JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
J Aarhuus Avis læses følgende: Middel imod Rotter. Efterat have anvendt mange Omkostninger paa at blive dette Utøi qvit, tog jeg, efter en Vens Raad, blot Fyrsvamp, skar det i Smaastykker, lod det stege i gammelt Fidt paa meget sagte Kul i Potten, dog ikke haardt, derefter slog jeg dette fast saa at Katten ikke kunde komme til det, paa forskiellige Steder hvor Rotterne havde sin Gang, denne Procedure foretog jeg i Tusmørket, paa det de kunde spore efter den friske Lugt. Den næste Morgen var Svampen opædt, og jeg har nu i et Aarstid været ganske frie for dette ubehagelige Selskab, som forhen tilføiede mig stor Skade paa mine Kornlofter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Mariboe, d. 22 Junii. J denne Tid faldbydes en stor Mængde Ællinger for 7 a 8 Rbmk. Parret. Et Pd. Smør koster nu kun 4 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
En Lammefjerding 15 a 16 Rbmk. Et Pd. Kalvekjød 2 Rbmk. - For kort siden er et Fartøi, fra Nakskov kommen tilbage fra Norge med 60 Tønder Hvede, som ikke kunde sælges der uden med betydeligt Tab. Hvedehandelen skal heller ikke i den senere Tid have været synderlig profitabel for Kjøbmændene her i Byen. - Af Mangel paa Penge herskede ved det sidste Marked i Stubbekiøbing en stor Flauhed i Handelen. Saavel hist som her begynder det arabiske Pulver at tabe betydeligt af sin fordums Kraft under Krigen. - Frugtbar Regn og Varme vedbliver at afvexle med hinanden Korn og Græs staaer i den frødigste Vext. Derimod have Jordlopperne, der i Aar ændsede hverken Regn eller Kulde, gjort megen Skade paa endeel Haugeværter. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Viborg, d. 26 Junii. Til de nyttige Anlæg, som denne Bye, hidtil har manglet, kan regnes, at Kjøbmændene Dhr. N. S. Gjørup og J. Jensen have i dette Foraar anlagt 2de Tobaksfabriker, som allerede leverer forskjellige Sorter Røgtobak. (Viborg Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Kjøbenhavns Børs den 30 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 595, a vista 605. Amsterdam 2 M. 550, a vista - . London 2 M. 22 1/2 Rbdlr. Spec. 60. - Specier solgtes til 36. a 36 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 69 pr. 100; Oblig. 290 a 295. Norske Sedler 61 a 61 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Blandede Efterretninger. J den norske Rigstidende læses følgende: "At Hans Majestæt Kongen under 24de f. M. naadigst har udnævnt Biskoppen over søndre og nordre Trondhjems samt Romsdals Amter, Doct. Theol. Peter Olivarius Bugge, til Medlem af Nordstjerne Ordenen, i Betragtning af hans Værd som Videnskabsmand, hans ivrige Bestræbelser for det Kongl. Norske Videnskabers=Selskab i Trondhjem, hans udmærkede Uegennyttighed i sit Embede, og hans Fortjenester af Skole= og Fattigvæsenet, bliver herved, i Følge Kongel. Befaling, bekjendtgjort. - Stats=Secretariatet i Christiania, den 12te Juni 1815. - P. C. Holst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Medens Moreau var i Gothenborg 1813 skal han have sagt: af alle franske Hærførere var Ney næst Bonaparte, den som havde mindste Grundsætninger, han vilde som Marschal ligesaa let sælge sin Ære til den Høistbydende, som han tilforn, som Kramboddreng, solgte sin Tobak; han hadede og misundte i Grunden Bonapartes Anseelse, og havde meer end eengang foreslaaet de andre Generaler, at myrde Bonaparte ved en af de militaire Levers. J Marts 1802 gjentog han denne Opfordring ved Moreaus Bord i Grosbois i Overværelse af Lecourbe, Mardonald, Mortier, Victor og flere, og drev paa de Andre, at hielpe ham at sætte en retmæssig Konge paa Thronen; saa at man den Gang beldt ham for hemmelig at være af Ludvig XVII Partie. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Wien, den 14de Junii. Hs. Majestæt vor Keiserinde ankom i Aftes ved bedste Velbefindende tilbage hertil. Erkehertuginde Marie Louise er paa Schønbruun; men tager ikke mod Besøg(Hamb. Corr.)(Af Hambecorresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Hannover, den 24 Junii. Hs. Kgl. Høihed Hertugen af Cambringe føler sig lykkelig ved at kunne bekjendtgjøre følgende nyligen indtrufne officielle Seiersefterretninger, som ere sendte fra Brüssel med Hr. Generallieutenant v. d. Decken. Hertugen af Wellingtons Armee blev i den af samme den 17 Juni tagne Stilling sønden for Waterlod angrebet den 18 Juni ved Ferme Hougoumont og La Haye Sainte af den franske Armee, som Bonaparte selv anførte. Fienderne truede først Armeens høire Fløi under Hertugen af Wellington; men angreb derpaa Centrumet med største Heftighed. Jmidlertid afslog Jnfanteriet (nemlig adskillige hollandske Landeværnsbatailloner, men især det engelske Jnfanterie, uden at lade sig rokke, de frygtelige gjentagne Cavallerieindhug. Om Aftenen Klokken 9 vare Fienderne fuldkommen slagne, og nødte til at søge deres Frelse ved Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
General Bülows Armeecorps forenede sig endnu samme Aften med den brittiske Armee, for desto kraftigere at benytte Seieren ved at forfølge Fienderne. Fiendernes Tab bestaaer i 30,000 Mand Dræbte, Saarede og Fangne; endvidere mistede de henved 200 Stykker Skyts og adskillige Ørne. Deraf vare den 19de, om Morgenen tidlig, 130 Canoner, 2 Ørne og 4000 Fanger indbragte. Desuden havde Fyrst Blüchers Armee endnu frataget Fienderne 60 Stykker Skyts. - Hertugen, af Wellingtons første Adjutant, Sir Gordon, er bleven. General Urbringe har mistet et Been.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Blandt de Saarede ere ogsaa Generalerne v. Alten, Dørnberg, Sommerset, Cooke, Barnes og Holcket. - Som Fanger vare allerede indbragte Generalerne Lefevre Desnouettes og Caulincourt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Brüssel, den 21 Junii. Bonapartes Armee flygter i største Uorden, og efterlader Artillerie, Munition og Feldteqvipage. Fienderne ligne paa deres Flugt en rivende Strøm, der ødelægger Alt hvad den kommer til. Genappe og dens hele Omegn ere blevne plyndrede. Under Slaget den 12de har Flækken Wawre lidt meget. Preusserne havde kastet sig ind i Husene, hvorfra de rettede en dræbende Jld paa Fienderne. Hele Sletten ved Bell Alliance og Wawre er bedækket med Liig af Franske. Alle de Veie, af hvilke de have trukket sig tilbage, ere fulde af Saarede. J Landsbyerne er Bønderne blevne opfordrede til at begrave de Døde. - Bonaparte ankom den 19de om Morgenen, til Charleroy med en Deel af Levningerne af den franske Armee, 27 Canoner og ligesaamange Munitionsvogne, som omtrent udgjøre Resten af hans Artillerie. Han logerede hos Enken Puisant. Efter hans Bortreise blev ogsaa denne ulykkelig Stad plyndret. Dog begyndte ogsaa Bonapartes Soldater allerede at besvære sig, da de beskyldte ham for, at han paa en høist ubetænksom Maade havde ladet sin Armee ødelægge udenfor Brüssels Porte. Da de Franske havde forladt Charleroy, plyndrede den derværende Pøbel en Mængde Vogne, som de havde ladet i Stikken. Det