JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
ved Ribe, behagede det Livets og Dødens Herre, til et bedre Liv fra dette, den 10 hujus at bortkalde min elskede Sviger=Moder Madame JEANNEL'AUGIEfød HERMANN. efter at have fyldt hendes 85 Aar. Hendes, saavelsom Hendes for mange Aar siden afgangne Mands Forældre, vare med blandt de Ulykkelige, hvilke mod Enden af forrige Aar=Hundrede nødsagedes ved Ophævelsen, af det Nanteske Edict at forlade Fordeele og Eiendomme i Frankerige. J hendes 38 Aars Enkestand opdrog Hun, som Udlænding, 9 levende Børn, og saae af disse indtil BørneBørns=Børn i begge Kongerigene fortplantede. Hendes sidste 25 Leve=Aar bleve hende forsødede paa Hovedgaarden Krogsgaard, hvor Hun i Hr. Justitsraad Bruuns Huus, (efterat have givet en afdød og trende efterlevende Børn Opdragelses bistand) uafbrudt til Hendes Dødsdag forblev, og tog altid lige Deel i saavel de værdige Forældres som de ædle Børns Sorger, Glæde, Pleie og Beqvemmeligheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Denne Erindring skylder jeg den Afdødes velsignede Minde, og denne uprydede, men offentlige Taknemmelighed skylder jeg paa min Kones, den Afdødes fleere Børns og egne Vegne, Hendes 35 Aars Velgiørere, benævnte Hr. Justitsraad Bruun med uforglemmelige Frue og Børn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Odense d. 16 Februarii. Tobias Botcher. Amanuensis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Skipper Christian J. Møller agter sidste J i tilkommende Uge at afseile til Kiøbenhavn; hvorhen han medtager Fragte Gods og Passagerer, naar de betids melde sig hos ham i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Da Overbetient Controlleur Christian Buch valdt er her i Byen ved Døden afgangen, og hans med efterlevende Enkes Boe taget af os under Skiftebehandling; bliver efter Boers Tilstand, herved alle og enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring til bemeldte Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldede, til, for os at anmelde og beviisliggjøre deres til Boet havende Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven; og Boets Tilstand. Colding Raadstue den 16 Februari 1793. H. J. Bang. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
et Kongelige danske Cancellie haver under 26de Januarii tilskrevet mig saaledes: Da der til Cancelliet er indkommen Forespørg, sel om, enhver som har faaet Afskeeds= eller Frie Pas, kan i Følge Forordningen af 20 Junii 1788 dens 2 den 4de og 7 §. C., have Ret til at forlade baade Distriktet og Godset, samt at opholde sig. og søge Næring paa hvad Sted i Lunder han lyster; Og man ved den Leilighed er bleven underretter om, at bemeldte Forordning i dette Tilfælde, skal paa enden Steder være bleven urigtig forstaaet, eller urigte lig fortolket; Saa skulle man tienstligst aninde Hr. Conferentz=Raad, at De ville behage offentligen at bekiengiøre, at enhver, som af Sessionen har erholdt enten Udygtigheds=Afskeeds= eller Frie=Pas, ikke fra den Tid af er bunden enten til Godset eller Districtet, men har Ret til at søge sit Ophold og Levebrød hvor han finder for godt, Hvilket herved til alle vedkommendes Efteretning bekiendtgiøres. Fridericia den 1ste Februarii 1793. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
maa Ribe Byes Grund, ved den saa kaldte Mandse, - Høelade, er den 25de f. M. fundet strandet en stor Skibs=Baad, meget beskadiget, som kan rumme 30 a 40 Mand, og som synes at være en Norsk Skibs= Jolle. Eieren til denne Baad indkalde herved sub poena præclusi et perpetui silentii at med de sig inden den i Loven foreskrevne Tid. Ribe=Raadstue den 21 Januarii 1793. Borgemester og Raad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Mu To jestets allernaadigst forundte Bevilling af 4de Januarii sidstafvigte, hvorved det er os, som Skifteforvaltere udi afgangne Raadmand og Kiøbmand Kund Bruuns Stervboe i