JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-21
Den afdøde Professor Riisbrigh var, som bekjendt, et Exempel paa Retskaffenhed. Han lærte ikke blot andre Moralen, men han udøvede den ogsaa selv med en Samvittighedsfuldhed, der gjør hans Minde elsket hos enhver, der kjendte ham. Han behøvede ikke, som saa mange andre Moralister, at sige: handler efter mine Ord, ikke efter mine Gierninger, men han kunde ligefrem sige: handler efter mine Gierninger ligesom efter mine Ord. Blandt mange skjønne Træk af hans Caracteer, der alle røbede det reeneste og ædleste Hjerte, fortælles ogsaa følgende, der saa ganske viser, hvor samvittighedsfuld han var, endog i de største Smaating. Hans anseelige Bogsamling stod bestandig aaben for de Studerende og enhver, som anmodede ham derom, kunde faae Bøger laant hos ham. En Person, som adskillige Gange havde misbrugt hans Godhed og solgt de Bøger, han havde laant, havde den Dristighed, atter at indfinde sig hos Riisbrigh med Begjering om at faae en vis Bog laant. For at blive af med ham svarede Riisbrigh, at han ikke eiede denne Bog. Men aldrig saasnart var Personen gaaet ud af Døren, førend den retskafne Philosoph løb efter ham og raabte: Müsse, jeg har et Ord at sige Ham Han maa ikke blive veed at jeg faade, jeg eier ikke Bogen. Det er mæn ikke sandfærdigt. Jeg eier den rigtig nok. Men Musse har den slemme, Vane, at feie mine Bøger ud, og derfor sagde jeg at jeg ikke har den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads KassesseSyvende Aargang. No. 5. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke Tirsdagen den 24 October, 1809. De to Fettere, eller Verden vil bedrages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Et Menneske, som eengang er kommen i Folks Munde, har næsten samme Skjebne som en Tand, der er kommen Orm i Ormen hører ikke op at æde om sig førend Tanden er ødelagt. Ved mere end een Leilighed maatte Jesper Falk føle, denne sørgelige Sandhed. Hans ædleste Handlinger bleve skildrede med de sorteste Farver. De Lærde hadede ham af Laugsnid; de, der kunde virke til hans Lykke, frygtede ham som et farligt Menneske; den store Hob ansaae ham for en Taabe, der vilde udmærke sig og glimre ved sine Særheder. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Blandinger. Kant sagde engang til den blinde von Batzko, at han kun kunde betragte et Skuespil eensidigen. Ja, svarede B. spøgende: "de meest tilforladelige Theater=Recensentere ere en Blind, en Døv, og en Mand, som ikke forstaaer Sproget, i hvilket Stykket er skrevet; thi den Blinde maatte sige hvorledes Declamationen, den Døve hvorledes Actionen, og Udlændingen hvorledes Actionen, forklaret ved Tonernes Modulation, havde behaget ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Den bekiendte Münchhausens Eventyrer ere ikke opfundne af ham selv; man finder dem i den 3die Bog af Johann Peter Langes Deliciarum academicarum, (Heilbronn 1665) under Rubrikken Mendacia ridicula. Man spurgte i et Selskab, hvo den Person, var, som nyeligen gik bort. Jngen af de Tilstedeværende kunde besvare Spørgsmaalet. – Endeligen tog Digteren Johnson til Orde og sagde: at det vel var imod hans Princip at bagtale nogen, men han troede, det var en Advocat. Chargade. Er Du ei doven, lad, Du glæder Dig, Naar af min Første Glimtet viser sig. Til mange tusind' Oro min Anden føies maa Men meningsløs den er, hvis den skal ene staae. Mit Hele i en Ruf man sender fra dets Hjem, Og med Begjerlighed man til mig griber; Dog, neppe træder yngre Broder frem, Før jeg af Dig ei mere ændset bliver. Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Indenlandske Efterretninger. J disse Dage er en Samling af Esquisser og Malerier i Oliefarve, componerede og malede af Justitsraad Abildgaard, offentlig at see i hans Enkes Bolig paa Charlottenborg. Samlingen bestaaer ialt af 52 Stykker, af hvilke 27 ere mere og mindre udførte Esquisser og 25 fuldførte Malerier. De bære alle Præg af Abildgaards skjønne Tegning og mesterlige Pensel. Blandt Esquisserne findes en Forestilling af Souverainitetsacten, befalet at udføres til det ny Christiansborg Slots Tronsal, og approberet d. 1 Martii 1809, hvorpaa der findes en Groupe af flere end nogle tredive Figurer; Esquisserne af de Malerier, som fandtes fuldførte i Riddersalen paa det afbrændte Slot, tilhøre H. H. Prinds Christian. Blandt de fuldførte Arbeider er især mærkelig den saarede Philoctet, Jupiter, som veier Menneskets Skjebne, og 4 store Stykker, forestillende Scener af Terentii Lystspil. Den Afdødes sidste, men ufuldendte, Arbeide, er en Esquisse, hvortil Æmnet er taget af Ulysses's Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Kjerteminde, d. 12 Oct. Det vil glæde Dem at erfare, at paa vor frugtbare Halve Hindsholm virker Bonden den Tangsalt, han behøver til sin Huusholdning, og overlader deraf for Betaling til de Bønder, som ei boe ved Stranden. Maaden bedre at rense den, er Bonden i denne Høst bleven underviist i af en Mand ved Navn Carstensen, som Hs. Excellence Grev Moltke, vor Stiftamtmand, har hidsendt, efter Foranstaltning fra Rentekammeret. Ved den heldige Expedition, vore Tropper i Forening med Canonbaadene gjorde paa Romsøe, have Engellænderne ei siden fæstet Fod der; de have meget ødelagt Skoven; thi paa denne De hentede de Brænde og Vand, græssede deres Kreature og begravede deres Døde, over hvilke de have oprettet smaae Monumenter med paamalede Jndskrifter; et Par ere af Steen. - Som en antiqvarisk Mærkværdighed fortjener at anføres, at man paa Hindsholm i en Tørvemose, 4 Alen dybt, har fundet nogle Penge med Arabisk Paaskrift; man skal have sendt dem til Hs. Høiærværdighed Biskop Münter, for at faae en Forklaring derover. - Vore flittige Bønder, som ere med Rette at ansee for de bedste Jordbrugere i Fyen, have nu begyndt med at avle den Tobak, de bruge; man seer Tobak overalt i deres Haver. De trække den paa Snorer, og tørre den paa Loftet. Det er den virginiske Tobak de dyrke, med lange smalle Blade, og den groer godt til. Bonden paa Hindsholm er saa oeconomisk, at han ei lader Kleveren staae mere end et Aar, og at han holder sine Kreature paa Stald til Kleveren er gjort til Høe; det har han brugt i mange Aar. Det er og indført paa Herregaarden Hverringe. Eieren af denne Gaard, som er een af de største i Dannemark, har nu drevet denne store Gaard uden Hoverie i 10 Aar; han finder sig bedre i at tage Hovningspenge af Bønderne, end at betjene sig af deres Arbeide. Det, som falder besværligt, er Gjødningens Udkjørsel. Alt Arbeide paa Gaarden skeer for det meste ved leiede Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 15 Oct. 1809. Med Glæde kan jeg melde Deur, at Overflødigheden paa de fleste Fornødenhedsartikler vedvarer hos os. Landmandens Lader ere opfyldte og Sæden til næste Aar allerede nedlagt. Ogsaa holder Kornet sig i en lav Priis i Forhold til Fedevarerne. Paa adskillige Steder i Hertugdom merne kjøbes Hveden for 12 Mk. L., Rugen for 7 til 8 Mk. L., Bygget