JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1847-05-29
Journ, de Constant, af 6te Mai melder, at den russiske Gesandt havde strax efter de nyeste russiske Depeschers Ankomst fra St. Petersborg afsendt et Dampskib til Athen. Da nu dette ankom til Athen, meddeelte den russiske Gesandt sammesteds det græske Ministerium, at hans Regjering billigede Portens Forlangende. Gesandten opfordrede derefter i stærke Udtryk den græske Regjering til at give Porten den forlangte Fyldestgjørelse. Det græske Cabinet har med Bestemthed afviist denne Begjering, Kongeriget Grækenland. Fra Athen meldes i Augsb. Zeit. under 2den Mai, at den græske Opposition, er i Besiddelse af Efterretninger, som man skulde ansee for overdrevne, dersom Erfaringen ikke viste, at netop det Overdrevne og Utrolige finder Sted i Grækenland og med Hensyn til Grækenland. Den sidste russiske Note skal især dadle, at Koletti, istedet for at bilægge Differentsen med Tyrkiet, har overført det paa ham hvilende Ansvar paa den uansvarlige Souverain, og at han, ved at overtale Kongen til at skrive, har compromitteret Thronens Værdighed. Jstedet for at indvikle Grækenland i Jntriguernes Net, skulde Koletti drage Omsorg for at lægge de indre Onder, der fortære Grækenlands Kraft, skulde Koletti navnlig med Statsklogskab styre Finantserne, hvis Tilstand er yderst slet. Grev Nesselrode slutter sin Skrivelse til den russiske Repræsentant med den Jnstruction, at denne Gesandt i alle Forholdsregler skal slutte sig til den engelske Gesandt. - Den græske Regjering, d. c. Koletti, skal have svaret, at den russiske Keiser skulde ikke være saa urolig; han (Koletti) var Mand for at bringe Sagerne paa det Rene. Augsb. Allg. Zeit. melder endvidere fra Athen under 8de Mai, at Sir Edm. Lyons, den engelske Gesandt, havde strax efter den russiske Notes Ankomst begivet sig til Koletti og til de bekjendte ofte anførte Trusler tilføiet denne, at Porten vilde udvise af sine Stater hele den græske Befolkning, naar Grækenland ikke vilde give Tyrkiet Opreisning og modtage paa ny Mussurus i Athen. Da Koletti nu erklærede, at Grækenland ikke vilde give Fyldestgjørelse, og at Kong Otto ikke vilde modtage Mussurus som tyrkisk Gesandt, spurgte Sir Edm. Lyons om, hvad der da skulde blive af de Millioner Grækere, som dette Stivsind vilde styrte i Elendighed. Koletti svarede: "Matroserne skulle blive Pirater, og de øvrige Grækere Klephter!" (Allg. Zeits Referent tilføier klogelig, at denne Anecdote tør maaskee indeholde meere poetisk end virkelig Sandhed).
Viborger Samler, 1847-05-29
Ægypten. Alexandrien, den 29de April. Fire østerrigske Civilingenieurer ere ankomne hertil med Karl Jasmuger. Disse høre til det flere Gange omtalte Selskab, der har dannet sig i Europa for at undersøge Terrainet imellem det røde Hav og Middelhavet og for at anstille foreløbige Undersøgelser om den projecterede Canal. Disse Jngenieurer er det specielt overdraget at undersøge Kysten, hvor Canalen skal falde i Middelhavet, – det vanskeligste af alle disse Arbeider; men de dertil valgte unge Mænds Dygtighed er Borgen for, at de ere den vanskelige Opgave voxne.
