JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-05
Hos mig Undertegnede staaer efter fleres Ønske til Bedækning i dette Foraar en god dansk blaaskimlet gaars Hingst, 64 1/2 Tom. høi. Denne Hingst udmærket sig ved sit vide Bryst og dybe Kropbygning, fine funde, velanstillede, feilfrie Been, og bedækker for 2 naar Hoppen bliver drægtig, men i modsat Tilfælde 3 A. Toustrup, 4de Marts 1847. Jens Olesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-05
En Dreng af god Opdragelse, der har Lyst til at lære Skræderprofessionen, kan strax blive antagen i Lære hos J. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-05
Prædikanter paa 3die Søndag i Fasten. Høimesse. Domkirken Hr. Pastor Fønss; Frue Kirke Hs. H. Consistorialraad Brix, Hospitalskirken Hs. H. Consistorialr. Brix. Aftensang: Domkirken Hs. H. Stiftsprovst Dahlerup; Frue Kirke Lic. theol. Pastor Gad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
No 38. den 6te Marts. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Blandinger. Ved Nev-Orleans er et Dampskib sprunget i Luften, hvorved en Snees Menneskeer have sat Livet til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
J Philladelphia sprang den 14de Januar Locomotivet for et Godstog paa Jernbanen, og samtlige Personer, der befandt sig paa samme, sønderknustes. "Journal de Francfort beretter, at den tyrkiske Sultan af egen Drift har afskaffet Slavemarkedet i Constantinopel, uden dog at ophæve Slaveriet. Det er allerede et stort Fremskridt, at denne Menneskeheden, skjændende Handel, som blev dreven under Gesandternes Øine, omsider er afskaffet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Enhver, som i Jrland er istand til at undflye Hungersnøden, træffer nu Anstalter til at rømme Landet. Daglig ankommer saaledes til Dublin en Mængde Personer og Familier af de mere velhavende Classer, for at begive sig over Liverpool til Amerika. Paa alle Kanter forberedes der en meget stor Udvandring til Foraaret. Paa Landeveiene og i Veigrøfterne findes daglig Liig af Folk, som ere døde af Sult. En Aften i f. M., just som flere Arbeidere paa den Birmingham-Bristoler Jernbane vare sysselsatte med et Locomotiv, gav dette sig pludseligt til at løbe, uden at nogen Fører eller nogensomhelst Anden befandt sig derpaa, og det med en rædsom Fart. Det fortsatte sit Løb otte engelske Mile med en Hurtighed af 30 Miil i Timen, og standsede derpaa pludseligt af en hidtil ubekjendt Aarsag, hvorved en frygtelig Ulykke blev forebygget. Locommotivet løb nemlig paa den Linie, af hvilken der kom et Passageertog fra Gloucester, og vilde være stødt sammen med dette, hvis det var standset et Par Minuter sildigere. Til Advarsel for alle dem, der benytte Ætherberuusning som et Middel til, uden Smerte at befrie Lidende fra deres syge Lemmer, gjør Professor Runge i Berlin opmærksom paa, at naar man udgyder omtrent 1/4 Pund Svovlæther i et Værelse af almindelig Størrelse, bliver hele Værelset opfyldt med Æther dunst og der opstaaer et Slags Knaldluft. Hvo der altsaa betræder et saadant Værelse med et brændende Lys, kan blive ihielslaaet paa Stedet tilligemed alle dem, der befinde sig deri. Den berømte Operateur, Geheimeraad Dieffenbach i Berlin har, i en af sine nyeste Forelæsninger, anbefalet den største Forsigtighed ved Brugen af det nysopfundne Middel, eftersom vi ikke kjende de Grændser, udover hvilke Jndaandingen af Ætherdamp kan blive farlig, ja dødbringende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
