JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Den anden Halvdeel af November vil derfor afvexlende vedblive med den begyndte Vinterkulde og Syd- og Sydost-Vinde (jeg skriver dette d. 16de Nov., og repente hiemme, tempestas. Seneca epist. 114, Arruntii mit.) indtil en Sydvest Vind reiser sig, som maa bringe Tøveir. Dette vil have nogle dunstige eller Taagedage til følge, hvorpaa Armosphæren, vil blive opfyldt med en Mængde Fugtigheder, som i Maaneden. December maa bringe ny Snee. Men ved nogle Østenvinde vil der ogsaa indtræffe nogle klare og mun tee Middagsstunder i den første Halvdeel af denne Maaned. J Morgenstunden vil Solen, ved sin Opgang, for største Delen forefinde talrige Hobe af Skyer, og nødes til at drive dem fra hverandre. Neppe vil der for Midten af denne Maaned spores nogen Kulde, imellem 50 og 58 Gr. nordl. Brede, fra 2 til 8 Gr. J den anden Halvdeel af December vil der indtræffe noget vaadt og fugtigt Veirlig, og vil det beroe paa Beskaffenheden af den høieste Sommerhede hiinside Æquator, om det vil blæse over den africanske Nordkyst til Europa, men maa derpaa ogsaa henimod den korteste Dag i dette Aar med en Sydvestvind over Frankrig og Jtalien, igjen bringe Tøveir og høit Vand i Floder og Strømme. Efter al Sandsynlighed ville kolde Østenvinde, der maa komme over Middelhavet, holde den hede Luft fra Jevndognslinien Modvægt, og forebygge denne Ulykke. Førend Januar Maaned ville Strømme og Floder vanskeligen, men vel Damme og smaa Bække lægge til. Ogsaa vil der i dette Aar endnu reise sig nogle stærke Vinde - og vil den sidste Uge i December ende Aaret med Frost og Snee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
J Henseende til Veirligets Beskaffenhed ved dets Overgang fra December til Januari. Maaned, saa vil denne være de sidste Dage af den foregaaende lig. Derfor vil der i den første Halvdeel af Vintermaaneden gives behagelige og muntre, men just ikke meget milde Dage, der ville afvexle med Taage og dunstig Veir, hvilket vil medføre nogle sydvestlig lune Vinde. Men de syde og vestnordlige Luftninger ville ofte være koldere, end man skulde formode det, fordi de i de nordlig liggende Lande blæse ned fra kolde, med Snee bedækkede Bjergrækker. Disse kolde Syd- og Sydvestvinde, som ved indtrædende Tøveir, igjennem den Europa fra Africa tilstrømmende varmere Luft, kun nogle Gange i denne Vinter vil indtræffe, maa, selv efter Midten af Januar, i den anden Halvdeel af samme, endnu bringe følelig kolde Dage. Men om end derfor en strængere Frost, efter hvilken større Strømme og Floder ikke ville være seilbare for Skibe mere, skulde indtræffe, saa vil den dog neppe komme for midt i Januar. Høist sandsynligt vil den større Kulde først indfinde sig i den anden Halvdeel af Vintermaaneden, men dette kolde Veir vil imidlertid ikke vare over 34 Dage, da Vinden, som da blæser fra Ost og Nordost, snart igjen vil dreie om til Sydsiden. Et ikke gunstigere Veir ville i den første Januar=Halvdeel Beboerne i Øvre Jtalien, i Ungern, i Tyrkiet og det sydlige Frankrig kunne vente sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Nogle Tødage maa i denne Maaned være ledsagede af heftige Vinde, og i mange Egne vil endog spores Torden. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 254, a vista 257. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 257. Specier solgtes til 15 Rbmk. 7 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1820) 68. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 84. Rbdlr. r. S. eller 108 1/2 a 109 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 16 1/4.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC. Til Beroeligelse for de Reisende, som under den nu begyndte Jistransport maatte vorde nødfaaede til at passere det store Belt, og derved mueligen at lande og opholde sig paa Sprogøe, finder Generalpostdirektionen det nødvendigt at bringe til almindelig Kundskab, at en Deel af Opsynsmandens Familie paa Øen vel i nogen Tid har været hjemsøgt af en Sygdom, som Lægen har erklæret for Skarlagensfeber, men at denne, ved de af Direktionen paa første Efterretning desangaaende trufne, og af Øvrigheden i Korsøer ligesaa virksom som kraftig udførte, Foranstaltninger, med Oversendelse af Læge, Lægemidler og Forfriskninger til de Syge, samt Sygevogterske til disses Pleie, saa mærkeligen er aftaget, at samtlige Syge paa Øen, ifølge de med den sjællandske Brevpost i Dag modtagne officielle Beretninger, allerede i flere Dage befinde sig i tiltagende Bedring, ligesom der og, ved at ansætte paa Øen en med skriftlig Jnstruxion forsynet paalidelig Mand der er indskjærpet paa det strængeste at vaage over, at intetsomhelst Samqvem finder Sted mellem Opsynsmandens i et eget Lokale sig opholdende Familie, og de Reisende, der maatte anlægge til, eller opholde sig paa Øen, er draget Omsorg for, at der ikke af de indbemeldte Omstændigheder kan opstaae Følger for dem, som under Jistransporten, maatte nødsages til Ophold paa Øen. Generalpostdirectionen, d. 6te Jan. 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Nyeste kilderie af K. øbenhavn. og 80000000 Attende Aargang. No. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 Januari 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Et Par Ord om den udkomne Kritik over Professor Oehlenschlagers Universitets Program. Es liebt die Welt das Strahlende mu shwarden Und das Erhabne in den Staub zu ziehn. Shiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Hvad forresten disse saakaldte Sprogsynder, (et upassende Udtryk, thi Synd er et saa vigtigt Ord, at det ikke bør bruges om smaa Feil der kunne være Følger af undskyldelig Mangel paa en vis Kundskab, eller af Mangel paa Tid til at rette de indløbne Feil, eller de kunne være uvilkaarlige Feiltagelser; ved saadan Misbrug af Ordet glemmer man altfor let, hvad der egentlig er Synd;) hvad nu disse Sprogfeil angaaer da ere de slet ikke flere eller større, end man er vant til at see dem i latinske Skrifter, som skrives af Jkke Philologer, og naar man betænker, at dette er Professor Oehlenschlagers første latinske Skrift, og at hans Studier og Produkter ikke medføre eller lede til Øvelse i dette Sprog, saa maa man vist ikke undres over at støde paa nogle Sprogfeil, som dog hverken ere saa hyppige eller saa grove, at de burde offentlig omtales, eller at de forhindre Læserne i at forstaae og nyde Skriftet. Den hyppigste Feil er den, at suus er ofte brugt istedetfor ejus, men dette kan ansees for een Feil, thi var Forfatteren bleven opmærksom derpaa een Gang, havde den Feil været hævet foralle Gange. J Øvrigt viser Programmet, at dets Forfatter baade har stort Ordforraad og rigtig Sands for Sprogets Aand og at han allene mangler tilstrækkelig Øvelse for at skrive det ganske correkt. Og dette er i Sandhed mere end man kunde vente eller fordre af en saaledes dannet og saa produktiv Digters første Arbeide i et Sprog, som er ham temmelig uvedkommende. Derfor fortjener Oehlenschlagers Program i