JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Lion, den 28 October. Til det besynderligste Slags Processer hører unægtelig følgende, som for nærværende Tid er gjort anhængig her, og efter hvis Afgiørelse man er meget nysgierrig. For meer end 30 Aar siden levede her en Herre af Anseelse og Formue med et ungt Fruentimmer af ringe Herkomst, men destørre Skiønhed. Fruentimmeret kom dertil, at hun snart maatte blive Moder, og hendes Elsker, som ikke selv kunde ægte hende, tænkte paa et Middel til at redde hendes Ære og skaffe hende et godt Partie. J denne hans Forlegenhed gjorde et andet Fruentimmer ham det Forslag, at hun vilde tage Mandsklæder paa, og formeligen ægte Pigen. Da Sagen ikke taalede Opsættelse, blev man enig om Vilkaarene, og om den Capital, Herren skulde udsætte for hendes Underholdning; Fruentimmeret trak Mandsklæder paa, tog et fremmed Mandsnavn, og førte Pigen til Alteret, hvor de ordentlig bleve viede sammen. Kort efter Brylluppet kom Pigen, der saaledes var bleven til Kone, ned med en Søn, som fik den bedste Opdragelse, lærte derpaa Handelen i Marseille, og etablerede sig fordeelagtigen der. For kort Tid siden døde hans Moder, og hans qvindelige Fader, der lige saa lykkelig som omhyggelig havde vidst at skiule sit Kiøn til det sidste, fulgte hende kort efter i Graven, men Lægerne opdagede før Begravelsen, at den formeente Mand og Fader var af Qvindekiønnet, og at altsaa 2 Koner havde ført et 30 Aars Ægteskab med hinanden. Sønnen forlanger nu, efter sine Forældres Død, at tiltræde sin Arv, og har begyndt Proces imod dem, som paastaae, han er en Bastard, og kan ikke gjøre nogen Paastand paa sine Forældres Formue; hvorover man venter Rettens Udsigende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Regensborg, den 29 October. Efter et Rygte, som dog ingen Borgen har, skal der ved et stort Tydsk Hof være opdaget en Sammenrottelse imod Fyrstens Liv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Wien, den 29 October. Nu siges, at Storhertugen af Toscana, tilligemed sin ældste Prindsesse Theresia, vist vil indtreffe her den 17de November. Til de adskillige anseelige Rigsfyrster, hvis Ankomst man for nogen Tid siden forud forkyndte, hører man nu ikke længer noget. Man siger, et vist Hof arbeider underhaanden stærkt paa at drive den Formæling tilbage, som er paa Tapetet imellem Prinds Anton af Sachsen og den Toscanske Prindsesse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Da Keiseren den 5te hujus, i Selskab med Churfyrsten, af Cöln, besaae Toldhuusbygningen, vare alle Handlende, tilstæde i Vareoplaget der, for at holde deres Boder aabne. Keiseren trinede ind til een og anden, og paa det Spørgsmaal: "Hvorledes gaaer det?" tog Kiøbmand Hackel Ordet, talede med megen Jver om den Maade man nu omgikkes de Handlende paa, da man havde standset Afsætningen for dem, og gjort Beslag paa de riigtbroderede Varer, endelig trak han en Forordning af 1776 op af Lommen, hvori disse Varer slet ikke ere forbudne. Keiseren hørde i tre Qvarteer rolig paa ham, og sagde omsider: "Man vil lade det undersøge." Vi have her et behageligt varmt Efteraarsveir, og man siger, Hoffet vil betiene sig af dette Veir til at seende et betydeligt Træk af svært Skyts til Bøhmen, til at forsyne de to nye Fæstninger Pless og Theresienstadt. Jmidlertid skal Vinteren allerede herske i sin fulde Strenghed i Bøhmen og andre Arvelandske Provindser, og Sneen paa mange Steder allerede ligge en halv Alen høi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Fra det Østerrigske, den 29 October. Det skal være bragt for