JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Jmidlertid er Man i Plymouth og de øvrige engelske Havne, hvor der findes Forraad af Levnetsmidler til Marinen, Dag og Nat beskjæftiget med at tilberede Meel saavel for Jrland som for Skotland. Vel har Nøden i det sidste Land ikke naaet den Grad som i Jrland; dog skal i Høilandet og især paa Øen Skye et stort Antal Mennester være hensat i den yderste Elendighed. Paa Orkneyserne ere over 50,000 Ulykkelige for hele Dagen indskrænkede til et eneste ligesaa daarligt som utilstrækkeligt Maaltid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Jfølge Efterretninger fra Mulgrave-Øen i Australien er den franske Corvet, la Seine", paa 20 Kanoner, totalt forliist paa et Rev ved Kysten af Ny-Caledonia. Officererne og Mandskabet, ialt 200 Personer, have frelst sig i Baadene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Jtalien. De samtidige Meningsyttringer i flere italienske Lande i Anledning af Hundredaarsfesten af Østerrigernes Uddrivelse af Genua have - skrives der fra Bologna i franske Blade - vakt stor Sensation ved alle Halvøens Hoffer. J Ravenna og i Moden har Man foretaget Arrestationer og Feldtmarskal Radezki, den østerrigske Øverstkommanderende i Jtalien, har ladet rykke Tropper til Pofloden og forstærket, Garnisonerne i Ferrara og Comacchio. Wienerkabinettet skal have tilstillet den pavelige Regjering flere Noter, som forlange Undertrykkelsen af enhver politisk Meningsyttring blandt Folket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Schweitz. Den Omstændighed, at de fleste fremmede Gesandter flytte fra Bern til Zürich paa den Tid, da Bern skal blive der Vorort, beskjæftiger Pressen, stærkt. En neuschatelsk Correspondent i "Journ. d. Debats" vil endog heri see et Tegn paa, at der Vorort ikke vil blive erkjendt. (Bern har i den senere Tid sympathiseret med det demokratiske Parti i Schweitz.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Rusland og Polen. Den 1ste Artikel i Wienertraktaten angaaer Polen og lyder saaledes: "Hertugdømmet Warschau, med Undtagelse af de Provindser, og Distrikter, med hvilke der i de følgende Artikler er taget andre Bestemmelser, forenes med Keiserdommet Rusland. Det skal ved sin Forfatning uigienkaldeligen være sammenknyttet dermed, for til evig Tid at besiddes af Keiseren af Rusland, hans Arvinger og Efterfølgere. Hs. Maj. Keiseren forbeholder sig, at give denne Stat, der nyder en særskilt Forvaltning, den indre Udstrækning, der synes ham passende. Han føier til sine andre Titler den, af Car eller Konge af Polen. Polakkerne, Ruslands, Østerrigs og Preussens Undersaatter, skulle erholde en Repræsentation og nationale Jnstitutioner efter den Art af politisk Existents, som enhver af Regjeringerne, hvorunder de høre, vil holde for nyttig og hensigtsmæssig." Traktaterne af 3 Mai 1815 imellem de Polen delende Magter - integrerende Deele af Wienerakten - bestemme endnu,, at Polakkerne skulle erholde Jnstitutioner, der sikkre deres Nationalitet. Wienertraktaterne garantere altsaa det russiske Polen, Navnet af et Kongerige Polen, en særskilt Forvaltning og Opretholdelsen af dets Nationalitet ved eiendommelige Jnstitutioner. Keiser Alexander fuldbyrdede ogsaa Kongresaktens Art. 1 med en Liberalitet, hvorimod Preussen og Østerrig bleve langt tilbage. Han gav en Forfatning, sammenkaldte lovgivende Kamre, dannede en Nationalarmee, skildte Forvaltningen strængt fra den russiske