denne Henseende snarere at roses end at revses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Nu skulle vi da komme til de egentlige Beviser, der skulle samle sig til at udgjøre det store Beviis, som omtales paa Flyveskriftets Titelblad. I. For det første paastaaer Kritiken, at Forfatteren, i det han fremsætter sit Spørgsmaal, sammenblander uvedkommende bemærkninger, og at han slutter vilkaarligt af disse. Det er i Sandhed ikke Umagen værdt, at gjennemgaae de deri indeholdte ugrundede Paastande; men istedet derfor vil jeg vise Gangen i Programmets Jndledning, og deraf vil det tilfulde kunne skjønnes, hvor ubillig og urimelig Kritikens Fremgangsmaade er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Jndenlandske Efterretninger. Det i No. 1 af Skilderiet for d. A. omtalte Beskyttelsesmiddel mod Skarlagensfeber, hvilket egentlig, efter sin første Opfinder, Dr. Hahnemann, burde hedde det Hahnemannske, er i de sidste sex Uger, med nogen Forandring, blevet anvendt af de første Læger i Kjøbenhavn, og det er befundet, at af adskillige Hundrede, der have brugt Midlet, ikke en eneste har faaet Skarlagensfeber. Det tages her efter følgende Recept. B. Extracti belladonnæ res ppri gr. ) salv. in Aqvæ cinnam, viin. For hvert Aar Jndividet er gammelt gives Aften og Morgen 1 Draabe, f. Ex. et Barn paa 2 Aar 2 Draaber, et paa tre Aar 30. s. v., men høiere end 20 Draaber maa ikke gives, om end Jndividet er over 20 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
J en Familie, hvor eet af flere Børn havde Feberen, bleve de øvrige ikke smittede, uagtet hiint havde daglig Omgang med dem. Skulde dette Middel, saaledes som man har største Grund til at troe, i Tiden findes prøvet, saa er den saa ødelæggende Skarlagensfebers Herredømme tilintetgjort ved Belladonna, ligesom de naturlige Kop pers ved Kokoppematerien. Den lader sig end- og saa meget lettere udrydde end de sidste, som ingen egentlig Læges Hielp her behøves; thi naar det eengang ved en Anordning er paabudet, at Midler skal bruges, saa maa det kunne kjøbes paa hvert Apothek, naturligviis mod Attest, at det skal bruges som Forebyggelsesmiddel mod Skarlagensfeber, da ellers Misbrug let kunde skee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Paa Boghandler H. Nøers Forlag er i denne Tid udkommet et gavnligt Skrift for Ungdommen, under Titel: Børnehaugen, en Gave for Ungdommen, af Vilhelmine Vilmar, overfat af det Tydske, med 6 illuminerede Kobbere, 117 S. 8vo. Den faaes hos Forlæggeren, i Kronprindsensgade No. 36.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Ved Slagelse Kjøbstæds Forligelses=Commission har i Aaret 1820 været foretagne 280 Sager, hvoraf 183 ere forligte, 3 udsatte, 94 til Retten henviste og 10 der incaminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
J Slagelse St. Peders Sogn ere i Aaret 1820 copulerede: 8 Par. Fødte Drenge 25, Piger 18, ialt 43. Døde: Mandkjøn 24, Qvindekjøn 23, ialt 47, altsaa ere 4 flere døde end fødte. – Ligeledes ere i St. Michels Sogn copulerede: 21 Par. Fødte: Drenge 36, Piger 39, ialt 75. Døde: Mandkjøn 28, Qvindekjøn, 43, ialt 71, altsaa ere 4 flere fødte end døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Mariboe, d. 29 Decbr. Begge Jndsøerne her ved Mariboe ere nu tilfrone i den Grad, at Store og Smaae, Tykke og Tynde, more dem daglig med Skøiteløbning. - Udi denne glædelige Juul savner en Familie efter den anden sine Ænder. - Prosit die Mahlzeit. - J Nyested skal Grunden være lagt til et Slags