for 5 til 6 Mk. L. og Havren for 6 Mk. L. Tønden. Derimod betales Smørret med 12 Ls. Pundet, ja vel og høiere. Til Kjøbenhavn vil Udførselen neppe blive meget stærk i Aar, da vore Skippere klage over, at der intet er at fortjene ved disse Varers Afsætning i Sielland. - Colonialvarer, hvorpaa der i en Tidlang sporedes Mangel, ere nu igjen at faae til Priser, som kan kaldes billige i Forhold til dem, hvortil disse Artikler ere stegne i Kongerigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Paa Helgoland skal Oplaget af Casse være saa betydeligt, at Pundet ikke koster uden 4 Ls. Maaskee kunne vi imidlertid smigre os med det Haab, snart at see en Forandring indtræde i denne og i langt vigtigere Gjenstande. Man vil vide, at det nye Engelske Ministerium ikke bekjender sig til de Grundsætninger, som besjelede det forrige, og at Paastanden om evig Krig, som Canning forfægtede med afsindig Haardnakkenhed, endelig har maattet vige for et fornuftigere System. Uagtet Alt, hvad Engellands enthusiastiske Lovtalere og blinde Tilhængere fortælle og om dets Uovervindelighed, dets uudtømmelige Hielpekilder o. s. v., saa er det dog temmelig vist, at adskillige Tildragelser, i den senere Tid ogsaa have ladet de stolte Britter føle Krigens Byrde. Jnsurrectionens lidet Held i Spanien; det med saa megen Bram bebudede og med saa stor Vanære endte Tog til Holland; de Svenske Havnes Lukkelse for den Brittiske Skibsfart, den Forandring, som synes at forestaae i Tyrkiets ukloge politiske System og især den Gjæring, som skal herske i de Ostindiske Colonier; dette ere Hovedtrækkene i Maleriet over Engellands nuværende Tilstand, som kunne synes mørke for Egennytte og Forblindelse, men hvoraf Menneskevennen øiner den med Længsel forventede Tidspunct, der vil læge Europas Saar, og skaffe selve Engelland, en varigere Lykke end det Blendværk, hvormed det hidindtil er bleven daaret af sine Styrere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Een af de hertil opbragte Americanere, hvis Ladning, efter Opbringerens Paastand, var bleven udlosset, paa det Skibet desbedre kunde blive undersøgt, har nu, da han er bleven frikiendt, paastaaet, at Ladningen igjen skulde tilveies ham. Uagtet Godset hele Tiden har lagt under Laas og Lukke, hvortil han selv havde Nøgle, i eet af Toldbodens Pakhuse, maa dog nu altsammen tilveies ham paa ny, en Omstændighed, der medfører stor Bekostning for Caperrederiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
J denne Tid tilrides den saakaldte Danser: en hvidskimlet Hoppe, som baade af Skabning og Gang er det skjønneste Dyr i Kongens Stalde. Af Lærredsboderne ved Helliggeistes Kirke have nok aldrig været saa mange lukkede som nu omstunder. For ikke mindre end sexten hænger der Laas. Men adskillige af dem ere leiede bort til Pakrum. De synes at deele fælles Skjebne med Boderne ved Rosenborg Hauge og Rundekirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
J de Fyenske Aviser fortælles, at en Præst nyligen skal have været saaretskaffen, at, da han hørte en Pranger i hans Sogn gik omkring til Bønderne, og bød en overdreven Priis for Smør, lod han denne kalde til sig og sagde ham, at i den anden Uge kunde han faae hos ham nogle Fjerdinger Smør; imidlertid kunde han føre de Fjerdinger, han havde kjøbt i Byen hos Bønderne, til Præstegaarden, for siden at hente dem underect. Prangeren kom nu med 6 Fjerdinger og Præsten lod ham med disse strax føre til nærmeste Politiemester, hvor de bleve confisquerede