Københavns Adresseavis, 1799-05-27
For den priseligste og største Flid udi en norsk Bonde haves Anlæg, begyndt 1799, udsættes 20 Rdlr. For den næste Flid 10 Rdlr. For den dernæst 5 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for de 4 Stifter i Norge, Premierne æskes inden Aarets Udgang 1800 og maatte med Attester bevises Havens Størrelse, Grundens Beskaffenhed, de derudi avlede Urter, Roer og Bødder, samt deres Anvendelse enten i Bondens egen Huusholding eller ved Salg. Selskabet forbeholder sig et allene nærmere at opmuntre og belønne Havevæsenet i Norge, men vil endog belønne andre udenfor Bondenanden, saasom Landsbye= og Bøydeklokkere, Gjæstgivere og andre, som maatte anlægge Haver efter Bekiendtgiørelsen af dette. 31. For den Gærtner paa Landet, som paatager sig at anlægge 10 Bønderhauger, hver med 50 Stykker Frugttræer, nemlig: 16 Æble=, 16 Pærer, 8 Svedske= og 10 Kirsebærtræer, udloves en Premie af den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Træerne maatte være fortrinlig gode, af Æbler: Graven steener, Nonentiter, Caville ronge, Pigeon, Rainetter, Krigere, a.; af Pærer, Keisærinder, Figenpærer, Pergamotter, Viinpærer, Poire blant, St. Germain a.; af Svedsker, de Ungerske og Pundkirsebær, samt andre gode Sorter. Til saadan Bondehauge, beplantet med 50 Stykker Frugttræer, vilde udfordres et Stykke Land af omtrent 5000 Qvadratalen eller saa meget som udfordres til 4 Skiepper Bygsæd, da der blev 10 Alen mellem hvert Træe, og alle Træne maatte plantes i lige Rader, 10 Alen imellem hver tvende. Paa det at Pladsene imellem Træerne kunde blive benyttede til Haugedyrkning, maatte Gartneren oplyse og undervise Bonden om, hvorledes han med Nytte kunde bruge denne Jord imellem sine Frugttræer til Kartofler, Kaal, Rødder og Urter, og fornemmeligen saalænge Træerne endnu vare unge. Ved Attester maae nøie oplyses og bevises, at Træerne vare i en god Vext og Grøde, samt frugtbærende, at Haugen er vel indhegnet og fredet for Kreature, og at Bønderne, for hvem der ere anlagte Hauger, ikke tilforn have havt nogen Hauge. Det til slige Hauger fornødne Antal Træer formodes, at Vedkommende efter Ansøgning kan faae fra de Kongelige Frugttræeskoler. Premierne æskes ved Udgangen af Aaret 1806. Dannemark har allerede en stor Mængde Frugttræer, og flere plantes hvert Aar med god Fremgang. I Huusholdingen forbruges en Mængde tørrede Frugter, hvilke for den allerstørste Deel indføres af Fremmede, og elskabet tager deraf Anledning til at udsætte følgende Premier: For den største Mængde af tørrede Frugter, fornemmel lig Kirsebær og Svedskeblommer, ei mindre end 50 Pd., udsættes 15 Rdlr. For næst største Mængde, ei mindre end 30 Pund, 10 Rdlr. For Mængden dernæst, ei under 20 Pund, 5 Rdlr. Det maatte ved Attesterne bevises 1) At Frugterne ere voxne og tørrede her i andet. 2) At de tørrede have væget gode og brugbare. 3) Endeligen er Selskabets Hensigt, fornemmelig at opmuntre Frugters Tørring til Salg, saa at den Æskende, som beviser at han har solgt sine tørrede Frugter, erholder Fortrin for den, som ikkun har tørret til eget Huusbrug. En røve af Frugterne maae tillige indsendes. Premierne æstes ved December Maaneds Udgang hvert Aar. 33. For den beste Peberrod i alle Maader liig den Tydske, som indføres, her i Dannemark avlet, giver Selskabet disse Premier: For ikke mindre end 1000 Pund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 800 Pund, Selskabets anden Sølvmehaille eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 600 Pund, Selskabets tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Det maae godtgiøres, at Peberroden her i Landet er avlet, og ved Afsætning befunden efter Hensigten, og indsendes en liden Prøve, et Pund eller to deraf. Ogsaa maae man offentlig i Avisen have budt den tilfals under Egenskab at være saa god som den Tydske, hvilket i indsendte Attester og Prøvens Rigtighed tillige meldes. Ved Aarets Udgang 1802 modtages Æskningerne, og maae Anlægget være gjort efter Bekiendtgiørelsen af denne Liste, i det mindste i Aaret 1799. 