Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-03-21
J Veile passerede d. 13de Marts følgende beklagelige Hændelse: En hos en Kjøbmand tjenende Karl kjørte ned til Vanddingsstedet ved Aarn ved Sønderbroen, for at afskylle sin Vogn, da den, ved de smeltede Sneemasser, stærk opsvumlede Strøm rev Vogn og Heste med sig og førte dem igjennem Brøbuen ud til den anden Side af Aaen. Karlen, der var næt ved at drukne, havde heldigviis Aandsnærværelse nok til at klamte sig fast ved en Jispæl, til han blev reddet; men den ene af Hestene (en af dem, der hidtil havde gaaet for Diligeneen) druknede, formodentlig neddragen af den kuldkastede Vogn den anden Hest blev endnu itide reddet af en Person, der tilfældigviis kom roende med en Baad og i en Hast over skat Hammelredet. Larefiskeriet i Gudenaa er først begyndt i disse Dage, ved Vandets Aabning thi saalænge Jsen ligger, fanges ingen Lax. Prisen paa færsk Lax et fortiden 2 Mk. a 2 Mk. 12 s. Pundet, efter Fiskens Størrelse. Jo mere Fisken veier jo dyrere betales Pundet. Da det, efter Forslag fra Directionen for Stutteri væsenet og Beteringskolen, er i Værk, til et Forsøg at opkjøbe indtil 100 idetmindste Traarige Halvblodsbeste, til det danske Cavalleries Remonteting, for en Priis af ikke over 120 Specier Stykket, saa har General=Commissariats-Collegiet under 23de Januar tilstillet Cavalleri-Regimenterne en Circulair-Skrivelse, hvori det affordres dem deres bemærkning om Sagen, og til den Ende forlanger 6 opsatte Spørgsmaale, Halvblodshestensom Campagne-Hest betræffende, besvaret. En Jndsender, der har afgivet sig med Heste-Opdrætning, og havt Leilighed til flere Steder at see fremmet Cavalleri, har i denne Anledning i Fædrelandet Punct for Punct, gjennemgaaet disse Spørgsmaale og besvaret dem omtrent saaledes, som vi oftere have hørt kyndige Cavalleti. Officerer derom yttre sig. Vi tillade os der at meddele følgende Uddrag deraf. Halvblodshesten nedstammet paa Fædrenesiden fra en i mange Generatio er forkjælet Race; det er derfor rimeligt og har ofte ogsaa viist sig at være nødvendigt, at den nyder omhyggeligere Røgt og Pleie, for at trives saa godt som den danske Hest. Man seer saaledes ofte, at en vaad og kold Som met, som den danske Hest taaler, sætter den engelske Hest, som græsser, meget tilbage. Hvad Tilridningen angaaer, et Halvblodshesten vel ligesaa lærvillig, men dog ikke saa from som den danske Hest, og den maa tages paa en aldeles anden Maade. Da den i Almindelighed er mere tirrelig og derved ofte bliver opsætlig og andskabsfuld, kan Maa vel antage, at der vil frembyde sig langt flere Vanskeligheder ved HalvblodshestensDressur, end ved vore danske Hestes. Da Halvblodshestene kræve en ombyggeligere Røgt og Pleie, end vore, ville de, om ogsaa det samme Qvantum Fourage i Feldten maatte være tilstrækkeligt, dog et kunne maale sig i Udholdenhed med de danske Heste, naar de ei kunne nyde Pleie fremfor disse. Naar Man har seet engelsk Cavalleri, maa Man vel komme til den Overdensning, at den engelske Cavallerist et ligesaa god Ryttet, som den danske, og besuagtet kan han ei med den Lethed vende og dreie sin Hest, som vore Cavallerister; hvilket et alt ne er til Skade for Evolutionerne, men meest enkelt Mand mod enkelt Mand, hvor den, der har sin Hest i sin Magt, og altsaa lettest kan vende og dreie den, hvorhen han vil, har stor Fordeel over sin Modpart, om ogsaa hans Hest paa den lige Linie kan løbe stærkere. Det engelske Cavalleri kan vel udføre Attaquerne med større Hurtighed end det danske; men det er ikke i den Grad Mester over sine Heste, at det efter endt Attaque strax kan parrere dem, og Hvad der endnu er værre, Attaquerne ere altid meget spredte. Man kan derfor ei heller antage, at et større Antal Halvblodshestes Jndblanding i vore Geleder kan have nogen gavnlig Jndflydelse. Skulde Halvblodsheste opkjøbes, var det vistnok det rigtigste, at de bleve tildeelte simple Cavallerister, for at de kunne blive opstaldede og underkastede samme Behandling, som de øvrige Heste, da Forsøget eller aldrig vilde føre til noget Resultat. Med 4 Aar er Hesten, den engelske ligesaa lidet som den danske, ei udvoret, og om den ogsaa denne Alder kan rides, kan Man dog ikke antage den for saa kraftig, som der udfordres for at den uden Skade kan taale Tilridning.