JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Nyheder fra Udlandet. Til London var indtruffet den vigtige Efterretning, at der i Canada er atter udbrudt en alvorlig Opstand, og det flere Steder paa eengang Hele den fransktalende Befolkning ved St. Lorenz floden havde grebet til Vaaben; nogle brittiske Militairposter vare optagne, og et ved Napierville stationeret Korps taget tilfange, hvorved en betydelig Mængde Vaaben og Krigsmateriale er falden i Oprørernes Hænder. J St. John ventede man, at Oprørerne vilde angribe Staden, hvorover der var stor Bekymring, skjøndt man rustede sig til kraftig Modstand, Som Opstandens Høvdinger nævnes: Nelson, CotGagnion, Hatkiss, Alle Udlændere. Statholderen Neder-Canada, Sir Colborne, har ladet Krigsloven, forkynde, og truet enhver Oprører med Livsstraf. JNewyork imødesaae man de næste Efterretninger med ængstelig Forventning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Amsterdams Handelstidende af 2den de, indeholder følgende mærkværdige Artikel: "J dette Øieblik erfares: at Preussen har tilsendt Engelland, en eftertrykkelig Note, hvori denne Magt opfordre til, at tvinge Belgien til at antage de allerede modificerede 24 Artikler. Engelland har derpaa stra tilkjendegivet Frankrig, at det har beqvemmet sig til, denne Sag at slutte sig til de nordiske Magter, ligemeget, om Frankrig giver sit Samtykke dertil eller ikke. Denne Note har havt til Følge, at Frankriligeledes har erklæret, ikke længere at ville modsætte sig de fire Magter, som repræsentere Conferentsen, og givet sit Samtykke til forbemeldte Tractats Opfyldelse. (Hvorvidt nu denne Efterretning er sand eller ikke, maa Tiden vise. Jmidlertid bestyrkes den derved, at de hollandske Statspapirer vare stegne betydeligt paa Børsen i Amsterdam.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
De nyeste Efterretninger fra Rusland (naturligviis ved Breve og Reisende) bekræfte ikke allene de hidtil omtalte politiske Komplotter i Willna, Warschau og St. Petersborg, men forsikkre tillige, at der næsten i alle Litthauens Stæder er arresteret Personer, endogsaa meget betydelige Folk, som have været implicerede i den nye, vidtudbredte Sammensværgelse, Generalgouverneuren i Witepsk, Grev Jarkewisch, er bleven afsat, fordi han ikke havde passet godt no paa. - Fra Warschau meldes som Tilforladeligt, at Keiser Nicolaus har bestemt fin tilkommende Svigersøn, Hertugen af Leuchtenberg, til Vicekonge af Polen, hvilket naturligviis er en høist glædelig Efterretning for Polakkerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Den franske Regjering har ved en kgl. Ordonnants opløst Nationalgarden i Metz. Den nærmeste Anledning hertil skal være en mellem Stadens Maire og Nationalgardens Officerer opstaaet Tvist. J Paris har der nylig været et Studenterspectakel: En af Universitetets Professorer, Lherminier, der tidligere havde været bekjendt som en ivrig Demokrat, men pludselig var gaaet over til en ubetinget Ministerialisme, og har i Statsraadet erholdt Ansættelse som matre des requettes (Suplikmester, skulde for leden Dag aabne sine Forelæsninger, da Studenterne raabte: "Ned med Renegaten, Væk med Forræderen, Hæng ham op paa Lygtepælen!" Alle Slags Gjenstande kastedes ham i Hovedet, saa Professoren med Nød og Neppe frelste sig fra den rasende Ungdom, der forfulgte ham med Steenkast lige til hans Bopæl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