Assurance Compagnie for Søeskader. – J Nakskov har Hr. Kjøbmand Lyngbye været saa ædelmodig, at uddele Kjøbet af en slagtet Koe til de meest trængende og fattige Familier. Ligeledes har Hr. Kjøbmand Gamst sammesteds uddeelt, i det velgjørende Øiemeed at lindre den Nødlidendes Kaar, 2de Favne Brænde. - Ved Auctionen i Nakskov over det opbjergede Talg kostede 1 Pd. fra 14 til 16 s.; som en Følge deraf ere Lysepriserne der betydeligen faldne. - Den 26de dennes ere 4 unge Mennesker gaaede ud fra Hellenæs her i Lolland med en Slæde, for at fornøie dem med Juleleg paa Øen Lang; men vare saa ulykkelige at drukne i en Vindvove. De vare alle ugifte: en ulykkelig Moder fra Nakskov havde 2de Sønner iblandt dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Mariboe, den 2 Jan. J afvigte Aar ere her i Menigheden copulerede 7 Par. Fødte af Mandkjøn 18, af Qvindekjøn 26, ialt 44, deraf 6 Uægte. Døde af Mandkjøn 13, af Qvindekjøn 9, ialt 22. Altsaa 22 flere fødte end døde. Af de Døde var 8 under 10 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Kreature, i afvigte Decbr. Maaned, følgende: En Tde. Hvede 4 Rbd. a 4 Rbd. 1 Mk. En Tde. Rug 3 Rbdlr. En 2de Byg 2 Rbd. a 2 Rbd. 1 Mk. En Tde. Havre 1 Rbd. 1 Mk. a 1 Rbd. 2 Mk. En Tde. graae Ærter 3 Rbd. a 3 Rbd. 2 Mk. En Tde. hvide Ærter 3 Rbd. a 3 Rbd. 2 Mk. En Tde. Bønner 3 Rbd. En Tde. Vikker 3 Rbd. En Tde. Kartofler 1 Rbd. 2 Mk. Et Pd. røget Flesk, 1 Mk. 4 s. a 1 Mk. 6 s. Et Pd. fersk Flesk 1 Mk. 2 s. Et Pd. Kjød 6 a 8 s. Et Pd. Smør, 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 12 s. Et Pd. Ost 6 s. Et Pd. Tagl 1 Mk. 8 s. a 1 Mk. 12 s. Et Slagternød 24 a 28 Rbd. Et Sviin 20 Rbd. Et Faar 2 Rbd. Alt i Rigsbankpenge N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Den barske Vinter vedbliver. Jgaar Morges havde vi 12 Graders Kulde. – J denne Tid have Tyvene ret været i fuld Virksomhed. Jkke mindre end 49 Ænder, 4 Høns og endeel Huder ere bortkomne fra deres retmæssige Eiere. Det nye Domhuus her i Mariboe har nu erholdt en Besætning af 4 Personager, der have slaaet det 7de Bud i Glemmebogen. - Her i Mariboe feiredes Nytaars Aften ikke allene med Spil og Musik, men endog med at slaae Potter og Flasker itu paa adskillige Dørre. Et Barn ik ved den grove Spøg Sand og Aske i sit ene Øie, som dog lykkelig og vel kom ud igjen. Samme Aften blev ogsaa her i Byen adskillige Vinduesruder indslagne med de saakaldte lollandske Rosiner eller store graae Ærter. - Det var høiligen at ønske, at slige lapsede Knegte kunde blive paagrebne til velfortjent Straf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Udtog af et Brev fra St. Croix ultimo October 1820. Endelig kan jeg melde Dem noget Behageligt fra et Land, hvorfra De har længe intet hørt uden physisk og moralsk Ondt. Paa engang synes Himlen at tilsmille os i begge Henseender. Paa samme Tid som vi bleve underrettede om, at Kongen vilde sende Commandeuren Rothe herud, indtraf en velgjørende, saa længe ønsket, Regn, der siden har været vedvarende. Hr. Commandeur Rothe arriverede den 15de October, tog Commandoen over Øerne og gaaer frem med den ham saa egne retskafne Koldfindighed, at Enhver har Haab om at see Retfærdighed throne i Landet. Landet, der tilforn var som et af Gud til Revselse overgivet Sted, ligner nu en velsignet dyrket Hauge. Alles Ønsker ere for Commandeur Rothes vedvarende Helbred og Lyst at forblive her – man faae da den bedste Fremtid imøde. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Blandede Efterretninger. Prof. Dittmar¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
