JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1768-04-08
Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra Aarets Begyndelse til den 2den April 142 Skippere indkomne, som have indført: 2 Tde. Amdam, 70 Stkr. Baad=Tømmer, 71 Tylter Bræder, 636 Favne Brænde, 1598 Tdr. Byg, 3 Oxehoveder og 25 Tdr. Ed. dike, 114 Tdr. Erter, 331 Skpd. 19 Lpd. Flesk, 189 Td. Frugt. 919 Tdr. Gryn, 3178 Tdr. Havre, 84 Tdr. Hestebønner, 424 Stkr. Hiul Tømmer, 71 Sække Humle, 3131 Tdr. Hveede, 234 Stkr. Jern Gryder, 47 Tdr. 60 Foustager og 2 Skpd. 6 Lp. Kiød, 1800 Pd. Kløver=Frøe, 1 levende Koe, 1 Td. og 14 Stk., Lax, 408 Tdr. Meel, 60 Tdr. Miød, 2 Tdr. Most, 68 Dunker Muslinger, 380000 Muursteene, 162 Tdr. Nødder, 10 Skpd. 13 Lpd. og 3739 Stkr. Oste, 2 Lpd. Pølser, 56 Skok Pot. ter, 8435 Tdr. Rug, 55 Læster Sild, 80 Foust. Sirup, 24 Stkr. Skinker, 535 Tdr. 68 Bøtter 17 Foust. og 4 Skpd. 11 Lp. Smør, 496 Chaldrons og 306 Tons Steenkul, 1 Ladn. Sukker og Stykgods, 26000 Tagsteene, 37 Skpd. Tælle, 13 Tdr. og 3 Fierdinger Torsk, 150 Stkr. Træ Klodser, 40 Tdr. Tran, 1 Ladning Viin og Stykgods, 64 Tdr. Bikker, 29 Lpd. Vox. - Ligeledes ere 77 Skippere udgangne, som have udført: 2120 Stkr. Bræder, 10 Skpd. Jern, 3 Oxehovder 154 Foust. Rom 832 Tdr. Rug, 51 Læst. 14 Tdr. Salt, 3 Læst. 3 Tdr. Sild, 55 Læst. Steenkul, 3 Tdr. Tælle, 11 Læst. 5 Tdr. Tiære, 12 Tdr. Tran, 77 Oxehoveder Viin. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 2den til 7de April følgende Skippere indkomne, fra Nyborg : A. Fich, C. Simond, sen; Bandholm: H. Saltvig, N. Basse, N. Nielsen, J. Nielsen, P. Engelsen, N. Jørgensen; Flensborg: P. Ahrent, H. Ahl. mand, C. Ahrent; Naschou. C. Dardarel, P. Nielsen, C. Petersen; Stege: L. Willumsen, N. Haumand; Bornholm: O Madsen, P. Robertsen, J. Petersen, P. Rasch; Nyekiøbing : J. Høring, N. Madsen; Marstrand; C. Mali, Swinemünde: H. Richelsen; Pommern. J. Nielsen; Svendborg; G. Krøyer; Rudkiøbing: J. Graad; Faaborg, M. Lauritzen, H. Lauritzen, Laurwig : P. Truelsen, H. Grøn, P. Petersen, E. Nielsen; Aalborg : P. Povelsen, J. Adriansen, P. Petersen, J. Biørn; Stubbekiøbing : H. Danielsen; Kierchaldy: D. Andersen; Cappel; H. Tarchel; Draxminde : H. Boye, H. Rasmussen; Horsens L. Theissen; Nysted: N. Støe; Rostock: M. Wichmand; Stavanger: C. Widding; St. Ubes: A. Rønne; Stockholm : M. Wallissen; Drammen: E. Lorenzen; Wordingborg: N. Krog Coloing: D. Bertelsen. Ligeledes udgangne, til Bandholm : J. Jørgensen; Fehmerne C. Kuhl, H. Wied; St. Croix. C. Ahrent; St. Thomas: J. A. Klein; Danzig: N. Hansen, A. Holm. C. Moldt, J. Pouelsen, Af Rasmusen, J. Høeg, P. Mogensen; Sønderborg: H. Andersen, J. Weber, P. Madsen, J. Schou; Østersøen: J. Brovn ; Kiøge : J. Truelsen; Eckernførde: D. Jsbrandsen, M. Gude, J. Jacobsen Præstøe : P. Øster; Memel: P. Dahl; Nykiøbing: R. Rasmus sen; Stubekiøbing: S. Pladt; Flensborg: A. Kylling; Na skou. N. Just. London 2 Maaneder Sigt a 5 Rdlr. 19 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam 14 Dages Sigt a 20 3/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 19 1/2 pro Cento. Hamborger 14 Dages Sigt a 22 3/4 pro Cento. 2 Maaneder Dato a 21 3/4 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1768-04-08
