JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Unter den Vorstellungen, welche die Gegenparthervom Ministerio bey der bevorstehenden Parlementserofnung anzubringen gedenket, wird, wie man versichert, die vornehmste disse seyn, das der lettgeschlossene Friedenstractat, in Absehen auf das, mas Dunkirchen betrift, auf das genaueste zur Aussuhrung gebracht werden mutte. Denneben diese Parthey behauptet, "das die Schleifung der Vestungswerke des gedachten Platzes an der Scesette sowenig, als die ubrige sich darauf beziehende Dinge, auf dem Fusse waren zur Aussuhrung gebracht worden, als Grosbritannien solches nach den Einhatte der Tractaten fordern miste; und das auchdiejenigen Lande; deren Rückgabe bedungen worden ist, nicht eher hatten geraumet werden mussen, als nachdem die besagten Dunkirchener Vestungswerke dergestalt, wie manes von der Krone Frankreich verlangen tönte, wirklich waren geschleiset gewesen. Wieles auch mit dieser Pratension beschaffen seyn møge, so meynt man doch mit Sicherheit zu wissen, das die beyderseitigen Hofe in diesem Stucke Erklarungen von einander verlanget haben, und der Französische der Meynung ist, inberegtem Stucke seine Verbindungen schon vollkommen erfullet zu haben. Wann nun die bedungenen Raumungen der verschiedenen Lande schon geschehen sind, der Fischfang auf den Banken von Terre Neuve aber anFrankreich nur unter der Bedingung der Schleifung der mehrbemelderen Vestungswerke zugestanden worden ist, so scheinet gedachte Gegenparthey darnach zu trachten, datz besagter Fischsang den Franzosen so lange, bis di Sache villig geschlichtet sey, verwehret werde; welches zu verlangen aber nichts anders zu begehren heist, als das man sich mit Frankreichin einen neuen Krieg einlassen misse.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Es ist auch eine falsche Verbreitung, mas man von einer Deliberation redet, die im Parlement uber die Aushebung des Privilegit eines Parlementsgliedes, auf welches sich Hr. Wilkes bezogen har, angestellet werden solte. Enewederes ist ein solches Privilegium gegrundet, so wird man es nicht aufyeben, oder Hr. Wilkes har sich salschlich darauf dezogen, so braucht es kriner Aushebung.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Ausser denen bereits vormals berichteten Gegenstanden der kunstigen Berathschlagungen des Parlements, sollen, dem Vernehmen nach, noch verschiedene andere Puncto bey dessen nachsten Situng in Vorschlag gebracht, werden. Unter andern will verlauten, das auf eine Suspension desjenigen Privilegi der Parlementeglieder. womit sich Hr. Wilkes gegen das Ministerium geschützen har, angetragen werden mogte, um den Procet vider ihn, als Verfasser des 45sten Stücks des NorthBretons, auf die gewohnliche, den Gesetzen gemasseWeise, instruiren zu können. Ferne will verlauten, datz bey dem Parlemente wider verschiedene Personen, die zum Rachtheile det Commercii der ganzen Nation Handlung bedienet haben, Klagen angestellet werden sich unerlaubter Mittel zur Vergrosserung ihrer eigenen sollen. Es wird auch gesagt, dem Ministerio waren som ubermatzige Rechnungen von denen an die Alliirte Armee, in Deutschland geschehenen Lieserungen an Lebensmittelnac. uberreichet worden, das das Parlement schwerlich, und gewist nicht ohne ville Streitigketen, in die Berichtigung derselben willigen durste.