JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Hvor meget der tales og skrives om en alvorlig østerrigsk Note til det franske Kabinet og Fremrykningen af et andet østerrigsk Armeekorps under Feldtmarskal Geippert til Fand, Pesaro og Urbino, for paa første Vink at kunne koncentrere sig ved Ancona, hvor de Franske gjøre Mine til at besætte en Landstrækning af 6 Mile, ligesom den med et uhyre Material forsynede østerrigske Vaabenmagt i Jtalien under General Radetkis befaling siges at beløbe sig til 85,000 Md., medens der skal være afgaaet ny befaling til Toulon om at udruste 6 Linieskibe, 6 Fregatter og 18 mindre Krigsfartøier, er der dog endnu ikke tilstrækkelig Grund til at mistvivle og Freden; men det hedder endog, at Man efter flere Konferentser imellem Greverne Pozzo di Borgo, Appon- og Sebastiani i Paris, den 26 Marts skal være kommet til Slutningen med det italienske Anliggende. Jmidlertid forbliver ventelig baade den franske og østerrigske Besætning i Legationerne, indtil enten de 6000 Schweitzere, som skulle træde i pavelig Tjeneste, ere ankomme, eller Man har udvirket en høitidelig garanteret Konstitution for Beboerne, som overhovedet det franske Ministerium neppe for beqvemmer sig til nogen Rømning, hvorved det turde forskjertse selv den svage Rest af sin Popularitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Fra den belgiske Side synes Uvisheden snarere tiltaget. Vel er Grev Orlow den 27 f. M. indtruffet til London og havde strax næste Dag Audients hos Kongen; men om Hensigten og det sandsynlige Udfald af hans Sendelse krydse Formodningerne sig saaledes, at Frygten endog har yttret sin Virkning paa Statspapirerne. Dog hedder det, at han for Ruslands Vedkommende ikke skal være uvillig til at ratificere Traktaten, ligesom og baade Østerrigs og Preussens Ratifikationer laae færdige til Udvexling, eller denne alt ha fundet Sted; men da Kongen af Holland vedbliver sin Vægring, saafremt nogle Artikler ikke blive forandrede, saa er (som ogsaa den preussiske Statstidende bemærker) dette enropæiske Spørgsmaal intet mindre end berigtiget, men e nyt Udbrud af Krigen imellem Belgien og Holland høilig at befrygte, hvortil ogsaa paa begge Sider gjøres de fornødne Tilberedelser. Efter en Koureers Ankomst fra Haa til Brussel den 26 Marts, fik flere Regimenter strax befaling at holde sig færdige til, inden 2 Dage at marschere til Grændsen, og Man forsikrer, at Kongen selv skal have yttret: at der ved Vaabnene maatte gjøres en Ende paa Tvisten med Holland. Man vil og vide, at en belgisk Parlamentair har opsagt den i Citadellet ved Antverpen kommanderende General Chasse Vaabenstilstanden fra den 1 April.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Fra Haag afreiste Prinds Friederich den 31 Marts til Hovedqvarteret, og den hollandske Armee, som forstærkes med en tredie Division, stod ligeledes færdig at opbryde til Grændsen. At den nederlandske Gesandt gjorde Anstalter til at forlade Paris, modsiges endnu i de ministerielle Blade. Det hedder ogsaa, at den russiske Gesandt har protesteret imod franske Troppers Jndrykning i Belgien, hvis det skulde komme til nye Fiendtligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Jtalien. Der spares ikke paa beskyldninger - hvori Kirkens saakaldte Fædre især have deres Styrke - imod de franske Gjæster. Man siger saaledes, at de allene tænke paa at revolutionere Jtalien, skjøndt dette ikke kan skjønnes af en Proklamation, hvori General Cubieres formaner Anconas Ungdom, ingen Anledning at give til Uorden, da de under hans befaling staaende Tropper allene stræbe efter at haandthæve den offentlige Rolighed, i Overeenstemmelse med den pavelige Regjering." Men det nytter Altsammen ikke for Folk som kunne gjennemskue Hensigter, og Man svarer da, at han vel i Ord i Skrift ærer Paven, men giør ligefuldt hvad han og ikke hvad Denne vil." Kun et Gode vil Man tilskrive de Franskes Ophold i Ancona, at Man i Legatio nerne saa længe er de urolige Hoveder qvit, som skareviis drage dertil. Den fromme