JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Den berømte tydske Sprog- og Oldtidsgrandsker, Jacob Grimm opholder sig for Tiden i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Nykjøbing den 21de September. Kjøbenhavnsposten af 14de ds. beretter, at den nylig ansatte Præst i Tingsted paa Falster, Magister Lindberg, har paa en meget høitidelig Maade anvendt Bansættelse imod en Bondekone" og opfordrer i den Anledning os til at meddele den nærmere Detail, forudsat at specielle Hensyn ikke ere imod en saadan Offentliggjørelse. Efter vor Mening har Magisteren, vistnok ledet af priselige Bevæggrunde, fornemmelig feilet ved at give en smudsig Historie, der helst maatte have været begravet i Mørke, en Offentlighed som den ikke fortjente eller burde have havt, og vi ansee det følgelig for rigtigst ikke videre at omtale denne Sag. Saavidt os bekjendt er den usædelige og løgnagtige Qvinde allerede løst af det saakaldte Ban, som dog nok kun var en interimistisk Udelukkelse fra Nadverens Sacramente. Solgte Eiendomme. J disse Dage ere i Lolland solgte: Troelsbygaarden i Søllested Sogn med Areal af 136 Tdr. Land foruden Besætning for 14,500 Rbd. til Hr. O. Schulz fra Nykjøbing, samt Arvefæste-Eiendommen Brunsvang i Vesterborg Sogn med Areal af 120 Tdr. Land samt Besætning og Jnventarium for 13,800 Rbd. til Hr. H. Heegaard fra Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Udenlandske Efterretninger. Abdel Kader er atter kommen tilsyne, dog ikke i Maroccanernes Rækker, men i Syden af Algier. Han tænker muligt paa en Diversion, og en Coureer er desaarsag strax afgaaet til MarschalBugeand med denne Nyhed. Jøvrigt erfares Jntet fra Krigsskuepladsen, uden at Keiseren aldeles ikke tænker paa Fred med Frankrig, hvorimod han skal have indrømmet saavel Spaniens som Danmarks og Sverrigs Fordringer. Hvad Spanien angaaer, angives Efterretningen endog som officiel ganske i Modsigelse med hvad der meldtes forrige Postdag. Det gjentages og forsikkres som vist, at Kongen af Frankrig om føie Tid vil gjæste England, og det er ogsaa umiskjendeligt, at Forholdet mellem disse Magter er bleven venskabeligere. J Henseende til Otheiti og Hr. Pritchard er man bleven enig om at England indrømmer Nødvendigheden af hans Bortviisning, hvorimod Frankrig tilstaaer ham Erstatning for det Tab han har lidt. Taxationen herover er overdraget den engelske og franske Øverstcommanderende ved Otaheiti. Hvad d'Aubigny angaaer synes det, at England giver sig tilfreds med at hans Fremgangsmaade mod Pritchard ved at arrestere ham allerede er misbilliget af Bruat. Jøvrigt skal man have besluttet ikke at offentliggjøre betingelserne for denne Overeenskomst, men naar Parlamenterne atter samles, give de Oplysninger herom, som da maatte forlanges. Ogsaa i Henseende til Smædebrevene i "Times har England givet Frankrig Satisfaction, idet Admiral Oven, uden Tvivl efter Admiralitetets Ordre, har udstædt en Proclamation, hvori han strængt dadler hine Breve og tillige giør alle Skibschefer, og Officerer opmærksomme paa de skadelige Følger, af saadan lognagtig Correspondence og paa den Straf, som Admiralitetets Jnstruxer bestemmer derfor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Keiseren og Keiserinden af Østerrig er ankommen til Triest, hvor Fyrst Metternich allerede i nogen Tid har opholdt sig og hvor en Kongres af de italienske Fyrster agtes afholdt. Hertugen af Moden var indtruffen nogle Dage før Keiserparret, og man ventede Storhertugen af Toscana samt Kongen af Neapel. Ogsaa den franske og engelske Gesandt ved Wienerhoffet havde indfundet sig; paa Pavens Vegne ventes Cardinal Lambruschine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Den franske Lovbestemmelse, der hjemler Justitsministeren Ret til at forbyde et offentligt Blads fremtidige Udgivelse, naar nogen Artikel i samme forekommer ham anstødelig, er afskaffet af Rigsstænderne som urimelig og unyttig Den 9de September mødte O'Connell første Gang efter