Viborger Samler, 1847-05-29
Fra den hollandske Grændse melder Augsb. Allg. Zeit. under 8de Mai. Udførslen af Slagteqvæg fra Rotterdam til London har naaet en Høide, som man ansaae for umulig; daglig afgaae til denne engelske Hovedstad, med Dampskibene og med Transportskibene 6 a 700 Stude og 3 a 4000 Faar. Alt det fede Hornqvæg fra Ostfriesland, Holland og Rhinlandene gjør nu denne Reise til Vands og indskibes i Rotterdam. Paa Grund af denne uhyre Export maa man ikke undres over, at Holland selv lider Mangel, særdeles stor er Nøden i de mindre Stæder. Efterretningerne fra det Jndre af Holland lyde ikke glædelige, og daglig imodeseer man nye ulykkelige Beretninger, da Nøden tiltager, just ikke af Mangel paa Levnetsmidler, thi af disse findes der i de store Stæder Overflødighed, men af Mangel paa Penge til at kjøbe Fødemidler. Afgifterne ere stegne til en uhyre Høide: ethvert Vindue, enhver Sopha, enhver Stol, ethvert Sengested er beskattet. Statsgjælden er enorm; paa hvert Hoved kommer en Gjæld af 600 Gylden, og Statsgjælden stiger Aar for Aar, da Landet ikke er istand til at dække Renterne af Statsgjælden. Det er ene og alene denne, der hindrer de flittige Hollændere i at gjøre Fremskridt i oeconomisk Henseende. For at forhindre Uroligheder i de større Stæder, har Regjeringen leveret Bagerne Rug til billige Priser. Paa Kartofler er der ingenlunde Mangel, da Hollænderne have opkjøbt alle Forraad i Rhinpreussen, og de tilstaae selv ingensinde at have været saa rigelig forsynede med denne Jordfrugt som nu. Kornet er ad Rhinen allerede indtruffet i store Partier, og endnu større Tilførsler forventes om faa Dage. J Staden Rotterdam alene annonceredes 134 Skibe, hvis Ladninger bestode af Kornvarer. Disse Tilførsler ville komme de indre Provindser til Gode, da Holland selv skal være forsynet med Korn indtil Septbr. Maaneds Udgang. J Rhinpreussen, er det roligt; Landet er forsynet med Korn. Kornspeculanternes gyldne Periode synes at være forbi, en Kornspeculant, der tilbød en Handelsmand i Wesel 4000 Malter, Rug (1 Malt. – 9 a 10 Skpr. dansk), erklærede, at han endnu havde 10,000 Malter svømmende paa Rhinen, og at han ikke vidste, til hvilken Plads han skulde bestemme dem, da der egentlig ikke viste sig Mangel paa nogen Handelsplads.
Viborger Samler, 1847-05-29
Kongeriget Belgien. Ementen i Gent hører tilde meget betydelige. Mageløs var det Militaires Taalmodighed ligeoverfor de raae Masser, der uafladelig udsatte Tropperne for en Hagel af Stene. Elleve Fabriker feriere ganske, 25 arbeide i en Deel af Ugen, og kun 7 arbeide hele Ugen igjennem. Fabrikherrerne skulle nu have besluttet at foreslaae Regjeringen at sysselsætte de ledige Arbeidere i 3 Maaneder, under den Betingelse, at Regjeringen skal afkjøbe dem 1/4 af de Fabricata, de i denne Tid maatte producere. En Deputation er i denne Anledning afreist til Brüssel. Kl. 6 om Eftermiddagen lukkes Værtshusene.
Viborger Samler, 1847-05-29
Kongeriget Württemberg. Stuttgart, den 22de Mai. Prinds Jerome de Montfort er den 12te Mai afgaaet ved Døden i Castello ved Florents. Han var Erkonge Jeröme Napoleons ældste Søn og en Ne ven til Kongen af Württemberg.
Viborger Samler, 1847-05-29
Indenlandske Efterretninger. Nogle Haandværksfolk, som i Torsdags arbeidede i Nærheden af Thorvaldsens Museum, bleve opmærksomme i den derværende Canal paa en Gjenstand, der drev med Strømmen. De troede i Begyndelsen, at det var en druknet Hund eller Kat, men da de nærmere saae til, fandt de, at det havde menneskelig Skikkelse. Nu søgte de at komme det nær, de satte en Baad ud, men hvor stor var ikke deres Skræk, da de fandt, at det var Liget af et Barn, paa hvilket Hovedet var afskaaret. Her synes en skrækkelig Forbrydelse at være begaaet, hvis Opdagelse næppe synes mulig, da Jntet ved Liget er istand til at lede paa noget Spor. Dog Retfærdighedens straffende Haand vil nok omsider ramme den Skyldige. (Flopst.)J Torsdags Aftes sad en Dreng paa Toldbodbroen og vilkede efter Torsk. Han følte noget Tungt ved Snøren, trak til sig, og det viste sig nu, at Krogen havde faaet fat i Klæderne af et druknet Menneske, som ved tililende Hjælp blev trukket iland. Det var en Sømand, der syntes at have ligget længere Tid i Vandet, og som ved nærmere Eftersyn skal have viist sig i Besiddelse af en lille Sum Penge, der i en Tegnebog fandtes i hans Trøielomme. (Flp.)
