JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-05
2) Summarisk Forklaring over de Fattiges Natural=Forslegning, og 3) Forslag, hvorledes Bidraget bør udreedes af Distrikts Beboerne. for 2 s. Arket. Nr. 4. C724 s.Hans Koefoed, Hans Kongelige Majestæts Etatsraad og Landsdommer i Fyen 1 og Langeland. Lauriz Martin Bendz, Hans Kongelige Majestæts Landsdommer i Fyen og Langeland og Auctions=Directeur i Odense. Johannes Uldall, Hans Kongelige Majestæts Vice Landsdommer i Fyen og Langeland og Byefoged i Svendborg. Stephan Jørgensen, Hans Kongelige Majestæts Vice Landsdommer i Fyen og Langeland, Byefoged i Faaborg og Herredsfoged i Salling Herred. Giøre vitterlig at efter Begiering af Hr. Baron Friderich, Conrad Holck til Baroniet Holchenhavn i Fyen, og i allerunderdanigst Følge en hannem allernaadigst forundt Bevilling saaledes lydende Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre vitterligt: At eftersom Os elskelig Baron Friderich Conrad Holck, til Baroniet Holchenhavn, i Vort Land Fyen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af Os den 14de Augustii 1783, under No. 224 til Holchenhavns Overformynderie udstædt Obligation for den Summa 328 Rdlr. 48 s. Umyndiges Midler, er bortkommen, saa have Vi efter demeldte Baron Holcks derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at han ved Stævning til Fyenboe Landsting, som 3 Gange skal indføres. i de Kiøbenhavnske Berlingske og de Fyenske Aviser, samt den Altonaiske Merkur, maae med Aar og Dags Varsel, indkalde alle dem, som maatte formeene sig at have nogen Ret til bemeldte Obligation, dermed at fremkomme, og saadan deres Ret inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre. Men om Jngen inden bemeldte Tide Forløb skulle melde sig, maae der paa samme erholdes Mortifikations=Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare Ottober 180. Under Vort Kongelige Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 21de Pl. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Moltke. Colbiørnsen. Rejersen. Feddersen. Kundsen. Bülow. Monrad. Berger. Lassen. Schwartzen. bliver herved, med Aar og Dags Varsel indkaldet alle dem som maatte formeene sig at have nogen Ret til den, i forbemeldte Bevilling ommeldte Obligation, at møde for os inden Fyenboe Landstings=Ret, som vorder berammet at holdes i Martii Maaned udi Aaret 1805, da, dermed at fremkomme, og saadan deres Ret at anmelde og beviisliggjøre men i Mangel heraf, eller og Jngen skulle melde sig, bliver paa meerbemeldte Obligation afsaat Mortisikations=Dom. De Jndstævnte kan, i Følge Forordningen af 3die Juni 1796, ikke vente nogen Forelæggelse eller Landag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-05
Til Bekræftelse under Landstingets Segl og Landstingshørerens Underskrift. Odense den 15de November 1803. (L. S.)R. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-05
Den 8de December næstkommende Formiddag Kl. 10, bliver Hovedgaarden Egelykke paa Langeland ved offentlig Auction bortforpagtet paa 10 Aar fra næstkommende 1ste Maji Ved Gaarden er cirka 170 Tønder Pløieland samt 100 Tønder Land Engbund. Nogle og tredsindstyve Kiøer samt en deel Meierie=Redskaber følger Forpagtningen. 3 Deel af Gaardens Jorder drives af Forpagteren selv, det øvrige Arbeide forretter Bønderne. Bestrup Sogns Kongetiende bestaaende af 240 Tønder Hartkorn forbliver ved Gaarden, Konditionerne kan 8te Dage i Forveien tages i Øiesyn paa Egelykke, hvor og Auctionen holdes. Egelykke, den 22de Novbr. 1803. F. von Leth, Kapitain ved Landeværnet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-05
