JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1786-03-20
Auction. eren Ane Moldater Sal. Anders Buthers i Blendstrup under Dronningborg Amt Gierlev Herred, agter formedelst høie Alder og Skrøbelighed ved offentlig Auction, Tirsdagen d. 28de i indeværende Maaned om Formiddagen Kl. 10 sl., til Bortsælgelse at lade opbyde sin i bemelte Blendstrup paaboendes Eiendoms Bondegaard med tilligende omtrent 6 Tønder Hartkorn. Gaardens Bygninger saasom: 18 Fag Stuehuus, og 52 Fag Lade- og Fæehuuse ere i Aaret 1782 under Kiøbstædernes Brand-Forsikring indlemmede og findes overalt nye og anseelige, saa at en honet Familie der kan faae sømmelig Boepæl; Jorderne, der ere af bedste Slags, bleve for 2 Aar siden, udskiftede af Felledskab, alt til Fordeel og Beqvemmelighed for en Eiere. Udsæden, er aarlig Rug 6 a 8 Tønder, Byg 12 a 16 Tdr. og Haurt 24 a 30 Tønder derforuden haves og god Høe Avling. Dersom antagelig Bud naaes, og fornevnte Eiendom ved denne Auction da sælges bliver strax derpaa foretaget Auction over Besætning og Jndboe, saasom: Bester, Kiør og fleere Kreature, alle i godt Stand, Vogne og Gaard-Redskaber, samt Senge og Sengeklæder, Borde, Bænke, Stole, Kister, Skabe, Kaaber, Tin, Mæssing med videre. J Gaarden kan paa lovlig Maade dens halve Kiøbe Summa blive staaende, imod 1ste Prioritæt, i samme og Renter. Kiøberne tiltræder Gaarden næste 1 Maji og kan ellers vente billigste Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Eieren og mig. Liebhaberne vilde indfinde sig paa Auctions=Steder, fornævnte Blendstrup Bye. Mariager d. 2 Martii 1786. N. N. Just. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1786-03-20
hos mig underskrevne er i Aar ligesom f. A. alle Slags friske og gode Hauge samt Blomster Frøer, at bekomme; Thi anmodes herved alle de som maatte behøve af saadant, behagentlig ville henvende sig til mig derom, da en hver efter Forlangende skal blive forsynet, og sikkerlig den bedste Behandling at nyde samt for billigste Priis. Randers d. 17 Febr. 1786. Lucas Cords. Gartner, boende ved Østre=Port 16 er underskrevne bekiendtgiør, At jeg formedelst Forandring af Boepæl, er tilsinds, under Haanden, at bortforhandle min nu iboende Mølle, Greis Mølle kaldet, beliggende i Greis Sogn, Nørvangs Herred, Coldinghuus Amt, staaende for Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. MølleVærket bestaaer af en Rug=Qværn, Een Grubbe dito, og eet Boghvede, Værk, samt et nyr indrættet Stampe og Valke=Værk, dertil er et nyt opbygt Vaanings=Huus samt Indretning til enhver Families Beboelse, saa og fornøden Have=Plads, og 2de Tofter, hvorudi kan avles 16 Læs Høe, eller opdyrkes til Kornavl efter Behag. Af Aal og Ørreder, er Aaen frugtbar og kan endeel fanges, desuden kan en Aale=Kiste, med liden Bekostning indrettes. Denne Mølle ligger i den behageligste Egn, og Søgningen dertil har hidindtil været meget nærende. Liebhaberne behager at henvende dem, enten til underskrevne Eiere selv, eller anmelde dem paa Byeskriver=Stuen i Veile, hvor fornøden Efterretning kan meddeles. Greis Mølle d. 19 Febr. 1786. Johann Hansen.
