Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-11-03
Stænderforsamlingen i Viborg. (Forts af den kgl. Commissarius's Yttring ang. Andragendet fra Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, see S. 722.) Af større Vigtighed er en anden Forholdsregel, hvorpaa den roeskildske Committee har henvendt Opmærksomheden, den nemlig, at derskulde stilles en vis Caution af Enhver, der vilde udgive et periodisk Blad. Det er bekjendt, at en saadan Jndskrænkning finder Sted i flere andre Lande, og navnlig kræves der i Frankerig meget betydelige Cautionssummer. Committeen har vel herved fundet Betænkelighed, idet den har befrygtet, at mangen dygtig og værdig Mand ved en slig Bestemmelse vilde blive udelukket fra at være Redacteur. Men den synes for meget at have havt Hensyn til det strænge System, der er indført i Frankerig, hvor der kræves saa svære Cautionssummen, at det bliver vanskeligt at tilveiebringe dem. Saaledes skal der til Ex. i Paris af den, der vil udgive en Journal, som skal udkomme mere end 2 Gange om Ugen, stilles en Caution af 100000 Fr., og der er derhos truffet skarpe Bestemmelser med Hensyn til, at den Paagieldende selv skal være Eier af en vis Deel af Cautionen, ligesom der ogsaa iøvrigt føres Control med dennes Paalidelighed. Efter vore Forhold, deels den mindre Jndtægt, som de periodiske Blade give, deels den mindre bevægede Tilstand, der ikke gjør saa skarpe Bestemmelser nødvendige, kunde der vistnok her ikke blive Tale om saa svære Cautioner, og man vilde vel kunne indskrænke sig til saadanne Summer, som det ikke kunde være vanskeligt for en paalidelig Mand at tilveiebringe, om han end ikke var formuende. Jeg troer saaledes, at Committeen ikke har havt tilstrækkelig Grund til at opgive den Jøge, som efter dens egen Fremstilling har saa Meget for sig, og det vil nu af den nærværende Forsamling kunne tages yderligere under Overveielse, om ikke saadanne Jndskrænkninger med Hensyn til Udgivelsen af periodiske Blade maatte være nødvendige. Ogsaa i Henseende til Straffebeskammelserne kunde der blive Spørgsmaal om en Reform i age Presselovgivning, til større Betryggelse mod Misbrug, hvorved der forresten ikke vilde være Tale om at skærge hine Bestemmelser, men netop om at formilde dem og derved gjøre dem mere virksomme. - Oberst Brock: "Tænke, Skrive- og Trykkefrihed anseer jeg for en Nødvendighed for en Nation, for alle Mennesker, og denne Velgierning, som er bleven os skjænket, har mere end noget Andet bidraget til Udviklingen af den aandelige og materielle Tilstand. J mere end 70 Aar have vi nu været i Besiddelse af denne Frihed, og i de første 27 Aar af denne Periode ere alle de Sager, som siden ere realiserede til største Nytte for Landet, og som have bidraget saameget til Danmarks Vel blevne discuterede. Der er ingen Tvivl om, at Nationen elsker Trykkefriheden, og at den ikke ønsker den indskrænket, men tvertimod saameget som muligt udvidet. Muligen kunde der træffes saadanne sikkrende Bestemmelser, som den kongel. Commissarius har omtalt; men for Øieblikket er her kun Spørgsmaal om en Committees Nedsættelse, og denne kan jeg ikte Andet end anbefale. Jøvrigt havde det vistnok været at ønske, at det Selskab, som har indgivet den oplæste Petition, jevnligen havde, saaledes som det i sin Tid bebudede, bidraget til at værne om den frie Presses rette Brug og altsaa paatalt den personlige Hentydning til, og Latterliggjørelse af de høiest staaende Personer, som har fundet Sted i Journallitteraturen. Vel ere ikke de bedre Oppositionsblade gaaede denne Vei; men jeg havde dog troet, at de havde anseet det for at høre under deres Forum at paaanke de Misbrug, hvori andre Blade gjøre sig skyldige ved under latterlige Figurer at fremstille, hvad der ikke paa den Maade burde fremstilles.