om Vinterveirliget fra Midten af November 1820 til Foraarets Begyndelse 1821. (Slutning; see forr. No.) Saare megen Snee vil i Januar, ligesom og i Februar, bedække Bjerge og Dale. Om da end i den sidste først adskillige mørke og sneefulde Dage ville indtræffe, saa vil dog et varmere Solskin saaledes i dens første 14 Dage opvarme Dunsikredsen, at Vildænder ville begynde at flyve op fra visse Egne. Et mildere Veir med To og Regndage vil i den anden Halvdeel af Februar indtræffe, og ville afvexlende endnu bringe mangen kold Nat, Snee og stærk Riim. Hvor behagelige Middags- og Eftermiddagstimer end i denne Maaned vil indtræffe, saa skyfulde ville dog de fleste Morgener og Formiddage være. Selv Maaneden Marts maa ved den stedse høiere stigende Sol indtil o. 15de have, adskillige meget klare fraregnede, mange mørke og skyfulde Halvdage - indtil Middagsstunden; thi de med megen Snee bedækkede – nu afdunstende Landflader – sende da uafbrudt deres Taage opad, fra Syd og Sydvest, ligesom fra Vesten. Sydvinden ville efter Midten af Marts Maaned bringe nogle varme Dage, men ogsaa mangen Time Haal og bedækket Himmel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
J den sidste Uge indtræffer Regn, Veste og Sydvinde, og efterhaanden Aprilsveir, som i det næstfølgende Skrift om Sommerveirliget skal beskrives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Man seer her ikke aleneste Museum Napoleon, over 100 Hæfter, af hvilke ethvert især hor kostet en Louisd'or, men man overraskes paa det Behageligste ved ogsaa at finde den saare kostbare og kostelige Samling af Constantinopolitanske Buer, som kommer ud i Paris, i stor Medianfolio, med Text. Texten er Typographiens, og Kobberne ere Chalkographiens Triumph. Et renere og skjønnere Stik gives neppe i Verden. Men hvert Hæfte, paa 4 Blade, koster ogsaa 500 Rd. Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Denne hele herlige Samling, der udfylder tre Værelser, i hvilke dens Eier synes selv at nyde nogle af sit Livs lykkeligste Timer, fortjente en Catalogne raisonnee, og hvo kunde bedre give den end Grev Brahe selv, der med saa megen Kjærlighed for Konsten forener saa dyb Jndsigt i den? Jfølge en officiel, i Stockholm ved Trykken bekjendtgjort, Fortegnelse, var Allmanna Magazin-Directionens Forraad, ved October Maaneds Udgang d. A., angiven som følger: Hvede 57 Tønder, 4 Koppar; Rug 66,786 Tønder, 28 Koppar; Korn 56,037 Tønder, 2 Koppar; Blandkorn 210 Tønder, 6 Koppar; Havre 16,559 Tønder, 31 Koppar; Rug- og Korn-Malt 1863 Tønder; Erter 937 Tønder, 11 Koppar; Hvedemeel 9,452 Lispd. 16 Pd.; Rugmeel 71,940 Lispd. 16 Pd., og Kornmeel 11, 160 Lispd., samt Brændeviin 234, 130 Kanner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Storbrittaniens Total-Nationalformue i Stocks, bevægelig og ubevægelig Eiendom, beløber sig til 34000 Mill. Pd. St., hver Unze Guld beregnet til 4 Pd. St. og Sølv til 5 Sh. 3 D., og efter Culturhordernes rene Grundrentes Værdie ved tyvefold eller tredivefold Addition af denne Rente i et Aar. - Den hele funderede og ufunderede Nationalgield er 950 til 1,000 Mill. Pd. St. Den hele Nationalindkomst af Jorder, Vand, Bjergværker, Jndustrie, Maskiner, Skibsfart, Colonier, Handel og Ostindien er 650 til 600 Mill. aarligen. Folkemængden er omtrent 16 Mill. Mennesker. - Alle Paalæg for Staten, Communerne, Kirkerne, Skolerne, Fattige a. beløbe sig til henved 100 Mill. Pd. St. - Af