JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Den Franske Armee er i Hamborg; en Dansk Division følger sammes Bevægelser for at understøtte dem. Engellænderne høste af deres Politik kun Skam og Forvirring. Alle Velsindedes Ønsker ledsage Prinds Christian til Norge. Mangel paa Levnetsmidler gjør Norges Stilling critisk, men Norge vil blive dansk. Danmarks Jntegritet er garanteret af Frankrige. - Kjøbenhavns Bombardement, tet Øieblik, da endnu en engelsk Minister var hos Kongen, denne Hovedstads Brand uden nogen foregaaende Krigserklæring, syntes at være den nyere Histories forhadteste Optrin; men den Slange=Politik, som bevæger Engellænderne, at forlange Afstaaelsen af en i saa mange Aar under Huset Holsteens Scepter lykkelig Provinds, og den Række af Jntriquer, til hvilken de skride, for at naae dette forhadte Resultat, vil ansees som endnu mere umoralsk og endnu skjændigere end Branden i Kjøbenhavn. Man vil erkjende der den Politik, som Husene Timor og Sicilien ere blevne et Offer for- og som har skilt dem ved deres Stater. Engellænderne have i Ostindien vænnet sig, ikke at lade sig standse af nogen Tanke og Retfærdighed. De følge ogsaa i Europa denne Politik. - Det synes, at ved alle Aftaler, de Allierede have havt med Engelland, de mod Frankrige fiendtligste Magter ved Overdrivelsen af den Engelske Regjerings Fordringer ere blevne opbragte. Selv Grundvolden, for Luneville Freden blev af Engelland erklæret for uantagelig, som for gunstig for Frankrige. De Afsindige! De regne feil, og ansee Franskmænd for Jndianere. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Under den 18de Junii er i Hovedqvarteret i Dresden udstedt et Keiserl. Decret, hvori der befales at forfatte en Liste over de i den 32te Militairdivision Fraværende. (S. Bl.) Görlitz, d. 30 Maji. Da den allierede Armee opstillede sig i Lausitz, kom over 3000 Bagagevogne gjennem Landet. Enkelte Afdelinger paa 50 til 100 Vogne bleve staaende paa Markerne 6 til 6 Dage igjennem paa forskjellige Steder, og de fleste Græs- og Kløvermarker, ja den fremskydende Sæd afmeiedes og ødelagdes. Flere tusinde Saarede bragte Russerne og Preusserne med sig fra Slaget ved Lützen, til Staden Gørlig bragtes allene, 8000, da der ei var Plads til flere i Bautzen, hvormed Kirker; Skoler og alle andre offentlige Bygninger fyldtes; man opbyggede desuden Barakker, og havde endda ikke Plads til alle dem, der kom. Man havde ikke Mennesker nok til at forbinde, og hver Nat begroves mangfoldige Liig. J Stadens Omegn laae næsten ligesaa mange. Pludselig kom Ordre at bringe alle de saarede Rus ger til Buntzlau, og det langt større Antal preussiske til Glatz. Kosakkerne reqvirerede Heste, Oxer og Køer til Transporten. Paa Slagdagen den 21de var Canonaden frygtelig, og Alt kom tilsidst i stor Uorden. Den allierede Hærs Tilbagetog dækkedes blot af dens Cavallerie. Keiser Alexander og hans Bundsforvandt gik imellem Gørlig og Nieski til Buntzlau. Miloradowitsch dækkede med tordnende Batterier Tilbagetoget ved Reichen bach. En skrækkelig Nat fulgte paa Slagdagen; et frygteligt Tordenveir nedstyrtede Regnstrømme, og Lyn gjennenkrydsede det frygtelige Mørke. Rundt omkring stode Landsbyer i Lue, som oplyste Horizonten. Russerne brændte Broerne af paa deres Tilbagetog; de Franske forfulgte alligevel uophørlig. – J Slaget selv var begge Parters Tab betydeligt, og der gjordes kun faa Fanger. Saarede opdyngedes atter i tusinde Tal. Denne Dags Aften vare de franske Forposter allerede i Gørlitz, og næste Dag Kl. 1 holdt Keiser Napoleon er prægtigt Jndtog der, om Aftenen var Staden illumineret. Tømmermænd samledes i 4 Miles Afstand, for at istandsætte den af Russerne afbrændte Broe over Neis. Efter Russernes Bortgang var Staden saaledes udtømmet, at der i 2 Dage var hverken Brød, Salt eller Drikkevare at faae, og udenfor Bagerne maatte sættes Skildvagter. Dog var der Orden i Staden; men i Omegnen dreve Marodørerne et slemt Uvæsen. J de Byer, hvor Toget gik igjennem, er der næsten ikke en Hest