JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-08
Det Kongelige Danske Cancellie, den 4de Februarii 1812. Dette Blad, der med Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes med Posten til Norge, de Danske Provindser og Hertugdømmene, kan bestilles paa hvert Steds Postcontoir. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Med Ra Niende Aargang. No. 13. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 11 Februarii 1812. Edel Daad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Det Brød, som ugentligen leveres vore Fattige hos Bagerne paa Fattigvæsenets Regning, vilde blive overordenlig dyrt, dersom det skulde betales i Forhold til de stigende Priser, og Commissionen for Sognenes Fattigvæsen havde i saa Fald været nødsaget til enten at ansætte Beboerne til meget høiere Pengebidrag end sædvanlig, eller at lade de Fattige, foruden de meest Trængende, som nu faae Middagsmad, modtage Brød, Gryn, Smør, Brænde u. hos Sognefolkene: en Omstændighed, som havde været meget byrdefuld, især for de fraværende Gaardeiere. En sjelden Menneskeven har imidlertid, for at befrie Commissionen for denne Forlegenhed, Beboerne for denne Byede, og de Fattige for en truende Mangel, sendt mig 10 Tønder ypperlig Rug med den Erklæring: Kun Gudallene og De maa vide, hvorfra denne Rug kommer. Hr. Grosserer Broch Hansen og Hr. Hofjuvelerer Frontin, som forskaffe Fattige og deres Børn, naar de kunne og ville arbeide endog nok saa lidet, noget at fortjene ved deres Fabrikker, have desuden tilbudet sig at ville betale til en Skolelærer, for at læse med Fabrikbørnene om Søndag Eftermiddag eller en anden passende Tid, naar de ei arbeide paa Fabrikken, i Tilfælde at 2de Eftermiddages Underviisning om Søgnedagene ei skulde være tilstrækkelige. Hr. Grossereren har i denne Henseende tilskrevet Skolecommissionen, at ville give aarlig 50 Rdlr. for det første. Derved væn nes fattige Børn til Orden og Arbeide, ligesom de og derved ei kunne faae Leilighed til at overtrygle de Spadserende uden for Skoletiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Hr. Kammerraad Nellemann har, som Skolepatron for Valdby. Skole, og, som Casserer for begge vore Sognes 3de Skoler, ikke allene interesseret sig med ædel Gavnelyst og Virksomhed for Skolernes Fremme i flere Aar; men endog nu, da han tager herfra Sognet, solgt sin Gaard paa de Vilkaar, at deraf aarlig svares til Valdby Skole 32 Rdlr., hvoraf 16 Rdlr. til Præmie ved Examen og 16 Rdlr. til Bøger. Denne brave Mand skal ligeledes have sørget for Skolerne paa det Gods, han solgte i Jylland. Frederigsberg Sogn trænger særdeles meget til et Huus, om det endog var nok saa lidet, for vore fattige Syge og Aldrende. Ved gamle Huses Nedrivelse og de Fattiges Tiltagelse i de sidste Aar, bliver det mere og meere besværligt for den Trængende at faae Huusly. Da Nøden i denne Henseende stedse tiltager, vil det nok blive nødvendigt at indqvartere disse Elendige hos Beboerne, for at de ikke skal omkomme af Mangel paa Huusly, Varme og Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Afdøde Geheimeconferentsraadinde Wærn har, foruden saa meget andet Godt, efterladt sig et skjønt Minde ved et Opdragelses-Jnstitut paa hendes Gaard her i Sognet. Hvilken Velgierning vilde det ikke være, om en ædel Menneskeven ligeledes vilde bidrage til et Sted, hvor de fleste Syge og Gamle kunde anvises Huusly og Varme, Vor faderlige Regjering, der aarlig bidrager saa betydeligt til vort Fattigvæsen, vilde vist og med Glæde see de Lidendes Nød lindret paa denne Maade her, hvor Den har sin Sommerresidents. Saa mangen en Familie, der kommer her om Sommeren, for at nyde de sandeste Glæder i Naturens skyldfri Skjød, vilde vist og føle Landets Glæder end mere, naar de vidste, at ingen fattig Syg