JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Døde. J. P. Hansen, 77 Aar; C. C. Henrichsen, f. Ibsen, 7, Aar; Niels F. Wiberg, 42 Aar; Nicoline Schouw, 71 Aar; Studiosus juris F. C. Christensen, 21 Aar; M. G. Melchior, 37 Aar; alle i Kjøbenhavn. L. Kaach, f. Wagner, paa Hauervadgaard ved Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 11te Decbr.: J. Hansen f. Guduml. m. Kakk. D. 13de : H. Hansen f. Laurvig m. Jern og Bræder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Hals Skibsliste. Jndk. D. 14de Debr. R. Asp. J. Christensen og Th. Panck, alle fra Kbhvn. m. Stykg. - Udg. D. 13de. J. Hansen t. Odense m. Kartofler. D. 15de: F. Sand; t. Kbh. m. Havre. - Vinden. D. 11te Debr.: NNB. d. 12te: SV., Eftm. S.; d. 13de: S.; d. 14de NNO.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Bekjendtgjørelser. Det Müllerske Skuespillerselskab indtræffer hertil Aalborg den 17de Dennes, og agter at give den første, Forestilling Fredagen den 19de Fra Pressen er udkommen: 1. Nytaarsgave, udgivet af H. P. Holst, med Portrait af C. Winther, indb. 1 Rbd. 64 s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
2. Kirkelige Leilighedstaler af danske Prædikanter udgivne af G. P. Brammer, 2den Samling, 2 Rbd. 72 s. 3. C. Molbechs Blandede Smaaskrifter, 1ste Bind, 2 Rbd. 4. Baron Dupnytrens chirurgisk kliniske Forelæsninger, 1ste Hefte, oversat af J. Rørbye, 64 s., med flere nye Skrifter faaes hos Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Parapluier af forskjellig Størrelse, hvoriblandt meget store Reiseparapluier med tykke kiprede Tøier, faaes til de billigste Priser hos G. Brøchner. paa Graven. NB. Gamle Parapluier overtrækkes og repareres.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Bal i Hjørring anden Juledag hos Blichfeld. En Bogs er tabt fra Nytorv, gjennem Bispensgade og op af Graven. Finderen bedes at aflevere den, mod Findeløn, til Kjøbmand Nielsen paa Nytorv. Et Mahagonie Thebord og et Par Mahagonie Spilleborde med massive Blade, ere tilkjøbs hos Snedkermester Tvenstrup, boende paa Hjørnet af Møllegaden og Hjelmerstald.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
En Guld Finger=Ring er tabt i Marenturisgade. Finderen bedes at aflevere samme paa Adresse-Contoiret imod en Douceur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
En tro og skikkelig Pige eller Enke kan strax erholde Condition. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Reisekufferter i alle Størrelser faaes hos Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Ægte blaae og grønne Duffler, fiint Kastorine og Kalmuk, et godt Sortiment af alle Couleurer fine og grove Klæder og Kirsay, fine Sirtser; alle Couleurer Tvister, blegede og ublegede Tvister, Bobinetter, Florbaand og Flortørklæder m. m., nylig hjemkomne Varer. Jens Ferslew.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Udmærket fiint Postpapir af forskjellige Sorter, i større og mindre Format; ligeledes forskellige Sorter extra fiin Bikube, i större og mindre Format; flere Sorter Propatria, samt Coucept, sælges til billigste Priser hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Hans Kielsen i Guldager, Vreilev Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Børglum Herreds Contoir i Hjørring, den 13de Decbr. 1834. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Auctionsplacat. J Følge Reqvisition fra Hr. Godsforvalter Larsen, paa Langholt, bliver, for der. Consul von der Pahlen, & Kall af Frederikshavn, deres Regning, Onsdagen den 124de Dennes, Formiddag Kl. 10, afholdt Auction paa Langholt Hovedgaard, over circa 200 Tønder gammel Rug, henliggende paa Langholts Lofter. Absolut Salg finder Sted og Conditionerne vil blive favorable for Kjøberne med Hensyn til Betalingen. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 11te Decbr. 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Efter Reqvisition fra Handelshuset Herskind & Bæ rendt bliver, Tirsdagen den 6te Januar førstkommende, Formiddag Klokken 10, for Vedkommendes Regning, afholdt Auction paa Consul Hansens Plads, over, fra Stockholm hidbragte, 100 Tylter extra gode fiirskaarne 12 Tommers Furre Bord, bestaaende i: 25 Tylter, 14 Fod lange og 9 Tommer brede, Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 15de December 1834. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Jordegods-Salg. J Anledning af at flere have meldt sig som Liebhabere til Hovedgaarden Ulstrup i Viborg Amt, med underliggende Bøndergods, Teglværk, Tiender og Skove m.v., tilhørende den kongelige Kasse, blive disse Eiendomme, samlede opbudne til Salg ved een eneste Auction, som afholdes paa Hovedgaarden, Mandagen den 26de Januar 1835, om Formiddagen Kl. 10. Ulstrups Hovedgaard har fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 42 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld i Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. Endvidere er bortfæstet, ligeledes fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 1 Td. 1 Fdgkr. 1 Alb. og Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skp. Bøndergodset er 455 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb. Ager og Eng og 7 Tdr. 1 Skp. 11 Fdkr. Skovskyld. Auctionsconditionerne ere til Eftersyn i Rentekammerets jydske og lollandske Landvæsens-Contoir i Kjøbenhavn, hos Hr. Justitsraad, Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg og hos Forvalteren paa Ulstrup som paa Forlangende foreviser Eiendommene tilligemed Jordebogen derover, og, naar det maatte ønskes, meddeler Afskrift af Salgs=Conditionerne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-17
Efter Begjæring af Procurater Dannisøe i Aalborg, paa vedkommende Dom og Udlægshavers Vegne, bliver ved Auction, som atter afholdes i Hals Ladegaard, Tirsdagen den 23de Dennes, Formiddag Kl. 9, bortsolgt, mod contant Betaling, følgende, F. A. Kyllesbeck dersteds, til hørende og udlagte Effecter, nemlig: et Mahagonie indlagt Ckatol, og 3de store Sølv Potageskeer, samt 3de dito Fiskeskeer; hvilket herved bekjendtgjøres. Herredscontoiret i Nørre-Sundby, den 10de December 1834. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Den pyrenæiske Halvs.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Fra Paris har man i et af tier partiets Blade, Impartial, den Efterretning, at Prindsen af Asturien, hvis Ankomst i Prætendentens Leier allerede tidligere er ommeldt, skal have lagt Veien gjennem Frankrig fra London, forsynet med Passe fra Lord Wellington. Han skal af denne have erholdt den Jnstruction, at forsøge paa at stifte Fredipaa den spanske Deel af Halvøen, ved at formaae sin Fader Don Carlos til formelig at frasige sig Tronen, siden selv at ægte den unge Jsabelle og høitidelig at forpligte sig til at dele Tronen med hende. Bladet tilføier, at Prindsen høist formodentlig med det franske Cabinets Minde er reist igjennem Paris, da denne Plan lader til at være aftalt imellem Tory=Partiet i England og det franske doctrinaire Cabinet. Det faaer at staae ved sit Værd, om en saadant Project virkelig er til, og den nærmeste Fremtid vil lære, hvorvidt det vil kunne realiseres, og hvad det i saa Fald vil føre til. Det kan her være et passende Sted af bringe i Erindring hos Læserne, at den nærværende Dronning af Spanien er Maria Jsabella Louise, ældste Datteaf den den 29de Septbr. 1833 afdøde Kong Ferdinand den 7de; hun er født den 10de October 1830. Hun proclameredes til Dronning, eller rettere, Tronfølgerinde under Navnet Jsabella den 2den, ifølge den under 29de Marts 1833 emanerede og af Cortes den 20de Juni f. A. beedigede pragmatiske Sanction. J hendes Mindreaarighed regjerer hendes Moder Dronning Marie Christine, Kong Ferdinand den 7des Enke, født den 27de April 1806, Datter af Kong Frants den 1ste, Konge af Neapel og Sicilien. Den her omtalte Prinds af Asturien er ældste Søn af Don Carlos, hedder Carl Ludvig Marie Ferdinand og ere født den 31te Januar 1818.) Man seer heraf, at dette med dette projecterede Bryllup har lange Udsigter og at Spanien faaer Tid at vente, hvis dets eventuelle Ro skal være afhængig deraf. Imedens saaledes en projecteret, vidtil udseende, Ægteforening af fremmede