JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Da Prinds Murat 1805 drog i Feldten, fik Juno indtil videre hans Post som Gouverneur i Paris, hvil ten han forestod saa vel, at han beholdt den efter Prindsens Hiemkomst. J 1807 beordredes han til Porturykkede med et spansk Korps midt i November ind i benævnte Land, den 30te samme Maaned ind i dets Hovedstad, hvilken Prinds Regenten Dagen førhavde forladt. Han tog Riget i Besiddelse for sin Keiser og proklammerede sig som dets Generalgoverneur. Til Belønning for den Duelighed, hvormed Junot havde ført sit Korpe igiennem Passerne ved Abrantes, erholdt han den Titel Hertug af Abrantes. Han blev i Portutal indtil den uundgaaelige for ham ærefulde Convention i Cintra den 30te August 1808 var bleven sluttet, da han gik tilbage til Fronkrige, men ufortøvet fik en Kommando i Spanien, hvor han ledsagede Keiseren ved dennes Seire saavelsom ved Jndtoget i Madrid. Ogsaa deeltog han i Erobringen af Saragossa, og fik da Hertugen af Contaliano, Marskak Moncey blev syg, Befalingen over det tredie Armeekorps. Men efter Saragossas Fald fik han Overbefaling for en ved Mainz som Observationekorps posteret Riserne, og i den russiske frønske Krig 1812 kommanderede han det tredie Armeekorps ved den franske Storarmeer, hvilket bestod at vestphalske Tropper og i hvis Spidse han tog en kraftig Deel i Slaget ved Moskas Bredder den 7de September. Kort før sin Død blev han udnævnt til GeneralGouverneur af Jllyrien, i hvilken Post han har faaet Hertugen af Otranto til Efterfølger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Den preusiske Regiering skal, ifølge franske Blade, være bleven lovet store Subsidice af de engelske Agentere, men hidindtil have disse Engellænderes herlige Løfter indstrænket sig til noget Artillerie, Munition, Vaaben og Munderinger. Mindre kunne de heller ikke giøre for Mennesker som opofre Liv og Blod for dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Ved en Meubelauktion den 26de Juli i Nærheden af Paris, indfandt sig saamange Liebhavert, at Gulvet i Auktionssalen der var i anden Etage brast itu, og Auktionsdirektionen saavelsom Kiøberne faldt hovedkulds ned oven paa hinanden. De nedinunder boende fik et uventet talrigt Besøg. 26 Petioner toge meere eller mindre Skade derved, dog mistede ingen Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Fremdeles har Fædrelandsvennen Knudsen kundgjort følgende: Atter fik jeg Leilighed at takke Norges Mænd, der rakte mig venskabelig Haand til at udføre de Fester jeg foranstaltede for vore Sø- og Landkrigere, i aaber Mark. Hvilken behagelig Løn for mig, at see Mænd og Qvinder af alle Stænder, Krigere og Borgere at offre frivillig sin Skierv paa Velgiørenheds Alter til Understøttelse for norske Krigere, Enker og Børn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Ved Festen i Frederiksværn paa Kongens Batterie, den 18de Juli, indkom 3101 Rdlr. 48 s. d. Ct., samt 3 Sølvpenge og 1 dansk Dukat. Ved Festen i Laurvien paa Riigløkken, den 20de Juli, indkom 3786 Rdlr. d. C., 2 Specier, 1/2 dito, 2 Rigsorter, 4 Stykker Mechlenborgske Skillinger. Ved Festen i Sandefjord paa Jerknæs, den 25de Julii, indkom 1143. Rdlr. d. C., 7 1/2 Guine, 2 Stykker danske Dukater, 4 hele Specier, 6 Sletdalere, 5 engelske Kroner, 10 spanske Piastere, 3 franske Louiser, 2 Trediedeeldalere, 7 Rigsorter, 5 engelske Skillinger, 6 Otteskillinger, og et Par Sølv Knæspænder med Stene, indlagt i en Tyverigsdalersseddel. Ved Festen i Tønsberg paa Møllebekken, den 27de Juli, indkom 3763 Rdlr. 56 tz, samt en Specie og 1/2 Guine. Disse ovenanførte Summer har jeg underdanigst sendt til Norges Statholder Hs. Høihed Prinds Christian Frederik, der vil finde sin Glæde i at trøste Enker og Faderløse med disse frivillige Gaver. Gud skienke os Fred, at kun Fa maatte trænge til denne Understøttelse, Men, ædle Normænd, hvad jeg føler ved Eders Gavmildhed, og den Selvstændigheds Aand i alle Stænder jeg har erfaret, udi Kierlighed for var elskte Konge og Fødeland, det kan jeg ikke udtrykke, kun kan jeg byde Enhver min Tak, der rakte mig sin Haand. J Kiøbenhavn gives for Tiden forestillinger af nogle forhen ved det keiserl. Theater i Petersborg værende franske Sku spillere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