sukkede i Elendighedens Vraa i Nærheden af deres Lyststeder. Frederiksberg Præstegaard, d. 8 Febr. 1812. Frechland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Til mine Medbrødre i det gamle hæderlige Fabritius's Selskab, afsjungen ved et Maaltid i Anledning af vor Konges Fødselsdag. Hvor herligt Brødre gik det til J Fordums=Tid, for Thee og Spil Og Titler kom i Mode! Hvor herligt skal det atter gaae Naar vi engang igjen skal staae Hvor vore Fædre stode. Hver Morgen efter Fader=Vor Syng Mallings Sang, hvori der staaer, Hvad egner Nordens Sønner, Den lærer Dig, at uden Daad Omsonst er Snak og Suk og Raad, Omsonst Alverdsens Bønner. Først lad os ærlig jage bort Thee, Kaffe, Kary, Viin og Kort, For Eg Mahogny bytte. Omskifte fremmed, borget Pragt, For hjemmespundne varme Dragt Hotel for reenlig Hytte! At paastaae, fremmed Gods at faae, Ei Klippen var vi strandet paa, Var aabenbart at lyve: Samt at de Mange rundt omkring, Der snege udenlandske Ting Herind, ei vare Tyve. Lad Brodre, denne hele Skok Af Jgler tænke kun paa Nok, Ad brede Veirkun vandre Lad dem i Rum, Madera, Port Jo før jo heller, Smaat og Stort, Sig drukne med hverandre, Det Kruus, vor Malling synger om J samme skjønne Vise, som Hvert Landsmands-Hjerte fryder, Det alle os, som tære maae Paa hvad i Embeds=Lon vi faae, Meer værdig Glæde byder. Lad dem i Medgivts kolde Favn, Af Mand og Fader kjøbe Navn Trods Hjerte, Skabning, Alder! De gustne Arvinger, de faae, Han eller Hun betale maae: Sligt Ægteskab man kalder. Tøv Duei med saa sødt et Baand, Men uden Hjerte giv ei Haand, Brug aldrig tvende Senge! Synk i Din Kones aabne Arm, Tryk hende tet til trofast Barm, Da faaer Du raske Drenge. Lad hine prale, kryde, slaae, Kun stedse speculere paa Lidt meer Procent at vinde! Lad Rigdom, Titler, anden Glands Kun blende Hver, der ei har Sands For brave Fædres Minde. Dit Fødeland, Din Konge tro, J Modgang som i Medgang fro, Sog Du vore Navn at hædre. Vær flittig, sparsom, uden Stoi Foragt du fremmed udansk Tøi, Og da gaaer Alting bedre Blicherolsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Geheime-Legationsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Indenlandske Efterretninger. Tirsdagen d. 4de Febr. høitideligholdtes ved Kjøbenhavns Universitet Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsfest. Rector Prof. Horne manns Tale handlede om et fast og standhaftigt Mod, som et udmærket Træk i Kongens ophøiede Characteer." De Studerende, der vandt Prisen for de i 1811 udsatte Opgaver, vare i Lovkyndigheden, Christian Rothe, Candidatus Juris, i Mathematiken, N. F. B. Schiern, Candidatus Philosophiæ, i Historien, Hans Peter Thriige, Studiosus Theologi, og i Æsthetiken B. S. Jngemann, Candidatus Philosophie. Det til denne Høitid af Professor B. Thorlacius forfattede Jndbydelsesprogrom handlede om, Carl Abbed, den sto te norske Kong Sverres Historiographs, Levnet og Fortjenester. (Adr. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Hs. Maj. Kongens Fødselsdag helligholdtes d. 28 Jan, paa Sorøe Academie, efter sædvanlig Skik, ved en Tale af Hr. Prof. Molbech, hvori afhandledes Krigenes almindeligste Aarsager, med et Overblikover de Krige, Danmark i den nyere Tid har ført. Efter Talen blev en Sang i Dagens lykkelige Anledning fiirstemmig afsjunget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Hs. Majest. har allernaadigst tilladt, at Ba ras C. H. v. Hoff, Major ved det Holst. Jnfant. Regiment, der har tiltraadt Friherskabet Rosendahl, som Arving efter afdøde Geheime Conferenceraad M., G. Greve af Rosencrone, maa antage og bære Navnet Rosencrone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Auscultanten i det Kongel. Rentekammer, Kammerjunker J. A. F. C. v. Koss, er udnævnt til Legationssecretair ved det Kgl. Gesandtskab i Cassel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
