Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-10-27
Efter Forlydende er der strax sendt Efterretning til Tencriffa, Cuba og Sydamerika om Kongens Befrielse, for at opfordre disse Provindser til Underkastelse. En Engelsk Koureer er ogsaa alt ilet igjennem Paris, som bringer Gesandten Sir Court befaling at begive sig til Kongen af Spanien. De franske Ministres Plan med dette Land er endnu ikke ganske bekjendt. Kun saameget vil Man vide, at naar Catalonien først er underkastet, skal der kun blive et Korps af 25,000 Md. tilbage i Spanien, for at besætte de nærmeste Fæstninger, saa der egentlig kun bliver en Sikkerhedskordon hiinsides, som den i Fjor var det paa denne Side af Pyrenæerne. Muligt ogsaa, at der vil blive et Korps i Madrid og et andet i Cadix, indtil Ferdinand VIIs nye Regjering er indrettet og den spanske Armee organiseret. Uden iøvrigt at øve nogen for stærk Jndflydelse paa Regjeringen, vil Man blot gaae den tilhaande med gode Raad, ligesom den Europæiske Diplomatil vil lade det blive ved at tilraade en forsigtig Brug af den uindskrænkede Magt. De spanske Kolonier skal Man ogsaa være tilsinds at tilbyde de bedste Vilkaar, blandt andet en Repræsentativ=Forfatning, som Moderlandet ikke maatte beholde, blot under Ferdinands Sonverainettet. Om Riego erfares denne Gang slet intet. Ballesteres (som Rygtet allerede har sagt skulde være arresteret. formedelst visse Tilstaaelser af Riego) skal Kongen have anviist Granada til Opholdsted, for der at afvente hans Befaling, medens Morillo derimod er bekræftet i den ham af Regentskabet anbetroede Kommando. Ballesteros Tropper ere og opløste, ventelig som en Følge af en allarmerende Beretning fra Generalkapitainen i Cordova, en Hr. Salinas, hvori han denuneerer dem, og forsikrer, at deres Harme tiltager altsom Folkets Glæde yttrer sig stærkere over Kongens Befrielse. Saaledes tillægges dem Skyld for skandalsse Excesser, som ere forefaldne i Staden, Cabra den 3die og i Gonzale den 5te, gliig dem Morderen, Zayas i sin Tid begik i Madrid. Han forudseer endnu frygteligere Explosioner, hvis der ikke gribes kraftige Forholdsregler. "Hvad mig selv angaaer, siger han til Slutning, som i Kjærlighed til Kongen ikke staaer tilbage, for Nogen, da vilde jeg strax stille mig i Spidsen for de faa Tropper, hvorover jeg kan disponere, for at tugte de Strafværdige; men min Stilling holder mig tilbage og standser min brændende Jver, efter i Rebellernes Blod at afvaske den Plet, hvormed de besudle deres Fædreland, eller ved at udsse mit eget bevise, hvad en tro Tjener kan gjøre for sin Kongen. Efterhaanden komme nu flere Bidrag til Krigens Historie for Lyset, deriblandt en Beretning af 16 Juni fra Ballesteros til Cortes om hans Rettrade fra Sagunt til Alcoy, hvori han tilstaaer intet Tab at have lidt i de foregaaende Skjærmydsler og at han har tilbudet et Slag, uden at samme er antaget. Sin, lille Hærst tilkjender han største Roes og forsikrer, at den nok skal holde sig. (Fortsættelse af Lord Nugents i forrige Avis S. 591. afbrudte Beretning), Mistanken om Forræderie ved Fortet Trocaderos Jndtagelse gav Anledning til et Sammenløb i Cadix udenfor Ministrenes Huus, hvilket dog ophørte, saasnart Folket var bleven oplyst om Sammenhængen, der fortaltes saaledes, at de Franske i Nattens Mørke vare gaaede over med deres Venner, de spanske Ultræs i Spidsen. Disse fandt de udmattede Forposter sovende og skuffede dem ved at tiltale dem paa spansk: lader Eder ikke forstyrre, Vi ere gode Venner!" Den Lieutenant, hvis Uagtsomhed var Skyld i Ulykken, faldt for det første Skud. Cadix var iøvrigt rigelig forsynet. Hertil kom endnu, at de Fleste holdt Kongens Hengivenhed for Konstitutionen for at være oprigtig, medens Man lod gaae Drager iveiret, for at betegne de Franske Angrebspunkterne. Efter samme Beretning skal Ballesteros være frafaldet, fordi Ministrene ikke vare ham exalterede nok og Morillo hade Regentskabet og Cortes ligemeget. J Vigo traf Lord Nugent ham og blev indbudt til en Samtale, men gav til Svar: "i Engelland er Morillo kun bekjendt som den, der i Amerika forfulgte Friheden og i Spanien blev Forræder imod den. Med min Villie kommer jeg aldrig sammen i een Stue med Morillo. Jøvrigt forefaldt i Septbr. Maaned langt flere og blodigere Fægtninger i Egnen ved Cadix, end de franske Beretninger omtale. Det af Regentskabet ratificerede spanske Laan af 50 Millioner Fr., hvorfor Rigets Jndkomster og især de 10 Millioner Realer, som Geistligheden har at udrede i aarlig Subsidie, ere pantsatte, blev den 10 d. M. sluttet i Paris.