Keiseren, at der af nogle Klostere i Bøhmen, som man ikke vidste at nævne, var anlagt en Capital paa 500000 Gylden i Hamborg under fremmed Navn. Dette har foranlediget den befaling, at ophæve 61 Bøhmiske Klostere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Paris, den 31 October. Søeministeren Marschallen af Castries har vel for sin vedvarende Sygdoms Skyld anholdet om sin Afskeed men Kongen har nægtet ham den Paa den undveegne la Mottes Udlevering skal underhaanden være sat en Præmie af 50000 Livrer. Men der siges, at han ikke saa snart har erfaret dette, førend han har skyndt sig bort fra London, og er flygtet til Dublin. Af det i de Engelske Tidender udbredte Rygte, at Hoffet her var sindet at aftræde Øen Corsica til en vis Magt, veed man her intet. Det er bekiendt, at dette Rygte allerede ofte har været udbredt, men ogsaa altid har været falsk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Haag, den 1 November. Den sidstmeldte Supplik fra Borgerskabet her til Staterne af Holland: At disse vilde bede Arvestadtholderen at tilbringe Vinteren her, finder god Fremgang, og i sær skal to Tydskere, som boe her, tage sig meget af den Man siger endog, denne Supplik foreslaaer at give Arve stadtholderen det ham fratagne Commando over vor Garnison igien. Der siges og Magistraten har forbudet at underskrive denne Supplik meer, og har allerede ladet kalde 3 af dem, der have underskrevet, for sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
London, den 1 November. Om Oprøret i Aberdeen i Skotland veed man nu, at Oprørerne for største Deelen have bestaaet af Lærredrenge og Tienestepiger. De have giort stor Allarm, slaget Raadhusets Vinduer ind; men ikke noget Menneske er kommet til Skade derved. Det er ogsaa sandt, at Militairet ikke har kunne udrette noget imod dem, thi 15 Soldater, som vare der i alt, kunde ikke vel marschere op imod nogle 1000 sammenløbne Mennesker, som vare bevæbnede med Steene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Hoftidenden selv fra i Løverdags kalder den Skade, der er anrettet paa Jamaica ved Orkanen den 27 Aug. umaalelig, men melder tillige, at Den har været opfyldt med Levnetsmidler, som bleve solgte for godt Kiøb, hvorfor Gouverneuren, for at forhindre deres Udførsel, har lagt 6 Ugers Beslag paa alle Øens Skibe. Den 4de Sept. bragte en Spansk Advisbaad Efterretning til Jamaica, at Orkanen ogsaa havde gjort stor Skade i Havnen ved Havannah, da 4 store Skibe, og deriblant et riigtbeladet Limaskib, der vare gangne til Grunde, at Husene ved Søen stode alle uden Tag, en heel Række Magaziner vare kastede omkuld, og mange Mennesker deels ihielslagne, deels qvæstede. Ved Jamaica forulykkede iblant andre et Skib med 200 Slaver, hvoraf ikkun 80 bleve reddede. Faa Dage for Orkanen paa Jamaica, saae man Overfladen af Vandet ved Kysterne der skiult med en ubeskrivelig Mængde af alle Slags Fisk, en Omstændighed, som Øens ældste Beboere ikke erindre sig at have oplevet. Calutta Tidenden melder: Tippo Saib, Hyder Aly's Søn, har af een af sine Bisloppersker faaet Gift i en Kop Kaffe, men Dosis har ikke været stærk nok, og TippoSaib har endnu i rette Tid faaet Modgift af en Persiansk Læge, hvorved hans Liv er blevet reddet. Medens Tippo Saib herover maatte holde Sengen, afsagde hans Statsraad Dommen over denne Giftblanderske, som blev stegt langsom ved en sagte Jld. Executionen varede 2 Timer, førend den Ulykkelige gav Aanden op Leipzig, den 2 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Kongen af Polen skal, efter Sigende, være sindet, formeligen at tiltræde det Tydske Fyrsteforbund. Det hedder og, han havde i Sinde at lade indlemme sit Kongerige det Tydske Rige, men at adskillige Store vare misfornøiede derover. Sikkrere end ovenstaaende Rygter er den allerede meldte og nu igientagne Efterretning, at der mærkes en stærk Gæring iblant de Polske Magnater, og at mange allerede have forladt Warschau.