JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Den 20 Decbr. f. A. var i den jødiske Friskole i Kjøbenhavn offentlig Exammen. Den varede i 4 Dage i Rad og holdtes i Overværelse af mange af Statens ypperste geistlige og verdslige Embedsmænd og udmærkede Lærde, blant hvilke man under den hele Examen med Glæde dagligen saa Oldingen Biskop Balle, dette Mønster for sand christelig Dyd. Lærlingerne aflagde de umiskjendeligste Prøver, paa deres gode Fremgang og Skolens tiltagende Flor Paa Skolens Stiftelsesdag den 10 Jan. d. A. bleve Beiønninger uddeelte til de Lærlinger, der meest havde udmærket sig ved Flid og Sædelighed. Ved denne høitidelige Leilighed holdt Hr. Etatsraad og Notarius publikus Olsen en ligesaa passende som skjøn Tale. Forsamlingen var meget talrig, og man saae ogsaa her mange af Statens første Embedsmænd og Lærde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Kammerherre og Overstlieutenant Rosenørn i Aarhuus der, i Følge den af Overbankdirektionen udgivne Jndbydelse til Deeltagelse i de konsignable Banksonds, har indleveret et Bidrag af 312 Lod 3 Qvintin Sølv og 3 Lpd. 11 Pd. Kobber, har ønsker, at dette Indskud maatte ansees som et Offen til Statens Tarv, og til den Ende indsendt det ham meddeelte Beviis for at tilintetgjøres. - Det har i denne Anledning behaget Hs. Majestæt at paalægge Overbankdiret. tionen at tilintetgjøre Beviser, og beregne Bidraget, som en patriotisk Gave, til Jndtægt for den synkende Fond, saa at Beløbet i Danske Kourantsedler tilintetgjøres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Fra Kobberstikker Hr. Clemmens i Kbhvn. er til Understøttelses=Kommission bleven indsendt 12 Exemplarer af Kobberet, forestillende Batallien den 2den April 1801, med lige saamange dertil hørende Følgeblade, samt endnu 50 Exemplarer af Kobberet, forestillende Engellændernes sidste Daad paa Nyholm 1807, alt til Fordel for de i Krigen faldne Brødres Efterladte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Politivennen fremlætter det Ønske til de Herrer Postmestere, at de, ligesom nogle, hvoriblant nævnes Postmesteren i Randers, altid gjøre, vilde paa Karterne anføre Begyndelsesbo stavet af Fornavnet, hvorved megen Uleilighed og Tidspilde undgikkes saavel for dem der vente Breve, som for dem der skulle udlevere dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Til Udgiveren af Politievennen er indsendt 10 Rd. som Belønning for den Kbhvnske Kurvemager, der inden Jan Maaneds Udgang forfærdiger og foreviser den smukkeste at Vidier flettede sorte Ligkiste, som han kan forpligte sig til fremdeles paa Bestilling at levere Mage til, for en Priis der ikke overgaaer Hælvten af den Priis, en ligesaa smuk Ligkist af Bræder vilde kunne sælges til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Professor Høeg Guldbergs Bog: Dannersprogets Retskrivning og Toneklang, har i reent Overskud indbragt 450 Rdr., der ogsaa alle ere anvendte til Trængendes Understøttelse. Erindrer man nu, at Hr. Professorens i 180. udgivne Digte indbragte 4694 Rd., hans Tale Patrioten 1085 Rd. og hans Jndsamling af Gaver til Hollænderbyens Brandlidte, ved Hjelp af en trykt Opfordring, indbragt, 1057 Rd., saa seer man, at Hr. Professoren her frem skaffet 7286 Rd. til nødstedede Landsmænds Lindring, og derved sat et saare mærk ligt og saare elskværdigt Exempel paa, hvormeget en Mand, uden at eje Midler, naar han gjen et Hjerte, der slaaer varmt for Landsmænd, kan udrette Frue Bruun fra Kjøbenhavn har taget den i Rom afdøde lærde Landsmand, Professor og Ridder Zoegas, mindste Datter til sig, og den danske Gesandt i Neapel, Kammerherre Schubart, hans lille Søn. Den ældste Datter er 19 til 20 Aar gammel. Hvad Understøttelse hun kan haabe, vides endnu ikke. Zoega efterlod intet uden sin Lærdoms Navnkundighed, der hædrer det danske Navnend efter hans Død, Udtog af en Skrivelse fra Glückstadt af 9 Januari 1810. Da Omslaget i Kiel i disse Dage tager sin Begyndelse, saa stimler man allerede derhen fra alle Kanter i Hertugdømmerne, for at oppebære, udsætte og vinde Penge, undertiden vel og for at tabe dem, naar Lykken ikke smiler ved Pharaobordet. J Fjor vare mange Penge i Omløb ved dette Marked; hvorledes vil det gaae i Aar, maae Tiden lære. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Endnu ved sidste Aars Slutning holdt Landets Produkter sig i deres lave Priis. En Tønde Rug kostede 10 a 11 Mk. L. og en Td. Hvede 13 til 14 Mk. L. - De fede Marskstude, som forhen betaltes saa dyrt i Hamborg, finder nuomstunder neppe Afsætning. Af 370, som bleve falbudne paa sidste Marked i Hamborg, solgtes ikkun 70, og det for en maadelig Priis. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Herregaarden Aastrup, beliggende mellem Roskilde og Holbek, hvis underliggende Eiendomme udgjør 876 Tdr. Hartkorn, er af Hr. General=Krigs-Commissair v. Schmidten solgt for 400,000 Rdlr. med Besætning og Meubler ment til Hr. Grosserer, Capitain Hans Peter Koefoed, Eier af Holbeks Ladegaard. Bemeldte Gaard er anseelig i Bygning, har et meget velhavende Bøndergods, 400 Tdr. Land Skov, oppebærer Tiende af 1400 Tdr. Hartkorn Eiendoms=Tiende, besidder endvidere foruden Møller og Kroer, to anseelige Avlsgaarde: Nyerupsgaarden og Grønneberggaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Hr. Supercargo Anker har kjøbt Bryggergaarden No. 137 i Vimmelskaftet for 48,000 Rdr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Lodsoldermand Møller har anlagt et Saltkogerie ved Moss, som er i god Gang og drives med Fordeel af et Jnteressentskab der paa Stedet, hvor der ugentlig virkes 20 til 24 Tdr. Salt, som sælges a 8 Rd. Tønden. J denne Anledning læses en Underretning om Hr. Møllers Fremgangsmaade med at koge Salt af Søevand i Kbhvns Skilderie, hvis Udgiver tillige ønsker samme forundt Plads i det for Almuen saa høistvigtige Tidsskrivt Søndag, Aftens=Læsning, udgivet af vor fortjente Landsmand Pastor Krarup. Paa dette Blad, som fortjener saa stort et Publicum som mueligt, kan subskriberes paa alle Postcomtoirer. Nytaarsaften kulseilede en Baad med 17 Mennesker - 14 Mandfolk og 3 Fruentimmer - alle fra Bornholm, paa deres Tilbagereise fra Christiansøe, lige uden for den lille Bye Mølsted, og vare alle saa ulykkelige at finde deres Grav i Bølgerne. Kun to af dem har man hidtil opfisket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Landmaalings Jnspektør Bruuns Haandbog for Mynt, Maal og Vægt, har nu faaet 36te Tillæg, der anvender Kursen, opgaaende indtil 750, paa vore Bankosedler. En god Tanke er det af norske Jernverksejere at lade støbe Jerngryder paa 1/2 ja 1/2 Tøndes Rummelse. Til Kbhvn. er endnu ingen af dem nedkommen, men i Randers haves de til Salg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Ved Høiesteretsdom af 29 Novbr. f. A. ere Delinqvinterne Niels Rasmussen og Niels Willumsen tilfundne at have forgjort deres Halse og at brændes m.v., samt Delinqventerne Willum Jørgensen og Hustrue Ellen Pedersdatter at hensættes til Arbeide den første i Kjøbenhavns Fæstning og den sidste i sammes Tugthuus, for Livstid m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Man finder en paafaldende Lighed imellem disse dømtes Forbrydelse og den som her i Fyen nylig begikke (See Nr. 6). Niels Rasmussen og Niels Willumsen myrdede ved natligt Overfald paa umenneskelig Maade en Huusmand og Kone, for at berøve dem. Alt hvad de fik, bestod i 50 Rd. 2 Mk. samt nogle Klædningsstykker og andre Koster. De Myrdede boede ogsaa et afsides liggende Skovhuus (denne Usikkerhed er kuns et af de mange Onder for Selskabet man støder paa ved Byelivets Ophævelse). Arrestanten Willum Jørgensen er høist mistænkt for at have bevæget sit egen Søn (!) og Niels Rasmussen med Raad og