JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1834-03-21
ensdagen den 26de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver ved offentlig Auction 1ste Gang opbuden til Salg : Gaarden Nr. 157 i Overgaden neden Vandet paa Christianshavn, Af offentlige Midler indestaae i Eiendommen 12000 Rbd. Sølv. Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Haagen, boende i Klædeboderne Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Tirsdagen den 1ste April førstkommende, om Middagen Kl. 12, bliver ved Auction 2den Gang opbudet til Bortsælgelse: Lyststedet Hellerup, beliggende paa Strandveien, med sammes tilhørende Bygninger og Jorder, circa 67 Tdr. Land. Auctionen afholdes paa Hr. Justitsraad Birkedommer Knudsens Contoir paa Blegdamsveien Nr. 9. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomsterne paa Eiendommen ere forinden til Eftersyn hos Procurator Nyegaard, boende i Gothersgade No. 330. Eiendommen forevises Tirsdag og Fredag af den ved Jndkiørselen boende Gartner.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Løverdagen den 29de Marts 1834, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved en Deneste Auction absolut bortsolgt den Selveiergaardmand Hans Lorenzens Dødsboe tilhørende Gaard paa Qværkebye Mark ved Ringsted, af Ager og EngsHartkorn 5 Tdr. 1 Fdkr. 1/2 Alb., med Areal circa 20 Tdr. Land, og tilhørende Bygninger. Til Gaarden er godt Tørveskiær og nogen Underskov. Auctionerne afholdes paa selve Gaarden, og Conditionerne for Salget ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted, den 13de Marts 1834. Harhoff.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Efter Sagfører Hostrup af Ribe, hans Reqvisition paa vedkommende Forlig og Udlægshavers Vegne, bliver den Peder Poulsens Enke, Kirsten Margrethe Mortensdatter, tilhørende og i Wilslef Bye og Sogn, beliggende Gaard med sammes brandassurerede Bygninger og underlagte Eiendomme, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., med dens tilhørende Konge- og Kirke, Korn- og Qvægtiende, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes saaledes : 1ste Auction Fredagen den 11te April 1834. 2den Auction Løverdagen den 26de samme Maaned, 3die Auction Mandagen den 12te Mai 1834, hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa disse Herreders Tingsted i Weirup, men tredie og sidste Auction paa Gaarden selv; hvilket, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817, herved bekiendtgiøres til samtlige Pantecreditorers og de Lysthavendes Efterretning. Gjørding Malt Herreders Contoir, Endrupholm, den 10de Marts 1834. Münster.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Efter Reqvisition af Cathedralskolen i Nyekiøbing, og, i Følge Forlig og udlæg, bliver afholdet 3de Auctioner: Mandagen den 14de og 28de April samt 12te Mai førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, over Lieutenant og Materialskriver Schaldemoses Huus i Østergade her i Byen, bestaaende af : et Forhuus paa 7 Fag, hvori er 2de Bielægger=Kakkelovne, og et Halvtagshuus paa 3 Fag, med tilhørende Grund, Hauge og Vænge, i Alt henimod 4 Skpr. Land. Conditionerne ere til Eftersyn hos Auctions-Directeuren, og bekiendtgiøres ved Auctionerne, som holdes i det sælgende Huus. Hvilket herved bekiendtgiøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade, til Efterretning for Panthaverne og andre Vedkommende. Nyekiøbing paa Falster, den 13de Marts 1834. Møller. Aar 1834, Torsdagen den 18de April, Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction, der afholdes i Lyngbye-Præstegaard, bortsolgt endeel Løsøre, bestaaende af: Sengeklæder, Linned, Meubler og Trævare, Kobber, Jern m.m., foruden adskillige Kreaturer, Vogne, Plouge og andre Avlsredskaber m. m., mod Betaling til Fuldmægtig Keller, Blegdamsveien Nr. 9, hos hvem, saavelsom paa Auctionsstedet, samt i Kroerne i Lyngbye, Søllerød og Gjentofte, trykte Fortegnelser over det Sælgende 14 Dage forinden erholdes. Kiøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, den 5te Marts 1834. F. Knudsen, Auctions-Directeur.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Proclama. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 11te d. M., som vil blive læst i den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret heri Staden, bliver herved alle og enhver, som maatte have noget at fordre i afg. Grosserer Moses Abraham Hannovers og efterlevende Enke Fanny, fød Goldschmidts Boe, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkaldte til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for os, inden forbemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre. Kiøbenhavn, den 12te Marts 1834. Som Skifte-Commissairer i indbemeldte Boe J. Hambro. Jacob Salomon Meyer, Delbanco,
