JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
En af Vezieren Mustaphas Portnere, som hørte dette Udraab, troer at Antonietti var bleven fornærmet af en Græker, griber sine Pistoler, og beder hiin vise ham den Uforskammede, som dyrt skulde bøde for sin Forvovenhed. Det varede længe førend Antonietti kunde gjøre Tyrken de begribeligt, at han ikke havde at klage over Andre end en fiirbenet Hund, thi Tyrken kunde aldeles ikke faae det i sit Hoved at et saadant Udtrykunde bruges om et andet Creatur end en Græker J Egnen omkring Janina har Ali over 30 forskjellige Lystslotte, hvor han vexelviis opholde sig, deels for sin Fornøielses Skyld, deels af Frygt i politisk Henseende. Naar han forlade sit Serail, saa veed ingen hvor han vil gaae hen førend han er ankommen til sit Bestemmelsested, Man kunde ansee dette for en hos Tyranner sædvanlig Ængstelighed eller Forsigtighed, men det er hos ham blot Caprice; thi Jngen stiller sig mere blot end Ali, der aldeles ikke kjender dette Slags Frygt. Han rider hver Dag gjennem Ja nings Gader, kun ledsaget af en eneste Tjener og tilsteder Enhver, bevæbnet eller ubevæbnet Adgang, selv naar han er ganske allene. Denne Selvtillid tjener ham netop til Beskyttelse, og Folket troer, at hans Legeme er skudfrit ved et Slags Trolddom. Ligesom Menneskene her ere dyriske, saaledes ere Dyrene menneskelige. J Gaarden ved Slottet Kiolk saae Hughes en smuk Leopard, der havde vant sig til menneskeligt Selskab, løbe frit omkring; kun Synet af den fremmede Dragt opvakte dens Vildhed, men man stillede dens Vrede ved et Stykke Kjød. Kios er en skjøn, stærk, med Billedhuggerarbeide og Figurer prydet Bygning, i den bedste tyrkiske Smag, bestaaende af 8 Sahle, omgivne af en stor Rotunda, der danne Middelpunkten, og hvori der findes et særeget Springvand. Det bestaaer af et Marmorcastel, hvis Brystværn er besat med Canoner i Dyreskikkelser, som der udspringer Vand fra i Overflødighed og bringer et lidet Vindorgel til at spille. Her gav Ali en Dag, til Ære for Grev Quildford, et stort Middagsmaaltid, hvor Alt blev serveret paa Guld. J Haugen saae vor Reisende en Mængde Raadyr og en smuk Struds, paa hvis Ryg en ung Albaneser red. Blandt Alis Juveler er een, som han har kjøbt af den forhenværende Konge af Sverrig for 3000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Det gamle græske Sprog har vedligeholdt sig reenest i de epirotiske Biergegne, og i Janina har man især arbeidet paa dets Gjenindførelse, ved at rense det Nygræske eller Romaiske for de mange indblandede fremmede Ord. Det Nygræske staaer i samme Forhold til det Gammelgræske, som det Jtalienske til det Latinske, da det er blevet hiint langt mere ligt i sin hele Bygning, men derimod staaer det ogsaa tilbage for det Jtalienske forsaavidt dette er blevet et med en eiendommelig Characteer udviklet selvstændigt Sprog; det Romaiske derimod er en Miskmask af uligeartede Bestanddeele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Den græske Kirkes liturgiske Skikke betragte Tyrkerne med største Ringeagt, og ansee især Billedernes Dyrkelse for et afskyeligt Afguderie. Da Guddommens ulegemlige Væsen er hos dem en Troesartikel, saa holde de det for uværdigt, at forestille samme ved en legemlig Masse. En gammel agtværdig Aga, som en Dag underholdt sig med Hughes om denne Gjenstand, sagde: dersom de græske Hunde ikke vare Afgudsdyrkere, vilde han nogenledes agte dem, men da han seer dem overlade sig til saa overtroiske Taabeligheder, saa maa han foragte dem. Han spurgte Hughes, om man i Engelland og Frankrig ogsaa dyrkede saadanne Billeder, og efterat den sidste havde udviklet ham den protestantiske Kirkes og dens Gudstjenestes Hovedgrundsætninger, der kun tilstede de til Andagtens Værdighed aldeles nødvendige Høitideligheder, raabte Aggen: "det er jo altsammer ganske fortræffeligt; J er ikke mere Christen end jeg, hvormed han troede at gjøre ham den meest smigrende Compliment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
