JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
Formedelst uventede indtrufne Omstændigheder og derefter tagen Bestemmelse agter Undertegnede underhaanden at sælge min i Veile Kjøbstæd eiende og paa dens Torv beliggende priveligerede Gjestgivergaard, med tilhørende betydelige og fortrinlige gode Jordeiendomme. Denne Eiendom, hvis gode Næring og Søgning af Reisende og Andre er noksom bekjendt, kan blive at tiltræde næstkommende Mikkelsdag, paa fordeelagtige Vilkaar, hvoriblandt at en stor Deel Jnventerium af Senge og Sengeklæder, Meubler, c. &, kan følge med, og omtrent de 2/3 af Kjøbesummen kan blive indestaaende deri, muelig i flere Aar, naar Kjøberen er en god og solid Mand. - De herpaa Reflecterende ville behage at tage Eiendommen i Øiesyn, og afhandle det fornødne med mig som Eier. Veile, d. 3die Juli 1838. A. F. Lassen. Ballegaard. i Hornborg Sogn, 1 1/2 Miil fra Horsens, staaende for Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb.,med et Areal af 100 Tdr. Land geometrisk Maal, er underhaanden at erholde tilkjøbs og kan strax af Kjøberen modtages med sin hele Avl. Udsæden er sædvanlig 10 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 20 a 25 Tdr. Havre, foruden Kartofler, Vikker og Ærter, m. m. Fire Tdr. Land er besaaet med Raps, som staaer i god Grøde. To Tdr. Land er bevoxet med Skov, og fornøden Tørveskiær haves paa Markerne. Jorderne ere af særdeles god Bonitet og alle beliggende i een Lod omkring Gaarden, hvis Bygninger afgive Boepæl, for en Familie udenfor Bondestanden. Qvægholdet har hidtil været 6 Heste, 24 a 28 Høveder og 20 Faar, Forpagter Hansen paa Merringgaard foreviser, Eiendommene og afslutter Handel. Af Kjøbesummen kan 3 a 4000 Rbdr. blive indestaaende i Eiendommen. Ballegaard, den 28de Juni 1838. Paa egne og Medarvingers Vegne R. Darling. Rask Mølle, i Hvirring Sogn, ved Landeveien der fører fra Weile, til Skanderborg, er underhaanden at erholde tilkjøbs og kan strax tiltrædes med sin fulde Avl. Den har et Tilliggende af 35 Tdr. Land Ager og Eng, samt 14 Tdr. Land Skov. Jorderne ere gode og derpaa kan holdes 2 a 3 Heste, 10 Køer og nogle Faar. Høeavlen er circa 30 Læs aarlig. Af Kjøbesummen kan Halvdelen blive staaende i Eiendommen, der har 1 Td. 7 Skpr. 2 Alb. Hartkorn Ager og Eng og 1 Skp. 3/4 Alb. Skovskyld, Alt frie Hovedgaardstaxt. Rosenlund, den 4de Juli 1838. Frich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
En Gaard i Flemming Bye, Hornborg Sogn, 1 1/2 Miil fra Horsens, er underhaanden at erholde tilkjøbs af Sammes Eier og Beboer Jens Møller. Denne Gaard, hvis Jorder alle ere af fortrinlig Godhed, ligger i en meget smuk Egn, har god Eng og Tørveskiær, samt gode Bygninger. Eiendommen, der har Hartkorn 3 Tdr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., kan modtages strax med sin hele Avl, eller til næste Foraar. Hidtil har Besætningen været 3 a 4 Heste 12 Fæehøveder, og nogle Faar. Endeel af Kjøbesummen kan i Eiendommen blive indestaaende. Flemming i Juli 1838. En Hovedgaard med circa 500 Tønder Land, 3 1/2 Miil vesten for Veile, er at erholde tilkjøbs underhaanden. Liebhavere behage at henvende sig i portofrie Breve til Adressekontoiret i Aarhuus. Hovedparcellen af en Gaard paa 3 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Alb. Hartkorn i Træden Bye i Thyrsting, Herred er underhaanden at faae tilkjøbs, naar de Lysthavende henvende sig til Gaardmand Niels Jensens Enke i Træden, hvor Eiendommen paavises, eller til Skolelærer Nielsen i Tyregodlund pr. Veile, med hvem ogsaa Aftale kan træffes og Accord sluttes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede underhaanden at bortsælge min eiende og paaboende Gaard i Kalhauge, Hornborg Sogn, Nim Herred, Skanderborg Amt, staaende for Hartkorn 5 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/8 Album, Skovskyld 1 3/4 Album, hvortil hører et Areal af 80 Tdr. Pløielland, som aarlig afgiver omtr. 80 Læs Høe, af hvilke de 40 