JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
General Clairfat har faaet en Forstærkning af 12000 Østerigere. Der tales og om at den preussiske Armee, ved Rhinen 50,000 Mand skal marschere til Nederlandene saavelsom og den der værende Østerrigske, og at Rigsarmeen tilligemed det bevæbnede Landfolk skal forsvare Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Østerrig. Efter et almindeligt Rygte er i Triest opdaget et Complot, som havde for at ødelægge Havnen. De Sammensvorne bestode meest af Jtalienere og Grækere som til dette Foretagende vare underkiøbte med franske Penge. Mange, og af alle Klasser ere arresterede og de i Havnen liggende Skibe undersøgte. Man fandt ved den Leilighed i et fremmed Skibs underste Rum en uhyre Mængde Krudt tilstrækkelig nok til at sprænge baade Skibe og Stad. Keiseren, der reiste saa tilfærdig til Wien, at han ei engang gav sig Tidtil at besee Rhin=Armeen, ventes snart tilbage til Nederlandene. Der skal være kommet vigtige Depeches til Wien fra Petersborg angaaende de polske Sager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Den østerrigske Gesant i Warschau, Hr. von Cachehar erholdet frie Pas for alle de Leverancer til Armeerne, som føres paa Weichsel og Bog=Floderne. Man skal i den Anledning have forespurgt sig, hvorledes Østerrig er findet i Henseende til Polen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
J Fængslerne St. Lazare saavelsom i Carmeliter Klosteret er intet Fruentimmer, hvem Naturen ikke har balet at blive Meder, som jo seer, om ikke sin Beskielse, saa dog sin Forløsning i Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Paa Decadersesten, som indfaldt Pindsedag den 8de Junii holdt Robespierre følgende Tale: Republikanske Franske! Endelig kom den evig lyksalige Dag, den det franske Folk helligede det høieste Vasen. Aldrig saae han et ham værdigere Syn paa den Jord han havde frembragt. Er det ikke han, som sin Tidens Begyndelse har decreteret Republiqven Han som for alle Aarhundrede og for alle Folkeslægte, satte Frihed, Redelighed og Retfærdighed til Dagsordning den. Han skabte den ganske Verden, at den skulde forkunde hans Magt, han skabte Mennesket til fælleds Hielp, at elske hinanden og at gaae Lyksalighed paa Dydens Ven mede. Han plantede i den triumpherende Undertrykkets Bryst Samvittigheds Nag og hange Frygt, men i den undertryktes Hierte Uskyldighed, Rolighed og Folelse af egen Værdighed. Han tvinger den retfærdige Mand, at hade Skurken, men Skurken at bære Ag for den Retskafne. Han smykkede den Skiønnes Par de med Blufærdighed, for endnu meere at forskiønne samme. Han giør, at Moderhiertet slaaer af Ømber og Glæde, han væder Sønnens Øie med Glædes Taa ske, naar han trykkes ind til Moderens Brust. Han at de hæftigste og mildeste Lidenskaber maae tilfor Fædrenelandets ophøiede Kierlighed. Han har beskiet Naturen med Skiønhed, Rigdom og Majestæt. Mk. Godt er hans Gierning, eller det er Han Selv. Det onde tilhører det fordærvede Menneske, som undertrykker eller lader undertrykke sine Medmennesker. Muurens Ophavsmand har forbundet alle dødelige med hinanden ved en umaalelig Kiede af Kierlighed og Lyksalighed. Frihed og Dyd ere framkomne med hinanden af Guddommens Skipd. Den ene kan uden den anden ikke boe blant Mennesker. Wommedes vil du seire over alle dine Fiender, saa ov Retfærdighed og dyrk Guddommen, paa den eneste Maade, som engamvardig. Folk! lad os i Dag under deres Dattelse overlade os til den søde Glædes