JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Den 22de November. Fred og Glæde over Dagen hvile! Roser slynge sig i Mindets Krands, sviggrønt og Huldskabs Blomster smille Dig imøde, blidt i Yndets Glands Riig paa Glæder Dine Dage glide; 1 Dit Hjerte throne varig Fred! Kummer aldrig nærme sig Din Side, Fryd og Sundhed følge Dine Fjed! ene den hvis Siel af Godhed slammer Rolig nyde kan hver Dag, hver Tid. Dig, o Ædle, jeg min Tak fremstammer: I Din Veldaad lyser Hjertets Tid. Nordens og Alverdens store Fader. altid skytte Dig af Kjerlighed! Naadens gode Gud Dig ei forlader. Dig omsvæver Himlens blide Fred! Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Den danske Stats Folketal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Den første almindelige Folketælling blev her foretaget i Aaret 1769. En anden, som dog var indskrænket til det egentlige Danmark, skeete i Aaret 1787. Den tredie og sidste blev udført i Danmark den 1ste Februar 1801, og i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen i Aaret Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Naar man til Danmarks Folketal, saaledes som samme befandtes 1801, nemlig lægger Overskuddet af de i Aarene 1801 1823 (efter Thaarups Statistiks Tabeller) flere Fødte end Døde. og for 1824 Overskuddet, (efter Collegialtid.) 1826 antages et lige Overskud bliver Beløbet ved Begyndelsen, af Aaret 1820. 1171778.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Naar man herfra afdrager Kjøbenhavns Folketal (som 1ste November 1825 var 108,600) bliver igjen omtrent 1,062,678 Mennesker, som er i Gjennemsnit for hver af 683 Qvadratmile, som Rigets Areal udgiør, 1556 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
J Hertugdømmene Slesvig og Holsteen var i Slesvig. Holsteen. Aaret 1803 Folketallet Jalt Naar man tillægger Overskuddet af de i Aarene 1803 til 1823 (ifølge Tys. Tab.) flere Fødte end Døde. samt for 1824 (efter Pr. Ber. 1825. I. H. S. 80.) 1825. (efter Pr. B. 1826. I. H. S. 111.) saa var Beløbet ved Begyndelsen af Aaret 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Slesvig. Holsteen. som paa hver geographisk Qvadratmil i Gjennemsnit er:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
For Hertugdømmet Lauenburg kan man ikke antage meget over 35,000 Mennesker, eller for en Qvadratmil i Gjennemsnit omtrent 1,690. Altsaa i det Hele: for Danmark. Hertugdømmene Schleswig og Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Hertugdømmet Lauenburg, J alt 1,931,023. Dertil kommer: Island (1800 geogr. Qv. M.)De 17 beboede Færøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Grønland. De tre vestindiske Øer, St. Croix, St. Thomas og St. Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Indenlandske Efterretninger. Kornpriserne have havt en pludselig Stigning, og dette har foraarsaget hos mange af Stadens Jndvaanere en ængstelig Tanke om, at der kunde være Mangel at befrygte, eller saa høie Priser, at de bleve trykkende, og at det derfor var ønskeligt, at Foranstaltninger bleve trufne til at forebygge saadanne befrygtede Onder. Er der Grund til meget ængstlige Udsigter, Næppe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Den overordentligen tørre Sommer har vel paa mange Steder havt den følge, at Høsten har været maadelig, men i det Hele var det kun Vaarkornet der slog feil. Vintersæden har, nogle Egne undtagen, givet det samme i Skjeppen som i et almindeligt Aar, og det er langt fra, at indeværende Aar kan kaldes et slet Aar, end sige et Uaar, om end det Overskud, der kan blive til Udførsel, maatte blive meget betydeligen mindre end det i nogle Aar i Rad nu, efter de bekjendtgjorte Udførselslister, har været.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Hvad Kjøbenhavns Forsyning i Særdeleshed angaaer, da er der jo nogle faste Regler med Hensyn paa Kornmangels Forebyggelse. Adskillige næringsdrivende Borgere ere paalagte at skulle aarligen have fra November Maaneds Udgang indtil 1 Mai, Forraader af visse Fødevarer, Korn &c. og Beløbet af disse Forraader hos Bagere, Bryggere, Brændevinsmænd, Spækhøkere a. er ikke ubetydeligt. Man har og seet, at Magistraten er betænkt paa et overordentligt Oplag, for at der ikke skal være Anledning til Frygt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