er neppe mueligt at gjøre sig Forestilling om den skrækkelige Uorden, som hersker ved den franske Armee. - J det afgjørende Slag den 18de udmærkede Hertugen af Wellington, medens Kanon og Flintekugler i stor Mængde susede om ham, sig ved sielden Koldblodighed. Den Keiserl. russiske Gesandt hos Ludvig den 18de blev saaret ved hans Side. - Prindsen af Oraniens Saar bedrer sig meget. - De hertil af Preusserne indbragte 4000 fangne Franske føres til Løwen og Tirlemont. - Det tagne Artillerie bliver ligeledes bragt tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Blandt de Saarede er ogsaa Fyrsten af Nassau, Oranien. Den østerrigske General Baron Vincent blev saaret idet han stod ved Siden af Wellington. Den belgiske General Merlen er dræbt. - En saaret fransk Oberst, som er indbragt hertil, har sagt, at Bonaparte i sidste Slag har tabt mere end ved Leipzig og Hanau tilsammen, og at der f. Ex. kun ere 13 Mand tilbage af hans Lanciers garde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Düsseldorf, den 26 Junii. J dette Øiebliindløber den Efterretning, at General Vandamme har skudt sig, efterat hans Armeecops paa 16 til 20,000 Mand havde overgivet sig som krigsfangen, Ogsaa i Valenciennes og Lille skal det hvid Flag være plantet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Med dette Numer sluttes 12te Aargangs 2de Qvartal. - Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Hellig geiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Nyeste til e af K. benhavn. Tolvte Aargang. No. 5 Udgivet og forlagt af Soghandler S. Soldin. Forsende, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Juli 1815. Til en Ven paa Landet. XVI. Det store Lod er kastet. Hvad man hidtil endnu tildeels tvivlede om, eller i det mindste ikke troede i sit hele Omfang, er stadfæstet, og det saaledes, at selv den meest Vantroe nu maa opgive enhver Tvivl, Kjæmpeslaget ved Wavre og Blanchimont eller Belle Alliance (fra den 16 til 18de Juni) var saa meget mere afgjørende, som det bestemte Bonapartes Skjebne. Vist nok vilde det have været ude med ham, om end dette Slag var faldet mindre heldigt ud for de Allierede; thi 3 Længden maatte han jo dog ligefuldt have bukket under. Men et uberegneligt Uheld var det for ham, at hans første Kamp var hans første Nederlag. Han følte, at det Skridt, han gjorde, var høist voveligt, og det lod han sig ved adskillige Leiligheder ogsaa tydeligt nok forlyde med. Saaledes svarede han, to Dage førend sin Afreise til "Den Armeen, paa Addressen fra Pairernes Huus: Kamp, vi have at udholde, er alvorlig. Men dog er vor Sags Retfærdighed, den offentlige Aand og Folkets Mod mægtige Grunde, der lade os haabe et lykkeligt Udfald. Men naar ulykkelige Tilfælde møde, vil jeg i Særdeleshed see med Fornøielse hvorledes dette store Folks hele Kraft udvikler sig. Da haaber jeg at finde hos Pairernes Kammer Beviser paa hengivenhed til Fædrenelandet og mig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Den 18de var den store, i Verdens Aardøger sig mærkværdige Dag, da Nemesis, siddende paa en Trone af mange Tusinde Jhielslagnes Liig, omgiven af de Millioner blodige Skygger, som Bonapartes Herskesyge havde sendt til den anden Verden, holde Dom over denne Europas fordums Undertrykker. De to første Dage stod Preussernes Sag langt fra ikke fordeelagtig. De havde udholdt Fiendens første og kraftigste Modstand. Men det hvad der ved første Øiekast kunde synes uheldigt var uden Tvivl, i det Hele betragtet, en meget