34. Da Pløining og Kiørsel med Stude ikke overalt i Danmark er i Brug; saa udsættes for den Bonde, som beviser at have i Aaret 1800 faaet Stude tilvant til at pløie og kiøre med for sig selv, ikke mindre end tvende Par, 20 Rdlr. For ikke mindre end eet Par, 10 Rdlr. Det maae vedbørligen bevises ved Æskningen, til hvilken Tid man har begyndt dette Foretagende, da Premie kun gives for de Stude, som ere tilvante efter denne Listes Bekiendtgiørelse. Ligeledes maae og anmeldes, hvad Arbeide der paa denne Maade er forrettet. Premierne udsættes ikkun for iellands og Fyens Stifter, og kan æskes til Udgangen af Aaret 1800. 35. For den, som med troværdige Attester, efter Selskabets Forskrift, beviser at have tillagt den beste og talrigste Hiord med fineste Uld, af afrikansk, spansk eller engelsk Art, samt tillige omstændelig og med Nøiagtighed indberetter Behandlingsmaaden, hvorledes han har drevet hans Faareavl i Henseende til Formerelse, Føde, Malkning, Klipning, om denne skeer en eller flere Gange om Aaret, og Huusningsmaade, samt øvrige Behandling og Pleie i alle Aarets Tider, udsættes følgende Premier: 1. For Norge, For den beste og talrigste saaledes beskafne Hiord, med hosfølet Underretning, ikke mindre end 1000 Stykker, Lammen uberegnede, den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For 600 Stykker paa samme Vilkaar 30 Rdlr. For 40 Stykker. 20 Rdlr. For 20 Stykker. 10 Rdlr. For 10 Stykker. 5 Rdlr. T. a. For Dannemark, samt for Slesvig og Holsteen for sig, udsættes ligeledes og paa anførte Vilkaar. For 100 Stykker Faar 400 Rdlr. 20 Rdlr. For 50 10 Rdlr. For 2 b. Folk af Bondestanden i Dannemark, Slesvig og Holsteen kan ælig Premie for andre mod halve Mængder. Til Prøver maatte fra Vedkommende Steder indsendes et Skind med Ulden paa, forsynet med den Attesterendes Segl Attesterne om Hiordens Virkelighed og Indberetningernes Rigtighed maae være særdeles paalidelige og forsynede med samme Regl som Prøveskindet, og Premien æskes inden December Maaneds Udgang 1800. Den, som engang har vundet Premie herfor, kan ikke oftere vinde den, med mindre han tilstrætteligen beviser, at han siden ei allene har forøget, men og tillige kiendeligen forbedret sin Faareavl. 36. Da Selskabet i Følge indberettede Erfaringer er overbeviist om, at det vilde være særdeleles nyttigt, om de norske ubeboede Udøer bleve brugte til vilde Laars Avling; saa udsættes følgende Premier. For den talrigste og beste Hiord af vilde Faar, af engelsk, spansk eller afrikansk Art, levende Vinter og Sommer paa de norske ubeboede Udøer, ikke mindre end 30 Skykker, Selskabets anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. For den næst beste Hiord ikke mindre end 20 Stykker, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den beste dernæst, ikke mindre end 15 Stykker, den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Disse Premier kan ikke æskes uden for saadanne Øers Besættelse, som ikke forhen har været brugt til deslige fine Faars Avling. Med Attesterne og Prøverne forholdes ligesom ved forrige, Nummer er foreskrevet, og Premien æskes inden December Maaneds Udgang 1799. 37. Den skiønne Fremgang, Selskabet lover sig af sine Opmuntringer for Bieavlen i begge Rigerne, men sær i Dannemark, giør at det fremdekes udsætter følgende Premier, For den største Mængde Biestader med vel overfødte Bier, som den Æskende selv har tillagt, og ikke tilkjøbt sig, laant eller paa nogen anden saadan Maade erhvervet; 1) For ethvert af de sex geistlige Stifter i Dannemark, a. En Premie af 20 Rdlr. for ikke mindre end 40 Biestader. En Premie for næste Antal, ikke mindre end 30 Stader, 15 Rdlr. En Premie for største Antal derefter, ikke mindre end 20 Stader, 10 Rdlr. Og endelig en Premie af 5 Rdlr. for ikke mindre end 10 Stader. Folk af Bondestanden, Degne og Skoleholdere, samt Haandværkere, som efter Loven maae boe paa Landet, kan allene vinde disse Premier for bemeldte Mængder; men Folk af andre Stænder kan med dobbelte Mængder, nemlig 80 og 60 Stader, samæske, dog ikkun til de to største Premier. Herregaardene ere herfra udelukte. b. J Tilfælde at de indsendte Æskninger angaaer nye Biehavers Anlæg vil samme blive overordentligen belønnet, maar de skulle komme i Strid med ældre Anlæg. (Fortsættelsen følger.)