AVERTISSEn NT. Den Almindelige Historie ved Prof. Guldberg, hvorpaa man forrige Aar indbod til Subscription, er ikke allene denne Forsatter, selv, paa det han kunde være Værkets Indretning fuldraadig, bleven siden efter Forlægger for, men samme har og forandret heele Værkets Plan saaledes, at han vil haabe, det skal kunde hielpe til at opfylde den Mangel, som vi paa en almindelig Historie har haft. Som han i denne Hensigt anvender al muelig Flid, og tillige skal sørge for, at dets Vidtløftighed ikke skal gjøre det bekosteligt: saa har han den Tillid til sine Landsmænd, at de ved Subscription enten hos ham selv i Hr. Cancellie=Raad Jürgensens Gaard i Wimmelskaftet, eller paa et trykt Avertissement, om samme skulde komme dem til Hænde, vilde understøtte dette Foretagende. Den Forste Tome, som næst Guds Hielp i Augusti=Maaned bliver færdig, skal overlades de Herrer Subscribentere 2 s. Arket paa Trykpapiir, og paa Skrivpapiir efter dets Værd, da enhver vilde behage at anordne, hvilket Papiir han ønskede. Paa Rosengaarden, i Hr. Bechers eller den fordum Falsen tilhørende Gaard, kan nu bekommes den 2den Tome af Natur=Historien hos Professor von Aphelen, imod 1 Rdlrs. Prænumeration paa den 3die Tome, som tegnes paa den af ham udstædde Prænumerations=Seddel. De Kiøbende betale 9 Mk. pr. Tome. Forskiællen mellem Skriv= og Tryk=Papiir er 24 s. pr. Tome. Til Kiøbs kan den og bekommes hos de Herrer Boghandlere Pelt, Kannevorf, Landt, Schiønning og Steinman Paine. Dette tiener og de Herrer Prænumerantere til Efterretning, at den 2den Edition af Bomares Natur=Historie har Professor von Aphelen allerede for en rum Tid siden bekommet over Land fra Paris, saa at de saa og ubetydelige Forbedringer bemeldte Autor har gjort til dette Oplag af 1768, bliver paa sine behørige Steder at finde i den dan ske Oversættelse, som desuden har dette Fortrin for den Franske, at alle de Feyl, som i Henseende til den nordiske Natur=Historie findes i begge de Franske Editioner, ere rettede, og er desuden forøget med adskillige nye J Agttagelser.
Berlingske Tidende, 1768-04-08
De civile Skifte Forvaltere i Scheen giør hermed (foruden andet lovlig Proclama) 3de gange i de Kiøbenhavnske Tidender bekiendt, at der i bemeldte Scheen er ved Døden afgangen Borger og Mester Feldbereder Jacob Wessel, Matros og Flaademand Johannes Truelsen, Flaademand Ole Olsen Baatolssen, og Flaade mand Frantz Thomesen; Thi vilde de som enten haver noget at fordre efter disse Afdøde, eller til deres Stervboer er noget skyldig, herved være advaret, at de jo før jo heller indfinder sig hos ovenmeldte Skifte=Forvaltere, da enhver skal nyde hvad Ret er efter Loven og Stervboernes Tilstand.
