JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
J Addresseavisen No. 182 d. A. læses følgen J Anledning af de mange og forskjellige her i Staden i Omløb satte Rygter om Aarsagerne til det voldsomme Udbrud, Fangerne i Straffe=Anstalten have iværksat for at sætte sig i Frihed; maa jeg udbede mig Publicums Omdømme udsat, indtil den allernaadigst anordnede Commission, der er befalet til Sagens Undersøgelse, er istand til at meddele det sande og rigtige Resultat af samme. Directionen for Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset paa Christianshavn, den 4de August 1818. d'Au¬Champ, Generalkrigs=Commissair, Ridder, af Dannebrogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Altona, d. 29 Juli. Jgaaraftes ankom Hs. Durchl. Prinds Fredrik af Hessen-Cassel hertil med Hovedqvarteret for vort Hielpekorps. Jmorges Kl. 4 blev endeel af Hærens Fortrop opstilte paa Helligaands Marken, og brød, efterat Prindsen havde besigtiget dem, op til den Wellingtonske Armee ved Paris, hvor netop for 1000 Aar siden ved en lignende Folkebevægelse, som den vi nu opleve, ogsaa Folk fra det danske Monarkie stode i Leir. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Aarhuus, d. 4 August. Aarhuus saakaldte Olufsmarked er nu forbie for i Aar; her var en skjønne Samling af Boder fra alle Kanter og med alskens herlige Ting, men Priserne vare saa overdrevne at Handelen just ikke gik efter Ønske, skjøndt efter Sigende, dog bedre end ifjor. Jsær havde de herværende tre kavnske Juvelerer en betydelig Afsætning paa deres virkeligen smagfulde Arbeider. Med Markedet ere ogsaa det Steinerske Selskabs Skuespil ophørte; de sidste Aftener spilledes der for propfuldt Huus. - Foruden de mangehaande sidstanmeldte Glædesyttringer som Aarhuus Jndvaanere paa hiin festlige Kroningsdag afgave, kommer endnu, at der i hiin festlige Stund, da det elskte Kongepar nedknælte for Alherrens Altar for at vorde indviet, kimedes her med alle Byens Klokker; saa blev der og desuden paa denne Dannerfolkets Høitidsdag, af Fattigvæsenskommissionen uddeelt Penge til endeel Huusarme og Sengeliggende. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Mariboe, den 3die August. J Skrivelse af 1ste August d. A. fra Øllingsøegaard meddeles følgende omstændelige Efterretninger om den i sidste Avis anmeldte Jldebrand: "Torsdagen den 27de Juli, om Aftenen, omtrent Klokken 7, slog Lynilden ned i Fæstegaardmand Peder Hansen Slentes Gaard i Høyrebye paa Øllingsøegaards Gods, og hvorved hele Gaarden i et Øieblik laae i Aske. - Manden med Familie fik ved tililende Hielp størstedelen af deres Boehave reddet; men derimod mistede nogle af Tjenestefolkene alt deres Eiende. - Af Creaturer indebrændte der nogle Sviin og en Kalv. - Gaarden var for 10 Aar siden udflyttet fra Høyrebye og opbygget af nyt Tømmer, men da Jlden strax antændte Gaardens 4 Længder sammenbyggede Huse, blev meget lidet Tømmer reddet, uagtet Omegnens tililende Sprøiter."(Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Kjøbenhavns Børs den 8 August. Cours. Hamb. 2 M. 694, a vista 60. Amsterdam 2 M. 568, a vista - . London 2 M. 23 1/2 Rbdl. Spec. 60. - Specier solgtes til 36 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 69 1/2 a 70 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Blandede Efterretninger. Christiania, den 26de Juli. Den Kongelige Danske Regjering har udleveret de i Kjøbenhavn beroende Samlinger, der tilhøre det Norske Universitet. De bestode deels af Gaver af