G. Lehmann samt de hidtilværende Committerede i det forhenværende vestindiske guineiske Rente- og General=Toldkammer, Justitsraaderne N. Toft, P. Thonning og H. Møller, til Committerede; og hidtilværende Assessor i meerbemeldte vestindiskequineiske Rente- og General=Toldkammer, Kammer=Assessor H. Bech, til Assessor, alle i fornævnte General-Toldkammer og Commerce-Collegium; Contra Admiral P. Løvenørn, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, tillagt Ordre, angaaende i Kanal Havne- og Fyrsager, at tage Sæde, Stemme og Underskrift, som Deputeret, i det kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium; Etatsraad O. P. Holm angaaende, i danske Brandforsikkringssager, at tage Sæde, Stemme og Anderskrift, som Deputeret, i det danske Cancellie, og Etatsraad L. Bertelsen, Ridder af Dannebrogen, angaaende i slesvig-holstenske Brandforsikkrings sager, at tage Sæde, Stemme og Underskrift, som Deputeret, i det slesvige holsteenske Cancellie. (Forts.)(Af Børsenh., Hamb. Corr., indenl. og udenl. Journaler.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 29de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes 4de og sidste Auction paa Slagelse Raadstue over Hr. Procurator Baadhs Huus Matr. No. 187 paa Slagelse Kiøbstæds Steenstuegade, og agtes da Huset absolut bortsolgt efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Kiøbstæden afdøde Muurmester Abraham JacobBrunskov, tilkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer for Undertegnede Skifteret. Slagelse den 11te Februar 1816. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Da det, ved Auctionen den 14de d. M. over Lille Antvorskov gjorte høieste Bud ikke fandtes antageligt, saa stilles bemeldte, under Slagelse Kiøbstæds Jurisdiction beliggende Eiendom med tilhørende Jorder og Brændeviinsværk, alt saaledes som samme forhen i disse Tidender er beskrevet, til 4de og sidste Auction som afholdes paa Lille Antvorskov Onsdagen den 28de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, og bliver den da, om antagelig Bud skeer, absolut bortsolgt efter Conditioner som forinden ere til Eftersyn hos Brygger Mørch, i Nyegaden No. 97 i Kiøbenhavn og paa mit Contoir. Slagelse den 16de Februar 1816. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Dersom nogen af de Herrer Handlende, har Lyst til at kiøbe endeel Potte-Kar, kan de bekomme samme for billig Priis hos Kusitzky. Forskillige Sorter lodne= og Klædes=Kasketter med lakerede og glatte Skygger, er at faae tilkiøbs hos Kiøbmand Kalkar i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Et nyt og godt uboret Posttræe, 10 Alen Lang er in lagt til Salg paa Ringsted Postgaard, og anvises af Gaardskarlen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Hos Gartner Gøds paa Løvegaden faaes alle Sorter Have, Urte- og Blomsterfrøe samt unge Frugtræer. Formedelst indtrufne Omstændigheder, bliver den til den 27de d. M. i Nestved ansatte Auction over Rytterheste ei afholdt, hvilket herved bekiendtgiøres. Nestved den 20de Febr. 1816. 2. Aarg. No. 24. A v i 6 br. ti Kjøbstæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, Løverdagen den 22de Februar 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Oversigt, af Dagens udenlandske Nyheder. (Fortsat)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Engellands Handel paa Jtalien og Schweits var hidindtil i en temmelig Ballance; Engellænderne indførte mange Varer til disse Lande; men toge og saa mange derfra, især fra Jtalien, som: Silke, Viin, Olie, Liqveurer, Allun o. s. v. Handelen med Schweits lever desuden op paa nye, og gaaer især over Veien over Simplon Bierget, som Napoleon anlagde og over Genfer-Søen. Med Tyrkiet, er ogsaa den Engelske Handel i en vis Ballance, Engellænderne føre mange Varer dertil, men tage ogsaa mange derfra, især Bomuld, Læder, Vox.