JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-03-30
For et herskab eller anden fornemme samilie kand bekommes til kiøbs en suffisant grundmuuret og asseureret gaard, beliggende paa et beqvemt sted her i Kiøbenhavn, og bestaaer til gaden af grundmurede fag, 2 etager, med rommelige kieldere, og qvis over med værelser udi. Side huus paa 7 faa 2 etager høy med qvist over 3 Fag. Og baghuus paa 6 fag, 2 etager og qvist. Udi første etage i for= og sidehuuset ere 3 stuer, 1 kammer, skienk, kjøkken, fadebord &c. 2 Etage, en stor sahl, 2 mindre ved begge ender, atter 4 andre logementer og 1 alcone, samt 2 portkammere, 3 Etage, 5 skikkelige logementer. Alle værelserne gibset, og deels med platfonds ziiret, item paulet, og betrokne, Springvand i gaarden, og porte til 2 gader, venderom, behørig vognremisser og staldrom, domestiqve kammere, comode kjøkken, og vasker kielden med indmuuret kiedel. En gevelftet iiskielder i jorden, 2 Jtalien ske trapper og ellers andre beqvemmeligheder. Liebhaberne behage at anmelde sig her i Trykkeriet, hvor anviisning gives at accordere om kiøbe conditionerne. Foruden at det i aaret 17752 udi de danske aviiser er bleven bekient gjort, om Sr. Erenz hvid som forhen beboede Schibstedgaard i Thyeland, hand sal. kone Maren Mortensdatter Funders dødelig afgang, og at skifte behandlingen med hvad deraf henhører efter hende var foretagen paa bemeldte Schibstedgaard, og der for rættet hvad skee kunde, saa længe Sr. Hviid beboede gaarden, men da samme gaard med godset ved offentlig auction er bleven bortsolgt, og kiøberen selv beboer den, er Seign, hviid derover reyst til Fyhn, siden han ingen boepæl havde i Thyeland, hvorfore skiftesamlingerne ey kunde være paa meer bemeldte Schibsted gaard, men derfra maatte forfløttes, saa lader skifteforvalteren Cammer-Herre og Amtmand Werner Rosenerantz, herved 3 postdage efter hinanden paa nye i aviserne bekientgiøre, at hvad videre ved skiftet bliver at fremme og behandle, vorder foretagen i Brændgaard i Udbye Sogn Westervig at førstkommende 16 Mai 1753, og da om mueligt til endebragt. Enkemanden Sr. Hviid og øvrig arvinger, saavelsom andre derved kand have noget at observere og lagttage, vilde behage samme tid at lade sig indfinde, da de kand vente sig hvis lov og rett er gemæs. Krabesholm den 16 Februgr. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Herved bekiendtgiøres, at udi Etatz-Raad Holmsteds gaard ved Holmens Canal kand bekommes af de paa det Christianshavnske linned fabriqve forfærdigede vahre følgende sorter udi heele Stykker, nemlig: ordinaire blaaestribede dynevaar 1 og enfierdendeel alen brede og 24 a 25 al. lange, dito middelestine, og enfierdendeel aler brede 24 al. lange, dito fiine 1 og enfierdeendeel al. brede og 24 alenlange, dito fiine 2 og trefierdendeel al. brede 9 og en halv al, lange, dito fiine 3 al. brede og 10 al lange, dito med røde og blaa silke striber 1 og en halv al. brede, naar, og i længde ligesom de bestille Alle sorter egte blaae og hvide stribede tærnede og flammede lærre der, breede, og enfierdendeel al og 48 al. lange. Couleurede ordinaire saa og fiine stribede saa kaldede franske lærreder, 1 og ensterdendeel al brede og 30 al. lange. Couleurede dreyler og indsprengte doublerede lærreder, 1 og enfierdendeel al. brede og 24 al lange Saa kaldede Arabiske lærreder hvide saa vel med ægte røde som med blaae striber, 7 og enfierdendeel al. brede og 24 al lange Tørklæder baade ordinaire og fline, saa vel med blaae som med røde bomulds striber og ruder. Blegede dreyler til bord duge og servietter, 1 treottendeel al. brede og 36 al. lange. Halv blegede lærreder, nemlig 7 fierdendeel brede, flamske lærreder kaldede, 48 aler lange. 