JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1764-10-29
Capitaler, J 10 a 1200 Rdlr. er til førstkommende 11te December NB. mod første Prioritet og Pandterettighed at bekommes til Laans, hvorom nærmere Efterretning kand faaes hos Lars Olsen, som dem haver i Commission at udsætte, logerende i Løngang stræde hos Hjulmanden, næst ved det saakaldede Fynske Herberge. 300 Rdlr. ere til næste 11 December i forsvarlig Huuspandt imod første Prioritet at bekomme til Laans. 2 a 300 Rdlr. forlanges i anden Prioritet i Huuspandt og gode Meubler, enten strax eller til 11 December. Til førstkommende 11 Decembr. kand til Laans bekomme bos S. T. Hr. Kammer=Herre og Amtmand Baron Juel Wind af Umyndiges Penge 1784 Rdlr. 4 Mk. 12 Sk. mod forsvarlig Huuspant, og kand og Renten efter Omstændighederne accorderes.
Københavns Adresseavis, 1764-10-29
Conditioner ledige. En skikkelig Kokkepige, som forstaaer got at lave Mad, forlanges, og kand blive antaget paa savorable Conditioner. For en skikkelig Tiener, som kand accommodere og forevise godt Skudsmaal er en Tieneste strax ledig.
Københavns Adresseavis, 1764-10-29
En Tiener, som kand accommodere, kand en Condition strax anvises af Tobakspinder Sr. Rosendahl i store Grønnegade.
Københavns Adresseavis, 1764-10-29
Tienestsøgende. Et skikkeligt Fruentimmer, som forstaaer saavel Kiøbsted, som Landhuusholdningen, søger Tieneste som Huusholderske. En Skræddersvend fra Jylland, som om sit Forhold kand forevise gode Attester, og forstaaer noget at accommodere, søger Tieneste.
Københavns Adresseavis, 1764-10-29
Bortkomne og bortstiaalne Sager. En Tegnebog, hvorudi en til femte Classe fornyet Lotterieseddel, af Nummer 17031, og 3 Rdlr. i Bancoseddeler er i Mandags Aften i Lyngbye bortkommet, hvoraf Tegnebogen er tilbageleveret, men ey Pengene og Lotterieseddelen, for hvis Opdagelse Eieren, som det i sær er om Lotterieseddelen at giøre, lover en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1764-10-29
Fredagen den 26 October, om Middagen imellem 12 og 1 slet, er fra Holmens Broe ud til Nyeboder, igiennem Admiralgaden og over Nicolai Kirkegaard, samt Grønnegaden, tabt et Sølv udgraveret Lomme Uhr, med grønt Futteral, Staalkiæde og tvende Signeter hvoraf Futteralet er funden; hvem det øvrige haver fundet, ombedes at melde dether paa Contoiret, da Eyeren bliver anviist, som betaler derfor enraisonabel Douceur. Skulle Eieren dette Uhr hos nogen forekomme, som det haver kjøbt, søges Regres hos samt me, og efter Loven tiltales. Et blaat og hvidt trykket Lærrets Omhæng til en Topseng, og et stribet dito Overtræk til en Stoel, er i Løverdags Aften af en Ballie, som stod i en Gaard, bortstiaalen; hvem som om samme kand give nogen Oplysning, eller tilveiebringe, loves en skikkelig Douceur. En liden sort Tævehund, lidet hvid paa Tiærerne, og hvid under Halsen, af Spansk Art, er sin rette Eyere frakommen i Aftes paa Slotpladsen, for hvis Opdagelse loves en skikkelig Douceur. En stor hvid Soe er i Løverdags Middag af et Huus i Vingaardstræde, ud til Dybensgade, bortløben, for hvis Opbringelse loves en skikkelig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1764-10-29
Fundne og opdagede Sager. Paa Kiøbenhavns Politiekammer er opleveret nogle smaa Stykker Silketøy, som er funden paa Gaden. En Tophvid Sukker og noget dito Puddersukker er funden paa Gaden, hvorom den rette Eyere ville melde sig her paa Contoiret, hvorfra han nærmere skal henvises til Finderen, som imod dette Avertissements Bekostning udleverer samme.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Haandværkernes og Fabrikernes Tilstand, i Bergen. J Lav. Mestere. Svenne. Dr. Til Bagere Bødkere. Dreyere tilligemed Stole magere Glarmestere Guldsmede.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Kaabbersmede Kandestøbere. Knapmagere. Malere Parykmagere
