Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-04-04
England. Storbritanniens ydre saavelsom dets indre Forhold ere for Øieblikket fra ingen Side beroligende. Udsæden til mange Uroligheder, som læng have været tilstede, og kun med mange Vanskeligheder ere blevne holdte tilbage, er paa mange Steder samtidigt komne til Modenhed; imedens andensteds andre Spirer, som true Fremtiden, slaae Rødder Vi sammensatte den nærværende Tilstand, idet vi i Korthed stille de ældre, alt bekjendte Efterretninger sammen med de nyeste. Hvad altsaa først Jndien angaaer, da hersker der almindelig Bekymring over Begivenhederne der. Regjeringen har modtaget Depescher, men meddeler dem ikke; men ogsaa det, som man veed, er foruroligende nok. Hærens Marsck imod Cabul vil ikke, som man tidligere ventede, være en militair Promenade. Herskeren af Herats uventede Forening med de fjendtlige Afghaner-Chaner og den Engelske Lieutenant Pottingers Fordrivelse fra den By, han saa heldigt forsvarede; de indfødte Fyrsters truende Stilling i Middelpunctet af Englands Magt; Nepals Holdning; Birmanernes stedse foruroligende Opførsel i Sind; Fyrsternes og Folkeslagenes aabenbare Modstand; den Uvished, i hvilken man befinder sig angaaende de Russiske Rænker, danne tilsammen en Tingenes Tilstand, i hvilken Seiren fordrer, at man opbyder alle Hjælpemidler og al Kraft, Nederlaget derimod vil have en Opstand af hele det Jndiske Fastland til Følge. At Depescherne holdes hemmeligt, forøger endnu den offentlige Menings Urolighed. Man taler om en retirerende Bevægelse af Hæren, og om et Tab af 3000 Mand, som den har mistet ved Mangel paa Levnetsmidler, ved Sygdomme o. s. v., endnu førend den saae nogen Fjender. - Paa Cap. De Hollandske Bønders Krig med Cafferne. – Amerika, Opstanden i Canada er kun qvalt i Blod og Flammer, ingen at Mislighederne er hævet, intet Had forsonet, Dur hams Afreise har bragt Provindsen under Sværdets og Partihadets Herredømme; Conflicten ved Grændsen af Maine og Nybrunsvig er efter de sidste Efterretninger ingenlunde kommet nærmere til en fra delig Afgjørelse. Vistnok ønsker de forenede Staters Præsident, van Buren, Freden; men hans Stilling er usikker, han maa følge den Politik, som kan redde eller understøtte den for ham. Grændse=Spørgsmaalet beskjeftiger for Øieblikket udelukkende Gemytterne i Nord=Amerika, Præsidentens Budskab er ankommen til Maine, men har hverken Gouverneurens eller den lovgivende Forsamlings bifald; det hedder, at Gouverneuren Dagen efter Ankomsten af Præsidentens Budskab vilde stille et andet Budskab til den lovgivende Forsamling. Staten Massachusetts har udstedt Beslutninger paa Præsidentens Budskab, i hvilke det hedder: "Vi have med Forundring og Smerte erfaret, at de forenede Staters udøvende Magt har indladt sig i en Overeenskomst med den Britiske Minister, som forlanger, at Maines Tropper skulle drage bort, uden at de Britiske ligeledes drage sig tilbage. Vi have besluttet at ville for Alvor samvirke med Staten Maine, at den udøvende Magt paa en eller anden Maade gjør denne Overeenskomst til Jntet og anvender Alt, for at afgjøre Grændse-Spørgsmaalet ved Underhandling eller paa andre Maader. – Maines lovgivende Forsamling har videre bevilget 10000 Dollars til at anlægge en Vei igjennem det omtvistede Gebeet. Paa den anden Side er Sir John Harvey, den Engelske Befalingsmand i Nybrunsvig, kun beskjeftiget med at formere sine Tropper, de angrebne Brændehuggere skulle have havt Beviser af ham, som tillod dem at skove paa det omhandlede District; de i Canada stationerede Tropper skulle have erholdt befaling til at marschere til Nybrunsvig; ogsaa giver et Blad i Montreal, en By i den Britiske Provinds Nedre-Canada, et Exempel paa Stemningen der, naar det beretter, at betydelige Veddemaal der ere tilbudte af Militair Embedsmænd paa, at en Deel af den Britiske Hær førend den 1ste Mai vil have besat en Deel af Staten New-York, at Congressen har bevilget Præsidenten et Opbud af 30000 Mand og de nødvendige Pengesummer dertil, saavelsom til Udrusten af Krigsskibe, een Million til at udbedre Grændsefæstningerne med, er omtalt. - Med Hensyn til Vest-Jndien er der kun at gjøre opmærksom paa, at de frigivne Sorte have negtet at arbeide, og at den lovgivende Forsamling paa Jamaica ligger i Uenighed med Gouverneuren. – J Storbritannien ere Forholdene ikke mere beroligende. Chartisterne have besluttet, videre Forholdsregler", som hentyde paa Voldsomhed. Den Stemning, som Forkastelsen af Korn-Motionen har bevirket, gjør det nødvendigt at sende Tropper imod Fabrikdistricterne. Antagelsen af Rodens Forslag at nedsætte en Comite i Overhuset angaaende Tilstanden af Forbrydelserne i Jrland har Lord Russell anseet som en Censur af Regjeringen, og han vil høre Underhusets Mening angaaende denne Gjenstand, for at resignere, hvis den falder ud imod Regjeringen.