JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-09-18
Tirsdagen den 26de September, i Middagsstunden, bliver ved Auction de 1 paa Börsen bortsolgt : paa 2 Maaneders rentefrie Credit, Circa 22400 Par dobbeltbaands Stromper ) bedste Sort nordlandsk i 7600 Par enkeltbaands dito ) Gods. 2000 Alen hvidt Vadmel. 600 - dito Fenskjæfte. - 5000 - dito Frakketøi, 300 - couleurt Vadmel. 500 - stribet Hvergarn. 100 - stribet Dynevaar. 400 - Gulvtæppetöi: nu hertil med Kutteren Louise Frederikke fra Gefiord i Island arriveret, at hvorover de trykte Fortegnelser forinden erholdes hos Mæglerne Herlöw & de Coninck.
Berlingske Tidende, 1815-09-18
Da intet antagelig Bud skeete, ved den, over Hr. Kiøbmand Magnus Mel lers Gaard Matr. No. 14, paa Stagelse Kiøbstæds Nyetorv, afholdte Auction, saa bliver bemeldte Gaard atter, efter Eierens Forlangende, stillet til en nye Auction, Onsdagen den 27de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 11, og om antagelig Bud skeer da absolut bortsolgt. Gaarden, som i er af Grundmuur, og 2de Etager høi, er for faa Aar siden, af nye opbygget, med gibsede og aftrukne Værelser, samt Kielder under Forhuset ; og Sidehusene ere indrettede til Brænderie, Bryggerie, og Pakhuse m.v. Saavel dens Beliggenhed som Jndretning, giør Stedet særdeles fordeelag og tig til Næringsdrivt, og forener tillige dermed en god og behagedig Boepæl for 2de Familier. Auctionen afholdes i Gaarden, og Conditionerne, hvorefter den sælges i er forinden til Eftersyn hos Dhrr. Procuratorer Borup, boende paa store Kiøbmagergade No. 20 i Kiøbenhavn, og Gruner i Slagelse. Slagelse, den 10de Septbr. 1815. Stabell.
Berlingske Tidende, 1815-09-18
Formedelst indløbne Omstændigheder agter Eieren at bortsælge, ved en eneste Auction, som holdes Torsdagen den 28de d. M., Formiddag Kl. 10 Slet, sin i Assens Kiøbstæd beliggende Gaard, paa Hjørnet af Præste og Damgaden, hvori ifølge Kongelig allernaadigst Privilegium drives Farverie og Trykkerie med deri værende 3de Kypper, 2de Kobberkiedler og øvrige Redskaber, alt i fuldkommen god og complet Stand. Gaarden bestaaer af 80 Fag Egebindingsværk, hvoraf de 14 Fag er 2 Etager, indrettet de deels til Beboelse og Farverie og deels til Brænde, Stalde= og Ladehuus, kalt vel vedligeholdt og i god Stand. Den ligger særdeles beleilig, da et i Mølledam støder paa den, hvori Farvertøiet kan udskylles. Til Gaarden li ligger 2de betydelige Frugt= og Kiøkkenhauger, samt en dito hvori Farver, tøiet tørres, alle indhegnede med Stakitter og Plankeværk. Endeel af Kiøbesummen kan blive staaende, om forlanges; hvilket herved bekjendtgiøres. Assens, den 6te September 1818. Torsdagen den 28de September, om Jorde godsel. T. Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Giestgiver Schibpes Gaard i Aalborg, 3die Gang opbuden, for absolut og uden flere Auctioners Holdelse at bortsælges, hvis antageligt Bud skeer, følgende Frue Generalrigskommissairinde Lange tilhørende Eiendomme i nørre Jylland, nemlig: a) Oxholm, b) Langeslund, c) Wilsbeksminde, d) Kollerup Kirke, e) Leerups Kirke= og Kongetiende, f) Det saakaldte vestre= eller Strøe=Gods, g) 29 En eller Tørveparceller af Bratskovs Hovedgaardstaxt, alt i Øvereensstemmelse med den Beskrivelse, som tilforn har været meddeelt over bemeldte Eiendomme. Disse opraabes først særskildte og dernæst samlede under et, de forevises tilligemed Korterne, Jordebøgerne og Conditionerne af Undertegnede, og bemærkes det, at ligesom det nu er afgjort med Prioriteterne, saaledes ville ogsaa adskillige Forandringer blive gjorte i Conditionerne, hvoriblandt den, at det strax ved Auctionen tilkiendegives den Høistbydende om hans Bud kan antages eller ikke. Jordebøgerne og Conditionerne ville findes til Eftersyn i Odense hos Hr. Jversen, i Aarhuus hos Hr. Fuldmægtig Jensen paa Amtstuen, i Wiborg, hos Hr. Cancellieraad Hogh, i Aalborg hos Hr. Kiøbmand Borreschmidt og i Kiøbenhavn hos Hr. Høiesterets Advocat Treschow. Langeslund pr. Aalborg, den 5te September 1815. H. Pedersen, Capitain og Landinspecteur.
