JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-07-17
Hos Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 33. er trykt og til J Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Corrington, Lovnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiralitet, Admiralerne, Soevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes : Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 6 s.
Berlingske Tidende, 1795-07-17
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : Ca Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir. Ejusd. Breve, oversat af P. T. Wandall, paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans Troste Grunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Geners den første Skipper i 2de Sange oversat at P. C. Wandall for 2 s. Jenoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øl søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtasken. Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93. for 7 Mk. J. J. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papur for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-07-17
Et af Hr. Professor Johann Gottlied Toliner forsattet SkrifSunder Titel: Mine Overbeviisninger, er paa Dansk at bekomme hos Brødrene Berling, saavelsom hos Boghandlerne. Velt og Mumme paa Børsen, for 24 s.
Berlingske Tidende, 1795-07-17
J Følge Udlægs og Jndførsels=Forretning, samt erhvervede Eiendomme og det Kongelige Rentekammers derpaa grundede Ordre, bliver Onsdagen den 26de August førstkommende, paa Hakkedahls Jernværk offentlig Auction afholdt, saavel over bemeldte Jernværk med tilhørende Gaarder, Gruber og Pertinentier, som og over fire Skovstykker i Hadelands Alminding Nr. 5, 6, 7 og 8, der alt hidtil haver tilhørt Hr. Jens Moss, og hvilke Eiendomme deels særskildte og deels under et vorder opraadt, for til den Høistbydende at bortsælges; alt efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner, hvilke ellers forud kunne faaes til Eftersyn hos S. T. Hr. Kammeradvocat Schønheider i Kiøbenhavn, samt hos Procurator Knoph paa Kongsberg. Kongsberg, den 26de Junii J. Storm, Kongelig Majestæts Auctions=Forvalte. ved Sølvværket og Berg-Jurisdictionen. Søndenstles.
Berlingske Tidende, 1795-07-17
Herved bekiendtgiøres, at Mandagen den 31te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver udi Ober berg=Amts=Sessionen til Licitation opbuden, og om antageligt Bud skeer den Mindstbydende tilslagen at levere udi Oplagsmagazinet i Drammen i større eller mindre Portioner: 3700 Tdr. Malt og 250 Tdr. Smer. Hvilken Leverance for den største Deel maae skee inden Søefarten, i dette Aar ophører, og Resten ved Søefartens Begyndelse næste Aar; thi ville de Lysthavende til forbemeldte Tid og Sted behage at indfinde sig, da de videre Conditioner nærmere bliver bestemt. Overberg Amtet, den 3die Julii 1795. (L. S) Vedenstaaende Sorter beste Dansk Last og Lægter er hos mig at at bekomme for courant Priis: 36 Fods Furn Bielker eller 16 danske Alen 9 Tommer Top. Dito paa 8 Tommer Top. 30 Fods Dito eller 13 og en halv Alen 7 til 8 Tommer Tov. 26 Fors Dito eller 12 danske Alen. 24 Fods eller 10 og en halv dansk Alen. 22 Fods eller 10 danske Alen. 20 Fods eller og danske Alt. 18 Fods eller 8 danske Alen. 16 Fods eller, danske Alen. 14 Fods eller 6 danske Alen, samt 14, 18 og 20 Fods Lægter, som alt, naar forlanges, er at bekomme hos mig og lover beste Behandling, hvem som beærer mig med sine Commisioner, og prompte Expedition, skulde andre Sorter Last forlanges, ent forestaaende, kan og faaes hos Drammen, den 11te Julii 1795. Jon Winnæs. Et ugift Fruentimmer ved Navn Ellen Nielsdatter, der beboede en Huusmands=Hytte i nye Larskers Sogn paa Bornholm, er ved Døden afgaaen, og ved Registeringen i Boet blev angivet, at hendes nærmeste Arvinger skal være 2de Brødre, Hans og Peder Nielssanner, der begge for lang Tid siden ere reiste her fra Landet, og efter Beretning skal være boesadt Kiøbenhavn; disse, eller om de ere døde, deres Børn, de Umyndige med Værger, indkaldes herved at møde inden lovbefalet Tid paa Amtscontoiret i Nexøe, for at beviisliggiøre de res Arveret efter fornævnte Afdøde, da Skiftet strax kanbringes til Slutning, og den dem tilfaldende meget ringe ArvimodAlkald udbetales. Nexøe, den 20de Junii 1791. C. Heiberg.
