JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Fædrelandet. Hendes Majestæts, vor allernaadigste Dronnings Fødselsdag høitideligholdtes, ifølge Hs. Majestæt Kongens allernaadigste befaling, i samtlige militaire Underviisningsanstalter i Kjøbenhavn, ved et godt, rige. ligt og velsmagende Middagsmaaltid, og om Aftenen ved Musik, Dands og Leeg. Alle disse Elever og Børn, henved 1600 i Tallet, nedbade Himlens Velsignelse over den elskede Landsfader og hans ophøiede Dronning. For ikke længe siden er i den kongelige Skov, Bangs hauge kaldet, ved Mariboe, foregaaet et natligt Skattegraverie. Vedkommende, blandt hvilke Byens Skorsteensfeier, havde faaet den fire Jdee, at en Høi i bemeldte Skov skulde indeholde en siden Oldtiden skjult Skat. Ved Midnatstimen begyndte Gravningen, under nogle, endnu ikke saa aldeles hos den uvidende Almue udryddede, overtroiske Ceremonier; men da intet fandtes, uagtet de havde banet dem Vei dybt ind i Høien, forlode de Arbeidet, ikke rigere, men vel fornuftigere, end da de, i Haab om at blive rige, og som Følge deraf store Herrer, begyndte samme. (M. Av.)J det 26de Hefte af Øst's Archiv findes en Besvarelse af det Spørgsmaal: Gives der for det danske Kiereste nogen geistlig Primas, af Dr. Baden, som deri yttrer: "At den Minister, der forelægger sin Konge noget til Sanction, som sigter til at indføre nogen Kirkedisciplin, gjør sig skyldig i Forræderie af den kongl. Autoritet &c."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Aalborgs Søndagspost No. 43 indeholder et ret moersomt Brev fra Abelline, som forleden ønskede sig en Mand, men nu er saagodt som forsørget. "Jeg venter - siger hun - hvert Øieblik en Dampbaad, der skal afhente mig og min Hofstat, for at bringe os til Benin, hvor Kongen har udvalgt mig til Dronning over hans 500 sorte Koner. Foruden Skræder, Skomager og fire unge Mennesker, der skal opdrages til Tjenere, tager jeg ingen med uden den unge Doctor, jeg sidst var paa Bal med, og som jeg lader udnævne til min Livlæge. Jeg har betinget mig Guld for omtrent 50,000 Specier aarlig, og hvis Hs. sorte Majestæt bliver misfornøiet med mig om 3 Aar, skal han give mig 10,000 Specier aarlig, som jeg kan fortære hvor jeg vil &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Biskop Jansen i Aalborg har offentlig bekjendtgjort, at han finder sig nødsaget til at bemærke, at de i Aviserne indførte Anmeldelser om hans Jubilæum, o ere skeete uden hans Vidende og aldeles urigtige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
denne Anledning har Borchs Avis No. 166 givet følgende Erklæring: "Biskop Jansen har fundet forgodt i sidste No. af disse Aviser at indføre en Bekjendtgjørelse betræffende den her i Onsdagsavisen indførte Anmeldelse af hans Embeds-Jubilæums Høitideligholdelse. Hs. Høiærværdighed siger først, at han er nødsaget til at bemærke, at Anmeldelserne i Aalborgs Aviser ere skeete uden hans Vidende, men han skal ikke troe, at Nogen vil faae det Jndfald at bringe ham Avis=Manuscriptet til Gjennemsyn, saalænge han ikke er ansat som Avis Censor, hvilket Gud forbyde at enten han eller nogen anden Bisp eller Præst nogensinde skulde blive i noget Land paa denne Side Alperne og Pyrenæerne. Men saa kommer han i ovenikjøbet med den Paastand, at Anmeldelserne i de Aalborgske Aviser ere aldeles urigtige, hvilket er skikkelig drøit at tage imod. Enkelt Urigtighed kan vel nogen Tid indsnige sig, men derfor bliver dog ikke hele Anmeldelsen aldeles urigtig. At der stod i Anmeldelsen, at Hs. H. var Dannebrogsmand, det var ten Urigtighed, thi, saavidt vides, er han