og gav saavel de høieste som de laveste Embeder kun til indfødte Polakker. Det polske Sprog var det officielle saavel i Civil som i Militairforvaltningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Den 14 Febr. 1832 kom Keiser Nikolaus som Seierherre til den polske Hovedstad. Polen mistede sin Forfatning, sine lovgivende Kamre, sin Nationalarmee og sit Sprog som et officielt; men det beholdt idetmindste sit Navn og en særskilt, om end nok saa afhængig Forvaltning. Formeerne skaanedes og Skinnet reddedes. Man beklagede det af sine Saar forblødende Polen, men - sagde Man - det er en Sag der angaaer Ruslands indre Politik, hvorved andre Magter kun have en Privatret til at gjøre Forestillinger, ingen offentlig Ret til at intervenere. Anderledes synes det rigtignok at være med den sidste Handling, der, hvis Efterretningerne desangaaende ere grundede, forberedes i St. Petersborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Udenlandske Blandinger. Frankerig. Frankerigs udenlandske Handel i Aaret 1845 beløb sig til 2427 Mill. Fr., hvoraf 1240 Mill. komme paa Jndførselen og 1187 Mill. paa Udførselen, hvilket er 88 Mill. mere end i Aaret 1844. Den i disse Angivelser indbefattede Gjenudførsel og Transithandel udgjorde 723 Mill. Af Søhandelen førtes dog kun under det franske, derimod 100 under fremmed Flag, hvilket tildeels forklares deraf, at de franske Skibes Fragter er langt dyrere end de fleste Fremmedes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Jtalien. Den 14 Decbr. vare Tagene i Rom hvide af Snee, et sjeldent Syn, som stærkt kontrasterede mod de gyldne Oranger og Citroner, de blomstrende Roser og saa mange andre Sydværter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Belgien. Hr. de Witte har i en Memorial til Kongen udviklet en storartet Udvandringsplan, den bestaaer i intet Mindre, end at Kong Leopold skal afkjøbe Mehemed Ali Øen Candia eller Cypern, paa offentlig Bekostning sende den hungrende Deel af den flamske Befolkning derhen og saaledes grunde en belgisKoloni. Hr. de Witte lover sig deraf en ny Acra for Afsætningen af belgiske Fabrikater og for Udvidelsen af den belgiske Handel!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Tydskland. Fra Brunsvig skrives: "En bortflygtet Nonnes Eventyr give her i disse Dage Stof til megen Omtale. Nonnen Maria L., fød i Hildesheim, 21 Aar gammel og eneste Barn af Forældre, henhørende til den høiere Haandværkstand, fortalte omtrent som følger: Hun erholdt sin første Opdragelse i et Kloster. Tilbøieligheden til det klosterlige Liv blev vækket ved hendes Ungdomsunderviisning og omhyggelig næret af hendes Omgivelse, saa at hun, da hun havde naaet den foreskrevne Alder, lod sig optage i et i Nærheden af Telgt, ved Münster beliggende Franciskanerinde=Kloster. De hende i Ungdommen indpodede Grundsætninger lode hende en Tidlang taale den simple Levemaade og den grove Behandling, som her blev hende tildeel. Efterhaanden begyndte denne Tilstand at blive hende for trykkende, men ufordragelig blev den hende, da hun erfarede, at den største Usædelighed herskede i hendes Kloster, hvortil hun ogsaa blev opfordret. Hun fandt Leilighed til at flygte. Ankommen til Hildesheim, vægrede hendes Moder sig ved at tage imod hende - hendes Fader var død kort efter hendes Jndklædelse og hendes Fædrenearv, 1600 Rd., tilfaldet Klostret. Betrængt af Nød begav hun sig til Hannover, udbad sig og erholdt Audients hos Kongen, der