JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Sverrig. - Norge. J Foldens Præstegjæld, i Saltens Fogderi, er for kort Tid siden begaaet et skrækkeligt Mord. En der bosat Fin ankom til en Gaard, hvorpaa der vare 4 Mennesker. Efter at have spiist til Aften, lagde Finnen sig med Værten i Huset. Konen og begge Sønnerne, der vare voxne, lagde sig paa Loftet. Midt om Natten tager Finnen sin Kniv og dræber Værten, uden at de paa Loftet Liggende mærkede noget dertil. Han begav sig derpaa ovenpaa og dræber først begge Gutterne, og saa til Konen, der var høit frugtsommelig, og bibringer hende flere Knivstik, saa at han maatte troe hun var død. Hun havde imidlertid saa mange Kræfter tilbage, at hun, efterat Finnen igjen var gaaet ned i Stuen, kunde kaste sig ud af en Glugge og slæbe sig bort i Laaven, for at skiule sig. Da Finnen var kommen ned i Stuen, satte han Jld paa Huset, som opbrændte aldeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Af en Beretning fra Upsala erfares, at Gade scenen med Ole Bull var foranlediget af, at en lystig Student var sprunget op paa Kudskesædet, hvorfra han var bleven skuppet ned igjen af Kudsken, som derpaa havde faaet et Øresigen af Studenten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
(Efter Bulls Beretning havde Studenterne, da de hørte Rosenkilde tale Dansk, yttret sig med Haan om en Dansk i Forhold til en Svensk, og spurgt Bull, om han havde noget imod de pryglede hans Kudsk. Til Slutning havde de tilraabt ham: "Virakas pa koncerten!") Næste Morgen var Universitetets Rector, Prof. Gever, i egen Person gaaet hen til Bull, for at formilde ham; men forgiæves Den opbragte Tonekunstner var strax efter reist derfra Jndsendt. Hr. Redacteur! Jeg skal tillade mig, atter dennegang at sende Dem et lidet Bidrag til vore Provindsialstænders Statistik, Skjøndt jeg erkjender, at slige Angivelser, i Forhold til det Arbeid, de koste, just ikke ere af stor Betydenhed, kan jeg dog eiheller indsee, at de, efter Grosserer Nathanson's Mening, skulde være uden al Værdi, og idetmindste har jeg flere respectable Publicister paa min Side, der have optaget mine forrige Bidrag. For den størst mulige Røiagtighed tør jeg indestaae. Hr. Nathanson bebreidede mig sidst, at jeg af min Beretning ganske havde udeladt den brave sjællandske Deputerede, Sognefoged Petersen; men han maatte have kunnet sige sig selv, at da jeg havde anført endogsaa saadanne Deputerede, som, under hele den sidste roeskildske Session, ikke havde sagt et Guds Ord, saa kunde jeg umuligt have forbigaaet en Mand, der havde været Medlem af flere Comiteer og holdt et Par Snese dygtige Foredrag. det Aftryk, jeg har af Aarhuus-Avisen, er han ogsaa nævnt, derimod er han, naturligviis ved Sætterens Feil udeladt af et andet Blad, som optog Artiklen. Nu til Sagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Forlangt Jndrykkelse. Flere Aars Erfaring har bragt mig til den Overbeviisning, at Aarsagen, hvorfor man i Jylland i Almindelighed gjør saa lidet saavel for Skoveulturer, som forHaugernes Forskjønnelse, hidrører mindre fra Ulyst til at virke i denne Retning, end paa Grund af de uforholdsmæssige Omkostninger, der nødvendig maa være forbunden med, i smaae Partier at forskrive de dertil fornødne Sager. Jeg er derfor kommen paa den Formodning, at jeg mueligen kunde virke gavnlig og maaskee tjene Flere ved at tilbyde, til de forskjellige Bestemmelser, efter hed ste Evne at veilede ved et passende Udvalg af Planter og Frøe, og derhos paatage mig, uden nogensomhelst Godtgjørelse for mit Vedkommende, at forskrive de Sager som Enhver kunde ønske at erholde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