- Hertugen af Cholseul, Kongens Adjutant og Gouverneur i Louvre, er ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Belgien skal have proponeret Holland, at forlange en Kjøbepriis for Afstaaelsen af Limburg og Luxemburg, men den hollandske Regjering har aldeles afslaaet dette Forslag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Churfyrstinden af Hessen (Kongen af Preussens Søster), har været saa uheldig ved et Fald, idet hendes Fod blev indviklet i et Gulvtæppe, at faae sit ene Laarbeen brækket samt beskadige sin ene Hofte saaledes, at hun er under Behandling af tre Læger, af hvilke den Ene, Dr. Grimm, er sendt til hende fra Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Fædrelandet. Khvn. den 8de Decbr. J Torsdags Aftes afreiste Hs. D. Hertugen af Slesvig-Holsteen Sønderborg Glücksborg og Hs. K. H. Hertuginde Wilhelmine herfra over Corsøer, Nyborg, og Faaborg til Holsteen. - Under sit Ophold her i Staden modtog Hr. Ole Bull af Hs. Maj. Kongen en kostbar med Diamanter besat Guld Tabatiere, paa hvis Laag var anbragt et Prospect af Øresundet og Kronborg. 2 Hs. Majestæt Kongen af Sverrig og Norge havde Kunstneren faaet Vasaordenens Ridderkors, indfattet i Brillanter. (Th. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
- Der forestaaer atter vort musikelskende Publikum en herlig Nydelse. J næste Uge indtræffer hertil den bekjendte kgl. svenske Kammersangerinde Frøken Johanne Schoultz, en Datter af Landshøvding (Stiftamtmand) v. Schoulz, der siden hun var her sidst har endmere uddannet sit skjønne Talent i Sangens Hjem: Jtalien, og en Tidlang været engageret ved den italienske Opera i Paris. (S. Bl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
- Ole Bull agter sig, efter Forlydende (hedder det i Aalborg Avis) at reise fra Odense til Slesvig, Kiel, Hamborg, Berlin og Wien, ja han har endog i Sinde at gjæste Constantinopel og give Concerter for Stortyrken. Paa sin Tilbagereise fra denne Tour vender han formodentlig her tilbage, thi sit Barn har han ladet blive hos sin Fætter, Hr. Pastor Bull. Man skal fra Aarhuus have tilbudt Kunstneren at garantere ham 500 Rbd., ifald han vilde give en Concert, men han viste Utilbøielighed til at reise derover. (Herom veed man ikke noget i Aarhuus. Red.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
For at tilkjendegive Hr. Ole Bull et svagt Beviis paa den Erkjendtlighed, man var hans Medvirkning skyldig ved Concerten til Jndtægt for den paatænkte Pensions= og Understøttelses=Kasse for Chorpersonalet ved det kgl. Theater, havde Chorpersonalet forleden indbudet Kunstneren til at beære Syngeskolen med sin Nærværelse. Sammesteds var hans Portrait ophængt, og til Melodien: Vi Sømænd gjør ei mange Ord, blev en af Prof. Heiberg, forfattet skjøn og hjertelig Sang afsjunget. (Fris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Ved Landsover- samt Hof= og Stadsretten er i Mandags afsagt Dom i Sagen: Kbm. Albertus, af Ringsted, contra: Procurator Walløe af Roeskilde. Hovedsøgsmaalet, ang, nogle af Indstævnte mod Hovedcitanten formeentlig udøvede reelle og verbale Jnjurier, afvistes, hvorimod Politiretsdommen, ved hvilken Parterne frifandtes for hinandens Tiltale, dog saaledes, at de af Contracitanten mod H. C. brugte Udladelser, at han var en Røver og en Morder, og hans Huus en Røver= og Morderkule, mortificeredes, i Henseende til Contrasøgsmaalet kjendtes ved Magt at stande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
