JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Ved udtagen Højesterets Stevning af 22de September 1812, paaanker Citanten enten til at vorde kiendt uefterrettelig at være, eller til aldeles Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, en inden Aggershuus Stifts Overret under 27de Juli 1812, afsagt Dom, udi en Sag, undet hvilken Citanten paaanker en under 15de August 1811, efter Ago sition af Adam Hjorth, foretagen Executions Forretning, og derunder forsattet Beregning over Reqvirentens formrentlige Tilgodehavende hos Citanten, m.v. derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Jndstevnte Kiøbmand Adam Hjorth, som Mandatarius for Handelshuset Paschier & Compagnie i Kiøbenhavn, dør for Citanien Kiøbmand Truels to er zausTiltale i denne Sag trie at være. Proe ssens Omkostninger ophæves, Dom. Denne Sag bortfalder i Følge den i Dag i Sagen No. 175 afsagde Høiesterettes Dom.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Dito Dato. No. 51. Rottbøll - Møller Marcus Bech, contra Jngen - Master Anders Espensen.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Citanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 11te Maji 1812 paaanket, som en Rets Fornægtelse, til at kiendes uefterrettelig at være samt til Sagens Hjemviisning til nye Feretagelse og lovligere Behandling paa Underdommerens Bekostning, en af Birkedommeren ved Barone Holkenhavns Birk, Rasmus Lehn, under 12te Marts 182 a sagt Interlocutorii Kiendelse udi en Sal, betreffende en Vei over en Citantin tilhørende Jordlod paa Keisvindinge Mark, hvilken Jndstevnte uberettiget har anmasset sig og egenmægtigen slettet en Grift, som Litanten havde anbragt for at forebygge Vei over bemeldte Jordlod med være. Derom er ved bemeldte Interlocutorii Kiendelse saaledes eragtet: Denne Sag bør behandles at rette Vedkommende Forligelses=Commission, og Stevningen bliver saaledes og paa saadanne Grunde herfra Retten afviist. Dom. Den paaankede Kiendelse bør ved Magt at stande. Til Justitskassen betaler Cilanten som Tadende 5 Rigebankdaler Sølv Værdie. Onsdagen den 16de Junii. No. 56. Klingberg - Krigsraad Møller, samt Landvæsens Commissair Willesen. contra Schønheyder Herredsfoged Anders Kiær.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Ved udtagen Høiesterets Stævning af 14de September 1812 paaankes Citanten til Underkiendelse og Forandring en inden Wiborg Lands Overret under 23de December 1811 afsagt Dom udi en Sag, betræffende Jndstævntes formeentligen urigtige Fordring til Citanten efter et af Kaperfører Conrad Hansen Sødring under 19de November 1810, for den Summa 1150 Rd. udstædt saakaldet Vexel=Badmericbrev, m.v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Kiøbmand Jo dannes Frisch i Aalborg bør til Contra Appellanten Gotfried Nielsen i Hør at betale de forstævnte 1150 Rd. med Renter 4 pro Cento fra 19de Februari dette Aar, indtil Betaling skeer, mod Regres til Appellanten Kaperføren Conrad Sødring, som han selv bedst veed, vil og kan. Saa bør og bemeldte Kiøbmand Frisch og Kaperfører Sødring een for begge og begge for een at erstatte Contra-Appellanten Gottried Nielsen i Hou Processens Omkostninger for Byetinget, overeensstemmende med den affagde Dom. Processens Omkostninger for denne Ret ophæves. At efterkommes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved den inden Aalborg Byetings Ret, af den constituerede Bye søge, Justitsraad Bøggild, under 22de April 1811 afsagte Dom, er kiendt for Ret: Kaperfører Conrad Sødring i Aalborg bør indfrie og til Citanter, Gotfried Nielsen i Hou betale forstævnte Vexelbodmeriebrevs paalydende Summa 1150 Rd. danske Bankosedler, med Renter 4 pr. Cento fra 19de Februarii d. A. indtil Betaling skeer, saa bør han og tilligemed Kiøbmand Johannes Frisch i Aalborg een for begge og begge for een at betale Citanten denne Processes Omkostninger med 30 Rd. At udredes forinden 15 Dage efter denne Doms livlige Forkyndelse under videre lovlig Adfærd. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stand; og bør den Jndstevnte tilkiendte Sumerlægges i Rigsbankpenge Sølvværdie, efter Omskrivnings Forholdet af 40 Rigsbankdaler for 100 Rdlr. dansk Courant Processens Omkostning for Høiesteret betaler Citanten til Jndstevnte med 100 Rigsbankdaler; saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rigsbankdaler, og end videre til samme Kasse 5 Rigsbankdaler, alt Sølv Værdie.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Fredagen den 18de Junii. Nr. 61. Rottbøll - Kiøbmand Christen Sødring, contra Schønheder - Skibs-Capitain Jørgen Krebs. Citanten har ved udtagen Høiesterets Hovidstevning af 15de December 1812, paaanket enten til at kiendes uefterrettelig at være, eller til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden Wiborg Lands Over Nt, under 17de August 1812, afsagt Dom, udi en Sag, betreffende Contra-Citantens formeentligen ugrundede Paastand om, at erholde 8 proCento af det af ham opbragte priisdømte Skib Cathrines fulde Auctions Beløb, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Naar ContraAppellanten Coffardie=Capitaine Krebs efter foregaaende lovlig Indnevning til Appillanten Kiøbmand Christen Sødring i Aalborg inden 8te Uger efterdenne Doms lovlige Forkyndelse, inden sit Værneting, med sin corporlige Eed bekræfter, af bemeldte Kiøbmand Sødring at være engageret, som Kaperfører paa det Vilkaar, at han skulde have 8 pro Cento i Prisepenge af giørende Priser, da bør Kiøbmand Sødring til ham at betale bemeldte 8 pro Cento, men om han ikke trøster sig til at aflægge Eeden, da ikkuns 4 pro Cento af den netto provensie, som er udkommet for det priisdømte Kufskib Catrine og dets Ladning efter alle paa sammes Realisation i Følge lovlig Regning anvendte Omkostningers Fradrag, hvoraf dog ikkuns det halve ud tælles til Contra Appellanten Capitain Kreds, og det andet halve giøres frugtbringende i den Kongelige Kasse.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Fremdeles bør Appellanten Kiøbmand Sødring til Contra=Appellanten, Capitain Krebs at betale for en Tænder Slup 322 Rd. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Til Domhuset betaler hver af Parterne 1 Rd. At efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Ved den inden Aalborg Byetings Glæsteret af Byefogden Cancellieraad Peter Kofød Marinus de Klocker under 20de Julii 1811 afsagte Dom, hvorved er kiendt for Ret: Naar Jndstævnte Kiøbmand Christen Sødring inden 3de Solmærker efter lovlig Stævnings Forkyndelse ved sit Værneting for Citanten aflægger sin Benægtelses Eed, at han ikke har lovet Citanten de paastævnte 8 pro Cento i Priispenge, bor han for saavidt frie at være for Citantens Paastand, men fortroster han sig ikke dertil, da tillades det Citanten ved Eed at stadfæste, at de paastævnte 8 pro Cento i Priispenge virkeligen ere ham af Jndstævnte tilsagte, i hvilket sidste Fald Citanten da ansees berettiget til 8 pro Cento i Priispenge af den netto provene, naar alle Omkostningerne ere fradragne, dog saaledes, at kun det halve Beløb af disse og pro Cento udtælles til Citanten, og den anden halve Deel af Beløbet giøres frugtbringende i Kongens Kasse, alt efter rigtig Aftegning. De for en Tænder=Slup paastævnte 322 Rd. bør Jndstævnte at betale Citanten, Hvilket udredes og efterkommes inden 3de Solemærker efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Processens Omkostninger hæves.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Skibs-Capitain Jørgen Krebs har ved udtagen Høiesterets Contra Stævning af 4de Marti 1813 indanket Wiborg Lands OverretsDom deels til Confirmation, deels til Forandring og Skierpelse. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stande; og bør saavel de Contra-Citanten derefter tilkommende Priispenge med Renter 4 pro Sen tum derat fra den 25de Juni 1811 indtil Betaling skeer, som de ham tilkiendt 322 Rdlr. erlægges i Rigsbankpenge Sølv Værdie, efter OmskrivningsForholdet af 35 Rigsbankdaler for 100 Rdlr. d. C., og det hele til ham i rede Penge udbetales. Processens Omkostning for Høiesteret betaler Citanten til Contra=Citanten med 100 Rbdlr., saa betaler han og til JustitsKassen for unødig Trette 100 Rbdlr. og endvidere til samme Kasse 5 Rigsbankdaler, alt Sølv Værdie.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Mandagen den 21de Junii. No. 66. Klingberg - afg. Sognepræst Hans Justinius Deickmanns Arvinger, contra Rorbøll besalet - Geheime-Conferentsraad og Stiftamtmand over Aalborg Stift Hr. Ditlev Penz, Storkors af Dannebrogen, og Biskoppen over bemeldte Stift Hr. Rasmus Jausen, Ridder af Dannebrogen.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
J den af Citanterne under 7de Juli 1812 udtagne Høiesterets Ster ning, paaankes i Følge Kongelig Bevilling af 29de Mai d. A., umiddelbar for Høiesteret, til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en af den geistlige Skitteforvalter i Horns Herred Hr. Provst Holm Sindal, med Assessorer Hr. Pastor Wadum i Masberg og Hr. Pastor Schibye i Tvensted, under 11te Juni 1811, afgiven Eragtning, paa Skifte efter afg. Deichmann, udi en sammesteds opkommen Dispyte imellem Parterne, betreffende 10000 Rdlr., som Jndstevnte formene at Deichmann, kort før sin Død skulde have skiænket til Aalborg Stifts Skolevæsen, m.v. Derom er ved fornævnte Cragtning saaledes eragtet som Ret: Skifteretten kunde derfor ikke andet, uagtet Mangelen af det formaale, end at tilkiende Skolevæsenet disse 10000 Rdlr. til Stifts=Øvrighedens Realisation og Bestyrelse ved Skiftets Slutning paa Grund af Lovens 5 - 4 - 16. der givet sal. Hr. Deichmann Ret til at give, og Løvenz 5 1 - 1, der forbinder enhver til at efterkomme hvad han med Haand og Segl har lovet. Dom, Citanterne bør for de Jndstevntes Tillale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Dito Dato. No. 111. Klingberg Stadshauptmand Andreas Heierdahl, contra Rottbøll - Skibs=Capitain Richard Wood med Cautionist Conju. Peder, Jsaachsen.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Ved udragen Høiesterets Stevning af 7de April 1812, paaanker Ef tanten enten til at vorde kiendt uefterrettelig og Sagen hiemviist til endelig Paakiendelse af Stifts Overretten, eller til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Fornudring at Byetings Dommen en inden Christiansands StiftsOverret, under 11te Marti 1812 afsagt Dom, udi en Sag betreffende 3300 Rdlr. 16 s., som Citanten formener at komme tilgode hos Jndstevnte i Anledning af Skibet Mary, ført af nysnævnte Wood, oets Lad nings Udlysning, imedens at samme laae under Opdringelse i en norsk Havn. Derom er ved fornævnte Dom saaledes ifendt for Ret : Denne Sag afvises fra Retterne. J Kost og Tæring til Indstevnte betaler Appellanten 100 Rdlr., som udredes 8 Uger efter denne Doms lovlige Fortyndelse under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Ved den inden Christiansands Byetingsret af Byefogden sammesteds Thomas Lahn og Laugrettesmænd under 19de November 1811 afsagte, Dom er kiendt for Ret: Jndstævnte Conul Peder Jsaachsen bør for Stadshauptmand Heyerdahls Tiltale i denne Sag aldeles frie at være; hvorimod Citanten betaler til Indnævnte i Proces-Omkostninger 25 Rd. At udredes 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: Jndstævnte bør til Ctanten betale 2084 Rd. 16 s. Dansk Courant med Rente 4 pro Centum deraf fra 7de August 1811 indtil Betaling skeer; og bør den idømte Summa til svares i Rigsbankpenge Sølvværdie efter Omskrivningsforholdet af 35 Rigsbankdaler for 100 Rdlr. dansk Courant. Processens Omkostning for alle Retter ophæves. Til Justitskassen betale hver af Parterne 5 Rigsbankdaler Sølværdie. Tirsdagen den 22de Junii. No. 64. Schønheyder. - General=Major Peter v. Paulsen, contra Klingberg. - afgangne Cancellieraad og Raadmand Kruses Enke og Arvinger.