Viborger Samler, 1847-05-29
Skjøndt Veiret 2den Pintsedag var temmelig ustadigt, saa var dog Tivoli, som for første Gang var aabnet for iaar, meget godt besøgt, Antallet af de Besøgende var 6200. Der er ogsaa iaar sørget for forskjellige interessante Adspredelser, som sikkert ville modtages af Publicum med Tilfredshed. Tre Englændere fra Ashley Theater i London, som sidste Søndag bleve modtagne med meget Bifald i Casino, gav en Forestilling i Circus tilligemed et Beriderselskab. (Bl. Td.) Landet er blevet beriget med et nyt Stamhuus, idet Godset Vennerslund paa Falster, efter længere Tids Forhandlinger, endelig er oprettet til et saadant for CandidatGrandiean. - Billedhugger Jerichau og Componisten Gade ere i Løverdags med Dampskibet "Geiser ankomne til Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1847-05-29
Fra Hillerød skrives i Frdb. Amtstd." Natten imellem den 10de og 11te d. M. befandtes det, at Arrestanten Hans Christiansen - "Sorte=Hans kaldet, og en her i Egnen bekjendt farlig Forbryder - var udbrudt af sin Arrest paa Frederiksværk. Samme Nat fandtes Fæstningsslave Johan Gotfred Bertelsens Hustru, Ane Marie Pedersdatter i Ølsted, hængende livløs i sin Stue. Ved den anstillede Undersøgelse af Lægerne, viste det sig, at den Afdøde maatte være myrdet ved Slag, og at Gierningsmændene derefter havde hængt hende. Da "Sorte Hans i længere Tid havde staaet i utilladeligt Forhold til den Afdøde, og da det var ham bekjendt, at hun havde afgivet Vidnesbyrd imod ham, der kunde skade ham i den Sag, for hvilken han var arresteret, saa faldt Mistanken, for Forbrydelsen strax paa ham. Hans Moder, der blev anholdt, vedgik ogsaa øieblikkelig, at hun vidste, at det var hendes Søn, der havde begaaet Mordet. Den paafølgende Torsdag opdagede nogle Fiskere Forbryderen i en Baad i Roeskilde-Fjorden; men da de nærmede sig ham, sprang han pludselig overbord, idet han forinden kastede sig en Løkke Reeb om Halsen. De kom dog tidsnok til at redde ham, og bragte ham tilbage til Arresten. Confronteret med Moderen, tilstod han Forbrydelsen; men vilde paa ingen Maade erkjende, at han havde begaaet Mordet af Hævn. Det var Kjærlighed til den Myrdede, sagde han, der var Drivefjederen til Gierningen; han vilde, at de Begge skulde forlade Livet, og derfor havde det ogsaa været hans Agt, at dræbe sig selv efter hendes Død.
