JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1769-01-01
Udi Bergens Bye og Stift i Norge ere i Kirke=Aaret 1768 ægteviede 968 Par, fødte 1863 Drenge og 167. Piger, hvoriblant uægte 48 Drenge og 43 Piger; døde 1230 Mands og 1330 Qvindes Personer. Hvorved er antegnet følgende mærkværdige Ting: 54 ere døde imellem 80 og 90; 9 imellem 90 og 100 Aar; een har levet noget over 100 Aar; een har levet 102 Aar og een 10. Aar. Provsten over Søndfiords Provstie, Hr. Niels Lund, har indberettet, at udi Jülsters Præstegield i bemelte Provstie døde sidstl. Vinter en Qvinde, 48 Aar gammel, som omtrent 11 Aar har været syg af Vattersoet. 12 Uger for hendes Død løsede hun en Steen, saa stor som et HønseÆg, hvilken Steen endnu er tilsyne, og i god Forvaring, og haver om sig en Hinde af en kalkagtig Materie, men derinden for er den Flinte haard. Ligeledes, at i bemeldte Præstegield er død en anden Qvinde, ved Navn Kari Simensdatter Flue, som efter et Aars hæftig Svaghed op brækkede, i mange Vidners Nærværelse, et Nøgle BlaarGarn, store Knappenaale, Nægler, Hægter, og en stor Syenaal, da hun derefter blev restitueret. Ligeledes i Christiansands Bye og Stift i bemeldte Rige, ægteviede 811 Par, fødte 1871 Drenge og 1733 Piger, hvoriblant 53 uægte Børn; døde 1370 Mands- og 137. Qvindes Personer. Derved anføres følgende mærkværdige Ting: 29 som have opnaaet en høy Alder fra 90 til 100 Aar og derover; 89 fra 80 til 90 Aar, deriblant en Mand levet 59 Aar i Ægteskab; 5 Par dito Ægtefolk levet i Ægteskab sammmen over 50 Aar; 37 fra 70 til 80 Aar; 20 druknede og 1 falden til døde. Jblant de Fødde: 2 Par Trillinger og 5 Par Tvillinger. Udi Byglands Præstegield og Raabøygdelaugets Provstie har en Qvinde udi eet Aar fød til Verden 2de gange levende Tvillinger, som faa Dage efter Daaben døde. Udi Efgie Præstegield i fornævnte Raabøyndelaugets Provstie har en Qvinde i sit 50de Aar fød et Barn til Verden.
Berlingske Tidende, 1769-01-01
Siden hverken Norske eller Hamborsk Post ved Børs tid var ankommen, blev ey noget i Vexel Negoce forrettet Norske Post ankom Kl. 4 denne Eftermiddag, men den fra Hamborg og Provincerne er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1769-01-01
De i Addresse=Contoirets Efterretninger No. 149, i forrige Aaradverterte anatomiske og chirurgiske Danske Skrifter, Patrioterne til Nytte, saavel for dem, der lærer denne Videnskab, som for dem, der er i Egne, hvor ingen habil Chirurgus er at faae, er nu tilkiøbs hos Autor Doct. Med. og Hs. K. Majests. Regiments=ChirurgusSilchmüller, som boer i Adelgaden lige for Helsingøers=Gaden, Forsøget om de ædende Saar koster 18 s. og det om Beenlæren 16 s., begge paa Trykpapiir, hvilke hver Dag og hvad Time paa samme naar de æskes kan faaes. NB. De Patrioter som allerede har kjøbt Forsøget om Beenlæren, ombedes at lade afhente dets Tryk seyls Blad.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Vores ypperste Jdræt skal herefterdags, som hidindtil, være at giøre vore Tidender saa udførlige, saa fuldkomne, som Tid Umage og Omkostninger det vil tillade. Og hermed anbefale vi os fremdeles det hopgunstige Publicums Yndest, forsikrende at vor Hensigt stedse skal være at fornøye og nytte, at forbedre og at forøge vort Arbeyde.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Cattaro i Dalmatien, den 31te October. Pachas af Romelien og Bosnien, dem Porten havde anbefalet at bringe Montenegrinerne til Lydighed, have intet mindre end bragt det dertil. J Førstningen erholdte de vel nogle Fordeele over disse Bierg-Beboere, men de have derfor ikke trænget videre frem. Disses Anfører Stephan Piccolo har strax kommet tilsyne iblant dem igien; og de ere ham nu mere tilbøyelige end nogensinde for, ligesom og deres Antal Dag for Dag voxer.