Berlingske Tidende, 1795-07-17
Ved Proclama læst udi Kiøbenhavns Hof og Stads Ret den 23de Martii sidstleden, og ved Siellands Landsting den 10de Junii næstefter, indkaldes herved alle og enhver, som maatte have noget at fordre efter min afdøde Fader Major Necolaus Casper Hartvig von Barger, at melde saadant deres beviislige Krav inden 12 Uger fra dette Proclamas sidste Bekiendtgiørelses Dato af at regne, for mig undertegnede, da enhver skal vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 24de Junii 1795. Tugenderich Julius Barner, Lieutenant ved Arveprindsens Regiment.
Berlingske Tidende, 1795-07-17
(551) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Søecadet Kamphoveners Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (165) De som maatte have noget at fordre udi Viinhandler Peter Wilhelm Høvinghofs Fallitboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Til Efterretning for mine Venner og Velyndere, som hidtil & have beæret mig med deres Søgning og Tillid, holder jeg mig pligtig herved at bekiendtgiøre, at jeg den 6te Julii sidstleden aabnede min Boutiqve Handel, udi det 5te Huus fra Hjørnet ved Holmens Broe, af de paa Slots Pladsen opførte Bygningen, og vil fremdeles have mig anbefalet. Johan Adolph Beckman, Silke= og Klæde=Kræmmer. Petersborger Seglauger af bedste blaae og andre Merker, Ra i unduger, Flamsklærredet. Krölhaar, Maatter, samt et Qvantumandenlandsk Livede, Rug, Havre og Etter, er at bekomme til billigste Priser i Lille Strandstræde Nr. 104. har Grosserer C. F. Birch. Det Kongen allemaadigst priviligerede Fiskebeens=Fabrique som nogle Aar har været i Skidenstrædet, er nu henflyttet til Pilestrædet No. 94, hvor ligesom tilforn sælges Fiskebeen i store og smaae Partier for billige Priser hos C. A. Østergaard, Fiskebeens Fabriqueur. de Herrer Jnteressentere udi det Kongelige Kiøbenhavnske Classe=Lotterie, som ey endnu have fornyet deres Lodsedler til 4de Classe, ombedes herved desangaaende at indfinde dem hos vedkommende Collecteurer i Tide, inden 8te Dage for Trækningen, som foretages den 3die August. Jmidlertid er om nu i disse Dage nogle saa Lodder saavel hos Collecteurerne som hos mig at bekomme a 10 Rdlr. Stk. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1795-07-17
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincouris er troende Siels Trøsimod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jodiske Historie, oversat af undreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luther Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder, andelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1795-07-17
J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyret Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Der indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P.F. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. Vis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, et V. Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. paa Tryk=Papiir og 2 Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir. 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Genua, den 26de Junii. Saavel de Franske som Østerrigerne have, ved Begyndelsen af Krigsoperationerne paa vort Gebeet, givet den Hensigt tilkiende, at sætte sig i Besiddelse af den vigtige Fæstning Savona. Den 22de rykte Østerrigerne frem mod Madonna de Savona. Den franske General la Harpe afsendte derpaa 500 Mand under General Dubois. Denne nærmede sig Fæstningen Savona og bad Commandanten at indlade sine Tropper i samme. Han lovede at hielpe til at forsvare denne Plads og forsikrede, at det var Østerrigernes Hensigt at bemægtige sig samme; men Commandanten afslog hans Forlangende. Da