Kardinal Albani har befalet de pavelige Tropper i Bologna at skaffe sig Agtelse og Lydighed med Vaabenmagt, naar det behøves, da Man har fast besluttet at udrydde Rolighedsforstyrrerne, hver og En, og rense Selskabet for disse Uslinger." Dette have de ikke ladet sig sige to Gange; thi ved en ny Samling udenfor deres Kaserne den 14 Marts, styrtede de ud og gave en Musketsalve, ved hvilken mange Mennesker bleve saarede og 9 dræbte, deriblandt en Geistlig og to Børn. Soldaterne retirerede strax ind i Kasernen og barrikerede sig der. Men den ophidsede Hob samlede nu brændbare Materier, for at antænde Portene og trænge ind i Kasernen, hvilket Østerrigerne dog forhindrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
En anden Plage, som i Marts Maaned har hjemsøgJtalien, er Jordskjælv. Disse have været vidt udbredte Allerede den 8 Marts mærkedes en Rystelse i Neapel, som i Over=Calabrien har været meget ødelæggende. Staden, Catanzard skal især have lidt skrækkelig. Foreløbig angives Tallet af de her omkomne Mennesker allene til 700. Fre Nedre-Calabrien og Sicilien savnes endnu Efterretninger. Siden have gjentagne Jordskjælv yttret sig paa flere Steder i Over= og Mellemitalien. J Modena ere mange Huse nedstyrtede Natten imellem den 12 og 15 Marts. Staden, Parma har især lidt meget, og her skal næsten ikke et Huus være ubeskadiget. J Reggio nedstyrtede et Kirketaarn paa en Kaserne, hvorved flere østerrigske Soldater mistede Livet J Verona, Mailand og Mantua mærkedes i Dagene fra 11 til 14 Marts flere større eller mindre heftige Stød. J Umbrien vedvare Rystelserne og Elendigheden skal her være over al Beskrivelse. Man ventede ogsaa i Neapel et stort Udbrud af Vesuv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Frankerig. Hvor meget det end varsler, følger Regjeringen urokket sit antagne System, og Politiet i Paris har i de sidste Dag atter gjort Jagt saavel efter Carlister som Republikanere, hvilke sidste nu skulle gjøre sig kjendelige ved røde Hatte med blaae Baand. Rygtet taler ogsaa om en forehavende Opløsning af Nationalgarden, ikke blot i Paris, men over hele Riget. De, som indsee, hvor væsentlig sammenknyttet den nærværende Regjering er med Nationalgarden, ane heri et nyt Opspind af Carlisterne. Den 29 Marts ventede Man ogsaa i Paris et Maske=Optog ligesom det i Grenoble. Allermindst har Marskal Soults Dagbefaling været skikket til at berolige Gemytterne, og Gazetten finder den et værdigt Sidestykke til de Polignacske Ordonnantser. J Grenoble hersker vel tilsyneladende Rolighed, og Nationalgardens Afvæbning finder her efter Moniteuren, ingen Modstand; efter Andre vil den ikke aflevere sine Vaaben. Præfekten har selv erklæret det for en Feiltagelse, naar han i sine foregaaende Beretninger taler og strafværdige Udladelser imod Kongen; dog de Saarede give sig ikke hermed tilfreds; men have indgivet Klage over ham saavelsom General St. Clair og Officererne ved det 35te Regiment. Den nærværende Høistkommanderende, General De lort, har i en Proklamation forsvaret Regimentet, og truet de uforbedrelige Fiender af den offentlige Orden med, at adsprede enhver ny Sammenrottelse. Jmidlertid forefalde her daglig Dueller, og istedetfor Fred og Rolighed er Forbittrelsen kun end meere forøget ved de trufne Tvangs=Forholdsregler. Overalt er Stadens Betydenhed og dens Jndvaaneres Energie bekjendt. Det var i Grenoble, at Revolutionen 1789 blev forberedet. Ogsaa er Grenoble Casimir Perriers Føddebye, og med beraad Hu blev Aarsdagen da han traadte i Ministeriet (13 Marts) valgt til den fatale Maskerade. Ogsaa fra Lyon lyde Efterretningerne heel betænkeligt, og i Strassburg har Opstanden i Grenoble gjort et dybt Jndtryk. Samtlige offentlige Pladser bleve her den 21 Marts pludselig besatte med Tropper, og Kanoner plantede, som kunde Fienden være i Fremrykning, uden at Man vidste nogen Grund dertil. Natten løb imidlertid ganske roligt af. Landsbyerne deromkring vare ogsaa opflyldte med Tropper, hentede langveis fra paa Vogne. Man havde indbildt dem, at