For nogle Dage siden er der, i et Berliner ChariteSygehuus, for en talrig Forsamling af Professorer og Medicinalembedsmænd, saavelsom for en stor Mængde Studerende, anstillet sex af Geheimeraad Jungkan ledede Forsøg med Jndaanding af Svovlæther. Det bestemteste Beviis for det nye Middels forbausende Virksomhed afgav det sidste Forsøg. Patienten leed af en Svulst i Knæledet, som allerede havde foranlediget Beenedder. Det gjaldt nu om, ved at anbringe brændende Svamp paa den lidende Deel, at fremkalde en stærk Jnflammation og saaledes at lede Forstyrrelsesprocessen indenfra udefter. Efterat Apparatet var anbragt, faldt Patienten strax i en bedøvende Slummer, nu tændte man Svampen, lagde den paa Knæet, og holdt den i Brand ved Hjælp af en Blæsebælg. Det Hele varede over fem Minuter, og i denne Tid yttrede Patienten ikke den allermindste Følelse. Efter fuldendt Operation paagnede han, fremstammede flere Gange Ordet: "Bevidst, bevidst!" og brast derpaa i Graad. Først efter længere Tids Forløb vendte hans Besindelse tilbage, og nu bad han, man vilde lægge Svampen paa; han følte sig fuldkommen oplagt dertil. Med en ubeskrivelig Glæde hørte han nu, at Operationen allerede var fuldbyrdet. Paa Spørgsmaalet, hvad han havde følt, og hvorfor han havde grædt, svarede han, han havde drømt, at man havde villet sætte Benet af ham, for at undgaae Operationen, havde han ladet sig udskrive af Sygehuset, og da han var kommen ud, havde han i sit Jnderste anraabt Gud om, at lindre hans Smerter. Gud havde bønhørt ham. Men hans Omgivelse havde ikke villet troe paa Underet; man havde givet ham at forstaae, at han ikke var sig ret bevidst, og for at bekræfte Sandheden af sine Ord, havde han gjentaget dette Ord flere Gange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Ogsaa i den kongelige Veterinairanstalt i Berlin har man gjort Forsøg med Svovlætheren, og det har stadfæstet sig, at den lader sig anvende ogsaa i Dyrenes Sygdomme. Et Faar, som i flere Maaneder havde lidt af en Sygdom i Knæet, kunde ikke sætte Benet til Jorden. Man lod det indgande Svovlæther af et Rør, og da Benet derpaa blev amputeret, gav Dyret ikke ringeste Smertestegn. En Hest, som maatte opereres paa Grund af en Sygdom i Foden, lod man indaande Svovlæther i tretten Minuter; den segnede derpaa til Jorden, og Operationen kunde nu foretages uden Vanskelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
J Wien har man nu anstillet flere Forsøg med at anvende Svovlæther ogsaa paa Dyr i chirurgiske Operationstilfælde. J den keiserlige Stald gildede man for nylig en Hingst, efter at have ladet den indaande en vis Portion Svovlæther. Dyret forblev ubevægeligt og fast som en Muur under hele Handlingen, var efter samme, da det atter kom til Bevidsthed, livligt og muntert, og kunde allerede den følgende Dag bruges til at arbeide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Et fransk Blad fortæller, at en Dødsdømt har ansøgt Kong Ludvig Philip om den Naade, forinden sin Henrettelse at maatte beruse sig i Ætherdamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
J Violaines er en Læge bleven tiltalt for at have opgravet sin afdøde Kone tre Uger efter at hun var bleven jordet, i den Hensigt, at gjøre et Skelet af hende. Han blev befunden skyldig, og dømt til tre Maaneders Fængsel. Da han ikke var tilfreds med denne Dom, appellerede han, og nu dømtes han til sex Maaneders Fængsel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