Berlingske Tidende, 1815-09-18
Onsdagen den 11te October og følgende Dage, bliver i den Kongelige Porcellainfabrikkes Gaard, No. 3 paa store Kiøbmagergade holdet Auction over endeel Kiøbenhavns Porcellain, blaat og hvidt: Caffe=, Thee, og Bordtøi samt brogede Figure og Grubber med Adskilligt mere, hvorover de trykte Fortegnelser kan erholdes nogle Dage før Auctionen paa Fabrikkens Contoir imod 4 Rbs. Stykket til Fabrikkens Enkekasse.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Paris, den 5te September. Paa Bibliothekerne og Musæerne er man for nærværende Tid meget beskieftiget med Jndpakning. Malerier, Kobberstykker, Bøger, Modeller, Alt ansees for god Prise, naar det kun paa nogen Maade vedkommer Tydskland. Paa Arsenalbibliotheket vilde Bibliothekaren modsætte sig Jndpakningen, fordi de preussiske Officere, ingen skrivtlig befaling foreviste; men han blev viist ud, og fik Execution i Huset. Hr. Denon havde forbeholdt sig en Samling af Kobberstykker fra Wien; men da han blev truet med Huusundersøgelse, sendte han Samlingen til det Kongelige Bibliothek, hvor Keiseren af Østerrig i forrige Aar forgieves havde erkyndiget sig om samme. Om Frankrig skal tilbagegive Alt, hvad det har erobret, synes endnu uafgjort, imidlertid er det sandsynligt. Dog vil vistnok meget Underslæb finde Sted. Mange Ting findes slet ikke meere. Bonapartes Regiering gjorde Foræringer dermed efter Godtbefindende. Man vil heller ikke meere finde alle Fortegnelserne over de erobrede Sager; at mange med Flid blive skiulte, er let at formode.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- J Postvæsenets Generaladministrations Kasse har man opdaget et Deficit paa 600,000 Franker. Disse Penge havde Lavalette brugt til Bonapartes Undvigelse fra Øen Elba. - Man sælger her et meget lignende Portrait af Marschal Ney. Det bliver stærkt søgt.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Den 8de September. J det sydlige Frankrig trues Rolig beden meget alvorligen. Man regner, at over 30,000 Rebeller ere forsamlede i Sevennerne, og paastaaer, at de i de derværende Bierg egne have taget en saa fast Stilling, at man ikke engang vovede at angribe, meget mindre kunde overvinde dem med den tililende østerrigske Armee. Der tages nu meget alvorlige Forholdsregler mod disse Bonapartister, og man troer, at et betydeligt østerrigsk Troppecorps ufortøvet skal begive sig fra Lyon til Egnen af Nismes og Montpellier, for at forstærke de allerede der værende Østerrigere, og derpaa i Forening med Royalisterne bekiæmpe Oprørerne. Man frygter, at Antallet af disse Rebeller meget vil blive forøget af de afskedigede Soldater, da mange af dem intet egentligt Hjem have, de desuden ere vante til Soldaterstanden, og derfor let lade sig vinde ved bedragerske Forestillinger. Man haaber imidlertid at qvæle dette Onde i Fødselen. Fra Nismes mangle idag to Poster, hvilket lader formode, at Oprørerne have afskaaret denne Stads Communication med Paris. Staden Antibes's Besættelse af 150 Pimontesere syntes i Begyndelsen at være uden Følge. Men nu erfare vi, at Fæstningen bloqveres af 1300 Østerrigere. - Da den spanske General en Chef for Navarra- og Biscapaarmeen gik over Bidasson, udstædte han følgende ordlydende Proclamation til de Franske: Franske Beboere af de til Spanien grændsende Provindser, Kongen, min Herres Tropper komme ikke for at udøve Fiendtligheder. De komme blot for at sikkre sig mod et Parties Ødelæggelser, der ønsker de Ulykker fortsatte, som true Hs. Majestæt Kongen af Frankrigs Trones Sikkerhed