JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Sidste Torsdagsnumer af Fædrelandet begynder saaledes: Gaarsnumeret (1501) af Fædrelandet er lagt under Beslag. Vi havde af Augsburger allgemeine Zeitung" optaget en Artikel, som forsvarede Danmarks Berettigelse til at opkræve Øresundstold. At Optagelsen af et saadant Forsvar skulde blive henregnet til Meddelelse af politiske Nyheder og Efterretninger, havde vi ikke ventet, men maaskee Øresundstolden skal opføres paa Listen over de uomtalelelige Gjenstande, Vi vide, at det ikke nytter noget at protestere mod denne Fremgangsmaade, saaledes bestandig at skabe nye Undtagelser fra den ved Lovene hjemlede Ret til at omtale offentlige Gjenstande, men saa meget synes dog den simpleste Retfærdighed at fordre, at det Offentlige, istedetfor uden videre at beslaglægge og undertrykke Blade, der handle om visse Gjenstande, i Forveien underrettede Pressen om, at disse Gjenstande af den ikke maatte omtales; Bladene vilde derved dog forskaanes for megen Uleilighed og Pengetab. Vi fristes atter idag ved dette Beslag til et Spørgsmaal, som oftere har svævet os paa Læberne: mon Dhrr. Ørsted, Lange og Holm aldrig skulde komme til at føle Samvittighedsnag over den Uret, som de nu tilføie den ucensurerede Presse, Honette Folk ere dog ellers meest ængstelige for at forurette deres Uvenner. Og vil der ikke komme den Tid, da de ville faae, eller have de ikke allerede stundom mørke Øieblikke, hvori de maae sige sig selv: "Vi have ingen Ret til at undertrykke Bladene, vi bruge den Stærkeres Ret imod den Svage? Hvis disse høibetroede Mænd have saadanne Øieblikke, ville vi, der ere de Svage, Værgeløse, Undertrykte trøste os med, at vi ere frie for de stærke mægtige Undertrykkeres Sorger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Et i Tirsdags udkommet Numer af Juridisk Ugeskrift, meddeler den Tale, hvormed Cand. jur. og Stænderdeputeret O. Lehmann i Mandags indledede sin første Prøvesag for Høiesteret. (Denne Tale skulle vi have den Fornøielse at meddele i næste N. Jfølge de nyeste svenske Aviser synes Kongen af Sverrigs Sygdom at være temmelig haardnakket, idet der ikke i de sidste Dage er indtraadt nogen synderlig Forandring i hans Tilstand. De sidste Bulletiner melde, at han ikke har havt megen Nattero, og at hans Spiselyst er formindsket. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Finantsregnskabet for 1842 og Budgettet for 1841 ere nu med samtlige oplysende Bidrag færdige fra Trykken. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
J Loll. Post. læses Følgende: Skipper Christian Klods og Møller Christophersen af Nysted gjorde for nogle Dage siden en Tour paa Skøiter, og en ung Sømand, Rasmus Møller, gled bagefter paa en saakaldet Jisslæde. De løb forbi Skandsen. Alt gik godt udefter; men paa Hjemtouren løb Rasmus Møller i en Vaage ved Skandsen, uden at Skøiteløberne bemærkede det, da de vare forud og fortsatte deres Løb til Nysted Skibsbro. Her savnede de Møller og ahnede strax hvad der var skeet. De ilede derfor uopholdelig ud mod Skandsen, hvor de forefandt den Forulykkede, som endnu, skjøndt meget afkræftet, holdt sig over Vandet. Klods resolverede strax til at trække sin Frakke af, hvilken han langede ud til Møller, der lykke ligviis greb fat i samme, medens Klods vandt Kræfter ved at holde sig fast ved Christophersens ene Haand, og paa den Maade trak Møller op, der uden disse behjertede Mænds Hjælhavde maattet drukne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Ulden af det classenske Fideicommis's Schæfer paa Nessgaard af 1842 og 1843 Aars Klipning, der af Mangel paa antageligt Bud var forbleven usolgt paa sidste Kjøbenhavns Marked, er i denne Tid solgt til Fabrikken paa Greis Mølle ved Veile, Peltsulden 1398 Pd. til 5 Mk. 8 s.; Lammeulden 134 Pd. til 4 Mk., og Bugulden 206 Pd. til 3 Mk. pr. Pd. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Nykjøbing den 17de Febr. Efter Aalborg Avis har i flere Blade været optaget en Beretning om et hos en Gaardmand i Jetsmark Sogn i Vendsyssel slagtet Sviin, der holdt den usædvanlige Vægt af 478 Pund. Man har i Anledning heraf meddeelt os, at i Gaabense er i disse Dage slagtet 2de Stykker fede Sviin, hvoraf det ene veiede 421 Pund og det andet 55 1/2 Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Ved Tallotteriets 1568 Trækning i Kjøbenhavn udkom:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Breve fra Tlemecen af 18de f. M. melde, at General Bedeau's Expeditionscolonne er vendt tilbage fra sin Excursion i de endnu ikke betvungne Diaffras Bjerglande. Tropperne havde uophørlig marscheret i Snee og Jis, og havde ofte været i Nærheden af Abdel Kader, der strøifer. omkring imellem Bjergene, ledsaget af nogle faa Ryttere. Franskmændene ere ved denne Leilighed komne til den Overbeviisning, at Abdel Kader aldrig vil blive udleveret af de Jndfødte, og at selv de Stammer, med hvilke Franskmændene leve i bedste Forstaaelse, stedse ville være rede til at aabne ham et Tilflugtsted i Nødens Time. - Fortificationsarbeiderne i Paris vedvare, trods det slette Veir. De fleste Forter ere næsten allerede færdige. Man er nu beskjæftiget med Udgravninger til de underjordiske Gange, der skulle forbinde disse Forter med Ringmurene og det Jndre af Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Spanien. Fra Madrid lyde Efterretningerne meget alvorlige. Cortina, Mados, Lopez, General Serrano og flere Progressister ere ifølge disse Efterretninger Hovedanførerne for en ultra liberal Bevægelse, der har fundet Sted saavel i Carthagen som Alicante, men skal have sin Oprindelse fra selve Madrid. Opstanden i Alicante fandt Sted den 28de Januar. Commandeuren for Karabiniererne, en forhenværende Lieutenant under Cabrera, staaer i Spidsen for Oprøret. Regjeringen har øieblikkelig sendt Tropper til disse Stæder, og det er lykkedes den at betvinge Opstanden. General Serrano undkom, men flere Deputerede af Oppositionspartiet bleve om Natten fængslede, og man skal have fundet hos dem Proclamationer og andre Documenter af høieste Vigtighed, der klarligen bevise deres Brøde med Hensyn til de forefaldne Uroligheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Storbritannien. Den nittende Dag efter den irske Statsprocesses Begyndelse, den 5te Februar, tog Daniel O'Connell Ordet til sit Forsvar. Han vilde ikke gjøre mange Ord, idet han paa sin simple og ligefremme Maade anførte nogle Grunde for det, han af de Edsvorne forlangte og hvortil han formeente sig berettiget: en frikiendende Dom. Han stod her ikke saa meget som sin egen Forsvarer, men meget meere som Forsvarer af et heelt Folks Sag, af dets Rettigheder og Frihed. Han kunde ikke negte for sig selv, at hans Stilling ligeoverfor de Edsvorne var vanskelig. Næsten i ingen Henseende stemmede han overeens med dem. De vare overbeviste og Retmæssigheden og Nødvendigheden, af en Union mellem England og Jrland, han var af den modsatte