JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
(Af Norges Storthings Efterretninger.) Paris, den 28de Novbr. Paa den Tale, som de Deputeredes Kammers Præsidendt holdt til Kongen i Anledning af den sidst sluttede Parisextractat, svarede Hs. Majestæt: "Var jeg Konge i et andet Land, saa havde jeg maattet opgive Haabet; men Kongen af Frankrig fortvivler aldrig med Franske. Nationen være kun enig, og vore Ulykker ville snart være afhjulpne." - Ved at søge efter General Grouchy, som efter Rygtet skulde holde sig skjult i Egnen af Lyon, har man opdaget General Gilly. Han er den 22de d. bleven heftet og bragt til Clermont-Ferrand i Fængsel. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Kjøbenhavn, den 11te December. Da i afvigte Marts Maaned Frankrigs offentlige Rolighed, med hvilken hele Europas er saa nøie forbunden, var bleven forstyrret ved Napoleon Bonapartes saa uventede Tilbagekomst til det Land, hvorfra han Aaret forud ved hele Europas saa heldigen anvendte Anstrængelser var bleven bortfjernet efterat den retmæssige Monark havde besteget sine Forfædres Trone, blev H. M. Kongen, under Sit Ophold i Wien indbuden af de forbundne Magter, der den 30te Maji 1814 havde sluttet Freden i Paris, til at tage Deel i det Forenings Forbund, som den 25 Marts blev sluttet i Wien for igjen at tilveiebringe Sikkerhed for Europas Stater. Kongen tiltraadte denne Forening og forbandt sig til at lade et Troppe-Corps støde til de Hære, som Europas Magter bestemte til at tilveiebringe almeen Sikkerhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Under befaling af H. D. General Prinds Frederik til Hessen tiltraadte 15000 Mand Marschen til Frankrige. - De meest udmærkede Seire kronede snart de forbundne Hæres Anstrængelser og Tapperhed, satte to af dem i Besiddelse af Frankrigs Hovedstad og den retmæssige Konge af sin Trone, og det blev derved ufornødent for de danske Tropper at fortsætte Marschen. De vendte derfor tilbage til Holsteen, hvor de holdtes i Beredskab til igjen at sættes i Bevægelse, naar saadant maatte fordres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Medens der i Paris underhandledes om Gjen oprettelsen af en varig Fred, blev der foreslaaet Hs. Majestæt ved Allerhøistsammes Medforbundne, at lade 5000 Mand støde til en Hær af 150000, der i nogle Aar skal, for at sikkre Fredens Vedligeholdelse, besætte visse Strækninger af Frankrige. Kongen viste Sig strax beredvillig til at afgive denne Troppe-Afdeling til et for Europas Sikkerhed saa vigtigt Øiemed, og H. D. General Prinds Frederik til Hessen fører nu de 5000 til Frankrig, hvor de med de øvrige forbundne Magters Tropper kom til at staae under den Storbrittanniske Feldmarskal Hertugen af Wellingtons Overbefaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Ved Fredsslutningen i Paris den 20 s. M. er det bleven fastsat, at den Hær af fremmede forenede Tropper, som forbliver i Frankrige, skal underholdes af den franske Regjering, der har forbundet sig til at forsyne den med Quarter, Rationer og Portioner, og at betale Troppernes Sold. Til denne udredes for de 5000 Mand, som Hs. Majestæt har afsendt til Frankrige, i det første Aar 1 Million Franker eller henved 400,000 Rbdlr. i Sølv, og i de paafølgende Aar, 1 Million 833,333 Franker eller omtrent 800,000 Rbdlr. Sølv aarligen. De øvrige 10,000 Mand, som stode i Holsteen, ere nu vendte tilbage til deres sædvanlige Standqvarterer, og de Subsidier som for det hele Corps af 15,000 Mand vare tilstaaede af den engelske Regjering og som udgjorde omtrent 15,000 L. Sterling maanedlig, ere ophørte. - Da det ved Fredstractaten desuden er bleven bestemt, at de Magter, der ved at lade Tropper støde til de i Frankrige indrykkede forenede Hære, have taget Deel i de almindelige Bestræbelser for at tilveiebringe Fred og forskaffe Europas Sikkerhed en fast Grundvold for Fremtiden, ligeledes skulle tage Deel i de Contributioner, som Frankrig har vedtaget at udrede i visse paa hinanden følgende Aar, saa er der bleven tillagt Dannemark 2,500,000 Franker eller omtrent 1 Million Rigsbankdaler i Sølv, der efterhaanden bliver betalt i fastsatte Terminer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
(Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Ras Na Tolvte Aargang. No. 100. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. (Løverdagen den 16 December 1815. Om Menneskeslægtens Sundhedshistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Den, som ikke kan taale den unaturlige Hvirvel dans, man kalder Valts, bliver jo i Begyndelsen, saa svimmel, at Alting løber rundt med ham; alligevel kan han, naar han først er vant dertil, se nok saa meget, uden at blive svimmel. Taffe frembringer hos den, der nyder den første Gang, de ubehageligste Virkninger, men tabe disse sig ikke efterhaanden, og gives der ikke Folk, som nyde tre Gange om Dagen denne Drik, uden at de føle Hjerteklappen eller Rysten i Legemet? Netop dette synes at bevise, at Vanen betager alle disse Ting meget af deres skabelige Virkninger. Det havde upaatvivleligen været bedre, baade for Sundheden og Finantserne, dersom Caffe, Thee og Tobak aldrig vare blevne saa almindelige, men at de have havt nogen indgribende Virkning paa Menneskeslægtens Sundhed i Almindelighed, synes man ikke ubetinget at kunne antage. Den største Antagonist af disse Nydelser kan dog ikke nægte, at nogle gode Virkninger have de ogsaa, og at adskillige Sygdomme, f. Ex. Steen, der ere blevne sjeldnere i vore Dage, dog nok maae tilskrives Virkningen af Caffe og Thee. Om deres skadelige Jndflydelse overveier den gavnlige, det bliver en anden Sag, men dette maatte først undersøges og drøftes. (Fortsættes.) Ved, i dette Blads No. 99, at lase hind Opraab til Petri Menigheds Medlemmer, der, skjønt ej frit for grammatikalske Snitzere, røber en høist tydsk Aand, vidste Anmelderen heraf ej ret, om han skulde begræde, at, medens offentlige danske Autoriteter, saasom Universitetet og Magistraten have mistet deres Kaldsret (jus vocandi) og Forslagsret (jus proponendi), denne sidste er i Saadannes Hænder, for hvem en allerede Valgt Præst er – som Opraaberen udtrykker sig ganzlich unbekannt, i Saadannes, der ved 23 Linier i dette Blad kunne lade sig stemme til det endelige Valg, han ønsker, i Saadannes, der vilde ønske de Dage foryngede, da Prædiken var Petri Menigheds Lærers eneste Beskæftigelse; eller og han skulde gotte sig over, at Man saaledes vælger, uden at kjende Manden nøiere, der skal beklæde det vigtige Embede, eller harmes over, at Man tør nedværdige en Religions Lærers Valg til samme Fremgangsmaade, Man bruger i visse Klubber, hvor Man leverer en Seddel, med den foreslaaedes Navn, og sin Begjering om Stemme for ham, til sine Kyndinge. Skulde en, for faa Aar siden virkeligen foregaaen, Historie ei endnu her være anvendelig. Den lyder saaledes: En jævn Mand, der hørte til et andet, Dansk Sogn her i Staden, lod sit Barn døbe i Petri Kirke. Vedkommende Sognepræst koldede ham forsig, foreholdt ham hans Vildfarelse og spurgte om Aarsagen til denne Synderlighed. "Herre Gud! var Svaret – jeg forstaaer ikke eet eneste tydsk Ord, men vil fattige Folk. ville og have det honet!" Fiat opplicatio¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Jndenlandske Efterretninger. Fra Pressen er udkommen: Om Ludvig Holberg, som Lystspildigter og om hans Lystspil, ved K. L. Rahbek, Prof. og The at erdirecteur, R. af D. Første Deel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Den faaes hos Bogtrykker Thiele i store Helliggeiststrædet No. 149.