viste Deeltagelse for hendes Skjæbne, men vægrede sig ved at interessere sig for Tilbagebetalingen af hendes til det preussiske Kloster overgaaede Arvedeel, men henviste iøvrigt den Bedende til Kronprindsessen. Ogsaa denne viste sig naadig mod den Flygtede og ydede hende Understøttelse. Nonnen fattede den Beslutning at begive sig til Berlin, for at anraabe Preussens høihjertede Konge og Retfærdighed. Men inden hun formaaede at udføre dette, bukkede hendes ved fleeraarige Savn af alle Slags samt Reisens Besværligheder svækkede Legeme under, hun blev syg og svævede i Fare. Nogenlunde helbredet og ved Kronprindsessens Velgjørenhed sat istand til at dække Omkostningerne ved Sygdommen og hendes videre Reise, ankom hun, forsynet med Anbefalingsskrivelser, her til Brunsvig og fandt venlig Modtagelse hos et Medlem af den tydsk katholske Menighed, hos hvem hun opholdt sig nogle Dage for yderligere at befæste sin nedbrudte Sundhed. Ogsaa herfra forsynet med skriftlige Forbønner, begav hun sig til Berlin, hvilken Reise Jernbanedirectionen beredvillig havde indrømmet hende gratis. Man er meget spændt paa Følgerne af hendes Reclamation og den nærmere Undersøgelse, der i ethvert Tilfælde vil blive anstillet. Tilsyneladende bære Pigens Angivelser Præg af Sandhed, saa hjertegribende hendes Skildringer af det, hun selv og Andre maatte lide i Klostret, end ere. Tyrkiet. En tyrkisk Kommissair har, foruden en Mængde Ordener til serviske Embedsmænd, overbragt Fyrstinden af Servien Sultanens Portrait, rigt besat med Brillanter, og med store Ceremonier i Paschaen af Belgrads Nærværelse hængt det om hendes Hals. Det er vel første Gang at en Sultan saaledes udmærker en christelig Dame i sit Rige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Nordamerika. Fra Ny-Orleans meldes, at et Dampskib atter er forulykket paa Missisippi ved Dampkjedelens Springning og at over 30 Mennesker derved have tilsat Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Under 24 Decbr. er pensioneret Regimentsskriver ved det forrige fyenske Regiment lette Dragoner, H. Petersen, beskikket til Underbetjent ved Præste Told- og Consumtionssted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Blandinger. Fra Nytaar af har Hs. Maj. bevilget en anseelig Forhøielse af de ved de lærde Skoler i Danmark ansatte Rectorers, Overlæreres og Adjuncters Gageringer. Saaledes skulle Rectorerne fremtidigen gageres med 1500 til 2000 Rbd. aarlig, Overlærerne med 800 til 1200 Rbd. og Adjuncterne med 5 til 700 Rbd. Denne Forandring maa saameget mere paaskjønnes som de vedkommende Embedsmænds Stilling hidtil næppe har været den blideste. (Flyst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Ved de den 29 Decbr. i Flensborg afholdte Stændervalg formaaede det slesvig-holsteenske Parti ikke at gjennemsætte Valget af en eneste af sine Kandidater, hverken til Deputeret eller til Suppleant. Af 450 Vælgere stemmede 348 og Udfaldet blev, at Agent Jensen (gjenvalgt) med 224 og Cancelliraad Schmidt (Suppleant i det forløbne Sexennium) med 216 Stemmer valgtes til Deputerede, samt Kjøbmand Jochimsen, med 178 og Senator Nielsen (Deputeret i det forløbne Sexennium) med 1777 St. til Suppleanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
