JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
De Frøer, som Hr. Provst Luders har lovet at skulde staae parat til Afhentelse i May=Maaned, er allerede nu ankommen, og kand behagelig alle de der for samme har ladet sig tegne, faae det begierte Qvantum paa Adresse=Contoiret. Ligeledes er at faae en kort Efterretning om Klever=Avlen, koster 2 Sk. Saa og om Mark= og Hauge=Vexter, koster ogsaa 2 Sk. Gives Publicum herved tilkiende, at nu er her til Staden arrivert en Person med extra gode Dumpaper der kand fløyte saavel geistlig som verdstig; Personen er at finde i Stadt Hamborg i Nyhavn. Bekiendtgiøres hermed til Vedkommendes Efterretning. at Jsaach Joseph Lewy, som forhen har boetil Myntergaden, er fløttet ud paa Christianshavn i Overgaden i Hr. Courtonnes Gaard. Hvo som maatte have Lyst at see og høre en simpel skiønt fik ker Maade til Ung=Skovs Anlæg og Fremmelskning, uden Bekostning, Arbeyde, og Afgang udi Græsningen for Herskabet eller Bonden; Adskillige Jnstrumenter og Machiner, formedelst hvis Hielp een og anden Brændbahr Materie kand søges, findes og frembringes saavel fra de høyeste Bierge som de dybeste Moradser, Søer og Damme, hvorsomhelst man mindst skulde formode; Et og andet Slags Agerdyrknings Redskab til en beqvemmere, lettere og sparsommeligere, skiønt fordeelagtigere, end den hidindtil brugelige Dyrknings Maade med flere Indretninger, henhørende under Landhuusholdningens muelige Forbedring, behager at indfinde sig hos Regimentskriver Dahl i Kollekolle, som stedse giør sig en Ære og Fornøyelse, udi noget at kunde tiene sine Med=Undersaatter og tillige af andre at lære noget af det hvorudi han endnu er ukyndig.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
NB. Om nogen skulde have et Skib omtrent 80 CommerceLæster drægtig, og vilde lade samme befragte udi næstkommende Maymaaned at afseile til Moss i Norge, og der at indtage en Ladning Trælast, og losse udi Helsingør, behager da at melde samme til Jammes Chrystie, logerende ved Toldbroen udi Helsingør.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Landstingene holdes i Lolland og Fyhn den 28 April i Jylland den 5 og i Sælland den 12 Mai.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Den 8 Mai falder den Hamborger agende Postes Tour tillige til Jylland. Fr. Hospital, Jndk. 31. Uds. 26. Døde 2 i forrige Uge.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Kiøbenhavns Korn=Priser den 24 April Rug, 17 a 118 Mk. Loll. Hvede, 25 a 26 Mk. Byg, 10 a 11 Mk. Havre, 8 Mk. Erter 15 a 16 Mk. Til Leye.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
For en honet Person er til førstkommende Paaske tvende smukke meublerede Værelser i anden Etage ved Stranden beliggende, enten i Halvaar eller Maanedlig til Leye at bekomme, som herfra anvises. Den Gaard med Staldrum og Remisse, som af S. T. Hr. Oberste von Giese har været beboet, i Gottersgade beliggende, bliver næstkommende Paaske til Leye at bekomme, hvorom Liebhaberne vilde behage at addressere sig til Christian Skandrup, som er at finde i Gaarden næst ved Kræmmer Compagniet.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
J Entrepreneur Langes Gaard paa Frederichsberg, er at bortleye: 1.) Til en liden Familie, nemlig en Stue og et Sovekammer, og derunder en Kielder, og oven over en Sahl. Haven til Konge=Veyen staaer et Huus til en stor Familie 3 Etager høy, samt en Kielder under hele Bygningen, som og Stalderum til 8 Heste med Vogn=Remisse.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Hos Brygger Missen paa store Kiøbmagergade, er for en Cavailler enten strax, eller til førstkommenge Michaeli Værelser, til Leye.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Til Kiøbs eller til Leye. Justitz=Raad Rami Gaard paa Vandkunsten er underhaanden at faae til Kiøbs, eller til Leye, paa de Conditioner, hvilke Fruen, der boer i Gaarden, nærmere bekiendtgiør Liebhaberne. Til Kiøbs.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Et Huus, beqvem til Borgerlig Næring, beliggende i Vognmandsgaden er til Kiøbs, som herfra anvises. NB. Hundrede Tønder udvalde gode hvide Erter, er til Kiøbs at bekomme, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Et nedtagen Ege Paneel af Billedhugger Arbeyde er tilKiøbs, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