Nydelse, som en Guddommen behagelig :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Polen. Det synes at gaae Krebsgang med Jnsurgenternes Sag. Efter den Berliner Tidende har de kuns 3 pundige Bataillons Stykker og Mangel paa Munition, man har derfor maattet sende Kanoner fra Warschau til Litthauen, hvor der kuns er 8000 Mand regulaire Tropper, der mangle en duelig General. En Corps Russer under Fyrst Sacianoff og et dito under General Knorring rykker frem mod Slonin og Wilna, hvor Fyrst Revnin nu ventes at være ankommen. J Warschau sætter man sig i best muelig Forfatning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Mange Recruter komme daglig til Leiren, der opslaaes uden for Staden, som Koscinsko endnu ikke har kundet komme til. Han skal opholde sig med 22,000 Mand gels Sydzregon hvor og, ved Floden Polika, skal være et Corps af 14 til 15000 Mand Russer. Det bekræftes, at den Russiske General von Derfød skal have slaaet Jnsurgenterne ved Chelm og formodentlig indtaget denne Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
General Jgelstrøms Eiendomme i Polen ere seqvestrerede. Kirker og Klostere maae afgive deres Sølv til Myndten. Fyrst Primas har til den Ende afgivet et Circulaire til Geistligheden. Kosciusko har sendt det Sølv som fandtes i Kirkerne i Cracau og beregnes 5000,000 Daler. Mange flygte og bortskikke deres Gods til Gallicien, og andre Naboelande og ønske ikke sielden en Ulykke over dem, som har begyndt denne Revolution. Hos Revolutions=Hovederne og Borgerne mærkes Bestyrtelse over den Vanheld Jnsurrectionen strax i Begyndelsen har maattet friste, og de ønske, at den et var begyndt. Kuns den nedrigste Pøbel, der haaber Fordeele ved at røve og plyndre, viser bestandigt Mod, hvorover man ei kan forundres, da den har intet at forliise og begriber ei den Fare Fædrenelandet isættes. Den bedrages og ved falske Beretninger om erholdede Fordeele, Hielpemidler og udenlandske Forbindelser, blant andet, at Østerrig sender Kosciusko 15,000 til Hielp, og at Sverrig og Danmark ligesaa vil giøre en Diversion til Beste for Jnsurgenterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Engeland. Lord Howe er med de erobrede 6 Franske Linieskibe indløbet til Portsmouth, hvor han steeg i Land d. 13de Junii og modtoges med en ubeskrivelig Glæde. De engelske Skibe have lidt meget paa Master og Tougværk, men der er gaaet Folk ud i tusende Tal, for i en hast at reparere Skaden, at han snart igjen kan udløbe. Hoftidenden sætter Forliiset af Mandskab til 284 døde og 804 saarede. De Franskes Tab, maa være langt betydeligere, da 320 druknede allene med Vengeur og de paa de tagne 6 Priiser har 690 døde men 580 saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Admiral Montage er indløbet til Plymouth med hans 9 Linieskibe, uden at have faaet et eneste af den slagne fiendtlige Fløde. Han skal i en Afstand af : Mile fra Brest have seet 17 franske Skibe, hvoraf 2 uden Master, der toge Coursen til Brest. Det siges, at de franske Skibe Terrible, Gasparin, Pellerier og Tourville ere siunkne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
