Extraordinaire Relationer, 1726-06-01
Den 1 Junii er Hendes Majest. Dronning Anna Sophia paa Frederichsberg Slot om Formiddagen imellem 9 og 10 Slet lokke ligen bleven forløst med en ung Printz, som om Aftenen Klokken imellem 8 og 9 Slet blev døbt og kaldet Friderich Christian; Marggrevinden af Brandenborg Culmbach holdt den unge Prinz paa Armene, imedens at den Kongl. Confessionarius Professor Lintrup holdten Tale over denne Solenne Act og over Daaben blev Printzen, holdet af Hans Kongl. Høyhed Cron-Prinz Christian. Samme Dag har H. K. M. udi Naade bønhørt denne Byes Jndvaaneres allerunderdanigste Ansøgning om de 4 Species, til hvilken ende derom er udkommen under H. K. M. Haand og Signet en Placat, hvorved anordnes og befales: 1. At under det Navn af fire Species skal forstaaes 1. allehaande Fransk, Spansk, Portugisk og Rinsk Viine. 200 Fransk og Rinsk Brændeviine. 3tio Alle Slags Salt. 4to Tobaksblade, og ikke spunden Tobak, saasom H. K. M. ingenlunde efter denne Dags Dato vil tillade, at et eniste Pund spunden Tobak, under Confiscation af Skib og Gods, maae nogen Steds i H. K. M. Riger og Lande indføres. 2. Maa ingen Steds udi Danmark eller paagrændsende Fyrstendomme nogen Oplag paa disse Vahre, under hvad Navn eller Skin det og være kunde søges eller tillades, saasom H. K. M. derfor Kiøbenhavn allene med dets bestandige Oplag allernaadigst forlent haver, 3 Og eftersom H. K. M. allernaadigst haver tilladt, at disse fornevnte fire Species ingensteds, uden Rigs fra uden i denne Kongl. ResidentsStad maae indføres, saa skulle og alle, som bruge Handel og Negoce i denne Kongl. Residentz-Stad Kiøbenhavn, tiltænkt være, med egne Skibe allene at hente fra første Haand disse Vahre, saasom H. K. M. ikke vil tillade dennem, som af H. K. M. Naade profitere vilde, fornevnte Vahre fra anden Haand at føre, eller føre lade, men endog at forsyne Staden, saavelsom Provincerne med saadan Qvantitet og Priis, at ingen med føye derover sig kunde have at besværge. 4. Dog skal det ey være nogen af Undersatterne, som boe i de Junii Maaned ide andre Kiøbstæder formeent, at rede med Kiøbenhavns Negotianter, og naar de saadanne beqvemme Havne have, at en tillad Fransk eller Spanie-Fahrer hos dem selv kand indløbe, dog med forevidende af Rente-Cammeret, at udlosse slige Skibe i deres egne Havne; Saasom det og skal være dem tilladt paa indbemelte Vilkor, fornevnte Vahre ligeledes med egne Skib fra første Haand at afhente. 5. Skulle ellers nogen af disse Trafiqverende befindes efterdags forsetligviis, enten i Oplaget eller Toldens Angivelse at forfordeele H. K. M. Jnteresse, da skal ey alleene, uden ald Naade med dennem, efter Told-Ordonancen forfares, men endog bør Skib og Gods, samt hvis de haver at fare med være forbrudt, og de iplo facto confisqveret, hvorover de Negotierende mellem sig selv til Handelens Beskyrkelse og Lighed for alle, saavelsom Told Officianterne stricte haver at holde. 6. Og som dette Verk allene sigter til det algemeene Bestes Fortsettelse og samtlige Undersaatternes gode og Fremtarv, saa vil H. K. M. alvorligen have anbefalet, at Vedkommende, saafremt de ikke dette allernaadigste Privilegium ville selv forskerte, ey allene entholder sig fra alle Slags Luhrendreierie, enten i Seiladsen eller Rederierne, men endog forsørge Provincerne med samme Vahre og saadan Priis, samt dertil bruge hvad i H. K.M. egne Lande fangeligt er, at H. K. M. egne Undersaatters samtlige Beste ved Seilads og Handelens Drift overalt kunde søges og befordres.