Berlingske Tidende, 1813-11-22
Afgangne Cancellieraad og Raadmand Kruuses Enke og Arvinger, har ved udtagen Høiesterets Contra Stævning af 18de Marti 1817. indanket Wiborg Lands Overrets Dom deels til Stadfæstelse, deels til aldeles Underkiendelse. Tilsidesættelse og Forandring. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at stand; og bør saavel de Citanten tilkiendte 576 Rd. 27 s. som den for de uvillige Mænds Skiøn bestemte høieste Sum 16000 Rd. dansk Courant, ansættes i Rigsbankpenge Sølvværdie efter Omskrivningsforholdet af 45 Rigsbankdaler for 100 Rdlr. Dansk Courant. Processens Omkostning for Høiesteret betale Contra Citanterne til Citanten med 100 Rigsbankdaler. Saa betale de og til Justitskassen for nødig Trette 24 Rigsbankdaler, og endvidere til samme Kasse 5 Rigsbankdaler, alt i Sølvværdie.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Paris, den 5te October. Slutningen af Billagene til det under Litr. D. (Statstidenden No. 90) meddeelte Actstykke, angaaende det vienske Kabinets Forhold i Udøvelsen af Meglingen og ved Kongressen til Prag.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Note fra den franske udenrigsminister til Gre Metternich.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Undertegnede har forelagt Hs. Majestæt Keiseren og Kongen den Declaration af 11te August, hvorved Østerrig affører sig Meglerens Rolle, som det havde brugt til Skiul for sine Planer. Siden Februar Maaned har det wienske Kabinets stendtlige Sindelag imod Frankrig været hele Europa bekiendt. Danmark, Sochsen, Bayern, Würtemberg, Neapel og Westphalen have i deres ArkiverActstykker, som bevise hvor stor Jalousie Østerrig, under et falsk Skin af Deeltagelse i sine Allieredes Sag og Kierlighed til Freden, nærede mod Frankrig. Undertegnede vil nødig fornye Erindringen om det System, ifølge hvilket det mienske Kabinet ødslede med Forsikringer paa den ene Side, medens det anvendte Smigrerier paa den anden, et System, hvorved det krænkede sin Souverains Værdighed, og som, stillet til Skue, har vanæret hvad Menneskene meest have helliget: en Megler, en Congres og Navnet Fred. Dersom Østerrig vilde Krig, hvad havde det da nødig at smykke sig med et falsk Sprog og at omgive Frankrig med slet lagte Snarer det traf Alles Blikke Hvis Megleren ønskede Fred, vilde han da have fordret, at saa indviklede Forhandlinger skulde bringes til Ende i 14 eller 20 Dage Var det et fredeligt Sindelag, at ville dictere Frankrig Fred i kortere Tid end der behøves til at affatte en beleiret Stads Capitulation, Freden til Teschen krævede over fire Maaneders Underhandling. Over sex Uger anvendtes i Sistowa førend Forhandlingen om Formen blev endt. Fredsunderhandlingerne i Wien i Aaret 1809, da den største Deel af det østerrigske Monarkie var i Frankrigs Hænder, varede i to Maaneder.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
J de forskellige Forhandlinger vare Parternes Jnteresser og Antal bestemte, og da der handledes i Prag om at lægge ved en Congres Grundvolden til en almindelig Fred, at forene Frankrig, Østerrigs, Ruslands, Preussens, Danmark, Sachsens og saamange andre Magters Jnteresse; da der til den Jndvikling, som opstod af de forskellige Jnteressers Mangfoldighed, endnu kom Vanskeligheder, som hidledtes af Meglerens aabenbare og skiulte Fordringer, saa var det latterligt at fordre, at Alt til Punkt og Prikke skulde endes i fiorten Dage. Uden Østerrigs ulykkelige Mellemkomst vilde Freden mellem Rusland, Frankrig og Preussen være sluttet den Dag idag. Østerrig maatte, som Fiende af Frankrig og skiulende sin Ærgierrighed under Meglerens Maske, indvikle Alt og giøre ethvert Forlig umueligt. Men nu, da Østerrig har erklæret sig i Krigstand, er det i en mere sand og ganske simpel Stilling. Europa er saaledes Freden nærmere: det har een Jndvikling mindre. Undertegnede har derfor faaet Ordre at foreslaae Østerrig, fra idag af at forberede Midler som kunne lede til Freden, at aabne en Congres, hvortil alle Magter, store og smaae, skulle indbydes, hvori alle Spørgsmaale høitideligen kunne fremsættes, og hvorved man ikke vil forlange, at dette ligesaa vanskelige som gavnlige Værk skal endes hverken i en Uge eller i en Maaned; hvori man kan gaae frem med den Langsomhed, der er uadskillelig fra ethvert Foretagende af denne Natur, med den Alvorlighed, der egner et saa stort Formaal og saa vigtige Jnteresser. Underhandlingerne kunne vare længe; de bør giøre det Bleve vel Tractaterne i Utrecht, Nimmegen, Ryswick og Achen endte, i faa Dage.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
