JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Offentlige Blade indeholde nu en fuldstændigere Beret, ning om det mærkelige Slag ved Konich, end det hidtil Bekjendte. Samme skal meddeles i næste Nummer.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Med Hensyn paa Hertuginden af Berry maa Noget vær indtruffet, men hvad dette egentlig er, er umuligt at sige, da de offentlige Blade udtrykke sig altfor dunkelt og hemmelighedsfuldt derom. Tvende Læger, Orfila og Anvittyhave pludselig faaet Ordre til at begive sig til Fortet Blaye, hvor Hertuginden, som bekjendt, sidder fængslet, i hvilken Anledning den ministerielle Nouvelliste lader den Yttring undslippe sig: at et vigtigt, til den juridiske Lægekunst eller medicina forensis henhørende, Spørgsmaal (question simportante de medicine legale) var Aarsag til denne pludselige Afreise. Denne Yttring har nu givet Anledning til de forskjelligste Rygter, idet Nogle tage den i den Forstand, at der skulde være gjort et Angreb paa Hertugindens Liv, medens Andre derimod see i samme Forsøget paa en eller anden Forbrydelse, hvori Hertuginden kunde være ind villet. Nouvelliste har vel siden søgt at dæmpe den derover opkomne Strid, men - hedder det i en Correspondenseartikel fra Paris - det er ved denne Leilighed gaaet hiint Blad, som det saa ofte gaaer, naar man vil gjøre en Dumhed god igjen, at man nemlig begaaer en anden. Nu fortæller nemlig Nouvelliste, at der Jntet af Vigtighed er passeret og at Hertuginden ikke er farlig syg, men blot noget supasselig, hvorfor hun ønskede at consulere hine tvende Læger, som hun tilforn har kjendt og har Tillid til. Dette stemmer nu rigtignok kun maadeligt med hiin første Yttring, og det er derfor ikke forunderligt, at Adskillige i den hele Geschichte blot see et Forsøg paa at kunne lade Hertuginden slippe ud af sit Fængsel paa en anstændig Maade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Holland. Engelske og franske Blade indeholde nu in extenso den Tractat som den 30te Decbr. f. A. blev afsluttet mellem Talleyrand og Palmerston. Samme er ganske overeensstemmende med den, der tidligere udtogsviis blev meddeelt af Bladet Albion og ogsaa er optaget i dette Blad. Tractataten blev, som bekjendt, gjengieldt med nye Propositioner fra Hollands Side, om hvilke man nu fra Haag selv erfarer, at de af Frankrig og England ere forkastede. Iøvrigt - skrives der fra London - begynder den hollandske Sag her at tabe sin Jnteresse, fordi man ikke længere tvivler om Maaden, hvorpaa Knuden vil løses. Om dette skal skee med det Gode eller Onde, tilføies imidlertid ikke; derimod siges, at de paa Holland handlende Kjøbmænd have bemærsket, at Embargoen, i den senere Tid, udføres med meere Strænghed, end tilforn og at ingen Undtagelser tilstaaes, uden efter den strængeste Undersøgelse. Før blev Sagen ta eget meget let og saasnart der blev angivet, at Ladningen bestod af letbedærvelige Varer, blev baade Skib og Ladning Afrigiven, saa at Embargoen egentlig blot bestod paa Papiret. Hvad enten man nu har troet, at denne Eftergivenhed vare Grunden til de vedvarende Indvendinger fra hollandsk Side, eller - hvilket er den almindelige Mening i City - den franske Regjering har besværet sig over den lunkne Fuldbyrdelse af Tractaten, saameget er vist, at Embargen paa de hollandske Skibe nu haandthæves meget strængere end tilforn, Paa den anden Side mangle imidlertid heller ikke Efterretninger, som tale for en fredelig Afgjørelse af Striden, Temps erklærer det for vist, at det hollandske Cabinet ifølge Preussens og Østerrigs Forestillinger har besluttet sig til at indrømme Scheldens provisoriske Frihed for alle Nationer, med Undtagelse af England, Frankrig og Belgien, saa længe nemlig, indtil disse Magter bekvemme sig til at tilbagekalde Blokaden. Ligeledes hedder det, at Fyrst Taller rand i sine sidste Depescher skal have raadet den franske Regjering at laane et villigt Øre til Preussens Mæglingsforslag Schveitz.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Schveizerforbundets Commissairer i Canton Basel have den 14de f. M. tilstillet Regjeringen i Staden Basel en Skrivelse fra Liestall, hvori de fornye den forhen givne Erklæring, at de nemlig ville benytte alle de Midler, der staae i deres Magt, til med Kraft og Eftertryk at undertrykke allede Fjendtligheder, som de tvende Cantonsdele kunde faae ille Sinde at udføre mod hverandre med Vaaben. Herpaa har Borgmesteren og Raadet i Basel svaret saaledes: Til Forbundets Commissairer i Liestall. Deres Høivelbaarenheders Skrivelse af 14de have Vi rigtig annammet. Vi haabede ved samme at erholde Oplysninger om de Foranstaltninger som vi paa Grund af Deres Stilling som Forbundets Commissairer vare berettigede til at vente imod den al Ret og Retfærdighed haanende Beslutning, som det saakaldte Landraad i Liestall har taget, istedet for disse omtaler den et af hine uanmodet gjorte Forslag og det i en saadan Tone, at vi ansee det for at være under vor Værdighed at spilde et Ord derpaa. Hvad derimod de Forholdsregler angaaer, som vi i vor Publication af 12te f. M. har forbeholdet os, saa finde vi os ikke foranledigede til omstændeligere at indlade og derpaa, da vore videre Beslutninger væsentlig vil afhænge af deres Adfærd, hvis Pligt det er at vaage over Personers og Eiendommes Sikkerhed i Canton Basel. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Kjøbenhavn. Den 29de Januar opførtes paa det Kgl. Theater, som Fest=Forestilling i Anledning af H. M. Kongens høie Fødselsdag. "De Danske i Paris, ny original Vaudeville i 2 Acter af Prof. Heiberg, og Veteranen, ny Ballet i 1 Act, af Hr. Dandsedirecteur Bournonville. - Ved Indtrædelsen, i den Kgl. Loge, Kl. 6, modtoges Hs. Majestæt, som sædvanligt, af Publikum med enthusiastisk Jubel, der gjentoges, efterat en af Prof. Heiberg forfattet Sang var bleven afsungen. Kbh.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Den 30te opførtes 2den Gang den som Festspil i Anledning af Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag givne HeibergskelVaudeville: "De Danske i Paris. Dette Stykke, hvori fornemmeligen et Par interessante dramatiske Situationer, smukke Sange og i det Hele velvalgte Melodier bøde paa hvad der savnes i Handling og Karakteer, optoges med Bifald, hvilket for en ikke ringe Deel skyldes Fru Heibergs naandfulde og gratisse Fremstilling af Juliette og Hr. Phisters originalt opfattede og særdeles morende Mikkel. (S. Bl.) Werschall og Petersen agtede, efter flere stockholmske Musikynderes Opfordring, at give en ny Concert, som var begrammet til den 29de f. M., paa den store Børssal i Stockholm. (S. Bl.) Døer. Professor, Ridder Brorson og Hofagent, Ridder, Waagepetersen have velvilligen paataget sig at indsamle Bidrag til de trængende Brandlidte ved den sidste Brand i lille Strandstræde. De have allerede modtaget 59 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Byfoged- og første Raadmands-Embedet i Aalborg, samt Birkedommer-Embedet i Nørre-Sundby Birk.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 25de Januar er personel Capellan for Frederiksberg og Hvidoure Menigheder, i Sjælland, C. Nannestad, beskikket til residerende Capel Plan for Thirsted, Skjørringe og Veileby Menigheder i Lolland; Cand. theol. J. Warming til personel Capellan for Leierskou og Jordrup Meenigheder i Ribe Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Kjøbenhavns Torvepriser, den 1ste Februar. Rug, Td. 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 3 M. - s. Byg, 2radet Td. 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg, bradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Grøns Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Smør, Pd. 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 1ste Februar. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 101 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 152 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 43 a 43 1/2 Rbs. Tegn. 14 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 1/492 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 85 1/2 a 86 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 1/4 i Sedler. 14 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 a 101 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambr. & Søn 1034103, i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 9 a 99 i Banco 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 98199 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 69 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Hamborg, den 1ste Februar. Bourdeaux 1881. Petersborg 913. London 2 M. 13 Mk. 11 s., k. S. 13 Mk. 12 1/2 s. Madrid 45 1/8. Cadix 45 3/8. Lissabon 45 1/8. Amsterdam 2 M. 35, 15, k. S. 35. Kjøbenhavn 212. Speleies i danno. Disconto ikke noteret. i 47 Aar, var ham forudgangen ifjor. Det er, unødvendigt, end kun med svage Ord at tolke hvad vi have tabt Cramer. Hvo har vel i saa høi Grad og i saa betyde tigt Omfang forbunden det juridiske Studium med Philologien som han. Af hans rige Skat har han gladeligen forsynet alle Journaler og givet de vigtigste Oplysninger til Rommerretten. Ved vor Universitet har han virket siden 1786 ved sine kostelige juridiske og philologiske Forelæsninger, og mange dygtige Embedsmænd i Landet have været hans ivrige Tilhørere.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Assens, den 26de Januar. Atter i disse Dage have vi her i Egnen havt et Exempel paa Farligheden af de saakaldte Percussionsgevæhrer!