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Hofraad og Grosserer, Grosserer, Procurator, Kongens Nytorv Lille Kiøbmagergade Kronprindsessegaden No. 2. No. 189. No. 391. erved indkaldes Arvingerne efter afdøde forhenværende Skibsmægler her paa Øen Michael Brochmand, med lovligt Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret for St. Thom Skifteret, samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling. St. Thome Skifterets=Contoir, den 22de Januar 1834. A. C. A. Stenersen, constitueret Skifteforvalter. Enhver, som have noget at fordre i Boerne efter afdøde: 1) Fæstegaardmand Jørgen Rasmussen, med Tilnavn Beicke af Wixnæs, 2) Ungkarl Anders Olsen af Soesmark og 3) Huusmand Jørgen Rasmussen Balle og Kone Ane Hansdatter af samme Bye, indkaldes herved til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skiftefuldmægtig ved Baroniet Guldborgland, inden 12 Uger fra Dettes sidste Bekiendtgiørelses Dato, under Fortabelse af Fordringerne. Tillige indkaldes med lovligt Varsel Arvingerne efter Anders Olsen. Ourebygaard, den 9de Marts 1834. M. Rasmussen. Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter 1) Jndsidder Jens Larsen og Hustrue Maren Andersdatter af Søesum. og 2) Pigen Ane Andreasdatter ibidem, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre Saadant. Frederiksborg Amtstue, den 10de Marts 1834. Kynde.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Eftersom Bonden Thorlever Sigurdsen paa Laugabol ved Jsefiord, inden Jsefiords Syssel i Island, den 14de Febr. i. A. er ved timelig Død bortkaldet fra dette Liv, og ved Stervboets Registrering fremkom et Reciproqve Testament, af Dato 12te October 1790, imellem bemeldte afgangne Thorlever Sigurdsen og hans for længe siden afdøde Kone Valgerder Thorlevsdatter, hvori det er fastsat, at hendes Arvinger skal efter Thorleves Død, arve 7 1/2 8 Jordhundrede i Jorden Laugabol ved Jsefiord, inden Jsefiords Syssel, og jeg hører, at nogle af hendes Arvinger skal opholde sig i Dannemark, saa indkaldes de samme herved, eller den pr. Fuldmægtig, at møde inden Aar og Dag, sub poena præclusi & perpetui silentii, for mig paa yter Harderdahl ved Ønundefiord, inden Jsefiords Syssel i Island, til der, at modtage deres Arvedeel, da enhver skal skee Ret. Hjarderdahl ytre Ønundefiord i Island, den 24de Juli 1833. Thorsteensen, Sat Kongens Sysselmand for Jsefiords Syssel i Island. (L. S.) Ved allernaadigst confirmeret Testament af 9de August 1828, og Disposition. efter Forordningen af 14de October 1773, ere Arvingerne efter afgangne Jørgen Larsen og ligeledes afdøde Hustroe Ellen Kirstine Marcusdatter af 4de Selveiergaard, Brøddegaarden kaldet, i Røe Sogn, tillagte 2,000 Rbd. Sedler til lige Deling. – Formeldte Arvinger indkaldes herved, overeensstemmende med Placaten 2den Juni 1819, med Aar og Dags Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter, at legitimere deres Arveret. Bye- og Herredsfogedcontoiret i Hasle paa Bornholm, den 14de Februar 1834. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Ved Proclama, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i afdøde Borger og Spekhøker heri Staden Niels Christensen Benzen eller, som han i sit Borgerbrev er kaldet, Bondrop og efterlevende Enkes Johanne Margrethe, født Petersen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, til, forinden Varselstidens Udløb, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede, som Befuldmægtiget af den Afdødes efterlevende Enke, der ifølge allernaadigst Bevilling af 15de d. M., hensidder i uskiftet Boe; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 17de Marts 1834. L. M. Hofgaard, Fuldmægtig, Lille Kiøbmagergade No. 77.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Zweitte Bekanntmachung. Da der Doctor und Physicus Cornelius Gortlieb Roll hieselbst als Witt wer und mit Hinterlassung zum Theil unmundiger Kinder mit Tode abgegangen ist, und der hiesige Magistrat von dem Königlichen hochstpreislichen Schleswig schen Obergerichte unterm 18ten d. M. zur Regulirung dieser Berlassenschaft committirt, auch die Erlassung eines landublichen Proclams verfugt worden, so werden Alle und Jede, welche an den, von den Erben nu sab beneficio legis et inventarii angetretenen Nachlas des verstorbenen Doctor und Physici Cornelius Gottlieb Roll Anspruche und Forderungen zu haben vermeinen, hie durch peremtorisch, bei Straf der Auschliessung von dieser Erbmasse, geladen und befehliget, sig dieserhalben innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekanntmachung, im Stadtsecretariate hieselbst zu melden, ihre deshalb in Händen habenden Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschriftlich zurückulassen, auch, sofern ste Auswärtige find, Actenprocuratur zu bestellen und demnachst rechtliche Verfugung zu gewartigen. Hadersleben, den 1sten Marz 1834.
