JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
J Riddersalen vare Malerierne bestemte at skulle forestille Scener af Fædrenelandets Historie, og dette saaledes, at for den nyere Tidsalder skulde en Scene fra hver af den Oldenborgske Stammes Kongers Regjeringstid leveres. Ni af disse Malerier vare allerede blevne færdige; og ere beskrevne af Ramdohr (P. 93100) efter Abildgaards egenhændige ham givne Plan. Esquisserne til dem alle ejes af Hs. Kongl. Høyhed Prinds Christian Frederik, men kun tre Stykker, af disse vides at være reddede. De to ejes af Hs. Majestæt Dronningen, og forestille. 1. Af Christian d. 1stes Regjering. Kongen ophøier Grevskabet Holsteen til Hertugdom me, allegorisk fremstillet. Grevskabet Holsteen, i qvindelig Gestalt, omringet af Grevskaberne Oldenborg og Delmenhorst, der ligeledes i qvindelige Gestalter afbildes, modtage knælende af Kongen den hertugelige Krone. Ved Siden af den sidste seer man de to Prindser Johan og Frederik. J Baggrunden nogle katholske Biskopper og Kirke raader. Scenen foregaaer i en Kirke af gothisk Bygningsart. Jblandt sammes Forstringer sees den norske og den danske Fane, hvorved hentydes paa Christian den Førstes Nedstammelse fra de to Konger Hagen i Norge, og Erik den Femte i Danmark. 2. Af Kong Frederik den Andens Regjering, Kronborg Fæstnings Anlæg. Kongen sidder i en Lænestol, og holder en Tegning til Slottet Kronborg i sin Haand. For ham en Betjent, der holder hans Hest. Ved hans Fødder hans tro Hund, efter hvilken han valgte sit Symbolum, Getren ist Wilbrecht. Ved Siden Rigsraad Walkendorf, noget mere tilbage Tycho Brahe, og Generalen Daniel Rantzau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Det tredie reddede Stykke er paa ny anbragt i det gjenopreiste Christiansborg i Hans Majestæt Kongens Forgemak eller Parolsal. Det er en Allegorie paa Kong Christian den 3dies Regjering; under hvilken Danmark blev hævet til fornyet Glands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Paa dette Stykke sees en qvindelig Figur, forestillende Dannerstaten, at have knælet mellem Ruiner, og med tillidsfuld Aasyn rakt sin Haand ud mod den fra sin Trone i Kronningsdragt fremtrædende Konge, som med den venstre Haand hielper hende op, og med den høire peger hen til Baggrunden, hvor de kraftigste Midler, som Kongen havde anvendt til Statens Bedste, antydes gjennem en tynd Taage, nemlig: Freden, Reformationen, Retfærdigheden og Visdommen, herskende over dem alle. Bag ved Tronen staae Daniel Rantzau, og Holger Rosenkranz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
J Slottets saa kaldte Souveraingemak havde han udført fem Dørmalerier, alle ved Slotsbranden opbrændte, men Esquisserne ere endnu til; det ene var en allegorisk Forestilling af Øresundet. En liggende Flodgud hviler med en Arm paa en Kanon, og holder i Haanden en Nøgle; den anden Arm udstrækker han ligesom for at indkræve Tolden. Paa Kanonen ligger det danske Flag; derunder Krigsammunition. (Ramdohr. S. 102.) De fire andre Stykker indeholdt Europas Historie, allegorisk fremstillet i 4 Epocher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
J den første forestilledes Europa i sin raa Tilstand. Et ungt nogent Fruentimmer afbildedes, siddende i en vild klippefuld Ørk, sovende ved Roden af et Træ med en blodig Kølle under Armen; J den anden Epoche er det Alting beherskende Rom Hovedfiguren, under Bellonas Skikkelse. Den tredie er Hierarchiets Epoche, En qvindelig Figur knælende med tilbundne Øine og i Lænker, foran et Alter. Paa Alteret den pavelige Tiare, et Røgelsekar, en Monstranz, o. d. J Baggrunden Forestilling af Korstogene etc. Den fjerde Epoche: Europa efter Videnskabernes og Kundskabernes Gjenfødelse; fremstillet i Minervas Figur med et Compas i den ene, et Par Vægtskaale i den anden Haand. En udførligen udviklet Beskrivelse af Pram læses i Minerva Juli 1791 S. 113119. Ef. Ramdohr. S. 101-103.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