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Ved den offentlige Trækning af eet af Committeesedlernes Hovednummere, d. 13de d. M. ude kom Nr. 4, hver Seddel paa 100 Rbdlr. Jhændehaverne af de med dette Hovednummer betegnede Committeesedler, kunne ved næste Uges Begyndelse hver formiddag fra Kl. 10 til 1 i Speciebankens Værelse paa Børsen, modtage sammes paalydende Sum. - Denne Trækning har foranlediget en levende Bevægelse blandt dem, der vilde forsøge her deres Lykke. Strax da det rygtedes at Trækningen skulde finde Sted, steg Sedlerne lige til 7 a 78. Den 13de vidste Alle allerede, at No. 4 var udkommet, og da nu for denne Gang ingen Leilighed mere var til at vinde 23 PC. i een Dag, saa gik Sedlerne igjen ned til 72 1/2. En og samme Hovedaarsag frembragte her heel forskjellige Physionomier. De, som havde faaet en Deel Sedler ud, vare himmelglade; de derimod, hvis Nummer ikke var udkommet, og som altsaa for Øjeblikket, tabte 5 a 6 PC., gik med lange Ansigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Kjøbenhavns Børs den 15 December. Cours. Hamb. 2 M. 639, a vista 646. Amsterdam 2 M. 596. London 2 M. 26 1/2 Rbdl. a vista . . Spec. 646. - Specier solgtes til 38 1/4 a 38 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 72 pr. 100; Oblig. 53 a 54. Norske Sedler 41.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
(Af: Norges Storthings Efterretninger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Christiania, den 6te Decbr. Hans Kongel. Høihed Kronprindsen har under 25 August naadigst udnævnt til Høistsammes Ordonance-Officier, Capitain J. J. Thome af det Oplanske JnfanterieRegiment, samt Premier=Lieutenanterne af det Norske Jæger-Corps, A. H. Scheel og J. Mans bech. - Amtmanden over Smaalehnen har under 1ste Decbr. bekjendtgjort, at Posten fra Christiania er samme Dag mellem Klokken 12 og 1 slæt Midnat plyndret paa Veien fra Postgaarden Schøien. og til Moss, og at samtlige Breve og Penge til Moss, en Mængde Aviser, m.v., ere udtagne af Postsækken. For Opdagelsen udloves en Douceur af 1000 Rbdlr. N. V. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Abo, den 24de November. Et stort Handelsskib, Venskab koldet, er afseilet herfra til Middelhavet. Dette er det første finske Skib, som siden Finlands Forening med Rusland er seilet, forbi Gibraltar. - Helsingfors nybygges nu efter er stor Plan, som udføres med utrolige Omkostninger. Klippemtsser bortsprænges, og store Svælg fyldes, for at erholde en jevn Plads til Anlægget. Disse Bekostninger bestrides af det Offentlige. Endog til private Huse erholde Bygherrerne rentefri Laan, og andre Fordeele. Allerede er opført et stort Antal vakre saavel Træe, som Steenbygninger, og snart vil Helsingfors blive en af de smukkeste Stæder. - Udførselen af Bræder til fæmmede Steder har været levende i denne Sommer, saa at Oplags pladserne, som i flere Aar have været opfyldte med Bræder, nu ere aldeles tomme. - De store Banqverotter, som have fundet Sted i Stockholm, synes ikke at have havt nogen Jndflydelse paa vore Handelshuse, hvis Affairer have en ganske anden Retning og Grund, end deres, som i Stockholm have falleret. - Paa de Steder, hvor Hør avlingen især drives, har Aarsværten været riig, saa at man troer, at Hørren vil sælges til billig Priis. Den Misvært paa Sæd, som man befrygtide, er indtruffen. Af Vinterkorn har man her avlet omtrent 3 Fold. Den har vel været bedre i Nyland, Tavastland og Savolax, men ingenlunde god. Vaarsæden, som dog lovede noget, har ligeledes skuffet. Derimod have alle Sædearter afgipet mere i Østerbotten, end man der i lang Tid har erholdt. (Statstid. Fire Personer kastede for en rum Tid siden et Flyveblad, under Titel Cris d'alarme (Allarm Skrig) ind i Kramboderne i Paris. J dette Skrift yttredes den Tanke, at Buonaparte maatte myrdes. To af disse Personer ere blevne heftede; de andre undløb. (Zeit. f. d. A. W.)(Af der Freimüthige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