J Tillægget til Aarhuus Avisen læses atter Anmærkninger til Hr. Over=Krigscommissair, Ridder Jngerslews Erklæring, ved Hr. C. C. Møller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Odense, den 7 Febr. De rigtige Omstændigheder ved afgangne Hr. Districtschirurg Bagger ulykkelige Dødsfald ved Vedersøe ere: Den Afdød kom afvigte 13 Jan. om Eftermiddagen til Aaberg, og vilde derfra til Vedersøe Præstegaard til en Syg Eieren af Aaberg var samme Eftermiddag kort for reist ud, og paa en Jisslæde taget langs med Søen til Vedersøe Præstegaard. Karlen, som havde ført ham over Søen, var kommen tilbage da sal. Bagger vilde drage fra Aaberg til Præstegaarden; og da han af denne erfarede, at det var den korteste og beqvemmeste Vei over Jsen, hvor mange Mennesker, endog 2 Dage forud, vare passerede i Slæde, saa vilde han ikke modtage den ham tilbudne Vogn, især da Kjøreveien var vanskelig, men forlangte at den benævnte Karl maatte føre ham. Det var imellem Kl. 5 og 6 om Eftermiddagen han tog bort, Veien gik ikke over dybt Vand, men langs med Landet. Slæden traf et svagt Sted, og Jsen brast, men, som meldt, ei paa dybt Vand, thi Karlen naaede Bund og kunde raabe Folk sammen, som og strax kom, da der vare Folk paa Søen. Karlen gik selv hjem til Aaberg samme Aften han havde været i Vandet, men Bagger, indpakket i Reisetøi, kom under Vandet, og døde. Alle Redningsmidler bleve strax anvendte da Liget kom til Aaberg, men desværre forgjeves. Den tilkaldte Chirurg, Hr. Fryd fra Ringkjøbing, bevidner, at han var død af et Slag strax han var kommen i Vandet. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Aarhuus, d. 1ste Februarii. Aarhuus Stifts Capitelstaxt for 1811.: Rug Tønden 24 Rdlr. S. Mk., Byg 15 Rdlr. 1 Mk., Havre 8 Rdlr. 5 Mk. 18 s., Boghvedegryn 24 Rdlr., Smør 165 Rdlr. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Følgende Bekjendtgjørelse i Christiania Avis viser Priserne paa Vine og franske Brændevine, i Norge; Af min Kielder-Beholdning udsælges daglig til følgende Priser: godt Fransk Brændeviin 4 Rd. Potten, stærk ægte Bourdeaux dito 6 Rd., god Rom 5 Rdlr., dito 4 Rdlr., gammel Rom 4 Rd. Flasken, god Rom 3 Rdlr., Cognac 4 Rdlr., dito 3 Rd. 48 s. Flasken, hvid Arak paa 2/3 Pots Bouteiller, 10 Rdlr., Genever 6 Rd., Madera 5 Rdlr., dito 6 Rdlr., Mallaga 4 Rdlr., gammel Rhinskviin, 6 Rdlr., Chinesisk Soya 3 Rd., sød Pommerantssaft 10 Rd. - P. Frøst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Da afdøde Consul Moe i Christiansand den 31 Jan, blev bragt til sit Hvilested, var Ligfølget saa stort, at adskillige deraf, og deriblandt Med lommerne af Christiansands Klub, bleve negtet Adgang til at høre Capitain Juels skjønne Sørgemusik. Det musicalske Selskab i Christiansand opfordres nu i denne Stads Avis at paalægge enhver Musikynder den Forbindtlighed, ved en passende Leilighed at give et da Capo af denne Musik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
(Slutning af Efterretningen om Ordenshøitideligheden d. 28 Jan. d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
J de sidste Maaneder døde her i Kjøbenhavn to af Hovedstadens største Capitalister: Geheime Conferentsraadinde Wærn og Capitain Han Peter Kofoed. Hvor stor den Formue er, de have efterladt sig, vides endnu ikke med Vished; men at den i det mindste beløber sig til 4 Millioner, er ingen Tvivl om. De døde begge uden Børn, hvilket ligeledes har været Tilfældet med 2 andre, for deres velgjørende Testamenter og store Formue bekiendte Capitolister, Brock og Ladige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Hr. Hof=Tandlæg, Manini har solgt det saakaldte Hotel du grand Nord paa Hjørnet af Kongens Nytorv og Viingaardstrædet til Hr. Conferenceraad Constantin Bruun for 160,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