J Kongens Sovegemak vare to Dørmalerier af ham, det ene forestillende Søvnen; det andet Hvilen. (See Jonges Kjøbenhavns Beskr. Tredive af hans Værker, større og mindre findes i Kobber i den Müllerske Samling af Kobbere, tilhørende det store kongelige Bibliothek, nemlig: 1. Allegori i Anledning af de paa Jægerspriis opreiste Marmor Mindemærker, stukket af Joh. Jac. G. Haas 1784; hvorom forhen i dette Blad Nr. 47. S. 740.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
2. Forestillingen i Shakspegres Henrik den 8de, 4 Act. 2 Sc. St. Fol., stukket 1783 af C. Schule.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
De følgende 28 Stykker ere alle stukne af Joh. Fr. Clemens. 3. Socrates; Tv. Fol., 1786 af Kobberstikkeren tilegnet Charles Bonnet i Geneve; Original-Maleriet tilhørte Ministeren Ove Høegh Guldberg. I. Ossian, stukket 1787. St. Fol., tilegnet den engelske Minister Hugh Elliot fra Historiemaleren selv. 5. Le Lort des Artistes. Tv. Qv. 1787. 67. To Vignetter til Titelbladene af Hennings's philosophische Versuche. Kopenh. 1772. 2 Dele. 8.8-13. Kobberne til Evalds Skrifters første Deel. 17. 6 Stykker. 8. 1428. Ligeledes til Baggesens Oversættelse af Niels Klim. 15 Stkr. Qv. 2930. To Vignetter til Ugeskriftet: Samleren. 12mo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Følgende efter Abildgaards Tegninger stukne Stykker af J. F. Clemens maae endnu nævnes: Homer stukket 1813. Richelien for Rhadamantes. Nu Aqua tinta. sjeldent. Templum fortunne stukket 1798. Aqua tinta. Fol. Des humainsil pese les desting. (Buonaparte). HuDen christelige, mosaiske og mahumedanske Religion. Allegorier, 3 Bl. lithogr. 1825. Tv. FolEn Medaillon forestillende Billedhugger Sergel arbeidende paa en Minerva. No. Nogle satiriske Kobbere, tildeels i Suite; under Navn af Kjøbenhavns Skilderie."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Fremdeles bemærkes at Planen og Tegningerne til Frihedstytten uden for Vesterport vare af Abildgaard. Fremdeles, at han gav Tegningerne til de allegoriske Vignetter til den Nyerup-Lahdeske Portraitsamling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Oversigt, over de vigtige Forandringer som efter den ny Reform Plan skal foregaae i det engelske Underhuses Constitution. Alle Flækker, som have færre end 2000 Indvaanere skulle miste deres Valgforrettigheder; derved lide 60 Flækker og 119 Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Alle Flækker hvis Jndbyggeres Antal overgaaer 2000, men ikke stiger til 4000 Indvaanere. skulle for Fremtiden kun sende et Medlem, derved skeer Afkortning for 4, Medlemmer; og et lige Antal Medlemmer. Weymouth skal for Fremtiden kun sende to istedetfor forhen 4 Medlemmer. Syv Stæder med tilhørende Forstæder eller forbundne Communer skulle for Fremtiden formere Repræsentationen, hver med et Medlem. Disse ere: 1. Manchester, hvis Jndbyggere ere 108616 Mennesker og Salford 25772 Mennesker. 2. Birmingham 85416 Mennesker. As ton 19189 Mennesker. 3. Leeds 83196 Mennesker. Deptford 19862 Mennesker, Greenwich 20712 Mennesker, Woolwich 17000 Mennesker. Wolverhampton 36838 Mennesker, Bilston 12003 Mennesker, Sedgeley 17195 Mennesker. 