J Følge den sidste Bulletin, undert. Bailler, var den i Alton. Merkur og derefter i forr. No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
af Skilderiet indførte Efterretning om Dronninger af Engellands Død, urigtig. Dronningen levede endnu d. 7de August om Aftenen Kl. 6, men hendes Tilstand var aldeles ikke bedre. Overlærer Lyder Sagen og Premierlieuten. Fos agte at udgive en Beskrivelse over den saa mærkværdige Stad Bergen, som man hidtil ikke har havt nogen anden Beskrivelse over, end den i Aaret 1737 udkomne holbergske, men som baade er udsolgt og forældet. Til de Hielpemidler, Forfatterne ere forsynede med, høre, foruden Mag. Absalon Beyers og Edvardsens Manuskripter (fra 1575 og 1674), som Holberg har benyttet, Fastings sieldne Manuskript fra 1722, som Holbede ikke har kjendt. Desuden er dem forundt Adgang til de bekiendte Meyerske volumineuse og indholdsrige Samlinger, Bergen vedkommende, saavelsom ogsaa til andre Kilder. Bogen bliver 30 Ark stor Saalænge Verden staaer, har neppe nogen Sangerinde gjort saadan Lykke med sin Sang, som Mad. Catalani, og kunde Orpheus røre Stene ved sin Musik, saa forstaaer hun den end større Konst, ved sin Tryllesang at here Ducater, ud af Folks Lommer. Hun reiser nu til Paris, hvor hun, 5 Mile fra denne Hovedstad, har kjøbt sig et Slot med en smuk Dyrehauge og 80 Morgen Land. Hendes Mand er reist i Forveien, og hendes to Børn ere allerede i Frankrig. Naar hun har været to Maaneder i Paris, agter hun at reise til Baden, for at bruge Badene mod Rhematismus. J Middelpunkten af Halsen for kjører hun sig let, og den maa derfor omhyggeligen bedækkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Det ostindiske Compagnie i London har modtaget en usædvanlig stor og skjøn Diamant af 89 3/4 Carats Vægt, for hvilken det begierer 30,000 Pd. St. (120,000 Specier.) Der gives kun to i Europa, der komme den nær i Størrelse: Pitts Diamant, som nu Keiser Alexander eier, og Sancyd, der findes i Frankrig. Den Londoner Mineraliehandler Mawe, saae blandt Kongen af Portugals Diamanter (der ere henved 3 Mill. Pd. St. værd) een paa 365 Carat og en endnu større. En anden mærkværdig Diamant har nu den Londonske Auctionsholder Bullock at sælge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Den findes i den skotske Dronning Marias fordums Seglring, tommelig stor og af simpel Jndfatning, hvori Begyndelsesbogstaverne M. R. og Vaabenfeldterne ere indgravede, hvis Antagelse udgjorde een af Anklagelsespuncterne mod hende. Denne Mærkværdighed besad Jacob I., Carl 1. og Carl II. Den sidste pantsatte Ringen i Holland for 300 Guineer. Derefter tilkjøbte Prætendenten sig den, og siden kom den til den Sidste af hans Familie, Cardinal York. Efter hans Død sendte man den til London, for at sælges, og Kjøberen lader den nu forauctionere af Bullock.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Den Classe af Copister i London, der kaldes Law clerke, som forfærdige Afskrifter for Retsagenterne og Sagførerne, ivre nu ligesaa heftigen mod Steentryk, som begynder at gjøre dem Afbræk i deres Næringsvei, som i sin Tid Munkene mod Bogtrykkerkonsten, hvormed de gamle Classikeres Acopieren i Klosterne ophørte. De saakaldte Law clerk ere indkomne hos Parlamentet med en Forestilling mod det litographiske Jnstitut. J Engelland ere Boghandler=Anmeldelser saa dyre, at et eneste Blad, som hefter til Quarter, Review, koster i Trykkerløn 5 Guineer, men saa leveres ogsaa ligesaa mange Aftryk, som der trykkes af Quart. Rey. - 15000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Den engelske Reisende, Sir Arthur Smith har tilskrevet den russiske Gesandt i Theben, at han har besøgt den berømte Memon=Statue, og om Morgenen Kl. 6 hørt den Tone, hvilken de Gamle have omtalt saa meget og fornummet saa tydeligen. Efter hans Mening kommer samme ikke fra Billedstøtten, som et Jordskjelv har omstyrtet, men fra Piedestalen. Han anseer den for Virkningen af Lufttrækket paa hiin, der forsætligen