Berlingske Tidende, 1767-07-17
Fortsættelse af det Svenske Riges Stænder Beretning om Rigets Tilstand, &c., dateret 2den Oct. 176. (See Tidenderne Nr. 53. 54 og 56.) Det har været vanskeligt at begribe, hvorledes en Na ringe Vey, for hanken, dens Begyndelse, udi beste Hensigt har været haaret saa meden og berømmelig Forsørg; som han nødt saa anseende Opmuntringer, som, under Standernes den omme Beskyttelse, har haft saa lang Tid til at sætte sig i god Stand, og som paa alle Maader er vorden understyttet; algevel har geraadet i Forfald, da dog Publicum meget mere, af Fabriqueurernes Levemaade og prægtige Verk støder, maatte formode dens Opkomst og Bestand. Grunden til dens Forfald, saavelsom til Rigets Skade og forforne Omkostninger, ligger, desverre, i en forkeert Huusholdning. Oble Velgierninger ere vorden udsaade i en utaknemmelig Jord. Pengelaan, som have varet et at udvirke, og siden ligesaa det ere vorden afskrevne; Statens Forøgelse til Vartets større Tongsel, og nendelig flere Misbeng have forvoldet Forvirring og Undergang. Rigere Stænder have alvorligen stræbet efter at forbedre alting best muelig. De have formindsket en Stat, som fortærede en saa stor Deel af Manufactur-Fonden, og til den Ende sat Forvaltningen under anden vedbørlig Opsigt. Og da det ikke, til deres egen Bekomting,) har standet i deres Magt at kunne understytte gode Huusholdere, saa have de dog oplagt det Baand, som hidindtil har været delige og slittige Hænder hinderlig i at arbeyde til egen Fordeel, og have de med Fornøyelse erfaret, at nogle og besynderlig de Jndretnenger, som ere vorden anlagte for indenlandske faae Materter, have været i god Stand. – Den med Rigets Velstand forbundne bedring udi Jndretningerne ved Bergværkerne, har ligget Rigets Stænder meget nær paa Hiertet. De have tilskyndet nye Forfatninger udi denne Deel af Rigets indvortes Huusholdning, og, til beste fordeelagtigere Affatning paandenrigs Stader af Stang Jernet, som en Rigets bembedste Udførsels-Vahre, have de ikke alene sadfæstet Brevarks Averne deres privilegerede Jndretning af Jern-Contoiret, men ogsaa, ved et forbedret Reglement, sat dette Værkes Regiering og Forvaltnig i den Stand, at alle Misbrug maa afværges, og en Rigets saa vigtige Handels Roullance bestyrkes og udi Fremvært befordres. – Den Gevinst som Fiskerierne tilføye Riget, har bevæget Rigets Stænder til at være betænkte paa at befordre sammes Tilvart og Fremtarv. De have ophævet det For bad, som lagde Tvang paa Handelen med Fiske Vahrene inden Skarene. Vel have de været nødsagede til at inddrage de hidindtil bevigede anseelige Fiskerie-Præmier, men de have derimod søgt, ved visse Told og Nederlags Friheder for Fiskerierne i Nord-Søen, paa alle Maader at opmuntre dem. - Som en Part af Rigets Huusholdning, har hos Rigets Stænder kommet i Overveielse, hvorledes Kronens bortforpagtede Lyst- og Meyerie Gaarde have været for vaskede: De have derfor ved visse Beskikkede ladet holde Undersøgninger, og derefter fattet saadanne Beslutninger, som enhver Sags særdeles Beskaffenhed har udfordret. –At befordre en desto bedre fri og ubehindret Søefart, og forat vinde en bedre Ligevægt i Handelen, en hastigere Afsats, Handels og Vandels Befordring, Narings Veye nes og Jndvaanernes Forøgelse, have Rigets Stænder tilskyndet visse Fordeele for visse Søestæder, og forøget Stapel Rettigheden i Rigets nordlige Provincer. Jo mere en anseelig Mangel har trykket Staten, jo mere have Rigets Stænder bemøyet sig at opsøge alle Adgange. Eftergivelser, som have geraadet Riget til mærkeligt Tab, ere for endeel, da saadant har kommet under Efterspørsel, af veltænkende Medborgere frivilligen bragte tilbage. Andre Underslæb have Rigets Stænder begegnet efter ethvert Beskaffenhed; og de have i mange Poster maattet forholde sig som en Huusfader, som er nødsaget til, ikke uden Streng hed at regiere sine Folk, for at bevare baade sin Anseelse og Velfærd. – Stænderne have ogsaa fattet saadanne Midler og Anordninger, som maa tiene til at hamme en skadelig Overdaadighed. Endelig, og for at være kort, ville Rigets Stænder ikkuns melde om de vigtige Beslutninger, hvorudi de have fundet sig foranledigede til nye Forordninger, for at fornye og oplive Lovenes halv døde Kraft og Virkning. - Rigets Stænder formode, at i disse og andre Forfatninger skal findes de Hielpemidler, som maa befordre Rigets Redning og Understyttelse. Hvorhos de ogsaa have anseet det for ubilligt, at stikke de Sandheder under Stolen, som kunne venlede et frit Folk til bedre at kiende sine Rettigheder, og til en skyldig Jver og Bestrabelse efter at bestaae for sig selv. – At giøre en forsømt og udmavret Ager frugtbar igien, det er ikke een Dags Arbeyde. Paa en vidtløftig Mark, hvor et Ukrud blomstrer, som Overmod derudi har faaet da beskyttet, kan alle dets Rødder vel ikke paa engang udrøddes, men det kan dog hindres i dets modige Væxt, og qvæles. – Vel have Rigets Stænder allerede paa nogen Maade spoeret en ønskelig Virkning af deres Anstalter, og seet at saa mange Ulyktes Prophetter ikke have slaaet ind; men om sammes Fort gang kunne de i øvrigt ingen større Forsikring have, endsom menneskelige Raad og Anslag medføre. J deres Beslutninger torde vel den høyeste Fuldkommenhed mangle, men i deres redelige Forsæt, i deres Jver for Rigets Beste, og i deres Velmeenenhed, er ingen Mangel. De kan ikke ved gre sig selv et Vidnesbyrd, uden hvilket de skulle have deufordøyeligste Forekastelser at giøre sig. (Resten følger.)