JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Da Dommen blev fældet over de fire Exministre for Høiforræderi, var en særdeles talrig Mængde af Parisere paa Benene og det var kun med Møje, at 30000 Mand af Nationalgarden under Lafayette kunde holde Styr paa det over al Maade forbittrede Folk, som lydelig skreg efter Blod, og vel ophidsedes af en Mængde Carlister, Bonapartister og Republikanere. Men saasom Folket manglede Vaaben, kunde det Jntet udrette imod Nationalbevæbningen. Ministrene ere meget ilde tilmode over den dem overgangne Dom, og især har Polignac taget sig det grumme nær, at alle hans Titler, Ordener og Værdigheder bleve ham fratagne; ogsaa Peyronnet var i en frygtelig Stemning og ingen af dem mælede et Ord, da de bleve kjørte ud til Vincennes: derimod siger man om Chantelauzet, at han ved Dommens Forkyndelse skal have udbrudt til Guernon; "For Satan! Fængsel paa Livstid. Der kunne vi faae Stunder til at spille Skak sammen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
J Perpignan har være Uroligheder, som det synes, af en særdeles alvorlig Natur, og en Sammensværgelse er opdaget, som havde til Formaal at fuldkaste Tingenes nu bestaaende Orden. Der blev skudt paa Patrouillerne, og Nationalgaden har for en Deel vægret sig ved at medvirke til Ordens Gjenoprettelse. - Overalt skjønner man, at det Carlistiske Parti tæller meget talrige Tilhængere i de sydlige Provindser af Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Belgien. Jndvortes Splid giør Ulykkens Maal endnu fuldere. J Geent, hvis Jndbyggere ikke længere ville staae under Bryssels Tyranni, ere de saakaldte Frihedskokarder offentligt brændte paa Torvet. J Antverpen skriger Menigmand: "Væk med den Frihed, som intet Brød giver." J sidstnævnte Stad vilde man vide, at de fem store Magters Fuldmægtige have havt et Møde i London den 20de December, og deri formeligen anerkjendt Belgiens Uafhængighed og tillige Scheldens Frihed. Statsgielden skulde deeles. -J Nærheden af Maastricht har den 23de en Fægtning fundet Sted mellem et Hollandsk og et Belgisk Troppecorps, og begge Parter tilskreve sig Sejren.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Polen. Keiseren af Rusland har, som Polens Konge, udstedt en Proclamation, dateret St. Petersborg den 5te (17de) f. M., hvori han befaler: 1) Frigivelse af alle i Polen anholdte Russiske Undersaatter. 2) Lydighed imod den af Keiseren indsatte Administration. 3) Opfyldelsen af alle dens Decreter. 4) Krigshærens Samling ved Plotzk. 5) Jndberetning om alle Troppecorpser. 6) Opløsning af alle selvoprettede Tropper. - Polakkerne derimod paa deres Side ruste sig af alle Kræfter, og den med Kongelig Magt beklædte Dictator Josef Chlopicki har tilskrevet den paa Grændsen commanderende Russiske General Rosen, at dersom noget Russisk Krigsfolk understaaer sig at betræde Polens Grund, da vil han ansee Saadant som en Krigserklæring fra Russisk Side og strax bruge Magten. (Store Ord af en Oprører!) Denne Dictator har oprettet et Statsraad, som dog ganske staaer under hans egen Styrelse, bestaaende af: 1) Fyrst Adam Cartoriski, som Præsident. 2) GrevUladislav Ostrovski, Rigsdagsmarskal. 3) Fyrst Radzivill, Senator Vovod. 4) Leon Dombovski, Senator Castellan. 5) Barzykovski, Landbud fra Ostrøienka.