1 og ensextendeel alens brede, Osnabrucker kaldede, 48 al. lange. 1 og treottendeel alens brede, Stry kaldede, 48 al lange. Priserne ere paa alle sorter fastsatte saa ringe som mueligt er. Til næstforestaaende 11 Jun, bliver af det Harboeske Enke-FrueClosters midler 3000 Rdlr. at udsætte paa rente imod antageligt pant, hvorom vedkommende ville addressere sig til Etats-Raad Munk
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Det bekiendtgiøres 3de postdage udi de danske aviser, at skiftet efter forrige fuldmægtig ved Wolberg, afg. Peder Qvistgaard, bliver førstkommende 16 April foretaget, og om mueligt er sluttet, i Synder=Qvistgaard beliggende i Lundens amt, Hierum herred, Weyrum sogn, til hvilken tid og sted bemeldte sal karl Credi- og debitorer indkaldes at møde eller møde lade, da enhver skal vederfares hvad ret er.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Paa Studiigaarden paa Nørregade lige over for Tydsk Kirke, bliver ved offentlig auction den 10 April førstkommende klok. 9 om formiddagen bortsolgt endeel snedkermaterialier, samt billeder af pap og træ, trille, lærret og multum med videre, som ved Communitetets ærerport har været i brug.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Onsdagen d. 25 April førstkommende, bliver paa Fousinge gaard ved Randers foretaget offentlig auction paa det der værende stutterie, bestaaende af 12 hopper, de 9 med føll, 11 hingster 2, 3, 4 og Saar, 5 haars plage 2, 3 og 4 aar, samt 8 følle eet aar gl., allesammen vel voxen af smuk og reen skabning. De følgende dage, d. 26, 27 og 28 dito bliver ligeledes holdet offentlig auction paa den øvrige besætning ved bemeldte Fousinge, som bestaaer af 200 gode hollænderiekiør, 5 tyre, 30 qvier, som nu staaer med deres første kalv, 17 Stk. 3 aars stude, 40 kalve, 100 faar og beeder, samt 50 Stk. sviin, endnu meerie og brygger=reedskab, sengerklæder og sengestæder, med videre, liebhaberne behager at indfinde sig om formiddagen kl. 9, da auctionen begynder.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Endeel gods og løsøre, bestaaende af guld og Sølvmyndter, guld og sølv, tin, kaaber messing, jernfang og bliktøy, speyle, porcelain, glas og steentøy, træevahre, skilderier, gangklæder, jernfang og sengeklæder, vogne og hestetøy samt adskilligt med videre, afg. Ctats=Raad Eggers stervboe tilhørende, skal Mandagen den 2 April førstkommende ved offentlig auction bortselges i stervboets iboende gaard bag børsen, Salt-Compagniet kaldet. Betalingen skeer enten strax eller naar paaæskes til Peder Holders logerende i store Grønnegade hos Skipper Lars Pedersen hvor catalogi imidlertid er at bekomme saavelsom og paa auctionsstædet.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Tirsdagen den 3 April om formiddagen kl. 8 slet, skal endeel gode og Løsøre, bestaaende af guld, sølv, tin, kaaber, messing, m jernfang, bliktøy, porcelain, steentøy og glas, trævahre, linnet gang= og sengeklæder, samt nogle creature, med videre, ved offentlig auction til de høystbydende bortselges udi afg. Madame Lassen, gaard, beliggende uden for Stadens Vester=Port, skraas over for Acciseboeden, alt imod contant betaling, enten strax ved Vahre, nes annammelse, eller og saa snart paafodres. Og meldes, at Cotalogi er at bekomme udi stervboets gaard og hos brygger Sr. Jen Andersen Hostrup udi Broeleggerstrædet.