Viborger Samler, 1847-05-29
J det slesv. holst. Ridderskabs under 5te Mai til Hs. Maist. Kongen indsendte nye allerund. Forestilling, udtaler det sin Smerte over, at Hs. Maj. hverken med Hensyn til Jndhold eller Form har fundet dets tidligere Andragende egnet til derpaa at afgive allerhøieste Resolution. J det dybt følte Ønske at forebygge Miskjendelse og Mistydning af sine Ord og Hensigter tør Ridderskabet ikke med Taushed modtage hiin allerhøieste Beskeed. Med Hensyn til Formen, da troede Ridderskabet at skylde sin ophøiede Landsherre et aabent, af Gjenstandens Alvor paabudt Sprog; men Jntet laae dets Følelse og Hensigt fjernere, end at støde an mod de en loyal, trohengiven Undersaat passende Former. Har Ridderskabet desuagtet uvilkaarlig feilet mod Formen, saa beder det med al Ærefrygt, at Hs. Maj. vil behage at tilgive dette og, for den gode Villies og rene Hensigts Skyld, oversee det med Misbag optagne Ord. Dybt bekymret over Tilbageviisningen fra Landsherren, finder Ridderskabet dog nogen Beroligelse i den Betragtning, at den egentlige Bøn, som det dengang vovede at nedlægge for Thronen, ikke udtrykkeligt er bleven forkastet, og gjentager den derfor herved. Prælater og Ridderskab holder det for Pligt, ikke at trættes ved ærefrygtsfuld Forestilling og Bøn, saalænge Farer true Tronen som Landet. Dets Overbeviisning staaer endnu der fast, at det i Fremstillingen af de nærværende Landsforhold ikke er fravegen Sandheden, at der af dem, hvis de ikke snart forandres, kunde udvikle sig en Fremtid, som maatte fylde enhver loyal Undersaat med bange Sorg, at endelig det antydede Middel er det tjenligste Middel til at hidføre en for alle Parter tilfredsstillende Løsning af de nærværende Forviklinger. At udtale denne Overbeviisning anseer Ridderskabet for Pligt, og besværger Hs. Maj., i saadan Bekjendelse kun at ville erkjende den loyale Opfyldelse af en tung, men bydende Pligt for bekymrede Undersaatter. (Aftbl.)
Viborger Samler, 1847-05-29
Om Hostudsigterne har en reisende Holstener under 16de De, offentliggjort følgende Jagttagelser: "Jkke noksom kan jeg yttre min Glæde over, i hvor høi en Grad vore Marker ere overøste med Guds Velsignelse. Alle Kornarter, uden Undtagelse, staae saa ypperligt, som de ældste Folk nogensinde kunne erindre at have seet. Dette er ikke alene Tilfældet i Hertugdømmerne men ogsaa over hele Danmark og paa Øerne, hvorigjennem jeg nylig er reist. Allevegne har jeg fundet Kornet staaende udmærket, og Høsten vil vistnok komme meget tidligt. Om Jndsmugling af consumtionspligtige Kornvarer læses, følgende Bekjendtgjørelse fra Rødbyes Toldinspecteur; "Da det er Hs. Majestæts allerhøieste Villie, at den Sum, der indkommer i Consumtion for Meel og Gryn, skal stilles til Communalbestyrelsens Disposition, for derved at forskaffe de Trængende, der ere udenfor Fattigforsørgelse, Brødet for en billig Priis, anseer jeg det for Pligt at opfordre de Borgere, og Jndvaanere i Rødby, der forhen ei have anseet det for nogen Skan, for en stor Deel at unddrage sig Consumeringen, af anførte Artikler, til at betænke, at det nu ei er den kongelige Kasse, der fravendes sine Jndtægter, men at de reentud bedrage deres trængende Medmennesker for den Understøttelse, vor faderligtsindede Konge har skjænket dem, og at derfor Enhver, der besidder den ringeste Grad af Skam og christelig Følelse for sin trængende Næste, bør ophøre med det forhen drevne Smugleri. Skulde jeg, som jeg ikke vil haabe, bemærke, at her fremdeles skulde gives dem, som, uagtet Forsynet har skjænket dem Velsignelse af timeligt Gods, dog af sædvanlig Karrighed vedblive med Smugleriet, skal jeg sandelig ikke undlade at fremstille saadanne Personers Fremgangsmaade, for at en velfortjent Foragt idetmindste kan ramme dem. Resultatet af April Maaned var kun 41 Rbd. 83 Sk., der udgjør 41 3/4 Sk. pr. Jndivid af Byens Befolkning, hvilket klart beviser, at et bedre Resultat bør kunne fordres.