Berlingske Tidende, 1834-03-21
Bürgermeister und Rath: Schrader.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Aar 1834. No. 70. Løverdagen. den 22 Marts. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Derringste poutiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Malthe Møllev.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Om end det Luxemborgske Anliggende i det Væsentlige ingen videre Følger vil have, er det dog mueligt, at de store Belgiske Rustninger og Jndmarschen af Belgiske Tropper ogsaa kunde an ledige adskillige Troppebevægelser fra de tilgrændsende Tydske Forbundstaters Side. Skulde da Anliggenderne i det Luxemborgske fremvirke en Mellemkomst, da vilde en Conflict vistnok kunne opstaae her, imidlertid skal dette, ifølge velunderrettede Personers Mening, efter de sidst modtagne Erklæringer, ikke være at frygte.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Blandt alle de Anliggender, der for Øjeblikket gjøre Fordring, paa Cabinetternes Opmærksomhed, synes Forholdene i Schweiz at indtage den første Plads. Jkke den Omstændighed, at de formedelst politiske Meninger fra deres Fæderneland Landsforviste have der fundet et Asyl, giver Anledning til de Forhandlinger, som i denne Tid skulle føres imellem Cabinetterne; men vel den Omstændighed, at det dog var mueligt, at Fremmede uden mindste Hindring fra Regjeringens Side, kunde udføre Foretagendet imod Savoyen, hvor aabenlyst de end gik tilværks. Disse Underhandlinger ere, efter Forlydende, nu allerede bragte saa vidt, at man inden kort Tid kan vente en Erklæring i denne Henseende fra de Tydske Forbunds-Regjeringer. Man troer imidlertid, at dette vil skee ifølge en Overeenskomst med Schweiz, da Cantonerne altfor vel kjende deres Stilling i Forhold til de øvrige Europæiske Stater, og det allerede nu indsees af de fleste Regjeringer i Cantonerne, at det ligger i selve deres egen Jnteresse, vel at modtage med Gjæstfrihed enhver Fremmed i deres skjønne Land, men ogsaa at overholde med Fasthed, at disse Gjæster ikke misbruge dette Asyl, til derfra at slynge Oprørsfakkelen ind i andre Lande. Regjeringen i Genf vil især have bragt i Erfaring, hvilke Følelser de indtrængte Oprørere nære imod enhver Regjering. J Schweitz, som i hele Europa, ønsker den store Pluralitet ingen Revolution, ingen voldsom Omstyrtning af de existerende Regjeringer, men blot en Reform, en Fremskriden til det bedre. Og fra dette Synspunkt ville vi haabe, at de Schweiz tilsendte Spørgsmaal og Erklæringer vel ogsaa ville vorde besvarede og tilfredsstillede.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Adskillige Blade meddeelte den Efterretning, at den bekjendte Sectskifter Proly, der i den sidste Tid opholdt sig i Pennsylvanien, er druknet i Missouri-Floden. Denne Efterretning er imidlertid meget tvivisom, thi samme omtales ikke med et Ordi de Breve, der ere ankomne hertil directe fra hiin Egn, og hiint Rygte beroer blot paa det høist ubestemte Udsagn af en fra Amerika hertil ankommen Tydsker. Om hiin religiøse Sværmer og Bedrager, saavelsom hans Tilhængere, hvis Antal ikke har været ubetydeligt, er i disse Dage, i de herværende Boghandlinger, udkommet en Broschure, som bestaaer af Original-Breve fra Pittsburg, der meddeler yderst mærkværdige Details om hiint Sect-Samfund, dets Jndflydelse i Amerika, dets Bedragerier, og er udgivet til Advarsel for alle de Tydskere, der udvandre til hiint Land.