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Præses og Directeurer for det Kongelige Octroyerede Dansk Westindiske og Guineiske Compagnie lader hermed bekiendtgiøre af Fredagen den 6 April førstkommende om Formiddagen imellem og 10 slet er berammet Licitation udi Compagniets huus paa Christianshavn at foretages, over af skillige Materialier og vahre, som Compagniet til dets indeværende aar udreedende Skibe er behøvede, saasom Muursteen, Svensk Jern, Canon Krud, Rigask Han Seildug i sorter, Fyrre bielker og Sparrer, Ege Planker og Fire Brædder med meere Tømmer Vahre, Tjære Beeg, Stre Kull, Spiger og Søm, Pak=Kister Cardus=Papiir, Farver Sorter, Tran, Lin=Olie, Spansk og Lyneborger Salt, Fre ske Viine, Brende Viin og Edike, Flensborger Korn BrendeviisCajyts= og Skibs- samt blødt Brød, Rug meel, hvide Erte Fynsk Evret smør, Flesk, Byg=Gryn samt Specerier og andre U te Kram vahre, med videre; Thi vilde de som deraf behager at g re leverantze til bemeldte tild og stæd sig indfinde, da dennem saa qvantiteten som Conditionerne, hvilke og forinden paa Companiets Contoir kand erfares, nermere skal blive bekiendtgjordt og mindstbydende Leverantzen tilslagen.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Copenhagener, Dentsche, VeBenungen. Nærmeere, Anno 1753. No. 26. at Næring.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Freytags, den 30 Merz.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Venedig, vom 6 Marz. Der Spanische Hof führt noch immer fort, starke Wechsel nach Jtalien zu ubermachen, und man rechnet, das die Schatzmeister des besagten Hofes jetto wirklich uber 6 Millionen Piasters in Handen haben, niemand aber weis, ob diese Gelder zum Umlauf in dem Commercio, oder zu andern Absichten, bestimmt sind. Von dem Besuche, den die Gemahlin des Franzosischen Gesandten bey der Gemahlin des Grossveziers abgestattet, und wovon neulich Meldung, geschehen, sind noch ein und andere Umstande anzuführen nothig. Es ist dieses das erste und einige Exempel, das Europaische Damen mit den Turkischen einigen Umgang gehabt. Jn dem Gefolge der Gemahlin des Gesandten haben sich 12 Damen befunden, die der Turkischen, und Franzosischen Sprache machtig gewesen Der Grossvezier har ihr drey von seinen Karofsen entgegen geschickt, und an der Thure seines Palastes haben sie 34 kostbar gekleidete Sclaven empfangen, und sie nedst ihrem Gefolge in einen grosen Saal geführet. Sobald als die Gemahlin des Grossveziers ihre Ankunst erfaren, har ste sich in Begleitung von 12 Frauenzimmern nach dem Saal begeben. Sie ist von Juvelen und Perlen gleichsam bedeckt gewesen. Nach den ersten gewechselten, Complimenten, welche die Dolmetscherinen erkläret haben, har die Gemahlin des Gesandten an die Grossvezierin 2 kleine Kisten zum Geschenke uberveicht, Jn der ersten har sich ein Aufsatz auf den Nachttisch von verguldetem Siber befunden, worunter eine goldne Uhr und eine goldne mit Brillanten beseste Dose gewesen. Jn der anderne haben 6 Stücke von dem allerschønsten zu Lion fabricitten Drap d'Or und Drap d'Argent gelegen. Die Grossvezierin har dagegen an die Gemahlin des Gesandten 4 Stück Jndianische und Persische Zeuge zum Geschenk uberreichen lassen. Hierauf har man eine kostbare Mahlzeit zuberettet, wobey man sich aber keiner Messer noch Gabeln, sondern nur lackirter rohrner Loffel bedienet. Die Grossvezierin und die Gemahlin des Gesandten haben an einer Tasel allen gespeist, zur Seiten haben 2 