JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Blandinger. J Hadersleben sidde 11 simple Landsenerer, men ingen Korporaler, arresterede for at have mishandlet Skrædersvendene ved deres Laugshuus. En Kommission er nedsat til, paa det Strængeste at undersøge Sagen. Den Skrædersvend, som blev skammeligst mishandlet, er en Preusser, og havde følgelig ogsaa staaet i Militairtjeneste. Næste Nat efter at Slagsmaalel var forefaldet patrouillerede Borgervæbningen i Gaderne, men Roligheden har ikke været afbrudt siden. Ved Tallotteriets 1157 Trækning i Wandsbeck udkom: Kjøbenhavns Børs=Kours den 9 Novbr. 1830. Hamb. 2 M. - k. S. 212. Species 212, solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species 15 1/2 155 Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kongel. Oblig. (u. R.) 87 a 87 1/2 Rbd. Sedl. Dito i dito dito 82 a 82 1/2 i Bco. Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito dito .......... 108 a 108 1/2 Rbd. Sedl. 4 PEt uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) 100 Rbd. r. S. 6 PC. norske Laan ved Hambro & Søn 101 i Bco. 4 pCt. Dito Nye ........................... 99 i Bco. 4 PCt. nye norske Oblig. lydende paa rede Sølv 99 r. S. 4 pCt. uopsigel. norske Statsoblig. - Rd. Bco. 3 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 61 L. Sterl. Asiatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
i Anledning af Jomfrue Ædet Marie Jensens Død i Odense, det er fuldbragt, tilende Dagen stunder, See Aftenstjernen vinker i det Blaae, Og efter Dagens Værk, den trætte blunder, Held hver, som rolig kan til Hvile gaae. Fred, gode Pige, om din Bolig, Du blid og rolig sank i Graven ned, Din Slummer den er sød og rolig, Baagn hist til Himlens Sallighed. Svendborg den 1 Novbr. 1830. J....n.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Tanker. i Anledning af Jomfrue Ædet Marie Jensens Død i Odense, Paa Søndag, den 14 Novbr., holder Biskop J. Paludan, Müller Afskedsprædiken i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
AVERTISSEMENTS.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Theatret i Odense. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse opføres Søndagen den 14 Novbr. 1850. En Prolog, fremsiges af Mad. Rosenbusch. Derefter: De Nyøgjerrige, Lystspil i 3 After af Schmidt, og De to smaae Savoyarder, komisk Syngestykke i 1 Act, efter det Franske. Musiken af Dalayrac.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
De af Byens Jndvaanere, som staae til Restance med Bygningsafgivet og Bankrenter, indvarsles herved til at forevise deres Skattebøger paa Stiftskontoiret Tirsdagen den 16 No. vember, Formiddag Kl. 10, til Opfyldelse af det ved Forordn. 50 Jan. 1795 befalede Eftersyn af Skatterestancer. Odense Raadstue den 12 Novbr. 1830.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Skibsleilighed fra Altona til Odense. Skipper A. Steffensen er ankommen til Altona, hvorfra han om 8 a 10 Dage afgaaer hertil. Brown. Post Forsendelser til mig maae nu gaae af Kolding. A. S. Sabro, Konsistorialassessor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Paa Komediehuset kan fra 14 Novbr. af daglig, indtil videre, bekommes baade levende og slagtede Kalkuner, Ænder, og undertiden Vildt; ligeledes kan bekommes varm Spise hver Aften saavel i som ud af Huset hos Bardram.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
At jeg under mit Ophold her i Byen agter at give Underviisning i alle Slags Blomsterarbeide, tillige ogsaa reparerer gamle Blomster, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre forde ærede Damer, som vil unde mig deres Besøg. Mit Logie er hos Hr. Kantor Jensen paa Graabrødre Plads. J. Schlawitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