sin Arrest i Repeal=Associationens Forsamling, hvor han modtoges med stor Jubel. Han fremlagde her en ny og mærkelig Plan til er bevarende Selskab for Jrland hvis vigtigste Grundtræk ere følgende: 300 Gentlemen fra Jrlands forskjellige Grevskaber skulle paa en bestemt Dag samles i Dublin, enhver af de Mødende indskyder 100 Pd. St. og Forsamlingen disponerer over dette Fond. Det tilkommer ikke denne at tage Jnitiativet i nogen Sag, men den skal have Tilsyn med Alt, Repeal=Associationen bør være den underkastet og ikke foretage noget uden dens Samtykke. En Corporation yttrede han - af dette Slags vil indbefatte saa mange af Jrlands anseete og rige Mænd, at den kan hindre ethvert pludseligt revolutionairt Udbrud og sikkre Bevægelsen mod enhver for rask Fremskriden; den vil erholde en saadan Anseelse, at den kan træde i Underhandling med Regjeringen, gjøre Aftale med Ministrene og fastsætte Betingelser." Det er altsaa en i visse Henseender conservativ Corporation, som O'Connell tilsigter, et Beviis paa, at han er bleven forsigtigere og vil undgaae et nyt Sammenstød med Regjeringen; maaskee han og har taget Hensyn til sin høie Alder og desaarsag attraaet inden sin Død at bringe Sagernes Bestyrelse i paalidelige Folks Hænder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Rettelse. I Godsforvalter Andersens Avertissement, om Salg af Elisabogaard, i No 111 og 112 af Stiftstidenden staaer ved en Trykfeil: Indretning istedetfor "Jnd avling, hvilket herved rettes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
AVERTISSEMENTS. Aar 1844 Mandagen den 9de September blev i den Kongelige Lands-Overret i Viborg afsagt Dom i Sagen mo 4 Proprietair W. C. Lassen og P. T. Lassen til Weigaard, contra: Auctionsholder Nissen i Aalborg, og saaledes kjendt for Ret: Den af Citanterne, Proprietair W. C. Lassen og P. T. Lassen, under denne Sag paaankede, i det foranførte af Indstævnte, Auctionsholder Nissen, forfattede Jnserat i Aalborg Stiftstidende No 255 for afvigte Aar indeholdte fornærmelige Sigtelse mortificeres; og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde 50 Rbd. Sølv til Aalborg Kjøbstads Fattigkasse samt være den i Frdn. 27de Septbr. 1799 § 20 foreskrevne Censur undergiven i 1 Aar. Derhos bør Jndstævnte betale Citanterne Processens Omkostninger for begge Retter med 40 Rbd. Sølv. Det dømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Frdn. af 27de Septbr. 1799 820. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, den 12 Septbr. 1844. Leth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Fra Pressen er udkommen: Sandheden skal seire! Fæstehuusmand Peder Hansen, i Lundby pr. PræstørDette lille Skrift, der tidligere havde været bestemt til at optages i Lollands-Falsters Stifstidende, men af Bladets Censor blev strøget, faaes nu for 8 Skilling hos Hr. Boghandler Giegengaci Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Udtog af Lægdsrollen, ifølge det kgl. danske Cancellies Befaling af 18de Juni 1844, faaes paa Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
De af mine Venner og Bekjendte, med hvilke jeg ved min Afreise fra Falster ei havde Leilighed til at tage Afskeed, siger jeg hermed Farvel, idet jeg hjerteligen takker for det Venskab og den Velvillie jeg har mødt fra alle Sider, hvilket stedse af mig vil mindes med Erkjendtlighed. A. Glaeveke. Al Opfisken og Borttagen af Kalkstene paa Strandbredden og Forstranden af Gjedsøers Odde, aflyses herved som ulovlig uden Undertegnedes Tilladelse, og vil paadrage Ansvar og Straf efter gjældende Anordninger. Gjedsøergaard den 15de September 1844. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Skipper N. C. Stylvig agter at afgaae til Kjøbenhavn midt i næste Uge, og medtager Fragtgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
En confirmeret Dreng med fornødne Skolekundskaber kan til 1ste Novbr. d. A. af mig antages i Handelslære. Naar det er Forældrenes Ønske kan han af mig i Læretiden forsynes med Klæder og Fodtøi. Maribo den 19de September 1844. J. G. Lorenz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