Viborger Samler, 1786-03-20
Allinggaard i Aarhuus Stift, His Herred, Svostrup Sogn, bliver udi Ans Kroe paa Landeveien imellem Aarhuus og Viborg beliggende, til offentlig Bortforpagtning i 5 Aar fra anstundende 1 Maji 1786 opbuden Tiirsdagen d. 4 April førstkommende. Til Gaarden er saaed 172 Tdr. Rug foruden 10 Tdr. Land, som dertil var ubeqvem til anden Sæd er liggendes 70 Tdr. Havre, og 70 Tdr. Boghvede kan i Aar saaes. Udi Vinter fores ved Gaarden 260 Kiør og Stude, 200 Faar 20 Bester. Græsses sædvanlig 80 Kiør 200 Stude, 700 Stkr. Faaer og nogle Bæster. J blant Conditionerne bliver denne, at den Forpagtende kan Crediteres de af Gaard sens Besætning kiøbende Creaturer imod Sikkerhed til Snapsting 1787. Conditionerne erfares Auctions-Dagen paa Stadet. Humle Mølle d. 18 Martii 1786. Peder Hjort.
Viborger Samler, 1786-03-20
Auctions Derecteur.
Viborger Samler, 1786-03-20
Hvalpsunds Færgeløb imellem Salling og Gie lum Herreder, med Eiendomme og Bygninger, er under Haanden at faa til Forpagtning udi 4 a 6 Aar. De Lysthavend, vilde behage at melde dem inden 1 Maji paa Eskier i Salling Schibehuus Amt pr. Schive hos dets Eiere S. T. Hr. Justitsraad Lange for derom at acordere. Øe J Endskiønt jeg ikke lig hiin Handlende, der over tere alle Sorter Frøe til Forhandling, og dog ikkun haver 64 Sorter deraf, uagtet deraf Hauge Frøe foruden Blomster, gives som bekiendt over 200 Sorter, kan love det ærede Publicum alle muelige Frøe=Sorter; er dog ligesom sædvanlig dette Aar de hos os meest brugelige Have= og Blomster=Frøe=Sorter hos mig at bekomme til billigste Priser. Da et Par Frøe=Sorter afvigte Aar ikke lykkedes til Fornøielse, og tilsidst ei var at faae, saa har jeg dette Aar med mueligst Fliid søgt de beste Vahre og de Qvantiteter som ongefærlig i Viborg og omliggende Egne kan blive forhandlet. Dem som i Tide derom melder sig, vil jeg bestræbe mig at tilsende Frøet med Leilighed eller frit til nærmeste Kiøbsted. En Deel Linder= og Frugt Træer kan og bekommes hos mig. Viborg d. 11 Februari 1786. Friderich Becher.
Viborger Samler, 1786-03-27
Brændeviin. Man kan sue af Schus, deme adske ud ske Skribent om brændt Vand, at i Tydskland har Brændeviin endnu 1483 indtil 1494 ei været nogen almindelig Drik, men blot Medicin. Schrik anbefaler den, som et Middel til at blive sund, smuk og ung. Følgelig forsøgte man den først, og derpaa gjorde Smagen og den flygtige Varme den til den den halve Deel Menneskers Courage=Vand. Siden Aaret 1529 synes Brændeviinen alt at have været almindelig indført. Man kaldte den brændt Viin, og til en udvalgt Aqvavit foreskrev man 6 Gange destilleret Viin med gode Specerier og Teriak. En anden, i Træe skaaren Bog, 3 Qvartblade stor, af Ayrer, af Aar 1487, handler paa Vers om de brændte Vines Skade, Nytte og Forfalskning. Brændevinen er en, formedelst Giæring, af Plantefrugter uddraget, brændbar, let flydende Materie, som bestaaer af meget Vand, nogen tynd og flygtig Olie og lidet suur Salt. Denne flydende Materie maa først gaae ved Giæring, førend den i Destilleerkiedelen ved Jldens Kraft, kan stige over Laaget. Man uddrager den af Korn, Bærme, Sukker, Hvede, Havre, Æbler, Pærer, af Viin eller Viin bærme, eller af giærede vellugtende Urte. Men Franskbrændeviin brænder man af Viinbærme. Enhver Art Brændeviin har sin besynderlige Smag, Lugt og Skarphed, eftersom man har betaget den meget Vand, og derimod tilsadt Specerier. Indeholder Brændeviinen slet intet