En vel tilveden Ridehoppe er til Kiøbs at bekomme hos Sr. Mariager boende i St. Pederstræde.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Et meget beqvem og stærk Ege Skriver Chatol med Skab oven paa, alt i god Stand, er til Kiøbs, som herfra anvises. Langt og kort Bøgebrænde, dito Fyr, grove og fine Femmerske Gryn, samt en Reysevogn med Jern Axeler, indvendig betrokken med guul Plyds, er til Kiøbs at bekomme, som herfra anvises. NB. Beste nye Franske Cathrineblommer, 100 Pund for 10 Rdlr., ligeledes beste nye friske Hollandske Oste, 100 Pund for 10 Rdlr. 3 Mk., er til Kiøbs, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Et Begravelsested i Nicolai Kirke her i Staden, har AdresseContoiret i Commission til at bortsælge. NB. 2 a 300 Tønder extra god Saar=Havre, 100 Tønder udvalde gode hvide Erter, er til Kiøbs at bekomme, som herfra anvises. Nylig ankomne Christiania Antiovis paa beste Maade nedlagt, er at bekomme paa Hiørnet af Skindergaden og Trompeter gangen, hvor og Prøver kand bekommes naar forlanges.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Hos Vaning er at bekomme: Pommerantzer, Abelsiner og Citroner, saa og Skinker, røgede Oxebryster og Vestphalske Pol ser, item friske Bruneller og Cathrineblommer. Extraordinair got Skriverblek, som ikke i Tidens Længde changerer, sælges her en Bouteille for 2 Mk. Nylig er ankommen og faaes til Kiøbs i Baandfabriqveur Pullichs Gaard paa Østergade: Friske Citroner 2 a 3 Mk. Dostnet, deelicate Bajona Skinker 20 Sk. Pundet, Vestphalske Skinker 16 Sk. Pundet, Brunsviger Spegepølser 3 Mk. Pundet, friske Antiovis 20 Sk. Glasset, og Tydsk Pebervod 3 Mk. 8 Sk. Lispundet med videre.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Hos Urtekræmmer Tiedemann haves et Parti friske Citroner, Dosinet 2 Mk. 4 Sk., rødt og hvidt Hollandsk Kleverfrøe, Pundet for 24 Sk.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Tvende gode Malke=Gieder ere til Kiøbs at bekomme hos Birke=Skriver Sr. Lylow i Roeskild.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
En Reyse=Chalse med Svane=Hals til 1 Person, er til Kiøbs at bekomme i Sr. Gabels Gaard i store Kongensgade. Gode Franske Caffebønner, Theebohe, Congo, Pecho, grøn Thee, Norsk Kommen og Mysse Oste, faaes hos Møller i Postmester Lassens Gaard paa Hiørnet af Admiralgaden og Fortunstrædet. Sort og blaat Chinesisk Pourdesol, 2 Tommer Fyrreplanker, Cassubske Bræder, gode Krølhaar, fiin Danziger ulden Garn, grove Paklærreder, 2 Tomme Ege Planker, fine Cracaner Eyer gryn, 4 Tomme Ege Stumper, er at bekomme i store Kongensgade, lige for Grev Laurvigs=Jern Magazin. Et Stk. middel grøn Pour de Søy, ordinair Længde 36 a 37 Alen, 1 Stk. Tyrkeblaae Poeries Damast 26 a 26 og en halv Alen, 1 Stk. Perle=Couleur dito af samme Længde, 2 Stk. stribet og broderet Bengalske Nettelduger, at Stk. 15 Alen ere herfor billigste Priser indlagte til Forhandling. Hos Eggert Thomsen i Laxegaden, er opsat til Forhandling, vel arbeydede Bornholmske Stueuhrer, repeterer og gaaer i otte Dage imellem Optrækning, hvilke sælges for nøyeste Priis skee kand. Endeel gamle Flinter med Bajonetter, samt nogle gamle Side=Gevehr, er til Kiøbs, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Hvor 30 ledige Oxhoveder er at faae til Kiøbs, gives Underretning udi Severin Ferslev Boutiqve paa Østergade næst ved Viintapper Sr. Kop.