De Franske ere ikke lidet stolte af, at den franske Kongefamilie er den interessanteste i Verden. Hertuginderne af Remours, af Anmale, af Montpensier, Prindsessen af Jonville og Clementine af Coburg Alle ere i interessante Omstændigheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Et nyt Slags Tyveri blev nylig begaaet i et af de første Pariser-Udsalg. En Herre og en Dame, lode sig forevise forskjellige kostbare Varer. Medens de besaae dem, traadte en ny Kjøber ind i Boutiken; han vilde kjøbe et Shawl, men styrtede under de heftigste Krampetrækninger til Jorden. Medens de Omstaaende bestræbte sig for at yde den Faldne Bistand, forsvandt det omtalte Par. Dermed var tillige forsvundet flere kostbare Kniplinger, Slør a. Sandsynligviis var den Syge de tvende Tyves Medforbundne og det Hele et aftalt Spil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
J en Række af Aarhundreder har det været Skik i Rom, at en Deputation af den isralitiske Menighed den første Carnevalsdag om Eftermiddagen Kl. 2. maatte begive sig op paa Kapitolet, for der knælende at overrække den paa en Throne siddende første Senator en Tribut af 800 Seudi og at bede om, at det ogsaa i det kommende Aar maatte være dem tilladt at opholde sig i Rom, hvorpaa Senatoren meddeelte dem denne Bevilling paa en ikke til vor Tids Aand svarende, temmelig brutal Maade. Hs. Hellighed har nu afskaffet denne Skik og forordnet, at Tributen for Fremtiden skal overbringes privat og uden hiin uværdige offentlige Ceremoni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Den saameget omtalte spanske Dandserinde Lola Montez, der for sin upassende Opførsels Skyld er bleven bortviist fra flere af Europas Hovedstæder, beboer i München et Palais og fører en næsten forstelig Pragt. Blandt flere af hendes nyeste Meriter fortælles der, at hun hos en Guldsmed havde bestilt et saa overordentligt kostbart Service, at Manden maatte sætte det Meste af sin Formue deri, men da det var færdigt, nægtede hun at modtage det, under Paaskud af, at det var for plumpt, og at hun maatte forskrive sig et fra Paris. J en Modehandel udsøgte hun sig forleden noget Hovedpynt, som hun befalede et i Boutiken staaende smukt ungt Menneske, Modehandlerens Søn, at bringe hende, men da man i hans Sted sendte hende Pynten ved en Boutikjomfru, blev hun saa forbittret, at hun rev hele Stadsen itu og trampede paa den med Fødderne. En smuk Gardeofficier, som havde tiltrukket sig hendes Opmærksomhed, lod hun kalde til sig til et bestemt Klokkeslet; men da han udeblev, fordi man havde forglemt at levere ham Damens Brev, tille hun til hans Logis og sønderslog hans Speile, Taffeluhr &c. Derimod gik det hende ilde forleden Dag paa offentlig Gade, da hendes store Dogge, der vilde bide Folk, fik et Pidsteslag af en Vognmandskarl, som til Gjengjæld strax paa Stedet fik en Øre sigen af Dandserindens egen Haand, hvorfor Pøbelen blev saa opbragt, at den forfulgte hende med Hujen og Skrigen, saa hun maatte retirere ind i et Huus og eskorteres hjem af Politibetjente. Da hun ikke kan lide at man lorgnetterer hende, men rækker Tungen, ud af dem, som i Theatret eller andetsteds tillade sig dette, saa er der nu udkommen en kongl. Parolbefaling, som forbyder de Militaire at betjene sig af Lorgnetter. Forleden Dag stod en Annonce i et af Munchens meest læste Blade, og saalænge München har staaet, tilføies der, har næppe nogen Annonce vakt en saadan Opsigt. Paa Grund af de mange Bønskrifter - saaledes lød den - som daglig afgives i min Bopæl, maa jeg for Fremtiden bede mig forskaanet for enhver saadan Tilskrivelse, da jeg er aldeles ubekjendt med Forholdene her i Landet og ingenlunde kan befatte mig med deslige Ting. Lola Montes."