Colding, tilladt, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentit, med Aar og Dags Varsel, udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Ribe=Stifts Adresse=Contoirs=Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden at indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have noget at fordre i bemeldte afgangne Raadmand Kund Bruuns Stervboe, dermed for os at fremkomme og beviisliggjøre inden foreskrevne Tiids Forløb, da saadan Jndkaldelse skal være lige saa gyldig, som om den var skeedt ved Proklama efter Loven; bliver herved alle de, som maatte formeene sig at have noget at fordre udi ommeldte Stervboe, indkaldte med Aar og DagVarsel, for os at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige havende Fordringer, da enhver skal vederfares Ret. Colding Raadstue den 2 Februarii 1793. H. J. Bang. H. Diechmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
Efter Begjæring af Skifte=Retten og Arvingerne i afgangne Provstinde Clolds Stervboe her i Staden, bliver den Stervboen tilhørende Kongsted Sogns Konge=Korn, og Qvæg=Tiende, beliggende i Coldinghuus Amt, ikke længere fra Fridericia, end at Tienden dertil Byen i mange Aar in Natura, har været oppebaaret, ved offentlig Auction vabuden til Bortselgelse paa Fridericia Raadstue, 3 Rde Gang den 11te, An D. N. Gang den 18de, og Tre Da C Gang den 25 Mar til næstkommende, alt om Formiddagen Kl. 10. og ved ere Auction absolut bortsolgt til den Høystbydende. Tienden er matriculeret for 9 Tdr. 4 Skpr. Hartkorn, men Sognets Tiende, ydende Hartkorn er p. pr. 77 1/2 Tønde= At Kongsted Sogn bestaaer af gode og til alle Slags Korn=Sæd tienlige og frugtvare Jorder, det er noksom bekiendt, hvilket og kan sluttes deraf, at der er svaret aarlig 140 Rdlr. udi Forpagtnings=Afgift af Tienden i de sidste 6 Aar. Liebhaberne ville behage at indfinde sig paa Fridericia Raadstue bemeldte Dage og Tider, hvor Auctionen holdes og Conditonerne bekiendtgiøres, hvoriblandt denne bliver een, at den halve Kiøbe Sum, om forlanges, kan blive staaende i Tienden paa første Prioritet og imod 4 pro Cento aarlig Renter. Fridericia den 1ste Februarii 1793. H. Buhl. Raadmand og Herredsfoged.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-02-22
H. sidstafvigte, er herDen 14 Novemb. i Ribe bortdød et ugift Fruentimmer, nemlig Mette Marie Jensdatter som tilligemed hendes forhen døde Møder, i mange Aar har tient eller opholdt sig hos afgangne Præste=Ente Madame Astrup her i Byen. Ved Dødsfaldet blev hendes Efterladenskab strax taget under Skifteforvalterens Behandling; men da en meed Vished vides, hvo hendes Arvinger ere, eller hvor de opholde sig, saa blive de derfore terved T. N. De Gange efter hinanden i Riberherifts Ugeblad indkaldte, for, inden den i Loven befalede Tid, deels at melde sig hos den civile Skifte=Ret i Ribe, og deels at bevise, hvor nærde ere fornævnte afdøde Mette Marie Jensdatter beslægtede. Ribe den 30 Januarii 1793. K. Simonsen. J. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Fortsættelse om Luxus og dens Følger. See Nr. 3. 5, og 7. Jsar indtræffer dette Tilfælde meget ofte med Sønner af saadanne Kiøbmand, der troe at være usedvanlig rige, og, endskiønt de ikke boe i Steder, som af Naturen ligge beqvemt til Handel, dog indbilde sig at kunne ved deres Sønner bringe Handelen sammesteds i Flor. Hvor skjøn og roesværdig end denne Hensigt er, saa slaaer den dog ofte feil, efterdi de forsømme at anvende de rette Midler, som føre dertil. Jngen har meere Aarsag, naar han af sine Reiser vil drage den forventede Nytte, Statsmanden maaskee undtagen, end den unge Kiøbmand, til at indsamle de dertil henhørende Kundskaber, og giøre sig disse særegne. Har han gjort dette, saa vil han engang i Tiden rigelig indhøste af sin Udsæd. Men dette er just det, som man sedvanlig savner hos dette Slags Reisende. I den Jndbilding, at det er nok at snakke en Smule Fransk og vide Navnene paa de fornemste Hoved= og HandelsStæder, uden