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Fire smukke unge graa tavlede Heste til et Spand, har Sognepræsten i Vallensbech halvanden Miil fra Kiøbenhavn i Commission at sælge. NB. J Gottersgaden hos Hans Jørgensen Urtekræmmer og Conditor, er at bekomme: Extra store Jtalienske Citroner, Pommerantzer og Abbelsiner, store Franske Valnødder, dito Confecturer, diverse Sorter Franske Brændeviins Frugter, nye Cathrineblommer, dito Confect Rosiner, syltede Muslinger Glasset 1 Mk. Brunsviger Pølse, nye Consect=Figen, friske Trøfler, Pistagier, Krakmandler, Citron=Saft, gammel Rom, fiin Engelsk Meel, Chinesisk Soya, Lemon og Bombas Assia, Sago= og Mannagryn, Oliver, Capris og fiin Olie i Glasser, Engelsk og Hollansk Ost, hvide og gule Voxlys, med flere Sortementer af Urtekramvahrer og Conditorie, alt for billige Priser. Et Par udgraverede Guld Ermeknapper, 5 Rdlr., en smuk Sølvkaarde 9 Rdlr. er her indlagt til Forhandling. Hos Jørgen Bech i Nyehavn, er til Kiøbs, Citroner, Abelsiner i Kister og 100 Stykker, god gammel Rom med videre, til billigste Priser.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Oprigtig Spansk Løg=Frøe, kan herfra anvises. Disse Efterretninger udgives af Andersen og Holck 2 GanTexternes Afhandlinger hver 14 DagBøger og Skrifter. Her paa Contoiret er indlagt til Forhandling: Arild Hvitfelds Danmarks Krønike, i tvende Engelske Bind, med fine Kobber, et meget nitid. Exemplar for 5 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Da det Danske til Nyeaar belovede Compendium over de nu i Live værende høye Herrer af Elephant= og Dannebrog=Orden, i en liden Format paa Postpapiir, fra Trykken er bleven færdig, saa kand de Herrer Liebhabere behagelig lade afhente samme udi Hans Excellence Hr. Geheimeraad Grams Gaard hos Mr. Wolfrom, indbunden for 2 Mk. Danske. Og da en Deel Herrer har forlanget, at samme i det Tydske Sprog og kunde erholdes, saa averteres til tienstlig Efterretning, at de Tydske Exemplarer nu og kand faaes for samme Priis som de Danske. Francisci Petrarchi, des hochwelsen fortreflichen Pocten und Oratorn, zwey Trostbücher von Hulff, Trost undRaht im guten und wederwartigen Glück, med adskillige billeder udi, og Regenten Buch ans vielen treffelichen alten undenenen Historien, i et Bind 9 Mk., er her indlagt til Forhandling.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Capitaler. 3000 Rdlr. forlanges i got Huuspant, som er forsikkret for 4000 Rdlr., og dette Aars Magistrats Vurdering for 4800 Rdlr. som herfra anvises. Til forestaaende 11 Junii er 8000 Rdlr. paa første Prioritet og tilstrekkelig Pant at bekomme, som herfra anvises. 6000 Rdlr. kand mod første Prioritet i assureret Huuspant bekommes til 11 Junii, som her fra Contoiret anvises. 9000 Rdlr. er til førstkommende 11 Junii paa første Prioritet i Huus=Pant at bekomme, som herfra anvises. 800 til 1000 Rdlr. kand til 11 Junii imod første Prioritet i got Huus=Pant herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Conditioner ledige. En troe og skikkelig Dreng der har været til Confirmation, kand bekomme Tieneste hos en Thee= og Porcelainhandler, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Tienestsøgende. En Fransk Sprogmester fra Paris, som forstaaer tillige at tale og skrive det Tydske Sprog i største Fuldkommenhed, er for nogen Tid siden ankommen til Byen. Han tilbyder sin Tieneste at informere i det Franske Sprog. Nærmere Efterretning gives paa Adresse=Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Et ungt Menneske, som kand regne og skrive, samt forstaaer det Tydske Sprog, søger Condition paa et Contoir som SkriverDreng, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Bortkommet. En Støvle er tabt paa Landeveien fra Gientoft til Kiøbenhavn ; thi anmodes Finderen at levere den her paa Contoiret imod en billig Findeløn.