J sidste Martini Marked dreve de deres ny Haandtering saa ivrig og uforsigtig, at man snart kom paa Spor efter dem. 4 af de meest Skyldige ere blevne forviste fra Staden, 4 andre fra Skolen. og 12 ere blevne straffede med Riis i Skolen o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
London d. 23 Jan. Følgende er Fortegnelsen over de Vaaben, der fra Tower i London ere blevne indskibede til Spanien og Portugal indtil d. 31 Dec. Spanien, 337,000 Flinter, 4600 Carabiner, 8600 Pistoler, 101,000 fuldstændige Munderinger for Jnfanteriet, 50 Mill. Patroner, 82 Mill. Kugler, 35,900 Fade Krudt. Portugaal: 66,000 Flinter, 600 Carabiner, 6900 Pistoler, 50,000 Munderinger, 18 Mill. 607,000 Patroner, 60,000 Kugler og 3000 Fade Krudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Den Oprørsaand, der har foruroliget Nyttingham og dets Nabolav, har strakt sig 70 Mile nordlig og yttret sig i Staden Leeds. - Det ostindiske Compagnie har endelig været saa lykkelig, næsten ganske afskaffe den skiendige Barnemyrden, der endnu var Skik i Landet Kutsch og Gutzurata under Rajahernes regierende Familier og deres Sidepaarørende Jareiaherne. Antallet af de i Landet Kursch aarlig myrdede Børn beløb sig til 2000, og i Landet Guzurata til 5000. Det er Pigebørnene, som paa denne Maade dræbes, og Aarsagen dertil ligger i de derværende Høvdingers Hovmod, som ikke tillade, at deres Døttre, som de ikke allesammen kunne faae standsmæssig givte, skulle forblive ugivte. Dertil kommer endnu en skiden Egennytte. Braminerne pleie at understøtte denne afskyelige Skik med deres Anseelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
De sidste Depecher fra Lord Wellington ere daterede Freynada af 1ste d. M., og indeholde intet Vigtigt. - Fra Almelda skrives under den 4de Januarii, at Lord Wellington, efter alle Forberedelser at dømme, alvorlig har foretaget sig at beleire Cindad Rodrigo. - J afvigte Julii Maaned har Antallet af vore Syge i Armeen beløbet sig til 25,000 Mand; imidlertid er 5000 af samme allerede tilbagevendte til deres Regimenter. Vore fleste Syge ere beladte med den Walchernske Feber. Kun et ringe Antal af dem ere døde. - Paa Jamaica ere Caffeplanterne i største Elendighed, og deres Plantager indbringe dem ikke saa meget, at de kunne forskaffe sig Føde og Klæder, eller Slaver, og endnu mindre til at betale deres Afgivter og Creditorer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Wien d. 24 Jan. Den forrige Gouverneur i Fiume og det saakaldte Littorale, Grev v. Low 3, er nylig død af en Lungebetændelse, som han havde paadraget sig paa Jagten. Kronprindsen er Universalarving til hans meget store Formue, og faaer derved adskillige anseelige Herskaber i Ungern. Siden, 8 Dage er her og i Egnen falden en saa dyb Snee, som man ikke mindes at have seet i en Tid af 12 Aar. Man befrygter, at ved et hastig indtræffende Tøveir ville de ved Donau liggende Forstæder blive satte under Vand. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Fra Mayn berettes under d. 27de Jan., at Mayn ved den heftige Kulde har lagt til, og at dette allerede har været tidligere Tilfældet med Neckar. Fra Rhin erfares det samme. Mærkeligt er det, at denne strænge Kulde indtræffer efter at vi allerede have havt 37 Dage efter Solhverv. D. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Blandede Efterretninger. Smyrna, den 30 Novbr. 1811. Jedda er erobret af Vicekongen i Egyptens Tropper, under Anførsel af en af hans Sønner. Armeen er marscheret videre frem og Vicekongen har sendt den ny Forstærkninger. - Handelen vedbliver stedse at være i samme Dvale, og intet sælges uden Caffe og Pudder-Sukker. Penge ere overordentligen sieldne. (Hand. Tid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
