JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1822-12-28
Fredagen den 19de Januar næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, holdes i min Bolig her i Byen er Skiftesamling i Stervboet efter afgl. Cancellieraad Niels schou til Randrup, og ventes Skiftets samme Dag sluttet. Viborg den 27de Decbr. 1822. I Jespersegn, Skifte=Commissair i Boet.
Viborger Samler, 1822-12-30
udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1822-12-30
Triest. 8de December. Den Østerrigske Skibskapitain Berberovich, der nylig kom fra de græske Farvande, har af en østerrigsk Brigantins Chef erfaret, at man i Constantinopel vidste, at Admiral skibet var opbrændt af Grækerne ved Tenedos Grækerne vovede sig desuden forbi de 2 første Batterier, ved Dardanellerne og sendte Tyrkeflaaden nok en Brander, som dog, ifølge Vindens Retning, ingen Virkning gjorde. Paa Morea staae Grækernes Sager got; Napoli venter man snart gaaer over, da den strengt blokeres baade til Lands og Vands.
Viborger Samler, 1822-12-30
En engelsk Brig, der nylig ville tilføre den Proviant blev ved græske Kugler hindret derfra. - Til Missolongi ere komne 17 græske Skibe med 3000 Mand Tropper; de have erobret de der stationeerte 3 tyrkiske Korvetter og agte at passere de smaae Dardaneller ved Lepanto, for fra Søsiden at befordre Coriaths Overgave.
Viborger Samler, 1822-12-30
Fra Marseille berettes af 8de Decbr., at ad Grækernes Vold og at de ventede i Løbet af Vinskillige af de tyrkiske Fæstninger paa Candig vare i teren at faae Resten med. Grækerne faae Krigsfornødenheder fra Maltha.
Viborger Samler, 1822-12-30
Moldau. 1ste Decemdet. Nogle mene, at Halet-EfKristenven og derfor af Pøbelen beæredes med Navfendis Fald der i Konstantinopel gjeldte for en ner Kristenhund) vil være en Leilighed til atter at see Venskabet gjenoprettet mellem Porten og Rysland. Den fredelskende Keiser Alexander skal allerede forhen have vittret, at Han ville atter knytte Venskabsbaandet, naar der foregik en Forandring i det tyrkiske Ministerium. Da denne nu i fuld Maade er indtruffet, har man desto større Haab til, at dette Løvte vorder opfyldt.
Viborger Samler, 1822-12-30
Jtalien. 8de December. Congressen er nu snart tilende og med Første vil man kunne meddele nogle af dens Beslutninger. Som man hører, ere Grækerne overladte til sig selv, og det kommer nu an paa, om deres Nationalkraft og Taalmod kunde staae sin Prøve. Ville Tyrkerne ikke give Slip paa Overherredømmet over dette raske Folkefærd, saa har det dog viist sig at være en Fjende, som bør frygtes og agtes - og, alene det kan være en Støtte for deres Fremtids Skjebne.
Viborger Samler, 1822-12-30
Det hedder og at den ved det russiske Hof værende østerrigske Minister, Baron Ledzeltern, der allerede forhen har arbeidet i det Fag, er overdraget, at reise i overordentligt Ærende til Konstantinopel, for at gjøre Storherren nye Fredsforslag.
Viborger Samler, 1822-12-30
Semlin. 2den December. Vor Paska har faaet en Coureer, men hans Medbragte holdes hemmeligt Privatbreve fra Nissa af 30te Novbr. sige: at det baade i Konstantinopel og Adrianopel er megen Gjæring blant Janitskarerne. Siden Halets Fald spille de Mestere Muk i Apan og Halets Tilhængere havde de aflivet men derimod, som noget sælsomt, svaret de Kristne.
Viborger Samler, 1822-12-30
Man fortæller, at der, paa det tyrkiske Admiralskib, som af Grækerne i November blev sprængt i Luften ved Tenedos, befandt sig 2500 Mand - Foruden 2 Fregatter, som der kom Jld i, toge Grækerne en tyrkisk Fregat i Forvieringen paa 36 Kanoner - Dette er nu den 3die Storadmiral, der har tilsat Livet i Feiden med Grækerne.