hele Strasburg var i Opstand, og de vare derfor ikke lidet forundrede over, at finde Alt saa roligt. Jmidlertid ere slige Tilberedelser de allerfarligste, naar Nødvendigheden ikke byder dem. J Colmar er Nationalgardens Artillerie ogsaa opløst, til Straf fordi det havde hilset Pohlakkerne med en Glædessalve. Dyrtiden bidrager og til at befordre Opløb i flere Egne. Dog sørgeligst lyde Beretningerne fra Vesten, ja ere af den Natur, at de holdes skjulte af Regjeringen. Chouanerne afbryde alle Kommunicationer; Man taler om en meget alvorlig Træfning og en heel Troppe-Afdelings Nedsabling m.m. Endnu har i Rochefort været et blodigt Slagsmaal imellem Linietropperne og Søesoldaterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Den 26 Marts naaede de Deputerede til Marine=Budgettet, hvormed det gaaer raskere, maaskee fordi der som Koureren siger - kun gives faa Søemænd, som forstaae sig paa Tingen, i Kammeret. Overalt er Man meget tilfreds med Søeministeren Admiral Rignys Foredag og foretager kun faa Reduktioner i Overslaget, som er paa 60 Millioner; men saa haaber Man og at faae en Flaade paa 40 Linieskibe og 50 Fregatter, Søeministeren ansaae det og som Beviis paa Marinens Forbedring, at i de sidste 20 Aar, da dog mange Expeditioner vare udrustede, ingen eneste er mislykket. Ellers har Kammeret befattet sig med Ansøgninger, hvoriblandt en af en Modeneser ved Navn Misley, som forlangte den franske Regjerings Medvirkning til de ombord paa et rommersk Fartøi af Østerrigerne fangne italienske Patrioter. Kommissionen havde forslaaet Dagens Orden, fordi Ansøgningen kom fra en Fremmed; men Oppositionen talede de Ulykkeliges Sag med saa megen Varme, at Ansøgningen tilsidst med en ubetydelig Stemmefleerhed blev henviist til Udenrigs-Ministeriet. Lamarque bemærkede ved denne Leilighed, at foruden de 67, som holdes indspærrede i Venedig, og til hvis Anholdelse Østerrig havde været aldeles uberettiget, vansmægte 3000 i forskjellige italienske Fængsler, af hvilke Mange forhen have tjent under den franske Fane og følgelig fortjente Frankerigs Deeltagelse. Man burde, sagde han, før have sendt Tropper til Modena end til Ancona, da i Hertugens Almanak ikke Philip, men en anden staaer anført som Konge i Frankerig. J samme Aand talede Odilon=Barrot. Hr. Salverte meente, at ligesom Frankerig havde været et Tilflugtsted for ulykkelige forjagede Fyrster, burde det være det samme for Frihedens Martyrer, og Hr. Lafitte beraabte sig paa Trontalen, hvori der blev lovet alle forfulgte Jtalienere Amnestie. - Formodentlig vil Epilogen i det pohlske Drama nu ogsaa give det doktrinaire Partie noget at bestille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Rusland. Fyrst Paskewitsch er udnævnt til Medlem af Rigsraadet og Præsident i det særskilte Departement af samme, som efter det organiske Statut skal oprettes for Kongeriget Pohlens Anliggende." J hans Fraværelse skal Geheimeraad Engel præsidere. Bisidderne ere Geheimeraad Nowositzow, Greverne Zamovski, Krasinski, Roznieski og Grabowski samt Fyrst Lubetzki. Fra Warschau erfares blot, at Fyrst Paskewitsch den 25 Marts efter en kort Tale i det russiske Sprog, som Generalsekretairen oversatte paa Pohlsk, lod i en Forsamling af den provisoriske Regjering og flere anseete Personer det Keiserlige Manifest oplæse baade i det russiske og pohlske Tungemaal, og efter holdt Messe oplæste Biskoppen det atter fra Prædikestolen. En Kanonikus lagde Tilhørerne den Keiserlige Naade paa Hjerte i en Tale, der handlede om, at saasom Kongernes Magt kun er af Gud, skylde Folkene dem ogsaa Troskab og Lydighed." Et To deum sluttede Høitideligheden, og en lignende Kundgjørelse, skal skee over hele Kongeriget. Næste Dag blev den provisoriske Regjering opløst, og den 27 Marts holdt det nye Administrationsraad sit første Møde. Det saakaldte Organiske Statut, eller Grundlov, hvorefter Pohlen i Fremtiden skal bestyres, bestaar i Alt af 6. Artikler, hvoraf de 21 indeholde almindelige og de øvrige særskilte Bestemmelser. Til hine hører endnu, at