mere Vand, kalder man den rectificeret Viingeist, og er den i skarpeste Forstand renset derfra, kaldes den Alkoholl. Saaledes bestaaer den reeneste, d. er stærkeste Brændeviin af 40 Deele almindeligt Vand, 11 Deel flygtig Olie og 1/3 Suursalt. Alle disse Bestanddeele har Giæringen opløst, Varmen videre udviklet, og den tiltagende tagende Grad af Jlden enkelt og besynderligen overdrevet. Brændeviinens Kræfter kommer an paa følgende Punkter. Den hidser og spænder de bøielige Deele af Svælget og Maven; den opvækker følgelig i Begyndelsen Varme, Munterhed og Spiselyst. Men strax, efterat denne Ophidsning tager af, opkommer en bleeg Farve i Ansigtet, tilligemed Søvnighed, og Følesloshed. Med alt dette svækker dog Vanen den flygtige Olie i dens Riven paa Mavens Trævler og Nerver; ligesom Naturen letteligen kan vænne sig til skarpe Sager, ja endog til Gift, endskiønt disse Ting derfor ikke ophøre, at angribe Trævlerne, lad være at de ved daglige Øvelser synes at være stive. Den, som er ingen stor Brændeviinshelt, kan daglig, eller og et Menneske af en fordærvet Mave kan af 2 til 4 Lod gemeen Brændeviin forvente en Mavestyrkning, d. c. en Spænding i Mave= og Tarmetrævlerne, og en hastig Driven paa Blodets Omløb, til Fordeel for hans Sundhed, naar han derhos anspænder Musklerne.
Viborger Samler, 1786-03-27
Jmidlertid bliver dog Brændeviinens flygtige Olie stedse Hovedstoffet til dens Bestanddeele, den opvækker Hidsighed i Bloddet, da den, ligesom ethvert Fit udvider et Læder, udvider Mavehinderne og Nerverne og Aarehinderne, og af denne unaturlige Udvidelse i de faste Deele og brusende Jndblanding i Blodets Deele, kommer endelig Ruusen, som yttrer sig ved Flygtighed og paafølgende Fortykkelse i Livs geisterne, ved vilde billeder i Sielen, aftagende Spændinger, Brækning, stærk Søvn, heftig Sved og stærk Hovedpine. Skadelig er den altsaa i ondartige Forstoppelser, i Krebs, saasom Brændeviinen ophidser Blodet, giør flydende, inddrivende, og har en fuldkommen Jndslumring af de irriterende, og en Fortykkelse af de flydende Deele i Følge. J Saar foraarsager den Betændelsesfeber. Den bliver dræbende i Blodhoste, og i heftig Nattesveed, fordi den forflygtiger det vallende Blod. Nyttig er den i Vattersot, ved Opsvolmelser, da den forøger og ophidser de brændbare Dunster i Tarmekanalen. Skyldnere og plagede Egtefæller bortdrikke ved den deres moralske Smerte, og befordre derved Uddunstning og Urin. Kort, den er de ringe Europæers Siæl og Pøbelens Opium. Jmidlertid iagttage man derhos og ogsaa den Regel man drikke den ikke til suure Spiser, til Melk, thi den giør Melken til Ost, ikke til Svine= eller Gaasefit, endskiønt den bekommer ret vel til Smørrebrød, da den giør den flydende Olie stump. Den duer ikke til Sumkaal, Sild, Ost, Tobaksrøgen. Den vederqvæger i Øieblikket fornemmelig de af Reiser og haardt Arbeide, udmattede Personer. Den driver paa Urinen i Kulde, og paa Sveeden i Varme. Den edelægger Ormene, foraarsager Sult, men hos stærke. stærke Drankere en Ligegyldighed mod al Spisen, den seeder dem, skaber Borgemestermaver, trange Luftrør og Stikflod, saasom den sætter overflødige, men dog usund Fit. Varmet fordeler den udvortes Stød og Knusninger, og kold sammendrager den de overskaarne Traade i Blessyrer, den styrker de lamme Steder, stiller Blodet i friske Saar. Den for tynder og fordærver Mavesaften fastende; man bør altsaa bruge den efter Spiisningen, naar Maven ikke er tom.