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Fra Corsica, den 21de Novbr. Siden den Tid, at de Franske have sattet det Forsæt at tage deres Vinter=Qvarteerer tildeels paa Capo-Corse, saa have de befalet Jndvaanerne i denne Province at bringe alt Gevæhr, som de have i Huusene, til Amtmanden paa Stedet. - Toe Munke fra Rogliano, som ere gode Venner med Paali, have i Commission at slutte en Force ning i de Franske Tropppers Navn angaaende Vinter=Qvarteererne, som de gierne vilde tilbringe i Freed; men man tvivler, at Paoli tilstaaer dem denne Frihed, da de maa skee til Foraaret torde angribe ham med des større Kræfter. Rogliano, den 27de November. General Parti har givet de 2de til ham sendte Geistlige, som skulde handle og Vinter=Qvarteererne for de Franske Tropper, saadant Svar: At han ikke havde kaldet de Franske Tropper til Corsica, og derfor troede han ey heller at det tilkom ham at drage Omsorg for deres Beqvemmelighed: Han overlod dem den Frihed at indqvartere sig efter Behag, hvor de kunde; men dersom han derom skulde slutte et Fordrag med dem, saa maatte de først give til bage de Poster, som de havde indtaget flere end deres forrige Besætninger, og saa kunde de tale nærmere sammen.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Wien, den 14de December. Uagtet at det er langt ud paa Vinteren, fornemmer man dog at Tyrkerne, imod deres Sædvane paa den Aarets Tid, fortsætte deres Marcher og vorde daglig flere samlede. De føre 500 Kanoner med sig; og ere deres Jngenieurer saavelsom Artillerister for de fleste Fremmede. Nogle Schlesiske Privat Breve tilholde, at et K. Preussisk Corps paa 3000 Mand er beordret at holde sig marchfærdig, ubevidst hvorhen. - Her giøres Anstalter til 2 Magaziner i Bøhmen og et i Mæhren at anlegges. - Ved de jævnlige Conferencer, som de nærværende Tids Omstændigheder her ved Hoffet foranledige, giøres ofte Standsninger af en og anden fremmed Minister, i sær af den Russiske, Fyrste Gallitzin. Couriererne gaae meget jævnligere til og fra end ellers, i sær har bemeldte Russiske Keiserl. Minister paa en kort Tid affærdiget 4 Couriers af Petersborg. Og skal vigtige Ting være paa Bane for at vedligeholde Roligheden om det maatte være muligt. - Man læser her et Brev som den Tyrkiske Storvizier den 28de October sidstl. har tilskrevet Republiken Pohlen, paa hvilket findes saadan Opskrift: "Til de berømmelige Herrer af den christelige Nation, de Stores Tilflugt iblant Nazaræerne, Republik ten Pohlen, vore Venner, hvis Endeligt maatte krones med Lyksalighed." Brevets væsentlige Jndhold kommer nesten overeens med den fra Portens Side udfærdigede Krigs=Erklæring: Og tilsidst udtrykker Storvizieren sig saa ledes: "Da altsaa den Russiske Resident med sine Betientere er, efter den høye Portes gamle Sædvane, og overeenstemmende med det hell. Tetvas Meening, samt med den høye Portes eenstemmige Beslutning, vorden henbragt paa de 7 Taarne, saa har den allerdurchlauchtigste Keiser, den allerfortreffeligste, ophøyede og almægtigste Monark, min Veldæder og Herre, saa herlig som Darius, og saa tapper som Alexander, besluttet, med sine utallige Tropper at foretage en hellig Krig imod Russerne, og, udi fast Tillid til den guddommelige Bistand og sine Absigters Retmæssig hed, udi