Læs, af bedste Slags, i en Skovlod strax ved Byen. Desuden en Skovlod paa omtrent 12 Tdr. Land, bevoxet med Eeg= og Bøge=Skov af i frodig Grøde staaende Træer, mere end til Gaardens Fornødenhed. God Torveskiær, haves ligeledes i Overflødighed. Den aarlige Udsæd er 9 Tdr. Rug, 13 Tdr. Byg, 26 Tdr. Havre, 12 Skpr. Boghvede, 5 Skpr. Erter. Gaarden, hvorpaa kan holdes 8 Heste, 26 til 28 Fækreaturer, og 16 til 18 Faar, med fortrinlige gode Bygninger, Altsammen godt og vel vedligeholdt, ligger i en meget behagelig Egn. Skovlodden er godt indhegnet med levende Hegn, saavel som flere Jndhegninger til Gaarden. Af Kjøbesummen kan en Deel blive staaende i Gaarden, som kan faaes strax med Avl af Korn og Høe, eller ogsaa til 1ste April næste Aar. Lysthavende ville melde sig hos mig. Kalhauge, den 10de Juli 1838. Maren Sørensdatter, sal. Anders Nielsens Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge sin eiende og paaboende Gaard i Rev sing Bye, Giesten Sogn, Andst Herred, 2 Mile vesten Colding, staaende for Hartkorn Ager og Eng næsten 4 Td. 4 Skpr., med sammes Anpart i Sognets Kirketiende. Gaardens Bygninger (52 Fag), der bestaae af 4 gode grundmurede og vel vedligeholdte Huse, af hvilke de 3 ere opførste for 15 a 16 Aar siden og det 4de for 2 Aar, ligge midt i Agermarken og haver i sidste Aar indhegnet samme. - Den aarlige Udsæd er 16 a 18 Tdr. Rug, 7 a 8 Tdr. Byg, 8 a 9 Tdr. Boghvede, 16 a 18 Tdr. Havre. - Der kan fodres og græsses 5 a 6 Heste, 16 a 18 Køer, 6 a 8 Stykker Ungavæg og 50 Faar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
Avlingen kan meget udvides og Kreaturholdet desaarsag betydelig formeres, efterdi der til Gaarden ligger circa 180 Tønder Hedeland, der er tjenlig til at vorde opdyrket, og som beqvemt kan skee, da der saavel i Ager Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. marken som i Heden findes Mærgel i Bakker, 20 Tdr. Land af Heden er under Arbeid. - Foruden Kløver høe kan der paa Gaardens Enge, der for Størstedelen, ligge langs med Aaen, avles aarlig 50 Læs Høe. - Klynejord haves i Overflødighed. Tiltrædelsen kan skee Maidag 1839, eller hvis det ønskes strax eller og næste Michelsdag. Lysthavende ville behage at henvende sig enten til Hr. Gjæstgiver P. Thomsen i Veile pr. Colding eller og til undertegnede Eier. Rev ing d. 10 April 1838. Jens Olesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge den mig tilhørende Gaard i Grundfor Bye, omtrent 2 Miil fra Aarhuus. Gaarden har Jorder der staae for Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr., af særdeles god Bonitet og i vel behandlet Tilstand, samt af circa 40 Tdr. Lands Størrelse. - Conditionerne ere billige og Kjøbslutningen afhandles med undertegnede Eier. - Grundfør, den 28de Juni 1838. Andreas Enevoldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
Den mig tilhørende Gaard paa Trige Mark af Hartkorn 4 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. med Konge- og Kirke=Tienden, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, enten samlet eller i mindre Parseller efter Kjøberens Ønske, og kan tiltrædes strax. Den sterste Deel af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen. Marken er af god Bonitet og har god Mærgel. Tørvejord er tilstrækkelig, og af Høe avles omtrent 30 Læs aarlig. Poul Holme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
Et godt Huus, indrettet til en Familie udenfor Bondestanden, med tvende Stuer og et Sovekammer, med Fjellegulv, Kjøkken, Spisekammer og et Pigekammer, samt en god Frugt= og Kjøkkenhauge, kan underhaanden faaes tilkjøbs af Skræder Søren Roesen i Sjelle, et Par Miil vesten for Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-11
