JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-17
Chocolade i alle Sorter af 72, 80, 88 s., samt 6, 7 og 8 Mk. pr. Pd. af Undertegne det nye anlagte Fabrik, udarbeidet ved Dampkraft i luk lede Maskiner til fuldkomneste Fiinhed, sælges til Fabrikpriser: i Skielskiør hos S. T. Hr. Komd. Otto Vallentin C. F. Eckardt, i Helsingøer. R. P. Stausholm i Holbek. i Storeheddinge - - - - - S. H. Hoffmener, - - - Tronier i Sorøe. - - - - - O. R. Strande. i Slagelse. - - - - C. P. Ludvigsen, i Nestved - - - - - C. F. Thørsen, i Hillerød. - - - - - D. C. Boserne, i Kiøge Consul Grønvold. i Præstøe. Ved denne Leilighed arbefale vi os til paa det prom teste at besørge de Ordrer udførte, der maatte indløbe paa Sortementer fra Kiøbmænd i de Byer, hvor hidtil ikke findes fuldstændig Sortement af vor Chocolade. Kiøbenhavn 1832. Chr. Deichmann & Comp. Trykte Blanqvetter til de Døds-Attester som ifølge Forordningen af 13de Januar dette Aar skulle meddeles af de paa Landet udmeldte Liig skuere, faaes hos Bogtrykker Magnus i Slagelse
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Ugeblad. Slagelse. den ad landske Historie. uden og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 18de Aar. Løverdagen den 21. April 1832. No. 32. 180 Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Løverdagen den 21. April 1832. No. 32. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Amperes Reise fra Berlin til Kiøbenhavn. (Slutning.) Endelig tillod Vinden Seilladsen over Sundet, og efter en kiedelig Seillads af 8 Timer kom jeg til Kiøbenhavn. Staden, som præsenterer sig foran Vandfladen, er regelmæssig bygget, har smukke Gader og Huse, store Pladser, og erindrer noget om Berlin. Tillige falde Minderne om en aftaget Storhed i Øinene: Denne store næsten tomme Havn, dette øde Arsenal var engang Skuepladsen for en stor Virksomhed til Søes; men Englænderne, som altid ere iversyge over dette Slags Magt, have biebragt Dannemark et Slag, hvoraf det maaskee aldrig vil reise sig. Bombardementet paa Kiøben gavn 1807 var en stor Uret. Englænderne frygtede for, og som det synes med Grund, at de Danske vilde opgive Alliancen med dem (Regieringen vilde vist ikke have opgivet sin Neutralitet) og de forebyggede dette Frafald ved en Forbrydelse mod Civilisationen. Hovedstaden blev beskudt af den uden foregaaende Krigserklæring. De Danskes Sikkerhed var saa stor, at de Engelske Orlogskibe havde Dagen tilforn provianteret sig paa den Danske Kyst, og Jndvaanerne glædede sig derover formedelst Fordelen (ikke Dagen førend Bombarde, mentet). Men imedens den Danske Armee var i Fyen (i Holsteen) angrebe de pludselig Kiøbenhavn til Lands og Vand, kun 5000 Mand, tildeels Militser, understøttede af Borgernes og Soldaternes Mod, giorde Modstand i tre Dage (lidt længere) Hvilken Forfatning for en stor Stads Folkemængde, pludselig i den dybeste Fred at see den frygteligste Krigs Rædsler bryde løs over sig. Endnu seer man Sporene af denne ulykkelige Begivenhed: En af de første Gienstande, som man faaer Øie paa ved at komme ind i Staden, er en ved Bombardementet ødelagt Kirke, hvis hvide Ruiner endnu ikke bære Præget af Alderdom. (Hr. Ampere har udentvivl troet at Marmorkirken var en Ruin fra Bombardementets Tid).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