Viborger Samler, 1822-12-30
Spanien. Madrid den 6te Decbr. Ved Hoffet var i Dag Galla i Anledning af Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag; Hun er i Dag 19 Aar - Men befinder sig atter upasselig.
Viborger Samler, 1822-12-30
Det synes som de Cortes, der have meest Jndflydelse, ere stemte til Mildhed og Forsonlighed - Den tales om en almindelig Pardon for Soldaterne, men da Cheferne ere undtagne ville det kun være et kort Pusterum for Jnsurgenterne til atter at samle sig, Man har her udgivet en spansk Udgave af den franske Forfatning (Charte) men tillige søgt at oplyse ved Noter, at denne er absurd og afskyelig men den ny Spanske er Viisdoms og Lyksaligheds Kilde. Hertugen af Jnfantado dette Partiernes Tvistens Æble, og som blev anholdt efter Fiskal Pa redes Ordre da han var paa Reisen som Landsforviist og ført til Madrid som Arrestant, er nu af Kastiliens Generalkapitain sat i Frihed, imod at love paa Æreord at blive tilstæde i Hovedstaden. indtil Undersøgelserne ere endte om Gardeopstanden, den 7de Juli.
Viborger Samler, 1822-12-30
Menigmand her bryder sig ikke meget om Krigs rygterne fra Nab landet Man synes ophøiet over dem. Derimod skraales og skriges i Patriot, klubberne saa grueligt at Politichefen den 3die December selv maatte møde i Landabura-Klubben og havde ondt nek ved at styre dem tilfreds Dog sagt nedes deres Hede endeel ved Glæden over at Sar Martin, Castro Torten og Villadoviar som FiskalParedes havde ladet fængsle, nu vare løsladte.
Viborger Samler, 1822-12-30
Om Krigen mod Jnsurgenterne melde vore Blade saare lidt Fra Andalusien skrives: at 31. divar atter rører sig saa at man har sendt 400 Mand Fodfolk og 300 Mand Ryttere imod ham Staden Catalaynd i Attagonien have Jnsurgenterne indtaget med 700 Mand og 3 Dage efter forladt den igien ventelig fordi det befæstede Kloster generede dem.
Viborger Samler, 1822-12-30
Kastellet i Urgel har Jnsurg, endnu inde - Mataflorida holdt det under sin Værdighed først at besøge den franske Præfekt i Perpignan da han kom der; Præfek en besøgte ikke ham, derimod gjorde Erkebispen af Tarragona Præfekten først Visit og klagede over Pengemangel, da det Duprartske Laan, er gaaet overstyr.
Viborger Samler, 1822-12-30
General Mina har travlt med at ophæve Klostrene paa Grændsen. Munkene sender han til Andalusien,
Viborger Samler, 1822-12-30
Jnsurgentchefen Eroles skal, ved at have marscheret over Andortabjergene, ifølge kun med 6 Officerer og 50 Mand, have mistet Hørelsen. Forhen havde han tabt det ene Øie Foruden det saakaldte Spanske Regentskab, er en stor Deel Munke og Soldater af Troesbærenkommen paa deres Flugt fra Spanien til den franske Stad Perpignan.
Viborger Samler, 1822-12-30
London. 10de og 13de Decbr. Som Aarsag til For dennes Stigen angiver Morgenkroniken: At England timeligviis vil beskytte Grækerne og hidsende til Levanten en respektabel Flaade, der skal bevirke dette og besørge, at Grækerne faae den fornødne Tilførsel.
Viborger Samler, 1822-12-30
Det skal være vist, at Hertug Wellington bliver i nogen Tid i Paris, for at faae alle Jrringer jævnede og hævede mellem Frankrige og Spanien Han har havt flere Sammenkomster med de franske Ministre og man tvivler ikke paa, at jo Freden vedligeholdes mellem disse 2 Nabomagter.
Viborger Samler, 1822-12-30
Parlamentet skal samles den 4de Februar.