Endeel brugte Væverstole kan underhaanden erholdes tilkjøbs, naar man derom, snarest mueligt, henvender sig til J. Salmonsen, Tøifabriqueur i Viborg. Af Mariager Kjøbstads Overformynderies Midler, kan strax, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes 100 Rbd. Sedler tillaans, naar man derom henvender sig til Undertegnede. - Mariager, d. 14 Juli 1838. N. Grarup. R. Larsen. 200 Rbd. tilhørende Randers Amts sydlige Provsties, Skolelærer-Hjælpekasse og 100 Rbd. tilhørende sammes Tabelkasse, kan strax erholdes tillaans mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende derom henvende sig til Undertegnede. Lyngbye Præstegaard ved Grenaae, den 14de Juli 1838. N. Sidenius, const. Provst
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
No 132. Mandagen den 13de August. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Nyheder fra Udlandet. Montenegrinerne have begyndt en Krig med Tyrkerne. Den 29de Juni kom det til et Slag ved Grabowo, hvori Tyrkerne tabte. Druserne have i en fortvivlet Kamp med Ægypterne under Jbrahim Paska anrettet et skrækkeligt Blodbad blandt disse, af hvilke 6000 Md. laae paa Valpladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Mehemed Alis Flaade var den 6te Juli løbet ud fra Alexandria og havde styret Coursen af de syriske Kyster. Den gamle Paska havde selv fulgte den et Stykke ud paa Veien. Rygtet siger, han stoler paa Ruslands Bistand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Storsultanen har ansat den udmærkede polske General Chrazanowski i den osmanniske Hær. Han har tjent under Napoleon og under Diebitsch i Russernes Felttog mod Tyrkerne. At han nu ansættes, og at flere af Napoleons Generaler samt berømte polske Officerer begive sig til Tyrkiet, synes at tyde paa, at Forstaaelsen maa ikke være den allerbedste mellem Rusland og Porten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Da den russiske Keiser nylig var i Warschau, blev han modtaget med uhyre Jubel af Borgerne, Selv om Byens Øvrighed - tilføier Beretningen. - ikke under en Mulct af 30 Gl. havde befalet at illuminere ethvert Vindue, vilde dog intet være blevet uden Lys. Dersom Politiet havde været mindre virksomt med at adsplitte Masserne, vilde Glæden have yttret sig meere lydeligt. Samtlige Borgere vare befalede at møde paa en Plads foran den kgl. Par da Keiseren, som det hedte, vilde tale til dem. Men det var en Misforstaaelse: Keiseren lod sig ikke see han var udenfor Byen, hvor det muhamedanske Rytterie exercerede for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Fra Algier erfares, at Abdel Kader har lidet betydeligt Nederlag. Over 100 Mile inde i Ørkenen ligger Staden Ain=Madi, ligesaa stor som Algier. Denne laae i bestandig Strid med Beyen af Algier, som for nogle Aar siden fangede dens Høvding, lod ham levende flaae, udstoppede hans Hud med Straae, og ophængte ham saaledes paa Algiers Mure, hvor han endnu hang da Franskmændenne droge derind. Abdel Kader forlangte nu, at hiin Stads Behersker skulde hylde ham. Men det vilde han ikke, hvorpaa Abdel Kader drog mod Staden med en anseelig Hær, 4 Kanoner og 1500 med Vand belæssede Kammeler. Men Stadens Jndvaanere overfaldt den fjendtlige Hær, og slog den saa totaliter, at Abdel Kader, efter at alt hans Fodfolk var nedhugget og hans Kameler erobrede, maatte redde sit eget Liv ved en hurtig Flugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Nu erfares fra Paris, at Kongen virkelig er syg og sengeliggende, og at han den 3die August er bleven aareladt og paalagt Sennepsplastre. Hs. M. skal ved Væltningen (see d. Bl. No. 130) have faaet en farlig Contusion i Hovedet. (J Hamborg havde man faaet Privatbreve fra Paris med den Efterretning, at Hertuginden af Orleans var nedkommet med Tvillinger, Begge af det mandlige Kjøn. Altsaa to Thronarvinger paa eengang.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
