JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Skrivelse fra Paris den 23de August. J Forgaars, om Formiddagen Kl. 11, kjørte den første Consul med stor Pragt, i en Vogn med 8 Heste og omringet af den ridende Consulargarde og Mammelukkerne, fra Slottet i Tuillerierne til Palladset Luxemburg, for at præsidere i Senatet første Gang efter dets ny Jndretning. Den anden og tredie Consul sadde i Vognen hos ham. Alle Ministrene, Statsraaderne, som ere Sectionschefer, Statssecretairen, Palaispræfecten og Palaisgouverneuren fulgte ham i Vogne med 6 Heste. Linietropperne paraderede i alle de Gader, Toget gik igiennem. Ved Ankomsten til Palladset Luxemburg modtog en Deputation af 10 Senatorer Consulerne paa Trappen og førte dem ind i Forsamlingssalen, hvor ogsaa Joseph og Lucien Bonaparte toge Sæde som Storofficerer, ved Æreslegionen og aflagde tilligemed alle Medlemmerne af Senatet følgende Eed for den første Consul: "Jeg sværger, at være Constitutionen troe, at følge dens Aand og Grundsætninger og at forsvare Nationens Rettigheder og Jnteresse saavesom Rogieringens Fasthed.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Talleyrand, Chavtal, Barthelem, Fargues, Regnier, Portalis, den gamle Kellermann og Joseph Bonaparte vare forud indkaldte til Geheime-Conseilet.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
J Senatet oplæstes 5 Projecter til ny Senatusconsulta forat fuldbyrde det organiske Senatusconsultum af 4de August, og Ministeren Talleyrand aflagde den første Consul Beretning om det af Rusland og Frankerig udkastede og Rigsdeputationen i Regensburg nu forelagte Skadesløsholdelses=Project, hvorpaa den første Consul forlod Senatet og begav sig Ulbage til Slottet med forrige Ceremoniel og samme store Escorte. Moniteuren siger: Borgerne stode hobeviis paa hans Vei. Af alle Ansigten læste, af alle Munde hørte man Glædes Udtryk over Statens Overhoveds Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Toussaint Louverture er nu ankommen hertil under stærk Escorte.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Consulerne Cambaceres og Lebrun have nu ogsaa imodtaget Lykønskninger i Anledning af deres Udnævnelse paa Livstid.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
J sit Svar sagde Cambaceres, at hans hele Liv tilhørte Republiken, at han opoffrede det til Understøttelse for den Helts store Planer og velgiørende Hensigter, som Frankerig havde betroet Omsørgen for sin Skiedne.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
J en ikke officiel Artikel leverer Moniteuren ny Beviser paa den Rovsyge og Dristighed, hvormed Deyen i Algier behandler alle andre Regieringer, som han behandler som Vasaller. Af Frankerig har hon forlangt en overordentlig Foræring af 200000 Livres og af Engelland 180000 Piastre. Af de andre europæiske Stater har han ligeledes fordret betydeligt, endog de afrikanske Stater ere ikke frie for hans Udpræsninger, som i Afrika allene beløbe sig til over 1 Million Piastre.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Den under Contre=Admiral Cheqves Kommando fra Touson afseilede Division, bestaaende af et Linieskib, en Corvette og en Brig, er paa de spanske Kyster bleven forstærket med Linieskibet Scipio og 2 Fregatter, og er derpaa med en afden første Consuls Adjutanter seilet til de africanske Kyster, for af Deyen i Algier at fordre Svar og Aarsag til de Fornærmelser man har viist det franske Flag.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Paris den 24de August (over Holland. Den anden Consul Cambaceres flytter nu ind i Palaiet Luxemburg, da han sædvanlig skal præsidere i Senatet. Den 21de tog han Forsædet i samme, da den første Consul forlod sin Plads. J Torsdag ere alle engelske Tidender virkelig blevne borttagne af Politiet. Det var ikke mueligt at faae een af samme at læse. Den franske Courier de Londres troer man vil blive gandske forbudt.