JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-03-21
Skulde nogen enten i eller uden for Aalborg have Lyst til at lade deres Sønner undervises i det Tydske, Franske og Engelske Sprog; Saa erbyder Consumptions Controlleuren Christian Jeger udi Løgstøer sig for en billig Betaling et Par Timer, om Dagen, nemlig i sine fri Timer, derudi at give den fornødne Underviisning; fleere end 3 antages ikke af Gangen; kan og bekommes Kost og Logis i Huuset. NB. Vedkommende adressere deres Breve desangaaende fri til ham.
Jyske Efterretninger, 1783-03-21
60 Stkr. store og vel forrede Stude af bedste Slags, som i Fior vare opsatte til Salg, staae usolgte ved Eskier i Wensyssel.
Jyske Efterretninger, 1783-03-21
Skiftet efter afg. Søren Thomsen, som boede og døde i E. Windbech paa Ellinggaards Gods i Wensyssel, blev begyndt sidste 10. Martii, men formedelst der af Stervboets Vedkommende blev anmældet en Deel Debitorer, som den Afdøde for saa og mange Aar siden deels har laant rede Penge, og ellers havt uafgjorte Regninger med, kunde dette Skifte ei da tilendebringes, derfore videre vorder foretaget paa Ellinggaard næstkommende 22. April og endelig sluttet sammesteds den paafølgende 2. Junii, hvor bemældte Stervboes Debi= og Creditorer ville benævnte Tider tage Møde, de første at betale, hvad de ere skyldige, og de sidste paa lovbefalet Maade at bevise deres Fordringers Rigtighed, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets Tilstand. Ellinggaard pr. Fladstrand den 12. Martii 1782. Niels Mollerup. B. T. Ja jeg nu er færdig med de Elever, jeg hidtil har havt under privat Jnformation i Latiniteten og øvrige dermed forbundne Skole Sciencer efter nyeste Skole=Forordning, og ønsker fremdeles at continuere, saa bekiendtgiøres sligt herved, at, om nogen maatte finde for godt, at udsætte deres Sønner til privat Underviisning i ommældte Videnskaber, jeg da kunne have mig recommenderet. Billigste Accord skal finde Sted og mueligste Fiid ei spares, item honet Pleie og fornøden Opvartning i Huuset forsikkrer David Smith, Sognedegn til Blære og Eidrup. Blære den 10. Mart. 1783.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
April. udi We Handels=Efterertninger.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Tanger den 31. Decembr. J afvigte Aar have fire Danske Fartøier været her paa Kysten, tre af dem kom fra Holland, til Mogador ladte med Kiøbmands Varer, af disse ere tvende vendt tilbage med fuld, og et med halv Ladning; og et har heri Havnen indladet 130 Muler for en Kiøbmands Regning i Kiøbenhavn, hvilket ligger her endnu. J øvrigt har Handelen, her været overmaade ulykkelig. Tre Østerrigske, et Preussisk og et Portugisisk Skib ere i Aar forliiste her paa Kysten, af hvilke fire gik for Kiøbmænds Regning i Mogader. Sales heel Handel har allene bestaaet i et Fartøis Ladning med Uld fra Marseille, og et lidet Partie Gummi, fra Tanger er ikke udfor andet end Stude og Høns for Spanien, og om Saffy og St. Crux tales ikke meere, som Handels Steder. Den Levantiske Handel, som Kiøbmændene i Fer drive med Caravaner, har ikke havt bedre Skjæbne; en stor Mængde Cammeler ladte med kostbare Sager bleve dem frarøvede af Bierg=Araberne.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Tunis. J de tre sidste Maaneder af forrige Aar er her ikke udløbet meere end en Halv=Galley og en Pinque paa Krydsning, og var denne sidste den tredivte Corsaar, som Byen her i Aar har afsendt.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
