Berlingske Tidende, 1789-04-20
Extract af Forhandlingerne i Adelskabets Plenum Om gen den 8de April. Baron Dunal begyndte med at visse Umueligheden af Standerne paa narvarende Tild lands paatags sig saa ind. ligen Guld og en Menning af 7 Tønder Guld; han sor slagtet tørt Dittammen, et Adelen skulde garanter mig, ner og en Devilgning af 50 Tønder Guld, som var den høi Landet i narværende Omstændigheder kundet. Den rer Balke, Vagtmaster, Darig, Slas Levenhaar, St. bel, Varslager, Stierngranat, Schuldendanne a la enige harudi. Paa den anden Side paastad Omen Plan. Hr. Chemal, Malmuen og et Par andre, et man de delsburde approbere Extration af den gienne Deputation. Prestal, og at lade denne Langhed gaae foren, i at r. sardiggiøre Adelen fra den almandands Beskyldning, at den narvarende erniske Forfatning intet og hans for Gaden. landet Bel. De Herrer Rappe og Spaldenning, Mad. lemmer af Bedømme Depanien, lands som Dan. Staldentning har førstede Aalen paa sin Ære, at dersen. Schøie Deymamen havde lands indsendt et anden Ma del til at hielpe Riger ud af dets Forlegenhed, skulde denne hare foreslaaet dette, at daadan Medlemme i denne Daputationiets havde samaattet denne Reselm, man at de desuagtet intet andet Middel og Hanene end der gl. slag, at dersom Adelen, som han frygtede, at sadte men vilde bifalde Deputationen gessing, mandagendes. et Daren Duaale Forslagemadame Mammen og 3 vilge 50 Tønder Guldt et forslag, mester Hr. Span trendes Tanken havde mange ster tilmaade. Deputationen. J allet talde Spadsesse : en den Suterhed, som Standen havde hemandsta virkelige Gields Detaling, og at der, saafremt man an samme Deputationens Forslag, herefter ikke vide ble deren Gieldend den, som Stændernenegerede, og endeel og, at der vare mange Resoureer, som rimeligvis vilde lette. denne Gields Betaling, da Hs. Majestæt skriftlig havde lo et Deputationen, at dersom han ved Fredeslutning erholde. en Skadersholdelse i Penge, eller Magterne erlagde egen Penge=Sudsidder, skulde det altsammen gaae til Ritat Standers Contoirs sønde. Dine Debatter varede indtil Kl. 3, da Marskallen meldte at han havde faaet et Bren fra Kongen, hos Hr. Manske, Fitirede, at Geheime Deputationens Forslag ikke kands forandres uden at latte Riger i Bove, og at altsaamananden reposten kunde finde Sted, end enten om fuldkommen forfald eller fuldkommen Afslag. He Majestæt tilfalde, at fra andre Stander allerede havde opfyldt deres Pligter med kom og Fædrenelandet, og Hr. Manstæt haabede altsaa, at sadelen, som den første Stand i Riger, alle vilde undlade at saade et Land, som deres Forfædre havde forsvaret med deres lad og Sandel, da Adenne Afslag undvanden maatte sætte Fædrenelandet i den allerstørste Fare og paa Bredden af dets sladende: Dette Brev foraarsaaede en almindelig Tummel og stort, taring, næsten alle sted op og talede høit imod de Hiering. er, som Kongen bestandig lande Adelene Daliderationer i den; man paastad, ande andre Standen ikkshands approseret Deputationens Forslag, uden for saavidt Adelen approbarede det. Nu begandte Debatterne af en anden Tone, arren Daben, Cl. Lawenhaupt, Dielte og mange andre sade at Denmalingens Forslagaanskeskulde forkastes, der en Marskallen at vilde giøre Proposition uden i Medhold, Kongens Dreng mere ind Halvdelen af Adelen varede. at et maantaget Ja, andre skrige Ret, og den bleven saa sin Allem, at man ikke kunds høre hverandre. Da Baron Baael andet havde erholdt et Dansk Tanghed, yttrede en nu store Forlegenhed, da han paa den ene Side indsaae at det næsten var umuel at at opfylde de Forpligtelser, som Standen paatage sig ved at befalde hanne Deputation. saanagerslag, og paa den anden Sal de Gaadan som Adelen. svandtes saaln, dersom den forkastede dette Bldetur, og de Uletter som deraf under følge, at det altsaa efter hans M. ning var den heller at give den sidste Skiern og at redde Adel at dre, der lad saa stor Restenbaade i og uden for Riger, hillerat Kongen havde erklærer, at Adelens Afslag ende pring. andrenelandet paa Bredden af dets Undergang. Manraabe: en Mantil denne Daran Dunale Balle, og naalende, at at det Valering skulde afgiøres, om Deputationens her at skulde antageller forkastes Stev Hamilton, General. de Spalentrand og Rappe var eman med Daren Due. eet og søgt at bringe Adelen til at befalde Forslaget. Baren. anaster opsindtandst, og efterat ham meget havde pryt, aaret med Jndgad i Adelene Deliderationer, erklærede, adendom Deren Danal. Detnagtet vilde man dog notere indtil Baronerne Dural. sen Bahimester indstændig bad Adelen at betænke, hvad høi ger det kunde have, i Fald den aldeles nægtede at affistere Kongen i nærværende Forfatning, og Baron Wachtmester lagde, til, at dersom Adelen vilde vorere herom, toede han sine Hænder og skulde aldrig mere sætte sin Fod i Ridderhuset. Han vilde, sagde han, saa got som nogen anden af Adelen afslaae den proponerede Garantie, men imod Magten er den met Midder ; Kongen kan forbyde mig at deeliberere, han kan befale mig at tie, men han kan ikke forbyde mig at tænke. og dersom Adelen samtykker i at Marskallen giør Proposition. til at approbere Forslaget, da maae der indføres, at det skeet efter Kongens Befaling, og efter Hans Declaration, at Adelens Anslag vilde bringe Riget paa Bredden af dets Undergang; der er allene efter disse Grunde at Forslager bør antaget. Efter nogle Debatter blev Propositionen følgende :at Adelen vilde approbere Forslager i Følge Kongens Brev en den deri indeholdte Erklæring, at Adelens Afslag vilde sætte Riget i Fare, og i Tillid til at de 3 Stænder ligeledes : havde approberet Forslaget. - Man svarede omsider Ja til denne Marskallene Proposition og Adelen skildtes ad Kl. 6 1/2. om Aftenen.