ofte at kunde sige, i hvilket Land de ligge, fare de med Vexel og Reiseroute i Tegnebogen, men blottede fra de nødvendige Kundskaber om de traa Handelsprodukter, og disses Forædlelse, omkring i en Zirke i fremmede dem aldeles ubekiendte Lande, giøre nogle flygtige Bekiendtskaber, og reise gemeenlig hiem med det saa skadelige Forsæt ved eget Exempel at anprise det, som de i Henseende til Luxus og Moder have seet udenlands. Dette er fornemmelig Aarsagen, hvorfor saadanne Folk siden ikke kunne bringe den Handel, som de oprette, til en høi Grad af Vil stand. Af theoretiske Kundskaber besidde de ikkun lidet, og de praktiske have samme Beskaffenhed; de kiende ikke de Stæder, hvor de beste Kilder til Handelsprodukter egentlig ere, meget mindre de fornemste Huse sammesteds, følgelig kunne de ikke forsyne sig med Vahre, fra første Haand, eller indkiøbe dem til den mueligst letteste Priis, og efterdi de forlange, at deres Vahre skal kaste megen Profit af sig, saa finde de ikkun faa Kiøbere. Hertil kommer endnu dette, at de begynde deres Handel, saavelsom deres heele Oekonomie i det Store, og ville efterabe den Pragt, som de have seet hos de overmaade rige Kiøbmænd i de store Handels Stæder, endskiøndt de ofte neppe indtage den Halvtredfindstivendedeel af det, som hine, ved at slutte deres Regnskaber aarlig kunde henlegge som reen Profit. Derfor holde Kiøbmænd i smaa og intet mindre end Handel drivende Stæder Betiente og Eqvipage, der for stiger aarligen den høje Priis paa uden landske Produkter, og derfor skeer endelig den saa hyppige Bankerot af saa mange rigsynende Handelshuuse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Men Luxus har ikke indskrænket sig allene til store og stærk beboede Stæder, den har allerede for en Snees Aar begyndt at drive sit Spil paa Landet, og i Gierningen beviist, at den og er istand til hist og her at overvinde Familierne i den nærende Stand. Thi det er nu ingen Sieldenhed meer iblandt disse at finde Folk, som bruge udenlandske ved Kunst tilberedte Drikke, hvis Navn for tive Aar nep per var bekiendt. Allermeest anstikkes af Luxus de Egne, som ligge nær ved store Stæder eller omkring samme. Aarsagen hertil er ganske naturlig. Beboerne i disse Egne staae i nøie Forbindelse med Stædernes Jndbyggere, til hvem de dagligen tilføre de sedvanlige Livets Nødvendigheder, for ved de derfor bekomne Penge at erlange det, som Naturen nægter deres Fødeegn. Men især er det deres Døttre, som daglig, ved at bringe de ringere Levnetsmidler til Staden, have Leilighed til at see det Jndvortes i Stædernes Huusholding, og bemærke de Skikke, som de ellers rimelig neppe havde hørt nævne i deres heele Levetid, og derved tilskyndes til at efterabe samme i det mindste i det Smaa Omendskiønt Stædernes Levemaade og Sæder synes i Begyndelsen underlige for Folk af den nedrige Stand, og ere en Anstødsteen i deres Øine, saa blive dog disse svagtænkende Folk efterhaanden vante dertil, og endelig giøre de dem med, saa vidt de kan, eller i det mindste glæde sig derover. Deraf kommer det, at endskiønt disse Folk fortiene fleere Penge, end andre deres Lige, ere de dog sedvanlig mindre velhavende end de, som boe længere fra store Stæder, og hos hvem Penges Omløb er sieldnere. Det er altsaa ikke underligt, at man hos disse Folk finder nogle Arter af Luxus, hvilke bestaae deels i Spiser, deels i Klæder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Man finder endog hist og her Beviis paa, at de i begge Deele have bragt det til en temmelig høi Grad af det Overflødige. Af den tilvoxende Luxus blandt Embedsmænd og Geistligheden paa Landet lader sig slutte, at den og i lige Forhold tiltager hos de nedrige Stænder, som omgive dem. Luxus udbredes ogsaa (hvilket maaskee synes mange latterligt eller i det mindste ubetydeligt, meget ved de saakaldte Gallanterie Kræmmere og enhver Art at Bissekræmmere. Disse Folk bringe med sig Vahre, der ere for