Magter ansees for et virksomt Middel til at jevne Alt paa den spanske Deel af Halvøen, har Dronningen af Purtugal fundet for godt, uden videre at ændse de diplomatiske Hindringer, som flere Cabinetter vare enige om at lægge i Veien for hendes Hjertes=Anliggende, paa een Gang at gjøre Ende paa Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Dampskibet Confiance har bragt Efterretninger til London, fra Lissabon, som gaae til den 2den Decbr. Hr. Bayard var kommet tilbage fra sin Sendelse til Hertugen af Leuchtenberg og havde medbragt dennes Fuldmagt til Hertugen af Terceira at indtage hans Plads ved hans høitidelige Formæling med Dronningen (Vielse per procurationem.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Denne høitidelige Act var berammet til den 20de Decbr.,men det portugisiske Ministerium tog, især med Hensyn til Ministerial=Forandringen i England, den raske Beslutning at fastsætte Vielsen til den 1ste Decbr., tildeels ogsaa i den Forventning, at Don Miguels udenlandske Venner derved vilde see enhver Muelighed til at iværksætte deres Planer, med noget Haab om Held, forsvinde. Den 25de Novbr. kundgjordes denne Bestemmelse de portugisiske Cortes og paa den dertil bestemte Dag den 1ste Decbr. forrettedes Vielses=Acten af Patriarken i Lissabon. Om Aftenen var hele Staden illumineret og den unge Dronning, overalt hilset med Jubel, har givet sin Glæde Luft ved at uddeele talrige Ordener og andre Naadesbeviisninger baade til militaire og civile Embedsmænd. Paa en portugisisk Krigsbrig er General Bandeira og paa en engelsk Dampbaad Grev Ficalho afgaaede fra Lissabon til London, hvorfra de i Forening fortsætte Reisen til München, for at afhente Hertugen, af Leuchtenberg. Dronning Maria den Anden da Gloria ger født den 4de April 1819.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Frankrig. Af Ministeren Thiers Tale, der vel ikke har bidraget lidet til Ministeriets Seier, udhæve vi nogle Hovedmomenter, som især der, hvor Tal føre Beviserne, forudsat, at de ere rigtige, kaste et klart Lys paa Frankrigs ydre og indre Forhold.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Kaster man et Blik paa Frankrigs politiske Forhold til det øvrige Europa, saa ere de foregaaede Forandringer til Frankrigs Fordeel ligesaa betydelige som uventede. Frankrig var overantvordet den ældre Bourbonske Linie; denne er ikke mere. Schweiz havde man kastet i Armene paa atistocratiske Regjeringer, for at formindske Frankrigs Jndflydelse, og disse Aristocratier have maattet vige for democratiske Former. En fjendtligsindet Regjering stod som Forpost paa Frankrigs nordlige Grændse; den har maattet vige for den neutral og venskabeligsindet Magt. Jstedet for Ferdinands Despotisme er Marie Christines constitutionelle System gjort gjældende i Spanien. J Portugal er Legalitet, og Frihed fulgt paa Don Miguels Usurpation og TyraniAt alle disse gunstige Begivenheder ere indtraadte, maa vel fornemmelig tilskrives Juli=Revolutionen, men at de ere blevne anerkjendte af Europa, derfor maa Nationen takke den Tillid, som den franske Regjerings vise Politik har vidst at indgyde det øvrige Europa. Denne samme Viisdom i Regjeringens Adfærd maa man ogsaa takke for, at et Whig Ministerium i 4 Aar har kunnet holde sig i England. Var Frankrig geraadet i Krig med det øvrige Europa, som man umiddelbar efter Juli=Revolutionen havde al Grund til at befrygte, da vilde ligesaalidet et Whig Ministerium som en Reform Bill have været mulige. Det er kun det franske Cabinets vise Politik, der har gjort Whig Ministeriet og Reformen mulige, og uden disse vilde Forbundet med England aldrig have naaet den Fasthed, der nu gjør det uopløseligt. (?) Saavidt og Frankrigs ydre Forhold. Kaster man nu sit Blik paa de indre Forhold, da findere man, at Frankrig i denne Henseende har naaet et høiere Standpunkt, end selve i Aaret 1829, som var det Aar under Restaurationen, i hvilket Statens materielle Vel blomstrede meest. Dengang udgjorde Handels-Omsætningen med Udlandet 1225 Millioner; i 1833 udgjorde den 1445 Miil, lioner, og vil i