For nogle Aar tilbage blev det aarlige Forbrug af Kornvarer for Kjøbenhavn beregnet at være efter Middeltal: 40000 Tdr. Hvede til Meel... Rug til Meel. Byg til Malt. Byg til Gryn . . . 39000 Erter, Havre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
(See Thaarups Journal for Khavnere. 4 H.) Dette kan vel antages endnu at være den omtrentlige Kornfornødenhed for Hovedstaden, og det er dog, for en Søe- og Handelstad i et Kornland, og hvor Kornhandelen ei er bunden ved skadelige Tvangslove, ej tænkeligt, at de idelige Tilførsler ikke skulde kunne afværge al Fare for at hine Qvantiteter ikke skulle vorde tilførte, ja meget Mere, og at de med Tilførslerne tillige tilladte Udførsler jo under den frie Handels naturlige Gang ikke vil overskride Stedets Søgning og eget Forbrug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
For nærværende Tid lønner Udførsler sig end ikke; thi mærkeligt er det nemlig, at Priserne paa de største Handelspladser, saasom i Østersøen, Danzig, Königsberg, Liebau, Riga, og udenfor Østersøen, i London, Amsterdam, Christiania, Stokholm, ere lavere end i Kjøbenhavn, saaledes som Priserne stode i samtlige benævnte Stæder d. 14 d. M. Man læste jo og i dette Blad No. 93, hvorledes et dansk Korn skib har tilbageført fra Norge sin Ladning Kornvarer, fordi de ei der kunde finde Afsætning til den forlangte Priis. Bemeldte Omstændighed, at Priserne i hine Havne ere lavere end her, har sin Grund i at Høsten, og som Følge deraf Kornets Udtærskning, skeer tidligere i hine Egne, hvorfra Østersøens Kornhandelspladser forsynes, og saaledes staae de Qvantiteter der for Øieblikket hos os ere rede at komme til Torv, ikke i Forhold til, men ere mindre, end den Søgningen fordrer. Prisernes Reisning er en naturlig Følge deraf, men ligesaa naturlig bliver igjen deres Dalen, efterhaanden som Udtærskningen bliver almindelig, som de Torvene søgende Sælgeres Tal og Forraaders Mængde voxe, og det første og nødvendigste Forbrug er fyldestgjort. J mange Aar, hedder det i et Stykke herom i Dagen No. 281, have de yderst lave Kornpriser gjort saavel den egentlige Agerdyrkers Kaar, som Enhver der havde sin Hoved-Indtægt af Kornproduction, særdeles trykkende. Dette Aars Høst og høiere Priser aabne nu for en Deel af dem en liden Udsigt til en øieblikkelig Fordeel, men et Forbud mod eller et Paalæg paa Udførsel vilde atter gandske berøve dem denne Udsigt, og derfor kan ingen tænksom Mand med Glæde see en saadan Foranstaltning imøde." Nei sandeligen kan ei nogen Læmpning eller Forandring i det for vort Fædrenelands frie Kornhandel gieldende System være ønskelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Ved den i denne Uge endte Udstilling i Jnstitutet for Metalarbeider har man hørt Ytringer og Anmærkninger, som foranledige følgende Oplysninger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Jnstitutet er en Underviisningsanstalt, hvor man ikke maa søge færdigt Metal Arbeide, men Øiemedet er kun, at Eleverne her have Adgang til at undervises i det, som kan tjene til at forskjønne Metalarbeide, saasom: Dreining, Gravering, Drivning, Siselering og Tegning. Udvidelse af Jnstitutet kan ikke finde Sted, uden i det Forhold, som de aarlige Bidrag til de løbende Udgifter voxe; thi for alle ubestemte Bidrag, saavelsom Renterne af Jnstitutets Capital, er det en antaget Regel, at de lægges indtil videre til Fondet, saa at samme aarlig kan stige, og Indretningen derved alt mere og mere vinde frem til Fasthed. Til de løbende Udgivter har Jnstitutet omtrent 400 Rbd. aarlig at disponere over, og dets rentebærende Fond i kongelige Obligationer, vil ved dette Regnskabsaars Ende blive 10,000 Rbd. Sølv. Til førstkommende 11te Marts er det 20 Aar siden Jnstitutet blev stiftet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