J den Roeskildske Stænderforsamlings Møde, har Professor Bang foredraget et Andragende fra 39 Repræsentanter i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug om nogle Forandringer i Trykkefriheds=Lovgivningen; hvorhos han, med Hensyn til Øvrighedens Fremgangsmaade imod Pressen, yttrede: at han aabent maatte udtale sin Overbeviisning: at der i det siden sidste Stænderforsamling forløbne Tidsrum af henved 3 Aar oftere har fundet en saadan Vilkaarlighed Sted i Pressens Behandling af vedkommende Øvrighed, at den giver Folkets Repræsentanter god Grund til at søge Beskyttelse imod samme, ved at søge at overbevise Regjeringen om, at slig Vilkaarlighed ei blot træder Folkets vigtige Interesser for nær, men og fjerner fra den Hensigt, man har havt med at ville standse formeentlige skadelige Yttringers Udbredelse, og altsaa tillige bliver en uklog Fremfærd. At søge Værn imod en vilkaarlig Benyttelse af Øvrighedsmagten i Pressens Anliggender, er ogsaa den forelagte Petitions Øiemed; dertil sigte de i samme indeholdte Forslag; og det er da ei mere end min Pligt at understøtte, at denne Sag kommer under Forsamlingens Overveielse." Med 52 Stemmer imod 2 vedtoges en Committee, hvortil udnævntes: Haagen, Algreen-Ussing, Reventlow, Sali cath og Tutein. Worms Liv og Død beskjeftige endnu de hvnske Blade: Khvnsposten bemærker: "at det er ligesaa naturligt, som det virkelig var Tilfældet, at et saa let modtageligt og svagt Gemyt som Wormmaatte være – hvad der ogsaa fremlyser af Pastor Vis byes Skrift – efter i den sidste Tid kun at have været paavirket af gode Jndtryk, udgik af Fængslet som et gandske andet og bedre Menneske, end det vi kjende af Retsakterne; derfor er selv Worm et stærkt Argument for Ønskeligheden af Dødsstraffens Afskaffelse. Pastor Visby siger bl. A. i sin Dagbog saaledes: Hans Gierning har fortjent Døden. Og dog forekommer det mig bestandigt, som om dette Menneskee ikke burde døe!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Worms sidste Aften beskriver Pastor Visby saaledes: Det er den sidste Aften - Solen er gaaet ned den gaaer aldrig meere ned for ham. Maaskee reiser den sig ikke engang meere for ham. Naar den i Morgen kaster sine første Straaler hen over Jorden, skinner den maaskee i det Høieste paa den Kiste, hvori hans Liig bæres bort til Graven. - Jeg kom til ham med et saare veemodigt Hjerte. Flere af hans Venner havde været der førend mig. Hans Sjæl var meget bevæget, thi saaMange havde bragt ham deres sidste Levvel. Han havde bestræbt sig for, at bevare Rolighed i Sindet; men jeg kunde godt mærke, at han helst vilde græde. Saasnart vi vare ene, kastede han sig med Heftighed paa Knæe og løftede sine sammenknugede Hænder mod Himlen. "Min Gud, min Gud, sagde han og vær mig naadig. Jeg har fortrudt og jeg fortryder min Synd; og vil Du gjøre lig til et Barn igjen, skal jeg aldrig meere gjøre det, Jeg har tidt villet vende tilbage til Dig, jeg har saatidt havt gode Forsætter; men det har aldrig villet lykkedes. Det har bestandig været for mig, som om jeg eengang skulde blive lykkelig; men nu forstaaer jeg, at min Lykke ikke skal blomstre paa Jorden. Her have Lykkens Porte været lukkede for mig, og min Gud, lad dem i Morgen staae aabnede for mig, vidt aabnede, og modtag mig i Dine Arme!" Derpaa vendte han sig til mig. Jkke sandt, sagde han: Gud er god?" – "Jo! svarte jeg og Jngen er god uden Gud! – "Ru vel, gjentog han saa vil han heller ikke forskyde mig; jeg har saa inderligt fortrudt min Synd. Men det er min Trøst, at om jeg ikke har fortrudt den inderligt nok, saa vil Gud alligevel tilgive mig! Troer De ikke, at min Frelser nok alligevevil bede for mig, O fortæl mig noget om, hvor god Frelseren var mod Syndere." Jeg fortalte ham nu bl. A. om Christi trøstende Ord til Røveren paa Korset: "Sandelig! Jeg siger Dig, endnu idag skal Du være med mig i Paradiis!" – Ak ja, Paradiis afbrød han mig: Den vil Du ogsaa lade mig være hos Dig, min Jesus, Jeg længes efter at komme til Dig!" - Midt i den dybeste Bedrøvelse afbrød han sig selv med en forunderlig smilende Mine: "Jeg har spiist Østerposteier, sagde han, N. N. har bragt mig nogle; men de smagte mig ikke! Jeg har ogsaa drukket et Glas Champagne. Nu kan jeg dog sige, at jeg veed, hvordan Østers og Champagne smager! Til hvem vil Du sige det, Ulykkelige!" tænkte jeg. - Derpaa begyndte han igjen at hulke høit, vred sine Hænder, knællede, og bad til Gud i afbrudte Ord, som trængte gjennem Marv og Been. Fuldkommen udmattet erklærede han Kl. 8 at han var saa træt, han vilde gjerne hvile noget. Jeg bad Gud at styrke ham i denne Nat saa han i en rolig Sovn maatte finde en Forsmag paa den bedre Hvile, til hvilken han i Morgen skal indgaae."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Det Brev som Worm strev til sin Sjelesørger, Dagen efter at Denne havde forkyndt ham hans Dødsdom, var saalydende: Hof= og Stadsrettens Fængsel, 4 Nov. 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Til min ædle Sjælesørger, Høiærværdige Hr. Pastor Visby Jeg havde saa sikkert ventet, at vor gode Konge for min arme Moders Skyld havde været saa naadig at forandre Dødsdommen til Fængsel for min øvrige Levetid Det mørkeste, rædsomste, eensomste Hull havde været mig kjært: her skal Du døe, vilde jeg have tænkt, i Fred; her ville Dine sidste Øieblikke ei være givne til Priis for saa mange Tusindes Aasyn – ak! jeg vilde snart have døet, det føler jeg, og det var det, som saalænge lod mig ønske Benaadning." Slutningen af Brevet lyder saaledes: Klopstocks herlige Messias var det sidste, jeg læste. Kun de første Sange har jeg læst - de sidste vil jo synge der, hvor hiin udødelige Digter lever - begeistret ved at skue den Guddommelige, han besang, Ansigt til Ansigt - der vil jeg ogsaa leve og blande min af Glæde hævende Stemme med de salige Aander, der vil jeg tidt tænke paa Dem, Hr. Pastor, som i mine sidste Dage stod mig saa kraftig bi med Guds Ord – og som var mig tre til min Dødstund. Guds bedste Ve signelse omgive altil Dem og Deres Elskede. Snart ophører mit Hjerte at slaae, men til det sidste Slag banker det taknemmelig og ærefrygtsfuld for Dem, og disse Følelser vil hiin Side P. C. F. E. Worm." Graven følge Deres Worms Defensor, Procurator Lange, havde, ledet af et svagt Haab om, maaskee endnu at kunne redde den Ulykkelige, gjort Pastor Visby opmærksom paa adskillige dunkle Punkter i Worms tidligere Forklaringer, der kunde trænge til nøiere Oplysning, og derfor opfordret ham til, at formaae Worm til, under Skriftemaalets Segl, at meddele sig med Aabenhed Alt om en paapeget for Lange navngiven tredie Person, om hvem han (Lange) havde en, rigtignok kun meget svag og løselig Formodning, at han havde været Worm behielpelig ved Tønders Mord, ja maaskee endogsaa været Hovedmanden. Pastor Visby opfyldte Langes Forlangende paa den meest over lagte Maade, men Worm forsikkrede, at han aldrig havde seet eller kjendt den opgivne Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Politivennen" fortæller, at en velklædt Person for nogle Dage siden gik ned til en Viinhandler, og lod en Flaske, han bragte med sig, fylde med Rom. Han modtog Flasken, men satte den fra sig igjen under det Foregivende, at han vilde gaae bort et lille Ærinde, og derpaa komme tilbage igjen for at afhente og betale den. Han kom imidlertid ikke, og da man undersøgte Flasken, fandt man den fyldt med Vand. Personen havde nemlig havt en Flaske, fyldt med Vand, i Lommen, hvilken han havde seet Leilighed til at ombytte med Romflasken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Forleden Dag indtraf her et høist sørgeligt Dødsfald. En bekjendt dygtig Embedsmand befandt sig i Bad, for at forfriske sig. Medens han var der sprang der pludseligt en Aare nærved Hjertet. Da Betjenten kom ind, fandtes den Ulykkelige siddende død i Badekarret. Han efterlader sig en dybtsørgende Enke og 4 uopdragne Børn. (Md.)