JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Ved Theebordet spurgte Hertugen Tordenskjold: hvorledes han havde sovet: "Jkke vel, Eders Durchlauchtighed, svarede Tordenskjold. Jeg har havt en sæl Nat. - "Hvorledes, Hr. Viceadmiral, spurgte igjen Hertugen, "det har dog vel ikke spøget hos Jer, Man har rigtig nok længe talt om et Spøgelse, der gaaer igjen her paa Slottet, men i min Tid har det ikke ladet sig see." – "Jntet Spøgerie, Eders Durchlauchtighed; det var en Drøm, som ængstede mig ganske forfærdeligen." – "Naa, saa lad os da høre denne skrækkelige Drøm", sagde Hertuginden, der selv tillavede Theen. - "Jeg drømte", svarede Tordenskjold, "hvorledes jeg havde en stor, forgiftig Slange at slaaes med, og som tilsidst stak mig i Brystet under den høire Arm. Dette Stik gjorde mig saa Ondt, at jeg den hele Nat igjennem i Drømme maatte svede Angestens Sveed derover." - Hertugen begyndte at rynke Panden og blive ganske alvorlig. Hans Gemalinde saae med et betydningsfuldt Blik paa ham. De andre Tilstedeværende sadde tause. og eftertænksomme. "Jeg tager mig denne Sag ikke meget til Hjerte, sagde endelig Tordenskjold, thi jeg talte netop i Aftes med Præsten om Forvarsler og Drømme, og Hu er halv Drom, som Ordsproget siger." – "Det er godt nok, udbrød Hertugen, men Drømme ere dog ei altid at foragte. Det er nu otte og tyve Aar siden jeg drømte, at min salig Broder, Friderich, blev anfaldet af en Tiger og sønderslidt. Jeg agtede heller ikke paa Drømmen, og fjorten Dage derefter bragtes mig det Sørgebudskab, at samme Nat ved samme Klokkeslæt min stakkels Broder faldt i Slaget ved Enghien. Du husker nok ogsaa, tilføiede Hertuginden, "den Drøm, jeg havde, da min salig Moder døde?" - "Som det var i Dag, tog Hertugen, til Gjenmæle. "Drømme i Almindelighed betyde vel ikke meget; men ved visse Leiligheder, bør man dog ei slaae Vrag derpaa. Den hellige Skrift selv taler jo om Drømme, som vare hemmelige Vink til Mennesket, at vogte sig for forestaaende Ulykker og overhængende Farer. 8 Tordenskjold blev alvorlig, og Hertugen forøgede hans Alvor ved at anføre flere Exempler paa Drømme, der vare gangne i Opfyldelse, Enten han nu gjorde det af virkelig Overbevisning, eller blot for at afholde Tordenskjold, hvis Hidsighed han, ligesom Kong Frederik, alt for vel kjendte, fra at udsætte sig for de Farer, han udenlands var stillet blot for, nok er det, han vedblev at sige: "Vil J lyde mit Raad, min gode Viceadmiral, saa agt paa denne Drøm som et Vink, fra Himlen. - Bliv hos os i nogle Maaneder. Vi skal søge at fornøje Jer, saa godt som vi kan. Naar J saa ei skjøtter om, længer at være her, saa reis tilbage til Kjøbenhavn, til Jer Konge, til Jeres Landsmænd, som agte og elske Jer. Gift Jer og bliv en lykkelig Huusfader. Egen Arne er Guld værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Det er nu for sildigt, Eders Durchlauchtighed – jeg er eengang i Færd med at gjøre en Reise, og jeg vilde blive udlet, om jeg vendte hjem førend jeg havde liget ind i Tydskland. Ei, hvad udlet, svarede Hertugen; den leer bedst, som leer sidst, og bedre er det at angre noget for tidligt end for sildigt. J kan endnu være Jeres Fædreneland til stor Nytte, og hvo veed hvor snart det maaskee igjen trænger til Jeres Arm. Gjør som jeg siger, min Ven, J vil ikke fortryde det. Tordenskjold lod allerede til at ville føje