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Olie og Orangefrugter, et vigtigt Middelpunkt for for den hele Engelske Handel i Middelhavet er Maltha blevet, siden denne mærkværdige Øe er kommet i engelsk Besiddelse; en Parlamentsact har nyelig givet Handelen frie imellem denne Øe og de engelske Kolonier i Vestindien. Slavehandelen paa Afrika fra engelsk Side er ophørt, men Handelen paa Africas Kyster er dog meget fordeelagtig for Engelland; for Bagateller tilbytte de Engelske Kiøbmænd sig Guldstøv, Huder, Elphenbeen, Bomuld og Lægemidler, fra Cap, som Holland maatte aftræde til Engelland, foretages heldige Croeditioner paa den sydlige Hvalfiskefangst, da disse Søedyr findes endnu i større Mængde ved Sydpolen end ved Nordpolen. – Den Handel som Engelland fører paa de Nordamerikanske Friestater, er saare fordeelagtig; thi Folkemængden tager stærkt til i dette Land, og beløber sig nu til omtrent 8 Millioner Menneskeer; men Jndvaanerne, som har Land nok at opdyrke, udgjøre mere et agerdyrkende Folk, end som et Fabrikfolk, de bruge derfore mange Engelske Manufacturvarer, og de har en stor Forkiærlighed fordem, da de selv ere af brittisk Oprindelse; man skriver imidlertid fra nye Yorck og Boston, at Prisen paa de engelske Varer ere falden overmaade stærkt, da de Engelske Kiøbmænd, saasnart Freden med Amerika var sluttet, havde paa Speculation ført alt formange Varer dertil. Den Handelstractat, som er sluttet imellem Friestaterne og Engelland, og den Jalousie, som hersker imellem disse to Nationer om Handelen og Herredømmet paa Lorenz floden og de 5 store Søer, som stille hine fra de Engelske Calonier i Nordamerika er allerede omtalt i disse Blade; begge Nationer anlægge Forter og bygge Skibe paa disse Søer. At Engelland er saa iversyg over at beskiærme sine Nordamerikanske Colonier, Canada og Nye=Skotland, imod Amerikanernes muelige Angreb, er begribeligt, da Handelen paa disse Colonier er saa overmaade fordeelagtig for dette Land; thi i Aaret 1791 f. Ex. bleve flere brittiske Manufacturvarer indførte i disse Colonier end som i hele Europa, Coloniehandelen er den allervigtigste for Engelland, og Napoleons Bestræbelser for at udelukke Engelland fra al Handel paa Europa, var ganske forgiæves, saalænge det var i Besiddelse af Enehandelen paa de fremmede Verdens Deele. – Ligeledes er Handelen paa de vestindiske Øer, som Engelland tilbringer alle Livets vigtigste Fornødenheder meget vigtig for dette Land, og fornemmelig ved den stærke Snighandel, som drives derfra paa alle spanske Besiddelser i Amerika, der faaes det rene Sølv og Guld for Manufaktur varerne saalænge der er Roe i Landet, og Jndvaanerne faae Tid til at grave det op af Biergene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Engellænderne har tilladt 40 Jndianere, som ville lære at dyrke Sukkerrøret, at nedsætte sig paa Øen Trinidad; Jamaika florerer ret, da saamange spanske Roialister flygte dertil med deres Penge fra Colonierne, hvor Revolutionen raser. Derimod klage Engellænderne over, at Handelen paa Surinam og de til Engelland aftraadte hollandske Colonier i Sydanterika er ikke saa fordeelagtig for dem; da dernes Hænder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Handelen er, siden den sidst med Kongeriget Nederlandene afsluttede Tractat, for en Deel i Hollænved at de spanske Calonier skal gjøre sig uafhængiEngellænderne ere maaskee ikke saameget glade at miste deres vestindiske Øer, men som ogsaa Nord ge, især Mexico; da de maaskee frygte for engang amerikanerne kunne i Tiden borttage, naar deres Magt udvider sig; og desuden har Engelland selv en Colonie paa den mexikanske Jordtunge, i den har været i Strid om med Spanien; om denne affaakaldte Honduras Bugten, som er anlagt for at fælde Farvetræer paa Kysterne, og som den tilforn sides og mærkværdige Colonie har man nye og interessante Efterretninger, nemlig af Colquhoun, i hans før omtalte Skrift. Denne Colonie ligger paa den mexikanske Jordtunge paa Halvøen Aucatan, Engelske