J Medhold af den 5te § i Regulativet for Bestyrelsen af Asylet for Smaabørn i Nykjøbing, bekjendtgjøres herved følgende Extract af Stiftelsens Indtægter og Udgivter, ifølge Regnskabet for Aaret 1843. Rbd. M., St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Jndtægt: Beholdning fra Aaret 1842. . . . . . . . . . En Gave fra Directionen for det classenske Fideicommis af . . . . . . . . . . . . . . . . Indkommen ved Bortlodning af Damearbeider, fra Adskillige . . . . . . . . . . . . . . Af Directionen for Assembleerne skjænket . . . Af Hendes Majestæt Dronningen givet . . . . Sparebøssepenge. . . . . Tegnede Bidrag for Aaret 1843. . . . . . . Rente af en i Sparekassen indestaaende Capita Summa Jndtægt 716 a 10 Udgivt: underballance for Aaret 1842. . . . . . . . Asylbestyrerindens Løn for 1843. . . . . . . Medhjælperindens dito . . . . . . . . . . . . Bidrag til Omkostningerne ved Opførelsen af et Stakit ved Asylets Have. . . . . . . . . . Omkomstninger ved Festen i Anledning af Hendes Majestæts Besøg i Asylet. Asylbudets Løn. . . . . . . . . . . . . . . Bankrenter og Brandhjælpspenge . . . . . . Skortsteensfeierløn. . . . . . . . . . . . . . . Bogbinderarbeide . . . . . . . . . . . . . . . Trykningsomkostninger . . . . . . . . . . . . Asylets og Inventariets Vedligeholdelse. For Materialier til Forarbeidelse af Asylbørnene. og adskillige mindre Udgivter. Restancer for Aaret 1843. . . . . . . . . . Beholdning indestaaende i Sparekassen. . . Dito in Cassa . . . . . . . . . . . . Summa Udgivt 716 10 Nykjøbing den 18de September 1844. Bestyrelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
J Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fødselsdag fremmes et Bal hos mig i Morgen Aften, hvortil Musikken afbenyttes. Af den Grund finder ingen Belysning eller Musik Sted i min Have i Morgen Aften, hvilket jeg ikke undlader at bekjendtgjøre. Nykjøbing den 21de Septbr. 1844. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
En Hanhund af Støverrace, lydende Navnet Baldor temmelig stor og af stærk Bygning, for størstedelen sort, men lysebruun paa Benene, under Bugen og paa Snuden, er i disse Dage bortløbet herfra. For samme Hunds Aflevering hersteds udloves herved en passende Douceur. Aalholm den 15de September 1844. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Kornharper, som rendse meget godt, faaes til 3 Rbd. pr. Stk. i Nakskov, hos Hr. Kjøbmand Saaby, i Mariboe Lorenz, i Nykjøbing - Bønnelycke og i Saxkjøbing – Julius Bøttern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Et Parti 24 Fods Steen og Straa Lægter sælges til nedsat Priis, tilligemed Bjælker fra 9 til 16 Alens Længde, Sparrer 6 til 12. Bræder 12 – 14 Fods af forskjellig Brede, samt en stor Deel finske Kornskuffer og Truge i Saxkjøbing Julius Bottern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Auctioner. Tirsdagen den 1ste October førstkommende, Formiddag Kl. 10, lade Arvingerne i afgangne Provst Windings Bo i Gunslev Præstegaard ved offentlig Auction bortsælge en Deel Ind- og Udbo, bestaaende af Stole, Borde, Speile, en Sopha, Klædeskabe, Sengesteder, Sengeklæder, Kobber= og Messingtøi, et 8 Dages Stueuhr, et 24 Timers dito, Porcellain, Kakkelovne, en holsteensk Vogn, en Arbeidsvogn, er Calesche, Plouge, Harver og andre Avlingsredskaber, Seletøier, Heste, Køer, Faar, nogle Bøger med andet mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Ved samme Auction bortsælges endvidere noget her resterende Tiende og Smaarædsel til bemeldte Bo udpantet Gods, saasom en Storsmede-Ambolt, en jernbeslagen Vogn med Fjælefading og 2 Agestole, et Malmstrygejern, en Jernforhammer og en Dug; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 19de September 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Efter passeret Forlig og Udlæg, samt Udlægshaverens Reqvisition, bliver den Rasmus Andersen Troelsen tilhørende og fra Maglebrænde udflyttede Gaard med tilliggende Jorder, ansatte til ny Matrikuls Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Ager og Eng, bortsolgt ved trende offentlig Auctioner, som afholdes Torsdagene den 17de og 31te October og 14de November d. A., Formiddag Kl. 11 sl., de tvende første paa Birkets Tingsted og den sidste Gaarden selv. Conditionerne ville før Auctionerne kunne erholdes til Eftersyn hos Forvalter Müller paa Skjørringegaard. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel, i Følge Pl. 22de April 1817, for Panthavere som for de Lysthavende. Falsters Birk, Nykjøbing den 22de September 1844. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-21
Torsdagen den 26de og Fredagen den 27de September 1844, hver Dags Formiddag Kl. 11 afholdet Auction, første Dag paa Corselitze og anden Dag paa Peters minde, over en Deel Bøgefavne=Brænde No. 2, Knuder, Enkelte kløvet Fagot, Rodsnit, Bøgetopbrænde og Udhug af Bøg, Eeg Elle, det bekjendtgjøres herved med Tilføiende: at disse Skoveffecter ere beliggende i Skovfogderne R. Larsens, C. Jørgensens, Tachs, L. Amagers, P. Mortensens og Quists Districter og forevises af disse Dagen førend Auctionen. Corselitze den 20de September 1844. Andersen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Lollands Falsters hvi Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 114. Mandagen den 25. September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Den slesvigske og jydske Stænderforsamling have nu endt deres Møder, og hver Deputeret er ilet til sit Hjem At nu deres Hu stod derhen, der kan Jngen fortænke dem, da Jngen kan forlange, at en Folkerepræsentant, naar ikke overhængende Fare er paafærde, ganske skal tilsidesætte sine private Forhold for de offentlige; men det forekommer os rigtignok, at Jyderne have lagt et ganske ualmindeligt Hastværk for Dagen, og som kun lidet svarer til de store Forventninger, de vakte ved den forskrækkelige Jver, hvormed de traadte op. Jkke engang Trykkefrihedsloven, som de dog maatte vide, har stor Jnteresse for den intelligente Deel af Nationen, kunde formaae dem til at blive et Par Dage over Tiden, ja, hvad der næsten er endnu mere besynderligt, endog Sagen om det fri og ufri Hartkorn, der dog grider saa stærkt ind i deres materielle Jnteresser, kunde ikke bevæge dem til at blive en Dag længere. Og hvad var nu Aarsagen til denne Hast? De Fleste ere Landmænd, siger man, og Høsten gjorde deres Nærværelse hjemme nødvendig; men de Allerfleste af disse Landmænd have dog betroede Mænd til at bestyre deres Eiendomme, saa at et Par Dage meere eller mindre vel ikke kunde have gjort dem synderligt, og overhovedet skulde vi mene, at naar de Deputerede ikke betragte deres Poster som betalte Ærgjerrighedsposter, men som betroede udmærkede Tillidsposter, deres Medborgere vel kunne gjøre den Fordring til dem, at de ikke lade en vigtig Lov ligge blot for at komme et Par Dage tidligere hjem. Det Hele seer næsten ud, som om de gode Jyder vare kjede af Forsamlingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Førend de jydske Deputeredes Forsamling gik der mange Rygter om, at de holdt Sammenkomster, og at de agtede at indgive et bestemt Andragende om en Constitution; men enten maa disse Rygter have været ugrundede, eller ogsaa maae de være komne til en anden Erkjendelse, thi under Debatterne om det Schytte ske Constitutionsforslag, eller hvad det skal kaldes, aabenbarede sig ingenlunde nogen Jver i denne Retning, og Resultatet var meget tarveligt. For Jydernes Project, om, at faae det store internationale Spørgsmaal afgjort ved Deelegerede af alle fire Stænderforsamlinger give vi ikke meget; thi selv og Slesvigerne og Holstenerne give deres Samtykke dertil, hvorom stærkt turde tvivles, vil Comiteen neppe føre til Noget. Slesvigholstenerne, og den hele slesvigske og holsteenske Stænderforsamling, saavelsom overhovedet den hele intelligente Classe i Hertugdømmene, paa