Koe, Faar, Høne eller Due, Vinduer, Dørre og Meubler ere sønderslagne, Frugttræerne afbrændte. Markerne ere afædte; mange Steder endog Tagene revne af Husene. J en Historikeren Hr. Anton tilhørende Landsbye er allene 120 Huse gaaede op i Luer. Navnløs er den Elendighed, som er udgydet over det ulykkelige Lausitz. - Keiser Napoleon blev i Gørlig til den 25de. Han besøgte strax tilfods den saarede General Bruyere, som mistede begge Benene ved den samme Kugle, der dræbte General Kirgener og Marskal Duroc. Næste Dag besøgte Keiseren ham igien til Hest, kyssede ham ved Afskeden, og anbefalede ham til Værtindens omhyggeligste Pleie. Keiserens Hovedqvarteer kom derpaa til Buntzlau. (Efter Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 53. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 3 Julii 1813. Høistærede Hr. Udgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Uagtet jeg nyligen et Steds har læst, at Drøms Udlæggelse er den lumpneste af alle "Konster, saa har jeg dog, i Tillid til Deres Overbærenhed, ikke taget i Betænkning, at sende Dem efterfølgende Drøm, som jeg i Gaar har havt, og som jeg beder Dem at udlægge. De kjender Verden alt for godt til at det nogensinde kunde falde Dem ind, at sætte Drømme Udlægning øverst blandt lumpne Konster, da De alt for vel veed, hvilken uendelig Mængde lumpne Konster der gives, og under hvilke tusindfoldige Skikkelser og Maske de udøves, til at De ikke skulde finde det betænkeligt just at sætte hiin Konst i Superlativ, ligesom jeg overalt veed, at De ikke er nogen Ynder af Superlativer, enten de nu gielde det Onde eller det Side i Verden. Desuden have Drommes Udlæg i mange Aarhundreder sysselsat mange berømte Lærde, og hvad man stundom i den en Tidsalder betragtede som den menneskelige Aands største Mesterværk, blev i den anden anseet for en slet og ret Drom. Men til Sagen. Jeg drømte nylig, at jeg befandt mig i en fortryllende Skov, der havde stor Lighed med Lunden paa Jægerspriis. Ligesom der saae jeg ogsaa her i Skyggen af Aarhundreder gamle Egetræer, Billedstøtter af det skjønneste Marmor. Ved Jndgangen til Skoven fandt jeg en uoverskyelig Skare af Mennesker. Det var den meest brogede Vrimmel De kan tænke Dem. Oldinger med sneehvide Haar og Ynglinger, klædte som Spradebasser, gamle Matroner og unge nydelige Piger, kort sagt, Mennesker af hver Stand, hver Alder, og begge Kjøn trængte sig frem for at nedlægge deres Offer for den Billedstøtte, som stod foran. Trængslen var saa stor, at jeg umuelig kunde see Figurens hele Skikkelse, men saa meget kunde jeg dog mærke, at det maatte være en Frihedsstøtte; thi øverst hang en Hat, og paa Postamentet stod en Mand, der talde meget høit og ivrigt om Frihed og Lighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Jndenlandske Efterretninger. I Anledning af Forordn. af 5 Jan, sidstl. er hos Cancelliet forespurgt: 1) naar en Mand i Sielland af en Mand i Jylland har forlangt et Laan af 1000 Rd. og denne under 10 Sept. 1811 afsender Pengene til sin Commissionair, som den 24 f. M. udbetaler den til Debitor, der derfor udsteder sin Obligation, om da denne Gield bør omskrives til Rbpenge efter Obligationens Datum, eller efter den Dag da Laanet udbetaltes af Creditor, og 2) naar en Mand til forskjellige Tider har laant en anden Penge paa Vexelobligationer, og Capitalen Tid efter anden er betalt, men Renterne ikke ere betalte, fordi Contrahenterne iøvrigt havde Mellemregning med hinanden, hvorimod Obligationerne til Sikkerhed, for samme ere forblevne i Creditors Værge, om da denne kan paastaae Obligationerne omskrevne til Rbpenge efter deres Ælde, imod deri at liqvidere det Beløb, som den oppebaarne Sum i Rbpenge, vilde udgjøre. Collegiet har derpaa svaret, til 1) at, efter dets Skjønnende, er der in cala saameget mindre Grund til at paastaae Capitalen omskreven efter et tidligere Datum, end det da forskrivningen er udstedt, som denne, efter det anførte, er udstedt samme Dag, som Debitor modtog Pengene, omendskjøndt Creditor tidligere havde afsendt dem, og til 2) at Frdn. af 5 Jan. 1813 6. 23 sqv, ikke kunne anvendes paa allerede betalt Gield, og, for saavidt noget er afdraget paa en Bield, skjønnes ikke rettere, end at det afbetalte efter sit Nominalbeløb maa blive at afkorte i Gjeldens Nominalbeløb, uden Hensyn til Penge=Repræsentativernes forskjellige Værd paa den Tid Gjelden blev stiftet, og da Afbetalingen skede. Saafremt iøvrigt Vedkommende maatte ønske at lade disse Qvæstioner afgjøre ved Domstolene, er deres Ret hertil dem naturligviis forbeholden. (Coll. Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
