Aalborg Stiftstidende, 1838-10-26
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 23de Octbr. H. N. Clausen, Høeg Guldberg, Larsen, C. N. David og F. C. Olsen, som i Trykkefrihedsselskabet vare udvalgte til at afgive Betænkning over Lehmanns bekiendte Forslag, have af de deri indeholdte 7 Puncter bifaldt de 5, nemlig dem, som ere anførte i dette Blad Nr. 143, men de troede ikke, at man burde petitionere om Ophævelsen af Pl. af 1ste Novbr. 1837 6 1 og Forbuddet mod Jndførelsen af det norske Blad, den Constitutioneller (Morgenbladet" taler Committeebetænkningen aldeles ikke omp; skjøndt de ikke synes at antage, at der have været tilstrækkelige Grunde til disse Bestemmelser. Derimod meente de, at der burde ansøges om Ophævelsen af Rescr. af 22de Septbr. 1835, som befaler, at Jntet angaaende Stænderforhandlingerne maa indrykkes i Tidsskrifter, uden hvad derom er meddeelt i Stændertiden derne, hvilket gjør den Vexelvirkning, som den offentlige Mening gjennem Pressen og Stænderforhandlingerne skulde have paa hinanden, næsten til en Umulighed. Desuden have 14 fandtes, indsendt Betænkninger over Forslaget. Uagtet de alle ere enige i, at en Forandring i vor Trykkefriheds Tilstand er ønskelig, have dog 6 blandt dem Fredericia, Colding, Frederiksborg, Nykjøbing, Slagelse og Hiørring) af forskjellige Grunde fraraadet Jndgivelsen af en Petition. (Den hjørringske Afdeling fandt, at de i 1ste og 2det Punct attraaede Forandringer, nemlig: at alene Domstolene have Afgjørelsen i Spørgsmaal om Trykkefriheds Overtrædelser, samt at Politiet ikke skal kunne forhindre Udgivelsen af et nyt Blad eller Skrift, saa ønskelige de end ere, forgiæves ville blive gjorte til Gjenstand for en Petition, paa Grund af Regjeringens Hensyn til de fremmede Magter.) Efterat Repræsentantforsamlingen den 12te var bleven ophævet, fordi den ved fleres Bortgang ophørte at være fuldtallig, afholdt Repræsentanterne en privat Forsamling den 18de, hvori Pluraliteten underskrev en Petition, efterat Lehmann havde erklæret, at han i dette Tilfælde vilde tage sit Forslag tilbage. Den 19de skulde Repræsentanterne atter have afholdt en Generalforsamling, men de mødte ikke i tilstrækkelig Mængde. Til Slutning manglede der kun een, og paa samme Tid saae man een, som ikke vilde træde indenfor Skrankerne, staae iblandt Tilskuerne. Nogle af disse gik endogsaa ud i Byen for at samle de Manglende; men de søgte dem enten forgiæves eller traf dem beskjæftigede med vigtigere og uopsættelige Forretninger. Brokforsamlingen kunde ingen Beslutning fatte; men det var heller ikke fornødent; thi begge Proponenterne, Lehmann og Juul, toge deres Forslag tilbage. Jmidlertid var Aftenen ret behagelig, da der bleve holdte flere interessante Foredrag. Nogle af dem, som privatim havde underskrevet Trykkefrihedspetitionen, nedlagde Protest imod, at der heraf maatte udledes en Jndrømmelse af den Sætning, at Selskabet var uberettiget til at petitionere. Saaledes har man endnu ikke afgjort Competencespørgsmaalet, der har havt saa megen Jndflydelse paa Selskabet og fortæret en saa stor Deel af dets Virkekraft, at man næsten kunde fristes til at kalde det for et Competencespørgsmaalselskab. Glædeligt maa det være for Mange at have bemærket, at Lehmann i nærværende Sag har viist en Klogskab og Sindighed, uden hvilke Petitionen om, at vor Trykkefrihed, maatte gjøre det Fremskridt, at gaae nogle og tredive Aar tilbage i Tiden, neppe var bleven indgivet, og som borge for, at hans Patriotisme og hans Talenter ville blive saa meget gavnligere for hans Fædreland. Den kjøbenhavnske Afdeling vil nu snart afholde en Forsamling. Den vil maaskee for Eftertiden komme il at spille samme Rolle i Selskabet, som Choros i de ganle Tragoedier, der ikke tog virksom Deel i Handlingen, nen anstillede desto flere Betragtninger over den.