God Sæde=Boghvede for ganghar Priis, er i 2 a 3 Uger, ved Søeboe at bekomme og kan blive Kiøberne tilkjørt, men siden til Gryn formaales. Samme Sted er og nogle Jord og Skov=Parceller af beste og ringere fri Hovedgaardstart tilkiøbs at faae ved Elerne, der underhaanden at accordere NB. Hvor 5 forskiellige Parceller tillige med en Skov Parcel er at faae tilkjøbs samlet eller særskildt, anvises Forvalter Hansen paa Søebyesøegaard. I Kraft af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Vevilling af Dato 23de September d. A., læst inden Fyenbo Landsting under 26de October og ved Sunds Gudme HerredsTing under 3die November d. A., indkaldes herved med Aar og Dags Varsel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Merkur og begge Fyens Stifts Aviser trende Gange efter hinanden sub pæna perpetui et præclusi silentii, alle dem som formene sig at have noget at fordre i Anledning af mit forhen havde Embede, som Overformynder for Svendborg amt, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre. Svendborg Amts Komptoir paa Beyerholm ved Svendborg. den 8de November 1803. Schumacher,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-05
Kammerherre og Amtmand over Svendborg Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-05
Ved Indbrud hos Jens Korg i Kjøng er Natten imellem den 2den og 3die November sidstleden bleven bortstiaalet følgende: en Ulden flaskegrøn Mandskjole med grønt Trille eller saakaldet Smittelærred til kommer og under Kraven, og hvorudi tillige det høyre Ærne er kortere end det venstre et Par mørkegrønne stribede Manchesters Buxer med Hørlærreds Underfoder; en fiin Sirtes guul bruunprikket Vestenden Ærmer; et lysegrønt Stoffes Skiørt, et sort Flonelle Dito; et Hvergarns Dito med sorte, grønne og gule Striber, og i den forreste Bredde øget med grønt Trille ; et mørkeblaat Hvergarns Dito; et grønt Hvergarns Dito; en blaae Ulden Damastes Kaabe med Sølvhenter og Graaeverk i Halsen ; en Dito mørkeblaae Hvergarns med graat Skind i Halsen, begge underfoeret med hvidt Vadmel; en mørkeblaae Silke Trøle med samme Koleur Silke Baand til Hænderne; en grøn Hvergarns Dito; et mørkebruunt Livstykke af Vadmel; en sort Silke Damastes Kyse foeret med blakket Atlast, et Hørgarns blaat trykket Forklæde, og et fiin Stykke Hørlærred a 16 Alen. Hvo som om dette Tyverie kan give nogen Oplysning loves en Doceur af 5 a 6 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-05
Enhver, som har forfaldne Regninger for Bøger, Aviser, Avertissementer, Trykarbeider m. m. at afgiøre med mig, vilde behagelig erindre samme til forestaaende Termin. - Jsær gjelder dette for Nogle, som saa ofte have modtagen forgiæves Paamindelser, da der ingenlunde gives disse længer Henstand. S. Hempel,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-05
