JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Fra Kiel skrives i "Dannevirke under 15de Junii. "Det seer nu virkelig for Alvor ud, som om den store Kunst at flyve enten er opdaget eller dog Opdagelsen nær. Her er nylig udkommet et lidet Skrift (trykt som Manuscript), hvori Forfatteren, en Dr. Clairant Petersen, Physicus i Eckernførde, efterat have anført det Historiske om de, indtil nu foretagne, acronautiske Forsøg og deres lidet tilfredsstillende Resultater, yttrer sig saaledes: "Langst schon ist der Unterzeichnete zu der Gewisheit gelangt, diesenigen Mittel und Wege an geben zu kønnen, welche, zwemassig ausgeführt, genugen sind, jenes Problem (der Luftschiffart) vollstandig zu lösen, oder mit andern Worten, in beliebiger Höhe, Richtung und Entfernung, mit beliebigen Massen durch die Luft zu fahren, und zwar um hippokratisch zu reden, tuto, cito, et ucundo(sikkert, hastigt og behageligt. Forfatteren siger, at, efter at have arbeidet i 25 Aar paa Problemets Løsning, var han, efter overvundne Vanskeligheder, i Frygt for, at Hemmeligheden maatte komme i Hænderne paa ubeføiede Private, hvorved de største Misbrug kunde foranlediges. Det vil nu ikke feile, at Regjeringer eller Capitalister ville gaae ind paa hans Forslag, ved Penge og andre Midler at bidrage til hans Opfindelses Realisering, og om føi Tid ville vi saaledes erfare, om Jdeen er realisabel eller ei. Den Kunst at flyve passivt, d. c. lade sig drive ved Luftstrømningen, er allerede opfunden, og de største Physikere nære Forhaabning om, at ogsaa den Kunst at flyve activt, d. c. styre Ballonen i hvilkensomhelst Retning, vil vorde opdaget. Hvilken Seir, om vort Land skulde gjøre denne Opdagelse! Alle menneskelige Forhold vilde derved rystes og forandres. Handel, Søfart, Told- og Pengevæsen, Krigen og Freden vilde erholde en ny og aldeles forandret Skikkelse. Slesvig kunde prise sig lykkelig, efter saa mange Aars Anstrængelser endnu at have sine Jernbaner paa Papiret. Med Benyttelsen af Passatvinden, mener Forfatteren, at kunne etablere en regelmæssig Luftpost, der kunde gjøre Touren omkring Jorden i 7 Dage¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
De enkelte Stationer skulde indrettes paa de høie Bjergtoppe af Pyrenæerne, Alperne, Kaukasus, Himalaja osv., for at være sikkrede imod Befolkningen. Alle Nationer vilde da træde i nærmeste Forbindelse med hverandre og ligesom sammensmelte, efterat alle Grændser og Hindringer ere bortfjernede. Den eiendomsløse Deel af Folket kunde inden faa Dage være i Besiddelse af de herligste Egne"Men ogsaa Menneskets Aand og Hierte – mener Forfatteren - vilde forandres og forædles ved denne Fart i de høie, rene Regioner. Sjælen vilde ligesom afryste de lave, smudsige Begjærligheder og opgive den Drivt at herske over Medmennesker. Da først begynder den egentlige Menneskehistorie. - Skulde vi - hedder det i "Dannevirke. sige vor Mening, saa ville vi hjertelig ønske at Forfatterens Jdeer snarest muligt maatte vorde realiserede, saavel i physisk som moralsk Henseende. Men vort Haab, vor Tro, er mindre end et Sennopskorn. Det menneskelige Leer har for megen Affinitet til det jordiske Muld og Alt hvad der kryder. Menneskehjertet er for umætteligt til, at det skulde opgive sin Herske- og Havelyst, endog i den fineste Ætherluft. Vel troe vi, at den Kunst, at flyve activt, engang vil blive opfunden, men ogsaa, at den, ligesom Søfarten, vil behøve Aartusinder til at opnaae nogen Fuldkommenhed. Man vil skynde sig med at bruge den, ligesom Krudt og Damp, til at udvide sit Herredømme og sin Eiendom. Landkrigen og Søkrigen vil erholde en tredie Broder, Luftkrigen. Men kommer man engang saavidt som Forfatteren antyder, at kunne transportere store Menneskemasser af Gangen gjennen Luften, saa bliver Resultatet, at der tilsidst kun vorder een Hjord og een Hyrde, og da er Dommedag for Døren, thi de nationale Polariteter, der nu holde Menneskeslægten i Bevægelse, udgjøre denne Slægts Livsprincip. Mangler dette, saa er Døden der, og en ny og fuldkommere Slægt vil fremgaae af Asken."