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Skrivelse fra London den 24de August. Man veed nu, at den første Consul har meget ilde optaget de engelske Tidenders Svar paa den heftige Artikel i Moniteuren af 8de August. Da disse Tidender vare ankomne til Paris, sik Politiet befaling at borttage de engelske Tidender paa alle Caffehusene i Paris, saa at deres Circulation i Paris formodentlig bliver forbudet. Den sidste Moniteur gientager den beskyldning, at franske Mordere og Røvere finde Tilflugtsted paa Øen Jersey. Man troer, at denne Beskyldning for at have krænket en af Artiklerne i Definitivfreden, ikke kan blive ubesvatet af vor Regiering.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Der er kommet ny befaling til Calais, at Passagererne ikke maae indskibe sig paa andre, end franske Paketbaade, saa at de engelske Paketbaade, som bringe Passagererne til Calais, maae gaae tomme derfra En af Følgerne deraf var, at en fransk Paketbaad, som ankom til Dover den 20de August, havde 62 Passagerer inden Borde.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Vore Fonds kunne endnu ikke reise sig. En af vore Tiden ger siger, at den herskende Mangel paa klingende Mynt har Jndflydelse paa vore Fonds. Man søger derfor at afhielpe den ved at lade Penge komme fra Hamburg. Hver Paketbaad fra Curhaven bringer Pengesummer med. Den sidste Paketbaad, som kom fra Curhaven har medbragt 69000 Unzer fremmede Myntsorter.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Prindsen af Wallis og Hertugen af Cumberland ere i Besog hos deres kongl Forældre i Weymouth. Kongen vil besøge Plymouth og Falmouth paa sin Tilbagereise. I Løverdags udbrød en stor Tumult i Nærheden af Hovedstaden af følgende Aarsag. Skibstømmermændene paa de private Værfter havde allerede i Maji Maaned ophørt at arbeide, fordi Eierne af Værfterne ikke vilde i Fredstider tilstaae, dem den forhøiede Dagløn, som de havde havt under Krigen. Værfterne stode altsaa ledige indtil forrige Uge, da de Herrer Randall og Brent, Eiere af et stor Værft i Greenwich, fik 20 Mand fra de kongelige Værfter Saasnart de andre Tømmermænd erfarede dette, sammenrottede de sig, forjoge de kongelige Arbeidere fra Værftet og truede at nedrive Hr. Randalls Vaaningshuus. Uagtet en betydelig militair Magt var tilstede, blev denne Tumult dog ikke standset, forend Eierne af Værfterne tilstode Tømmermændene 5 Schelling i Dagløn, da de tilforn ikkun havde havt 3 Sk. 6 Pence daglig i Fredstider. Dette Optrin kostede Hr. Randall Livet, som var kommet i stor Bevægelse ved Tumultens Begyndelse, fik Anstød af Feber samme Aften og døde Dagen derpaa.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Hoftidenden melder Contreadmiralens, Sir John Bor lose Warrens officielle Udnævnelse til overordentlig Ambassadeur i St. Petersburg, og ligeledes Sir James Craufurds Udnævnelse til Agent i Rotterdam.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Paketbaaden Aucklander i Dag ankommet fra Jamaica. Øen var fri for Sygdomme og havde Haab om en meget riig Sukkerhøst.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
De nyeste Efterretninger fra Vestindien melde følgende: i Paa Martiniqve har man lykkeligviis opdaget en skrækkelig Complot mellem Negrene, hvilke vilde myrde alle de Hvide.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Hovedmanden for Complotten var en Neger fra Guadeloupe, hvilken den engelske Gouverneur paa Martinique har sendt dertil med Fordring at lade ham afstraffes efter Fortieneste.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Adskillige franske Planteurer paa Martinique og de øvrige Øer, som gives tilbage til Frankerig, skulle belave sig paa at nedsætte sig paa Trinidad. De oprørske Negre paa Guadeloupe ere aldeles undertvungne, dog er den Skade de have stiftet meget betydelig. Den ondartede Feber paa St. Domingo, som har henrevet saa mange Mennesker, raser nu blot i Staden Cap Francois, i de øvrige Deele af Øen hersker Sundhed, En anden Efterretning fra St. Domingo i en af vore Tidender, melder følgende: En anseelig Officier har bragt den Efterretning hertil, at Sygdommene ved vare mellem de franske Tropper paa St. Domingo; at f. Ex et Corps paa 600 Mand har mistet 300; at Tropperne tage af Fortvivlelse deres Tilflugt til stærk Drik, hvorved Diciolinen lider meget og Selvmord tiltager. En Morgen traadde tre Underofficierer paa Paradenrem for Fronten og skiøde sig selv med koldt Blod." Det hollandske Linieskib Bato paa 16 Kanoner og 800 Mand, er indløbet i Plymouth paa sin Reise til det gode Skrivelse fra Regensburg den 25de August.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
