JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Man fortæller, siger et Fransk Blad, at Keiser Napoleon paa sin Reise til Den Walchern landede ved Armuyden istedet for ved Terveere, hvor hans Vogn og Heste ventede. Paa Landeveien traf han en Bondevogn, hvilken Bonden tilbød ham med en venlig Mine. Denne Godmodighed rørte Keiseren; han betjente sig virkelig af Vognen, og udsatte Bonden en Pension af 400 Fr. Keiserinden kom 2 Dage efter ham til Middelburg. Morgenen derpaa gik de begge med deres Følge til Seils, og landede ved Bats. Overfarten var lang og farlig. Adskillige hefage Vindstød rystede det skrøbelige Fartøi, som bar dem. Neppe var Napoleon kommet til Bats, førend han vilde besigtige Fæstningsværkerne ved Bredden, af en meget dyb Grav. Denne satte han over til Hest. Hans Alde de Camp, General Bertrand, vilde gjøre det samme, men hans Hest styrtede, og kastede ham under sig. Den første Staldmester, Nansouty, som fulgte efter, kunde nu ikke holde sin Hest tilbage, og væltede med den i Graven oven paa General Bertrand. Nansoutykom dog ikke til Skade, og man troer, at Bertrand ogsaa vil slippe derfra uden farlige Følger. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2de Syvende Aargang. No. 74. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 23 Junii, 1810. De fem Sødskende eller hvo er lykkeligst Hr. Wulf og hans kjere Ægtefælle levede i Kjøbenhavn paa en Tid, da en Tønde Rug kun koste de fire, en Favn Brænde sex, et Par gode Støvler fem Rigsdaler og saaledes forholdsviis alle andre Ting, uagtet man allerede den Gang raabte Ak og Vee over de besværlige Tider og troede at Alt var overdreven dyrt. Jmidlertid var Hr. Wulf en fornuftig Mand, som vidste at Menneskene altid maatte have noget at klage over, og hver Gang hans Kone derfor talde om de henrundne gode Tider, klappede han hende smilende paa Kinden og sagde: "min kjere Kone, baade min Fader og Farfader, min Moder og Mormoder har ført samme Klage som Due. I deres Ægteskab havde de avlet fem Børn, tre Drenge og to Piger, som udgjorde deres største Skat paa Jorden. Al deres Stræben gik kun ud paa at gjøre disse velsignede Børn til lykkelige Medlemmer af Staten. Christopher, den ældste, som forekom dem at have det bedste Hoved, bestemte de til Præst, Sivert, den næst ældste, til Kjøbmand, og Jesper, den yngste, til Officier. Pigerne vilde de sætte i et Jnstitut, og lade undervise i alt hvad ethvert saakaldt dannet Fruentimmer i vore Tider maa og bør vide, naar Jnstituterne skulle kunne bestaae og deres Bestyrere leve. Denne Plan hovede imidlertid ikke den gamle Rudolf, Hr. Wulfs Svoger, som ikke allene var en Ven af hans Huus, hans Bord og hans Viin, men ogsaa af ham og hans Familie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Den gamle Rudolf var en snurrig og original Person, fremfusende og but i sit Væsen, men oprigtig og tro som Guld. Han var udraabt for en sær, trættekjer Mand, fordi han ikke kunde hykle, snakke Folk efter Munden eller taale Uretfærdigheder. Man søgte ikke hans Selskab eller Venskab, fordi man ikke kunde have anden Nytte af hans Omgang end høre gode Raad og vise Formanninger, altsammen Ting, som ingen sætter Værd paa i Tider, hvor Menneskene ligesom Brikkerne paa et Skakbræt kun agtes efter den Plet, de staae og den Plads de kunne tumle sig paa. Det eneste Sted, som den gamle Rudolf derfor besøgte, var hans Svogers Huus, og ethvert af hans Familie anliggender antog han sig med en Nidkierhed og Samvittighedsfuldhed, der