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Gaardmand Morten Kølle i Veileby i Grevskabet Christianssæde har den 19de ds., ved Harvning af en Jordlod, funden et Guldsmykke fra Oldtiden, der veier 3334 Lod og altsaa har en Værdi til henimod 600 Rbd. Det vil blive indsendt til Museet for Oldsager. (Loll. Post.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Sidste Fredags-Nr. af Kjøbenhavnsposten er lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 21de Juni Vi omtalte i vor sidste Meddelelse, at Concessionen til den Klampenborgske Jernbane kunde ventes. Den er nu kommen, men ikke paa synderlig fordeelagtige Betingelser. Den indeholder kun Tilladelse til Anlægget af en Jernbane fra Kjøbenhavn til Klampenborg, men om Expropriationen, d. v. s. om Afhændelsen af de til Banens Anlæg fornødne Grundstykker, maa Actieselskabet selv træffe Overeenskomst med vedkommende Grundeiere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Det vil naturligviis ikke alene vanskeliggjøre Expropriationen, men man kan vel ogsaa tænke sig den Mulighed, at enkelte Grundeiere slet ikke ville afstaae deres Jordlodder, hvorved Banens Anlæggelse vilde blive umulig gjort, med mindre Selskabet da kunde bevirke Expropriationslovens Anvendelse til Fordeel for Banen. Den over Restaurations=Localerne ved Badeanstalten afholdte Auction fik, som vi have ommeldt, kun et daarligt Udfald, men siden skal man dog underhaanden have erholdt betydelig bedre Bud. Uagtet disse slemme Conjuncturer, som Badeanstalten har havt, og tildeels endnu har at kæmpe med, staae dens Actier dog meget for deelagtigt. Der er vel ikke noteret nogen officiel Cours paa dem, men de holde sig dog i nogle og halvfjersindstyve, skjøndt de kun ere udstædte for 50 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Kongen af Preussen og Skandinaverne ere naturligviis de to Gjenstande, der i denne Tid især beskjæftige Kjøbenhavnerne. At Hs. preussiske Majestæt er ankommen, er Noget, vi ikke behøve at meddele, da det har været tilstrækkelig omtalt i alle Blade, ligesaavel som de forskjellige Festiviteteter og Adspredelser, man har beredet for den høie Gjæst. Vi have seet bemærkninger i Bladene om det større eller mindre Qvantum af Hurraer, som har været bragt ham, og have undret os over, at man kan have saa liden Tact for hvad der skyldes Gjæstfrihed, selv om man slet ikke vil tage Hensyn til Gjæstens Egenskab som Overhoved og Repræsentant for en mægtig Stat. Jøvrigt hedder det nu, at Besøget er af en reen privat Natur. Thorvaldsens Museum og Arbeider skal især have tildraget sig Hs. Majestæts Beundring; blandt Hovedstadens andre Mærkværdigheder skal Museet for oldnordiske Sager meest have interesseret ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Man forsikkrer, at vi i næste Maaned kunne vente Besøg af en anden fyrstelig Herre, Storhertugen af Mecklenburg-Schwerin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Efter den i Adresseavisen udstedte Opfordring fra Committeen for de svenske og norske Studenters Modtagelse om Logis for disse, har der meldt sig saa mange, at man ikke behøvede at benytte alle Tilbud. Flere af Hovedstadens Rigmænd skulle have tegnet sig for Logis, tildeels nok paa Hotellerne, for 10-15-20 Studenter. Vore Skolelærere have det tarveligt, men de leve dog i Canaans Land mod de hannoveranske. Af 3426 Skolelærere have 851 ingen Skolebolig, men ere anbragte hos Menighederne skifteviis uden Betaling. 