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Ved Justits-Cancelliet i Osnabrück har et interessant Criminaltilfælde i disse Dage fundet sin Afgjørelse. J Barkhausen døde i Aaret 1843 den pensionerede Vagtmester Görres. Lægen, som behandlede ham, en Dr. med. Hollmann, kom dette Dødsfald meget uventet, og da han samtidigt bragte i Erfaring, at Madame Görres's første Mand ogsaa var død meget pludseligt, kom han paa den Tanke, at en Forgiftelse havde fundet Sted, og denne Mistanke yttrede han uforbeholdent i en Jndberetning til det kgl. Amt. Der blev strax anordnet en Undersøgelse. Destoværre opdagede man strax nogle Omstændigheder, som forekom mistænkelige. Man fandt Fluegift i Huset, end- ogsaa i det Værelse, hvor Görres var død; det oplystes ogsaa, at der var hastet noget med hans Begravelse. Jfølge disse Jndicier blev Madame Görres strax fængslet og anklaget for Giftmord. Formedelst Vanskeligheden af de medicinske og chemiske Undersøgelser gik Jnqvisitionen i Langdrag, og de tre Aar, som ere forløbne, siden den begyndte, danne et rædsomt Afsnit i Jnqvisitindens Liv. Hun vansmægtede i en mørk Kjælder, i den tolv Fod høie Muur var kun een eneste Rude. Hendes Sjæl laa under for de Qvaler, som hine frygtelige Incriminationer beredte hende. En Beskyldning sluttede sig til en anden. Hun skulde ikke blot have forgivet sin sidste Mand, men ogsaa sin første. Ligene bleve opgravede og hun maatte overvære de meest rystende Scener. J Undersøgelsens Jver behandlede man hende med umenneskelig Haardhed, og Jngen vilde høre hendes Forsikkringer, at hun var uskyldig. Man vil aftvinge hende Tilstaaelsen af den djævelske Forbrydelse, og Alt, hvad hun siger, bliver betragtet som Løgn. J begge de afdøde Ægtemænds Liig fandtes der virkelig Gift, men det var umuligt, at overbevise Jnqvisitinden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Pludseligt fremtræde Chemikerne Becker og Hvethaus i Essen for Retten med den uendelig vigtige, ved gjentagne Forsøg constaterede Opdagelse, at Jordbunden i Barkhausen og i en stor Deel af Amtet Wit tage heelt igjennem indeholder Arsenik, og at i Særdeleshed Kirkegaarden i Barkhausen er riig paa nysnævnte Metal i opløst Skikkelse. De nævnte Chemi kere godtgjorde Muligheden af, at Arseniken, som findes i Kirkegaardsjorden, kunde være trængt ind i Ligene, og de paa Kirkegaarden opgravede Been viste det tydeligt nok. Det kongelige Justits-Cancelli var desuagtet af den Formening, at Sagen ikke var tilstrækkeligt oplyst; det har ladet Anklagen mod den ulykkelige Kone falde, men man omtvivler ikke, at det vil lykkes hendes Defensor, i høiere Jnstants at udvirke hendes fuldkomne Frifindelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Siden Polakken Babynskis Henrettelse i Posen havde det smukke Kjøn, drevet sin patriotiske Jver saavidt, at det paa visse Dage samlede sig paa det Sted, hvor hans Hoved faldt, og holdt Bønner for ham, smykkede et der opreist Kors med Krandse, osv. Politiet har nu forbudt disse Valfarter. Til Petersborg er nylig fra Tscherkesk indtruffen to Stude, der maaskee ere de største, som nogen finde have existeret. Den ene kjøbtes af det oeconomiske Selskab i St. Petersborg for 120 Sølvrubler. Man haaber, at bringe den til en Vægt af 3000 Pd. Da den fra Bingen kommende Postvogn den 17de Februar skulde sættes over Moselen med 20 Passagerer og 6 Heste, sank Færgen, og kun nogle Faa bleve reddede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Jomfru Lucilie Grahn dandser for Tiden paa Theatret i Brüssel, hvor hun gjør stormende Lykke. Hver Gang hun lader sig see paa Scenen, voxer Antallet af hendes Beundrere. "Lucilie