er sjelden i vore Dage Med sin Svogers og Søsters Plan, at gjøre Christopher til Præst, Sivert til Kjøbmand og Jesper til Officier var han slet ikke fornøiet. Hver Gang han hørte dem tale herom, sagde han: "Det har videt! J er ligesaa store Daarer som alle Kjøbenhavnere. J kan ikke faae eders Børn fornemme nok. De skal partout være Matadorer, og det kalder J at gjøre dem lykkelige. O J Taaber. Troer J da at Lykken ikke ligesaa godt boer bag Ambolten og Høvlebænken og Væverstolen som i Præstegaarden eller paa Contoiret eller i Teltet, Lad eders Børn raade for hvad de vil være og vor Herre for hvad de skal blive. Lad dem følge deres naturlige Lyst og Tilbøielighed, saa komme de længst. Saavidt jeg kan see har Christopher Lyst til at blive Smed; lad ham blive det; bedre at smedde gode Hesteskoe end slette Prækener; Sivert har Lyst til at blive Møllebygger, lad ham blive det; bedre at bygge Møller paa Jorden end Casteller i Luften; Jesper har Lyst til at være Uhrmager, lad ham blive det; en slet Uhrmager kan i det høieste kun ødelægge et godt Uhr, en slet General kan derimod ødelægge den bedste Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Udenlandske Efterretninger. For nogle Dage siden haver jeg fra Dhr. Provster i M. Syssel, A. og S. Thorsteenssener, modtaget Skrivelser af Dato 23 October f. A., hvori det blandt andet hedder saaledes: Undertegnede give os den Ære, at berette Hr. Sysselmand Petersen, at det af Dem Aar 1800 til almeen Nytte inden Mule Syssel oprettede Læseselskab endnu staaer ved Magt og i Deres Fraværelse benyttes af mange; kun Skade, at Børgernes Antal ikke findes klækkeligt nok til alle Lysthavendes Afbetjening; hvorfore det er vores saavelsom de øvrige Herrer Geistliges og andres ærbødige Begjæring, at Hr. Sysselmand vilde, om muligt, anskaffe i Kjøbenhavn nogle flere til fælleds Oplysning hensigtende gode Bøger, saavel i det theologiske som andre Videnskabs Fag, dog, vi bekiende det, man maae snart blues ved at gjøre en saadan Begjæring i Henseende til en uvis Betaling fra de fattige Medlemmer, der ikke kan, som de gjevne vilde, refundere deres Andeel i de udlagte Penge; men dette er noget, Hr. Sysselmanden selv vil kunde forudsee &c. Allerede førend denne Skrivelse indløb havde jeg den omhandlede Sag i Erindring og findes saa meget mere villig til at opfylde ovenskrevne billige Begjæring, der gjør Vedkommende megen Ære, men som Tilfældet er her, som ellers ofte, at Evnen ikke gjør et med Villien, saa tillader jeg mig ærbødigst at anmode de Herrer Boghandlere og andre Videnskabsdyrkere, om lidet frivilligt Bidrag til ovenmeldte Anlæg af gode theologiske, moralske, historiske og philologiske Bøger, som tjenlige til almeen Oplysning. En Ædelmod, de gode Herrer saa ofte i lignende Tilfælde have udviist, og ei heller her vilde savne fortjent Hæder og Ære i en offentlig Anmeldelse. Kjøbenhavn, i Junii 1810. - G. Petersen, Brolæggerstrædet No. 77, 2den Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Af et Brev fra Etatsraad og Ridder West, dat. Rom d. 9 Maji, erfares, at vor Thorvaldsen, som nu er 38 Aar gammel og paa 12te Aar har opholdt sig i Rom, hvor han kun er bekjendt under sit Døbenavn ilicavaliere Alberto, scultore danese, har i sit Værksted følgende Arbeider færdige: I. Billedstøtter: Jason, Ganymedes, Bacchus, Venus, Apollo, Amor og Plyche, Hebe, Pyche, Adonis, Mars, Bacchus. 