J Kiøbenhavn maae man ikke søge efter den Scandinaviske Typus (Legemsdannelse) i sin Reenhed. Denne Stads fordum saa udbredte Handel bragte Jndvaanerne i Berørelse med allehaande Nationer; derfor seer man overalt Legemsformer, som ikke tilhøre Norden, f. Ex. sorte Øine og Haar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Dannemark er overhovedet den mindst Skandinaviske blandt Scandinaviens Stater, fordi det er Døren til Skandinavien, det Baand, som forbinder det med Tydskland; Hertugdømmet Holsteen, det betydeligste Kronens Lehn, har i Aarhundreder hørt til Tydskland. Siden 1460 hersker det Tydsk Huus Oldenburg over Danmark, og man har i dette Land Exempler paa Konger, som ikke have forstaaet Dansk. Desuagtet og maaskee af denne Aarsag hersker i Danmark en vis Antipathie imod Tydskerne, hvilke man giver Navnet af Vindbentler; som omtrent svarer til vort Gascogner. (Denne Efterretning har Hr. Ampere formodentlig erholdet af sin Leietiener. Uden at ville fælde en afgiørende Dom over en Stad, hvori jeg opholdt mig saa kort, kommer det mig dog for, som at Kiøbenhavns Characteer bestaaer i, at den ingen har, men denne Sammenblanding af Tydske, Engelske og Franske Sæder har dog noget Tiltrækkende og Originalt. Maaskee at det ikke er i nogen Stad i den Grad Skik at tale forskiellige udenlandske Sprog som der, det er ganske sædvanligt at høre i et Selskab tale Engelsk, Fransk, Tydsk og Dansk. Denne Conversation i saamange fremmede Sprog forvirrede mig i Begyndelsen; men efterhaanden vænner man sig dertil og finder tilsidst at det er saa fattigt kun at conversere i eet Sprog. (Det er som man var en Hiemfødning). Danmarks Regieringsform er som bekiendt uindskrænket, hvilket stikker besynderligt af mod det constitutionelle Sverrig og det næsten republikanske Norge; men under den nærværende Konges Hænder synes det uindskrænkede Herredømme, at være yderst mildt. At det Danske Folk overdrog alle sine Rettigheder til Frederik III synes at være en monstrøs Begivenhed i Historien og er dog en meget naturlig. Folket, som var undertrykket at Aristokratiet, tabte ikke meget ved at opgive sine Rettigheder, som det dog ikke kunde nyde; meget mere tvang det derved sine Fiender til at nedlægge den Magt, hvormed de undertrykkede dem. Med faa Ord, aldrig var nogen Revolution meere populair, den var en sand Conspiration, hvortil nogle patriotiske Borgeres Duelighed og Mod udkrævedes. for at den kunde lykkes. Adelen gav nødigt sit Samtykke til en Forholsregel, som tilføiede den et dødeligt Slag; men kunde ikke undgaae det, naar den ikke vilde have Udseendet af at være Kongen mindre hengiven end Borgerskabet og Geistligheden; endelig gav den efter. Glæden var almindelig thi for Nationen var denne Underkastelse en Befrielse. Var denne Udvei end farlig, saa er den dog hidintil lykket; thi siden den Tid ere de offentlige Anliggender blevne venskabeligen afgjorte imellem Kongen og Folket som i en Familie (et Slags Spaadom paa Danmarks forestaaende Skjebne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Den offentlige Underviisning bliver i denne absolute Stat saameget begunstiget af Regieringen, at mange constitutionelle Stater maae skamme sig derover. Der ere over 3000 Lancasterske Skoler, i Danmark. Universiteterne have omtrent den samme Jndretning som de Tydske (det ene er da Tydsk. Det store Fortrin ved disse Underviisningsanstalter. synes ikke at bestaae saameget i Lærernes Fortrinlighed (thi vi have ogsaa en Rigdom i denne Henseende) som i de Studerendes Duelighed. Det Program af Kundskaber, som fordres i Norden forat kunne komme til Universitetet maae forbause jeg gientager det: at den høiere Underviisning Frankerige ikke mangler Lærere men Disciple.