Dolmetscheringen gestanden, um die Unterrebung, die währender Mahlzet vorgefallen, zu erklären. Nach geendigter Taffel har sich die Grossvezierin nach gemachtem Compliment wegbegeben, und der Gemahlin des Gesandten die Erlaubnis ertheilet, alle ihre Zimmer zu besehen. Sie ist endlich auf eben die Art, wie man sie empfangen, zurück bis an das Meer geführet worden Von Rom vernimmt man, das der Kardinal Doria den Himmel Zeit seines Lebens um følgende 3 Stücke angefleet, dan er 1) bey gutem Ver stande sterben, 2) niemals sein Gehør und Gesicht, verlieren, und 3) nicht lange mit dem Tode ringe moge. Seine Wünsche sind ihm auch gewähret worden. Er hat seinen Verstand bis ans Ende behalten, sich niemals einer Brille bedienet, und seinen Geist ohne langen Todes kampf angegeben.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Paris, vom 16 Marz. Folgendes Schreiben kan in Betreffing des gegenwartigen Steins des Anstosses zwischen dem Hofe und dem Parlement zur Erlanterung dienen: M. H. Sie sehen aus unsern offentlichen Blattern, das sich der Kønig nunmehr in aller Form er klaret habe. Das Parlement hatte sich, wie sie wissen, uber die Jrregularitat beklaget, womit man die Befehle Sr. Majest. an dasselbe gelangen lies. Es molte niemanden zwischen seinem Souverain und sich, kein Tribunalzwischen dem Throne und dem Hofe der Pairs erkennen. Es berief sich hierbey auf die Gesette und auf seinePrivilegia, undes hatte Ursache dazu. Allein diese Formalitats-Schanze, hinter der es sich verstekt hielt, ist ihm anf einmal unnutze geworden. Der Staats-Rath har still geschwiegen, und der König hat ohne Dolmetscher geredet, und in seinem offenen Briese seine WillensMeynung følgendergestalt eroffnet: udewig, von Gottes Guaden Kønig inFrankreich und Navarra &c. Aus guten undwichtigen Betrachtungen, befehlen Wir und geben Euch durch gegenwartiges mit Unserer Hand gezeichnetes expresse auf, das unter Strase des Ungehorsams Jhrench alles Versahrens und Proceduren, in der Materie die Verweigerung der Sacramenten betreffend, enthaltet, bis wir daruber anders ordoniret haben. Befehlen Ench, das gegenwartiges registriret, und der Jnhalt desselben in Achtigenommen und bebachtet werde, ohne das, ans was Ursachees seyn komne, dawider gehandelt werde, denne das ist Unser Wille, Gegeben zu Versailles, den 22 Febr. 1753. Unserer Regierung im 38 Jahre. war gezeichnet) Louis. (und weiter unten:) de Voyer de Argenson. Hieruber ist das Parlement nicht wenig betroffen. Wenn es den Kongl. offenen Brief nicht registriret, so werden es die Lettres de Jussion dazu nothigen; und wenn dieses Mittel nicht zureichend seyn will, so konten die Lettres de Cachet darauf følgen. Also urtheilen diesenigen, welche der Parthey der Geistlichket zu gethan sind; andere aber sind der Meynung, das Parlement werde diesem Streiche noch auszuweichen wissen. Dennes har bisher noch das Recht und die Contumes für sich. Es kan, sagen sie, nach vielen Exempeln uber offene Briefe Vorstellungen thun, und Falle anführen, wo solches geschehen ist. Hieruber, fahren sie weiter fort, und menn das Parlement fest halt, wird der Hof unfehlbar ein gelinderes Mittelergreifen, um die Sache endlich zu einer volligen Beruhigung zu bringen; welches von jedermann auch gewunschet wird.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