De i Plymouth landede Franske har ikke havt Skibs dragt paa sig og vare overalt slet klædte. Capitaine Montagne mistede i Slaget Hovedet ved en Kanonkugle. Han blev bragt i Land og begravet i Portsmouth. Capitaine Curtis, som bragte Kongen Seirsberetningen. blev regaleret med 1000 Guineer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Jtalien. Republiqven Genua er i yderlig Forlegenhed og man seer af dens Exempel, at en Stat, som vil vedblive sin Neutralitet, løber Fare for at mishage begge Partier. Engelænderne ere misfornøiede, Paalitruer Genueserne. 10 udrustede Tartaner, som fandtes i Havnen, ved Bastia har Hovd overladt ham til at kapre paa genuesiske Skibe. Genuas Havn blokkeres stærkere, end forhen. Paa den anden Side er den franske Resident Tilly ligesaa misfornøiet, fordi de ikke efter hans Paastand favorisere de Franske. Med dens Pukken paa Neutralitet kommer den rimeligviis til at ligge under. Spanien lader nu ikke meere sit Postskilgaae til Genua men til Livorno, hvorover Correspondencen med Jtalien herefter skal gaae, og Breve ved bevæbnede Skibe ugentlig bringes frem og tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Schweitz. De Franske vare virkelig indrykkede i Wodtlandt, men Jndvaanerne stode op en Masse og Mænd, Qvinder og Børn overfaldt dem, saa de igjen maatte forlade Grændsene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Rusland. Den bekiendte Russiske General Lieutenant Greve af Anthalt er død af Brystvattersoet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Floden i Cronstadt er i Begreb med at udløbe i Søen, og at forene sig med Floden i Reval, som siges at skulle krydse i Østersøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Tyrkiet. Efter et i Wien udspredt Rygte skal Divan eller Sultanens Statsraad være afsat og et nye Divan sat, der gandske stemmer overeens med de franske Jacobiner og skal have erklæret Rusland Krig, hvilket behøver Bekræftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Bekientgiørelser. Hos Kiøbmand Hr. Peder Abell i Randers bliver Torsdagen den 24de Julii förstkommende, ved offentlig Auction bortsolgt noget Sölv nogle antiqve rare Guld Medailler, hollandske og spanske Ducater, eendeel gamle og sieldne Sölv-Medailler, nogle Guld- Sölv- og Semidors-Lommeuhre, Snus Tobaksdaaser af Sölv. Rav, Elphenbeen og Skilpade, indfattede braselet Skilderier, fiine Kaabberstykker med Mahognie Ramme og Glas for, nogle smukke en gelske Sadler, og en deriblant med Pistolhylster, blaa Skaberak med Sölv Cialoner og Sölv plaiteerte Stigböller nye og ubrugte, samt Ridetøi med Sölv paa, og noget med Messing, Crimer med Jerntöiler, nogle par gode Pistor, ler og Skydegeværer, deriblant en tyrkisk Kugle Riffel. Hoffmanns Atlas nye, bestaaende af 50 fuldstændige Carter, som og faa Böger. Ser Stykker Glas Lysekroner, Carafler og Glas, fiine Stykker bleegede Hampe Lærreder, fra fire til fem Qvarteer brede, sin og endeel fine hvide Tørklæder, er Syl extra fiint hollandsk Lærred, og en slu Mandfolk Gangklæder og Hatte, samt tvengode Pelse og en Fodsæk. En Jern beslag og malet eenspænder Kane paa norsk Face med behørig Hestetøi, og atten Stykker sto Bielder paa Remmer, med mere, som i Vidtløftigheds Skyld ikke herpaa anføres. Randers, den 2den Julii 1794. Murmester Dommicus Priis, som har nedsat sig i i Byen for at drive sin Profession, recommenderes til enhver som behøver hans Arbeide, han boer og Studsgade, hos Skorsteensfeier Hertlin. Mølle=Steene: Skaanske og Rhinske, er ulig ankommen til Raadmand Hüberg i Aalborg, af at Sorter Størrelse og beste Bonite. Af en fattig Kone her i Byen er fundet en Staalutklæde med Nøgel og Signet ved af Sølv, Eieren derkan bekomme samme naar han betaler BekiendtgiørelBekostning tillige med en passende Douceur i Findeløn i Aa huus hos Terkild Basballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Rothermund fra Slesvig recommenderer sig enhve med følgende: Han klipper efter ethvert Menneskes Afsigt, lignende Silhonetter i en Hast, samt maler S. milie=Stykker i det sorte paa Glas, i hvilke Stillinge man forlanger, enten i Stue eller Have, og forlange ingen Betaling for sit Arbeide naar det ei ligner. He ham faaes og aavel den Kongelige som Fyrstelige Famii Silhonetter paa Glas Han logerer hos Mad. SaabreDen Gaard udi Skanderborg Bye som i No. 8 u denne Avis er beskreven, er endnu underhaanden at bekomme, naar Liebhaberne derom vil melde sig hos H. Simesen i Skanderborg, inden 20de Julii d. A.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Da Qvelstrup Hovedgaard og Wistoft Kirke er sol underhaanden, saa afsiges herved den i de Kiøbenhavns Berlingske Tidender og disse Aviser publicerede Auction i den 15de Julii paa Jsgaard, for saavidt bemelte Gaar og Kirke angaaer, men derimod, hvad Jsgaards Parce ler betræffer, da foretages Auctionen benævnte 15de J. lii paa Jsgaard paa den Maade, som i Aviserne er bekiendtgjort. Ebbeltoft, den 20de Junii 1794. Fellumb, Auctions Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Jmod antagelig Pandt og lovlig Rente, kan 100 Rdlr. Børne=Penge strax bekommes i Aarhuus hos Christen Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Herpaa Adresse-Contoiretfaaes til Kiøbs. Følge=Sedler til Brug for Lægsmænd a Bog 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-02
Markedspasser a Bog: 2 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 27de skal være givet Ordre, Holmen endnu at udruste 7 Linieskibe, 2 Fregatter, Brig og 2 Canonierbaade. Saa er og befalet, at inændene, som ellers efter Exerceertiden permitteres, skal forblive ved Regimenterne i Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Aarhuus, den 3die Julii. Udpasserede til Fielland. Hr. Etatsraad Reyersen med Familie. somfrue Terkelsen fra Randers. Præsten Hr. Aulum led Kone, Hr. Møller fra Woer med Dito. Borgemester Haden med Dito. Ole Hansen. Fuldmægtig Klein saa Kiøbenhavn. Ritmester Ghams. Frøken Sundt. beheimeraadinde Løvenschiold.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Den 2den Julii afgik herfra til Callundborg: Lars hansen. Den 3die Christen Soede med Stude for Sr. Unders Sørensen. Den 4de Jessen med Stude for Hr. Torst. Den 5te ankom Skipper Kryssing fra Nor i med Tømmerlast. Den 4de Skipper Jens Halling fra lensborg med Tagsteen. Den 3die ankom P. Stegensen fra Kiøbenh. og agter sig dertil igjen om 8te Dage Tanker ved Frue Fædders Død. saa er da den sande Ædle, som her kaldtes Frue Etatskadinde Anne Dorthe Carisius de Fædder, ikke længere skrii blantes!!! Fra Sundhedens Dage gik denne Eiede næsten med Lynildens Fart over til en bedre Verden, ned liig mange andre Fromme den sidste Guds Velgiersig her, uden langvarige Dødens Rædster at overvinde bøden. Jeg hørde det, og fandt vor Verden mindre gen, fordi denne min fordums sande Velgiørerskee ikke leere var i den. Trang hos Mennesket var denne senneskeven Kald nok til at gjøre godt imod Mennesket. Den usle Forfængelighed at ødsle Velgierninger der, hvor de ikke behøves, var lige saa langt borte fra denne sieldne Siel, som Svagheden ved Forbindelse med andre at holde dem tilbage der, hvor de giøres behov. Uskyldig Glæde udbrededes hvor Hun var, thi Hun vedste uden Konst at gjøre sig elsket. Sin Mand skabte Hun et Paradiis. Og hvem kunde imod sine Børn vise større moderlig Blidhed, Med