og hans troe Undersaatters Rolighed. Vort Manifest af 2den Mai tilkiendegav, at den spanske Armee ikke vilde føre Krig mod Frankrig, men blot mod de Urostiftere, som ødelægge det, og at alle dens Bestræbelser skulde gaae ud paa at vedligeholde Roligheden i dette skiønne Kongerige, og sikkre Kongen sin Trone, uden hvilken Landet vilde geraade i Sorg, og Elendighed. Hiin troløse og urolige Chef staaer vel ikke længere personlig i Spidsen for sit Partii, men hans Aand vedbliver at herske hos samme, og hans Tilhængere snige sig hemmelig omkring. Kongen er igien indsat paa sin Trone; men hans Dyder have endnu ikke fuldkommen underkastet sig de Hierter, som en ond Aand havde bragt til at glemme Pligt og Troskab og Lydighed. De samme Aarsager ere derfor endnu forhaanden til at lade de spanske Tropper, tage Hs. allerchristeligste Majestæts Land under deres Beskyttelse, ikke for at sønderlemme det, men for at bevare det for Kongen af Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Hovedqvarteret Jrun, den 28de August 1815. Undertegnet:
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Avisbal. - Organisationen af vor nye Armee synes ikke at skride synderlig frem, hvilket de allierede Magter just heller ikke skulle ønske. Jøvrigt mangler man ogsaa Penge til at betale den. Armeen ved Loire maa desuden allerede selv see til hvorledes den kommer ud af det. Den lever af Reqvisitioner. Uagtet den befinder sig i denne blottede Tilstand, er den dog stedse den Gienstand, hvortil de Utilfredse sætte deres Haab. Denne Armee bliver bestandig stærkere ved Besætningerne fra de Fæstninger, som falde de Allierede ihænde, og den synes at ville oppebie hvad Vending Tingene tage for atter at tale med.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Valgene til Repræsentanternes Kammer ere ikke altid trufne paa ubetingede Rovalister, men og paa Mange, som have deeltaget i hele Revolutionen.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Den 11te September. Keiseren af Østerrig har den 8de d. forladt Paris, for at begive sig til Vertus, hvor de store Manoeuvrer skulle tage deres Begyndelse idag. Kongen af Preussen afreiste Dagen efter. Den 14de eller 15de ville Deres Majestæter være her igien.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Fyrsten af Talleyrand har idag arbeidet en Time med Hs. Majestæt Kongen.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Alle vore Blade indeholde følgende Artikel; Man lader Beretninger til Kongen circulere, som Hertugen Otranto (Fouchs) skal have affattet. Disse Beretninger, om existerede, bleve aldrig bekiendtgjorte, og kunne kun være blevne u bredte af Personer, som have forfalsket dem. Vi ere af Hertugen af Otranto blevne bemyndigede til at erklære alt det for falsk, der ikke er bekiendtgjort med hans Samtykke eller forsynet med hans Underskrivt."¬
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Den 6te d., om Aftenen, ankom et Regiment af de afskedigede Gensdarmer af Loirearmeen til de bayerske Forposter, og forlangte af Commandanten i Orleans Tilladelse til at rykke ind i Staden med Geværer og Bagage. Dette blev dem tilladt, hvorpaa Gensdarmerne om Natten droge igiennem Orleans. Næste Dag fortsatte de deres Marsch til Paris.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