Viborger Samler, 1786-03-27
En vis Læge foreskriver følgende Formular til en sund Mavebrændeviin, Man tager 4 Lod Pomerantzskal, 4 Lod Citronskal, af hvilke den inderste hvide Bark er aftaget; Specerie=Nelliker, Kaneel og Myrrhagumme, af hvert 1/2 Lod, og for at give det Couleur, 1 Qvtin, rød Sandelspaan. Disse Species stødes til Pulver, og sættes i 4 Petter god stærk Kornbrændeviin, paa et varmt Sted i 3 Dage, og omrystes. Deraf drikker man til Sundhed daglig 4 Lod, til Middags= og Aftensmaaltidet. Nyheder.
Viborger Samler, 1786-03-27
Aarhuus. Udi Aarhuus Domkirke blev d. 18 Martii af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Her til der hellige Prædike Embede ordinerede Hr. Friderich Nicolai Riise til Sognepræst for Marie malene og Koed Meenigheder i Sønderhald Herred, og Hr. Hr. Henrich Møller til Sognepræst for Hasle, Schelbye og Liisberg Meenigheder i Hasle og Westerliisberg Herreder.
Viborger Samler, 1786-03-27
Viborg. Sex omstreiffende Personer er forrige Uge paa Viborg, Raadstue hendømt til Tugthuus Arbeide. Den første, ved Navn Peder Pedersen, som ingen fast Opholds Sted har havt, fordi han, som var over 26 Aar, ikke havde været til Confirmation, og ikke kiendte et eneste Bogstav, benyttede sig af falsk Pas og Skudsmaal, havde været Landet til Byrde med Betlerie, og havde avlet tvende Børn med en Qvinde, som han foregav var hans Hustrue, uden at han var ægteviet til hende, blev dømt at arbeide i Viborg Tugthuus 8 Aar.
Viborger Samler, 1786-03-27
Den 2den. Samuel Samsøe, som tilforn havde været i Slaveriet, blev dømt til at arbeide i Viborg Tugthuus i 2 Aar, fordi han havde ladet sig finde i Betlerie, og levede et slegsred Levnet med en Qvinde, som han ei var ægteviet til; men foregav dog, hun var hans ægte Kone, foruden at han ei kunde godtgiøre, om han havde været til Alters siden han udkom af Slaveriet eller ikke. Den 3die af Navn Niels Hald, som er afskediget Rytter, blev, fordi han havde betlet, og ei været til Alters i tvende Aar, dømt at arbeide i Wiborg Tugthuus tvende Maaneder.
Viborger Samler, 1786-03-27
Den 4de navnl. Marie Kirstine Jensdatter, som er opfød paa Qviholm ved Wiborg, blev, fordi hun var i sit 26. Aar og et havde været til Confirmation, levet af at betle, havt en Glarmester, som hun udgav for sin Mand, med hvem hun avlede et Barn, uden at de vare ægteviede sammen, og da denne forlod hende, vedblev hun i sit forrige Levnet, og antog sig som Mand, en Person i 17 Aar, af Navn Hans Christian Olesen, som ei heller har været til Confirmation, dømt, at arbeide i Wiborg Tugthuus i 6 Aar. Den 5te bemt. Hans Christian Olesen blev, fordi han havde ernæret sig af at betie, ei været til Confirmation, og dog dog levet et forargeligt Levnet med Qvinden Marie Kerstine, Jensdatter, dømt, at arbeide i Wiborg Tugthuus i tvenAar. Den 6te, navnl. Bodild Maria Nielsdatter, som er Moder til Hans Christian Olesen, hvem hun har avlet i Løsagtighed, blev som den der tilforn har været i Tugthuuset i 6 Aar, dømt, fordi hun har levet af at betle, havde inen Pas eller Skudsmaal, og havde tilladt hendes Søn og Marie Kirstine, at leve sammen i et saa forargelig Levnet, at indsættes til Arbeide i Wiborg Tugthuus 4 Aar.
Viborger Samler, 1786-03-27
Landstinget.
Viborger Samler, 1786-03-27
Onsdagen den 15 Marts.
