JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-11-07
Torsdagen den 10de Novbr. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver ved Auction Tr E Da og sidste Gang opbyden, for til den Høystbydende at bortsælges Slagter Ole Andersen Koses Enke, Sidse Koses Fallitboes Huus. No. 114, i Borgergaden, som efter Omvurderings=Forretning bestaaer : Til Gaden af 4 Fag, Muur og Bindingsværk, 6 Etager høi med en Qvist paa 2 Fag. Et Baghuus 5 Fag 2 Etager, med 1 Qvistluge paa 2 Fag. Bagsiden af 1ste Etage er Grundmuur, men Resten Muur og Bindingsværk, et Sidehuus, Muur og Bindingsværk, 9 Fag 1 Etage høi, Halvtag ; i 3 Afdelinger, hvorudi en indmuret Kobberkiedel, i Værelserne en Bielægger Kakkelovn. Et maadeligt Gaardsrum broelagt, hvori et Locum af Muur og Bindingsværk og en Portion fersk Pompevand, med Opstander og Jern Posteredskab, samt Brandredskab, m. v. muur og nagellaste Appertinentier, Huset som i Stadens Brandkasse er forsikret for 1500 Rdlr. tilhører og Vurderings Forretningen ommelder. Torsdagen den 10de November førstkommende, om Eftermiddagen imellem 2 og 4, bliver ved Auction Ar De, Gang opbuden for til den Høistbydende at bortsælges, afgangne Skrædermester Lorenz Morbergs Stervboes Gaard paa Hjørnes af Klosterstræde og Graaebrødre No. 62, med tilliggende Bagen Rettighed. Dens Beskaffenhed erfares af den derover tagne Vurderings Forretning, som tilligemed Conditionerne er til Eftersyn hos Landvæsens Commissair og Procurator Tørst, boen den Bredgaden No. 150.
Berlingske Tidende, 1796-11-07
Fredagen den 11te Novbr., om Formiddagen Kl. 9, bliver de Auction udi forrige Christiansborg Slots Ride-Stald Bygning, bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Tin, Kobder, Messing, Jerne og Bliktøy, Porcelain, Steentøi en GlaMeubler og Trævahre, Linned, Gang og Sengeklæder m. v. afg. Kongel. Berider Christian Friderich Bruuns og efterlevende Enke Anne Elisabeth Bruuns fælleds Boe tilhørende, imod Betaling ved Tilslaget eller naar paafordres i Boets Curator Procurator Top i Skidenstrædet Nr. 163, hos hvem de trykte Fortignelser ere at bekomme. Fredagen den 11te Novbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver ved 3 J E R De og sidste Auction opbuden for til en Høystbydende absolute at bortsælges Gaarden No. 199. & 200. B. lige for Aoplebyes Plads i Overgaden over Vandet paa Christianshavn, med tilhørende Leye vaaninger, hvis Beskaffenhed i Følge den den 20de f. M. passerede Vurderings=Forretning er saaledes : Gaarden til Gadens Fag Grundmuur en Etage høi med Kielder under. Værelserne ere deels betrukne, deels panelede og malede Lofterne gibsede J Værelserne 3 enkelte og 2 dobbelte Vindovne. I Gaardsrummet, som er broelagt, er at af Tømmer og Bræder indrettet Skuur, et dobbelt Locum af Muur og Bindingsværk med muret kiste, samt fælleds Vand med Naboe Gaarden. Til Gaarden er behørig Brand=Redskab. Leie=Vaaningern No. 1, 2, 3,4, 5 og 6 bestaaer hver af 3 Fag Grundmuur, en Etage høi, foruden Kielderen. Til hver af disse Lei vaaninger er et lidet Gaardsrum med et teglhængt Skuur af Muur og Bindingsværk, samt Locum. J hver af disse Leievaaninger ere 3 Jern Bilæggerovne. Leievagningen No. 7 er ligeledes beskaffen, un tagen der er ingen Gaardsrum. Deri ligeledes 3 Jern Bielæggerovne. Leievaaningen No. 8 bestaar af 4 Fag Grundmuur og har 5 Jern Bielæggerovne. J øvrigt af samme Beskaffenhed som No. 7. Conditionerne og Vurderings=Forretningen m.v. ere til Eftersyn hos Prokurator Weidemann paa Østergade Nr. 54.