slette for Stæderne, men om ikke for kostbare, dog unyttige og ubrugbare for Bønder, og da de sedvanlig besidde en efter deres Art henrivende Veltalenhed, saa overtale de let de eenfoldige Landboere til at afkiøbe dem deres blendende slette Vahre. Disse gode Folk blive da hermed dobbelt bedragne, i det de ikke kunne bruge de kiøbte Vahre, og betale dem, om de endog vare ægte, over deres virkelige Værdie. Men overalt, om endog ingen skadelige Følger deraf udflød, saa er det dog vist, at Landboerne derved giøres bekiendte med Fornødenheder, som de ikke kiendte, ikke brugde og fremdeles ikke behøvede; at deres slumrende Begierligheder, opvækkes, og at de saaledes efterhaanden tabe den simple og eenfoldige Leveart, som Naturen lærte dem. Men det er lettere at opdage Feil ved en Maschine, end opfinde Midler til at rette Feilene. Aldrig har jeg saa stærkt følet, hvor sand denne Sats er, som just nu, da jeg befinder mig i det Tilfælde at kunde anvende samme. Desuagtet, da jeg eengang har vovet at angive det Onde, vil jeg og forsøge at foreslaae Midler derimod, og det saadanne Midler, som i det mindste synes mig at kunde iværksættes. Jeg vil her beholde den samme Orden som jeg har valgt i at fremstille Luxus og dens Følger. Mange Stater, der have indseet det Skadelige af Luxus, saavel i physisk som oekonmisk Forstand, have fattet den Beslutning en ten aldeles at forbyde, at de Artikler af Luxus indføres, der i denne dobbelte Henseende ere saa ufordeelagtige, saasom Kaffe, Tobak, fremmede Kryderier, der ere ligesaa skadelige, som undværlige, o. s. v., eller belegge samme med usædvanlig høje Afgivter. J Begyndelsen har det syntes, som om dette var det fik kerste Middel til med eet at standse dette Onde. Men Følgerne have snart viist, at det Onde, langt fra at hæves derved, tvertimod forøgedes. Mange mistroiske, men ædle Menneskeer have derfor gjort saadanne Staters Beherskere den Bebreidelse, at de ved slige Forordninger meere have havt deres egen Jnteresse, end Undersaatternes Vel for Øine, og denne i det mindste sandsynlige Bebreidelse, har endog truffet Preussens vise Friderich. Uagtet man synes at indsee, at begge Anordninger, den forbydende og den befalende, ere skadelige, og efter deres Natur maa være det, faa have dog meget faa Stater, efter det givne Exempel af Friderich den stores Efterfølger, tilstaaet deres Undersaatter i denne Hensigt meere Friehed. Men Friderich Wilhelm, har saa vidt jeg hidtil veed, ikke gjort andet, end efterladt noget Skadeligt, som hans Formand befalede. Herved er vel een Deel af et dobbelt Onde hævet, den anden derimod ikke. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Under 31te December 1792 har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst befalet, ved Placat fra Cancelliet: at Land Soldaterne i Dannemark for Fremtiden selv skulle forskaffe sig Tornøste re, og at der, siden de nu havende ere ubrulige, skal ved det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegium, foranstaltes forfærdigede nye Tornøstere af Seildug, med Læder, Remme, for din militaire Kasses Regning, som derfor skal staae i Forskud, hvilket Forskud(som vil udgjøre 1 Rdlr. 12 Skl. for hver Tornøster: i 3 Aar skal, med 1/2 Deel aarlig, af kortes Land=Soldaterne udi det, som de faae tilgode af Brød=Pengenes Overskud, Under Munderings=Penge, og deslige, samt at Land Soldaterne, til hvilke disse nye Tornøstere saaledes leveres, skulle være forbundne til at vedligeholde samme, og dersom de, forinden 3 Aar, skulle udgaae af Tienesteen, da at aflevere dem til de, i deres Nummere igien indtrædende, hvilke skulle være samme Vilkaar underkastede, saalænge disse 2 Aar vare; men at Tornøsteren, efter bemeldte Tids Forløb, skulle tilhøre Landfoldaterne, og endeligen at dis se, naar de udløses af Krigstienesteen, inden de første 3 Aar ere forbi, skulle af deres Eftermand nyde gotgjort den halve Deel af hvad de have maattet lade sig afkorte