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Til General-Sekretair i Statsraadet er udnævnt Josef Tymovski. General-Secretair ved Dictaturen er en Kryzinsk. - Dictatoren er en Mand paa 55 Aar, stor og stærk, virksom og utrættelig. Under Napoleon, tjente han som Generallieutenant og agtedes høit som udmærket Krigsmand, men siden har han ikke været ansat. Af Character skal han være brav nok paa det nær, at han er ganske urimelig hidsig. - J Polens Hovedstad er componeret en Revolutions-Valts, saa at selv Ballerne antage en revolutionair Aand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Ved et Parliamentsmøde den 14de December indbragte Grev Grosvenor et Forslag i Lordernes Huus, at de Personer, som leve af Rentepenge, skulle beskattes i samme Maal, som Besiddere af faste Eiendomme, og Folk, der drive andre Næringsveie. Ulykken er ellers i denne Tid, da Europas forskellige Stater, er det vist en meget vanskelig Opgave at holde en nogenledes passende Control med Pengemænd, der leve af Renter af Obligationer, der hverken ere thinglyste eller skrevne paa stemplet Papir. Man har vel endog for ikke længe siden have det Tilfælde i Londen, at en Mand sammesteds, som levede i en saare kummetlig Stilling og sultede sig daglig, som den sleste Staader, befandtes ved sin Død at være i Besiddelse af Statspapirer, som indbragte 20000 Pund Sterling i aarlige Renter, hvorom Jngen i Mandens levende Liv nærede den mindste Tanke. - Greven søgte ved denne Leilighed, at godtgiøre Urimeligheden i, at mange Pengemænd, som blot have deres Jndtægter af Statspapirers Renter, kunne leve af denne Jndkomst i fremmede Lande uden at betale en eneste Skilling i Skat til Statscassen, det være sig directe eller inderette, medens alle de Jndbyggere af Storbritannien og Jreland, som enten besidde Eiendomme, eller drive Næringsveje, blive temmeligen alvorligt beskattede. Ogsaa var Grev Grosvenor af den Formening, at Folk, der have staaet i store Embeder, men nu ved Ministerskiftet ere komne til andre Embeder, i skulle kunne trække baade Pensioner fra de fratraadte og Lønninger for de tiltraadte Embeder, hvorved vel især sigtedes til den forrige Lord Cantsler, Lord Lynddurst (forhen General-Fiskal Sir John Singleton Coplen), der nu siges at skulle blive Justitiarius i Rentekammer=Retten. - Hertugen af Wellington, der forstod at skove for sig og Sine, mens Tid var, søgte at gjøre sig reen, i Anledning af at han efter sin Embedsfratrædelse, som Yppersteminister, men førend han indna havde afleveret Ministerseglet, havde begavet nogle af fine Tilhængere med anseelige Pensioner, og deriblandt to af sine Privatsecretærer; i hvilken Anledning han var af den Formening, at Folk, som vare indviede i alle politiske Hemmeligheder, ej burde være uforsørgede. - Bedre havde det dog vel under alle Omstændigheder været, om Hertugen havde sørget for at pensionere fine private Skrivere udaf sin egen private Kasse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
J de Meniges Huus er samme Dag Sir Charles Cockeren og Lord Kennedy (Søn af Greven af Cassilis) blevne exeluderede, fordi de ved at lade sig vælge: til Medlemmer af Parliamentet, som Repræsentanter, for Byen Evesham i Worchestershire, have gjort sig skyldige i beviislig Bestikkelse. Der skal altsaa foretages et nyt Valg. - Den berygtede Demagog Henry Huns er i Presion med en betydelig Overtallighed at Stemmer valgt til Parliamentsmand, og hans Rival, en Hr. Staaley, som faldt igjennem, søger nu at saae indledes en retlig Undersøgelse om Valgets Lovlighed og, om muligt, endnu at fortrænge Demagogen. Stanlens Misheld ved Valget, skal ellers hidrøre fra en Smeragtighed, da han nemlig ikke nænnede at trak na Byens Folk med al den Grog, de vilde tylle i sig, thi det er bekjendt, at det i Valgtiden er Stil i England, at de Candidater, som søge Stemmer, gjøre de offentlige Udskenkningsteder frie: det er, at de betale for Alt, hvad der i den Tid fortæres i samt me. - En Hr. Ewart, der er valgt til Represeutant for Liverpool, er overbeviist om til Valgets Gjennemsætning at have anvendt 100000 Pund Sterling, i Bestikkelser, hvorfor og det skete Valg er gjort ugyldigt, men saasom Manden ogsaa er valgt for en