Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
For at tilveiebringe en Garderobe kjøber man alle de gamle Klæder, Alonge- og Hør Parykker af alskens Caliber, som kunne overkommes, og hvad der ikke kan faaes gammelt anskaffes fra ny Grever og Baroner maa lade sig nøie med Klæder af grov Tamis, og Konger og Helte maa tage til Takke med Hjelme af Guldpapir og Tagor af jydsk Vadmel. Denne Paltesamling kaldes Garderobe, og dens Bestyrelse overdrages til een af Selskabets Honoratiores. Naar nu alting saaledes er fiir og færdigt, og Selskabet har faaet sine Love, sin Lovcommission, Direction, Justitssecretair &c., saa vælges de meest yndede Stykker til Opførsel, og Rollerne uddeles efter Directionens Bestemmelse. Sædvanlig anmasser een eller to af Selskabet enten ved Snakkeralenter eller andre selskabelige Dyder sig Jndflydelse og Herredom. Man vælger med Flid nogle Klodrianer til Directeurer, som hverken kjende til Stykkernes eller de spillende Personers Værd, og som sætte deres Navn under Resolutioner, hvis Jndhold de neppe vide. De vigtigste og bedste Roller uddeles, ikke efter personlig Duelighed, men efter de Fortjenester, som vedkommende Medlemmer have erhvervet sig ved at interessere sig for Selskabets Bedste og gjøre store og betydelige Opoffrelser. Exempli gratia: den som har foræret Garderoben en Kjole, Vest og Buxer til en Jeroninus, kan altid gjøre Regning paa at faae de første Roller; den, som derimod kun har givet en Alongeparyk, maa lade sig nøie med en mindre vigtig Rolle. Jo betydeligere Opofrelser, des vigtigere Roller. Men aldrig saasnart er et saadant Selskab blevet til et Selskab førend der opstaaer Partier, Cabaler og Jntriger. Disse yttre da ikke allene deres Virkninger i Forsamlingerne, men endog bag og paa Scenen. Jeg har engang seet begge Vennerne i Venskab paa Prøve, saaledes bare hinanden bag Coulisserne, at deres Venskab ikke udholdt Prøven og Stykker maatte afbrydes midt i Spillet. Den, som ikke selv har været Medlem af saadanne Selskaber, kan umuelig gjøre sig et rigtigt Begreb om alle de latterlige Optrin, man der er Vidne til. Jeg har seet Karle, der holdt 72 Tommer og derover, spille Børnenes Rolle i Menneskehad og Anger; jeg har seet en Jonas i Vonner og Vanner, som var et Hoved høiere end hans Fader Snydenstrup, kort jeg kunde skrive et heelt Vademecum over alle de Pudseerligheder, vore Privattheatre give saa rigelig Stof. - Men dette gielder imidlertid ikke om alle Kjøbenhavns Privattheatre. Der baade har været og er endnu enkelte, hvor visse Roller endog udføres bedre end paa det Kongelige Theater, og som tæller Mænd af Talenter og agtbare Familier blandt sine Medlemmer. Adskillige af vore gode Skuespillere og Skuespillerinder have Privattheatre, at takke for deres første Dannelse. Der er hidtil sagt og skrevet meget om Privattheatres Skadelighed for Moraliteten; men alt hvad der er sagt og skrevet synes at være for een sidigt. Vist nok er det skadeligt for unge Mennesker, naar de af overdreven Hengivenhed til det dramatiske Væsen, forsømme og tilsidesætte nyttige re og vigtigere Ting. Men den, der som Yne ling eller Mo, ikke veed at styre sine Begjerligheder, vil ogsaa, uden for dette Slags Morskab, finde Leiligheder nok til unyttig Tidsspilde, og er det ikke bedre at Sæden, naar den allerede skal spildes, spildes paa Marken, hvor den kan spire, end paa Alfarveien, hvor den trædes under Fødderne, Selv som Tidsfordriv ere saadanne dramatiske Øvelser ikke uden Nytte. Unge Mennesker lære der tilligen at udtrykke sig med Lethed; at omgaaes Folk af forskjellig Stand, og erhverve sig det fri, lette og behagelige Væsen, som bidrager saa meget til et Menneskes Lykke. Privattheatre ere en Skole, hvori der læres, hvad man i ingen anden Skole kan lære, Menneskekundskab, og uden denne er alvor øvrige Viden kun af liden Nytte. Fra en anden Side betragtet er det ogsaa høist gavnligt, at unge Mandfolk og Fruentimmer her have Leilighed til, under deres Forældres Tilsyn, at nærme sig hinanden, fatte Godhed for hinanden, og stifte Bekjendtskaber, der kunne lægge Grunden til er tilkommende lykkeligt Ægteskab. Saadanne Leiligheder ere virkelig for faa iblandt os, til at man ikke burde ønske dem forøgede. Den chinesiske Tvang, der i ældre Tider har afholdt, og endnu i visse Familier afholder unge Fruentimmer fra en anstændig Omgang med unge jevnaldrende Mandfolk, er skadeligere end man troer. Unge Fruentimmer bleve ved alt for overdreven Jndgetogenhed ordentlig mandfolkesky, og uagtet dette just ikke er een af vor Tidsalders herskende Lyder, saa er dog virkelig intet ubehageligere, end at see en Chinesisk Nonne, en Susanne, der, ligen Ælling, aldrig tør vige fra sin Mamas Side, uden Frygt for Forførelse, eller høre et Mandfolk tale, uden at slaae Øinene ned som den hellige Fortsættes.) Madonna. Fortid og Nutid. En Parallel.