J Lille var det Rygte udspredt, at de Allierede have forlangt friGiennemmarsch for et Corps af deres Tropper giennem denne Fæstning; men at deres Begiering er bleven afslaaet.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- General Lecourbe har i Befort ladet Levnetsmidler, Artillerie heste og andre Krigsfornødenheder sælge, og med det Jndkomne betalt Troppernes tilgodehavende Sold.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- J Bogesernes Departement og i Departementerne Mayenne, Jle, Vilaine og Cher er den hele Forvaltning igien overtaget af de franske Autoriteter. De franske Tropper af den forrige Alpearmee have trukket sig tilbage paa venstre Bred af Allier. De sydlige Departementer Gard, Ardeche og Herault afvæbnes af den østerrigske General Neipperg. 4000 Østerrigere skulle være rykkede ind i Marseille. De 8 saakaldte fremmede Regimenter skulle afskediges, derimod skal en udenlandsk Legion oprettes.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Spanierne under Castannos og Avisbal have nu igien trukket sig tilbage til deres Grændser.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Hertugen af Angouleme er igien ankommen til Paris fra sin Reise til det sydlige Frankrig. Hans Gemalinde ventes imorgen.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Den første Fredsbasis, som Lord Stewart bragte til London, skal ikke være bleven antaget af Prindsregenten.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Man troer, at Marschal Ney skal stilles for Retten i Pairetnes Forsamlingssal. Hans Proces skal begynde om nogle Dage. General Grundler skal være Rapporteur. Jndtil den Tid skal Ney bringes til Abbediet.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Cardinal Fesch er allerede ankommen til Rom. Han kiører daglig ud, og man seer endnu Bonapartes Vaaben paa hans Vogn. Han er endnu ikke bleven forestillet Paven. - Antallet af de allierede Tropper, som for nærværende Tid staae paa fransk Grund, angives til 250,000 Østerrigere, 250,000 Preussere, 200000 Russer, 80,000 Engellændere, Nederlændere og Hannoveranere a. under Hertugen af Wellingtons Commando, 110000 J Bayrere, Würtembergere a., ialt 890,000 Mand. Regner man hertil Stabsofficererne og de Personer, som høre til Monarkernes Suite Generalernes og Officerernes Følge, saa kan man næsten anslaae Totalsummen til en Million.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Chalous sur Marne, den 8de September. J vor Egn herske store Bevægelser blandt Tropperne. Deres Antal med alle dertil hørende Personer beløber sig til næsten 200,000 Mand. Denne Armee har en Frønt af 4 Lieues, og udstrækker s. fra Vertus til Ecuryle Repos. J nogle Dage har Marschal Barclade Tølle været i Vertus. De nærliggende Landsbyer ere fulde af Officerer. J den lille Flække d'Avize ligge 50 Generaler med deres Følge. Uagtet de velforsynede Magasiner vil denne Masse Mennesker dog komme til at lide Mangel, dersom den skal blive længe sammen.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Den 9de September. Keiseren af Rusland ankom iforgaars til Vertus. Ifølge officielle Efterretninger skal denne Armee strax efter Revnen skilles ad, og den 14de eller 15de d. tiltræde sin Tilbagemarsch over Chalons og Coupeville mellem Vitry og St. Menehould.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Mellem den 15de og 20de September skulle tre Colonne russiske Tropper marschere igiennem Maasdepartementet. Den første, 60000 Mand og 15,000 Heste stærk, skal gaae over Verduun og Harleville, den anden og tredie Colonne paa 100,000 Mand og 30,000 Heste, gaaer over Bar le Due.