Tilskyndelser til de af dem begaaede Misgierninger, og saavel han som Hustruen, Ellen Pedersdatter, ere overbeviste om, ex post facto at have været vidende om og at hav lagt Dølgsmaal paa Gierningen og de røvede Koster. J øvrigt antændte disse Mordere ogsaa Huset, med Hensigt til at skjule deres Misgierninger; men denne sidste Forbrydelse tjente netop til at opdage dem, da en Forbi reisende, som ved Skinnet af Luerne blev ledet til Huset og gjennem Vinduet saae den myrdede Kone svømmende i sit Blod, strax derom gjorde Anmeldelse, og Mistanken strax faldt paa Gjerningsmændene. Efter at denne Sag med alle dens Omstændigheder fra Kancelliet har været Hs. Majestæt allerunderdanigst foredraget, har det behaget Allerhøistsamme allernaadigst at beslutte at den over Delinqventerne N. Rasmussen og N. Willumsen afsagte Dødsdom uden Forandring skal fuldbyrdes, og at det i øvrigt skal have sit Forblivende ved forbemeldte Høiesteretsdom, samt at, naar Arrestanterne W. Jørgensen og Ellen Pedersdatter efter dennes Medfor afleveres til Fæstnings- og Tugthuusarbeid paa Livstid, bør Vedkommende derhos gjøres opmærksomme paa, at disse Forbrydere, som farlige for den offentlige Sikkerhed, maae tages under nøie Bevogtning Species-Cours i Kjøbenhavn den 9 Januar 1810 450 Pr. Cto, som udgjør for 1 Rd. Spec. 4 Rd. 48 s. D. C. og omvendt for 1 Rd. dsk. Bk. 13 1/2 s. Schl. Holst. C.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Vacancer. Under det danske Kancellie: Schum og Hordum Sognekald i Aalborg Stift, 279 Rd.; Hjerk og Harre Sognekald i Viborg Stift, 250 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Odense Bye=Nyt. Fra d. 22 Decbr. 1809 til 12 Jan. 1810, Døbte: Skrædermester H. Petersens Søn, Hans; Fadderne Jfr. Sørensen, Jfr. Greve, M. Henningsen, Bager J. Christensen, Hattemager Lerche, Skrædermesterne Stegmann og Busch, Bøssemager Erichsen, Kuursmed Thime og Handelsbetjent Andersen. Kudsk H. Nielsens Søn, Niels; Fadderne Mad. Hartvig, Jfr. Larsen, Skoemagermester P. Breineberg, Skræderm. Hartvig og Kjøbmand Limkilde jun. Møllersvend P. Andersens Søn, Jens; Fadd. A. Vikkelsøes og C. Henrichsens, Koner, Skoemagerm. Aagaard, Bager H. Michelsen, A. Vikkelssøe, Jens Vogelsang, Møllersvend P. Larsen og C. Henrichsen, Værtshuusholder S. Hansens Søn, Diderich Christian Faaborg; Fadd. Jfr. Faaborg, Jfr. Rasmussen, Kjøbmand Faaborg, Student Faaborg, Værtshuusholder P. Bøllemsse og Karethmager J. Hansen. Kopulererede: Ungkarl R. N. Huusbye vapottemage H. Bredahls Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Begravede: Snedkermester A. Jørgensen fra Kjøbenhavn, 34 Aar. Pensionist C. Raschs Kone, 65 Aar. Være mester F. Møller, 85 Aar. Dagleier P. Olsens Søn, Hans 8 3/4 Aar. Brændeviinsbrænder Poulsens hjemmedøbte Søn, Karl Julius. Peder Andersens Søn paa Heden, Johan Martin, 6 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Avertissements. En meget betydelig Samling af Mynter og Medaille i Guld, Sølv Kobber og Tin, afgangne Apotheket Chr. L. Rüöners Enke tilhørende, bliver den 1 Ac. og følgende Dage ved offentlig Auction bortsolgt paa Apotheket i Aalborg. - Stykker af sjelden Raritet og stor Alder, findes i denne Samling, hvis Tilværelse ene skyldes den fortjenstfulde Ribnere store Kjerlighed for dette Fest, og hans udbredte Kundskaber deri. - Trykte Nataloger herover ere at bekomme paa Bogtrykterierne i Viborg, Aarhuus, Fridericia, og paa Aalborg Apothek, i Odense paa Adressecontoiret, i Kjøbenhavn hos Hr. Boghandler Brummer, for 2 Mark d. Exemplaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Forudenbyes Liebhabere paatager den residerende Kapellan til Budolphi Kirke i Aalborg, Hr. Henneberg. sig Kommissioner, naar man derangaaende i portofrie Breve henvender sig til ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Hos Undertegnede er ved Michelsdagstider indleveret 2 Sprøite-Slanger, som skulde giøres 2 Straaler, Rør til, men ere siden ikke blevne afhentede; og da jeg har forglemt hvem der har indleveret dem, bliver dette herved bekjendtgjort. Odense den 15 Januar 1810. C. Stochman, 1 Kobbersmed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Med sidste Jydske Pakkepost modtog jeg atter et Brev uden nogen Underskrivt, hvori fandtes 50 Rd. til den oftmeldte kjekke Norske Skipperske, for hvilken anseelige Gave den ubekjendte Giver, paa hendes Vegne, hjerteligst takkes. Odense den 15 Jan. 1810. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Hos Undertegnede er at bekomme fine Kaffebønner, god Kongo Thee, Risengryn, Sagogryn, Hollandsk og Engelsk Ost, Lybsk Pølse, hvide Vorlys, Christiansfeldter Formelys, lange Messing= og Staal=Saal til Møller, og alle Sorter runde Saal, røde og graae uldne Huer, Kastor og uldne Strømper, Sælskinds= og Klædelisters=Pampusser. K. sal. Kjærs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
Hos mig Underskrevne faaes til billigste Priser: Kaffebønner, Sukker, Thee, Risengryn, Rosiner, Korender, Mandler, Sæbe, Stivelse, Sagogryn, Kaneel, Nelliker, Peber, Ingefer, Kardemomme, Safran m.m. Odense den 24 Decbr. 1809. Jsak Jsral. paa Vestergade Nr. 283.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-16
En Bondegaard af nye Bygning, bestaaende af 10 Fag Stuehuus og 24 Fag Ladehuus, Alt vel indrettet, samt et Areal til Gaarden af 60 til 70 Tønder Pløie=Land, inddeelte i 77 Løkker, og i nogle Aar hvilet Jord af god Bonitet, en Skovlod paa 5 a 6 Tønder Land, vel bevoxet med Elle Hessel og Torn, samt uopskjærlig Tørvebund af beste Slags, god Besætning af Vogn, Ploug, Harve, Køer og Bester samt fornødent Sæde=Korn, er at faae tilkjøbs, naar suffcante Liebhabere derom melde sig i Avis=Expeditionen inden Januarii Maaneds Udgang førstkommende, hvor Stedet nærmere tilkjendegives.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Krigs-Efterretninger. Iblant Jnsurrektions=Høvdingerne i Spanien skal herske stor Gjæring. Flere af Juntaens Medlemmer skulle som Fanger være sendte til Gibraltar Gen. Cuesta være udnævnt til Regent, og Romana til Generaltssimus. De 5000 Engellændere, som ventedes til Portugal, have faaet Contra-Ordre, og seile til Ostindien, hvor Urolighederne i Madras skulle være meget betænkelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
General Pino har overbragt Keiser Napoleon de Faner, som erobredes i Girono. Oberst Tascher er kommen tilbage til Spanien, og skal have bragt Kong Josep vigtige Depescher fra Keiseren, der med det første ventes til Slottet Marrac ved Bayonne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Alle Nationalgardister ved den Franske Nordarmehave faaet Tilladelse at gaae hjem. General Gilly har i en Proklamation af 27 f. M. bekjendtgjort Jndvaanerne paa Walcheren, at deres Øe er en Deel af det Franske Rige, og de kaldede til at deeltage i 40 Millilioner Menneskers lykkelige Lod, der ere stolte af at beherskes af Verdens største Monark. Al Forbindelse med Engelland, siger Generalen videre, vil fra nu af være en Forbrydelsere. To Franske Armeekorps, hvert paa 30,000 Mand, skulle endnu i Vinter kantonnere i Tydskland. Det ene under Oudinot i Schwaben; det andet under Massena i Franken. Af det sidste komme 15000 Mand til det Bareuthske, hvis Jndvaanere allerede ere opfordrede til at indlevere gammelt Linned til Charpie og Bandage for de mange blandt disse Tropper værende Syge og Saarede. Paafaldende maae man vist nok ogsaa ansee den, med nogle foregaaende Vink ikke heller stridende, Efterretning, som ved overordentlig Leilighed er indløben: at Grændsen mod Hertugdommet Warschau, langs med Niemen og Bug-Floderne, blive stærkt besatte af Russiske Tropper som at overhovedet en betydelig Magt sammentrækkes i Russisk Pohlen. - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Breve