sig efter Hertugens Ønske, da Marskallen traadte ind og bebudede, at adskillige Herrer vare ankomne, for at gjøre Hans Durchlauchtighed deres Opvartning. "Det er ikke mig - det er Jer meent, Hr. Viceadmiral," sagde Hertugen, til Tordenskjold, og i det han vendte sig til Marskallen - sig de skal være velkomne. Det er sandt, forglem ei, Marskal, at føje Anstalter til et Jagtpartie i Morgen tidlig." – Marskallen bukkede sig og gik. Hertugen sparede intet, for at gjøre Tordenskjold Opholdet paa Augustenborg saa behageligt som muelig. Da Veiret endnu var godt, saa gjorde man Lysttouren, i Selskab med de ny ankomne Gjæster, omkring paa Øen Als og holdt Middagstaffel paa Slottet i Sønderborg. Efter Taffelet gik Hertugen med Tordenskjold og de øvrige Fremmede omkring paa Slottet og viste ham dets Mærkværdigheder. Da de kom til det rundeTaarn, hvor Christian den Anden havde siddet fangen i sexten og et halvt Aar, bleve de med Jern beslagne Døre aabnede og hele Selskabet nadte derind. J en Vindueskarm saae man en af den ulykkelige Konge med egen Haand udskaaren Prospect af Kjøbenhavns Slot, saaledes som han fra bedre Tider endnu kunde mindes det. Jndenfor disse skumle, fugtige Mure, begyndte Hertugen i en veemodsfuld Tone, tilbragte engang een af Danmarks djærveste og kløgtigste Konger næsten en Femtedeel af sit Liv. Skade, stor Skade, at en saadan Kraft skulde gaae saaledes under. Paa en anden Tid og ved en anden Optugtelse havde Christiern været sit Lands Veldæder; nu blev han dets og sin egen Svøbe. Slette Raadgivere fældte ham og hans Halsstarrighed bragte ham i dette Fængsel. Vee den Konge, som ikke er Herre over sin Villie og som vil beherske Andre førend han har lært at beherske sig selv. - Disse Ord syntes at gjøre noget Jndtryk paa Tordenskjold. - Christiern, vedblev Hertugen, drev det for vidt, og Krukken gaaer saalænge til Vands til den kommer hankeløs tilbage." – Man gik derfra indi Capellet og besaae de derværende fyrstelige Begravelser. Da man havde taget Slottets og Byens vigtigste Mærkværdigheder i Øiesyn, kjørte man tilbage til Augustenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Næste Dag blev den berammede Jagt holdt i den bag Haugen liggende Skov, der strakte sig lige ud til Søen. Alle ligge fra Hertugen, og Hertuginden indtil de fremmede Cavalierer og de Hertugelige Jægere, vare i deres stadse ligste Jagthabiter. Tordenskjold havde faaet een af Fyrstens Livheste, en vælig, ung Graaskimmel, at ride paa. Det hvide Skum laae næsten bestandigt paa dens Bidsel, saasnart Rytteren var kommen op paa den, og, ligesom følende sin egen Kraft, steilede den meget ofte, og, saaledes staaende paa Bagbenene, saae den dobbelt saa stolt ud. Den var afrettet til Jagt, og saasnart man gav Los paa Tøilen, fløi den afsted, som om den var bevinget. Tordenskjold besteg det ædle Dyr, uden at kjende dets Natur- og Egenskaber. Han lod Tøilen hænge løs og sporede det. Nu foer det afsted, som et Lyn og da det kom til en Bro styrtede det og blev liggende dødt paa Stedet, som et Offer for sin mere forvovne end kyndige Rytters Uerfarenhed. Man stimlede til, for at see hvorledes det var gaaet Tordenskjold, men han reiste sig strax op- og havde ikke faaet den mindste Skade ved Faldet. Jagten endtes til almindelig Tilfredshed, og Selskabet gik nu op paa Slottet, for der at indtage en prægtig Frokost. "Jeg