dets Stifter, nemlig der store Kongl. Danske Bibliothek Doubletter og Jacob Edvard Colbiørnsens Bibliothek, deels af private Gaver, saasom Cancellieraad Andersens i den Dansk Norske Litteratur sjeldne Samling, deels af Bøger, kjøbte for Universitetets egne Midler. Disse Samlinger i 292 Casser, bleve indskibede og ankom i Juni Maaned til Christiania med et dertil fragtet Skib. Fædrenelandet har aldrig havt i sin Eie en saa betydelig Bogsamling, som denne, der endnu til Skade for Videnskabernes Dyrkere henstaae indpakkede, da Universitetet mangler Plads og et passende Locale til Bøgernes systematiske Opstilling. Med samme Leilighed er ogsaa fremkommen endeel af Professor Keiser, der for Tiden opholder sig i Kjøbenhavn, for offentlig Regning opsendte mathematiske Jnstrumenter, bestemt til Universitetet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Som man forsikkrer vil der endnu i disse Dage udkomme en Opfordring fra Ludvig den 18de til Loirearmeen om at nedlægge Vaabnene og skilles ad. Vægrer den sig ved at rette sig efter denne Opfordring, skulle alle dens Jndivider erklæres for Rebeller og behandles som saadanne. De allierede Hære staae færdige til paa første Vink at give denne Erklæring det fornødne Eftertryk. De ere overhovedet mere end tilstrækkelige til at gjenoprette Ro og Fred i alle Frankrigs Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
De i Dag fra Torbay og Plymouth ankomne Breve melde, at Bellerophon, hvorpaa Bonaparte endnu befinder sig, den 26de om Eftermiddagen Kl. 4 afseilede fra Torbay, og er ankommen til Plymouth. Hos Bellerophon vare endnu Krigsskibene Myrmidon, Furieuse, Slanen og Havoc.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Som det hedder vare vore Ministre i sidste Cabinetsforsamling ikke ganske enige om hvad Bestemmelse man skal tage med Bonaparte. Førend nogen Beslutning desangaaende tages vil man oppebie de andre høie Allieredes Meninger. Saameget synes imidlertid at være tilforladeligt, at adskillige Ministre ere af den Mening, at han bør bringes til St. Helen. (Denne Øe ligger af alle Øer længst borte fra Fastlandet, og fra Bjerget Diana, som er den høieste Punkt paa samme, kan man see Skibe i en Afstand af 60 engelske Mile. Man vil endog vide, at Admiral Cockburn har faaet Ordre at bringe ham derhen paa Linieskibet Northuuderland i Følge med adskillige andre Skibe. Med det ostindiske Compagnie skal sluttes en egen Overeenskomst, ifølge hvilken Øen ganske afstaaes til Hs. Majestæt, saa at kun en Kongelig Gouverneur, og Kongelige Tropper skulle opholde sig derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Medens der endnu raadslaaes om Bonapartes fremtidige Bestemmelse, har vor Regiering befalet, at man paa Bellerophon ikke mere maa yde ham de Æresbeviisninger, der tilkomme en souverales Fyrste, saaledes som Tilfældet var ved Overfarten, til Den Elba. Hans Rang skal blot være som en commanderende General en Chefs, og som saadan skal han behandles. Endnu inden denne Uges Udgang skulle hans Ledsagere skilles fra ham, og han selv med nogle Betjente blive tilbage paa Bellerophon, indtil han bliver bragt til sit Bestemmelsested.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
De Personer, som ere i hans Følge, behandle ham med megen Agtelse. Selv Hertugen af Rovigo taler ikke med ham uden med blottet Hoved. J nogle Dage har han ikke meget ladet sig see paa Dækket. Han staaer og Kl. 7, spiser, Frokost Kl. 11, og til Middag Kl. 6.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