Mening; de vare Protestanter, han Catholik, og dersom de havde været hans Troesforvandte, saa vilde de nu ikke have været hans Dommere. Efter at have tilbageviist som uretfærdig og ugrundet den Beskyldning, at han skulde have viist Opsætsighed mod Regjeringen og bestræbt sig for at vække Utilfredshed mod Dronningen, sluttede han sin Tale saaledes: Hvori bestaaer da min Forbrydelse, Deri, at jeg har stræbt at hæve de Fattige af deres Armod, at forskaffe de Arbeidsløse Arbeide og Fortjeneste og ved at fastsætte Bøder for Fraværelse søgt at nøde vore Adelsmænd til at forblive Landet og opfylde deres Pligter imod Fædrelandet. Mine Herrer, jeg overladt Dem nu at dømme Jeg benægter, at der i min Færd findes Noget, som kan betegnes med Navnet Sammensværgelse. Jeg viser Anklagen med Foragt tilbage. Jeg har handlet for Alles Aasyn, offentlig, i Regjeringens og i Landets Dommeres Paasyn. - Jntet blev holdt hemmeligt eller skjult, – Alt hvad der skeete fand Sted ved høilys Dag og for hele Verdens Øine, Jeg har kæmpet for Gjenindsættelsen af vort eget fædrelandske Parlament; men enten denne Kamp skal krones med Seier eller den er fordømt til at mislykkes, saa er det en ærefuld Kamp – en Kamp for at erhverve et af Jordens skjønneste Lande de Goder, som af Forsynet er det bestemt." – Hr. O'Connell sluttede denne Tale under jublende bifaldsyttringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Tyrkiet. Flere Renegater, som atter ere gaaede over til Christendommen, ere i denne Tid blevne fængslede i Constantinopel, og det er fornemmelig Hr. v. Bourqueney der opbyder Alt for at redde de Ulykkelige. Det er for Størstedelen, Græker, som under den græske Frihedskrig bleve af Jbrahim Pascha slæbte fra Morea i ægyptisk Fangenskab, og som, for at undgaae et evigt Slaveries sørgelige Lod afsvore deres Religion og antoge Jslamismen. De vare dengang endnu Børn, nu ere de i deres blomstrende Manddomsalder. Flere af dem vare af Medemed sendte til Paris for der at opdrages, og af disse gik nogle i den senere Tid atter tilbage til Christendommen. Da Efterretningen om Tildragelserne den 15de September naaede Paris, indskibede de unge Græker sig i Marseille for at begive sig til Athen. Men Kapudan Pascha, der paa samme Tid krydsede med sin Escadre i Archipelagus, erholdt Underretning om, at et Fartøi med Græker, der havde gjort sig skyldige i at vende tilbage til Christendommen, var paa Reisen fra Marseille til Athen, og han lod derfor strax gjøre Jagt paa det, og det lykkedes ham ogsaa at bemægtige sig de Ulykkelige, som han ved sin Tilbagekomst til Constantinopel lod kaste i Fængsel. Hr. v. Bourquener søger nu fornemmelig at fremhæve, hvorledes deres Brøde ikke kan være dem tilregnelig paa Grund af den unge Alder, hvori de befandt sig, da de afsvore Christendommen, og han har Haab om at kunne redde dem. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Spørgsmaal. Hvorvidt ere Bønder berettigede til at falbyde røget Flæspundeviis paa Torvene i Kjøbstæderne? Dette Spørgsmaal ønskes besvaret af en Kyndig gjennem nærværende Blad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Beltpassage. At Beltet imellem Sjælland og Falster nu igjen er saa frit for Jis, at de store Færgejagter kunne benyttes, bekjendtgjøres herved til de Reisendes Efterretning. Arnkiel. Gaabense den 17de Febr. 1844.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10. Hr. Capellan Mørch Hansen prædiker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