J Christiania Avis læses et for sin særegne Octainolitet ikke umærkeligt Vers under Overskrivt: Hr. Regimentsfeldtskiær Schwindts Sallarium, en Rapsodie i Anledning af at en Bondekone den 8de Juni d. A. bier skaaret for en Gevært, som veide 1 Vog 20 Marker. Idergangen i dette Stykke er følgende: Jernet frembragtes af Staalet, Staale: blev blanket og skiærpet til tuiindsold Konst, og dets Kraft benyttet til at finde uopdagede Kystre ved Kompassets forherede Naal. Men Satan tog Staalet i sin Sold, og giorde med Magnetnaalen en Pogt, Snigmorder-Dolke og Bajonettet bleve til. Men nu kom en god Engel, stial Staalet, og gav Hr. Regimentsfeldtskiær Schwindt det til at skiære Bondekonen for Geværten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
J samme Blad læses følgende vakre FædrelandsSang: Qval, om du kan *), hiin gamle Norges Aand, Dul Fiende af vor Fred Viist, om du kan, af Dannerkongens Haand, Hans Arv fra Fædre ned! Du løser ei urgamle Pagtes Baand, Os Slavebaand ei bandt; Du binder ei den frie Normands Haand, Til Kiæder aldrig vandt. Du busker vel, hvad Fortids giæve Mand fandt skiønt, og ret, og kort: Først at gie Slip paa Ven og Fødeland, Ved Valhals aabne Port." Du lære skal, at end af samme Æt, Der leve Mænd endnu, Som frygte Skam og føle Skiendsels Plet, Men er for Døden gru. Saa øve du da frisk din Niddings Daad At hundre Landet ud Viid, Enighed og skienker Kraft og Raad; Og Seiren giver Gud. E. H. ) Man giætter vel hvem 2 Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Døbte. Den 8de August lod Tienestekarl Niels Sørensen Thisted døbe en Datter Ane Margrethe, Fadderne vare: Maren Olesdatter og Jnger Tusenelle, Søren K. Guldager, Christian Pedersen og Kristen S. Borum. Den 15de: Bødkermester Peder Christoffersen en Datter Ansine Johanne Marie; Fadd.; Christof ser Andersens Kone og Hedevig Marie Wilhelm, Guldsmed Nørgaard, Glarmester Buch og Skotmag rivende Kiønche. S. D.: Dadelmager Johann Løvengreen en Søn Rasmus Milius; Fadd. Mad. Baastbarini og Jfr. Rehr, Reebslager Guldmann, Naalemager Sæmund, Sadelmagersvind Joh. Ringel og Garversvend Joh. Mahlmsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Begravne. Den 18de August: Palle Hansen, Rohdes Kone, 38 Aar gl. Den 19de Jens Grondechs Enke, 66 Aar gl. S. D. Tyvsarrestanten Kri(Forlangt Jndrykkelse.) Tvende Ord, ei heller i Utide. At svare Manden, der i Avisen No. 98, under Titel et Ord i rette Tid, og under Navn L. F. Møller paa Snastruplund, saa klog paa Fædrenelandets Tarv, saa reformerende paa dets offentlige Foranstaltninger, (1) saa gram paa Jødernes Vel, og i det hele saa lysten efter at lægge alle disse Egenskaber for Dagen, paa nogle faa Linier nær, ordlydende har afskrevet det der S. 120 til 22. er indført i No. 8 af Jødernes Krønike, (?) videre, end at henvise ham til de i Hovedstaden udkomne og og udkommende Skrivter for den jødiske Nation, (?) ville være, som han, indtil det Kiedelige at gientage hvad der forhen saa grundigen af andre er sagt imod de Kilder hvoraf han har øst, og at trætte deres Taalmodighed, der, veltænkende nok mod Alle, have, uden at indlade sig enten for eller imod, hørt hvad der, vel snese Gange omkalfatret, forfinet og skierpet, giensidig er skrevet i denne Sag. Jkkuns maa man, i Anledning af at han og hans Concepister vil giøre. Jøderne til blotte Giæster her i Landet, erindre: at, om dette end var saa. - der dog ikke er Tilfældet, da de fleste ere indfødte (?) - lægge deres