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Rom, vom 22 October. Da sich seit kurzem hieselbst viele schleunige Todesfallezugetragen haben, und die erzte behaupten, das selbige durch das Essen giftiger Erdschwemme selbige verursachet worden; so har unser Gouverneur uberhaupt den Gebranch der Champignons untersaget, weil die wenig sten Personen im Stande sind, den Unterscheid der schadlichen und der gesunden Champignons anders, als durch die traarige Wirkung der erstern, zu bemerken. AmSonntage uderbrachte ein Courier aus Dredden, dem Protector von Pohlen, dem Cardinal Albani, di Nachricht von dem Absterben Sr. Majestat, des Königs von Pohlen, Churfürsten zu Sachsen. Der Courier setzte, nachdem er bey dem Protector von Frankreich, dem Cardinal Sciarra Colonna, verschiedene Depeschen abgegeben hatte, seine Reise nach Neapolis fort. Der Cardinal Albani gab hierauf dem Pabste, melchet sich noch zu Castel=Gondolso befindet, von diesem hohen Todessalle Nachricht. Se. Heiligkeit wollen nach Jhrer Jurikkunst hieseldst in Person die Exequien for des hochstsel. Kønigs Majestat verrichten.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Wien, vom 29 October. Nachdem Jhro Kayserl. Königl. Apostolische Maje stat Dere wirklichen Geheimen Rath, auch bey dem Kønigl. Conses der oversten Landsofficiers in dem Königrei. Bøhmen, und bey den grosseren Land recht Beysitzer, Hr. Adam Franz des Heil. Rom. Reichs Grasen von Hartig, zu Dero Kønigl. ChurBøhmischen Gesandten auf dem forwahrenden Reichs tage zu Regensburg allergnadigst zu ernennen geruhet haben, so ist dieser Minister den 25sten von hier nach Prag zurück gereiser, um sich zu baldiger Antretung seines Gesandschaftsposten in Bereitschaft zu seetzen.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Frankfurt am Mayn, vom 7 November. Es har seine ungezweiselte Richtigtet, das SeChurfurstl. Gaden von Maynz einen Churfursteen Tag auf den 15ten des nachstkommenden Monats December nach Angsburg ausgeschrieben haben. Man zweiselt auch nicht, bas die Romische Kønigswahl bald nachher erfolgen werde. Allein, ob diese Wahl auch zu Augsburg, oder nicht vielmehr in unserm Frankfurt werde vorgenommen werden, daruber last sich noch nichts gewisses erharten. Mit dem, pas wir gerne schen, wird mol nichts ansgemacht seyn, sonst würden wir den Wahl tag ganz gewis hier haben. Was uns inzwischen unfre Hoffnung auf eine angenehme Art erhalt, ist, das man uns nicht allein versichert, das verschiedene Churfürsten, insønderheit Sr. Churfurstl. Gaden von Maynz, der Wahl in Person beywelnen nollen, sondern auch, daf Dieselben die Stadt Augsburg in dieser Absichtzu entlegen finden. Ware einmal die Wahl hier geschehen, som konten wir vielleicht Hoffnung haben, das auch die Kronung hierselbst würde borgenommen werden; doch wollen einige durchaus behaupten, das diese lettere Chre einer andern Reichsstadt beschieden sey.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Berlin, vom 10 November. Nachdem der Tirkisch Kayserliche Botschafter, Ach met Effendi, nedst seinem Gesolge, som 2ten bis den 9ten dieses Monats sich auf den mit Berlin granzenden, Rittergnte Weissensee so lange, bis sein offentlicher Ein zug reguliret worden, aufgehalten; so har derselbe immittels daselbst nicht allein alle ditjenigen, welche Jhn sehen wollen, vor sich, sondern auch Personen von Distiuction, ander vor Jhn in dem Adelichen Hause angefertigten Estrade setzen lassen. Hiernachst har Er sich mit Spatzierengehen in dennen dasigen Garten divertiret, und uber deren schönen Lage an der See underings um dieselbe befindliche Passages, besonders aber uber das Jhm zu Chren von dem Konigl. Gartner Weigel undPrinzlichen Gartner Lucas, mit den Tirkischen Wapen nach der nenesten Art angelegten Luftstucke, sein Vergnagen bezenget, wie er denn in seldigen auf einem Stuhl zu oftermaten geisessen, und unter mieder ltet Janitscharenmusie, denen Anmesenden Coffee prasentirenlassen. Hiernaagt sind hochgemeldter Hr. Gesandter den hien dieses, Morgens um 10 Uhr, nachdem Sieroffentlich gefreiset, in 5 Kutschen mit 6 Pferden bespannet, mit Jhrer ganzen Sutte in der bis dahinfuhrenden Weiden Alte, nach Berlin gegangen, und nachdem Sie unter eine vor dem Thore aufgeschlagenen Türkischen Geelt mit Coffee