Viborger Samler, 1847-05-29
Horsens. Tredie Pintsedag om Eftermiddagen indtraf her paa Fjorden et ulykkeligt Tilfælde. Fire Cigarmagersvende havde nemlig laante en Seilsbaad, for dermed at foretage en Lysttour til Boller Skov; efterat de vare komne et godt Stykke ud paa Fjorden kæntrede Baaden ved en Kastevind, og de ulykkelige usøvante Mennesker maatte klamre sig fast ved samme. Fisker Søren Andersen fra Glud var heldigviis paa Fjorden, men et betydeligt Stykke fra den kæntrede Baad, og havde Vinden lige imod sig, saa han maatte gjøre flere Slag forinden han kunde komme de Ulykkelige til Hjelp; men da han endelig naaede Baaden, vare allerede de Tvende druknede, dog var han saa heldig at redde de andre To, der stode paa den med Vand til Reilingen fyldte Baad. Navnene paa de Forulykkede ere Rosenberg og Osterloe, den Sidste efterlader sig en høist ulykkelig Forlovet, som han havde medbragt fra Cassel. (Hors. Av.)
Viborger Samler, 1847-05-29
Aarhuus, den 26de Mai. Tre Dampskibe kom hertil i Eftermiddags paa næsten een og samme Tid, nemlig: "Odin, fra Odense, Løven fra Kiel, og Christian den Ottende fra Kallundborg. De medbragte Passagerer vare fornemmeligt Landmænd, der ville bivaane Landmandssmødet, som tager sin Begyndelse her imorgen. Ethvert Skib blev ved Ankomsten hilset med Kanonskud, ligesom og med Hurraraab af den ved Skibsbroen talrigt forsamlede Folkemængde. Et fjerde Dampskib: "Christianden Ottende (som forhen har faret imellem Kiel og Kjøbenhavn) ventes iaften fra Kjøbenhavn. Det største Antal Passagerer var med det kallundborgske Dampskib, nemlig 20. Det lille "Odin var først gaaet ud fra Odense, Fjord i Formiddags Kl. 9, og indtraf allerede her Kl. 3 1/2 Eftermiddag. (Ah. Av.)
Viborger Samler, 1847-05-29
Den 17de De, feirede Amtsprovst, Ridder Henrik Christopher Schmidt, Sognepræst for Væhr og Nebel Menigheder, sit 50 Aars Embeds=Jubilæum. Hs. Maj. Kongen havde ved denne Leilighed tilstillet ham Dannebrogsmændenes Hæderstegn. Fra sine Menigheder modtog han flere værdifulde Beviser paa deres Høiagtelse og Hengivenhed. Hr. Kammerraad Secher til Skafsgaard havde, paa sin og Kones forleden feirede Guldbryllupsdag, af sit Godses Bønder modtaget en smagfuld udarbeidet Sølvpocal, som et Erkjendtligheds Beviis, fordi han har været dem en eftergiven og god Huusbond. (Rd. Av.)
Viborger Samler, 1847-05-29
Over det nye kgl. Postdampskib paa Kiel føres bittre Klager, i "Kiel. Corr." Det skildres som ruinerende ikke alene den private Skibsfart, men ogsaa, da den Foranstaltning er trufsen, at det fra Hamborg kommende Gods befordres af Postvæsenet ligefra Jernbanegaarden i Kiel til Skibet, uden Mellemkomst af nogen Commissionair, det for Kiel saa vigtige Speditionsvæsen. Man haaber, at Hs. Maj. vil vise Generalpostdirectionen inden de rette Grændser, da det paastaaede Overgreb nu har vakt den største Uvillie hos Borgerskabet. J denne Anledning har Borgerrepræsentantskabet besluttet at sende en Deputation til Kongen.