J Apenr. Ugebl." skrives fra Apenrade: "De nordalbingiske Opirringer vedblive uafbrudt. J den sidste Tid er hele Omegnen bleven oversvømmet af en Mængde Aftryk af tvende separatistiske Documenter; det ene er den bekjendte heidelberger Adresse, oversat paa Dansk, det andet et skamløst Product, indeholdende Betragtninger over Arvefølgen i Hertugdømmet Slesvig, og det aabne Brevs Følger, ligeledes affattet i det danske Sprog. Begge angives som trykte i Hamborg, og ere i og uden Couvert blevne sendte til næsten enhver Landsby her i Omegnen. Som vi have erfaret har en brav Landmand, opbragt over dette nye Opægningsforsøg, anmeldt Sagen for Amthuset, tilstillet samme tvende Exemplarer af de omtalte Oprørsskrifter, og andraget paa Undersøgelse; hvad Følger dette vil have, vil vise sig. Saameget er vist, at Landet imødegaaer en sørgelig Fremtid, naar der ikke endelig træffes gjennemgribende Foranstaltninger til at standse det herskende ophidsende Uvæsen. Folket maatte bestaae af mere end Mennesker, naar den idelige og uafladelige Bearbeidelse, hvis Troløshed og Falskhed kun Faa kunne gjennemskue, ikke skulde forvirre Hovederne, saameget mere som der hidtil udviste langmodige Overbærelse udlægges (og antages) som et Beviis for Agitatorernes Ret paa den ene Side og Magtløsheden paa den anden. Den store Mængde maa omsider blive vildledet, saaledes som Enkelte allerede ere det, og er dette først skeet, da vil der indtræde en Tilstand, der rigtignok aldrig vil tilveiebringe de ved Ophidsningen tilsigtede Resultater, men derimod berede Tusinder Sorg og Bekymring, og paaføre vort ellers saa lykkelige Land hidtil ubekjendte Ulykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
J Anledning af, at det den 31 Decbr. 1846 var 300 Aar siden vor Landsmand, den verdensberømte danske Astronom Tycho Brahe saae Lyset, indbyde Dhrr. Treschow, Hetsch, F. M. Knuth, Schumacher og J. Th. Suhr i Kjøbenhavn til at bidrage til en kolossal Billedstøtte for Tycho Brahe, reist af Erts paa en af Kjøbenhavns offentlige Pladser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Det hedder i Jndbydelsen: Allerede længe for os have flere af vore nationale Forfattere, og blandt disse Sneedorff, Storm, Grundtvig, paa forskjellige Maader, yttret det som et Savn, at Danmark ikke eiede et Æres minde for denne sin navnkundige Søn. Men senest og med sand Begeistring har Johan Ludvig Heiberg, udtalt sig om vor udødelige Landsmands Fortjenester af Videnskab og Fædreland, og i sin Urania, for 1846 har han skjænket os vigtige Bidrag til Oplysning om Tycho Brahes Liv og Virken. Hs. Maj. vor allernaadigste Konge, Videnskabernes og Kunsternes Beundrer, og ophøiede Beskytter, har allerede skjænket dette nationale Foretagende sit bifald og tilsagt det sin allerhøieste Understøttelse. Flere af Landets formuende Mænd have ligeledes lovet Bidrag, og endelig har Kunstforeningen i Kjøbenhavn gjort det vigtige Skridt at love et Bidrag af 2000 Rbd. til Tilveiebringelsen af Modellen, hvis Udførelse Hr. Prof. Bissen har paataget sig, og paa hvilken der vil blive begyndt saasnart det viser sig, at Man er Besiddelse af de fornødne Pengemidler til Øiemedets Opnaaelse. Men det er ikke Lidet, omtrent 20,000 Rbd., som udfordres til det hele Værks Fuldførelse paa en denne fædrelandske Gjenstand værdig Maade. Vi maae derfor, uagtet Tingen vistnok allerede har faaet en god Begyndelse, dog meget opfordre enhver Fædrelandssindet, som her forener Evne med Villie, til at fremme denne Sag, deels for at det ikke om et Foretagende som dette, skal komme til at hedde, at det af Mangel paa kraftig Understøttelse hos Folket, ikke kunde komme i Stand, og deels fordi en Sag som denne, jo ikke bør være et Værk af Enkelte, men saavidt muligt, af den hele Nation. De Bidrag, for hvilke Man tegner sig i Kjøbenhavn, bedes indbetalte til Agent Suhr, og forsaavidt Vedkommende maatte ønske dette, kan Jndbetalingen skee i halvaarige Terminer, som dog neppe turde udstrækkes over 2 Aar. Til hvem Udenbyes kunne erlægge deres Bidrag, vil nærmere blive bekjendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