serviret worden, haben der Hr. Botschafter durch die Bernauer Landwehre, Kønigsstrasse, uber die lange Brücke, dem Königl. Schlosse und der Schlos=Freyheit vorbey, unter den Linden durch die Wilhelmstrasse, bis nach dem ehemaligen Vernezoberschen Palais, Jhren prachtigen Ein zug gehalten, in følgender Ordning: 1) Der Unterstall. meister Sr. Majestat, des Königs, Hr. Wollny, zu Pferde; 2) zvey Handpferde des Hr. Majors von Pirch; 3, die Handpferde der drey Churmarkischer, Landstande, 4) zwey Stallbediente Sr. Excellenz, des Königl. wirklichen Geheimen Kriegs=Staats, und Ar sten Cabinetsministers, Hen. Grasen von Flukenstein, zu Fusse; 5) sechs Stallbediente Sr. Majestæt, des Kønigs; 6) vey Land=Trompeter; 7) drey in der Mark angesessene Cavaliers, namlich die Herren von Arnim, von Lüdicke und von Marschall; 8) ein Rittmeister mit 50 Mann von dem Carabinierregimente; 9) zwey Jager des Sultans zu Pferde; 10) die Haandpferde des Gesandten; 11) der Stallmeister des Gesandten; 12) zwer Chians zu Pferde; 13) der Kapugilar Kihaja, oder Jntroducteur allein, zu Pferde; 14) der Haushofmeister nedst dem Jman Effendreder Geistlichen neden einander, zu Pierde; 15) der Hassadar over Schatzmeister, nedse dem Divan Effendi, oder Legationssecretair, zu Perde, undneden denselden auf jeder Seite drey Janitscharen zu Fust, 16) der Wagen des Gesandten mit dem Creditire; 17) die Chiodars oder Laquayen des Gesandten; 18) vey Chatiers; 19) der Gesandte, Achmet Effendi, zur Rechten der Königl. Major und Flugeladjutant, Hr. von Pirch, und zur Linken der Hofdolmetscher, alle zu Pferde; 20) die Pagen des Gesandten zu Pferde; 21) des Gesandten Janitscharenmusik; 22) die Bagage, und 23) em Unterofficier mit 4 Mann vongedachten Carabiniertegimente beschlot den Zug.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
Niederelde, vom 12 November. Briese aus Berlin melden, das der Turkische Gesandte ein leutseliger Mann, aber schon bey Jahren, seyn soll. Es ist jedermann Zeit seines Ausenthalts zu Weissensee erlaubtigewesen, ihn zu sehen, und er har durch seine Dolmetscher mit vielen sprethen lassen. Den Damen und anderm Frauenzimmer von Condition und gutem Ansehen, wielauch den Mannspersonen, har er Coffee trichen lassen. Die Vornehmsten von semem Gefølge, und die Janitscharenofficier, find ansehnliche Personen, und sehr wohl gekleidet. Er führet auch Janitscharenmusik bey sich. Nachdem er durch seinen Legationssecretair dem Minister von dem Departement der auswartigen Affairen, dem Herrn Grafen von Finkenstrin, seine Ankunst gemeldet; sohat gedachter Gradenselben wiederum durch einen Krigsrath und geheimen Secretair von der Staatskanzley complimentiren lassen, welchen der Gesandte mit einem Türkischen sei denen Tuche beschenket. Alle Tage ist aus Berlin einstarkes Commando von dem Ziethenschen Husarenregimente mit einem Officier zur Wache commandire worden. Sechste Fortsehung der Betrachtungen eines Advocaten zu Paris, an einen Freund in der Provinz. worin Betrachtungen uber die unter dem Titul: Richesses de Etat, heraugekommene Schrift enthalten sind. Die Jmposten auf getrocknete undringesalgene Fische, Flugelwerk und Wildpret, welche bey deren Einführung, in Paris entrichtet werden mussen, sind mit der Zeit so stark vermehret worden, das sig dem Wehrte dieser Waaten gleich kommen, welche um die Halfte ihres jetzigen Preises daselbst verkauft werden würden, falls sie ohne Abgaben eingebracht werden konten. Es ist zwar wahr, das Renten auf disse besyndere Verpachtungen angewiesen sind; aber um denen, welche selbige haben solten, keinen Nachtheilzuzufügen, masten ihre Contracte in andere ben sostarke Anweisungen an das Rathhaus zu Paris verwandelt werden. Man wird in der Folge sehen, mit welchen Fonds die Bezahlung dieser Renten gegrundet werden konnen.