En Bager i Kjøbenhavn, har for Cancelliet andraget, at han under 27 Jan. 1812, af en anden Bager paa 4 Aar fra Paaskeflyttetid f. A. leiede et Bagerie, imod derfor at svare en aarlig Leie af 800 Rd. Da Eieren nu i Anledning af Fr. af 5 Jan, sidstl. har paastaaet, at den stipulerede Leie skulde omskrives til Ropenge S. V., efter Contractens Ælde, og at Leien strax til nu forestaaende Flyttetid skulde erlægges efter dette Forhold, saa har Leieren forespurgt, hvorvidt han hertil maatte være pligtig, Collegiet har derpaa svaret, at efter dets Formening ingen Omskrivning af den stipulerede Leie til Abpenge kan være fornøden, efterdi allerhøistbemeldte Fr. §. 39 ikke har ladet Vedkommende Valget, om de ville imodtage og betale Leien i Overeensstemmelse med Hamme eller ikke; men, for saavidt Leien forfalder til Udbetaling til næstkommende Flyttetid, vil samme ifølge Fr. §. 39, første Membrum, sammenholdt med Canc. Plakat af 4 Febr. d. A. §. 2, blive at tilsvare med 1 Rbd. N. V. for hver Rd. D. C.,men til de følgende Forfaldstider i Følge §. 39. andet Membrum, efter det for Contractens Ælde gieldende Omskrivnings Forhold i Følge Tabellen Litr. A, hvilken altid efter Frds. §. 23 er at forstaae om S. V. Det vil iøvrigt afhænge af Vedkommende at lade denne Sag afgjøre ved Domstolene, saafremt saadant maatte være deres Ønske. (S. B.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Et Handelshuus i Kjøbenhavn har for Cancelliet andraget, i afvigte Decbr. Maaned at hav laant en herværende Grosserer 46,000 Rd. D. C. hvilke han strax modtog, imod at han derfor skulde udstede sin rentebærende Obligation paa 4000 Stkr. Species eller Værdien deraf 432 Mk. 7 Lod fiint Sølv; hvilken Obligation endnu ikke er udstedt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Da nu i Følge Fr. af 5 Jan, sidstl., ingen Obligation, lydende paa Species, maa udstedes, saa har Handelshuset forespurgt om noget kunde være imod, at samme udstedes i Følge det andet Alternativ, nemlig for 432 Mk. 7 Lod fiint Sølv. Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner, at en saadan Forskrivning kan være stridende mod Fr. af 6 Jan. d. A., eller noget andet Lovbud. (S. S.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
For Cancelliet er andraget, at en Mand i Aaret 1805 solgte en Gaard i Ringsted, blandt andet paa Vilkaar, at 11,000 Rdlr. af Kjøbesummen skulde indestaae i Gaarden, de 2000 Rd. i 5 Aar og de 9000 Rd. i 9 Aar, hvorpaa han i Aaret 1806 kjøbte en Arvefæstegaard imod at 11,000 Rd. af Kjøbesummen skulde blive staaende paa samme Vilkaar, hvorfor han til Sælgeren af denne transporterede den til ham udstedte Panteobligation paa den fornævnte Gaard i Ringsted, J Aaret 1811 solgte Debitor denne Gaard, og, efterat de 2000 Rdlr., i Følge Obligationen vare udbetalte, udstedte Kjøberen sin Obligation for de øvrige 9000 Rdlr. Da nu denne Sum i Følge Fr. af 5 Jan, sidstl. skal omskrives til Repenge, og den nye Eier et kan være pligtig til at tilsvare samme undlagen efter den af ham indgangne Forpligtelse, har Vedkommende forespurgt, om ikke den, med hvem Gielden i Aaret 1806 var contraheret, maatte være pligtig at tilsvare ham Disferencen imellem disse 2de Omskrivningsforhold, og at saa meget mere, som der ved Salget er profiteret betydeligt, Collegiet har derpaa svaret: at, da den første Debitor er aldeles løst af sin Forpligtelse derved, at en ny Debitor i hans Sted er antaget, saa skjønnes ikke rettere, end at han ingenlunde kan være pligtig til at erstatte Forskjellen, imellem Dansk Courants Værdie paa den Tid Gielden først blev stiftet og paa den Tid da den af Gaardens nærværende Eier blev overtaget; dog vil det afhange af Vedkommende, saafremt de ønske det, at lade denne Sag afgjøre ved Domstolene. (S. T.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