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Reebslagere Skoemagere. Skrædere. Smede, deriblandt regnes 2de Uhrmagere = Snedkere. Tømmermænd.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Vævere Tilsammen 548 262 361 1171. Uden Lav.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Anglemagere Blikslager 1. Bogbinder 5. Bøssemager 1. Corduanberedere 8. Farvere 7. Feldbere, dere 6. Fiolinmager 1. Garvere 2. Handskemagere Hattemagere 4. Murere 7. Remsnider 1. Rotgytte re. Sadelmagere 4. Strømpevæver 1. Tapetmagere 1. J alt 52. (foruden de der ey ere vedtegnede, Af denne Liste sees, at Bergen har nogle Haandværker. Om nogle af disse kunde endnu merkes følgende: Da den Bøssemager, som er i Bergen, staaer i Tieneste som Bøssemager ved det ene Bergenhusiske Regiment: saa kand han ikke, hvor duelig han end er, være Byen til synderlig Nytte. Der ere vel 8te Corduan Beredere; men 2de kunne for deres slette Omstændigheders Skyld neppe regnes deriblandt, og de øvrige 6 have kuns den Næring. Aarsagener, at Kiøbmændene opkiøbe de raae Skind, og enten for fremmed eller egen Regning udsende dem, i Steden for at levere dem raae til Corduan=Berederne, for at bere, des, eller at kiøbe dem af Corduan=Berederne, naar de vare beredte. Naar dette skede, kunde ikke allene de nu værende, men og nogle flere Corduan=Beredere have LeveBrød. Dette sluttes af den Mængde ubredte Skind af Bukke, Geeder, Faar og Kalve, som i Aarene 1755. 1756. og 1757. bleve udførte til fremmede Stæder, og som, det ene Aar i det andet beregnet, Aarlig beløb sig til 5, 472 Dæger.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Der ere egentlig 7 Dreyere i Bergen, som uden Tvivl kunde have bedre Udkomst, naar de bleve brugte til at forarbeyde de Spinde Rokke og andet Dreyer=Arbeyde, som indføres fra fremmede Stæder. Dette kan jeg ikke anslaae til noget vist aarlig; dog udgiør det en Deel af det Snedker og Dreyer=Arbeyde, som i ovenmeldte 3 Aar er indført, og hvis Værdie, det ene Aar i det andet beregnet, er anslaaet til 424 Rdlr. 5 Mk. 13 Sk. Feldbereederne hindres fra at forarbeyde alt det Feldbereeder=Arbeyde, som de kunde, ved den skadelige Handel, som føres med Hiorte, og Rensdyrs=Hunder o. s. v., hvilke mestendeels opkiøbes og udføres raae.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Den Bergenske Blikslager arbeyder saavel og for saa billig Priis, at han stedse holder Svenne og Drenge, for at kunne forfærdige det bestilte Arbeyde. Af hans Fliid kan man haabe den Virkning, at der ikke herefter, som i de 2 ovenmeldte Aar, skal indføres aarlig af fremmed BlikslagerArbeyde for 29 Rdlr. 3 Mk. 4 Sk. Dette Haab kan man saa meget meere vente at see opfyldt, som der nu ikke falholdes saa meget fremmed Blikslager=Arbeyde som tilforn. Fiolinmageren har neppe Levebrød, omendskiønt hans Arbeyde er bedre end det Udenlandske, hvoraf selges en temmelig Mængde formedelst den ringe Priis. De indenlandske Fioliner, som ere bedre, i særde, som forarbeydes i Vigørs Præstegield i Bergens Stift, kunde maaskee faae større Søgning, naar de Arbeydende fik meere Opmuntring, og det udenlandske Arbeyde blev belagt med Forbud eller F. høye. ses=Told.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