heldig Omstændighed; thi netop ved saaledes at uddomme sine Kræfter paa Preusserne, som Bonaparte troede at det allerede var reent ude med, blev han sat ud af Stand til, at udholde den saa rasende fornyede Kamp den 18de. - Wellington, havde aftalt med Blücher, at dersom han, som man forudsaae, skulde blive angrebet af Fiendens hele Styrke, skulde Blücher falde ham i Flanken og Ryggen. Henimod Kl. 11 angreb FiendenForværket Hongemont, besat med 1000 Mand, den vigtigste Punkt af den Wellingtonske Linies FronteTo Gange blev den angreben af 6 Batailloner og hver Gang forgjeves. Nu angreb Bonaparte i Spidsen for sit Cavallerie hele den Wellingtonske Linie. Ogsaa dette Angreb blev tilbageslaaet. Røgen og en tyk Luft skjulte de fremrykkende franske Jnfanteriecolonner; men inden disse ankom skulde nye Cavallerieangreb sysselsætte det engelske Jnfanterie. Det første Angreb af dette Slags tilbage, vistes Kl. 2, men Bonaparte gjentog det Kl. 5. til 6. Jndtil Kl. 7 fægtede man lige rasende. Det overordentlige store Mennesketab gjorde nødvendigt, at Hertugen maatte skyde Reservermeen ind i Linierne. Hans Stilling var betænkelig. Men til største Lykke var nu Blücher rykket frem over Lusne og Agniers med det fjerde Armeecorps. Bonaparte skilte vel Blüchers Armee fra Wellingtons ved at lade sine Jnfanteriemasser besætte adskillige Puncter. Men ved heldige og velberegnede Bevægelser blev Forbindelsen imellem begge Armeer saaledes tilveiebragt, at de tilfælles fra alle Sider, forstærkede med det nys ankomne Bülowske Corps, kunde styrte sig paa Fienden. Fra dette Øjeblik af begyndte de Franske at flygte i Uorden; Blücher satte efter dem; Kl. 9 om Aftenen mødtes han med Wellington i la belle Alliance, og Kl. 11 ankom han i Genappe, hvor Fienden vilde sætte sig fast, men blev strax staaen tilbage. Jndtil den Tid havde man omtrent tager 60 Canoner og 100 Krudtvogne. Man vedblev at forfølge Fienden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
J en Landsby ikke langt fra Genappe var det hvor Bonaparte, da han saae, at Slaget var tabt, forlod sin Armee, dog ikke, som i Rusland i en Slæde, men til Hest, uden Hat og Sabel. Her efterlod han sin Keiserkaabe, sine Brillanter og Skatte, og hele Bagage, ja næsten kunde man sige sin Krone med, uagtet den endnu gjemtes i Paris. Hans syv Stadsvogne bleve fordeelte iblandt de preussiske Generaler, og hans Napoleonsd'orer iblandt de preussiske Soldater. Ogsaa en Deel Baller Proclamationer, daterede fra Slottet i Lacken, har han som Ballast paa denne stormfulde Reise ladet blive tilbage. Allerede den 19de om Morgenen var han ankommet til Charleroi med 25,000 Mand. - Levningerne af 150,000 - og 27 Canoner. – Jmidlertid har han dog, som det synes, ikke ladet Modet synke, og i Beretningen om Slaget d. 18de, som han har ladet indrykke i Moniteuren, tilstaaer han vel, at han har tabt 30,000 Mand, og en Deel Canoner, hvilke han imidlertid paastaaer i Forveien at have frataget Fienden, men trøster Pariserne dog med, at de Allierede havde fra d. 15 til 19de tabe 60,000 Mand, og at han har fundet det fornødent, at trække sig tilbage til Mortiers Corps, der bestaaer af 60,000 M. friske Tropper, ved hvis Hjelp han vilde fornye Kampen. - Himlen skee Tak, at man allerede indvortes fra har søgt at sætte Skranker for den Dæmon, der vil berøve det skjønne Frankrig de sidste Arme, 25 Aars Krig har levnet det, og opfylde det ulykkelige Land med end flere Kroblinger, Enker og Faderløse, - Bonaparte er nu kommet tilbage