ønsker Jer til Lykke, Hr. Viceadmiral, sagde Hertugen, til Tordenskjold, at det løb saa vel af med Jert Ridt. Dette Jagtpartie kunde let blevet Jer en Jagt ind i Evigheden." – "Nu er min Drøm opfyldt, svarede Tordenskjold, og nu kan jeg uden Betænkning fortsætte min Reise; thi kan Slangen, som bed mig, vel have betydet andet end den styrtede Hest?" - Det kommer an paa Jer selv, Hr. Viceadmiral," sagde Hertugen noget stødt. Men jeg siger endnu engang, vil J lyde mit Raad, saa bliv fra denne Reise. Fra denne Stund af blev der ved Hertugens Hof ikke talt mere til Tordenskjold om hans Reise. Men i Eenrum sagde Hertuginden ofte til sin Gemal, naar Talen var om vor Helt, paa Plattydsk: "he most dat betalen myt dem Lyve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Endeel Dage henrandt paa Augustenborg i Lystighed og Gammen. Jagtpartier, Promenader, Assembleer og Baller afvexlede med hverandre. Tordenskjold forlod omsider sin høie Velynder og fortsatte Reisen til Hamborg. Her mødte ham den samme hæderlige Modtagelse, som overalt, og han blev indbuden i de fornemste Huse, især hos de derværende Befuldmægtigede fra udenlandske Hoffer. Han kom ofte i Selskab hos den, som Digter i sin Tid berømte Senator Berthold Heinrich Brocke. Hver Gang han spiste nogetsteds stimlede Folket sammen uden forHuset, for at see den navnkundige danske Sø heelt. Otte Dage efter sin Ankomst modtog han en Jndbydelseskrivelse fra Grevinde Schindel, som paa den Tid opholdt sig i Hamborg. Hun bad ham, for Landsmandskabs Skyld, at beære hende med et Besøg, og han troede ikke at burde undslaae sig derfor, da han kjendte adskillige af hendes Brødre, uagtet hendes Forhold til Kong Frederik kunde gjort det noget betænkeligt. Hun boede i herskabelige Værelser og levede paa en stor Fod; thi hendes Grevskab Frederiksholm havde hun vel maattet give tilbage, da hun faldt i Unaade hos Kongen, der før elskede hende meget, men alle hendes Møbler og Kostbarheder lod han hende beholde, og disse ansloges til 80,000 Rdlr., som hun, i Forening med den hende tilstaaede aarlige Pension af to Tusinde Rigsdaler, nu kunde rutte med i Hamborg. Jkke ældre end sex og Tyve Aar var hun i fuld Besiddelse af alle sine Yndigheder. Hun var temmelig smuk, maadelig høi, fiin af Lemmer, mild, beleven, godhiertig og af opvakt Væsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Ved Tordenskjolds Jndtrædelse hos Grevinden sad hun i en med guult Silketøi overtrukken, forgyldt Canapee, og var iført en lyserød grotiturs Morgenkjole. J Ørene har hun et Par Diamants Bandelokker og om Halsen tog Rader store ægte Perler. Ved Siden af hende sad en lille Pige paa fire til fem Aar med en Abebog i Haanden, formodentlig det Barn, som hun fødte paa Antworskov og, udsat som Hittebarn paa Landet, blev Aarsag til hendes Forvisning. Med sin sædvanlige Belevenhed og Forekommenhed modtog hun Tordenskjold. havde vel ikke ventet, at træffe mig her, Hr. Admiral," sagde hun med det tydeligste Udtryk af Kummer i det ellers blide Ansigt. - Oprigtig sagt, nei, Eders høje Naade." Kald mig Frue, Hr. Admiral, Jeg mener at jeg med Kongens Naade har mistet denne Titel. Jeg er ikke meere den lykkelige Grevinde Schindel paa Frederiksholm. Mit hele Hof, som før var saa glimrende, er nu indskrænket til nogle faa Tyender - mit Slot til disse simple Værelser, som jeg har leiet. O. Hr. Admiral, J kan aldrig troe hvor store Forandringer der kan foregaae med et Menneske i en Tid af tre til fire Aar!