Mynt til Omsætning i Bankpapir, Guld, Sølv og Kobber har Storbritannien omtrent 30 Mill. Pd. St., og ligesaa meget sætte Privatbankerne i Omløb. - Havde Landet ingen Nationalgield, saa vilde den halve omløbende Myntcapital være tilstrækkelig. - Man har et Overblik over Storbritanniens Hielpekilder, og kan deraf slutte sig til hvilken Høide alle borgerlige Næringsdrivter ere komne her. Boghandelen især opvækker Forbauselse. Lysten til at kjøbe Bøger, og Ævnen til at kunne udgive endog de kostbareste Værker, overgaaer at Forestilling, især i Sammenligning med andre Landes Literatur. Saaledes, for kun at nævne nogle Exempler, koster Bowyers Udgave af Humes History of England, 10 Vol. Fol. 1806. 115 P. 10 Sh., omtrent 12 til 1300 Rbd., Donquixotte med Kobbere af F. Snirke, 4 Vol., 100 Pd. eller 1100 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
En preussisk Overførster, navnlig Fintelmann, har ladet offentligen bekjendtgjøre et Middel mod Halssmerte og Tandpine, som komme af Forkjølelse, hvilket han paastaaer at have brugt med stor Nytte. Det bestaaer i, at man væder Tommelfingeren med Spyt, og en Tidlang stryger dermed, paa den Side, hvor Smerten føles, Pulsaaren, fra Haandroden eller den saakaldte Muus, opad indtil Halvdelen af Underarmen. Smerterne forsvinde strax efter dette Middels Anvendelse, og naar de efter en Tids Forløb skulde vende tilbage, gjentages det. J det værste Tilfælde søger man Sengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Keiser Alexander lader i Moscou opføre en pragtfuld Kirke, som et Mindemærke for Rus sands Befrielse fra det fiendtlige Jndfald, Frelleren helliget, og har udsat to Millioner aarligen til Bygningen. De i den Anledning udnævnte fire Commissarier nyde af Bygningsfonden en aarlig Løn af 76,900 Rubler. Tilforn har i det sydlige Siberien den for Handelen til Lands med Persien, de til China grændsende Lande og Buchhariet stedfindende Messe, været holdt i Makariew. Men nu har den allerede siden nogle Aar været forlagt til Nynigorod, fordi dette sidste Stæd ligger bedre og er sikkert for Oversvømmelse. Paa afvigte Aars Messe beløb Værdien af de Varer, som bragtes til Salg, sig til den uhyre Sum 148 Mill., af hvilke der blev afsat for 106 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Da nyligen visse Bagere i Jass, havde bage Brød, som ikke holdt sin tilbørlige Vægt, og blandet det med Havre og Byg, saa bleve de Skyldigste af dem, overeensstemmende med de tyrkiske Politielove, stillede i Gabestokken, hvorved de med Øret fastnaaledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Det har forhen været anført i dette Blad, at en berømt Sanger ejer en Hund, der besidder en overordentlig Sands for Musik, og overalt udmærket sig ved en for et saadant Dyr høist sjelden Virtuositet. Af Abendzeitung sees nu, at ogsaa den berømte Sangerinde Mad. Sessi, der for en Tid siden med stort bifald lod sig høre paa vort Theater, er i Besiddelse af en delig stor Hankat, der i Overordentlighed ikke giver hiin fiirbenede Konstner noget efter. Mad. Sessihar faaet den i Petersborg, og i sit Logis stedse havt den ved sin Side og stundom paa Skuldren. Den har en lang Sølvkjæde om Halsen, og hun syntes at holde meget af den. Hun viste den de ømmeste Kjertegn, og vakte ofte hos de Tilstedeværende Latter, naar Dyret, saasnart hun begyndte at fløite, reiste sig i Veiret og trykkede Forpoterne paa hendes Mund, ligesom for at paabyde hende Taushed; men derimod sluttede det sig, naar hun begyndte at synge, kuurrende til hende, som et Beviis paa sit Velbehag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