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Kiøbenhavn har 12 lærde Selskaber, flere Museer, 3 offentlig bibliotheker, flere private Samlinger og et Athenæum, hvori man forefinder de interessanteste Journaler og Nyeheder i de forskiellige Europæiske Sprog. Hvad der udkommer i Paris ligger 9 Dage derefter paa Bordet i Athenæum i Kiøbenhavn. Universitets Bibliotheket var for mig det vigtigste, fordi det eier en riig Samling af Haandskrifter i det gamle Scandinaviske Sprog. Disse mærkværdige Manuskrifter ere næsten alle fra Jsland, dette Hovedsæde for Nordens gamle Poeste og Historie, og derfra bragt til Kiøbenhavn. Disse litterairiske Skatte ere ikke blevne ubenyttede; nogle udmærkede Mænd have studeret dem, og dette Studium er nationalt; thi Kiøbenhavns Lærde ansee det som Patriotismus at anstille Undersøgelser over deres Fædrenelands fordums Tilstand; samme Aand begeistrer Oehlenschlager, som udgiver de poetiske Traditioner i foryngede Former. Jeg har lært at kiende de fortræffelige Mænd Nyerup, Rask og Rafn, og fundet samme Velvillie og Hiertelighed hos dem som hos de Tydske Lærde. De veiledte mig beredvilligen ved mine Undersøgelser og besvarede alle Spørgsmaal. af min Uvidenhed paa en forekommende Maade, og selv som det lod med Fornøielse. Jeg skal at drig forglemme de mange og behagelige Timer som seg har tilbragt med Hr. P. C. Müller (vor lærde og humane Biskop, deels ved at giennemvandre Staden, deels ved at spadsere under de herlige Træer, som naae ned til Havets Bred. Müller er udmærket som Theolog, Humanist og Oldgrandsker; det er næsten kun ved Østersøens, Spreens- og Rhinens Bredder, at man finder saa forskiellige Fortienester forenede i den samme Person. Jeg tvivler paa at nogen af vore Theologer kunde skrive Müllers Afhandling om Theodoste Aarhundrede og tillige læse vore gamle Chroniker, som dog ere langt lettere end de Jslandske Sagas. Desuden er Müller høist aandrig i sin Conversation; nu aabnede han for mig, og med elskværdig Velvillie, sin Scandinaviske Lærdoms Skatkammer; nu kom vi til at tale om Frankerig, hvor han har været, eller om den Parisiske Verden, som han næsten kiender ligesaa nøie som de Nordiske Heltes Daad og Sædvaner i det tiende Seculum.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Efterat jeg havde lært Kiøbenhavn at kiende med det mærkværdigste af det, som den indeholder, og orienteret mig med Hensyn til mine Studier, saa gik jeg ombord med nogle af mine Venner paa Dampbaaden til Norge. Hidintil havde jeg kun betraadt Dørtærskelen til Skandinavien; men nu var jeg i Begreb med at fordybe mig i dens Jndre: En vild og stolt Natur, patriarkalske Sæder, antik Giæstfrihed, Bierge, Søer, Vandfald af 2000 Fods Høide, Gletscher ved Havets Bred, poetiske Erindringer, underfulde Sagn, Nordens Olymp; alt dette vilde jeg opsøge og desuden lære at kiende Storthingets republikanske Debatter, de store Biergværker, Laplændernes Hytter, Nordlysene, Christiania, Trondhiem og Bernadotte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Nyeste Post-Efterretninger. J Paris udbreder Cholera sig over al Maade, og alle Grændser; hele Staden er nedsunket i Angest og Bedrøvelse; til den 10de April vare 5908 Mennesker blevne angrebne af Sygdommen og 223. døde, og disse Døde ere ikke lutter Smaaefolk, saaledes ere deraf døde Pairen Boissel de Mon ville, den forrige Deputerede Hr. Chauvelin; Hr. Musset Pathey Divisionschef i