For nogen Tid siden mældte vi, at en Algiersk Kaper havde i Tunis Havn taget to Skibe, som førte Toscansk Flag. Den var den 1. Novembr. sidstleden dette skeede. Den 11, i samme Maaned sendte Beyen i Tunis sin Admiral med en af sine Ca pere til Algier, for at reclammere dem. Det ene af disse var ladt; og dette blev ved en Storm skilt fra Corfaren og det andet i Søen, siden hvilken Tid man ikke veed meere om den, endskiønt vi andensteds fra har hørt at det er frigivet, men det andet, som ingen Ladning havde inde, kom, efter at være løsladt endnu den 28 Novembr. til Tunis igien, hvor det forblev til den 29. Decembr., da Bachas Svoger Sidi Jsmain Kiaye, begav sig paa samme med meere end en Million Piastres i Mynt med dette No. følger et Auctions-Blad over de betydeligste Eiendomme og Effecter, afgangne Herredsfoged Fugle Stervboe tilhørende, som ved offentlig Auction skal bortsælges Onsdagen den 23. tillestrup Mølle. og Juveler, ganske hemmelig ud fra sin regierende Hr. Svogers Vold, for at gaae til Marseille, hvorhen han ogsaa kort efter lykkelig er ankommen. Det skal være den anden Gang, denne Herre er bortrømt. Han har for Resten i Livorno forefundet Beløbet for en heel Deel Ladninger, som han har besørget did sendt i Forveien.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Livorno. Med et Skib fra Algier har man den Efterretning, at Deyen har friegivet de to Toscaniske Skibe, som for nogen Tid siden bleve tagne i Havnen ved Tunis. Reis paa Corsairen har faaet hundrede Slag under sine Fodsaaler, fordi han havde taget sig den Frihed, at tillade sig at krænke den Tunesiske Havns Rettighed.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Handelen her i Livorno bliver Dag fra Dag meere blomstrende, formedelst det store Antal Skibe, som kommer. Jblandt de her ankomne ere to Toscanske, som ere komne fra Engeland. Hans Kongelig Høihed har i disse sidste Dage udgivet en Forordning, som fastsætter almindelig Vægt og Maal for alle hans Stater, overeenstemmende med denne Byes Matricul. Denne Indretning, som for Resten saa meget er ønskeet, har man længe tænkt paa, førend den kunde iværksættes; den letter meget Handels Speculationer i det Smaae, og sætter følgelig et storre Antal Mennesker i Stand til at fore sig dem til Nytte. Denne ene Fordeel synes stor nok til at rydde alle hindringer for denne Forordning af Veien, da den aabner Folket fleere Næringsveie. Jmidlertid er denne Lov ikke gieldende i Districterne Lunigiana, Barga, og Pietra Sancta, og der er udgivet en anden efter Byen Siennes gamle Vedtægter.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Handelen her i Havnen, skriver man fra Fiume, gjor hver Dag nye Fremgang. De Varer, man udfører, ere Hvede, Glasvare, Sukker og saltet Kiød, hvilket man i Livorno giver Fortrinet fremfor det Jrlandske.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Handels Compagniet i Triest lader bygge et Skib i Porto Re som skal være større end noget andet af de man hidindtil her har bygt.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Den 14 Jan. Den Russiske Consul hverver her baade Mandfolk og Fruentimmer for at gaae til den Crimske Halv som Colonister, man forsikkrer, at han alt har faaet en 5000, og han har fragtet Skibe for at bringe dem derhen.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Marseille den 14. Febr. Man er her i Almindelighed misfornøiet med Freden; den vil foraarsage en Deel Kiøbmænds Ødelæggelse, men dette er et Onde, som er uadskilleligt fra Fredsslutningen, naar den end kom.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Mallaga. J forrige Aar har her været 114 Skibe under Dansk Flag.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Af en Skrivelse fra Neapolis den 15. Febr. I Gaar er fra Mesina kommen en Kongel. Fregat, som har bekræftet den sørgelige Efterretning, at den 5 hujus Kl. 12 om Middagen var der opkommet et hæftigt Jordskælv, som immer med afvexlende Stød havde ved holdt indtil henimod Aften, saa at den heele Stad er forvandlet til en Steenhob. Man meener, at der ved denne Ulykke ere 3000 Mennesker omkomne. De øvrige Jndvaanere have reddet sig paa de næstliggende Bierge.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