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Leipzig, den 12te Marts. Den her udkommende Tidende melder fra Berlin af 8de d. M. J de sidste Dage er i Paris en mærkværdig Diffamations-Process bleven afgjort for det 7de Kammer i Tribunalet. Den afsagte Dom et høist uretfærdig, og beviser, hvor svagt og feilagtigt Lærren om Diffamation er fremsat og grundet i de Franske Love. Paa samme Tid lære de, som have Leilighed at lige Diplomaterne i Paris ind i Kaartene, hvor svagt de diplomatiske Anliggender ofte føres i denne Hovedstad. Til Gesandten fra et Tydsk Hof, der tilligemed Brunsvig har fælleds Stemme ved Forbundsdagen, blev det af de Hannoverske og Brunsvigske Regjeringer overdraget, at sagsøge Hertug Carl af Brunsvig, som opholdt sig i Paris, at tvinge ham til atter at udlevere de Summer, der efter Foregivende tilhørte Staten, og som han skal have taget med sig; og selv i Frankrige at lade ham erklæres under Formynderskab. Med en ringe Kundskab til den Franske Lovgivning, og i Særdeleshed til det Had imod fremmede Regjeringer, der er øiensynligt hos Tribunalerne og Advocaterne i Paris, havde ovennævnte Diplomat vel kunne forudsee, at ved Rettergang vilde, i den af ham indstævnede Sag, saare lidet kunne opnaaes, og at det havde været kogere at forsøge, ved Underhandlinger med det Franske Ministerium, at komme til Maalet. Da han nu engang havde foretrukket at fore Klage, var det i det mindste aldeles unyttigt, at han i Aaret 1832, lod en Hr. N., skrive en Bog imod Hertug Carl, siden lod en Hr. Chaltas paatage sig Forfatterskabet af samme, og nu satte denne i den sørgelige Stilling, at see sig dømt til Et Aars Fængsel, 2000 Fr. i Straf, og 100,000 Fr. i Erstatning for Hertugen. Hiint Skrift kan iøvrigt ikke ansees som Pasqvill, men indeholder blot Facta, hvis Sandhed intetsteds omtvivles i Tydskland; saa elændig er imidlertid Læren om Diffamation i den Franske Lovgivning, at samme ikke engang tilstaae den Anklagede at fore Beviset for sine Paastande, hvorved de vilde ophøre at være Bagvaskelser.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
London, den 14de Marts. Reapel er endnu fuldtproppet med Englændere; Huusleien drive disse til en overordentligen høi Priis. Hertugen af Devonshire f. Ex. betaler i Huusleje 240 Pd. St. maanedlig, Lord Hertford 230 Pd. St. maanedlig o. s. v. Den sidste har kjøbt at Palais for 14,000 Pd. St., ladet det meublere i en splenvid Stil og foræret det til Lady Strachan, som H. M. Kongen af Neapel har udnævnt til Marquise af Salza, hvilket Navn hun fører efter et Gods, som hun nyelig har erhvervet sig.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
J Overhuset foretages nu aldeles Jntet, der i mindste Henseende kunde vække den offentlige Opmærksomhed; men ogsaa i Underhuset, uagtet Meget tildrager sig der, gaaer det saa fredeligt til, at man neppe mærker dets Tilværelse. Efter Forelæggelsen af Finantsplanen følge hurtigen Overslagene for de forskjellige rene af Administrationen; og da Ministerne virkeligen gaae get occonomisk tilværk, kunne de allene af Jndividner som Hume dadles for Mangel paa Sparsommelighed. Ligeledes have i disse Dage Minoriteterne angaaende Finantssagerne været næsten ligesaa ubetydelige, som de pleiede at være, da Hum første Gang aabnede sin occonomiske Bane i Underhuset, og undertiden foreslog Ting, der vistnok for største Deelen bleve siden satte i Værk, men som paa hiin Tid maatte forekomme Enhver at være Fostre af en syg Jndbildningskraft. - Lord John Russel har foreslaaet en Plan, hvorledes det kunde tillades de Dissenterende, selv at registrere deres Ægteskaber. Dette kunne de vel allerede nu, og ingen er tvungen til at lade sig vie i Statskirken, eller at lade sine Børn døbe i samme; men da Domstolene ikke erkjende nogen anden Registratur for gyldig i Arvesager, uden Statskirkens, saa er det netop, som om