I Henhold til den mig forundte Bevilling til at forfærdige og handle med Modepynt, anbefaler jeg mig til det ærede Publikum med at sye Hatte af Silke og andre Tøier, Dameklæder, og forresten alt til Modepynten henhørende, efter nyeste Smag: tillige vadskes Straahatte, hvide Shavler, Fjædre og ægte Blonder m. v. Og smigrer jeg mig med, at Man vil finde sig tilfreds saavel med Hensyn til Arbeidet som Betalingens billighed. Fredericia den 6 Novbr. 1830. Catharina Spezzler. N. Rambachs Predigtentwürfe, Oemlers Wercke, Bøger. Niemeyers Præstebibliother, Snedorffs patriotiske Tilskuer, alle, især de første, vel konditionerede, samt Riisbrighs Diogen Lasrises philosophiske Historie, ere underhaanden at erholde tilkjøbs for billig Priis. Adressekontoiret anviser. Efter Anmodning har jeg Oplag af alle Sorter gode Tegne Materialier, bestaaende af Velinpapir og Pergament i alle Størrelser, Wiener og andre fine Blyanter, Pensler, Sortkridt, chinesisk Tusch, engelske matematiske Bestikker og Farvelader m.m. Jdet jeg forsikrer de billigste Priser, haaber jeg at Varenes Fortrinlighed noksom vil anbefale sig. Odense den 10 Novbr. 1830. J. Hagenstrøm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Gode Sætte Karudser og Suder kan erholdes tilkjøbs hos Fiskeren paa Trolleborg for 3 Mk. pr. 100 Stkr., naar de Lysthavende møde ved Egneborg Fredagen eller Løverdagen den 19 eller 20 Novbr. førstk. Sammesteds sælges Gibsrør for 5 Mk. pr. Trave.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Tør storslagen Bøgebrænde kan i hele og halve Favne bekommes til billig Priis hos Kjøbmand J. Nielsen paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Tvende Værelser med Kjøkken i en reel Gade ønskes strax til Leie. Brødrene Pohl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Undertegnede agter ved offentlig Auction sidst i Maaneden, at bortsælge nogle Meubler, Sengeklæder, Kobber, Messing, og Tin. Dersom Nogen ved samme Auction ønske noget indsat, ønskes Listerne derover snarest muligt. George Brown, boende ved Komediehuset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Efter Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, bliver den af Niels Nielsen Smed i Nørre Lyndelse Bye og Sogn iboende Gaard, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr., stillet til offentlig Bortsalg ved 3 Auctioner den 14 og 28 December d. A. samt 11 Januar 1831, hver Gang Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Kontoir i Odense. den 3die derimod i bemeldte Gaard i Nørre Lyndelse. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817, saavelsom, at Konditionerne, hvorefter Eiendommen bortsælges, ville være til Eftersyn hos Overretsprokurator Friis i Faaborg og hos Undertegnede. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 12 Novbr. 1850. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-12
Efter Dom og Udlæg stilles Smed Niels Mathiesens Huus No. 249 i denne Kjøbstads Præstegade, med noget Løsøre, til Auction Fredagene den 12 og 26 Novbr. samt 10 Decbr. førstkommende, hver Gang Kl. 10 Formiddag i Huset selv. Dette bestaaer af 5 Fag Stuehuus, med Kjelder under 2 Fag, 5 Fag Tilbygning, 4 Fag vesten Halvtag og 4 Fag til Smede, samt Have. Hvilket til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Kjerteminde den 3 Novbr. 1830. Chaulow. Jndhold, af medfølgende: Bidrag til Tidshistorien. No. 41. Engellændernes Efterkommere i Ostindien. - Om Jødernes Emancipation i Engelland. - Philologen Esoma de Koros. - Planeten Merkurs næste Gang forbi Solen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Ne 169. 59 Aargang. vens Stift. privilegerede Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis, og 3 15 November 1830. Mandagen. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten, Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad Jndhold. Krigsudsigter (Væbning i Holland. Den franske Ministers Afreise fra Haag. Rustninger i Frankerig og Nabostaterne). Nederlandene (Vaabenstilstandens Forlængelse i Antverpen. Den belgiske Kyst erklæret i Blokadestand. Det belgiske Konstitutions=Udkast. Grev v. Merodes Død. Om den udenlandske Mægling). Frankerig. Storbrittannien (Parlamentsforhandlinger. Gjæring i London).