6. Sheffield 62105 Mennesker. 7. Sunderland 14725 Mennesker, BishopWearmouth 11542 Mennesker, Monk 7644 Mennesker. Tyve andre Stæder skulle sende hver et Medlem; blandt disse ere: Halifax 92850 Mennesker, Bolton 5819, Mennesker, Stockport 4595, Mennesker, Hovedstaden skal for Fremtiden endnu sende aatte Medlemmer flere end forhen, nemlig to for hver af følgende Londonske Distrikter: Tower-Hamlets med 283000 Indbyggere. Holborn. . Finsbury. 162000 Lambeth. Af Syv og tyve Grevskaber, skal Yorkshire, sende sex Medlemmer, og de andre 26 hver fire istedetfor forhen kun to. Øen Whigt skal sende en Grevskabs-Medlem. Repræsentationen for Wallis forøges med et Medlem, for Skotland med 5 Medlemmer, for Jrland med 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Enhver, som i Repræsentativ-Stæderne beboer og besidder et Huus, der anslaaes til en Leie-Jndkomst af 10 Pd. Sterl. aarligen har en Stemme, til Valg af Medlemmer for Staden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
De, som efter nugieldende Bestemmelser vare stemmeberettigede, beholde for Livstid Stemme-Rettighed. Men Ubeboelse giver stedse Uberettigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Alle de som i Grevskaberne for nærværende Tid ere stemmeberettigede forblive i Besiddelsen af saadan Rettighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Alle de, som besidde Afgiftsgaarde, eller i Skotland have dominium utile af Landeiendomme, af 108 Stl. aarlig, og alle de, som i Skotland, have forpagtet paa 19 Aar, og i det øvrige Rige paa 21 Aar Grundeiendomme til aarlig Rente af 50 Stk. og derover, ere stemmedygtige til Valg for Grevskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Forøgelsen i Antallet af Vælgere ansættes i England til 500,000, og i Skotland til 60,000. Det Tal af Jndvaanere, som i Beregningerne er lagt til Grund, see ovenfor, er taget efter den i Aaret 1821 skete Folketælling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Resultatet af alle Forandringerne medfører en Formindskelse af 71 Medlemmer i England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Repræsentanternes Huus, som nu er 668 Medlemmer stærke, vil herefter kun have 596.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Anckdoter. Henrik den IV Fødsel. Ved denne, af Franskmændene saa afholdte, Konges Fødsel tildrog sig følgende Synderlighed. Da hans Moder Johanne, en Datter af Kongen i Navarra, Henrik Albert, var nær ved, at bringe ham til Verden, viste hendes Fader hende en smuk Gulddaase, med en Guldkjædet, og sagde, i sin Tids simple og godtroende Sprog, til hende: "Min Datter, denne Æske tilligemed hvad der er i den, hører dig til, dersom du lige i Fødselstunden kan synge mig en Gasconsk Vise. Hun barslede strax derpaa, og, under de første Veer, sang hun et Vers i det Bearnske Tungemaal. Kongen af Navarra hængte strax Guldkjæden om sin Datters Hals, og gav hende derpaa Buddiken med de Ord: "Den hører Dig til min Datter. . . Men tilføiede han - i det han tog Barnet i sin Kjole dette hører mig til. Han bragte det virkelig ind i sit Værelse. Henrik var kommen til Verden uden Graad, og hans første Mad var en Hvidløgs-Skal, som hans Bedstefader gned ham om Læberne med, hvortil han føiede en Taar Vin, som han lod ham svælge. Næsvished. Den navnkjendte Maler Schalcken malede engang den Engelske Konge Wilhelm III. Medens han tog Portrætet af ham havde han den Dristighed, at lade Kongen selv holde Lyset. Fyrsten var saa føielig, at lempe sig efter ham, ja endog udholdt taalmodigen, at Tæl gen dryppede ham om Fingrene. Løftet. Lov – sagde en Officier til den afsatte græske Keiser Justinian II, da han og hans Flaade vare i stor Havsnød, – at dersom De slipper ud af denne Fare, og bestiger Keiser troner igjen, vil De tilgive alle Deres Fiender. Jeg vil love – svarede Justinian ham – at Gud maae lade mig sætte Livet til her, om jeg nogensinde tilgiver en eneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Kjøbenhavns Børs, d. 29 Marts 1831. Hamburg 2 M. - a vista 210, Species 299. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 46 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. Dito Dito. ......... i Banco. Nationalbank-Obligationer. 102 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. ........ i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . Rd. Banco. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer. 55 1/2 56 L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-29
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-31
Nyeste Skilderi, Kjøbenhavn. Saadanne nananaananUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Torsdagen den 31 Marts 1831. 28 AarganNo. 52. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Kjøbenhavns Folketal, de militaire af Sø- og Land-Etaten indberegnede. opaagaandomsaadan optagne. 180. i Novber. MandQvinJ Henseende til Jøder. Alderen. dekjøn. Jalt kjøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-31
Under 15 Aar og Fr. 1 Falt. 15 Aar, derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-31
Christiansborgs og Rosenborgs Slotte, samt Palaierne Stadellet Frederikshavn Dokken, Holmen og Nyboder, Samtlige Kaserner. og Stokhuset. Stadens Qvarterer: Øster og Strand. Snarens.... Vester. Dito udenbyes Nørre ** *** Klædeboe. Dito udenbyes Frimands . . . Kjøbmager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-31
Rosenborg. St. Annæ Vester . . St. Annæ Øster. Christianshavns Tilsammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-31
Jndenlandske Efterretninger. - Den Udstilling, som i Aar skeer ved det kongelige Kunst-Akademie, er rig paa mange herlige Stykker. Derved vil og sees nogle Malerier, som nyelig fra Rom ere hidkomne. Saaledes har man fra Historiemaleren Hr. A. Koop, nu i Rom, to Malerier; det ene Bachus og Arriadne, tilhørende Hs. Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian; det andet: Portrait af Thorvaldsen, tilhørende Hr. Hofraad Hambro, og copieret efter et Original Malerie af den tydske Kunstner Magnus. - Af Historiemaleren Hr. Holbek, nu i Rom, haves ogsaa to Stykker, det ene: Jacobs Sønner bringe Josephs blodige Kjortel, tilhører Hs. kongl. Høyhed Prinds Frederik Carl Christian, det andet: Fremstillelsen i Templet, tilhører Hof. Hambro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-31
Historiemaleren Ditlef Blunck, som med et akademiske Reisestipendium nu er i Rom, har til Akademiet indsendt, foruden adskillige mindre Arbeider, en Altertavle, udført paa Bestilling af Hs. Excellence Hr. Geheime-Statsminister Greve Rantzau til Breitenburg, tilligemed Efterretning om et andet Altermalerie til Neumünster Kirke, hvis Udførelse nu beskjæftiger ham. Ved Udstillingen vil fra ham sees, Portrait af en ung tydsk Kunstner; det tilhører Hr. Hofraad Hambro. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-03-31