J Staden Tremeene er nyligen bleven født et Barn med tilvoxne vingeagtige Hænder. Det levede kun tre Dage, og blev oversendt Medicinalcollegiet i Posen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Kongen af Sachsen har af Prof. Kügelchens Efterladenskab kjøbt hans sidste Malerie den forlorne Søn, for Galleriet i Dresden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
J London blev nyligen særskilt falbuden en Kartoffel, der var fundet paa en ganske sædvanlig Mark, men som havde en Omfang af 3 Fod 3 Tommer, og veiede 6 Pund 10 Lod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Anecdot. J en liden Kjøbstad i Sjælland havde man med megen Anstrængelse og stor Opoffrelse faaet oprettet et Privattheater. Blandt de spillende Personer var en Skrædder og en Rokkedreier, der ideligen laae i Strid sammen angaaende Rollebesætningen, og derover vare blevne dødelige Fiender. En Aften spillede Skrædderen Madses Rolle i Wessels Kierlighed uden Strømper og Rokkedreieren Johan v. Chrenpreis. Da den første kom til det bekiendte Sted: "Madam der staaer en Tyv, forandrede han den næste Replik saaledes: "Jeg siger nu som før, Madam der staaer en – Dreier. Salt til Smør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
(Jndsendt.) Engelsk Salt, som er Steensalt, kan ei bruges til Smør, thi det smelter ikke, ei heller kan bruges spansk Salt, thi det er bittert; men det skal være Kildesalt, som det fra Oldesloe eller Lyndborg; samme smelter snart, og meddeler ingen Afsmag. En Mand fik i Sommer en Tønde engelsk Salt, som blev solgt ham for Lyneborger; han nedlagde dermed alt sit Sommer- og Efteraarsmør, men alle Kjøberne af Smørret klagede derover, da Saltet laae heelt i Smørret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
(Jndsendt.) An . . Du brauchst, Dich selber einzuseifen, Pinsel allerschlechsten Art. Drum springt (dies last sich leicht begreifen) Statt der Haar, der gange Bart. os saa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Bekjendtgjørelse. Paa Fodpostcontoiret i Løvstrædet No. 124. modtages Pakker, Breve &c., som, naar det forlanges, strax besørges, ligeledes kan Buddet paa Forlangende tilbagebringe Svar, imod at Portoen derfor erlægges. Til Beqvemmelighed for Eiere og Leiere er ligeledes indrettet en Protokol, hvori de første kunne erholde deres ledige Leiligheder, indførte, for siden at være til Eftersyn for Leyerne. Prætiosa og andre Ting kan indlægges til Salg, og Adresser modtages. Til Beqvemmelighed for Enhver kan Contoiret ogsaa afbenyttes til at skrive deres Breve &c., imod Godtgjørelse efter eget Behag. Slutteligen giver Bestyrerinden sig den Ære, at aflægge Publikum sin hjertelige Tak for den Understøttelse, som denne Indretning har nydt ved den hyppige Afbenyttelse, med den Forsikkring, at hun fremdeles skal bestræbe sig for at beholde den vedvarende Yndest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-01-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 Januari. Cours. Hamb. 2 M. - , a vista Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 257. Specier solgtes til 15 Rbmk. 7 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1820) 68 a 68 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. d. A.) 85. Rbdlr. r. S. eller 110 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedl. 16 1/2. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.