Berlingske Tidende, 1763-11-21
AVERTISSEMENTS. Bey Sr. Vanino sind zu bekommen veritable RainettenApsel, nedst Pommerantzen und grose Spanische Es Zwicbeln und nene Catharinen=Pflaumen. Wer etwas an die alhier im Militair Waysenhuus verstorbene Pilegemutter, Madame Anna Catharina Riisin, mit Recht zu forden hat, molle sich je eher je lieder ber der zu Berichtigung derselben geringen Nachlassenschasverordneten Commition einfinden, und gewartigen, das som nach Beschoffenheit der Bude Recht wiederfahren, im Fall des Ausbleibens aboe, oder woserne er sich wed niestens nicht at dato binnen der in den Kongl. Gesetzer, vorgeschriebenen Frist mit seiner Forderung meldet, er ganzlich ausgeschlossen werden solle. Kopenhagen, den 29sten Octobr. 1763. H. A. Pisler. Prases und Directeurs der Konigl. octrovirten Asiatischen, Compagnie lassen einjeden von denen Kausers, auf die den 21sten September und følgende Tage gehaltene Auction crinnern, dassie ihre gekaufte Waare entgegen nehmen und bezahlen, undzugleich die ringesette Hypothequen eingnidsen, che Verlauf dieses Monats zusolge des 6 s in Auctions=Conditio nes. Weil diesenigen, so nicht zu der Zeits nach die dem Compagnie Cassierer mitgetheilte Taxation (bis die Rechnungen fortig werden) ihre Waare entegen genommen, und diZahlung in der Compagnie Casia geliefert haben, fürs erste die for prompte Bezahlung versprochene 4 pro Cento verinstig find, und das ubrigens nach denen Conditiones procedidiret wird.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Paris, den 11te November. Nu er den Tid kommen, da Oberpræsidenterne af de adskillige Parlementer i Kongeriget skulle i Følge det forhen gangne Rygte indstille sig ved Hoffet; og dog har ingen indfundet sig, Formodentlig have de altsaa ikke haft nogen befaling dertil For nærværende Tid have vi i Kongeriget alle Slags Selskaber. Nogle have allene Fornøyelse til Øyemeed og deres Lemmer samle sig til at bringe en Fond i Stand, af hvilke de kunde betale dem, som giøre dem behagelig Tidsfordriv. Andre ere Hyttige, men deres Nyttighed strækker sig ikkun til deres Jntetressenteres egen Nytte, og Publicum lider derved en stor Skade. Hvor ypperligt vil det da ikke være at see et Selskab oprettet, som allene betragter det almindelige Vel, og bringer det til Veye paa Private=Personers Bekostning, som udgjøre Selskabet. Det er Agerdyrknings=Selskabet, som her bliver oprettet. Dets Lemmer, som ere ivrige Patrioter, give hver2 Louis d'Orer aarlig dertil. Summen af dette Sammenskud skal anvendes til en Belønning, deels for arbeydsomme Landmænd, som have et vist Antal Børn og dyrke et vist Stykke Land, deels for dem, som med Fliid lægge sig efter Faare=Avlingen. Man smigerer sig med det Haab, at der vil kun være faa Store i Riget, som jo vil beære Jndskrivnings=Listen med deres Navn, naar de blive underrettede om dette Selskabs berømmelige Forrehavende. Enklog Udlænding, som kiender de Fordeele, hans Nation har haft af saadan en Jndretning, saa de i disse Dage: "Dersom man i Paris kommer i Stand med at oprette et Agerdyrknings=Selskab, saa vil Frankrig inden 10 Aar forløber, selv forundre sig over sin blomstrende Tilstand.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