En Skrivelse fra en paa Bellerophon værende engelsk Søofficeer siger, at Begierligheden efter at see Bonaparte er saa stor, at Bellerophon fra Morgen til Aften er omgivet af store og smaae Baade. Bonaparte er den største Deel af Dagen i Stiernegalleriet, hvor han spadserer frem og tilbage. Han er næsten altid alene. Bertrand og Lallemand ere sædvanlig bag ved ham i nogen Afstand, og undertiden vender han sig snart til denne snart til hiin, for at gjøre en eller anden bemærkning. Capitain Maitland er hyppiger, hos ham end nogen af hans eget Følge. Bonaparte synes at være ved godt Helbred. Han drikker ikke meget Viin, men ofte Kaffe. Da han først saae den engelske Kyst, sagde han: "der ligger endelig det skjønne Land." Han er simpelt klædt, og gaaer sædvanlig i en grøn Overkjole uden nogen Decoration. Paa Hovedet har han en (Af Hamb. Corr.) trekantet Hat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Rettelse. J No. 69, P. 952, Lin. 29, istedetfor, som, fra alle Sider," læs: "som drøftet fra alle Sider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. modstod Vaa Tolvte Aargang. No. 64. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 August 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Et Par Ord om det nys udkomne angelsaxiske Digt. (Fortsættelse; see forr. No.) Jrettende Sang beskrives det glade Morgenlag i Hallen, Skialde og Sagamænd kappedes om at forherlige Bjovulf, kom Fortidens ypperste Helte ihu, og satte Bjovulf over dem alle. Naar Mannu hos Rec. læser: jeg hørde (siger Digteren) mange ukiendte Bedrifter vel besjungen, da er det ganske rigtig, at Skialden siger noget Sligt, uden dog derved at sige, at han var selv legemlig Hallen, men naar Man nu seer at Rec. ikke anfører et Ord om de Kvads Jndhold og Man dog veed at Skjolden derom har sagt Adskilligt, maae Man vel smilende sige at Rec. kunde sparet sit Parenthes. Vel tør jeg nu ikke sige, at jeg forstaaer Alt hvad Digteren siger, et manglende Ord paa et vigtigt Sted lægger ogsaa Fortolkeren, en ubehagelig Vanskelighed i Veien; men det tør jeg sige at her tales om Sigurd Fafnisbane. Ved nævnes han ei med dette Navn, men naar Man seer at Talen er om en Helt som slog Dragen, tog dens Skatte og blev den berømteste Helt i Verden, da maae allerede, hos den der kjender Volsung=Kvadene, Tanken falde paa Sigurd, naar Man seer Helten kaldes Sigmunds Søn (Sigemunde gesprong) da tvivler Man ei længer, og Navnet Volses Ætmand (Wælses eafers) giør Tingen imodsigelig, thi Volse og ei Volsung, bør jo Volsungernes Stamfader timeligst kaldes, ligesom Skjold, Ynqve, Skelver o. s. v. Mørkere, er Talen om Hermod (Heremode) fordi vi ingen bekiendte Sag have om ham som Menneske, dog er det mærkeligt at han i Hyndlas Sang (Stroph. 2) nævnes ved Siden af Sigmund, Volsung, da der siges om Odin at han gav Hermoder Hjelm og Brynie og Siamund et Sværd (det navnkundige Gram). Torfæus siger at der om Hermod fandtes nogle utrykde Vers, mener han nu dermed Andet end disse Linier, og ere de Vers endnu forhaanden, da kunde de maaskee kaste Lys over Slutningen af trettende Sang, og hvad end mere var at ønske, over den 24de og 26de hvor Hrodgar taler Meget om Hermod som er spart at forstaae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Om den tarvelige Jndholdsliste af 14de og 15de Sang vil jeg kun i Forbigaaende sige at den er hardtad saa godt som intet og endda ikke uden Feil, thi Hrodgar stod ikke i noget Taarn