En gammel Jomfrue i London, der var temmelig rig, men tillige ikke lidet gjerrig, havde i de sidste Aar af sit Liv, skjænket en Kat, som hun kaldte Pus, sin hele Hengivenhed. Denne Kat havde i sin Beherskerindes Værelse sit Sovekammer, som var anbragt i Panclet over et Skab, og Jomfruen sørgede for, at Levningerne af Maaltidet bleve lagde i en særegen Skuffe, hvorunder der endnu fandtes en anden hemmelig, som Katter ofte havde seet aabnes af sin Beherskerinde. De denne var død, flyttede Arvingerne ind i Huset, og Katten blev forsømt, den sultede ofte, og naar dette var Tilfældet, skrabede den paa Skuffen, hvori ellers dens Føde fandtes. Man aabnede Skuffen, og da Kjødet havde ligger længe deri, luftede man den. Katten skrabede nu end begierligere paa den Skuffe, der fandtes nedenunder; man troede, at der endnu laae et Forraad af Levnetsmidler, man vilde lukke den op, men man kunde ikke; man brak den derpaa op, og fandt deri 20 Poser med Guld, og i hver af disse 1000 Pund Sterl. Erkjendtligheden mod Pus indskrænkede sig ikke blot til atter at indrømme den Sovekamret, og give den god Kost, men man udsatte ogsaa desuden for den en aarlig Pension af 12 Pd. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Engelske Blade tale om en ung Pige, paa 22 Aar, som uden tilforn at have kjendt noget til Sovesyge, den 28 Juni blev betaget af denne Syge. Samme Dag faldt hun i en stærk Søvn, der varede 63 Timer, derpaa vaagnede hun nogle Øieblikke, faldt atter i Søvn d. 1 Juli, og blev indtil d. 7de tilsyneladende uden al Bevægelse. Hendes Kjævebeen vare saa fast lukkede, at man med yderste Møje fik tyllet lidt Viin og Vand i hende. Fra d. 7 Juli til d. 3 Aug. blev hun i en dyb Søvnighed og aldeles ubevægelig, dog kunde hun aabne Munden, og fra Tid til anden tage nogen Næring til sig. Endeligen, efter 40 Dages Forløb, gav hun nogle svage Livstegn, og hendes Øine, hvis Laager man meget lempeligen havde lukket op, bleve aabne. Da hun vaagnede, sagde hun, at Natten var forekommet hende meget lang, og at hun havde havt en smertelig Søvn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
En Konstner i Paris har opfundet et nyt Slags Stigbøiler, ved hvilke der findes en Lygte, der kan tjene den Ridende, saavel til Lysning paa Veien, som til at holde Fødderne varme. Opfinderen har faaet et Brevet paa sin Opfindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
En Konstner i Prag, Joseph Bozek, Uhrmager og Mechanicus, har opfundet en mechanisk Vogn, der bevæger sig ved Hielp af en Dampmaskine. Opfindelsen skal ikke allene kunne sættes ved Siden af dem, der af samme Slags haves i Engelland, men endog overgaae disse i Ligefremhed. (Af: Løb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
En Gjæstgiver i en liden Bye, ikke langt fra Ulm, myrdede d. 2 Septbr. sin femaarige Søn, med et Knivstik i Halsen. Moderen, som kom tilløbende, da hun hørte sit Barns Jammerskrig, undgik det af Cannibalen hende tiltænkte Banesaar, ved at gribe hans blodige Kniv med den ene Haand, og støde cham med den anden tilbage. Paa denne Maade reddede den arme Kone sig vel, men Kniven havde dog næsten gjennemskaaret hende Haanden. Morderen bibragte sig derpaa selv et dødeligt Saar i Halsen. Dog levede han endnu efter Paagribelsen, og man havde Haab om, at han vilde kunne helbredes og komme til at nyde sin fortiente Løn paa Skafottet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
J Storhertugdommet Posen have Ulvene formeret sig paa en frygtelig Maade. Men i Wagrowiceer Kredsen ere i afvigte Maaned 16 Børn og voxne Personer blevne sønderrevne og fortærede af disse Dyr, 6 Børn have for kort Tid siden i denne Kreds maatte friste samme Skjebne. Præmierne for Udryddelsen af disse ere derfor blevne forøgede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
En for 2 Aar siden afdød Fru v. Roth, Enke efter Grev Talky har legeret de Studerende ved det Ungerske Gymnasium 100,000 Gylden. Renterne af denne Capital blive saaledes fordeelte, at ingen, faaer over 100, og ikke under 40 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Nyligen lagdes Grundstenen til det Magyriske Nationaltheater i Pest. Byggeomkostningerne anslaas til 300,000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
J Regio er, under Hertugen af Modenas Beskyttelse, høitideligen aabnet et Jesuitercollegium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