det ikke, og Anmelderen er ingenlunde competent til at bedømme hans Fortjenthed til at blive det. Denne Urigtighed et var da vel ikke farligere, end at den lader sig tilgive. i Alle de øvrige Dato af hans Levnetsløb ere tagne efter hans egen Beretning fra Prækestolen, og enhver Urigtighed, som deri maatte befindes, hidrører altsaa fra Hs. H. selv og falder tilbage paa ham. J saa Fald i giver hans høie Alder ham billigt Krav paa Skaansel i og Overbærelse. - Anmeldelsen talede rigtignok ikke om hvormegen Dyresteeg der blev spiist, hvormange Ankere Viin der blev drukket, hvormange Lispund Lys der brændte i denne høitidelige Anledning; men dette, saavelsom Forbigaaelse af Skaaler, Viser og andet des- lige, er neppe nogen Urigtighed. Var Hs. H. at formaae til at opgive Urigtighederne og rette Feilene, da gjorde han især Den, der i Fremtiden bliver hans Biograf, en stor Tjeneste, da Materialerne til hans Levnetsbeskrivelse ikke ellers ere saa gandske lette at faae samlede. Endnu denne Gang en bemærkning: Herrerne Wandall og Schjern foregive at have hentet deres Anmeldelse fra Aalborg Adresseavis No. 163, som vist Jngen har bedet dem om, men imidlertid findes til Usandheder i deres Anmeldelse, som denne Avis ingen Deel vedkjender sig i, nemlig: at Kirken var paa det Skjønneste decoreret, og at den var propfuld af Mennesker."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
J Octoberheftet af theologisk Maanedsskrift har Pastor Grundtvig anmeldt Pastor Egges Nødværge mod Prof. Hornemann. Denne, i mange Henseender, høist mærkelige Anmeldelse begynder med disse Ord: "See nu vil da ogsaa Egge drage til Feldts mod en gammel Mand, der alt er angrebet paa mange Kanter, og slaae sig til Ridder paa ham, vil gjøre fælleds Sag med Thisted, for dog engang at vække Larm og Opsigt!" Denne Jndvending giør min Ven sig selv i Forordet, paa visse Læseres Vegne, men svarer med fuldeste Ret, at hans Skrift er i Ordets egentligste Forstand et Nødværge, og det er, efter min Overbeviisning, ikke blot Egges Skrift, men ogsaa disse Linier, og Alt hvad der fra christelige Præsters Side gjøres for at afvæbne Hr. Prof. Horneman og det hele Partie, som hører ham til, eller som han tilhører. Jngenlunde vil jeg dermed nægte at Professor Horneman paa en Maade gaaer i Barndom; thi, aandelig talt, er det, i mine Øine, Tilfældet med hele Partiet, og ret øiensynlig med ham, men borger lig talt maa vi ikke antage det om Nogen, der ei er offentlig erklæret for umyndig, end sige da om en Mand, der fungerer som Summus Theologus ved Kjøbenhavns Universitet; og kun fra den borgerlige Side er det muligt at indlade sig med et Partie, der ei har mindste Begreb om aandelige Vaaben, men vil paa den meest fortvivlede Maade sætte borgerlig igjennem hvad der aabenbar strider mod de borgerlige Love, Aandelig talt er det saaledes vist nok barnagtigt, som Professor i den christelige Theologie, baade mundtlig og skriftlig at bestride og spotte de Christnes Troes Bekjendelse; thi enhver fornuftig Mand maatte jo først nedlægge sit Embede, og høitidelig apostasere, Fremdeles kundgjør det bekjendte Optrin med Pastor Thisted, som, af Uvillie mod Denne, sædvanlig bedømmes aldeles skjævt, en stor aandelig Barnagtighed baade hos Prof. Hornem an og dem der - credite posteri, - gjorde sig en Ære af at være hans Tilhørere; thi baade Hr. Thisted, jeg, og enhver, hvem Prof. har gjort den Ære at holde Forelæsninger over, maatte dog vel, naar vi havde Lyst, have Lov til at hospitere, og naar han gav os Anledning dertil, sige ham vor Hjertens Mening, at hans Theologie er taabelig nok Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Kjøbmand F. Schmidt, Jfr. Drabigius, Forvalter C. Lemeyer, Kjøbmand Meinert, Bundtmager Michelsen, Jfr. Vandborg, Jfr. H. Schou, J. Dinnesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Bekjendtgjørelser. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi af særdeles Kongelig Mildhed og Naade have skjænket og givet, saa og hermed skjænke og give Handelsmand Henrik Levin Cohn af Vor Kjøbstæd Aarhuus udi Vort Land Nørre-Jylland, hans Ære, fra hvilken han, i en mod ham af Philip Levin for ærerørige beskyldninger anlagt Sag, ved Aarhuus Byetings=Dom af 3die Mai 1821 er bleven dømt; saa at samme Dom ikke skal komme ham til Forkleining paa ærlig Navn og Rygte i ringeste Maade; hvorfor Vi herved forbyde Alle og Enhver ham og Familie samme at bebreide eller forekaste, eller i anden Maade, imod hvis som foreskrevet staaer, nogen Hinder eller Forfang at gjøre. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 25de Mai 1825.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Under Vor Kongelige Haand og Seig, Frederik R. (L. S.) Kaas. Monrad. Ørsted. Lassen. M. Lange. Wilse. Opreisning paa Ære for Handelsmand Henrik Levin Cohn af Aarhuus. Forestaaende mig allernaadigst forandte Opreisning paa Ære, bekjendtgjøres allerunderdanigst af Aarhuus, den 4de Novbr. 1825. H. Levin Cohn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Licitation over Leverance af circa 10 Skpd. Oxekjød og 4 Skp. Flesk, til Nedsaltning, foretages i Fattiganstalten næstk. Onsdag den 9de Novbr., om Eftermiddagen Kl. 4. Aarhuus, den 4de Novbr. 1825. Fattigvæsenscommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Efter Foranstaltning af Skifteretten i Stervboet, efter Styrmand Jesper Christensens Enke Anne Nielsdatter, foretages offentlig Auction over det bemeldte Boe tilhørende Sted No. 78 ved Aaen: 1ste Gang, Mandagen den 7de Novbr. 1825, 2den - dito den 14de 3die dito den 21de - hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og 2den Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stedet, der bestaar af 4 Fag 1 Etage grundmuret Huus, et lidet Halvtag, noget Gaardsrum og Haveplads. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 30te Octbr. 1825. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Efter Vedkommendes Begjering bliver den Jens Nielsen Christensen Smed i Balle tilhørende, og den kongl. extraordinaire Laanefond, som Panthaver udlagte Selveiergaard i Balle, Rosmus Sogn, at Ager og Engs Hartkorn: 5 Tdr. 1 Fdkr., Skovskyld, 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., stillet til 3de offentlige Auctioner for til den Høistbydende at bortsælges. Auctionerne afholdes de 2de første paa Ebeltoft Raadstue og det 3die paa Gaarden selv Kl. 11 Formiddag, følgende Dage, nemlig: 1ste Auction, Mandagen den 21de Novbr. den 5te Decbr., og 2den 3die Onsdagen den 21de dito, første Ved 3die Auction bortsælges tillige Debitors udlagte Jndboe og Besætning. Lysthavende indbydes, og Panthavere tjener dette til Underretning. Ebeltoft, den 15de Octbr. 1825. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Jfølge passeret Jndførsel og Vedkommendes Reqvisition afholdes offentlig Auction over den Kjøbmand Hans Assendrup tilhørende Gaard Nr. 312 paa denne Byes Frederiksgade: 1ste Gang, den 1ste Decbr., 2den den 15de dito, og 3die - den 29de dito, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og 2den Auction afholdes paa Byens Raadstue, men 3die Auction hvorved Eiendommen attraaes absolut bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud skeer, foretages i Gaarden, selv. Eiendommen paavises og Conditionerne kan forud erfares hos Hr. Prokurator Politieassistent Niel Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. sen. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Plac. 22de April 1817, bekjendtgjøres, til Liebhaveres og andre Vedkommendes Efterretning. Aarhuus, den 31te Octbr. 1825. Fleischer, Auctionsdirecteur. Over den afdøde Skipper Mathias M. Mathiesens Boe tilhørende Chaluppe: Hævneren af Harme kaldet, med staaende og løbende Redskaber, afholdes 3de Auctioner, saaledes: 1ste Auction, Torsdagen den 10de d. M., 2den dito, dito den 24de 3die dito, dito den 8de Decbr. d. A., hver Dags Eftermiddag Kl. 2. De 2de første Auctioner afholdes paa Raadstuen og den sidste ved Skibs bryggen her i Byen, hvor bemeldte Chaluppe, drægtig 11 Commercelæster, er beliggende. Randers, den 2den Novbr. 1825. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Af Greenaae Byes og Nørre Herreds-Overformynderies Midler, er en Capital af circa 1,300 Rbd. rede Sølv og 500 Rbd. Sedler at faae tillaans imod anordningsmæssig Sikkerhed, i hvilken Henseende samme herved opbydes. Greenaae, den 31te Octbr. 1825. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Ævret Smør i Halvtønder kan erholdes paa Wilhelmsborg, naar man henvender sig desangaaende til Sebelin, Undertegnede. Meieriebestyrer. Guult Vox, Faar, og Lammeskind, kjøbes til de Laur. A. Jahnsen. høieste Priser af : Cateketisk Magazin af Pastor Wegener, 1ste Bos. 1ste H., 5 Mk. - Dansk Børneven efter Rochow. Udarbeidet, bekostet og udgivet af Kirkesanger Palmer, indb. 9 Mk.; faaes tilkjøbs hos J. Jessen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Fra Rasmus Jensen i Edslev i Koldt Sogn, er bortkommet to Hestplage, den ene 2 og den anden 3 Aar gammel til Foraaret, en sort, skaaren, med en liden Stjerne, en rødblisset med to hvide Bagsokker, uskaaret, Manken paa den røde afstudset, den anden ikke. Et Klip paa venstre Lend, Rasmus Jensen Edslev. For Opdagelsen loves en Douceur og Omkostningernes Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-05
Fra Ellerup Mark, Gjern Sogn, bortgik Natten imellem 25de og 26de Octbr. 2 Heste, en sort med hvid Stjerne, 11 Aar, og en sort stribetblisset med et hvidt Sted paa Ryggen, 6 Aar. Hvo som kan tilveiebringe samme, eller give Oplysning om dem, bedes at henvende sig til Undertegnede, der giver en pas Christen Andersen. sende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Aar 1825. No. 150. Tirsdagen. den 8de November. Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst. privilegerede. Aarhulls Stifistidende. saaosaa¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Nyheder fra Udlandet. Den nordamerikanske Flaade i Archipelaget laae sig den 12te Septbr. udenfor Nauplion. Dagen efter aflagde Commodoren med tredsindstyve Olficerer et Besøg hos den græske Regjering, som lod Tropperne maneuvrere for dem under Folkets Jubel og Enthusiasme. Bemeldte Flaades Chef, Commodore Rod gers, skal i de forenede Staters Navn have tilbudt den, græske Regjering sex Krigsfregatter, hvis den vil giv Øen Melos (en af de bedste Havne i Archipelagus under deres Beskyttelse. Under alle Omstændigheder, venter man en nordamerikansk Consul til Nauplion. Grækerne have atter tilkæmpet sig en herlig Sø seier. Den kgl. nederlandske Fregat Diana, som er kommen fra Smyrna, har bragt den Efterretning: at Grækerne have adspredt den ægyptisk, ottomanniske Flaade og gjort en Fangst af 62 østerrigske Transportskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Jbrahim Paska