Colonister havde nedsat sig paa denne Kyst førende Aaret 1763; men i Aaret 1779 bleve de overfaldne og fordrevne af Spanierne; men da Spanien og Engelland paa nye giorde Fred med hinanden, fik de igien Lov til at indtage deres gamle Boepæle; hvori de siden har boet uforstyrret. Det fornemste engelske Establissement paa denne Kyst heder Balize, og har 200 Huse, Staden ligger under et meget sundt Klima; Husene staae paa 5 Fod høie Pæle af Mahonytræ. St. Georgs Kay og Ambergrease Kay ere to andre Stæder, som ligeledes ere i Flor. Disse Colonier tiltage bestandigt og ere vigtige for den Mængde af Mahagony og Farvetræe, som udføres derfra; at fælde disse Træsorter er ogsaa Colonisternes fornemst. Arbeide, som for det meste forrettes af Negere En Capit. Henderson udgav i 1811 i London en Beskrivelse over denne Colonie, af hvilken man seer: at de hvide Jndvaaneres Antal beløber sig kun til 200, Mulatternes og de frie Negeres til 500 og de sorte Negerslavers til 3000 Personer. Om denne lille Colonie vil kunde bestaae, i Fald Mexico bliver uafhængig af Spanien, maae Tiden lære.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Oversigt af Dagens indenlandske Nyheder. Vigtige Forandringer har i Aar fundet Sted ved de militaire Etater, foruden disse, som allerede er i dette Blad meddeelte, ville vi samle under eet de Lovbud, som angaaende dem ere udkomne i den sidste Tid, og de Mærkværdigheder, som om dem kunne være at berette. – – Den Reduction, som er foretaget ved Armeen, er betydeligere, endsom den ved det første Øiekast skulde synes at være, thi ikke allene er al den Tilvæxt, som Armeen havde faaet under Krigen, gaaet ind; men ved Cancellieplakat af 7de Febr. er det ogsaa bekiendtgjort at 300 Mand indgaae pr. Jnfanterieregiment; da Jnfanteriet foruden Garden til Fods, skal bestaae af 13 Jnfanterie-Regimenter, og hver af disse skal udgiøre 1200 Mand, saa vil dette komme til at udgiøre 15600 Mand; hertil komme nu 18 annecterede Batailloner, som skal udgiøre 14400 Mand, altsaa bliver heele Jnfanteriets Styrke 30,000 Mand; men af disse giøre de fordums kaldte annecterede Batailloner ingen Tieneste i Fredstider. Artilleriet og Cavalleriet kan med Hensyn til den Styrke det havde i forrige Tider, man see Tabellen i Thaarups Statistik, ikke anslaaes høiere end som til 10000 Mand, saa at den heele tienstgiørende 25000 Mand, en Krigsmagt, som vist ikke er for Armee ikke kan antages at udgiøre meere end som stor til det danske Riges Folkemængde. – Under Corpsets Recruttering ophævet, og Udskrivning af 11te Decbr. f. A. blev Commissionen til Auxiliair Mandskabet til de til Frankerig afmarscherede Tropper, skal herefter skee ved de ordinaire Sessioner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Hs. Majestæt har ved Resolution af 13de Sept. f. A. befalet: at en Reserve, som uden behørig Rigtighed har forladt Amtet, og opholder sig i Kiøretten i Kiøbenhavn, uagtet Bestemmelsen i Forord benhavn kan tiltales for, og dømmes af Politieningen af 22de Marti 1793 §. 6. (See Kollegial. Tid. 1815 No. 47, Side 74750). - Ved Kongelig Resolution af 10de Jan. er befalet: at Reserver, som imod 24 Aars Alder endnu befindes under maalige, skulle strax udskrives til de annecterede Bataillioner. - Ved Cancellie-Plakat af 9de Novbr. blev bekiendtgjort Hs. Majestæts Resoluskulle strax afleveres og modtages af vedkommende tion: at Reserver, som ere undvegne fra Distriktet Regimenter, og der beholdes bestandig i Tienesten indtil deres Tienesteaar ere udløbne; da de maae ansees at have forbrudt deres Ret til Permission med det øvrige Mandskab. – Cancelliet har d. 7de Octbr. bekiendtgjort en Kongelig Resolution, angaaende Stykkudskes Udskrivning for Fremtiden, (see Collegial Tid. 1815, No. 48 Side 763. 64).