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
En Gaardmand i Flemløse Sogn vilde uddrage Ladestokken, af et saadant Gevæhr, der af en Karl for flere Dage siden var henlagt ladt, med Hanen hvilende paa Knald=Perlen; men ved Gevæhrets Rysten, eller ved at sætte Kolben til Gulvet, gik det af, og Skuddet knuste Mandens høire, Haand. Dette kan tjene til Advarsel for dem, der bruge at beholde Gevæhret ladt i Huset, og det lærer, hvor nødvendig den Forsigtighed er, at aftage Perlen for Hanen nedlægges paa Fængerøret, samt at de Gevæhrer aldeles burde bandlyses, hvis Indretning er saaledes, at Hanen ei, som sædvanligt, kan sættes i Ro, men enten maa hvile paa Fængerøret eller staae heel opspændt. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Hans Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Herr Procurator og Amanuensis N. Chr. Jensen heri Byen til Cancellieraad. Herren til Grevskabet Lindenborg, Høivelbaarne Her Greve Carl Heinrich v. Schimmelmann, Hofjægermester, Kammerherre og Ridder af Dannebrogen, er, efter kor. Sygeleie, den 26de Januar pludselig ved Døden afgaaet paa Ahrensburg. Dette adelige Gods har siden 1782. været et Fideicommis for den grevelige Schimmelmannske Familie.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Blandede Efterretninger. J Kbhvns. Adresse-Avis læses følgende Avertissement, Onsdagen den 30te d. M., om Efterm. Kl. 5, og indtil videre hver paafølgende Onsdag til samme Tid, afholdes en Samling i Blacks Enkes & Comps. Bo, i Gaarden Nr. 264 paa Kongens Nytorv. - Kjøbenhavn, den 28de Januar, 1833, i Arrangements= og Liquidations=Commissionen i Handelshuset Blacks Enke & Comps. Bo. - Kjerulf. Treschow. Hambro."¬
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
J Vinter bliver det 25 Aar siden, at Oehlenschlagers første Sørgespil: "Hakon Jarl, første Gang opførtes paa det Kgl. Theater. I et Par kbhvnske Blade er foreslaaet, i denne Anledning at feire hans Jubelhøitid som tragisk Digter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Det skal nu være bestemt, at der næste Sommer vil komme til at gaae Dagvogne imellem Kjøbenhavn og Ca lundborg, ligesom der nu gaaer fra Hovedstaden lige til Corsøer. At en Dampskibsfart maatte blive oprettet imellem Calundborg og Aarhuus, fremsættes i Politivennen som et almindeligt Ønske.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Hs. D. Hertugen af Augustenborg vil efter Forlydende, for egen Regning lade oprette Beskeler=Stationer i Hertugdømmerne, hvortil der allerede i England skal være opkjøbt nogle dygtige Hingste.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
J Randers kunde, formedelst Uveiret, Aviserne ei heller ombæres regelmæssig i forrige Uge. Humlen koster nu i Kbhvn, omtrent 320 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Capitelstaxt for Viborg Stift paa Afgrøden af Aaret . Rug pr. Tønde 4 Rbd. 5 Mk. 9 s. Sølv, Byg . Havre 1 3 - 5 - -
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Døde. Krigs=Cancellie=Secretair Pehrson; Enken S. M. Goldschmidt, 83 Aar; begge i Kbhvn. A. C. Carstensen, f. Mollerup, 19 Aar, til Kildevældegaard. Præste=Enke U. K. Satterup, 66 Aar, i Ribe, Premierlieuten. N. v. Arens, i Randers. - Justitsraad og Klosterskriver J. F. Borm, 51 Aar, i Preetz. Kammerh. og Districtsjægermester Greve C. H. v. Schimmelmann, R. af D., til Ahrensburg. Etatsraad og Overbibliothekar A. W. Cramer, R. af D. og D. M., 73 Aar, i Kiel. Fru v. Breckmoldt, f. v. Raup, i Rendsborg. Dorthea Germar, 58 Aar, i Reinfeldt. Amtsforvalter Thaulau, 65 Aar, i Apenrade. (Meddeelt.) En taknemlig Caare.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