imidlertid de Franske om Eftermiddagen rykte frem indtil et Flinteskud mod Fæstningen, skiøde Genueserne strax paa dem indtil de aflode at trænge videre frem Commandanten sendte der paa Oberste Spinola til General laHarpe, og lod ham bede, at han ikke vilde lade det komme til det yderste, men afstaae fra en Beslutning, hvorved den gode Forstaaelse mellem begge Republikerne kunde blive afbrudt General la Harpe svarede herpaa, at det ingenlunde var hans Hensigt at besætte Savona mod Commandantens Villie. Man lod altsaa de Franske staae roligen under Fæstningens Kanoner. Da Østerrigerne den 23de rykte videre frem, marcherte General Cubois imod dem med 300 Mand, men disse saae sig snart nødte til at trække tilbage, og 150 Mand af samme, som vare i Fare for at blive afskaarne, flygtede ind under Kanonerne og paa Fæstningens Glacis, Østerrigerne forfulgte dem. Efter at de sædvanlige Signaler vare givne, blev der fra Savona skudt paa Østerrigerne, hvorved 17 Mand af samme bleve saarede. Den østerrigske General forlangte: at Commandanten skulde udlevere ham de Franske, der havde flygtet under Fæstningens Kanoner, som Krigsfanger men dette blev afslaaet. Endelig blev afgjort, at de skulde blive førte tilbage under Geleide af et genuesisk Detachement til den franske Leir, hvilket ogsaa skede. Tillige er man bleven enig om, at hverken Østerrigerne eller de Franske skulle 1 Fierdedeel Miil fra Savona anlægge Forskandsninger. Det Angreb, som Østerrigerne den 24de forrettoge mod de Franske med 12000 Mand ved Vado, er ikke faldet lykkeligt ud for dem. Det meeste lidte de, besynderlig deres Cavallerie, paa Søesiden, hvor de søgte at tournere de franske Batterier. De Franske skiøde ogsaa paa dem med Bomber. Antallet paa de drøbte Østerrigere angives for 600, og de Saaredes er endnu langt større. J Gaar er Fegtningen bleven fornyet med stor Hidsighed. Blandt de østerrigske Officerer, som ere blivne, nævner den franske General la Harve, General Buckarin og Oberstlieutenanterne Nadasti- og Alvinz. - Mellem Piemonteserne og de Franske er siden den 20de hujus næsten daglig forefaldet paa Siden af Tenda Fegtninger, som dog ikke have været afgiørende. De piemontesiske Bønders Hustruer i Egnene af Limon, udmærkede sig i Besynderlighed derved; de bare uden at frygte for Kanon- og Musketilden, Munition frem, og bevæbnede sig tildeels for at besætte Høiene, som vare blottede for Tropper, og afværge Fiendens Fremtrængen.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Jtalien, den 30te Junii. Fra Livorno meldes under 26de hujus, at den engelske Fregat Juno paa 36 Kanoner er dertil ankommen, og havde den 23de forladt Admiral Hothams Flaade i Vandene af Ma hvn. Den 12te havde Admiral Manns Eskadre forenet sig med denne Flaade, som derved er bleven 24 Linieskibe, stærk foruden Fregatter. Den ventede paa Høiden af Mahon en engelsk Coffardieflaade, som var bestemt til Livorno. Den franske Toulonner Flaade skal ligge for Anker ved de hieriske Øer. - Det neapolitanske Linieskib, Tancred, har maattet begive sig bort fra den engelske Flaade, fordi smitsomme Sygdomme vare udbrudte blant Mandskabet. Det er kommet til Neapel, og de Syge ere blevne bragte i Land. -