I Gaar aabnede den Keiserlige Plenipotenz DeputationsHaabs Forbierg.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Forhandlingerne ved et udførligt Keiserligt Forslag, som har megen Liighed med det keiserlige Rescripts Jndhold af 14de Julii. Det fremstiller Fredsforretningens hidtilværende Gang, og finder det gandske besynderligt, at en selvstændig fri Nation skal af fremmede Magter lade sig foreskrive en peremtorisk Termin til Regulering af sine indvortes fri Anliggender. - Besætningen af Staden Passau ved keiserlige Tropper er efter officiel Bekiendtgiørelse skeet af den Aarsag, at Fyrstbiskoppen sammesteds havde forlangt keiserlig Beskyttelse imod det bayerske Korps, som nærmede sig Staden med Artillerie og brændende Lunter.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Rigsdeputationens Forsamlinger tage deres Begyndelse i de første Dage af September. De til Baron Albini overgivne Russisk-Franske Erklæringer lyde paa at Tydsklands Jnteresse, Fredens befæstelse og Europas almindelige Rolighed fordrede, at Skadesløsholdelserne maatte være endte inden to Maaneder. - Blandt Frankrigs og Ruslands Forslag til Rigstændernes Skadesløsholdelse udmærke sig især følgende Puncter: Churfyrsten af Maynz skal som Rigets Erkekanzler boe i Regensburg. Markgrævon af Baden, Hertugen af Würtemberg og Landgræven af Hessen-Cassel bevilges Thurværdigheden Kongen af Engelland, som Chur fyrste af Hannover, faaer under nogle Afstaaelser Bispedømmet Osnabrück. De vedblivende fri Rigstæder Lübeck, Hamburg, Bremen de udgjøre i Fremtiden Stædernes Collegium og blive under Rigets Krige neutrale. Storhertugen af Toskang saaer til Skadesløsholdelse Erkebispedømmet Salzburg, Bispedømmene Trident og Briren og den Deel af Bispedømmet Passau, som ligger paa hiin Side Jltz og Jnn mod den østerrigske Side; disse Fyrstendommer skulle indlemmes i den østerrigske Kreds. Den forrige Hertug af Modena faaer Breisgau og Ortenau Churfyrsten af Pfalz bayern faaer Bispedømmene Passau, Würsburg, Bamberg, Eickstedt, Freisingen, Augsburg, tilligemed endeel Rigsstæder og Abbedier. Kongen af Preussen faaer Bispedømmene Hildes heim og Paderborn, Eichsfeld, endeel af Münster, Rigstæderne Mühlhausen, Nordhausen og Goslaar, samt nogle Abbedier. Fyrsterne af Nassau=Usingen, Weil burg og Dillenburg faae nogle Dele af Churfyrstendommene, Maynz, Trier og Cøln, Bispedommene Fulda og Corvey og nogle Abbedier. Markgræven af Baden faaer Bispedømmet Constantz, Resten af Bispedømmene Speier, Basel og Strasburg, nogle pfalziske Amter med Stæderne Manhelm og Heidelberg og tillige endeel Rigstæder. Hertugen af Würtemberg faaer det fyrstelige Provstie Elvangen, Abbediet, Zwiesalten og nogle Rigstæder. Landgreven af HessenCassel faaer de maynziske Amter Amoeneburg og Fritzlar med Tilliggende. Landgreven af Hessen Darmstadt faaer Amterne Lindensels og Obberg, Hertugdommet Westphalen med Forbehold af Skadesløsholdelse for Fyrsten af Witgenstein, endeel maynziske Amter og Staden Friedberg. Skorprioren, af Malta faaer Abbedlet St. Blasien, Grevskabet Bondorf med Tilliggende og 4 Abbedier.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. Man har nu i nogle Uger forlystet sig med et foregivet chinesisk Manuskript af Nu med en fransk Oversættelse, som Hager har fundet i Nationalbibliotheket og bekiendtgjort. Nu levede omtrent paa samme Tid, som Nimrod; han lærte først Chineserne at spise Kiød og drive Korn avling, de vare altsaa endnu Barbarer; desuagtet opfordret han dem i Manuskriptet til at høitideligholde med Jlluminationer den Lykke, han har forskaffet dem. J Fortalen hedder det: "Ni Aar, i hvilke man havde kiæmpet forgiæves imod mangfoldige Uhæld, vare forløbne, da Yu blev valgt til at udrive Nationen af denne bedrøvelige Tilstand. Omendskiønt han endnu var meget ung, viste han dog de største Talenter, om hvilke dette store Riges Aarbøger omstændelig underrette os. De skildre Yn som en fortræffelig Mathematiker, Physiker, Geograph, Financier og Politiker, med et Ord, som en Mand, der besad et beundringsværdigt Genie. Han forenede Mod og Tapperhed med Klogskab og Viisdom. . . J det Yu beviste China saa store Tienester, erhvervede han sig ei allene Navnet den Store, men banede sig ogsaa Veien til Tronen." Af dette Sted kan man let gjette, at Manuskriptet kuns er bleven bekiendtgjort til Ære for ham, som føler sig kaldet til at tilveiebringe Orden, Retfærdighed og Lighed paa Jorden.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