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Rom, den 26de August. Kong Carl den 4de er, efter den ved Murats Jndfald foranledigede fem Maaneders lange Fraværelse, igien ankommen hertil med sin Familie. - De dalmatiske Der Mezo, Calamotta, Giuspana, Meleda, Curzola, Zagostra og Lissa, som forhen vare i den engelske Regierings Magt, ere nu igien tagne i Besiddelse af Østerrig.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Hs. Hellighed Paven befinder sig noget upasselig.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Wien, den 6te September. Hs. Keiserl. Høihed Erkehertuginde Maria Louise blev paa sin Navnedag, den 25de August, overrasket ved et Besøg af hendes herværende Søstre. Om Morgenen modtog hun ogsaa ved en fra Paris indtruffen Coureer Lykønskningsbreve fra Deres Majestæter Keiseren, af Rusland og Kongen af Preussen. Om Aftenen bragte Badens Jndvaanere hende en Serenade og et hierteligt Vivatraab. Den bekiendte Digter og Taler Zacharias Werner har allerede længe nydt den Lykke at modtage Beviser paa Hs. Keiserl. Høiheds Naade. Hs. Majestæt Keiserinden er kommen tilbage fra Ungarn til Laxen burg, og afreiser den 8de eller 9de d. med sit talrige Følge til Mayland.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Den her indtrufne Efterretning om Hunningens Overgivelse til de Keiserl. østerrigske Tropper har opvakt en meget behagelig Sensation hos Publicum, fordi dette anseer den for en meget glimrende Vaabendaad af Fædrenelandets Krigere i nærværende Felttog, og fordi Commandanten i Huningen i den sidste Tid ligesom havde spottet Beleirerne, og derved opbragt vort Publicum mod sig. - Det italienske Militair har allerede efter sin Ankomst hertil igjen udøvet adskillige Voldsombeder. Jsær yttrer det sin Hevngier, tighed paa de ved deres Regimenter ansatte tydske og ungarske Underofficerer, af hvilke en atter i denne Uge er bleven et Offer for dets Had. Overhovedet hersker der kun svag Disciplin hos disse Tropper; de agte ikke engang deres egne Officerer.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
- Erkehertuginde Marie Louises Yndlingsopholdsted er nu St. Helenadal ved Baden.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Carlsruhe, den 10de August. Den strasburgske Tidende af 7de d. indeholder Følgende : Den 5te d. holdt Grev Bouthilier, Præfect i det nederthinske Departement, sit Indtog i denne Stad. Mairen og Municipaløvrige hederne, fulgte af Gensdarmeriet og Æresgarden, gik ham imøde til de Allieredes Forposter. Det vrimlede af Jndvaanere og Militaire paa Veien; Garnisonen stod under Gevær, og Greven førtes til Præfecturhotellet under det ofte gientagne Udraab "Kongen leve Vor Stad har nylig paa en glimrende Maade lagt sin Fædrenelandskiærlighed for Dagen ved at udrede vor Garnisons hele tilgodehavende Sold. De fornødne Summer skaffedes tilveie med en Jver og forekommende Beredvillighed, som er desto mærkværdigere under nærværende ulykkelige Tidsomstændigheder. Garnisonens Oplysning gaaer for sig med Orden og Rolighed, og Alt bebuder, at den vil være forbi inden faa Dage. Vi haabe, at vore Troppers Afmarsc skal fremskynde Blokadens Ophævelse, og igien aabne vor Communication.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Frankfurt, den 15de September. Idag er Hs. Keiserl. Høihed Storfyrst Constantin ankommen hertil. Høisamme fortsatte strax, uden at opholde sig, sin Reise til Paris. - De allierede Magters Meningsforskjellighed med Hensyn til de Grundsætninger, man skal følge ved den med Frankrig forestaaende i Fred, skulle for saavidt være bilagte, at der ikke meere kan være Tvivl om, at jo Freden snart vil blive sluttet, skiønt Fredsbetingelserne skulle være af den Beskaffenhed, at adskillige af de allierede Magter, navnlig de Tydske og Kongeriget de Forenede Nederlande, ikke skulle være synderlig tilfredse dermed, men have fundet sig bevægede til at give efter for de stedfindende politiske Forholde.