AVERTISSEMENTS. Løverdagen den 2den Marts d. A. Formiddag Kl. 10 afholder Maribo Amts landoeconomiske Selskab det, ved Lovene bestemte, Foraarsmøde paa Gjæstgivergaarden i Saxkøbing. Hvilket, til behagelig Efterretning for Medlemmerne, herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 15de Februar 1844. R. v. Jessen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
At Nykjøbing Kirkes Regnskab med Bilage, fra den 19de Februar 1844, er henlagt til Eftersyn i 3 Uger hos Formanden for Borgerrepræsentanterne, Hr. Bager Kryger, bliver herved beKirkeinspectionen. kjendtgjort af Billetter til Deeltagelse i Ballet, som agtes fremmet paa Gjæstgivergaarden Søndagen den 25de d. M., kunne, indtil samme Dags Eftermiddag Kl. 3, erholdes hos Undertegnede. Nykjøbing den 17de Februar 1844. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i lukkede Maskiner i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Berg i NykjøHr. Agent L. J. Benzon i Stubbekjøbing. bing paa Falster. H. Dorph i Saxkjø – S. M. Roepstorff og bing. Chr. Holst i Nakskov. J. N. Lunddahl i J. Gottschalck Mariboe. Stege. J. H. Heidenheim i J. E. Hald i Præstøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Nysted. H. P. Ditzel i Vor- H. B. Pohler i Nødby. dingborg. J Saxkjøbing. anbefales til Nutidens billigste Priser. norsk, svensk og finsk Trælast, bestaaende af Bjælker fra 5 til 15 Alens Længde, Sparrer = 5 - 12 Lægter = 15 - 24 Fods Brædder, 12 og 14 Fods fra 6 til 15 Tis. Bredde, Høsthavstænger af forskjellig Længde, samt et Part Egeplanker (tørre), hvoraf største Deelen tjenlige til Skibsbrug, hos Julius Bottern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Kornharper, som rendse meget godt, faaes til 3 Rbd. pr. Stk., i Mariboe hos Hr. Kjøbmand J. G. Lorenz, Saabye. i Nakskov og i Saxkjøbing hos Julius Bøttern. Næve, Odder- og Maarskind kjøbes til høieste Priser af M. C. Mackeprang, En ugift Gartner ønsker sig en Tjeneste enten strax eller til 1ste Mai. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Tvende nye, laquerede, læderbetrukne Agestole staae til Salg til billig Priis hos Kjøbmand Dorph i Saxkjøbing. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Nødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Komd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Beregning. over Middelpriserne paa Kornvarer i Lollands=Falsters Stift i de siden Høsten forløbne Maaneder af Aaret 1843 og Januar Maaned 1844, efter de derom fra Retsbetjentene og Geistligheden modtagne Jndberetninger, alt i Sølv pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Jurisdictionerne. Hvede. Byg. Havre. Hv. Erter, Gr. Erter. Rug. Rbd., St. Rbd., St. Rbd., St. Rbd., St. Rbd. St. Rbd. St.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Halsted Amt. Nakskov Kjøbstad . . . . . Sønderherred . . . . . . . . . . . . Nørreherred . . . .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Christianssæde og Juellinge Birker. . . . Middelpriis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Maribo Amt. Maribo Kjøbstad . . . . . Saxkjøbing og Musse Herred . . . . . . Rødby og Fuglse Herred. Nysted og Christiansholms Virk . . . . . . Hardenberg Reventlovs Birk . . . . . . Guldborglands Birk . . . . Knuthenborg Birk . . . . . . . . . . . Middelpriis Nykjøbing Amt. Nykjøbing Kjøbstad. . . . . Stubbekjøbing Kjøbstad. . . . . . . . Falsters Birk . . . . . . . . . . . . Feis Virk . . . . . . . . . . . . Middelpriis. Pastoraterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-17