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Krigsudsigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Uagtet Almeenhedens Ønsker og Forhaabninger maa Man befrygte, at nærværende store Forvikling neppe vil kunne løses uden ved Sværdet, hvorpaa ogsaa Efterretningerne hentyde fra flere Sider; thi hvad de hyppigt gjentage ne Fredsforsikringer angaaer, da lærer Erfaring, at disse netop pleie at være Krigens Forløbere. J Haag gjenlyder Alt af Vaabenlarm, og General v. Geen, som er en indfødt Belgier, har udstædt følgende kraftige Dagbefaling: Soldater, Siden Urolighedernes Udbrud i Syden have J kun havt at kjæmpe med Møisommeligheder; men de Fornærmelser, vi have maattet taale, de begaaede Misgjerninger, Eders Kammeraters og Officerers Mord, de Syges Mishandling selv i Hospitalerne. - Alt raaber om Hævn. Leiren erholder daglig Forstærkning, Eders anseeligste og rigeste Landsmænds Sønner slutte sig til Eders Rækker; hellere ville vi vælge at døe med Ære, end at leve med Skjændsel. Op da Soldater, erindrer Eder, at Forsagthed og Ulydighed ville blive strængt straffede, men Mod Standhaftighed og Troskab belønnede. Værer uforfærdede og staaer fast i Faren. Leve Fædrelandet, leve Kongen, Et andet mærkeligt Tegn er det, at den franske GesandHr. Bertin de Vaux, har forladt Haag, efter forgiæves at have gjort Kongen Forestillinger med Hensyn til Antmerpen, hvorpaa Hs. Majestæt kun skal have svaret: at alle private Jnteresser maatte vige for de offentlige. Jmellem Valenciennes og Metz skal sammendrages en fransk Lei paa 50,000 Md.; i begge disse Fæstninger saavelsom Straf burg blive Garnisonerne fordoblede, og i Nancy anlægges betydelige Magaziner. Det Rygte har udbredt sig i Paris, at et preussisk Armeekorps skulde rykke ind i Belgien, og 300,000 (!) Md. Russer besætte Tydskland. Men en endnu ugunstigere Virkning har Kongen af Engellands Tron tale havt, paa Børsen i Paris har den næsten udbredt en panisk Skræk, og adskillige offentlige Blade udtrykke sig med megen Bitterhed om den kolde Maade, hvorpaa Frankerig og Kong Ludvig Philips Tronbestigelse ere omtalt der. J de Deputeredes Kammer har Hr. Mauguin erklæret, at ville affordre Ministrene en Oversigt over Frankerigs Forhold til de udenlandske Magter, hvorpaa Søeministeren General Sebastiani dog foreløbig svarede, at Alt forkyndte en fredelig Fremtid, og at de Franskes Konge i alle Tilfælde vilde bevare den Rang, som tilkommer det Folk, han har den Lykke at herske over.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Rygtet og Preussernes Jndmarsch i Luxemburg skal være foranlediget ved nogle preussiske Rekruters Ankomst til Forbundsfæstningen under Bedækning af en bevæbnet Bataillon. Jmidlertid forøges bestandig Troppernes Antal paa den venstre Rhinbredde under Kommando af Major v. Weirach. Det preussiske Artillerie i Maynz er rykket imod den belgiske Grændse, og Linietropper blive transporterede samme Vei deels paa Vogne og deels paa Dampskibe. Den samme Virksomhed spores i den østerrigske Armee. Østerrigsk Artillerie er rykket ind i Maynz, og de ungarske Stænder have ei allene tilstaaet en Rekrutudskrivning af 50,000 Md., men endog erklæret, at Regjeringens Fordringer, skulde blive opfyldte, hvis Nødvendigheden krævede et større Antal. Aarsagen hvorfor Stænderne i Begyndelsen gjorde Vanskeligheder, var den, at de ikke bleve tilfredsstillede ved det givne Svar, da de forespurgte sig om Udskrivningens Hensigt: at de kun behøvede at kaste et Blik paa Europas Tilstand. Ogsaa i Wien hedte det, at Belgien vilde blive besat af en preussisk Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Et Amsterdamer Blad anstiller en Sammenligning mellem Gesandt kongressen i Haag og den forestaaende Nationalkongres i Brussel. Den første - siges her - kan umuligt finde det raadeligt, at de store Magter billige Opstanden i Brussel, da