for Tornøsterne, saaledes at den Karl, der afgaaer efter et Aars Forløb, og, i Følge foranførte Bestemmelse, har betalt paa Tornøsteren 2 Mrk. 4 Skl. nye der gotgjort af sin Eftermand 1 Mrk. 2 Skl.; den, der beholder Tornøsteren i de 2 første Aar og da afgaaer, efterat ham er bleven kortet 4 Mrk. 8 s., nyder af sin Eftermand 2 Mrk. 4 s., og den som vedbliver Tienesten i 3 Aar efterat Tornøster en er ham leveret, og altsaa har betalt den fulde Sum for samme, beholder den til Eiendom, og kan sælge den, eller benytte sig af den, efter Godtbefindende; hvorimod de Soldater, der blive indrullerede, efter 3 Aars Forløb, bør selv anskaffe sig Tornøstere, paa hvad Maade de best vide; dog under det Vilkaar, at, naar de selv ville forskaffe sig dem, maae de være af samme Slags og samme Dannelse, som de, der nu, for Militair=Etatens Regning, forfærdiges og leveres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Skulde nogen inkomme til Regiments Samlingerne med Tornøstere, der ikke svare til denne Forskrift, da skulle de være forbundne til, for Liighedens Skyld, ved Regimenterne, for Betaling, at modtage andre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
J sidstafvigte Kirkeaar 1792 ere udi Aarhuus Stift copulerede 1198 Par; fødte af Mandkiøn 2164, og af Qvindekiøn 2057, tilsammen 4221, hvoriblandt 164 Uægte. Døde af Mandkiøn 1690, af Qvindekiøn 1511, tilsammen 3201, altsaa 1020 fleere fødte end døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
J samme Tid ere udi Viborg Stift copulerede 578 Par; Fødte af Mandkiøn 955, af Qvindekiøn 890, Uægte 83, tilsammen 1928. Døde af Mandkiøn 697, af Qvindekiøn 616 tilsammen 1313, altsaa 615 flere fødte, end Døde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Oversettelse af det Latinske: Her ligger, LVDVI & V1. Fordum De Franskes Konge. From, velgjörende, nedladende Stifter. Af den Frihed Hos Sine Franske. Som blev ham selv. Saa bedrøvelig En stor Lykkens Advarsel. Konger. Og i sær Folk Et gyseligt Exempel, Myrdet Ved Landsforræderes Mytterie. Den 21 Januarii 1793. Et uskyldigt Slagtoffer. For den rasende Hertug af Orleans Brændemærket Til alle Tider Med evig Skiændsel. Saa P. F. St.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Dødsfald. Slesvig den 29 Januarii Hs. Excellence. Hr. Johan Ludvig von Jügert Geheimeraad, Ridder og Kantzler i den slesvigske Oberret 67 Aar; og den 6te Februarii døde af Kopper hans efterladte Frue, Anna Metta von Jügert, fød von Ahlefeldt af Huset Lindau, 66 Aar. Kiøbenhavn den 20 Februarii Hr. Mauriz Frydensberg, Commissionair. 60 Aar. J Fridericia den 23 Februarii Hr. Jens Jørgen Kruse, Værge for Trinitatis Kirke, 42 Aar. Den 26de Madame Kirstine Thuesen, fød Bang, Hr. Veier, mester Thuesens Kiereste 30 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Løverdagen den 2 Februarii celebrerede det Kongelige Universiteti Kiøbenhavn Hs Majestæts Fødselsesest, i Overværelse af deres Kongelige Høibe, der Kronprindsen og Arveprindsen, ved en høitidelig Tale, holden af nu værende Rector Magnisicus Professor Nic. Christopher Kall. J O vereensstemmelse med den udi forrige Aar bekiendtgjorte Kongelige Resolution om Guldmedaillers Udsættelse ved Universitetet til Belønning for de beste Afhandlinger over visse opgivne Priismaterier, forfattede af ubefordrede Studerende m. v. blev i Slutningen af Talen, efterat de forseglede Sedler, som skiulede Forfatternes Navne til de i afvigte Aar indkomne, og enten til Premien selv eller til offentlig Berømmelse værdige agtede Afhandlinger, i Cathedret vare aabnede, af Talleren tilkiendegivet. at Hr. C. F. Degen var tilkiendt Medaillen for den theologiske Afhandling; Hr. Herholdt ligesaa for den medicinske; Hr. C. F. Degen ligesaa for den matheematiske, og Hr. Stephen, Biørnsen offentlige Berømmelse; Hr. Elias Christian v. Haven, Magister Philologiæ, Medaillen for den historiske og Hr. Andr. Peter Meden, Alumuus paa Walkendorfs