Berlingske Tidende, 1796-11-07
Tirsdagen den 15de Novbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 1 og 3, bliver ved Auction Fi R ST. Gang opbuden for til den Høystbydende at bortsælges Grunden No. 108, paa Hjørnet af Raadhuusstræde og Brolæggerstræde, med derpaa værende Anderaa den albrændte Gaard tilhørende afg. Mad. Christians Rasmussens og forhen afdøde Mand Viinhandler Friderich Barfreds fælleds Boe. Grunden indeholder omtrent 1000 1 Alen Conditionerne erfares hos Procurator Weidemann paa Østergade Nr. 54., hvor ogsaa Auctionen holdes. (1632) De som maatte have noget at fordre udi afgangne Thehandler og Sædesyner Ludvig Jørgen Nye borgs og efterlevende Enke Frederiche Nyeborgs fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer ; ligeledes indkaldes den Afdøde Arvinger med lovlig Varsel, for at anmelde og bevise deres Af ve=Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. rocurator Palle er fløttet til Gaarden No. 9, paa Øster Paare.
Berlingske Tidende, 1796-11-07
sechanuus Foung er nyttet fra Store Kiøbmagtigede til Riis i det af Store Færgestrædet og Kirkestræder i Spisemeskerssens Huus, hvorhen, som sædvanlig, forfærdiget alle Sorte engelske Kornharper der rensen Kornet uden at kastes. Udsalg af alle Sorter Rendsborg Porcellain, som for den ul U kenge Jldebrand var i Klædeboderne No. 3 er nu paa sammested; Indgangen er op af Gadederren, hvor og kan bekommes alle Sorter af Kiøbenhavns og Chinesisk Porcellan, med flere Sorter Vare. i det Berlingske Contoir i Pilestrædet Nr. 93, er godt sort af
Berlingske Tidende, 1796-11-11
ust disse den bes.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Madrid, den 10de October. J den her bekiendtgjorte Krigserklæring mod Engeland, er Kongen blandt andet: "Den Troløshed, med hvilken Engelænderne i den hele Krig har behandlet mig, bevægede mig fornemmelig til at slutte Fred med den franske Republit, nisnart den havde faaet en regelmæssig Forfatning. Denne Koløshed viste sig allerede i det første Feldttog, da Admiral hvod ødelagde alt, hvad han ikke kunde tage med sig fra Touni, og holdte denne Havns Rømming paa den meest tilbage, hidne Maade hemmelig for Don Langara. Det engelske Ninisterium sluttede med de forenede americanske Stater en sactat af 19de November 1794, uden at tage nogen Hensyn ved paa mine Rettigheder a. - Mange andre Aarsager, ringere Betydenhed blive anførte, og en heel Række af ildragelser, som skulle tiene til Beviis, at Engeland nylig har nyt fiendtlige Hensigter mod Spanien opstillede; blant andre, Engeland ved sine Troppeforsendelser til St. Domingo har det forhindre den spanske Andeels Afstaaelse til Frankrige, Engen slutter med følgende Ord: "Alle disse mangfoldige og sorte Mishandlinger, som ere mig tilføiede i hele Verdens syn, af en herskesyg og uredelig Nation, have gjort Ende min Moderation og Langmodighed, og tvunget mig til at ligeholde min Trones Ære, og beskytte mine Vasaller; at lære Krig imod Kongen af Engeland, hans Rige og Under litter, og at anvende alle Midler, som ere nødvendige til mit hids og mine Vafallers Forsvar, og til Fiendens Skade; som Jeg og tillige paa det stærkeste forbyder al Handel og mmunication, af hvad Navn end nævnes kan, imellem ne Undersaattere og Kongen af Engelands, og udtrykkelig langer, at denne Krigserklæring paa det hurtigste bliver hendtgjort, paa det man kan være i Stand til at bestemme de Foranstaltninger, som udfordres til at fortsætte Krigen. Eftertryk a.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