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Berlin, den 5 Nov. Gode Christne og Borgere i den Preussiske Stat, og fornemmelig i denne Hovedstad, have taget hiertelig Deel i den hundrede Aars Jubelfest, som den Fransk-Reformeerte Menighed her helligholdt den 29de October for deres Colonies Stiftelse her i Landet. Neppe havde Ludvig den 14de i October 1685 udstedt det haarde Edict, hvorved Edictet til Nantes blev ophævet, førend Churfyrste Frederich Wilhelm ved sit menneskekiærlige Edict af 29de October samme Aar aabnede sine Lande for de flygtende reformeerte Franskmænd, og tilbød dem al den Friehed, de kunde ønske sig. Han vandt derved mange 1000 gode Mennesker, som paa mange Maader vare nyttige for hans Land. Disse to Edicter vil i det menneskelige Kiøns Historie uafladeligen blive hinanden modsatte som Mørke og Lys, som Grumhed og Menneskekiærlighed. Vel ere de reformeerte Franskmænd i de Preussiske Stater langt ringere i Tallet nu end tilforn, da mange af dem ere blevne saa meget til Tydske, at ikkun deres Navne endnu vidne om deres Oprindelse, som er bleven dem selv ubekiendt, og at der i hele Landsbyemenigheder maa af de Franske Præster prædikes og catechiseres i det Tydske Sprog; men med alt dette udgiøre dog de reformeerte Franskmænd endnu en ganske betydelig Mængde, som i Aaret 1756 allene i de Churmarkske Stæder beløb sig til 8687, men i Aaret 1778 ikkun til 7164 Hoveder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Ovenmeldte Fest blev helligholdt ved en egen Gudstieneste i deres Kirke, hvilken Hs. Majestæt Dronningen, Hs. kongel. Høihed Prindsen af Preussen, tilligemed samtlige Prindser og Prindsesser af det kongelige Huus, saavelsom og Deres Høifyrstel. Durchl. Hertugerne Ferdinand og Friderich af Brunsvig, behagede at bivaane. Den begyndtes med at afsynge et Cantat, hvorpaa den Franske Præst Erman holdt en til Leiligheden meget passende Tale over Kiærlighed til Fædrenelandet; og endtes med Te Deum. Foruden de meget anseelige Almisser, som paa denne høitidelige Dag bleve indsamlede i de Franske Kirker, havde disses Menigheder ogsaa kort før Jubelfesten skienket 900 Daler til de Fattige af de Tydskereformeerte J Cotbus, Bran- og Lutherske Menigheder her. denborg, Cleve, og i andre Stæder, hvor der er Menigheder af Colonien, er Jubelfesten ligeledes bleven helligholdet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Cassel, den 6 November. J Fredags, den 4de hujus, om Aftenen Kl. 6, er vor nye naadigste Fyrste, Hr. Landgræve Vilhelm den 9de, i bedste Velgaaende indtruffet fra Hanau paa Slottet Weissenstein.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Kiøbenhavn, den 14 November. Under Dato 11te November er udgaaet en kongel. Platat, angaaende fremmed Rugs Jndførsel til Danmark mod modereret Told til Julii Maaneds Udgang 1786.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
J Tallotteriets 310de Trækning i Wandsbeck, den 10de November, udkom følgende Numere: J den 456de Trækning her i Staden udkom i Dag