man ved umiddelbare Tvangslove blev nødt til Vielse i den Anglicanske Menighed. Hiin Forholdsregel skal ophæve denne Grund til Klage; men Forslaget er saa indviklet, at det synes at mishage alle Partier. Dissenterne ville ikke give sig tilfreds, førend deres øvrige Klager ligeledes ere hævede. Grev Grev sagde ogsaa for faa Dage siden i Overhuset, at Regjeringen uagtet der først var forelagt en Bill til Afgiørelsen af eet Punkt – ikke destomindre var beredt paa, at gjøre endnu Mere, og det ikke uden Haab om et heldigt Udfald. Sandsynligviis vorder alt det Vigtige opsat til efter Paasken, og imidlertid allene Budgettet afgjort, med sine forskjellige Grene. Hvad Kornlovene angaaer, da have Ministrene engang for alle erklæret, at de for Øjeblikket ingen Forandringer ville foreslaae. Skjøndt det under disse Omstændigheder ikke kan ventes, at Underhuset agter at nøde dem dertil, vil Sagen dog sikkert komme paa Bane, og foraarsage livlige Debatter. Jmidlertid gjøre mange Jndividuer sig Umage for, at skaffe deres Anskuelser af dette Punkt Jndpas hos Folket ved Hjelp af Flyveskrifter, offentlige Forsamlinger o. s. v. Dette vilde lykkes langt hurtigere, dersom ikke Arbeiderne netop nu havde Beskjeftigelse allevegne, og dersom Brødet ikke var særdeles billigt. Men det kan alligevel ikke vare meget længe, førend man væsentligen maa forandre disse Love. De forestaaende Forbedringer i Tiende- og Fattigvæsenet ville tjene som Jndledningen hertil. Nu klage Grundejerne med Føje over: at de have Byrder at bære, for hvilke Kjøbstæd-Beboerne ere mere eller mindre befriede; men Lettelserne i Betalingen af Tienderne og Fattigskatten ville betage hine Klager Meget af deres Vægt.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Fra Portugal erfare vi, at Migueliterne – trods deres hyppige Nederlag og øvrige betrængte Forhold, iblandt hvilke deres næsten fuldkomne Afskjærelse fra Havet ikke maa være den ringeste Ubeqvemmelighed, synes hverken at tabe i Tal eller Mod. Det sidste Angreb skeete fra deres Side, og da de fægtede med ualmindelig Haardnakkenhed, inden de vege for Fiendens Overlegenhed, maa deres Hensigt vel have gaaet ud paa, at trænge Pedroiterne tilbage til Lissabon. Dette feilslagne Haab turde følgeligen være Sejerherrerne endnu gavnligere, end selve Seieren, efterdi mange Overløbere skulle, ifølge Beretningerne, siden have indfundet sig. Jmidlertid, hvo der end til Slutningen vorder Sejerherre, maa Landet dog, ved den ødelæggende Borgerkrig, bringes til Fordærvelsens Rand.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Paris, den 12te Marts. Vi have Efterretninger fra Madrid indtil den 7de Marts. Et mægtigt Partie ønsker at sætte Jnfanten Don Francisco de Paule i Spidsen for Regentskabet.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Et Brev fra Barcellona af f. M. berette, at tre Handelshuse i denne Bye have besluttet, at oprette en regelmæssig Dampskibs-Communication imellem Barcellona og Middelhavets Havne.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Man taler om, at Don Pedros Sygdom synes at bebude en nær forestaaende Død, i hvilket Tilfælde hans Søster Jsabella vil overtage Regentskabet. Villaflors Expedition til Alentejo er især formedelst denne Sygdom bleven opsat, saa meget mere, da der gives politiske Machinationer i Lissabon, der staae i Forbindelse med denne Sygdom. – Don Pedro har dog i Sandhed meget virksomme Søstre (den Førstnævnte fraregnet, hvilket den afdøde Ferdinand meer end een Gang har maattet erfare Den sidste Fægtning imellem Saldanha og Povoas var et con manque for begge. Povoas vilde med Magt aabne sig Veien til Lissabon, formodentligen