hurtig Hielpsomhed illede Hun til enhver Tid den Lidendes Kummer imode. Midt i Overflod ikke ubekiendt med Usselhedens Vraaer - uddeelte Hun jævnlig Husvalelse i de Ringes Hytter. Hvor stor er ikke Skaren af alle Stænder, som ved Hendes Grav med mig tabe sig i stærke Taknemligheds Følelser, under ingen anden Lise end denne: At Hendes skiønne Daad, endskiønt den blev her, dog gik over med Hende til en belønnende Evighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Udenlandsk. Krigen. Den franske Fløde var i Fægtningen den 1ste Junii 21 Linieskibe stærk, nemlig Montagne 130, Kanoner, Republicain og Revolutionaire og Terriblea 120 Kanoner, L Jndomptable, Touswille, Pelle tier, Juste, Neptune, Gemappe, Mont-Blan, Convention, Sanspareil, Gasparin a 80 Kanoner, i Ameriqve, Jmpetueur, Achille, Northumberland, Cole, Tyrannicide, Jacobin, Vengeur, Entrepenant, Montagaard, Temeraire, Traian, Patroele, AndacieurBrutus, Le Brave, og et Ubenævnt hver paa 74 Kono, ner. Admiralerne vare Villeret de Joneuse, Bouvet, og Miller. Man beregner, at foruden Døde og Saarede ere 1120 druknede og 4000 fangne. Efter officiel Beretning ere af Engellænderne tagne 2 Linieskibe paa 80 og fire paa 74 Kanoner, men 2 siunkne. Efter private Beretninger ere endnu et Skib paa 110 og 3 paa 80 Kanoner siunkne, bliver saa i alt 12 Linieskibe som de Franske mistede, hvilket og stemmer overeens med Barreres Beretning. Efter samme er kuns 19 Skibe komne tilbage til Brest. Fra det synkende Skib Jacobin som floges 48 Minuter Bord omBord med the Desence, har ikke en Siel kundet ræddes. Barrere har forkyndet denne Tildragelse som en vigtig Seir for Frankrig, i Henseende til at Proviant-Floden 160 Skibe stærk derved lykkelig er sluppet ind til Lorient, hvorved Pitts Plan, at udhungre Frankrig er gaaet overstyr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Den Engelske Flodes Tab af Mandskab berettes at være. Døde. Saarede: Døde. Saarede. Cæsar = = 18 - 37 Jnvincible 14 - 31 Bellerophon 4. 27 Gibralter 2 - 12 Leviathan 10 - 33 Charlotte 14 - 29 Sovereign 14 : 44 Brunswich 44. 114, Mariborough 29 90 Valiant 2 - 9 Defence 18 - 39 Qveen 36 - 6 Jmpregnable 7 = 24 Orion 5 - 24 Tremendous 3 - 8 Ramillies 2 - Barfleur 9. 25 Alfred . Culloden 2 5 Risse. 8 - 26. Rojal George 20 = 72. Montage 4 - 12 Majestie 3 - 5 Glor, 13. 39 Thunderer = = = tilsammen 281 døde og 1069 saarede. Oppositionsbladene i Engeland fortælle mange Helte Gierninger af de Franske i Bataillen, som er kiendelig Digt; for Ex. at de ved at lægge tæt ind paa Fienden sprang ud paa de fra de engelske Skibe fremstaaende Kanoner og fra samme ladede deres egne. Et temmelig uroeligt Sæde!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Efter Beretning fra Paris den 20 Junii er Escadren fra Toulon 6te Junii udløbet i det middellandske Hav, bestaaende af 7 Linieskibe, 5 Fregatter, 2 Avi sos, 1 Schebeke og 8te Tartaner, som hver føre to 24 Pundinger. Den opdagede snart 9 engelske Skibe, som retirerede til Corfica, hvor den engelske Escadre befinder sig. Man venter hvert Øieblik vigtige Begivenheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Efter den Seir som de allierede Armeer havde den 16de tilfægtet sig ved Charleroy var det uventet, at de Franske paa nye skulle forsøge at indtrænge fra Sambre, hvilket dog skeede den 18de i adskillige Corps under General Jourdan. De vigtige Poster, som de havde inde paa denne Side af Floden begunstigede deres Foretagende. De Franske indtoge