Norske Intelligenssedler, 1773-05-19
Nordske Jntelligen No. 20. Onsdagen den 19. Maji 1773. Fortsættelse af: En nye opfunden Kunst, at brygge Ølforuden Malt. Af adskillige Bryggere bruges undertiden Malurt til Hielp og i stæden for Humle, men denne Urt er meget skadelig at bruge paa Øl, thi jo meere man drikker af samme Øl, jo meere tørster man, ja faar ont i Hovedet deraf, samt tærer for Brystet. Vil man nu giøre Overslag, hvad disse 20 Potter Øl har kostet (som er probat og bliver saa godt, som det ikke bedre kiøbes for 2 sk. Potten) saa har man det tre fierendeel ringere end man skulle kiøbe det, nemlig for 10 sk., naar 2 Mærker Rødkol-Høe beregnes til 1 s., 2 Mærker Ærteriis 1 s., en trediedeel Mark Humle 2 sk., Sirup 6 sk., altsaa har man da i Gevinst paa samme lille Bryg 1 Mark 6 s., dog Umagen uberegnet. lille Bryg 1 Mark 6 s., dog Umagen uberegnet. En anden Maade at brygge Øl paa 1 Skieppe Malt skal samales gandske fiint til Meel, derpaa bliver den knad som en Dej, siden bliver samme Dei oprørt med kogt Ener-Loug, til den bliver tynd som en Velling, og vedholdes jevnt at røre i Karet et halvt Qvarteer, derefter kommes det i en Gryde at det faaer en Opkog, øser det saa i Karet igien, og derefter igien røres, indtil det bliver til Maade at vedsætte med Gang, tag saa 1 Bismerpund Rødkol-Høe, 1 Bismerpund Ærteriis, 1 Mark Humle og nogle Ener=Qvister; Dette koges tilsammen og imellemstunder røres om medens det koges under lukt Laag, derefter siles det fra i et andet Kar, og naar det er Mælke-varmt, da øses herudi den forskrevne Malt-Skieppe, som har faaet sin Gang: Naar nu dette igien har gaaet sin Tiid, tages Gangen af, som er oven paa, og i stæden for at øse det af Karet, naar det skal optyndes, skal man bore et Hul paa Karet 1 Qvarteer fra Bunden, sætte derudi en Birhane, og saaledes aftappes indtil det tykke paa Bunden af Karet, saa er det skildt ved sin Bærme, kommer derefter Ølet paa Tønden, som siden vel tildækkes, at det ikke surner; Herved er at mærke, at man kand tage ligesaa meget Øl efter denne Skieppe Malt og disse beskrevne Urter, som man ellers kunde faae af en halv Tønde Malt, naar samme saaledes medhandles, som anført er. Vil man nu bage Fladbrød af det paa Bunden af Karet igien blevne Malt, mænges det op med Meel, at det bliver beqvemt at bages, da dette Brød bliver bedre i Smag end andet Brød, formedelst sin liflige og søde Smag, desligeste er det og for samme Aarsage meget bedre at koge af hvad man vil, enten Grød eller Vælling. Vil man ellers anvende det paa Bunden af Karet igien blevne Tykke, til at brænde Brændeviin udaf, da medhandles paa følgende Maade: Man tager 2 Skiepper andet enten Rug- eller Havre-Meel, koger stærk Ener-Loug, som øses over sidstbemelte 2de Skiepper Meel, som maa være i et andet Kar, rører om og paasses af Ener-Lougen, indtil det bliver tyndt som en Vælling, og naar samme er maadelig varmt, da kommer man herudi det før omskrevne Malt, som er tilforn brygget Øl af, derpaa tildækkes Karet med Klæder, at det faar sin Gang som sædvanlig til Brændevins Sæt; Naar det falder, begynder man med Brændingen, og naar den første Kiedel er afgaaen, bindes et Klæde over et Kar, hvorpaa tømmes det af Kiedelen eller Gryden, at det Tynde bliver igiennemsilet og det Tykke bliver igien liggende paa Klædet, hvilket continueres indtil man faaer afdranket; Derefter behandles med dette saaledes som udi Jntelligenz-Sedlen No. 8 af 24de Februarii 1773, tydelig er forklaret. Det deri Opgivne er af en stor Deel forsøgt, som haver fundet sin Fornøielse over den store Fordeel og Menage samme i Huusholdningen medbringer. Naar nu dette kommer i Brug, kand man læt forestille sig, hvilken stor Fordeel det vil blive for alle Landets Jndbyggere, da en stor Qvantitet Korn kand menageres og emploieres til andre Ting, som ellers til Malt maatte anvendes, da disse Urter, som man i dets Sted kand bruge, voxer her over heele Norges Rige, samt med føje Umage og Bekostning kand samles baade at forsyne sit eget Huus paa Landet med, saavelsom at overlade til Kiøbstæderne for maadelig Priis, naar det kunde behøves; Og naar det medhandles og bruges paa sin forommelte beskrevne Maade, slaar det ikke Fejl, at alle Kornvahrer bliver i langt mindre og bedre Priiser, ja vel at Øl og Brændevin bliver i saadan Priis, at den halve Deel, om ikke meere, afgaaer; Begge disse sidstbenævnt Victualie-Ting er en stor Fordeel og Nytte for duelige og flittige Arbeidere, saavelsom for alle Mennesker af arbeidende Stand; Naar det bruges til Nødtørft og Legemets Vederqvægelse, giver det baade Kræfter og sparer en temmelig Deel af overflødig Spise, ja vel bedre beholder Menneskene sin Sundhed derved. En stor Deel Mennesker kunde læt tænke, at jeg, som har gjort mig saa megen Umage og opfundet samt proberet dette, kunde være en Dranker og Elsker af Brændevin, men det kand jeg forsikre enhver saadan Tænkende, at jeg ikke er; Thi jeg har aldrig været beskiænket eller drukken af nogen Slags Drik, ikke heller smaget Brændevin, førend jeg var over mine 60 Aar; Mit Navn er ogsaa bekiendt baade af Høie og Lave, Men min Hensigt har været og er, at disse Ting kunde anvendes og bruges til Landets Nytte og Velfærd, allerhelst i denne dyre Tiid, som næsten overalt har taget overhaand, tænkende derfor, at fattige saavelsom andre nu kunde have større Aarsag at forsøge dette Foromskrevne med Fordeel i sin Huusholdning, der endog i frugtbare og gode Aaringer kand bruges, fornemmelig af fattige Folk, hvis Leilighed ikke kand være til at kiøbe meere end en halv eller heel Skieppe Malt, da deraf baade kand brygges, brændes, bages og koges. Prøverne af Øl findes i Bogtrykkeriet, saavelsom hos mig selv. Hvornæst jeg forbliver Alle og Enhvers beredvillige Tiener. Anders Larsen Løcha, Borger og Jndvaaner i Christiania.