Kronen er arvelig i Keiserens og hans Efterfølgeres Person efter den for Rusland gjeldende Tronfølge, og at Pohlen beholder sin egen Finantsbestyrelse, Statsgield og Bank. Det omtvivles ingenlunde, at denne Forandring jo forud er bleven de andre store Kabinetter meddeelt, og selv det franske skal have erkjendt sammes Nødvendighed. J de under Gouvernementet Wilna hørende 4 samogitiske Kredse er den forrige Orden tildeels igjen oprettet. Det over Posen udspredte Rygte om en i Warschau opdaget ny Sammensværgelse imod Regjeringen, hvori ogsaa en russisk General skulde være indviklet og alt af Krigsretten dømt til Døden, vil neppe bekræfte sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. J London beløb Antallet af Cholera Syge sig den 29 Marts til 1729, hvoraf ab vare døde. J det øvrige Engelland og Skotland ere hidtil i Alt 7086 Personer, blevne angrebne og 2805 døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Frankerig. Et nyt Rygte og Choleras Udbrud i Paris erklæres for opdigtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Tydskland. Den 26 Marts gik Goethes Bisættelse i den storhertugelige Familiebegravelse for sig med fyrstelig Pragt. Liigvognen blev trukket af 4 med sort Flor behængte Heste af den Storhertugelige Stald. paa Kisten laae en Laurbærkrands. J det overordentlig store Følge befandt sig ogsaa Storhertugens og Storhertugindens Vogne, og Deputationer fra andre Steder, navnlig fra Universitetet i Jena. Overhofpræst og General-Superintendent Dr. Röhr holdt for Alteret en den store Digter og Statsmand værdig Tale, som alt er udgivet i Trykken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Preussen. Nu hedder det igjen, at Keiseren af Rusland med det første kan ventes til Berlin, og at de fornødne Værelser, alt sættes istand paa Slottet i Potsdam.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Norge. Qvarantainetiden er nu ogsaa her tillands nedsat til 5 Dage for Skibe fra mistænkt, og 10 Dage, naar de komme fra smittet Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Persien. J flere persiske Provindser har Pest og Cholera i Forening bortrykket to Trediedele af Jndbyggerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Ved Tallotteriets 1229 Trækning i Altona udkom: Kjøbenhavns Børs=Kours den 3 April 1832. Hamb. 2 M. - k. S. 213. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 210, solgt til 12 Mk. 9 1/2 s. Oblig. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 102 1/2105 B. Sp. 154 ½ a 155 Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 98498 1/2 Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 443 a 4bs. T. 4 PCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. 99 1/4 100 r. S. (u. Rente) 89 489 1/2 R. Sedl. 4 PCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. 59 a - Rd. Bco. Dito..... dito 85 1/2 a 84 Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (1 L. Nation. Obl. af Laan 4 Febr., St. 14 Bcomk.) 64 1/2 - L. St. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Dito 107 107 1/2 Rbd. Sedl. Bank-Disconto.... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
AVERTISSEMENTS. Selskabet til Hesteavlens Fremme, i de danske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Endskjøndt det maatte synes overflødigt at bemærke, at Enhvers Bidrag er Selskabet kjærkomment, saa finder man sig, formedelst indkomne Forespørgsler i den Henseende, dog foranlediget til at erklære, at enhver Enkelt, der nu ved Selskabets Stiftelse tegner sig for og i Fremtiden erlægger et aarligt Bidrag af 8 Rbd. S. M., er derved stemmeberettiget Medlem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Endvidere kundgjøres, at i Lollands-Falsters Stift have flere Bønder forenet sig om at tage Nummere. Denne Kjendsgierning godtgjør Ugyldigheden af den Jndvending, der er gjort, at det i Jndbydelsen fastsatte aarlige Bidrag, er for høit, da den viser den simple Udvei, der staaer Enhver aaben til at bidrage til Selskabet med et mindre aarligt Tilskud, og den fortjener saameget mere at