Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-18
Russiske Brændse, den 28 Dec. De ved det russiske Hof (hvorpaa Alles Opmærksomhed, nu er vendt og især ved Armeen foretagne Forandringer ere ganske saaledes, som man maatte vente under en Maanark ny Regiering, der i sin Forgængers Tid aldrig havde taget nogen Deel i Regieringens Handlinger, og derfor aldrig havt Leilighed, til at yttre sine personlige Følelser imod dem, som han bærede med sin Agtelse og sit Venskab. Nogle Personer have mistet deres Pladser men et langt større Antal have erfaret udmærkede Beviser paa Godhed og Ædelmodighed. Man tæller allerede 67 Personer af første Rang, hvilke have erholdet særdeles Naadesbeviisninger: Tallet af de Polakker, som formedelst deres roesværdige Jver for deres ulykkelige Fædrelands Uafhængighed, vare af den afdøde Keiserinde ynkelig forviiste til Siberiens Ørkener, men igien af Paul I ere indsatte i fuld Besiddelse af deres Frihed, deres Godser og Eiendomme, skal beløbe sig til 1405. siorten tusinde to og halvtredfindetive uskyldige, ulykkelige Slagtoffere af en grusom Politik 11) - Den ædle Koscinsko har, foruden den aarlige Pension af 6,000 Rubler, som er tilstaaet ham paa Livstid, faaes Tilladelse, at reise til Nordamerika, og i dette Land, for hvis Frihed han engang under Washingtons Anførse, kiæmpede med udmærket Krigsroes, ved en trøstende Erindringsom sin herlige Daad, at heele de Vunder, som Herske= og Rov Gierrighed havde tilføiet ham. Den retfærdige Keiser har givet ham Anviisning paa en Summa af 12,000 Rubler, til Reiseomkostningernes Bestridelse. - Saaledes finde endelig Mod og Standhaftighed og ægte Frihedskierlighed sin Løn. Saaledes bliver - medens Menneskerettighedernes Forfægter - en Lafavette hensmægter i den haardeste Undertrykkelse - en anden Helt af samme Klasse - hans Vaabenbroder, Koscinsko skienket Friheden og dens varmeste Tilbedere igien, ved en Fyrste, som selv Menneske, æret Mennesket - En, fra fransk Fangenskab i Italien, tilbagekommen Leiserlig Officeer giver følgende - ikke ganske sandsynlige - Skildring over Buonaparte, hvori tillige drages et Slags Parallel imellem samme og Massena; "Buonaparte, siger han, er en Huggekaarde, og lader til at have mere personligt Mod end Generalstalenter. Han er en af de færdigste Fægtere, som aldrig forseiler sin Mand. Gen. Massena er i Alt hans høire Haand, erstatter hans Mangel i Ingenieur=Jndsigter, og udkaster de Planer, som Buonaparte siden, i Spidsen for sine Soldater udfører. I Jld og med Tungen overgaaer Buonaparte alle franske Generaler. Ordene sprudle, som en Biergstrøm fra hans Læber, og aldrig er han den første, som tier. De franske Officerer kalde ham skiemmeviis den italienske Demosthenes. Han er en lidenskabelig Spiller og vover derhos store Summer. J Lykken er han opblæst, ved Tabet utaalelig. Engang kastede han, ved et uheldigt Spil, Massena Kortene i Hovedet. Denne sagde med et bittert Smiil: De forglemmer, at De ogsaa allerede har vundet ved mig. Hvor den stærkeste Jld er, der er han helst. Kommer det til et Angreb, saa synger han, og lader Massena kalde. Paa Valpladsen taler han lidet eller intet og kommanderes med Hændernes og Fingrenes Betegnelse. Seer han sine Folk at vige, saa bliver han rasende og hugger, stikker eller skyder den første Retirerende ned. Ved sin Dristighed overvinder han Umueligheder. Hans egeme er afhærdet mod alle Strabazer. Han er en Elsker af meget stærke Drikke og raae Spiser. Soldaten frygter ham mere, end han elsker ham. Massena derimod et sig selv stedse liig, er taalmodig, høslig, uden Egenkierlighed, en god Ingenieur, af fine Sæder og elsket af sine Soldater.