til Paris, som han kom for et Aar, siden, slagen og forfulgt af sine Fiender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Pairernes Kammer, som nyligen faldt i Støvet for ham, og gav ham Frankrigs Lykke til Priis, havde allerede førend hans Tilbagekomst erklæret ham udenfor Lovene. Han vilde anden Gang - til Verdens Held – frasige sig Tronen, og paa denne Grund forlangte man en Vanhenstilstand, men de Allieredes Hærfører værdigede Forslaget intet Svar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Efter nogle Beretninger er Bonaparte blevet tvunget til at nedlægge Regjeringen, og eller andre endog udleveret til de Allierede, som d. 25de skulle være indrykkede i Paris. Saaledes endte et Sørgespil, der i fire Dage. har koster Strømme af Blod, og berøvet saamange Forældre deres Børn, saa mange Mødre og Faderløse deres Forsørgere. Saaledes endte en Mand, der udrustet af Naturen med de herligste Gaver, engang var Gjenstanden for Verdens Beundring og kunde have blevet Millioners Velgiører – sin store, men blodige Løbebane. Hvilken Advarsel for enhver Crobrer, der, umættelig i sin Herskelyge, stoler for meget paa Lykkens ustadige Kjertegn, Skulde atter engang i Tiden, som Himlen forbyde, en Despot opsvinge sig paa Frankrigs eller nogen anden Stats Trone, da vil han ved at læse Napoleon Bonapartes Historie, sære, at Machiavellismens tvæggede Sværd vel for en Stund kan bruges til at kue Menneskefrihed og Menneskeværdighed, men at det tidlig eller sildig dog gjennemborer dens Bryst, i hvis Haand det misbruges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
(Jndsendt.) Hvor gavnligt og ønskeligt var det ikke, og hvor let at udføre til det Almindeliges Bedste, om en Taxt fandtes opslaaet i Charlottenborg, Slotsport, paa Børssalen og ved Langebroe, over alle de ved Brændekjøbet forefaldende Omkostninger, saasom Betalinger for Favnsætterne, Læsserne, Kjørselen og Saunskjærere; derved vilde mange nødvendige Udgivter og Ubehageligheder bortfalde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Med en simpel Beregning kan man godtgjøre, at en Favnsætter, om han ikkun faaer 1 Rbmk. for hver Favn, har 500 Rbdlr. aarlig især om hans Kone og Børn ere Spaanesamlere tillige), naar derimod mangen Kongelig Embedsmand ikkun har 2500 Rbdlr. N. V. aarlig. - Spaanesamlingen, hvorunder ogsaa undertiden hele Favnestykker bringes til Side, forrettes allerede af Børn med megen Behændighed, og burde aldeles forbydes dem, da de forsømme deres Skolegang og i dets Sted lære Udyder, hvilke tilsidste ere Veien til Tugthuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Jndenlandske Efterretninger. J Mandsminde har man ikke her havt et saa velsignet Aar, som det indeværende tegner til at blive. Det er en Glæde at see, hvorledes Sæden staaer næsten i alle Egne af Sjælland. Derimod kan man ikke gjøre sig stort Haab om at faae synderlig Frugt i Aar. Den tidlige Foraars varme og den derpaa indtrufne Kulde og Blæst har, i Forening med Oldenborrer og Jnsecter, tilintetgjort Frugten medens den stod i Blomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