fra Tyrkiet melde, at Georg Czerny med de fornemste Servier haver raadslaaet om det ikke nu formedelst den ufordeelagtige Vending, Krigen har taget var raadeligst, under visse Betingelser frivillig at underkaste sig Porten. Derimod melde Russiske Beretninger, at Sagerne i Tyrkiet ikke staae saa slet; at fyrst Bagrathion paa nye er rykket frem for Silistria, og at Jbraila den 3die f. M. har overgivet sig til Russerne, imod at saavel Garnisonen som Jndvaanerne fik fri Afmarsch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Freds Udsigter. Den Engelske Regjering udstædte den 29 f. M. Licenzer, for haglastede Skibe, som gik til Frankerig for at hente Korn og Meel. Ogsaa hedder det, at fremmede Skibe, der havde bragt disse Fornødenheder til Engelland, fik Til ladelse at lade Engelske Manufaktur= og Kolonial=Produkter og gaae med samme til Frankerig og Holland, Det formodes, i Anledning af den Østerrigske Koureers 11 Dages Ophold i London, at det Østerrigske Hof, ved at underrette den Engelske Regjering om Vienertraktaten og den Betingelse af samme, hvorved hiint Hof har forpligtet sig til at hæve al Forbindelse med Engelland, har troet at burde tilkjendegive den samme Attraae at bidrage til Fredens Gjenoprettelse imellem Engelland og Frankerig, som i Aaret 1807 formaaede det at tilbyde Kabinetterne i London, Petersborg, Paris og Berlin sin Mægling; at altsaa det østerrigske Hof, strax efter Vienertraktatens Undertegnelse, har ladet det være sin første Bestræbelse at tilkjendegive den franske Regjering et dermed overeensstemmende Ønske, og at det derpaa uden Tidspilde, har gjort Kabinettet i London samme Meddelelse med det Tillæg, at Thuilleriernes Kabinet havde erklæret sig beredvillig at bifalde Forslaget om at aabne en Kongres i en af de franske Stæder, for der at underhandle om almindelig Fred. Herpaa skal være svaret ved en Note fra Marqvis Wellesley til Fyrst Stahremberg, som Koureren Maynz overbringer. Fyrsten bliver altsaa i Engelland for at være det Middel, hvorigjennem Meddelelsen imellem begge Hofferne kan skee. Dog, tilføie de Engelske Aviser, lover man sig intet stort Udfald af dette Forslag, fordi man i Engelland er almindelig overbeviist om, at det i dette Øieblik er umueligt at slutte nogen Fred med Frankerig. Et Rygte, som dog meget drages i Tvivl, fortæller, at den Østerrigske Ambassadeur i Paris skulde gaae med vigtige Forslag til Vien. Ogsaa skulde det være i Forslag at ombytte Østerrigsk Gallizien mod andre af Østerrig afstaaede Lande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
De Stridigheder, der vare opkomne ved Grændsernes Bestemmelse i Overøsterrig, ere berigtigede, og de Franske Tropper rømme ganske Landet. General Narbonne er udnævnt til Gouvernør i de nye Jllyriske Provindser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Den 5 d. M. forelagdes i det lovgivende Korps Budgetten for Aaret 1810, hvori Udgivten for sidste Aar angives til 730 Millioner Franes, og til Bestridelsen af indeværende Aars løbende Udgivter fordredes en Kredit paa 710 Millioner. Tillige bemærkedes, til hvor stor en Lettelse Pengecontributionerne og Naturalleverancerne i de erobrede Lande - Hjelpemidler, som Frankerig ene og allene skyldte Keiseren - havde været for den offentlige Skat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Holland. Dette Riges Skjebne er allerede i Slutningen af f. M. afgjort ved en i Paris afsluttet Konvention, ifølge hvilken hele Zeeland og den sydlige Deel af Hollandsk Brabant med Stæderne Bergen op Zoom, Herzogenbusch og Breda forenes med Frankerig. Holland beholder den Strækning af Brabant, som er nordlig for Maas, Hollands Dybet og Biesbosch, samt sønden for Maas den Strækning, som indbefatter Heusden, Geertruydenberg og Willemstadt. Til Erstatning faaer Holland Storhertugdømmet Berg. - Den har ellers været