anstundende Foraar, om det Gud behager, at straffe Russerne for deres paa nogle Aar tvertimod Forbundenes Jndhold førte Forhold og øvede Overtrædelse imod de samme. Saadant skeer altsaa for at befrie Eder, J Lemmer af den Pohlske Republik, J som ere vore gode Venner og Naboer, tilligemed Eders Land, Eders Gods, Undersaatter og Eders Ære fra den Tvang af Russerne, under hvilken J formedelst udenlandske Troppers Gevalt have sukket. Det paaligger derfor Eder at ruste Eder med Mood og Jver; til Eders Fædernelands Æres og Glandses Op retning at hævne Eder, ved det at J aldeles uddrive de Russiske Tropper, forstyrre deres skadilige Anslage, og vælge Eder en ny Konge. Da nu Eders Øyne saaledes ere aabnede, saa maa J efterleve Portens velvillige Raad, og legge Eder efter en nøye Forstaaelse med den Durchlauchtige Tartar Chan, med Serasquieren, med Guoverneurene af Bender og Choczim, med Hospodaren af Moldavin og med alle Commendanter og Officiers paa vore Grændser; og, naar J saaledes give den høye Port Kundskab om Eders Tilstand, saa maa J tillige lade saadan Jver tilsyne, hvorved Eders Kongeriges Magt og Styrke kan igien oprettes.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Mannheim, den 21de Decbr. Den Churfyrstel. Oberhofmester, Hertugen af Gallean, var den 14de hujus i Strasburg, for udi vores Churfyrstes Navn at bede Hs. Danske Majestæt, at det maatte behage Hs. M. at tage Sig Rolighed i Mannheim udi nogle Dage. Den 16de, om Aftenen, strax efter Hs. K. Msts Ankomst til Strasburg, havde bemeldte Hertug Audience da Hs. M. erklærede Sig gandske gunstig, men derhos fra bad Sig alle Ceremonier, som ellers ved en saadan Besøgelse ere brugelige, og gvortil alle Anstalter her vare gjorte. Kongen ankom altsaa hertil den 19de hujus Kl. 8 Aften fra Weissenburg over Speyer. Den gandske Hofskahavde forsamlet sig, og begge Liv Vagterne vare i det Chur fyrstel. Slot opstillede. Churfyrsten, ledsaget af sin hei Hofstat, imodtog Kongen neden ved Hovedtrappen, og for restillede strax for Hs. Maden pegierende Hertug af Zwey brücken, lamt Palzgræverne Carl af Zweybrücken, Johann og Wilhelm af Birkenfeld. Kongen begav Sig i det Ham anviiste Gemak nogen Tid, og forføyede Sig derpaa til Churfyrstinden; hvorefter man satte sig til Taffels. J Gaar før Taffelet besøgte Kongen Churfyrsten. Efter Tafselet begav Hs. M. i Sælskab med Churfyrsten og bemeldte Fyrster, Sig til det Churfyrstel. Bibliothek, Skatkammer, Malerie=Gallerie og Myndt Cabinet. J Bibliotheket blev Videnskabernes Academie Hs. M. forestillet, hvis Præsident overleverede Ham 2de i den Anledning slagne Guld=Medailler ligesom og dets Secretaire overleverede til Hs. M. Academiets hidindtil i Trykken udkomne Værker. J Medaille=Cabinettet forærede Churfyrsten Hs. M. den prægtige, udi Rhin=Guld prægede, Samling af alle Churfyrster og Administratorer over Pfalz. Siden besøgte Kongen Pfalzgrævinde Augusta af Zweybrücken. Herpaa fulgte stort Academie, Aftens Taffel og masqueret Bal. I Dag ved 9 Slet afreiste denne elskværdige Monark med Sin Sulte af Hanau, ikke over Heidelberg, men over Lorsch, Darmstadt og Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Frankfurt ved Mayn, den 22de December. I Aftes Kl. 6 drog Kongen af Danmark i al Stilhed igiennem denne Stad, og fortsatte Reysen af Hanau Underveis kom Arveprintsen af Hessencassel Hs. M. i Mode, i hvis Vogn Hs. M. da behagede at tage Plads.