J Journal de Paris paastaaer man, at Bonaparte kan trodse alle Huset Bourbons Rettigheder, da hans flyder af den reeneste og retmæssigste Kilde, da en Masse af halvfierde Million stemmedygtige Borgere have paa nogle Tusinde nær givet ham deres Stemme.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Mange af de forrige berømte Bygninger komme nu i nye Eieres Hænder. Slottet Chanteloup, hvorhen Hertugen af Choiseul begav sig efter at have tabt sin Ministerpost, er kjøbt af Ministeren Chaptal for 200000 Livres. Den 3die Consul Lebrun skal nu beboe et Palais i Honoregaden og mister derimod sine Værelser i Thuilleriernes Slot.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Slottet i Versailles bliver nu sat i Stand til Vinterboepælfor den første Consul. Hans Broder Louis Bonaparte har for en stor Sum kjøbt det Huus, som den unge Simon fra Bryssel har ladet opbygge og meublere i Provencegaden. De prægtige Meubler ere fulgte med i Kiøbet.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Man finder det mærkværdigt, at man ikke i Tribunatet har sagt et Ord til Roes for de ny Indretninger i Constitutionen, og at der i Talen til den første Consul slet intet blev frembragt desangaaende.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Paven har nu ved et formeligt Brev frigivet Ministeren, Talleprand, forhen Biskop af Antun, fra sine forrige geistlige Løvter og biskoppelige Eed, og igien givet denne vigtige Mand tilbage til den verdslige Stand. Desjardin, een af de meest berygtede Røvere paa Nord kysterne har taget sit Ophold paa Øen Jersen. Han har 13 Mennesker hos sig, som der er fældet Dødsdom over for begaaet Mord paa de rigeste Eiere af Nationalgodser. De synes paa denne Øe at nyde speciel Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Den berømte Digter, Abbee Delille har uagtet sin geistlige Stand ægtet sin Niece i London og er derfra kommen tilbage med en uhyre Mængde trykte Vers, for det meeste Oversættelser af de gamle Digtere. Kobberstikkeren Bartholozzi er ligeledes efter langt Ophold i London kommen tilbage, og en af Ministeren Chaptal bleven indbudt at nedsætte sig i Frankerig. Konstneren havde forfærdiget et skiønt Kobberstik, af Bonaparte. Nylig blev af en med 3 Laase forsynet Kasse, tilhørende den herværende Elit=Legion, stiaalen for 180700 Livres Bankosedler. De 3 Gierningsmænd ere blevne opdagede og arresterte af vort fortræffelige Politie. Af den stiaalne Sum har Politiet faaet 170000 Livres tilbage.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Consulerne have nylig anviist Ministeren Chaptal en overordentlig Fond af 22 Millioner til Canal= og Vei=Anlæg.) Nylig var den første Consul paa Comoedien. Den berømte engelske Statsmand Fox sad i en Loge lige over for ham.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Hr. von Talonne, som igien er reist til London, har forgieves smigret sig med at blive ansat ved Financerne, som nu staae under en meget god Direction.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Den første Consul har sat en Engelsmand ved Navn Milbourn til Opsynsmand over hans Ridetøi og Sadelkammer, som maaskee er et af de kostbareste og prægtigste i hele Verden.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Nogle Sadler til Bonapartes Livheste regner man 80000 Livres værd Stykket.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Engelland Hertugen af Figjames, som nedstammer fra Kong Jacob den 2den har faaet et Brev fra Bonaparte, hvorved denne indbyder ham at komme tilbage til Frankerig, for at tage hans endnu ikke solgte betydelige Godser i Besiddelse Hertugen var en af de første Kongelige franske Generaler, som udvandrede til de Franske Prindser efter Revolutionen i Aaret 1789.