London, vom 13 Marz. Mit dem Kayser von Marocco wären wir bald in ein nenes Missverstandnis gerathen, allein der Königl. Consul zu Tetuan har noch ein Mittel gefunden, wodurch die widrigen Absichten hintertrieben worden. Die Vollzieher des Testaments des verstorbenen Ritters, Hans Slogne, haben den 4ten im Unterhause eine Bitt schrift ubergeben, worin sie anhalten, die Veranstaltung einzurichten, die mit der schönen Sammlung von Curiositaten, foderselde hinter lassen, svil vorgenommen werden. Se. Maje stat, der Kønig, haben nicht für gut befunden, dieses Kabinett an sich zu kausen, undmanzweifelt auch, das die Kongliche Gesellschaft der Wissensehaften dasselbe erhandeln werde, solglich durste diese kostbare Sammlung wol burch eine offentliche Auction zerstreuet, over auch einer auswartigen Societät zu Theil werden. Die Anzahl der Schiffszimmerlente, welche auf den Wersten des hiesigen Königreichs abgedankt sind, belauft sich auf 449. Man har aber an dieCommissarien der Admiralitet zu ihrem Vortheil eine Bittschrift ubergeben. Zufølge einem Plan, welcher allier entworsen worden, wird man die See bis an Brügge leiteen; allein erfarne Leute sind der Meynung, das fru oder spat, inAnsehung der lage, verdriesliche Falle daraus ensteen konnen. Alle Nachrichten aus America melden, das alle Hollandische zum Kriege ausgerustete Schiffe, so von St. Eustachius und Curassau gegen die Spanischen Schiffe anslausen, welche ihre Handlung verhindern wollen, feindselig verfaren, dahingegen die Englischen Schiffe noch zur Zeit keine Repressalien gebrauchet haben. Es will verlanten, das Se. Maje stat, der Kønig, den Prinzen von Wallis zum Herzog von Cornwall ernant haben, welcher Titel seit dem Tode des hochseligen Prinzen von Wallis vacant gewesen. Die Staatsminister sind seit einiger Zeit mit der Untersuchung der Besthuldigungen beschaftiget gewesen, welche 3 Lords gegen 3 andere, die in der Regierung sind, vorgebracht haben. Die ersten beschuldigen die andern des Hochverraths, indem sie die Gesundhent des Pratendenten getrunken, da sie mit einander studiret. Es sind verschiedene Rathsversammlingen ber diese Sache gehalten worden, undes ward vorgestellet, die Sache vor das Parlament zu bringen. Da aber die Beschuldigung nicht genugsam bewiesen worden, so sind die Beschuldigten frey gesprochen. Die Herrnbüter, welche so viel von ihrer nenen Teppich Manufactur geprahlet haben, sind banquerott. Einer von ihren Leuten ist durchegangen, und sein Falliment belauft sich beynaheauf 100000 Pf. Sterl. Der Bruder Ludewig ist daruber sehr besturgt, und sehr viele Familien, so wol unter ihnen selbst, als auch von andern Leuten, sind dadurch ruiniret. Jhr ganzer Credit ist hiedurch gefallen, undes sind ein Paar Schriften wider diese Krenz-Luftvogeleinunter der Presse, welche, men ste heraus kommen, ste vollig verachtungswardig machen werden.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Frankfurt am Mayn, den 18 Marz. Aus Stuttgard wird berichtet, das JbroHochfürstl. Durchl., der Herzog und die Herzoginn von Würtemberg, von dannen mit einem ausgesuchten Gesolge abgereiset sind, um die vornehmsten Stadte in Jtalien, insonderhøit aber Rom, zu besehen.