J det brittiske Underhuus spurgte nylig Sir Stratford Canning Lord Palmersion og Regjeringen havde faaet nogen Efterretning om en of- og defensiv Alliance mellem Rusland og Persien, men Ministeren vilde ikke indlade sig paa videre Oplysninger end at han ikke havde erfaret noget officielt desangaaende. Paa Spørgsmaal af Sir Peel havde han svaret, at Expeditionen til den persiske Havbugt kun havde til Hensigt at beskytte de brittiske Jnteresser i Tilfælde af et Sammenstød mellem engelske og fremmede Krigskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Fra de preussiske Provindser haves atter ubehagelige Efterretninger om den katholske Geistligheds Opsætsighed. Det hedder nu fra Berlin, at Regjeringen endelig vil optræde med energiske Forholdsregler derimod. Fra Danziger-Egnen var kommet Breve til Berlin, som skildrede Tilstanden i det fanatiske Ermeland for meget betænkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
J Frankfurt har man nylig paa Gadehjørnerne fundet opslagne Oprørsplakater. Ogsaa er Øvrigheden bleven tilstillet anonyme Breve som advare den for et Udbrud af alvorlige Uroligheder. - Forbundsdagen i Frankfurt skal nu decidere i Uenighederne mellem Kongen af Hannover og hans Undersaatter. Hs. Majestæt er nu kommet sig igjen saavidt, at han spadserer ud tilfods, kun fulgt af sine Yndlinger: to store nyseelandske Hunde, som næsten altid ere om ham og med et opmærksomt Blik betragte Enhver som nærmer sig Kongens Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Fra Sverrig erfares, at Lieutenant Grev de la Gardie er i Anledning af sin Fremgangsmaade under de urolige Junidage i Stockholm bleven af en Krigsret dømt til 3 Aars Fæstningsstraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 10de August. Østifternes Stænderforsamling, ligesom ogsaa Hertugdømmet Holsteens, ere sammenkaldte til den 24de Septbr. næstk. Den første i Roeskilde, den anden i Jtzehoe. Det kongl. Patent desangaaende lyder saaledes: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig og Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenburg, Gjøre vitterligt: at Vi allernaadigst have fundet for godt at sammenkalde de raadgivende Provindsialstænders Forsamling for Sjællands, Fyens og Lollands Falsters Stifter samt Island og Færøerne til den 24de Septbr. d. A. - Det er derhos Vor Villie, at deres Forhandlinger i det Seneste skulle være sluttede inden 3 Maaneder fra den Dag, da de som ovenmeldt tage deres Begyndelse. – J det Vi herved kundgjøre dette for samtlige Vore kjære og troe Undersaatter i fornævnte Provindser, befale Vi tillige samtlige Medlemmer af Vore troe Provindsialstænder for samme, saavel dem, der af Os dertil ere udnævnte, som dem, der enten ere valgte til Deputerede eller som ved Valgene ere blevne Suppleanter, men allerede anordningsmæssig ere indtraadte i de valgte Deputeredes Sted, at de til ovenmeldte Tid indfinde sig i Vor Kjøbstad Roeskilde, for at samles i det i Vor Anordning om Provindsialstændernes Jndførelse af 28de Mai 1831 og Vor Forordning angaaende Provindsialstændernes Indretning, forsaavidt Sjællands, Fyens og Lollands=Falsters Stifter samt Island og Færøerne angaaer, dateret 15de Mai 1834, betegnede Øiemed og navnligen at fornemme, hvad Vi gjennem Ver Commissarius, ville lade dem forelægge til Raadgivning. – Ligesom Vi iøvrigt ville have dem henviste til Jndholdet af bemeldte Vore Anordninger, saaledes gjøre Vi og Regning paa, at samtlige Medlemmer af Stændernes Forsamling stedse ville erindre sig Vore landsfaderlige Hensigter, lade disses Opnaaelse være sig magtpaaliggende, dertil efter bedste Evne bidrage, og saaledes svare til den dem viste Tillid. – Til Vor Commissarius ved den saaledes berammede Stændernes Forsamling have Vi allernaadigst fundet for godt at udnævne Vor General=Procureur for Danmark, Conferentsraad Ørsted. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet i Vor Kgl. Residentsstad Kbhvn., d. 4 Aug. 1838. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. (L. S.) Stemann. Lassen. Lange. Hansen Bentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
(Det holsteenske Patent er gandske af samme Jndhold som det oven meddeelte.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
