Berlingske Tidende, 1809-01-27
(Af Moniteuren.) Bladet, the Times, har i denne Tid fremsat følgende Spørgsmaal til Undersøgelse: "Kan et Forbund med Frankrig være fordeelagtig for Spanien?" - Forbund, hedder det deri, burde allene knyttes af sund Politik. Jkke Herskernes personlige Nytte, men Statens Held skulde stedse være et Forbunds Øiemeed. En svagere Magts Forbund med en stærkere er, naar begge grændse til hinanden, mere en Afhængigheds end Venskabs Tilstand, og ender sig sædvanlig med, at den Stærkere bemægtiger sig den Svageres Land. Den stærkere Magt anvender til sin Forstørrelse den Svageres Kræfter, men understøtter aldrig denne i sine Foretagender. Dette erfarede Holland ved sit Forbund med Frankrig. Spanien havde aldrig skullet forbinde sig med Frankrig, men blot med Tydskland og Engelland; en feillagtig Politik betroede Spaniens Tarv til et Familieforbunds Beskyttelse; det endtes, og fra dette Øieblik af begyndte Frankrig at udøve den Stærkeres Ret og søgte endog Besiddelsen af sin Bundsforvandtes Land, Rigdom og Befolkning. Forbundet imellem Frankrig og Spanien begyndte under Philip den 5te og det første Rige var enhver Henseende den vindende Deel. Det styrtede Spanien i bestandige Søekrige, som blot standsede ved de spanske Eiendommes Opoffrelse i Jndien. Havde Spanien ligesom Portugal forbunden sig med Engelland, vilde det i saa mange Aar ikke have liidt noget Tab. Portugal fremblomstrede i Rigdom og beholdt sine Kolonier i Jndien uden Hielp af mægtige Eskadrer. Dette beviser, at Engelland ikke attraae Herredømme over Fastlandet, men blot søger at holde sin Jndustrie Kilden til dets Rigdom og Magt, i en blomstrende Tilstand. - Frankrig derimod, som er den engelske Jndustries og Handels Medbeiler, stræbte efter Erobringen i forskellige Egne og ventede blot paa det Øieblik at kunne udføre Planen til sin Søemagts Forstørrelse, for at faae Overvægten over Engelland og derefter at borttage de spanske Besiddelser i America og Ostindien. Frankrigs Tarv kan ikke forenes med Spaniens. Frankrig berigede sig blot ved Spaniens Forfald, Spanien maatte formedelst sit Forbund med Frankrig afbryde al Handel med Engelland og følgelig ogsaa med sine Kolonier. Hvad var Følgen heraf, Hjemme gav Spanien alt til de Franske og paa hiin Side Havet tabte det Alting. Ved et Forbund med Engelland havde In dens Jndkomster været tilstrækkelige til at opstille en Armee paa Spaniens Grændser som fuldkommen vilde have sikkret Spanien. Al. dette viser, at en forbund med Frankrig aldrig har eller vil kunne være til Fordeel for Spanien. - Mod dette Stykke gjør Bladet Arguefølgende bemærkninger : "Det Mærkværdigste i denne Afhandling erdet fremstikkende Øiemeed, som Engelland havde, da det gav Spanierne Vaaben i Hænder. Det vilde tilintetgiøre et hundredeaarigt Forbund, som var Ludvig den 14des Værk. Historien beviser, at smaa Stater levede roligt i Nærheden af eller under en større Magts Beskyttelse. Holland, Jtalien, Schweitz, ja Spanien selv ere Vidner herpaa. Dersom Spanien ikke høstede andre Fordele af sit Forbund med Frankrig end at det i et heelt Aarhundrede saae sit Geboet, nangrebet, saa kan dette ikke tilregnes et Forbund, der lod det fri Haand til Forstørrelse baade indvortes og udvortes. Portugal kan ikke takke Engelland for sin politiske Tilværelse, men blot den spanske Regierings langvarige Dorskhed. Havde dette Rige fuldkommen opbudt sin Kraft mod Portugal, saa var begge disse