Viborger Samler, 1822-12-30
Fra Bahia i Brasilien veed man at General Madeira endnu har med sine 3000 Mand Staden, og Fortet der besat og venter Forstærkning fra Lissabon for at forsvare den. Dog hedder det senere, at den ny Regent har sendt 9000 Mand med ham, som ere slagne tilbage. 3 Fregatter og andre mindre Skibe vare og fra Rio sendte derhen. J. det hedder endog at man havde tilbuden Admiral Cochrane Overkommanden over den brasilianske Flaade Den ny Keiser af Brasilien vil ifald han faaet duelige Ministre, blive en stor Mand Han har indført store Besparelser og vil selv lade sig nøimed 2000 Pd. Sterl om Aaret. General Lecor i Montevider har erklæret sig for Brasilien; men man ville ombringe ham og han maatte kaste sig ind i Fortet. Nu venter man Pladsen blokeret af Brasilianere.
Viborger Samler, 1822-12-30
Blandede Efterretnin er. Tyrkerne lægge an paa at kvæle de Russiske Stæder ved Sortehavet i deres Opkomst ved at vise de til bemeldte Hav bestemte kibe derfra (En Aalborger Galease, som i Marseille var befragtet til Odessa og tildage, er i Constantinopel efter langt Ophold frataget Ladningen mod Udbetaling af er arbitrær Fragt og har derpaa maattet seile til Smpena.)
Viborger Samler, 1822-12-30
Fra Rusland skrives. Om Grækernes Anliggender i hele Riget næsten kun een Stemme, og Enhver beklager, at man endnu stedse ikke kommer dem til Hjelp. Lærerne paa Universiteterne og i Skolerne ligesom i Kirkerne af alle Confessioner kap pes med hverandre om at vække i deres Tilhøreres Hjerter Medlidenhed og virksom Understøttelse og Hjelp for deres ulykkelige Troesforvandte Der mange ler heller ikke paa rundelige Bidrag, selv fra Keiser statens asiatiske Statholderskab Saaledes have f.Ex Tobolsks Jndbyggere i Siberien lover 40 Mile, fra St. Petersborg) saavel Embedsmænd som Bør gere, gjort et frivilligt Sammenskud af 2025 Rubler Banco Assign for de ulykkelige al deres Eiendom berøvede, fra deres Fædreneland forjagede Hellener. Potugals 552 Klostere for Munke og Nønner ophæves paa 89 nær.
Viborger Samler, 1822-12-30
J Sverrig sammenkaldes en Rigsdag til 15de Januar førstkommende. Herr Cailland fra Nantes, som for nogle Aar siden giennemreiste Thedens Olser og den hele Thebenske Ørk, kom efter adskillige Dagreiser til en af ingen bekiendt Europæer hidtil betraadt Stad, som hans Ledsagere kaldte Secket og hvor han forefandt 500 Steenhuse, der ikke beboedes af et eneste menneske ligt Væsen. Paa Husene saaes endnu Billedhuggerarbeide og allehaande Zirater, og i Gemakkerne Lamper af brændt Leer og Brudstykker af smukke Vaser.
Viborger Samler, 1822-12-30
J en tæt ved Staden beliggende Klippe vare tre Templer udhugne, paa hvilke ikke allene den ægyptiske men ogsaa græske Bygningsmaade var umiskjendelig, og som forekom vor Reisende at være adskillige Tusind Aar gamle.
Viborger Samler, 1822-12-30
Den 13 d. M. betraadte Talma for sidste Gang Paris's Skueplads, hvis Pryd han i tredive Aar har været, i Manlius's Rolle. Født af bemidlede Forældre havde han tilbragt sin Ungdom i Engelland, og var først i sit femtende Aar vendt tilbage til Paris for at fuldende sine Studeringer men gik derpaa igjen til London Familieomstændigheder førte ham tilbage til Paris og 1787 fremtraadte han før ste Gang paa Theatret Francois som Seide i Vol. taires Mahomed Hos Napoleon stod han, som bekjendt, i stor Anseelse.
