Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-10-18
Cichorierødder. Hvem der sætter de hvide og bund tede tilsammen for at bære Frøe, skal aldrig derefter bekomme af den rigtige bundtede Sort. Erter. De tidlige Efter udarte snart, naar de blomstre tilligemed de sildige Erter, eller og med Krybeerter, saa blive der nogle med høie Stængler; og Sukkererter, som blomstre tilligemed andre høistammige, udarte strax saaledes, at Skallen paa dem bliver ikke engang spiselig. Hvid Hovedkaal, giver aldrig alle sine Planter af den samme Art, naar andre Sorter blomstre med den Kaalrabi over Jorden. Naar den bliver sat iblandt andre Kaalarter, og blomstrer tilligemed dem, gives der siden mange Planter, hvis uden runde, men med langagtig runde Hoveder. Kaalrabi under Jorden eller Kaalrødder. Man foldige af dens Planter bekomme en anden Farve, naar No. andre Kaalarter have blomstret tillige med Stokken; men om det ogsaa har en Indflydelse i Roden, har jeg ikke kun, det merke. Karse. Naar man har den almindelige og krusede tilsammen, udarter snart den sidste til den første. Rruset Grønkaal, vil snart tabe sit mørkegrønne og krusede Udseende, naar den blomstrer med andre Kaalarter. Græskar, svensk Pumper, Kyrbiser. Naar man har flere Slags af dem tilsammen, udarte de snart Mayroer, tidlige. Naar de staaer til Frøe, med de sildige Roer, saa mister de for en Deel deres platte og rundagtige Figur. Pastinakrødder. Hvem der sætter de lange og korte hen iblandt hinanden for at bære Frøe, bekommer snart den ene Sort. Petersillie. Den krusede udarter snart til den slette, eller almindelige, naar begge blomstre hos hverandre. Portulak. Udarter gjerne strax til den grønne, naar de guule og grønne staae sammen. Rodiser. 1) Runde Maaned, og hollandske Rodiser, naar de staae hos hinanden udarte snart. 2) Naar disse blomstre tilligemed sorte Vinterredikker, bekommer de mange af deres Egenskaber, hvoraf de større sorte Redikker maa have sin Oprindelse. Røde Beder. Hvem der sætter røde Beder til at bære, Frøe, tilligemed guule, røde og hvide Røer, bekommen aldrig af de hvide, rigtig ægte hvide igien. Rød hollandsk Hovedkaal. Giver faa blodrøde Planter, naar andre Kaalarter blomstre iblandt den. Kødløg. Af Froet bekommes aldrig Løg af det samme Slags, naar den hvide, røde og guule have blomstret iblandt hinanden. 666 Næse, Røde Roer, eller Beder. Giver saa blodrøde Roer, naar de blomstre tilligemed de hvide eller grønne Beder. Sildige Roer. Udarte snart, naar man sætter dem til at bære Frøe blandt de, som ere af et andet Slags. De smaa Markiske Roer, blive større udi en mager Sandford. Salgt. Naar Mohren, Kopsalgt, blomstre tilligemed Smt= eller Stiksalat, give mangfoldige Planter derefter ingen gode Hoveder. Naar grøn= eller guulpral, og broget Forrelsalat blomstre tilsammen, saa befinde sig iblandt de grønne og guule Planter, ofte brogede, eller plettede. Saforkaal, guul. Bliver aldrig ved sin krusede og guule Udseende, naar den blomstre tilligemed andre Kaalarteer. Sillerie. Naar den hvide og Knollillerie blomstre med hinanden, saa udarte begge. Sommerendivier. Naar de guule og buntede blomstre tillige, saa komme af samme Frøe hverken ægte guule eller buntede Planter. Spanskeber. Naar man har af alle Slags iblandt hinanden, saa bliver Planterne aldrig ægte.