de derved vilde erkjende, at der ingen anden Souverainetet gaves end Folkets; tvertimod maae de stræbe, saasnart som muligt, at sætte en Dæmning for Revolutionens Strøm. Den sidste vil kalde alle Monarker Tyranner, stemple Frækhed til Frihed, Mord og Plyndring til Retfærdighed, og anbefale den meest tøileløse Jakobinisme &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Nederlandene. Hr. Rogier og Grev Kobland have i en Proklamation tilkjendegivet Jndvaanerne i Antverpen, at Kommandanten i Citadellet upaatvivleligt med det første vil erholde Ordre fra Haag til at overgive det. Den første har lagt Beslag paa de hollandske Skibe, som befinde sig i Antverpens Havn og ethvert andet, som har Vaaben eller Krigsfornødenheder ombord for den hollandske Regjering. J en Opfordring til Belgierne i Almindelighed siger han: "Kommer Belgier, og deler denne Stads Uafhængighed, deeler dens sikre, Haab om Rigdom, Fred og Berømmelse, Men, i Fædrelandets Navn, iler. Eders Valg imellem det hollandske Aag og den belgiske Frihed kan ikke være tvivlsomt. Ogsaa Generalinspekteuren for de belgiske Tropper, Baron Hoogvorst, har udstædt en Proklamation til Antwerpens Jndvaanere, og Handelstidenden, som forhen erklærede sig mod den hele Jnsurrektion, istemmer nu den modsatte Tone. General Chasse vil uden Anledning ikke foretage noget mod Byen; men han vil paa den anden Side hellere sprænge sig selv med Citadellet i Luften, end overgive det uden Kongens befaling. Vaabenstilstanden er nu forlænget paa ubestemt Tid med 3 Dages Opsigelse; men den hollandske Flaade for Antwerpen, hvis Mandskab er af General Chasse tilkjendt overordentlig Roes for sit kjække Forhold den 27 Octbr., er bleven forstærket, og hele den belgiske Kyst erklæret i Blokadestand. Hadet mod Hollænderne er steget til det Høieste. Halvdelen af Antwerpens Jndvaanere, fornemmelig Qvinder, Oldinge og Børn er flygtet, og paa Gaderne sees kun Barrikader og Sværme af Belgier, der mere ligne Røverbander. To Tusinde af disse have tilbudt at ville opofre sig for Citadellets Erobring, hvilket dog ansees for næsten uindtageligt, og saasnart et saadant Forsøg gjordes, vilde Bombardementet blive fornyet, og Resten af Antwerpen lagt i Aske. Den franske Konsul har raadet alle Franskmænd at forlade Byen, Magistraten har gjort et Laan af 250,000 Gylden, og den provisoriske Regjering udsat Betalingstiden for de i Antierpen forfaldne Vexler. Den 4 Novbr. udvalgte denne Stad sine Deputerede til Nationalkongressen, som først skal samles den 10 Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
J det nye Konstitutions=Udkast hedder det om Statens Overhoved, som først skal vælges og Arvefølgen bestemmes efterat Konstitutionen er antaget: Han har Ret til at erklære Krig, slutte Fred, Alliancer og Handelsforbund, han sauktionerer og bekjendtgjør Lovene, sammenkalder og ophæver Kamrene o. s. v. Jøvrigt udgaaer al Magt fra Folket. Senatets Medlemmer blive valgte af Regenten, og skulle i det mindste være 40 i Tallet. Ministrene skulle være indfødte Belgiere og ansvarlige. Konstitutionens Opretholdelse betroes Nationalgarden og Borgerne i Almindelighed, og blandt de Gienstande, den forestaaende Nationalkongres strax bør beskjæftige sig med, nævnes: Nationalgardens Organisation, Pressens Frihed, Jndførelsen af Jurps, Valgene og Finantserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Den provisoriske Regjering har oprettet en Krigskommittee til at organisere Armeen. Nu siges Prindsen af Ligne at have stillet sig i Spidsen for det moderate Partie, i Brissel, og at arbeide paa atter at indføre Monarkiet. Han har den bedre Deel af Geistligheden paa sin Side. Grev v. Merode, der af et Partie betegnedes som Belgiens tilkommende Fyrste, er død af Følgerne af et Beens Afsættelse. Den Juan v. Halen klager i en Skrivelse til den nederlandske Koureer over, at han er bleven hæftet blot paa Mistanke. Han forsikrer, at han aldrig har