356 Skolelærere faae fri Bespiisning paa Omgang, altsaa ligesom andre Fattiglemmer, 61 Lærere ere lønnede med 110 Rd. om Aaret foruden Bolig og Bespiisning paa Omgang, og 11 have endog foruden denne usle Betaling ikke engang fri Bespiisning, men kun Bolig paa Omgang. Man har nu søgt at forbedre Lærernes Stilling ved at tilstaae dem 30 Rd. om Aaret foruden fri Kost og Bolig med en Forhøielse af indtil 150 Rd. Landsbymenighederne og 300 i Kjøbstæderne; men den uanstændige og for Skolestanden nedværdigende Bespiisning og Bolig paa Omgang har man dog beholdt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Nykjøbing Skibsliste. Jndklarerede. Den 23de Juni, Jagten Elisabeth Juul, Skpr. M. A. Marquardt, at Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Udclarerede. Den 21de: Jagten den nye Prøve, Skpr. H. Schach, af Femern, til Neustadt med Korn; Jagten Cathrine, J. Meislahn, af Fehmern, til Neustadt med Korn; Jagten den gamle Fortuna, I. P. Christensen, af Marstal, til Holnis, ballastet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Kjøbenhavns Torvepriser den 21de Juni 1845. - Rug, 4 Rbd. 32 s. a 4 Rbd. 80 s.; Hvede, 4 Rbd. 80 s. 3 5 Rbd. 48 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 72 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 32 s. a 3 Rbd. 48 s.; Havre, 2 Rbd. 76 s. a 3 Rbd. 40 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 72 s.; Smør, Pd. 22 s. a 25 s.; Æg, Snesen, 18 s. a 20 sk.; Smør, Fjerdingen, 12 Rbd. a 12 Rbd. 80 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Under sit Ophold i Kønigsberg holdt Kongen af Preussen en Tale til Magistraten og de Deputerede, hvori han yttrede sig meget misfornøiet med, at der fandt et uvenskabeligt Forhold Sted imellem Borgerne og de Militaire, opfordrede dem til at raade Bod derpaa og erklærede, at han maatte unddrage Staden sin Velvillie, hvis dette ikke skete. Communalbestyrelsen holdt desaarsag næste Dag et Møde, hvori man vedtog en Adresse til Kongen. denne fremsattes Grundene til det omtalte uvenskalige Forhold, og det bemærkes tillige, at et saadant aldrig har funden Sted under nogen af de tidligere Commandanter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Blandinger. Jernbanerne beskjæftige nu Verden mere, end enhver anden Gjenstand; men af de Millioner Mennesker, der kjøre paa Jernbaner eller speculere i Jernbane-Actier, vide maaskee kun meget faa, hvem der er den egentlige Opfinder af dette overordentlige Transportmiddel. At man allerede i en lang Række af Aar har brugt Jernbaner i Bjergværker, er en bekjendt Sag; men det faldt Jngen ind at anlægge en Jernbane efter en større Maalestok og at befare den med Dampvogne. Gran, en Englænder, fattede først denne dristige Tanke Efterat have tilsat sin Formue ved allehaande Speculationer, levede han i temmelig trykkende Kaar i Brüssel, hvor han blev holdt for en Særling. Fra Morgen til Aften tegnede, skrev og beregnede han, endelig, da han troede at have overvundet næsten enhver tænkelig Vanskelighed, erklærede han med triumpherende Mine: "at nu var Civilisationens store Drivefjeder opdaget; ved den vilde alle Afstande svinde; Man vilde kunne reise hurtigt og uden Fare; der vilde danne sig Selskaber, som ved Sammenskud af uhyre Capitaler vilde anvende denne Opfindelse, der med Tiden vilde blive af ligesaa stor Vigtighed som Bogtrykkerkonsten." Gray havde fuldstændig udarbeidet sin Plan, og i Aaret 1818 udkom i London hos Baldvin og Cradoc hans Værk: "Bemærkninger om en almindelig Jernbane, for hele Europa. Bogen blev nok læst som Curieusitet: men anden Virkning frembragte den heller ikke. Det bekjendte Fjerdingaarsskrift Edinburgh, Revier erklærede endogsaa Forfatteren for daarekistegal. Dette skeete i Aaret 1821 – og nu, 24 Aar derefter, er næsten Alt gaaet i Opfyldelse, hvad Grav havde forudsagt. Dengang henvendte han sig med sine Forslag forgiæves til de engelske Ministre og andre indflydelsesrige Mænd og Corporationer; allevegne afviste man ham med Haan. Forgiæves tilbød han i Aaret 1822 at ville anlægge en Jernbane fra Brüssel til Antverpen; man loe ham ud. Alligevel spirede dog den store Tanke, som han havde udkastet i Verden, og har omsider de forventede Frugter. Sin første Triumph feirede Gray ved Anlæget af Jernbanen imellem Manchester og Liverpool. Gray lever endnu, men i trykkende Kaar, medens Tusinder ere blevne berigede ved hans Opfindelse. Ogsaa vort Aarhundrede er ikke fri for Utaknemmelighed!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