anden Plads, beholder han imidlertid sit Sæde i Parliamentet. - Det er ellers underligt, at Folk ville anvende saamange Penge paa at komme ind i Parliamentet, for der maaske at spille en meget underordnet Figurantrolle i nogle faa Aar, uden at de derfor nyde nogensomhelst anden pecuniær Fordeel, end Post frihed for deres Breve og Aviser. - Man seer ellers af det Foregaaende, hvorlunde constitutionelle Stater, repræsenteres. - Lorderne Grey, Russel, Althorp og flere liberaltænkende Mænd, der have lovet at fremme en hensigtsmæssig Parliamentsreform, see sig ved slige Utilbørligheder ved Valgene nødte til at trække sig tilbage indtil videre; dog foranstalter Lord Russel (Hertugen af Bedfords yngre Søn) en nøiagtig Folketælling i alle Englands Stæder, især dem, som have 10000 Jndbyggere eller flere, og i de Skotske Stæder, som have 8000; ligeledes i Jreland, hvorved en ligeligere Repræsentation vel i sin Tid vil kunne tilvejebringes.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Blandinger. J Anledning af Pavens Død siges i en tydsk Avis, at Vesuv hænger sin Fakkel over hans Grav og Jtaliens Trængsler. Som det gjærer i Jtaliens Jndvoldsaaledes gjærer det paa Jtaliens Overflade. Kongen af Neapel og hans Familie har maattet trække sig tilbage til Portici, og de franske Kourerer maa ikke komme over Grændsen, men afgive deres Papirer paa de romerske Grændser.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
En berømt tydsk Læge Dr. Schubert vil i sit nysudkomne Skrift og Cholera morbus give os den sørgelige Vishad, at hiin morderiske Sygdom vil hjemsøge ogsaa vore Lande inden eet eller to Aarstid.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Femten Forbrydere have fundet Leilighed til at undvige fra det i Stockholm paa en Holme beliggende og med militair Vagt bevogtede Corrections=Huus.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Det nye Kort over Algier af Oberst Boutin er for nylig udkommet, efterat dette skjønne Arbeide i 20 Aar har henligget under Regjeringens Segl. De Materialier, denne duelige Mand har samlet, have været Ministeriet til den største Nytte under Forberedelserne til hiin berømte Expedition. Napoleon - hvis omfattende Planer ogsaa strakte sig til Søerøveriets endelige Afskaffelse - sendte ham til Barbariet, hvor det lykkedes ham ved Klogskab, Anstrængelse og Udholdenhed, at optage et Kort over Staden og dens Omegn, og nøie at bestemme Midlerne og Maaden, Almuen i Edinburgh skal have viist sig saa uartig mod den 73de aarig Olding Kong Carl, hvergang han i den senere Tid kom uden for Slottet, at Hertuginden af Anguldme har raadet ham til, at forlade Landet. En Geograf har udregnet, at paa den Plads som i Island beboes af et Menneske, beboes i Norge, 3 Mennesker, i Sverrig af 14, i Tyrkiet af 36, Polen af 52, i Spanien af 63 i Jrland af 99, Schweitz af 114, i Tydskland af 127, i England af 152, i Frankrig af 152, i Jtalien af 172, i Neapel af 192, i Holland af 224 og paa Malta 1103.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Det russiske Polen bestaaer af det gamle Lithauen, Samogitien, Hvide Rusland, Volhynien, Podolien og den polske Ukraine, og indeholder en Overflade af 1600 I Miil, med en Befolkning af 8 Mill. og 300000 Jndbyggere, hvoraf 1 Mill. og 300000 ere Jøder, og 50000 ere Tartarer, sidste af Religion muhamedansk. Et allene Napoleon bringes paa Theatret i Paris, men ogsaa den nærværende regjerende Konge af Frandrig og det er vistnok en uhørt Sieldenhed, at en Konge sættes paa Brædderne, saa længe han er ilive, og i sit eget Land, ja i sin egen Hovedstad, og maanee gar lige for hans egne Øine. Man har indrettet som Skuespil den Episode af hans Liv, hvorhan i Sveitz underviser i Mathematik. Strax efter General