Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-11-10
Fædrelandet. Provindsialstænderne. (Fortsættelse fra Gaarsavisen). Endvidere have følgende trende Andragender været under Discussion i Forsamlingen i Roeskilde: a) Kammerraad Rasmussen foredrog den 27de et Andragende fra adskillige mindre Landeiendomsbesiddere i Tikjøb Sogn, hvori følgende Puncter indstilledes: 1) om den Skade, der tilføies dem paa deres Sæd af det der i Egnen værende Vildt; 2) om det Byrdefulde i at kjøre det skudte Vildt til det kongelige Kjøkken; 3) om at Kjørsterne ved de saakaldte PrindsejagNaade. ter maa bortfalde eller i det mindste noget indskrænkes; 4) at Klapperne ved Jagten maatte for Fremtiden leies af Forstvæsenet; 5) at Veiarbeidet, som det nu udføres, er en stor Byrde for Landalmuen; 6) at der for Fremtiden, maa fremlægges Regning af Amtet til Sognebeboerne for de Penge, der betales til Amts=Repartitionsfondet i Stempel= og Sygehuuspenge m. m.; 7) at Sognets Beboere for Fremtiden selv maae vælge deres Fattigforstandere m.m.; 8) at Cavallerie=Fouragen maa bortliciteres, og 9) at Sognets skolesøgende Børn over 12 Aar maae fritages for at gaae i Skole flere end een Dag om Ugen fra 1ste Mai til 1ste Novbr. Efterat have anbefalet dette Andragende blev Proponenten enig med Forsamlingen i, at sætte det i Forbindelse med de andre Forslag, der og de der indeholdte Gjenstande maatte forekomme, hvorhos han dog forbeholdt sig Ret til at indkomme med en nærmere Petition, forsaavidt nogen af Gjenstandene ikke ellers maatte blive Forsamlingen forelagt. - b) Etatsraad Steenfeldt forelagde den 28de et Andragende fra tvende Skibsklarerere i Helsingøer, som gik ud paa, at Skibsklarererne sammesteds maatte tilstedes Adgang til Optagelse i Kjøbmandslauget i bemeldte Kjøbstad eller Tilladelse til at handle med Skippere. Den kongelige Commissarius yttrede, at der formeentligen ikke var tilstrækkelig Anledning for Stænderne til at antage sig dette Andragende, hvis billighed er saameget vanskeligere at bedømme, som den Corporation, paa hvis Bekostning Skibsklarererne attraae hiin Begunstigelse, ikke har faaet Leilighed til at yttre sig over samme, ligesom det heller ikke sees, at Begjæringen paa sædvanlig Maade har været fremsat for vedkommende Collegium. Flere Medlemmer erklærede sig af samme Mening, med særdeles Hensyn til, at de tvende Ansøgende ikke saaes at være bemyndigede af samtlige Skibsklarerere til at ansøge om hiin Begunstigelse. Ved Afstemningen blev Sagen afviist. c) Den 29de foredrog Agent Bruun et Forslag angaaende Consumtionens Ophævelse i Kjøbstæderne, Kjøbenhavn undtagen. Da den kongelige Commissarius paa given Anledning tilkjendegav, at han vilde bestræbe sig for, snarest muligt at skaffe Forsamlingen Vished om, hvorvidt Regjeringen vilde forelægge Stænderne et Udkast til en ny Consumtions=Anordning, begjærede Proponenten Sagen i 8 Dage udsat. Endeligen meddele vi følgende Uddrag af den fuldstændige Beretning om Forhandlingerne angaaende Udkastet til en Placat og Forhøielse af Birkedommernes Godtgjørelse for Dommerkorn (S. 670 og 706). Det af den kongelige Commissarius forelagte Udkast lyder saaledes: "Den Godtgjørelse af 2 Skilling Tegn pr. Td. Hartkorn, der ved Forordn. 4 Novbr. 1720 er tillagt Birkedommerne paa de Kongel. Godser istedetfor Dommerkorn, men som ved senere Resolutioner for adskillige Jurisdictioner er forhøiet til 4 Skilling pr. Td. Hartkorn, skal ogsaa i de øvrige Jurisdictioner, paa hvilke ovennævnte Forordning 4 Novbr. 