En gammel sort blæsset Hoppe, som jeg solgte paa Krærmarkedet, er igien kommet tilløbende, og kan af Eieren afhentes, imod at han betaler dens Foderlen m.v., hos Hjere Hansen, paa Odense Heed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Efterat de fra Pestalogis Underviisningsanstalt tilbagegekomne Lærere, Strøm og Tørlitz, igjennem det danske Kancellie have forelagt Hs. Majestæt Beretningen om de res Reise, har det under 25 f. M. behager Allerhøistsamme at resolvere, at fornævnte Strøm og Torlitz, under Bilkop Balles, Professor Münters og Stiftsprovst Plums umiddelbare Tilsyn, maae gjøre Prøve med den bestalogziske Underviisnings=Methode, og at disse i sin Tid, skulle, igiennem Kommissionen for de danske Skolers bedre Indretning, gjøre Hs. Majestæt Beretning og Pro vens Udfald, samt at Kommissionen skal ledsage samme med dens udførlige Betænkning, som fra Kancelliet bliver at forelægge Allerhøistsamme, til nærmere Beslutning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Under 2 d. M. er Doctor Medicinæ Strætt, i Helsingøer, tillagt kongelig befaling, at indtræde som læge kyndig Medlem i Sundheds=Kommissionen sammesteds Jstedet for, at Brevpostens Befordring 2 Gange ugentligen imellem Nyborg og Svendborg hidtil er besørget af Postmesteren i Svendborg, imod at oppebære en vis ham tilstaaet Porto af alle de imellem disse Steder forsendende Breve, har det, i Anledning af den indtrukne Vaakance af Postmester=Embedet i Svendborg, allernaadigst behaget Hs. Majestæt, under 4 f. M., paa General=Postsamtets Forestilling, at resolvere : at Breve og Pakkepostsager fra den 1 Jan. 1804 skulle forsendes directe til og fra Svendborg for Postkassens Regning, som derfor tilflyder Postportoen, samt at Brevporten til og fra Svendborg skal fastsættes i Forhold til Miletallet, efter de Grundsætninger, som indeholdes i Brevposttaxten af 28 Marts 1801, og Fragten for Pakkepostsagerne ligeledes beregnes i Forhold til Miletallet, efter de nu værende Anordninger Pakkeposten vedkommende. End videre har Hs. Majestæt resolveret, at der maae anlægges en ny Brevpost i mellem Svendborg og Faaborg, som skal befordres 2 Gange ugentlig frem og tilbage, paa hvilken Posttour det tillades den nu værende Postmester i Faaborg, for Embedstid, at oppebære 2 Ls. i Porto af ethvert fra Faaborg afgaaende eller didhen bestemt Brev. For ved denne nye Post at kunne fremme Brevenes hurtigere Befordring fastsættes herved, at Posten fra Svendborg skal afgaae til Nyborg hver Løverdag og Tirsdag Aften, og fra Nyeborg vende tilbage til Svendborg hver Søndag og Onsdag Eftermiddag, samt nogle Timer efter dens Ankomst til Svendborg gaae videre frem til Faaborg. Fra Faaborg, skal Posten afgaae til Odense Løverdag Aften og Onsdag Morgen, og fra Odense vende tilbage til Faaborg Søndag og Torsdag Eftermiddag, samt en halv Time efter dens Ankomst til Faaborg afgaae derfra til Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Jfølge af denne Forandring i Posternes Gang skulle de Breve, som fra Nyborg og Stederne i Sielland og Lolland, samt paa Falster og Møen, ere bestemte til Svendborg, Rudkiøbing, Faaborg og Ærøeskiøbing, forsendes med Posten fra Nyborg til Svendborg og Faaborg, hvorimod Brevene fra Odense Bogense, Middelfart og Assens, samt alle Steder i Hertugdommene og Jylland, bestemte til forbemeldte Steder, skulle befordres med Posten fra Odense til Faaborg og Svendborg. Af Kiøbenhavns Adresseaviser sees, at en Frue Pinge, havde 4 Børn (Qvadrillinger) til Daabs den 27 f. M. Efter Beretninger, som ere indkomne fra Holsteen med Stasette er den danske Brigantin Bonaparte som formedelst den derpaa herskende Epidemie nyelig blev afviist fra Cadix, ankommen til Tønningen, da den af Mangel paa Seil Tougværk og Mandskab ikke faae sig i Stand at afgaae til Christiansand. De nærmere Foranstaltninger vil uopholdelig blive trufne, for saavidt mueligt paa engang at kunne efterkomme Menneskeligheds og Forsigtigheds Love.