En Mand i Skielskjør har for Cancelliet andraget: at han i Aaret 1811, laante 7000 Rd. af en Bonde, hvorfor han udstedte sin Obligation, under 22 April f. A., med første Prioritets Pantere, i en ham da tilhørende Eiendom. Da han senere solgte denne og tilkjøbte sig et andet Sted, askede han sin Creditors Erklæring, om han vilde være tilfreds med, at Gjelden transporteredes paa dette Sted, og da denne intet derimes havde at erindre, udstedtes under 15 Dec. 1812 en ny Obligation. Da Gielden nu i Følge Fr. af 5 Jan. sidstl. skal omskrives til Rigsbankpenge, har hans Creditor paastaaet, at saadant burde skee efter den første Obligations Datum; men, da han derimod har holdt for, at Omskrivningen, i Følge Fr. §. 35, burde skee efter den sidst udstedte Forskrivelses Datum, saa har han anholdt om herover at meddeles Cancelliets Resolution. - Collegiet har derpaa svaret, at det ikke skjønner rettere, end at han uden Grund har villet indskyde sig under allerhøistbemeldte Fr. I. 35, efterdi dette Lovsted aabenbar forudsætter Forandring af Debitors Person, som her ikke har fundet Sted, hvorimod Frds. §. 23. sidste Membrum synes i dette Tilfælde at være aldeles anvendeligt. Jøvrigt vil det afhænge af Vedkommende at lade denne Sag afgjøre ved Domstolene, saafremt de maatte ønske saadant. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Politie-Placat. Det er bragt i Erfaring, at Stadens Brændeviinsbrændere nægte, efter den gieldende Taxt, til Jndvaanerne at udsælge det Brændeviin, som de til deres Huusholdnings Brug behøve, under Foregivende, at de intet have i Forraad. Men da Lauget, efter dets Artikler af 27de October 1741, sammes 7de §, saalydende: "Derimod skulle Brændeviinsbrænderne forskaffe og have i Forraad gode og forsvarlige Vare af alle Slags, og samme saaledes forhandle, at den Kjøbende ikke skal have Aarsag, over Prisen og Varenes Godhed, i Henseende til Jndkjøbet af de dertil brugende Species, at klage, hvorfor Magistraten skal have Magt, saa ofte de det for godt befinde, at sætte Lauget en aarlig Taxt, i Liighed af de dertil brugte Vares Jndkjøb, maae ansees forpligtede til, stedse at have dansk Kornbrændeviin, af den befalede Styrke i Forraad til Udsalg efter Taxten til Huusholdnings brug; saa finder jeg mig herved beføiet til, ikke allene at indskjærpe Lauget ovenmeldte Forpligtelse, men endog at anmode Stadens Jndvaanere om, for Politiet at angive enhver Brændeviinsbrænder, der enten nægter at have Forraad af dansk Kornbrændeviin til Salg, eller vægrer sig for at sælge det efter Taxten, da de Skyldige, i begge Tilfælde, ville blive ueftergiveligen anseete med Mulcter eller Borgerskabs Fortabelse, efter de befundne Omstændigheden. - Kjøbenhavns Politiekammer, den 30 Junii 1813. Bagger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Postefterretninger. Mailand d. 14 Junii. J de sidste Dage af Maji Maaned afgik den første Colonne af de fra Verona til Dresden marscherende Tropper. Denne af General Maroni anførte Colonne bestod af 5000 Mand Jnfanterie og 1000 Mand Cavallerie, lutter Jtalienere. En anden Colonne af samme Styrke, bestaaende af Franske Regimenter, følger. Jøvrigt marschere endnu tillige smaa Troppeafdelinger til deres Corps ved Storarmeen. Alle disse Tropper tage Veien til Dresden. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Wien d. 17 Junii. J Følge en Keiserlig Forordning, som er under Pressen, skal Landværnet organiseres paa ny og bringes til 70,000 Mand. Denne Forholdsregel er tagen i den Hensigt, at holde lige Skridt med andre Magter, der lade Landsforsvaret sikkre ved Cohorter, Militser, Landværn og Nationalgarder. - De Franske Tropper have, i Følge Vaabenstilstanden, forladt d. 11 Junii Breslau, for at trække sig i den for dem bestemte Linie. - Vaabenstilstandscommissairerne have allerede forsamlet sig i Neumarkt. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Dresden d. 16 Junii. J Følge Vaabenstilstanden trække nu samtlige Russiske og Preussiske Tropper sig over Demarcatiouslinien tilbage, saa at Sachsen er ganske frit. J Forgaars marscherede Cadres af Jtaliensk Garde herfra til Jtalien. Den Keiserl. Østerrigske General Grev Bubaa boer i den Østerr. Gesandts Hotel. Man nævner allerede de Huse, som Monarkerne af Frankrige, Østerrige, Rusland og Preussen ved en personlig Sammenkomst i Reichenbach i Schlesten ville beboe. (S. Bl.) Halderstadt d. 19 Junii. Kongen er ankommen hertil fra Brunsvig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Den i Berlin nylig afdøde Prinds August Ferdinand, var ikke allene den yngste blandt Friedrich Wilhelm den Førstes 14 Børn, men han var og blandt dem alle den spædeste og svageste af Legemsbygning, hvilket ikke spaaede noget langt Liv desuagtet opnaaede han dog, imod al Formodning, blandt alle sine Sødskende den høieste Alder. At han i hans bedste Aar og under Syvaarskrigen derformedelst ikke kunde deeltage i Feldttoget 1759, sees af Friedrich den Andens Brev til hans Fortrolige i den Anledning. Han strantede lige indtil en hos Alder. Det er mærkeligt, at disse 14 Sødskendes Liv netop indbefatte et heelt Aarhundrede; den ældste af dem, Friebrich den Anden, var født 1712: den ynaste, Ferdinand, døde 1813. Uagtet han ansaaes for den rigeste Prinds af det Preussiske Huus, saa havde han lige indtil 1784, da han byggede Bellevue, intet eget Hotel. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Ofen, den 10de Junii. Følgende Skrivelse J Gaar kom den er indløbet hertil fra Zegedin: skrækkelige Ulykke over vor Stad, at en Jldebrand, lagde over 200 Huse tilligemed Sidebygninger i Aske. Minoritekirken, Raitsiskerkirken og 5 Salt magaziner gik op i Luer. Den derved foraarsagede Skade anslaaes til over en Million; ogsaa bleve nogle Personer opbrændte." (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Frankfurt, den 13 Junii. Endnu i Gaar er hertil ankommen 2000 Mand Jnfanterie og endeel Detaschementer Cavallerie. Daglig indtræffes hertil et stort Antal Remonte=Heste saavel for Cavalleriet som Artilleriet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Nürnberg, den 10 Junii. Som man paastaaer, skal Freds=Kongressen holdes i Dresden, og Militairveien ikke længere gaae over sidste Stad, men over Meissen og Camenz. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Dresden, den 13 Junii. Keiseren befinder sig bestandig i vor Stad. Hans Majestæt boer, som bekjendt, i Forstaden i Grev Marcolinis Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Hans Majestæt holder daglig Kl. 10 en Parade paa Østerfælleden, som alle Garnisonens Officierer bivaane. I Gaar efter Paraden gjorde Hs. Maj. en Promenade, der varede til Kl. 5. - J Dag er stor Galla ved Hoffet. J Anledning af den sidste Seier og Hs. Majestæts Ankomst synges et Te Deum. - Keiseren spiser hos Kongen af Sachsen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Leipzig d. 12 Junii. Den 7de om Morgenen havde vi en ængstelig Time. Et Corps af den combinerede Armee, under Gener. Woronzow, havde fra Dessau nærmet sig vor Stad. Man sagde, at det var henved 10,000 Mand stærkt. Jnfanteriet var tildeels bragt did paa Bøndervogne; men det havde ogsaa Cavallerie og Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Det sidste havde den henved 6000 M. stærke Franske Garnison, som allerede nogle Dage tidligere havde concentreret sig, aldeles ikke, og i Pleissenburg vare henved 800 Russ. og Preuss. Fanger. Mange Franske Bagager og Convoyer befandt sig i Staden. Nu indløb paa eengang d. 7de Junii om Morgenen fra alle Sider den Efterretning, at Fienderne rykkede frem. De havde taget adskillige udstillede Cavallerie=Piketer til