For de indkomne Bidrag vil i sin Tid offentligt Regnskab blive aflagt. I Kunstakademiets Møde den 30 Decb. tilkjendtes den store Sølvmedaille til Eleverne af Modelklassen, Schiøtt for en malet Figur, Middelthun og Peters for en modelleret Figur. Den mindre Sølvmedaille til Eleverne af Modelskolen, Restorff, Hobbe og Heinrich Hansen for en tegnet Figur, Evens for en modelleret Figur, ligeledes til Eleverne af Architecturklassen Carstensen, Seidelin, Sørensen for Opgaven en Præstegaard paa Landet, og til Elev af Decorationsklassen, Cammer for Opgaven Tegning til et orneret Toiletspeil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
En ung talentfuld Billedhugger, D. Jacobsen, som er bleven bekjendt af en Composition Skandinavien, har besørget smaa Gibsafstøbninger af fire af Thorvaldsens Apostle: Petrus, Mathæus, Thomas og Jacob den Yngre, og efterhaanden vil Christus og de andre 8 Apostle følge. Ligesom Udførelsen er meget smuk og tro, saaledes er ogsaa Størrelsen meget passende, hverken for stor til Huusprydelse eller for lille til at gjengive det Charakteristiske. Prisen, 3 Rbd. pr. Stykke, maa ansees for billig, naar Man betænker, at ogsaa Afstøbninger ere en Kunstfrembringelse. Udsalget er hos Dhrr. Bing & Søn i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Det har i disse Dage tildraget sig i Hovedstaden, at en ung Student, ved at fordybe sig i Studiet af den nyere Philosophies Lærdomme, er bleven i den Grad sindsforvirret, at hans Familie har seet sig nødsaget til at sende ham ud paa Daareanstalten ved Bidstrup. Mærkeligt nok skal hans Sindstemning først have viist, sig, da han var ifærd med at spekulere over Definitionen af Ordet Galskab. Desværre er dette unge Menneske ikke det første Offer, som den nyere Philosophies ikke sjeldent halsbrækkende Lærdomme have krævet blandt svage Hjerner. - J Kjøge omtales for Øieblikket meget den mærkelige Begivenhed, at en Foermand fra Præstøe tidlig en Morgenstund bankede paa hos Hattemager Meisner i Kjøge, og leverede Pigen en fyldt Sæk, som han sagde skulde blive afhentet op af Dagen. Meisner, som ikke kjendte Sækkens Jndhold (hvilket nok ikke kunde siges om alle hans Folk), blev overrasket ved at see Toldvæsenet og Aftenen hos sig, hvor det konfisterede Sækken, hvori fandtes 400 Spil ustemplede Kort. J Foermandens Stald i Præstøe fandtes ligeledes et Antal ustemplede Kort. Skjøndt der er al Grund til at antage Meisner for uskyldig, saa er det dog et stort Spørgsmaal om han ikke vil komme til at bøde for en Faldstrikke, som maaskee muligen Andre have lagt for ham. (Flyst.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