Krigsministeriet; Baronesse Varange; Oberstinde Chateau; den forrige Præfect Besson, Madame Scipion Perier, Præsidentens Svigerinde. Den Neapolitanske Ambassadeur Fyrsten af Calcelcicala er bleven angrebet deraf. Den raser stærkest i Paris i Distriktet Grenelle og er udbrudt i Rouen; i Calais ere 21 Mennesker døde. Den nyeste Moniteur melder, at Lægerne ere af den Mening, at Conseilspræsidenten begynder at komme sig; men man havde for tidlig forkyndet hans Helbredelse; han skal have paadraget sig Sygdommen ved sit Besøg i Hotel Dien tillige med Kronprinsen (man skulde ogsaa lade være med at foretage saadanne unyttige Parade Optog). Handelsministeren Greven af Argout besørger hans Forretninger, men skal selv være bleven upasselig: endog Oppositionsbladene synes bestyrtsede ved den energiske Mands Sygdom, og Efterretningen derom ansees for saa vigtig, at tre Courere bragte den til Berlin. Sygdommen skal især udbrede sig langs med Seinefloden; man har et Spor til at den har yttret sig i Belgien. - Skrækken i Paris er overmaade stor, efter Kl. 9 seer man næsten ingen paa Gaderne; men man seer nu i de fortbeklædte Liig vogne, som man kalder tapissieres, hvoraf enhver indeholder sex Liigkister. Natten imellem den 9de og 10de April bleve oprøriske Proklamationer opslagne paa Gadehiørnerne hvorpaa man læste: ned med Politiepræfecten, Forgifterne døe! Der kommer ingen Fremmede til Paris; men mangfoldige Menneskeer forlade Staden og dagligen ere 200 Postheste i Gang. - J London derimod er Cholera i betydelig Aftagelse, omtrent kun ti Mennesker de om Dagen og Regieringen har allerede givet Ordre til at formindske Medlemmernes Antal i Sundheds=Amtet. Men Cholera er paa nye udbrudt i Schlesien, i Fæstningen Neisse blandt Garnisonen, flere Officere ere døde; i Halle har den taget til paa nye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Den 9de begyndte Debatterne i det Engelske Overhuus om Reformbillens anden Læsning. Greve Grey sagde, at han var villig til at tage nogle Bestemmelser, som ikke høre til billens Grundsætninger, i en nøiere Overveielse. Hertugen af Buckingham, som hidintil har stemt mod enhver Reform erklærede, at dersom billen falder igiennem, saa vil han strax fremlægge en anden Bill, hvorved nogle store Stæder, som have savnet Valgret skulle erholde den; men ingen Menighed miste sin Valgret. Den 10de bleve Debatterne fortsatte under et stort Tilløb af Mennesker. Greve Harrowby og Lord Wharneliffe talte for den anden Læsning; men Hertugen af Wellington imod den. J Mødet den 12te talte biskopperne Lincoln og Exeter imod billen; men biskopperne af London og af Llandaff for den. Den 13de var Trængselen i Overhuset meget stor, man har endnu ikke faaet Efterretning om Mødets Slutning; men man var af den Mening at den anden Læsning af Billen vilde passere med en Majoritet af 14 Stemmer, hvorfor ogsaa Fonds holdt sig i Priis. Man er af den Mening i England at Overhuset ikke drister sig til at forkaste billen; thi det maae indsee, at dersom det tillader sig dette Seridt, saa kan en Revolution ikke undgaaes. Jrland er i en frygtelig Bevægelse: J Egnen ved Templemoore var der udbrudt et Slagsmaal imellem to Factioner, hvorved 34 Mennesker mistede Livet; med største Møie lykkedes det for det 74de Regiment at skille den; O'Connel kom dertil, harangerede Folkemængden og lovede, at et Nationalparlement skulde komme sammen inden 6 Maaneder. Omsværmende Bander bryde ind hos Protestanterne og borttage alle Gevære.