I Vintermaanederne, fra October Maaneds Begyndelse til April Maaneds Udgang, om Aftenen fra 8 til 10, kunne 60 Elever nyde Underviisning, nemlig 16 hver Aften, og det saaledes: at Nogle nyde een, Andre to og Andre igjen tre Afteners Underviisning ugentlig, alt efter Omstændighederne. Det Aar, i hvilket Udstilling falder i Jnstitutet, begynder Underviisningen 4 a 6 Uger sildigere. Hver Søndag gives 3 Timers Underviisning i Tegning. Jngen kan nægte, at det jo var ønskeligt, om Jnstitutets Locale i Udstillingstiden var større og lysere, og om der var flere færdige og skjønne Arbeider udsatte, hvorved Jnteressen kunde være større, men da det til dets egentlige Bestemmelse er baade stort og lyst nok, saasom Underviisningen skeer ved Lys om Aftenen, saa vil nok for det første ingen anden Leilighed være nødvendig, skulde Jnstitutet derimod være saa heldigt, at flere Velyndere, ved aarlige Bidrag, satte det i Stand til Udvidelse, vil der og sikkert blive tænkt paa et rummeligere Locale, Publici Andest og veldædige Bidrag skylder det, at det allerede er fra et Jntet voxet frem til et i sit Fag gavnligt Jnstitut og til at have som ovennævnt erholdt en Capital, hvorved dets Varighed og videre Fremvært er grundet. Det tør fremdeles haabe sig anbefalet til Pndest og om Varetægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Aarhuus, d. 21de Novbr. Den saakaldte Tyroler-Herkules, Hr. Rappo, har i nogle Aftener viist sine Konster her, til almindelig Beundring. Skjøndt hans Legemsbygning har mere af en Apoll end af en Herkules, viser han dog med Kølle og Kugler en sand herkulisk Legemsstyrke. Naar man ikke selv har seet det, skulde man ikke troe det var mueligt, at han kaster en 40 Pund vægtig Jern-Kanonkugle op mod Loftet med sine Fødder (han skal kunne kaste den 40 Alen iveiret) og opfanger den med Hoved, Skuldre, Arme, Bryst og Fingerspidsen, af den omvendte Haand, at han kaster med 3 Kanonkugler paa eengang for og bag sig, lader dem løbe rundt om Livet paa sig, fra den ene Fingerspidse til den anden, uden i mindste Maade at røre ved dem, saa og den Styrke, hvormed han svinger den tunge Kølle, ja endogsaa, i det han holder denne med udstrakt Arm, lægger den svære Kanonkugle ovenpaa, sætter endnu paa Kuglen et Glas Viin, og ballancerer dermed paa sin Næse. Med smaae forgyldte Kugler danner han Pyramider og Figurer i Luften, hvoriblandt en Regnbue, ved at kaste Kuglerne, saavel foran som bagved, med saa utrolig en Hurtighed at de ei kan tælles; ligeledes med Knive, saa det seer ud som en Jldregn. Hans Spil med tre Stokke, efter Musiken, holder han selv for et af sine sværeste Stykker. J Morgen reiser denne Konstner, som man aldrig har seet Magen til hertillands, herfra til Randers og Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
J Søndags og Mandags var Skuespilhuset propfuldt. Begge disse Aftener gav han sine Forestillinger i Forening med det herværende Skuespiller-Selskab. J Aften giver han den sidste