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Cølln, vom 16 Marz. Jn der aabgewichenen Nacht entstund in einigen Gegenden dieser Stadt ein nicht geringer termen, da verschiedene Personen, welche spar auf der Gasse waren, ihrer Meynung nach, einen herumschwarmenden Geist erblickten, der immer vor ihnen her lief, weswegen ske uberall ein gros Geschrey machten, allein man befand gar bald, das es ein nackender Mensch war, der in einem hissigen Fieber seinen Auswarter, uberwaltiget, und weit von seiner Wohnung ab gekommen mar. Diese unglückliche Person schwarmte uberall und bis an die Stadt-Man ren herum, allwoste kraftlos und abgemattet nedersank, und als ste darauf wieder an Ort und Stelle gebracht vurde, den Augenblick den Geist angab. Verzeichnist derer Schiffer, so von hier zu gehen segelfertig ligen. Christen Andersen Lund, beym Neuenhaven, nach Friderichshall. Ole Christensen Kraft und Lars Pedersen, anf Christianshaven, nach Strat Davis. Lars Pedersen, in der Grünstraffe, nach Strat Davis. Niels Hansen Buurmann, auf Christianshasen, nach Fare.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Ein Hof in der Magstrasse, worinnen 8 Zimmer mit 6 zum theil mit messingenen Peilern und Knopfen gezierten eisern den, 3 Küchen, 2 Keller und darinnen eine Feuerstatte, frisch Pumpen Wasser, Stallaum für 2 Pferde und ein Wagenschauer, Emfahrt vom Kallebudener Canal, ist unter den Hand zu kauf, und kan alrich bezogen werden; die Liebhaber wollen sich darum an Sr. Joachim Friedrich Buus in derFarberstrasse adresseren.
Berlingske Tidende, 1753-03-30
Jn einem Hause in der Sturmstrasse gerade gegen des Hr. Justitz=Raths Klarups Hofe uder, sind bequeme Zimmer inder untersten Etage for eine kleine Familie, und in der obersten für unverheyrathete Personen. Die Liebhaber wollen sich deswegen an den Procurator Hans Buus in der Magstrasse adresseren. til
Berlingske Tidende, 1753-04-01
April Maaneds Nye Hiats-Tidender. Kiøbenhavn, Aar 1753. Heraf udgives hver Maaned et Stykke udi sal C. H. Berlings Arvinger, BøgeaskerieDanmark.
Berlingske Tidende, 1753-04-01
Den 5 Januarii er Amts-Forvalter Emanuel Thygesen Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Justitz-Raad.
Berlingske Tidende, 1753-04-01
Den 27 Februarii haver Hans Kongel. Majestets Allernaadigst bestilt Friderich Conrad Runge til at være Visiteur ved Arendals Toldstæd udi Norge.
Berlingske Tidende, 1753-04-01
Den 12 Martii er Cammer-Junker Conrad Henning von Ørs til Kaltenhoff Allernaadigst beskikket til at være Land-Raad udi Hertugdom merne. Den April Maaneds Den 13 Martii er Christian Schulz Allernaadigst bestilt til at være Skov Riider udi Silcheborg Amt, samt udi Tyrsting og Woer Herreder, udi Skanderborg Amt.
Berlingske Tidende, 1753-04-01
Den 16 Martii er Professor Johan Christian Kall Allernaadigst beskikket til at være tilligemed virkelig Justitz-Raad. Den 26 Martii er Advocat Reinhold Sebastian Widenholt i Tønningen Allernaadigst bestilt til at være Stads=Secreterer sammesteds. Den 28 Martii haver Hans Kongel. Majestet benaadet Capitaine Owe Wind ved Hans Kongel. Majestets Liv Regiment til Fods, med Majørs Caracteer af Jnfanteriet. Hendes Majests. Enke-Dronningens Cammer Junker og Premier Lieutenant ved Liv Garden til Fods, Christian Ernst von Schaumborg, er med Capitains Caracter af bemeldte Liv=Garde, og Premier=Lieutenant Christian Volrath Fuchs ved Hendes Majestets Dronninges Liv-Regiment, er med Capitains Caracter af fornevnte Regiment, blevne benaadede. Ligeledes er ved det første Smaalehnske National Jnfanterie-Regiment Premier-Lieutenant Hans Jørgen Gløersen med Capitains Caracter af Jnfanteriet benaadet, Capitaine Gerhard Christian Sibbern er efter Ansøgning udi Naade dimitteret, og derimod er Fendrik Georg Christian Sibbern af Liv-Regimentet Dragoner igien til Capitaine bestilt. Fra det første Bergenhuusiske National Regiment har PremierLieutenant Johan Martin Heym efter Ansøgning med Capitains Caracter af Jnfanteriet erholdet sin Demission.