J ovennævnte Henseende har jeg sat mig i Forbindelse med de bedste Plante- og Frøehandlere i Hamborg, om hvilke jeg med temmelig Sikkerhed veed at kunne gjøre Regning paa en reel Behandling. Til Efterretning for Dem som mueligen ifølge Ovenstaaende maatte ønske at erholde Planter og Frøe til Brug i dette Foraar, tjener til Oplysning, at jeg er i Besiddelse af fuldstændige Fortegnelser over de Planter, og Froesorter m.v., som kunne erholdes fra Both & Söhne og Both & Comp. i Hamborg, hvilke saaledes ere forsynede med vedføiede Priser, at Enhver kan beregne den Udgivt de Sager kunne koste som ønskes forskrevne. Herved maa dog erindres, at noget lidet maa tillægges for Transportomkostninger og Porto, hvilke Udgivter af mig ville blive fordeelte i Forhold til Jndkjøbspriserne af de Planter og de Frøe, som paa een og samme Tid modtages med Posten eller Skibsleilighed. Enhver som selv ønsker at gjøre Udvalg efter Fortegnelserne, kan faae disse udlaante, naturlig imod selv at erlægge Portoudgivterne og efter Afbenyttelsen strax at remittere samme, til videre lignende Brug. Senere end til 1ste Marts kunne ingen Bestillinger modtages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Da foranstaaende Jndrykkelse aldeles ikke er i min, men alene i Bladabonenternes Jnteresse, saa nærer Undertegnede det sikkre Haab, at dHerrer Redacteurer i Jylland, velvilligen og uden Betaling, saasnart som muelig, ville optage disse Linier i deres respective Blade. Skanderborg, den 1ste Febr. 1843. Klüver, Forstrandidat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Jndsendt fra Fredericia. Hr. Landskabsmaler Gjørup af Viborg har her i Staden foreviist et af ham selv forfærdiget optisk Panorama, og vundet uddeelt bifald. Og det kan ikke nægtes, at Enhver som eier mindste Grad af Ærefrygt for Gud, maa tilbagekalde høitidelige og andagtsfulde Følelser ved Skuet af Christi Grav og Kirke i Jerusalem, ligesom Tunnelen under Themsen i London, hvis rigtige Maleri og udmærkede Perspectiv overgaaer Alt hvad der hidtil har været foreviist af dette Slags. Et Natfakkeltog fortjener megen Berømmelse, især hvor man seer den lille stilletindrende Stjerne paa den mørke natlige Himmelhvælving, og den sorte Røg fra de utallige ildlyende Fakler som oplyser samme. Ligeledes haver samme Kunstner foreviist et 30 Alen stort Rundmaleri af Kjøbenhavn. Ved Skuet af denne vort Fædrelands Hovedstad føler man sig gandske hensat i Virkeligheden; man gjenkjender strax saavel de offentlige som pringte Bygninger tilligemed en betydelig Deel af Stadens Omegn. Kunstneren, der er en dansk Mand fortjener Opmuntring og Agtelse for sit Arbeide. – Det Müllerske Selskab ventes hertil fra Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Jndsendt fra Veile. Naar i en lille By, hvor der alt er 2 a 3 Bog- og Papiirhandlere, en Viinhandler og Klubvært, ved Siden af disse to Næringsveie, kan gjøre sig Haab om at erholde Rettighed til at være Bog- og Papiirhandler et Fag, der ligger aldeles udenfor hans Jndsigt – kan da ikke en Bog- og Papiirhandler, jevnsides ved denne Næringsvei, gjøre sig Haab om, at erholde Rettighed til Viinhandel,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Bekjendtgjørelser. Ved Proclamata af Dags Dato, som ville blive læste i vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Dødsboerne efter: 1. Gaardmand Niels Jensen i Miesing By og Sogn, Hjelmslev Herred, og L. Kirsten Mikkelsdatter, Tønnes Gustav sens Enke i Alling By og Sogn, Gjern Herred; indkaldte med 12 Ugers Varsel til, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skanderborg, den 30te Januar 1843. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Proclama. Jfølge kongl. allernaadigst Bevilling, som tinglæses ved Randers Bytingsret og ved den kongl. Landsoverret i Viborg, saalydende: Vi Christian den Ottende af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjor vitterligt: At Vi, efter den af Kjøbmand Jens Stilling og Prøveprocurator Chr. Olsen, som Opbudsmænd i Kjøbmand af Randers Niels Hansen Bojes Opbudsbo, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Kjøbmand Jens Stilling og Proveprocurator Chr. Olsen ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissementstidende, den Altonaiske Mercur samt Aarhuus Stiftstidende 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre i bemeldte Bo, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb, for Opbudsmændene at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717. forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 21de Januar 1843. Under Vort Kongl. Segl. Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling. (L. S.) Stemann. Lange. Bentzen. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Bevilling for Kjøbmand Jens Stilling og Prøveprocurator Chr. Olsen af Randers til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i Kjøbmand Niels Hansen Bojes Opbudsbo. Betales med 13 Rbd. 3 Mk. r. S. og Forhøielse til Seminariefondet 3 Rbd. 2 Mk. r. S. indkaldes herved Alle og Enhver, som formene at have nogensomhelst Fordring paa Kjøbmand N. H. Boje i Randers, inden Aar og Dag fra dette Proclamas sidste Bekjendtgjørelses Datum, for os at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, under deres Rets Fortabelse. – Det bemærkes, at ordinaire Sessioner i Boet afholdes den 31te Januar og 28de Febr. d. A., Eftermiddag Kl. 2, og fremdeles den sidste Søgnedag i hver Maaned. Randers, den 23de Januar 1843. gens Stilling. 2
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Dødsboet efter Gaardmand Jens Mortensen og Hustru Ane Margrethe Andersdatter af Allestrup By, i Veilby Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og bevise deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende, at Samlinger i dette Bo ville blive foretagne her paa Contoiret Mandagen den 20de Marts og 24de April førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Rongsøe &c. Herredscontoir i Randers, den 23de Januar 1843. A. L. Reiersen. De der endnu staae tilbage med Betalingen af de dem tilstillede Regninger fra den Jessenske Boghandling eller afdøde Boghandler Bruuns Stervboe, ville betale samme til en af Undertegnede inden denne Maaneds Udgang, da de ellers vil vorde sagsøgte. Aarhuus, den 5te Febr. 1843. Dahl. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læ sees inden vedkommende Under- og Overret, ere samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Boelsmand Jen Christensen Laung og Hustru Kirsten Pauledatter af Nørreonsild By og Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ligeledes indkaldes herved med samme Varsel samtlige Creditorer i Stervboet efter afgangne Jndsidder Jens Sørensens Enke Karen Mortensdatter, af Udbyneder By og Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, ligesom og Arvingerne efter sidstnævnte Afdøde tillige indkaldes med Aar og Dags Varsel at legitimere deres Arveret. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 16de Jan. 1843. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
J Forening med Sogneforstanderskaberne, agter Undertegnede at oprette en Sparekasse for Saxild og Nolev og tilgrændsende Sogne, dersom et passende Antal Deeltagere snarlig vilde lade dem tegne hos vedkommende Skolelærere, der maatte love saadant saare nyttigt Foretagende god Begyndelse og Fremgang. Saxild Præstegaard, den 2den Febr. 1843. Bruun, P. C. Ta Saxild og Nører Kirkegaarde, under Stamhuset Rathlousdal, fremdeles skal planeres og beplantes med Træer, og der paa Saxild Kirkegaard findes nogle ældgamle Liigstene, som vel neppe Nogen kjendes ved, saa vilde, inden lovbestemt Frist, hvo der ønsker det, enten lade samme synke eller føre bort. Vedkommende maatte desangaaende henvende dem, enten personligen eller i frankerede Breve, til Kirkeværgeren i Saxild By Saxild Sogn. Saxild Præstegaard, den 2den Febr. 1843. Bruun, Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Creditorerne i Boet efter afgangne Jndsidder Mogens Jensen af Lysgaard By og Sogn, Lysgaard Herred, Viborg Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer paa Boet. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard den 19de Januar 1843. H. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Fabrik Anlæg. Til et Fabrikanlæg, der paa Grund af Fabrikatets almindelige Brug og store Afsættelighed lover et særdeles rigeligt Udbytte, søges en eller flere Medinteressenter. Entrepreneuren, der kan fremlægge paalidelige Beviser for Planens practiske Værd, har desuden for flere Aar siden anlagt et lignende Etablissement her i Landet, hvilket nu en i fuld Drift og forrenter sig særdeles godt, Vedkommende ville behage personligt eller portofrie Breve desangaaende at henvende sig til Procurator d'Auchamp i Compagnistræde Nr. 67. hvor Prospectus og Plan ere henlagte, og hvor de nærmere Oplysninger meddeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
En Landeiendom, beliggende 1 Miil fra Aarhuus, af Hartkorn omtrent 6 Tdr., med et Areal af circa 70 Tdr. Land, udmærkede Jorder, samt en meget betydelig Havl og meere end tilstrækkelig Tørvejord, er, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkjøbs for billig Priis og paa billige Pengevilkaar. Bygningerne ere gode og vel vedligeholdte. Reflecterende ville behage, enten personlig eller i frankerede Breve, at henvende sig til Undertegnede. Aarhuus Commissionscontoir, den 6te Febr. 1843. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Foreningen for Kunstens Opmuntrings Vare=Lotto, tagende Basis efter Hamborger=Lotto. Jkke alene, at dette Lotto allerede har dette Fortrin at der kun bliver spillet paa et ; men efter nuværende Jndretning kan Jngen mere tabe af sit hele Jndskud end 4de Part, og Varene ere høist solide og courante, som bestaaer i Guld, Sølv, m. m. deslige. Til dette høist gavnlige værdifulde og interessante Lotto, som 6 Gange, hvert Halvaar bliver trukken, kan hos Undertegnede erholdes Actier, eller Lodsedler, til hver Tid, indtil den 10de Mai d. A. Agentur for Kolding og Omegn. J. v. Rønnov, Laasbyebanke Nr. 45 Litra R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
En Fæstegaard eller Forpagtning attraaes. Hvo som kan give Anviisning paa en Fæstegaard paa nogenlunde billige Vilkaar, eller i Mangel heraf, Forpagtning af en Præstegaard eller en rignende Eiendom som kan tiltrædes 1ste Mai næstk., bedes i portofrie Breve, mærkede N. 31 A. pr. Veile, at opgive det i saa Henseende Fornødne. Ved Wedelslund er et Huus paa 7 Fag, med 2de Haugepladser, at faae tilleie til 1ste Mai. Man henvender sig paa Gaarden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Hos Gaardmand Niels Nielsen i Holme er en Parcel paa omtrent 5 Skpr. Hartkorn, samt 8 Fag Huus til Nedbrydelse, at faae tilkjøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Et Brænderi med en Kjedel paa circa 4 Tønder ønske, ti kjøbs. Adressecontoiret anviser. At jeg i disse Dage har aabnet den af mig etablerede Handel i Hr. G. Therkelsens forhen eiende og beboede Gaard 3 484 i ny Smedegade, velassorteremed alle til Urtekram= og Colonialhandelen henhørende Artikler, ligesom jeg og agter at gjøre Opkjøb af Landets Producter, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre, anbefalende mig til Byen og Omegnens ærede Beboere, og skal det være mit Øiemed, ved reel og billig Behandlig at tilfredsstille Enhver. Horsens, den 23de Januar 1843. C. Hansen, jun. 100 Tdr. Kartofler, af god middelstor Sort, kunne erholdes for 1 Rbd. pr. Td., naar de afhentes hos Eieren, der boer 2 1/2 Miil fra Aarhuus, og anvises af Kjøbmand BurscheNye søde Appelsiner faaes hos F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