1720 finder Anvendelse, for Fremtiden udredes med dette sidstnævnte Beløb." Committeen (Steenfeldt, Haastrup, Riber) havde Jntet at erindre imod Udkastet, men tilføiede blot, at selve Udkastets Udtryk efter deres Formening tilstrækkeligen viste, at samme ei kan blive anvendeligt paa de enkelte Steder, hvor der ere specielle Bestemmelser for, at den kongelige Bir 1ste Boss, kedommer oppebærer Dommerkorn in natura istedetfor den i Udkastet omhandlede Pengerefusion. - Under Discussionerne saavel ved den foreløbige som ved den endelige Behandling havde Justitsraad Salicath foreslaaet som et Amendement: "at den ved Udkastet hjemlede Refusion ikke skulde erlægges til Dommeren selv, men betales paa Amtstuen, og der under Et oppebæres af Dommeren." Herimod gjorde saavel den kongelige Commissarius som flere Medlemmer Erindringer, og ved Afstemningen erklærede Pluraliteten sig imod dette Amendement. Derimod billigede Pluraliteten, at der i Forsamlingens Betænkning over Udkastet skulde optages et af Prof. Bang foreslaaet Tillæg om de Misligheder, som ere forbundne med Dommerkornets Udredelse in natura, hvorfor det syntes tilraadeligt, at dermed skeete en Forandring, saaledes at denne liden Kornafgift blev at erlægge med Penge." Dette Forslag fandt iøvrigt ingen Modsigelse i Realiteten, men kun hvad Formaliteten angik. Endeligen havde ogsaa et Medlem under den foreløbige Discussion yttret, at der med Hensyn til de gode Dommerembeder kunde være Anledning til, ved indtræffende Vacance, at lade den hele Afgift af Dommer korn, eller Penge i sammes Sted, bortfalde, hvorimod denne Dommernes Jndtægt, hvor Embederne vare ringere og ei kunne undvære samme, borde udredes af Justitsfondet. Det formeentligen Uhensigtsmæssige heri oplystes af flere Medlemmer, men isærdeleshed af den kongelige Commissarius, hvorfor Vedkommende opgav at gjøre nogen bestemt Motion i saa Henseende. - Efterat Discussionerne saaledes vare sluttede, forelæste Etatsraad Steenfeldt den 30 Octbr. den af ham affattede, og derpaa eenstemmigen billigede Concept til Forsamlingens allerunderdanigste Betænkning over dette Udkast, hvilken da afgaves saalydende: Det har behaget Deres Majestæt ved Deres Commissair allernaadigst at lade Stændernes Forsamling forelægge til Overveielse et Lovudkast, som gaaer ud paa, at den Godtgjørelse af 2 Skilling pr. Td. Hartkorn, der ved Forordn. 4 Novbr. 1720 er tillagt Birkedommerne paa Deres Majestæts Godser, istedetfor Dommerkorn, for Fremtiden skal udredes med 4 Skilling i samtlige Jurisdictioner, paa hvilken ovennævnte Forordning finder Anvendelse, hvilken Forhøielse allerede ved specielle Resolutioner har fundet Sted med Hensyn til enkelte Jurisdictioner. Efterat denne Sag har været Gjenstand foren dertil udnævnt Committees og senere for den hele Forsamlings Overveielse, have vi Jntet mod det forelagte Lovudkast fundet at erindre, og indstille derfor allerunderdanigst, at en Placat i Overeensstemmelse dermed maatte emanere. J Forsamlingen er iøvrigt ved denne Sags Overveielse yttret adskillige bemærkninger om det Mislige, der i det Hele kunde ansees at være forbundet med, at Dommerkornet udenfor de i Lovudkastet omhandlede Jurisdictioner ydes in natura, hvisaarsag Forsamlingen tillader sig at henstille til allerhøieste Bedømmelse, om og hvorvidt der maatte være tilstrækkelig Anledning til at forandre denne i det Hele ubetydelige Natural-Præstation til en Præstation i Penge."J den holsteenske Stænderforsamlings ottende Møde den 23 Octbr. hørte den foreløbige Forhandling over det af den kongelige Commissarius forelagte Udkast angaaende Bissekramhandelen udenfor Markederne til Dagens Orden.