2. Basreliefs: Brisees, som bortføres fra Achilles, Apollo, der spiller for Muserne, som danse omkring Gratierne, Bacchus, Hektor og Paris. En Font eller Døbesteen, i Form. af et antis Alter, med Basreliess paa dens 4 Sider. - Fire runde Basreliefs for det Kgl. Slot, Herkules og Hebe, Jupiter og Nemesis, Prometheus og Minerva, Æsculap og Hygen. - 3. Brystbilleder: Khr. Schubart, Kherinde Schubart, Gr. A. Bernstorff, Gr. Rantzau Breitenburg, Gr. A. Moltke, Digteren Tilge, Trane, Dansk Architect, Prindsesse Gallizin, Baron og Baronesse Humbolt, Prof. Baden, Gr. Worrenzow, Prindsesse Didrik stein, Frøken Jda Bruun, Etatsr. Tycho Rothe, Roms berømte Maler Camuvini. Anledning af Opfordringen til Brændevinsbrænderne i Handels- og Jndustrietidenden anmærkes i den Hempelske Avis: "at det er mærkeligt Com just ikke frydeligt) ved denne Leilighed at see den officielle Handels- og Jndustrietidende selv erklære Brændeviins-Frembringelsen for vort Lands betydeligste Jndustriegreen!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Udtog af et Brev fra det sydlige Sielland, af 20 Junii 1810. Vore Bønner ere endelig blevne hørte. Vi have i nogle Dage efter hinanden havt en velgjørende Regn, som vore Ønsker saa længe havde fremkaldt, og det Haab, som næsten var forsvundet, begynder at oplives igjen. Angen og det øvrige Korn opnaaer vel ikke den sædvanlige Længde i Halmen, men vi haabe, at Afgrøden bliver des rigeligere. Vist nok har den vedholdende Kulde og Tørke paa endeel Steder tilføiet Sæden Skade, men denne er dog mindre betydelig end man først havde frygtet. Da Regnen, som er faldet i disse Dage, tillige har været ledsaget af Varme, saa vil Mangelen paa Græs om nogle Dage ikke mere spores, og Smørrets Priser formodentlig blive mindre overdrevne, end det endnu for faa Dage siden tegnede til. Kun Høeslet ten vil maaskee udfalde mindre gunstig end det var at ønske. Efter Udseende faae vi Kirsebær, Stikkelsbær og Ribs i Overflødighed. Om de øvrige Træfrugter, som Æbler, Pærer og deslige, kan endnu intet bestemmes med Vished, da de tildeels endnu staae i Blomster, og Regn og Blæst maaskee kan være dem til større Skade end Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Lystreiser i Sjælland ere i denne Tid meget kostbare; thi ikke allene Vognleien, men ogsaa Fortæring er overdreven dyr. En Portion Caffe koster f. Ex. 2 Mk. 8 s., en Kylling 5 Mk. &c. a. Men de uagtet mær er man ikke, at Kjøbenhavnernes Lyst til Lystreiser har aftaget; den har parere tiltaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Odense den 19 Junii. Hs. Exellence Sal. Geheimeconferenceraad Gersdorffs Bisettelse i St. Knuds Kirkes Chor i Gaar Middags, var det første af sit Slags her i Odense. Alt kappedes om at lægge den almene Hengivenhed og Agtelse for den Afdøde for Dagen. Foruden Hs. Durchl. Prinds Christian, samt Hs. Excell. Stiftsbefalingsmanden og H. H. Hr. Biskoppen, indfandt en talrig Mængde af Borgere og Embedsmænd, Militære, Civile og Geistlige, Fattige og Rige, saavel fra Byen som Landet, sig frivillig, for at ledsage Liget fra Sørgehuset til Kirken. Kisten blev baaret af Byens deputerede og andre agtværdige Borgere. J det Øieblik Processionen nærmede sig Kirkens Hovedindgang, blev præluderet paa Orgelet og 2 smaae Borgerdøttre, hvidklædte med sorte Baand og pyntelige Kurve, bestrøede Veien op til Choret med Blomster. Nu fulgte de 2de Marskaller, Justitsraaderne Andresen og Bendz og derefter blev den Afdødes Orden baaret paa en rød Pude af Hr. Generalkrigskommissair Kragh. Da Liget var opsat paa en med sort Klæde