(Af Aarhuus Avis.)At ogsaa Dannemark Haandværksmænd endog i en af Jyllands mindste Kjøbstæder, kan frembringe ved egen Opfindelse, nyttige Ting baade til Lettelse og Fordeel for det den er frembragt, som og for at være til en stor Hjelp, i Jldebrandstilfælde, især paa det Sted hvor Tingen er anbragt, viser et af Møllebygger Jørgen Christian Møller og Dreier, Handelsmand Peder Thomesen, i Skanderborg opfunden Trykværk, der er anbragt i den sidstes Gaard i hans Brønd, hvor der er over 18 Al. til Vand fra Overfladen af Jorden. - Dette Trykværk er indrettet saa mekanisk og derhos saa hensigtsmæssig svarende, at det ved 3de Slag af er ikke fuldvoxent Menneske kan frembringe over femten Potter Vand. Foruden at Jndretningen er mindre bekostelig end den der udfordres ved et Pompeværk og som berørt giver mere Vand i en kortere Tid end Pompeværket, saa har hiin og den Jndretning for sig at der ved dette, en Alen eller noget over Dækket, kan anbringes en Sprøiteslange, der ved at afbenyttes paa sædvanlig Maade, kan fra Trykværket bringe Vand ikke allene paa Bygningerne i Gaarden, hvor Værket er anbragt, men endog paa Naboens Bygninger naar samme ikke er i alt for stor Afstand fra hiin, og saaledes fuldkommen giøre den samme Nytte for 2de Gaardes Bygninger i Jldstilfælde, som en god og almindelig bekjendt Slangesprøite. Prøven er viist for mange agtværdige og kyndige Mænd. - At beskrive her offentlig det Mekaniske i Værket, ville blive for vidtløftig, ligesom Beskrivelsen ville være uden Nytte for den der enten ikke kjendte det allermindste til Jndretningen eller ved en detailleret Tegning underrettedes derom, denne er Opfinderne ikke uvillige at meddele og derhos for passende Betaling at paatage sig Opførelsen af en saa konstig og nyttig Jndretning, naar de Lysthavende derom behagelig ville henvende dem til bemeldte Møllebygger Møller, der vist, som Kunstner og ved sine sieldne Opfindelses Evner vil søge at hiin nyttige Opfindelse maatte naae den Fuldkommenhed der er muelig, og som ikke altid første Gang kan opnaaes. - Skanderborg, den 26de Juni 1818. - Tolstrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
De nu i Fyn igæn almindelig blevne Præstekonventer forlange og af Præsten en Afhandling imellem. Jdetmindste i et vist Amt har jeg set fra Provsten en befaling for, at Præsterne mellem til Skolerne skal levere deres Prækener, for at gænnemgaaes i Skolerne. En saadan Præken maa altsaa udarbeides med mere end sædvanlig Flid; thi bekændt er det dog nok, at en Prækken kan være meget god, og høres med megen Nytte af Menigheden, uden derfor med samme Behag at læses, naar Forfatteren ikke derpaa har gjort Beregning. Snart skal jo og Præsten præke, nu for Bispen, nu for Amtsprovsten, thi ogsaa denne Sidste kan jo ifølge Lovens 216-12 efter Behag bestemme naar og hvem han vil, og naturlig, som selv en lærd Mand, hører han helst den lærde Præst. Nu hvad, har ikke mange Præster at gjøre med Fattigvæsenet og Skolevæsenet, dem han ofte maa studere sig ind i efter hel dybsindige Skemata, der ikke ere i Aar, som de vare i Fjor, og kan ventes forandrede næste Aar. Erklæringer paa Embedsvegne, nu sit egentlige Lærrembede, nu fine Jndkomster angaaende, har Præsten stundom og at affatte, der ofte fordre med Kundskaber Tid og Eftertanke, naar saadanne Erklæringer paa høiere Steder skulde kunne vække Opmærksomhed. Præsten har og sine huslige Sysler, der maaske nu ere ham meget vigtigere, end de vare det før, de unægtelig de gode Kald ved hver Vakanse saa meget forringes, og Tienderne, ved at sættes paa Penge, langt fra ikke indbringe hvad de indbragte før, at den Udemidlede med Kone og Børn ikke beholder megen Tid til dybe videnskabelige Udarbeidelser, naar han, som han skylder sin Familie, skal, foruden at røgte sit Embede, passe paa sin Avling og sine Jndkomster. - Odense, d. 22 Juni 1818. Gustav