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Blandede Efterretninger. Hr. Charles Hawkes Todd, en af de meest udmærkede Saarlæger, ei blot i Jrland, men i hele Europa, døde d. 19de Marts d. A. i sin fuldeste Mandskraft, da man endnu havde Udsigter til længe at have Gavn af hans Virksomhed og Lægekunst. (Der læses talrige gode Bidrag fra ham i Dublin Hosp. Report; see Gerson's og Julius Magaz. IV B.) Denne værdige Mand, hvis Levemaade var overeensstemmende med hans skjønne Valgsprog; (faire sens dire) efterlod sig en haabefuld og elskværdig Familie, bestaaende af en Enke, ni Sønner og sex Døttre, af hvilke den Ældste er 21 Aar gammel. Ved dette beklagelige Døde fald dannede sig strax i Dublin en Commission af Læger og Chirurger, blandt hvilke de velbekjendte Navne Renny, Cheyne, Crampton, Col les, Carmichael og Beatty, hvilke aabnede en Subskription til de trængende Efterladtes Bedste. Vicekongen stillede sig i Spidsen med 100 Pund Strl.; derefter 11, meest Læger, hver med ligesaameget; 2 endog med 250 Pd. St. J fjorten Dage var underskrevet 4291 Pd. St. 10 Shl., hvorefter Sir Astley Cooper aabnede med 100 Pund Sterling en lige Underskrift i London. Et saadant Exempel er skjønt Tydskland kiendes kun et lignende Exempel, nemlig i Hamborg, hvor for et Par Aar siden en Supskription skeete til Bedste for en afdød meget agtet Læges sygelige Enke og tre Børn; hvilken udgjorde 25,000 Mark Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-25
Kjøbenhavns Børs, den 24 November 1826. Hamburg 2 M.a vista 224 Species 229 Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 a 12 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, 1687, 154 Rbd. Sedl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 49 49 Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 1/2 83 Rbd. Sedl. Dito Dito. 78 174 i Banco Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 114 1/2 115 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 90 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn 103 1/2 - i Banco. i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler. Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 59 1/4 59 1/2 L. Sterl. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie, Østergade No. 60.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. dam CommoTreogtyvende Aargang. No. 95. udgivet og redigeret Fr. T. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 November 1826. Om Pengevæsen. (Fortsættelse; see No. 91)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-28
nu om vort Pengevæsens sidste Erisis, at det, trods de ved Konge, Folk og Stat gjorte Opopfrelser vundne Fordeele og grundede ypperlige Egenskaber, ikke destomindre har i Forholdet af Omsætningens Krav og Middel været underkastet tilfældige Omstændigheders, selv Vexelroulancens Indflydelse. Med dette Nødvendighede Vilkaar ledes man imidlertid ogsaa til bedre at paaagte og kjende det Underfundighedens Rænke, spil, som det stedse var Regjeringens ivrigste Bestræbelse at standse, og som dog endnu stedse fræk leger med Medborgeres Vee og Vel, men som man maatte troe det snart blev hver Mands Sag, som derfor dog har Sands og Tanke, med Mod og Sandhed i Alvor at møde, saa at, hvor Øvrighed styrer, der Folket selv saaledes handler til Almeenvellets Sikkerhed og Fremme. Man kan endnu i den sidste Vending følge vort Pengevæsen et Skridt længer, for saavidt muligt af Erfaringen at oversee denne Sag, førend man gjør sig videre Tanker for det Nærværende og Fremtiden, saaledes som det vel maa gjøres nødig for Enhver, der som Borger i Samfundet vil gjøre sig Rede for hvad der ikke blot er det Heles Sag, eller blot hans egen, men er hans Sag i det Heles og det Heles i hans Ved den sidste Forandring til Coursens Forbedring virkede umiskjendelig de indtraadte Conjuncturer i Kornhandelen. Efterretningen om Jndførsels Tilladelse i England hævede Coursen, samme Postdag 7 Point, og den har holdt sig i Forbedringen siden. Vel staaer a vista Banko papiret nu lavere end Species, og dette kunde lede til særdeles Efterførsken i Coursforholdets Vilkaar, og den Indflydelse som dette kan faae, og den som det ikke bør kunne faae paa det Almindelige. Det er maaskee kun slet Papir som falbydes. Dog om Banco kan sælges betinget i Slutseddel efter noteret Cours, saa at man rigtignok skulde synes man ikke kunde vide hvad der blev at notere