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Den belgiske Udenlandskminister har den 8de April forelagt Repræsentanternes Kammer to Protokoller, som Conferencen i London har afsluttet den 31te Marts og den 5te April. Den første er afsluttet af de Østerrigske, Engelske, Preussiske og Russiske Gesandte: men den Franske har ikke deeltaget deri; de foreslaae den belgiske Gesandt en Opsættelse med Udvexlingen af Ratificationerne, da alle 4 Magter billige Conventionen af 14de December 1831. Han torde ikke underskrive Protokollen; men den blev holdet ham aaben. Ved Protocollens Afslutning den 5te April vare alleHovedmagters Gesandte tilstæde. Frankerige og Storbrittanniens Gesandte aabnede Mødet, meddeelte en Oversigt over hvad der hidintil var passeret i Conferencen, forestillede Nødvendigheden af at Tractaten af 15de Novbr. f. A. blev ratificeret for at vedligeholde den almindelige Fred, hvorpaa de spurgte de tre andre Magters Gesandte om de vare villige til at udvexle Ratificationerne. Disse svarede: at de vel endnu ikke vare bemyndigede dertil; men at Aarsagen var at deres Regieringer søgte at formaae Kongen af Nederlandene til at antage Tractaten; at de havde nu gjort det sidste Skridt dertil; men at disse ere for nyelig skeete til at de kunde have tilsendt dem (Gesandterne) deres definitive Ordrer, saasnart disse vare ankomne skulle de ufortøvet underrette Conferencen derom. - Man siger at Ratificationernes Udvexling er bleven forhindret ved den Erklæring af Kongen af Holland, at han vil ufortøvet begynde Fiendtlighederne, saasnart de nordiske Magter have udvexlet deres Ratificationer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Fra Jtalien høres intet Nyt og Usædvanligt, men i Schweitz er det uroeligt; Fiendtlighederne imellem Staden Basel og Landdistrikterne ere udbrudte paa nye, Stadens Tropper bleve slaane og 60 Mand af dem maatte tage Flugten til CantonAarau. - Der ere ankomne Efterretninger fra Terceira; Don Pedro har selv overtaget Regentskabet, og har udstædet en Proclamatin, hvorved han lover at ville ophæve Tienderne i Portugal og at tilintetgjøre alle de Confiscationer af Eiendomme, som Usurpateuren har foranstaltet. Greven af Funchal er udnævnet til hans Gesandt i London. En Goelette under Donna Marias Flag, med en Adjutant ombord, som overbringer Depescher fra Don Pedro, er ankommen til Cherbourg; den blev saluteret med 21 Kanonskud. - Den Storbrittanniske Ambassadeur i Madrid har overleveret Kongen en Protestation mod Spaniens Jndblandelse i de Portugisiske Anliggender. Kongen vil nu søge at mægle Fred imellem begge Brødrene. (De øvrige udenlandske Efterretninger skulle næste Gang blive meddeelte.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Jndenlandske Efterretninger. Den 7de Marts er erholdt Confirmation paa en af afdøde Sognepræst Linderods Enke, M. M. D. Linderod, fød Brünnich, forfattet Fundats for et Legat, som Hielpefond for Roerup og Glim Pastorats Skolelærere, bestaaende i den aarlige Rente af 3000 Rbd. Kgl. Obligationer - Cancelliecirculaire af 14de April til AmtsSkoledirectionerne, hvorved meddeles en Kongelig Resolution, angaaende at der i de Skoledistricter paa Landet, der, for en saa betydelig Deel, bestaae af frit Hartkorn, hvis Brugere ei ere pligtige at deeltage i Kiørseler til Skolers Opførelse og Vedligeholdelse eller i Leverance af Foder til Skolelærernes Kreaturer, forundes Bru gerne af det ufrie Hartkorn en forholdsmæssig Nedsættelse i disse Præstationer, og at da den Qvotadeel af Kiørselerne og af Fourageleverancen, der saaledes ei bliver at fordeele in natura, tilveiebringes mod billig Betaling, hvilken Betaling lignes, som Skolevæsenets øvrige Udgifter; dog allene paa Skoledistrictets Beboere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Hs. Majestæt Kongen har under 10de f. M. allernaadigst udnævnt Pastor Johann Sebastian, Stöhr i Preetz til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