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 11te November: Hr. Nicolai Fincke Smith, Kiøbmand, og Frøken Eleonore Mariane von Frigast. Skibs-Capitain, Hr. Johan Ulrichsen, og Jfr. Karen Birchstrøm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Døde: Kiøbenhavn. Den 9de November: Hr. Truel Berntzen, Capitain-Lieutenant i Søe-Etaten, nogle og 70 Aar. Altona. Den 4de November: Etatsraad, Hr. Christian Ludvig Racheel, forrige Land=Canzler, 68 Aar. Horsens. Den 27de October: Sognepræst, Hr. Niels Frimodt, 68 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
Udi afvigte Uge fra den 5te Nov., til den 12te dito, ere i denne kongel. Residencestad copulerede 28 Par. Fødte Drenge 27. Piger 33. Tilsammen fødte 60. Døde Mænd 7. Qvinder 19. Drenge 29. Piger 22, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Barselseng 4 Brystsyge 4. Engelsk Syge 1. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 2. Hidsig Feber 1. Jhielslagen 1. Jnflammation 1. Kopper 28. Slag 14. Tænder 1. Tærende Syge 9. Uangivne Svagheder 6. Tilsammen døde 77. Altsaa 17 flere døde end fødte. oct. Martin Luthers liden Katechismus i en nye Udgave, af Hr. Doct. og Stifts-Provst Schønheider, med Læseøvelser til Hovedstykkernes Forklaring og Sentenzer, af den hellige Skrift, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 6 Sk. uindbunden, og indbunden 10 a 14 Sk., efter Bindets Beskaffenhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-14
AVERTISSEMENT. Jnsdagen den 16de November førstkommende, om H. B. - Formiddagen Kl. 9 Slet, og følgende Dage, skal endeel Kramvahre, bestaaende af grøn Thee, Compai og Congo=Theer, Porcellainer, fine Sukkerduner, fine bengaiske Tørklæder, med pyntede Border, ostindiske, engelske og danske Sirtser, Callevapper, Tamisser, Damaster, Tougverker, forsølvede Stager, Plader, Skeer, Præsenteertallerkener, Frakketøi, Ginganger, Sirtser, Sengetepper, franske Lerreder, hollandske og hiemmegjorte Bolstere, Saya, Baand, Bendler, Asia, og Jssenkramvare, Nettelduger, Jllystringer, Blomster, Tusk, Nanqviner, Pano=Comprido, Sye silke, engelsk Steentøi, Stromper, Cancel, Bruneller, hvide Bønner og Arrach, med mere. Jtem endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang og Bliktøi, Meubler af Mahoni, Commoder, Speile, Dragkister, Chatoller og Sengesteder, med adskillige andre Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, Skilderier, Kobberstykker og Bøger. Saaog en Chaise, Stueuhre, Canariefugle, Seletøier, Portorico Tobak, hvis Cancel, Hør og Blaar, med videre, ved offentlig Auction i Hr. Hans Hornbech Gaard No. 18 i Vimmelskaftet til de Høystbydende bortsælges, imod contant Betaling ved Tilslaget, eller naar paafordres, til fornævnte Hr. Hornbech, hos hvem de trykte Catalogi ere at bekomme. Samt et Tillæg paa endeel Kramvahre og Meubler, hvor imellem er en Topseng med grøn Damastes Omhæng.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Kiøbenhavns No. Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Mandag. Dau ad af Tidende. ChaFredagen, den 18 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Philladelphia, den 28 Sept. Saa længe man kan huske, veed man ikke, at saa mange Jndiske Nationer ere traadte sammen i et Forbund, som nu, da en saadan Jndiansk Alliance er sluttet imod de 13 Stater af Nordamerika. Fra alle Stammerne af de Vilde, som boe ved Floderne Ohio og Missisippi, fra de Creeks, Mosges og de øvrige Nationer, der leve paa Grendserne af Georgien og Florida, ere nyelig indtrufne Deputerede ved en stor Forsamlings-Jld, og have, siddende ved Baalet, holdet en lang Conference. Man har all Aarsag til at troe, at de strax i Begyndelsen af næste Foraar ville begynde Fiendligheder imod Kongressen. Joseph, MohawkKongen, er den fornemste Ophavsmand til denne