Grahn - hedder det i et af Bladene – er lutter Ynde og Poesi hun besidder en fabelagtig Lethed, et Trylleri, som man ikke er istand til at forklare, men som forfører og henriver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Dagspostens Nyheder. Conferentsraad Schram, adm. Directeur for den alm. Enkekasse, er død i Kiøbenhavn, 76 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Senator Lorenzen i Flensborg er valgt til Stadens anden Borgemester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Cancelliraad Herredsfoged Finsen i Aarhuus er valgt til Stænderdeputeret for Kjøbstæderne Ringkjøbing, Varde, Lemvig og Holstebro, og Kjøbmand Hagemann i Viborg til Suppleant. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Til den projecterede Dampskibsfart mellem Kjøbenhavn og Horsens er i sidstnævnte By og Omegn allerede tegnet Actier for 14,000 Rbd. (Hr. A.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
J Randers har et ugift Fruentimmer begaaet den gruelige Misgierning, først at dræbe sit halvtaarige Barn med Skedevand, og derpaa, efter flere mislykkede Forsøg paa med en Sax at aabne sig Pulsaarerne paa begge Haandled, hængt sig selv i en Rullegardinsnor paa Sengestolpen. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Jndsendt. I dette Blads Nr. 28 for d. A. findes, ifølge Aalborg Avis, fremhævet Nogle af de Mænd, som fortrinlig skulle være qvalificerede til Stænderdeputerede. Da der, saavidt mig bekjendt, ikke er foretaget noget Prøvevalg for det 11te District, troer Jndsenderen heraf, det maatte være af Jnteresse for vælgerne i dette District, at blive gjorte opmærksomme paa, at Hr. Kammerraad Krarup til Haraldslund ogsaa er besidder af contribuabelt Hartkorn, og vistnok burde komme i Betragtning ved det forestaaende Valg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Bekjendtgjørelser. At Handelsmand Jørgen Nielsen Tafteberg, efter Aars tiltagende Brystsvaghed og 6 Dages Sygeleie, hensov ved en blid og rolig Død Fredagen den 26de ds., i en Alder af 43 1/2 Aar, og efter 8 Aars lykkeligt Ægteskab bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner af hans dybtsørgende Enke. Aarhuus, den 28de Februar 1847. G. sal. Taftebergs Enke. født Carlsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Den retskafne og fromme Olding Niels Hansen, Eier af Odder Overmølle, er ikke meere iblandt os. Ved en særdeles blid og rolig Død endte han sin jordiske Banden 23de Febr. 1847, Morgen Kl. 6, efterat han Aftenen forud glad og temmelig rask havde lagt sig til Hvile. Hans uventede Død, skjøndt i en Alder af næsten 80 Aar, gjorde et smerteligt Jndtryk paa os; thi han efterlod sig vel ingen Børn, men 9 Børnebørn, for hvem han med den største Omsorg kjærlig virkede, indtil han naaede sit Maal, beklage Tabet af den Støtte, de i ham havde stolet paa i deres barnlige Alder. Hviil nu Dit Støv, gode, salige Mand, Fred med Dit Støvl! Odder, den 5te Marts 1847. Den Afdødes Slægtninge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Søndagen den 14de Marts agter endeel af "Læseforeningens Medlemmer at afholde et Ba i Selskabet "Polyhymnias Locale, som velvilligen er overladt til dette Brug. Nærmere Oplysning meddele de i Klubben og Læseforeningen henlagte Planer, hvorpaa de ærede Herrer, som ønske at deeltage, ville behage at tegne sig inden Torsdagen den 11te Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