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Den forhen ommeldte 80 Aars Olding af den jødiske Nation, hvis Navn er Wallich, som saa arresteret i Kiøbenhavns Slutterie, for en Gield, som han ikke dirette havde gjort, er i disse Dage bleven udløst af Hr. Grosserer Peschier, som derved har afgivet et nyt umiskiendelige Beviis paa sin ædle og menneskekierlige Tænkemaade. Jnqvisiterne Hartwig Laakmann og Peter Jensen i Sønder Dithmarsken, hvoraf hiin i Mart Maaned 1801. haver begaaet et Mord paa en gammel Mand der i Landet i den Hensigt at berøve ham, og denne er overbeviist om at have deeltaget i Gierningen, skulle nu efter Hs. Majestæts Resolution straffes saaledes, at den første skal miste Haand og Hoved, som sættes paa Stage og Kroppen lægges paa Steile og Hiul; samt at den anden skal sættes paa Livstid i Tugthuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Den Hamborgske Syndicus Doormann er nyelig ankommen til Kiøbenhavn fra Petersborg og skal i disse Dage have Andients hos de Høikongelige Herskaber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Efter at det i nogle Dage havde sneet meget stærkt i Hosvedstaden og dens Omegne, var der ogsaa ved Postens Afgang indfalden Tøeveir, som truede med snart igien at tilintetgiøre den korte Glæde, som Kanefarterne begyndte at forskaffe Kiøbenhavns Jndbyggere; men paa den anden Side opvarte samme megen Fornøielse hos de Skip rere, der agte at seile fra Hovedstaden og hos dem de endnu vente Varer Søeværts - Midlertid har det attefrusset betydeligen fra denne Uges Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Den 1 Decbr. om Aftenen kom Hs. D. Hertugen med høie Gemalinde og Børn, samt Sytte til Nyeborg, men formedelst Sneefaa maatte de der forblive den 2den og gi over Beltet den 3die om Morgenen Kl. 7 til Korsøer, hvor de ankom Formiddag Kl. 11 og strax fortsatte Reiser. til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Med Hensyn til det nylig ommeldte Forslag af Dr. og Landsdommer Baden til Distrikts eller Provindsialrettere. Oprettelse fortiener det at anføres, at ogsaa den oplyst og nidkiere Landsdommer Jørgensen har i et offentligt Skrivt for 6 Aar siden viist Manglerne ved vor nu gieldende Rettergangsmaade og foreslaaet sammes Afhielpning ved i ethvert Stift, at oprette et Tribunal allene for criminelle Sager, og at Underretterne i øvrigt skulde vedblive for civile Sager. Fra begge disse Retter der bleve at ansee som første Instantser, skulde Dommene indstevnes lige til Høiesteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
I Dagen læses følgende Træk paa en mageløs Umenneskelighed. Den 24 Novbr. har Skipper Jens Thygesen Mærk førende en Fiskehukkert og kommende fra Jsland af Kiøbenhavn, hvor han var hiemmehørende reddet Skipper Jørgen Madsen fra Sønderborg, som til ligemed sin Styrmand og 2 Matroser, i 1 Nat og 2 Dage havde drevet omkring, uden Mad og Drikke, paa den overseilede, men dog paa sin Tømmerlast flydende Vrag af Galleasen de tvende Brødre. De vare komne fra Drammen, og vare bestemte til Veile. Den 22 Novbr. i en høi Søe med stiv østlig Kuling, overfaldtes de om Morgenen Kl. 56 af saadan Tykning, at de ikke kunde see en Kabellængde bort. Da de efter Gisning havde Skagens Rif Syd omtrent 5 til 6 Miil faae de pludselig er for Skib nær ved dem, som de hverken ved at lave eller holde af kunde komme fra. Skibet holdt stedse, uagtet deres Raab at det skulde falde af, lige