Københavns Adresseavis, 1767-05-12
Efter Prædiken blev en Neger som 3 Aar har opholdt sig her i Fridericia af bemeldte Hr. Bergendal examineret, derefter døbt og kaldet Christian Glücklig; Til hvilken Forretning Commend. Cheff Hr. Gen. Major og Kammerherre von Lithicou havde ladet invitere de Hr. Officerer, og Hr. EtatsRaad de Hoffman, de Geistlige=Civile og Magistraten til samme at bivaane, og vare Fadderne høybemeldte Hr. Gen. Major v. Lüthicou, Hr. Oberste v. Andrehsen, Hr. Etats=Raadde Hoffman, Hr. Kammer=Junker Pentz, Hr. Capitain Hegelund og Hr. Borgemester Lund. Ved Tienestens Forretning blev opført Musiqve, og ved Kirken var Militair Vagt, siden der indfandt sig en stor Mængde Folk; efter Tienesten Canonerede 11 til Engelland, og et til Vestindien destinerede Fartøyer, som laae paa Strømmen og lod alle deres Flagevaye; hvorpaa de Hr. Militaire spiste hos høybemeldte Hr. Gen. Major v. Luthicon og de øvrige hos høybemeldte Hr. Etats=Raad de Hoffmann, da Fartøyerne under Maaltidet ligeledes Canonerede; J denne Glæde blev Selskabene tilsammen til langt ud paa Aftenen, da enhver indsluttede sin haabende Glæde i et troende Aften=Offer for Gud. Dagen efter havde Rector Scholæ Mag. Neusch inviteret de fornemmeste af Jndvaanerne af begge Kiøn, i den Latinske Skole, og holdt en Oration i det Danske Sprog, hvorudi han viiste stor Lectur ved at udføre af geistlig og verdslig Historie, den Hellighed, Kraftes og Velsignelses Eftertryk, som 7 Tallet har, med videre, For og efter denne Oration, blev musiceret og udsiunget nogle til den Ende af Rector forfattede Arier; Saa at denne fattige Stad var i disse Dage sat i Bevægelse, Haab og Glæde, med inderlig Ønske: Gud velsigne Kongen i Landet og Landet ved Kongen. Aalborg. Fredagen den 1te Mai, paa Hans Kongl. Majestæts høye og hellig Salvings=Fæst, blev til Høymesse kiimet med alle Kirekrnes Klokker, og derefter holdt Prædiken, af enhver Sognepræst, som forklarede saadanne Texter der kunde passe sig paa saa høytidelig Fæst, efter Prædiken blev atter kiimet; og efter tilforn skeede Invitation af 2de Herrer Colleger, indfandt sig geistlig og værdslig Øvrighed, samt andre Graduerede og Rangs=Personer, Kongelige Betiente og det fornemmeste Borgerskab paa Aalborg Latinske Skole, hvor de anhørte en behagelig Jnstrumental og Vocal=Musiqve, og derpaa en Lærd og veludarbeydet Dansk Oration af Skolens Rector, Velædle og Høylærde Hr. Mag. Thestrup. Efter samme var til Ende blev af St. Budolphi Kirke=Taarn, under Zinke og Basuners Lyd udblæst den Psalme: Ostore Gud vi love dig; og ved Pauser som der imellem skede, blev affyred 27 Skud af Byens dertil plantede Canoner. Kl. 3 om Eftermiddagen forføyede sig samtlig Magistraten, tilligemed endeel Gradue, rede Personer og det fornemmeste Borgerskab sig til Viinhandler Sr. Anders Haarboes Huus, hvor de med Musiqve og Canoners Løsning bleve imodtagne, og under de hierteligste Ønsker af bestandig Velgaaende for Deres Regierende Majestæter, Majest. Kongen og Dronningen, deres Majestæter, Majest. Enke=Dronningerne, Hans Kongl. Høyhed Prind Friderik, de Kongelige Princesser, og det gandske Kongl. Arvehuus, glædede sig til langt ud paa Natten, der var ellers anrettet et prægtig Giestebud, og ved Pocalernes Udtømmelse, blev hver Gang affyred 9 Skud. Heele Byens Jndvaanere vare og opfyldte med Glæde og inderlige Ønsker og Forbønner for Kongen og Dronningen, og det Høy=Kongelige Huses evigvarende Vel, til den Ende var og de fleste Huse illuminerede med Lys til langt ud paa Natteen; men i Besynderlighed vare følgende at anmærke. Raadhuuset, som af Magistraten var foranstaltet, var illumineret saaledes: 1) Midt over Døren var anstillet Deres Kongl. Majestæts høye Person, med Krone, Scepter, Æble og Sværd, samt Kongel. Kappe i fuld Corpus midt udi en Æreport, som var med en Bue og 2de Pillarer, paa Buen var liggende Minerva og Jupiter, presenterende Jnstrumenter, Konster, Videnskaber og Armaturer, udi Buen var anført Arcus Triumphalis Monarchæ Christiani Septimi Virtutibus Erecrus, derunder var Kong Frederich 3dies Brystbillede