En skikkelig Dreng kan til Paaske dette Aar blive antaget i Malerlære hos S. P. Benzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Landoeconomisk Følgeblad No 2 til Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Jyllands Studehandel. Siden fjerne Tider regnede Jylland Qvæghandelen iblandt sine vigtigste Handelsgrene, og man ansaae den, med Rette, som Kilden til den daværende Velstand. Tidligere var Studestaldning af langt større Betydning, end nu; thi næsten alle Jyllands Hovedgaarde staldede, og holdt kun de fornødne Huusholdningskøer, men Afsætningen til fremmede Kjøbmænd, især Hollænderne, var paa hiin Tid let og sikker. Disse opkjøbte Studene her i Landet, hentede dem paa egne Skibe og betalte dem godt. Men ved Udførsels=Toldens Forhøielse i Aaret 1718 leed denne Handel et betydeligt Skaar, og var i Midten af Aarhundredet ganske tilintetgjort. J Aaret 1786 beløb Antallet af de Sædegaarde i Jylland, som holdt Staldøxne, sig til 207, af hvilke dog nogle tillige havde Meieri, istedetfor at forhen 400 Hovedgaarde alle holdt Studebesætning. Den skadelige Tvang, den ældre Lovgivning havde paalagt Qvæghandelen, blev hævet ved Anordningen af 11te Juni 1788. Forhen maatte ingen uden Eiere og Forpagtere af Hovedgaarde og Kjøbstad Borgere, stalde eller fede Øxne, og fremmede Kjøbmænd maatte alene kjøbe af dem, som til Staldning vare berette gede, ja endog indenlandske Kjøbere og Kjøbenhavns Slagtere maatte alene kjøbe af dem; Udførsel af saakaldte Græsørne eller ustaldede Stude var forbuden, og Staldstudes Uddrift af Landet kun tilladt paa en bestemt Tid af Aaret. Men disse trykkende og ubillige Baand bleve løste ved ovennævnte Anordning, som tillod Enhver, at stalde Stude og at sælge og udføre til alle Aarets Tider, saavel fedt som magert Qvæg. Jmidlertid blev Beløbet af Qvægudførselen, neppe det Halve af hvad den tidligere havde været, medens Handelen med Hollænderne var i Flor. Ved Placat af 12te Juni 1827 blev Tolden aldeles hævet for Udførsel til Hertugdømmerne, og betydeligt nedsat for Udførsel af Riget, og herved blev Udførselen af ustaldede Stude og andet magert Qvæg meget befordret. En naturlig Følge heraf var det, at yngre Qvæg steg til en høiere Priis end forhen, og at Fordelen af denne Forandring tilflød Bonden. For de større Landmænd blev dette ikke saa fordeelagtigt; thi de maatte nu gjøre et dyrere Jndkjøb af de til deres Besætning fornødne Stude, og Afsætningen paa det holsteenske Marked vanskeliggjordes ved den store Tilstrømning af smaae Stude, af hvilke nogle fandt Regning ved at gjøre deres Jndkjøb. Dette bevirkede, at en stor Deel af de Hovedgaarde, der endnu holdt Studebesætning, omskiftede denne med Meieri. Den forrige Handel med Stude er saaledes forsaavidt forandret, som man i Almindelighed ikke lader dem blive saa gamle, og ikke giver dem saa megen Sæd, og der er kun enkelte Gaarde, der nu stalde 5 a 6 Aars Stude. Jmidlertid var det ønskeligt for Jylland, at dette vigtige Erhverv kunde drives med Fordeel; thi det passer i mange Egne for de locale Forhold, og for Agerbruget er det en mægtig Støtte, naar man seer sig istand til, at anvende en stor Deel af den indavlede Sæd til Fedning af Qvæg. For vort Fedeqvæg have vi kun de tvende Torve: Kjøbenhavn og Hamborg. Hvad Handelen paa Kjøbenhavn angaaer, da vil den aldrig mere blive betyde ig, og kan næsten betragtes som ophørt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Capitelstaxter paa Afgrøden for 1842. Aarhuus Stift: Rug 5 Rbd. 2 Mk. 4 s., Byg 2 Rbd., 4 Mk. 15 s., Havre 2 Rbd. 10 s., Boghvedegryn 8 Rbd., 2 Mk. 5 s., Smør 47 Rbd. 1 Mk. 9 s.; Alt pr. Tønde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Aalborg Stift: Vensyssel og Han-Herrederne: Rug 4 Rbd. 3 Mk. 4 s., Byg 2 Rbd. 3 Mk. 7 1/2 s., Havre 1 Rbd. 4 Mk. 6 s.; Alt pr. Tde. – Thy og Mors: Rug 5 Rbd. 2 Mk., Byg 2 Rbd. 4 Mk. 1 s., Havre 1 Rbd. 5 Mk. 10 1/2 s.; Alt pr. Tønde. Viborg Stift: Rug 5 Rbd. 1 s., Byg 2 Rbd. 3, Mk. 12 s., Havre 1 Rbd. 5 Mk. 5 s.; Alt pr. Tønde. Ribe Stift: 1) Ribe Amt, Rug 5 Rbd. 5 Mk. 14 s., Byg 3 Rbd. 15 s., Havre 2 Rbd. 15 s., Boghvede 4 Rbd. 1 Mk. 5 s.; pr. Td. Tor Flæsk 1 Rbd. 4 Mk., Smør 2 Rbd. 4 Mk. 15 s.; pr. Lpd. Honning 24 s. Potten. 2) Veile Amt: Rug 5 Rbd. 4 Mk. 2 s., Byg 2 Rbd. 5 Mk. 8 s., Havre 2 Rbd. 9 s., Boghvede, 4 Rbd. 4 s.; pr. Td. Tør Flæsk 1 Rbd. 4 Mk. 9 s., Smør 3 Rbd. 1 Mk. 3 s.; pr. Lpd. Honning 22 s. Potten. 3) Ringkjøbing Amt: Rug 5 Rbd. 5 Mk. 12 s., Byg 2 Rbd. 5 Mk. 12 s., Havre 1 Rbd. 5 Mk. 14 s. Boghvede 4 Rbd. 3 s.; pr. Td. Tør Flæsk 1 Rbd. 3 Mk. 6 s., Smør 2 Rbd. 2 Mk. 15 s. pr. Lpd. Honning 19 s. Potten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-16