offentliggjøres, som det vilde i flere Henseender være ønskeligt paa denne Maade at faae ret mange Bønder til at medvirke til Selskabets Formaal, ved at yde et aarligt Bidrag af een eller to Rigsbankdaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Til Jndtægt for den velgjørende Bespiisnings=Anstalt for Fattige i Odense bliver, efter Overeenskomst imellem Bestyrerne for Bespiisnings Anstalten og Direktionen for Musik=Foreningen, og med gunstig Jndvilligelse af Kirke-Jnspektionen og høie Vedkommende, foranstaltet i St. Knuds Kirke, Langfredag Aften, en Høitidelighed, bestaaende af tvende Afdelinger af Passionsmusik, een før og een efter den med Hensyn paa Anledningen afholdende Tale. Da ingen Adgangsbilletter uddeles ved Indgangen til Kirken, har Hr. Postmester Lausen velvillig overtaget deres Udlevering for den fastsatte Priis, nemlig: For en billet til Adgang nede i Kirken . . . 2 Mk. For en billet til Adgang paa Orgelet. 3 Mk. For en billet til Adgang i ledige Pulpiturer. 4 Mk. For et heelt ledigt Pulpitur betales forholdsmæssigt efter dets fastsatte Størrelse. J Pulpiturerne maa Enhver forsyne sig selv med Stole ved Graver Schønberg førend Skjertorsdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Hvad Enhver, som vil benytte denne Høitidelighed til at lindre vore lidende Medborgeres Nød, vil give meer, modtages med Taknemmelighed og vil vorde anvendt samvittighedsfuldt, tilligemed det, efter Omkostningernes Fradrag, tiloversblivende Overskud, hvilket man af den bekjendte Velgiørenhedslyst, som udmærker Odense Byes agtværdige Jndvaanere, tør haabe at ville blive betydeligt. Kirkens Hovedder aabnes om Aftenen Kl. 7, alle andre Tilgange ere lukkede. Adgangsbilletterne afleveres til Bestyrerne for Bespiisnings=Anstalten, deels ved Indgangen i Kirken, deels oppe ved Pulpiturerne og ved Orgelet. Høitideligheden begynder Kl. 7 1/2. Ved Passionsmusiken, Langfredag Aften, i den dertil oplyste St. Knuds Kirke, til Jndtægt for Bespiisnings=Anstalten, for Fattige, udføres: I. (før Talen) Christi syv sidste Ord paa Korset, Text oversat af Biskop Hjort; Musik af J. Haudn. II. (efter Talen) Skabelsens Halleluja, Text af J. Baggesen; Musik af Kuntzen. Psalmebogens Nr. 515, ledsaget af Orgelet. Finale paa Orgeler ved Bortgangen af Kirken, spilles af Hr. Organist Foersom. Texten til Sangene faaes for 6 s. for hvert Exemplar hos Hr. Postmester Lausen. Communicationen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Paketfart. Mandagen den 19 Marts begynder det Kongelig privilegerede Post- og Paket-Skib, Kutteren Communicationen, sine ugentlige Farter mellem Helligenhafen og Nysted paa Lolland. Fra Heiliggenhaffen afgaaer det hver Mandag, Morgen til Nysted, hvorfra det afgaaer igjen hver Fredag Morgen tidlig til Heiligenhafen, og medtager Passagerer, Heste, Vogne og andet Reisegods til de for forrige Sommer gieldende Priser. Kutteren afsætter og medtager Passagerer fra Fehmern, og er der en Færgefarten tilhørende Krag jolle, som fører dem samme Aften tilbage til Heiligenhaven. Til de Reisendes Efterretning bekjendtgjøres, at Færgemanden ved Grossenbroder-Sundet, Kapit. Schow, logerer de Reisende, samt befordrer dem til Oldenborg, og at Kutteren, om forlanges, sætter Passagerer og Vogne af til begge Sider af Sundet, men at Heste ind- og udskibes allene ved Skibsbroen i Helliggenhaven og Nysted, hvor ligeledes ExtraPostbefordring kan faaes: Fragten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
med Kutteren Communicationen er for 1832 bestemt saaledes, hvilken erlægges i Rigsbankpenge rede Sølv. For en Kahyts=Passageer m. Gods af 150 Pd. Vægt 2 Rbd. - s. en Dæks=Passageer 1 Hest . . . . . . . . . . 3 – - -- 2 dito . . . . . . . . . . 5 - 24 -– 3 dito . . . . . . . . . . . 7 - 48 -- 4 dito . . . . . . . . . . . 9 –- 1 Oxe . . . . . . . . . . 2 - 24 - 1 Sviin . . . . . . . . . . - - 60 - 1 Faar . . . . . . . . . . - - 36 - 1 Vogn med 2 Hjul . . . . . . 4 – i dito med 4 dito . . . . . . . 5 - en Passageer med Kudsk, to Heste og en Vogn . . Fragten modereres forholdsmæssig, eftersom Transporterne ere store til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
