Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-03-07
Den 22de Februar blev Hertugen af Berrys Liig bragt, under en Escorte af 6000 Mand af alle Slags Tropper, til St. Denys, alle tilstædeværende Marskaller og Officerer ledsagede Sørgetoget. Hertugen af Orleans giorde Honneurs i Kongens Navn: alle Boutiker vare tillukkede, og alle Forretninger hviilte. Mange Huse i Paris, i de Gader hvorigjennem Liiget passerede, vare fort decorerede; over 100000 Mennesker vare forsamlede ved denne Sørgescene; alle beklagede en Fyrstes Tab, som havde giort saamange godt og ingen ondt. Alle Krigsfolbene gik med fænkede Geværer; de Parisiske Natioardere bare sorte Fahner, giennemvirkede med nalg. hvide Sølvlilier. Marskallerne Viomesnil og Moncey og Generalerne Bethiey og Dupont bare de fire Spidser af Liigklædet, Hertugen af Orleans kiørte i en Vogn med otte Heste for. Ved Ankomsten i Cathedralkirken i St. Denys holdt Abbe Grand Champ, Capittelets Decan, Liigtalen, hvori han sagde: kunde vel Forbryderen have stødt sin Dolk i den bedste Prindses Hierte, naar ikke hans eget havde været opfyldt med Gudsfornægtelsens afskyelige Grundsætninger? – Jmidlertid behøves der ju ikke blot Gudsfornægtelse til, for at begaae saadanne uhyre Gierninger; Sværmeriet kan bevirke det samme, hvad enten det udspringer af Overtroen, som hos Ravaillac eller Damiens, eller af Politiske, Forskruelser, som hos Sand og Louvel. Hvor let Almuesfolk kunne i vore Dage faae saadanne i Hovedet bliver begribeligt, naar man hører, at en Hr. von St. Simon har nyelig udgivet et Skrift i Paris, som er bleven oplagt 3 Gange og hvori han siger blandt andet: at en Fyrstes Død er meget ligegyldig for Staten, og at der gives mange Franske, som kunne langt bedre beklæde vore Fyrsters Post. naar al Agtelse for statsborgerlig Orden sættes offentlig til Side, saa maae da ogsaa Staterne nødvendig gaae til Grunde, – der er da nu ogsaa lagt Sag an mod Forfatteren. – Uagtet alle de uhyre Misbrug med Trykkefriheden, som finde Sted i Frankerige, har dog Hertugen af Rochefoucauld i den Commissions Navn, som var nedsat i Pairernes Kammer, for at undersøge det af Regieringen gjorte Lovforslag til at indskrænke Trykkefriheden, andraget, paa dets Forkastelse, paa Grund af, at Regieringen kan opnaae sine Hensigter, blot ved at tilføie nogle Artikler paa en constitutionel Maade til de allerede gieldende Love i denne Henseende. Derimod har den nedsatte Commission i de Deputeredes Kammer angaaende Lovforslaget til Arrestation af mistænkelige Personer for den offentlige Sikkerhed antaget det med 5 Stemmer mod 4; men med saamange Modisicationer, at det skal saa godt som være væsentlig forandret. Benjamin Constant har udførligen viist Manglerne i det nye Forslag til en Lov for Valgene. Hr. Clauzel de Cousserques er en ivrig Ultra, var forhen Emigrant og har tjent i den Condeiske Armee, han er en Retslærd fra Departementet Aveyron, han vedbliver sin Fordring, at ville anklage Greve Decazes i de Deputeredes Kammer Hertuginden af Angouleme kjørte den 23de Febr. til St. Cloud og kom tilbage til Paris Kl. 5. Hertuginden af Berry fulgte strax bag efter, og kiørte igiennem Haven i Tuillerierne, som man havde rømmer for Mennesker, og steeg af i Pavillon Mar sollen. Hr. Greffulde, Pair af Frankrige, hos hvem Hertugen af Berry havde været paa Bal Aftenen før han blev myrdet, er død af Følgerne af den Skræk, som Hertugens Drab havde forvoldet ham; han var en af de rigeste Mænd i Frankerige, og hans Formue anslaaes til 15 Mill. Livres. Om Louvel og hans Forbrydelser ere nu mange Rygter i Gang, som fortiene kun liden Tiltroe, og man bør derfor oppebie Slutningen af den imod ham anlagte Sag. Der siges, at han vedbliver at udvise samme Forhærdelse; at han spiser og drikker godt og at han har erklæret, at han vil nyde Livet i den korte Tid han har tilbage at være her i Verden.