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Oppositionsbladene anføre som et Beviis paa, at Ministeren Addington er egennyttig, at han skienkede sin Søn som endnu er beskieftiget med Skolestuderinger, en Sinecure post paa 3000 Pd. Sterl aarlige Jndkomster, som ved Oberst. Barres Død blev ledig.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Luftskipperen Garnerin vil nu atter stige til Veirs med sin Ballon, og fra samme komme ned fra Skyerne ved Hielp af en Faldskierm.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Tydskland. Fra flere Stæder indløbe endnu Efterretninger om ødelæggende Uveir. Ved Sonthofen i Algauødelagte et Haglveir nylig 3 Landsbyers Marker, hvorved der faldt Hagl af 2 Punds Størrelse. J Landsbyen Bacht, rev Stormen Kirketaarnet ned, førte Tagene paa Husene over en Fierdinqvei bort og oprykkede store Træer med Rødder.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Jndenlandsk. Lynilden slog den 24de August ned i Vester Torslev Bye i Aarhuus Stift, hvorved 3 Huse af en Gaard paa Kiellerup Gods afbrændte. Natten før faldt en forfærdelig Torden i Aalborg dog uden at giøre Skade.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Helsingøer den 3die September. Fra den 23de til i Dag ere 495 Skibe expederede i Sundet, Den 30te afseilede Orlogskibet Seieren til Kiøbenhavn. J Dag er Vinden sydlig og de paa Rheden værende til Nordsøen bestemte Skibe ere ved Postens Afgang i Letning.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Kiøbenhavn den 3die September. Theateraisonen begynder paa Mandag med Opførelsen af : Den Døvstumme, et nye Skuespil i 5 After efter Bouillys's franske Original: L'Abbee de Epee. Ved Parkettet er i Aar gjort den Forandring, at der ikke udgives flere Billetter end der ere Pladser til at sidde, og som en Følge heraf behøver ingen at taale nogen staaende for ved sig. Enhver er tillige forbunden til at beholde den Plads, hvortil han ved Controlleuren, i Følge den tagne Billet, henvises.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Fra den 31te August til i Dag ere indkomne. Capitainerne Røer og Boysen, begge fra St. Croix i Vestindien, med Sukker, Rom og Kaffe, Capitainerne Burges og Socole, begge fra Nordamerika med Sukker, Kaffe, Rom, Peber, Riis, Tobak; Capitainerne Mindelberg, Berendsen, Knudsen, Moltke, Bolk, Tofte, Riiber, Bundesen og Grønberg fra Jsland, og Capt Fændrik fra Finmarken, alle med Fisk, Uldgods, Skind, Talg og Tran; Capitainerne Robertsen og Rieverts fra Colonierne i Grønland med Spæk, Skind og Barder,
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Befordringer. Under det tydske Cancellie. Den 27de August er den hidtilværende Volontair ved Rentekamret Bendix Frantz Ludvig Schow udnævnt til Cancellist i det tydske Cancellie.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Vexelcours, den 3die Septbr. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 74 s. pr. Livr. Sterl. avista . 5 - 18 - Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 34, avista = = 35 1/2 men. Hamborg - 2 Maan. Dato 4 1/2 avista = = 43
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Species=Coursen 141 32. Ved den i Dag foretagne 17de Trækning af det ved Forordningen af 8de Julii 1785 paa Annuiteter til 4 og 2 Procent Rente aabnede Annuitets-Laan, ere følgende Nummere udkomne, nemlig: Af 4 Procents=Annuiteter til 1000 Rdlr. Stykket: No. 300. 490. 493. 404. 182. 152. 484. Af 2 Procents=Annuiteter til 150 Rdlr. Stykket. No. 96. 446 152. 183. 225. 409. 146. Eierne af de med disse udtrukne Nummere betegnede Annuitets=Beviser, vilde altsaa behage til 1ste Januar 1803 at lade sammes paalydende Capital med deraf forfaldne Rente affordre i den Kongl. Kasse, da deraf ingen videre Rente fra bemeldte Dag af vorder godtgjort. Finants=Collegium den 1ste September 1802.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Mandagen den 13de September førstkommende, bliver det Kongelige 49de Klasse=Lotteries 5te Classes Trækning foretaget paa Rosenborg Slot præcis Klokken 9 Formiddag, og vedbliver 4 Dage hver Uge. Nye Lodsedler til denne 5te Klasses Trækning, bekommes hos alle Collecteurer, ligesom og herpaa Jnspections=Contoiret til den 13de September.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Kiøbenhavn den 2den September 1802. Ved Tallotteriets 84 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 33. 68. 52. 72. 29.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