Theatermaleren Hr. Troels Lund, har efter et Ophold i Munchen, hvor han har dyrket sin valgte Kunstgren, under Veiledning af Theatermaleren Quaglio, paa Reisen i Jtalien gjort sig bekjendt med Theatrene i Majland og Neapel, og derefter besøgt de architectoniske Mindemærker paa Sicilien. J sidstafvigte Vinter har han opholdt sig i Rom, og der componeret en Plads i tydsk gothisk Stil fra det 14de Aarhundrede. Arbeidet, tilhørende Hr. Hofraad Hambro, vil sees ved Udstillingen. Ved Hs. Majestæts allerhøieste Naade har denne unge Kunstner, anbefalet af Akademiet, erholdt en fornyet Reise-Understyttelse, for paa den forestaaende Tilbagereise at kunne fuldende sine Studier i Paris. De andre paa Reiser værende unge Kunstnere ere: Architecten Hr. Fred. Ferd. Friis, Historiemaleren Hr. Kuchler; Bataille maleren Hr. Jørgen Sonne, Portraitmaleren, Hr. Bærentzen; Hr. Martens, og Hr. Kobberstikker Carl Edvard Sonne; Denne sidstnævnte unge Kunstner forlod Fædrenelandet i Aaret 1828, da han under Profess. Clemens's tiltagende Alders Svaghed savnede Veiledning her. I Parma var han saa heldig at blive antaget som Eleve hos den berømte Kobberstikker Professor Tosci. Et hidsendt Arbejde, ledsaget af benævnte Professors beste Anbefaling, foranledigede at Hs. Majestæt Kongen har skienket Kunstneren en to aarig Understyttelse til hans Studiers videre Fremme. - Udstillingen har fire Stykker af Hr. Professor Ridder Eckersberg, fem af Hr. Profess. R. af Dr. Lund, syv Landskaber af Hr. Profess. R. af Dbr. J. P. Møller, tre Dyrstykker, af Hr. Professor Gebauer, fire Blomster, og Frugtstykker af Hr. J. L. Camradt; aatte Stykker af Hr. Portraitmaler C. A. Jensen, tolv Blomster= og Frugtstykker af Hr. Blomstermaler J. L. Jensen, tre Landskaber af Hr. Profess. Dahl i Dresden; ti Landskaber af Hr. Krigsraad F. Fabritius de Tengnagel; et Landskab af Hr. H. Harder, fjorten forskjellige Blomster- og Frugtstykker af fire Damer, mange Portraiter, Landskaber, Genre-Stykker etc. af unge Kunstnere, i alt 140 Stykker under Klassen, Malerkunsten. - To Porcelains Malerier; – fire Nr. Tegninger; – tre Stykker af Hr. Landskabs Kobberstikker S. H. Petersen; – fire Buster; de to af Hr. Professor H. Freund; de to af Artisten Hr. P. Simonsen, 22 Nr. i Bygningskunsten; to Ornamentstykker; syv Malerier af sex udenlandske Kunstnere; deriblandt et udmærket Stykke: Et Hestemarked i Tyrol, af Dyrmaleren i Munchen Hr. Burkel, tilhørende Hr. Konferenceraad Ridd. Holten. Endeligen fire Arbeider af brændt Leer fra Feilners Fabrik i Berlin, og 14 Stykker Haandværks Arbeider. Antallet af de udstillede Stykker bliver 204. Udstillingen aabnes førstkommende Søndag.
Nye Tidender, 1698-07-01
Danmark.
Nye Tidender, 1698-07-01
Kiøbenhavn. Det Kongelig Herskab og Hof haver i denne Maaned opholdet sig paa Jægersborg.
Nye Tidender, 1698-07-01
Den 1. Julii er Hr. Græve Friis afreist, som Kongl. May. Envoye til de Herrer Staterne af de foreenede Nederlandske Provincier. Den 4 havde den Franske Ambassadeur Mr. de Chamill, geheime Audientz hos H. Kongl. Maj. paa Jægersborg, og overleverede sit Creditiv, hvor hand gjorde det Kongelige Herskab hver i sær sit Compliment, naar hand skal have sit offentlig Jndtog, vides ikke endnu. Mand haaber, at Sagen angaaende de Dantziger Skibe, som Ridder Johan Bahrt i Øster-Søen op toog, ved dene Gesandtes Nærværelse skal vorde bilagt. Den 7 er hendes Høye Naade, hans Høye Excell. Hr. General Lieutenant Gyldenløvis Gemahlinde med en ung Frøken lykkeligen nedkommen i Barselseng. Den 14. blev han Excell. Sal. Hr. Geheime Raad Ehrenskildt. hans Liig, udi de Kongl. Høye Ministeres og andre Fornemme Personers Følgeskab og Forsamling nedsat og begravet udi Sanct. Peders Kirke. Den 23 haver mand fængslet her en falsk Mynter, som haver myntet falske Ducater og andre Stykker Gud.