For nogen Tid siden, blev bekiendtgjort, at Londoner Selskabet til Kunsternes, Manufacturernes og Handelens Opmuntring bestod af 2500 Lemmer. Nu har det allerede 3000 Medlemmer, og besidder selv en Fond i det ringeste af 6000 Guineer, eller efter vor Myndt 140000 Livres. Skulde man nu i Paris efter nogen Tids Forløb faae et lige Antal Subscribentere, hvorpaa man ikke tvivler, saa kan man være i Stand til at udsætte Priser ikke allene for de Kunster, som føre en Hovednytte med sig, men og for saadanne, som ikkun synes at være behagelige, men ved hvis Fremtarv Handelen kan høste mere Nytte end man skulle tænke.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Da Hovedprydelsen udgjør den væsentligste Deel af det smukke Kiøns Stats, saa er det og underkastet de fleeste Forandringer. Man tæller nu omstunder 30 forskiellige Maader at accommodere Fruentimmernes Haar paa. Hr. Legros, som har en særdeles Erfarenhed i denne Videnskab, besidder fornemmeligen alle disse forskiellige Classers Accommodages, en Boucles, Rozettes, Point d'Ongrie, Tringe, Sultanes, al Oseau, Demi=Lune, Croissant, en Agrettes, en Fontaines, Plumes de Heron &c. Han forfærdiger og Peruqver af alle disse forskiellige Slag, og Forhaar af alle Slags Skikkelse. Man finder og hos ham 30 Slags Dukker, som alle ere saaledes coefferede, at de kunne tiene til Mynstere.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Man seer et Arret af det Kongel. Statsraad, hvorved den lægges 2 Livres paa hver Tønde fremmet Steenkul, som bliver indført til Søes. Af de som til Lands indkommer, betales ikkun de hidtil sædvanlige Afgifter.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Portsmouth, den 1ste November. Skibstimmermændene paa de herværende og andre Bygningspladser ere i Færd med at forbædre de Kongelige Skibe. Her og i Plymouth arbeydes paa 25 paa engang.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Nederelve, den 18de November. Efterretninger fra Jrland mælde om vedvarende oprøriske Bevægelser blant Folket, og at der endnu den 19de October var skeet stor Uorden.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Constantinopel, den 7de October. Den nye Tarif i Smirna er billiget af Tagier Aga den 19de September, og undertegnet og udvexlet af Ambassadeurerne fra Hofferne Wien, Versailles og London, samt af GeneralStaternes Secretair og General=Tolderen af Smirna.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
London, den 8de November. Breve fra Dublin under 25de October, kunne ikke noksom beskrive Jrlændernes Fornøyelse med deres nye Vice=Konge, Græven af Northumberland, hvilken indlægger sig en almindelig Kiærlighed med sin Gavmildhed. Blant andet, har han anviist sit aarlige Tillæg, 4000 Pd. Strl., til Underholdning for 350 trængende Personer. Han beskytter og under stytter trofast de Protestantiske Skoler, saavelsom Linnet Manufacturerne. Begge Deres Majestæters Skilderier i LegemsStørrelse, for hvilke de Selv have siddet, ere nu færdige, og skal i Morgen, som den Dag paa hvilken vores nye Lord=Major skal indsættes, blive udsatte til offentlig Betragtning, i den store Sal paa Raadhuset; paa hvilken forhen findes Salderierne af en Deel Konger og Dronninger, som have erhverver sig Borgerskabets, eller særdeles Magistratens Yndest. J Løverdags faldt ind den aarlige Erindrings=Dag for det her værende Hospital for Hitte=Børn, da Directeurerne, med de Kunstnere