JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Efter Cabinetsordren af 13 August og Commissariale til Hr. Huulbeck, synes det at skulde være det moralske Forhold. Efter Commissoriale til de Herrer Hermes og Hilmer er det ogsaa Schulzes Lærre og det paa Grund af Commissariernes Kundskab om Kongens Villie. Efter begge disse Herrers Meening henhører, hertil ogsaa det Skrift, som den Anklagede har udgivet under den Titel: Beviis o. s. v. Heraf tager Hr. A. Anledning til følgende grundede Jndvendinger imod den førte Undersøgelse: 1. Fiscalen Huulbeck har gaaet uden for sit Commissoriale, ved at befatte sig med flere Ting, end Præsten Schulzes Conduite. Ordren til ham lyder ligefrem paa at undersøge, Conduiteen; og om han endog var anviist, forend Undersøgelsen begyndte, til at anstille Overlæg med O. C. A. Hermes og Hilmer, saa kunde dog dette ikke udvide hans Commissoria le, Undersøgelsen er derfor i denne Henseende ulovmæssig, da Commissoriale ikke berettiger, til at undersøge andet end Conduite. 2. Undersøgelsen, saavidt den grunder sig paa Commissoriale til D. C. R. Hermes og Hiimer, og har til Gienstand Schulzes Lære efter Edictet af 9 Julii 1788 er ulovmæssig, da det er intet andet end deres beskikkelse til Commissarier. Dette Commissoriale grunder sig paa Cabinetsorden, men det gaaer videre end denne. Denne taler ikkun om de ryggesløse Geistliges Forhold, men ikke om Lærdomme. Commissoriale overskrider derfor den kongelig befaling, og forsaavldt er det, tilligemed den derpaa grundede Undersøgelse, ugyldigt for Retten. Vil man derimod indvende, at de Ord i Commissoriale: "Eder er det best bevidst, hvorledes Vi er findet i Henseende til den Undersøgelse, som skal foretages imod Præsten Schulz i Gielsdorf, indeholde en udvidet Magt af den kongelige Eabinetsordre; saa har jeg, for saavidt Hs. K. Majestæt har yttret sig saaledes, al Ærbødighed for dette Udtryk; men som lovmæssig Forsvar for Præsten Schulz maa jeg efter Loven ustraffet kalde det i Tvivl, indtil jeg læser eller selv hører det. Og dette saa meget meere, da slige deels mundtlige, deels skriftlige Anordninger hidindtil ikke have været i Brug i Justits=Sager, og Domstolene tør vanskeligen nogensinde tillade samme, efterdi deraf kan opkomme den største Skade for Statens Jndbyggere, for dens Roe og Sikkerhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Den Deel af Jnqvisitionen, som befatter sig med Præsten Schulzes Lære, mangler altsaa den behørige Constitution, som Loven for reskriver. 3. Undersøgelsen for saa vidt den er anrettet imod Schulz, som Skribent, fortiener ikke at tages under Betragtning. Herom tale hverken Cabinetsordren eller Commissoriale det allermindste; og da S. 21, tydelig viser at de Herrer Hermes og Hilmeer allene have indbragt denne Punkt under Klagemaalet, saa ere de i denne Henseende blevne virkelige Anklagere imod Schulz, og have som Commissarier gaaer uden for Grændserne af Commisforium. Paa 21 S. anklage de ham saaledes: Den herskende Tone er Uforskammenhed, Foragt for Bibelen, den christelige Religion og alle dens Tilhængere o. s. v. Herpaa begynder Hr. A. uden Hensigt til Jndvendinger og med Forbehold imod samme, indtil den forventende Dommers Udnævnelse, at prøve hvad der er opdaget imod Præsten Schulz i Henseende til enhver beskyldning. Herom skal siden tales efterat have først fremlagt et Udtog af Hr. A. meddeelte Efterretning af 14 Januarii 1792, om Sagens vider re Fremgang, siden 23 November 1791.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
J hvor opmærksom end Hr. A. var paa de videre Foranstaltninger i denne Sag, kunde han dog ikke med Vished udbringe noget. Snart gik Rygtet, at Kongen vilde udnævne en umiddelbar Commission for at dømme i denne Sag; snart at Acterne skulde sendes Ober amts=Regieringen i Breslau til Bedømmelse. Denne lange Uvished foraarsagede endelig, at han under 20 Decemb, indgav til det høie Justits=Departement en Forestilling med Begiering om at befordre denne Sags hastige Tilendebringelse; dog yttrede han derhos, at han protesterede imod den breslauske Rettergang, da ingen Aarsag fandtes, hvorfor Schulz skulde trækkes fra sit ordentlige Værneting; og Sagen selv vilde ikke tabe derved, om den paadømtes af den Ret, for hvilken endog Udlændinge havde den største Ærefrygt. Herpaa skrev Justitz=Ministerium til det geistlige Departement og foreholdt samme at henvise Sagen efter Supplikantens Ansøgning til Kammerretten. Siden den Tid herskede en almindelig Stilhed, indtil Hr. A. under 12 Januarii 3792 fik den Efterretning fra Kirkeraad Ligten, at han havde faaet Ordre at underrette Hr. A. om det, som efter Jucaminationen af den Schulziske Jnqvisitions=Sag skulde legges til Akrerne. Heraf fandt nu Hr. A. ikke lidet, nemlig: 1. Commissariernes Beretning, som de have ladet følge med Acternes Jndsendelse til det geistlige Departement. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Frankerig. J sin Beretning til National. Conventet om Slaget ved Mons ansætter General Dumourier Tallet paa de stridende 1 sterrigske Tropper til 20000 Mand og paa de franske til 30000. Det opvækker billig Forundring, hvorledes 3 saa store Krigshære, som de Allieredes, der for 1/4 Aar rykkede ind i Frankerig, ere i denne korte Tid saaledes formindskede, at de Franske nu paa alle Sider ere dem langt overlegne. Men det er ikke Sværd og Kugler allene, som fortærre og ødelægge Krigshære. - At Seieren i Slaget ved Mons blev paa de Franskes Side tilskreves dog ikke saa meget deres Overlegenhed i Tallet, som deres stærke og vel betiente Artillerie. General Du mourier roser meget sine medcommanderende, Generalers (deriblant ogsaa Hr. Egalites, en Søn af den forrige Hertug af Orleans) udviiste Kloghed og Tapperhed; men naar han ansætter de Franskes Tab af Døde og Saarede ikke engang til fulde 1000 Mand, og derimod Østerrigernes af Dræbte, Saarede, Fangne og Bortløbne til 8000, saa stikker Partiskheden, igjennem i denne Beregning. - For at hæve Tvistigheden imellem Generalerne Custine og Kellermann,, har N. C., som ikke tvivler om denne Sidstes Redelighed, besluttet at forflytte ham til een af de andre Armee, og give Anførselen over hans hidtil havde Corps til General Bournonville. Den anklagede forrige Søeminister, Hr. La Coste, har i N. C. søgt at bevise sin Uskyldighed, men Sagen er henviist til ordentlig Rettergang. - Med General Montesquions Forhold ved Genf er man misfornøiet, og N. C. har afgiver Anklagelse Deeret imod ham. Maaskee Erindringen om denne Generals Venskab med Hr. Fayette har forøget denne Misfornøyelse, Den forrige Gouverneur paa St. Domingo, Hr. Blanchelande,, er kommen hiem til Frankerig, hvor en streng Undersøgelse over hans Embedsførelse venter paa ham. - J det Piemontesiske havde de Franske erobret, og tildeels øde. lagt Søestaden Oneglig. Ved deres Vaabens lykkelige Fremgang i Nederlandene true de og med et Jndfald i det Lüttichske. - Uagtet Frankerig paa nærværende Tid underholder, og tildeels klæder, saa mange af sine Tropper paa Naboernes Bekostning, saatrues det dog med Korn mangel, naar der ikke snart skeer Jndførsel af dette nødvendige Levnetsmiddel fra fremmede Stæder. - Den offentlige Anklagelse imod Kongen, hvorpaa det i Jacobiner=Clubben herskende Partie driver saa stærkt, finder mange Vanskeligheder, og om den endog saaer Sted, vil Kongen ikke savne Forsvarere. Man fat tes især en Lov eller Regel, hvorefter denne Sag skal bedømmes; thi Kongen beskyldes forat have overtraadt Constitutionen, og denne er af nærværende N. C. svækket i sin Forbindelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Holland, Ved de franske Vaabens hastige Fremgang i de østerrigske Nederlande begynde de saa kaldte Patrioter at opløfte Hovedet, og man befrygter, at de pønse paa at stifte nye Urocligheder i Republiken. Under disse Omstændigheder har Hs. Storbrittanniske Majestæt ved sin Gesandt ladet erklære for Deres Høimægtigheder: "at han med den største Redelighed vi til alle Tider opfylde Traktaten af 1788. Hs. Majestæt er langt fra at formode Rimeligheden, af nogen Hensigt paa nogen af de krigførende Magters Side til at forgribe sig paa Republikens Texritorium, eller til at befatte sig med dens indvortes Bestyrrelse. Men han recommenderer Deres Høimægtigheder paa det stærkeste at anvende en uafladelig Opmærksomhed og Standhaftighed, for at tilbagedrive ethvert Forsøg, der maatte blive gjort paa at forstyrre Republikens indvortes Rolighed.,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
For Grændsernes Sikkerhed har man draget den fornødne Omsorg, og saavel med de mange ankommende Flygtninge, som med det ikke lidet talrige patriotiske Partie holdes vaaget Øie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Tydskland. Efter Slaget ved Mons have de franske Tropper, som en Strøm, udbredt sig overalt i Nederlandene, og allerede besat de vigtigste Stæder, undtagen Namur, som dog ei længe kan holde sig, Castellet i Antwerpen, som skal kunde giøre stærkere Modstand, og Luxemburg, som skal være i Stand til at udholde en langvarig Beleiring, og har desuden et ikke ubetydeligt østerrigsk Corps staaende i Nærheden. De østerrigske Tropper have siden benævnte Slag havt adskillige mindre Trefninger med de Franske, og endskiønt de stedfohave maatter vige for det overlegne Antal Fiender, saa have de dog søgt at giøre disse hver Skridt stridigt. Fra den keiserlige Side har man endnu ikke seet nogen officiel Beretning om Slaget ved Mons, men andre Efterretninget have meldet, at iblandt de døde østerriske Officierer skal have været en Generalmajor og en Oberst, og iblandt de Saarede begge de høistcommanderende Generaler Clairfat og Beau lien. Det østerrigske Gouvernement i Bryssel, som først forføiede sig fra denne Stad til Ruremonde, og siden derfra til Maastricht, skal nu være underveis til Wien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Kiøbenhavn Torsdagen den 22de November, om Aftenen Kl. 7 Slet, blev Hendes K. H. Arveprindsesse Sophia Friderica lykkelig forløst med en Prinds, i hvilken Anledning derfra Tøihuus=Batteriet, Kiøbenhavns og Christianshavns Volde bleve løsnede 3 Gange Kanonskud fra hvert Sted. Samme Aften musierede Pankerne og Trompeterne af Garden, til Hest og Hautboisterne af Garden til Fods paa Slots Altanerne. Dagen efter var Gratulations=Cour hos Hs. K. H. Arveprinds Friderich for Damer og Cavaillerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Subskription paa Bøger. Da jeg er anmodet at levere et complet Sæt af alle de i Zweybrick udgivne Autores Classict, saa er jeg findet at giøre en Forskrivning directe derfra. Liebhabere som ønske at complettere deres Samling, eller vil have en eller anden Autor særskilt, kan hos mig bekomme en fuldstændig Fortegnelse paa alt hvad deraf til Dato er udkommen, til behagelig Efter, syn. Prisen kan forud ikke nøie bestemmes, men da Forskrivningen skeer fra første Haand haaber jeg sikker at levere dem en Trediedeeunder den sædvanlige Bogladepriis. Bestilling og Undertegning antages til først i December Maaned dette Aar. Anders Nitsche.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
paa Børsen i Kiøbenhavn, i Bogladen No. 5. Med udmærket Biefald modtage mine Landsmænd og Landsmændinder Nytaarsgaven for Damer dette Aar; og den Roes den vandt af beføiede Dommere, var hædrende for de Mænd, hvis Muse jeg skyldte Bogen, var lønnende for mig, der ingen Omkostning sparede, for at give de Skiønne en ogsaa udvortes skiøn Læsning i Hænderne. Jeg troer ikke bedre at kunde vise, hvor meget Priis jeg sætter paa Publicums Tilfredshed med dette Foretagende, end ved at tilbyde en lignende Samling af udsøgte poetiske og prosaiske Arbeider, hvortil Nationens meest yndede Digtere have skienket mig Biedrag. Jeg skal omhygeligen stræbe for Samlingens udvortes Tækkelighed, ligesom Forfatternes berømmeligen. bekiendte Navne blevne ingen Tvivlsom dens indvortes Værd. Selv for Musikyndere har den Jnteresse. Her Capelmester Schulz og Hr. Syngemester Zinck har sat nogle Viser i Musik, som er stukken i Kobber. For nogenlunde at kunde bestemme Oplagets Størrelse giver jeg mig herved den Ære at indbyde til Subskription inden November Maaneds Udgang. De, som forrige Aar have subskriberet paa Nytaarsgaven, ansees som vedblivende, naar de ikke udtrykkeligen framelde sig. Prisen bliver i Forhold til Bogens typographiske Pyntelig saa billig som mueligt, nemlig 5 Mk. for et uindbunden Exemp. Den udkommer til Nytaar, og kan da faaes indbunden til forskiellige Priser i skiønne Engelske eller Franske Bind, i Silke eller Papir med eller uden Futteral, alt eftersom man behager at bestille. S. Poulsen, Kiøbenhavn i Antonistræde Nr. 324 og 325.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Bekiendtgiørelser. Til Efterretning for Jnteressenterne i den & Danske og Norske Species=Banke bekiendtgiøres herved i Overeensstemmelse, med Octroyens 50 sk. 1) At Udbyttet for des forløbne Bank Aar fra 1ste Julii 1791 til ultimo Junii d. A. er bestemt til 2 1/pr. Cento af de 2de første Indskudde af 160000 Rdlr. Spicies: altsaa til 1 1/2 Rdlr. Species pr. Actie, samt at Directionen nærmere bekiendtgiør Tiden og Maaden naar Udbytret kan imodtages af Jnteressenterne. 2) At en Generalforsamling er bestemt at holdes Fredagen den 28de December næstkommende, hvor, i Følge Octroiens 42 S. vælges 3de nye Representantere i Steden for de Herrer Etatsraad Tetens, Can sul Saabye og Agent Zinen, som efter foretagen Lodkastning fratræde Representantskabet. 3) Om Stædet og Tiden til Generalforsamlingen saavelsom og hvad videre der vil blive at foretage, kan Jnteressenterne fra Bankens Directeurer vente den nærmere fornødne Bekiendtgiørelse. J Representantforsamlingen for den Danske og Norske Species=Banke den 16 November 1792. Jndnu er at bekomme hos mig undertegne 2de Klipsisk og Nakker a 5 Mark pr. Lpd. med fleere Sorter Vahre til billige Priser. Ligesaa hvid Islandsk Uld pr. 4 Rdlr. Lispd. og Meleret dito for 20 Mk. pr. Lispd. Syltede Tarmarinder 24 Skilling Pundet. Sunkenberg. R. Kraft af Hans Kongelige Majestets under 9de d. M. mig, som anordnet Værge for afgangne Kongelige Consumptions=Betient Niels Madsen Paghs Enkeher i Staden, meddeelte Bevilling, indkaldes herved (sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte salig Niels Madsen Pagh, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggjøre, da denne Jndkaldelse i Aviserne, skal, efter allerhøistbemeldte Bevillings Jndhold, ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proklama efter Loven. J øvrigt indkaldes herved alle og enhver, som maatte være noget skyldig til bemelte salig Paghis Stervboe, at betale saadant til mig næstkommende 11 December imod behørig Qvitering. Fridericia d. 16 Novemb. 1792. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Torsdagen den 20 December nestkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver Skiftet efter afgangne Jørgen Sebbelows af Fredholm, Coldinghuus Amt, foretaget til Slutning paa Fridericia Raadstue; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning 3de Gange bekiendtgiøres Fridericia den 20de November 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres herved 3de Gange, at Skiftet efter afgange ne Frøken Gedde af Greis Bye i Coldinghuus Amt, bliver foretaget og sluttet paa Fridericia; Raadstue Mandagen den 17 December nestkommende, om Formiddagen Kl. 9, hvor Arvingerne og Creditorerne ville Møde for at lagttage deres Ret. Fridericia den 20 November 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Jkiftet efter afgangne Niels Madssen af Toft høy udi Coldinghuus=Amt, foretages og sluttes paa Fridericia Raadstue Mandagen den 17de December næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2. hvilket herved til Arvingernes og Creditorernes Efterretning 3de Gange bekiendtgiøres. Fridericia den 20 November 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
(Efter afgangne Madame Bagger af Wester dam i Coldinghuus Amt, foretages en Skiftesamling udi Giestgiver Sr. Winges Huus i Weile Fredagen den 28 December nestkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, for om mueligt at faae Skiftet optaget til Slutning; hvilket herved 3de Gange bekiendtgiøres til Arvingernes og Creditorernes Efterretning, som bemelte Tiid og Sted ville behage at møde, for at lagttage deres Tarv. Fridericia den 20 November 1792. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-11-30
Den 16de i denne Maaned, haver Hans Konge& lige Majestet allernaadigst bevilget mig, som Executor af den i mit Huus ved Døden afgangne Studiost Hr. Peder Bundesens skriftlige forfattede testamentariske Desposition, at indkalde ved Proclama i disse Aviser Boets Credi= og Debitorer. J hvis Følge disse herved indkaldes, 3de første for at tilkiendegive og betale hvad de til Boet maatte være skyldige, og de sidste sub poena præclusi et perpetui Silentii, inden Aar og Dag at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer hos mig underskrevne, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Testammentets Jndhold. Ribe d. 22 November 1792. L. Grundahl, Stifts=Provst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Minerva for November. og a. Andersøgelse af nogle Spørgsmaale, Siellands Stifts Geistlige Brandkasse og Præsternes Brande. Societet vedkommende, foranlediget ved Forslaget til den førstes Ophævelse og dens beholdne. Capitals Anvendelse til andet Brug; til nøjere Eftertanke opsat af Provsten i Thune Herred, A. T. Rachou. Forfatteren klager over, at man har anvendt denne Kasse til anden Brug, end dens Bestemmelse, som var at komme brandlidende Præster til Hielp, ikke til deres Gaardes Opbyggelse; (thi de fleste er i den almindelige Brandkasse) men til at forskaffe sig Møbler i de opbrændtes Sted. Man opsette ellers sin Dom derover, da biskop Balle har lovet at besvare det, indtil man hører; hans Grunde. 2) Efterretning og Udarbeidningen. af den Preussiske Lovbog, med Præmiemedaillerne i Kobbertryk. kun Før man skreed til at udarbeide denne vigtige Lovbog, udsatte man Præmier for Afhandlinger over enkelte Dele af Lovgivningen og iblant de vindende, have vi den Fornøielse at tælle 2 af vore Landsmænd, Hr. Professor Eggers og Oberretsadvotat Schrader i Pinneberg, den første fik Premier for 5 diverse Afhandlinger og den sidste for 2.3) Præmiemedaillen til Gerners Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Geheimeraad Schach, Ober=Præsident i Kiel har skjenket en Capital, af hvis Renter aarligen slaaes en Middaille e under 8 Lods Vegt til Belønning for den flittigste Søe=Kadet; og Randen, skal den have følgende Jndskription. Kun ved Flid og Dyd vindes Hæder. Og paa Foutteralet, hvori den gjemmes, skal findes følgende Inskription. 8 (a) s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Præmie i Medaillen til Gerners Minde. 4) Om Landhuusholdnings=Selskabet. Her opgives følgende Spørgsmaal sig Clooti) anholder om, at Guttenberg, til Selskabet. Om det ikke kunde være got, at Selskabet ved et eller andet periodiske Blad, som derfra udgik, og til Øiemed var vel indrettet, søgte end mere, end ved det trykte og udgivne Skrivter hidtil skeet er, paa Landet at udbrede og stadfæste god og nyttig Kundskab om Landhuusholdningen. 5) De vigtigste af denne Maaneds Litteratur=Produkter ere: Rothes Naturbetragtninger 3die Deel for 4 Mk. Suhms Skrivters 8 og 9de Deel. for 10 Mrk. Arkenholtes brittiske Historie 2. Bind for 7 Mk. Kongen af Preussens Verker 4, Deel for 6 Mrk. Digte af Anton Frans Just for 4 Mk. 6) Historien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Hist. Polit. Magazin, for October 1) Obede, gehalten von den SchranKr (14 4 ken der N. V. im Nahmen der Buchdrucker, von Anacharsis ClodtRedner des menschlen Geschechts. am 9 September 1792. Denne flinke Republikaner (AnacharHer opgives følgende Spørgsmaal sig Clooti) anholder om, at Guttenberg, som Opfinder af Bogtrykkerkonsten maa foreviges i det Franske Pantheon, der ene er helliget sande store Verdensborgere, og unegteligt er det, at Ingen har nogen finde ved en Opfindelse meere gavnet det menneskelige Kiøn end Guttenberg ved at opfinde Bogtrykkerkonsteen; thi hvorlangt havde Verden uden den staaet tilbage i Opklarelse, uden den havde Frankerig vel endnu i Aarhundrede sukket under Despotismens tunge Jernlænker: Savojen havde endnu maattet lade sig længe. undertrykke og skiændigt Aristokratiske Hudlerie havde tæret Maven af Millioner uvone baarne Borgeres Been. Præsidenten i Nat. Fors. erklærede, at man erkiendte, hvad Verden skyldte Guttenberg. og at man ville opsøge hans Urne og hædre ham. (Saa ubetydeligt end dette Trek kan forekomme Mange, saa stærk skildrer det dog den Franske Nation til dens Fordeel.) 2) Adresse des Hern Nolland, Ministers der innern Angelegenheiten, an die Pariser. Denne agtverdige Mand forsvarer sig imod de lumske beskyldninger, man har udbredt imod ham. 3) Schreben des Minister der innern. Angelegenheiten an die administrirenden Corps, und durch sse an alle seine Mitbürger. Han taler imod Kornpugere, som aagre med Kornet og foreslaaer at treffe Midler til at hindre Dyrtid. 4) Schreben ejusdem, an seiner Mit bürger, den 1 Septbr., im 4 Jahre der Freiheit underster der Gleich heit. Han foreslaaer Midler til at udbrede, Opklarelse iblant de mindre oplyste Medborgere. ge :) Schreiben ejusdem, an die Nat. Vers. vom 3ten Septbr. Han raader til at standse Anarchiet itide og lade Lovencitale: "Endnu, heder det, er det Tid; men der er intet Øieblik at spilde; Lovgiverne maa tale, Fal ket maa lyde og Lovenes Herredømme, maa indføres. 6) Schreben an den Herzog von Braunschwig, in Begiehung auf sein angebliches Manifest gegen. Frankreich, datirt den 6 August Man holder Forfatteren for at være en Jtaliener, men Sandheder har han skrevet, som det havde været got for Hertugen, om han havde lagt dem paa Hierte og aldrig sat Foden inden Frankriges Grændser; thi i dette Brev forudsiges ham Alting, som det nu virkeligen er gaaet. 5) Zveites Schreiben gjusden a eundem. 8) National=Convent zu Paris. Handler og Conventets første Sessioner. 9) Verhandlingen zwischen dem Kønige von Preussen und dem General Dumourier. Disse Forhandlinger, mener man, var det, som gave Anledning til det grundede Rygte, at Dumourier var indsluttet af Preusserne og handlede om at overgive sig. Der ere vexlede 7 forskiellige Breve imellem dem; men som Rummet forbyder at indrykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
10) Bericht des Louis Jerome GohierDeputirten des Departements de Jle et Vilaine, uber die in dem Bureaux der Civilliste inventirten. Papiren; abgestattet in der Session der Nat. Vers. am 16 Septbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
En Commission blev udnævnt til at revidere alle de Kongelige Papirer, og over disse er det, ovenmeldte Deputerte. her aflegger Regnskab for Nat. Fors., og disse Papirer indeholde alt for mange Prøver paa Ludvigs den den 16des Tro" (217) Jes. løshed og Beviser paa hans Forræderie, imod Nationen. 11) Kurte Nachricht von dem Feldzuge der combinitten Armeen gegen Frankreich, und von den Progressen der Franzøsen in Jtalien, den Niederlanden und Deutsch ste edsaag. land. Er bekiendt af Aviserne. 13) Nachrichten von verschiedenen, Landern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
I Danmark hersker under Bernstorfs vise Forvaltning Roe og Tilfredshed og Finandsernes Tilstand blive immer mere og meere blomstrende. November. Masser : 1) Bericht des L. J. Gohier (Beschlus.) See foregaaende Nr. 10.2) Rechenschaft: dem Nat. Conw.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
am 25 Septbr. 1792 im ersten Jahre der Franz. Republich abgelegtvon dem Minister der answartigen. Angelegenheiten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Ministeren viser her, hvad for Lande der vil blive neutrale og af hvilke Lande, de kan have Fiendtligheder at befrygte. 3) Bericht vom Zustande der Frantssischen Seemacht welcher dem Nat. 20 Ens) Ost.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-12-01
Comment am 23 Septbr. ubergeben worden ist.