J Wien har man nu arresteret en berygtet Anfører for en Røverbande, ved Navn Grasel. Politiet var ham allerede i adskillige Uger nærmere end han troede, da det lykkedes dette at faae nogle af sine Fortrolige til at blande sig i hans Bande, og saaledes at lede hans Skridt, hvor de vilde have ham. Han var forelsket i et Fruentimmer, der allerede sad i Fængsel, og som man, uden at hun mærkede Hensigten, lod undflye, blot forved Hielp af hende og et andet Fruentimmer, som man, medens hun sad fangen, lod gjøre hende Selskab, at lokke ham hen til et vist Huus, hvor alle Anstalter til hans Paagribelse allerede vare føiede. En Fortrolig af Øvrigheden, men som han ogsaa ansaae for sin, gik tillige med ham ind i Huset, og sørgede for, at han ikke kunde undvige. J fire Maaneder havde han drevet sit Spil i Egnen deromkring, hvor han virkelig havde gjort sig frygtet. Folket var saa nysgierrig efter at see ham, at man ved Paagribelsen gik ham i Tusindtal i Møde, indtil paa hiin Side Donau. Men Politiet fandt det dog raadeligt, at lade ham i en lukket Vogn bringe til Criminalfængslet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Wien var Grasel en Gienstand for alle Samtaler. Han kjørte i en Karect med fire Heste for, og havde, foruden Kudsken, ogsaa en Tiener og et Fruentimmer, som han udgav for sin Kone, i sit Følgeskab. J den Gjestgivergaard, hvor han tog ind d. 4de Novbr., lod han sig af sine Folk titulere Greve. Værtinden kjendte ham strax, men hendes Mand var ikke hjemme og intet Militair tilstede. Konen lod sig altsaa ikke mærke med at hun kjendte ham. Efter to Timers Ophold der, betalte han sin Regning og kjørte videre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Til Wien ankom d. 14de Novbr. 4 med Penge svært læssede Vogne fra Frankrig, og flere ventedes. (Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Madrid, den 16de Novbr. Den gode Forstaaelse mellem vor Regiering og Engelland er igjen fuldkommen tilveiebragt, og vil vorde af Varighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Vor ophøiede Monark vil altsaa uforstyrret kunne hellige sig til Kongerigets Bestyrelse, som i alle sine Grene har liidt saa betydelig. Spanien har ikke glemt de væsentlige Tjenester, Engelland har viist det, det vil leve i god Forstaaelse med denne Magt; kun skal dets Uafhængighed ikke synes at lide derunder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Venedig, den 1ste December. Staden Rovigo, som ved flere Leiligheder har udmærket sig ved sin hengivenhed, er af Hs. Majestæt Keiseren bleven ophøiet til Kongelig Stad (regia citta). -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Ved den den 2de f. M. foretagne høitidelige Procession til Salutakirken styrtede Skibsbroen, over den store Kanal ned, og fem Mennesker tilsatte Livet. - Efter Forlydende vil Cardinal Gabrielis Neven formæle sig med Lucian Bonapartes ældste Datter. – Fra Rom erfarer man, at Cardinal Statssecretair Gonsalvi skal have søgt og erholdet sin Afskeed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Palermo, den 1ste Novbr. Barbareskflottillen er igjen løben ind til Tunis. Den 11te f.M. satte den omtrent 100 fordinske Slaver i Land Den 22de blev Artilleriet udskibet. Paa Værftet ligge en Fregat og en Brig, som blive byggede ved Hielp af europæiske Bygmestere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
London, den 1ste December. Jgaar, henved Kl. 1 1/2, ankom Lord Castlereagh hertil. Strax derefter begav Undersecretairen, Hr. Hamilton, sig til Hs. Herlighed, og blev hos ham til Kl. 6. Den preussiske Gesandt har ogsaa havt en lang Samtale med bemeldte Minister, og iaftes gjorde adskillige Cabinetsmedlemmer og andre fornemme Personer ham deres Opvartning. - Hoftidenden for i Tirsdags indeholder en Proclamation fra Prindsregenten, hvori der befales, at Parlementets Prorogation skal forlænges fra 17 Januar til 1ste Februar n. A., til hvilken Tid det skal komme sammen for at foretage meget vigtige Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Jforgaars begav Prindsregenten sig paa nogle Dage til Brighton. - Jfølge nogle af vore Tidender skal ogsaa Øen Martiniqve besættes af engelske Tropper, som Pant for Engellands Fordringer paa Frankrig. - Jfølge