- Hs. M. Kongen har allernaadigst udnævnt den danske Consul i Paris, Albrecht Delong, R. af Dannebrogen, til Allerhøistsammes General-Consul sammesteds. (H. T.)- Til d. Qvartals theologiske Embedsexamen fremstillede sig til den mundtlige Prøve 23 Candidater, af hvilke H. Ebbesen, H. Falck, P. Fibiger, F. C. Høegh Guldberg, F. Jacobsen, C. Monrad, C. F. Møller, A. J. Secher, T. Smith og R. Worm erholdt Caracteren laudabilis; J. Bagger, F. Begtrup, C. Bergenhammer, N. Cruusberg, P. Friedenreich, N. Gjølbye, H. Müller, J Ochsneer, S. Schousboe, H. Thomsen og N. Øllgaard hand ilandabilis, 1 non contemendum, og 1 forlod den mundtlige Prøve. (Khvnsp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Det engelske Dampskib Sirius havde forleden Dag paa sin Tour til St. Petersborg ikke taget nogen dansk Lods ned af Sundet, og var derfor seilet Khvn. forbi. Feiltagelsen mærkedes først da Skibet. kom i 22 Fods Vande, da det saa vendte om igjen og kom ind i Renden. Med det franske Dampskib Paris farer en dansk Coffardiekapt. Stæger som bekjendt Mand for de nordlige Farvande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Kgl. bayersk Overfyrværker Hornung, en Mand, der i Tydskland er anerkjendt for at være den største Mester i sin Kunst, er ankommen hertil Staden, hvor han har faaet Tilladelse til at afbrænde 3 Fyrværkerier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Den i Menageriet paa Vesterbroe værende skjønne Kongeslange har skiftet Hud og blev Onsdagen den 8de fodret med en stor levende Kanin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Den berømte Ole Bull kan efter Forlydende ventes hertil i September.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Fra Sjælland, den 30te Juli. Det glade Haabom en riig Høst stadfæstes meer og mere. Man mener almindeligt, at der i dette Aar vil blive høstet 3 Gange meere end i de to foregaaende. Men det lader til, at Høsten iaar vil blive sildig. Rugen ventes først at være tjenlig efter Midten af August, og Høhøsten har endnu ikke kunnet tilendebringes formedelst det vaade Veir. Mindre godt end Sæden synes Rapsen almindeligt at tegne. Den skal, som man forsikkrer, især i det sydlige Sjælland, have lidt meget af Orm. J Landsbyen Heyerup, ved Kjøge, afbrændte forleden Nat en Gaard og et Huus. Man formoder, at Jlden var paasat. (Nestv. Ugbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Fra det Slesvigske. Det er nu afgjort, at den flesvigske Stænderforsamling sluttes den 25de d. M. Propositionen om det danske Sprogs Jndførelse i de underordnede Instantsers Rets= og Administrationsforhold der hvor det er Kirke- og Skolesproget, have forvoldet heftige Discussioner. Minoriteten, hvortil ogsaa Hertugen og Prindsen hørte, bekæmpede Propositionen. Og det kan ikke nægtes, at der lader sig meget sige baade for og imod. (N. 3.)- Af Slesvigs Stænderdeputerede betegnes 15 henhørende til den liberale Opposition, alle de øvrige til A Regjeringspartiet eller den aristokratiske Opposition. Hr. Bernhard Ree, nuværende Redacteur af Aalborg Stiftstidende, er dragen alvorlig tilfelts imod (som han kalder det) Troens Don Quixote der under Mærket O. atter er traadt i Harnisk mod Jøderne og opvarter Jyllandspostens Læsere med de latterligste Absurditeter og løgnagtigste Uforskammenheder." (See Tillæg til Aalb. St. T. No. 128).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Da Redact, af Aarhuus Avis antager, at denne Artikel vil interessere Mange, men Rummet ikke tillader at optage den heelt, saa meddeles her følgende Uddrag deraf. (Hvad der er trykt med større Skrifter af C., og med den mindre Hr. Røes Anmærkninger dertil.)"Jeg kjender intet Land, hvor Mosaiterne have nydt større Begunstigelse end i Danmark, under vor nærværende Konges Styrelse. Dette er ædelt af Kongen og glædeligt for alle fordomsfrie Menneskevenner. Men Alting har sin Grændse - for ei at sige Ende - saaledes ogsaa denne Glæde." Skal Talen være om Begunstigelser, da har 6 idet mindste