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Berlin, den 14de September. Den preussiske Hær, beredt til enhver Anstrængelse og enhver Opoffrelse for Konge og Fædreneland, og stedse opmuntreet ved Fyrst Bluchers Exempel til at vedligeholde denne Tænkemaade, har endnu Fordring paa tilgodehavende Sold. Men Soldaterne erkiende, at hvis man vilde hæve det Fornødne i de preussiske Stater, vilde Fædrenelandets sidste Kræfter anspændes, og Pengene blive satte i Omløb i Frankrig til Bedste for dette Land, hvilket ganske strider mod deres Ønsker. De have derfor samtykt i at Betalingen af deres Gage bli sig ver udsat indtil Inddrivningen af Contributionen tillader at afdrage ny den med franske Penge.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
. Den 16de September. En idag ankommen Estafette ha 4 medbragt Følgende: Romedenne ved Charlemont, den 10de September. Hs. Kongel. Høihed Prinds August har igaar sluttet en Convention med Generallieutenant Grev Bourke, som Gouverneur i Char- og lemont, store og lille Givet og Mont d'Haure, ifølge hvilken de tre Fæstninger store og lille Givet samt Mont d'Haure skulle imorgen Klokken 12 besættes af de Kongelige preussiske Tropper; men Charlemonts Beleiring vedvarer endnu.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Breslau, den 10de September. Den russiske Artilleriegeneral Hr. Müller Sakomelsky har, efter Storfyrst Constantins Afreise fra Warschau, overtaget Overcommanden over de russiske og polske Tropper. De 15000 Mand russiske Garder, som allerede vare ankomne til Willna, have faaet Ordre at tiltræde Tilbagemarschen til Petersburg, . - Det af Hs. Majestæt Kongen af Preussen for Hs. Durchl. Feltmarschal Fyrst Blücher af Wahlstadt udelukkende bestemte Ordenstegn, ledsagedes af efterstaaende allernaadigste Kongel. Haandbillet. "Jeg ønsker, at De til Minde om Deres sidst tilkiæmpede Seier vil bære hosfølgende Tegn i Stedet for Jernkorsets første Klasse. Jeg veed, at ingen gyldne Straaler kunne forøge Glandsen af Deres Fortienester; men det er mig en glædelig Forretning, at bevidne min fuldkomne Erkiendelse af samme ved en udvortes passende Udmærkelse, idet jeg forbeholder mig til roligere Forholde den Fornøielse i endnu at give Dem flere Beviser paa min stedsevarende Erkiendtlighed. Hovedqvarteret Paris, den 26de Juli 1815. Frederik Wilhelm.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Til Feltmarschal Fyrst Blücher af Wahlstadt.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
London, den 8de September. De sidste Efterretninger fra Ostindien melde om nogle videre i Fremskridt af den engelskrindiske Armee i Napaul. Biergfæstningen Taraghur overgav sig den 11te April, og man havde endelig, efter i stor Besværlighed, bragt en Landevei for 18 pundige Kanoner istand, derhen. Engellændere, som kiende Landet Napauls Beskaffenhed, erklære Krigen for et unyttigt Foretagende. Landets Folkemængde er meget ubetydelig; men Jndvaanerne ere en hærdet Menneskerace, som, ved at flygte fra det ene Smuthul til det andet i deres bierfulde Land, hverken kunne udryddes eller tugtes saa tilstrækkelig at de skulle tabe Lysten til at falde ind i det indiske Compagnies Lande.