Københavns Adresseavis, 1762-04-26
Den 11 eller 12 hujus er i Skindergaden hos Bogtrykker, Godiche bortkommet: en Manchet=Skiorte, en Nat=Skiørte, to Par Manchetter og en Krave, hver i sær betegnet med det Bogstav 1. Skulde flige Sager nogen forekomme, ombedes at de behageligst vilde melde det i Hr. Godiches Bogtrykkerie, da man gjerne vil erstatte Omkostningerne og desuden en Douceur. enge ugentlig her i Staden, og afgaaer med Posten hver Løverdag.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Kiøbenh. allene Adresse=Cont. for Danmark. udgives her i * en Muur. med. Fredagen 6 nens Reformations Jndførelse.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Noget om Kiøbenhavns gamle Skiebne og ReligioNæstnings=Verkerne i Kiøbenhavn bestode i det 3die SeD culo i en saa kaldet Mantel=Muur, med lidet Jord bag ved, samt nogle udbygde runde Taarne eller Rund hele, hvilke kaldtes Skandser. Deels fandtes her og deri Naturens Sted høye Ege=Plankeverker paa de Steder, hvor Grunden var vandriig, og alt for svag til at bære Udi Kong Friderich den Førstes Tid blev anvendt stort Arbeyde paa at forbedre Fæstnings=Verkerne med JordVolde, hvis Fornødenhed man nyligen havde seet, i Beleyringen Anno 1523. da Mure og Planker ikke fandtes tilstrækkelige. Derfor blev Anno 1526. Die St. Andre, befalet, at alle Bønderne i de næstliggende fire Herreder, skulle indfinde sig med deres Heste og Vogne, for at age Jord og Torv til Kiøbenhavns nye befæstning, og det hver for sig en Dag, naar Borgemester og Raad lod dem tilsige. Denne nye Fortification var uden Tvivl Aarsag i at Kong Christian den Tredie kort efter maatte holde Byen, beleyrret over Aar og Dag, og tvang dem endda ikke anderledes end ved Hungers Nød. Saa var det og samme nye Voldes Anlæggelse, som udkrævede at den Landsbye, Serretsløv maatte indlemmes i Staden, og dens ByeMark lige indtil Rosbæks Mølle, nu gammel Vartov, indrømmes Borgerne til Græsgang.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Saasnart Hertug Albert og Grev Christopher bleve tvivlraadige om Sagens Udfald, brugte de den Forsigtighed, at tage alle i Staden værende Danske Adelsmænd sangne, og ved Rostokker Skibe lod dem føre til Tydskland, ikke just fordi de mistroede dem alle, men for at betiene sig af deres Personer til at ranzonere sig selv med, hvis de maatte overgive sig. Dette silde Raad gjorde ogsaa det meste dertil, at de siden fik saadan lemfeldig Capitulation, som vel ellers ikke var skeet. Efterhaanden blev det de Kiøbenhavnske Borgere alt for besværligt at udholde en langvarig Beleyrring, uden noget rimeligt Haab om Hielp. Kongen vidste dette vel, og lod dem nogle Gange tilbyde sin Naade, men Brevene, bleve af Grev Christopher og Magistraten underslagne. Dette mærkede Generalerne Gevert Skenck, Christopher von Velten, og Kordt Penning, og lod Borgerskabet derom advare ved et Brev, som blandt flere deslige, er mig til Hænde kommet, af den Jndhold. Man havde fra Hans Kongelige Majestæt saadanne mærkelige Breve, som dem og deres Efterkommere laae høyligen Magt paa, men lod dem ikke endnu følge, fordi det merkedes, at det menige Borgerskab, ikke havde faaet at see, hvad som tilforn var skrevet og dem fordølget. Vilde de sende tre eller fire af deres Medborgere ud i Leyren at annamme Brevene, saa de komme til alles Kundskab, da skulle disse Mænd faae sikker Leyde ud og indGivet i Feldt=Leyret uden for Kiøbenhavn