For 40 Aar siden rømte en vis Embedsmand fra Kjøbenhavn fra Kone og Børn med en smuk Englænderinde, som tilligemed en stor Sum Penge var anbetroet til hans Varetægt. Senere optraadte han i Tydskland under Navn af Baron von Essen, og havde mange Fataliteter, der endte med, at han i Berlin idømtes 15 Aars Fæstningsstraf, som han har lidt i Stettin, hvor han for kort siden er død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Orlogsbriggen Mercuris, Captainl. Meyer, er, ifølge Jndberetning fra det danske Gouvernement paa Kysten af Guinea, den 26 Septbr. ankommen til Fortet Christiansborg paa Kysten, og var den 6 Octbr. atter færdig til at afgaae Dagen efter. Briggen er senere ankommen til St. Croix.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Natten imellem den 29 og 30 Decbr. opkom, ifølge "Roesk. Av." Jldebrand i den henved en Miil derfra Byen beliggende Landsby Gjevninge. 5 Huse afbrændte, hvorved ligesaa mange Familier bleve huusvilde, en Ko indebrændte. Aarsagen til Jlden vides ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
J samme Avis hedder det: for nogle Uger siden tildrog sig Følgende: en Gaardmand i en ikke langt herfra beliggende Landsby var beskjeftiget med at trække en Spand Vand op af sin 12 Alen dybe Brønd, hvori der ikkun var 1 Alen Vand. Jdet han bukkede sig ud over Brønden for at tage den fulde Spand af Kjæden, giver en Væder, som gik løs i Gaarden, sig til at støde ham i Bagen. Manden taber Ligevægten og styrter hovedkulds ned i Brønden. Ved Hjælp af en Tæggestige blev han igjen hjulpen op, og heldigviis slap han derfra uden farlig Blessure.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Fra den til at undersøge og oplyse om de nærværende Handelsforhold i Ostindien, China o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
med Corvetten Galathea, udsendte Hr. W. H. Nopitsch er til det kgl. Generaltoldkammer og CommerceCollegium indkommen en Rapport under 14 Julii, som i Udtog meddeles i Handelstidenden, og hvoraf her uddrages: J Batavia ere kjøbenhavnske grønne Erter, og Asparges meget afholdte, og Sendelser didhen (circa 1000 Daaser med eet Skib, kunne anbefales. Lakeerte Kalve- og Lammeskind, dansk Fabrikat er vel anseet, men Forbruget er ringe, og der bør derfor kun sendes smaa Partier; Priserne sluctuere, paa Grund af at Tilførselerne ere for store, temmeligt betydeligt. Saltet Kjød og Flæsk sluctuerer paa de fleste Markeder temmeligt i Prisen, og bør ikke udsendes i for store Qvantiteter. Danske Skinker ere afholdte og hyppigen efterspurgte; ikke for store Partier betale sig for det Meste godt, endskjøndt Prisen ogsaa undertiden staaer temmeligt lavt (Pakning i Foustager med Salt). Godt Smør kan, i smaa dobbelte Foustager til 12-14 Pd. Engl., afsættes i mindre Partier (men bør ikke sendes til Batavia). Dansk Kirsebærbrændeviin (Chery brandy) er paa de Steder, hvor den forbruges, meget afholdt, især i Caleutta. J Batavia synes Forbruget at være lidet, og i Manila endnu mindre. - Angaaende Exportartiklerne vil jeg indskrænke mig til at bemærke lidet om ostindisk Riis, den Bengalske og Javanesiske er tilstrækkeligen bekjendt, men ikke saa den Arracanske; samme har ikke noget smukt Ydre, men smager ret godt, og pleier at være meget billig (i Singapore), jeg troer derfor, at det vilde lønne sig at forsøge, ved Polering og Rensning i Møllen at gjøre den mere skikket for det europæiske Marked.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Den roeskildske Jernbanedirection har i disse Dage seet sig nødsaget til at give 900 Jernbanearbeidere Afsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