Nye Tidender, 1698-07-01
Udi denne Maaned er paa Prent udgangen: (1) Adskillige deslige Emble mata og Tydske Vers, hvormed Hendis Majest. Dronningens Fødsels-Dag den tredivende, gang udi Danmark er højtide. ligen holden.
Nye Tidender, 1698-07-01
(2) Et Latinsk Skrift, som kaldis Conspectus Causarum inter S. R. Majest. Daniæ a Norvegiæ &c. ex una, & Sexenis. Principem Dn. Fridericum, Ducem Slesvici & Holsatiæ &c. exalterparte, controversarum, cum rationibus utring; allatis, carumqve deductione & excussione. (3.) Mag. Elias Naur, Professor udi Odensee Gymnal hans Aandelige Paaske-Lilier, eller Paaske Betænkninger.
Nye Tidender, 1698-07-01
Norge. Kongsbergs Sølverk.
Nye Tidender, 1698-07-01
Ved Kongl. Majts Udsendte randsagis her flitteligen om den Guld-Mines Godhed, som forleden Aar er opfunden udi den Sølv-Grue, kaldet die beständige Liebe, hvoraf H. Majestæt Prøver og mynted Guld er tilsendt, om det skulde være Umagen værd der paa videre Omkostning at giøre. Paa samme Guld-Mynt staar den Sententz af Jobs 3. Cap. i det 22.v.
Nye Tidender, 1698-07-01
Sverrig. Stockholm. H. Høyfyrstl. Durchl. af Holsteen Gottorp, som Kongen haver beskikket at være Generalissimus udi de Tydske Provincier, og anbetroet hannem directionen over alle Krigs-Forretningerne sammestæds, reiser ikke her fra med sin unge Gemahlinde, førend midt udi Augusti Maaned. Samme Fyrste haver alt ved Posten ladet de udlændiske Fyrster berette sit Giftermaal med den Kongelige Princesse. Hans Excell.
Nye Tidender, 1698-07-01
den Kongl. Danske GeheimeRaad Baron Juel holder ofte udi udi høy Magt paaliggende Sager Samtale med voris Kongl. Høje Betiente. Saasom Tidingerne løbe, skal alt med denne Krone, Engeland og Holland være sluttet et Forbund. Gouvernamentet i Pommern skal alt være Feldtmarskall Mellin overdraget udi steden for Græve Bielke. Den Pommerske Jnqvisition om denne Grævis Forretninger forøger sig der dag ligen.
Nye Tidender, 1698-07-01
Tydskland. Berlin. Den Forordning om Skat af Peruqver, Carosser og Chaiser bliver daglig erseqve ret, enddog mand var i Tanke, den havde bleve ophæved. Den 12. Julii kom H. Kurf. Durchl. tillige med hans Herr Broder Margræve Christian Ludvig vel hiem til denne hans Residentz-Stad Derfra H. Kuurf. Durchl. er taget hen til Oraninienborg, at tractere de fremmede Gesandter, den Engelske Envoye Hr. Spitner, og den Fransked Alleurs. Endnu er fra Savoyen ankommen en Gesandt, som søger Audientz.
Nye Tidender, 1698-07-01
Fra Polen fornemmis, at Armeen er alt gaaen til Lemberg, og forhaabis Kongen tillige med Fyrsten af Wyrtenberg snart at følge, efter som den Litthauiske Sag er saa got som forligt. Mand meener at med Caminiecks Belering intet at blive af denne Campagne, men Armeen alleene søger at bemægtige sig Wallachien og Moldavien til et Vinter-Qvarter, alligevel Dresdenske Breve melde, at alt endeel af det store Artillerie er underveis ad Polen til.