I Dag tidlig fik man endnu en skrækkeligere Efterretning fra Calabrien, hvilken ikke alene bekræfter den første, men ogsaa endnu mælder, at der ere henved 300 Landsbyer, hvoriblandt ogsaa nogle smaa Stæder ere i Bund og Grund ødelagde af Jordskælvet, og at, efter en løselig Beregning, henved 20000 Mennesker ere blevne begravne under Ruinerne. Denne Ulykketreffer mange af Adelen her, og overalt har den fat den heele Stad, i den største Bestyrtelse. Alle Lystigheder ere her strax ophævede, og offentlige Bønner ere blevne anordnede.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Hs. Majestæt Kongen har i Nat afsendt en Befuldmægtiged med en Summa af 100000 Neapolitanske Dukater, for at understøtte de Nødlidende, og at forebygge alle onde Følger.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Paris den 3 Mart. En Tvistighed, som her er opkommen imellem Advokaterne og Prokuratorerne, begynder at giøre stor Opsigt. De Første have udslettet de Sidste af deres Catalogo eller Navne=Fortegnelse; Prokuratorerne ansee dette som en Foragt og stor Beskæmmelse, men Advokatterne ville ikke afstaae fra deres eengang fattede Beslutning: Begge Parter have allerede været meget opbragte imod hinanden, og Parlementet vil, som der siges, bilægge denne formedelst sine Omstændigheder forargelige Tvistighed, efterdi Rolighed og Eendrægtighed vist vilde blive meere sielden, naar de, som ere bestemte til at vedligeholde og skaffe den tilveie igien, selv ville leve i Spliid og Uenighed.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Den 10. Mart. General Elliot har hoflig vegret sig for at indlade Prindsen af Nassau og Marquis v. Fayette i sin Fæstning, hvilke havde ladet sig mælde, for at aflægge en Besøgelse; men han undskylte sig dermed, at han endnu ikke havde faaet nogen Efterretning fra Engeland om Præliminairernes Undertegnelse, og den Spanske Ratification, var ikke tilstrækkelig nok for ham, at indlade Fremmede i Fæstningen. Disse Herrer komme altsaa tilbage igien, uden at have seet Gibraltar inden i Wien den 5. Mart. Capuzinernes Sag her vil nok faae et slet Udfald. Man siger, at en af de første Hofraader har opdaget Fængsler og Fangne hos dem, hvilke Canzeleren ved det Erkebispelige Consistorium ikke kunde, eller ikke vilde, finde. Meenige Mand er meget opbragt over denne Munkenes Umenneskelighed. Affald fra Troen, hvilket hidtil i Ungarn blev haardt og i det ringeste med den heele Formues Confiscation straffet, er nu af Hs. Majestæt meget blevet lettet. Alle de Protestanter og ikke unierede Græker, som i forrige Tider formedelst Tvang havde antaget den Catholske Troe, kunne nu igien uden Straf vende tilbage til den Protestantiske Lære.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Berlin den 18 Mart. Efter en Fortegnelse, for vis Rigtighed man dog ikke kan være Borgen, skal i forrige Aar en Summa at 770000 Rdlr. være gaaen ud af Landet, nemlig: For Franske Viine 450000, for Rhinske, Neker og Mosel Viine 160000, og for andre fine Viine 160000 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Aalborg den 27. Mart. J Henseende til en af Bundtmager=Lauget i Kiøbenhavn allerunderdanigst ansøgt nærmere Bestemmelse at den 8 Artikel i Forordningen af 20. Januar. sidstleden, om hvorvidt nemlig Forbudet mod Borders Brug ogsaa skulde strække sig til de med Silkevat, Multum, og desligeste forrede Kaaber, har det behaget Hs. Kongelige Majestæt under 3 hujus saaledes allernaadigst at resolvere: At det ikkun er paa Stadsklæder, at Pelsværk til Border skal være forbuden; men paa Overkioler, samt alle Slags Pelser og foerede Kaaber, som bæres for Varmes Skyld, maae fremdeles, som forhen, Border af indenlandsk Pelsværk bruges.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Ligeledes har det behaget Allerhøistsamme i Anledning af Viinhandler=Laugets allerunderdanigst indgivne Forespørgsel og Ansøgning, denne Handel angaaende, under 10. denne Maaned allernaadigst at fastsætte og tillade At samtlige Viinhandlere uden Undtagelse maae fremdeles falholde alle Slags Vine, men at det, som i Henseende til Udskjænkningen i Viin= og Værtshuuse, og ellers om Vinens Brug i Forordningen af 20, Januar sidstleden foreskrives, skal blive uforandret og staae i sin fulde Kraft til allerunderdanigst Efterlevelse. Hvilket efter allerhøieste befaling herved til alle og enhvers Efterretning bekiendtgiøres. J Mandags udkom det Maanedlige Tillæg, No. 2. for Februar. Maaned, halvandet Ark, hvis Jndhold er: Recensioner. - Slutningen af Hasenlevers Anmærkninger over Amerika - Gravskrifter. - Placat, anlangende, at Bogtrykkerne skal levere 2 Exemplarer, til det store Kongel. Bibliothek. - Forordning om Trolovelser. - Orden, hvorefter de til Høiesteret indstævnte Danske Sager skal foretages. - Landstings Domme. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Den 27, hujus befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrift: Herre! jeg forlader min paa dig, lad mig ikke beskiæmmes evindelig, J løse Penge med Hoskrift: Disse ere for en Bondes begangne Forseelse For de solgte Faste Ordener er indkommet: For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes Døde.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Den 24 hujus i Viborg Hr. Justitsraad og Landstings Procurator, Hans Severin Ravn, nogle og 50 Aar. Samme Dag paa Randrupgaard Hr. Lauriz Buch. Den 26, i Elleshøi Præstegaard Sognepræstens Hr. Schalesins Kiæreste, Mad. Mariane Lemmeche, 61 Aar, død meget hastig. Den 19. her i Byen Skipper Simon Jensen Mørch, 79 Aar. Den 20. Skomager Anders Tønnesens Dotter, Anne Marie, 17 Aar. Den 24. Podemester Christen Sørensen Mørch, 67 Aar. Samme Dag Slagter Mogens Olesen, 25 Aar. Den 27. Mester Skomager Jen Christensen Hauerslev, 89 Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Bekiendtgiørelse. Uddeeling af Hielpe=Cassen skeer for Budolphi Sogn U Tisdagen den 1 April og for Frue Sogn Løverdagen den 5 April, om Formiddagen Klokken 10, da alle Vedkommende ville enten selv, eller ved deres visse Bud, møde hos mig, for da at imodtage hvad enhver efter deres bekiendte trængende Omstændigheder skal vorde tildeelt. Aalborg den 27. Mart. 1783. Vandall. Jen anordnede nye Psalmebog, som efter al W. lernaadigst Befaling skal indføres og bruges i Kirkerne næstkommende Første Søndag i Advent er nu at faae til Kiøbs i Aalborg hos Bogbinder Christopher Wille.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Hvo der kan, og vil, udlaane 10 a 1200 Rdlr. til næst forestaaende Snapsting imod Gaard Pant her i Byen og lovlig Rente, vilde behage at mælde sig hos Procurator Steenfeldt. (En spraglered Hane af Spansk Art, og en dito Hone, Sere af min Gaard i Tisdags Morgen udkomne, skulde disse være nogensteds indkomne, udbad jeg mig dem tilbage, (i Fald de ei endnu ere undlivede) imod en billig Douceur. Eng. J. Brink.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Jisdagen den 1. April førstkommende bliver afg. Consumtionsbetient Terchild Hansen Bagers Stervboes tilhørende Gaard, udi Skolegaden her i Byen beliggende, sat til 3die Auction, og da absolut bortsolgt, der saaledes maatte tiene Lysthavende til Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1783-03-28
Lieutenant og forrige Tolder i Ringkiøbing.
Jyske Efterretninger, 1783-04-04
Handels=Efterertninger. Genua i Februar. Det Engelske Flag vil her maaskee ikke blive saa talrigt, som forhen, men Americanerne vil opfylde det Manglende. Derimod har man Aarsag at formode, at de Franskes Antal vil overgaae de andres; siden Frankerig synes stiltiende at ville tillade adskillige af de Magter, som ere i Ufred med Barbarerne, fornemlig Toscaner og Genuesere, at betiene sig af det Franske Flag; for igien ved paakommende Tilfælde at kunne skaffe sig Matroser efter Fornødenhed. Her befinde sig for nærværende Tid to Maroccanere den eene Sidy Hadgi=Mohammed Sarai Hans Maroccanske Majestæts Ambassadeurs Secretaire ved det Keiserlige Hof, som her skal løskiøbe nogle Slaver; den anden Seidi=Laseimi Mesteri, som er kommen hid med den Maroccanske Fregatte Tigeren fra Mo gader; hvilken har medbragt Brevskaber fra sin Herre til Dogen; man siger han skal have Fuldmagt til at foreslaae og slutte en Commerce=Tractat imellem Marocco og denne Republiqve. Jmedens man venter paa Udfaldet af disse Underhandlinger bliver den Barbarske Fregatte forhudet paa Finance Kammerets Bekostning, hvilket ogsaa sørger for disse 2 Personers som og for deres Følges Underholding.