ind paa dem uden at svare. Stævnen tørnede an paa den Styrbords Boug, som den tog reent med sig. Gallensen løb strax fuld af Vand, og kantrede tillige ved Stødet bagbord over. O vennævnte 4 Mand klattrede op paa Styrbords Siden men Skibsdrengen som var i Ruffet druknede. Gallen sen reiste sig igien, men Master og Seil med alt Tilbehør gik over Bord. Med stor Møie kom de nu atter paa Dækket og kappede alting bort. Saaledes stode de nu og til Beltet paa Vraget. Lyset i Nathuset var slukket, og de drev for Vind og Veir. Da det dagedes faae de et store Skib ganske nær, men uagtet Folkene paa Dækket saa deres elendige Tilstand og hørte deres Jammerskrig, vilde de hverken svare dem eller redde dem. Den brave Skipper Mærk derimod har den største Omsorg for sine reddede Landsmænd, og satte dem den 27 i Land i Kiøbenhavn. Efter Folkenes Sigende havde saavel det Skib, hvis umenneskelige Besætning med saamegen Ligegyldighed seilede forbi dem i deres Jammer, som det, hvis meer end morderske Førere forsætlig paaseilede dem af le Kiendemærker paa at være engelske, ja en af de Danske hørte endog, i det samme Øieblik da de kantrede, at der af Nidingerne raabtes: goto hell von bouggersDen for Høiesteret frifundne Planter Armstronhar ladet følgende bekiendtgjøre : "Da nogle ildefindede Personer have udspredt det Rygte, at jeg saaledes skulde have mishandlet en Negerinde, at jeg derfor var under Politisøgsmaal, saa erklærer jeg herved den eller dem der have opdigtet dette Rygte, for ærelse Lognere, og forbinder mig til at betale den eller dem, som ville bringe disse stændige Berygtere for Lyset den Sum 500 Rigsdaler. Kiøbenhavn den 29de Novbr. 1803. Den Lehman, der for nogle Aar siden dømtes tilligemed Etatsraad Schiøtt, er af kongelig Naade, i Betragtning af sin høje Alder, tilladt at forlade Stokhuuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Det fuldkomne Menneske, som Aviserne udlig udstaffe, rede med et Engelsk Hoved, Jtalienske Øjue, tydske Hænder, spanske Fødder og en fransk Tallie, har en Patriot forrestaaet endnu at give et godt dansk Hjerte i Barmen Ved en Trykseil har et Kiøbenhavnsk Blad ladet skee Jndbrud i Frankerig istedetfor Frangde Kirke i Fyen Blandt de til Helsingøer den 26 indkomne Skibe var ogsaa et fra Remcastle, hvis Skipper kom henimod Aften i Land, og forsikrede, at han hverken vidste af nogen grasserende Sygdom hiint Sted, eller havde nogle Syg om Bord. De nødvendige Forsigtigheds : Regler bleve i agttage før Vedkommende forde bringe ham i Land J Politievennen ønskes at det sandsynligviis hensovede danske Fiskerselskab maatte faae en hæderlig Jordefærd ved - et offentligt Regnskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Professor Rawert og Hr. Floberg føre en vidtløftig Sal. for Publikum om, hvem af Dem Æren for O, findelsen af de Flobergske Stueovne egentlig tilkommer. at nøde Vægterne at være paa deres Post har man i England den mekaniske Indretning, at ved Vægter. posterne er opsat et Slags Uhr, som til hvert Qvartecaabner et Hul til en forskjellig Kasse, hvori Vægterne maae hvergang kaste en mærket Kugle, hvorefter Jnspektørerne om Morgenen ved at aabne Kasserne let kund see, om Vægterne til hvert Qvarteer om Natten have været paa deres Poster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Befordringer og Afgang. under det danske Kancellie: Den 25de Novbr. er Sognepræsten for vor Frelsers Menighed paa Christianshavn. O. Fabricius, udnævnt