Berlingske Tidende, 1806-10-06
Paa Generalpostamtets allerunderdanigste Forestilling, har det behaget Hs. Maj stæt under 26de Septbr. sidstleden, allernaadigst at resolvere: "At den Vognmandslaugene og de, som ellers afgive Befordring i Danmark, bevilgede Forhøielse i Taxten, hvorefter de indtil Septbr. Maaneds Udgang d. A. unde 5 Mk. pr. Miil for hvert Par Heste, naar de befordre med de anordnede holstenske Postvogne eller afgive Forspand, og 4 Mk. pr. Miil for hvert Par Heste til de mindre Postvogne, fremdeles maae vedvare indtil den 1ste Julii 1807. Productionen har i Aaret 1804 i Almindelighed være Al. tagelig god ved de fleste grønlandske Besiddelser, og Hval fangsten bedre end i endeel foregaaende Aar; der blev fangen 44 Hvaler, foruden 3 ved Egedes minde indbragte Drivhvaler. Om den grønlandske Vinters Beskaffenhed, hvorpaa Landets Fangeheld saa meget beroer, meldes fra SønderJnspectoratet, at der i Aaret 1804 havde været usædvanlige mildt, og Kulden almindeligen afvexiet imellem 2 og 12 Grader, men desuagtet havde formedelst meget stille Veir, ligt en vedvarende Jis bedækket Havet fra Julianehaab til Godthaab, og betaget Grønlænderne for en Tid Adgang til den Fangst, som ellers Søedyrene, der viiste sig i Mængde, ellers indbøde til. Fra Nordre=Jnspectoratet stemmede Beretningen overeens med forestaaende, i Henseende til Vinterens sjeldne Mildhed; den afvexlende jevnligen med Tøe og Frost samt dybt Snefald, og det bemærkedes derhos som noget usædvanligt, at Communicationen mellem God havn og de fleste Steder i Bugten var formedelst ustadigt Jis læg spærret indtil 7de Maji. Fangsten med Garn under Jsen led ogsaa af samme Aarsag, endog ved det gode Garn sted Omenak, hvor der dog imidlertid af Handelens Betienter og det danske Mandskab blev fanget i Garn 2381 Sælhunde og 11 Hvidsiske, der tilsammen forøgede Coloniens øvrige Production med 287 Tønder Spæk. Det er først nyligen, man har gjort Forsøg med at fange Hvidsiske med Garn, som spændes i Løbene imellem Øerne, hvor disse større Søedyr have deres Gang. Kiøbmand Steen ved Christianshaab, som den første der med Flid har lagt sig efter denne Fangemaade, havde i Aaret 1804 det Held, at fange 32 Hvidsiske, og Assistenten sammesteds har, ved at følge hars Exempel, indbragt 30. Til Landets Bestilling i Aaret 1804 brugtes 7 Skibe, der gjorde heldig Reise, og hvoraf de 6 vare tilbage inden September Maaneds Udgang. Et havde ved Jndseilingen i Kattegat i de første Da de af November det Uheld, at blive staaende paa Trinde len, men kom, mod 1000 Rdlrs. Biergeløn til Læssøe, Beboere, løs igien. Værdien af de udsendte Vare var 69105 Rdlr., hvoraf var Provisioner for 25345, og deraf igjen Brød og Meel for 9000 Rdlr. De hidkomne Skibe have medbragt 3914 Tønder Hval- og Krenokak=Spæk, 2605 Tønder Sæl= og Hvidsisk Spæk 28 Tønder Halvog Torske Lever, 9534 Stkr. Barder, 182 Stkr. Ræveskind, 5100 Stkr. Sælhundeskind, 6 Stkr. Biørneskind, 21 Stkr. Reensdyrsskind, 44 Stkr. Herskind, 4913 Pund Ederduun, 1605 Pd. Fuglefjer, 19 P. Faareuld, 290 Stkr. Enhiørningshorn. Folketallet, for saavidt det vidste i Junii 1805, var 6046 Personer, nemlig 2415 af Mandkiøn, 3052 af Qvindekiøn, fra Colonien Frederikshaab har man ingen nøiere Efterretning, end at der ialt var 579 Personer. Af Colonierne har Holsteensborg mindst Befolkning, nemlig 125 Personer, og Julianehaab størst, 1819. Paa de 12 Colonier, hvorom man har specieller Dato om Folkemængden, opholdt der sig 699 Mand, 76 Enkemænd, 558 ugivte Mandfolk over 12 Aar og 936 Drenge; 754 givte Koner, 365 Enker, 829 Piger over 12 Aar og 823 under 12 Aar. J Aaret 1802 var Folketallet 5865, det er i 3 Aar altsaa fremmet med 181 Personer. Om Jndbyggernes Sundheds Tilstand indeholde de nyeste Beretninger fra Landet intet Foruroligende, kun maa man beklage, at der i det afvigte Aar (1805) atter intet har kunne foretages med Vaccinationen ved noget af Jnspectoraterne, fordi den herfra sendte Vaccine, efter flere dermed anstillede Forsøg, befandtes at være uvirksom. Kongejagten Søeormen og 2 Lodsbaade, under Commando af Premierlieutenant Schiønheder, er i Dag kommen tilbage her paa Rheden fra Peiling.