Bourmonts Ankomst til Edinburgh blev Arresten paa Carl den 10des Gods ophædet. - J Paris skal man have Efterretning om en Opstand paa de joniske Øer. Sylvain van de Weyer, nu den belgiske Revoutions Hoved Diplomat, er en ung Mand paa 32 Aar, født i Amsterdam hvor hans Fader var Oppebørselsbetjent, der senere nedsatte sig i Belgien. Sønnen udmærkede sig saare ved Talent og Flid i Latinskolen, og blev siden udnævnt til Professor, Bibliothekar, og Conservator ved den burgundiske Manuskriptsamling i Brussel. Desuden var han Advocat ved den Kgl. Overret. Hvad han offentlig har skrevet har gjort Lykke. Missionen til London blev med Føie øverdraget til ham, thi af alle Dagens Kryschæer i Belgien er Jngen, som besidder et saadant Talent til Jntrique, forbunden med Dristighed og Selvtillid, som han.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Kjøbenhavn. Løverdagen den 1ste Januar var Ordensdag for Ridderne af Elephanten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Søndagen den 2den Januar anlagdes Hofsorg for den afdøde Kong Frantz den Første af begge Sicilierne, som bæres paa sædvanlig Maade i 4 Uger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
En sjelden Bogauction vil finde Sted her i Hovedstaden til forestaaende Foraar, idet vor tabte, verdensberømte Lærde, Biskop Frederik Münters betydelige Bogsamling bortsælges ved offentlig Auctier, der tager sin Begyndelse den 1ste Marts. Münters Bibliothek bestaar af: Manuscripter 84 Rumere, trykte Skrifter i Folio 690, i Qvarto 2619 og i Octavo 9265, samt en Samling af antiqvariske, archavlogiske og numismatiske Skrifter, bestaaende af 1521. Bind, altsaa i det Hele af over 14000 Bind, en Sieldenhed i vor Tid. Jblandt Conditionerne ere, at Kjøberne ere aldeles frie for alle Auctions-Omkostninger, og erlægge allene Kjøbesummen. Skibet St. Croix, Capt. Jørgensen, hjemmehørende i Flensborg, hvilket afgik fra Vestindien i Midten af August Maaned, er nu, efterat have ligget under Havarie i England, lykkeligen ankommen hertil. En anden Vestfarer, Capt. Schiander, som man heller ikke længe har hørt noget til, formodes at ligge i Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Det Kgl. nordiske Oldskrivt-Selskab har valgt Deres Excellencer geheime Stats- og Finants-Minister J. S. Møsting og Grev Claes Fleming, Præsident i det Kgl. Samfund for Scandinaviens Historie i Stockholm, til sine Æresmedlemmer. Som ordentlig indenlandsk Medlem er blandt Andre optaget Hr. Prof. og Rector E. Tauber i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Et Copiist=Embede i den Kal. Lands Over- samt Hof= og Stats-Rets Justitscontoir.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 24de December f. A. er Sognepræst for Skjolde Menighed i Aarhuus Stift, C. M. Lund, beskikket til Sognepræst for Falslev=Menighed i samme Stift; Assessor og Actuar ved Stad- og Land=Retten paa Ære, A. C. C. Clausen, til tillige at være Kirkeinspecteur paa Ærø.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler: Den 14de December f. A. er 2den Secretair ved det Kgl. store Bibliothek, Cancellieraad J. A. Bølling, beskikket til tillige at være Archivarius ved Kjøbenhavns Communitet; Cand. theol. S. N. M. Hildach til Adjunct ved den lærde Skole i Horsens.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Kjøbenhavns Torvepriser, den 31te December. Rug Td. A........ 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 6 Rbd. - Mk. - s. Holstensk Hvede. 