Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-10-14
Erklæring fra det medicinske Facultet. Hvor urigtigt det Foregivende er, at Medici behøve ringere Tid til at erhverve sig Jndsigt og Grundighed i deres Videnskab, end Chirurgi i deres, viser saavel Tingens Natur som Erfarenhed; da vi have havt mange ypperlige Subjekter, som ved vores Academie i 6, 6 til 10. Aar med stor Flid have studeret, og ere saavel i Fædrenelandet, som hos Fremmede i Agt og Anseelse. De Studerende, som der klages over nylig at have forladt Chirurgien, have i flere Aar hos os freqventeret Collegia, og kunne ingenlunde ansees som Frugter af den chirurgiske Skole, ligesaa lidet som vi have tænkt paa at lokke nogen af deres til os, saalidet have vi formenet nogen af vores at gaae over til Dem og søge Befordring som Chirurger, endskjøndt de virkelig vare Medicinæ studios, hvilket Møllers, Fengers (øen.) og andres Exempel viser, som fra Deres Ophold her bleven fuldkommen underrettet af vor hæderværdige Beteran og Livlæge, W. Dersom disse mine meddeelte saa Bidrag Medicinæ ere blevne Chirurgiæ Studios, og have taget Tieneste i den Egenskab ved Frederiks Hospital. 2) Hvad ellers Academiets Forlangende angaaer, at creere Doctores Chirurgiæ, da formene vi, at det strider imod Universitetets Rettigheder, som saavel i vores, som i alle andre Lande i den lærde Verden, ved sin Jndstiftelse haver faaet, og til den Dag i Dag er ubeskaaret beholdt Eene-Rettighed at creere Doctores i alle 3 Faculteter. Kongerne i Frankrig have vel stiftet en &cole de chirurgie, og indsat et fornødent Antal Professorer, men ikke til Fornærmelse for Universitetet i Paris tilstaaet den Ret til at creere Doctores, men vel efter offentligen at have forsvaret en trykt latinsk Dissertation, Magistros Chirurgiæ, skjøndt alle membra academiæ chirurgicæ der ere literati, som vel vilde have vogtet sig at begjære, at dets Lærlinge eller Discipler skulde blive Doctores ved mindre Prøve paa grundig Lærdom end Medicorum. Hverken i Holland, England eller Preussen, hvor denne Videnskab meest blomstrer, vide vi Exempler paa saadanne Doctores. Og hvad Wien angaaer, skulde vi strax vise, hvad Beskaffenhed det har med sammes chirurgiske Doctores. 3) Men som det vilde krænke Universitetets Privilegier i Almindelighed, saa vilde det i Særdeleshed undergrave det medicinske Studium, og gjøre sammes Dyrkere gandske modløse. Et godt Levebrød og skikkeligt Udkomme i Tiden, tilligemed Agtelse af sine Medborgere, er det som skal opvække til Flittighed og Stræbsomhed, da Studeringer uden Belønninger ligge udyrkede. Vores Medicinæ Studiost have allene Physikaterne at vente til Belønning, hvormeget maae ikke Physicorum Fortjeneste forringes ved det, at det chirurgiske Academie har faaet Tilladelse at tilstaae Praxin internem til enhver Chirurgus i Provindserne, som har underkastet sig deres Examen, hvorpaa i intet Land af Europa haves Exempel. Skulde det kan tjene Dem til Deres videnskabelige Foretagender, skal det glæde mig, og har jeg her fornu have Forlov at skabe Doctores Chirurgiæ med lige Rng og Retttigheder med Medicinæ Doctoribus, endskjøndt de intet Prøveskrivt eller Jnaugural-Dissertation aflagde, og ikke engang behøvede at forstaae Latin, saa vide vi ikke hvad der skulde bevæge nogen til, enten at studere Medicinen, eller siden at promovere som Doctor Medicinæ ved Universitetet, da det sidste paa den ene Side holdt op at være et Distinctions-Tegn for en lærd Mand, og paa den anden Side uden Prøveskrivt, ja uden Lærdom for 50 Rdlr. kunde opnaaes ved det chirurgiske Akademie. Jkke at tale om den Fornærmelse derved skedte Medicinæ facultati Haunienzi, som det tilkommer