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Jndenlandske Efterretninger. Den 29de d. M. døde i sit 73de Aar Greve Georg von der Schulenburg, GeneralLieutenant, Commandeur for Livgarden tilFods og Commandant i Kjøbenhavn, Ridder af den Keiserlige Russiske St. Georgs-Orden, Storkors af Dr. og D. M. Den første af den Schulenburgske Familie, som har været her i Landet, var H. G. von der Schulenburg, der døde 1715 som Ridder, Generalmajor og Chef for Drabant-Garden. Feldtmarschal W. von der Schulenburg blev 1741 d. 8de Mai optagen i den danske Grevestand. Dennes Brodersøn General-Lieutenant J. H. von der Schulenburg blev 1776 d. 21 Marti naturaliseret, 1788 d. 31 Mai dansk Lehnsgreve, og døde 1791 d. 13 Mai uden Livsarvinger. Den nys afdøde Greve og Commandant S. L. v. der Schulenburg nedstammer fra en Linie, som 1728 ved Christian Gunther og Broder A. F. v. der Schulenburg blev optagen i det tydske Riges Grevestand og fra den venetianske Feldtmarschal af dette Navn. Han blev Lieutenant i Garden til Fods d. 7de Marti 1776. J Følge Hans Majestæts allerhøieste Ordre har Generalmajor og Kammerherre, v. Gruner, Chef for det 1ste jydske JnfanterieRegiment, Command. af Dannebr. og Dom. &c. strax overtaget Udførelsen af de Embedsforretninger, den Afdøde havde som Commandant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Man seer af Addresseavisen Nr. 69 (Tillæg) at en Dampmaskine til to Hestes Kraft, indrettet til Maltmaling, men som let kan benyttes til andet Brug, er tilkjøbs, da Tilladelse til dens videre Afbenyttelse ei har været at erholde. Denne Maskine er forhen omtalt i dette Blad; det var den afdøde virksomme Kammerassessor Mumme, som bragte den i Drift, for et Valtseværk til Maltknusning. Baade Dampmaskinen og Valtseværket er forfærdiget af Dannebrogsmand Winstrup; og i Handelst. 1826 Nr. 78 læste man dens Fordele anpriste. Om den kongl. Maltmølle snart vil blive givet de forbedrede Indretninger Videnskabelighed anviser, og som den saa længe har trængt til vides endnu intet bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Blandede Efterretninger. Om sin videnskabelige Reise igjennem Siberien giver Professor Hansteen i Norge følgende Oplysninger: Efter Hans Majestæts naadigste befaling blev paa Budgettet foreslaaet en Sum af 4500 Norske Specier til dette Foretagendes Udførelse, og uagtet Forslaget fremkom i et Tidspunkt, da den strengeste Oeconomie var tilraadelig, har dog det sidste Storthing eenstemmig bevilget den forlangte Sum; et gjentaget glædeligt Beviis paa, at vor Nationalforsamling, uagtet den bestaar af Jndivider af alle Stænder, ei staaer tilbage for nogen af Europas Nationer i Jver for Videnskabernes Fremme. Reisen vil tage sin Begyndelse i næstkommende April. Til Ledsager paa Reisen er foreslaaet Hr. Premier-Lieutenant Due af Søe-Etaten, da Regjeringen nødig vilde borttage Hr. Lector Keilhau, som først var bragt i Forslag, fra det vigtige videnskabelige Hverv, hvormed han for nærværende Tid er beskjæftiget. Hr. Dr. Erman, der har tilbudet sig som Ledsager og under Hr. von Humboldts og von Buchs Veiledning har forberedet sig til at overtage de mineralogiske Undersøgelser paa Reisen i Lector Keilhaus Sted, vil støde til Reiseselskabet i