men paa Gulvet eller maaskee paa en Forhøining i Salen son stapole) der han roesde Bjovul og han gav ham ei Halvdans Sværd, men kaldes selv Brand Healfdanes. Gaverne derimod vare en Gyldenstykkes Fane, et Sværd med forgyldt Haandfang, Hjelm og Brynie. Sextende, Syttende og Attende Sang beskrive med de to forrige Gammenslaget i Hrødgars Hald efter Grændels Lemlæstelse og Flugt, og have tildeels et mærkeligt historisk Jndhold. Nu er det ligefrem, at naar en Skjald slaaer paa Begivenheder som i hans Dage vare vitterlige, men hvis Jhukommelse er siden forloret, da er det ei neme at forstaae ham fuldelig, men vogte sig for at misforstaae ham grovelig, det kan Man dog, naar Man kjender hans Sprog og giver Agt paa hans Tale. Mine Gjætninger om det Tog der i 16de og 17de Sang omtales vil jeg spare, men klart er det, at her ikke staaer et Ord om et Tog Hrodgar skulde gjort med Friserne, hvilket dog Rec. saa trostig siger. Under Hrodgars Fader Halvdan er Toget skeet, om Kongen selv var med er ikke klart, men at en Hengest med sine Friser fulade Danneharen og omtales som den egenlige Høvding, det er viist. Jkke Frisland, men udentvivl Sverrig, (Sveo lothe 85) gjaldt Toget. Dronning Hildeborg havde forbundet sig med Fin, Joternes Høvding, men han maatte flye af det første Slag, og faldt Aaret efter, da Hengest gjæstede ham i hans eget Land. Meer vil jeg ikke nu sige herom, for ei at sige formeget, thi naar kun Dette er sandt, seer Man let at hverken Oversætter eller Rec. vidste hvad de sagde, og at vise dette er Hovedsagen her. Ei vil jeg her tale om det dunkle Sted i Begyndelsen af 18de Sang hvor BrosingaMen (udentvivl Freias Brysinga=Men hos Jslændenne med et Par Ord omtales, men sige maae jeg at det er reent udenad, naar Rec. siger: denne Ring havde Gothen Higelak fra Svertings Sønnesøn, der faldt da han vilde hævne sig paa Friserne. Talen er nemlig her ingenlunde om Brysing, men om det Halssmykke Dronningen gav Bjovul- og han igjen Higelak. Dette Smykke, staaer der, havde Gothekongen Higelak, Svertings Frænde, med sig, der han af Overmod befeidede Frisland, og faldt paa Valen, om hvilket Tog siden videre tales i den 33de Sang (S. 176).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Ved Sangene 19-23 vil jeg ikke her ophold mig. At Grændels Moder vilde hævne sin Søn, dræbde Æscher, blev forfulgt til sine Moradser, dræbdes der tilligemed sin Søn af Bjovulf med et Jettesværd, see dette er Beenraden af Sangenes Jndhold, den lod sig ei miskjende, og Andet har Rec. ikke opstillet. End ikke her er hans Angivelse fri for Bommerter, men de ere ikke vigtige nok til at paatales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
J den 24de Sang fortæller rigtig nok Bjovul sin Heltebedrift med Jettesværdet, men ingenlunde gav hun brodgar det, thi det var, som han selv siger, smeltet af det hede Troldeblod, kun Hjaltet havde han beholdt og derpaa stod de mærkelige Runer. Hrodgar holdt ogsaa ganske rigtig en lang Taksigelsestale til Bjovulf, men at han i den satte Bjovulfs Bedrifter høit over Hermods og fortalde denne Helts sørgelige Skjebne, derom tier saavel den latinske Oversættelse som Rec. og for ikke at sige noget Uvist vil jeg ogsaa opsætte den videre Tale om disse dunkle, men høist mærkelige Ting. Bjovul og Hrodgars Afskedstaler i den 26de Sang ere, efter mine Tanker ei saa lette at løbe med, at Man jo maae finde Kongesønnens Udenlandsreise heel fordægtig og Striden mellem Gothefalket og de Gar=Danske saare