- Kjøbenhavnerne have i denne Tid været meget nysgjerrige efter at erfare hvem Bearbeideren er af Calderons skjønne Drama: "Livet en Drøm Man siger nu, at det skal være en Dame (i Fyen, der før har leveret saavel Oversættelser som originale Arbeider for Theatret. (Md.) Operaen "Bæbus (Musiken af Marschner) bliver i denne Tid indstuderet, og ventes at ville blive et Kassestykke. Hr. Phister har Hovedrollen. De øvrige skulle udføres af Jfr. Lichtenstein, dHrr. Rosenkilde, Foersom, hviid, c. Efter Forlydende, skal den første Opførelse heraf være bestemt til Hs. M. Kongens Fødselsdag. (Md.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
- Kgl. Kammermusikus Lemming har faaet en Understøttelse af Fondet ad usus publ. til at udgive sine Compositioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
- Oehlenschlager har i denne Tid fuldende et nyt Digterværk: "Knud den Store, der i Løbet af Saisonen kan ventes opført. Det bliver almindelig beundret af dem, der have hørt det, og der skal hvile en poetisk Duft over det Hele, der minder og hans Muses lykkeligste Frembringelser. (Dan.) Til de seeniske Ubetydeligheder, hvormed la France dramatique saa rigeligt forsyner vort Repertoire, hører ogsaa Skuespillet Stella, der er bleven opført et Par Gange, uden at kunne rose sig af nogen levende Modtagelse. Stykkets Jndhold dreier sig om en af disse sædvanlige Udskeielser i Ægteskabscapitlet, om hvilke en fransk Forfatter har sagt: "Naar man veed det, er det en Bagatel, og naar man ikke veed det, er det Jngenting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Khvnspostens Redacteur er bleven forkyndet en Stævning til Hof= og Stadsretten for ei at have villet opgive Forfatteren til Artiklen fra Slesvig om Transparenterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
J disse Dage er her død en Kone, som naaede en Alder af 102 Aar. (Aalb. Av.) J Stige ved man tiltroer Manden formegen Klogskab til selv at lægge en saa betydelig Anstodsteen i Veien for sin Hensigts Opnaaelse. Til Bestyrkelse af denne Troes Artikkel læser man blot Borgemesterens, Justitsraad Ræders, nu kundbargjorte Erklæring (Kjøbenhavnsposten No. 267 og Følgebladet til Aarh. Av. No. 187) hvor denne Omstændighed ikke i fjerneste Maade er berørt, men Horsens Byes formeentlige Trang allene fremhævet som Motiv for Ansøgningen. Altsaa Til 2det Spørgsmaal. Er det ikke rimeligt at Vindmøllen havde erholdt Privilegiummet quæstionis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Til 3die Spørgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Bygholms Mølles Privilegier, som indeholdes i Høisalig Kong Christian den 5tes Skjøde til daværende Bygholm Eier Jochum Werner von Büllow, er læst ved Viborg Landsthing efter dagieldende Lovgivning, og maa vel ved Landstingsretternes Ophærelse være indbefattet i den Extract af Landstings=Protocollerne som anordningsmæssig afgaves til vedkommende Underretters Pantebøger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Til 4de Spørgsmaal. Vindmøllen har aldrig havt