til Fattigvæsenets Fordeel. – Uden at undersøge hvorvidt Opkjøb paa Landet kan eller bør betragtes fra en saa høist ufordeelagtig Side, som man i Almindelighed seer det, da Anmelderen deels ikke indseer hvorfor Opkjøb af Smør paa Landet er en større Brøde end Opkjøb af Smør i Kjøbstæderne, deels ikke veed hvorledes Bonden altid skulde kunne røgte sit Kald hjemme, naar han hver Gang, han har nogle Lispund Smør, nogle Gjæs eller Ænder at sælge, skulde være nødsaget til at reise til Kjøbstæden, eller hvorledes Kjøbstædsmanden bestandig skulde kunne forsynes, med Fødevarer, naar han altid skulde være nødsaget til at bie indtil Bonden selv kom dermed paa Torvet, saa skjønnes heller ikke det Patriotiske i hiin Præsts Handling, der, paa en for en Folkelærer just ikke saa ganske værdig Maade, lokkede Prangeren ind i sit Huus og brugte som Lokkemad. – en Usandhed. Naar iøvrigt Prangerne ikke ere alt for overdrevne i deres Fordringer, saa kunne de mueligen maaskee ligesaa godt taales paa Landet, som man taaler Høkerne i Kjøbstæderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
J Budstikken Nr. 68 og 59 af 12 Oct. læses Udtoge af de til Amtmand Krogh indkomne Rapporter og Engellændernes Adfærd og Plyndringer i norsk og russisk Finmarken. D. 4. Julii d. A. ankom den Engelske Cutterbrig Snake paa 18 Canoner, med omtrent 100 Mands Besætning, til Hasvig, som udsatte en Baad med 5 Mand for at lodde Havnen, der, paa Anraabet; hvor de hørte hjemme, svarede: Christiansand. Da Briggen havde kastet Anker sattes bevæbnede Folk paa 2 Baade i Land, under Canonild fra Briggen og Gevær tid fra Baadene. Handelsmand Killengreens Huus flag blev strax nedrevet, og det Engelske Flag igjen heiset. Engellænderne opbrækkede Kirken, sønderbrød Fattigblokkene og udtog Pengene, fordærvede Altarlysene, kort, udviste den skjændigste Opførsel. De forbleve i Hasvig til d. 9de, og røvede alt hvad de forefandt i Killengreens Huus, opbrød, Gulvene og ødelagte Bohavet. Af Jorden blev opgravet, en Kuffert med 4,500 Rdlr. i Penge samt en Deel Sølvtøi. Forinden Briggen kom til Ankers d. 4 Julii tog den 3 Nordfarerbaade, som vilde løbe ud fra Hasvig. - Den 17 Julii komCutterbriggen igjen tilligemed en anden Engelsk Brig paa 14 Canoner, borttog alt hvad de havde levnet første Gang, forsynede sig med Vand og Brænde, og afseilede igjen den 21 Julii. - Den Russiske Kjøbmand Kulacoff beretter i en Skrivelse, dat. Kola d. 30 Junii d. A., at det af den Engelske Fregat i Russisk Finmarken tilføiede Tab anslaaes til 80,000 Rubler. - Begge de forannævnte Krigsbrigger have ogsaa gjort Angreb og Vold paa Hammerfest By i Finmarken d. 22 Julii. Byen havde kun 2 Batterier, hvert paa 2 sexpundige Canoner, med 28 Mands Besætning, foruden 60 Mand Kystværn. Efter en Kamp af 1 1/2 Time, da den meste Ammunition var opskudt, maatte Byen indrømmes Fienden. Efter at Engellænderne havde plyndret alt hvad der fandtes i Byen, forlode de igjen Havnen og Stedet d. 30de. De have sprængt alle Canonerne og ganske ødelagt Batteriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