er brudt op igjen fra Tripolitza (han er altsaa ikke død!) og taget Veien af Misitra. J een Bye tog han paa denne Vei over halvandethundrede græske Familier med sig. Kolokothron forfølger ham, og har daglige Skjermydsler med Ægypterne, der nu kun anslaaes til sextusinde Mand. Messolunghils tredie Beleiring er ophævet. Efter at Løbegravene havde været aabnede i halvfemte Maaned, uden Nytte, besluttede den tyrkiske Feltherre sig til en Generalstorm den 20de Septbr. Men advaret ved en Deserteur og hjulpen af det idelige Regnveir, tog Grækerne saaledes imod de stormende Tyrker, at disse maatte lade over totusinde Døde efter sig, deres Batte rier bleve tagne, deres Grave tilkastede, o. s. v. Reschid Paska har ladet alle sine Saarede, sin Bagage &c. gaae over Krionerosbal til Lepanto, og har selv taget Veien igjennem de snevre Dale ved Kerasovo af Epiros. Connosor ogsaa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Den gamle Paska af Ægypten har tilsendt Storsultanen en egenhændig Skrivelse med nogle Forslag til Eftergivenhed mod Grækerne paa visse moderate Vilkaar, som han tilraader Hs. Høihed ikke at forkaste, som det bedste Middel til at tilintetgjøre de christelige Magters Rænker. - Den 26de Septbr. havde Jbrahim Paskals Seliktar Audients hos Porten. Han bragte en heel Deel Hoveder og Ører med sig, og der blev gjort stort Væsen af de Seire, man havde vundet over de christne Hunde. Til Belønning for dette herlige Budskab fik bemeldte Seliktar 5,000 Piastre aarlig Pension, Titel af Kapidschibadschi, og blev desuden hædret med to Hesterumper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Det østerrigske Statskancellie havde afsendt en Koureer til London med Svar paa en Note fra den engelske Regjering om de græske Anliggender. Man har erfaret, at Storbrittanniens System med Hensyn til Grækenland i Meget er afvigende fra Østerriges, især betræffende Morcas fremtidige, af Portens Lehns herredømme uafhængige Emancipation; men man troer, ogsaa at vide, at Wienerhoffet ikke vil definitiv udtale sig i denne Sag førend det har erfaret Frankrigs, Ruslands og Preussens Jntentioner over denne høistvigtige Gjenstand. Nogle fra Jassy ankomne Kjøbmænd havde fortalt i Cernowitz, at man i Moldan troede fuldt og fast det Rygte, at naar ikke Sagen mellem Grækerne og Tyrkerne kom til Forliig, da vilde Russerne i Vinter rykke ind i denne Provinds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Wienerkabinettet beskjæftiger sig desuden i denne Tid med et vigtigt folkeretligt Spørgsmaal, hvis Afgjørelse kan drage høist interessante Følger med sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Spørgsmaalet er ikke nyt, det har før beskjæftiget Søemagterne. Det angaaer nemlig, om det System at det neutrale Flag beskytter Ladningen, skal være gieldende i den nærværende Krig mellem Grækenland og Tyrkiet. Dette System har forhen været antaget af de fleste Magter og sanctioneret i særegne Conventioner. Under den amerikanske Krig blev det høitidelig antaget af Frankrige, Spanien og Holland, og Keiserinde Cathrinas berømte Neutralitetssystem støttede sig paa det samme Princip. Engelland allene erklærede sig imod det, og paastod, at en krigførende Magt bør være berettiget til at bemægtige sig al sin Fiendes Eiendom, under hvilket Flag det end transporteres. Senere har Engelland, eftersom dets Jnteresse bød det, været baade for og imod dette System. Grækerne ville ikke erkjende det, men bemægtige sig alle Skibe, som have tyrkisk Eiendom ombord, og den i Napoli di Romania værende Priseret kondemne: rer Skibene. Chefen