Fanger, og truede Staden. Nu var Allarmen hos Jndbyggerne almindelig. Den Franske Commandant Dupuis havde allerede tidligere erklæret, at ville forsvare sig. Paa Torvet stod det opmarscherede Jnfanterie og Cavallerie, og Tilgangene til Gaderne bleve barrikaderede med Vogne. Henimod Kl. 12 hørte man Canonskud og Geværild. Mange Saarede bleve indbragte. Fiendens Overmagt havde sandsynligviis seiret, og vor Stad var i heldigste Fald ikke undgaaet en Brandskat. Men saa indtraf pludselig Efterretningen om Vaabenstilstanden, og Gener. Bertrand lod den meddele den Russ. General ved en Parlamentair, hvorpaa Fiendtlighederne ophørte. Saaledes blev Leipzig reddet i et meget critisk Øieblik. Den samme Dag fra Dresden ankomne Agepost, som pleier at have stærkt Læs, var bleven anholdt af Russerne, og de paa samme værende 30,000 Rdlr. blevne borttagne. Disse Penge gave de imidlertid tilbage igjen, og holdt overhoved god Mandstugt. Magistraten udstedte desuden en Opfordring til Subskription til de velsindede Jndbyggere til at opføre Barakker for de talrige Saarede og Syge, da Nerve- og Forraadnelsesfeber tager Overhaand. (Hamb. C.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Hamborger Correspondent indeholder en udførlig Efterretning fra den Franske Armee i det nordlige Spanien angaaende adskillige Smaafægtninger, som især Gener. Clausel har havt, hvem Keiseren har paalagt, udelukkende at beskjæftige sig med at tilintetgjøre Banderne og tilveiebringe Orden i de nordlige Spanske Provindser. Medens Gener. Foy og Palombini med deres Divisioner opererede i Biscaia, indtog Havnen Castro, og tilintetgjorde adskillige insurgerende Batailloner i denne Provinds, havde Gener. Clausel begivet sig i egen Person til Navarra, Sædet for Minas Operationer og Jndflydelse, hvor næsten utilgiængelige Smuthuller betrygge ham mod de Franske Troppers Forfølgelser. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Dresden d. 12 Junii. Keiseren mønstrede i Gaar 15,000 M. Cavallerie, der vare komne fra Frankrige, for at begive sig til de forskjellige Corps, som de skulle indlemmes i. Efterat adskillige Befordringer vare skeete, og Decorationer uddeelte, marscherede Tropperne umiddelbar til deres Bestemmelsesteder. - J Morges mønstrede Keiseren Kongen af Vestphalens Garde-Corps, Fyseliererne, og adskillige andre Corps. - H. M. nyder den fuldkomneste Sundhed, og holder daglig Revde over de herværende Franske Tropper. Man haaber, at Keiseren endnu vil opholde sig længer her, thi der er Franske Skuespillere fra Paris underveis hertil, som skulle give Forestillinger i det Palais, Keiseren beboer. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Mailand, den 13de Junii. J Mailand og Venedig skal der, ligesom i Ancona, opføres en Handelsbørs. Her er udkommen et Decret, som tillader Udførslen af Riis, Hvede og andre Kornvarer søvært, under visse Betingelser. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Banken i Hamborg har, for mueligst at lette Afbetalingen af den overordentlige Contribution, ladet bekjendtgjøre, at den indtil en bestemt Sums Beløb tilsteder Laan paa Sølvtøi. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Ved et Keiserl. Fransk Decret, udstedt i Hovedqvarteret i Dresden den 14de Junii, 1813, bevilges Amnestie for de Officierer, Søsoldater og Matroser, der høre til den 4, 5 og 17de Equipage af Flottillen, eller ere ansatte paa franske Skibe i Havnene og paa Rehderne i den 32te Militair division, førend dette Decrets Bekjendtgjørelse befandt sig i Desertionstilstand. De deserterede ikke arresterede Matroser, maa i det seneste melde sig inden 30 Dage fra Decretets Kundgjørelse af. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-03
Den 3 Junii døde i Dresden den berømte Historiker Hofraad Becker. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-07-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fodser Tiende Aargang. No. 54. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 6 Julii 1813. Om Pjecer og Flyveblade.