faa Undtagelser nær, høre til dem, gaaer jo netop ud fra, at der ingen Statseenhed existerer, deres ivrigste Bestræbelser, hvorpaa de ufortrødent og uforhindret have arbeidet i mange Aar, har jo netop været at opløse Staten, og nu vil man tro at kunne omvende Mænd som Gülick, Beseler, Tiedemann, &c., at faae dem til at gaae ind paa Forslag, der forudsætte ikke mindre, end at de skulle fornægte deres hele politiske Overbeviisning, Man indvende ikke, at Mænd som Gülick, Beseler, a. ikke ville blive valgte; netop, der er megen Sandsynlighed for, at de ville blive det; de ere den slesvigske Stænderforsamlings Coryphæer, og hvor vil man overhovedet i denne Forsamling, maaskee med Undtagelse af Agent Jensen, finde nogen brugbar Mand, der ikke er en gediegen Slesvig Holstener. Det har ellers under Debatterne om den her omhandlede Sag, som ved saa mange andre Leiligheder, ret viist sig, hvormeget man seer paa Manden, og hvor lidet paa Sagen. Schyttes Forslag om Stats eenhedens Opretholdelse og Stænderinstitutionens Udvikling mødte megen Modstand, og blev beklippet paa alle Kanter, hvorimod alle Prof. Larsens Forslag i lignende Retning gik igjennem med stor Majoritet, ja tildeels endogsaa eenstemmig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
J det Hele taget har den nationale Sag meget beskjeftiget Jyderne; de have med megen Varme lagt Regjeringen paa Hjerte, at det er paa den høie Tid at der gjøres Noget, at der med Eftertryk trædes op imod de separatistiske Bevægelser, som i saamange Aar have truet Staten, og naar nu den roeskildske Forsamling, hvad vel tør ventes, forener sin Stemme med deres, tør det vel haabes, at Regjeringen vil blive nødt til at laane Øren til Nationens eenstemmige Forlangende, og ikke længere vil være istand til at skyde Sagen ud i en uvis Fremtid. Hvad Jyderne lide Mangel paa, og som navnlig er stærkt fremtraadt under den sidste Forsamling, er Capaciteter. Præsidenten, Etatsraad Brun, er vel den Eneste, som kan fortjene Navn af en Capacitet; Prof. Larsen ikke mindre, men han er ingen Jyde; Jespersen og Nyholm ere tilvisse meget brugbare, dygtige Mænd, men de synes ikke at besidde Kraft, Kundskaber og Talent nok til at kunne træde op som Ledere, og naar vi have nævnt disse Mænd, saa have vi nok nævnt Forsamlingens betydningsfuldeste Personligheder. Men uagtet den jydske Forsamling ikke formaaer at fremvise saa mange eller saa fremragende Talenter som den roeskildske, saa bør Nationen dog med Taknemmelighed erkjende, at det er Jyderne, som have brudt Banen i mere end een Retning, hvortil de roeskildske Diplomater og Aristokrater hverken kan have havt Modeller Lyst, og det har viist sig her, som saa ofte i Verden, at den sunde naturlige Forstand undertiden bedre træffer Hovedet paa Sømmet, end den juridiske i døde Former og Spidsfindigheder begravede Lærdom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
For den kongl. Commissarius har dette Møde været det ubehageligste, han endnu har havt. Saavel Kongens Ministre som det Collegium, hvoraf han er speciel Medlem, have været udsatte for gjentagne og meget heftige Angreb, og Stænderforsamlingens Møder endte med, at Cancelliet og dets Repræsentant lede et totalt Nederlag i Sagen om Cancelliets Ret til at supprimere Blade uden Lov og Dom. Vel har Commissarius i denne Forsamling ikke fundet det raadeligt at indlade sig paa noget Forsvar for Slesvigholstenerne; han har endog ligefrem erklæret deres Færd for fordømmelig, forsaavidt der existerer et saadant Parti, men det er netop Ulykken, at derom kan han ikke overbevise sig. Under Discussionerne og Statseenheden har han udtrykkelig erklæret, at han aldeles ikke kan forestille sig, og har heller ingen Grund til at antage, at der i Hertugdommene skulde findes mindste Ønske for at ophæve Forbindelsen med Danmark." Det er beklageligt at høre slige Yttringer af en Mand, der er Medlem, og et meget indflydelsesrigt Medlem, af Statsraadet. J slige Yttringer maa