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Hanau, den 22de Decbr. I Aftes Kl. 7 havde vi atter den Lykke at see Kogen af Danmark i denne Stad. Hs. Durchl. Arveprintsen med Sine Durchl. Herrer Brødre reede Hs. Mst. paa nogle Miile i Møde. Paa Grændsen blev Hs. M. imodtaget og hid ledsaget af et Jæger=Corps her af Staden. Ved Canal Porten stod den Churbraunschweigske og Lüneburgske Besætning i Parade. Ved Ankomsten løsnedes Kanonerne 4 gange rundt om Staden. Gaderne, hvor Toget gik igiennem, samt begge Raadhuusene, vare illuminerede. Paa Altstadter=Torv gjorte det Hessen Hanauiske Regiment en smuk Parade. J Gaderne paraderede Borgerskabet af begge Stæderne. J Recidence Slottet paraderede et K. Storbrittanisk Churbraunschweigisk Grenadier Compagnie. Ved Ankomsten paa Slottet blev Hs. Mst. omfavnet af Deres K. K. H. H. Frue Landgrævinden og Sine 2de Princesse Systre, hvormed og fulgte Vivat og Jubel=Skriig af en utallig Mængde, som dermed betegnede sin Glæde over denne elskelige Kongens lykkelige Tilbagekomst. Her i Staden vrimler nu og af Fremmede, som ere hidkomne for at see Hs. M.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Fra det Braunschweigske, den 28de December. Det forsikres, at Kongen af Storbritannien, tilligemed Sin Dronning og Princessen af Wallis, Sin Moder, ville i tilkommende Sommer besøge disse Hs. Majeste, tydske Lande.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Neder=Elben, den 30de Decbr. Hs. K. M. af Danmark ventes til Altona den 2den Jan. førstkommende. Corsøer, den 1ste Januar.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Den Kongel. Brev=Sæk fra Kiøbenhavn, som hidkom den 28de Decbr., udgik den 30te om Morgenen, og langede Nyborg Kl. 12, Middag. Dags Posten fra Kiøbenhavn ankom Kl. et Qvarteer til 5 Eftermiddag, og kan formedelst Vinds og Veyrligs Uføyelighed ikke komme alsted paa denne Side Midnat. Af Reysende har ingen passeret i disse Dage.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Helsingøer, den 2den Januar. Gaars Morgen gik Capit. Jenner, af China bestemt, samt den sidst ommelte Danske Galiase til Norge, og en Russisk tremastet Galioth fra Riga til Toulon bestemt, til Seyls ud af Sundet med en liden Vind af S. S. O., som endnu staaer. Skipper Jens Brundby til Madera bestemt har ey saa nylig været herpaa Rheder (som i Nr. 105. er anført efter Beretning fra en anden Haand., Kiøbenhavn, den 2den Januari.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Ligesom Hs. Kongelige Majest. under 20de Mai sidstafvigte Aar allern, haver beskikket Schack Brochdorff, Friherre til Schelensborg, til at være Kammerherre, saa haver og Hs. M. Enkedronning Sophie Magdalene allerne gratificeret bemeldte Kammerherres Frue Baronesse, fød Adeler, med Ordenen de Union parfaite. Den 20de October er den hidindtil værende Rector i Segeberg, Mag Martin Ehlers, allern, beskikket at være Rector ved den latinske Stads=Skole i Oldenborg. Den 1ste Novbr. haver Hs. K. M. allern, beskikket Conference=Raad Christian Lebrecht, Baron von Proch, til at være Stiftbefalingsmand over Jsland og Færøerne.