overtrukket Forhøining, deelte ovenmeldte smaae Piger sig paa begge Sider indenfor Choret og det talrige Følgeskab tog Plads i Stolene, hvorpaa Psalmen No. 422 under dæmpet Orgelmusik blev afsjunget af 8 unge Piger, (de 7 fra Jnstitutet Dørtreheld), der vare deelte ved Siderne af Liget, Kantor Heimeran, Lærer Schierbeck og nogle Chorsangere. Efter Jordpaakastelsen og efterat en passende Tale af Hr. Stiftsprovsten var holdet, blev af sidstmeldte unge Piger, Hr. Schierbeck og Kantoren uden Orgel afsjunget en af H. H. Hr. Biskoppen forfattet skjøn Afskeeds-Sang. Ved de to sidste Strofer i andet Vers kastede de unge Piger, 3 Gange Blomster paa Kisten. Efter nogle Minutters Stilhed udtraadte Hr. Kammerjunker v. Scholten fra Liigfølget og gik op i Choret, for der paa sin Søns Pauls Vegne, der var meget yndet af den Afdøde, at sige denne det sidste Farvel, og bestrøede Kisten med Blomster. – Nu blev atter under Orgelmusik afsjungen Psalmen No. 403, og efter en liden Pause blev til Slutning præluderet af Orgelet ved Udgangen af Kirken. - St. Knuds Kirkes aarvaagne Graver, Hr. Schönberg, havde paa det smagfuldeste prydet Kirken indvendig med alle muelige Bloinster og andre Forskjønnelser. J de 4 store Lysekroner brændte hvide Voxlys og foruden de 2de fra Liighuset givne Voxlys med Vaaben plade og Floer, vare Kirkens sædvanlige Alterlys opsatte og antændte paa Altert. Gitterværket omkring Choret var prydet med Guirlander og smukke Blomster, over Opgangen til Choret var ligeledes anbragt en Blomsterbue og oven over Enden af Kisten hans fra Hovedgevælvten en stor Blomsterkrandset Triangel, hvorudi paa sort Grund saaes Ordet: "Hisset, med forgyldte Bogstaver. - Som en Følge af den almindelige Høiagtelse og Kierlighed for den Afdøde, som til sin Tid Stiftets øverste Embedmand, var Forsamlingen ved denne Sørgehøitid, saavel nede i Kirken som paa Gangene og Pulpiturene, nok omtrent 2000 Mennesker, Gamle og Unge, og der var i alle Henseender sørget for al muelig Orden og Stilhed. - Om Aftenen blev Liget udført af Kirken og indsat i en dertil indrettet Rustvogn, for at befordres til sit bestemte Hvilested i Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Det Kgl. Konstacademie har under 4 d. M. allerunderdanigst tilskrevet Hs. M. Kongen følgende Taksigelsesbrev: "Allernaadigste Kongel Academiet er ved naadigst Skrivelse fra Hs. Høihed Prinds Christian Frederik bleven underrettet om, at det allernaadigst har behaget Deres Majestæt at kjøbe Professor og Ridder Abildgaards efterladte Samlinger af Bøger, Haandtegninger og Kobberstik til Gavn, for Academiet. En saa udmærket høikongelig Naade opfordrer til allerunderdanigst Taknemmelighed ethvert Medlem af dette Samfund, hvis ædle Bestemmelse er at udøve Konsten, og veilede andvetil dens Udøvelse. Konstneren skuer henrykt Banen til Maalet ved denne høikongelige Velgierning jævnet, ja, en ny tilforn ukiendt Bane aabnet for sig; da Konstens Væsen ikke bestaaer i Haandgreb, som læres ved Øvelse, og Veien til Skjønheds og Yndes Helligdom findes ikke ved Skoleundervisning og Efterabelse, men ved Grandskning i Naturens Bog, som Visdom og Smag og Snille tolkede og udfoldede for Graziernes Dyrker i Værker stemplede med Evighedens Præg. Ad denne Vei vandrede en Abildgaard til Maalet, og - kom det nær. Hans Samlinger skulle være for Academiet, hvad de vare for ham selv, en i Mørket lysende Stierne paa Konstnerens vildsomme Stie, og Nutid og Eftertid prise Deres Majestæts Stormodighed