Politikere, som have anseet de saa længe og saa høit forkyndte Forandringer i Holland for blotte Demonstrationer, hvorved Frankerig vilde tvinge det Engelske Ministerium til at afstaae fra dets politiske System, ligesom det kort for Freden til Amienz var Tilfældet med Trudslerne mod Portugal. Men denne Formodning synes ved ovenanførte Traktat saa temmelig gjendreven. Fremtiden vil lære, hvorvidt en anden politisk Hypothes, at Frankerig, for at bringe Engelland til fredelig Tænkemaade, mueligen kunde samtykke i Syd=Amerikas Uafhængighed i Faveur af de Spanske Bourbonner, har været grundet eller ikke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Blandede Efterretninger. Frankerig. Nytaarsdag aflagde Keiseren et Besøg hos Keiserinde Josephine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Ved en Fest, som Deres Neapolitanske Majestæter forleden gave vare ingen Fremmede uden den Russiske Ambassadeur, Fyrst Kurakin, tilstæde. Nedre-Pyrenæernes Valgcollegium har sat Prindsen af Poutecorvo paa Kandidatlisten til Senatet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Jtalien. Vicedronningen skal være frugtsommelig, hvilket hindrede Hs. Keiserlige Høihed fra at følge sin Gemal til Paris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Tydskland. D. 13de ankom Greven af Gottorv Gustavl V.) til Hamborg, hvor han steeg af i Hotellet Zum Könige von England, og agter at blive nogle Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Det hedder at Westphalen skal betydelig forstørres ved et Land, hvis Skjebne hidtil for største Delen var uafgjort Hannover).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Mellem de Bayerske og andre Tydske Tidender er begyndt en pudseerlig Strid om hvilke Konger, den Bayerske, Sachsiske eller Wurtembergske, under sidste Krigs=Uroligheder have viist meest Mod og Energie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Indenlandske Efterretninger. Helsingøer den 15 Januar. Jgaar var ingen Overfart hid eller did muelig formedelst den meget stormende O. N. O. Vind, derfor ankom Prinds Frederich af Hessen, som i Forgaars allerede var i Helsingborg, først med følge bid i Dag, og fortsatte snart Reisen til Kbhvn. Vi vare i Bekymring for vore i Gaar opgangne Kanon og Morterbaade, men de 3 skulde lykkelig have naaet deres Bestemmelse og den 4de være kommen i Ly i Nivaa Havn. Den 11te, 12te og 13de have 31 Skibe klareret Øresunds Told. Den 9de og Aftenen ankom Kronprinds Christian af Sverrig til Gottenborg, hvor han blev modtagen med megen Høitidelighed og hele Staden var pragtfuldt belyst. Hans første Nattehvile paa svensk Grund var i Tannum Præstegaard, hvorfra Turen gik til Uddevalle og derfra videre. Den 17de vilde Kronprindsen indtræffe i Drotningholm og Dagen derpaa holde sit Jndtog i Stokholm, hvor man gjør store Anstalter til hans Jmodtagelse. Kongen af Sverrigs Sundheds Tilstand skal endnu bestandig være betænkelig. Søndagen den 14de holdtes Lov= og Takkesang i Helsingborgs Kirker for Freden, med Danmark. - De fleste fra Nordsøen i denne Tid indkomne Svenske Skibe lægge sig for Anker uden for Helsingborg, hvorpaa Skippernerseile hid for at klarere Øresunds Told. At de lægge sig derovre kan have sin Hensigt; dog undgaae de derfor ikke Undersøgelse. - Ved Kbhvns Toldbod er fra 2den til 6te Jauar klareret til Jndgaaende 11 fremmede Skibe, alle fra svenske Havne, og 51 Skibe og mindre Fartøier fra egne Havne, deraf 17 med Fedevare, 21 med Kornvare, 3 fra Norge med Trælast og Jern, 4 med Brænde, 1 med Tørvkul, 1 fra Assens med fersk Fisk, -J samme Tid er udklareret 11 Skibe til fremmede Steder deraf 7 med Baglast, 1 med Æbler til Malmøe, og 26 til indenrigske Havne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-19
Den 27 Decbr. passerede igjennem den slesvigske Kanal blant flere, Kapt. Sørensen af Kbhvn til Tønningen, paa Kaperie.