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Udi denne K. Residence Stad er i Aaret 1768 ægteviede 853 Par, fødte 1495 Drenge, 1466 Piger; døde 762 Mænd, 652 Qinder, 824 Drenge, 674 Piger. - Ligeledes ere i Tronhiems Stift udi Norge ægteviede 1188 Par, fødte 2389 Drenge og 2174 Piger, hvoribland 185 uægte Børn; døde Mandkiøn 1860, Qvindekiøn 1700. (?) Hvorved er forefalden følgende mærkværdige Ting: Jblandt de Fødte: 3 Qvinder har fød Tvillinger. J Nordmørs Provstie et Pigebarn fød uden Øyne, Næse og Mund, i hvis sidste Sted det havde en liden Aabning i Halsen, hvor igiennem det gav Lyd, fra sig, som igiennem en Pibe. Det levede 2 Timer efter Fødselen, efterat det var hiemmedøbt. J Skognens Præstegield i ØsterJndherred et Pigebarn fød med de 3 mellemste Fingre paa høyre Haand sammenvoxne, samt Hare Mund, dog med den Forskiel, at den halve øverste Deel var groet fast til Næsen. Det levede kun kort Tid efter Fødselen. Jblant de Døde: 19 dødfødte; 3 par Ægtefolk have levet sammen i Ægteskab i 50 Aar og derover; 31levet fra 60 til 70 Aar, 41 fra 70 til 80, 54 fra 80 til 90, 22 fra 90 til 100, 6 over 100 Aar, hvoriblant den ældste en Qvinde af Schiervøe Meenighed i Nordland, fød i Sverrig, 110 Aar gammel; 94 omkomme paa Søen, hvoraf 44 allene i Romsdals Provstie, og deriblant 36 paa engang af en hastig paakommende Storm. - End videre i Fyhns=Stift ere udi nestforgangne Aar fødte 4741 og døde 4914 Mennesker. (a) Aaret er beregnet for Tronhiems Bye fra Advent til Advent, ellers fra Michaelis til Michaelis, undtagen for Nordland og Finmarken, hvor det regnes fra St. Hans Dag til St. Hans Dag.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Ved London ere den 12te Decbr. ankomne fra Norge; Skibene Generous Friend, Capit. Brown, og Symetry, Capit. Holiday.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Til Aarets Udgang 1767 var i Frederichs=Hescital syge Lemmer 178 Personer.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Antallet paa de anmeldte Syge udi Aaret. 1768 haver været i alt = 1264. Deraf er formedelst forbudne Svagheder eller af andre Aarsager afviiste og udeblevne 183. og Expectantes
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Jgien som i Hospitaler ere indkomne 1075 Personer. Tilsammen som haver været Patienter i Hospitalet fra 1ste Jan. til ult. December 1768. 1253 Personer. Af disse ere igien udgaaet = og Døde . Jgien i Hospitalet til ult. Dec. 1768 175 Personer.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Fra 1ste Jan. til ult. Decembr. 1768 ere der ægteviede 1 Par, samt fød og døbt 1 Pige. Antallet paa de Børn, som fra Accouchementet der i Kirken ere døbte, Drenge 156, Piger 129. Tilsammen 285 Børn. Her i Staden er død, Skildrer Frederich Cramer, 38 Aar.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Jndpasseret: Søe=Lieut. Reiersen fra Helsingøer. Udpasseret: Slotsforvalter Foss til Fredensborg.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 24de Decembr. til den 31te Dito følgende Skippere indkommen, fra Vandholm: H. Christian; Corsøer: H. Hansen, Østersøen: H. Rønne; Helsingøer: J. Madsen; Grønland, S. Gierrild; Aalborg: J. Jacobsen; Rørvig: P. Jørgensen; Apenrade: S. Pedersen; Lübeck, A. Graae; Hovagt: M. Jensen. Ligeledes udgangne til Assens: C. Raun; Dragøe: H. Hansen, Ebbeltoft: M. Hals, P. Molle; Canton i China: P. Holm. Helsingøer: J. Madsen.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Vexel=Cours. London 2 Maaneder Sigt - - Amsterdam 14 Dages Sigt a 22 3/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 3/4 pro Cento. Hamborg 14 Dages Sigt, 2 Maaneder Dato a 29 1/2 & 29 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
AVERTISSERENTS. Directionen for den under Dato 25de Novbr. 1748, allernaadigst confirmerede almindelige Pensions=Cassa lader herved bekiendtgiøre, at Fredagen den 10de Mart. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver bemeldte Casse angaaende holdet General=Forsamling i Hr. General=Auditeur Bruuns Gaard paa Hiørnet af Pilestræde og Regnegaden; thi vilde de Hr. Jnteressentere behage til den Tid at indfinde sig, og hvad da af de Tilstæde rende vorder resolveret og besluttet, maa de Fraværende være fornøyet med.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