Modstandere dem derved saare liden Ære ind for Giestfriehed, ved saaledes at bide om sig; thi det ældgamle og eneste Beviis derpaa, og paa kultiverede Mænd i Almindelighed, at de behandle deres Giæster med Skaansomhed og Delikatesse, mangler dem jo saa aldeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Herved albryder man al videre Skriverie i denne Feide, deels fordi Aviserne ikke ere Stedet hvor den bør drøftes, (?) og deels fordi man har faaet den Tro(1) Han meget jo Jøderne have været til Landets Ruin, og dog har Regieringen taalt dem. (?) Et det nu Krønnikens, eller Hr. Møllers tossede Philosophie, taget af denne, her skal forstaaes, Hvad om der ellers slet ikke existerede noget L. F. Møller eller Snastruplund, mon der da gives nogen Jndsender til dette af Kronniken saaledes stiaalne Stykke. (?) Jhvorvel det var saare let, med de uomstædeligste Grunde at giendrive ethvert Ord af det Anførte, end ydermere end dette alt skeet er. (?) Deluden ere de uindfødte Undersaattere, der ere indlemmede i Staten, og meddeelt Jndfødte retten, ikke heller længere Giæster, ikke de Jndfødte mede Regnskab skyldige end disse tem; me begge skal i Henseende til deres Virtekreds i Landet, staa Landsfaderen og Lovene til Rte. (1) Thi disse blive ellers tiknu Dubietter af de udkommende Skrivter Redeligs saatte man ellere dem, der, som Hr. Møller, ikke undseer sig vedat giøre andres Ord til sige, hvad en naanfik til Svar som tilskrev en anden ud af en Brevbog, nemlig: "Vend Bladet om, saa vildu finde Svar paa dit Brev. at den er bleven Gienstand for disse, mere for Avis udgiverens Fordeels Skyld (?) end deres der fandt Anledning til at skrive i Sagen. (a) For nemlig i Avisen at faae udviklende Svarpaa ethvert saaledes indsendt Spørgsmaal, afhandling, ædel og uædel Daad, o. s. v. Anmærkning. For ikke til Slutning selv at tage ind i denne Feide, samt for at undgaae dennes eller hiint Bemærkninger og Sidehug, bedes enhver som for Fremtiden i dette Blad maatte forlange noget indført for eller mod Jøderne, at tillade deres Navne vedføiede, da man uden dette maa undskylde, at sligt ikke vorder indrykket. Det saadan uden Navn indsendte Stykke, betitlet: "Til Original-Forfatteren af det skarpsindige, viisdomtrige og meningsvangre See, Ste og om, om i No. 93 af denne Avis, - ville Forfatteren enten behageligen igien lade afhente, eller og opfylde hiin Betingelse, saavelsom betale for Jndrykkelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Bekiendtgiørelser. At det har behaget Gud, den 18de August, at bortkalde til et bedre Liv min elskede Mand Rasmus Christian Zimmermann, Sognepræst for Torrild og Vedslet Menigheder, 64 Aar gammel, det bekiendtgiøres fraværende Familie og Vennet sørgeligst af hans efterladte Enke. Mariane, sal Zimmermanns: fød Wanting.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Ved Hr. Boefoged Schumacher har Commissionen modtaget Fattigkassens Andeel af 10 Rbmk., som er betalt i Mulkt for at have udført stinkende Ureenlighed paa Skole bakken, og af 5 Rbmk. som er bødet for urigtig Omgang, med Skydegevær. Ligeledes er fra Hr. Kiøbmand Michel Carlsen indlevet 5 Rbmk., som en Bonde har erlagt fordet Par Carduser Tobak ved en Feiltagelse vare listede sig i hans Lommer. Endvidere modtaget fra Skoemager Chr. Høeg 5 Rbmk., som en Skoemagersvend har betalt for en Forseelse mod ham, Aarhuus, den 17de August 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Fattigvæsenskommissionen. J Overeensstemmelse med Plakaten af 26de Oltøber 1792 indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, alle de som maatte have noget at fordre i Kniplingshandler Conrad Ridel Jensens Fallitboe her i Byen, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere. Randers, den 16de August 1813. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