dette løbende Aar stige endnu høiere. Dengang forarbeidede Lyon 586,000 Kilogrammer Silke; i Aare 1833 har det forarbeidet 787,000 Kilogr. set Kilogram er paa det nærmeste 2 ½ danske Pund). Budgettet for 1825 beløb sig til 1018 Millioner Fr.; Budgettet for 1834 er anslaaet til 1000 Millioner Fr., hvortil muligt vil komme en extraordinair Credit paa 9 Millioner, saa at Udgifterne 4 Aar efter en Revolution, som deri har udmærket sig fra sine Forgængere, at den ikke engang har berøvet de Overvundne deres Pensioner, ikke overstige deres tidligere Beløb, Og dog er det vel at mærke, at af disse samme Summer har man anviist den offentlige Underviisning og andre nyere Forbedringer 36 Millioner, ligesom man har underholdt 84000 Mand og 17000 Heste, mere end dengang Da havde Staten er Deficit paa 42 Millioner; nu er dette, uagtet overordentlige Udgifter til offentlige Bygningen og andre Mindemærker, bragt ned til 21 Mill., og vi med Aaret 1836 aldeles ophøre.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Preussen. Der forsikkres i Berlin, at man med det første kan vente at kundgjort en Beslutning fra den tyske Forbundsdag, hvorefter den fuldstændige Rømning af Provindsen Luxemburg vil blive Belgierne decreteret. Dette har ikke liden Sandsynlighed, naar man seer hen til de hollandske Prindsers Ophold i Berlin, den Beredvillighed, hvormed den hollandske Regiering bliver ved at bære en Deel af den belgiske Ejeld, og det selvtillidsfulde Sprog, som føres fra Luxemburg selv. Man tillader sig der, at kalde Kong Leopolds Stilling i Brussel nu for Tiden meere provisorisk end nogensinde. Vel gaaer man i Berlin ikke saa vidt, at man drømmer om ten Restauration af det Oraniske Huus i Belgien, men man ger overbeviist om, at hiint Decret fra Forbundsdagen hver anken hos det franske eller engelske Cabinet vil møde nogen Hindring. England vil, af Grunde, som den senere Ministerialforandring gjør begribelige, tie stille hertil, og Frankkllrig, som i sin nærværende Stilling, ligeoverfor et engelsk Torry Ministerium, har vægtige Grunde til ikke at lægge sig ud med Tyskland, vil vist ikke heller føre det store Ord, i allermindst mod Preussen. Hvad Belgierne selv angaaer, troer man vel nu at kunne faae Bugt med dem, hvis ikke politisk Klogskab skulde byde Kong Leopold at gjøre gode Miner til slet Spil.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Odense, den 12te Decbr. J Onsdags feiredes den sædvanlige Skolehøitid ved Examens Begyndelse i den Lahnske Stiftelse; efterat nogle Vers af Psalmen Nr. 415 vare afsungne ved Skoleungdommen r af begge Kjøn, fremstod Dagens Ordfører, Hr. Cancellieraad Hempel, - den Sidsttilbageblevne af Stiftelsens oprindelige Bestyrelse, - og talede med Kraft og Følelse over den Emne. "Dieblikkets dobbelt vigtige Krav paa, at danne gode Borgere for Staten. Hvorefter han, efter en smuk Overgang til Kvindekjønnets Hæder i Almindelighed, bevidnede paa egne, og den samtlige Bestyrelses Vegne, Stiftelsens ærværdige Læremoder, Mad. Langhoff, dens varme Erkiendelse af hendes 30 aarige Virken, og overrakte Hende som Tegn derpaa, en Gulddaase. Efter Talen blev afsungen en Sang, hvori 3die Vers lød saaledes: Tre Gange ti Aar randt saa fage; Grundfæstet stod vor Stiftelse. Held hver, der skue kan tilbage. Paa Sæden han udsaaede, Thi hylde vi det Christen Sind, Os Moder Langhoff prænted ind. Det hele sluttedes derpaa med Palmen Nr. 111. Sangen udførtes under Bestyrelse af Skolens Syngelærer, Hr. Musikdirecteur Foersom. - J Løbet af Talen havde Talle Aren nævnt som Stiftelsens nye Velgiører den i Vestindien, afdøde Advocat Porth, som har testamenteret hertil 2000 Rbd. r. S. Derimod savnedes den nogle Gange tilforn, meddeelte Udsigt over Stiftelsens velgjørende Virken, og occonomiske Forfatning, hvorom man rimeligviis tør vente Efterretning i Hr. Cancellieraadens egen Avis. Jvers. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Blandede Efterretninger. J Bladet Dagen har en unavngiven Forf. (under hvis Mærke, A. B." man gjenkjender en almeenagtet videnskabeligen dannet dansk Officeer) berigtiget den i d. Bl., af et fransk Blad optagne Notice, hvorefter Militairmagtens Forhold til Folkemængden her skulde være l Soldat af 51 Jndbyggere, og Danmark i Fredstider frembyde den i Forhold til Folketallet største active Militairmagt i Europa. Efterat have bemærket, at end ikke nogen fædrelandsk Stastiftiker i de sidste 30 Aar har seet sig istand til at angive hiint Forhold saa nøie, som Tallet 1. 51 synes at antyde, fremsætter Forfatteren følgende Beregning: "Jfølge, de gieldende Planer for Landmilitair=Etatens Styrke paa Fredsfod, er stadig inde til militair Tjeneste, eller i Gage og Lønning, i det høieste, ved Jnfanteriet 7300, ved Kavalleriet 2000, og ved Artilleriet samt Raquetcorpset 1400 Hoveder. Lægges hertil det tjenstgjørende Militair=Personale, som ikke henhører til de trende foranførte Vaaben, omtrent 300 Hoveder, erholde vi 11000 Mand, som, i det høieste, ere til stadig activ militair Tjeneste. Af disse 11000 Mand henhøre omtrent 4000 Jndivider til Officeers=, Mellemstabs= og Underofficeers=Personalet, og 7000 Jndivider til Understabs=Klassen og Meningmand, hvilke 7000 Mand recrutteres af Landets Bondestand med omtrent 3500 Værnepligtige aarligen. Antage vi nu, at Folkemængden i de Provindser, som afgive hine 11000 Mand, er 2030000, hvilken Summa, ifølge Tælling og Beregning, kommer Sandheden nærmest i runde Tal, saa forandrer sig hiint angivne Forhold (1 af 51), til 1 Soldat af, i det Mindste, 184 Jndbyggere. J Exerceertiden stiger vel hiin Militairmagt til 24000 Mand (i det høieste thi det 72 og 8aarige Mandskab indkaldes ikkun i Fredstid, og altsaa hiint Forhold til nærmest 1 Soldat af 85 Jndbyggere; men Exerceertiden varer, som bekjendt, ikke 23 Dag. om Aaret, og er i den franske Meddelelse om de andre en ropæiske Staters Militairmagt neppe taget med i Beregning ligesaalidet som Recrutskoletiden. - Forfatteren slutter sin Artikel med den bemærkning: "J ethvert Tilfælde see viaf det Foranførte, hvor lidet man kan og bør stole paa Udlandets Meddelelser og Fædrelandets indre Forhold, og hvormeget det var at ønske, at authentiske Meddelelser om disse Forhold bleve offentligen bekjendtgjorte, for at forebygge vrange Anskuelser." En Ønske, som sikkert Jngen oprigtigere deeler, eller oftere har vedkjendt sig at dele, end dette Bl. Red.) Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Efter den af Directionen for Frederiks Hospital i Kjøbenhavn til Cancelliet indsendte Beretning om Hospitalet for 1832, havde Antallet af Syge i dette Aar været 3811, hvoraf 285 døde, 3216 helbrededes og 330 bleve overlig gende ved Aarets Udgang. De meest herskende Sygdomme, i den medicinske Afdeling havde været Koldfebre, hidsige Febre, ondartet Typhus, Gigt, Brystbetændelser; 278 Patienter havde benyttet Hospitalets russiske Dampbade=Anstalt Hospitalets Fondscapital var ved Udgangen af 1832 52, 480 Rbd. r. S., 890,901 Rbd. Sølv og 4215 Rbd. 60 s. Repræs; dets Legaters og Fattigkasses 16,724 Rbd. r. S. 156,220 Rbd. Sølv og 13,524 Rbd. 36 s. Repræs. Ved Forandring af Apotheket er første Salsetage af den Apothekeren hidtil overladte Bygning indrettet til Boliger for Præsten, Controlleuren, Reservelægen og 4 Candidater, hvis forsk. henværende Boliger igjen ere bestemte til Sygestuer for omtrent 30 Senge.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
I Helsingør have nogle Privatmænd stiftet en Forening til nyttige Realkundskabers Udbredelse, deels ved at skaffe uformuende Forældres Sønner fri Underviisning, deels ved ge er Hovedgienstanden for Foreningens Virksomhed. Den una derstøtter alene Helsingørs til Embeds= eller Borger=Classen, g henhørende Jndvaaneres Sønner, hvis Trang er almindelig erkjendt, og tager fortrinligt Hensyn til dem, som nyde en god Opdragelse hjemme. Foreningen har god Fremgang.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