deres forrige Position ved Gosselies. Jourdan som havde Ordre fra Velfærds=Udskudder, absolut at bemægtige sig Charlerop, bombarderede den paa nye og continuerede dermed endnu den 23de og 24de. For endnu videre at trænge frem mellem Nivelles og Binch og bemægtige sig Mor angreb han de Allieredes høire Fløy under General la Tour ved Chavelle Harlemont. La Tour maatte som medelst Fiendens Overmagt drage sig tilbage. De Fra skee forcerede derpaa Posten ved Qvatre Bras fire Tim fra Bryssel. De Allierede gjorde best muelige Sikke heds Anstalter. Centrum dækkede Skoven ved So nies, General Alvinzi Stæderne Mons, Blich Nivelles. Efterat La Tour havde faaet Forstærkniindtog han igien Posten ved Chapelle Harlemont de 21de. Centrum rykkede frem til Qvatre Bras. første Efterretninger og Fiendens Fremtrængelse u bredte Bestyrtelse i Bryssel. De fleeste velhavende Jnvaanere bortskaffede i en Hast deres beste EffecteOver 500 Familier vare allerede belavede paa Flugten 4000 Krigs=Fanger bleve skaffede videre fort over Loven. General Gouvernementet lod af Forsigtighed A. chiver og Magaziner bringe paa Skibe, og nogle Fa tøier afgik virkelig til Antwerpen, Lillo og til Holland, men ved Efterretning om Fiendens Tilbagedrivelse, for bleve Regieringens Medlemmer, som stode færdige af afgaae til Mechelen, hvorhen den Kongelige Skat indtil videre er bragt. Ypern capitulerede d. 15de og de af de Franske de gjorte Fanger transporteres til Bryssel. De har det faaet 100 Kanoner. Nieuport bombarderes nu af dem Den Hannoverske General Walmoden dækker Brügge Clairfait tilligemed Hertugen af Yorch formeerer en Cordon fra Gent til Valenciennes. Coburg har trat sig med 25000 Mand mod Bryssel og man seer et Hoved=Slag i møde. De Franske siges derimod at have Søeflandern allerne 170,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Frankrig. Man har i Observatoriums=Sectioner i Paris opdaget en nye fanatisk Club, hvorudi en 6. Aars Jomfrue, der har givet sig selv det Navn Catharina Theos, præsiderer. Hun kalder sig Guds Mode, foregiver guddommelig Indskydelse, lover hendes Jndvide aandelig og legemlig Udødelighed, giør megen Hemmelighed af 7 Tallet. Under alle disse Fantasterier haman mærket, at dermed sigtes til en nye Revolution at denne Klub staaer i Forbindelse med flere og har Conrespondentere endog i London. Melle Thees med flere hendes forbundne er overleveret til Revolutions-Tribunalen, som man venter at skulle betage dem Grillerne om Udødelighed. Man quillotinerer hver Dag en afskyelig Mængde meest Kiøbmænd og Haandværkere, man har gjort en Grube ved Klosteret Piepus, som kan rumme 3500 Liig. Dog forøges Fangernes Antal som nu regnes i Paris til halvottende tusinde. Samme stæds er al christelig Gudstieneste ophørt, undtagen i de svenske og danske Gesantskabs Capeller. En Skolemester Cardinal er arresteret for nye Mord=Anslag mod Robespierre. Han beskyldtes for at have sagt: at de Franske vare nogle feige Memmer, som lode sig tyrannisere af Robespierre, han skulde nok vide, at skaffe ham af Leien, naar han kuns havde en Medhielper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Efter Beretning af Folk som ere komne for kort siden fra Paris til Schweitz, er alting der roeligt og enhver høier sig under Frankrigs Præsident og hans UdskuddeDe som nu giøre nogen Stads i Paris ere Haandværks die Døttre, som i Mængde findes ved Modeboutiqverne kiøbe Huer og anden Pynt til 300 a 3000 Livres. unge Buxer, røde Huer, Knebelsbarter og lange Saller ere gaaede af Moden. Den fra America lykkelig kiemkomne Transport skal have bestaaet af henved 300 Skibe ladede meest med Proviant og andre Nødvendigheder, af 100 Millioner Livrers Værdie. Glæden herover er ubeskrivelig og den vil snart blive almindelig over heele Frank lig og gandske meget forøge Republikanernes Mod. Den er under Veis forøget med adskillige Priiser. 