Viborger Samler, 1786-03-27
paadømte Sager. No. 1 Hr. Raadmand Tolstrup, Actor mod Lars KilSøren Kat, og Christen Bindslev af Asdahl Gods. Lars Kiil bør til Baltzar Nielsen betale Jgield 41 Rdlr. 1 Mk. 2 1/2 s. og til Kongen Tvigiæld 94 Rdlr. 4 Mk. 15 s. Søren Christensen Kat bør ligesaa til Baltzar Nielsen betale Jgiæld 9 Rdlr. 4 Mk. 10 1/2 og Tvigiæld til Kongen 29 Rd. 2 Mk. 15 s. Ligesaa bør af afdøde Christen Jensen Bindslefs Boe udreedes og betales til Baltza Nielsen Jgiæld 27 Rd. 3 Mk. 10 s. og til Kongen Tvigiæld 55 Rdlr. 1 Mk. 58. Videre bør Lars Nielsen Kiil og Søren Christensen Kat stryges til Kagen og have Tyvsmærke i deres Pande, samt arbeide i Jern udi Khvns Fæstning deres Livstid. Men hvad angaaer Delinqventen Christen Jensen Bindslev, da bortfalder hans korporlige Straf, siden han ved Døden er afgaaed. Endelig bør alle 3 Delinqventers Hoved Lodder til Kongen at være forbrudt, efterat deraf er erstattet de paa deres Arrester, Forflegning og Execution medgaaende Omkostninger, som ellers, for saavidt samme ikke er tilstrækkelig, bør udredes af Amtet efter vedkommende Øvrigheds foregaaende Revision og Approbation. For Executionen at forrette nyder Skarpretteren for hver af de 2 Delinqventer 9 Rdlr. og saaledes er den indstævnte Dom bleven anseet. Denne Sags Jndstævning findes i Jndstævnte Sager til Octob. Landsting 1785. No. No. 2 Hr. Proc. Tørsleff, Actor mod Mal ficanterne, Ole Hansen, Maren Andersdatter, og Anne Malene Dorthe. Med de holte Forhører og førte Tingsvidne er beviist, at Ole Hansens Hustru Maren Hansdatter i Selskab med undvigte Delinqvent Lars Pedersen Natten imellem d. 16de og 17de Junii udi adskillige Steders Kaal hauge har stiaalet eendeel Lintøi, som er vurderet til 11 Rd. 2 Mk. 4 s. hvilke Koster disse 2 Tyve har deelet imellem sig. Maren Hansdatters Mand Ole Hansen, endskiønt han ikke har været med i Tyveriet, har dog gjort sig fuldkommen deelagtig i samme derved, at han har af Lars Pedersen faaet Kundskab om det forøvede Tyverie, og modtaget sin Kones Part af Kosterne. Anne Mallene Dorthe, som udgiver sig for, at være ægtevied med undvigte Lars Pedersen, er ikke under Sagen overbeviist, at have haft nogen Deel i det forøvede Tyverie, men derimod er det oplyst, at hun omtrent en 6 Aar har hendraget sin Tid i Betlerie og Lediggang; ligesom og hendes foregivne Ægteskab med Lars Pedersen, med hvem hun har avlet endeel Børn, er aldeeles tvivlsom. Thi bør Maren Hansdatter og Ole Hansen, kagstryges og arbeide den første i Kiøbenhavns Tugt- og Spindehuus, og den anden i Kiøbenhavns Fæstning deres Livstid; saa bør de ogsaa een for begge imod Regres til undvigte Lars Pedersens Boe for hans Part, af de stiaalne Koster, som alle til Eiermænden ere tilbageleverede, betale til Hs. Majestets Casse i Tvigiæld 22 Rdlr. 4 Mk. 8 s. samt have deres Hovedlodder til Kongen forbrudt. Endelig bør Anne Mallene Dorthe indsættes til Arbeide i Viborg Tugthuus i 2 Aar. De paa Arrestanternes Arrest m.v. medgaaende Omkostninger, saavidt af deres Eiende ikke kan erstattes, udreedes af Amtet efter Øvrighedens Revision og Approbation, og nyder Skarpretteren for Executionen paa de 2 Delinqventer at forrette, for hver 5 Rdlr.