Berlingske Tidende, 1753-04-01
Den 30 Martii er Hospitals-Forstander Frederich Wilhelm Losach Allernaadigst beskikket til at være tilligemed Byeskriver i Lemvig. Jacob Thur man er Allernaadigst confirmeret at være Vrager paa Molde, Den 31 Martii haver det Allernaadigst behaget Hendes Majestet, EnkeDronningen, at gratificere følgende Herrer og Damer med den høye Orden de Union parfaite: Hans Høyfyrstelige Durchlauchtighed, Hertugen, af Holsteen Sønderborg; Hans Høyfyrstelige Durchlauchtighed, Hertugen af Holstein Pløen; Hans Høygrævelige Excellence, Hr. Geheime Conferenz-Raad Græve af Levetzau; Hr. Cammer-Herre og Extraordinaire Envoye, Græve af Wedel-Friis, Frue Hofmesterinde, Geheime Raadinde von Schmettau; Frue Feldt Marechalinde, Grævinde von der Schulenburg; Frue Generalinde von Numsen; Frue Generalinde, Grævinde Lerche; Frue Geheime Conferenz-Raadinde Reventlau; Frue Geheime Raadinde, Ober Stats-Tidender for Aar 1753. Ober-Cammerjunkerinde von der Lübe; Frue Geheime Raadinde Desmercieres, Frue Cammer-Herre-inde, Oberstinde Juel, Den 4 April haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst gratificeret Capitain Can Frederich Pflueg ved det Slesvigske Gevorbene Regiment til Fods, med Majors Caracter af Jnfanteriet. Formedelst Capitain Jens Wissings dødelige Afgang er Premier=Lieutenant Jochim Frederich Wind af det Sædlandske Gevorbene Regiment til Fods til Capitaine ved det Syndre Jydske National-Regiment Allernaadigst bleven bestilt. PremierLieutenant Jacob Frederich Lyders ved Hans Kongel. Høyhed Cron-Prinzens Regiment er med Capitains Caracter af Jnfanteriet Allernaadigst bleven benaadet. Fra General-Lieutenant Ulrichsdahls Norske Gevorbene Regiment til Fods er Capitaine Johan Diderich Frolich udi Kongel. Naade, efter allerunderdanigste Ansøgning dimitteret, og derimod er Premier=Lieutenant Ernst Ludvig von Widdersheim igien til Capitaine Allernaadigst bleven bestilt. Ved det 3die Syndenfieldske National-Regiment Dragoner er Premier-Liutenant Sigvardt Jørgen Ziege af Liv-Regimentet Dragoner til Capitain Allernaadigst denomineret.
Berlingske Tidende, 1753-04-01
Den 6 April er Hr. Augustinus Henrichsen Allernaadigst kaldet til at være herefter Sognepræst til Riise og Marstal Sogner paa Ærøe. Hr. Johan Hegelar ligesaa at være Sognepræst til Carlebye, Nørre Ørslev og Horebye Meenigheder paa Falster. Hr. Niels Lemmich at være Sognepræst til Hvornum og Snæbum Meenigheder i Aarhuus Stift. Hr. Hans Bondo at være øverste Capellan til Domkirken i Aarhuus, saa og Sognepræst til Weilbye Sogn. Hr. Nicolai Brorsen er Allernaadigst confirmeret at være Sognepræst til Steenmagle og Steenlille Sogner i Sielland, naar Kaldet ledig vorder. Henrich Schytte er Allernaadigst confirmeret at være residerende Capellan til Weyerslev og Weslinge Sogner i Fyen.