paa den ædle, afdøde Frue, Lise Wigelsens Grav. Brudt er Staven, saa det lyder, Aanden til sin Himmel foer; Ak. - et skummelt Sörgeslor, Er det, som min Harpe pryder, Brudt er Staven, skal det lyde, Uk! hvi skal det lyde saa Gode Gud, i Æthrens Blaae! Hvorfor Taaren rinde byde? Hvi skal Ædelt bort af Jorden, Rives brat med Strømmens Fart? Hvorfor svinde da saasnart, Hvad, der Støvets Pryd er vorden? Dog - er Döden ei en Slummer, Hvori trætte Vandrer hviler, Er der ei et Liv, som smiller, Hisset bag vor Vandrings Kummer Jo tilvisse! fra det Fjerne Frigjort Siæl et Lysglimt skuer, Klart det paa dens Bane luer : Det er Evighedens Stjerne". Nys Du stod iblandt os, ömme! Græd, naar Skjæbnen bod os lide, Deelte med os Sorg og Qvide, Hielp os bittre Kalk at tömme. Nys Du stod iblandt os, Moder! Nys det löd fra hulde Læbe: O, mit Barn, til Dyd Du stræbe, "Da Dig lönne Himlens Goder! Nys Du stod iblandt os herSom den ömme Ægtemage, Maatte Livets Byrde drage, o: den faldt Dig ikke svær! Naar Din Aand sig ofte hæved Over Livets usle Nu, Naar til Himlen stod Din Hu Naar Din Tanke hisset svæved, Siig, saae Du ei en Engel mild, Som saa kjærlig til Dig kom, Som med Trösten barnlig from Tændte Sjælens matte Ild; O, det var en Genius, sendt Hisset fra Alfaders Throne, Som Dig loved Livets Krone, Naar Dit Livslys var udbrændt! Udbrændt er det, nu Du nyder Hisset i Elysiets Bo. Længe savnet, blide Ro Hisset ædle Sjæl sig fryder! Jeg - jeg staaer saa nedtrykt her, Hæver Blikket til Din Ilimmel, önsker mig i Engles Frimmel, For at være Dig ret nær. Dog - lad Taaren være runden, Hæv Dit Blik til Aandens Rige, Hörer Du ei hende sige: Græd ei, jeg har Livet funden!
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Bekjendtgjørelser. Det blev min lunge Lod at bekjendtgjöre. uværende Slægtninge og Venner, at den bagede den Allerhøieste, Nallen imellen, a 50de og 31te Januar, at bortkalde til bedre Liv, min inderlig elskede Kone, ne Elisabeth Magrethe, födt Chrionsen, i en Alder af 48 Aar og nogle aneder. Hun skjænkede mig i vor aarige lykkelige Ægteskab 8 Börn, c. ske 3 modtage hende i Evigheden, og i orsörgede med m.g begræde hendes at ber, som Hustrue, Moder og Veninde, ville med Deeltagelse beklage mil og Mines uoprettelige Tab, og med mig finde Tröst i den Lön, som nu er hende bereedt. Aalborg, den 2den Februar 1833. Niels Wigelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Torsdagen den 7de Februar opføres: Napoleon, historisk Drama i 2 Deele. Første Deel, Napoleon i Schønbruun, i 4 Acter, Anden Deel: Napoleon paa St. Helena, i 3 Acter. Billetter a 2 Rbmk. faaes i mit Logis hos Gjæstgiver Petersen i Marenturisgade. NB. For denne Aften gielde ikke Abonnementsbilletter. P. Küller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Nogle Baller god amerikansk Humle, omtrent 150 Pund pr. Balle, anvises billig paa Reberbanen Nr. 93.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Den som den 31te f. M. i det dramatiske Selskab har faaet ombyttet et Par sælhundskinds Dame=Støvler, ville behage at henvende sig til Collecteur Bech.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Licitationer. Da den i dette Blads Nr. 12 og 3 averterede Licitation over Opførselsen af 3 Fag Huus til Rebbild Skolen i Skjørping Sogn, formedelst det den 31te i f. M. indtrufne Uveir, ikke blev afholdt, saa bekjendtgjøres det paa ny, at den vil blive afholdt i bemeldte Skole, Torsdagen den 21de Februar næstkommende, Formiddag Kl. 12. Nørgaard, den 4de Februar 1833. Hvass.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-06