Viborger Samler, 1822-12-30
Til een af Landmandens største Plaget hører unægteligen Markmuus. Grunden til deres overorden, lige Formereise er den Pleie som Mødrene visse deres Unger. Paa Isle de France formerede de sig i sin Tid saa stærkt, at Engellænderne saae sig nød saaede til at forlade deres Colonier; thi de formaaede ikke at udrydde dem. - Mærkeligt er det, at de ofte paa eengang forsvinde, hvortil adskillige Aarsager bidtage f. Ex. Iis, hvorved Hullerne lukkes, vaade Veir, hvoraf de opsvolme og døe, Sygdomme. God Midler til deres Udryddelse findes i Dr. A. Bahles, Versuch einer Naturgeschichte der schadlichen Feldmaus, 1819. En Kone havde ansøgt Retten om Skilsmisse. Præsten blev sendt til Ægteparret, for at formane det til Enighed, men alle Overtalelser vare spildte paa Konen, hun svarede ham ligeftem: "Hr. Pastor det er ganske umuligt, naar de ikke for, staaer den Kunst, at gjøre gamle Mænd unge igjen." En Amerikaner blev udfordret paa Pistoler og gav skrivtlig til Svar: "Jeg møder ikke, af to Grunde. Enten kunde jeg skyde Dem, eller De mig. Det kommer ikke noget Godt ud af nogen af Delene Gaae De ud i Skoven, og søg Dem et Træ op af min Corpulence og stil Dem i Skudvidde fra det. Træffer De det, saa vil jeg tilstaae at jeg har fornærmet Dem og giøre Dem Afdigt; træffer De det ikke, skal Uretten derimod være paa Deres Side. Om den Fare der er forbunden med de blandt Mandkjønnet i Brug værende stive Halsbind, har man ikke drømt førend nylig en Læge i London har bekjendtgjort, at de hyppige Slagflød, der siden denne Modes Jndførelse skulle have formeret sig i det Forhold: 1 til 3, ere en følge deraf. Af samme Grund ere de meget sjeldnere hos Fruentimmerne end hos Nandfolkene. J de Lande hvor Halsbind ikke bruges, kjender man næsten slet ikke til denne Sygdom.
Viborger Samler, 1822-12-30
Jndenlandske Tidender. Kiøbenhavn. Under Hs. K. H. Kronprinds Oskats Ophold her i Staden, besøgte Prindsen den 15de Decbr., Dagen efter Ankomsten Deres Majestæter Kongen og Dronningen hvo D Høih Prinds Christian Frederik og Gemalinde, Prindserne Frede tik og Ferdinand, Prindsesserne Juliane og Charlotte samt O. Onich, Prindserne af Hessen Philipsthal- og Prinds Wilhelm af Hessen og indfandt sig - F. . den havde Prindserne og Prindsesserne besøgt Hs. K. H. Kronp indsen af, Sverrig førte Hs. Maj. Dronningen til Gallaaflet; samme Aften (15 Decbr.) aflagde Kronprindsen Besøg hos det danske Konge huses Pindser og Prindsesser. Den 16de besøgte Kronp indsen Hs Mai Kongen og modtog Hs. Maj. Gjendesøg og piste ved det Kongel Taffel Om Aftenen var Hofdal, Kronprindsen tog efter Aften taflet, Afsked med den Kongelige Familie Hs. Maj. Kongen gjorde endnu den 17de om Morgenen Kl. 6. Kronprindsen et Besøg som derefter endnu begav sig til Kongen for at byde Hs Maj Farvel
Viborger Samler, 1822-12-30
Aalborgs Torvepriser den 20de Decbr.; Rug 4 Rbd. Td. Byg 2 Rbd. 2 Mk. Td. Havre 1 Rbd. 4 Mk. Td. Kjøb fra Landet 3 a 4 sk. Pd., Flesk 4 a 5 Mk. Lispd., Kalvekjød 6 a 8 s. Pd., levende Giæs 4 Mk. Stkt. slagtede Dito 3 a 4 Mk. Stkt. Ost 4 Mk. Lispd Smør 12 a 14 s. Pd., Æg 20 a 24 s. Snesen, Duer 12 a 14 s. Parret, Ænder 2 Mk. 8 s. a 3 Mk. Parret, Gryn 4 Mk. 8 s. Skjeppen.