i at værne om Fædrenelandets Konster ved den kosteligste Gave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Med Hs. Maj. Kongens allerhøieste Tilladelse værdigede H. K. H. Kronprindsesse Caroline det Kgl. Kjøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab den udmærkede Hæder under 27 Juliid. A. at tiltræde dette Selskab og naadigst at modtage sammes Ærestegn. Onsdagen d. 13de behagede det Hendes Kgl. Høihed at give Selskabet, sin Skive og Sølvbelønninger. Selskabet forsamledes samme Dag Kl. 10. Hs. Kongel. Høiheds Skive, hvorpaa var malet det danske Vaaben, blev bestemt til for Fremtiden at pryde Selskabets Varelser, og istedet for samme blev ved Maalet ophængt en Skive, hvorpaa var malet en Blomsterkrands. Efterat Skydningen efter Skiven var endt, samledes Selskabet, bestaaende af 130 Personer, til et Middagsmaaltid. Over Bordet blev Hs. Majestæt Kongens og H. K. H. Kronprindsesse Carolines Skaaler ved enstemmige Glædesraab udbragte og Selskabets Følelser for H. K. H. tolkedes ved en af Hr. Ridder og Directeur Thaarup forfattet Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Den Svenske Cours er nu stegen fra 70 til 83 og vil uden Tvivl forværre sig endnu mere, dersom Standsningen i den Svenske Handel fremdeles vedvarer. En Følge af denne Cours's Forværrelse vil være den, at man nu ikke mere i Fremtiden vil udføre her fra saa mange Slags Artikler, som man formedelst vor ufordeelagtige Pengecours hidtil har fundet sin Regning ved at føre til Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Paa Auctionen d. 21 Junii over det pris dømte Skib die Jungfrau Marias Ladning i Corsøer vare Priserne saaledes: Havanna Sukker 5 Mk. 1s. til 4 Mk. 9 s., flade Tallerkener 5 Mk. 1 s. til 4 Mk. 5 s. Stykket, Campechetræ 35 Rdlr. 2 Mk. ti 25 Rdlr. pr. 100 Pd., Havanna Portoriko Tobak 3 Mk. til 24 s. Pd. Blaa Martinique Caffe 7 Mk. 8 s. til 7 Mk. 6 s. Blaa Domingo dito 7 Mk. 3 s. til 7 Mk., Domingo dito 7 Mk. 5 s. til 7 Mk. 1s. Ordin. Twist (9 Pd. pr. Pakke) 45 Rdlr. til 40 Rdlr. 3 Mk. 12 s. pr. Pakke, fiin Tvist til 4 1/2 Pd. pr. Pakke (fra No. 50. til 180) 47 Rdlr. 2 Mk. til 24 Rdlr. 1 Mk., Calicos 76 Rdlr. 3 Mk. til 71 Rdlr. 5 Mk. pr. Stykker eller 4 Alen Dansk, Meubeldito 89 til 2 Rdlr. 3 Mk. dito, trykte anbrids Tørklæder, (Stykket 18 Alen) 21 Rdlr. 4 Mk. til 10 Rdlr. 3 Mk., hvidt Kambrids 49 Rdlr. til 43 Rdlr. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Kjøbenhavns Vexelcours d. 22 Junii. Tre Maaneder 400. – J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 19 Junii 410 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Nyeste Efterretninger. Stockholm d. 8 Junii. H. K. H. Kronprindsens Liig ventes d. 20de d. M. til Hovedstaden. Toget vil blive meget høitideligt. H. M. Kongen befinder sig nu igjen meget vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Newyork d. 5 Maji. Kongressen er gaaet fra hinanden og har bestemt vore udenlandske Forhold paa følgende Maade: "Non-Jntercourseacten er ophævet. Saavel Brittiske som Franske Krigsskibe forbydes vore Havne. Brittiske Coffardie farere (men dog ingen Lettres de Marque) tillades at indløbe. Præsidenten er bemyndiget, at sætte Non-Jntercourseacten igjen i Kraft mod den krige førende Magt, som vægre sig ved at tage fine Ordres tilbage, efterat den anden har ophævet sine Decreter." - Kongressen vil ikke komme sammen igjen førend i næste November.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