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Ved Forordning af 17de Januar d. A. er befalet: at enhver Militair af Land= eller Søetaten skal være pligtig til at møde i Justits= og Politie-Sager for de civile Retter, inden hvis Grændse han opholder sig, naar han indkaldes til at afgive Forklaring eller Vidnesbyrd, og ligeledes Civile for militaire Retter, dog ikke udenfor det District, som henhører til den civile Ret, inden hvis Grændser den Jndkaldte opholder sig, (see Colleg. Tid. 1816, No. 11 Side 13742. – Ved Cancellie-Skrivelse af 14de Octbr. f. A. er bekiendtgjort, at naar Officerer afskeediges i Naade og med Tilladelse at bære Feldtegn, hvilket stedse anføres i Afskeederne, og derefter udnævnes til Chefer for Borgervæbningen, bevilges det dem at bære Armeens Feldtegn, men ellers ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Angaaende Søetaten er endnu mindre Nyt at fortælle, Hs. Majestæt har den 12te Januar d. A. resolveret: at naar Søeindrullerede udeblive fra Sessionerne, hvortil de ere indkaldede uden at bevise lovligt Forfald, saa skal Sessionen være bemyndiget til at dictere ham en Mulkt fra 1 til 3 Rbdlr. S. V. til Amtets Fattigcasse, hvilken Straf i Tilfælde af gientaget Forseelse fordobbles. – Det er bebudet: at et Selskab agter at udgive historisk characteristiske Efterretninger om den danske Søe Etat fra Aaret 1788 og til nærværende Tidspunkt, det heele vil komme til at bestaae af 6 Hefter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tienstgiørende Kongel. danske Søe-Officerer: 2 Admiraler, 1 Vice-Admiral, 10 Contre-Admiraler, 2 Commandeurer, 7 Commandeur=Capitainer, 21 Capitainer, 24 Capitain-Lieutenanter, 40 Premier-Lieutenanter, 38 Second-Lieutenanter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Søe-Etaten er nu deelt i 2 Divisioner, under Hs. Excell. Hr. Vice-Admiral O. Lütkens Jnspection: for første Division er Hr. Contre-Admiral P. de Løvenørn Chef, og for anden Division Hr. ContreAdmiral og Kammerherre S. A. Bille. – Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m.v., 5 Commandeurer, 1 Commandeur=Capitain, 1 Capitain, 1 Capitain-Lieutenant. - Søe-Cadet-Corpset. har sin Chef, 5 Subalterne-Officerer, 1 Adjutant, 1 Auditeur, 17 Lærere i de forskiellige Videnskaber, og Sprog, og bestaaer af: 10 Cadetter, af hvilke 6 ere Underofficerer, med 100 Rbdlr. Gage, 34 Cadetter med 500 Rbdlr. Gage, 11 Cadetter uden Gage, 13 Jndskrevne. - De under Admiralitets og Commissariats-Collegio sorterende civile Kongelige Betiente bestaae, foruden 4 Justitsbetiente, af 15 Contoir-Chefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 25 Fuldmægtige, 19 Copister.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Ved de Kongelige Holme og Doquen ere ansatte 22. Mestere og Mestersvende, og 2 Skippere. – Ved Søe-Etatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions-Chirurger, 2 Reserve-Chirurger, og 4 Under-Chirurger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Kiøbenhavn, den 19de Februar. Kongen af Preussen har udnævnt sin herværende Consul, Frederik Tutein, til allerhøistsammes Generalconsul, og hans Søn, Ferdinand Tutein, til Viceconsul, begge her i Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Den 14de Februar er Kammerjunker Ludvig Molt Gesandtskab i Stockholm. ke udnævnt til Legationssekretair ved det Kongelige Paa Generalpostdirectionens allerunderdaniste Forestilling har Hs. Majestæt Kongen ved Allerhøieste Resolution af 9de d. M. allernaadist tilladt, at det af Professor Begtrup og Jnspekteur Troieludgivende Ugeblad: "den bekonomiske Korrespondent maa fra indeværende Aars Begyndelse forsendes med Pakkeposten til Stæderne paa Hovedrouterne i Danmark og Hertugdømmene, og med Brevposten til de Sidestæder, hvortil ingen Pakkepostgang er indrettet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-02-22
Ifølge Allerhøistbemeldte Tilladelse kan fornævnte Ugeblad bestilles paa samtlige Postkontorer i Danmark og Hertugdømmene, og vil af Abonnenterne blive at betale med 3 Rbdlr. 94 s. N. V. halvaarlig.