staaet i Forbindelse med noget Medlem af Hr. v. Maanens Familie eller af det oraniske Huus. "Revolutionen har to Slags Mennesker siger han, de som ville tjene Fædrelandet, og de som kun ville tjene sig selv; til de sidste hører det nærværende herskende Partie. Hr. de Stappers, som blev fængslet under lignende Omstændigheder, har ved sine Venners Hielp atter faaet sin Frihed. Fra Brussel klages iøvrigt over, at al Kredit er ophørt, og at Handelen for Fremtiden vil blive trykket af Hollænderne, og Manufakturerne Sandsynlig overlade deres forrige Afsætning til Engellændere og Tydskere. J Anledning af at Geistlige tage Deel i de Deputeredes Valg, opkaster Bladet Patrioten det Spørgsmaal, om Folket ikke ogsaa burde have Lov til at vælge sine Paver, Biskopper og Præster, I Holland, beskyldes den pavelige Gesandt, Hr. Capuccini, offentligen for at have bevirket den hele Revolution. Hr. de Potter vedbliver at kjæmpe for den republikanske Regjeringsform; men hvor lidet bifald hans Tale finder, sees af det ringe Antal Stemmer han har til Deputeret ved Nationalkongressen. Et Rygte om en Modrevolution, som skulde være udbrudt i Brussel, trænger endnu til Bekræftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Den hollandske Besætning i Mastricht er meget aarvaagen. Soldaterne tilbringe hele Nætter paa Vaabenpladsen under Telte, som om de laae i Leir, og 6 ladte Kanoner ere opplantede med brændende Lunter. Denne Plads vil derfor holde sig til det Yderste; men iøvrigt trække de hollandske Tropper sig meere sammen ved Grændsen. Hr. v. Pontecoulant har i Brügge faaet befaling fra den provisoriske Regjering, at marschere med sine Tropper mod Mastricht, hvorfra der er afsendt et Troppekorps for at besætte Byen Vaels nærved Grændsen. J Fægtningen ved Oostburg den 30 Octbr. skulle mange Mennesker paa begge Sider være faldne, og en Vaabenstilstand er sluttet indtil videre. Arbeiderne i en Kalkgrube i Nærheden af Lüttich have begyndt Uroligheder, men ere snart bragte til Orden, igjen. Major Gaillard, som saa grusomt blev myrdet i Lowen, var bleven en Gienstand for Folkets Forbittrelse, fordi han i Septbr. Maaned, som Kommandant i denne Bye, havde befalet sine Tropper at fyre paa Folket, som vilde afvæbne Besætningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Fra London er indløbet den vigtige Efterretning, at da Magterne have besluttet at gjøre deres Jndflydelse gieldende i Nederlandene, saa skulle Fiendtlighederne foreløbigen standses. Hr. v. de Meyer, Medlem af Centralkommitteen, har indskibet sig til London, for der at indlede en Underhandling med Hertugen af Wellington; men rimeligviis vil det store Spørgsmaal om Fred og Krig blive afgjort i 1 Paris. Paa den anden Side siger et Rygte, at der fra Rusland og Engelland vil blive sendt en diplommatisk Person til Brussel, for at fordre Traktaten af 1814 overholdt. Bladet Times forsikkrer, at de store Magters Underhandlinger ville gaae ud paa at vedligeholde Nederlandenes Jntegritet, og med Henviisning til Engellands Mægling mellem Spanien og dets Kolonier, erklæres en væbnet Mellemkomst ufornøden, hvorved dog med Føie kunde bemærkes, at heller intet i flere Aar der er udrette. Prindsen af Oranien er ankommen til London, og modtaget paa det venskabeligste af Hs. Majestæt, til hvem han medbragte Breve, fra sin Fader, Kongen af Nederlandene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Af de nuværende Ministre staaer Hr. Lasitte i stor Anseelse hos Folket; Grev Montalivet, en Mand paa 29 Aar. kjæmpede med i Parisernes Rækker den 28 Juli, Marskal Maison har erhvervet sig Agtelse ved den Maade, hvorpaa han udførte det ham givne Hverv, at ledsage den afsatte Konge til Grændsen, og Hr. Merilhou har længe været en af de ved Veltalenhed og Redelighed meest udmærkede Advokater. Som Man i Almindelighed troer, har Lafaret tes Trudsel, at ville trække sig tilbage, bidraget meget til det nærværende Ministeriums