med Krone, og Symbolo Dominus Providebit, derunder en Engel udkommende af en Glorie med Basune i den venstre Haand ud blæsende, Felicitas Seculi Coronato, med et derved hængen, de Flag, hvorpaa stod, Rex Christianus Septimus og Symbolo, Gloria er Amore Patriæ, paa Pilarens høyre Side C. 5 til Brystbillede med Krone og Symbolo, Pietate & Justitia, derunder F. 4des Brystbillede med Krone og Symbolo, Deus mihi Adjutor, paa Pilarens venstre Side C. 6te Brystbillede. med Krone og Symbold: Deo ex Populo, derunder Fr. 5tes Brystbillede med Krone og Symbolo, Prudentia & Constantin, under Æreporten hvorpaa Kongen stod, var opført en Trax pe af 3 Triin, paa det første Non habet, paa det andet Unddarum terræqve Potens, paa det 3die Dignus Amarii & Time ri, paa Siden af Trappen var een liggende Pallas holdende Rigernes Vaabener og adskillige Armaturer i den ene Haand, og i den anden et Skrift betegnet med Pacis & Armorum Vigilaris, derunder følgende Vers: Velsignet være Du af Himmelen og Jorden. Stormægtigst Cuntsran den Syvende i Norden. Gud signe saa hvert Fied, i hvor Du gaaer og staaer At Du al Kronet Slegt i Lykke over gaaer, Store, Smaa, ja Gamle, Unge. Glædelig med Mund og Tunge, Vivat, Vivat, Vivat, siunge. Lige saa høy og ligesaadan en Æreport var opført over Dronningen, som var opsat ved den venstre Side af Kongen, over Buen var Minerva opført, holdende adskillige Konster og Videnskaber, udi Buen var at læse: Arcus TriumphaAis, Recinæ Canorinæ Mannæ, Virtutibus Erectus, derunder udkom en Engel af en Glorie med Basune i venstre Haand med hængende Flag hvorpaa stod Regina Carolina Mathilda, Majestate Præstans og udblæste Vivat, og i den høire Haand holdende en Krone, sættende paa Dronningens Hoved, derunder stod Dronningen i fuld Corpus, paa Pilarens høyre Side stod Pietas, derunder et andægtig Fruentimmer med en Bog i Haanden, opløftende Øynene til Himmelen, derved Promissionem habet, derunder Fides, derunder et Fruentimmer med et Hierte i Haanden, derved Salvistrat, derunder Benignitas, derunder et Fruentimmer med en siungende Lerke paa Haanden, derved Bulce Modulaminedecantat, paa den venstre Side Prudentin, derunder et Fruentimmer med et Brændeglas i Haanden, derved Respiciens Finem, derunder Probitas, derunder et Fruentimmer med et Lam, ved Siden derved, derunder Clementin, derunder et Knelende Fruentimmer med et Brev i Haanden, seende op til en Soel, derved Omnibus Propitia. Dronningen stod paa en Trappe af 3 Triin, paa det første, Sua Ses luce Coronat, paa det andet Agreable Aus Grandes Petits, paa det tredie QvorAspicit Beat, ved Siden sad Minerva holdende de Danske og Engelske Vaabener med Betegning Conjuncta Valent, derunder følgende Vers: Uskatteerlige Manning. Som fra Engelland Gud vilde Sende hid til Fryd og Ære. En livsalig Dronning at være. Hver til Himmelen maae sukke. Og med Ære og Tak sig bukke. For saa mageløs en Gave. Som vi her i Norden have. Paa den høyre Side af Kongen; Et Stykke udaf een Glorie udkom en Engel med Basune udblæsende, Vivat, og derved et hængende Flag, hvorpaa stod Regina Sophia Magdalena, derunder et Tapetseret Bord med Krone paa, igiennem denne Krone var mahlet Korsviis 2de Laurbergreene, og derunder det Danske og Culmbachske Vaabener holdendes af smaae Engler, med undertegnede Vers: Du dyrebare Kongens Bestemmoder. Fra Dig udspiiret er de priisværdig Poder Himlen skee Tak og evig Ære, Dit Navn skal velsignet være. Ved Siden her af et Stykke, hvoraf en Engel af en Giørie udkom med Basune udblæsende Vivat og derved et hengende Flag, hvorpaa stod Regina Juliana Maria, derunder et Bord med Krone paa, hvorigiennem var mahlet Korsviis 2de Laurber=Greene, og derunder smaa Engle holdende det Danske og Lyneborgske Vaabener, med følgende Vers: Du Dyds og Æres Stempel, En Dronning andre til Exempel, Gud selv dig i Naade ansee, Og al Trøst, Glæde og Velsignelse beter. Derved var opført et Stykke, oven paa en Pyramidde var mahlet en Laurbær=Krone, og omkring Pyramiden flynget Blomster, imod det nederste ovenfor for den af Pyramidens Postemment var mahlet en Fyrstelig Krone paa en Pulpet, hvor over var mahlet Korsviis en Laurbær=Green og en Bispe=Stav, derover Princeps Hæreditarius, Dan- . Norv. etc. Ad. jutor Episcopatus Lübecensis, derunder Cedro, & Lauren, Dignus, paa Foeden af Pyramiden var mahlet: Elskværdig Prinz berømmelig af vare Dyder. Enhver dig seer, sig i sit Hierte fryder. Gud signe dig at træde dine Fædres Spor! Lyksalighed dig følge hver Triin og Fied du gaaer. Der ved Siden et Stykke, derpaa var mahlet 4 Palmetræer som betyder de 4 Princesser der fryder sig over Kongens Kronning, mod Toppen af hver Stamme faaes et Vaaben. med blaae Raand med Sløyffe, nemlig det Svenske, Danske, og Hessen Casselske Vaabener, paa den ene Side var en opgaaende Søel kastende sine Straaler paa Træerne som vender sig efter Solen, derunder: See Princesserne sig fryder. At vor Cuntsran Kronen bær Og i Fædres store Dyder, For sit Folk en Yndling ere Hvo vil da den sidste være Denne Dag høytidelig at ære. Paa den venstre Side af Dronningen et Sykke, derpaa var mahlet en Glorie og derunder tvende indbundne Hierter i hinanden, med en Kongel. Krone over, og derunder En Unione Dulce Melos samt : Gud lad Hierterne sig saa i Kierlighed forene Og al Lyksalighed med velsignet Frugt forlene. At i Tiden times kan de yndige Spiirer. Der Kongen glæde maae og Rigerne ziirer Derved et Stykke, hvorpaa var mahlet en Glorie med et Øye udi, der neden for, et Altar med Jld paa, hvorfra opstaaer en høy Røg, for Alteret var mahlet en Vestphalsk Jomfrue, som med den høire Haand kaster Røgelse i Jlden, og udi den venstre Haand holder følgende Devise: Glorie & Amari, derunder. Gud byder os i Underdanighed at vise Al Ær og Lydighed, thi bør os dig at prise Af Guds, Mildhed, Naade og Forstand Velsignet være du, dyrbar Kong Cunis Tran. Dernæst et Stykke, hvor paa var mahlet Krone og Scepter, derunder. Under din Skierm, naadig Gud hold Scepter og Krone Ved Lyksalighed, stadfæst Kongen paa sin Throne, At Sandhed, Fred i Gudsfrat blant Folk maae fremmes Ved Ret og Skiel, lad Ondskab og ufred hemmes. Dernest et Stykke, hvorpaa var mahlet en stor skinnende Soel, paa Siderne deraf sagte blæsende Vinde, paa den Syndre=Side Landskaber, Byer og Steder, med Grønland betegnet, derunder et flydende Hav med Vand, hvorunder var mahlet et Landskab med Byer og Steder, og Grønland betegnet paa Nordre Side, udi Havet vare store og smaa Skibe og Baade, paa den Syndre Side var aftegnet Dannemarks Vaaben, og paa den Nordre Side den Norske Løve, derunder: Lad din Naade milde Gud denne Stad overskygge, At de her udi Rigerne boe og bygge Velsignet kiendes maae ved Handelen og Næring, Til Velstand vinde Brød ved lovlige Handtering. Dernest et Stykke hvorpaa en skinnende Svel var mahlet, øverst derunder Aalborg Byes Vaaben, med dette Vers: Gud lad Handlen som et frugthar Viintræ grønnes, Til Land og Vand, blandt alle Folk at skiønnes Rigerne velsignet er, med en Konge mild og from Der mod Undersaatterne sig viser naadig og hielpsom. Aalborg Bye med begge Riger. Himlen Tak og Ære siger. Dernest et Stykke, hvorpaa var mahlet en Pelican, som af sit Bryst udhugger Blod til at føde sine Unger, derover svævede en Sedel med denne Devise: Pro Grege & Plebe. Paa Foden læses: Som Belicanen af sit Bryst sine Unger spiser. Hver christen Potentat sig for sit Folk og viser At hielpe det i Nød og fremme dessen Gavn Det ey paa noget Godt skal have mindste Savn. Hos Hr. Justitz Raad Grotum, Frue Kieruls, Raadmand Blach, Doct. Wikmann og Sr. Hans Aarøe, var og illumineret. Hr. Vandel havde 3 Fag vinduer illumineret saaledes: 1ste Vindue: Absens Corpore, Soelen, Aalborg Bye, Aalborg Vaaden med Inscription Præsens Virtute. 2det Vindue, Det Kongelige Danske Vaaben, Jndscript. Semper erecto3die Vindue, Vivat Ren, over Kronen Kongens Symbolum, derunder det Kongel. Navn med Krone over, neden under : 1 Paral 29 C. v. 23. 4de Vindue. Vivat Rearia, Hendes Majestets Navn med Krone, over, neden under : Ruth 4 C. v. 11. 5te Vindue, Der Engelske Vaaben, Nescia & lecti6te Vindue, Solis Virtute, et Træe med moedne Frugter, Florescis.