I Bergen ere kun 2 Garvere, som staae i Skomagernes Tieneste, eftersom disse have tilegnet sig Friehed til at garve selv alt det Læder, som behøves til deres Haandverk. De tvende Garvere ere derfor ikke de eneste, som bruges til dette Arbeyde. Garver=Arbeydet forrettes vel for en ringe Betaling; men er derimod ikke saa godt, som det burde og kund være, naar 3 eller 4 duelige Garvere nedsatte sig i Bergen, Saadan en Forandring vilde være Skoemagerne selv til Fordeel, fordi de da ikke havde nødig at holde saa mange Drenge, som nu, meest for at bringe Huder og Læder til og fra Garver=Huset, og for at gaae til Haande ved Bereedningen, ligesom de da vare befriede for, at indfinde sig selv daglig i Garver=Huset, og derfor kunde have bedre Tilsyn med deres Folk paa Værkstedet.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
De 4re Hattemagere i Bergen have nu Leve=Brød og Afsætning, efter at den Kongelige Tilladelse, at falholde Hatte i en aaben Boe paa Torvet i Norfar=Stævnens Tid, som var givet en af Hattemagerne i Steden for den af han søgte Lavs=Rettighed, er ved Rescript af 1757. tillige forundt de andre Hattemagere. Remsulderen forarbeyder ikke andet end de saa kaldte Naale=Remmer eller Snørebaand af blaat Skind, med et Blye Neb i Enden, som Bønder=Qvindfolk bruge i deres Suørlive. Han arbeyder med egne Hænder, uden Hielp af Svenne og Drenge. Det samme giøre de 3 Sadelmagere, og dog have de skikkelig Udkomst.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Efter Beretning ere der i Bergen kun 4 eller 5 Sel magere.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Foruden den ene Strømpevæver kunde adskillige flere have Leve=Brød, naar de skulde forsyne Bergen med alle de Strømper, som den behøver deels til Jndbyggernes egen Forbrugelse (?), deels til sin Handel med de Districter, som handle med Bergen. Hvor stor Leylighed der kunde være for flere Strømpevævere til Arbeyde, kand sluttes af den Mængde Strømper, som fra fremmede Stader offentlig, i bemeldte 3 Aar, er indført, og som, det ene Aar i det andet beregnet, aarlig beløb sig af uldene Mands=Strømper til 650 Par, og af uldene Fruentimmer=Strømper til 504 Par, uden at tale om de indførte Bomulds og Silke=Strømper.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Tapetmageren i Bergen giør saa godt Arbeyde, at ingen af Jndbyggerne behøver at bruge fremmed Arbeyde. Væverne i Bergen væve i Almindelighed ikke andet end Lærred, i sær af det Garn, som spindes og leveres dem af Jndbyggerne i Bergen eller paa Landet. Man kand derfor ikke sige, at de væve saa meget, som behøves enten til Jndbyggernes heele Fornødenhed eller Handel; thi foruden en anseelig Deel Bielefelds Lærred, WarendorpherLærred, Hollandsk og Sles=Lærred, er af grovt Lærred, fra 4 til 10 Sk. Alen, i de 3 ovenmeldte Aar, det ene i det andet beregnet, aarlig indført, allene fra fremmede Stæder, 248, 454 og i tredie Alen. (a) J Bergen forarbeydes vel endeel Strømper; men samme ere for den største Deel grove, og desuden ikke forslaae til Bergens egen Forbrugelse og Handel. Der ere vel nogle Vævere, som væve Bomulds=Tøy men det maae kun være lidet, eftersom der i bemeldte 3de Aar, hvert Aar er indført fra udenlandske Stæder 5, 430 Alen Bomulds Tøy. Førend jeg slutter disse Anmærkninger, maae jeg melde, at siden 1758, er den Naalemager, som var den eneste i Bergen, død. Han arbeydede godt og for billig Priis. Naar hans Exempel blev efterfulgt, kunde maaskee nogle Naalemagere have Leve=Brød. Ved deres Fliid kunde forebygges, at der ikke, som i Aarene 1755, 1756. og 1757, skulde aarlig indføres offentlig fra fremmede Stæder 18,000 Syenaale og 122 Dusin Breve Knappenaale.