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Fra Madrid meldes, at Marquis d'Jranda, som er een af de rigeste spanske Bankører og nu allerede er 72 Aar, har, før sin Afreise til St. Sebastian, hvor ogsaa den franske GeKadt, Børger Bourgning, blev ventet havde en lang Conference med Kongen og Dronningen af Spanien og Hertugen af Alcudia. Haabet, at Freden imellem Frankrige og Spanien snart skulde blive sluttet, vedvarede. - J Madricirculerede allerede Afskrivter af Fredspræliminarierne, men disse vare ikke ægte. Hertugen af Alcudia havde saaet adskillige Breve fra General Mancey, Chef for den vestlige franske Pyrenæerarmee.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Paris, den 3die Julii. Velfærdscommissionen har meddeelt Conventen en Depeche fra General Dubayet, som commanderer Armeen ved Chierburg. Samme er dateret den 26de Junii og indehoder: at han har igiennemreist de Districter, i hvilke Thouans igien lade sig see; at Communicationen imellem Alencon, Le Mans og Angers var igien oprettet; at der herskede Skræ iblandt Chouans; at man ivrigen afvæbnede de, som vare dem hengivne; at adskillige Hobe Rebellere ere blevne jagede fra hinanden; at 6 med Assignater og Ædelstene belæss de ere blevne paa Valpladsen, og 3 af deres Anførere fangne. De plyndre og myrde uafladelig, men vi kiæmpe paa Liv og Død med dem. - J Forsamlingen den 13de sagde Taillard; Velfærdscommissionens Navn: at dersom man endnu vilde tvivle og Republikens Fasthed, kunde man ikke gjøre det uden at begaae en Forbrydelse. Statens Sikkerhed nødte Eder til at indsperre den capelske Familie; men nu er den al for stærk til at denne strænge Foranstaltning skulde længere være nødvendig Mod den Bourbynske Familie have vi udsvet en politisk Rettighed; men 4 af vore Colleger, en Minister og 2 af vor Republiks Ambassadeurer ere ved en voldsom Handling blevne fangne i Østerrige. Eders Commissioner erikke af den Mening, at denne Udvexling skal være en Gienstand for en Underhandling. De holde for, at de franske Generaler blot skulde sende til de østerrigske Generaler følgende Erklæring: "Nationalconventen erklærer: at i det Øieblik, naar de 4 Folkerepræsentantere, Krigsministeren Bournonville og Republikens 2de Ambassadeurer Simonville, og Maret tilligemed deres følge, som mod Folkeretten ere blevne udleverte til Østerrige, blive sat i Frihed og ankomme paa de franske Grændser, skal Ludvig Capets Datter blive overleveret til de Personer, som den østerrigske Regiering anviser, og det skal staae de øvrige af den bourbonske Familie frit for, at reise ud af Frankrige. Denne Erklæring blev under det lydeligske bifald samtykket.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
J Velfærdecommissionens Navn aflagde ogsaa Doulcet den 1ste Julii om Brefferfiaadens Expedition følgende Beretning: "En Convoy seilede fra Bourdeaux til Brest under Estørre af 3 Linieskibe og 4 Fregatter, som Contra admiral Vence commandeerte. Ved Belle=Jele stødte den paa en stærk engelsk Eskadre under Admiral Cornwallis. At miral Vence verg for Overmagten og reddede sig med sine Linieskibe og Fregatter til Belle=Jøle, hvor Engelanderne blognerte ham og toge 18 Handelskibe af Convoyen. Strax paa denne Efterretning løb Viceadmiral Villeret-Joyense. med 11 Linieskibe og 17 Fregatter ind fra Brest og befriede Admiral Vence og Øen Bille Isle. Da han seilede tilbagmed de befriede Skibe til Brest mødte ham en svagerdengelske Division (af Admiral Cornwallis den 16de Junii). Var det Uvidenhed eller en Jnsubordonation hos vore Capitainer. at man ikke tog 2 engelske Skibe, som man meget let kunde have taget? Just som vor Flaade her paa vilde løbe ind i Bugten af Andierne, blev den af en heftig Storm, som varede i 36 Timer, overfaldet og drevet ud i Søen 20 til 30 Mile.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
