Ribe Stifts Adresseaviser, 1801-02-27
Paris, den 13 Febr. J Morges blev Pariserne vaagnet af Søvne, ved en behagelig Tidende. Kl. 6 forkyndte Kanonernes Torden fra Thuillerierne og Arsenalet det saa længe forønskte glade Budskab: Der er Fred. Den 9de Febr. om Eftermiddagen Kl. 4, er Difinitiv=Freden mellem Frankrig og Østerrig og det Tydske Rige undertegnet i Luneville af Joseph Bonaparte og GrærCobenz. - Følgende er Jndholden af den i Luneville sluttede, Difinitiv Freds=Traktat mellem Frankrig. og Østerrig og det Tydske Rige: "Hs. Majestæt Keiseren, Konge af Ungarn og Bøhmen, og den Franske Republiks første Konsul; begge besiælede af det inderlige Ønske, at see Krigens Ulykker endte, have besluttet at indgaae en Difinitiv=Fred og Venskabs=Traktat; og da Keiseren ligeledes ønsker det Tydske Rige deelagtig i Fredens velgiørende Følger, og Omstændighederne ei tillade at indkalde Rigets Depueerte til en ellers sædvanlig Freds=Kongres, saa har Hs. Majestæt Keiseren besluttet, selv at stipulere Freden i det Tydske Riges Navn, og derved, saavidt Omstændighederne det tillade, at følge hvad Rigets Deputation har bevilget ved Kongressen i Rastadt. Til den Ende er besluttet følgende Poster: Artikel 1. Der skal stedse herske Fred, Venskab og god Forstaaelse mellem Hs. Majestæt Keiseren, det Tydske Rige ibegrebet, og den Franske Republik. Fra begge Sider skal anvendes alt, for at afværge al Fiendtlighed, enten til Lands eller Vands, og Hielp eller Skyts gives ei den eller de, som vil tilføie en eller anden af de kontraherende Deele nogen Skade. Art. 2. De forhenværende Belgiske Provindsers Aftrædelse til den Franske Republik, som er stipuleret Traktaten af Campo-Formio, fornyes her paa det formeligste saaledes, at Keiseren for Sig og Sine Efterfølgere, og i det Tydske Riges Navn frasiger Sig al Ret til disse Provindser, som nu for evig med fuldkommen Souverainitæt og Eiendom bliver i den Franske Republiks Besiddelse. Ligeledes afstaaer Keiseren med Rigets formelige bifald, til den Franske Republik: a. Grævskabet Falkenstein, med alt tilhørende. b. Frichthal, og alt hvad som tilhører Huset Østerrig paa den venstre Rhinbredde mellem Zurzach og Basel. Art. 3. Med fuldkommen Souverainitæt og Eiendom tager Keiseren følgende her benævnte Lande i Besiddelse, nemlig: Jstrien, Dalmatien, de forhenværende Venetianske Øer i det adriatiske Hav med Tilhørende; Mundingen af Cattaro, Staden Venedig med Laguner og de Lande som ligge mellem de Keiserlige Arvelande og det Adriatiske Hav, fra Erschflodens Udsøring i Tyrol indtil dens Jndløb i dette Hav Da Etschfloden altsaa skal tiene til Grændselinie, og Stæderne Verona og Legnano derved adskilles, saa skal i Midten af disse Stæder oprettes Trækkebroer, som skal betyde Grændselinien. Art. 4. Ifølge Tractaten af Compo Formin, 18, Art., forbinder Keiseren sig, at give Hertugen af Mo denn, Briesgau til Godtgiørelse for dennes Lande i Jtalien; og det paa samme Fod, som denne forhen har besiddet det Modeniske. Arc. 5. Endvidere er bestemt, at Storhertugen, af Toskana, for sig og sine Efterfølgere afstaaer Storhertugdømmet Toskana, til Heringen af Parma; og tager fuldkommen Godtgiørelse derfor i Tydskland. Art. 6. Ligeledes villiger Keiseren i sit og det he ke Tydske Riges Navn, at den Franske Republik med al Souverainitet og Eiendomsret tager de Lande og Domainer i Besiddelse som ligge paa den venstre Rhin bredde, og som udgjorde en Deel af det Tydske Rige; hvorimod den Franske Republik afstaaer alle Besiddelser paa den høire Rhinbredde, og tillader at Fæstningerne Dusseldorf, Ehrenbreitstein, Philipsburg, samt Forterne Cassel, Rehl og Alt-Breysach, blive i samme Tilstand de vare, da de Keiserlige forlode dem Art. 7. Da adskillige Fyrster og Stænder enten deels eller aldeles tabe deres Besiddelser ved de Afstaaelser Riget giør til den Franske Republik, paa den venstre Rhinbredde; saa skal disse have Godtgiørelse i det Tydske Rige. Art. 8. Betreffende alle afstaaende eller ombyttede Landes hypoticerte Giæld, er man ogsaa kommet overeens om, at den Franske Republik allene paatager sig den Giæld som kommer fra bevilgede Laan eller Afgivter, for disse Landes Administration. Art. 8. Saasnart denne Traktat er ratificeret, skal i ethvert afstaaet eller ombyttet Land, ophæves den paa Jndvaanerne og Eiendomme lagte Seqvestration. Art. 10. De kontraherende Dele vil ligeledes ophæve al anden under Krigen paa Undersaatters Godser, Eiendom, Ret og Jndkomster lagte Seqvestration. Art. 11. J denne Tractats 8, 9, 10 og 15de Artikler, ere ogsaa den Battaviske, Helvetiske, Cisalpinske og Liguriske Republiker deeltagende; og de kontraberende Magter garantere for disse Republikers Uafhængighed. Art. 12. Ligeledes afstaaer Keiseren for sig og fine Efterkommere al Ret og Paatale samme kunde have til de Lande, som nu for endeel udgjør den Franske Republik. Art. 13. Ligeledes afstaaes de Keiserlige Lehn til den Liguriske Republik. Art. 14. Skibsfarten paa Eischfloden skal være frie og paa intet Sted paalægges nogen Told; ei hel ker maae derpaa holdes bevæbnede Krigskibe. Art. 15. Jnden 40 Dage fra denne Tractats Undertegnelse, skal alle paa begge Sider under Krigen gjorte Krigsfanger og Gidsler udvexles. Art. 16. Erkehertug Carls tilhørende Godser, som ligger i de til den Franske Republik afstaaede Lande, skal gives ham tilbage under den Betingelse, at at de inden 3 Aar maae være solgte. Ligeledes Erkehertug Ferdinands Godser i den etsalpinske Repubirk. Art. 17. Den 12, 13, 15, 16, 17 og 23de Post Tractaten af Campo Formto, bliver i denne Tractat gieldende Ord for Ord. Art. 18. Saasnart denne Tractat er af Keiseren og den Franske Republik ratificeret, ophøre alle Kontributioner, Leverancer og andre Krigen medfølgende Fordringer. Art. 19. Denne Traktat skal af Keiseren, Riget og den Franske Republik være undertegnet inden 30 Dage, og om muligt før, og indtil dette er skeet, skal begge Magters Armeer blive i de Positioner de ere, saavel i Tydskland som Jtalien. Saaledes undertegnet i Luneville, den 9 Febr. 1801. af Ludvig, Græve v. Cobenzl. Joseph Bonaparte.