En indbrændt sort Stutterie=Hingst, Aflægger af den berømte Fielsted Præmie=Hingst, staaer til Bedækning hos Gjæstgiver Larsen paa Postgaarden for 1 Specie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Ligningen over Nærings=Taxten for indeværende Aar ligger i 14 Dage fra Dato til Eftersyn hos Billetteur Nissen. Odense den 4 April 1832. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Paa Veien fra Odense til Hofmansgave er om Aftenen den 4 April bortkommet en Fodersæk, en Kurv og en Papæske, i hvilken befandtes adskilligt Damepynt m.m. og 5 Rbd. i Penge. Den retsindige Finder bedes at ville levere det Tabte paa Lumbye Mølle, og maae beholde Pengene som Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Hvor en Mødding god Heste Gjødning kan faaes, anviser Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Extra gode Sæde-Erter, samt Havre og Byg er at erholde hos Kjøbmand N. Chr. Nielsen, boende paa Nørregade No. 451. God Havre kan i større og mindre Partier erholdes for 2 Rbd. 8 s. pr. Td. hos Brændeviinsbrænder J. Nielsen paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Kalkbrænderiet i Kjerteminde. Kalk af fortrinlig Godhed og til billigste Priser kan til enhver Tid faaes hos Elias B. Muus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
De skaanske Møllestene, som i denne Tidende i Januar Maaned var anmeldt, kan nu bekommes fra 7 til 10 Qvarteer, i Diameter i Nyborg hos Beck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Endeel Fyrlægter fra 9 til 18 Al. Længde, samt noget Egetømmer kan til billige Priser erholdes tilkjøbs hos Fiskeren paa Trolleborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Et smukt lyst meubleret Værelse og, om forlanges, Rost og Opvartning, kan for en Herre eller Dame erholdes til Leie strax eller til førstkommende Flyttedag hos Stein.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Bekjendtgjørelse. Tirsdagen den 17 dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt en nye Auction over Huset No. 280 udenfor Østerport, tilhørende Sadelmager Otto Ludvig Baumgarten, hvilket tilforn er beskrevet i denne Tidende, og vil det da absolut vorde solgt. Assens Byefogedcontoir den 4 April 1832. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Tirsdagen den 17 April, om Formiddagen Kl. 11, afholdes en eneste frivillig Auction paa Hovedgaarden Skjerrildgaard, beliggende i Bjerre Herred, Veile Amt, hvorved bemeldte Gaard, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer, agtes bortsolgt. Bemeldte Eiendom, der er beliggende i en smuk og frugtbar Egn, 2 Miil fra Horsens og 3 Miil fra Veile, staaer for Ager og Engs Hartkorn 17 Tdr. 1 1/1 1/2 Alb., Skovskyld 3 Fdkr. 2 Alb. fri Hovedgaardstaxt, og ufri Hartkorn 5 Tdr. 4 Skpr. 1 1/2 Alb. Bygningerne ere meget gode og velindrettede, og Vaaningshuset, der er 2 Etages Grundmuur, afgiver Bopæl for enhver Familie af Stand. Ved Gaarden er en velvedligeholdt Have paa 3 Tdr. Land. J Efteraaret er 22 Tdr. Land besaaet med Raps, 20 Tdr. med Hvede og 10 Tdr. med Rug, og kan der i dette Foraar, efter den vedtagne Drift, besaaes 20 Tdr. Land med Byg og 20 Tdr. med Havre, og sidste Foraar er 50 Tdr. Land udlagt med Kløver, alt geometrisk Maal. Gaarden kan tiltrædes 1 Mai d. A. - Konditionerne ligge til Eftersyn hos Eieren, Hr. Proprietair Hoffmann paa Skjerrildgaard, og paa mit Kontoir paa Daugaarden. Herredsskontoiret paa Daugaarden den 2 April 1832. With.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-06
Jndhold. af medfølgende Bidrag til Tidshistorien. No. 67. Jgnatius Lovola, Stifter af Jesuiter-Ordenen. - De dandsende Qvækkere. - Hvad de sagde og hvad de gjøre. - Om Jnddelingen af de raadgivende Provindsialstænder for Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-09
61 Aargang. Fyens; Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-04-09
Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 9 April 1832.