betænkelig. Her er jeg da i det Tilfælde at jeg ei tør sige saa meget som Rec. og vil kun bemærke, at Hrodganforlovede Bjovulf som en ret ægte Dannarkonge ei blot med Guld og skinnende Klenodier, men med den herligste og sjeldneste Ædelsteen i Kongekronen; inderlig Kjærlighed. See, Taarerne runde. Den Gubbe paa Kind, Ei dølge han kunde Bevægede Sind, Tog Bjopulf i Arme, Som Ven tager Ven, - Og kyde med Varme Den herlige Svend. Hermed endes da Kvadets første Balk, som indeholder Bjovulfs Dannefærd og Bedrift i vort Dannemark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
J den 27de Sang som delig beskriver Bjovafs Hjemfærd tales mod Slutningen om Higelaks Giftermaal med Hæreths Daatter, og det er sandt, i den findes adskillige dunkle Ord, men det var dog Synd derfor, som den latinske Oversætter, at gjøre Dronningen til et blodtørstigt Uhyre, der maatte sendes hjem til sin Fader, før der kunde blive Fred i Hallen, og dette Misgreb er saameget uforsvarligere, som der i den følgende Sang og selv i Oversættelsen (S. 149) udtrykkelig staaer at Hæreths Daatter skjænkede for Bjovul og hans Mænd og elskede de giæve Svende. Dette lærde mig flux at det maatte være lidt galt fat med den haarde Beskyldning, og ved at see Texten efter, fandt jeg da at Pigebarnets hele Forbrydelse bestod i at hun af Kjærlighed til Higelak brædde det Uhyre som vogtede hendes Jomfrubur, og som Jngen af Higelaks Kjæmper turde nærme sig. Derpaa drog hun er til men fra sin Faders Huus hjem med den unge Kjæmpe og de levede i Gammen der Bjovul kom, som og det Følgende viser. Jkke destomindre her Rec. trøstig skrevet om den ogne Møe; hun viisde sig grusom og blev forhadt, men da hun drog tilbage over de gule Bølger til sin Faders Huus, blev Kongen atter elsket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Om den 22de Sang vil jeg saa godt som tie, ei fordi jo en vigtig Deel af dens Jndhold fattes i Nec., men fordi jeg ikke selv veed ret Beskeed om denne Episøde som nogle manglende Ord bidrage til at forbunkle. Kun det vil jeg sige at ikke til en Frode men som der udtrykkelig staaer (S. 152) til Frodes Søn havde Hrodganlovet sin Daatter. Næsten ligedan er det med 29de Sang, flere vigtige Dele af Jndholden har Rec. end ikke peget paa, og Adskilligt er aabenbar feil, men da jeg selv, er i Tvivl om Adskilligt vil jeg heller anmærke at det Hovedtræk, at Bjovulf blev Konge efter Higelak (og Heared Higelaks Søn) og regierede lyksalig i 50 Vintre indtil Dragen begyndte at rase, har sin gode Hjemmel i Texten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Den uforbrændelige Gely Latour foreviste en Kiste med Dyr og Misfostre. Om Aftenen viste han offentlig sin Uforbrændelighed, og tilbød for billig Betaling at give Underviisning deri. Man synes imidlertid ikke at være begierlig derefter. Som bekjendt bestaaer hans Hemmelighed i en Sammenblanding af Borax, Middelsalt og Veibredvand, eller Ædike. Midlet er meget simpelt, men torde dog vel ikke holde Prøven ud ved Jldebrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Handelen og Skibsfarten, som for nogle Aar siden blomstrede saa meget i Stæderne Husum, Frederikstad og Tønningen, ere nu ganske tilbage. Hamborg, som er i Nærheden; Oversvømmelsen af engelske Varer, gjør at man ikke kan vente noget klækkeligt. Næringsveiene i de smaae Stæder, i Særdeleshed Smaahandelen, Bryggerierne og Brændeviinsbrænderierne ere tagne meget af, hvori de paa Landet privilegerede Høkere, Bryggere og