J Anledning af et Jnserat i Lollpst, om at den ordinerede Catechet i Rødby skulde drage med Provste tasken, bekjendtgjør Sognepræst Meier sammesteds Følgende i Loll-Falsters A.: "J Kraft af en Cancelli-Resolution, der er falden in Specie for Rødby, have de herværende ordinerede Catecheter og første Lærere ved Borgerskolen i Rødby, Trende efter hinanden, og hvoraf kun den Ene tillige var Kirkesanger, besørget Provstetaskernes Fremsendelse efter deres Bestemmelse skifteviis med anden Lærer. Da nuværende ordineret Catechet og første Lærer ved Skolen, Hr. Pastor Müller, modtog Catechet-Embedet her, uden at deri var foregaaet Forandring i Rettigheder og Byrder, tilstilledes naturligviis ham efter Tour, ligesom hans Formænd, en ankommen Provstetaske med Cirkulaire fra Provsten til Besørgelse paa sædvanlig Maade. Men han, der ikke kjendte hiin Resolution og ikke var vidende om, at denne Forretning paa hvilede hans Embede, saae sig, som naturligt var, ugjerne bebyrdet dermed, og vil søge om, muligen at befries for denne Forpligtelse. - Dette til Oplysning af en Sag, der, idet der er anført Facta derved, som aldrig have fundet Sted, og andre, der skulle belyse Sagen, ere udeladte, er bleven fremstillet ganske urigtig i Aviserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Fallit. Dugmagermester Claus Schaap og Bogtrykker P. F. Brunnichs Enke, Bolette Brun nich, Begge i Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Reisende over Storebelt, fra 28 til 31 Decbr. Fra Fyen til Sielland: Forv. Baumann, Grev Petersdorff, Clev Krogh; Dhrr. Behrens, Kappel, Lichtenberg, Koester og Kone, Tutein, Kofoed, Høyrup, Grynning, Gulda, Witt, Hildebrandt, Jsrael, Nielsen, Kjær, Kamphøvener, Møller, Rotbøll, Loria; Overlærer Wiede og Kone; Havnef. Dyrehauge: Hofjunker Dræbye, Gartner Hansen. Fra Sielland til Fyen: Grev Adlerkreutz og Datter; Khr. Lilliencrone, Kjunker Bielke; Amtmand Johansen: Dhrr. Sausted, Gorgius og Kone, Sandberg, Engelsted, Petersen, Madsen, Nielsen, G. Jensen, C. Jørgensen, J. Rasmussen, Grotiean; Baron Wedell; Skipperne Jensch, Franch, Boeck, Rasmussen, Crone og Suhr, Frøken Saxtorph. Hr. Pasbjerg; Lieuten. Guldberg; Prof. Levy; Slagter Trebbier; Kherre Holsteen=Lehn; Staldmester Bardensleth; Forstbetjent Emmeluth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-01
Dødsfald. Skræderm. P. M. Jpsen, 30 Aar; Capit. Grev F. S. Rantzau; Jfr. A. K. Colding, 78 Aar; pensioneret Liigbærer J. W. Steendorff, 75 Aar; Jfr. A. B. Hviid, 25 Aar; pensioneret Major C. H. Leonharts Hustru, A. B. f. Hjorth, 56 Aar; Mad. M. L. Busekist, f. Aagaard, Skomagerm. Arvesens Datter, C. N., 26 Aar; Carl L. Olivarius, 30 Aar. Alle i Kbhavn. - Mad. S. C. Schørring, f. Møller, i Skive, 39 Aar ; Pastor emeritus T. H. Jensen, i Bau ved Flensborg, 70 Aar; Consistorialraad S. Ballings Enke, L. S. f. Aagaard, paa Kjærgaard pr. Aalborg, 68 Aar; Mad. C. Thisted, f. Johansen, i Aalborg, 58 Aar ; Mad. M.S. Hassing, f. Tilemann, i Aalborg, 48 Aar; Enkemad. K. Rasmussen, paa Ormehøi, 75 Aar; Mad. A. C. E. Dehn, f. Nyholm, i Helsingør, 65 Aar; Commandeurinde B. H. M. Holck, f. Lund; Kammerraad og Toldkasserer A. Clemmensen, i Kjøge, 66 Aar; Jfr. R. Bendzen, i Usserød; Told- og Consumtionskasserer, Krigsraad Arendrups Enke, A. B. f. Hornemann, i Sorø, 66 Aar; Capit. og Tiendecommiss. A. E. Soelberg, i Fredensborg, 63 Aar. Sukkerraffinadeur H. Richter, i Haderslev, 62 Aar; Jfr. M. A. Majetta, i Aarhuus, 26 Aar; Dreierm. Holms Hustru, C. L. f. Fischer, i Aarhuus; Mad. T. C. Bygaard, f. Richter, i Aarhuus; Kjøbmand B. Møller, i Aalborg, 69 Aar.