og Haandværkere, som undervise disse Børn, bleve beværtede til Middags. Efter Maaltidet komme Opsynshaverne og Pleye=Mødrene med Børnene, henved 300 i Tallet, ind i Sahlen, og førte dem Par og Par omkring Bordet Drængene havde i Hænderne de Jnstrumenter, hvormed de arbeydede, og Pigerne bare strikkede og knyttede Handsker, Strømper, Knæebaand, Huer, Penge=Punge &c., som de havde forfærdiget. Herpaa bleve Drængene opstillede paa den ene, og Pigerne paa den anden Side, da de fornøyede de Nærværende med en smuk Musiqve, i hvilken en blind Dræng spillede Orgelværket; endeel Arier, som Chorviis bleve siun gede, bleve i sær anseete for behagelige og opbyggelige. Ved denne Leylighed blev samlet en heel Deel Penge for disse Børn.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Hoffet har i Sinde i Henseende til Penge=Coursen for Landet Florida, at ordinere, at foruden det allerede gangbare Guld og Sølv, skal Pengene der bestaae i Papirer og have en Gehalt midt imellem den som Myndterne have i Georgien og Syd Carolina. Kongen har forordnet, at i Skove og paa øde Steder som grændse til Soen, skal plantes unge Egetræer, at hvilke med Tiden kan blive Skibsbygnings=TommerMaynstrømmen, den 12te Nov Den Kongel. Preussiske Flugel=Adjutant, Hr. von Anhalt, er nyelig ankommen her i Egnen. Om Hensigten med denne Reyse sige nogle, at han haver vigtige Affaires at afgiøre med de Churfyrstel. Naboe Hoffer, og andre at den angaaer en Formæling med Prinzen af Preussen og en vis Prinzesse; men begge ere hidindtil usikre.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Münden, den 13de November. De Landgrævelig Hessiske Tropper skal have befaling til at holde sig marchfærdige, og det hedder at en Deel af dem skal overlades Generalstaterne i Sold, samt, at den Hollandske Gesandt, som den 16de October er ankommen til Cassel, Hs. fornemmeste Ærinde har været at slutte en Subsidie=Tractat med Hans Durchl. Landgræven.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Fra Sachsen, den 10de Novbr. Om de ved det Churfyrstel. Hof forefaldene Forandringer og Dimissioner, er udspredet en Deel falske Rygter, imidlertid mældes nu fra Dresden, at Geheimeraad og Ober=Berg Directeur, Baron von Gartenberg, Geheime=Kammerraad v. Heinecke, Hr. Hausius, Hr. G. M. Helberg, Hr. von Hagen og Casserer Schindeler, som alle have staaet ved Kammer Departementet ere arretterede, efter Churfyrstens befaling, og Proces imod dem skal anlægges med første.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Stockholm, den 12te November. Under 10de October er udkommen: Kongel. Majestæts og Rigsens Commerce=Collegii Circulaire=Brev til samtlige Magistraterne, angaaende at complettere Accis=Retterne, naar de dertil udseete Raadmænd ere fraværende. Beslutning af den korte Beskrivelse over August den 3die, Konge til Pohlen &c. Hans Levnet og Regerig.