J denne Tilstand traf den den 23de Junii en overlegen engelsk Flaade, som sperrede Veien for den og tvang den til at fegte, hvorved Linieskibene Alexandre, Formidable, Tiger og Nestor bleve erobrede. Resten af Flaaden reddede sig til Port Louis. Efter Fegtningen saae man en af mange Fartøier bestaaende Convoy at støde til den engelske Flaade, og det synes, at foreningen af en saa stor Søemagt ved Kysterne af Morbihan har havt til Hensigt en Landgang i Egnen af Quiberon, for at udføre det allerede længe forkyndte og at Emigranterne paa Jersey foranstaltede Project. Men Emigranterne skulle blive overvundne, vor Collega Thampeauhar allerede føiet Anstalter imod dem, Batterierne paa Kysterne ere forstærkede; den tapre Brester=Nationalgarde sat i Requisiton og Generalerne ved de 3 vestlige Armeer befalede, og at lade strax en anseelig Mængde Soldater, som ere vante til Krigen, afmarschere, for at drive Emigranterne tilbage. For at lede alle disse og endnu andre giørende Foranstaltninger har Velfærdscommissionen endnu i Nat ladet 2 af sine Medlemmer Tallien og Blad reise derhen." - Conventen decreterte udvidede Fuldmagter for begge disse Repræsentantere. Alle Autoriteter maae sætte deres befalinger i Udøvelse, og alle vaabendygtige Borgere maae, paa deres Requisition, marchere imod Fienden.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Extract af et Brev fra Wadtlandet, den 4de Julii. De faa Soldater som vi have havt her, forlade os i Morgen for at gaae til Zurich henimod Poggenbourg hvor der ere Uroligheder. Gud give at den Rigsdag, som her i Dag forsamler sig, maae kunne beroelige samme uden at brug Magt. Hidindtil er der fra ingen Side begaaet nogen Voldsomhed. Jndvaanerne i Staden Zürch, der giøre Paastand paa, og have al Souverainetet over Landen deromkring, have været saa dumme ved deres extravagante Discourser at opmuntre de meest overdrevne democratiske Meninger, uden at tænke langere end efter Næsen, eller snarere uden at see, hvad der forestod dem, medens de beskæftigede sig med Frankrig. For øvrigt er denne Bye fuld af fornuftige Folk, altsaa maae det ikke falde dem forunderligt, om man fra andre Stæder taler hen i Taaget.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Brussel, den 6te Julii. Da Fiendtlighederne ved Rhinen paa nogen Tid vare ophørte, saa haabede man at der skulde blive sluttet en Vaabenstilstand imellem den franske og østerrigske Armee, men dette Haab er nu igien forsvundet. Drøsterrigske Batterier paa den høne Rhinstrandbredde, skyde uophørlig paa alt hvad der passerer Rhinen, og de Franske giøre det samme. Nylig gave hine, paa et af Fienden besat Elland, en saa hæflig Jld, at han maatte forlade det. Man holder det og for afgjort, at de Franske skulde om kort Tid passere Rhinen paa forskjellige Steder, vidt fra hinanden. Paa nogle Dage har man forsamlet et Torps ved Bonn, et andet ved Anderna, og nok et 3die, i det mindste af 50000 Mand, oren for Coblenz. General Jourdan har givet Ordre til at bringe saa mange flade Fartøier, som mueligt, tilsammen paa hvilke men vil anlægge Beystværner af Træe, for at giøre Mandskabet sikkert mod den fiendtlige Musketild.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Paris, den 6te Julii. Det er tilforladeligt, at Emigranterne, som ere blevne indskibede paa Øerne Jernsey og Guernsen, have gjort en Landgang paa Kysterne af Bretagne i Bugten af Quiberon.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
J Gaar Morges fik Conventen Efterretning herom, hvilken ved mange Courerer fra Bretagne er ankommen til Vfærdscommissionen. Angivelserne af Antallet paa Tropperne, som ere landede, ere meget forskiællige. Efter nogle skulle de beløbe sig til 13000, men efter andre til over 20000 Mand, og have medbragt til Skibs meget Artillerie. - At 3 af vor re Linieskibe ere blevne tagne af Engelænderne, tilskriver man mange af vore Capitainers Trorlorhed, hvilke man holder for Royalister. Admiral Willaret, som commanderte vor Flaade, og Repræsentanten Dopsent, der befandt sig paa samme, vilde aldeles ikke indlade sig i nogen Legtning med Engelænderne, hvis overlegne Flaade bestod af 26 Linieskibe, hvoriblandt 10 Tredækkere. Uventet befandt sig Aler ander og strax derpaa ogsaa Nestor omringede af 3 fiendtlige Tredækkere. 5 af vore Linieskibe fik Ordre at komme Nestotil Hielp men fulgte ikke de givne Signaler. En stærk Division Tropper, som er kommen fra Holland, er med meget Artillerie marcheret under General Bonnand til Kysterne af Chierburg.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
