Berlingske Tidende, 1751-10-22
Bastia, den 9 Sept. Reglementet, hvorved Roligheden paa denne Øe skal sættes paa Fode igien, og som først for omtrent 8 Dage siden er offentlig bleven bekiendtgjort, indeholder følgende: Da Hans Majestet, Kongen af Frankrige, som med megen 1 Misfornøyelse har anseet de Tvistigheder, hvorved Øen Corsica i mange Aar er bleven disturberet, er paa det indstændigste bleven ombeden, at bruge Sin Omhyggelighed til at retablere og befæste Roligheden paa bemeldte Øe, og baade den Durchl. Republique Genua og Øeboerne have lovet, at efterleve med alt Tillid det som i den Henseende af Hans Allerchristligste Majestet maatte blive afgjort, saa er, efternøyagtig Undersøgning af de adskillige Aarsager til disse Tvistigheder, af Høystbemeldte Hans Majestet givet Ordre til Hans Fuldmægtige Ministrer, Ridder de Chauvelin og Marqvis de Cursay, at forfatte et Reglement, som kunde due til at retablere Freden iblant Jndbyggerne, saa vel som god Orden og Subordination i Henseende til Regieringens Administration, formedelst følgende Artiklers Fuldbyrdelse og Efterlevelse: 1.) Republiqven Genua skal, som Souveraine, af Kongeriget Corsica, og til at forsvare sit Herredømme over bemeldte Øe, holde Garnisoner af sine egne Tropper udi Hoved-Staden Bastia, og i de Stæder Ajaccio, Calvi, og St. Bonifacis. Da nu bemeldte Tropper skal tiene til Sikkerhed for Landet og for Søe=Kysterne; saa maa de ogsaa underholdes af Landets Jndkomster. Til den Ende skal man udregne Summen, hvor høyt deres Underholdning omtrent torde beløbe sig, og ved en lige Jnddeeling for alle Meenigheder tage samme af Kongerigets Jndkomster. 2) Republiqvens General-Commissarius, samt Officererne, og andre til General-Commissionen henhørende Personer, skal, ligesom tilforn, residere i Bastia. Bemeldte General=Commissarius skal have overste Opsyn over Krigs- og Søe=Væsenet, samt over den verdslige Jurisdictions Administration. 3.) Til samme Ende skal udi Stæderne Ajaccio, Calvi, og St. Bonifacio, være Commissarier af Republiquen, som, hver udi sit Departement, skal bære Omsorg for Soldaternes Discipline, og see til, at Trupperne bruges virkelig til det, som det almindelige Beste udfordrer. 4.) Republiqven skal herefter ikkun besætte tvende Bispedømmer paa Øen, og Øeboerne selv altid de 3de øvrige. Jligemaade skal alle Beneficier, der blive vacante paa Øen, besættes med Landets Børn. 5.) Ret over Hals og Haand skal holdes i Bastian, og derudi skal sidde Assessores af den Corsiske Nation, nemlig 6 fra den Kant af Landet paa denne Side af Fieldene, og 6 fra den anden. Civil Retten, som ogsaa skal holdes i denne Hovedstad, skal ogsaa føres under Assistence af tvende Auditorer, en Genueser og en Corsicaner. 6.) Naar General-Commissarien, de andre Commissarier, og den ene Civil Auditeur, som Republiqven beskikker, undtages, skal alle Dommere og Podestater, samt offentlige og subalterne Betiente, der bruges enten til Criminal= eller Civil-Sager (Krigs-Etaten ikke derunder befattet) være af Landets Børn, og indbyrdes udvælles. De skal lønnes efter deres Embeder og Betieninger, og saadan Løn skal tages af Kongerigets Jndkomster. Opbørselen skal skee formedelst en aarlig Taxt, som skal inddeeles efter Øens Meenigheder, og derved den nøyeste og mueligste Liighed iagttages. 7.) Da Øens Jndkomster, foruden det, som i denne Artikel er meldet, skal bruges til at lønne Republiqvens Besætning, saa skal Paalæggene og Jnddeelingen skee ved Hovederne for de respect. Meenigheder, hvilke ogsaa bør beskikke dem, der skal opbære og indfordre Pengene. 8.) Den Corsiske Nation skal have den Frihed, at benytte sig af alle de Fordeele, der kand haves af Landets Beskaffenhed og Kysternes Beliggenhed, til at drive Handel paa fremmede Havne, og forsyne sig med Levnets Midler imod Overflødigheden af sine Producter. Den skal ogsaa staae til den selv, hvilken Anstalt den helst vil fø til at giøre Øeboerne alt meere og meere høflige og civilisere. de, at inspirere dem Lyst til Videnskaberne, at indføre bedre Sæder, at lade Ungdommen vel opdrage, at opmuntre Kunsterne, og at tage Flid og Vindskibelighed i Forsvar &c.