var anbragt saaledes, at Tonen kunde frembringes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Chirurgisk Nyt. Den berømte Chirurg, Geheimeraad Grase, har d. 26 Juli d. A., i det af ham stiftede chirurgiske Clinicum i Berlin, udført en Operation, der fortjener almindelig Beundring. Han udtog nemlig det halve Underkjævebeen med sit Ledhoved, og udførte dette herviske Foretagende ved Under bindingen af Hovedslagaaren (Carotis) paa den venstre Side af Adamsæblet. Det var en smuk ung Pige paa 23 Aar, der, for at befries foren Beenskade, der siden 6 Aar havde udviklet sig i Underkjævebenet, og, alle anvendte herviske Midler uagtede, var voxen til en uhyre Hævelse, saa at hun allerede i nogle Dage truedes af at omkomme af Hunger eller qvæses, som underkastede sig med Heltemod denne Operation. Efter samme blev hun fri for de endog ved mindre Operationer sædvanlige Tilfælde, og den femte Dag efter Operationen kunde hun, i Overværelse af adskillige Professorer og saare mange af de meest anseete Læger i Berlin, forbindes. Patient inden kan nu ikke allene tale, men uden stor Besværlighed tage Føde til sig, og man haaber, at Geheimer. Grafe ogsaa vil udfinde et Middel til at bøde paa den ved Operationen foraarsagede Vanheldelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
Kjøbenhavns Børs, d. 17 August. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 263. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1821) 72 a 72 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet den 4. Februari f. A.) 92 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15. Svenske Sedler 68 s. Disconto 6 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-18
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Høecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 67. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 August 1821. Allehaande. Naar Krybben er tom, bides Hestene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Ved Citadellet i Athen saae han et Oliventræ, der skal være ligesaa gammelt som Staden. Paa Libanon, nær ved Staden Tarablus, sees endnu Resten af de berømte Cedere, som omtales i Bibelen, og som Phønizerne brugte til deres Skibs bygning. For at komme tilbage til vort eget Land, paa Herlufsholm i Sjælland findes et uhyre stort Poppeltræ, der endnu blomstrer i sin fulde Ungdom, uagtet det for 300 Aar siden blev plantet af Skolens første Disciple. J Rosenborg, Hauge sees en stor Deel Træer fra Christian den 4des Tid, hvilke, efter deres friske Udseende at dømme, endnu kunne blive fire, fem Gange saa gamle som de ere. Saaledes forsvinder Verdens Herlighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Den smukke Banco Capellos Huus i Florenz er endnu til, men det er bortleiet til en Boghandler og Bogtrykker. J Biancos Badestue drive nu Trykkerne deres Væsen, og i den Marmorkumme, som engang indsluttede den skjønneste Qvindes sneehvide Legeme, gjemmes nu Kjønrøgen, til Bogtrykkersværten. - Men man behøver ikke at gaae til Jtalien, for at see det Forgjængelige i al menneskelig Herlighed. J Nærheden af Helsingøer laae Gurreslot, som Waldemar den 3die ikke vilde bortbytte for "Paradiset selv. Alt hvad man nu seer deraf er Fundamentet og en Kielder. Dog - endnu mere forfærdes man ved at nærme sig Hirschholm. Af dette Slot, som endnu for halvtredsindstyve Aar siden var Glædens Bolig og Pragtens Middelpunkt, er nu næsten intet Spor tilbage mere, og de skyggefulde Spadseregange, hvor stadselige Hofdamer og guldbebræmmede Hofmænd engang lystvandrede, ere nu forgrote som et Vildnis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Vaccinationen. At udbrede nedslaaende og foruroligende Sag, er intet ualmindeligt. Hvor mange Gange skulde Verden ikke forgaae, og hvor tidt var den yderste Dag, efter de meest soleklare Beregninger, ikke for Døren, Til de sørgelige Spaadomme, som visse Ulykkespropheter i den nyeste Tid, enten af Dumhed eller Kaadhed, have udbredt, hører den at de, som