Viborger Samler, 1786-03-27
Dødsfald. J Randlev Præstegaard i Hads Herred er d. 18 Mar til ved Døden afgangen den hidtil værende Sognepræst for Randlev og Biereager Hr. Casper Ernst Hartmann i sit Alders 78de og Embeds 49 Aar.
Viborger Samler, 1786-03-27
Tillæg
Viborger Samler, 1786-04-03
FIORTENDE AARCANS.
Viborger Samler, 1786-04-03
Mandagen den 3 April Forslag, Til Betleriets Jndskrænkelse. Mager at de Kongelige allerundigste Amunger paa det strængeste forbyde Betlerie, er dog samme nu grændseløs, saa jeg paa een Dag ved mit Huus har været besøgt af 30 Betlere, hvilket har givet mig Anledning til at tænke følgende: Ligesom Prisen stiger og falder paa Levnets=Midlerne, saa stiger og falder og Betleres Antal, thi hvormed skal vel vel den Fattige og de mangfoldige Huusmænd, som ethvert Gods, førend de allernaadigste Anordninger om Extra=Skatten udkom, saa overflødig blev forsynet med, fortiene Brødet for sig, Kone og undertiden et Huus fuld af Børn, da Korn=Afgrøden næsten og veralt, et Aar bliver mindre end et andet, Bonden kan altsaa letteligen selv aftærske sit Korn, og behøver ikke at tage Dagleiere, som næsten var den eneste Næringsvei for Huusmændene om Vinteren; Om Sommeren behielper Bonden sig, formedelst Tidernes Kostbarhed, (da Kosten 3 Gange overstiger Lønnen) med saa faa Folk som mueligt. Han kan og behøver, langt fra ikke, at tage Huusfolkene i Tieneste, da der formedelst Folkemængdens aarlige Tilvext, ere ugifte Personer nok, som enhver følgelig præsererer til sin Tieneste, hvad andet Raad da for slige Huusfolk, omendskiønt de kan være fuldkommen duelige til Arbeide, end at gribe til Bettel=Staven. Vel skulle ethvert Sogn underholde sine Fattige og Trængende, efter de allernaadigste Anordninger, ja et Sogn i Tilfælde komme et andet til Hielp, hvilket vist er grundet paa Ret og billighed, men, ved at betragte Omstændighederne, som forandre Tingen, indseer vel enhver Fornuftig, hvor umueligt det er, da Bondens Vilkaar aarlig aftager, og de Fattiges Antal aarlig tilvoxer, saa det vist er trykkende nok for et Sogns Beboere, at underholde 10, 12, 14, Fattige, Skrøbelige, Syge og Sængeliggende, om de skulle have, hvad de nogenlunde kunde underholdes ved, som som jeg ikke har kundet skiønne, de nogensteds har faaet, da jeg dog adskillige Gange har været med ved Ansætningen til de Fattiges Underholdning, og hvor end meere trykkende ville det ikke være, om de tillige fuldkommen skulle underholde et endnu større Antal, harttrængende og nødlidende, friske, stærke og arbeidsføre Mennesker med deres Børn. Og formedelst at disse sidst benævnte nu almindelig efter deres Klasse indsættes i de Fattiges Tal, og saaledes formerer Antallet af alle Klasser til en betydelig Mængde, saa kan, hvad Sognet contribuerer, kun lidet forslaae, og maa deeles i ganske smaa Portioner, nemlig 2 Skp. 4 Skp. 6 Skp. til hver, ligesom de ansees trængende til, og det høieste nogen nyder, om den end bestandig eller for det meeste ligger ved Sængen, er 1 Tde. Korn; hvad flyder vel heraf andet, end den næsten udlevet Fattig, Skrøbelig og næsten altid Sengeliggende maa begive sig paa Betlerie, saavelsom den fattige Arbeidsføre; og jammerligt er det at see en gammel Skrøbelig eller anden Krøbling, at krybe eller hielpe sig afsted paa Krykker, for at betle til at redde Livet.
Viborger Samler, 1786-04-03
Omendskiønt jeg har kundgjort dette baade i Berlings, Adresse-Aviserne og i Aalborg Jydske Tidender, og veed med Vished, at denne Kundgiørelse findes i Berling Maaneds Avis for Janv. Maaned 1778; Saa dog, baadskillige af mine Med=Mennesker i Staten ved Omtale, har begiært samme af mig igien, saa bliver det herved atter bekiendtgjort til det Almindeliges Vel.