116 Skibe ere indløbne til Brest men Resten i andre Havne. Engeland. Parlaments=Handlinger (con. No. 44, Uagtet Oppositionens hæftige Modsigelser mod HabraCorpus Actens Suspension blev samme dog ved en betydelig Overvægt af Stemmer samtykt efter Minister, nes Forslag, og Billen erholdt Kongelig Assent den 23 Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Den 26de fremtraade Marqvis Landsdowne i Over i Hr. Sheridan i Underhuuset med bitter Dadel mod Ministrene. Den første klagede over Ministrenes off tille Beretninger, hvori Engelændernes Tab angives altid mindre, end den virkeliger, men derimod overdrides deres Seire. Han paastod at de Allierede vare mistoiske mod hinanden, i Særdeleshed saae Hollænderne sklævt til Engelands Erobringer i Westindien. Hved Sandsynlighed, sagde han er der vel, at vi skal overvinde Frankrig, Krigen kaldes med rette en Konge Frig. Det er 6 Konger, som fægte mod Millioner Ringer; thi i Frankrig føler sig enhver Borger som Konge. Han anførte at Lord Dorchester, Gouverneu3 Qvebech, skal efter en Americansk Tidende have sva Et 7 Jndianske Nationer, som søgte Engelands Hielp mod Americanerne, at Engeland rimeligviis inden Sommerens Ende fik Krig med de Americanske Stater, Landsdowne udleedede heraf deres Beslutning at lægge Beslag paa de Engelske Skibe, og forlangte Dorche. sters Jnstructioner fremlagte. Begge Staatssecretaisterne forsikkrede, at der ikke var givet nogen befaling med mindste Hensigt til saadan Fredsbrud og ansaae denne Avis=Fortælling som opdigtet. Hr. Sheridan gjorde i Underhuuset Forsøg til Testattens Ophævelse, men begges Motion var unyttig. Polen. Koscinsko efteraber Dumourier derudi, at hvor der trænges frem i russiske og preussiske Provindser, der lover han dem Frihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Rusland. Floden i Cronstadt og Reval angives til 26 Linieskibe, 11 Fregatter, 9 Cuttere og 2 Transportskibe. Deraf have 17 Linieskibe, fire Fregatter, og 6 Cuttere Ordre at udløbe. Man smigrer sig dog med at denne Udrustning ikke sigter til at forstyrre Freden i Norden. Nogle emigrerte Franske Søe Officerer tage russisk Tieneste paa Floden i det caspiske Hav Adskilligt. De Franske benytte sig af Luftmaskiner til at udspeide Fierdernes Stilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Der siges, at man vedbliver at fordærve Helbreden hos Prindsen i Temple ved stærk Drik. Som en Følge af sidste Søeslag ansees Conventens Decret af 19de Junii, at Capitainer paa Linieskibene skal giøre alt mueligt til Hinder, at Linien ei af Fienden brækkes, og hellere skal de entre. Den Capitain, ved hvis Skib der giennembrækkes, skal straffes med Døden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Fra Wien meldes, at Commendanten af SvargieRidder af St. Amour er formedelst Forrædderie arqvebiseret i Turin den 4de Junii. Keiseren er kommet til Wien den 15de.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-07-05
Ostende har nu en Garnison af 8000 Mand. Besynderligt er det, at derfra skrives, at man den 21de endnu ikke vidste noget der, om Overens Jndtagelse.