Berlingske Tidende, 1782-01-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 1ste til den 26de Jan. h. a. af Patienter indkomne 147, udgaaet 128, døde 20; af Barselqvinder indkomne 56, udgaaet 52, døde 2, af Børn fødte 54. T T J afvigte Aar ere i denne Stad copul. 1061 Par, fødte: 1488 Drenge, 1497 Piger, tilsammen 2985, døde af Mænd 1266, Qvinder 898, Drenge 790, Piger 787, tilsammen 3741, ere altsaa 756 flere døde end fødte. De Døde og begravne, fra den 1ste Januarii til den 31te Dec. 1781. Alderdom 238; Apoplexie 10; Barselseng 75, Beenbrud 8; Blodgang 81; Blodstyrtning 6; Brok 6; Brækning 4; Brøstsyge 382; Bylder 1, Colica 10; Druknet 39, Drik 1, Dræbt sig selv 2; Durkløb 18; Dødelig Saar 2; Dødfød 11; Engelsk Syge 2; Falden til Døde 37, Feber 173. Flekfeber 1, Flod 1; Flodfeber 2, Forkiølelse 3, Forløftelse; Forraadnelsesfeber 92; Frisler 11; Galdefeber 2, Gicht 33, Guulsot 2; Halsyge 2; Hastig Død 14; Henrettet 1; Hidsig Feber 105, Hoste 9, Hovedvee 5, Hængt sig selv 3; Hævelse 13 Jhielslagen af Lynild i; Jndvortes Svaghed 19. Jnflamation 66; Kighoste 23; Kopper 174; Koldfyr 7, Krampe Slag 2; Krampe 13, Kræbs 4; Langvarig Svaghed 9; Lungesyge 2; Mave Krampe 5, Mave Pine 2; Miltsyger; Moersyge 7, Mæslinger 148, Nyefød i; Nærvesyge 2; Obstruction 8; Orme=Feber 8; Pleuris 11; Purpur=Feber 1, Raserie 12; Saar 1. Salt Flød 1, Skarlagens Feber 9; Skiørbug 10; Skiæver 1, Slag (meest Børn) 707; Sprinkler 2; Steen 1; Sting 12; Stikflød 2; Svindsot 157, Tandvee 2 Tænder 59. Trødske 6, Tærende Syge 350; Ulykkelig Hændelse 193 Vattersot 85, Venerisk Syge 1; Værk 3: Drepiine 1. Afde Svagheder som ei ere anmeldte ere bortdøde: J Citadellet 47. Det Kongel. Waysenhuus 2; Helliggeistes Hospital 32; Børnehuset 48. Af Kiøbenhavns Almindelige Hospitals Lemmer 172. St. Hans Hospita og Roesets Stiftelse 64, Adel Cathrines Hospital 2; Den Jødiske Nation 13. Tilsammen 3741. Efterretning om en iblandt Publicum endnu ubekiendt nye Besiddelse, som det Engelske Ostindiske Compagnie har, og om sammes Jndkomst og og Handel. Af den Hamborgske Politiske Journal. en Engelske Skibs=Capitain, Thomas Forrest, reiste 1774 med et Malayisk Fartøi til Den Manaswary, ved Papaa eller Nye=Guinea, hvorfra han hentede henimod 100 unge Muskattræer, som, efter hans Tilbagekomst i Mai 1775, bleve nedplantede i Rajah Moodos Have paa den store De Magindand, ellers urigtig Mindango kaldet. Denne Rajah er en Broderson af den der værende Sultan Pahondin, hvilken dog ikke besidder saa stort et Distrikt som hiin, uagtet han har Overherredømmet, og Rajaben først efter ham er bestemt til Sultans=Værdigheden. Capitain Forrest blev meget naadigen modtaget af dem begge, og altid nødt til at sætte sig ned og drikke Skokolade med dem; da deri mod indenlandske Gesandtere og Vasaller (Kanakans) maae falde paa Knæe, naar de faae Andience, og blive ikke opvartede med nogen Forfriskning. Efter mange Besøgelser fra begge Sider, hvormed ogsaa Rajahen beærede Capitainen, men hvori der dog som oftest ei blev talt uden om ligegyldige Ting, havde hiin tilsidst lagt Mærke til, at Capitainen om endskiønt han ikke sagde det rent ud, ønskede at faae den skiønne og anseelige store Øe Bunwoot, som ligger ved Mundingen af Magindand=Floden, til det Ostindiske Compagnie. Han overleverede altsaa Capitainen Øen den 12te September, 1775 ved et i det Spanske Sprog forfattet Document, som blev undertegnet og forseglet af Sultanen, Rajahens Fader, Fathi Moland, og af Rajah Moodo selv. Den Bunwodt, har omtrent 18 Engelske Miile i Omkreds; den strækker sig fra Sydvest til Nordost, og er ved denne sidste Ende ikke over en halv Engelsk Miil bred. Den har en skiøn sort Jordbund uden Sumper, og er derfor meget frugtbar og sund. Næsten overalt voxer der høie Træer uden Underskov; en Plante allene, som ligner Viinranken, slynger sig omkring dem. Stammen paa den sidste er saa tyk som et Been, naar man spalter og knuser samme, giver den en hvid Saft fra sig, som bruges i Stedet for Sæbe. Et andet Træe giver Gummi Curuang; og et vist Rosentræe, Narra, voxer ogsaa her. Ba god Løvet er blødt og fiint som Spinat. Her ere ogsaa smaa Sviin uden Flesk, hvilket kommer af Mangel paa Riis, hvormed de større paa Magindano maske sig. Paa sidstbemældte Øe vorer ogsaa et Slags Korn, som paa Malayisk kaldes Kulitis, og i Vestindien, Calalu; med samme tænkde Capitain Forrest at besaae Halvparten af Bunwodt, og at overlade den anden halve Deel til Svinene, for hvilke at saa feede han vilde plante flere Træer, for Exempel Nanka og Durian. - En anden nye Besiddelse har det Engelske Vestindiske Compagnie og paa den nordre Kyst af Borneo. Under 6 Gr. N. Br. og 119 Gr. Længde, mod Østen fra Greenwich, eller imellem Magindand og Borne, liggenØen Soolos, som er 30 Engelske Miille lang, 12 Miile, bred, og giver Havet imellem de omkringliggende Øer Navn. Den har omtrent 60000 meget vindskibelige Jndvaanere og sin egen Konge. Dens Jndbyggere drive en stærk Passiv Handel med Chineserne, og besidde de nordlige Kyster af Bor ned, hvoraf de overlode Kysten fra Søerøver-Spidsen af mod Østen indtil Towson Abia, og mod Sønden, indtil Keemannes, til Sir Robert Dalrymple, paa det Ostindiske Compagnies Vegne. Den østlige Kyst er ikke saa beboet som den sydlige; den har og ikkun den eeneste, men rummelige Havn, Sandakan. Den sidste derimod har 2 Havne, Amdong, og den bag ved Puld Gara. Engelændernes øvrige Pladser mod Sønden hede Pandassan, Tambassook, Adia, Salaman, Tavarran, Jnanan, og Patatan. Paa denne Side er Kysten høiere, og beboet lige tæt til Havet. Men den østlige er mestendeels flad; derfor boe de Jndfødte ved Floderne opad Landet For at befolke disse nye Besiddelser og dyrke Kystlandene, raadede Sil Dalrymple, at man skulde drage de vilde Jdahan eller Maroots derhen og giøre dem sædelige, hvilke for nærværende Tid behør det bøie Bierg Kennebalod, som er oventil slat, og kaldes paa gamle Landkarter St.