Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-10-07
Det i det engelske Bombardement 1807 ødelagte Collegium Mediceum, eller, som det i daglig Tale kaldes, Borchs Collegium, opstaaer nu atter af sit Gruus og det i en meget forskjønnet og smagfuldere Skikkelse. Collegiets nuværende Ephorns, Hr. Etatsraad og Professor Hurtigkarl, har under den 30te September d. A. ladet bekjendtgjøre, at da dets Gjenopbyggelse nu er saavidt fremmet, at Alumi snart kunne optages deri, saa anmodes de Studerende, der ønske dette Stipendium, at melde sig, forsynede med de fornødne Attester, inden October Maaneds Udgang. Af de 16 Alumni, som der efter Fundatsen ere Pladser for, maa 2 studere Medicin, 1 Mathematik, 3 Philologie og 10 Theologie. To Alumni skulle være fra Riber Skole, som Stifteren selv har deponeret fra. Stipendiets Størrelse kan ikke bestemmes, men det er ei ubetydeligt. Bygningen er opført af Capitain og Muurmester Lynge. Den bestaaer af tre Etager. J Stue-Etagen til Høirere tre Værelser indrettede for Jnspector. Paa første Sal. er en smuk Høresal med en Loge paa hver Side for Honoratiores. De øvrige Værelser for de 16 Alumi ere saaledes indrettede, at hver har sit Locale for sig; Haugepladsen er udvidet og i Gaarden opført et Laboratorium. Over Jndgangen til Gaden læses med forgyldte Bogstaver: Collegium Mediceum, Fund. 1691. Ud til Gaarden, hvor Portneren har sin Bolig, er over Indgangen med forgyldte Bogstaver anbragt følgende Jndskrift: Borrichi domus hæe quemvis medicea vocetur In muto nescit marmore sama mori P. W. 2) Med det første vil den nye Bygning blive høitideligen indviet. - Stifteren, Dr. Ole Borch, døde i ugift Stand 1690 som Cancellieraad, Assessor i Høiesteret og Professor i Medicinen ved Kjøbenhavns Universitet. Han 2) (Poul Winding?) vilde, at hans Stiftelse ikke skulde bære hans Navn, men kaldes Collegium mediceum, for, som Man formoder, derved at hædre det Mediceiske Huus i Jtalien, som viste ham stor Velgierning, fordi han havde helbredet en Prindsesse af dette Huus, som de italienske Læger ikke kunde hielpe; men Nationen vedblev dog at kalde hans Stiftelse, lige til den Dag i Dag er, Borchs Collegium. Frederik den Tredie havde udnævnt Borch til Professor i Medicinen, Philosophien, Poesien og Philologien. Ved sit Testamente af 29de Juli 1689 lod han paa en Grund, som han havde kjøbt for 2000 Rdlr., hiint Collegium bygge til 16 Studenter, og forærede det 23,500 Rdlr. Pengene skulde, efter Fundatsen, udsættes til 6 PC., saafremt Tiderne ikke skulde foraarsage, at Man maatte nøies med 5. Af denne Capital skulde hine Alumni nyde Renterne af 16,000 Rbd. Dernæst forærede han 5000 Rdlr., som stedse skulde staae til Fremvæxt, til Boligens Vedligeholdelse skulde Renterne af 1000 Rdlr. anvendes. Stiftelsen blev høitideligen indviet den 29de Mai 1691. Allerede i Aaret 1755 var Capitalen voxen, med sildigere Tillæg, til 34,000 Rdl. J Kjøbenhavns store Jldebrand 1728 afbrændte Bygningen tilligemed Bibliotheket, der bestod af 3 til 4000 Bind, foruden Haandskrifter, som den Afdøde havde foræret dertil. Han forærede Collegiet fremdeles et Sølverucifix, som stod i hans Stue, men som efter hans Død skulde sættes i Auditoriet og hver Søndag og Helligdag aabent holdes. Nøglen dertil skulde blive hos Jnspector, som kun i egen Person skulde lukke op for samme. Det var endnu i Behold 1794, hængte ligeover for Cathedret i et Skab, og var temmelig stort og af megen Værdie. Om det blev reddet i sidste Brand veed Anmeld, ikke. Blandt Haandskrifterne fandtes en smuk og rar Coder Livianus, indeholdende den første Decas, som antoges at være fra det 11te Aarhundrede. For Jldebranden 1728 var den udlaant og var i private Folks Hænder, indtil den efter en berømt Mands Død blev vindiceret Collegiets Bibliothek ved Professor A. Kall. Ved Siden af Bibliotheket var et Konstkammer, og der gjemtes den store Steen, hvoraf Stifteren døde, i en Sølvæske, paa hvis Laag fandtes følgende af Kingo forfattede Vers: "Her er den Morder=Steen, der stak med Dødsens Fork Og og til Graven vor udødelige Bork. Den lærde Verden fik derved et Hjerte Meen: Gak Læser, gak og græd, om du ei selv er Steen. Efter Jldebranden 1728 blev det igjen opbygt, men i Bombardementet 1807 saa ødelagt, at kun Murene levnedes.