for den østerrigske Sømagt i Archipelaget har nu faaet nye Jnstructioner til at forskaffe det af Wienerhoffet antagne System den fornødne Respect, men og tillige vedføiet den befaling, at intet østerrigsk Skib maa herefter meere transportere, Krigsfornødenheder eller Tropper hverken for Tyrker, eller Græker. Det vil nu snart vise sig, hvad Virkning disse Ordres frembringe i Levanten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Den sardiniske Eskadre har paa en mageløs hurtig Maade bragt Røverstaten Tripolis til Raison. Beyen vilde hverken modtage Forliig eller Consul. Da gav Admiralen ham 4 Timer at betænke sig i, og da disse vare forløbne, lod han først opbrænde to Goeletter paa Rheden, og gav sig derpaa til at bombardere Staden. Da gav Beyen godt Kjøb, bad den engelske og den nederlandske Consul at mægle for ham, og lod den sardiniske Consul komme iland. Jstedetfor de forlangte hundredtusinde Fl. lod Beyen sig nu nøie med de 12,000 som han hidtil havde faaet aarlig, og dermed, var denne Krig tilende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
J St. Petersborg havde man den 21de Octbr. saadan høit Vande, at Admiralitætslaternerne maatte heises op og Nødskud affyres, dog skeete ingen Ulykke. Det Michaelowske Palais, som Keiseren har ladet byg til sin Broder Michael, er den pragtfuldeste Bygning i hele Keiserstaden. Alle dets indre Gemakker ere af hvidt Marmor med ægte Guldzirater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Fra Spanien høres kun den Nyhed, at Kongen havde paa sin Fødselsdag, den 14de Octbr., uddeelt en heel Deel Ordener, og derpaa modtaget den ved slige Høitideligheder brugelige Haandkysning, hvortil dog ikke den engelske, den svenske og den amerikanske Gesandt havde indfundet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Den irlandske Vicekonge (Lordlieutenant) Marqvis af Wellesleys Giftermaal med Mistres Patterson, sætter hele Øen i Bevægelse. Vielsen skal forrettes af begge Dublins Erkebiskopper, den protestantiske og den katholske. Mistres Patterson er Enke efter Jeronymus Buonapartes første Kones Broder. Hun blev ifjor engang forestillet Kongen af Engelland ved en offentlig Audients, og vakte almindelig Beundring ved sin overmaade store Skjønhed. Dertil er hun uhyre riig, thi foruden betydelige Godser i Nordamerika og store Fordringer hos den brittiske og amerikanske Regjering, bringer hun sin nye Gemal en rede Formue af 186,000 Pd. Sterling. Wellesley er Hertugen af Wellingtons ældste Broder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Fra Brussel haves en synderlig Beretning: En Engellænder af høi Rang var pindselig reist derfra til Jtalien, fordi han var kommet efter, at der smedde des et Komplot imod hans Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
J Berlin begroves Stadens rigeste Mand den 31te October. Det var Bankøren Jacob Herz Beer. Ved sin Godgiørenhed og Patriotisme havde han erhvervet sig Høiagtelse af Høie og Lave, og over 3000 Mennesker fulgte hans Liig til Graven. Et Par Dage før sin Død havde han den Glæde at omfavne sin Søn, den berømte Componist Meier Beer, som var indtruffen dertil fra Paris. - Enkedronningen af Bayern faaer en Enkepension af 200,000 Fl. Faa Dage førend sin Død havde Kongen foræret hende Slottet Tegernsee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Sverrigs Kongepar indtraf den 25de Octbr. til Stockholm. Dagen efter blev det midlertidige Regentskab opløst. Den 20de døde pludseligt den høifortjente Admiral Wirsen. Landshøvdingen i Blekinge, Grev Wachtmeister, var afreist for at holde Bryllup, og