De ved det Kongelige octroierede Søeassurance-Compagnie i August Maaned 1802 til Udbetaling deciderede Søeskader, ere : 1) For Skibet Den yndige Kone, ført af Skipper Sammel Davidsen. - Dispachen over dette Skibs Opbringelse er indleveret den 9de Ju ii d. A. 2) For Skibet Resolution, Skipper Christen Krog. - Dispachen er indleveret den 3die Julii d. A. 3) For Skibet Andromacha, Skipper Jens Bucka. - Dispachen er indleveret den 8de Julii d. A. 4) For Skibet Palmetræet, Skipper Ole Salvesen. - Dispachen er indleveret den 8de Julii d. A. Erstatningen for disse 4 Sager er anviist til Udbetaling den 8de August. 5) For Skibet Mercurius, Skipper Ole Nielsen. - Dispachen er indleveret den 22de Julii d. A. 6) For Skibet Margaretha & Elisabeth, Skipper Baltzar Engel Koefoed. - Dispachen er indleveret den 17de Julii d. A. 2) For Skibet Pelicanen, Skipper Svend Tergesen. - Dispachen er indleveret den 27de Julii d. A. 8) For Skibet Juliana Margretha, Skipper Jacob Marcussen. - Dispachen er indleveret den 26de Julii d. A. 9) For Skibet Juliana Maria, Skipper Hans Kasberg. - Dispachen er indleveret den 19de Julii d. A. 10) For Skibet Rosinette, Skipper Frantz Hartman, Nielsen. - Documenterne, betreffende dette Skibs Overfald af Røvere i Søen, ere indleverede den 20de Julii d. A. Erstatningen for disse 6 Sager er anviist til Udbetaling den 21de August. Kiøbenhavn udi Søeasseurance-Compagniets Contoir den 1ste September 1802. Ahrner.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Ved Kiøbmand Bartholomæus Mejers Grav i Stege paa Møen. Til Hvile, efter Møie; til Løn, efter længe prøve, Taalmod, kaldte Alherren Dig - min Fader - fra Jorden, og paa Din Mindesteen blandt os saae jeg Sandheden sætte følgende Jndskrivt: Ædel var denne Mand, som Menneske, virksom, som Borger, trofast, som Ægtemage, sielden, som Fader. H. P. C. Lund.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
Tanker ved Major Axel v. Rosenkrantzes Død. Giør vel - og da skal alle Gode signe Dit Liv, din Død, dit Minde efter dig, See, det er skiønt, i Godhed Gud at ligne Og denne Stræben giør dig lykkelig. Gud breder Glæde om den Godes Dage Og værner om det ædle Hiertes Fred, Han skuer standset Graad og lindret Plage, Og lønner Ædlingen med Sallighed. Og som den Ædles Liv var Dydens Glæde, Saa skal hans Henfart være Dydens Roe. - Hans Gravhøi skal de Hiulpnes Taaret væde Og Mindets Blomst paa den uvisnet groe. Gud, du er Fader, selv i det du saarer, Du gav - du tog, tilgiv min Klage - Gud! O lær mig selv igiennem Veemods Taarer, At skimte Faderfinde i dit Bud. Du tog ham - Fred omkring hans tause Hvile, Han bar til mig en Faders hulde Sind, At - at, som Lynet, Livets Timer ile, Det er forbi - han gik til Hvile ind. Hans Lyst var Veldaad - derfor staae de mange Trint om hans Grav og hædre den ved Graad, Han saae dem vandre Armods tunge, trange Og mørke Stie- og hialp med Raad og Daad. Han, liig en Engel, stod ved Smertens Leie, Og gik med Trost og Fred i Hytten ind, Den Arme gav han Brød - den Syge Pleie, Og Brødres Kummer agted han som sin. Fred med Dit Støv, Du min og manges Fader, Dit Navn velsigne vi ved sønlig Graad; Vi paa Din Grav en Krands kun efterlader, Den vidne om vort Savn og om Din Daad Der er et Land, hvor Gode Lønnen nyde, Der lever Du - der er Du lykkelig, Der skal vor Tak i Englechoret lyde, Der skal vi evig see og signe Dig.
Berlingske Tidende, 1802-09-03
AVERTISSEAENTS. Axel Kehlet. Torsdagen den 26ded M. har det behaget Gud ved Døden at bortkalde forrige Fuldmægtig, tilsidst Pensionisk Søren Fiellerup, hvilket herved bekiendtgiøres for hans fraværende Slægt og Venner: Kiøbenhavn den 30te Aug. 1802. Bondrop.