For en duelig Møllesvend, der kan vedligeholde Værket ved en Vandmølle, er en god Kondition ledig til 1ste November d. A., naar Vedkommende melder sig med første paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Auktion. Tirsdagen den 24de August, om Eftermiddagen Kl. 3. slet, vorder paa Raadstuen holdet offentlig Auktion over afgang. Musikant Silbertisens Stervbo, bestaaende af Sengeklæder, Sengested, Stole, Sprile, Stueuhr, Fløitravær, Klarinet, Kister, Skabe, Messing og nogle Klæder. Aarhuus, den 17de August 1813. Joh. Ad. Krieger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Auktion. Mandagen den 30te August førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, og efterfølgende Dage, vorder ved offentlig Auktion bortsolgt afdøde Tobaksfabriker Enke Mad Grarug, født Nielsen, og forhen afgangne Mand, deres fælleds Stervboe tilhørende Meubler og Effekter, bestaaende af Sølv, Kaaber, Messing, Jernfang, Linned, Sengeklæder, Borde, Stole, Chatoller, Speile, Porcellain og Glas m.v. Ligeledes bortsælges en Calesch Agestol, indvendig betrukken med Klæde, og 4 beslagne Karetshuul, samt 150 tilskaarne Kronglas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Sidste Dag Auctionen holdes, bortsælges nogle 100 Pund fabrikeret Røgtobak, samt nogle havne Brænde og 2 Malke Køer. Alt efter de Konditioner, som paa Auktionsstedet nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Aarhuus, den 14de August 1813. Auktionsdirektionen. Bog Auktionen. er udsat til Onsdagen den 1ste September nærkommende. Elmault. Rosenkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Mandagen den 6te September, om Eftermiddagen Kl. 2, lader Frue Kammerherinde Reedz Thett, udi hendes iboende Gaard paa det store Torv her Aarhuus, ved offentlig Auktion bortsælge endeel gode Meubler og Effekker, bestaaende af Chatoller, Borde, Stole, Speile, Skabe, Kister, Sengesteder, en Deel Kiøbenhavns Porcellain og andet Steentøi, Kobber, Tin, Messing, Jern og Træsene med videre, hvorover trykte Cataloger er rogle Dage forinden Aukuenen at faae hos Kiøbmand Jens Røgind. De Lysthavende ville behage bemeldte Tid og Sted at give Møde. Aarhuus, den 21de August 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Søde Mandler, krydrede Anschisset, vellugtende fransk Pomade i Krukker, tørrede Kirsebær, Svedsker, Mannagryn, Perlegryn, fiint hvedemeel og finmalet Senne i større og mindre Flasker, bekommes paa Svane Spotheket Køller. Sammesteds kiøbes modne Ribs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
Hos Mad. Henningsen i ny haratis er meget god Viinædike at faae tilkiøbs. Nogle Stakke af feed Haarhunds=Høe, velbierget, anvises strax tilkiøbs i Hasle Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-21
God Sennep i Boutellier, og Boutellieropper, bekommes her i Byen hos C. C. Kroes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Udenlandske Krigsefterretninger. (Af Alton. Merkur og Hamb. Correspondent.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Fra det 13de Armeekorpses Hovedqvarteer, har man følgende Efterretninger: Fienden havde sat Jld paa Broen ved Zahrendorf. Denne hindring opholdt ikke Troppernes ivrige Mod. J en fierdedeel Time var Brorn igien istandbragt, og Fienden derves under vedvarende Fegtninger indtil Wastoff, han trækker sig tilbage paa alle Kanter. Den 22de havde Prindsen af Eckmühl sit Hovedqvarteer ved Wastoff. General Loison var i Carmin, og marscherede mod Wittenburg. Alle keiserl. Tropper og den danske Division vare i Linien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Sikkre Efterretninger fra den holsteenske Grændse melde under den 19de følgende: Det franske Armeekorps under Rigsmarskal Prindsen af Eckmühl, samt det derunder hørende danske Auxiliairkorps, er i fuld Fremrykning, og den 18de har danske og franske Tropper angrebet Lauenborg og fordrevet Fienden derfra. Det dan ske Auxiliairkorpses Avantaarde stod den Dag ved Byen Mølln; ligeledes var Lübeck og alle foran samme mod Østen liggende Defileer besatte af danske Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