ere vaccinerede, ikke kunne blive ældre end 30 Aar. Allerede den sunde Menneskeforstand siger, at ingen Fornuftig kan paastaae Sligt, da det ikke er mere end noget over 20 Aar siden, Vaccinationen i Engelland blev indført, og ingen af de Børn, der ere blevne vaccinerede, nok kunne have opnaaet en Alder af 30 Aar. Men sæt ogsaa, at det kunde bevises, at endeel Vaccinerede vare døde førend det 30te Aar, saa maatte det samme jo ogsaa kunne bevises og ligesaa mange Jkke Vaccinerede, thi Vaccinationen kan jo ikke være et Middel mod Døden. Men det Hele viser, at Kokopperne, hvor stor en Velgierning de end ere for Menneskeheden, have deres Fiender. Allerede for 20 Aar siden skrev Dr. Marcus Herz, uden Tvivl i den bedste Hensigt, en Afhandling mod Vaccinationen, som han kaldte Bæst-Jndpodning (Brutal-Jmpfung), hvori han meente, at det var yderst skadeligt at indpode Mennesket en dyrisk Gift; men han glemte, at det dog er bedre at indpode Mennesket en i sine Virkninger tusind Gange mildere dyrisk Gift, end en, hvert niende Jndivid dræbende, menneskelig Gift. - Jøvrigt er det ved paalidelige Reisendes Beretninger nu godtgjort, at Læger i Jndien allerede for længe siden have anbefalet Vaccinationen, og i et holsteensk Tidsskrift har man allerede for over 50 Aar siden læst, at Malkepigerne i Holsteen aldrig faae de naturlige Kopper. Landskabs-Kobberstikker Petersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
(Jndsendt.) Medens Danmark saa ofte glædes ved dets Videnskabsmænd og Kunstnere, og disses herlige Frembringelser, eier det ogsaa i et, idetmindste hos os, hidtil næsten aldeles udyrket Fag en Kunstner, der vistnok i høi Grad fortjener at vorde offentligere og fordeelagtigere bekjendt, og denne Mand er Landskabs-Kobberstikker Petersen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Jfølge den statistiske Tabel, som Oxley har i sit omtalte Værk leveret, og som han kunde meddele med Paalidelighed, da han er General Jntendant ved Colonien, og som findes i hans omtalte Værk, Pag. 392, vare begge Colonierne i Nyholland og Van Diemens Land, ifølge den Optælling, som naaer til 11 Novbr. 1818, i Besiddelse af 3618 Heste, 55,450 Stkr. Hornqvæg, 22,693 Sviin og 201,247 Faar. Med det samme kan bemærkes, at Folkemængden udgjorde i begge Colonier paa samme Tid, ifølge disse Tabeller, 25,054 Mennesker, hvoriblandt der vare 3903 af de overbragte Forbrydere med deres Koner og Børn. Faarenes Mængde vil efter nogle Aars Forløb saaledes stige til Millioner, og udgjøre den vigtigste Handelsartikel. - At et saa stort Land kan frembringe saa mange nyttige og velgjørende Produkter, at det er saa fortrinlig skikket til deres Frembringelse, uden dog at besidde dem af Naturen, er atter et Beviis paa, at denne Verden ikke kan være et Værk af et blot Tilfælde, eller af en blind Mechanisme, men at den derimod skylder sin Jndretning til et med Frihed handlende aandeligt Væsen, der bestemmer hvad der skal være og ikke skal være paa hvert Sted, efter høiere, for os Mennesker ofte uforklarlige, Hensigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Saa mærkværdige som Nyhollands Frembringelser ere, og som her kun saare korteligen have kunnet være berørede, saa mærkværdige ere ogsaa denne Verdensdeels oprindelige Beboere. De høre alle til een Stamme, endskjøndt formodentligen til flere oprindelige Varieteter, nemlig til den ved sin naturlige Svaghed og Hæslighed saa bekjendte sorte Papuas Stamme, som er udbredt over de store Øer Sønden for Jndien, og hvorover den lærde Engelænder Crawfurt har nyelig meddeelt os en saa lærerig Beskrivelse. Denne Stamme, som synes at være blandt Menneskene, hvad saamange af de saakaldte Ukrudsplanter ere i Væxtriget, nemlig kun saalænge bestemte til at indtage en Plads, indtil en anden Plante af en bedre Natur bliver istand til at fortrænge dem. Forfatteren til dette Stykke har gjort sig det til et Formaal, at studere sig ind i dette Folks Characteer og Egenskaber, og skal, naar han bliver