At forhenværende Gaardmand i Edslev, Jens Enevoldsen, ved Aarhuus Stiftamtmandskabs Decret af 26de f. M., i Medfør af Lovens 3171, er erklæret umyndig, samt at Gaardmand Niels Enevoldsen i Ingerslev er beskikket som hans Værge, bekjendtgjøres herved. Hads og Ring Herreders Contoir, den 5te Marts 1847. Rosenstand. At Restancellisten over Communeskatterne for Januar Qvartal 1847 er bleven mig tilstillet, forsynet med Approbation til Jnddrivelse ved Udvantning, samt at denne vil blive foretagen hos dem, som endnu ikke have betalt inden 14 Dage fra Dato; dette bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at i Skatten liqvideres den Jndvaanerne tilkommende Godtgjørelse for havt Jndqvartering i sidste halvaar 1836. Aarhuus Byfogedcontoir, den 3die Marts 1847. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Førstkommende Mandag den 8de dennes, om Formidd. Kl. 11, afholdes Auction over 4, Farver H. Lauritzen. tilhørende, ovenfor Haslebakken beliggende Møddinger. Liebhavere anmodes at møde paa Haslebakken. Aarhuus Byfogedcontoir, den 6te Marts 1847. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Efter Begjæring af Avlsmand Henrik Fabricius, foretages Auction i hans iboende Gaard No 784 paa Klostergade heri Staden Onsdagen den 10de dennes, om Formiddagen Kl. 11, hvor da bortsælges 2 Arbeidsheste, en Arbeidsvogn, 1 Ko, endeel Avlsredskaber, en ny Kakkelovn, et 8te Dages Stueuhr, en Vandsluffe m.v. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byfogedcontoir, den 2den Marts 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Ved Auction, afholdt i Stedet N 797 paa Klostergade heri Staden, Løverdagen den 13de dennes, om Formiddagen Kl. 11, agter Avlsmand Schwartz, paa Grund af Bortreise, at lade bortsælge: en Kareth, en Fragtvogn, en Fjedervogn, 2 Arbeidsvogne, 3 Arbeidsheste, nogle Sæt Seletøi m.v.; hvilket herved til Efterretning for Liebhavere, bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 3die Marts 1837. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Efter Begjæring af Hans Poulsen bliver den ham tilhørende Gaard i Ørsted By stillet til Bortsalg ved een Auction, som afholdes i Gaarden Onsdagen den 7de April d. A. om Formiddagen Kl. 10. Gaardens Hartk. er 2 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Gammelskatten 32 Rbdlr. 13 s. Den aarlige Udsæd er 6 Tdr. Rug, 2 Tdr. Land med Raps, 10 Tdr. Byg, 15 Tdr. Havre, og 2 Tdr. Ærter, og det Hø, som aarlig avles, beløber en 30 a 40 Læs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Da Reqvirenten har kjøbt anden Eiendom, attraaes Gaarden absolut solgt. Rougs a. Herredscontoir i Randers, d. 27de Febr. 1847. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Onsdagen den 7de April næstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Overlærer Bache i Allelev, formedelst Forandring af Bopæl, ved Auction bortsælge Ind- og Udbo, bestaaende af: Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogn, Plov, Harve og andre Avlsredskaber; et Chatol, en Jern Vindovn, en Rulle, en Haandqværn, en Kartoffelmaskine, Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Kjøkken= og BryggersRedskaber m.m. Vederhæftige Kjøbere gives Halvaars Credit. Lysthavende indbydes. Sønder Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 4de Marts 1847. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kirsten Nielsdatter, Gaardmand Kield Knudsens Hustrue af Huulgaden, bliver den Fælledsboet tilhørende Selveiergaard i Huulgaden, Hyllested Sogn, Sønder Herred, af nyt Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., stillet til Auction, som holdes i selve Gaarden, Tirsdagen den 30te Marts d. A., Kl. 10, Formiddag. Af Besætning kan holdes 4 Heste, 6 a 8 Køer, 15 Faar. Til Gaarden haves overflødig Tørveskiær og tilstrækkelig Høbjergning. Efter Gaardens Salg forauctioneres samme Dag, Besætning af Heste, Køer, Faar, Vogne, Plouge, Harver, samt Jndbo: Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Messing- og Kobberkjedler, Kjøkken= og Bryggerredskaber, m.v. Conditionerne til Gaardsalget ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn herpaa Contoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 24de Februar 1847. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