J Dag noteredes paa Børsen følgende Cours: Hamborg 3 Maaneder 345, kort 360. Spec. 337 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Udenlandske Efterretninger. Neapel, den 15 September. Siden at Englænderne har rømmet Øen Jschia, sees der et mere i Farvandet til vor Havn fjendtlige Krigskibe. Bortfjernelsen af disse letter meget de faa Handels-Forbindelser, som endnu underholdes med Etrurien, Genua og Marseille. Ogsaa adskillige Nordamerikanske Skibe, ladte med Colonialvarer, ere indløbne hertil. To af disse har endnu ikke erholdt Tilladelse til at losse. De øvrige, der have losset deres Ladninger, ere allerede igjen afseilede til Nordamerika. - Siden nogle Aar har man her i Omegnen begyndt at dyrke med Held Bomuld, der for nærværende Tid forsendes over Land til Frankrige, hvor den meget søges. For. Resten ligger Haande len i det hele Kongerige næsten aldeles. Korn, Olie, Brændeviin og de fleste af vore øvrige Produkter ligge af Mangel paa Afsætning opdyngede i Magasinerne og staae derfor i en Priis, der er over 100 Procent lavere, end den, hvori de vare tilforn da man kunde udføre dem med neutrale Skibe. Olie fra Gallipoli vil paa Stedet endog kunne erholdes for 15 Ducater pr. Salme, og Brændeviin af Hollandsk Prøve for 30 Ducater pr. Pibe af 12 Bariller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Smyrna, den 2 Junii. De fleste Kjøbmands Boder her i Staden ere for nærværende Tid lukte formedelst de mange Uordener, der begaaes af de Rekruter, der ere bestemte til at forstærke den store Ottomanniske Armee i Rumelien. Siden 3 Dage ere 2 Nordamerikanere ankomne hertil directe fra de forenede Nordamerikanske Stater. Deres Ladninger bestaae fornemmelig i vestindisk Caffe. De øvrige Artikler, som de indehave, ere: PudderSukker, Casse fra Mocca, Peber, Jndigo og Cochenille. Den betydelige Mængde Vestindisk Caffe, der paa engang er hidkommen, vil sandsynlig foranledige en Nedsættelse i Prisen paa bemeldte Artikel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Alle de kobberforhudede Transportskibe, der ligge paa Spitheads Rhed, have faaet Befaling at seile til Lissabon, under Linieskibet Ajax's Convoy, hvoraf sees, at den Engelske Regjering belaver sig paa at lade sine Tropper i Spanien og Portugal indskibe sig igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
J Tyrol er Gjæringen endnu stor. Alle vaabendygtige Mandfolk fra 17 til 60 Aar ere blevne opfordrede, og det hele opbudne Mandskab beløber sig til 60,000 Mand. Sandværten Hofer lever paa en høi Fod og skal have sagt: "jeg har længe nok beværtet andre, det er billigt, at andre nu beværte mig." Han gaaer i en grøn Jakke og lange røde Beenklæder, men har endnu ikke aflagt sit Skjæg. En Kromand Riedmüller fra Pludenz er hans Adjutant og commanderer i Over-JnthalDe Vognmænd, der over Jnnspruck ere komne igjennem Augsburg med raa Silke, havde Passe, undertegnede: "Andreas Hofer." Han sagde dem mundtlig, at dersom de kunde bringe Korn tilbage til Tyrol, saa er det godt, men kunde de ikke faae Tilladelse dertil af den Bayerske Regjering, saa vilde hans Tyroler desuagtet ikke sulte ihiel Ved Salzburg ere Tyrolske Jnsurgenter nylig blevne tilbageviste med braadne Pander; men Rovere do holde de endnu bestandig besat. Hvor langt de ere trængte frem mod Jtalien er endnu ubekjendt. - Fra Verona skrives under d. 3 Oct. at General Peyri har angrebet Jnsurgenterne, som, forstærkede med 20 Compagnier, vilde forsvare, sig imod ham bag Lavis, jaget dem paa Flugten og forfulgt dem lige til St. Micheel, efter at de havde efterladt 250 Døde paa Valpladsen, mange Saarede og 40 Fanger. Ved St. Michel bleve de Flygtende modtagne med Sabelhug af et Corps Jægere. General Peyri har derpaa concentreret sig paa Strandbredderne af Lavis i en uindtagelig Stilling. - Efter at Jnsurgenterne, i Forening med en betydelig Deel Salzburgere, med en stor Overmagt havde