Viborger Samler, 1786-04-03
Humle Mølle ved Aunsberg i Lysgaard Herred d. 13 Febr. 1786. Peder Hjort. Nyheder.
Viborger Samler, 1786-04-03
Vien den 18 Martii. Ved en Keiserlig Cirkulaire er befalet, at vore Præster skulle herefter forrette Daaben, den sidste. sidste Olie og Copulationer i det tydske Sprog.
Viborger Samler, 1786-04-03
Paa de Keiserlige Betienteres Conduit=Lister skal herefter anføres endnu den ny Rubriqve, om de ere gode Huusholdere. Saasnart Aarstiden tillader det, skal i Bøhmen samles 4000 Fasan, Eg, og under Geleide af nogle Keiserlige Fasan, Jægere sendes til Petersborg, for, efter Keiserindens Ønske, at forsøge, om det ei var giørligt, at fortplante dette Fedder fæe i det koldere Clima af Starske Selo.
Viborger Samler, 1786-04-03
Lissabon d. 21 Febr. Fra Goa er indløben den Efterretning, at Jrringerne imellem Portugiserne og Hollænderne i hin Verdensdeel tiltage dagligen, ja, at det end- og er kommen til Fiendtligheder, paa de malabariske Kyster, i det Hollænderne havde ladet 3 Portugisiske Missionærer henrette under det Paaskud, at de vare Spioner.
Viborger Samler, 1786-04-03
Landstinget.
Viborger Samler, 1786-04-03
Onsdagen den 15 Marts.
Viborger Samler, 1786-04-03
paadømte Sager. No. 3. Hr. Birkedommer Prok. Hofmann, Actor mod Delinqventen Mads Jensen i Harborer.
Viborger Samler, 1786-04-03
Efter Acternes Formeldende, har Delinqventen været actioneret ved Hassing Refs Herreders Ting, for et afham Natten imellem d. 22de og 23 Novemb. 1783. begaaet ringe Tyverie; men førend Dommen over ham ved bem. bemt. Ret d. 30 Junii 1785, blev afsagt, har han fundet Leilighed at udvige af sit Fængsel, og saaledes undgaaed, at den ham overgangne Tyvs Dom ikke er bleven exeqveret. Faa Dage derefter, nemlig d. 1ste Julii 1785, har han atter begaaet Tyverie hos Peder Hansen i Søndre Lysviig, hvilket han ved Paagribelsen utvungen tilstod, ligesom og nogle af Kosterne hos ham befandtes, denne Bekiendelse har han siden ved Forhøret vedblevet, og tilstaaet, at han fra Peder Hansen havde stiaalet 27 Rdlr. i Banko=Sedler, tilligemed nogle andre Koster, vurderet for 4 Mk. 5 1/2 hvorfore den indstævnte Dom, afsagt paa Ulsborg Hind Herreders Ret, bør ved Magt at stande, nemlig: at Delinqventen straffes som for første Gang begaaed stort Tyverie.
Viborger Samler, 1786-04-03
Hvad angaaer Actors imod Underdommeren gjorte Paastand, fordi Underrets Doms Acten ikke af Meddoms Mændene er forseglet, da, som Underdommeren til sin Undskyldning haver angivet, at Meddoms Mændene ikke mødte efter Jndkaldelse for Dommen at forsegle, saa han ei har tordet opholde lengere med Dommens Udleverelse, og der i øvrigt ei imod samme har været noget at erindre, saa bør Underdommeren for Actors Tiltale fri at være.
Viborger Samler, 1786-04-03
Torve=Priserne i Viborg. Løverdagen d. 1 April Rug a Td. 242. 64 8 Smør 112 16280. Byg a Td. . 2 - 48 Talg : Havre a Td. - 1 - 40 Oxekiød - . - Boghgryn 1skp. = = 80 fersk Flesk - 1 - Byggryn - . = 80 røget dito -
Viborger Samler, 1786-04-03
Havregryn - = = grøns, dito - . - Erter - . Ost = 1 Tillæg.)