Halsted Amt. Kjøbeløv . . . . . . . . . . Vindeby . . . . . . . . . . . . . . Utterslev . . . . . . . . . . . . . Horslunde . . . . . . . . . . . . Herritzkirke. . . . . . . . . . . . . Halsted . . . . . . . . . . . . . . Sandby . . . . . . . . . . . . . Nakskov . . . . . . . . . . . . . Vestenskov . . . . . . . . . . . . . Arninge . . . . . . . . . . . . . . Dannemarre . . . . . . . . . . . . Gloslunde . . . . . . . . . . . . . Skovlænge . . . . . . . . . . . . . Landet . . . . . . . . . . . . . . Stokkemarke. . . . . . . . . . . . . Vesterborg . . . . . . . . . . . . . Søllested. . . . . . . . . . . .De geistlige Embedsmænds Middelpriser, De civile Embedsmænds Middelpriser, Den samlede Middelpriis, Capitelstaxt Maribo Amt. Huuseby . . . . Vaabensted . . . . . . . . . . . . . Lateris 10, 12 Rbd., St. Rbd., St. Rbd. St. Rbd., St. Rbd., St. Rbd., St. Transport Saxkjøbing. Taars . . . . . . . . . . . . . Vixnæs . . . . . . . . . . . . . . Maibølle. . . . Radsted . . . . . . . . . . . . . Thoreby . . . . . . . . . . . . . . Døllefjelde . . . . . . . . . . . . . Nysted. . . . . . . . . . . . . . Kjettinge. . . . . . . . . . . . . Østerulslev . . . . . . . . . . . . . Vesterulslev . . . . . . . . . . . . . Slemminge . . . . . . . . . . . . Maribo . . . . . . . . . . . . . Thiersted. . . . . . . . . . . . . Nebbelunde . . . . . . . . . . . . Rødby . . . . . . . . . . . . . Taagerup . . . . . . . . . . . . . Erindlev . . . . . . . . . . . . Fuglse . . . . . . . . . . . . . . Holeby . . . . . . . . . . . . . Østofte . . . . . . . . . . . . . . .De geistlige Embedsmænds Middelpriser, De civile Embedsmænds Middelpriser, Den samlede Middelpriis Capitelstaxt Nykjøbing Amt. Feise. . . . . . . . Feme . . . . . . . . . . . . . . Astoe . . . . . . . . . . . . . . . Sønder Kirkeby . . . . . . . . . . . Karleby . . . . . . . . . . . . . Jdestrup . . . . . . . . . . . . . . Veggerløse. . . . . . . . . . Skjelby . . . . . . . . . . . . . Nykibing . . . . . . . . . . . . . Tingsted . . . . . . . . . . . . . . Ønslev . . . . . . . . . . . . . Stadager . . . . . . . . . . . . . . Kippinge . . . . . . . . . . . . . . Vaaelse. . . . . . . . . . . . . Nørre Vedby. . . . . . . . . . . . . Gunslev . . . . . . . . . . . . . . Thorkildstrup. . . . . . . . . . . . Stubbekjøbing . . . . . . Bogøe. . . . . . . . . Aastrup. . . . . . . . . . . Horbeløv . . . . . . . . . . . . . . .De geistlige Embedsmænds Middelpriser, De civile Embedsmænds Middelpriser, Den samlede Middelpriis, Capitelstaxt Nykjøbing den 1ste Februar 1844. Brammer. R. v. Jessen. Anm. Med Stiftsøvrighedens Tilladelse i Skrivelse af 31te Marts 1838 ere Brøkerne, som vare udkomne ved Divisionen, her udeladte. digste af N. 20 a 2de Faden Sidehand¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-19
Lollands Falsters Stift Tidende. Saa Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 19. Februar. No 21.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-19
Det nylig udkomne tredie Bind af Dahlmanns Danmarks Historie maa være vanskelig at fordøie for de orthodore Sleswigholsteinere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-19