at creere Doctores Chirurgiæ, i Fald samme skulde have Sted, da Chirurgien er en Green af Medicinen, og det blev dog hæderligere at creere lærde Chirurger som have fornøden Jndsigt i Medicinen, til Medicinæ end Chirurgiæ Doctores, da Totum altid er større end pars, og det altsaa er mere ærefuldt at føre Titel af det Hele, end af en Deel. Hvortil kommer, at andre Grene af det medicinske Studium kunne fristes til lige Ærekjærhed, og Hans Majestæt tilstilles Ansøgninger om at promovere in Doctores Botanices, Chemie, Anatomie etc. 4) Det wienske Exempel, som har givet det chirurgiske Akademie Anledning til denne Tanke, er saa gandske og aldeles forskjelligt, at det meget mere bestyrker end svækker vores Andrag og Klage over det medicinske Fakultets Fornærmelse, i Tilfælde at Akademiæ Chirurgicæ Begjæring blev tilstaaet. Livchirurgus Brambilla har i Wien troet det til Chirurgiens Ære og Opkomst, at den udi Universitetet der med det medicinske Fakultet blev forenet. Han har udvirket, og tilligemed Livmedicus Baron Storck iværksat denne Forening. NB. J Kraft af denne Forbindelse have Chirurgi, som Universitetets Supposita, taget Deel i dets Rettigheder, følgelig ogsaa denne, at de kunne creeres til Chirurgiæ Doctores, men NB. af Facultate medica Wiennensi, efter sammes foregaaende dobbelte Prøvelse. Vores chirurgiske Akademie her, har teligen optegnet det, som De ønsker at vide om det mig som Jnstitutets Elev stedse kjære Frie gaaet den modsatte Vei; det har begjært og opnaaet at være et fra Universitetet og Fakultetet særskilt Jnstitut for sig, og desuagtet søger nu at erhverve Studiosis chirurgiæ de Æreskrandse, som de aldrig skulle kunne vise os Exempler paa at være blevne uddeelte uden ved Facultatibus medicis. Videre har denne Indtrædelse af Chirurgis in facultate medica i Wien foranlediget at Jnaugural-Dissertationer ere saavel i Medicinen som Chirurgien der afskaffede og ansatte andre Prøvelsesmaader, som vel bevise at Candidaterne ere beqvemme og erfarne i deres Videnskab, hvorfor fast alle ligeledes ved vore offentlige medicinske Examina iagttages; men bevise ikke at de ere Literati. Dissertationes Jnaugurales ere og ingenlunde unyttige, De opholde Livet i det latinske Sprog ved Universiteterne; De have givet Anledning til mange nyttige Opdagelser i Videnskabens Grene, De have allene gjort mangen ung Mands Lykke; De give Beviis paa Lærernes Arbeider ved Facultetet &c. &c. Saalænge desuden vort Universitet følger deri andre Universiteters Exempel, og saalænge Facultas medica maa i Kraft af Fundatsen følge de andre Fakulteters Skik ved Doctor Promotioner, kunne medicinske Jnaugural-Dissertationer er afskaffes. Skulle nu Chirurgi-Graden uden Jnaugural-Dissertation tilstaaes, have vi viist, §. 3. hvilket Stød det medicinske Studium vilde tilbringes. Vi lade følge til Foreviisning det medicinske Fakultets allerhøieste Jnstituta i Wien fra 1785, hvorved Rigtigheden af vores Foregivende kan oplyses. Ufeilbar vilde disse latinske Prøveskrifters Tilsidesættelse med Tiden indføre et Barbarie hos os i Medicin og Chirurgi naar en Ærestitel, som før var for Lærde allene, nu blev tillagt Ulærde, som have drevet deres Ungdom bort med Rasering, og nu uden Fortjeneste i Literaturen bleve Doctores bullatiaf alle 9 Forstandere og Lærere for det chirurgiske Academie, er vel neppe een cives academicus, og maaske 2 allene om hvilke kan troes at de besidde saamegen Kundskab i de lærde Sprog, derich Wilhelms Jnstitut. Angaaende Universitetet og Bestemmelsen om den forandrede at de kunne forstaae en latinsk Autor. Og kan man troe, at disse i Tiden ved deres Forfremmelse ville see paa Literatur og Humaniora?