færdig med sine Undersøgelser, fremstille dem offentlig til Publikums Bedømmelse; thi det har noget meget tiltrækkende ved sig, at studere et Folks Tænkemaade, som endnu er oprindelig i Naturens Tilstand, hvorved man idelig støder paa Personer, som ikke tilforn have seet Europæere, og ikke kjende andre Mennesker end de, som høre til deres egen Race, og som man tillige har en rigelig Leilighed til at lære at kjende, eftersom Europæerne have nu nedsat sig imellem dem, og derved idelig komme i Forbindelse med dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Denne forunderlige Menneskerace har noget ligt med Negerne, uden dog at være egentlige Negere, den er sort eller i høi Grad sortebruun, hvorved Farven synes at variere efter visse oprindelige Varieteter, uden at Klimatet er saadant, at man skulde troe, at den maa nødvendigt frembringe den sorte Farve; den er af en afskyelig Hæslighed, Kroppen er mager og tynd, hvilket især er Tilfældet med Lemmerne. Ansigtstrækkene ere saa modbydelige som mueligt, Øinene ligge dybt inde i Hovedet og ere beskyggede med tykke Øienbryne, Næseborene gaae langt ud til Siden; Læberne ere tykke, og hele Phystognomiet forraader en ondskabsfuld Vildhed. Fruentimmerne van dannes desuden ved deres lange nedhængende Bryster, og disse Menneskers indvortes Vildhed, og Raahed svarer til deres Legemsdannelse. Uden Regjeringsform og næsten uden Religionsbegreber, saavidt man endnu hidindtil har kunnet bemærke det, vanke de omkring uden faste Boliger, og næsten aldeles nogne; en Orm, et Skaldyr ved Strandens Bred, Planternes Rødder, Vildtet i Skovene og Havets Dyr, saavidt de kunne faae fat paa dem, ere deres Føde, især er det virkelig forunderligt, at uagtet de saa ofte lide Mangel paa Levnetsmidler, og uagtet Havet tilbyder dem en saa stor Mængde deraf, saa kunde de dog ikke finde paa, som Eskimoerne, at gjøre sig Baade for at tage ud paa Havet og bemægtige sig dem, som ogsaa synes at hentyde paa en Race-Forskjellighed. Vil man ret gjøre sig en Forestilling om hvorledes en Vild seer ud, saa har man blot nødig at see det illuminerede Portræt af en saadan fra det Jndre af Nyholland, som findes i Oxleys Værk. Saa vildt som disse Menneskers Udseende og Sæder. ere, saa vildt er ogsaa deres Jndvortes. De mishandle og undertrykke deres Fruentimmer; de strides med hinanden og mishandle hinanden indbyrdes. De true og forfølge de Fremmede, som lande ved deres Kyster. Man kan ikke forlade sig paa dem, thi de myrde Europæerne hemmelig, hvor de kunne, og selv dem, mod hvilke de ogsaa have viist sig venskabelige; hos Enkelte spore man vel Træk af Godmodighed; men det er kun sjeldent Tilfældet. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Jndenlandske Efterretninger. Ved Placat af 1ste Augusti d. A. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at befale og anordne: "At i alle Tilfælde, hvor Nogen, som findes skyldig i Jndgreb i Andres Handelsrettigheder, ikke forbryder de Varer, hvormed slig Handel er drevet, bør den Paagieldende dog ikke beholde fri Raadighed over disse Varer; men dersom han ikke kan forenes med en til Handel med slige Varer berettiget Person om at overlade denne Varene, bør de sælges ved offentlig Auction." Under 10de August d. A. er udkommet en allerhøieste Forordning for Danmark og Hertugdømmene, angaaende Lettelser og Forandringer i Skibsafgivterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Den her til Staden ankomne Armenianer Han falholder Pibe logerer hos Hr. Kvirsch. hoveder, ægte Shawls (hvoriblandt til 1000 Rbd. Sølv Stykket), lugtende Vand &c. Han har dagligen et talrigt Besøg. Han taler forskjellige europæiske Sprog, især Fransk, og en Rigsbankdaler betitler han med un Papier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Skrivelse fra Kiel, af 17de August 1821. Skjøndt Kornpriserne ere stegne noget, saa hører man dog endnu allevegne Klager over Kornets alt for ringe Priis. Rugen staaer overalt meget godt, og man er siden 8 Dage