Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-30
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen af England har i et i Vind for afholdet Geheimeraad besluttet paa nye at prorogere Parlamentet. – De nyeste Efterretninger fra London melde forresten: at Hr. Huuskinson, som er en fortroelig Ven af Hr. Canning, er traadt indi Ministeriet, et Beviis paa at dennes Partie har i samme faaet Overhaand, de politiske Følger deraf betragtes med Opmærksomhed. Denne er for Øieblikket især henvendt paa den overordentlige Afsendelse af et Krigskib med nye Depescher til Lord Strangford i Constantinopel. Til en af de uhiemlede Formodninger, som man har derom, hører: at denne Minister skal tillægges Ordre at mægle Fred imellem Porten og den Græske Nation, hvilken hiin dog ikke, som de nyeste Erfaringer have beviist, formaaer at betvinge; dog maae bemærkes: at denne Formodning ikke er bygget paa nogen videre Grund og fortiener derfor for det første ingen Tiltroe. Hs. Majestæt den Russiske Keiser er den 31te August ankommen til Mologa i Gouvernementet Jaroslav, og har derfra videre fortsat sin Reise. Fyrsten af Metternich er allerede afreist fra Vien til Polen, og Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig selv forlader denne Hovedstad den 18de. Han vil kun 6 Dage opholde sig i den Russiske Keisers Selskab, saa at han sikkert kan ventes tilbage igien til Vien den 24de Octbr. Man holder sig overbeviist om, hedder det i en Skrivelse fra Vien af 17de Septbr.,at det ikke er at tænke paa at Freden i Østen vil blive afbrudt (Vi ville troe det; men vi kunne dog ikke afholde os fra at anføre nogle Ord af Wielands goldner Spiegel, som han skrev i Aaret 1772 og som lyde faaledes: Det er imidlertid sandsynligt at der lader sig udfinde en Videnskab, ved hvilken man under visse givne Omstændigheder vil blive i Stand til at udregne for hvert Land den Dag, den Time, og det Øieblik paa hvilken en Stat maae synke sammen under en vis Masse af Ulykker, og intet er meere ønskeligt, end at der til det menneskelige Selskabs Bedste maae udsættes en Præmie for at udfinde et saadant politisk Barometer undertiden falder det saa let at forfærdige et saadant Barometer, at man ikke behøver at opmuntres dertil ved nogen udsat Præmie). Porten har imidlertid paa nye til ladt sig et Skridt, som ikke tiener meget til at bestyrke Fredshaabet; da den istedet for at rømme Moldau i følge Tractaterne og som man formodede har paa nye sendt 1500 Mand Tyrkiske Tropper der ind i Begyndelsen af September. Ankomsten af disse nye Tropper og Afmarschen af de gamle vare ledsagede af jammerfulde Omstændigheder, saa at de Udvandrede have en nye Grund til at oppebie deres Fædrenelands fuldkomne Rømning inden de vende tilbage. Den Østerrigske Jagttager har endelig brudtgin Taushed og meddeelt Efterretning er fra Constantinopel af 25de August, hvoraf man seere, at det Rygte og Jldebranden i denne Stad, er usandt, da den ikke taler noget derom, men derimod at de Efterretninger, som ere udbredte om Tyrkernes Vanheld ere desto sikkrere. Den beretter nemlig: at Oschanib Effendiger bleven afskediget som Tichausch Baschi, hvilket Jagttageren betragter som et godt Forbud for den hurtige og lykkelige Gienoprettelse af de venskabelige Forhold imellem Porten og de samtlige Europæiske Magter, hvilket er saameget meere vigtigt, da den Tid nu er komat de hidtil førte Underhandlinger med de allierede Hoffer maae snart føre til et afgiørende Resultat (Denne Udeladelse af Jagttageren er virkeligen meget vigtig og lader formode, at naar de tvende Monarker have holdet deres Sammenkomst i Polen, saa vil et Ultimatum blive forelagt Porten). Den Østerrigske Jagttager bekræfter, at Freden er bleven afsluttet med Persien den 15de Julii, og at en Tyrkisk Gesandt er afgaaet med Ratificationen til Hoffet i Teheran. Freden skal være afsluttet paa den Basis, at hver Magt beholder hvad den har havt før Krigen. - Om Krigsbegivenhederne i Grækenland udelader den Østerrigske Jagttager sig saaledes: Efterretningerne om Krigsoperationerne imod Jnsurgenterne ere saa fragmentariske, tvivlsomme og modsigende, at det vilde være mere end dristigt, blot at levere en Oversig derover; men i det hele har man Grund til at troe at de Foretagender, som Porten har havt ifinde imod Morea, ere blevne gjorte vanskelige ved mangfoldige Hindringer og hidindtil tilintetgjorte. Biergbeboernes Opstand i det sydlige Thessalien, især i Distrittet Agrapha, og den virksomme Hielp, som forskiellige Jnsurgentcorps fra Halvøen bevise dem, beskiæftige de Tyrkiske Tropper paa denne Side af Jordtungen ved Corinth alt for meget til, at de kunne forsøge paa en Overgang til Morea, og Capudan Pascha, hvis Flaade synes fornemmelig bestemt til at befordre og dække en saadan Overgang, forbliver derfor i en vedvarende Uvirksomhed for Patras og Messolunghi. Paa Negropont og i Bugten, ved Volo have de Tyrkiske Anførere fordrevet Jnsurgenterne af de Stillinger, som de hidindtil have indtaget; en Fordeel, hvorpaa Portens Ministre synes at lægge en stor Vægt; derimod skulle de ved Salona have lidt et betydeligt Tab. Alle disse var tielle Fægtninger føre til ingen Afgiørelse og dersom dette Aars Feldtog ikke bliver udmærket ved nogen anden Begivenhed, saa vil Tingenes Forfatning, betragtet fra den militairiske Side endnu i en lang Tid forblive problematisk. (Disse betydningsfulde Ord synes at tilkiendegive, at Sagen ogsaa kan blive betragtet fra den politiske Side). Den Ægyptiske Flaade ligger i Alexandrien og skal lide, meget af Pesten. - Fra Grækenland haves ingen nye Efterretninger; men Lord Byron har medbragt paa sit Skib Eqviperingsstykker for 1500 Mand af de Græske Tropper. Mange Engelske Officerer, som opholdt sig i Jtalien og som staae paa halvt Sold ere fulgte med ham.