efter, saa skal man jo ikke heller kunne sige om det bedre Papir har noteret Cours paa det slette, eller det slettere paa det bedre. Dette leder rigtig nok i en Uvished, som er besynderlig nok, men som dog nøjere maatte kjendes i dens Grund, for ej at lede til vrang Bedømmelse. Man venter maaskee for Tiden mere Papir end Mynt til Indgang ved Kornhandelen. Lad saa være *)! Det forandrede Kornhandelens Forhold har bestemt Cours forbedringen, og sammenlignende dette med hvad man har læst bemærket om Englands Kornhandel, behøvede man vel at betragte denne For bedrings Vilkaar noget nøiere, for ogsaa at tænke sig tilfulde hvad en modsat Conjunktur kunde medføre og udfordre. Hvad der er sagt om Englands Kornhandels Forhold til Penge systemet, det kunde man vel forfølge videre for vort Seddelvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-28
Da 1 Tde. Byg kostede 2 Rbd. Sedler var det fordi paa den Tid dette var det Forhold, hvori den som en Deel af den hele for Penge falbudne Masse stod til Pengeforraadet i Omfærdet. Da mindre Qvantitet Byg falbødes, og en større derimod forlangtes, fremstod i det Hele en Formindskelse i Betalingsmidlets Omfang mod de høiere Prisers Krav, men derimod ogsaa Midlet i sig selv til at modstaae de stigende Priser, saafremt ikke en Beta*) Eller har indenrigsk Handel Deel i dette Forhold: lingsmidlets Forøgelse tilsvarede disses forøgede Krav i Omfærdet. Kornpriserne bære saaledes i Betalingsmidlets Jndskrænkning en Nedtrykkelse af den forhøiede Priis, tilmed at de ej kunne stige høiere end efter Concurrencen med andre Kornlande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-28
Spørgsmaal. (Jndsendt.)Er Udførsels-Told paa Korn og andre raae Landsproducter en Skat paa Landmændene, som kunde ansees rigtig fordeelt saaledes: a) Til Fordeel for Statskassen af det Qvantum der udføres til Fremmede. b) Til Fordeel for Kjøbstæds Jndvaanere og Andre, der ikke leve af Agerbrug eller have Jndkomster efter Capitels-Taxt, af det Qvantum disse fortære eller bearbeide. Dette synes at grunde sig paa den Forudsætning, at i et Land som Danmark, maae Udførsels=Priserne ansees for at være Varenes sande Værdie, og at følgelig, naar Udførsels-Told existerer, Kjøbstæds-Jndvaanerne kjøbe deres Forraad af Bonden til saameget lavere Priis som Tolden udgiør, og altsaa derved nyde denne Deel af Skatten. Det vilde være ikke mindre nyttigt end interessant, at see denne vigtige statsoeconomiske Qvæstion behandlet af oplyste saakyndige Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-28
Indenlandske Efterretninger. Den nylig afdøde Geheimeraadinde von Numsen har et Sted i vor Historie. Hun var en Søster af Kong Christian den Syvendes Yndling Grev Holck, ægtede Overkammerjunker Geheimeraad v. d. Lühe og blev Overhofmesterinde hos Dronning Caroline Mathilde; men fik Afsked 1770, (see J. Kr. Høsts Struenses Ministerium.) Efter von der Lühes Død giftede hun sig med Overkammerjunker Geheimeraad Numsen, som hun ogsaa overlevede. Hun efterlader sig Navn af en forstandig og agtværdige Dame.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-28
Skibet Frau Anna Margrethe Flensborg, Skipper M. Hochrenter, bestemt til Hull med Byg, er den 9 October sjunken i Nordsøen. Mandskabet reddede sig i Baaden, blev følgende Dag taget ombord paa en hollandsk Brig, og siden af en Lodskutter sat i Land tilBarmouth. Den 28 October tørnede Galeasen. Flora, bestemt fra Gothland med Kalk og Bræder til Hjemstædet Rostok, under Jndseilingen til Christiansøes Havn imod Klipperne, og blev derved saa læk, at Vandet, uagtet der pumpedes af al Kraft, steeg op og antændte Kalken. Forat frelse Fæstningen blev der hugget Hul i Skibet og dette sænket. Galeasen Stadt Vismar, bestemt fra Leith til Hjemstedet Wismar, er den 7 strandet østen for Skiverenden, 3 Mile Vesten for Høien. Mandskabet, 7 Mand, er tilligemed dets Tøi og endeel af Takkelagen bjerget; men Skibet staaer ikke til Redning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-28