Nationen finde en ny Bestyrkelse for sin Mening, at Kongens Raadgivere ikke ville eller kunne erkjende det Statsfarlige i Slesvigholstenernes Planer, og at de følgelig heller ikke der ville møde nogen kraftig Modstand. Men saaledes har den danske Ærlighed jo altid viist sig. J 1807 vilde vi heller ikke, trods alle Advarsler, troe, at de engelske Rustninger gjaldt os, indtil vi endelig fik Troen i Hænderne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Jndenlandske Efterretninger. Om Kammerherre Tillischs pludselige Død hedder det i Aarhuus Avis af 17. fra Gramm: Da D. M. om Aftenen kom tilbage igjen til Gramm, modtoges Allerhøistsamme der med en sørgelig Efterretning, som forstyrrede al videre Glæde, nemlig: at Hs. Majestæts Cabinetssecretair, Kammerherre v. Tillisch, var død paa Slottet en halv Time i Forveien af et apoplectisk Tilfælde, efter at han lige til det sidste Øieblik havde været munter og fornøiet. Hvad Jndtryk dette Dødsfald maatte gjøre saavel paa Deres Majestæter som paa Enhver, der erfarede det, kan den begribe, som veed hvad den Afdøde var for Kongen og for Landet. Saasnart D. MM. vare passerede ind paa Slottet, slukkedes al Belysning under den største Taushed, og alt Folket skiltes ad, idet Enhver ærede og deelte Landsfaderens Smerte. Om Løverdag Morgen havde en Mængde Bønder tilhest atter forsamlet sig i Slotsgaarden, for ved Afreisen at ledsage D. M. til Godsets Grændser. Hilsende venligt til Enhver især, holdt Hs. Majestæt stille foran dem, og takkede dem, synligt rørt, for enhver Glæde, de havde beredt ham og hans Gemalinde, for enhver Ære, de havde beviist dem Begge. Stille og tause skiltes man fra det elskede Fyrstepar, da man ikke ved lydelig Yttring vilde forstyrre den stille Sorg, der afprægede sig i Deres Majestæters Aasyn. - Godsets Bønder have udhedt sig Tilladelse til Nat og Dag at holde Vagt ved den afdøde Kammerherre, v. Tillischs Liig, ligesom og til at bære samme til den en Fjerdingvei herfra beliggende Kirkegaard, hvor det næstkommende Torsdag den 19de de, skal bisættes i en muret Grav.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Hs. Excell. Geheimeconferentsraad Ørsted, hedder det fra Randers i Byens Avis af 16de ds., indtraf her til Byen i Løverdags Eftermiddag Kl. 2, og fortsatte efter nogle faa Timers Ophold hos vor anden Stænderdeputerede, Hr. Apotheker Køster, Reisen til Wosnesgaard. Paa Onsdag skal Hs. Excell. være paa Boller; men agter maaskee forinden at besøge Himmelbjerget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Efterat Justitsraad Reiersen havde beslaglagt No. 128 af Kjøbenhavnsposten" for 5te Mai d. A., stadfæstede Cancelliet dette Beslag og beordrede Pressesag anlagt mod Redacteuren Hr. J. Davidsen, for paa en utilbørlig og usømmelig Maade at have omtalt Hs. Maj. Kongens Regjering." Denne Sag er i Løverdags paakiendt af Hof= og Stadsretten, der har frifunden Tiltalte, og paalagt det Offentlige Actionens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Cancelliet har ikke havt stort bedre Held med sig i en ligeledes efter Collegiets Ordre imod Redacteuren af Corsaren, for dennes No. 194, anlagt og f. D. paakiendt Sag, hvori Tiltalte ligeledes er frifunden, dog med Paalæg af Actionens Omkost(Fædrel.) ninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Det hedder nu, at D. Maj. Kongen og Dronningen kunne ventes at indtræffe til Odense den 30te ds. eller den 1ste Octbr. og at Allerhøistsamme i flere Dage ville opholde sig paa Slottet. (O. Th. Av.)J Løverdags har vort Universitets philosophiske Facultet ladet opføre en ny Farce med Mellemspil af Publicum og Rectors Politimagt, idet Hr. Adjunct C. H. Bjerring disputerede for Magistergraden og af sine Opponenter beskyldtes for at have plagieret det Meste af sin Disputats, uden at kunne modbevise denne Beskyldning. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-09-23
Fædrelandets Redacteur, Hr. Gjødvad, har i nogen Tid opholdt sig i sin Fødeby Aalborg.