Brændeviinsbrændere fornemmelig ere Skyld. Disse levere til billig Priis slette eller maadelige Varer. Vil Kjøbstædmanden holde Priis med dem, maa han gjøre ligesaa; i Særdeleshed ere Bryggerierne i Husum og Frederikstad, som tilforn fremvirkede saa meget, i Forfald. Den nærliggende Bye Rendsborg har derimod i de sidste Aar meget hævet sig ved Handel og Kanalfart; Rendsborg er vist nu det meest velhavende Sted i begge Hertugdømmerne. Der findes meget betydelige Kjøbmænd, som jevnt hen gjøre store Omsætninger, og dog alligevel leve sparsommeligen efter gammel Skik. - Stemningen for vor Konge er almindelig Kierlighed og Hengivenhed. Man venter overalt de heldigste Følger, af Freden, og naar Hertugdommene i nogen Tid have beholdt Roe, ville de snart igjen komme sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Altona, den 31 Juli. Siden den 28 dennes indtil idag var Hovedqvarteret af de af vore Tropper som ved Paris skulle støde til Hertugen af Wellington, i det Frankske Hotel. Jægerne og Grenadererne under den i Feldten saa udmærkede Kapitain v. Rathlev, som ellers her have deres Garnison, gik herfra som Stabsvagt ved Hovedqvarteret. Den 29de mellem 4 og 6 om Morgenenen var Fortroppen forsamlet paa Helligaands marken under Hamborg, og efterat Hs. D. Prindsen af Hessen havde holdt Hærskue over dem, brød det flyvende Artillerie under Hr. Major v. Gerstenberg, to Eskadroner Husarer under Oberstl. v. Spath og Major v. Berger, en Bataillon Jægere til Fods under Oberstl. v. Lange og en Bataillon, Skarpskyttere under Oberstl. v. Laschly, det Hele under Oberste v. Waldecks Anførsel, op over Hamborg og Vilhelmsbroen, hvor vore Naboet modtoge og hilsede dem med en skjøn militairist Musik. Mange Holstenere toge først der Afskred med deres Landsmænd, som drage i den hellige Komp for Tingenes gode Orden. Troppernes skjønne Holdning og deres høie Bestemmelse opvakte almindelig Deeltagelse og de bevæbnede Hamborger Borgere rystede den mod den fælleds Fiende dragende Naboe, ligesaa trohiertigen Haanden som Holstenerne. Da Broefærgerne opholdt Marschen af Haarburg og en Deel af Tropperne havde gjort en 6 Miles Marsch, saa blev General v. Bachmanns Brigade, bestaaende af det Slesvigske, Holsteenske og Oldenborgske Regimenter, af Dronningens Jnfanterie- og Holsteenske Rytter regiment samt et Batterie Artillerie under Major v. Bille, i Gaar over her og i Omegnen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Jmorges Kl. 5 var den opstillet til Hærskue paa Helligaandsmarken og gik derpaa gjennem Hamborg over Broen, hvor næsten alle Hamborgs væbnede Borgere til Hest og til Fods vare opstillede i Parade til Ære for deres bortdragende Naboer. - Jdag indtraf her de tre Jydske og det Fyenske Jnfanterie=Regiment og et Batterie Artillerie, hørende til Oberste v. Castoniers Brigade, der efter holden Rastdag i Overmorgen fortsættes sin Marsch, paa hvilken Dag hertil ventes Prinds Ferdinands Dragoner og det ridende Artillerie som derefter følges af Lezarethet og Parken. Hele Armeen bestaar af den cimbriske Halvøes kraftfuldeste Ungdom, er nye eqviperet og har over 5000 af Landets skjønneste Heste med sig. Selv Hærføreren gjør Toget til Hest, og Tropperne ere saaledes udrustet at de kunde føre alt med sig uden at behøve at reqvirere en eneste fremmed Vogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Mærkværdigt er det, at der just akkurat for 1000 Aar siden ved en lignende Folkebevægelse, som der vi nu opleve, stod Danske Krigere leirede ved Paris. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Mariboe, den 7de August. Den 31te Juli feiredes her i Mariboe, hos Hr. Kjøbmand Peder Christensen, Deres Majestæters Kongens og Dronningens Kronnings- og Salvingsfest ved et Bal hvortil en stor Deel af Byens og Omegnens Beboere vare indbudne. For endnu mere at forhøie Festens Høitidelighed vare tvende smagfulde Transparenter med passende Jndskrivter anbragte ved Indgangen af bemeldte P. Christensens Gaard Jmod Slutningen af Maaltidet blev, under Kanonernes Torden og Jnstrumental Musik, afsjunget en Arie, og Deres Majestæters Skaaler anbragte med gjentagne glade Hurraraab. Ballet varede til den høi lyse Dag, da Selskabet, gjennemstrømt af Glæde og hengivenhed for det bedste Kongevar, skiltes ad med de varmeste og oprigtigste Ønsker og Følelser for Kongehusets og Fødelandets Fremtids Held og Lykke. - Atter er Lolland bleven hjemsøgt af en sørgelig Jldsvaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Den 4de August om Eftermiddagen bleve i Erichstrup Bye, Østofte Sogn, under Grevskabet Knubtenborg, 3de Gaarde og et Huus lagte i Aske; nemlig Gaardmændenes Peder Svings Enkes, Christen Sørensens og Morten Pedersens Gaarde og Huusmand Henrich Schottes Huus. Jlden begyndte i Peder Svings Enkes Gaard. Saare lidet blev reddet. Ved første Anskrig ilede Mariboe, Saxkjøbings, Engestofte o. fl. Sprøiter til Jldstedet, ved hvis forenede Anstrængelser den øvrige Deel af Byen blev reddet. Om den første Aarsag og Anledning til Jldens Oprindelse haves endnu ingen bestemte og paalidelige Efterretninger. Rygter maae ikke offentliggjøres. - J en Brønd i Sørup Bye, Østofte Sogn, under Grevskabet Knuhtenborg, er i disse Dage fundet en druknet Mandsperson, navnlig Huusmand Hans Pedersen. Først ved Birkedommerens Ankomst, der boer omtrent en halv Miil derfra, blev han endelig trukket opaf Brønden. Dersom Sligt hidrører fra Overtroe eller Fordomme, da er det næsten utilgiveligt i vore saakaldte oplyste Tider og det saa meget mere som alt Haab om muligen at redde et Menneskes Liv, ved hastig tililende Hjelp, derved tilintetgjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
J disse Dage er Errindlev Stubmølle i Lolland, solgt for 16,000 Rbdlr. N. V. og Riserup Mølle paa Falster for 12,000 Rbdlr. N. V. - Veiret, er og vedbliver at være meget uroligt og ugunstigt for Landmandens Marksysler. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer, i afvigte Juli Maaned følgende: 1 Tønde Hvede 22 Rd. 1 Tønde Rug 15 Rd. 1 Tønde Byg 8 Rd. 3 Mk. 1 Tønde Havre 6 Rd. 1 Tønde graae Ærter 10 Rd. 1 Tønde hvide Ærter 10 Rd. 1 Tønde Vikker 8 Rd. 1 Pund røget Flesk 4 Mk. 1 Pund fersk Flesk 56 s. 1 Pund Kjød 32 s. 1 Pund Smør 64 s. 1 Pund Ost 24 s. 1 Pund Talg 6 Mk. 1 Slagtenød 90 a 100 Rd. 1 Faar 10 Rd. 1 Sviin 50 a 60 Rd. - Alt i Rbp. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
Odense, d. 1ste August. Det af Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-12
nylig udgivne Skrivt: Fragmenter af en Dagbog, skreven paa en Reise i Danmark 1813, har ogsaa endeel interessante Efterretninger og Fyen, som Forf. besøgte i den nævnte Sommer. Han giver dette vort Land et prægtigt Vidnesbyrd, især for dets Jndbyggeres Flid og Gjæstfrihed, og gjentager i den Anledning den gamle Digter Sehesteds Ord, som for henved halvandet hundrede Aar siden sang i sin gammeldags Ærlighed saaledes om denne Provinds: "Man er, i hvor Man gjæster ind, Hos All og hver velkommen;