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Jmod de sidste Aar af Hans Majestæts Regiering, yttred sig i Pohlen adskillige Omstændigheder, som løbe imod Hr. Ør sker om at kunde fremdrage sin øvrige Tid i Rolighed. De Peter den 3die i Aaret 1762 besteeg den Russiske Throne, lo han see visse Forsætter i Henseende til Hertugdommene Curlan- og Semigallien, hvilke han søgte at sætte i Værk. Efterat ha var falden og død, og Hendes nu regierende Russisk Keiser, Majestæt, Catharina den 2den kom paa Thronen, erklærede Hun sig for det samme Systema, og Johan Ernst von Bironsom nu var kommen tilbage fra sin Forviisning, bemøyede sit for at komme ind igien i sine forrige Rettigheder, hvorved Kronen Pohlen, som havde Oberlehns=Herre-Rettighed, ikke kunde være ligegyldig. Jmidlertid, da den ovenmældte til Hubertsborg sluttede Fred opfyldte Hans Majestæts Længsel efter at see sit kiære Sachsen igien, og Hans Majestæt kort deres ter begav sig fra Pohlen til Dresden, derved inderlig glædede det høye Kongel. og Churhuus med alle troe Sachser, samt lod giøre de beste Anstalter til at bringe saavel de Churfyrstelige som Pohlske Sager i Orden; saa indfaldt uformodentlig Høystsammes hastige Dødsfald, hvorom forhen er mældet.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Sachsen befinder sig saaledes nødet til ofte og med Bedrøvelse at erindre sig den ædelmodige Frederich August, hvilken i Medgang og Modgang viiste sig at være en troe Allieret, imod de høye Magter i Europa, med hvilke han stod i Forbund; søgte at understytte og forsvare det tydske Staats=Legemes Rettigheder og Fordeele, som en af de høyeste Stænder i Riget; loddet være sin fornemmeste Omsorg, ved Love og Anordninger at vedligeholde sine Arve=Landes indvortes Forfatning, endog midt under alle haarde Tilfælde som begegnede dem, og opgarsin Aand under deslige Forretninger. Kongeriget Pohlen vi ey heller forglemme at det under Hs. Majestæts Regiering har nydt en vedvarende Fred, endog paa en Tid, da en alliereNaboemagt tog Kongeriget Preussen i Besiddelse, og uundgaaelige Følger af Krigen i Naboe=Landene, maatte forurolig det. Den høystsalige Konges Jver for Kongeriget Pohlens Velstand, skulle og have blevet meere kiendelig, dersom Rigsdagene, som under Hans Regiering have saa ofte været sammenkaldede, havde haft Fremgang. For Resten er det bekiendt at Hans Majestæts Hofstat har været prægtig og at Smagen allehaande Kunster, Videnskaber, Handelsvæsenet o. s. v. endog ved alle de Tilfælde, som have hindret den, har meere, steget end faldet under Hs. Majestæts fredelskende Regiering, Helsingøer, den 24de Novembr.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne, den 20de hujus Andreas Koch af Sønderborg fra Liebau til Figuera med Hør. Hans Weid af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbenhavn med Sukker. Den 21de dito: Wilhelm Bondell af Altona, Hartvig Hansen, Kaas, og Jens Klim, begge af Kiøbenhavn, samtlige af Kiøbb. til Westindien med Stykgods. Cordt Gylves Orm, og Axel Holm, begge af Kiøbenhavn fra St. Thomas til Kiøbenhavn med Sukker Jens Pedersen Dyrhauge af Nyborg fra Dramen til Kiøbenhavn med Glas Lars Jacobsen af Laurwig fra ibid. til Kiøbh. med Jern. Den 22de Andreas Holst af Tønsberg fra Walløe til Kiøbenh. med Salt. Jørgensen Lassen af Sønderburg fra Memel til Lissabon, med Hør. Den 23de dito, Hans Lind af Kiøbenhavn fra ibid. til Westindien, og George Elphinston af Kiøbenhavn fra ibidem til Canton, begge med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1763-11-25
Kiøbenhavn, den 25de November. Hans Kongel. Majestæt har allernaadigst den 11te huj. beskikket Catecheten i Bergen Henrich Garboe Sahl, til at være residerende Capellan til Waage Præstegield i Guldbrandsdalen, udi Aggerhuus Stift.