Confoederation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Lissabon, den 14 October. Den Spanske Underhandler, Græve Expilly, som igien er ankommen til Algier, for at bringe Freden fuldt i Stand imellem den Catholske Konge og Deyen, er ogsaa bleven betroet til at udvirke en Vaabenstilstand imellem Portugal og Algier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Rom, den 26 October. Ved den Neapolitanske Generals Actons Jndflydelse i Statsforvaltningen skal det have været ganske nær ved, at Havnen ved Brundist var bleven overladt til en stor Magt som et frit Tilflugtsted for dens Flaader. Men der er endnu i rette Tid bleven gjort Hs. Sicilianske Majestæt Forestillinger derom ved Ambassadeurerne fra Frankrig og Spanien, hvilke to Hoffer gjerne vilde forhindre dette Project, og til den Ende skal have givet Kongen af Neapolis at forstaae, at de begge ønskede, Hs. Sicilianske Majestæt vilde afskedige bemeldte General Acton af si Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Fra Donau den 29 October. En tydsk Lærd, som nyelig er kommen tilbage til Wien, fra en Reise, han har gjort over Triest til Venedig, og som har havt den Ære at tale med Keiseren derom, skal have sagt Monarken sin Mening om begge Stæder ganske kort paa følgende smigrende Maade: "Triest er glindsende Barndom, men Venedig smudsig Alderdom."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
En nye Krig synes for det første endnu ikke at være saa uundgaaelig, som mange Raisonneurer, der maaskee ønske den, ville paastaae. J det mindste finder man endnu slet intet truende i Hoffernes Erklæringer. De som dømme mere overlagt, haabe, at en Romersk Konges Udvælgelse, en nye Churværdigheds Oprettelse, og selv Mageskiftet med Bayern, om der ellers nogen Tid med Hertugen af Zweybrückens Samtykke skulde vorde talet derom, kunde bringes i Stand uden Blodsudgydelse. Med alt dette, er dog den Crisis, Europa for nærværende Tid befinder sig i, meget stor.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Florenz, den 29 October. En Venetiansk Galeotte, som er ankommen fra Tunis til Livorno, skal have medbragt Efterretning, at Venetianerne havde vover en Landgang, og erobret Forterne ved gsaa lene. Goletta, ikke langt fra Tunis, hvorpaa de havde gjort Anstalter til en Expedition imod Bardo, ligeledes ikke langt fra Tunis. Hvor vidt dette er grundet, vil Tiden lære. Vist er det, at Deyen og Ridder Emo ikke have kunnet blive enige om et Forliig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
J Natten fra den 24de til 25de hujus har her og i Livorno raset et skrækkeligt Uveir, hvorved Regnen under de forfærdeligste Tordenslag strømmede som en Flod ned fra Himmelen. Jblant flere Lynstraaler, som tændte an, har een smeltet 6 Jerngaffeler sammen i eet Stykke, og det saaledes, at deres Form slet ikke meer er kjendelig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Lemberg, den 30 October. Den 15de hujus, om Natten, raste her en skrækkelig Orkan, og der regnede ved Midnat virkelig Svovel, der lugtede næsten som den man tænder an Wien, den 2 November.