(Statstidenden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
De Personer af den i Hamborg og Lübeck senest oprettede Borgergarde, der flygtede ved de Franskes og deres Allieredes Jndrykning i disse Steder, erfarer mannu, ere af den svenske Kronprinds anviste at begive sig til Redniz, hvor de skulde forberede sig til Kampen. Korpsets Organisering styres af den forhenværende Syndikus Gries sta Hamborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Berlinske Tidender meddele Følgende fra Stralsund; Alt er nu spændt efter Resultaterne af Kronprindsens Reise. De herværende Kiøbmænd er tilkiendegivet, at de svenske Skibe ikke meere skulle betale Sundtolden, men holde dem saa nær mueligt til den svenske Kyst, hvor et tilstrækkeligt Antal Kanonbaade skal være post ret til deres Beskiermelse. De svenske Tropper have forladt deres Leir ved Greifswalde, men Hytterne ere blevne staaende at tiene de fremmede Forstærkninger det ventes. Hidtil er endnu ingen engelske Tropper lau dede paa Rugen, skiøndt Rygtet daglig bebudede det; derimod vedvarer Udskrivningen af Krigsforraad. Paa Kronprindsens Reise er to Reisebulletins udkomne, en i Trachenberg den 11te Juli, og en her i Hovedqvarteret den 17de. Den sidste slutter med de Ord: De Beviser paa Glæde og Hengivenhed Hs. Kgl. Høihed modtog fra preusisk Side i alle de Stæder han giennemreiste, bar Nationalaandens Stempel, der saa herligen udmærker Preusens Undersaattere."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Den sachsiske Armee, staaer i tvende Divisioner bag Gørlitz, under General Reyniers Overbefaling. der anfører det 7de Armeekorps. Hiin Armee angivet til 24,000 Mand. - Uden at overdrive det, antaget man, at der allene paa den Bautzinske Marschhvei er medens Vaabenstilstanden passeret over 80,000 Mand til den store Armee. De talrige Kavalleriekorpler, som især hele Julii Maaned igiennem vare ankomne fra Frankrige, kantonerede i Egnen af Spteeskoven og Nederlausitz Hertugen af Regio havde i lang Tid sit Hovedqvarteer i Lübbenau, og allerede dengang stod der i Linien fra Christianstadt til Lübbenau over 70,000 Franske og Forbundstropper. Overalt i Sachsen hvor Krigsskuepladsen ikke umiddelbar har været, er en velsignet Høst. J den under fransk Administration staaende Deel af Schlesien er hele Høsten taget i Beslag. Ogsaa i Hertugdommet Warschau ere Agrenes Grøde den frugtbareste i Mandsminde. - Den bayerske Kronprinds samler endnu et Troppekorps i Salzburg. -De sachsiske Officerer General Thielemann og Oberstlieutenant Asters, der tilligemed fire andre Officerer ere gaaet over i russisk Tieneste, opfordres nu i Aviserne til at indfinde sig i deres Hiemstavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Kongen af Neapel har medens sin Fraværelse overdraget Rigets Forvaltning til sin Gemalinde, og vedet Dekret udnævnt hende til Regentinde af Kongeriget, Staden Naso paa Sicilien ved Forbierget Orland, har begyndt at modsætte sig den nye Sicilianske Regiering. Denne Stad har en Befolkning af 10,000 Siele. Jndvaanerne staa allerede væbnede, de have befæstiget sig, opstillet Artillerie paa Murene, samt oprettet et Korps af 4000 Combattantere. Den sicilianske Regiering her ansøgt Engellænderne om Bistand, men disse have svaret, at de ikke kunne blande sig i slige Sager. - Ogsaa i Palermo var der udbrudt alvorlige Uroligheder. Levnetsmidlernes Dyrhed var Aarsagen dertil. Folket trængte ind i Fængslerne og lode de derværinde Fæneslede støde til sig. 30 Personer omkom i denne Tumult. Mange andre tre heftede. Tvende af Hovedmændens ere allerede henrettede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Tyrkerne have endnu ikke havt nogen Hovedtræfning med Servierne. Jsær