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
1843 No. 27. Fredagen. den 17 Februar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftbeidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Nyheder fra Udlandet. J Rio Janeiro har man opdaget en fransk Plan, som gaaer ud paa, at Prindsen af Jonville skulde formæles med Prindsesse Januaria (den portugisiske Dronnings og den brasilianske Keisers Søster, 22 Aar gl.) og i Medgift have et District i Para, med Tilladelse at kolonisere det med franske Undersaatter og beskytte det ved en fransk Krigsmagt. Barcellona's Tilstand skildres endnu med de mørkeste Farver. Den 29de Jan, havde Generalkapt. ladet en af de rigeste Borgere, som haardnakket vægrede sig ved at betale Krigscontribution, kaste i Fængsel. S. D. forefaldt Stridigheder imellem Borgere og Militaire. Nogle Officerer bleve saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
J Paris gik det Rygte, at den fr. Consul i Barcellona skulde være myrdet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
J Madrid hersker der nogen Urolighed blandt de lavere Folkeclasser fordi Brødpriserne, paa Grund af at nogle Capitalister have opkjøbt alt Kornet, ere blevne over en halv Gang saa høie. Da denne Dyrtid netop træffer sammen med Mendizabals Udnævnelse til første Alcaldo i Madrid, er denne Mand paany bleven Gjenstand for den offentlige Forbittrelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Det brittiske Parlament er bleven aabnet ved en kongl. Commission, paa Hs. M. Dronningens Vegne. Af Throntalen erfares, at Hs. M. Regjering ikke er tilsinds at foreslaae nogensomhelst Forandring i de nu bestaaende Kornlove.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Den blinde Kronprinds af Hannovers Formæling med Prindsesse Marie af Sachsen Altenburg skal feires den 17de ds., ved hvilken Leilighed Statsministrene skulle dandse en Fakkel dands, der skal springe Fontainer af rød og hvid Viin paa de offentlige Pladser, en stegt Oxe gives til Priis for Folket, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
J Schlesten foretages der i denne Tid en ny Vaccination blandt Unge og Gamle, da Kopperne ere udbrudte meget stærkt baade i Kjøbstæderne og paa Landet, og have allerede taget mange Offre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Keiseren af Rusland har i Anledning af Linieskibet Jngermanlands Forliis skjænket Byen Mandalls Commune et Fond af 2000 Ducater; Skpr. Nicolaysen og hans Mandskab 1500 Sølvrubler; Skpr. Bentzen og hans Mandskab 500 Sølvrubler; Kom. Dedekam af Arendal en Guldmedaille til at bære om Halsen; dHrr. Warne, Johnston, Thorsen og Andersen hver en Ring med Diamanter; Kbm. August Andersen 300 Ducater. Stiftamtm. Sem har faaet Storkorset af Stanislausordenens 1ste Classe; Statsraad Voigt Storkorset af St. Annaordenens 1ste Classe; Assessor Falck Commandeurkorset af St. Annaordenen; Exp. -Secret. Fougstad og Capt. Lieutn. Albrechisen Commandeurkorset af Stanislausordenen; Consul Jsaachsen St. Wladimirordenen, samt Pr. Lieutn. Sig holt og Cand. juris W. Morgenstjerne Stanislausordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-17
Dronningen af Sverrig havde aabnet Borger ballet i Stockholm med Borgemester Sandblad, Kronprindsen med Grosserer Schwans Frue, og Kronprindsessen, med Grosserer Bohnstedt. Nogle af de offentlige Blade havde klaget over, at der til dette Bal var indbudt saamange yngre Officierer, men kun faa ældre civile Embedsmænd, hvortil "Aftonbladet svarer: "at Borgerne nok vide, hvem deres Koner og Døttre helst ville dandse med."¬