Viborger Samler, 1822-12-30
Viborg Frøsten har nu, især i Nat været alvorlig - J hvor mild Luften end var, er endeel at Søen dog islagt Dagen før Juul, saa at man at lerede da begyndte at stange Aal der. Liimfjorden er allerede saa stærk, at man paa sine Steder rider over den.
Viborger Samler, 1822-12-30
Viborg Torvepriser den 28de Decbr. Rug 4 Rbd. Tønden, Byg 2 Rbd. 3 Mk.; Havre, 2 Rbd.; Kartofler 4 Mk. Tønden; Smør 14 sk. Pundet; Flesk 5 a 6 s.; Kjød 3 s.; Æg 16 sk. Snesen.
Viborger Samler, 1822-12-30
Domme, afsagte i den Kongelige Landsoverret i Viborg, Mandagen den 9de Decbr. I Sagen No. 305. F. Lykke, befalet for E Evers i Altona paa egne og Medarningers Vegne, contra, Møller for Skifteforvalteren i Hirsch Dessauers Opbudsboe, Overauditeur Stockfledt m. fl. (Betreffinde Appellanternes Prioritetsret for Renter, ne af en i Boet anmeldt Fordring, stor 9600 Rbd. rede Sølv, samt om de af denne Fordring skal i Følge Forordningen af 5te Jan. 1813 S. 50 lads dem afkorte 6 pCt., saaog Hs. Exl. Geheime, Statsminister Greve Reventlov, som Bestyrer af det Reventlov Sandbergske Fidricommis, hans Paastand om forlods Udbetaling af 6000 Rbd Sølv i den for Boets Løsøhre og Behandling ved Auction udbragte Sum) Dom: Den paaankede Skifte Decision af 6te Juni 1820 bør ved Magt at stande. Med Hensyn til den paa ankede Skifte Decision af 11te April 1820, bør Appellanten E Evers paa egne og øvrige Arvinger efter afg. Doctor medicine Gehet nyde i Hirsch Deslauer, Opbudsboe Fortrinsret i Pantet efter Obligationen af 28de Ju i 1814 for de Renter af Capitalen 9600 Rbd. rede Sølv, som ere forfaldne fra 11te Junii 1814, til Betaling skeer, forøvrigt afvises Sagen Processen. Omkostninger ved Landsoverretten ophæves." Bed Skiftesamlingen i det Dessauerske Concursboe er af Skifteforvalteren Kommerraad og Herredsfoged To tens den 11te April 1820 saaledes decideret: "I Henseende til Pant, Creditorernes Paastande og Renter og Omkostninger, vi. Forordningen af 12te Mar ii 1790 være Reglen." J bemeldte Boe og af samme Skifte forvaltet er under 6te Junii 1820, saaledes derideret: Det ved Forordningen af 5te Jan 1813 8 50 befalede Aldtag bliver de Gehriske Arvinger som Hreditorer i Des lauers Concursboe at afkorte." Og ved Skiftet der 12de Jan. 1821 er endvidere af bemeldte Skifteforvalter, betideret: "Ved Skifteforsamlingen under 11te April og 6te Junii f. A. er det decideret af Forordn. af 12te Marti 1790, i Henseendes til Creditorernes Paastande, og Renter vil være Regelen, samt at det ved Forordn. af 5te Jan. 1813 8 50 befalede Afdrag, bliver de Gehet ske Arvinger som Creditorer i Dessauers Concursboe at afkorte med 6 pCt. I Sag Nr. 200 Bastrup, befalet for Huusmand Poul Pedersen af Steenberg, contra: Rod ligeledes for Landvæsens Commissair By og Herrensfoged Poul en i Hjørring.