Ved dette Parties Orthodore forstaae vi nemlig dem, som holde det beskrevne Pergament fra 1460 for en politisk Kanon, de deri opstillede Grundsætninger for høi Viisdom og ansee Stifterne af hiint Fordrag for halve Helgener, som enhver Patriot bør have i sit Værelse under Glas og Ramme. Dahlmann paaviser nemlig (S. 206 o. fl.), at de slesvig-holstenske Landraadet have bedraget Landet ved Valget den 3die Marts 1460; at de ogsaa senere lode Documentet saaledes affatte som om Landstænderne havde fuldbyrdet Valget, endskjøndt Landraadet alene havde gjort det; at de enkelte vælgere have ladet sig bestikke med Pengesum mer og Løfter; at den Stænderne indrømmede Valgret modstreed de tydske Rigslove og umulig kunde have Bestand. De Landstænderne tilstaaede, vistnok vigtige, Rettigheder vare aldeles overveiende i Adelens Hænder, thi selv om Skattebevillingsret ten hedder det S. 211. Jngen Afgift tør uden Landstændernes Jndvilling lægges paa de Dele af Befolkningen, som udgjøre Landdagen, d. c. Prælater, Ridderskab og Stæder; thi Bønderne i Amterne høre ikke til Landdagen. - Er det ikke en herlig Forfatning, J Amts bønder? – Jøvrigt indrømmes Landraadet (blot bestaaende af indenlandsk Adel) en stor Magt, Begyndelsen endog Ret til Samtykke til Krig og Fred. - Men Folkets Masse erholdt aldeles Jntet af alle disse Herligheder. Den skammeligste Regjering og det meest hovmodige Adelsherredømme fulgte umiddelbart efter Oprettelsen af dette smukke slesvigholstenske Valgrige, og vedvarede i den svag Christian den Førstes hele Regjeringstid. Han (Christian) blev udelukkende Prælater og Riddere Tak og desværre ogsaa Penge skyldig over Evne. De tiltoge sig Regjeringen i de til den pantsatte Dele af Landet, oppebare Landdagens Bevillinger af deres Bønder uden at afgive dem til Autoriteterne, paalagde selv Bønderne egenmægtig Skatter, og lagde Told til Lands og til Vands i Veien for Handelsmanden." - Henning Pog wisch, Arveherre til Farve, blev i Overværelse af Raadsherrerne fra Lübeck og Hamborg anklaget for Kongen: han havde ladet Næse og Øren skjære af en Bonde, ladet flere Bønder halshugge, og det blot for Pengesager; ogsaa havde han af Beboerne (paa de til ham pantsatte Amter) hævet en overordentlig høi Skat, efter Foregivende som Landets Hjælp til Kongen, men i Virkeligheden til sin egen Nytte. - Henning maatte flygte. Hans Søn Wulfrad Pogwisch lod paa sin Borg Farve hente en ung Bondekone, for at hun skulde opamme hans Barn. Hun sagde: kjære Junker, det kan ikke skee, at jeg lader mit eget Barn omkomme og opfostrer Eders. Da lod han begge hendes Bryster afskjære og sagde: nu fostrer Du hverken dit eller mit. Ogsaa det vidste Kongen og fortalte det paa Landdagen, (at fængsle den mægtige Junker var naturligviis ikke at tænke paa.) Da flygtede ogsaa Hennings Sønner. . . (Senere bleve Pogwischerne igjen tagne til Naade). Saaledes gik det til strax i Begyndelsen af den saameget roste slesvigholstenske Forfatning, og saalænge den har været i Virksomhed har det bestandigt været saaledes her tillands, om ikke saa barbarisk, saa dog høist elendigt. Af deres Frugter skulle J kjende(Kiel. Correspbl.) dem!"¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-19