beskjæftiget med sammes Jndhøstning. Boghveden er derimod mislykket paa mange Steder og forkommen ved Kulden. Man frygtede for nogen Tid siden, ikke uden Grund, at ved den lange Tørke Græsset saa aldeles vilde bortsvinde, at der kun vilde være liden Udsigt til, i Efteraaret at erholde godt Smør og Kjød til billig Priis, men det senere indtrufne Regnveir har, Gud skee Tak, atter oplivet Alt, og de afsvedne Marker ere igjen prydede med den skjønneste grønne Farve. - Professor ordinarius i Theologien, Dr. Joh. Chr. Schreiter her i Staden, er den 10de d. M. afgaaet ved Døden. Consistoriet lider et stort Tab ved dette Dødsfald, hvorved en Mand berøves samme, der har udmærket sig i sit Embede ved sin Virksomhed og Hengivenhed til den af ham dyrkede Videnskab. Den Afdøde efterlader en Enke med 5 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Aarhuus, d. 17 August. Den rædsomme Brandklemten paagnede os i Morges af den søde Morgenslummer. Et heelt Baghuus, hørende tilDomsognets Skolebygning, stod i klaren Lue. Men ved Byens fortrinliggode Brandanstalter var Jlden allerede slukket en Time efter at man blev den vaer. - Den af sine Danske og Norske Prospecter hæderligst bekiendte Landskabsmaler Langer kommen hertil, for ogsaa at optage et Prospect af Aarhuus, ligesom af de øvrige jydske Kiøbstæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Viborg, d. 15 August. Markedet i Skive sidste Torsdag var besøgt af Hestehandlere saavel fra Holsteen som Sjælland, hvorved gode Heste fik endeel Aftræk. Priserne vare forskjellige; de bedste kostede fra 40 til 95 Rbd. Sedler, gamle Heste fra 10 til 14 Rbd. Stykket, gode Køer kostede fra 20 til 30 Rbd.; en feed Koe blev solgt til 45 Rbd.; gamle Køer derimod fra til 13 Rbd. Af Smør var kun lidet, som kostede fra 12 til 14 s. Pundet. - Berigtigelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Redactionen for Viborger Samler, der, efter et Brev fra en troværdig Mands Haand, anmeldte Jldebranden i Hvam Præstegaard og dens Aarsag at have været en Tækkemands Uforsigtighed, der sad i det nedrevne Tag og tændte sin Pibe", har fra en Embedsmand i den Egn modtaget Begjering om, at berigtige dette Sidste, da det ved det afholdte Forhør er oplyst, at Tækkemanden, hverken sad ned i Halmen ei heller havde Jld eller Pibe i Hænderne, da Branden begynd re, men derimod gik og tællede paa en Pind til hans Tækkebræts Jstandsættelse." Da det, sam Jndsenderen rigtig tilføier, ikke kan være endog den fattige Dagleier ligegyldigt, at see sig miskjendt og tillagt en saa utilgivelig Skjødesløshed, saa er Redactionen, der kun efter anden Mands Brev tog Anmeldelsen, ligesaa beredvillig til, efter foranstaaende nærmere Oplysning, at berigtige det om Tækkemanden urigtig Anførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Blandede Efterretninger. Efterretninger fra London af 10de August melde, at Hendes Majest. Dronningen af Engelland afgik ved Døden den 7de August, om Aftenen Kl. 10, 25 Minuter. Hun døde af samme Sygdom som Georg den Andens Gemalinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-21
Klokkerne i Westminster Abbedie og St. Pauls Kirke forkyndte Hovedstaden dette Dødsfald, ligesom samme den 8de blev bekjendtgjort i et Tillæg til Hoftidenden. - Det var først den Forevigedes Ønske, at hvile i een Grav med hendes uforglemmelige Datter; men da hun tvivlede om, at dette hendes Ønske vilde blive opfyldt, forlangte hun, at hendes Liig maatte blive jordet i hendes Faders og Broders Begravelse i Brunsvig. - Den 9de August lagdes Liget, i Lord og Lady Hoods og Lady Hamiltons Overværelse, i en Kiste af Cedertræe, men da det hastig gik i Forraadnelse, maatte man ile med at lægge det i en Blykiste. Det bliver ikke sat offentlig til Skue. - Den Forevigede skal have testamenteret den unge Austin sin hele Eiendom. - Den 9de August afseilede fra Portsmouth Skibene Glasgow, Capitain Doyle, Tyne og Corvetten Rosario, for at modtage Dronningens Liig og bringe det til Curhaven.