uindskrænket Maleret for Horsens førend dens seneste Previlegium blev givet nemlig 1832. - Begge Møller have, naar undtages nogle faa Aar, ingensinde været forenede; thi saavel Etatsraad Thygesens som i Stiftamtmand Thygesons Eietid har Bygholms Mølle uafbrudt været bortfæstet uden Indskrænkning i Udøvelsen af dens Privilegium. Om Brugerne af Vindmøllen have tilladt sig, imod dens Privilegium, til Præjudice for Bygholm Mølle, at befatte sig med Grovmaling, maatte i alFald saadant paadrage Udøverne af sligt Ansvar, og et begrunde ham Ret til Overtrædelse af selve hans Privilegium, og til Fornærmelse af Andres Rettigheder som deraf skatter og skylder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Til 5te Spørgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Det kan ikke nægtes at de ældre Fæstere af Bygholm Mølle jo vare berettigede til al Slags Maling uden Undtagelse, overeensstemmende med Møllens Privilegier, hvis Vilkaar, de vare paalagte at opfylde. Resten af Spørgsmaalet besvarer sig selv; thi hvad den mellemkommende Hestemølle angaaer, da blev den senere Forpagter af Bygholm Mølle ved Forpagtnings=Auction 1831 paadraget at respectere dennes Rettigheder. Til 6te Spørgsmaal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Bygholm Mølles Privilegium hjemler den udelukkende Maleret for Horsens Bye, og da den oprindelige Bevilling for Horsens Vindmølle udtrykkelig forbyder denne anden Maling end sigte, grube og pille, saa er det vel ei usandsynligt at Bygholm Mølle kan revindisere sin forhen havte Ret til Grovmaling med Udelukkelse af Horsens Vindmølle; idet vedkommende Collegium mueligen maatte erkjende Bygholm Mølle krænket, af Mangel paa Oplysning, om dennes tillagte ældre Rettigheder. Til 7de Spørgsmaal. Da Cancelliet, - det første Regjerings-Collegium i Dannemark, - efterat have gjennemgaaet Sagen har givet Forslag til at anlægge Sag mod Vindmølleren, Overkrigscommissair Holst, til at miste Privilegiettil udvidet Maleret, saa er det vel uomtvistet, at Byg holms Eier, ligesaavel nu, som før, kan vinde Processen. Saaledes, saa tro og nøiagtig, som efter min Overbeviisning mueligt, og saa kort, som Omstændighederne tillod, er de fremsatte Spørgsmaale besvaret, og skal det glæde Jndsenderen, om den ærede Spørger dermed er satisficeret og Publicum sat i Stand til at dømme. N. N. Den 4de Decbr. 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Bekjendtgjørelser. Afvigte 6te December behagede det Gud ved en skille og rolig Død at bortkalde min elskede Kone Maren Elisabeth fød Kaarsberg, i hendes Alders 55de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
J det sidste Aar var hun næsten uafbrudt bunden til Sygeleiet, men rolig og med stille Hengivenhed i Guds Villie saae hun Døden nærme sig, 5 Børn, hvoraf de tvende af første Ægteskab, beklage med mig af Hjertet hendes Bortgang, thi de tabte i hende en kjærlig og omhyggelig Moder, og jeg den ædleste retskafneste Ægtemage. For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjøres dette af Aarhuus, den 7de December 1838. Søren M. Dinnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Formedelst en Ravneforverling i Skrivelse fra det jydske Jæger-Corps til det første jydske National District, er Rasmus Nielsen Galthen af dette Amts 49de Lægd gl. No. 46 nye No. 30, som 1833 er udskreven og ansat i det jydske Jæger-Corpses 3die Compagnie No. 79. bleven anmeldt at være arresteret for Tyverie, og af denne Aarsag udebleven fra Mønstringen, hvilket derimod senere er oplyst at angaae en anden Mand af et andet Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