J de første Dage af Mai passerede Hr. Lilliewalch, i en Sendelse for den svenske Regjering, igjennem Alexandrien, for at begive sig til Jndien og China, for at indlede mulige Handels forbindelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Det himmelske Rige (China) er atter bleven hjemsøgt af en Vandflod, der denne Gang har anrettet store Ødelæggelser i selve Peking og Nanking. Da Regjeringen, der aarlig synker i dybere og dybere Gjæld, ingen Credit meere har, saa maa Privatgodgjørenheden – en Dyd, der siges at være meget stor i China - sættes i Reqvisition, for at bøde paa Skaden. Et Hof=Decret bekjendtgjør desuden, at Enhver, som skjænker 200 Taels til de Vandlidte, skal bringes i Forslag til at erholde en Rang. Chineserne ere snilde Folk; de vide at speculere paa den menneskelige Forfængelighed!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
AVERTISSEMENTS. De ærede Forældre og Værger, som maatte have Sønner eller Myndlinge, hvilke de til næstkommende 1ste October ønske optagne i Nykjøbing Caldedralskole, ville godhedsfulde behage at anmelde samme for Undertegnede, senest inden Udgangen af næste Maaned, samt ledsage Anmeldelserne med de befalede Vaccinations og Døbeattester. Nykjøbing Cathedralskole, den 23de Juni 1845. C. P. Rosendahl, Rector. Engvanding.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Landhuusholdnings=Selskabet har fundet sig opfordret til at virke hvad det formaaede til Engvandingens Fremme her i Landet. Saaledes har det i den Hensigt foranlediget, at nogle unge danske Landoeconomer, deriblandt Feddersen, Ferslew, Honum, Prosch og Reimuth, under et Ophold i Udlandet, navnlig paa Jannowitz i Oberlausitz, have havt Leilighed til, under Patzigs og andre Sagkyndiges Veiledning, at gjøre sig nøiere bekjendte med dette særdeles vigtige Landbofag. Efter deres Hjemkomst ere de nævnte unge Mænd, komne i Virksomhed ved at overdrages at forestaae Udførelsen af større eller mindre Eugvandingsanlæg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Hs. Maj. Kongen har allernaadigst understøttet Sagen, deels ved at bevilge Tilskud af Finantskassen, til Reiseunderstøttelser i denne Anledning, som ellers tilEngvandingens Befordring, og deels ved at tillade Selskabet at udtage et Antal af 20 Bøndersønner til Oplærelse i Engvandingsvæsenet med Tilsagn om Fritagelse for Militairtjeneste, naar de efter Læretidens heldige Tilendebringelse dimitteres. Disse Karle arbeide nu under hine Engmesteres Tilsyn og Veiledning i Landets forskjellige Egne; de først antagne 10 Lærlinge forventes, efter Udløbet af indeværende Lærecursus, at ville kunne tilbyde deres Tjeneste som vel indøvede Engvandingsarbeidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
J den Forudsætning, at flere Landeiendomsbesiddere end de, der allerede nu benytte sig af indfødte Engmestere og Engarbeidere, ogsaa kunne attraae disses Bistand ved de til deres Enges bedre Cultur sig tenge Nivelleringer, Udgravninger, Bevandinger o. s. v.,der enten ere i Værk eller maatte være paatænkte, anmoder man herved saadanne Eiendomsbesiddere om, helst inden 1ste October d. A., at gjøre skriftlig Anmeldelse desangaaende til Selskabet, som derefter vil foranledige, at en af de ovennævnte Engmestere, forsaavidt han ikke der er hindret ved ældre Engagements, henvender sig om muligt personligen til Vedkommende, for at Overeenskomst kan træffes og det videre Fornødne nærmere kan indledes og omhandles til Fremme for de forehavende Culturarbeider paa Engene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Kjøbenhavn, i det kongelige Landhuusholdnings-Selskab, den 4de Juni 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
At jeg har etableret et Farveri her i Byen tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre for Byens og Omegnens ærede Beboere, lovende Enhver, som vil unde mig deres Søgning, reel og billig Behandling samt hurtig Expedition. Vadmel stampes og over skjæres efter Forlangende, ligesom ogsaa Hvergarn og Andet presses. Ligeledes modtages til Trykning saavel Linned som Uldent. Stubbekjøbing den 26de Mai 1845. Serritzløv