J London er foreviist den største Smagrad, som nogensinde er seet. Den er fundet iblandt Tippo Saibs Skatte og veier 506 Gran. EfterCronstedt er Smaragden den blødeste af alle Ædelstene, skjønt andre Naturkyndige sætte den i den Henseende næst efter Diamanten. Den er maaskee den skjønneste af alle Ædelstene, og Vallerius, forsikkrer, at den i Jlden forandrer sin Farve til mørkeblaat, men antager igjen den grønne Farve, naar den bliver kold. Plinius opregner 12 forskjellige Slags Smagragder; men af nogles overordentlige Størrelse sees, at de ikke have været andet end et vist Slags grøn Spat eller anden grøn Steen, som paa den Tid ansaaes af de Gamle for Smaragder. Brunick inddeler dem i 2 Cloeser: den lysegrønne, der kommer fra Østen eller fra Peru, og den mørkegrønne, hvoraf der i det Keise Cabinet i Wien findes een med en femsidet Pyramide. De skjønneste af det første Slags sees i det hellige Capel i Loretto, hvor der findes henved 100 store og smaa af disse Stene. Juvelererne deele Smaragderne i 2 Slags, de orientalske og vestlige. Den virkelig orientalske Smag raad er meget sielden og faaes nu omstunder ikkun fra Cambay. Sieldenheden er saa stor, at nogle, og deriblandt Bruce, endog ere af den Mening, at der ingen orientalske Smagragder gives, og at der *) En Mand i Tydskland, som paastaaer, i mange Aar at have gjort Jagttagelser over Veirliget, har ladet bekjendtgjøre, at indeværende Vinter, vil udmærke sig ved stor Kulde. aldrig gaves andre end de, der komme fra Amer ca; men i de senere Tider har man imidlertid bragt nogle fra Cambay, som langt overgaae de americanske. De bedste Smagragder fra de vestlige Lande komme fra Peru, og kaldes af Juvelererne orientalske; nogle findes i Europa, især i Schlesien. En Smagraad paa 10 Gran betales i Engelland sædvanlig med 33 Pd. St. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Ved en Jldebrand i Constantinopel kom en græsk Tolks Huus i Brand. Han reddede den storste Deel af sine Skatte og Møbler, men forglemte et Barn, som man snart ikke meere kunde komme til, da Huset stod i Luer. Faderen troede Barnet allerede uden Redning, da hans Huushund i det samme styrtede ud af Huset med Barnet i sit Gab og lagde det langt derfra paa Trappen hos en af hans Herres Venner. Hans Herre gav ham derfor en Belønning, som var lige saa skrækkelig som besynderlig. Han dræbte Hunden med egen Haand- og fortærede den i Selskab med sin Familie i et stort Giestebud, som han anstillede til hans Ære. Over Bordet gav han denne Grund for sin Fremgangsmaade: Hunden var for ædel til at blive en Spise for Orme. Den skal blandes med Menneskeblod, for at de derved kan blive mere høimodige, følsomme og dydige. (S. B.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
For nogen Tid siden levede i Theringen en Skomager, ved Navn Sebastian, som gjorde slette Skoe, men desto flittigere curerede Syge. Hans hele Semiotik var Urinskue. Deraf løi og spaaede han, hvad han hver Gang ansaae for nødvendigt. Mange af hans Patienter døde; men hans uforskammede Spaadomme vedligholdte hans Credit. En Birkedommer fatter Mistanke til hans Konst, gaaer til Seng, uager han ikke fattes det mindste, og beder sin Kone, at sende Bud, efter Doctor Bastian; – til Doctor havde Bønderne promoveret ham uden Diplom. - Han kommer. Den snilde Patient stiller sig an at være i en stor Vænde. Doctoren betragter Urinen og han udlader sig med, at Birkedommeren neppe gik det igjennem; men han vilde anvende alt, hvad der staaer i hans Magt. Efter en Times Forløb er Spisetiden, og Doctoren sætter sig ved Bordet. Birkedommerens Kone kommer frem med en Ret af dygtig store Meelklumper. Doctoren tager til Takke. "Jeg befinder mig