7 Rbd. 3 Mk. - s. - 100 Rbd. - Mk. - s. Byg 2radet, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Byg bradet, Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 3 Rbd. 5 Mk. - s. Havre, Td........ 2 Rbd. 1 Mk. 2 s. - 2 Rbd. 2 Mk. - s. Ærter Td......... 6 Rbd. 3 Mk. - s. - 7 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. - Mk. 8 s. - 2 Rbd. - Mk. 12 s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pd....... . Rbd. 1 Mk. 8 s. - Rbd. 1 Mk. 10 s. Æg, Snesen. - Rbd. 1 Mk. 12 s. - - Rbd. 1 Mk. 14 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 28de December. Hamb. 2 M. - Av. 212. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 154 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46 1/2 a 47 Rbs. T. - 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 82 Rbd. Sedler. Dito over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 77 1/2 i Banco. Nations-Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 108 a 10 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsbkobl. 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 100 a 101 i Banco. 4 pC. Dito Dito - i Banco. a og nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 97498 i r. S. 4 pC. uopsig norske Statsobligat. - Rd. Banco. 3 v. nye danske Obl. 54 1/255 L. Sterling. Asiatiske Actier - i Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Hamborg, den 28de Decmbr. Bourdeaux 188. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 51., k. S. 13 Mk. Cadix 45 3/8. Lissabon 41 1/2. Amsterdam k. S. 35, 13 2 M. 35, 50, Kjøbenhavn 210. Spe. 1/2 slettere. Disconto - Den 31te Spe. 1/8 D. Ellers uforandret.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Blandinger. Kjøbenhavns Universitet har tilsendt den berømte, høitagtede Læge og Astronom, Jubeloldingen Hr. Dr. Med. Olbers i Bremen, Hædersdiplom som Doctor Philosophiæ, i Anledning af, at det den 28de December f. A. var 50 Aar, siden han blev creeret til Dr. Med.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Af en i Handelstidenden meddeelt Fortegnelse over Antallet og Drægtigheden af de i Danmark og Hertugdømmerne hjemmehørende Skibe, seer man, at det egentlige Danmark har 282 Skibe af 30 Commerce Læsters Drægtighed og derover, 1281 under 30 Com Læster, tilsammentaget paa 31680 1/2. C. L.; Slesvig 127 Skibe af første og 895 af sidste Slags, tilsammentaget paa 16963 C. L.; Holsteen 93 af første og 1013 af sidste Slags, tilsammentaget af 13841 1/2 C. L. Beløb.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Handelshuset Grut & Høyer i Odense bekjendtgiør, til Betryggelse, at den Turiner Hestehandler er ved dem sat i Besiddelse af de fornødne Midler til Jndkjøb af Heste for ethvert Beløb.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
J Statstidenden har Blok Tøren bekjendtgjort: Ved Slutningen af Aaret 1830, i hvilket jeg, lige indtil idag, ramtes af større Ulykker, end i mit hele foregaaende Livs 53 Aar, maa jeg, efter en lang og haard Kamp imod Sjæbnen, herved, fra Sygeleiet, kundgjøre, at jeg ikke endnu fra Nytaar 1831 kan begynde "Hamborgposten." Med inderlig, hjærtelig Tak for beviist Deeltagelse, beder jeg derfor enhver Holder af bemældte Tidende, at lade sig, af vedkommende Postmester, tilbagebetales den til mig indbetalte Rigsbankdaler.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
I Viborger Samler læses som "Forlangt Jndrykkelse" Hvorledes kan det være, at Medicinaltaxten i Norge, er saa betydelig lavere end her i Dannemark, Det var sandelig ønskelig om Physici og øvrige Provincial Læger vilde purre for en nye Medicinaltaxt, thi efter Varenes Jndkjøbspriis og Coursens Forbedring er den nuværende (fra 1818) alt for uforholdsmæssig, skjøndt nedsat for endeel Aar siden til det Halve i Sølv. - Det er saare trykkende for Enhver og især for den uformuende Embedsmand, som kuns har et lille Levebrød, naar Sygdom i længere Tid indtræffer. - Og maaskee Lysten til Kjøb og Salg kunde standse noget hos de Apothekere, som Lykken i de senere Aar har spillet for - og derved for endeel sat Apothekerne i en uforholdsmæssig Priis, efter deres sande Værdie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