En smuk sort Ride Hoppe er paa Studiigaarden lige ud for Tydsk Kirke paa Nørregade at faae.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
En af de største og beste Gaarder i Horsens, nær ved Torvet beliggende, er under Haanden at faae til Kiøbs, og kan saaes til boelse til førstkommende Paaske eller før; Samme Gaard er ved drettet, med smukke betrokne Værelser; Gaarden er i meget suplet og god Stand, af stærk Eege Tommer og Muur opbygt i Teglhængt; den bestaaer af 70 Fag, hvoraf det meste er 2 Lof sig under samme Huse findes store gevelte Kieldere; Sammnard er i den Kongel. Brand=Casse asseureret for 3250 Rdlr. ku er meget vel indrettet for en fornemme Familie, som og til en let Kiøbmands Brug, der findes Stalderum til 24 Hester, han Remisse, en smuk Have med Lysthuus, tvende store Gaards su; Udkiørsel baade til Sønder og Nørregade, meget got Pompe und, en Kolle, hvorpaa kan tørres 12 Tdr. Malt hver Gang, Summa har beste Indretning baade til Beboelse, som til stor dru Handel og Avling; Skulle nogen have Lyst at tilkiøbe sig mme Gaard, kan de derom addressere sig til Eieren sal. Borge, ster Høstmarks Enke, som beboer samme; Horsens Kiøbstæd ligreders paa et fornøyelig Sted i Jylland, hvor der lver fornem Herskaber, og er en fornøyelig god Levemaade; Skulle Gaar ikke blive solgt under Haanden, bliver den ved offentlig Auction etsolgt sidst i Januarii eller først i Februarii, som Dagen nær tre i disse Tidender skal blive publiceret.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Den geistlige Skifte Ret udi Thyrsting-Herred, under Schanrborg Amt, lader herved bekiendtgiøre, at Frøken Maria Lovise u Dükern ved Døden er afgangen udi Winding=Præstegaard den 11te August, sidst, og Stervboen derefter tagen under lovlig Beindling; thi indkaldes saa vel Arvinger, som Debi= og Credito rat møde i Stervboen inden den i Loven foreskrevne Tid fra un tegnede Dato at regne, de første at lagttage deres Tarv, de sidi at betale deres Gield, og bevise deres Krax, da enhver skal vefiares hvad Lov og Ret medfører. Tønning Præstegaard, den 8de Decembr. 1768. J. Carstensen.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Byefoged Worm i Hiøring lader herved bekiendtgiøre, at en immel Pige navnlig Jnger Christens Datter ved Døden er af angen, hvorpaa hendes lidet Efterladende strax er taget under besegling, samt derefter registeret og vurderet, saa og ved Au son udbragt i Penge; men da samme Stervboe er saa liden, at hey formaaer nogen ordentlig Proclama at udstæde; saa indaldes hermed den Afdødes Arvin er samt Credi= og Debitorer, at de eller møde lade udi Stervboen den 11te Februari næstkomsende, da Skiftet efter den sal. Afdøde foretages, og om mue at samme Tid vorder sluttet. Hiøring, den 19de Decbr. 1762.