Viborger Samler, 1847-05-29
Nedenstaaende læses i Aarh. Av.: Om Rugens Forvandling til Heire. Den Tid er ikke langt tilbage, og man hører endnu ofte Bonden gjøre den Paastand, at Rugen skal kunne forvandle sig til Heire; men eftersom Cultur og Oplysning skrider frem, og Botaniken bliver mere dyrket af den rationelle Landmand, bliver dog omsider Bonden overbeviist om Urimeligheden i sin Paastand. Han siger, at han har det af Erfaring, at Rugen har været fuldkommen reen, da den blev saaet, og der er alligevel fremkommen Heire; men dette er intet Beviis derfor, thi der kan ligge en anden skjult Grund, som Bonden ikke forstaaer at udforske, fordi han ingen Kundskaber har til Naturens Underværker. Denne Grund ville vi søge, hvor den findes; det er ved utallige Erfaringer, beviist, at Fro har lagt i Aartusinder indsluttet i faste Klippemasser, afsondret fra Lys, Fugtighed og Varme, uden at kunde spire, som Følge af, at disse tre, for Livsvedligeholdelsen, nødvendige Betingelser, ikke have været tilstede, saaledes kunde det ogsaa forholde sig med Heiren. Rugen faaes i Almindelighed i Brakker, der, efterat have lagt i flere Aar i Hvile, opbrydes; Frøet kunde saaledes have lagt i en Dybde, at det ikke kunde spire, og først ved Jordens dybere Bearbeidning bringes frem til Overfladen og spire, vi kunde da spørge, hvorfor viser Heiren sig kun i Vintersæden og ikke i den derpaa følgende Sædart? – vi vilde da erholde det Svar, at Heiren er en eenaarig Plante, der døer bort, saasnart den har modnet sit Fro. Jo meere vi trænge ind i denne Gjenstand, jo mere indviklet synes den os at være. Vilde vi eftertænke, hvorledes og hvorfra Frøer kommet saa dybt ned i Jorden og Klipper, da kunde vi enten tænke os, at Naturen har saaledes forandret sig, at nye Jordlag have dannet sig og bedækket det Frø, som engang har lagt paa dens Overflade, eller vi maae tilfredsstille os med den Slutning om Frøets selvstændige Tilbliven (Generati ævivoca). At Rug skal kunne forvandle sig til Heire, er en complet Umulighed; betragte vi disse to Planters Natur og Kiendemærker, da ere disse saa høist afvigende, at det er umuligt at tænke sig, at det er een og samme Plante, der saaledes har forandret sig; vel kan en Plante, ved at voxe paa en Jordbund, der ikke er eiendommelig for dens Natur, forandre sig, saa at der fremkommer en Af art (Bastard), men Slægtmærkerne ere dog de samme; ligesaalidet som et Dyr af en Slægt kan omdanne sig til et af en anden Slægt, saaledes forholder det sig med Planterne. Rasn. Gram, i Mai 1847.
Viborger Samler, 1847-05-29
Reisende med Dampskibet "Chr. VIII." fra Aarhuus til Kallundborg, den 24de Mai. Kammerr. Johansen, Forpagterne Lassen, Neergaard, Sevel, Andersen, Becher og Estrup, Landvæsenseleverne Nielsen og Christensen, Proprietairerne Lacoppidan, Brønniche, Kornerup, Borup m. Søn og Datter, Bruun, Frederiksen, van Deurs, Lange, Friis, David og v. Bracht, Komdene, Barch og Brønniche, Dhrr. L. Hansen, A. Larsen, Stemann, Gotsche, L. Olsen, Estrup m. Tjener, Bergsøe, Hansen og Vinkelhorn, Møller, Dahl, Kammerr. Lund m. Frue og Datter, Cancelliraad v. Bergen, Pastor Gruner, Greverne Scheel m. Tjener, Skolelærer Schou, Assessor Meyer og Hr. Lund, Student Jagt, Baron Stanzie, Secretair Smith, Professor Flor, Doctor Vith. Kammerherre Graab, Particulier Bruun, Agent Nyholm m. Frue og 2 Damer, samt Cand. Brodersen.
Viborger Samler, 1847-05-29
Med Dagvognen fra Randers til Viborg, den 27de Mai. Jfr. Keil, Hr. Heft.
Viborger Samler, 1847-05-29
Copulerede i Helsingør, den 17de Mai. Hr. Particulier Chr. Fischer og Jfr. Julie Luise Mathilde Bahnson.
Viborger Samler, 1847-05-29
Jmorgen prædiker Hr. Pastor Hindberg i Domkirken; i Søndresogns Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ursin.
Viborger Samler, 1847-05-29
AVERTISSEMENTS. Det bekjendtgjøres herved, at jeg nu er flyttet i min nye Bolig paa Torvet ved den nordre Ende af Raadhuuset, hvor jeg agter at fortsætte den af mig i flere Aar førte Mode=, Manufactur= og Brodeerhandel, hvorhos det bemærkes: at da jeg nu for alle mine huuslige Ting har arrangeret det saaledes, at jeg udelukkende kan beskjæftige mig med mit Fag, vil jeg nu bedre end nogensinde kunne opfylde ethvert billigt Forlangende, som jeg modtager med Taknemmelighed, da jeg aldeles intet andet Existence-Middel har end Folks velvillige Søgning. Skive, den 15de Mai 1847. Pouline Hald, født Boserup. Daguerreotyp=Atelier.