St. Petersburg. Under Professor Bessel i Kønigsberg og Professor Enke i Berlin har han ogsaa havt theoretisk og praktisk Veiledning i Astronomien. Han medbringer en Scalling af udvalgte Jnstrumenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Fra Petersburg vil Reisen gaae over Moskau, Kasan og Tobolsk. Fra Tobolsk ønske de ovennævnte berømte Preussiske Lærde, at Reiseselskabet maatte gaae mod Norden langs Ob-Floden til Beresow nær Flodens Udløb i Iishavet, for at undersøge den Uralske Bjergkjædes nordligste Arm, som hidindtil er lidet bekjendt, samt Temperaturen i dette lidet besøgte Jordstrøg. Og, da denne Sidetour ganske vel passer med Reisens Hovedformaal, saa vil dette Ønske sandsynligviis kunne opfyldes. Fra Tobolsk vil Reisen fortsættes mod Øst over Tara, Tomsk, Krasnojarsk, Nizni=Udinsk til Jrkutsk, hvor man formodentlig vil indtræffe seent om Efteraaret og overvintre, for paa et saa behageligt Opholdsted, i et Par Maaneder at udhvile den lange Reises Strabadser. Fra Jrkulsk vil Reisen fortsættes. imod Nordost langs Lena-Floden til Jakutsk, og derfra vil endelig det sidste og besværligste Stykke tilbagelægges til Ochotsk ved Sydhavets Bredder. Denne Strækning af 1014 Werster eller omtrent 100 Norske Mile gaaer igjennem et aldeles ubeboet Land, hvor man efter Fodgængeren Capt. Cochrands Beretning har omtrent 1000 Elve at gjennemgade, hver Nat maa bivouaquere, og dertil medføre al den Proviant, man paa hele Reisen behøver. En 2 Aars Tid vil vel forløbe, inden vi igjen see Fødelandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Om det astronomiske Observatorium siger Professoren: "J de 14 Aar, jeg har været ansat ved Universitetet, har jeg, formedelst Mangel af Jnstrumenter og passende Locale at opstille dem i, været nødt til at søge Gienstande for min Virksomhed udenfor den Videnskab, til hvilken jeg egentlig var kaldet. Nogle mindre betydelige bevægelige Jnstrumenter vare vel anskaffede, men det høist maadelige og ubeqvemt liggende Locale tillod ei nogen sammenhængende Virksomhed. En Astronom maae boe i sit Observatorium, ligesom en botanisk Gartner i sin Hauge, naar han skal fuldstændig opfylde sine Pligter; han maa fra sin Arbeidsstue kunne gaae lige indi sit Observatorium, og efter fuldendt Observation kunne øieblikkelig vende der tilbage, hvis ei den største Deel af hans Tid skal spilles ved unyttig Frem- og Tilbageløben. Jsær er dette nødvendigt ved Jagttagelser om Natten, og om Vinteren. - De to sidste Storthing have (det første efter Professor Sverdrups Forslag) beredvillig og uden Vanskelighed bevilget hvert 1200 Spd. til Anskaffelsen af de to meest savnede Hoved-Jnstrumenter; en trefods Meridian cirkel, der tillige tjener som Middags-Jnstrument og en sexfods achromatisk Tubus. Begge Jnstrumenter ere bestilte fra de berømte Værksteder i München, og ere efter Breve fra Kunstnerne færdige, saaledes at de daglig kunne ventes at ankomme til Hamburg. - En Grund til et Observatorium, beliggende tæt udenfor Hovedstaden, er kjøbt, nemlig endeel af den, afdøde Biskop Pavels forhen tilhørende Løkke, Soellie, hvor det vil erholde en ligesaa skjøn som beqvem Beliggenhed. Vores talentfulde Architekt Hr. Grosch er beskjæftiget med at forfærdige en Tegning og et Overslag til Bygningen, som vil somme til at indeholde Bopæl for Astronomen tilligemed det egentlige Observatorium. Maatte