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Den 17de Januar. førstkommende, vorder udi Stive, ved og ntlig Auction bortsolgt en afg. Kiøbmand Rasmus Winde Stervboe tilhørende, temmelig vel indrettet Kiøbmands Gaard er er liggende paa Adelgaden strax ved Torvet; Samme bestaaer 8 Fag ud til Gaden, indrettet til daglig Stue, Krambord, og fortrum, med en god Jord=Kielder paa 3 Fag, samt et Qvist, sammer paa 2 Fag; Jnde i Gaarden er et Sidehuus paa 20 Fag, drettet til Sove Kammer, Kiøkken, Spise=Kammer, Brog frø, Giæst Kammer, Pakhuus og Giæste=Stald; Endnu i Gaar en et Huus paa 7 Fag, indrettet til Heste og Koe=Stald, med Tærk Lade og Vognskuur, altsammen Bindingsværk og Teglhængt, im i Brand=Cassen er asseureret for 850 Rdlr.; En Brand sin des i Gaarden, samt en liden Have ved samme; Herforuden vorder bortsolgt en Stervboen tilhørende Gaards Plads, beliggende paa Østergadens Sønder Side, med paastaaende Bygning af 900 et halv Fag, Bindingsværk med Leer Vegge, og Straae Tætte, som er asseureret i Brand=Cassen for 150 Rdlr.; Tilsidst vorder bortsolgt Stervboens tilhørende Effecter, bestaaende af Guld Sølv, Tin, Kobber, Messing og Jernfang, Seng= og Gang Klæder, Ulden og Linnet, Bæster og Køer, Mark Redskaber, liden Forrig og endeel Mark Jorder, Ager og Eng, alt efter de Condtioner, som nærmere paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjorte. Paa Lundens Stamhuus Gods i Schierne Sogn, Beening Herred, udi et Huus ved Schiern Kirke, er død Christen Thomasen Ganner den Ældre, uden at efterlade sig Livs Arvinger: Bemeldte skal have haft en Broder navnlig Morten Thomasen, gift Holland, siges død, om efterladt sig Børn vides ikke, saa og haver bemeldte Christen Thomasen brugt nogen Handel, thi bliver bemeldte Afdødes Arvinger, Credi= og Debitorer herved, foruden udstædede Proclama ved Nørre Jyllands Landsting af 5te Nov. indkaldet at møde paa Skifte=Stedet den 25de Januar. 1769, og de i Loven foreskrevne Tider, de Umyndige med Værger, Credito rerne deres Krav lovlig bevise og Debitorerne deres Gield at tilstaae og betale, da enhver med Retten kan vente sig pleyet. Dal agergaard, den 14de Decbr. 1768.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Førstkommende 26de Januar. 1769., Formiddag Kl. 10, bliver Skiftet efter afdøde Peder Jensen Lundum udi Needer-Juliane Heede her paa Alheden, atter foretaget paa Friderichsværks Colonie, og om mueligt samme Tid tilendebragt; til hvilken Ende efter nu brugelig Maade indkaldes Creditorerne, deres Tarv at beopagte, saa og Debitorerne at betale hvad de til Stervboen skyl diger, samt ellers alle og enhver, som noget maatte have ved dette Stifte at erindre, saadant herved 3de gange udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender kundgiøres. Norlund, den 17de Decbr. 1768. Hans Kjersgaard.
Berlingske Tidende, 1769-01-02
Nipstrup Gaard og Gods, som ligger udi Aalborg Stift, 3 Mille norden Fjorden fra Aalborg, agter Eieren underhaanden eller ved ofentlig Auction om fornøyelig Bud skeer, at bortsælge: Gaard og Gods bestaaer af 300 Tdr. Hartkorn, og Mølleskyld 3 Tdr. 4 Skpr.; til Gaarden kan saaes aarlig 90 til 100 Tdr. Vinter=Rug, 26 til 32 Tdr. Byg, 100 til 120 Tdr. Havre og 2 a 3 Tdr. Erter, græsses og sødes en 80 til 90 Stude og 16 a 20 Køer, 16 a 20 Bæster, 150 Faar, avles 400 Læs Høe og derover: Gaarden er af nye for 3 Aar siden opbygt, Laden undtagen, hvortil dog det behøvende Tømmer er ved Gaarden og af Eyeren kan faaes; til Gaarden ere 7 gode Fiske Damme og en nyelig anlagt Aalegaard, 2 Vand=Møller paa 3 Tdr. 4 Skpr. Mølleskyld; en meget god Frugt= og Kiøkken=Have, saa og en Plantage af ung Skov, Jldebrændsel af Skov= og Sand=Torv i Overflødighed, Jagt af Harer, Ager=Høns og Fugle Vildt udi 7 Sogner, Skulle der nogen ville tilforhandle sig samme, kan de addressere sig til Hr. Kammerherre og Amtmand Scheel a Nipstrup pr. Aalborg; Jorde Bogen saa og et over Godset tagen Syn kan faaes til Eftersyn hos Kiøbmand Sr. Oluf Holt i Aalborg og Byefoged Langballe i Hobroe, saa og Conditionerne.