Dannelse. J de Deputeredes Kammer have de nyrudvalgte Deputerede taget Sæde paa venstre Side. Hr. Lafitte har holdt sin Afskedstale, men til at vælge en ny Præsident var Kammeret ikke fuld talligt nok. Da Hr. d'Argenson ved Kammerets Aabning den 3 Novbr. vilde aflægge Eden paa Chartet med det Tillæg: "saavidt som Fornuftens Fremskridt tillader det, foraarsagede dette stor Tumult, og han maatte omsider beqvemme sig til at gjentage den med de to Ord: Hjeg sværger." Pairskammeret har begyndt sine Arbeider, Lovgivningen vedkommende, og dets Virksomhed som Domstol i Erministrenes Sag vil ogsaa snart begynde. Til Disses Modtagelse er nu Palladset Luxemborg fuldkommen indrettet. Man har neppe før seet et ikjønnere Fængsel. Møbleringen i Ministrenes Værelser bestaaer i en Seng med Baldakin over og hvide Gardiner, et Skriverbord, en Kommode og 2 Stole. Jngen uden deres Koner, Advocaten og Geistlige blive indladte til dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Ved en af Lasitte undertegnet kongelig Forordning er Statsraad og Deputeret Thiers udnævnt til Understatssekretair ved Departementet for Finantserne. Et offentlig Blad benævner de to for Øieblikket bestaaende politiske Partier efter deres modsatte Bestræbelser, der gaae ud paa Bevægelse, og Modstand. J Krigskolen la Fleche i Sorthe Departement have Disciplene gjort en Opstand, som maatte dæmpes ved Hielp af Nationalgarden og GensNarmeriet, og i Paris ere nylig 36 Hattemagersvende fængslede. Den spanske Gesandt beklager sig endnu over, at de spanske Flygtninge blive understøttede i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
Storbrittannien. J Overhusets fortsatte Forhandlinger erklærede ogsaa Grev Winchelsen sig imod den kongelige Tale. Grev Gre billigede dens Ord med Hensyn til Jrland; men han troede ikke, at Urolighederne i Rent stode i nogen Forbindelse med Begivenhederne paa hiin Side af Kanalen. Med Hensyn til Statens Forhold til fremmede Magter sagde han. J saa forviklede Tider maa Man forsikkre sig Jndvaanernes Hengivenhed ved at afhielpe deres Besværinger, skaffe dem Hielp, og gribe Forholdsregler til en sindig Reform. Jøvrigt protesterede han mod Talens Udtryk om Belgien, som efter hans Mening aldrig burde have været forenet med Holland, men med Preussen, og med Hensyn til Portugal erklærede han, at Regjeringen allerede blander sig i denne Stats Anliggender, naar den fordrer en Amnestie, hvortil dog ingen portugisisk Flygtling sætter Lid, som Betingelse for Anerkjendelsen. Hertugen af Wellington svarede hertil, at det ikke stred mod Statsbestyrelsens Principer at blande sig i fremmede Staters Anliggender paa en fredelig Maade, og at Belgiens Modstand mod Regjeringen kun kunde betragtes som Rebellion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-11-15
I Underhuset vare Debatterne omtrent af samme Jndhold. OConnel, som Man saa gjerne vil oversee med Foragt, vedbliver at drive paa Jrlands Adskillelse fra Engelland, og hans Forbittrelse er forøget derved, at Hertugen af Northumberland ogsaa har opløst den sidst af ham stiftede Forening af irlandske Frivillige." J Parlamentet har han i de hæftigste Udtryk forsvaret sig mod de Angreb, som i denne Anledning gjordes paa ham. Da Aristokratiet og de fleste Rigmænd ere imod Adskillelsen, saa kan Kampen mellem Katholiker og Protestanter snart ansees forvandlet til en Kamp mellem Aristokratiet og Demokratiet. Regjeringen træffer sine Foranstaltninger, og nylig ere 3 Batterier afgaaede fra Woolwich. Urolighederne mellem Folket i London vedvare, og fornemmelig er dets Forbittrelse henvendt paa det nye Politie. Hertugen af Wellington er den, mod hvem det hæftigst yttrer sin Uvillie, og hvad enten han er tilhest eller kjørende, i sin egen Vogn eller i en fremmed, saa kjendes han dog, og forfølges med Skrigen og Steenkast. Hertugen af Sussex var den eneste som den Dag, da Parlamentet aabnedes, hilsedes af Folket med lydelig Jubel.