Forpagtnings=Auction. Hovedgaarden Bygholms Avling og Meieri, bliver, ifølge høie Vedkommendes Ordre, Torsdagen den 28de Februar førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, opraabt til Bortforpagtning i 9 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai dette Aar til 1ste Mai 1832. Denne, for sin Størrelse, Godhed, fordeelagtige og skjønne Beliggenhed - neppe 1/2 Miil fra Horsens - bekjendte Avlsgaard, staaer for Hartkorn Ager og Eng 119 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk. 2 Alb. med et Areal af circa 1500 Tønder Land, for al Slags Sæd skikkede Jorder, forenet med en aarlig Slet af imellem 1100 og 1300 Læs EnghøGaarden kan erholdes med eller uden Hoveri. Som Besætning holdes 30 Heste, og et ved forædlet Race udmærket godt Meieri af omtrent 250 Fækreature, samt et Schæfferi, bestaaende af 7 a 800 Faar, af hvilken Besætning, saavel Hestene som Køerne overlades Forpagteren, til Ansvar, tilligemed en Deel Avlsredskaber og Inventarium. Conditionerne henligge til Eftersyn hos undertegnede Godsforvalter, der paaviser Eiendommen. Bygholm, den 28de Januar 1833. Holbek.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-07
Tyrkiet. Storviziren - hedder det i Beretningen om Slaget ved Konien - havde besluttet at levere Fjenden et Slag den 21de, som paa eengang skulde ende Feldttoget, og til den Ende fulgte han Jbrahim ind i Defileerne ved Karaman, for at angribe ham der. Hans Dispositioner vare omtrent følgende. Hovedcorpset bestaaende af 42000 Mand, meest Albanesere, skulde under hans Anførsel angribe Ægypternes Centrum, som i Ryggen dækkedes af et Bjerg, medens den tyrkiske Rytteri i 2 Afdelinger, hver paa 6000 Mand, skulde beskjeftige den fjendtlige Hærs Fløie. Jbrahim Pascha havde imidlertid gjettet, eller var kommen til Kundskab om denne Manøvre og havde derfor ladet anseelige Colonner, dækkede af Bjerg=Kløfterne, rykkke frem mod Storvizirens Flanker, saaledes at han ikke lod flere Tropper blive tilbage i Centrum end som vare nødvendige for at maskere hiin Bevægelse og vinde tilstrækkelig Tid til sammes Jværksættelse. Neppe var han nu ankommen ved de yderste Tropper af Storvizi, rens Fløi, før han gjorde et heftigt Angreb paa det tyrkiskelte Rytteri, hvilket han snart adspredte og derpaa faldt Hoved corpset selv i Ryggen. Paa dette uformodede Angreb var Storviziren ikke forberedt og efterat det allerede var lykkedes ham at trænge det fjendtlige Centrum tilbage, maatte hans nu i en Hast samle nogle af sine bedste Tropper for at byde de ægyptiske Angrebscolonner Spidsen. Men Tiden var saa knap, at den største Deel af Artilleriet ikke lod sig deployere, medens derimod Fjenden havde fuld Brug af sit og Storviziten maatte derfor indskrænke sig til et tappert Forsvar og si til at gjøre Fjenden Seieren saa dyr som mulig. Dette skedte ogsaa; Ægypterne vandt først Seieren efter 6 Timers blodig Kamp og deres Tab var næsten ligesaa stort som Tyrkernes. Da Albaneserne vare adsplittede, holdt Storviziren endnu Stand med sin lille Garde og afværgede, beskyttet af en Grøft, adskillige Angreb, indtil han omsider selvn saaredes og toges til Fange. Ægypterne maatte anvende den største Anstrængelse for at vinde Seieren, som de skylde deres Feldtherres snilde Plan, og den fortrinlige Betjening af deres Artilleri, men de skal ogsaa være saa svækkede, at hvis de tyrkiske Tropper, der endnu befinde sig i Asien, hurtig kunde samles, vilde det see betænkeligt nok ud for dem. Men herfor har de ikke at frygte, thi i Sultanens Raad hersker ingen rask Aand. (Han tænker jo ogsaa nu paa at forlige sig med Mehemed Ali.) Der fortæles iøvrigt, at Storviziren Dagen før Slaget overleverede sine Insignier til Kjaja Bey, og udnævnte ham til Armeens Overbefalingsmand, ifald han selv blev i Slaget, et Beviis altsaa paa, at han havde i Sinde personlig at tage Deel i Kampen. Dette er det Væsentlige af en Artikel, som indeholdes i Allg. Zeit. under Overskrift. Constantinopel den 26de Denemmeber, og uden videre Navngivelse af Kilden. Hvis samme ikke er hjemmegjort, er den rimeligviis oprindelig kommet fra Vien, i hvilken Stad man formedelst dens betydelige Forbindelser med Constantinopel neppe savner paalidelige Efterretninger fra Krigsskuepladsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-07