Viborger Samler, 1847-05-29
hos Skomagermester Hammershøy i St. Mathiasgade er aabent hver Dag fra Kl. 9 Morgen til Kl. 5 Eftermiddag. L. Sasse, Viborg, den 6te Mai 1817. Professor.
Viborger Samler, 1847-05-29
En rød Durk med hvid Hale, der den 23de Dennes er bortfløien, bedes mod en Douceur Eieren, som Bogtrykkeriet anviser, tilbageleveret.
Viborger Samler, 1847-05-29
Jmorgen (Søndag) og fremdeles hver Dag faaes Skumchocolade, Frue Heibergs- og Orla-Lehmanns og flere Sorter Kager, samt hver Søndag Formiddag varme Posteier hos H. P. Høyer, Conditor, Udkommet er: Samling af Lodstaxter, for Danmark, Hertugdømmerne og Colonierne, med Angivelse af hvor Lodstvang og Betaling for Sømærker finde Sted, samt Taxterne for Bugseerdampskibene, af A. F. Recke. 44 Sk. Et Bidrag til vort Godsvæsens Historie. Meddeelt af Carl Jensen. 16 Sk. Om Selveiendom, Arvefæste og Livsfæste paa Bøndergaardene i Danmark. Af Chr. Rothe. 40 Sk.
Viborger Samler, 1847-05-29
Tolv Brahmanske Fortællinger, efter Friedrich Rückert, ved J. E. Jessen (med vedføiet tydsk Text). 24 Sk. Hækle=Bog eller Anviisning til Hækling, saavel til Selvunderviisning som til Skolebrug af Minne Korn. Oversat af L. T. med rylographer de Mønstre. 48 Sk. Vexel=Læren, en Haandbog, nærmest bestemt for Handlende, af Haldur B. Gruner. (Med 10 lithographerede Vexelblanquetter). 9 Mk. 12 Sk.
Viborger Samler, 1847-05-29
Prædikener og Leilighedstaler, af P. J. Spang. Anden og sidste Levering. 1 Rbd. 32 Sk.
Viborger Samler, 1847-05-29
Fremstilling af de gjeldende Lovbestemmelser om Hegn og Fred og skadeligt Vands Afledning paa Landet, til Veiledning for Landeiendomsbesiddere, ved C. A. Trap. 23 Sk. Om Tegneunderviisning, af G. F. Hetsch. 32 Sk. og faaes hos P. C. Kabell.
Viborger Samler, 1847-05-29
Alle Slags sættefærdige Kaalplanter sælges billig M. Holmgaards Enke.
Viborger Samler, 1847-05-29
Auctionsplacat. Tirsdagen den 15de Juni næstkommende, Formiddagen Kl. 11, lader Proprietair Nyssum, formedelst Bortflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge paa Liseborg en betydelig Deel Ind- og Udboe, bestaaende af Sophaer, Stole, Borde, Skabe, Sengesteder, Taffeluhre, Speile, Porcellain, Glasvare, Jern og Træfang, Kister, en Doctor Stol, 1 stor Jerntap m.m. Det bemærkes, at største Delen af Meublerne ere af Mahogni. Lysthavende indbydes. Viborg Byfogedcontoir, den 27de Mai 1817. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1847-05-29
Tirsdagen den 22de Juni førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Byens Raadstue afholdt Auction over en Deel for resterende Kongelige Skatter, Commune=Afgifter og Skole mulcter for Aaret 1846 udpantet Gods, bestaaende af Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, Kakkelovne, Dragkister, Commoder m. m., hvilket herved bekjendtgjøres. Viborg Byefogedcontoir, den 27de Mai 1817. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1847-05-31
75 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret, Tidende. Stifts re Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 31te Mai 1847.
Viborger Samler, 1847-05-31
Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Reiss, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.