Jyske Efterretninger, 1783-04-04
Barcelona den 15 Februar. J afvigte Aar har her i Havnen været 92 Danske Skibe, hvis Handel og Fragter have været meget fordeelagtige. Freden som nu igien er kommet i Stand vil ventelig giøre, at i det mindste Fragterne i Aar vil blive mindre betydelige; da saavel de, som de Danske Skibes Antal her i Havnen har i sidst afvigte Aar været saa meget høiere end noget af de foregaaende. Adskillige Danske Skibe have benyttet sig af den Tilladelse Hans Catholske Majestæt for nogen Tid siden havde begyndt at give, at fragte neutrale Skibe til de Spanske Establissementer i America. Saasnart FredsPrelimmairerne vare underskrevne er saadan Tilladelse aldeles bleven ophævet, saa at endog de Skibe, som allerede i Følge deraf havde taget Fragter til America ikke kunne benytte sig deraf. Her ligger endog et Dansk Skib Elisabeth Christina kaldet, ført af Capit. Boye Petersen, som blev fragtet til Cumana 4. April. midt i sidste November, havde siden indtaget sin Ladning og var færdig til at afgaae, førend Preliminairerne vare undertegnede, men som er her bleven forfinket formedelt nogle Chicaner, af Befragterne, hvilket Skib man nu, i Følge bemældte Forbud, vil hindre fra at fortsætte sin bestemte Reise. Der er gjort behørige Forestillinger imod Ubilligheden i denne Fremgangsmaade, og om kort Tid vil Udfaldet lære, med hvad Nytte de ere gjorte. Cadix den 7 Februar. Toldboden her har faaet et Exemplar af en nye Told-Tarif tilsendt, som man siger skal være trykt i Madrit. Efter denne skal der betales 25 Procent indgaaende Told af alle udenlandske Fabrikvarer, hvilke Told Administratorerne allerede har villet hæve af dem, som nu have Varer paa Toldboden. Man vil ikke tage Varerne derfra imod at erlægge en saa overdreven Afgivt, og uden derom i Forveien at være blevne advaret. Rimeligviis ville Hofferne i Madrit og i Versailles giøre Paastand imod enhver Forhøielse i Told=Afgivterne, og fornemmelig vil Engeland fordre, at den nye Commerce=Tractat bliver overeenstemmende med den, som er underskreven i Madrit den 14. Decembr. 1775, og fornyet den 15. Octobr. 1750., ved hvilken det er fastsat, at Engeland skal betale den samme Jndførsels Told af sine Varer, som der blev fordret under Carl 2. Regiering. Denne uventede Nyehed vil ganske vist have en meget ubehagelig Jndflydelse paa Handelen i Almindelighed.
Jyske Efterretninger, 1783-04-04
Aalborg den 3 April. Følgende af det Kongel. General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio under 25. Mart, sidst i allerunderdanigst Følge Hans Majestæts allernaadigste Resolution af 3 næst foran, udfærdiget nærmere Bestemmelse af en Deel Poster udi den allernaadigste Forordning af 20. Januar. næstleden, Overdaadigheds Jndskrænkning betreffende, er Magistraten her i Aalborg til Bekiendtgiørelse meddeelt følgende: Hans Kongel. Majestæt har under 3 hujus resolveret: At den ved Forordningen af 20. Januar. d. A. allernaadigst tilsigtede Jndskrænkning i fremmede Madvahrers og fremmede tillavede Spisers Forbrugelse heri Landet, hvilke til den Ende ere forbudne at gives ved Giæstebuder, falholdes og averteres til Salg i Aviserne, skal herefter allene iagttages ved Indførselen og Toldens Erlæggelse, hvorom de fornødne Foranstaltninger skal i sin Tid igiennem det Kongelige Vestindiske Guineiske Rente samt General Toldkammer vorde publicerede. 1) At under de fremmede syltede og tørrede Frugter, som i Forordningens 15. Art. sub Litr. a findes anførte, ei skal forstaaes saadanne tørre Frugter, der, førende de spises, blive kogte og tillavede, saasom tørre Kirsebær, Svedsker, Blommer og flere deslige til Huusholdningerne fornødne Frugter. 2) At Forordningens 8 Art. saaledes bør forstaaes, at det ikkun er paa Stads Klæder, at Pelsværk til Border skal være forbuden, men paa Overkioler, samt alle Slags Pelser og foerede Kaaber, som bæres for Varmes Skyld, maae fremdeles som forhen Border, af indenlandsk Pelsverk bruges. 