At det, paa Grund af denne Navneforvexling udspredte Rygte om at fornævnte Rasmus Nielsen Galthen, har været arresteret for Tyverie, er urigtig, undlader jeg ikke herved, efter Begjæring af benævnte Corps, at bringe til offentlig Kundskab. Aarhuus Stiftamthuus, den 7de Decbr. 1838. C. G. Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Foranlediget ved den forandrede Organisation af Byens communielle Bestyrelse anmodes de af Byens Jndvaanere, som maatte erholde saadant Krav paa Kæmner eller Jndqvarterings=Kassen, der forinden Udbetaling qvalificerer sig til Anviisning af Magistraten og Repræsentanterne, at indlevere Regning herover, behørig attesteret af Vedkommende, til Formanden for Repræsentanterne, inden hver Torsdag Middag, hvorefter han da foranstalter det Fornødne til Regningens Anviisning i Magistrats forsamlingen den næstpaafølgende Mandag. Denne Omgangsmaade vil fra 1ste Januar næstkommende nøie blive paaseet. Aarhuus Raadstue, den 3die Decbr. 1838. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Torsdagen den 20de denne Maaned, Formiddag Kl. 10. bliver paa Hads & Ning Herreders Tingsted i Aarhuus Raadhuus, foretaget til Slutning, Skiftet efter afdøde Skoleholder Rasmus Nielsen, der døde i et Huus paa Raunholt Mark, og forhen afdøde Kone Maren Rasmusdatter, hvilket herved til Arvingernes og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Hads & Ring Herredscontoir, den 7de Decbr. 1838. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Fredagen den 21de December næstkommende, Kl. 10. Formiddag, afholdes paa Raadstuen her i Byen en Skiftesamling i Boet efter afgangne Enkemadame Jda Kirstine Berg af Demstrup; hvilket herved, overeensstemmende med Plac. 21de April 1824, til alle vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 29de Novbr. 1838. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Mandagen den 31te Decbr. d. A., Kl. 10 Formiddag. afholdes her paa Contoiret Skiftesamling i Boet efter Enken Anna Elisabeth Mauritzen i Værum og forhen afdøde Mand Christian Mauritzen; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 29de Novbr. 1838. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Mandagen den 31te Decbr. d. A., Kl. 2 Eftermiddag, afholdes her paa Contoiret Skiftesamling i Boet efter afdøde Smed Peder Christian Bay af Raasted; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Norhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Randers, den 29de Novbr. 1838. Wesenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-12-10
Jfølge Begjæring af Fattigvæsenscommissionen hersteds afholdes Licitation i Arbeidsanstalten førstkommende Onsdag den 12te dennes, Eftermiddag Kl. 2 slet, over Leverance af følgende Fornødenheder i Halvaaret fra 1ste Januar til 30te Juni 1839 incl., nemlig: Rugbrød), fersk Oxekjød, Melk, Øl, Byggryn og Havregryn, samt circa 2 Skpd. Uld; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 8de December 1838. Fleischer. *) J sidste Avis stod Suurbrød, hvilket herved rettes. Torsdagen den 13de Decbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver, efter Begjæring af Auctionsholder Hertz her i Byen, afholdt Auction i Gaarden No. 43. paa Skolegaden, hvor da bortsælges: Mahg. Speile, Skatoller, Dragkister, 8tedags Stueuhre, Sengesteder, Sengeklæder, Kakkelovne, en Kobber Grukjedel paa 2 Tønders Rum, et Mahognie Klædeskab, en Vienervogn og Postvogn, et Skibsseil, med meget mere. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. - Aarhuus, den 7de Decbr. 1838. Fleischer.