vendte, nogle Timer efter Vielsen, meget tilsomt tilbage til sin Post i Carlskrona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Strandinger: Skibet Maria Augusta, bestemt fra Stettin til London, er strandet ved Ameland. En Brig med dansk Flag, et nyt Kufskib og en Amsterdammer, strandede paa Terschelling. Vrouw Zwaantie, fra Norge til Amsterdam, forliist paa Jettings. Ever skibet: die Liebe, total forliist ved Elbens Udløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Briggen Superb, Capt. Ginge, af Aarhuus, med Forliis af Anker og Toug kommen ind til Dower.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Ved Avisens Slutning, Aften Kl. 8, manglede den sjellandske og fyenske Post.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Bekjendtgjørelser. Den 6te d. M. løste Livets og Dødens Herre i Naade det Baand, som i 52 Aar havde bundet min uforglemmeligen elskede Søster, Frederikke Marie fød Brøndum, Enke efter afdøde Professor og Rector Krarup her i Byen, til Jordelivet, hvilket endtes blidt for Hende efter flere Aars Hentæring. Den Samvittighedsfuldhed, hvormed Hun i alle sine forskjellige Stillinger helligede sig i det Stille til enhver Pligts Opfyldelse, hun troede at hvile paa sig, gjorde Hendes Liv gavnrigt for dem, som vare knyttede til Hende, og fredfuldt for Hende Selv. J sin Enkestand opofrede hun sig aldeles for sin høitelskede Mands Familie og mig, der føler Lindring i min Smerte, ved at sætte hendes sjældne Værd dette, skjøndt ufuldkomne Erkjendtlighedsminde. Aarhuus, den 7de Novbr. 1825. Laurence Jda Margrethe Worsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Jfølge den ved Skiftesamlingen den 5te dennes i undertegnede Boe tagne Bestemmelse, bliver ordinairt Møde i samme, først afholdt den 7de Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, paa Aarhuus Raadstue, og saaledes fremdeles herefter kun den først Onsdag i hver anden Maaned, hvilket herved til de Vedkommendes Underretning bekjendtgjøres. Skiftecommissionen i afg. Geheimeconferentsraad Baron de Guldencrones og efterl. Enkefrues fælleds i Boe, den 31te Octbr. 1825. Fleischer. Holm. Nygaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Fredagen den 25de ds., Eftermiddag Kl. 3 afholdes paa Horsens Raadhuus Skiftesamling i Stervboe efter Anne Bønnelykke heraf Byen, til hvilket Samling, hvorved Ting af Vigtighed vil blive afhandlet, samtlige Boets Arvinger og Creditorer indkaldes at møde. Horsens, den 7de Novbr. 1825. N. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Fredagen den 25de os., Formiddag Kl. 9, afholdes paa Horsens Raadhuus Skiftesamling i Stervboet efter afgangne Toldbetjent Michael Skriver og Hustrue heraf Byen; til hvilken Samling, hvorved Ting af Vigtighed vil blive afhandlet, samtlige Boets Arvinger og Creditorer indkaldes at møde. Horsens, den 7de Novbr. 1825. N. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Løverdagen den 26de d., Formiddag Kl. 11, bliver paa Horsens Raadhuus afholdt Skiftesamling i Stervboet efter afg. forhenværende Kjøbmand Søren H. Brædstrup, til hvilken Samling, hvorved Ting af Vigtighed vil blive afhandlet, herved samtlige Boets Arvinger og Creditorer indkaldes. Horsens, den 7de Novbr. 1825. N. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-08
Løverdagen den 26de d. Eftermiddag Kl. 3, af holdes paa Horsens Raadhuus Skiftesamling i Stervboet efter afg. Mad. Anne Margrethe Clausen, til hvilken Samling, hvorved Ting af Vigtighed vil blive afhandlet, samtlige Boets Arvinger og Creditorer indkaldes at møde. Horsens, den 7de Novbr. 1825. N. C. Schmidt.