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Til Fabriker i Bergen kunne paa nærværende Tid henføres: 1. Stivelse= og Pudder=Fabrike, 1 Cattun Trykkerie, 1 Sukker=Raffinaderie, og 2 Tobaks=Spinderict.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Stivelse= og Pudder Fabriken er i Drift, og man kand have Haab om, at der ikke, som i de 3 ovenmeldte Aar, aarlig skal indføres fra udenlandske Stæder, af hvid Stivelse 467 Pund, og af Pudder 1199 Pund. Fabrikanten har tillige Friehed at trykke Ulden og Linned.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Sukker=Raffinaderiet er i den Stand, at det kand forsyne Bergen og de med den handlende Districter med Sukker, saa at intet Sukker, offentlig indføres uden fra Kiøbenhavn. Vel har Aftrækken og Fordeelen kunnet være større, dersom Prisen havde været lavere og Sukkeret noget bedre; dog skal dets Godhed have været større, end Rygtet har udbredet. Prisen kunne Jnteressenterne let nedsætte, naar de ville lade sig nøye med ringere Udbytte end 10 Rdlr. af Hundrede. Til Sukker=Raffinaderiets Fornødenhed er af raat Sukker aarlig i de 3 Aar indført 288, 118 Pd.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Af de 2 Tobaks=Spinderier er det ene af stor Betydenhed. Men til at hindre Jndførselen af fremmed spunden Tobak, hvilken i de 3 ovenmeldte Aar, det ene i det andet beregnet, beløb sig til 241, 901 og tre Qvart Pd. aarlig, udfordres maaskee endnu flere Tobaks=Spinderier af ligge saadan Vigtighed.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Til Slutning maae jeg melde, at der i Manufactur eller Tugt=Huset i Bergen forarbeydes allene Lærred, og plukkes det saa kaldte Verk eller Drev af Tovværk. (Saaledes var Tilstanden 1758.) Tilforn bleve Silde Garn, og andre Garn der forarbeydede; hvilket var nyttigt. Det har og havt en Spiger=Fabrike og et Tobaks=Spinderie, som nu ere nedlagte. Foruden disse to Fabriker, som burde fortsættes, kunde der endnu være en Seildugs og Klæde=Fabrik. Dette, som viser nogenledes Tilstanden af Haandværkerne og Fabriqverne i Bergen, er taget af den i dette Aar fra Sorøe Ridderlige Akademies Bogtrykkerie udkomne Afhandling, kaldet: Forsøg, om Bergens Handel, forfattet af Hr. Christian Magnus Olrik, nu værende Hospital=Forstandere i Helsingøer. Denne Bog sælges for 28 Sk. paa Børsens Boglader, i Hr. Akkermans Boglade, og hos Mr. Schiønning, logerende hos Chirurgus Hr. Stein paa store Kiøbmagergade.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Adskilligt Nyt. staaetid. dag arriverede Hans J. vores I Gaar Efter allernaadigste Konge i al ønskelig Velgaaende her til Staden, efter til Middag at have indtaget Middags Maaltid, hos Hendes Majestet Enke=Dronningen paa Hirschholm, hvor og Hans Kongelige Høyhed Kron Prinsen spisede, som i Gaar Formiddags behagede at tage ud og ligeledes i Aftes retournerede. J Eftermiddag har Hans Kongelige Majestet igien forladt denne Stad, for endnu nogen Tid at forblive paa Lyst=Slottet Fredensborg.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Fredagen den 2 November opføres Comoedien: Menechmi eller Tvilling=Brødrene, i 5 Acter, oversadt efter Mr. Regnards les Menechmes om les Freres jumeaux. Samt 2de Ballets: Den første kaldet: Post Rytterens Bryllup. Til Slutning den anden, en nye Ballet, kaldet: L'Apoticaire hollandis, eller den Hollandske Apotheker. Begge inventerede og componerede af BalletMesteren Mr. Sacco. NB. Cassereren Hallensen logerer i store Strandstræde, sidste Dør paa høire Haand fra Kongens Nye Torv i den Norske Løve.