Nye Tidender, 1698-07-01
Dresden. Kuurf. af Brandenborg haver faaet Leipzig, Lausitz og sex andre Stæder i Pant for 8 Millioner. Hertugen af Gotha haver bekommet directorium over Curfurstendomet Sachsen, imod 500000. Ridalers Erlæggelse iligemaade og paa Rigsdagen over de Evangeliske, samt Jus Episcopale over Sachsische Kuur- og incorporerede Arvelande. Den Muscovitiske Czaar haver i Sinde at giøre en Forandring. sine Lande med Religionen, og synis hand at være tilbøyelig mest til den Engelske Kirke, eftersom denne, ligesom den Grækske, uddeeler baade Brød og Vin i Alterens Sakrammente.
Nye Tidender, 1698-07-01
Wien, Søndagen for den 4. Julii Eftermiddag haver den Muscovitiske Czaar haft hos Kæjseren Audientz. Med Caaren fuldte Abgesandten le Fort, og 2 andre fornemme Personer, med Kæiseren fulte Kantzleren og 4 høje Betiente, da de mød tis, beviste Caaren sig meget ydmyg mod Kæiseren. Haand gjorde sin Tale i sit eget Tunge maal, som strax blev af hans Gesandter fortolket. Efter denne Tale havde Ende, som varede en times tid, blev Czaaren førdt i den Kæiserlige Have, som hand gik igiennem med saadan Hast, at hans Følge neppe kunde naa ham op i Gangen. De Gondoler, som der fantis paa Søen, behagede ham meget, saa hand foer en Tid lang om i en af dem. Caaren til Ære paa hans Navns Dag haver til Gundenborg i en Have været anrætted en skiøn Musik, med fleere end kantere, her hos afgik om Aftenen et Fyrverk, siden om Natten haver hand forlysted sig med et Ball. Saa snart Czaaren faar endet sin Reise til Venedig og Rom, da agter hand sig hid igien, og derefter til den Ungerske Campagne. Mand bereder, sig til at forlyste Czaaren, førend hans Bortgang, med et stort Ball eller Vertskab, hvor alle til Hove værende høie Personer, skal agere hver sin Person.
Nye Tidender, 1698-07-01
Den 10. Julii oprykkede Gros Vester med 45000 Mand fra Adrianopel, at marschere til Ungern, for at befordre de 24000 Mands Fortgang, som kommer fra Asien, dog en stor Deel skal være uforfaren Folk. Af den hujus erfaris, at Tørken haver søgt at bemægtige sig Titul, hvorfore Militien i Sclavonien. og der runden om er sammenkaldet til at giøre Bistand. Fienden. 12000 Mand sterk, skal ellers have førdt til Temesvar allehaande Slags Victualier og Munition, hvorfore voris Armee sankersig, til at tage vare paa Fienden, naar hand vil herfra tilbage igien. Det store Bytte af Heste, hvis Tal skal have været henved 47 a 48000, de Muskoviter have frataget Tartaren, vil ikke lidet forminske den Hielp Tørken i Ungern havde ventet sig af Tartarne. Mylord Paget, Endelske Ambassadeur ved det Tørkiske Hof, skal alt ved sin Secreterer, kommendes fra Engeland, have Creditiv at fremvise for Sultanen, til at handle om Fred imellem hannem og den Romerske Kæiser og hans Allierede Ligeledis haver og den Hollandske Ambassadeur sammestæds. Peterwaradien udi Ungern for meenis blive Stæden, hvor om Freden skal handlis, og haaber mand, at inden Enden af denne Campagne, noget frugtbarlige i denne Freds-Handel skal være forretted. Tørkens Armee kommer og langsom frem, sidste Tidender melde, at Armeen ey er stærkere omkring Belgrad, hvorSammelpladsen er, end 24000 Mand, og at den store Sultan, ej agter sig i Campagnen dette Aar, men vil forblive til Adrianopel, deels og for at modsætte sig de Muskoviters forehavende Jdrætter.