Spanien. De Kgl. Frivillige, som havde gjort Opstand i Provindsen Toledo, ere blevne adsplittede og Hovedmændene tagne til Fange. En Bataillon af det 100de Regiment, som var dra liget mod Rebellerne, er vendt tilbage med mange Fanger. Omtrent 400 Mand af Oprørerne have trukket sig tilbagetil Andalusien, men forfølges af 2 Regimenter Cavalleri og llet Ditto Jnfanteri. De fangne Anføreres Papirer have skaffet Regjeringen adskillige vigtige Oplysninger. Jfølge disse blev der Natteumellem den 11te og 12te taget de eftertrykkeligste Forholdsregler, for at forebygge alle videre Udbrud af de Misfornøiedes Rænker. Talrige Patrouiller gjennemstrøifede Hovedstaden i alle Retninger, medens stærke Piquets af Linietropper, vare opstillede paa de anseeligste Pladse. De, som ikke kjendte Anledningen til disse alvorlige Foranstaltninger, bleve baade længstede og forundrede derover, da man ikke mærkede Spor af Uroligheder, men det varede ikke længe, før man kom efter Aarsagen. Det gjaldt nemlig om at forsikkre sig adskillige vigtige Personer, iblandt hvilke nævnes Hr. Otal, Medlem af Raadet for Castilien, Generalen Grev Negri, en af Don Carloss Hofstat, Militairintendanten Marcos del Ponte og General Manso. Grev Negri var flygtet ind i DonCarloss egne Værelser. Da Politiets Generalintendant Hr. San Martin erfarede dette, begav han sig til Kongen for har melde ham dette Tilfælde, men H. M. befalede ham at Parrestere Greven, hvor han fandt ham, om det end var i det Kongl. Capel. Hr. San Martin begav sig derpaa hertil Jnfantens Palai, hvor han ogsaa fandt Grev Negri og arresterede ham uagtet adskillige Jndvendinger fra Don Car loss Side. Ogsaa nogle Munke ere i denne Andledning fængslede, hvilket opvakte megen Glæde, fordi man formodede, at disse Personer hidtil havde havt en Slags stiltiende Tilladelse til ustraffet at udruge eller deeltage i hvilkesomhelst Rænker. Ligeledes ere paa Grund af disse Uroligheder nogle i Krigsministeriet ansatte Embedsmænd deels afsatte, deels forflyttede. Uagtet det saaledes hidtil er lykkedes Regjeringen af haandthæve sin Autoritet, høres der dog idelige Beretninger om nye Bevægelser af Carlisterne, f. Ex. i Leon, Valladolid, og de baskiske Provindser. Skjønt disse ikke synes at være af Betydenhed og maaskee heller ikke blive det, saalænge, Kongen lever, er det dog, hvis han skulde overleves af Jnfanten, at befrygte, at en Borgerkrig vil udbryde i Spanien, mellem den Sidstes og den unge Prindsesses eller Dronningens Tilhængere og det saa meget mere, som Geistligheden, hvis politiske Jndflydelse i dette Land uden Tvivl endnu er større end den burde være, synes at være paa Jnfantens Side. Ogsaa i Anledning af Urolighederne i Valladolid ere 4 Munke arresterede.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-07
Blandede Efterretninger. Fra Veracruz meldes, at der skal være forefalden et afgjørende Slag imellem Generalerne Bustamente og St. Anna, i hvilket den første blev aldeles slaaet. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-07
Fra Paris skrives. Næstkommende 10de Februar vil Dampskibet Gironde, drægtig 600 Tons og af 185 Hestes Kraft, afgaae til Havre. Det er det første af den store Linie, formedelst hvilken en almindelig Forbindelse imellem Nord= og Syd=Europa skal iværksættes. Det er i den Hele bortfragtet til 10 Fr. pr. Ton. Et andet Dampskib, Garonne kaldet, vil afgaae 14 Dage sildigere til samme Bestemmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-07
Fædrenelandet.