dublinske Tidender af 21de Novbr. har Lordlieutenanten ved en under 24de f. M. udstædt Proclamation erklæret adskillige Baronier og Sogne i de Kongelige Grevskaber og i Westmeath for at være i urolig Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Brüssel, den 4de Decbr. Det franske Mimisterium vedbliver at haandhæve de engang begyndte strænge Forholdsregler. Jfølge en nylig udkommen befaling fra Politieministeren skulle Drouet d'Erlon, Lefebre Desnouettes, Amehl, Gilly, Breyer, Duvernet, Grouchy, Clausel, H.F. Laborde opsøges, og hefter hvor de træffes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Hamburg, d. 8 Decbr. Vore frivillige Jægere have i en offentlig kundgjort Skrivelse takket Jndvaanerne i Staden Almelo for den gjestfrie Modtagelse, de to Gange have nydt hos dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Lübeck, d. 7 Decbr. Jdag ankom vore frivillige Jægere tilbage hertil fra Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Hannover, d. 10 Decbr. Vort under Grev v. Aftens Befaling i Frankrig tilbageblivende Armeecorps skal være 5000 Mand stærkt, og bestaae af et Batterie Artillerie, Husarregimentet Prindsregenten og Feltbataillonerne Bremen, Lauenburg, Calenberg, Osnabrück, Grubenhagen, og Verdun. De øvrige Tropper ventes tilbage med det første. - Efterhaanden faae de, som under den fiendtlige Besiddelsestagelse og Usurpation have viist slet Opførsel, deres fortjente Straf. En Kronpasal, som førte Vaaben mod Fædrenelandet, er dømt til Fængsel paa Livstid; en Advocat og en Capitain, der agerede Spioner, ere dømte til ti Aars Tugthuusstraf. Aachen, den 4 Decbr. Efter fjorten Dages Ophold afreiste Fyrst Blücher idag herfra til Julich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
J i Dage maatte han, formedelst Upasselighed, holde sig inde. Førend sin Afreise udstædte han en for denne Stads Borgere meget smigrende Skrivelse til Overborgermesteren. Augsburg, den 30 Novbr. Jmorges Kl. 8.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
døde vor Commandant, den Kongel. bayerske Generallieutenant Grev Serigo d'Aligheri, Kongelig Kæmmereer, Ridder af Georgordenen og Maltheserordenen, i en Alder af 62 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Gens, den 30 Novbr. Jforgaars ankom Hs. Durchl. Fyrst Metternich paa sin Reise til Mayland hertil, og complimenteredes af Landaman Mo nod fra Lausanne, i Cantonets Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ses Tolvte Aargang. No. 101. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 19 December 1815. Opfordring til Omvenderen, der vender om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Hvad enten Herr Grundtvig med Villie, eller blot af Vanvare, snakker over sig i det underlige prosaiske Frem og tilbage Vrøvl, han, som usvarende Svar paa mine Beskyldninger for aandelig Hovmod og Hyklerie, har ladet indrykke i Skilderiet, Nr. 98, under Titel "Om Baggesen. - hvad enten den paafaldende Forvirring i denne en Degn, end sige en Præst, uværdige Strøe-Præken reiser sig af en "Hanke ved Kappehovedet", eller af en "Hale ved Jesperhiertet hvad enten han (for at bruge hans allerfyndigste, egne Udtryk) her spiller sit Kort med en Skjelm bag Øret, eller, som en Dumrian tilgavns" – maa jeg erklære, at jeg saavel i det ene, som i det andet Tilfælde, holder det for dybt under min og det læsende Publikums Værdighed, jeg skriver for, at indlade mig, enten venlig eller fiendtlig, i en for Resten nok saa interessant aandelig Forhandling med en nok saa nærbeslægtet Aand, naar Sammenkomsten skal finde Sted enten paa Kjælderfortog eller i Daarekisten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
Om Menneskeslægtens Sundhedshistorie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-19
(Fortsættelse.) 4. Svedeperioden. (Syttende Aarhundrede.) - Den ophidsende sveeddrivende Methodes Almindelighed, derved Almindeligheden af Friesler, Petechier, Svedesyge, en ny, siden igjen forsvunden, Sygdom. - Kighostens og Skarlagensfebers første Fremkomst."