tilbagedrevet adskillige af de Franske Tropper, befalede Hertugen af Danzig et Corps Franskmænd ved et rask Angreb at standse deres Fremtrængen. Det udførtes d. 3 om Morgenen, Kl. 4. Den under Brigade-General Montmarie fremrykkende Colonne overfaldt, begunstiget af en tyk Taage, 800 ved Overalm leirede Jnsurgenter, nedsablede mange af dem og adspredte de øvrige. Halleins Porte bleve indhuggede og de i Staden værende 1200 Oprørere fordrevne, efterat de havde mistet 300 Mand, 6 Canoner, og deres Forraad af Krud og Bly. De Flygtende bleve forfulgte over Kuchel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Man taler om en ny Expedition, som de Bayerske Tropper skulle udføre mod Tyrol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Ved den Takkefest, som d. 7de f. M. holdtes i Petersborg i Anledning af den med Sverrige sluttede evige Fred, paraderede 16,089 Mand Tropper med 104 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Admiral Siniavin er med hans Mandskab bleven bragt paa 24 Førselskibe fra Engelland, til Riga.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Stockholm d. 6 Oct. Den 27de f. M. har Kongen meddeelt Rigstændernes Forsamling Fredstractaten med Rusland. Kongen holdt ved denne Leilighed en mærkværdig Tale, hvori han skildrede Stænderne hvad han følte ved de haarde Betingelser, under hvilket det ene var ham mueligt, at afhielpe Rigets store Trang til Rolighed, men hvorved han dog nærede den Overbeviisning, at den blødende og udmattede Tilstand, hvori det Svenske Rige, hvis Regjering var tilfaldet ham i hans Alderdom, befinder sig, ikke vil tilskrives ham. Til Slutningen yttrede Kongen det Haab, at denne Fred med Rusland ogsaa snart vil lede til Fredens fuldkomne og hastige Gjenoprettelse med Frankrige og Dannemark. - Siden d. I Oct. er den Kongelige Armee sat paa Fredsfod. Adskillige Troppecorps marchere igjennem Stockholm til deres sædvanlige Standqvarterer. - Rigstænderne have befuldmægtiget nogle af deres Medlemmer til at forfatte en Fortegnelse over den forrige Konges Eiendom. - En Coureer er ankommen fra Kjøbenhavn med den Efterretning, at Dannemark er villigt til at begynde Fredsunderhandlinger, og disse ville nu med det første aabnes i Jnkjöping. - Mange Tropper, faae nu deres Afsked. 36 Officierer af den Finske Armee ere allerede afskedigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Mairen i Viessingen er med Engellændernes Tilladelse reist til Frankrige. Da den Engelske Commandant affordrede ham Regnskab for hans Bestyrelse, svarede han, at den Tilstand, som de Engelske Bomber havde sat Raadhuset i, gjorde ham dette umueligt, og at han desuden ikke skyldte nogen anden end Keiser Napoleon et saadant Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Marquis Wellesley har en betydelig Jndflydelse paa de Spanske Jnsurgenter. J Sevilla stige og falde Partierne i Juntaen ligesom de vise ham blind Lydighed til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Man mener nu, at Canning, saasnart hans Saar er lægt, vil faae Seglet igjen, og at Perceval vil blive Skatkammer=Lord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Jrland, som siden Revolutionen 1688 paa det uforsvarligste er blevet mishandlet og trykket af den Engelske Regjering, og som adskillige Gange endog maatte true med Oprør, for at formaae den til billighed, har ved sin Vindskibelighed vidst at skaffe sig en stor Triumph over sine avindsyge Landsmænd. Det forsyner nu Engelland, Scotland, og selv