Collegio, og fentlig Berømmelse; Hr. Otto Diederich Staf feldt Medaillen for den æsthetiske Afhandling For og efter Talen blev opført en til denne Høitidelighed componeret Cantate. Det udgivne Jndbydelses Programma indeholder en Eftertretning om Huttons 1785 i London udgive Matheematical tables. Tillige anføres de Priis materier for de ved Universitætet Studerende, som efter kongelig befaling fremsættes for det te Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Subskriptionsplan paa et Maanedsskrivt, Det nye occonomiske Magazin. Periodiske Skrivter kunne regnes blandt vore Tiders Nødvendigheder. De ere ligesom offentlige Steder, hvor Videnskabsmanden, Philosophen, Stadsborgeren søger hen for at underrettes om Oplysningens Fremskridt, Meninger, nes Forandring, og den almindelige Tænkemaades Vending. Sandhedernes mindre dybsind ge Jndklædning, Mangfoldigheden af deres Jndhold, giør dem tillige til en velgiørende Underholdning for Mænd, hvis Forretninger ikke af give Tid til megen Læsning, og endog fra den ne Side betragtede blive de eet af de virksomste Midler til Udbredelse af utallige nyttige Kundskaber, som ellers vilde henhvile ukiendte og ubrugte i de Lærdes Værker, skiulte under det for Almeenmanden ugiennemtrængelige Dække af scientifisk Paaklædning og afskrækkende Systemer, hvor Resultaterne for det meeste druknes under Beviser og Undersøgelser. Kundskabsmassen voxer daglig; men den Jndflydelse paa det daglige Livs Forretninger voxer ikke i Forhold med den. De Lærde giøre idelig nye Opdagelser, men Fabrikanten, Haandværkeren, Agerdyrkeren gaaer endnu frem i den gamle Praxis, ikke altid af Fordomme mod det Nye, men lige saa ofte af Uvidenhed om noget Nyt og Bedre. Dette Nye og Bedre staaer vel ofte i de Lærdes Værker, men disse læses kun sielden af andre end de Lærde selv, og forstaaes allene af dem, fordi de kun kiende det videnskabelige Sprog hvori de ere skrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Paa Naturhistoriens, Chemiens og Phystkens Lærdomme beroe næsten alle det daglige Livs Forretninger; men uheldigviis ere disses Theorier meest tillukte for dem, der meest behøve dem i practiske Anvendelser. At giøre disse Videnskabers theoretiske Lærdomme meere fatte lige ved at afklæde dem deres mystiske Dragt, og fremsætte dem i et for Mængden tydeligt Sprog, vilde derfor være et meget nyttigt Foretagende, og overbeviist derom, vover jeg at tilbyde mine Landsmænd et nyt periodiske Skrivt, som ene og allene skal have denne Hensigt, og som altsaa efter dets Natur ikke kan komme i Collision med de periodiske Skrivter vi nu have. Dets Titel, det nye occonomiske Magazin, viser allerede, at det især skulde være opoffret til Nytte for practiske Landmænd, og man seer altsaa strax hvad man har at vente deraf. Oeconomien i den vidtløftigste Forstand skal være dets Formaal. Det vil da fornemmelig indeholde Korte og fattelige Afhandlinger af Phusik, Chemie, Naturhistorie om Gienstande, som have umiddelbar Jndflydelse paa Agerdyrkningen, Skov- og Havevæsenet, Huusdyrenes Behandling, og de almindelige Forretninger i Huusholdningen, saasom Brygning, Bagning, o. s. v. Videre vil der findes Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
om nye occonomiske Opfindelser, Beskrivelse, af Jndretninger i fremmede Lande, som kunde være anvendelige hos os; Smaa indenlandske Reiser; Beskrivelser af enkelte Steder. Ligeledes vil man anvende de vigtigste nye danske tydske, franske, engelske og svenske Værker, henhørende til Oeconomien, samt nye opfundne Agerdyrknings=Redskaber, eller Forslag til Forbedringer i de gamle, og oplyse dem med Tegninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-03-01
Da det er at formøde, at fleere vilde benytte denne Leilighed til at meddele Publicum de res Erfaringer, saa staaer Magazinet ogsaa an bent for de originale Afhandlinger, der maatte blive indsendte, naar de kun ikke ere alt for vidtløftige.