J Tykningen den 30te f. M. om Morgenen kom paa Grund ved gl. Skagen, Brigskibet Hermina af Stralsund, kommende ballastet fra England, men kom flot igjen ved egen Hielp, og ubeskadiget, om Middagen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Hals, den 3die Januar. Jndløbet til Liimfjorden er i Dag aaben fra det yderste indtil Veidybsmundingen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Bekjendtgjørelser. De gode Mennesker, der saa beredvilligen ilede til og gjorde Alt for at redde vort elskede Barns Liv, da han den 26de f.M., ved at løbe paa Skøiter, sank ned paa Fjorden, og saaledes paa en sørgelig Maade ved Døden berøvedes os, saavelsom dem, der ved at anstille Eftersøgelser om hans afsjelede Legeme, til vor store Trøst den 29de fandt det, ligesom ikke mindre de Herrer Skibscaptainer, der uopfordrede tilbøde sig at bære ham til sit Hvilested, ligesom og dem, der ved at ledsage ham did, beviste ham den sidste Ære, aflægge vi herved vor hjerteligst Tak med Forsikkring om, at den almindelige Deeltagelse, der i denne sørgelige Anledning vistes os, ikke lidet har bidrage, til at lindre vor dybe Sorg. Aalborg, den 5te Januar 1831. A. M. Fischer. H. R. Fischer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Vildt Skind. kjøbes af Undertegnede og betales med de høieste Priser som muligt. S. M. Jacoby.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Hvor en Skriverpult, et Topsengested og en Kornharpe er at faae tilkjøbs, anvises fra Stiftsbogtrykkeriet, Beboelse for en honet Familie, bestaaende af 6 Værelser med øvrige Bekvemmeligheder og Have, kan, tilstundende Paaske Flyttetid, erholdes tilleie i min iboende Gaard. L. Wang. I Gaarden paa Nørre=Gade, Nr. 544 Litra B., er en Beboelse for en honet Familie, bestaaende af 5 Værelser med øvrige Bekvemmeligheder og Have, at faae tilleie til næste Paaske Fløttetid. L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
J Søndags er fundet paa Dramatiken en Guld Øren-Ring med en Haarklokke som mod dette Avertissements Betaling og at fremvise Magen kan modtages hos C. Westfahl. Michel Hougaards forrige Sted i Katvadsgaden er til Salg, eller tildeels til Leie. Man behager at henvende sig til Procurator Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-05
Efter Anmeldelse, er i November Maaned 1829, paa 2 1/2 Favn Vand O. S. O. for Huurup Broe heri Amtet, opfisket af Havet 2de Dræg det ene med 4 og det andet med 5 Flemmer sammenbundne med et Stykke Toug 23 1/2 Favne lang, Bøi reeb og en liden Fyrrebøie. J Henhold til Pl. af 25de Marts 1824 og 25de August 1825, indkaldes Eieren til bemeldte Tin at melde sig, for, imod behørig Legitimation, at faae samme udleveret, og i andet Fald er det Bjergerne hjemfalden. Aalborg Stiftamthuus, den 3die Januar 1831.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Følgende er det Opraab, som Hans Majestæt Kejten udstedte til sine Polske Undersaatter: Polakker, Det forhadte Attentat, som Eders Hovedstad har været Vidne til, har forstyrret Eders Lands Ro. Jeg har erfaret det med retfærdig Harme og føler dyb Smerte derover. Mennesker, som vanære det Polske Navn, have sammensvoret sig imod Eders Monarks Broders Liv, have forledet en Deel af Eders Hær, glemt deres Ef og vildledet Mængden med Hensyn paa Eders Fædrelands dyrebareste Jnteresse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Endnu er det Tid at udsone det Skete, endnu er det Tid at forebygge umaalelig Ulykke. Jeg vil ikke blande dem, der afsværge et Øjebliks Vildfarelse, med dem, som maaskee maatte fremture i Forbrydelsen. Polakker, hører paa en Faders Raad, adlyder Eders Konges befalinger!