for at feire Don Pedros i denne eller hiin Mening forventede Liigbegængelse. Saldanha havde, efterat have afskaaret Fjenden Tilbagetoget, ved at besætte en Brye i Ryggen paa samme, kunne tilintetgjøre hele General Povons Corps; men Napoleonerne ere nu sjeldne, og, efter en saa mordisk Træfning imod en næsten dobbelt saa stærk Fiende, behøvedes en betydelig Superioritet, for at Seieren kunde vorde afgjørende. – Vi have erfaret af en fra Cadix nys ankommen Reisende, at den offentlige Stemning der er meget liberal, at Nationalmilitsen er indskrevet men ikke bevæbnet, at Regentinde-Dronningen har tabt Meget af sin Popularitet, og at man ret vel mindes hiin Aften, da den derværende Gouverneur (Manso, nu en erklæret Carlist) ikke vilde tilstede Jlluminationen i Anledning af Jsabellas Proclamation han brugte nentlig Cholera som Paaskud, og Folket skreg: Vi ville have Lys, hvilket man da ogsaa maatte tilstaae det fire Rætter efter hinanden, i Stedet for de sædvanlige tre Dage. Siden hiin Tid ere Lysene vistnok blevne slukkede igjen, men maaskee de lyste under Skjæppen, (sous le bois eau.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Politiske Bemærkninger. For vore allernyeste Demagoger er Herskerværdighedens betegnende Tillægsord: Af Guds Naade, en Vederstyggelighed, thi de mene, et Absolutismens Væsen er grundet deri. O alligevel forsvarede Frihedens ypperste Helt i Frankrige, Mirabeau, i Nationalforsamlingen dette Udtryks Vedligeholdelse i Kongens Titel, som en Hylding, der bringes Religionen. For reign Qvarterly Review, betegner denne Demagogs Stilling til de øvrige Styrere af den Franske Revolution 1789 med de Ord: Hos andre Folkefærd sørger man med Føje, hvorledes virkede de i Revolutionens Periode, men i Henseende til Mirabeau ene: hvorledes virkede han paa Revolutionen, (Bl. f. Lit. Unth. 1834, No. 29).
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Kjøbenhavn, den 22de Marts. Søndagen den 23de Marts anlægges Hofsorg for den afdøde Hertug Ferdinand Frederik August af Würtemberg, som bæres paa sædvanlig Maade i 14 Dage.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Under 16de dennes har Hs. Majestæt benaadet Ridder af Dannebrogen og Committeret i Rentekammeret, Etatsraad Johan Wolfhagen, med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartals-Coursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i April, Mai og Juni Maaneder 1834 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt til 206 1/2 imod 100 Specier eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførste Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 3 s. i Rigsbanksedler, og Tegn. Hvilket herved kundgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Det Kongelige Danske Cancellie, den 20de Marts 1834. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Befordringer. Under det Danske Cancellie: Den 5te Marts er Valget af Sognepræst for Atterballig Menighed paa Als, H. G. Henningsen, til Sognepræst for Lysabbel Menighed sammesteds allernaadigst confirmeret; den 14de, Overrets- og Landraad C. Greve af Moltke, beskikket til 4de Deputeret i Rentekammeret og 6te Deputeret for Finantserne; Sognepræst for Aggersøe og Omøe Menigheder under Sjællands Stift, P. Jürgensen, til Sognepræst for Darum og Bramminge Menigheder i Ribe Stift; Cand. Theol. J. W. Bille til Sognepræst for Sennels Menighed i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1834-03-22
Under Directionen for Statsgjelden og den synkende Fond. Under 1ste Marts er Cand. juris Frederik Marcus Greve af Knuth til Grevskabet Knuthenborg allernaadigst forundt Plads som Auscultant i Directionen.