3) At samtlige Viinhandlere uden Undtagelse maae fremdeles falholde alle Slags Viine; men at det, som i Henseende til Udskiænkningen i Viin= og Værtshuuse- og ellers om Viinens Brug i Forordningen foreskrives skal blive uforandret og staae i sin fulde Kraft til allerunderdanigst Efterlevelse. 4) At Ride Sadler og andet Sadelmager Arbeide, omendskiønt det vel ikke egentlig efter den almindelige Talebrug pleier henregnes til Heste Geschirer, som i Forordningen ere forbudne, dog skal være indbefattet under Jndførsels Forbudet i Forordningens 14. Art. Litr. b. 5) At Desert Blomster, ligesaalidet som andre Blomster, hvilke ved Forordningen ere forbudne, maae herefter indføres. 6) At det med Guld eller Sølv Plader belagte saa kaldede Plated Arbeide ei heller fra fremmede Stæder, maae indføres, men være forstaaet under det efter Forordningens 1. Art. Contrebande fremmede Guld og Sølv Arbeide. 7) At det i Forordningens 9. Art. mod Silketøies Brug, af Tienere ommældte Forbud, ikke skal strække sig til Liberie eller andre Snorer af halv Silke, som maae bæres og bruges ligesaavelsom Snorer eller andet Arbeide af Linned og Camelgarn.
Jyske Efterretninger, 1783-04-04
Fra det Kongelige Generalitets og Commissariats Collegio er den 10. Mart. h. a. udkommet en Plakat, hvorved bekiendtgiøres, at det har behaget Hs. Kongel. Majestæt, i Medhold af Forordningen af 20. Januar. dette Aar, angaaende Overdaadigheds Indskrænkning for Dannemark, Norge og Fyrstendommene, i Henseende til Allerhøistsammes Landmilitair Etat i Særdeleshed, allernaadigst at resolvere: 1) At det allene skal være samtlige Generals Personer, og ingen andre Officerer af LandEtaten, eller derved staaende militaire Betiente, efter den 1. Januar. 1784 tilladt, at bære Fiæder paa Hatten. 2) At alle Underklædninger, Opslager, Kraver, Rabatter og Underfoeder af Silke eller Fløiel, saavelsom alle Lan Tresser og Broderier saavel paa Uniformer, som paa Hatte, skal fra 1. Januar. 1784. af, være aldeles forbudne at bæres af alle Officerer uden Forskiel. 3) At det ligeledes skal være alle Officerer uden Undtagelse, fra bemælde te Dato af, forbudet, at lade deres Overkioler besætte med Guld= eller Sølv=Tresser. 4) At Forordningen af 20 Januar. 1765., angaaende Uniformen for de dimitterede og paa Pension staaende Officerer, saaledes skal forandres: at fra ovenanførte 1. Januar. 1784 af skal alle paa Vartpenge og Pension staaende, samt med Tilladelse at bære Felt-Tegn dimitterede Officerer, naar de have staaet ved Rytteriet, bære røde Kiortler, med røde Rabatter og Kraver, samt de ved Nytter=Regimenterne brugelige Opslage og paille Underklæder, alt med gule metal Knappe, og guldgalonerede Hatte; men naar de have staaet ved Infanteriet, røde Kiortler med røde Ra batter og Kraver, efter den ved Infanteriet brugelige Fason, med hvide Underklæder og hvide Knappe, samt sølv galonerede Hatte, dog begge uden de hidtil brugte Skulder= og Axelbaand. De Officerer derimod, som staae af la Sulte i Armeen, skal, hvad enten de ere af Rytterier, eller Jnfanteriet, samtlig bære røde Kiortler med røde Rabatter og Kraver, samt paille Underklæder med hvide Knappe og sølvgalonerede Hatte.
Jyske Efterretninger, 1783-04-04
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1783-04-04
Den 31. Mart. blev Hr. Mandall under Forsegling tilsendt med Hosskrift: Jndlagte er en Mulct, som en Svend ved Sukkerhuuset har maattet betale til de Fattige for hans Udeblivelse og Natte=Sviir, 1 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1783-04-04
Den 3 hujus befandtes ved Cassens Aabning under Forsealing med Hosskrift: Herre, giv Lykke til det Forestaaende er 1. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1783-04-04
Copulerede. Den 2 hujus her i Byen Blecamand Christen Hansen Hylle berg og Enken Johanne Andersdotter Ellishøi.