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Paa Løverdag agter Skipper M. Marquardt at afgaae til Kjøbenhavn, medtagende Fragtgods. De, som maatte have tomme Øltræer, bedes at aflevere samme inden fornævnte Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Huusleilighed tilbydes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Til førstkommende October Flyttetid, er en Leilighed i denne Byes Langgade at erholde tilleie, den bestaaer af 3 gibsede Værelser til Gaden, samt Kjøkken, Spise, Pige- og Pulterkammer, Vand i Gaarden, og Adgang til en Have. Reflecterende ville behage at henvende sig til C. Halberg. Nykjøbing den 22de Juni 1845. Ved Berritsgaards Teglværk kan erholdes Steenkalk den 26de og 27de Juni til 14 Mark pr. hele Tønde og derunder 2 Mk. pr. Skieppe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Tvende duelige Snedkersvende kan strax faae Arbeide hos A. Schneider i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-23
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mar Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Nødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmev. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Falsters Lollands Tidende. Stift Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing. Torsdagen den 26. Junii. No 76.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Det nordiske Studentermøde. J Mandags Eftermiddag holdt de svenske og norske Studenter deres glædelige og høitidelige Jndtog i Kjøbenhavn. Alt Kl. 3 1/2 meldtes der fra Nicolai Taarn, at Dampskibene vare i Sigte, og Studenter og Publicum ilede ud paa Toldboden, hvor den Generaltoldkammeret tilhørende Nytoldbod var indrømmet til Modtagelsen. Anden Brigades Musikcorps havde, 40 Mand stærkt, velvilligen tilbudt sin Tjeneste. Kl. 5 passerede Dampskibet "Malmø Bommen, krængende under Mængden af sine Passagerer, omtrent 200 Lundensere, og hilsedes af et tredobbelt Hurra; et Par Minutter sildigere viste Gottland sig, fyldt af Upsalensere, alle med hvide Huer, og endelig kom "Carl Johan med Normændene; begge hilsedes paa samme Maade, efterat de fra den tætfyldte Langelinie og Toldbod rullende Hurraer vare hendøde. Nu førtes Gjæsterne iland og hilsedes hvert Hold for sig paa samme Maade. Derpaa begav man sig ind paa Pladsens Midte, hvor en smuk Velkomstsang af P. R. til en ny Melodi af C. J. Hansen blev afsungen af Studentersangforeningen, hvorefter Mag. Hammerich som Ordfører for Bestyrelsen i det Selskab af danske Studenter, der er sammentraadt for nærmest at øve Gjæsteven skabets Pligter, hilste Gjæsterne velkommen med en kort Tale og sluttede med et Leve for dem, hvilket ledsagedes af de Danske med et i Gange gjentaget, stormende Hurra. Endelig satte da det uendelige Tog sig i Bevægelse, først en Afdeling af Bestyrelsen, de tre Flag, Musikken, Sangforeningen med dens Fane, Studenterfanen, Ordførerne og derpaa den hele store 1300 Mand stærke Flok, 6 i Geleddet, Gjæster og Danske med hinanden under Armen, midt i Toget fire smukke af Lundenserne medbragte Faner og en uhyre Masse af Tilskuere, foran, paa Siderne og bag efter, saa at Musikken ofte maatte ophøre af Mangel paa Plads, og det kun med Møie lykkedes det ufortrødne Politi at bane Veien. Under vexlende Musik og Sang bevægede Toget sig langsomt gjennem Hovedgaderne til Universitetet; fra mange af de med Damer tæt besatte Vinduer regnede der Blomster og Egekrandse ned over Gjæsterne, og for at sige det med et Ord, siden Thorvaldsens Hjemkomst og Begravelse har Kjøbenhavn intet Lignende seet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Jndenlandske Efterretninger. Kongen af Preussen forlod Kjøbenhavn Natten mellem Løverdag og Søndag Kl. omtr. 2. Om Løverdagen havde han beseet "Galathea, hvor der indtoges en Dejenner, samt Arsenalet og Holmen. Om Aftenen bivaande Hs. Maj. Opførelsen, af "Den politiske Kandestøber" og "Torsadoren" Ved