London d. 4 Junii. (Over Frankrige). De sidste Efterretninger fra Lord Wellingtons Armee i Portugal melde, at han har forladt sin Stilling mellem Almeiba og Cindad Rodrigo, og forlagt sit Hovedqvarteer til Spanien. Man vidste, at den Division af den Franske Armee, som har indtaget Astorga, havde forenet sig med General Loisons Corps, og at begge snart skulle forene sig med Marchal Neys Armee. - Den bekiendte Windham er død d. 2den d. M. - Det hedder, at Lord Sidmouth (Addington) bliver igjen Medlem af Administrationen, nemlig Lord Præsident i Geheimeraadet. Ogsaa Canning tiltræder maaskee igjen Ministeriet. - Hertugen af Cumberland er nu i Bedring, men har maattet lade sig afsætte en Finger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Paris d. 11 Junii. Den 7de havde den Russiske, Spanske, Svenske, Danske, Bayerske, Würtembergske Gesandt Andience hos Hs. Maj.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Keiseren, hvori de paa deres Souverainers Vegne lykønskede Keiseren til hans Formæling. Storhertugen af Hessens Broder, Prinds Christian, havde en særskilt Audience, hvori han aflagde sin Lykønskning paa Storhertugen af Badens Vegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
H. K. K. M. vil i Sommer i Selskab af Keiserinden gjøre en Reise over Mayland og Vencdig til Rom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Triest d. 28 Maji. Den Engelske Flottille, der sværmer omkring i det Adriatiske Hav, bestaaer af to store Fregatter, en Brig, to Schebekker, to Capere under Engelsk og sex andre under Spansk Flag. Deres Smuthul, hvor de løbe ind og uder Øen Lissa og Lessina. Dog forsyne de sig med færsk Vand og Levnetsmidler. Men der er allerede føiet Anstalter til, ogsaa at fordrive dem fra denne Øen, og sætte samme i tilbørlig Forsvarstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
München d. 4 Junii. Her gaaer det Rygte, at to Divisioner af den brave Bayerske Armee skal marchere til Spanien. De endnu bestandig paa Krigsfod staaende Tropper i Tydsk Tyrol uddrages med det første for størstedelen, fordi ikke allene den fuldkomneste Rolighed hersker der, men fordi 2000 Mands Underholdning i et paa Levnetsmidler saa blottet Land er forbunden med store Bekostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Fra Jtalien hedder det, at Pave Plus VII. efter et stort Hofs Forestillinger vil faae Erstatning for sine tabte Lande. Frih. v. Lebellern har, med Keiserne af Østerriges og Frankriges Tilladelse, aflagt et Besøg hos Hs. Hellighed i Savonna.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Siden den Tid man har frataget Tyrolerne deres Geværer formere ikke allene Bjørne og Ulve sig paa Bjergene, men ogsaa Røverne i saadan en Grad, at i faa Dage 6 Drabsgierninger ere blevne begaaeds. Man taler om et Gened arme ries Oprettelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
Bayonne d. 1 Junii. Der gaaer et Rygte, at der er forefaldet i Cadix et meget blodigt Optrin mellem Engellænderne og Jnsurgent-Juntaen; Engellænderne vilde oprette et Regentskab, som Juntaen modsatte sig paa det ivrigste. Man J den Venetianske Havbugt. Den hører til Venedig og ligger lige over for Øen Curola mod Vesten. siger, at adskillige Medlemmer ville blive halshuggede. Disse Efterretninger trænge imidlertid til nærmere Bekræftelse. – Breve fra Madrid, forsikkre, at H. Cath. M. ikke længe vil opholde sig i sin Hovedstad, da man føier alle Anstalter til en Expedition fra Valencia. - Portugals Armeen, under Marchal Massen, forøges dagligen og er nu 80,000 Mand stærk. Den skal have sat sig i Bevægelse af Cinaad Rodrigo, hvor den Engelsk Portugisiske Armee har sine fleste Tropper forenede. Man tvivler paa, at Engellænderne ville vove et Slag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