til Professor Theologie, med Man med 5te Klasse No. 8 ; Sognepræsten for Menigheden og Hosoltalet i Opsloe, samt Præst ved Christianlæg Tugthuus, OR. U. Sandberg, til Sognepræst for Onsøe Meenighed i Aggershuus Stift; Sognepræsten til Finde Præstegiæld i Christiansands Stift, S. 6 Abel, til Sognepræst for Gjerrestad, Menighed i samme Stift; Sognepræsten til Tysnæs Præstegjæld i Bergens Stilt, J. H. Wolff, til Sognepræst for Magaaers Præstegiæld i samme Stift; Personel Kapellan for Leirdus Præstegiæld i Bergens Stift, G. G. Kastbera, til Sognepræst for Sands Meenighed i Sensens Provstie, under Finmarkens Amt. Sognepræsten for Jørringfiords Præstegjæld i Bergens Stift, A. Jalles, til Sognepræst for Torve stad Meenighed i Christiansands Stift; residerende Kapellan for Evindviis Præstegiæld i Bergens Stift. J. M. Daa til Sognepræst for Fanse Præstegiæld i samme Stift, residerende Kapellan for Meldals Præstegiæld i Trondhiems Stift. S. Schive, til Sognepræst for Lund og Flekkefiord Menigheder i Christianiants Stift; Personel=Kapellan for Sneaasens Præstegiæld i Trondhiems Stift, F. C. Wolff til residerende Kapellan for Overhaldens Præstegiæld i samme Stift; Kand. Theol. U. F. Bøyesen til residerende Kapellan for Vaage Præstegiæld i Aggershuus Stift; Stads=Kapitain og Kiøbmand i Stavanger, G. S. Kielland, udnævnt til Agent med Justitsraads Rang; Overmaaler og Veiermester i Trondhiem, Kammerraad L. Opholm, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sit Embed; Land=Physikus og Hospitals Læge i Stavanger, Doktor H. Munck, til Land=Physikus i Budskeruds Amt, forrige Landfoged i Island, P. M. Flune, til Avefoged og Byeskriver i Tønsberg og Holmestrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
under Aagershuus Stift; Sorenskriveren over Karmsund og Hesbye i Christiansands Stift, J. F. Hansen, til Sorenskriver over Sundbordlehn i Bergens Stift, og Artillerie=Kapitain samt Kand. Juris W. Manthey i hans Sted til Sorenskriver i Karmsund og Hesbye, Prokurator C. Olesen til Landstingshører og Skriver ved Lollands og Falsters Landsting. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
under Generaliteret: Den 25de Novbr. er Kapitain ved det søndre siellandske Landværn=Regiment, Greve H. Wedel Jarlsberg, udgaaet af No. og ansat a la suite ved Regimentet; Oberst Lieutenant v. d. Osten, af det danske LivRegiment til Fods, udnævnt til Oberst af Jnfanteriet, og Oberst=Lieutenanterne v. Schrødersee, af det nordre, og og Sannes, af det søndre siellandske Landværn Regiment, udnævnte til Oberster af Landværnet; Lieutenant ved det fyenske Landværn=Regiment, P. Rasmussen, afgaaet; Kapitain ved Dronningens Liv Regiment til Fods, v. Niemann, forundt Majors Charakteer af Jnfanteriet; Sergeant ved det kongelige Artillerie=Korps og Fyrværker ved FrideriksteensFæstning, D. C. Wiaaers, udnævnt til Materialskriver ved Christiansands Fæstning; H. C. G. F. Hedemann og C. Heldemann udnævnte til Kostkadetter ved Landkadet: Kompagniet; Regiments=Qvarteermester Flindt, ved Husar : Regimentet, fra 1ste Januar næstkommende af, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra dette hans Embede, og Fuldmægtig ved Generalitets = og Kommissariats=Kollegiets 4de Departements=Kontoir, Krigs=Kancellie=Secretair C. F. Kielstrup. udnævnt til Regiments=Qvarteermester ved bemældte Regl ment. - Under Admiralitetet: Den 18de Novbr. er Krierve : Shirurg J. M. Leverenz antaget til fast OverStidschirurg. Den 1ste Decbr. ere H. Fisker og C. L. Fiske antegnede som Jndskrevne ved Søekadet Korpset. - Under Detonomie, og Kommerce=Kollegium: Den 25de Novbr. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at entledige Oberst=Lieutenant Cwald fra hans Embed som Flaantsraad og andet Medlem af det kongelige Gouvernement i Trankebar, ligeledes i Naade at afskedige Oberst=Lieutenant Muhldorff fra hans Post, som tredie Medlem af bemældte Gouvernement og fra hans Embeder i den kongelige Militairtieneste i Trankehar, end videre har Hs. Majestæt forundt Regieringsraad Schmidt den allerunderdanigst ansøgte Afskeelfra hans Embeder som fierde Medlem af Gouvernementet Justitiarius og Auctions=Directeur; til Finantsraad og tredie Medlem af Gouvernementet er udnævnt Kammerred og første Gouvernements=Sekretair P. Hermansen, til Justitiarius, fierde Medlem og Auktions=Direkteur, Anditeuren, ved Marine=Regimentet, N. C. Lindgreen; til første Gouvernements=Sekretair, Notarius Publikus og Justits=Se kretair, Sekretair C. T. Bralth, til anden Gouvernements Sekretair, Regiments Qvarteermester M. Øre, som til lige ved bliver i sin Post, som Regiments=Qvarteermester i til Kasserer og Material=Forvalter, Toldkontrolleur J. Meinhardt, som ligeledes vedbliver i sin hidtil havte Tieneste i til Tolder, hidtil værende Under=Bogholder J. Kofoed, som vedbliver sin Post, som Civil, Gage og Konsumptions=Skri rer, til Bogholder og Reviser, den hidtil konstituerede Bogholder J. Lindegaard; endelig har Hs. Majestæt behaget i Naade at afskedige Byefoged Borgen fra de ham hidtil anbetroede Embeder, og i hans Sted at udnævne Gouvernements Fuldmægtig U. C. Wedegge til Byefoged, Skifteforvalter Bye= og Skifteskriver, Politiemmester, Foged og Auditeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 30te Novbr. : Maren Hansdatters Søn, Hans Christian, Fadd. Karen Nielsdatter, Kathrine Taarup, Handskemagersvendene S. Møller og H. Daniel, og Væver svend J. Vit. Den 1ste Decbr. : Muurmester J. H. Bechs Datter, Marie Dorthea; Fadd. Mad. Lerche, Mad. Bredsted, Prokurator Faber, Kontrolleur Fencke, Handskemagermester D. Holm, Kiøbmand Berg og Hattemagermester Lerche, S. D.: Johanne Krags Datter, Anna Elisabeth ; Fadd. Mette Pedersdatter, Anne Marie Pedersdatter, Vævermester O. Christophersen, Væversvend E. Hansen og Snedkermester J. Kallundborg. Den 2den: Daglejer Knud Christensens Søn Lars ; Fadd. Vertshuusholderne Lars Pedersens og Hans Knudsens Koner, Kiøbmændene Jürgensen og Christensen, Vertshuusholder A. Hansen, Slagter J. Hansen, og Varborg. S.D. : Daglejer Anders Jensens Datter, Anne Marie; Fadd. Anne Kathrine Rasmusdatter, Anne Jørgensdatter, Vertshuusholder H. Jespersen, Smedesvend N. Dyndereen og Skrædersvend N. Alstrup. Den 3die : Musketeer Niels Christensens Søn, Jørgen; Fadd. Søren Mortensens Kone, Anne Kathrine Christensdatter, Vertshuusholder Peder Jeppesen, Urtemændene Jørgen Madsen og Søren Mortensen. Kopuleret. Den 2den Decbr. : Knud Christensen og Karen Pedersdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
Begravet. Den 3die Decbr. : Blegmand Jeppe Jakob sens Datter, Berthe Marie ; 1/4 Aar. er
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-07
AVERTISSEMENTS. En gammel sort Hest med Stiern og Snu samt venstre For= og høire Raabeen hvid, er i disse Dage optaget ved Christiansdahl, hvor Eieren imod Erstatning af Fodersen og te Auctissements Bekostning kan lade den afhente, lenærker.