J Fredags er igjen et Dobbeltnumer af Folkebladet lagt under beslag, og vil formodentlig have samme Skjæbne som en heel Række af dets Forgængere, at blive undertrykt paa Grund af politisk Jndhold, hvad enten dette nu angaaer Rusland eller Øresundstolden. J Anledning af sidstnævnte Gjenstand er iøvrigt Fædrelandet igjen i Onsdags blevet supprimeret, fordi det af Augsb. Allg. Zeit. havde optaget en Artikel fra Kiel, der gaaer ud paa at forsvare Øresundstolden imod den nordamerikanske Statssecretairs Angreb. Det er naturligviis et meget daarligt Forsvar, - hvorledes skulde det være andet? – og maaskee Medhjælp og Cancelli ogsaa netop af den Grund have været enige i, at det burde undertrykkes; – men hvis der ventes paa et godt Forsvar, vil man vist komme til at vente omtrent ligesaa længe som Keiseren af Marokko, dersom han attraaede at see et lignende Forsvar for sin Berettigelse til de 50,000 Rbd., han hvert Aar modtager i Present af den danske Regjering. – Jmidlertid troe vi, at bemeldte Keiser kan være temmelig rolig saalænge Øresundstolden ikke tør omtales i de uafhængige danske Blade; og for disse vil der da heller ikke blive andet tilovers end enten at undgaae en saadan Omtale, eller vedblivende lade sig beslaglægge og supprimere i det Uendelige. – Veien til at petitionere til Stænderne staaer jo rigtignok aaben, og den vil ventelig ogsaa blive benyttet iaar ved Gjentagelsen af det sædvanlige Andragende om Ophævelsen af Forbudet mod Meddelelsen af politiske Efterretninger osv.; men at det atter vil være forgiæves, derom kan man vel neppe tvivle for Alvor. - Vist er det ogsaa, at den danske Presse, uagtet al dens Nedtrykkelse og Ydmygelse, endnu har een Frihed, nemlig den, at Enhver, selv den ringeste og fattigste Mand, kan udgive et Blad uden at indhente nogensomhelst videre Tilladelse, og denne Frihed vil ventelig enhver virkelig frisindet Mand, han være Journalist eller Stænderdeputeret, stedse erkjende for saa væsentlig og vigtig, at den i intet Tilfælde bør offres for den attraaede frie Meddelelse af politiske Efterretninger mod at stille Penge caution for Udgivelsen af et Blad. (Kbhpst.) Vi henlede - siger Fædrelandet. – vore Læseres Opmærksomhed paa en Artikel i Børsenhalle for Torsdagen den 1ste Februar, som der er optagen efter Dentsche allgemeine Zeitung." Den handler og Rusland og Polen. Skjøndt den har været aftrykt i flere tydske Blade, vente vi dog paa Grund af dens oplysende Beskaffenhed ikke at finde den optagen i den Berlingske Tidende, det eneste Organ, som vor mageløse Trykkefrihedstilstand tillader at meddele politiske Efterretninger, og vi have derfor troet at burde gjøre opmærksom paa et høist mærkeligt Bidrag til Skildring af Tilstanden i det mest absolut styrede Land i Europa Til Opførelse paa det kongelige Theater er antaget: "Amandat, Lystspil i tre Acter af Henrik Hertz, og kan endnu i denne Saison ventes opført. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-19
Skuespildirecteur Müller har fra den Schleswig=Holsteinische Regjering (9: Prindstatholderen. faaet et afslaaende Svar paa hans Ansøgning om at give Forestillinger i Flensborg. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-19
Den sidste engelske Post fra China har brag Efterretninger om, at en stærk Jldebrand i Canton har, foruden mere andet, ogsaa fortæret det derværende danske Factori.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-19
Den slesvigske Forening har nu dog, ifølge dens Bekjendtgjørelse i Dannevirke, kjøbt den Krigsassessor Kjær tilhørende Rødding Vamtrupgaard for 12,000 Rbd. til Anlæggelsen af en Folkehøiskole. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-19
(Corresp.) Kjøbenhavn den 17de Februar. J Anledning af de i Gjentofte stedfundne hyppige Jldebrande er der indledt Forhør, hvorved der skulle være fremkomne graverende Omstændigheder mod en af Byens (Gjentoftes) meere anseete Beboere, som dog hidtil skal have nægtet at have været Gierningsmanden.