denne Bygnings Opførelse ei udsættes for længe, saaledes at Jndretningen kunde komme i Virkomhed imedens jeg endnu besidder Kræfter til overvinde de første Vanskeligheder, Saalænge, indtil Observatoriet er bygget, maa et brandfrit og for Fugtighed sikkert Locale leies til Jnstrunenternes Forvaring, og den til deres Anskaffelse anvendte Sum ligger ufrugtbar. Ved dette Jnstitut ville den videnskabelig dannede SøeAsicier og den geographiske Landmaaler kunne holde den fornødne practiske Veiledning i Oblivationskunsten og i Jagttagelsernes Beregning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
J den svenske Grundlov lyder den 3die §. saaledes: "Rigsdagen skulde holdes i Rigets hovedstad uden i de Tilfælde, at en Fiendes fremtrængen, eller Pest eller andre lige vigtige hindringer gjøre det umuligt, eller for Rigets Stænders Frihed og Sikkerhed voveligt. Kongen bestemmer da, efter Raadslaaelse med Rigets Stænders Fuldmægtige i Banken og Rigs gields Contoiret, et andet Sted, hvor Rigets Stænder da bør samles, og sammenkalde dem derhen til den Tid de selv forud har bestemt, eller ved overordentlige Rigsdage til den Tid som Kongen anordner. Man kan heraf, siger Argus No. 24, erfare det Ugrundede i et Rygte at en overordentlig Rigsdag skulde samles i Ørebro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
En Hr. Maurer, i Mergentheim i det Würtembergske, giver i et nyt Tidsskrivt, "FrugtTræ-Vennen, følgende Veirspaadom for indeværende Aar, Marts. J det Hele mild, med Regn. April: Fra 1ste til 4de mild, 5te og 6te Riimfrost, 7de stærk Frost, fra 8de til 11te Riim og Snee, fra 12te til 21de Sneefog, fra 22de til 29de megen Regn; 30te lidt Riimfrost. Mai, 1ste raa Luft; 2den Riim; 3die kold Luft med Regn; 4de mild, 5te kold; 6te kjølig med Regn; 7de varm Regn, fra 8de til 14de Varme, fra 15de til 21de Varme med Regn, fra 22de til 31te skjønt, varmt Veir. Juni, Fra 1ste til 11te varm og skjøn; 12te og 13de raa; fra 14de til Maanedens Slutning skjønne Dage; men kolde raa Nætter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Juli. Fra 1ste til 18de kjølig med Regn, vaad Høst. August: Første Hælvte, indtil 19de, kold med Regn; fra 20de til 30te skjøn og varm. September. J det Hele meget skjøn og varm, ikkun afvexlende med nogen Regn. October: Hvad man i denne Maaned kan vente sig af skjønt og godt Veir, vil indtræffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Vinen vil i Qvalitet komme den i Aarene 1808 og 26 lig, og i Qvantitet den fra 1824. og 26. Frugt, af alle Sorter, vil der gives meget af og i bedste Qvalitet. Kornet derimod vil, formedelst det hyppige kolde Veir i denne Sommer og den vaade Høst, blive ringe i Qvalitet og ikkun middelmaadigt i Qvantitet. Strøetanker. (Meddeelte af Sp.) Kun den, som begaaer usædvanlige Daarskaber, kommer i Daarekisten; den som giør de sædvanlige med, der ere Skik og Brug i Landet, det er en Mand der har seet Verden - en Mand af Levemaade. Hvad er Feighed, En Yttring af Selvopholdelsesdriften. Vi ere alle af Naturen feige. Hvad er Mod, En overvunden Frygt. J en Kamp med sig selv, som kaldes Lidenskab, forvandler den oprindelige Feighed sig til Mod. Næst Mod er intet modigere, end at tilstaae, sin Feighed. Horatius var modig, da han sagde: relicta on bene parmala.