Berlingske Tidende, 1768-04-08
Jligemaade bekiendtgiøres i de Kiøbenhavnske Tidender Byg Glas= og Snedker=Mester Joen Jacobsens dødelige Afgang, der var Borger og Jndvaaner til Scheen, hvilket Stervboe er under Skifte=Behandling, og derfore ligesaa indkaldes inden den i Loven. fastsatte Tid alle de, som enten have nogen lovlig Fordring i ovenmeldte Afdødes Stervboe, eller dertil er noget skyldig, at indfinde sig hos Skifte=Forvalteren, som før meldt, udi Scheen. End videre. Da Simon Frantzen Cudrios Hustrue Sussang. Anne Johannes Datter von Cappelens i Scheen ved Døden er afgangen, og bemeldte Enkemands Boe desformedelst er tagen under Skifte=Behandling; saa, omendskiønt Stervboet er af megen ringe Formue, holder dog de civile Skifte=Forvaltere fornøden, foruden den ellers udstædde Proclama, at bekiendtgjøre dette Dødsfald og Skifte=Behandling i de Kiøbenhavnske Tidender 3de Post Dage efter hinanden, paa det de som enten haver noget i Boet at fordre eller dertil er noget skyldig, betimelig kan vide at indfinde sig for bemeldte Skifte=Forvaltere, hvor enhver efter Loven og Boets Omstændigheder skal skee hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Mantua, den 29de Februarii. Fra Rom fornemmes, at da den Pavelige (andre Beretninger melde: Hertugens af Modena) Bibliothecarius, efter Pavens befaling havde forfærdiget et Giendrivelses Skrift, mod en Bog, kaldet Justinus Febronius de Statu Eccles. &c., og samme allerede var færdigt fra Trykken, saa er dog sammes Bekiendtgiørelse ved en Pavelig befaling forbuden. Aarsagen slutter man at have været, at Forfatteren har søgt deri at forsvare den salske Sætning. om Pavens verdslige Magt over alle høie Hoveder, hvilket Hoffet til Rom vel har indseet ved nærværende Omstændigheder at kunde virke meere ondt end got, og derfor har ladet Skriftet holde tilbage.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Fra de Jtalienske Grændser, den 30te Febr. De imellem den hell. Stoel og Hoffet i Parma paakom ne Tvistigheder ere visselig ret alvorlige. En af de yngste Anledninger dertil har været en Sag imellem en Person ved Navn Escalonne og et Parmesansk Fruentimmer, med hvilket Fruentimmer, som siden med Bispens af Parma Minde har ægtet en anden, Escalonne paastaaer at være af samme Bisp ægte forbunden &c. Da Escalonne ikke kunne drive sin Sag og Paastand, om Fruentimmerets sidste Ægteskabs Tilsidesættelse, igiennem i Parma, har han derom henskudt sig til Concilie=Congregationen i Rom. Det Par mesanske Hof har herimod paastaaet, at denne Henskydelse ikke kan have Sted, efterdi Pave Paulus III har givet Bispen af Parma Magt til, endelig at kiende udi alle geistlige Sager i hans Bispedom, og at Bispen stedse har over samme Magt, i sær tilsidst udi Benedicti XIV. Tid. Jmod disse Grunde har Hoffet i Rom gjort Jndvendinger; og for at paakiende dette Spørsmaal, (ikke Escalonnes Sag) har Paven needsat en overordentlig Kongregation, hvilken, som man altid forud veed vil skee, har dømt den Pavel. Stoer med. Og er det derpaa at Jnfanten Hertugen af Parma har ved den bekiendte Forordning forbudet sine Undersaattere. at appellere til Rom uden Hertugel. Tilladelse, hvilket da har foranlediget Paven til at udstæde det haarde Breve af 30te Jan., hvori han truer med Bandsættelse alle dem, som have haft Deel i de adskillige Forordninger, som siden 5te Octobr. 