Dominica Oculi 1536. Men Greven og Borgemester Ambrosius, Bogbinder, brugte deres Magt til at undertrykke enhver, som ikkuns aabnede Munden med mindste Klagemaal. Hungeren tog Overhaand, man bagede først Brød af Mask, og nøyedes omsider med at æde Heste, Hunde, Katte og Krager, som kunde skydes i Luften. Kort efter Pindse=Dag skede det, at nogle Borgere ved deres Hiemgang af Kirken, sankedes paa gammel Torv, for at overlægge en Begiering til Magistraten, ikke om Opladelse, men om at fordeele den øvrige Proviant blandt dem som kunde giøre Tieneste, og lukke en Mængde unyttige Folk ud af Byen. Men Regenterne, Ambrosius, Hans Bøse, og de øvrige af det nye Raad, som ansaae dem for Oprørere, lode Landsknægtene i deres Harnisk rykke frem, og nedsable over to hundrede Borgere, ligesom en Deel fraværende, hvilke nogen havde Fiendskab til, bleve opsøgte i deres Huse og paa deres Verksteder, ja i deres Senge, og der ynkeligen massacrerte.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Paa det sidste var der saa stor Hunger i Kiøbenhavn, at mange nedstyrtede døde som de gik paa Gaden. Mange fandtes døde af Sult i deres Senge og under aaben Himmel. Der fandtes Børn døde af Hunger ved deres Moders Bryst. Hvitfeld siger: tusinde Menneskeer, saae det Syn paa Helliggeist=Huus Kirkegaard, at op til Muren sad en død Qvinde som havde tvende levende Børn paa Armene, hvilke suede Blod af Moderens Bryst, og døde strax efter hende. Naar nogen klagede sin Nød for Øvrigheden fik han til Trøst, at ingen havde endnu her gjort saa som i det beleyrte Jernsalem, nemlig, stillet Hungeren med at æde deres egne Børn. Endelig saae den fangne Konges Tilhængere vel, at de ikke kunde hielpe ham, ved at opofre sig selv. Hertug Albert, Grev Christopher og den Kiøbenhavnske Magistrat, begyndte mod Enden af Julii Maaned at bede om got Veyr, og tilbyde sig at overgive Staden, saafremt det kunde skee med taalelige Vilkaar. Kong Christian, som ey ubillig var saare fortørnet over saa lang Gienstridighed og saa megen Jammers Foraarsagelse, ville i det første ikke vide af nogen Vilkaar, men have at man skulle give sig paa Naade og Ungade. Her kom det vel til Pas, at mange bortførte Adelige Gisler havde deres Paarørende, som søgte at formilde Kongens Vrede. Det samme gjorde Hertug Wilhelm af Lyneborg, som da var tilstede. Endelig kom det den 29 Julii 1536. dertil, at Kongen tog Staden og alle dens Jndvaanere til Naade, og gar dem saadant Brev, som tilforn er anført, til Forsikring vin hans Hyldest og Beskiermelse i Fremtiden, samt om alle deres Privilegers Vedligeholdelse, dog at Stadens Fæstning, Skyt, Skibe og hvad dertil horde, skulle staae, i hans Magt, ligesom og den Myndighed at sætte Magistrats Personer.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Hertug Albert af Meklenborg og Grev Christopher af Oldenborg fik Forladelse, dog ikke uden et haardt Skriftemaal af Kongens egen Mund. Med hvide Stave i Haanden, og ikke med deres misbrugte Vaaben, maatte de ydmygeligen udvandre i Leyren, og der falde paa Knæ samt afbede deres Formastelse. Førend Kongen afløste dem, bleve de haardeligen tiltalte, dog Hertug Albert saasom den der var forført, ikke saa meget som Grev Christopher, hvilken blev forehvidt det meget Blods Udgydelse som han havde kommet afsted og skulle svare for Gud i Himmelen.