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Blandede Efterretninger. Som bekiendt bleve i Aaret 1792 i Verdun 38 Jomfruer, som havde overrakt den forrige Konge af Preussen Blomster og Bonbons, dømte fra Livet, og 36 af dem bleve virkelig henrettede. To, som kun vare 14 Aar gamle, skiænkedes Livet. Et af disse Fruentimmer har af den nuværende Konge af Preussen modtaget to Skrivelser, og desuden en Bondonnidre med 20 Diamanter, som danne Monarkens Navnetræk. Lord Castlereagh er bleven saaret ved et Slag af en Hest, og maa desaarsag holde sig inde.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Oberst Labedoyeres Enke er død af Sorg.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 22de September, Hamburg, 616 Procent. 2 Md. Dato, 624 - a vista Amsterdam, 586 2 Mk. Dito. in Cassa 590 - a vista London, 25 R. s. 2 Rd. Sigt. 25 - a vista Species 615.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Kiøbenhavn, den 22de September. Da det, uagtet Forbuddet i Placaten af 16de Juni 1809, ofte indtræffer at Penge vorde forsendte med Brevposten fra Steder, hvor Pakkepost Contoirer ere oprettede, og vedkommende Overtrædere, naar saadant opdages, og Jndholden i Overeensstemmelse med fornævnte Placat af Post-Contoirerne confiskeres, i Almindelighed foregive Uvidenhed om Forbuddet som en Grund, hvorpaa de forhaabe at nyd Erstatning for det Tabte, og derom henvende sig til General-Postdirectionen, saa finder Directionen sig anlediget til herved at bringe den i bemeldte Placat efter allerhøieste Beslutning fastsatte Bestemmelse i fornyet Erindring: "at naar Banksedler, Penge, kostbarheder og Obligationer, som lyde paa Ihændehaveren vorde forsendte med Brevposten fra de Steder, hvor Pakkepost-Contoirer ere oprettede, skal Beløbet eller Værdien af det Forsendte confiskeres og til falde Angiveren eller Opdageren. General=Postdirectionen, den 22de September 1815.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Befordringer og Afgang. Under Admiralitetet: Den 28de Juli er PremierlieutenanRidder P. W. J. Havn sat a la suite paa ubestemt Tid. Den 19de August ere Collegii=Contoirchefer Over=Krigscommissairerne J.i R. Holm, C. F. Kiølstrup, N. Wiborg og L. Jørgensen udnævnte 1 til virkelige Justitsraader med Anciennetet fra 31te Juli d. A., samt Jnspecteuren ved Nyboder og Seildugsfabriqven sammesteds P. Friis udnævnt til Over-Krigscommissair. Den 23de dito er PremierLieutenant H. G. Mechlenburg afskediget i Naade. Samme Dato ser Capitain og Ridder M. J. P. Bille afskediget i Naade som Commandeur=Capitain, og den 24de dernæst udnævnt til Lods=Inspecteur i Helsingøer. Den 30te August er Premier-Lieutenant A. K. Bloch sat a la suite paa 1 Aar. Den 3die September er PremierLieutenant Ridder og Dannebrogsmand K. Linde ligeledes sat a la suite paa ubestemt Tid. Samme Dato er Capitain-Lieutenant og Ridder C. L. Ferry afskediget i Naade med Capitains Caracter. Den 6te September er Second=Lieutenant C. C. Paludan sat a la suite paa ubestemt Tid. Den 17de dito er Second-Lieutenant a la suito P. C. Parnemann meddeelt Afskeed i Naade.
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Det Kongelige Landhuusholdningsselskab har i forrige Maaned tilskrevet det Kongelige Rentekammer saaledes: Den Bevaagenhed og Velvillighed, som Selskabet har mødt, naar det een og anden Gang henvendte sig til det Kongel. Rentekammer, eller til noget andet af de Kongel. Collegier om Gienstande for Flidens og Vindskibelighedens Fremme, lader det haabe, at det Kongel. Rentekammer ikke vil misbillige, at det ærbødigen henvender sig til Sammesom et Anliggende der er af største Vigtighed for Agerdyrkningen.