i den nedre Egn ved Morava=Floden samler sig en stærk tyrkisk Magt. Bosnierne have bemægtiget sig en Øe i Drina og slaaet Broer, over denne Flod. Fra Widdin af skulde 50 KanoneerTschalker være bestemte til at operere op af Donauen. - Jfølge den tyrkiske Keisers befaling have Tyrkerne forladt Festningen Zettin, og de Franske have strax overtaget den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Mellem Algiers og Portugals Regieringer er der sluttet en Alliantse=Traktat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Overpræsidenten i Altona, Blücher, har den 17de August udstædt en Bekiendtgiørelse, hvorved det under stræng Straf forbydes Altonas Jndbyggere at vedligeholde nogensomhelst Forbindelse med Jndvaanerne i de Egne, som ligge paa hiin Side den danske Demarcationslinie, fra Travemünde langs den holsteenske Grændse og Elben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Det danske Konsulat i Hamborg opfordrer nu dem, som have angivet at besidde dansk Eiendom, snarest muligt at melde sig med Beviserne derfor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
J den til Armeen afgangne Oberstlieutnant v. Au berts Sted har Hs. Majestæt behaget at udnævne Kommerherre Major v. Wegener til Kommandant i Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Capitain og Ridder de Bretteville af 3die jydske Jnfanteriregiment, der særdeles har gjort sig fortient ved Feldthospitalernes hensigtsmæssige Indretning, et af Hs. Maj. Kongen bleven ansat som Jnspekteur over Felothospitalerne ved Hielpedivisionen i Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-08-27
Ved Plakat at 3die August d. A., for Danmark og Norge, fastsættes følgende Bestemmelser, angaaende, hvorledes Forpligtelser, som ere bestemte i Kornværdie, i Forhold til Kapitulstaxterne, skulle til vares i Rbpenge. 1) De for Aaret 1808 satte Kapitulstaxter skulle, forsaavidt de have Jndflydelse paa Bestemmelsen af Tiendegodtgiørelse eller andre Afgifter, beregnes, som om de vare satte til en lige Sum i Rigsbankpenge Sølvværdie. 2) Derimod skulle de Kapitulstaxter, som ere satte i Aarene 1808, 1809. 18100 1811 og 1812, reduceres fra dansk Kourant til Rigsbankpenge Sølvværdie, efter det Forhold, som den Forordningen af 5te Januar d. A. vedføiede Tabel, Litra A. antaget mellem disse Pengesorter i det Qvartal hvori Kapituls-Kiøbets Bestemmelse skeede. 3) Den i indeværende Aar satte Kapituls-Taxt, skal, for saavidt den er sat i dansk Kourant, derfra reduceres til Rigsbankpenge Sølvværdie, efter Jngløsningsforholdet 6 til 1. 4) Kapituls-Taxterne, som for Fremtiden sættes i Rigsbankpenge Navneværdie, skulle, med Hensyn til deres Jndflydelse paa de ovennævnte Afgivter, reduceres til Rigsbankpenge Sølvværdie efter den Kours, som Rigsbanken sætter det Aars 1ste Februar, hvori Kapituls-Taxtens Bestemmelse foregaaer. 5) De foran, under 1 til 3, fastsatte Regler skulle være uanvendelige paa de i den første halve Deel af indeværende Aar forfaldne, efter et Middeltal af flere Aars KapitulsTaxter bestemte, Tiendeafgivter; hvorimod disse Afgivter skulle beregnes efter de forskiellige Kapituls-Tax ters forskellige Neminalblløb i dansk Kourant, og derefter betales med 1 Rbdaler Sølvværdie for hver 4 Rd. dansk Kourant. 6) J de Tilfælde, hvor Kapitaler ere reducerede til Korn, der skal betales efter Kapituls-Taxter, bliver ovenanførte Beregningsmaade ogsaa i Eet og Alt at anvinde paa saadanne Kapitaler med Sammes Renter. J øvrigt kunne de Lettelser, Forordningen af 5te Januar d. A. tilstaaer de Debitorer, hvis Fordringer reduceres efter Omskrivnings-Tabellen, aldeles ikke anvendes i saadanne Tilfælde, hvorimod den i saa Hen stende indgaaede Forening vil, for saavidt den i øvrigt er overeensstemmende med Lov og Anordninger, i alle Dele blive at opfylde efter de i samme indeholdte Vilkaar i Forbindelse med ovenanførte Forskrivter.