En Fæstegaard paa Grevskabet Lerchenborg, bortsælges i Arvefæste. Bemeldte Gaard, beliggende i Kjelleklinte By, Ubye Sogn, omtrent 2 Mile fra Kallundborg Kjøbstad, som Fæster Peder Christoffersens Enke er fradød, staaer for ufrit Hartkorn Ager og Eng 10 Tdr., 3 Skpr., i Fdk., 1 1/4 Alb., Gammelskat 58 Rbd. 22 s., under Matr. No 4, med et Areal af ialt 88 Tdr. Land geom. Ager, Eng og Tørvemose. Agerjorden af god leerblandet Beskaffenhed, Engen græsrig, Tørvemassen god og i rundelig Mængde agtes bortsolgt i Arvefæste med tilhørende Besætning, Inventarium, Sæde= og Fødekorn, ved en eneste Auction, der afholdes i selve Gaarden, Onsdagen d. 26de Marts førstkommende, Formiddag Kl. 11, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgjørende Conditioner, hvilke forinden ere til Eftersyn her paa Contoiret. Kjøberen kan tiltræde Eiendommen i Medhold af Conditionerne strax efterat Auctionsbudet er antaget. Grevskabet Lerchenborgs Godscontoir paa Birchendegaard, den 1ste Marts 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Paa Lehnsbesidderens Vegne Frimodt, Godsforvalter. Borrevang Ladegaard. Paa Grund af Eierens Svagelighed agtes ovennævnte Gaard underhaanden bortsolgt. Eiendommen, der er beliggende i Odsherred, 1/2 Miil fra Nykjøbing Kjøbstad, staaer for fri Hovedgaardstaxt ny Matr. Hartkorn Ager og Eng 17 Tdr. Skp., 3 Fdkr., 2 1/4 Alb., og har et Areal af noget over 204 Tdr. Land geom. Maal, gode og veldyrkede Jorder. Den aarlige Udsæd har hidtil været ca 100 Tønder af Rug, Byg, Havre og Bælgsæd, samt 80 Tdr. Kartofler. Engene have afgivet omtrent 160 Læs Ho og Tørveskiær i Overflødighed. Kreaturholdet er for Tiden 12 Arbeidsheste, 50 Qvægshøveder og 40 Faar. Det nærmere og denne gode og indbringende Eiendom kan erfares, naar Lysthavende desangaaende henvende sig til Eieren M. Andresen, boende paa Gaarden pr. Nykjøbing i Sjælland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-03-06
Undertegnede ønsker at bortsælge fra sin Eiendom efterfølgende 3 Lodder, der udgjøre een sammenhængende Mark, og ere beliggende paa Baastrup Mark, Østersnede Sogn, 1 1/2 Miil Norden for Veile, 1) En Lod paa circa 15 Tdr. Land geom. Maal, skyldsat for 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 1/4 Alb. Hr.; 2) En Do. paa 12 Tdr. Land geom. Maal, ansat til 6 Skpr. Fdkr. 3/4 Alb. Hr.; 3) En Do. paa 14 Tdr. Land geom. Maal, ansat til 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Htk. Alle Jorderne, der have god Muld, fordetmeste med Leerunderlag, ere velgjøbede og merglede, ligesom og hver Lod indeholder rigelig Mergel til fremtidigt Brug. Fremdeles kan dertil erholdes tilkjøbs 3 Klyneskifter og et Skovskifte. Endvidere kan af mig afhændes 56 Fag Huus af Egebindingsværk, tildeels nylig opførte, med Tavlene murede af brændte Steen. De anførte Eiendomme, hvorpaa kan holdes 2 Heste og 14 Malkeker, foruden Unghøveder og Faar, kunne erholdes enten særskilte eller samlede, ligesom det ønskes, og tiltrædes strax. Lysthavende anmodes om at henvende sig til mig, Eieren. Baastrup, den 22de Februar 1847. Anders Jensen, Gaardmand.