J Conventforsamlingen den 3die og 4de Julii bleve oplæste 2de Breve fra Repræsentanten Chiappe ved Alpearmeen. Det første lyder saaledes: "Den italienske Armee ønskede allerede lange at give en Gienlyd af Luxemburgs Erobring. Den 20de, 22de og 24de Junii have endelig givet den Leilighed dertil. Fienderne grebe os an; men de fandt Republikantre, som ikke tælle deres Fienders Mængde. Østerrigerne udgjorde med Piemonteserne et Corps af 10000 Mand. De efterlode i det mindste 1/2 Deel af samme paa Valpladsen; thi naar man dømmer Tauet paa de piemontesiske Pantalons, som vore Soldater ere komne tilbage med, maae de i det mindste have havt 500 Døde og ligesaa mange Saarede. Slaget har vedvaret 17 Timer. Vort Forliis beløben sig til 12 Døde og 33 Saarede. Armeens Parole er: "Fienderne vilde trænge ind i Republiken, nu maae vi til Touren. J det andet Brev beretter om meldte Thiappe: "Den 25de Junii have Republikanerne ti fægtet sig en nye Stier. Den høiere Fløi af Armeen, som blev angrebet af 30000 Østerrigere, laae en Tid lang under; men snart bleve Fienderne drevne tilbage med Bajontiterne og slagne. De mistede over 3000 Mand, men vi kun 70 Døde og Saarede. Østerrigerne truer os med et Angreb, men vi kulle modtage dem ligesaa vel som forhen.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Brünn, den 8 Julii. Efter Breve fra Semlin af 25de Junii er Belgrads Skiæbne indnu ikke afgjort. Oprørerne, som man angiver for 10000 Mand, skulle have svoret hellere at døe paa Stedet end at afstaae fra Belgrads Erobring. Pachaen kan ikke heller forlade sig paa Garnisonens Troskab, og afholder sig fra at gjøre Ufald, fordi han frygter for at hans Folk ved denne Leilighed skulde forene sig med Modpartier. Rebellerne ere egentlig de Tyrker, hvilke som Besætning forsvarede denne Fæstning mod Feldtmarskal von Laudon. De vare tillige Indbyggere i Belgrad, og Eiere af Huse og Grunde, som de besadde i Staden og i Serrien. Ved Fæstningens Overgivelse til Østerrigerne trak de bort; men efterat Fæstningen ved Cistoverfreden blev givet Ottomanerne tilbage, beordrede Storherren en nye Besætning til Belgrad, og udelukte gandske den gamle, hvorved denne mistede sin hele Eiendom. - J Dag den 25de ster man den belgradske Vandstod i Lue. Myrdningen fortsættes. Naar en af dette eller hiint Partie blive fanget bliver hans Hoved afhugget. Besætningen i Semlin er bleven forstærket med 2 Compagnier og 1 Eskadron. Besætningen i Belgrad skal ikke være over 2000 Mand stærk.
Berlingske Tidende, 1795-07-20
Wien, den 8de Julii. En i Gaar fra Jtalien ankommen Coureer har medbragt den Efterretning: at Feldtmarskal de Vins har slaget de Franske ved Sacona. 600 Mand ere gjorte til Fanger af Østerrigerne, 12 Kanoner erobrede og 2 franske Magasiner deels borttagne, deris ruinerte. Et betydeligt Corps Fran skee, hedder det, var saaledes indsluttet, at det enten maatte slaae sig igiennem eller overgive sig. - Det preussiske Hof har bekiendtgjort vor Regiering, at den hollandske Gesandt i Berlin har villet overlevere Hollands Alliance=Tractat med Frankrige; men at man har ladet ham sige, at han skulde lade det blive, saasom man ikke kunde antage noget fra et endnu ikke erkiendt Gouvernement.