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Til de meget overilede Rygter, som udbreves her, hører ogsaa, at Keiserens Søster, Erkehertuginde Elisabeth, som residerer i Inspruck, en Prindsesse paa 42 Aar, skulde være bestemt til Gemalinde for Kongen af Sardinien. J Henseende til Advocaterne vil med det første komme et Patent for Lyset, hvorefter de skulle godtgiøre Parterne al den Skade, der vederfares dem ved en oversovet Termin, og desforuden endnu tage andre bebyrdende Puncter paa sig. Ligeledes er ogsaa et skarpt Patent under Pressen imod de for Landet saa skadelige Aagerkarle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Leipzig, den 5 November. Man taler om en Samtale, som Churfyrsten af Cöln, paa sin Tilbagereise fra Wien til Bonn, paa et vist dertil bestemt Sted, vil holde med Hertugen af Zweybrücken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Haag, den 5 November. Om de nye Vanskeligheder, som opholde Prælimi nariernes Ratificering, veed man endnu ikke det rette. Jmidlertid maae disse Vanskeligheder være temmelig vigtige, eftersom de have gjort Coureervexelen munter paa nye. Dersom de, som man troer, angaae Farten paa Schelde, saa maa det vist nok smerte os, naar vi see, at alle vore Opofrelser ikke kan erstatte denne Flods Tillukkelse, og at de bevilgede Millioner ikke have kunne udrette, at man har villet opgive Projectet om Scheldens Aabning. Antwerperne smigre sig offentlig med at denne Flod snart skal vorde aabnet, og vil endogsaa allerede vide Betingelserne desangaaende. Jhvorom alting er, saa er det vist, at man ikke har erklæret sig tydeligen og fuldstændigen nok herover i Præliminarierne, og at der uomgængeligen udfordres nye Forklaringer herover. Hermed ere Underhandlerne i Paris for nærværende Tid beskiæftigede, og Resultatet deraf vil, som sædvanligen, blive meer til Skade end til Fordeel for Republiken, paa hvis Eftergivenhed Keiseren synes at giøre sikker Regning. – J øvrigt bekræftes den Efterretning, at den keiserl. Ambassadeur i Paris har erklæret: At Keiseren synes, det ikke er meget nødvendigt, at Præliminarierne ratificeres og udvexles, men at Hs. Majestæt forlanger, at der for alle Ting skal arbeides paa at bringe Definitivfreden i Stand. Ambassadeuren skal herhos ogsaa have erklæret, at Keiseren antager Præliminarierne fuldkommen saaledes, som de ere blevne underskrevne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Efter en Pause af nogle Uger, have Staterne af Holland igien været forsamlede første Gang i Gaar, og have strax beraadslaget over det Svar, der skal gives Kongen af Preussen paa hans Skrivelse. Da alle de Deputerede have havt tilstrækkelige Jnstructioner, saa er dette Svar virkelig blevet besluttet, og bragt til Generalstaternes Forsamling, for at erfare de øvrige Provindsers Mening derom. Der forsikkres ellers bestandigen, at man i dette Svar frabeder sig i høflige Udtryk den af Monarken tilbudne Mægling. Jmidlertid lader meer end een Aarsag haabe, at Hs. Durchl. Arvestadtholderen snart vil komme her tilbage igien, og strax derefter faae Commandoet over vor Garnison igien, hvilket unægtelig tilkommer ham som Stadtholder i Provindsen Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Efter Privatbreve fra Tydskland, skal den forrige Feld marschal hos vor Republik, Hs. Durchl. Hr. Hertug Ludvig af Brunsvig, have i Sinde at tilbringe sin øvrige Levetid i Rolighed. Nogle sige, at det Hertugel. Slot i Meinungen, men andre, med større Rimelighed, at Slottet i Eisenach sættes i Beredskab til Hs. Durchlauchtigheds tilkommende Opholdsted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Det Rygte, en Hollandsk Tidende har udspredt, at Churhannover igien skulde have fratraadt den Tydske Confoederation, fortiener ikke at troes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Frankfurt ved Mayn, den 8 Nov. Efter et offentligt Blad, skal Churfyrsten af Cöln, som Biskop af Münster, have i Sinde at giøre mange haarde Tiltaler imod Preussen, for Jndgreeb i de Westphalske Lande, og torde maaskee lade et Skrift og en Afhandling herover komme for Lyset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