1764 ere i de Parmesanske Lande udgivne, og ansees fornærmelige imod Geistlighedens Rettigheder. Men da Hertugen intet har kæret sig om denne geistlige Trudsel, meget mere til Hevn derfor har strax udrøddet Jesuiterne af sine Lande, saa hedder det nu, at Hoffet i Rom har ganget saa yderlig, at lossige alle Jnfantens Hertugens Undersaatter fra deres Troskabs Eed, og at Hertugen, fortørnet over dette Foretagende, har ladet ved Skarpretteren offentlig sønderrive og brænde det Pavelige Breve herom. Omendskiønt man nødig vil tro denne Beretning, er det dog vist at man fra alle Sider indsperrer det Pavelige Hoffet Myndighed, og at dette derimod slaaer om sig ligesom udi yderste Fortvivlelse. Om et Anslag i Henseende til Geistligheden, som skal være paa Bane ved et mægtigt Hof i Tydskland, hvor den hellige Stoel hidindtil har temmelig bevaret sin Jndflydelse, torde med første vorde noget tilforladeligt at erfare.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Paris, den 14de Martii. En Deputation af det ny oprettede Store Raad har nylig til Kongen overgivet en Forestilling, angaaende de Fiendtligheder, som fra Parlementets Side uden Afladelse øves imod det, blant andet angaaende den nylig fattede Beslutning, hvorved Parlementet yttrer Tvivl, om den Tieneste som giøres af Lemmerne i det Store Raad er af den Egenskab, som Anordningerne foreskrive for at kunne gelange til Requet=Mesters Embede i Parlementet. Kongen har svaret Deputationen meget gunstig, forsikrende, at de Lemmer som udgjøre det Store Raad, skulle stedse vederfares Tegn paa Hs. Msts. Bevaagenhed; at de, i Henseende til deres Rettigheders Haandhævelse og Belønning for tro Tieneste, skulle slaae Liid til Hs. Msts. Viisdom. Jkke desmindre har Store Raadet endnu ingen publike Sager, foretaget sig, og det vil ey heller skee forinden de første 14 Dage efter Paaske. - Efterat Viinbiergene i Bourgogne, Champagne, og andre omkring Loire Floden liggende Provincer, havde i forrige Aar lidt meget af Frosten, og Viinene derved vare mærkelig stegne i Priserne, saa tænkte no le Kiøbmænd her, at de af deres havende Forraad fra forrige Aaringer skulle trække en anseelig Gevinst. Men dette slaaer dem feyl, efterdi et andet Sælskab Kiøbmænd har tilbudet sig at forsyne denne Stad med tilstrækkelig Forraad af Viine, voxede i Guyenne, Languedoe, Provence og Roussillon, og det til billige Priser, dersom de maa vorde fritagne fra endeel af de indgaaende Rettigheder. Da nu General Forpagterne have indganget denne Fritagelse, er alle rede en stor Deel af disse Viine i Normandiet ankommen, for videre at føres hid. - Det Ostindiske Compagnies General=Forsamling den 12te hujus løb fredeligere af, end man formodede sig. Nogle Dage førend Forsamlings Dagen var et Brev af en Ubekiendt tilstillet de fleste Jnteressentere, i hvilket Forfatteren laster Compagniets Forvaltning. og raader til eftertrykkelig at rette den, samt fordrer til den Ende en K. Commissarius til Formand for Forvaltningen, saaledes som forhen har været. Han hegler Syndici og Directeurer skarp igiennem, og tilskriver dem mere Geskæftighed end Jndsigt. Jmidlertid, da Forsamlingen gik for sig, i hvilken General Controlleuren for Financerne var tilstæde, bleve ingen af de tilbereddede Jndlæg oplæste; men de nye Statuter for Compagniet, som ere forsattede i 56 Art. af Directionen med Jnteressenternes Deputerede, bleve oplæste; hvornest Præsidenten gjorte Regnskab for Compagniets Sagers Tilstand, eftersom sædvanlig skeer hvert halve Aar; og bemeldte Statuta bleve nedlagte i Secretariatet, hvor Jnteressenterne kunne læse dem og give deres Anmærkningen derover, til paafølgende Stadfæstelse som Lov formedelst behørig Omgang.