Norske Intelligenssedler, 1793-06-19
Korn-Priiserne. Dansk Hvede, fra 5 1/4 Rd. a 5 1/2 Rd. pr. Tønde. Ruug . fra 3 Rd. 84 s. a 4 Rd. - Do. Malt . . . 2 3/4 Rd. a 3 Rd. - Do. . . . 2 3/4 Rd. a 3 Rd. - Do. Byg. Havre . . 1 Rd. 36 sk. a 1 1/2 Rd. - Do. Christiania den 19 Junii 1793. Anledning af den ved Hr. Professor Wilse fornyede for mange Aar siden yttrede Attraae til et Academies Oprettelse i Norge, og videre derom, deels med deels imod, læste Betænkninger, som meddeelte i Tillægge ved de Norske Jntelligents-Sedle, maatte og en gammel Dansk fød, men ved sidste 36 Aar Norsk naturaliseret Mands Tanker høres: At et Academie i Norge var baade nyttig og nødvendig, har stedse været min Tanke og er det endnu, Nyttig vilde det være, for at spare endeel af de som oftest betydelige Udgifter, som de Studerendes Ophold ved Kiøbenhavns Universitet i nogle Aar foraarsager Forældrene, og nødvendig især, i henseende til at saa unge Mennesker, som de nedsendes fra Skolerne eller private Jnformationer til Kiøbenhavn, ofte, ved der givne Lejligheder til Udsvævelser, ikke allerne tilsætte saa meget meere; men og iblandt blive bedervede, deels i Sæder, deels paa Velfærd og Helbred, da de i saa unge Aar uden at have en ret Jndsigt og Kundskab, om Verden og dens Forførelse, kan saa meget lettere føres paa Afveje, som deels den Norske alt for frie Opdragelse, og at Børn her skal alt for tillig ansees som Karle, saa meget meere anlediger det, og deels Forældres og Venners saa lang Fraværelse nægter den Opsyn og Raadføring, som unge Mennesker var tienlig og iblandt høilig kunde behøve, Men mine Tanker og et Academies Oprettelse og dets Fornødenhed har dog aldrig gaaet videre, troer og endnu, at ikke bør gaae videre, end at ved dette Academie maatte ansættes de behøvende Professores, som kunde retskaffen lære og examinere i alle de Videnskaber som en Student til Exammen Philosophicum efter Kiøbenhavns Universitets nye Love skal examineres og findes dygtige udi, saa vel som og duelige Professores i det Medicinske og Juridiske; men at derimod Examen Theologicum allerne skulde skee ved Kiøbenhavns Universitet; thi da Kongen allerne har Jus Vocand til Præste-Kalde i Norge, nogle faae undtagne, saa gav det de i dette Fag Studerende større Leilighed til, ved deres udviisende Duelighed at giøre sig bekiendte og fortiente til Befordring, saa vel her i Norge som Danmark, hvor Guds Styrelse vilde sende dem, og jeg anseer det vist for et stort Gode, hvor Kongen har ene Ret til Embeders Bortgivelse saa vel i det Verdslige som Geistlige, især i det Geistlige; thi jeg kan neppe forestille mig, at en Præst, som enten af Patron eller Meenighed, hvis Lærere han skal være, udvælges, kan allevegne, uden stor Selvfornægtelse paa begge Sider, vise den tilbørlige Nidkierhed i sit Embede, naar han maae ansee sin Patron og Tilhører som sit Herskab og sine Forfremmere, saa at jeg er af den Formeening, at det var at ønske, at Kongen havde allerne Jus Vocand til Præste-Kaldene i begge Rigerne overalt; det var heller ikke i mine Tanker utienligst, at det Norske Academies Studiost Juris, naar de attraaede Dommer-Embeder, dem Kongen og her i Landet paa nogle faae nær bortgiver, og, som jeg troer, var got om over alt i begge Riger allerne bortgav, ligesaa freqventerede Kiøbenhavns Universitet; Og for disse saavel Studiost Theologi som Juris, var Reisen til Kiøbenhavn ei at ansee, og deres Ophold i Kiøbenhavn ved Universitetet, naar de vare komne da til en moden Alder, hverken at vente farlig, ikke heller ved en da forventende fornuftig Oeconomie, som de ved det Norske Academie vare blevne tilholdte og indprentede, kostbarere i Kiøbenhavn end i en norsk Bye. Hvad nu angaaer Stædet hvor dette Norske Academie beqvemmeligst burde anlægges, da er jeg af den Formeening, at neppe noget beqvemmere Sted dertil kan findes end Tønsberg, som deels er en Søe-Sted, hvor best Adkomst er fra heele Riget i Almindelighed ved næsten med hver Skibs-Leilighed at komme til de strax omkring liggende Stæder Langesund, Frederichsværn og Laurkuulen, og tillige er et