Kroners Adskillelse aldrig bragt i Stand; Portugal var da blot bleven en spansk Provinds, og dets Forbund med Engelland havde aldrig kunnet forhindre. dette, ligesom det ikke vil kunne hindre, at den franske Fane snart vil vaje paa Lissabons Forter. - Et Forbund med Engelland havde, som man siger, beskyttet de spanske Kolonier, og dog har Engellænderne, uagtet Spaniens Forfald, ikke været i Stand til under en næsten halvhundreaarig Søekrig, at undertrykke det spanske Herredømme i Indien. De tælle i visse Kolonier flere Nederlag end Seiervindinger. De spanske Kolonier have intet at befrygte af Engellænderne og trænge ikke til deres Beskyttelse. - Man bebreider Frankrig, at det skilte Spanien ved sine Penge, at altsaa dets Forbund var fordærveligt for Spanien og at dette sidste Land kunde have ført en langt fordeelagtigere Handel med Engelland. J Familieforbund kan ikke tales om Handelsfordeele. Engelland vilde ikke have ladet en saadan Leilighed unyttet; men Frankrig viiste ikke egennyttige Hensigter end ikke mod erobrede Stater. Forbunder med Spanien under Ludvig den 14de maa have været fordeelagtigere for dette Land, end for Frankrig. Naar engelske Varer betalte mere Afgivter end franske, saa var dette en efter alle Handelslove tilladt Fordeel. De Artikler, som Engelland havde kunnet sælge en halvgang lettere end Frankrig, ere i det høieste nogle Kolonialvare, hvis Forarbeidelse hiemme var langt fordeelagtigere for Spanien, da sammes Kolonier gav en rigelig Overflødighed af de raa Stoffer hertil. Frankrig søgte ofte at vække den spanske Jndustrie og saae uden Misundelse Silkemanufacturers Oprettelse i forskellige spanske Provindser, hvilke gjorde de franske Manufacturer megen Skade. Dersom Handelsballanden ikke var til Spaniens Fordeel saa var der andre Aarsager dertil end Frankrigs Begierlighed. Spanien indførte for omtrent 63 Milioner fremmede Varer, hvorimod det i det høieste omskede for 24 til 26 Millioner Vare; Mexicos Skatte matte altsaa tilveiebringe Ballancen. Frankrig udøvede kun en fri og modereret Jndflydelse paa Spanien, hvilken endog ville have meget fremmet dette Lands Velfærd, dersom den spanske Regiering havde viist mert Kraft og Virksomhed. Ved et Forbund med Engelland vilde Spanien have tabtalt. Man seer, hvad dette Lands Forbund med Engelland har kostet i de faa Maaneder, der vedvarede." Udtog af et Brev fra en Officier af Sir David Bair Armee : Min Mening om Umuligheden for Spanierne i at udholde de franske Troppers Angreb er bleven fuldkommen bekræftet. Vi høre blot om Nederlag. Det er meget overordentligt, at Sir John Moores Armee er nødt til at marschere i smaa Detaschements og at den omkommer af Hunger, medens de Franske rykke hurtig frem og synes er at have Mangel paa noget. Engellænderne ere meget taalmodige, men de ere alt for meget vante til Livets Beqvemmeligheder hiemme til at kunne giøre et Feldttog i dette Land, uden at udstaae meget derved. De Franske udholde Mangel bedre end vi, og deres Regiering har i øvrigt være langt forsigtigere end vores til at afhielpe alle deres Fornødenheder. (Moniteurens Note: Man kunde tilføie, ar ved er ikke at sætte en Armee i Land, naar man fører nogle tusinde Mand, i Landet, at Rustvogne, Dagagevogne, Sygevogne og saa mange andre Ting høre til samme som de første Nødvendigheder og at dertil udfordres extredobbelt Antal Transportskibe. Iøvrigt er den Konst, at ernære sig i alle Lande en Deel af Krigskonsten.