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Den 25de Martii. J Jesuiternes forrige Profes Huus i Antoni Gaden her, vorder et Tabernakel af massiv Sølv, riig forgyldt og meget kunstig arbeydet, hvori ogsaa befindes et ikke mindre kostbart Ciborium, ved offentl. Auction bortsolgt den 14de April. Her vanker en udførlig Beskrivelse over dette prægtige Stykke. - De Papirer, som ere fundne i Collegiet Ludvig den Stores, hvilket bemeldte Fædre forhen have besiddet, opvække Parlementets Opmærksomhed, efterat Præsident Roland den 27de Febr. sidst har om samme aflagt en omstændelig Beretning i Parlementet. Den ne Beretning holdes hemmelig, saa at man intet sikkert er farer om Papirernes egentlige Jndhold; men det rygtes at deriblant findes visse Acter angaaende Abbed Blache, som Aar 1714 døde i Bastillen, hvor han var hensat efter Josuiternes Tilskyndelse. Disses Had havde han paadraget sig ved overalt at udsprede, at han, efter at ham i Skriftestolen var opdaget 2 Sammenrottelser, den ene i Aare 1670, den anden 1683, til at ombringe Ludvig Kl. og Dauphin ved Forgift, havde aabenbaret det for 3 Jesuiter, for at de igiennem Confessionarius, som og var Jesuit, skulle tilkiendegive Ministeriet den Fare, som Kongen svævede udi, men at disse Fædre havde svaret: "At Gud ikke tillader disse store Tildragelser uden i høye Absigter dem hans Forsyn holder skjult for Mennesket ; at derved var slet ingen Fare hverken for ham eller for de Sammenrotte de, naar kuns Hensigten med deres Forehavende var god. (pourvu que leurs intentions sussent bien conditionses sur cela. ") Disse Handlinger, tilligemed deres Beviser, havde Abbed Blache deponeret hos en Notarius; og samme, tillige med da værende Ministeres Breve i den Sag, have Jesuiterne været saa forsigtige at skaffe sig i Hænder, og de ere nu i bemeldte Collegium forefundne.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Antverpen, den 28de Martii. Den Mangel og Dyrtid paa Kornvahre, som fast hele Europa lider, havde allerede for nogen Tid siden foraarsaget Kuur iblant Almuen her, samt Besværinger over de mange Skatter og Paalæg. Endelig brød Oprør virkelig ud den 11te hujus, da Almuen rottede sig sammen paa Torvet, begyndte med en og anden Fornærmelser og Overfald, samt endede med at slaae i Stykker og ødelegge alt hvad den paa Pladsen forefandt. Den paafulgte 16de rygtedes det at et lige Optog skulle skee i Brüssel den 18de, hvilket og rigtig skeede; men ved Regieringens gode Anstalter og nogle Trudsler er det nu roligt. Til desto mere Skræk har man ladet oprette en Galge paa Torvet.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Neapolis, den 16de Martii. Adskillige Regimenter af Garnisonerne i dette Rige have begivet sig paa Marche, for at slaae en flyvende Leyer ved Benevento. Commandanterne over disse Tropper skulle aabne deres Ordres ved Monte=Sarchio; og man formoder dem at være bestemte til at agte paa de Pavel. Undersaatters Forhold, og at afværge alle Uordener, som kunne foruroelige de K. Lande.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Uhlesborg, den 13de Februar. For 14 Dage siden fødde en Arbeyds=Karls Hustrue her et Drengebarn, som i alle øvrige Deele var frisk og vel skabt, men havde en saa aldeles tilgroet Stolegangs=Aabning, at dertil intet Tegn syntes. Forældrene kaldede derfor Battaillons=Feltskær Petter Sallander, som da, paa det 3die Dogn, befandt Barnet uden Aabning, noget ophovnet i Maven, og meget uroligt. En u undgængelig Død, som i denne Tilstand forestod dette spæde Barn, bevægede Hr. Salander til at gjøre et Forsøg, som faldt lykkelig ud Efterat han havde nøye afpasset Ryg Enden, og, ved at trykke paa, fundet det rette Sted, gjorte han en liden Jncision med Lancetten omtrent 1 Tome dybt, da han strax af den Vind, som Barnet igiennem denne liden Aabning gav fra sig, erfoer at Jncisionen havde troffet lige for Anoeller Ende Tarmen. Han bragte derfor Lancetten paa ny i den gjorte Jncision, og ripsede et lige dybt Snit op ad Ryg Enden, og derpaa tilbage need ad, omtrent 2 Tommer, langt. (a) Jmedens dette forrettedes begyndte Barnet at trykke (becket) fra sig, og kunne nu ikke mærkes at det havde nogen Vaande. Lige siden har det taget til og trives vel; og Aabningen, som allerede skaber sig ligesom den naturlige, holdes aaben med Væler. (a) Omendskiønt at et Snit, 2 Tommer langt, ved denne Leylighed, forekommer os at skulle være vel stort og farligt, helst hos et spædt Barn, ville vi dog ikke udelade disse eller andre væsentlige af Beretningens egne Ord.