ret vel - siger den dødelige Patient i Sengen - jeg vil ogsaa spise lidt." Han staaer op af Sengen, sætter sig ved Bordet, og spiser en Portion efter den anden. Æskulapen forhavses; han taaber Appetiten i samme Grad, som Patientens bliver bedre. Efterat denne ret havde gjort sig tilgode, lader han Doctoren vide, at han ikke fattes noget, tager sin Tjørnekjep, giver ham et Livfuld Prygl, og lader ham gaae sin Vei. Hans Credit tilligemed hans Fortjeneste var forloren. (Af Mariboe Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Valencia. Den af de Keis. franske Tropper nylig erobrede befæstede Stad Valencia ligger i en yndig Egn, 1/2 Miil fra Søen, ved Floden Guadalaviar. Over Floden er der bygget 5 kostbare Broer. Handel og Manufacturer blomstre her. Den største Deel Silke, Provindsen Valencia leverer, forarbeides heer; Tøie og Fløiels Fabrikerne sysselsætte allene over 3000 Stole, paa andre forfærdiges Tresser, Baand og Strømper. Allene inden for dens Mure ere 12,000 Vaaningshuse, og i Forstaden er næsten ligesaa stort et Antal, naar man regner de mange Landhuse med. General-Capitainen havde et Kongeligt Pallads og Husene ere alle saa skjønne, at Jndbyggerne kalde Staden la Hermosa (den Skjønne). J Egnen deromkring har Naturen næsten udbredt alle sine Yndigheder; thi i en Omkreds af 9 Mile findes den ene Hauge tæt ved den anden. Der findes Alleer uden Tal, fulde af Citron- og Pommerantstræer. Morbærtræerne ernære saa mange Silkorme, at Fruentimmerne have nok at bestille med Silken. Jndbyggerne roses for deres Høflighed, og man siger, at der i ingen Stad boe flere adelige Familier end her. Erkebispen havde, 40,000 Ducater i Jndkomster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Her findes 41 Klostere og 14 Sognekirker, tilsammen 58 Kirker, thi Klosterne have ogsaa deres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Metropolitan, eller Cathedralkirken er overordentlig rig; Alteret, 30 Fod høit og 18 bredt, er af massivt Sølv, uden at regne de andre Kostbarheder og Klenodier. Her fandtes ogsaa en Jnqvisitionsret; ved Universitetet, stiftet 1434, dyrkes især Lægekonsten. Den velbyggede Landsby Grav, 1/2 Miil fra Staden, ligger ved Havet. De lige for Valencia ankommende Skibe losses i Barker, der næsten seile ligge til Stranden af Grao og derpaa trækkes af Stude paa det Tørre. - Provindsen, Valencia, som begrændses mod Ø. af Middelhavet, mod N. O. af Catalonien, mod N. V. af Arragonien, mod S. V. af Murcia, har et Flade indhold af 888 Leagus (20 paa hver Grad) og en Befolkning af 932, 150 Sjele. Den største Deel af Provindsen er bjergfuld, og man kan kun antage 240 Leagus fladt Land. Clima, Jordbund, Frugtbarhed ere forskjellige, ligesom Dalene ligge høie eller lave til. Den fladeste og frugtbareste Deel af Provindsen er den lange smalle Kyststrækning, der er omtrent 30 Leagus i Længden og 1 1/2 i Breden. Stædernes, Flekkernes og Landsbyernes Antal anslaas til 625. Provindsen er frugtbar paa Viin, Oliver, Pommerantser, Citroner, Hør, Hamp, &c. Luften er saa varm, at man hele Aaret igjennem seer i denne Egn Træer, som staae i Blomster og bære Frugter. Araberne troede fordum, at i Himlen over Valendig maatte Paradiset være. Silkeavlen drives saa stærkt, at den aarlig yder 1 Million Pund Silke Kjøbenhavns Vexelcours d. 6 Febr. 757. S., 760 k. S. Spec. 764, som udgjør for 1 Rdl. i Spec. 7 Rdlr. 61 1/2 s. Dansk Cour. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Posterne i Danmark, Norge og Hertugdømmerne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod Betaling af 15 Mk. Qvartalet. Her i Staden tilbringes Bladet Subskribenterne og betales qvartaliter med 15 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-02-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.