Aalborg Stiftstidende, 1842-11-10
J Mødet den 3die ds. forelæste Wulff sit Andrag. om Ophævelsen af Grændsetolden imellem Jylland og Slesvig samt at midlertidigen Brændeviin mod lovbefalet Følgeseddel i Grændsetolddistrictet uhindret maa føres indtil 3 Timer efter Solens Nedgang. Jacobsen, Brock da Dalgas istemte det almindelige Ønske, at Toldgrændsen imellem Slesvig og Jylland maatte hæves og i Slesvig paalægges Brænderierne en Afgift ligesom i Kongeriget. Estrup stemte kun betingelsesviis for Committee: With: "Jeg er overbeviist om, at Hans Majestæt ligesaa vel som enhver af os indseer det Gavnlige i, at Toldlinien bliver hævet, og ønsker, at dette snart maa kunne skee. Ogsaa erkjender jeg fuldkomment, at Toldlinien, saaledes som den kgl. Commissarius har demærket, kun kan hæves, naar Slesvig finder sig i at udrede en Brændeviinsafgivt imod igjen at erholde Lettelse i andre Afgifter. Det kunde saaledes, da Kongen er stemt for dens Sag, synes overflødigt for Forsamlingen at indgive nogen Petition. Men jeg troer imidlertid dog, at en gjentagende Begjæring fra de jydske Stænder vil være Kongen meget kjærkommen, da Han derved faaer yderligere Leilighed til at forelægge Sagen for vore Brødre i Slesvig. Slesvig er dansk, og efter hvad jeg af paalidelige Mænd der har hørt, er det kunBrændeviinsafgiften og Consumtionen, der afskrække Slesvigerne fra med aabne Arme at kaste sig til os. Slesvig er dansk, det er Kjød af mit Kjød, Been af mine Been, og gamle Dania lader sig ikke afrive et Lem uden at stride imod. Jeg skulde derfor ogsaa af politiske Grunde ønske, at det foreliggende Forslag tages under Overveielse, og at Forsamlingen indgaaer med en Petition. Hvad det andet Punct i Forslaget angaaer, da er det meget besværende, at Brændeviin ikke maa føres paa Veiene efter Solens Nedgang, og jeg kan ikke indsee, at Øiemedet med dette Forbud, Forebyggelsen af Smugleri, kan opnaaes, da det jo er tilladt at transportere andre Varer indtil 3 Timer efter Solens Redgang, og da det desuden er vanskeligst for Toldvæsenet i Tiden imellem Solens Nedgang og dens Opgang at forhindre at der smugles." Ved Afstemningen blev derpaa med 42 St. imod 7 besluttet at nedsætte Committee: Wulff, Estrup, Dal ga Benzon oplæste derefter et af ham indgivet Andrag. sigtende til en Revision af Stempelanordningen, deels med Hensyn til Nedsættelse og bedre Ordning af de satte høie Taxter, deels til Modificationen af de enkelte Paragrapher, navnlig betræffende det stemlede Papirs Brug ved Taxationsforretninger. Et lignende Andrag. fra Jngerslev ønskede denne afgivet til den Committee, der ventedes sat i nærværende Sag. Med 45 St. imod 3 bestemtes Committee, Jngerslev, Benzon, Lüttichau (Bay og Larsen maatte vige paa Grund af Alderen.)J Mødet den 14de ds. var Sagen om den nye Skyldsætning til endelig Behandling. Med Hensyn til Spørgsmaalet om den nye Matriculs Jndflydelse paa at holde Rytterheste, havde Committeens Majoritet (Jngerslev, Secher) fremsat følgende Henstilling: "At den Hovedgaardene ved Frd. af 14de Septbr. 1774. paalagte Forpligtelse til at stille Rytterhest maa vedblive uforandret, som den nu er bestemt, uden at Hartkornets Forhøielse eller Nedsættelse efter den nye Matricul derpaa maa tillægges nogen Jndflydelse." Hvorimod Minoriteten Nyholm) havde fremsat følgende Henstilling: "At Forpligtelsen til at stille Rytterheste bliver fra 1ste Jan. 1844 normeret efter det nye Matriculs-Hartkorn, i Overenst. med § 10 af Fog af 24de Juni 1840 og i samme Forhold, som er bestemt ved Fag. 14de September 1774. With stemte for Minoritetens Henstilling. "Naar der sagde han indføres en ny Alen og en ny Vægt, er det vist ønskeligt, at Alt maales dermed, og saaledes forholder det sig ogsaa med Matriculen, hvilken jeg anseer som den Alen eller Vægt, hvormed Staten maaler de Byrder, der hvile paa Hartkornet." Roulund: "Jeg skal ikke ville fægte Matriculskrigen om igien, men saameget troer jeg, at hvad der een Gang er afgjort, det er afgjort, og hvad Forsamlingen en Gang har erkjendt for ret og rigtigt, maa den fremdeles erkjende derfor. Private Forhold maae altid subordineres det Almindelige." Referenten (Jngerslev) "Jeg maa modsige, at Forsamlingen har anseet det nærværende Spørgsmaal for afgjort ved Jndførelsen af den nye Matricul. Hvis dette Punct dengang var blevet discuteret her, da kunde det kaldes afgjort, men dette er ikke Tilfældet." Ved Afstemning blev Majoritetens Henstilling med 30 St. imod 21 antagen og Minoritetens saaledes at ansee som forkastet. With oplæste derefter det af ham indgivet Andrag, om at Præmisser til Høiesteretsdomme i de Sager, hvorUnderinstantsens Domme in terminis er stadfæstet, maatte blive offentlig bekjendtgjorte. Med 28 St. imod 22 blev besluttet at nedsætte Committee: Jespersen, With, Fleischer. Den interessante Discussion om dette vigtige Andragende skulle vi nærmere referere. - Om Branden paa Nørlund er os velvilligt meddeelt følgende nærmere authentiske Details: Aarsagen til Jldens Opkomst vides endnu ikke, dog er det høist fandsynligt, at den er foranlediget ved eller efterfulgt af et formodet Tyveri i en af de afbrændte Bygninger, hvor Røgteren - vel kun efter eget Udsigende, men som dog bestyrkes af mange Omstændigheder - opbevarede omtrent 100 Rbd. i Sølv og 44 Rbd. i Sedler, af hvilken første Sum efter Branden kun 3 Kroner ere fundne paa Brandtomten, endskjøndt næsten hele Summen skal have været i een Pose og der samtlige Kroner, saavidt vides, 24 ialt. Man falder derved naturligviis paa den Tanke, at Jlden er paasat for at skjule Tyveriet, men endnu (igaar Middags) var det ikke lykket at komme paa Spor efter Gierningsmanden, da der tvertimod med Hensyn til Alle paa Gaarden viste sig enten et alibi eller ingen Grund til Mistanke, dog skulde 2de af Folkene, som arbeidede men nu ikke opholde sig paa Gaarden, hvor de ikke have eller havde Bopæl, først afhøres igaar Eftermiddags. Eieren, Hr. Schytte, er udentvivl skadelidende ved denne Brand. Ogsaa for Forpagterens Vedkommende synes Branden ikke at have været uden Tab og den tegnede Forhøielse i hans Assurancesum at have været tilbørligen motiveret, da den temmelig betydelige Lade med øvrige Bygninger vare næsten overfyldte med Sæd og Fourage. De afbrændte Bygningers Assurancesum er 3,490 Rbd., og Brandskaben med Hensyn til det brændte rørige Gods vurderet til 3000 og nogle 100 Rbdlr.