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Nu er man i Paris bleven overbeviist om, at den sig selv saa kaldte Prins af Angola, som har reyst adskillige store Stæder igjennem i Europa, og ligeledes haver paa nogen Tid opholdet sig her i Staden, er kuns af ringe Fødsel i bemeldte Land og der som en Betient undvigt fra sin Herre Han har paa nogen Tid siddet i Arrest i Paris og bliver uden Tvivl for sin øvrige Levetid en SlaDer opholder sig for nærværende Tid en anden Udlænding, som giver sig ud for en Ostindisk Prins, hvilken man af visse Kiendetegn spaaer samme Skjebne. Bresund. J Søndags gik 73 Skibe med liden Vind af O. N. O. her fra til Nordsøen til Seyls, hvoriblant vare Hans Jørgen Schade af Apenrade til Lissabon og Hans Nielsen af Sønderborg fra Kiøbenhavn til Christiania. Her laae i Gaar 40 til 50 Skibe for Modvind til Nord=Søen bestemte, hvoriblandt Skipper W. Deken af Flensborg, som i Mandags hertil ankom fra St. Udes og er bestemt til at losse i Horsens.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Vindenes Observationer i Sundet. October den 26. N. N. W. Den 27. S. S. W. Den 28. O. N. O. Den 29. S. W. Anmærkninger.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Om Hør=Avling, indsendt fra en Patriot her i Staden. Det er bekiendt at i Westphalen avles meget godt Hør, hvorfor jeg gjør dette bekiendt til Publici Beste. Hør Frøet voxer ikke i alle Egne, undtagen det maae være af visse Stæder, for Ex. ved Væserstrømmen, hvor der findes Leer-Jord, saaes alle Tider Russisk Hørfrøe, som kommer fra Liebau, derimod bedre ind i Vestphalen, hvor der findes sort Jord, eller og med Sand beblandet Jord voxer intet andet end det Vindaniske Hørfrøe, som ligeledes kommer fra Rusland, og dette giver det fineste og beste Hør, hvoraf de fineste Brabantske Kniplinger, Hollandske, Varendorfer, Bilefelder &c. Lærreder fabriqveres. det, som voxer ved Veserstrømmen, giøres mestendeels fin og grove hiemgjorte Lærreder. Naar begge Egne vexler med hverandre deres Hørfrøe, som avles i et Aar, har man seet, at det groer nogenledes, men giver aldrig saa got Hør, som af det de faaer fra Rusland, hver Egn af sit før anførte Sted. Ligesaa gaaer det og til, naar hver Egn saaer sit avlede Hørfrøe igien; desaarsag bruger de i samme Egne deres Hørfrøe til Linolie, og af det, som bliver tilbage, giøres Kager, hvormed Creaturerne fores, og ansees som en Medicin for dem. Naar dette maatte finde bifald af nogle Patrioter, skal jeg søge Leylighed, at give nogen Efterretning om Hørrets Præparation efter den Vestphalske Maade. Fordeelen ved at plante Mays. Den store Fordeel der kand ventes af Mays=Avlingen beviser Berg=Raad von Justi ved at fortælle, at han i Aaret 1758 paa en Ager, der ellers intet gav mere af sig end 10 til 12 Tdr. Rug og det kun udi de allerfrugtbareste Aaringer, virkeligen ere avlede 20 Tdr. Tyrkisk Hvede, og at man 1759. gjorde sig Haab om en ulige større Avl. Berg Raaden plantede atter i Aaret 1760. Mays paa 22ve Beeder i en Hauge, saaledes at der kom paa hver Beed, 60 Korn. Paa 16 af disse Hauge=Beeder lagde han noget Mog til Mays=Kornene, men saa lidet, at der til de 16 Beeder ikke fuld bleve brugte 2de Hiulbører Møg. Desuagtet viiste sig saa