i Begyndelsen af sin smukke Tale Ret, thi at Jøderne ere behandlede menneskeligere i Danmark end i mange andre Lande, er fuldkommen sandt, og at Frederik den Sjette ved en viis Lovgivning har mildnet det haarde Tryk, hvorunder den forfulgte Jøde sukkede, har ikke blot tjent til at forhøie Jødens, men ethvert tænkende Menneskes, enhver oplyst Undersaats Agtelse og Kjærlighed til ham. At Kongen saaledes har handlet ædelt er vist, men ogsaa kun hvad man af en af Retsind og Humanitet i lige Grad gjennemtrængt Monark medrette har kunnet vente. At man ogsaa medrette kunde formode, at denne Kongens ædle Handlemaade for alle fordomsfrie Menneskevenner vilde være glædelig, er ikke mindre vist, men hvorfor det nu paa eengang skal være til Ende med denne Glæde, hvorledes fordomsfrie Menneskevenner kunne fortænke Jøden i, at han stræber efter at indtage en værdig Plads i Samfundet, at ogsaa han ønsker at medvirke til det Lands Held, der har født ham: det kunne vi sandelig ikke udgrandske. Efter at have opnaaet en saa høi Grad af Frihed, som hverken de eller deres Forfædre have kjendt hverken i noget andet Land, ei heller i deres eget Canaans Land, saa blive de med eet saa at sige desperate, fordi de ikke maa vorde Stænderdeputerede. "Men, Herregud, hvad gaaer der da af Jøderne En det noget at tage sig saa nær, at man ikke, hvis man forresten har nogen Forstand i Panden, maa faae Lov til at give sin aandige Skjærv med til Landets Bedste, Herre Gud, (udraaber vor gelotiske Forf. i sin Utaalmodigheds Desperatisme) er det ikke nok, at de have fuldkommen Religionsfrihed, Rei, kjæreste Hr. 6, ingenlunde nok, thi Slaverne i Amerikas Plantager have ogsaa Religionsfrihed, og deres Stilling er desuagtet vist ikke at misunde. At de - skjøndt af en Religion, der i atten hundrede Aar har staaet i absolut Opposition til den christelige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-08-13
Det er nu, maa De undskylde, Hr. 6 aabenbar Løgn og Dumhed, thi om det Første vil bibelen, der vel no kan forsvare sig selv, overbevise Dem, hvis de forresten forstaaer at læse den bedre, end en vis Mand, vi her vilkaarlig komme til at tænke paa, og desuden maatte den simple Fornuft, hvis De havde været saa heldig at være i Besiddelse heraf, have sagt Dem, at forskjellige Religioner vel kunne være dissenterende i visse Puncter, men at de dog alle føre til eet fælleds Maal, og at kun Religion og Hedenskab kunne siges at være i Opposition til hinanden; at Deres absurde Paastand er en Dumhed tillige, viser sig klart, thi om det var tænkeligt, at den jødiske Religion kunde staae i Opposition til den christelige, maatte jo Regjeringen allerede forlængst have forbudt dens Udøvelse; at den derimod beskytter, ja endog ved vise Foranstaltninger fremmer denne i det jødiske Samfund selv, afgiver jo et tilstrækkeligt Beviis paa, at ingen af dens Dogmer eller Troesartikler ere fjendtlige imod Statskirken eller farlige for Samfundet. skjøndt Borgere i en anden Stat, der vel ikke er til i saadan en Form som de andre, men dog er mere til end endog Frimurernes.""Men at være Borger i Stater, der ikke ere til, eller i Stater af en saa ætherisk Beskaffenhed, som de Luftcasteller, hvori Hr. 6 vil have Jøderne husede, er man vist kun slet tjent med, naar man skal betale Skatter i Stater, der ere til og som, hvad Restancerne angaaer, heller ikke lade sig nøie med Haabet. Hvad Hr. 6 vil med Frimurerne er ikke let at begribe, thi at Frimurerne udgjøre et Slags sluttet Selskab med visse fastsatte Leveregler – hvilke, Hr. 6 – er bekjendt nok, at de derimod danne et religiøst Troessamfund, er noget Splinternyt, Hr. O behager at fortælle, desuden vide vi heller ikke noget af, at Frimurerne i Danmark eller i nogen anden Stat ere udelukte fra borgerlige Rettigheder."at de nu raabe Ak og Vee, fordi de ikke maa være med at styre en fremmed Stat!""Men glemmer da 6 reent, at Stænderne ere Raadgivere og ikke Statens Styrere?"