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Borgemester Ambrosing med sit Tilhæng blev skienket Liv og Frihed, men fik dog ikke Forlov at blive i Kongens Lande. Denne Mand tog strax derpaa en Ende med Forskrækkelse, og blev sin egen Bøddel. Jens, Kammer=Svend, som havde tjent Kong Friderich den Første, skulle i Beleyringens Tid have talt noget haardt mod den fangne Kong Christian den Anden, derover lod Borgemesteren ham fængsle og halshugge. Dette klagede nu hans efterladte Enke for Kongen. Borgemesteren blev kaldet og sagde sig intet uforsvarligt deri at have gjort, hvilket han næste Dag ville bevise med Breve og Documenter. Men da han kom hiem og fandt sin Sag saalet, at han ikke trøstede sig ved at forsvare den, tog han Forgift til sig og gik ind for en høyere Dommere. Tvende Gange haver Kiøbenhavn i denne Perido været hiemsøgt med grasserende heftige Sygdomme, og mange Jndbyggeres hastige Bortrykkelse, nemlig Av. 1446, og Ao. 1519. med den saa kaldte Engelske Sveed, hvilken sidste paa nogen Tid dræbte henved fire hundrede Menneskeer dagligen.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Endelig maae og noget meldes om Kiøbenhavns Skiebne, paa den Tid, saavidt Religionen og Kirke=Væsenet angaaer Dette fandtes i Kiøbenhavn ikke mindre end andensteds høyligen trængende til en Reformation, og hvorledes samme efterhaanden er befordret under Kong Christian den Anden og Kong Friderich den Første, samt under Kong Christian den Tredie sat paa en bestandig Fod, derom har jeg i Annal. Eccl. Daniæ, Tom. IIl. af alle forefundne Documenter sammendraget den fornødenste Efterretning til hvilken de Læsere henvises, som ville vide noget udførlig gere og alle merkværdige Tildragelser i Almindelighed. Her vil jeg ikkuns korteligen anføre noget af det som i Særdeleshed henhører til Stedets Historie.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Efter at Lutheri Lærdom havde begyndt at udbrede sig i Sachsen, og Rygtet derom var kommen til adskillige andre Riger og Lande, lod Kong Christian den Anden Ar. 1520. derfra forskrive sig en Evangelisk Prædicant af samme Fornavn som den store Reformator Lutherus selv, nemlig Mester Martinus, hvilken strax efter sin Ankomst til Kiøbenhavn, fik Forløv at holde ugentlig Aften=Sangs Prædiken i den nylig opbygte St. Nicolai Kirke, og da Almuen ikke forstod hans fremmede Sprog, paatog sig Broder, Paulus Eliæ, som af Begyndelsen gav den Evangeliske Lærdom bifald, den Umage, efter Prædicantens Mund at oversætte og igientage hans Prædiken paa Dansk, Dette havde den Virkning at mange gave Sandheden, bifald, men flere indfandt sig af Nysgierrighed, og omsider ikke faae af Fiendskab og Foragt, efterdi Mester Morten havde i sine Gebærder og Udtale noget selsomt, hvilket hans Modstandere, særdeles Canikerne ved vor Fru Kirke, lode efterabe ved en liderlig Skole=Dreng, som fortiente Penge med at prædike i Sælskaber efter denne Mester Morten, og derfor kaldtes hans Abe. Det Puds lykkedes saa vel, at Prædicanten blev latterlig, derhos forhadt, og da hans Tolk, den Carmeliter Munk Paulus, snart faldt ham fra, var han ikke sikker i Kiøbenhavn, men fandt raadeligst at reyse hiem ligien til sit Fæderneland, hvoraf sluttes blandt andet, at Kongen i det mindste ikke endnu den Gang havde nogen ret Smag paa Evangelig Sandhed, skiønt en Afskye til Papisternes Vildfarelser. (Resten følger. Om Nægle, som voxe ind i Tæerne. Dette Onde foraarsages enten af for korte Skoe eller Strømper. Det hindrer ey at Skone ere vel snevre, naar de ey ere for korte; men i det man drager snevre Skoe paa Fødderne bliver Strømperne altid for korte i Foden, ved det de trekkes meget sterk tilbage, dersom manikke bruger den fornødne Forsigtighed, da derved Tæerne og Neglene bliver bøyede og trykkede, som maae ansees for den almindeligste og eneste Aarsag til at Neglerne indgrøe.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