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Hamborg, den 8de April. Fra Helgoland meldes under 31te Martii, at et Dansk tomastet Barkentin Skib paa 38 Læster, laddet med Stokfisk, Tran og Sild, fra Bergen til Hamborg bestemt, ført af Henning Foss, er forulykket den 30te Martii, Folkene og noget af Ladningen bierget; man haabede ogsaa at bierge alt det øvrige.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Corsøer, den 10de April. Den 4de huj. udgik agende Post Mr. Pelzner. Den 6te Kl. 3. Efterm. den Danske Brevsæk, som langede Nyborg Kl. 6 treffer, dedeel. Grosserer Frantz Hoffmann til Hamborg. Den 7de Brødrene Capit. og Lieuten. Beenfeldt til Jylland. Den 8de Søe=Capit. Dilleden til Svendborg. J Dag, Grosserer Joh. Collsmann til Hamborg. Agende Postmester Jacobsen. Kl. 2. Efterm. den K. Danske Brevsæk. - Den 5te indkom OberstLieut. Bendsen fra Jylland. Mr. Blinkenberg til Draxholm, Den 6te, en Russisk Officier som Courier fra Rusland til Kiøbenhavn. Den 7de, Kammer=Junker Juel fra udenlands Reyser, Agende Post Mr. Brøndsted. Brødrene Professor og Ritmester v. Westen fra Odense til Falster.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Helsingøer, den 11te April. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 8de huj. R. Reimers af og f. Bergen t. Danzig, Sild. J. Aspelund af Calmar f. Gottenborg t. Carlscrone, Sild. J. Blomqvist af AboefJvica t. Aboe, Salt. Den 9de, J. F. Barthold af og f. Danzigt, Bordeaux, Bræder. C. F. Friloff af og f. Lübeck t. Bordeaux Staver. O. Jønson af og f. Gottenborg t. Konigsberg, Sild. C. Volcker af og f. Barth t. Bergen, Malt. E. Stockman af Warberg f. Malmøe t. Warberg, Malt. Den 10de, M. Pust af og fo Stettin t. Amsterdam, Stavek. P. Fasholt af og f. Colberg t. Amsterdam, Bouteiller. J. Reimer af og s. Colberg t. Amsterdam, Af ske C. B. Volckerts af og f. Danzigt. Engelland, Rug. A. Jønson af og f. Malmøe t. Newcastle, Tiære. H. Pedersen af og s. Kiøbenh. t. Frederichshald, Rug.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Kiøbenhavn, den 11te April. Den 31te Aug. 1767 er den Deputerede Borger i Arrøeskiøbing, Claus Phillipsen, allern. beskikket til RaadsForvandter sammesteds. Den 15de Febr. 1768 er LandRaad Christian August v. Reutz ligeledes beskikket til Conference=Raad. Den 21de Martii, Cancellie=Raad Jacob Arboe i Schleswig beskikket til fælleds Ober=Land Vey=Jnspector i Hertugdommet Holstein. Den 25de Dito er Can did. S. Minist. Troels Smith confirmeret at være succedederende Sognepræst for Dollefielde og Musse Meenigheder, udi Lolland. Den 2den April haver Hs. Kongel. Majest. allern, udnævnet Hr. Kammerherre Christian, Græve af Scheel, til Sin extraord. Envoye og befuldmægtiget Minister ved det Russisk Keiserl. Hof. Den 4de Dito er den Deputerede Borger Peter Marckmann i Schleswig ligeledes beskikket til surnummeraire Raads-Forvandter sammesteds.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Under 28de Martii sidstl. haver Hs. K. M. til Landvæsenets Opkomst i Hertugdommene, allern, behaget at forordne en Commission i Schleswig, under Navn af Schleswig Holsteinske Land Commission, og til Med Lemmer af samme at udnævne Hs. Excell. Hr. Geheime-Raad von Heespen, Hr. Land=Raad Rumohr, Hr. Justice=Raad Boye, og til Secretair, den hidindtil værende Auseultant i den Glückstadske Regiering, Hr. Ernst Johann Peter Stemann.