Afreisen vare de trende i Renden beliggende Orlogsmænd belyste med Blaalys, hvilket i den stille Nat ydede et meget smukt Skue. Trods den sildige Nat var Langelinie og Toldboden opfyldt med Mennesker. Da det preussiske Dampskib med den kongelige Gjæst ombord lettede Anker, skjød Flagbatteriet og Trekronersbattari Kongesalut. (Flyst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Hs. kgl. H. Kronprindsen forlod Kjøbenhavns Rhed i Søndags Aftes med sin Kutter, Neptun" og seilede Syd paa for at gjøre et Besøg paa Smaa Øerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Corvetten Galathea, commanderet af Kammerherre, Capitain bille, afseilede i Tirsdage Formiddag fra Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Vort Universitet har i denne Glædens Tid mistet en af sine agtede Lærere, idet Professor i Theologjen M. H. Hohlenberg efter længere Tids Svagelighed i Søndags Aftes er afgaaet ved Døden. Den Afdøde udmærkede sig, foruden ved sin uhyre Hukommelse og sine vidtudstrakte Kundskaber, ved sin selvstændige Characteer og sin varme Jnteresse for fædrelandske Anliggender. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Kjøbenhavnsposten for i Løverdags er lagt under Beslag, formodentlig for en Artikel om den afreiste Konge af Preussen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Vordingborg Apothek blev ved Auction den 20de de, solgt til Hr. Cand. pharm. C. S. Schow for 25,850 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Dampskibet "Caroline Amalie, er i Mandags paa sin Tour fra Nyborg til Kjøbenhavn sunket i store Belt imellem Oms og Agerss. Skibet stødte paa en Steenrevle om Morgenen Kl. 7, og man frelste kun Passagerernes og Mandskabets (ialt nogle og halvtreds) Liv og Gods ved at være heldig nok til at sætte Skibet paa Grund ved AgersøSkibet staaer under Vand og vil efter de foreløbige Efterretninger, kun med megen Vanskelighed kunne (Berl. Tid.) gjøres flot.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
J Høierup, under Gyldensteens Birk i Fyen, legede nogle Børn forleden Dag ved en Dam. En lille Dreng afklædte sig og gik ud i Dammen; men da han vovede sig for langt, og ikke kunde svømme, druknede han, medens de Andre roligt saae derpaa. J Politiforhøret erklærede den ældste af de tilstedeværende Pigebørn (11 Aar gl.) "at de havde moret sig med at see paa, hvorledes han seilede i Vandet; de havde ogsaa seet ham ligge paa Bunden, men troede, at han morede sig dernede, og saa gik de væk. Planen til en Jernbane=Forbindelse imellem Hamborg og Altona skal i denne Tid (formodentlig fra hamborgsk Side) være bleven Handelselskabet i Altona forelagt til Overveielse. (Jtzeh. Ugebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Skræderen paa Augustenborg skal have ladet Dannebrogsfanen paa et Skilderi af Slaget ved Volmar (i dens Neddalen fra Himlen) omdanne til et slesvig-holsteensk Landesbanner." (Dv.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-26
Nykjøbing Skibslifte. Jndklarerede. Den 23de Juni, Jagten die drey Gebruders, Skpr. C. Wichmann, af Rønne, fra Nysted med Pottetøi m.v.; Jagtbaaden Gaasen, I. A. J. Kastrup, af Weierøe, fra Bandholm, ball.; Schaluppen Charlotte Wilhelmine, H. N. Jacobsen, af Fems, fra Bandholm, ball. Den 24de: Jagten Processen, H. K. Hansen, af og fra Marstal, ball.; Skonnerten Olavia, H. Jensen, af Stubbekjøbing, fra Hartlepool med Kul. Den 25de: Sluppen Activ, P. W. Petersen, af og fra Kjøbenhavn, ball.; Kuffen Harmonien, A. Klotz, af Nysted, fra Kjøbenhavn med Stykgods. Udklarerede. Den 23de Juni, Jagtbaaden Gaasen, Skpr. I. A. J. Kastrup, af Weier, til Bandholm med Brænde; Sluppen Charlotte Wilhelmine, H. N. Jacobsen, af Fem, til Bandholm med Brænde. Den 24de: Skonnerten, Concordia, L. C. Ørsted, af Stubbekjøbing, til England med Korn. Den 25de: Sluppen Anna Helena, Chr. Møller af Nykjøbing, til Bergen med Korn; Jagten Emilius, I. S. Gram, af Nykjøbing, til Bandholm, ball.; Jagten Dorthea, N. Nielsen, af Svendborg, til Kiel med Korn.