London, d. 4 Junii over Frankrige. Den 21 Maji gjorde Lord Melville i Overhuset en Motion angaaende Hensigtsmæssigheden af at bruge Krigsfartøier som Transportskibe til at sætte Tropper over ved Expeditioner. "Den brittiske Flaade, sagde han, bestaaer nu af 195 Linieskibe. – Den hele øvrige Verden derimod havde i det høieste kun 800 Linieskibe. Alle de Brittiske Skibe ere fuldkommen bemandede og udrustede; dette er ikke Tilfældet med de fiendtlige Skibe. Derfor have vi intet at frygte for, og jeg troer, man behøver kun at lade 64 Skibe gjøre Krigstjeneste, og bruge alle de øvrige til Transportskibe, de behøve kun at føre 1 til 20 Canoner. Det er allerede en stor Besparelse. Et Antal af de erfarneste Officierer ere af samme Mening som jeg. Til Beviis herpaa oplæste Lorden en Mængde Breve. - Lord Mulgrave meente, at Lordens Plan indeholdt meget Modsigende. "Naar vi betragte vor Flaades Beskaffenhed og dens Anvendelse, bør vi ikke allene tage Hensyn til vor Fiende, hvor frygtelig end hans Magt er, og hvor stor end den Mands Talenter ere, der lader alle Fastlandets Hielpekilder virke imod os, men vi burde ogsaa betænke, at vor Flaade skal beskytte vor overordentlig udbredte Handel, der forøges med hver Dag og altsaa hver Dag udfordrer større Beskyttelsesmidler. Sømagtens Forringelse forekommer mig altsaa under nærværende Omstændigheder aldeles urimelig. - Andre Medlemmer af Overhuset talde for Lord Melvilles Plan, og der blev besluttet, at denne Motion skulde tages under Overveielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-23
London, den 8 Junii over Frankrige). Den Americanske Act angaaende Non-Jntercourse=Actens Ophævelse af 1ste Maji bestaar af 4 Afdelinger. Den første bestemmer, at fra den Dag af, Acten er gaaen igjennem, ingen Brittiske eller Franske Krigsfartøier tør løbe ind i Americanske Havne eller Vande, undtagen i Nodsfald eller naar de have Depecher fra deres Regjering ombord eller ankomme som offentlige Brevpakkebaade. Retter Skibet i Havnen sig ikke efter de Bestemmelser, som det underkastes, maa det afseile igjen. Den anden Afdeling anordner, at ingen maa have Samqvem med et saadant fremmed bevæbnet Skib eller yde det nogen Hjelp, under Straf af 2000 Dol Aar. Den tredie Afdeling byder Jnddrivelsen af Pengebøder, der paalægges i Følge Non-Jntercourse Acten. Den fjerde Afdeling siger, naar enten Storbritannien eller Frankrige ophæver fine Edicter førend d. 3die næstkommende Martii, eller forandrer dem saaledes, at de ikke meere skade de forenede Staters neutrale Handel, og naar de andre Nationer ikke inden 3 Maaneder derefter ligesaa tilbagekalde eller forandre deres Edicter, skal den gamle Non=Jntercourse=Acts Bestemmelser igjen træde i Kraft imod dem, medens de ophøre i Henseende til de Nationer, som have tilbagekaldet eller forandret deres Decreter. - Kongen har ved Statssecretairen ladet alle venskabelig sindede og neutrale Magters Ministere tilkjendegive, at der er givet befaling til Havnen Helsingøers Blocade, og fra den Tid af alle de paa Folkeretten og Hs. Maj. Tractater med de forskjellige neutrale Magter grundede Forholdsregler i Henseende til alle de Skibe, der søge at overtræde benævnte Blocade, skulle vælges og udføres.