J Thisted grasserer i denne Tid ikke allene en ondartet Typhus, som man der i Egnen kalder, Sprinkler, men ogsaa den saa almeenfrygtede Strubehoste. Fra Øvrighedens Side er truffet de nødvendige Foranstaltninger derimod. Ogsaa i Omegnen og i Skive grasserer Strubehosten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Den 17de dennes om Morgenen Kl. 2 afgik det Kongelige Dampskib Kiel, fra Kiøbenhavns Rhed til Louisenlund, med H. D. Prindsen af Glücksborg, der agter at afhente D. D. Høisammes tvende Efter Forlydende kunne Høisamme ven Søstre. tes til Kiøbenhavn med Dampskibet den 23de. (Kbh.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Af den fortsatte Beretning i Kollegialtidenden, om den i forrige Efteraar herskende Epidemie i Siellands og Lollands Falsters Stift samt i Svend borg Amt, sees følgende: J Holbeks Amt beløb Antallet af de Angrebne sig til 9167, hvoraf 56. antoges at være døde, Forholdet af de Angrebnes Antal til Folkemængden vil omtrent være som 21. 100, af de Dødes som 1 1/2: 100 og imellem de af Epidemien Angrebne og de af samme Døde som 6 1/2: 100. J Præstøe Amt er Totolantallet af de Angrebne opgivet at have beløbet sig til 14656, og 1304 antoges at være døde af den. Forholdet imellem de Angrebnes Antal og Folkemængden bliver her som 23. 100, de af Epidemien Dødes til Folkemængden som 2100 og af de Angrebne til de Døde omtrent som 8 3/8. 100.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Heftigst har Epidemien grasseret i Bieverskou- og Faxøe Herreder. J det første, som har en Folkemængde af omtrent 7300 Jndivider, bleve 2803 angrebne, og 279, eller omtrent hver Tiende, døde af Epidemien. Omtrent lignende Forhold afgiver Faxøe Amt. J Kiøbenhavns Amt viste Sygdommen sig med mindre Heftighed, ligesom og Amager Land blev aldeles forskaanet. Ogsaa var det kuns i enkelte Districter af Frederiksborg, Amt at Sygdommen viste sig i en saadan Grad, at den kunde kaldes Epidemie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Jfølge den meddeelte Beretning have i det Hele 39,919 Mennesker i Sielland og Møen været angrebne af Epidemien, af hvilke ved dens Op bør 34,460 vare helbredede og 3068 døde. Middelforholdet mellem de Angrebne og Populationen i Almindelighed bliver da som 14 3/2: 100; imellem de af Epidemien Døde og Populationen som omtrent 1100, og imellem de Syge og Døde som 7 1/2: 100. J Lollands Falsters Stift udgjorde Antallet paa de Syge i det Hele 28788. De af Epidemien Døde, 1114, forholde sig til Forkemængden, som cirka 1 1/2: 100 og til de af samme Angrebne, som næsten 4. 100. Det bemærkes, at et forholdsmæssigt stort Antal Døde ere blandt Personer over 60 Aars Alder. Af de enkelte Jurisdictioner har Musse Herred paa Lolland lidt meest af Sygdommen, idet af 16, 895 Jndvaarnere 8977 have været syge deraf, eller 53 af 100, og 381 ansees døde deraf, eller omtrent 4 1/4 pCt. af de Syge og 2 1/4 pCt. af Populationen. Sygdommen viste sig i sin høieste Styrke i Maibølles og Radsted Sogne i samme Herred, som hvert med 1000 Jndvaanere, havde 900 Jndivider syge eller 90 pCt. og af disse døde af Cpidemien i det første 55 og i det sidste 43 Jndivider, men under den, respektive 61 og 49. Forholdet imellem de af Epidemien Døde og Syge bliver her altsaa respektive som 6 1/2 og 4 3/4. 