Odense, den 24 November. Natten imellem den 10 og 11 dennes, Kl. 12 eller 1, opkom Jldsvaade i Arvefæster Lars Larsens Gaard i Østerskjerninge. Manden med Familie og Tjenestefolk laae i deres tryggeste Søvn, Ved Jldens Knagen vaagnede Manden. Han iler op, seer begge Udhuuslængderne i Lue og Stuehuset paa den østre Ende antændt. Jntet Øieblik var tilbage for den ulykkelige Familie, hvis den endnu skulde reddes. Ganske nogen maatte han med Kone og tre Børn, hvoraf det Ældste ikkun er 5 Aar, samt hans 2 Tjenestefolk forlade Gaarden. Jkkun een Dyne blev frelst, ellers fortærede Luerne paa mindre end 2 Timer Alt. 3 Heste, 12 Faar og 5 Gjæs, som tilhørte ovennævnte Arvefæster, og 2 Faar som tilhørte Tjenestefolkene, indebrændte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-11-28
Fra Politikammeret i Viborg er den 11 November udgivet følgende Placat: "For at de Fattige og Uformuende af Byens Jndvaanere, der ei anderledes end skjeppeviis kunne evne at kjøbe Brødrug, ikke skulle savne det fornødne Rug til Brød, bliver herved, indtil anderledes bestemmes, anordnet: at ingen af Byens Jndvaanere maa paa Torvet kjøbe mere end en Tønde Rug førend Kl. 11 Formiddag, og at ingen udenbyes maa kjøbe Rug paa Torvet førend 12 Middag. At see hvorledes vor Konges Fader=Omhu udbreder sig selv til Rigets fjernere Dele, og hvorledes denne overalt med hjerteligste Taknemlighed paaskjønnes, kan ikke andet end glæde enhver velsindet Dansk, vi meddele derfor efterfølgende 2de Sange, som vi ere overbeviste om, ville interessere alle dette Blads Læsere, ogsaa formedelst det fjerne Sted, hvorfra de ere komne; de ere nemlig forfattede til Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag den 28de October d. A., da man ogsaa i Thorshavn paa Færøerne, i den der ved Kongens Omhu oprettede, og i Fjor paa samme Dag indviede Skole, feirede denne Dannerfolkets Festdag Tale, som ogsaa i samme Anledning blev holdt, er ikke endnu kommen os i Hænde, maaskee ere vi saa lykkelige en anden Gang at kunne meddele den. For Talen. Mell. Allene Gud i Himmelen &c. Du Kjærlighedens store Gud! Med festligt Sind vi sjunge. J glade Lovsang bryde udDe Gamle med os Unge; Dig priser Himmel, Hav, og Jord, Dig priser høie Himmelchor, Og Skolens Barne-Sjele. De Barne-Siele elsker Du Dit Rige dem forætter. Thi kom du os saa mild ihu Og Himlens Vei os letter; Du elsker os, thi vore Fjed, Til Kundskab, Dyd og Sallighed Du dagligen veileder. Høilovede i Evighed Af Gamle og af Unge! Vi bede din Alkjerlighed. Med fromme Barne-Tunge Vedbliv og Fader, lys os frem, At vi, som smaae og store, hjem I Himmerig kan komme, Efter Talen. Mell. Algode Gud jeg takker dig. Med rørte Hjerter staae vi her Og op til dig, vor Fader kjær, Med barnligt Bilk vi skue; Vi love dig, vi sjunge dig, Vi sende Tak saa inderlig Op mod din Himmelbue. Odu som hører fromme Røst Fra Barnets takopfyldte Bryst Hør, hvad vi bad alt længe! Velsign o Fader, hver en Sjel, Som fjern og nær betænker vel, Hvortil vi Smaae mon trænge. Sign ham især, o store Gud! Hvis eiegode vise Bud. Om Danmarks Rige freder; Han over dybe brede Søe Seer ogsaa mildt til Færøes Øe Han her og Fader hedder! Som Fader og til os han saae Og at vi nu i Skole gaae, Det ham næst dig vi skylde, Giv Herre da vi alle maae Vor Konges Naade skjønne paa, Som gode Børn ham hylde. En Bøn endnu algode Gud J Dag fra Hjertet bryder ud Paa alle Danske Læber, Den stiger op fra Land og Søe, Fra Field og Dal paa denne Øe, Og mod din Himmel stræber. Løn Himlens Gud, Marias Dyd, Til alle Danskes høie Fryd Hun kaldes Fredriks Mage, Hun straale mildt om Kongens Stol Som Danmark lyse skjønne Sol. Og sildig fra os drage!!! C. P. Gad. Sognepræst til Sydstrøm, blandt Færøerne.