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Da Vi ville paa en bestemt Maade giøre Eder bekjendte med Vore Hensigter, saa befale Vi1) Alle de af Vore Russiske Undersaatter, som man holder tilbage i Fangenskab, skulle strax sættes i Frihed. 2) Administrations-Raadet skal igjen tiltræde sine Forretninger i sin oprindelige Sammensætning og med den Magt, hvormed det er blevet beklædet ved Vort Decret af 31te Juli (12te August) 1826. 3) Alle Hovedstadens og Amternes (Vovodskabernes) Civil-Embedsmænd skulle vise punktlig Lydighed imod de Decreter, som i Vort Navn vorde udstedte af det saaledes constituerede Administrations=Raad, og ingen ulovlig oprettet Magt anerkjende. 4) Efter Modtagelsen af Nærværende ere alle Corps Chefer i vor Kongelige Polske Armee forpligtede til at mmle deres Tropper og uopholdeligen rykke til Plock, hvilket Sted Vi have bestemt til Vor Kongl. Armees Foreningspunkt. 5) Corps-Cheferne paalægges ufortøvet at afgive Os Jndberetning om deres Troppers Tilstand. 6) Enhver ifølge Varskover-Urolighederne skeet Bevæbning, som er fremmed for Vor Armees etatsmæssige Tilstand, opløses herved.
Aalborg Stiftstidende, 1831-01-06
Jfølge heraf paalægges det Local-Øvrighederne at foranstalte, at de, som lovstridigen have grebet Vaaben, igjen nedlægge samme, og at disse derpaa overantvordes til Stedets Veteraners og Gensdarmers Varetægt. Soldater af den Polske Armee, Til enhver Tid var Eders Valgsprog: Ære og Troskab. Vort tappre Regiment Garde-Jægere tilhest har derpaa givet et evig mærkværdigt Beviis. Soldater, Følger dette Exempel. Opfylder Eders Soveræns Forventning, han, som har modtaget Eders Troskabs-Ed. Polakker, Dette Opraab vil sige Dem, der ere blevne Mig troe, at Jeg veed at regne paa deres Hengivenhed, ligesom Jeg sætter Min Tillid til deres Mod. De iblandt Eder, som maaskee hengave sig til Øieblikkets Forvirring, skulle ligeledes ved dette Opraab erfare, at Jeg ikke forstøder Dem, naar De skynde sig at vende tilbage inden Pligtens Skranker. Men aldrig kunne Eders Konges Ord være stilede til Mennesker uden Troskab og uden Ære, som sammensvore sig imod deres Nations Ro. Troede De, da De grebe til Vaaben, at kunne smigre sig med at faae Jndrømmelser til Løn for Deres Forbrydelser, saa et deres Haab forfængeligt. De have forraadt Deres Fædreneland. Ulykken, som De berede det, vil falde tilbage paa Dem selv. - Givet i St. Petersborg den 5te (17de) December i Naadens Aar 1830, og Vor Regerings det Sjette. Nikolaus.