Ludvig Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Paa min Bekjendtgjørelse i de offentlige Tidender af 5te Juni d. A., og mine foregaaende Jndbydelser til samtlige Damer og Cavalierer af de 3 første Classer i Rangen, samt Kammer- og Hofjunkere, at indfinde dem ved forestaaende Kronings- og Salvingsfest paa Frederiksborg Slot den 31te d. M., have flere endnu ikke indsendt det begierte. Svar, hvorvidt de ere i Stand at møde eller ikke; jeg seer mig derfor nødsaget herved at igientage min Anmodning om fornødent Svar, da alle de fra hvem ei Svar indløber til mig, forinden den 15de i denne Maaned, blive anseete som hindrede ved Embedsforretninger eller Sygdoms-Tilfælde, for at efterkomme den dem paaliggende Pligt at møde, og maa derfor vente, at for dem ikke kan tages Hensyn paa de eller for enhver trufne foranstaltninger, i Henseende til Qvarteer i Hillerød, Bye, m.m. - Frederiksberg, den 3die Juli 1815. - Hauch, Overhofmarskal. (St. T.) 3 Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Kjøbenhavns Børs den 2 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 586, a vista 596. Amsterdam 2 M. 530. London 2 M. 22 2/3 Rbdl.,a mera 222/8. Spec. 595. - Specier solgtes til 352. a 36 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 69 1/2 a 70 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 60 1/2 a 61.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
84 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lab. Av.) Gens, den 20de Junii. Jfølge de her udkommende Tidender ere de Franske i Bevægelse for om muelig at besætte Veiene over store St. Bernhard og Passerne over Mont=Cenis. Man tvivler imidlertid om at deres Forehavende lykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-07-04
London, den 23de Junii. Fra den franske Kyst have vi idag Breve, som indeholde et Udtog af Moniteuren af 30de de, hvori Bonapartes officielle Beretning om Slaget den 18de meddeles. Han tilstaaer selv, at han har lidt et Tab af 30,000 Mand, og mistet endeel Kanoner, som han dog paastaaer vare iforveien fratagne Fienderne. De Allieredes Tab i de forskjellige Fægtninger og Slag fra 15de til 19de Juni beløber sig til 60, 900 Mand i Dræbte, Fangne og Saarede. Den franske Armee har bedækket sig med Hæder; iøvrigt har han under de indtrufne Omstændigheder holdt det for tjenligt at trække sig tilbage til Corpset under Marschal Mortier, der har 60,000 Mand friske Tropper under sin Commando, med hvis Hjelp han igjen strax vil fornye Kampen. Bonapartes Beretning er dateret fra en Landsbye i Nærheden af Genappe. - Fra vor Regjering er siden Hertugen af Wellingtons Beretning Jntet bleven bekjendtgjort. Men alle de Privatbreve, som komme hertil fra Brüssel, kunne ikke nok skildre den allierede Hærs Fremgang og Uordener i den franske Armee. Lord Wellington var under de heftigste Angreb af det franske Cavallerie stedse i en af vore Qverreer, hvoraf heller ikke en eneste blev gjennembrudt. - Den første Bataillon af Livgarderne skal ufortøvet overskibes til Nederlandene. Overhovedet skulle alle disponible Tropper føres derover. - Man har paa ny afsendt 3000 Geværer til Royalisterne i Vendre. - Man siger, at Ludvig XVIII vil forlade Gent, for strax at gaae med den allierede Armee over den franske Grændse. - Jfølge de begyndte Fiendtligheder, udstædes nu ogsaa Caperbreve mod de franske Skibe. - Admiralitetet lader Skibe indrette til 7000 fangne Franske, som skulle føres herover fra Ostende. - En ostindisk Flaade paa 28 Skibe er ankommen til Portsmouth.