overmaade stor Forskiel i Vexten, at Stilkene bleve engang saa høye, som de vare Aaret tilforn, og Planterne bragte flere Ax frem, end de havde gjort forrige Aar, hvorved han tillige anmærkede, at han 1759 havde begyndt for seent med Plantningen, hvorfore han allerede den 20 April gjorde Begyndelsen dermed, saaledes, at han hver Dag plantede et Beed fuld. Men de først plantede havde overmaade stor Fortrin frem for de andre, som sidst kom i Jorden. Ved at lægge Mayskornene deels 3, deels 4 og 5 Tommer dybt i Jorden, blev han vaer, at 3 Tommers Dybde er den beqvemmeste. De der blev lagt 4 og 5 Tommer dybt, laae længere end fire Uger i Jorden, førend de kom op, vare ey i Stand til at opnaae Vexten af de andre, og viste sig end ey mindre frugtbar, endskiønt de havde faaet lige saa megen Møg. Derimod, i Fald man plantede Mays=Kornet mindre dybt end 3 Tommer, maatte man frygte for, at de kunde letteligen kastes omkuld af Vinden.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Kiøbenhavn indpasserede. Kiøbmand Hagedorn fra Frederichsund, Forpagter Neergaard fra Erichsholm, Forpagter Friis fra Bogelse, Controlleur Langeland fra Corsøer.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Kiøbenhavn udpasserede. Etats=Raad Pauli og Kammer=Junker Skeel til Holsteen, Commissions=SkriverTrant ligesaa, Raadmand Lange til Roskilde, Viinhandler Dalsdorph til Kiøge
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Copulerede. Sr. Simon Peter Graae, Bogbinder her i Staden, og komst. Karen Thomæsen ibid copul. den 31 Octob. Sr. Niels Hansen Holm, Brbr. paa Christianshavn, og Jfr. Anne Roudsine her i Staden, copul. ibid. dito De Dødsfald. Udenrigs. Hr. Natanael Bliss, M. A. og Medlem i det Kongelige Societet i Greenwich, død den 26 Aug. paa det Kongelige Observatorio sammesteds.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
J Provinzerne. Hr. Johan Christian Frederich v. Stocken, Oberst=Lieutenant og forhen Commandant ved Fladstrand og Hals Skandser, har den 8 October i sit Alders 64de Aar i Søebye ved Schive i Jylland forladt det Timelige.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Gravskrift: Hvad en langvarig Sygdom efter Guds Behag har maattet udtære, Og Ormene nu tillades at fortære, Er den 7 October 1764 henlagt i denne Kiste, Nemlig: Den dødelige Deel af vores nu Himmel salige Christine Marie Ludvigsen, Som var fød i Helsingøer den 29 September 1716, Kom i Ægteskab den 30 September 1733, Med sin efterladte bedrøvede Mand, Hr. Henrich Walbohm, Borger og Urtekræmmer her i Staden, Var en Moder til 9 Børn og tvende Børnebørn, Sex Børn og et Barn, Efterleve og begræde Hendes tillige Bortgang, Som ved en sagte Død skede den 7 October 1764, J Hendes feyeste Alder af 48 Aar og 8te Dage. Hun var i Sin Tid.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
En kiær Datter for Sine Forældre, En vineskibelig og trofast Ægte ælle for Sin Mand, En kiærlig og omhyggelig Meder for Sine Børn, Hendes Siæl var altid stille for Herren, Fra ham og Hendes Hielp kom, Da Nøden under en længe vedholdende Sygdoms Byrde var haardest. Hun vandrede frem i Retsindighed, Bar Sit Kors med Taalmodighed, Ved Guds Naade, som altid var Hende dyrebar, bevarede Hun Troen, Og døde i fuldkommen Forsikring om den Herligheds Krone, hvormed Hun nu pranger for Guds Trone. Gud unde alle os, som ere her tilbage, At vi i saadan sand Taalmodighed og Troe, Som denne Sallige, tilbringe vore Dage; Saa kand vi glade døe, og vente evig Roe.