I Kjøbenhavns Adresseavis har nylig en Stemme heni vendt sig til den forestaaende Stænderforsamling, med Begjering om at bevirke Borttagelsen af Skamstøtten paa Ul et feldts Plads i Kjøbenhavn, hvortil Politivennen bemærker, at man vel med Føie kunde ønske, det maatte være sidste Gang man behøvede at fremsætte dette saa til udtalte Ønske. Tillige formener den, at denne Sag kunde afgiøres langt tilsimplere, end ved at uleilige Stænderforsamlingen dermed. Ved samme Leilighed anbefaler den Pladsen til at vises lidt større Omhu, end hidtil, og foreslaaer tillige, at give den et handet Navn, da man kun pleier at benævne Pladse og Gader efter Personer man vil hædre derved.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
I Ibehoes Ugeblad findes en ynkelig Klage, underskreven af Prediger, Rechensmann, Sandmanner, Achtmanner undJuraten" i Sørup, over, at der Søndagen den 21de Septbr. var i denne Landsby holdt en offentlig Lystighed, bestaaende af Caroussel, Skiveskydning, Drikkelag og Dands, den sidste varede endog til over Midnat! "Vi kjende de lunge letfærdige Mennesker - sige de - de blive sig vel saa temmeligen lige paa alle Steder. Ligesom Slaggangeren steiler naar Trompeterne klinge, saaledes bevæge sig Hænder og Fødder naar Fioler og Fløiter tone." Endeligen beklage de, at de ikke have andet Værge til at afskiære Leiligheden til disse Festligheder, end det klagende Ord, og slutte derpaa med det fromme Ønske, at den som bærer Sværdet, vilde slaae til med Sværdet!" I et følgende Nummer bemærker en Indsender herimod, at Straffeprækener gavne sjeldnere, end de forbittre, især naar Præsten har Uret, hvilket han viser her at være Tilfældet, i juridisk, politisk, moralsk og logisk Henseende, hvorfor han ogsaa anseer det for det Rigtigste, hverken at slaae til med Sværdet eller med Tungen, men kun opfordre Forældre, Skolelærere og Præster til at opdrage Ungdommen omhyggeligt, for at ikke Sjelens forsømte Dannelse skal give Rum for Raahed og slette Sæder, som avle Udsvævelser, hvis Aarsag man med stor Uret søger i uskyldige Fornøielser, som kun tilfældigen kunne give Anledning dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Liget af den forsvundne Brevbærer imellem Faaborg og Svendborg er nu fundet. Han var druknet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Bekjendtgjørelser. At vor inderlig elskede Moder og Svigermoder, Charlotte Sophie Valeur, Enke efter S.H. Tilemann, Sognepræst til Gjerding og Blendstrup Menigheder, i Gaar, efter saa Dages Sygeleie, i sit 7de Aar, indgik til en salig GjenforPening med sin Mand og sine forudgangne fire Børn, undlade vi, i hvis Huus hun henlevede sine sidste Dage, ikke herved, paa hendes øvrige Efterlevendes og egne Vegne, sörgeligst at bekjendtgjöre. Aalborg, den 18de December 1831. Reritze S. Hassing, Caspar Hassing født Tilemann.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Fredagen den 19de December opføres: Den bogstavelige Udtydning, eller: Hvordan bær man sig af i Commedien; Lystspil 11 Act, oversat efter W. H. Bromels tyske Original. Derefter: De Danske i Paris, Vandeville i 2 Acter, af Prof. J. L. Heiberg. A. Nüller.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Anden Juledag bliver i Selskabet Enigheden Assembl. og Bal, som begynder Kl. 7 Aften, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 18de December 1834. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
For en duelig Seminarist er en meget god Huuslærer, plads strax at faae i Nærheden af Aalborg. I. M. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Til Efterretning for dem, som maatte ønske ved under tegnede Compagni at erholde Sikkerhed imod Tab ved Ildsvaade af deres rørlige Eiendomme, bekjendtgjøre herved: Præmierne, hvorfor Meubler og Effecter, samt Vare, og Kreature forsikkres, ere, efter Bygningernes Beskaffenhed, den mindre eller større Fare for Antændelse, som den Forsikkrede er underkastet, og den forsikkrede Sums Storrelse, fra 1/2 til 1 1/4 pCt. aarligen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-12-18
Hos Compagniets Commissionairer, der ere forsynedes med Police-Blanketter, og autoriserede til at antage Forsikkringer, findes tillige Tabeller, der nøiere udvise, hvilken Præmie, der i de forskjellige Tilfælde bliver at erlægge.