London, den 25de og 28de October Grev Howe, som Aar 1782 fuldførte den ærerige Evediene Berling. tion, at proviantere det da beleirede Gibraltar, faaer nu efter 14 Aars Forløb den samme Commission, og Admiralitetet har allerede givet Ordre til, at formeere en anseelig Flaade, som han skal commandere. De nyere fra Gibraltar og Paris indløbne Efterretninger, som ikke lade os meere tvivle om Spaniens Krigserklæring og de begyndte Operationer imod os, giøre det absolut nødvendigt. - Fra Gibraltar melder man under 4de: at Admiral Mann var ankommen sammesteds med sin Division, efterat den Spanske Admiral Langara i 3 Dage havde gjort Jagt paa ham med 14 Linieskibe. Den hele Flaade kunde ikke komme Engelænderne nær, og de Skibe, som vare de nærmeste, undveeg en Trefning, som Admiral Mann tilbød dem. For 2 Dage siden toge de dog en engelsk Lugger og i Gaar et Transportskib med det 100de Regiments Bagage og 50 Syge. Foruden dette Brev have vi andre Efterretninger: at den spanske Krigsflaade skal i Chartagena blive forstærket med 9 Linieskibe, og derpaa støde til den Toulonske Flaade, som saalænge er bleven holdt bloqueret af Admiral Jervis med 14 Linieskibe. Føier man hertil, at Gibraltar er fra Landsiden af indsluttet af Spanierne, som giøre Anstalt til en formelig Beleiering; at vor Garnison i Gibraltar er svag, og at det derhen bestemte Darmstædske Corps nu neppe kan være i Triest, samt at vor Flaade, efterat have mistet Livorno, intet sikkert Tilflugtsted har der i Vandene; saa yttrer sig ved denne nye spanske Krig, der tillige borttager fra vort Kiøbmandskab og Coffardiefart en vigtig og riig Handelsgreen, en nye stor Forlegenhed, som maae forøge det Ønske, at LoidMalmesbury maae hastig bringe en almindelig Fred i Stand, i Paris. - J Fredags forelagde Krigsministeren Underhuset, Etaten over den fornødne og for Haanden værende Landmagt til det tilkommende Aars Tieneste. Han beregnede dens Antal i Storbrettanien, Jrland og Colonierne til 195674 Mand; og paa hans Forslag bleve foreløbende til deres Underholdning bevilget 5 Millioner 190571 Pund. - Det er nu bleven Bekræftet, at vi have forladt Corfica. Vor Regiering havde allerede forlænge siden givet Hr. Elliot Ordre dertil. Besætningen sammesteds er bleven bortført til at forstærke PortoFerrajo og Capraja, og den øvrige Deel er bleven bragt til Gibraltar. - Breve fra Dower melde, at der i denne Havn er bleven lagt Embargo paa alle udenlandske Skibe. - Kongen skal egenhændig have skrevet til Lord Howe i Bath, og anmodet ham om, at paatage sig Commanden over Flaaden i Middelhavet; men det er endnu uvist, om han beqvemmer sig dertil. En stor Forstærkning til Søes bliver udrustet, som skal løbe ud derhen under Admiral Colpøys. - Endnu er vort Hofs Krigserklæring mod det spanske ikke bleven udstædt; men vor Gesandt, Lord Bute, ventes med det første tilbage fra Madrid, Vor Søemagt i Middelhavet bestaaer nu, Admiral Gardners Eskadre mediberegnet, af 28 Linieskibe, 25 Fregatter og 14 Slupper. Genneserne have allerede borttaget et engelsk Skib.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Fra Lissabon skrives: at det Rygte var almindeligt, at en spansk Armee af 70000 Mand har begivet sig paa March mod Portugal; og at denne Armee fra Søesiden skulde blive understøttet af en spansk Flaade. Denne Efterretning har i Lissabon foraarsaget en overordentlig Bestyrtelse. Man har op plantet Kanoner, og Jndbyggerne ere blevne bevæbnede Admiral Vandeput har føiet Anstalter til at bringe det engelske Factorie bort fra Lissabon.