100 og mellem de Døde og Folkemængden som 5 1/2 og 4 100. J nogle Deele af Svendborg Amt begyndte i den sidste Halvdeel af August en lignende heumatisk billicus Feber at vise sig som Epidemien, nemlig paa Langeland, Thorseng og i nogle Sogne af det sydlige Fyen; men dens Varighed var ikke stor, eftersom den paa de fleste Steder ophørte ved Midten af September Maaned og ved Maanedens Udgang var aldeles hævet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Sygdommen var heller ikke her smitsom og antog i Almindelighed kun formedelst Mangel paa betimelig Lægehielp og ved betydelig diætetiske Feil en farlig Karakteer; men var selv under denne ei vanskelig at betvinge, hvorfor Mortaliteten ikke i samme Aar har paa bemeldte Seder været større end sædvanlig. (Hemp. A. Aarhuus. - Under det belgiske trefarvede Flag indkom Søndagen den 8de dennes her Havnen Skonnerten Rembrant af Antwerpen. Den havde indtaget en Ladning Byg i Kjerteminde hvor med den skulde gaae til Hjemstedet, men kom d. 3die April paa Nauern, en Grund S. O. for Grenaae, hvor den stod i flere Etmaal. Den skal nu her eftersees og repareres.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Natten imellem den 9de og 10de April opkom en heftig Jlsvaade i Maribo, som ødelagde en Deel af Byen og giorde 20 Familier huusvilde. Thisted. Efter al Sandsynlighed er der i denne Tid her under Kysten forulykket et Skib, da der er, paa forskiellige Sognes Strande, inddrevet 4 a 5 Foustager Rum. Hs. Majestæt Kongen har under 31te f. M. allernaadigst udnævnt Forligelsescommissair Thomas Tøren i Kiøge til Ridder af Dannebrogordenens 4de Klasse. Major Fabricius. – Denne vor Landsmand, Sønnesøn af den for nogle Aar siden afdøde berømte Naturforsker, Etatsraad og Professor Fabricius i Kiel, er i disse Dage ankommen til Kiøbenhavn, efter i adskillige Aar at have været Kommandant i Korinth. Han er en Mand af et vakkert Udvortes, og, efter Udseendet at dømme, kun henimod 30 Aar gammel; men allerede Major i den Græske Generalstab. Om nogle Dage agter han at afreise, for, over München, at begive sig til Grækenland med dets tilkommende Konge, den unge Prins Otto af Bayern. (Kbh.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-04-21
Kiøbenhavns Børs, den 13. April 1832. Cours. Hamborg 2 M. - avista 215. - Species. 212 (d. 13. April 1831208). Disconto 4 PE. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 11 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 7 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 83 a 83 1/2 Rbd. Dito uden Renter i Sedl. 89 a 89 1/2. (i Fior 81 1/2 Rbd.) - Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i r. S. 102 Rbd. Dito i Sedl. 108 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligationer Renten pr. 6te Jan. 100 1/2 Rbd. rede Sølv. Norske Laan til 6 PC. 102. - Dito dito til 4 PC. 98 a 98 1/2. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 99 1/2 a 100. - 4 pC. uopsigelige norske Statblisogationer, lydende paa Norske Spectes 59 Rdlr. Bc. 3 PC. Engelske Laan ved Wilsonck, NB. 1 Pd. St. beregnet Comp. 65. til 14 Bmk. - Norske Speciesdl. 154 1/2 a 155 (Jfior 156). - Svenske Sedl. 45 1/4 a 45 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsg.