Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-04-22
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. De sidst berørte Uroligheder, som d. 5te d. M. fandt Sted i Lyon, vare kun et Forspil til blodige Optrin, der begyndte d. 9de, nærmest foranledigede ved en Sag, som paa den Dag foretoges for Retten, og som i høi Grad havde vakt den arbeidende Klasses Deeltagelse. Man havde forudseet, at Sligt var at befrygte, og saavel Gen. Almard, som Præfecten i Lyon, havde truffet de Foranstaltninger, der syntes fornødne. Retten havde allerede aabnet sit Møde, uden at nogen Urostiftere lode sig see; men Kl. 11 rykkede de frem i Masse paa Pladsen St. Jean. En af dem oplæste en oprørsk Proclamation, og faa Minuter efter begyndte de at opkaste Barricader. Nu gav Præfecten et Signal, og Marechal de Camp Buchet, som Gen. Almard har betroet den specielle Commando over Rhone Departementet, lod strax Tropper rykke frem. Barricaderne blive angrebne med stor Kraft og tagne under en levende Jld. Nye Barricader bleve opkastede og indtagne; Kampen, udbredte sig efterhaanden videre; heftigst fandt den Sted paa Præfecturpladsen, hvor Oprørerne havde saaledes forskandset sig i Præfectursalen, at man maatte bruge Kanoner til at fordrive dem. Det Samme var Tilfældet i det saakaldte Gallerie de i Orgue, hvortil man ligeledes maatte bane sig Vei ved Kanoner. Efter 5 Timers Kamp trak Oprørerne sig tilbage i de smaa Gader i Stadens Middelpunct, og efter Kl. 4 hørtes kun enkelte Flinteskud. Saavidt gaaer en Beretning, som findes i Journal de Paris af 11te d. M. og synes at være den paalideligste. Man troede, som en Følge heraf, temmelig almindelig i Paris, at Opstanden i Lyon kunde ansees for at være dæmpet; men d. 12te indfandt Ministrene Thiers, Guizot, Persil og Duchatel sig i de Deputeredes Kammer, hvor den Førstnævnte tog Ordet og underrettede Kammeret om, at Kampen i Lyon var fornyet d. 10; at Oprørerne fyrede paa Soldaterne fra de smaa snevre Gader i Stadens Midte; at Gen. Almard ikke troede at turde føre sine Tropper derind, hvorfor han havde taget en fast Stilling og saaledes omringet Tumultuanterne, at de ikke kunde undslippe. Ministeren sluttede med at yttre det Haab, at Juliregjeringen vilde seire over Factionisternes skjændige Planer, og erklærede sig overbeviist om, at den kunde gjøre Regning paa Kamrenes kraftige bistand, hvis denne skulde gjøres fornøden. Denne Meddelelse satte Kammeret i største Urolighed. J Pairskammeret, hvor Loven imod Foreninger blev antagen d. 9de uden noget Tillæg eller Forandring, meddeelte Admiral Rigny om Urolighederne i Lyon de samme Oplysninger, som Hr. Thiers havde fremført i de Deputeredes Kammer. De directe Efterretninger fra Paris gaae ikke videre; men af londonske Blade af 15de feer man, at Oprøret endnu vedvarede d. 11te; men d. 12te var hele Lyon besat af Tropperne, og Kampen var ganske tilende. Fuldstændige Efterretninger om denne Ulykke mangle endnu; det er formodentlig overdrevet, naar Londonner-Courerens Pariser-Correspondent angiver Tallet af de Dræbte fra 800 til 1500 Personer. Jblandt de faldne Officerer nævnes en Oberst Monnier, som hørte til de meest udmærkede Mænd i Hæren og var høilig elsket af Soldaterne, hvilke over hans Død bleve rasende af Forbittrelse. Ogsaa i Chalons sur Savne skal der have været Oprør, hvorom imidlertid intet Nærmere vides. En Deel andre Efterretninger og oprørske Bevægelser i flere Egne af Landet synes at være ugrundede; men Paris selv udbrød, ligeledes efter Londonner blades Beretninger, Natten mellem den 12te og 13de høist alvorlige Uroligheder, som det først efter en hed Kamp lykkedes Nationalgarden og Liniemilitæret at faae dæmpede. – Naar Messager tilskriver den Persilske Lov imod Foreninger Oprøret i Lyon, bifalder Londonner-Coureren denne Mening. Loven blev bekjendtgjort i Monituren d. 12te, og da Urolighederne i Hovedstaden udbrøde den paafølgende Nat, er det rimeligt, at de ere fremkaldte af samme Aarsag. Forhandlingerne i Kamrene have i den sidste Tid været uden synderlig Jnteresse. Raadslagningerne om Udenrigsbudgettet kom tilende de 9de, uden at Hr. Mauguin havde iværksat sin Trusel, og man gik derefter over til Justitsbudgettet. - Joseph Napoleon, Bonaparte har i et engelsk Blad indrykket en Taksigelse til dem, der have undertegnet Bønskriftet til de Deputeredes Kammer om at afskaffe den Lov, hvorved Napoleons Familie er udelukket fra Frankerig. - En Hr. Bastide, der var tiltalt for et mod Kongen stilet satirisk Digt, begyndte nylig sit Forsvar for Assiseretten paa Vers; men, skjønt han beraabte sig paa Sophokles, som paa samme Maade forsvarede sig for Areopagus og blev frikiendt, vilde Retten dog ikke tage mod Forsvaret i denne Form. Sagen blev da overdraget til en Advocat, og Hr. Bastide blev dømt til 1/2 Aars Fængsel og 500 Fr. Bøder.