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Paris, den 28de October. Den engelske Gesandt, Lord Malmesbury har overleveret vor Minister for de udenlandske Sager følgende Memoire i det latinske Sprog: "Da Hans Storbrittaniske Majestæt, efter sin allerede gjorte Erklæring, ønsker, at den offentlige Rolighed, saa meget det staaer til ham, maatte igien blive oprettet, og Europals tilkommende Rolighed blive gjort sikker, ved billige, anstændige og varige Fredsbetingelser; saa troer, Hans Majestæt, at det beste Middel til at opnaae dette gavnlige Øiemed paa det hurtigste, vilde bestaae der: at man strax ved Begyndelsen af Underhandlingen blev eenig om det almindelige Princip, som skulde tiene til Grundvold for difinitive Overeenskomster. - Den første Gienstand for Fredsunderhandlingerne angaaer sædvanlig Tilbagegivelser og Afstaaeelser, som de respective Partier, i Følge Krigstildragelserne, forlange af hverandre. Storbrittanien finder sig, ved sine nafbrudte Fordeele af sin Søerrig, i det Tilfælde, at ikke have noget at forlange tilbage af Frankrige, fra hvilket den tvertil mod har erobret Establissementer og Colonier af største Vigtig, hed, og næsten uskatteerlig Værdie. Derimod har Frankrige gjort Erobringer paa det faste Land af Europa, ved hvilke Hans Majestæt saa meget mindre kan være ligegyldig, da Hans Folks vigtigste Fordeele, og Hans Krones helligste Forpligtelser væsentlig ere forbundne med samme. Kongens Høimodighed, hans urokkelige Redelighed, og hans Ønske, at skaffe saa mange Nationer Rolighed igien, lade ham i denne Tingenes Forfatning tænke paa Middel til at opnaae Fredsberingelser, som ere retfærdige og billige for alle krigførende Partier, og tillige saaledes beskafne, at den tilkommende almindelige Rolighed blev sikker. Paa denne Fod foreslaaer altsaa Kongen at underhandle, i det han tilbyder sig at gotgiøre Frankrige, ved forholdsmæssige Tilbagegivelser, de Jndretninger, om hvis Bevilgelse Frankrige bliver ansøgt, for at fyldestgiøre hans Alliertes billige Forlangende, og vedligeholde den politiske Ligevægt i Europa. Hans Majestæt forbeholder sig ved denne første Udeladelse at erklære sig omstændigere, angaaende Anvendelsen af dette Princip paa de forskiællige Gienstande, om hvilken Talen kunde blive imellem begge respective Partier. Denne Anvendelse skal udgjøre Stoffet til de Underhandlinger, i hvilke Kongens Minister ved Hans Majestæts Fuldmagt skal indlade sig, saasnart man er bleven eenig om det Princip, som skal blive antaget til en almindelig Grundvold for Underhandlingen. - Dog kan Hans Majest ikke undlade at erklæde: at dersom dette høimodige og billige Tilbud ikke bliver antaget, eller dersom ulykkeligviis Underhandlingerne, som deraf maatte opkomme, ikke havde den forønskte Virkning, kunde hverken dette almindelige Forslag, eller de omstændigere, som maatte blive Resultatet af samme intet Fald blive at ansee for mere end som Puncter, om hvilke man var bleven enige, eller som af Hans Majestæt vare blevne tilstaaede. Paris, den 24de Octber 17996. Malmesburp. Befuldmagtiget Minister fra Hans Storbrittaniske Majestæt.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Ministeren for de udenlandske Sager berettede derpaa den 25de det fuldbyrdende Directorium følgende: "Da det fuldbyrdende Directorium har forsynet mig med sin Fuldmaat til at handle om Fred med Storbrittanien, saa havde jeg i Gaarden 24de October, den første Conferance med Lord Malmmes bury, Hans Storbrittaniske Majestæts Befuldmægtigede Commissair. Han forelagde mig Originalen af sin Fuldmagt, hvorpaa Storbrittaniens Segl staaer, og attesterte Afskrivten, som han forhen havde sendt mig, hvorunder intet Segl stod, og som jeg havde forelagt Directoriet. Jeg viste ham ligeledes min Fuldmagt, og gav ham en attesteret Afskrivt: Vi bleve enige om, at Originalerne skulde udvexles, naar den desinitive Redaction af Artitierne var bragt i Stand, og for rend samme bleve underskrevne. Vi kom nu til Sagen: LordMalmesbuen overleverede mig den Memoire, som jeg forelægger Directoriet. Jeg gjorde ham den Anmærkning: at da han talede i Storbrittanniens Alliertes Navn, og drev paa deres Fordeele, maatte han uden Tvivl være forsynet af dem med Fuldmagter og Forholdsordrer. Han svarede mig: at han ikke havde disse, men at han, saa snart Directoriet erklærede sig, angaaende det i hans Memoire fremstillede Princip skulde han strax afsende Coureerer, for at give de forskiællige Hoffer Efterretning om Underhandlingernes Forfatning, og imodtage deres Ordrer. Jeg spurgte ham; om han ikke i det mindste, i Henseende til Republiken og den brittiske Regiering, kunde nærmere bestemme Afstaaelsernes Princip Han svarede mig at, saasnart Directoriet nærmere havde erklæret sig, skulde han afsende en Coureer, og forlange Forholdsordre angaaende denne Punct. Jeg troede derpaa ikke at have noget videre at sige Lord Malmesbury, end at jeg skulde forelægge Directoriet hans Memoire, lade mig giver Ordrer, og meddeele ham dets Svar. Lacroix.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Paa Lord Malmesburys Memoire svarede Directoriet den 26de October følgende: "Det fuldbyrdende Directorium, overdrager Ministeren for de udenlandske Sager at give LordMalmesburg følgende Svar: Det fuldbyrdende Directorium seer med Bedrøvelse, at i samme Øieblik, da man havde Aar, saae til at haabe en meget hastig Oprettelse af Freden mellem den franske Republik og Hans brittiske Majestæt, indeholder Lord Malmesburys Forslag intet andet end Opsættelses eller saadanne Planer, som sætte dens Slutning meget langt ud Directoriet anmærker: at dersom Lord Malmesburn havde villet handle særskilt for Storbrittanien, saaledes som han formelig dertil er befuldmægtiget ved sit Creditiv, havde Underhandlingerne betydelig kunne blive forkortede; videre, at Nødvendigheden, at sætte begge Magters Jnteresse i Ligevægt med Storbrittanniens Alliertes Jnteresse, forøger de diplomatiske Beregninger, og giør Vanskelighederne meere ind villede, saavel i Henseende til en Kongresses Oprettelse, hvis Former bestandig, som bekiendt, ere langsomme, og udfordre de Magters Tiltrædelse, som hidtil endnu ingen Forlæng, sel have bevidnet om nogen Nærmelse, og for hvilke Lord Mai mesburn selv, efter hans Ertlæring, ingen Fuldmagt har til at underhandle. Altsaa, uden at have nogen Fordom mod Lord Malmesburvis Hensigter, uden at slutte deraf, at hans Erklæring ikke synes at strue overeens med den Fuldmagt som er bleven ham overdraget ved hans Creditiv, uden at forudsætte, at han har faaet hemmelige Forholdsordrer, ved hvilke Virkningen af hans foreviiste Fuldmagt er bleven ophævet, uden endelig at troe, at den brittiske Regierings dobbelte Hensigt har bestaaet deri, at forhindre ved almindelige Forslaae de særskilte Forslag fra de øvrige Magter, og erholde at det engelske Folk Midler til at fortsætte Krigen, i det man paabyrder Republiken det forhadte af en Opsættelse, som den dog selv foraarsager; - kan Directoriet ikke skiule, at Lord Malmesburys Forslage ere intet andet, (og blot under venskabelt ge Formaliteter) end en Fornyelse af de Forslage, som i forrige Aar bleve gjorte af Hr. Wikham, og at samme kun frembyde et langt borte værende Fredshaab.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Det fuldbyrdende Directorium anmærker end vider: at det Princip, angaaende Lord Malmesburiis foreslagne Tilbage, afstaaelser, ikke kan tiene til nogen Grundvold ved Underhandlingerne, naar det ubestemt og isolert fremsættes, at man for alle Ting maa tage i Betragtning Fornødenheden af en billig og varig Fred; den politiske Ligevægt, som ved absolut Tilbageafstaaelser kunde ophæves; og dernæst de Midler som de krigførende Magter kunne have, den ene til at forsvare de Erobringer, som bleve gjorte, da den derved blev understyttet. af et stort Antal Allierte, som nu ere aftraadte fra Coalitionen; og den anden til at tilbageerobre samme, ved det at de Magter, som i Begyndelsen vare deres Fiender, næsten alle ere blevne dens egne Allierte, eller i det mindste neutrale. - Jmidlertid da det fuldbyrdende Directorium er bestælet af det varme Ønske, at giøre en Ende paa Krigens Plager, og for at vise, at det ikke undviger nogen Vei til Forliig, saa erklærer det :at, saasnart Lord Malmesbury foreviser Ministeren for de udenlandske Sager tilstrækkelige Fuldmagter fra Storbrittanens Allierte, til at handle angaaende deres respective Jnteresser, og han foreviser deres Løvte om, at de ville antage, hvad han i deres Navn maatte beslutte, saa skal Directoriet bestræbe sig for at svare paa det hurtigste paa de bestemte Forslag ge, som blive det gjorte, og at hæve de forefaldne Vanskeligheder, for saa vidt det kan bestaae med Republitens Sikkerhed, og Værdighed.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Reveillere Lepeaux, Præsident.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Directoriet har meldt 300des Raadet, at Corfica endelig er bleven befriet fra Engelænderne, og at allerede Deputerte fra Bastia vare ankomne til Livorno, og havde aflagt den franske Republik Troskabseed. - Buonaparte har skrevet fra Hovedqvarteret Moden den 18de October følgende: "De ville, Borgerdirecteurer, herved finde det Brev, som jeg har faaet fra General Gentili. Efter samme synes det, at Middelhavet er bleven frit igien. Corfica, som Republiken har faaet tilbage igien, vil forskaffe vor Marine Hielpekilder, ja endog Retruteringsmidler for vort lette Jnfanterie. J Aften begiver Regieringscommissair Salicetti sig til Livorno, for derfra at reise til Corsica. General Gentili skal foreløbende commandere Tropperne, og jeg har anthoriseret ham til at sætte adskillige bevægelige Colonner i Requisition, og at besætte indtil de franske Troppers Ankomst Fæstningerne. Jeg sender og en Artillerie og en Jngenieurofficeer derhen. Engelændernes Fordrivelse fra Middelhavet har en stor Jndflydelse paa vore militaire Operationers Fremgang i Jtalien.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
General Gentils Skrivelse til Buonaparte lyder saaledes: "Da den engelske Vicekonge havde bekiendtgjort, at han vilde forlade Corfica, lode Jndbyggerne i Bastia strax nedsætte en Commission, som satte alle republikanske Fanger i Frihed, og udnævnte en Deputation, hvilken med Deputationer fra Corfica og andre Stæder vare ankomne hertil, for i alle deres Medborgeres Navne at sværge Republiken Troskabseed. Jeg ventede blot paa gunstig Vind til at gaae under Seil, og jeg skal benytte mig af den første den beste, for at giøre de vigtigste Pladser paa Den sikre for Republiken. Bastia, Forterne sammesteds, og St. Fiorenzo blive allerede bevogtede af Jndbyggerne tilligemed Engelænderne, som om 3 Dage afreise derfra. Man smigrer mig med, at vi sammesteds skulle finde Artillerie og Magasiner. Jeg skal bemægtige mig alle Sager, og aflægge omstændig Regnskab. Hilsen og Respect, Gentili.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Under 15de har benævnte General Gentili ogsaa skrevet et Brev til Regieringscommissairerne Salicetti og Gorreau, hvori han giver dem Underretning om, at Engelænderne have forladt Corfica, hvortil en Landing af en stor Deel Corficanere havde bidraget.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Frankfurt am Mayn, den 1ste November. J Forgaars fik man her den Efterretning : at den franske Armee under General Moreau har den 27de October ganske trukket sig tilbage over Rhinen. - Paa samme Dag har Erkehertug Carls Hovedqvarteer været i Sehlingen, hvor det den 25de kom til den sidste mordiske Fegtning.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Nederelben, den 8 Novbr. Efter en troværdig Reisendes Udsigende, som den 26de October har forladt Dunkirchen, bleve der og langs den hele Kyst store Forberedelser gjorte til en hemmelig Expedition, til hvilken over 100000 Mand under General Hoches Commando, som havde sit Hovedqvarteer i Orient, skulle være bestemte. I Dunkirchen selv vare 15000 Mand, af hvilke allerede 6000 vare indskibede paa Galeier af en særdeles Bygning, og skulde tage Proviant med sig for 24 Dage. Blandt de indskibede befandt sig mange tydske Deserteurer.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Kiøbenhavn, den 11te November. Af Dato Frederichsberg Slot den 19de October d. A. er udkommet en Forordning, hvorved den i Kongerigerne Danmark og Norge under 12te Sept. 1792 paabudne Afgivt at Arv, som tilfalder andre end Ægtefælle, Livsarvinger, Fader, Moder, og dem, som med hende arve, herefter tillige skal svares paa de vestindiske Øer St. Croix, St. Thomas og St. Jan.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
J afvigte October Maaned have til latinsk juridisk Exammen fremstillet sig 8 Candidater, hvilke alle erholdt Characteren, Laudabilis, og til dansk juridisk Examen 12 Candidater, at hvilke de 10 fik Characteren Beqvem, og de 2 Ei ubeqvem J samme Maaned fremstillede sig til Examen artium 1300 Candidater, hvilke den 7de November bleve immatrikulerede Af disse have 75 erholdt Characteren Laudabilis, 51 slaudilland, og 4 Non contemmendus. Jblandt de første bleve 16 indkaldte og offentligen berømte, nemlig: 1) Nic. Wulfs berg; 2) Joh. Storm Munch, 3) Ped. Rosenstand Woldike; 4) Bernt Otto Wincher; 5) Joh. Christ. Østergaard; 6) Joh. Christ. Dræbye, 7) Ped. Ol. Brønsted; 3) Erich, Chr. Werlauf; 9) Laur. Oftedal; 10) Jonas Dahl, 11) Rasm. Møller; 12) Chr. Carl Thelleman; 13) Peter Joh. Aggerup; 14) Nic. Lud. Chr. Bentzen, 15) Jens Arensbach, og 16) Peder Otto Rosenørn.
Berlingske Tidende, 1796-11-11
Den 9de d. M. bleve 6 af de for Stifternes Regning til Veterinærskolen indsendte Lærlinger offentligen prøvede, af disse befandtes Peder Michelsen fra Fyens Stift, Florenz Peder, sen fra Siellands Stift, Rasmus Lindhardsen fra Lollands Stift, Niels Tellefsen fra Christiansands Stift, og TortildPaulsen fra Bergens Stift, at fortiene det bedste Vidnesbyrd for deres Fliid og Duelighed, og Andreas Christian Stech fra Riber Stift det næst bedste.