J de fleste mærkværdige Forhandlinger var Fredens Sag stedse afhængig af Krigens. Man underhandlede uden at vide om man sloges eller ikke, og eftersom de Allierede sætte saa store Forhaabninger til Felttogets Udfald, saa hindrer intet fra at underhandle ligesaa godt nu som da, under Kampen selv. Undertegnede foreslaaer at neutralisere et Punkt paa Grændsen tilSammenkomststed; at lade Frankrigs, Østerrigs, Ruslands, Preussens og Sachsens Befuldmægtigede komme sammen; at indbyde alle de krigførende Magters, og i denne høie Forsamling at begynde det af hele Europa saa ivrigen ønskede Fredsvark. Nationerne ville finde en sand Trøst ved at see Souverainerne beskieftige sig med at ende Krigens Rædsler og anbetroe til oplyste og redelige Mænd Omsorgen, for at forene Jnteresserne, erstatte Opofrelserne og giengive alle Nationer en fordeelagtig og ærefuld Fred.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Undertegnede opholder sig ikke ved at besvare Østerrigs Manifest og den eneste Klagspunkt hvorpaa det støtter sig. Et Ord vil være Svar nok. Han vil blot anføre den Alliancetractat som sluttedes den 14de Marts 1812 imellem begge Magter, og den ved Tractaten stipulerede Garantie af Rigets Territorium saaledes som det var den 14de Marts Undertegnede har den Ære a.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Dresden, den 18de August 1813.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Hertugen af Bassang. Den 3die November. Frankfurter Breve af 31te October melde, at Bayrerne i Forening med Østerrigerne havde forladt Jn og taget en Stilling ved Hanau, forat modsætte sig den franske Armees Passage. Man recognoscerede dem, angreb dem og i et Øieblik bleve de kastede. Den franske Armee passerede midt imellem dem og førte 6000 Fanger, Kanoner og Faner bort med sig. Denne Fægtning forefaldt den 30te Grev Wrede commanderede den allierede Armee. Hs. Majestæt afreiste Dagen efter til Maynz, hvor en Telegraphefterretning har meldet hans Ankomst, som havde Sted den 2den d. om Morgenen Kl. 4.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Den 4de November. Hs. Majestæt Keiserinde=Dronningen og Regentinden har erholdt følgende Efterretninger om Armeens Stilling til 31te October: Kongen af Sachsens to Curasseerregimenter, som udgjorde en Deel af det første Cavallericcorps, vare blevne ved den franske Armee. Efterat Keiseren havde forladt Leitzig lod han dem ved Hertugen af Vicenza tilskrive et Brev, og sendte dem til Leipzig forat tiene Kongen til Garde.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Da vi havde faaet Vished om Bayerns Frafald, var der endnu er bayersk Bataillon ved Armeen. Hs. Majestæt lod Bataillonens Chef tilskrive et Brev ved Majørgeneralen. Den 25de forlod Keiseren Erfurt. Vor Armee udførte rolig sin Bevægelse af Maynen til. Da vi den 29de ankom til Gelnhausen, bemærkede ri et fiendtligt Corps paa 5 til 6000 Mand, som de Fangne sagde os var Avantaarden af den østerrigske og haverske Armee. Denne Avantgarde blev kastet og nødt til at trække sig tilbage. Vi istandsatte strax den af Fienden afbrudte Bro. Af Fongerne hørte vi snart, at den østerrigskebyerske Armee, som man anslog til mellem 60 og 70000 Mand, kommende fra Braunau, var indtruffen i Hanau, og troede at kunne sværre Veien for den franske Armee.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Den 29de om Aftenen bleve den fiendtlige Avantgardes Tirailleurer, trængte tilbage til hiinside Landsbyen Langsholde, og om Aftenen Kl. 7 var Keiseren med sit Hovedqvarteer paa Slottet Jsenburg i denne Landsby.