af de letteste Leve-Stæder, foruden at der og er den til Byens Meenighed overflødige St. Laurentii Kirke, der, som en trofast og stor Bygning, kunde med maadelig Bekostning indreedes baade til Academiets behørige Sale og Værelser, som og til Professorernes Boeliger, og endda blive endeel Rum tilovers til Værelser for de Studerende, og saaledes langt beqvemmere, fordeelagtigere og mindre kostbar end de andre foreslagne Stæder, er at tale om det af Hr. Justitz=Raad og General-Conducteur Hammer, som det synes, af egen Jnteresse foreslagne Sted med dets kostbare og unødvendige vidtudstrakte Anlæg. Hvad endelig Professorernes Løn ved dette attraaende Academie angaaer, da siden Sorøe Academie er saa nær beliggende ved Kiøbenhavns Universitet, at dets væsentlige Fornødenheder ej indsees, da de borgerlige, som der studere, ligesaa beqvem og lettere kan freqventere Kiøbenhavns Universitet, og Adlen anseer sig nu ej heller meere saa langt overde Borgerlige, at de jo ligesaa vel vil og kan lade sine Børn studere i Kiøbenhavn som Sorøe, hvorpaa man og i de senere Tiider har havt endeel Exempler, hvorover og Sorøe Academie paa endeel Aar har været meere at ansee for et Syns Skyld end til Nytte, saa at om ikke nogle af dets Lærere havde iblandt anvendt Tiiden til at give os nogle Skrifter, skulde man næsten ikke veedst at dette Academie var meere til; thi er mine uforgribelige Tanker, at Sorøe Academie uden Tab og Savn kunde nedlægges, og dets Jndkomster tillægges det Norske Academie til Professorernes Løn med videre, uden at Kiøbenhavns Universitet, bør tabe noget til dets Lusters Hinder; At Sorøe Academies eller dets Jndkomsters Forflyttelse til Norge skulde være enten imod dets Jndretnigs eller Legaters Øjemeed til Videnskabers Fremme i Rigerne, seer jeg ikke saa lenge det anvendes til samme Hensigt ved et Academie i Norge, hvor Øjemeedets Maal haabes bedre opnaaet. Disse ere da mine Tanker om det attraaende Norske Academie og dets Fremme, som til høiere Eftertanke opgives. Men er dette vel det eneste som Norge til Videnskabers Befordring trænger til, Nei, Her mangler visselig endnu en Hovedsag, uden hvis højfornødne Indretning Academiet for de fleeste af Middelstanden i Norge vil blive til liden Nytte, her mangler i alle Norges Kiøbstæder (Hovedstæderne undtagne) fornødne Skoler, hvor Borgerne i Stæderne og conditionerede Folk deromkring kunde faae sine Børn oplærte og præparerede til Academiet; At holde dem under privat Jnformation falde de fleeste for kostbart; thi da Studenteres Tal synes nu at være faae, saa er og deres Løn, som Jnformatores, steget til en Høide, som kuns faae formaae at afstædkomme, og dog faaer man iblandt ej den, som til Jnformation er beqvem, som jeg selv har erfaret, og at sende saa unge Børn til Skolerne i Hovedstæderne er vanskeligt og ikke mindre kostbart, og gid ikke for Børnene, i deres saa unge Aar, ligesaa farlig der for Forførelse som i Kiøbenhavn, Det var derfor at ønske at i alle Norges Kiøbstæder maatte igien oprettes de, til megen Savn og Skade for det Almindelige, needlagde latinske Skoler, som hver maatte besættes med en duelig Rector og en Hører, og deres forrige havte Løn dem igien tillægges, ja om mueligt forbedres, at lærde og duelige Mænd vilde og kunde antage Tienesteen og forrette den med Lyst og Fliid til Bør menes Forfremmelse og Forældrenes Glæde, og naar da en Rector ved sine Elevers Færdighed, naar de fra ham sendtes til Academiet, havde viist sin Erudition og Fliid, maatte han udmerkes, derved at nyde Adgang enten til Rectorat ved større Skoler eller andet ansøgende Embede; Vel haves i Stæderne nogle som give sig det Navn af Rectores og Hører; men deres Lære-Stoel gaaer ikke høiere end til Dansk Læsning, Regning og Skrivning, og iblandt kan de end og der neppe sættes i Ligning med Skoleholdere paa Landet, saa det med Lærdom i Videnskaber for Børn af Middelstanden er slet bestilt, og trænger saa meget meere til den forbemeldte høifornødne Skole=Indretning, som jeg derfor troer, med vel saa megen Længsel som Academiet maatte attraaes. Publia Bona,