Sukkerøerne med en stor Deel Fornødenheder, som de ellers pleiede at lade komme fra Fastlandet og som efter det Franske Blocadedecret af 6 Dec. 1806 manglede dem. J Aaret 1806 udførtes for 9,314,854 Pd. Sterl. af Jordbundens Frembringelser, og i Aaret 1808 for 12,577, 101 Pd. Sterling. Jndførslen af raa Materialier og Luxusartikler stod i lige Forhold. Der er ingen Tvivl om, at ligesom Jrland stiger i physisk Cultur vil det ogsaa tiltage i aandelig, og maaskee hastigere end Engelland formoder det, ville Jrlænderne sønderbryde deres vanærende Lænker og vælge hiin mægtige Regent til Beskytter, der ikke allene bekjender sig til samme Tro som de, men ogsaa udmærker sig ved Overbærenhedsaand mod alle Nationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Fra Frankrige marchere dagligen Regimenter til Spanien, og inden sex Uger, skrives fra Paris under d. 6 Oct., ville over 80,000 ny Tropper være ankomne der. Prinds Regenten af Brasilien paakom forikke længe siden den Lyst, at ville see Virkningen af Kongreves Raqueter, en Virkning, som Engellænderne nok for ramme Alvor ville vise ham, naar han kun vil have Taalmodighed. For at more sig ved dette Syn lod han paa et Engelsk Skib, hvor der just fandtes saadanne Raquetter, gjøre et Forsøg dermed. En Mængde Mennesker forsamlede sig i den Anledning paa en offentlig Plads. Ulykkeligviis tændte man Raquetten paa den urigtige Side. Mange Mennesker bleve saarede og to dræbte. Den Engelske Officier vilde gjøre et nyt Forsøg, men Prindsen var dog saa billig at frabede sig det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Engellænderne tilstaae nu selv, at hele den Spanske Armee tilsammentagen ikke udgjør 80,000, men at den Franske bestaar af 130,000, uden engang at regne Garnisonerne. Endeel af de Engelske Tropper paa Sicilien, er nu, efter at alle Forsøg at stifte et Oprør i Kongeriget Neapel ere mislykkede, blevne indskibede til Catalonien, hvor de med Jnsurgenterne skulle virke til den beleirede Fæstning Geronas Befrielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Keiser Napoleon er d. 7 Oct. afreist fra Schønbruun, som det hedder, til Grätz. J Ling gjøres store Anstalter til Keiserens Modtagelse. J München ventedes Monarken d. 13de. - Man troer, at den Franske Storarmees Hovedqvarteer vil blive forflyttet til Linz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
En Fransk Adjutant har d. 12te d. M. overbragt Kongen af Sachsen en Skrivelse fra Keiser Napoleon, hvori Kongen underrettes om den Østerrigske Fredsslutnings Undertegnelse. - Det hedder, at ogsaa Sachsen faaer ny Besiddelser. Fredens Jndhold skal ikke bekjendtgjøres førend den har faaet Ruslands Samtykke og Garantie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Engelske Aviser af 8 Oct. sige, at det synes at Percevals Jndflydelse paa det ny Ministeriums Sammensættelse har beholdt Overhaand. Cannings Post er endnu ikke besat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-10-24
Det Russiske Gesandtskab i Stuttgard har underrettet det derværende Gesandtskab for udenlandske Anliggender og Fredsslutningen med Sverrig. Foruden de allerede bekiendte Artikler tilkjendegaves det: at Sverrig lukker sine Havne for de Engelske Skibe og tiltræder Fastlandsystemmet, med det Vilkaar, at det kan lade komme Salt og Colonialproducter, der ere aldeles nødvendige til dets Tilværelse, fra Engelland, og at det forpligter sig til, umiddelbar derefter, at slutte Fred saavel med Frankrige som med Dannemark.