Viborger Samler, 1822-12-30
(Betreffende nogle af Appellanten imod Jndstevnte brugte ærefornærmende Udladelser.) Dom: "Herredslingsdommen bør ved Magt at staa de. Processens Omkostninger ved Landsoverrette ophæves. Det Jdømte udredes inden 8te efter denne Dou lovlige forkyndelse og det Øvrige efterkommes under Adfærd efte Loven "
Viborger Samler, 1822-12-30
Ved Venneberg Herredsret er, af Sættedommeren Prøveprokurator Vesterbye den 18de Martii 1822 døm saaledes: "De paaankede af indstevnte Poul Pedersen af Steensborg, imod Citanten Landvæsenscommissair, By og Herredsfoged Poulsen, brugte, ær fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme Citanten til Forkleinelse paa Ære, Embeder, gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorimod bemeldte 3 dige Forhold, bør hensættes i simpelt Fængsel paa læd Poul Pedersen for hans i saa Henseende udviste lovstrivanlig Fangekost i 120 Dage. Saa bør han og til Citanten betale Processens Omkostninger med 10 Rbd. Sølv, med hvilke forholdes overeensstemmende med det allernaadigst udstædte beneficium processus gratuiti, og Salarium til Prokurator Rørnye 12 Rbd. Sølv, der i Mangel af Formue udredes af det Offentlige. De idømte Pengelummer udredes inden 15 Dage a., og det Op rige efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1822-12-30
Nytaarsdag prædiker i Domkirken til Høimesse :Hr. Amtsprovst Fog; i Søndrelogn Hr. Provst Fahrt, mann. Til Aftenlang i Domkirken Hr. Pastor Friis. Gudstjenesten begynder Kl. 9.
Viborger Samler, 1822-12-30
Bekjendtgjørelser. Fredagen den førstkommende 3die Januar Kl. 6 Aften bliver Barhos Hr. Klub, vært Hagemann, hvortil Biletterne hos ham afhentes Dagen før.
Viborger Samler, 1822-12-30
Bogtrykkeriet anviser en Kjøber ifald Nogen ønsker at afhænde nogle Kongelige Obligationer.
Viborger Samler, 1822-12-30
De Værelser i Vestergade som beboes af Enke-Madame Bram kan faaes til Leie til 1ste Mai. J C. Terens.
Viborger Samler, 1822-12-30
Fredagen den 10de Januari næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, holdes i min Bolig her i Byen en Skiftesamling i Stervboet efter afg. Cancellieraar Niels Schou til Randrup, og ventes Skiftet samme Dag sluttet. Viborg den 27de Decbr. 1822. J Jesperlen.
Viborger Samler, 1823-01-01
Udenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1823-01-01
Tyrkiet. Semlin den 9de Decbr. Da den storherlige Regjering synes at have grebet til strenge Midler mod sine høie Embedsmænd, saa kan man derfra vente vigtige Tidender. Til Belgrad er kommer en Coureer som skal have bragt Paskaen der den Tidende "At Churschid Paskas Løbebane og en endt, Efterat Commanden forhen var ham fra taget, skal han, ifølge den Jndflydelse Janitskaterne nu have erholdt, være halshugget i Larissa. Soldaterne tilskreve hans Uheld, at har stod i Forstaaelse med Grækerne; men saameget en vist, at Grækerne ved hans Død ere blevne fri for een af deres heftigste Modstander. - Overalt bliver Porten selv, ved deres Fremfærd, een af Græker nes nyttigste Allierede - Commanden i Churschids Sted er overdraget for det Første til Dicheleddin, Paska af Bosnien, der staaer under Paskan af Salonich Det er vel og rimeligt, at den Mening man havde om, at endeel af Alys Skatte befandt sig i Churschids Værge, kan have fremskyndet hans Fald.) Constantinopel den 25de Novbr. Hovedstaaden her synes roligere, siden Janitskarerne fik deres Villie - De Retslærde (Ulemas) skal have staaer Janitskarerne trolig bi til at styrte Halet - Haner imidlertid meget mildt behandlet, og det er ham tilladt at vælge, istædet for Brussa, sit Opholdsted, i Dervisch-Klosteret Jconium - Den afsatte Storvisir er forviist til Gallipoli og Mufti til Nikomedien - Som følge af Halets Fald ere og hans Clientere afsatte og forviiste, saasom: Jntendanten over Kanonstøberiet i Tophana, Ahmed Aga, til Amasia. Derimod ere flere Retstærde, som ved Halets Jndflydelse vare forviiste, blant andre Storherrens forrige Livlæge Behosched-Effendi, kaldte tilbage - Den ny Storvisit Abdullah har faaet en stærk Forkjølelse ved at være tilstæde den 11te Novbr. ved en i Jødeforstaden udbrudt Jld, der snart slukkedes:
Viborger Samler, 1823-01-01
Fra Asien har man ingen videre Efterretning om Persernes Fremskridt; i og omkring Ezerum staae Tyrkerne; Perserne nærme sig uden dog at begynde noget Vigtigt - Cholera morbus synes at blive en værre Fjende; den har udbredt sig stærkt i de tyrkiske asiatiske Provindser og selv i Aleppo var man bange for den Fra Grækenland og Morea veed man her Intet. Dog sige Privatbreve, at Tyrkerne endnu det have baade Corinth, Napoli, Patras og flere Fæstninger inde. Derimod ere Efterretninger fra Flaaden meere foruroligende - Hvad enten nu Admitalens Uerfarenhed eller Grækernes Forvovenhed har voldt det, saa er det dog vist, at et Linieskib den 13de Novbr. blev tilintetgjort ved Tenedos af græske Brandere, 1 Fregat og nogle Korvetter kom paa Grund - Flaaden søgte, meer eller mindre beskadiget Dardanellerne, hvorhen Regjeringen har maattet sende fra Tøihuset her Takkelage og Skibsmaterialier til Flaaden, samt erfarne Officerer fra Admiralitetet. Halet-Effendi.
Viborger Samler, 1823-01-01
Efter et Brev fra Konstantinopel af 12te Novkr.) Unægtelig var Halet-Effendi den troeste VenStorherten havde; de vare som Børn opdragne, sammen og Halet havde altid viist sig som saadan -Men han var og Muselmand i strengeste religiøs og politisk Forstand - Dog indsaae han got Statens Brøstfældigheder og tragtede efter at afhielpe dens Mangler - Men netop var han og paa en farlig Post i det tyrkiske Rige. Fra Barndommen, af vant til Despotismens Aag, ansaae han og denne Regieringsform for den bedste og, hvad han havde erfaret i den skrækkelige Katastrofe 1808, valdte, at han i sit Hjerte har Had til Janitskarerne, der voldte den, som han, stolende paa sin Regents Gunst. ikke omhyggelig nok skjulte - Stadens Borgere yndede Halet; thi han var retfærdig; de Fornemme ønskede ham fjernet fra Thronen, for selv at faae mere Jndflydelse, da han var Storherrens ene Fortrolige; Janitskarerne soere hans Undergang, da de vidste hans Plan var at ophæve dette Korps og omforme dem til Soldater disciplineerte paa europæisk Viis. Allerede i nogle Aar har Halet havt denne Plan, men i nærværende Krigsperiode var den ikke kommen tilMødenhed, da han tillige var en ivrig Fædrenelands ven og egentlig var Aarsag til den nuværende Enthusiasme for Tyrkiets Sag. - Det er ikke mueligt at trænge ind i Serallets Hemmeligheder - Hoffett Planer kan man altsaa ikke vide; men man havde det Rygte under nogle Ortaer af Janitskarkorpset, at der den 1ste December skulle foretages en betydelig Reform med heele Korpset - Snart udspredtes denne Tidende blant dem alle og deres Forsamlinger og Knurren lod Stadens Jndvaanere ahne den Paafulgte. Regjeringen søgte paa den ene Side at vinde nogle af Cheferne og lod paa den anden Side foranstalte at nogle Asiatiske Tropper tykkede nærmere mod Staden; men disse Midler slege feil og kun Abdullags Klogskab der flere Gange før har styret Janitskarerne, kan man takke for, at der ikke blev en at mindtlig Opstand - Storherren maatte modtage den Ansøgning fra Korpset som Abbullah overleverede ham, ifald Han ikke ville udsætte sig for at de, ligesom 1808, stormede Slottet, da de vare forbittrede over de asiatiske Troppers Jndkaldelse - Endskjøndt Storherren er en Mand af fast og kraftig Karakteer, saa maatte han dog, efterat Ansøgningen var modtaget, bringe den for Statsraadet og denne uindskrænkede Despot saae sig derved sat i den haarde Nødvendighed at bortfjerne sin troeste Ven, fordi Janitskarerne paastode det.