Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-09-24
Spanien. Endelig har Regjeringen besluttet at lade en Armee paa 18,000 Md. marschere imod Rebellerne i Catalonien. t befalingen over samme skal overdrages Grev d'Espagna eller General Monet, hvilken Sidste, efter en mundtlig Samtale med Kongen, er reist dertil; men at han alt i Spidsen for 15 Batailloner har drevet Jnsurgenterne indi Bjergene, er neppe meere end en af Quotidiennes selvgjorte Koureer-Efterretninger. Monet har de udstrakteste Fuldmagter til, i Overeensstemmelse med Generalkapitainen v. Camposagrado, (som vel har søgt, men ikke faaet sin Afsked) at tilveiebringe Orden og Rolighed i Catalonien. J Madrid ventes et Manifest hvori denne som alle Rebellioner siden 1823 udgives for de rænkefulde Konstitutionelles Værk. Da som bekjendt Rebellerne beskylde de offentlige Authoriteter for det samme, og der ikke er mindste Spor til Konstitutionelle, som tvertimod ere en Gienstand for begge Partiers Forfølgelse, saa lader dette Virvar sig vel bedst forklare af en overhaandtagende Selvraadighedsaand, forenet med den almindelige Mangel og Brødløshed. At opregne de Steder, som befinde sig i Rebellernes Vold, er næsten umuligt, da alle Porte aabnes for dem, og de, paa nogle faa faste Pladser nær, spille Mester i hele Catalonien. Næsten allevegne slaae de kongelige Frivillige sig paa deres Partie, og ved overalt paa Grændsen, at tillade frie Korn- og Tobaks=Jndførsel, vinde de mange Tilhængere. 200 Md. af Besætningen fra Berga, som vare afsendte for at hente Munition i Cardona, have maattet strække Vaaben og ere, ifølge nogle Efterretninger, massakrerede. Citadellet ved Cardona skal ogsaa være nær ved at kapitulere. J Staden Manresa, som tæller 12000 Jndvaanere, bleve 700 Mk. af Dronningens Regiment afvæbnede. Jep og Caragol traf her alle Anstalter til at afslaae et Angreb af General Manso, og lode ringe med Stormklokken i hele 12 Timer. Man haaber, at det vilde lykkes Manso at holde dem i Respekt, indtil de ventede Forstærkninger ankomme. J Hovedqvarteret Olot arbeides Dag og Nat paa Uniformer og Vaaben. Kunne Rebellerne vel ikke gjøre Tropperne Modstand, i aaben Mark, frygter Man dog, at Krigen i Bjergeg, nene vil trække sig i Langdrag. Gouvernøren i Mataro, General Ramagosa, er pludselig forsvunden og skal være gaaet over til Rebellerne. General Cisneros, som blot ventede paa at de Franske skulde rømme Barcellonas Citadel, for her at overtage Kommanden, skal ogsaa være hæftet for Brevvexling med dem. Da den spanske Jntendant sammesteds, Hr. Gallo, besværede sig over de stræng Politie=Anordninger af den franske Kommandant, fik han til Svar, at Omstændighederne gjorde dem nødvendige, Et Tilbud af den franske Regjering om at medvirke til Rebellionens Undertrykkelse, skal ikke være bleven antaget Jøvrigt ere Rebellerne kloge nok til, ikke at lægge sig ud med de Franske; men lade dem gaae uhindrede, hvor de træffe dem. Under 1 Septbr. har Marq. v. Campofagrado med den Kongelige Audiencia i Barcellona udstædt en Proklamation, hvori enhver Lydighed imod den af Rebellerne oprettede Junta erklæres for Utroskab imod Kongen. Det havde været godt, om der før var bleven agtet paa den afsatte Politie=Jntendant, Eurique; Beretning, hvori han opfordrede til, i tide at sætte en Dæmning for den rivende Strøm, og ikke ved ubetydelig Modstand indbilde Folket, at det Hele var Skrømt.