London, den 8 November. Det største Lotterie, som endnu er indrettet, fra den Tid den menneskelige Skarpsindighed opfandt dette Slags Lykkespil, bliver det, hvorved man i Storbritannien vil giøre de af Kronens Jorder, som endnu ligge udyrkede, til Penge. De dueligste Hoveder have ikke kunnet ud sinde noget bedre Middel for at skaffe Dyrkere til de øde Jorder, som ligge adspredte i Kongeriget. Planen til dette overordentlige Lotterie er endnu ikke moden nok for at kunne giøres bekiendt; men der bliver ganske sikkert ingen Nitter i det, og den ringeste Gevinst vil i det mindste komme til at udgiøre 20 Agre øde Land.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Udvandringerne til Amerika vare endnu bestandig ved, omendskiønt ikke saa stærkt som før. J forrige Uge gik 16 theologiske Candidater ombord paa et Skib, der var bestemt til Amerika, for at etablere sig der. Det var alle duelige unge Mænd, som biskoppen af London selv havde recommenderet, men for hvilke der ikke vare Embeder ledige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Fra det Brandenborgske, den 12 Nov. Hu Det Keiserl. Statsskrift angaaende den Tydske Fyrste forening vil med det første vorde besvaret af det Preusiske Hof. Hertugen af Zweybrücken har formeligen tiltraadt denne Forening, og har truffet saadanne Foranstaltninger med sin Familie, som passe sig for hans sande Jnteresse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Paa en Reise, som denne Herre vilde giøre til Wien, kan der følgelig slet ikke være tænkt. Ogsaa Churfyrsten af Sachsen har saa lidet i Sinde at forandre sit Statsystem, at han meget meer har ladet give Kongen de kraftigste Forsikkringer om sin Beslutning, at blive sine indgangne Forbindtligheder troe. For Resten tales der i Berlin slet ikke om Krig og Fred. Vi have den Tillid (skriver man derfra) til Monarkens Viisdom, at han vel skal bevare Roligheden for os, og vi forlade os paa hans Arm, at vi ikke behøve at frygte for Krigen."
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Kiøbenhavn, den 18 November. J Onsdags er Hs. Høifyrstel. Durchl. Arveprindsen af Holsteen Augustenborg lykkeligen retourneret paa Christiansborg fra Sin i October til Augustenborg gjorte Reise Den 21de October er Capellan, Hr. Torsten Hoel Schierenbech, confirmeret at være Capellan pro Persona til Dom-Kirken i Bergen. Studiosus, Christian Ditlef Ammentorp, ligesaa at være Sognepræst til Dalum og Sanderum Menigheder i Fyen. Catechet, Johannes Bruun, beskikket at være residerende Capellan til Fredensborg Slot, samt Asminderød og Grønholt Sogner i Sielland. Den 28de October, Capellan, Hr. Jens Heidemarch Kaldsbrev at være Sognepræst til Bøe Præstegield i Aggershuus Stift. Niels Petersen beskikket at være Hof-Bedemand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Den 2den November er Joachim Johansen Møller udnævnt til virkelig Consul over Provindsen Bretagne i Frankerig. Den 4de November er Studiosus, Johan Titken, confirmeret at være Capellan pro Persona til St. Peders Kirke i Slagelse. Capellan, Hr. Biørn Christian Lund, Kaldsbrev at være Sognepræst til Hellested Menighed i Sielland. Studiosus, Peder Christian Lund, ligesaa at være residerende Capellan i Storeheddinge og Sognepræst til Høyerup Menighed i Sielland. Ole Severin Bøgild forundt Bevilgning at være Apotheqver i Aarhuus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1785-11-18
Under Dato 11te November er udgaaet en kongel. Forordning, angaaende de Recruter, som i Hertugdømmene herefter skal leveres til Armeen.