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Den 30te trak Fienderne sig ved Daggry af Aschaffenburg til Keiseren fortsatte sin Bevægelse, og var i Frankfurt Klokken 3 om Eftermiddagen. De i dette og i Slaget ved Wachau og Leipzig tagne Faner ere sendte til Paris. Curassererne, Grenadererne tilhest og Dragonerne have udført i glimrende Angreb. To Eskadroner af Æresgarden, under Major i Saluces Befaling, have især udmærket sig, og viist hvad man til næste Foraar tør vente sig af dette Corps, naar det bliver fuldkommen disciplineret og organiseret.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Artilleriegeneral Nourrit og General Devaux, Major af Gardens Artillerie, have fortient Udmærkelse. General Letort, Major af Gardens Dragoner, vilde, uagtet han var bleven saaret i Slaget ved Wachau, dog selv i Spidsen for sit Regiment føre det til Angreb, og fik en Hest skudt under sig.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Den 31te, om Aftenen, var Hovedqvarteret i Frankfurt. Hertugen af Treviso var med to Divisioner af den nye Garde i Gelnhausen. Hertugen af Regio var ankommen til Frankfurt; Grev Bertrand og Hertugen af Ragusaa vare i Hanau, og Sebastiani stod ved Niddafloden.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
- Endnu melder Moniteuren, at Hs. Majestæt den 2den November er ankommen til Maynz, med omtrent 100,000 Mand, der allerede ere forsynede med nye Uniformer og istand til atter at rykke i i Felten.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Maylland, den 26de October. Fienden, som indtil den 14de bestandig havde forstærket sig i Dravedalen, foretog den 18de d. et Jndfald i Piavedepartementet. Den 20de rykkede en Colonne paa nogle tusend Mand, under General Eckards befaling, ind i Bellund. Saasnart Vicekongen blev underrettet om denne Bevægelse, lod han en Colonne, under General Palombini, rykke imod Fienden. Den 23de forlagte Prindsen sit Hovedqvarteer til Udine, og den 24de vare alle Tropperne forsamlede ved denne Stad. Der vilde intet Overordentligt være i, om vore andre Divisioner, forat understøtte General Greniers Bevægelse, nærmede sig Tagliamenti og Piavefloden.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Wien, den 20de October. Jfølge Efterretninger fra Tyrkiet giøre Tyrkerne endnu stedse store Fremskridt imod Servierne. Disse begynde at proviantere Belgrad. Man siger, at Eierny Georg skal være gaaet til Semlin, forat bringe sine Skatte, og alt hvad han har reddet for Plyndring, i Sikkerhed. Han er selv under Eskorte vendt tilbage til Belgrad.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
London, den 9de October. Vi have Breve fra Wich (i Catalonien) af 16de forrige Maaned. De melde, at Marschal Suchet den 14de har forenet betydelige Kræfter, hvormed han om Natten skal være rykket frem imod Lord Bentink. Paa de Punkter, som vi holdt besatte, stødte han paa tre Colonner; strax derpaa opstod en frygtelig Fægtning, hvoraf vi ikke vide Udfaldet. J Mauresa udbredte sig det Rygte, at de Franske vare rykkede ind i Villa Franca. Det synes at Fægtningen har varet i to Dage, og man troede at den endnu vilde vedvare den tredie Dag.
Berlingske Tidende, 1813-11-26
Wich, den 17de September. Jfølge Privatefterretninger fra igaar, er der ingen Tvivl om at Suchet jo er trængt ind i Villa Franca og rykket frem til Vendrell. Den Fægtning vi omtalte igaar har været blodig. Corpset Saarsfield har lildt meest. - Den 18de September Endnu ere vi i samme Uvished om Suchets Bevægelser og Fremskridt. Da Fienderne paa ny ere trængte ind i Vallez, saa synes det at de nu besætte hele Strækningen lige til Grenalles. Santjago, den 5te August. Jnat marscherede 90 Mand bort derfra. De toge Veien af Orense til. Vor Erkebiskop er i Portugal. Hans Gods er endnu under Bestig. Man siger at den portuginske Regiering har taget ham under sin Beskyttelse, og tilføier, at Militaircommissionen i Orense har anholdt hos bemeldte Regiering om Tilladelse til at arrestere Erkebiskoppen, der befinder sig paa portugisk Grund; men at det er bleven den aflaaet.