Aalborg Stiftstidende, 1827-07-19
J Aaret 1704 kom den Storbritaniske Admira Rooke, som commanderede den engelske og hollandske Flode, paa Gibraltars Rhed, han satte 1800 Mand i Land under Overcommando af den kjekke Prinds Georg af Darmstadt, kastede inden 6 Timer 15000 Skud paa Stad og Fæstning, vovede en Storm, blev Mester af denne yderst vigtige Fæstning, og med ubetydeligt Tab endte i mindre end 24 Timer et Foretagende hvis Følger ikke ere at beregne for Continentet, og efter flere end 100 Aars Forløb staaer det endnu for os i al sin Storhed og aftvinger os Beundring. Efter Tabet af denne Klippe, gjorde Spanien sig al muelig Umage, og svarede hverken Folk eller Penge for igjen at fravriste Storbritanniens Krone denne vigtige Erobring. Endnu samme Aar blev Fæstningen indsluttet fra Landsiden, og fra Søesiden med 24 Krigsskibe. Fra Cadix bleve 200 Baade beordrede at vove en Storm med 3000 Mand; men den paa samme Dag med en anseelig Flode ankomne Admiral Leakekuldkastede dette Foretagende, slog Floden, erobrede adskillige Fregatter, og gjorde Beleirerne ved skuffende Landgang megen Afbræk. Philip den 5te, Konge af Spanien, opgav desuagtet ikke Haabet om at gjenerobre Gibraltar, det maatte koste hvad det vilde. Kongen af Frankrig udsendte Marskalken af Thesse for at commandere Beleringen, og i Forening med ham forsøgte Admiral de Pointis at indeslutte Fastlandet fra Søsiden, og Beleringen begyndte paa det heftigste, saa at der indtil 1705 var kastet over 8000 Bomber og over 70,000 Kanonskud løsnede imod Byen; men den ovennævnte kjekke og tappre Prinds Georg af Hessen-Darmstadt, en Mand med afgjort Mod og stor Klogskab, vidste ufortøret at give den Storbritaniske Admiral Leake Underretning og Fæstningens Forfatning, saa at denne anden Gang skaffede Raad. Han erobrede et fransk Krigskib paa 60 Kanoner, og 4 andre paa Stranden, og begge Mænd udvirkede Beleiringens Ophævelse under Marskalk af Thesse, hvilken Belering nu forvandlede sig til en Jndsluttelse. Prinds Georg overgav Commanden til den Storbritaniske Generalmajor Elliot, og gjorde et Tog mod Barcellona, hvor denne ædle Prinds, sit Huses Pryd, fandt sin Grav. J Aaret 1710, da Spanierne stærkere indsluttede Fæstningen, gjorde de Beleirede et Udfald, satte den franske Leier i Brand, og gjorde mange Fanger. Saaledes stod disse Anliggender, indtil Utrechter Freden, da Staden og Fæstningen endelig formelig bleve aftraadte til Storbritanien. J Aaret 1727 fandt atter en frugtesløs Beleiring sted. Men 1731 begyndte Spanierne at trække en befæstet Linie fra et Hav til det andet, for at anlægge Forter ved begge Ender, og saaledes at afskjære al Communication med Fastlandet, og at nøde Besætningen til, at lade sig tilfore Levnetsmidlerne fra Søsiden. Den vigtigste Beleiring tog 1779 sin Begyndelse. Fjendtligheden begyndte med, at den spanske GeneralMendoza lod give Jld paa Fregatten Entreprise, som kom fra Ceuta med Levnetsmidler. Besætningen bestod dengang af 5300 Mand. Beleirerne bestod derimod af 18 Batailloner og 12 Escadroner, understøttede af Krigskibe, Fregatter o. s. v. Man begyndte at fyre paa Fjenden fra Fæstningen. Fra spansk Side rettede man sit Hovedøiemærke paa, om mueligt at indslutte Pladsen, og da den ikke var tilbørlig forsynet med Levnetsmidler, saa lod Mangelen af det nødvendige sig snart føle, og Jndbyggernes Nød var stor Endelig erholdte Fæstningen Hielp af Admiral Rodney; Levnetsmidler og Krigsfornødenheder vederqvægede Hjerterne og indgjød Mod. Projectet at udsulte Fæstningen, strandede derfor ogsaa denne Gang, den blev derfor ikke opgivet, og man gav sig al Umage, at tilføie den saa megen Skade, som mueligt. Til den Ende skjød man alle Huse i Staden ned, og tvang Jndbyggerne at tage Tilflugt under Hytter, Telte og Baraquer, ved Husenes Sammenstyrtning ødelagdes en stor Deel af Levnetsmidlerne. De arme Jndbyggere vare meest at beklage; de havde allerede to Gange lidt Mangel paa det Nødvendigste, og troede nu at have undgaaet alle Lidelser, da de paa en Gang, ved en Hagel af Bomber og Kugler bleve tvungne til at forlade Staden og deres Eiendomme. Hele Familier laae nu med deres hielpeløse Børn i Telte uden Senge, blottede for Alt. Jo ulykkeligere Omstændighederne bleve, desstørre var den Ryggesløshed Soldaterne udøvede. Hvor alvorlig Fjenden maae have beskudt Staden, kan man slutte deraf, at der vedholdende fra 12te April til 30te Juni omtrent blev kastet 87,000 Kugler, Bomber og Drueskud i Fæstningen.