Aalborg Stiftstidende, 1846-09-17
Fra Randers berettes atter i Byens Avis om et afskyeligt Mord, som denne Gang er begaaet der paa aaben Gade af en ved det der garnisonerende Dragonregiment staaende Corporal paa en Kammerat. Morderen, der hedder J. F. Jacobsen og er en Kieler af Fødsel (han har tidligere staaet 6 Aar ved de vestindiske Tropper og derpaa som Trompeter i 6 a 7 Aar ved fyenske Dragoner, hvorfra han i Juli 1843 kom til Randers), havde allerede nogle Gange for været straffet for Drukkenskab, og var nylig kommen ud af Vand- og Brøds=Arresten for en lignende Forseelse, hvorved der var foranlediget nogen Scandale, idet den Myrdede og en anden lystig Broder havde drevet endeel Spas med ham og bl. A. bundet ham fast til et Halmknippe. Forbittret herover og, efter hans eget Sigende, allerede længe kjed af Livet, besluttede han at tage en blodig Hævn. Til den Ende begav han sig i Tirsdags Middags omtrent Kl. 1 1/2, med en Pistol under Armen, hen til den Stald, hvor hans vel kande Modstander, en Fyenbo ved Navn Ollerup, som Corporal havde Tilsyn med Striglingen, og paa dennes Spørgsmaal, da han saae ham komme hen imod sig. Hvad der skulde foretages i Eftermiddag svarede Jacobsen ganske roligt: "Skydes til Skive!" og affyrede i det Samme sin Pistol imod hans Bryst, i saa kort Afstand, at Kuglen igjen gik ud igjennem Ryggen, tæt ved Skulderbladet. Under Udraabet: "Han har skudt mig, styrtede den Ulykkelige en halv Snees Skridt frem; men segnede derpaa bevidstløs om paa Gaden, i hvilken Tilstand, han strax udbares paa Militair=Hospitalet, hvor han faa Øieblikke efter opgav Aanden. Saasnart Misgierningen var begaaet, erklærede Morderen at han nu vilde begive sig ned i Vagten!" hvorhen han ogsaa uden Vægring lod sig ledsage. J Forhøret tilstod han villig Alt. Senere har han hængt sig i Cachotten, i en Strimmel af sin Skjorte. Han var 34 Aar gammel Aalborg, den 17de September. De tydske Beretninger med Dagsposten søge at skildre Folkestemningen baade som reen demonstrativ og som forsætlig passiv ved Hs. Maj. Kongens Reise til Pløen. Saaledes skildrer Weser Zeit." Slesvigs Gader som gravstille ved Kongens Jndtog uagtet den dog beretter, at Borgerne dannede Spa lier fra Stadens Begyndelse til Gottorf Slot. Om Aftenen derimod bølgede det paa Gaderne og de Hobe, som stimlede om Beselers Bolig og ved Scandale gave deres Stemning endog i Nærheden af Kongens Bopæl tilstede, lader den voxe til 2000. Uagtet disse Optøier efter dens Skildring, fandt Sted saanær ved det kgl. Slot, at Hs. Maj. umiddelbart maatte være Vidne hertil har den dog den Uforskammethed at tilføie, at man viser Monarchen den skyldige Ærefrygt, men kun vil undlade at hykte Følelser, som man ikke nærer. Efter Brem. Tid." havde Hs. Maj. ved Couren tiltalt Militairet meget alvorligt, gjort det opmærksom paa den militaire Aand og dens Pligter i politisk bevægede Tider. Ligesaa havde Kongen opfordret den nye Regjering til, hvad ganske naturligt er, at regjere i hans Aand og efter hans Villie. Ogsaa skal Hs. Maj. ved denne Leilighed have yttret, at Jernbanen fra Rendsborg over Slesvig til Flensborg af politiske Grunde ikke vilde kunne bevilges. (Rigtigheden af denne Relation betvivle vi, ligesaa lidet som vi nogensinde have kunne indsee, hvorledes politiske Hensyn kunne influere paa Communicationsmidlernes Retning eller være nogen Grund til at udelukke Slesvig og den jydske Halve fra at blive indlemmet i det store europæiske Jernbanenæt). Endvidere beretter nævnte Blad, at Hs. Maj. i Slesvig udnævnte Grev Reventlow Criminil (den entledigede Cancellipræsident til Overpræsident i Altona. Efter Dineren reiste Kongen til Louisenlund og ved den nye Regjeringspræsidents Huus var Militairet opstillet. Ogsaa i Rendsborg vil "Børsenhalle, vide, at Kongen egentlig kun blev modtagen af Militairet og at der, paa en 100 a 150 Mennesker nær, "Jngen" var at see paa Gaderne. J Neumünster opholdt Kongen sig kun kort og tilkjendegav for den Deputation, der havde havt Audients hos Hs. Maj. paa Fohr og her skulde erfare det Nærmere, at Hs. Maj. Jntet mere havde at sige den. Til den forbudte, men desuagtet berammede Folkeforsamling i Nortorf er fra Rendsborg beordret 60 Mand Jnfanteri og fra Jtzehoe 50 Mand Dragoner. Efter "Weser Tid." skal der være opstaaet en Collision imellem Kongen og det schleswig-holstein-lauenburgske Cancelli. Kongen skulde nemlig, som tidligere berettet, have forlangt Betænkning om Embedsmænds Entledigelse samt Bestallingers Fratagelse fra Advocater og ansatte Læger. Cancelliet havde i sin Erklæring tillagt Regjeringen Magtfuldkommenhed til at afskedige blotte Administrativ=Embedsmænd med Bibeholdelse af deres Gehalsom Pension, men ikke Dommere, ligesom det med bestalte Personer ogsaa forholdt sig anderledes. J et Rescript til Cancelliet havde Kongen derpaa anført Grundsætningerne for Afsættelighed og givet befaling til derefter at udarbeide og publicere en Lov. Tillige skulde der formuleres en ny Embedseed efter det aabne Brevs Jndhold (?). Dette skulde Cancelliet have vægret sig ved, navnlig ved at anerkjende, at Dommere uden Lov og Dom kunde afsættes, da Retten ellers manglede sin Sikkerhed, ligesom ogsaa saadanne Love for deres Udstedelse maatte forhandles med Stænderne. Efter en sildigere Skrivelse til samme Blad skulle Cancelliets Medlemmer have erklæret, at maatte tage deres Afsked, hvis Hs. Majestæt bestod paa sit Forlangende Samme Blad vil, efter en Beretning, fra den danske Grændse vide, at Kronprindsen var den Eneste i Statsraadet, som havde opponeret imod det aabne Brevs Udstædelse fordi han ansaae en saadan Erklæring endnu for aldeles upraktisk og forudsaae, at en unyttig Bevægelse vilde blive dens Følge.