For nu at forekomme dette, saa maae man, ved det at man drager Skoene paa, trekke Strømperne en god Tømme breedt frem foran, og stikke en Syenaal af 2 til - Tommers Længde derigiennem tvers for Tæerne, hvilken man kand drage ud igien, efterat Skoen er trekket paa, naar den i Forveyen er forsynet med en tyk Traad, som er lang nok, og da beholder Tæerne deres tilbørlige Længde i Strømpen og Skoen.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Befordringer. Den 23 April er Underrets Advocat Jacob Henrich, Meckelburg udnævnt til at være Ober= og Land=Rets Procurator i Hertugdommet Slesvig. Den 26 Dito ha Hans Kongelige Majestet allernaadigst udnævnt Johan Henrich Clausen til at være Stifts=Foged til Hakkested, 2det Slesvigske Dom=Capitels District,
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Tredie Søndag efter Paaske prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Frue K., Hr. Funch. Hr. Hvistendahl. Holm. K., Mr. Faber. Hr. Hansen. Nicolai K., Hr. Lemming. Hr. Schytt. H. G. K., Hr. Hegelund. Hr. Wulff. Trimt. K., Mr. Maler. Mag. Olrog. Petri K., Hr. D. Hauber. Hr. Breding. Chr. H. K., C. R. Brorson. Hr. Trøyel. Frider. K., Hr. Lorck. Garnis. K., Tydsk. Hr. Priebst. Weys. K., Provst Lindegaard. Mr. Muuss. Ref. K., Tydsk, Pastor Wilhelmi Pastor Stubenrauch. Fransk, Past. Mourier.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Denne Søndag kaldes Dominica Jubilite, en Glædes Søndag. Thi den Latinske Kirke har fordum synget af Psal. 66, 1. Jubilate Deo omnis terra &c. Raaber med Glæde for Gud al Jorden a. For vore Synders skyld skal vi høre den bedrøvelige Stemme: ejulate, plorate, hyler, græder, a. Men den opstandne Jesus har frelst og forløst os, som troer paa ham, fra Synden, Døden, og den ævige Fordømmelse, at vi ikke engang i Helvede skal hyle og græde med de Fordømte, men at vi nu allerede her kand fryde og glæde os med alle Guds Børn, og engang i det ævige Liv fare fort i det samme med alle Engle og Guds Udvalgte. Vel maae Guds Børn her i denne Verden ofte hyle og græde under megen Kors og Lidelse; dog lærer Christus i Evangelio, at saadant i rette Tid, enten her eller hisset, skal omvendes til deres Fryd og Glæde.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Universitets Forretninger. J Onsdags vare tvende Candidati oppe til Exammen Theologicum, under deres Høyærværdigheder Hr. Doctor, Holm og Hr. Doctor Rosenstand Goiske, af hvilke den ene fik Laudabilem, og den anden Haand i Aandabilem.
Københavns Adresseavis, 1762-04-30
Copulerede. Hr. Cordt Vasmer, Sogne=Præst til Sorterup og Ottestrup Meenigheder i Sielland, og Jomfrue Edle Elisabeth Sparre, her af Staden. Sr. Knud Johansen, Herløv, Urtekræmmer, og Jomfrue Karen Kirstine Beck her ibidem. Sr. Adam Christensen Boe, og Jfr. Helie Christensdatter i Arendal. Sr. Lyder Holm, og Jomfr. Maren Møller her i Staden. Sr. Poul Berg, Bogbinder, og Jomfrue Maren Odewelds Datter her ibid. Sr. Melchior Desau og Jomfrue Alhed Susanna Harrisdatter paa Jarlsberg.