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Hos Athenæus indføres Bacchus saaledes talende: "Jeg skienker ikkun tre Skaaler for dem, som ere kloge, den første er Sundheds Skaal, den anden Fornøielsens og den tredie Søvnens. Naar denne er uddrukken, forføie kloge Folk sig hjem. Lægges siden den fjerde til, det kommer ikke mig ved; thi den er Kaadheds Skaal, den femte Skraalens, den sjette Fuldskabens, den syvende Slagsmaals og den ottende Politiets Skaal. Hvorfor høre vi i vore Dage saalidet til aandelige Anfægtninger Fordi PychologiensStudium har berøvet Diævelen sin imaginære Tilværelse. Men lad visse Folk raade - og snart ville Diævlebesættelser og Manen høre til Dagens Orden. At den ny Berlinske Hofagende har igjen optaget Excorcismen og Forsagelsen af Diævelen er et af Tidens Tegn *). Naar man veed, at man vil komme i Selskab med Mænd, hvis Agtelse er os vigtig, bør man iforveien gjøre sig saa meget bekiendt med deres Skrifter og Characteer, at man kan have Nytte af deres Selskab, og underholde sig med dem i de Materier, hvori de ere stærkest; dette smigrer deres Egenkjærlighed; de ville ynde os, og det skaffer os desuden den Nytte, at vi altid kunne have nogle vigtige Spørgsmaal i Beredskab, og saaledes give Stof til en behagelig og lærerig Samtale. Det er bekiendt, at Kant aldrig gik i Selskab, uden at have optegnet paa en lille Lap Papir, som han hemmelig raadførte sig med, saavel de Spørgsmaal han vilde gjøre, som de Materier, hvorpaa han vilde lede Samtalen. Huuslig Lyksalighed! - siger Wieland er den eneste Maade at være lykkelig paa, som blev bestemt Mennesket hernede. Jeg har endnu aldrig seet et Menneske, som følte sig lykkelig i sit Huus, imellem sine Børn, at være Utilfreds med sin Tilværelse, avindsyg over Andres Lykke, ond eller slet handlende; heller ikke har jeg hørt, at en saadan Mand nogensinde har begaaet Statsforræderi, været Formand for et Oprør eller Hoved for en Sect, staaet i Spid*) Sce Catholicismens og Protestantismens Kirkeforf. Lære og Ritus, af Dr. og Prof. H. N. Clausen. Kjøbenh. 1825. S. 738. Svenske Sedler. sen for en Røverbande eller anstiftet noget andet Ondt paa Guds Jord. En Mand, som er lykkelig i sit Huus, er altid en god Borger, en god Selskabsbroder – et godt Menneske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Kjøbenhavns Børs, d. 1 April 1828. Hamburg 2 M. -a vista 218. Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Comp. Actier 3 pC. nye danske Oblig. behøves. Rbs. Tegn. 82 182 1/2 Rbd. Sedl. 75 1/2, 75 3/4 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. S. 2 3/4 112 3/4 Sedler. 9898 1/2 Rbd. r. S. Rbd. Sedl. - i Banco. i Banco. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
Bekjendtgjørelse. L. Sterl. Paa det ingen forgjeves skal gjøre sig Uleilighed bekjendtgjøres, at intet enkelt Nummer af Skilderiet sælges, da der ei trykkes flere Exemplarer end der til Subskribenterne Rettelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-01
J No. 25, S. 389, Lin. 11, for til og - J No. 26, S. 401, L. 7, Sydboer l. Sydbo. - S. 402, L. 4 denne læs: den -S. 403, L. 1 nedenfra; Casper l., Peter
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-04-05
Tordenskjold kunde vel fra nu af mærke en stor Forandring i den unge Lehns Væsen, i hvilket Mismod havde afløst den forrige Munterhed; men den sande Aarsag dertil havde man lige indtil Dagen førend hans Afreise omhyggeligen dulgt for ham.