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Jndquarterings-Commissionen i denne Residence=Stad, har, ved trykket og anslagen Placat af 7de hujus, gjort vitterlig: "At der i Hensigt til en efter nærværende Omstændigheder beqvemmere Tid og Leylighed, samt mueligste Lettelse for Staden i at udreede, og til bestemte Tider præcise at kunde afbetale den i allerunderd. Følge af det K. allern. Rescript under Dato 30te Novbr. 1764 erforderlige Jndquarterings aarlige Summa 45000 Rdlr., er for got befunden, at Jndquarterings=Ligningen, saaledes som forhen har været brugeligt, til Paaske og Mikkelsdag eller Medio April og Medio Octbr. herefter vorder fastsat. Til hvilken Ende og Billetteringen nu er berammet at foretages fra 1ste Jan. til 15de April inclusive a. c. for 3 Maaneder og 10 Dage, saa at der denne gang foruden de Portioner, som anlegges Vedkommende for borgerlig Næring, maa anlegges en heel Portion paa 66 Rdlrs. Grund=Taxt. Og skal der, til saadan en fuld Portion for hver Maaned eller 32 Dage betales 2 Mk. Danske, som beløber paa sen Portion i ovenmeldte Tid 1 Rdlr. 10 s.; skulle nogen formeene, at hannem mere end ham med Rette tilfalder, maat være paalagt, da skal fornøden Efterretning derom paa Ansøgning vorde meddeelt.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Ved Placat under Stadens Jndsegl, dat. i Dag, har denne Stads Høy og Velvise Magistrat kundgjort, at Hs. K. M. ved Rescript af 8de hujus har allern. bevilget, at Brygger=Lauget, i Henseende til de paa Bygget og andre til Bryggeriet henhørende Ting, værende høye Priser, maa udi et Aar lade sig betale for Tønden af 14 Marks Øllet 15 Mk., men med 8 Marks Øllet, og ellers i øvrigt, skal det forholdes efter den i Forordningen af 13de Junii 1755. fastsatte Taxt.
Berlingske Tidende, 1768-04-11
Ligesom de hidindtil i et Huus sammen værende Søe=Cadet Academiet og Land=Cadet Academiet ere 2 forskællige og hinanden uvedkommende Departements, har man og alle rede for længe siden været betænkt paa at give dem hver sit Huus og Jndretninger for sig; og Hs. K. M. havde i den Henseende skænket Søe=Cadet Academiet det K. Giethuusher, at tiltræde og til sit Brug lade indrette naar den K. Statue=Equestre, som der er under Arbeyde endnu, en gang blev færdig; ligesom og derpaa overladt Land Etaten det gamle Huus paa Amalienborg, hvor begge Academierne hidindtil have været tilsammen. Men da dette Huses Jndretning, som ved dets Opbyggelse bestemt til et Theatre for Skue=Spillene, var saare ubeqvem for noget af, og endnu mere for begge Academierne, ere disse kommen overcens om at adskilles strax; til hvilken Beslutning at understytte, Hs. Høygrævel. Excell. den nu værende Chef for Søe=Departementet, som har og beboer sit eget Hotel her i Staden, og altsaa ey behøver den ved Holmen værende Ober=Secretairs Bolig, har overladt samme for Søe Cadet Academiet, der at holdes saa længe, indtil enten dette Academie kan tiltræde og flytte ind i sit eget Huus, eller at Ober=Secretairen behøvede selv at beboe sine Værelser, og Academiet da maatte leye sig andensteds ind. Jmidlertid er Land=Cadet Academiet paa sin Side af Hs. K. M. vederfaret den yderligere Høykongel. Naade, at Hs. M. haver skænket samme det store og prægtige Pallads paa Amalienborg, hidtil kaldet det Brockdorfske, hvor det vil finde sig langt bedre og beqvem meere etableret, ligesom det og allerede, under Academiets Cheffes Anordning, giør de Forandringer i Palladsets Jndretninger, som til dets Brug ere fornødne, hvormed det med første vorder færdigt, og da kan flytte derind. Og hed, der det fremdeles, at det Høykongel. Generalitets og Commissariats=Collegium dernæst bestemmer det bemeldte gamle Huus paa Amalienborg til Baraquer for et Regiment at denne Stads Garnison, hvorved nu, da Baraquer for hele Garnisonen desuden tiltænkes, en anseelig Sum vil vorde at spare, som ellers i Bygning af ny ville medgaae.