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Bekiendtgiørelse. Paa det at Slaverne ved deres Undvigelse kunde være saa meget mere kiendelige, er føyet saadanne Anstalter, at de, saavel i Dannemark som Norge, i Steden for det hidindtil brugte Bonde=Vadmel, efterdags skal monderes med Klædes Kioler af brun Uld, som ingen anden Farve haver, med Bays Foer, og røde Ærmer udi Kiolen.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Bekiendtgjøres hermed, at Kiøbmand Jens Bramsen, NB. er nu styttet fra Vimmelskaftet til Rosenborggade i den nye opbygte Gaard, lige for St. Giertrudstræde, hos sin Svigerfader Sr. Schiønning Andersen, hvor alle Sorter Engelske og Holsteene, samt det berømte Løkker Læder, Uldengarn, Risengryn, og Engelsk Tin, faaes alt til got Kiøb.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Sr. Peter Meys, Sverdseger, som forhen i lang Tid boede i Hvelvingen, er nu forflyttet paa Hjørnet af store Kirkestræde, ligefor Spiseqvarterret, hos Sr. Ahrentsen, Skoleholder.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
J Toldboegaden, næst ved Skildtet Amsterdam, er Hattemager Sr. Enderius Ebbeien at finde, som forhen har været boende 1 Frederichsberggaden,) fabriqverende adskillige Sorter fine og grove Hatte, som for Liebhabere og andre meldes, da han lover at opvarte dennem med got Arbeyde for billigste Priser.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
En Jomfru, som boer i Hummergaden, hos Mr. Petersen i den forgyldte Tønde, antager honette Folkes Pigebørn til Jnformation i alle Slags Linnet-Syening, hvid Som og Brodering; samt alle Sorter Blomster at giøre, og sætte Sætter op med videre, baade i Kost og uden Kost, efter Behag; thi inviteres enhver, som hendes Tieneste behøver, at melde sig i hendes Logie, og med hende accordere.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Hos Bogbinder Heinsdorf, boende paa Kiøbmagergaden, tredie Huus fra Helliggeiststræde, kand faaes indbundne Bøger, marmoreret med rare Couleurer paa Bindet og Titelen, farvet med ægte Farver, saa at man ey behøver at sætte Saffian=Lapper eller Papiirs Flikker paa Bindet, som hidindtil haver været brugelig. Ligeledes bliver ogsaa forfærdiget Futteraler til alle Slags Jnstrumenter og Pretiosa hos samme.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
En Casse med smaa korte Glas=Hovedvand søges tilkjøbs for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Det Norske Glas=Magazin bliver ikke aabnet Post=Dagene Tirsdag og Løverdag og følgelig ikke noget deraf udleveret, ikke heller gielder Udleverings=Sædlerne længere end for den Uge i hvilke de ere tagne. Kiøbenhavns Adresse Contoir den 13 August.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Taxten for de i disse Blade indførte Avertissements, er for hver gang: 1 a 2 Linier = 6 Sk. 125 a 30 Linier 2 Mk. 8 Sk. 3 a 6 - 10 Sk. 31 a 40 2 Mk. 12 Sk. 7a 10 - 1 Mk. 3 Mk. 11 a 16 - 1 Mk. 8 Sk. 51 a 60 - 4 Mk. 17 a 24 - 2 Mk. hvad der er over, betales i Proportion af Taxten. For hver Avertissements under Anviisnings=Artikken 10 Sk.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
Efterretninger for de Handlende. J Løverdags indkom igiennem Bommen her ved Toldboden fra St. Ubes C. Smith og M. Geritz med Salt.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
J Mandags og i Gaar atter H. Schade og C. Michelsen, fra Dito med Dito ligeledes med Salt.
Københavns Adresseavis, 1764-10-31
J Sundet ligger et Fartøy med Salt og fra St. Ubes, som skal losse i Horsens. Søeskade.