JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Forlangt Jndrykkelse. Foreningen for Kunstens Opmuntring, der i flere Aar ved dens Bortlodninger af fædrelandske Arbeider har sat mange danske Hænder i Kjøbenhavn i Virksomhed, har nu indrettet de senere Uddelinger saaledes, at Enhver Deeltager, hvis Nummer er udkommen med det i nærværende Plan anførte Pengebeløb, selv kan bestemme den derfor erholdende Gevinst af indenlandsk Arbeide og faae samme, om ønskes, forfærdiget paa ethvert Sted i Dannemark, i hvis Agentur den er vunden. Paa den Maade er da nu ogsaa Veien banet til at faae det Vundne forarbeidet paa andre danske Steder end i selve Kjøbenhavn. - Denne for Landet ligesaa vigtige som almeennyttige Indretning, der fortjener at værdiges Opmærksomhed, vil efter al Sandsynlighed nu give større Anledning til at fremme Jndustriens Udbredelse, til mere Nytte og Gavn for den danske Kunstner og Haandværker i Almindelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Bekjendtgjørelser. Fra det Kongelige Danske Cancellie er igjennem Aarhuus Stiftamthuus hidsendt "Anviisning for Almuen til at forekomme Sygdomme af fugtige Kornvarers Brug til Brød, hvoraf Exemplarer findes henlagt til Gjennemlæsning paa denne Byes Raadhuus, samt paa Byens 2de Gjæstgivergaarde. Aarhuus Byfoged-Contoir, den 10de Decbr. 1840. Nielsen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Mandagen den 21de December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, lader Gaardeier Michelsen, formedelst Gaardsalg og Bortflysning, i sin eiende Gaard Wis tofte paa Eyer Mark, ved Auction bortsælge: Meubler, og Jndboe, deriblandt et Mahogni=Chatol med Opsats, 2 store Speile i Mahogni=Ramme, Porcellain, Glas, Sengeklæder, m.m. Udboe af Ballier, Kar, Kobber, Messing- og Jernfang, en Høvlebænk, en Kane, m. m. Hestetøi, 14 Faar, 6 Sviin, m.m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til midt i Marts Maaned førstkommende. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 5te December 1840. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, afholdes Auction i Skaarupgaards Skov over endeel Bøge m.v. paa Roden, Tirsdagen den 15de d. M., Formiddag Kl. 10. Mødestedet er ved Leddet fra Aarhuus-Veien til Skoven. Skaarupgaard, den 1ste Decbr. 1840. A. Nyholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede den 17de December 1840, Formiddag Kl. 11, at lade afholde een eneste Auction over Gaarden Marienhoff i Marie=Magdalene Sogn. Den staaer for Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 10 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., og ufrit 1 Td. 6 Skpr., hvortil hører omtrent 200 Tdr. Land Agerjord. Jorderne ere gode sandmuldede med Leerunderlag; Mergel findes paa flere Steder. Den aarlige Høeavl er circa 60 Læs Enghoe og endeel Kloverhøe. Fornøden Skov og Overflødighed af fortrinlige Tørv haves. Udsæden er omtrent 32 Tdr. Rug, (hvilket i dette Efteraar er faaet og staaer fortrinligt), 16 Tdr. Byg, 30 Tdr. Havre og endeel Kartofler, Besætningen er 37 Køer, 100 Faar og 8 Heste. Stuehuset er teglhængt og meget beqvemt indrettet. Til Gaarden hører 5 Fæstehuse, som aarlig svare 30 Rbd. og 100 Arbeidsdage. Af Kjøbesummen kan omtrent 3/2 Deel blive indestaaende. Auctionsdirecteuren modtager et forseglet Brev, som bestemmer Prisen, Eiendommen maa sælges for, og som aabnes efter Hammerslaget. Auctionen holdes paa selve Gaarden. Skulde Nogen ønske nærmere Oplysning, da ere de saa god at henvende sig til undertegnede Eier. Marienhoff pr. Aarhuus, den 28de Novbr. 1820. Bøeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
J Forening med Marienhoff eller ogsaa særskilt, forsøges ligeledes samme Dag bortsolgt en umiddelbart til Marienhoffs Jorder stødende Gaard. Den har et Agerareal af omtrent 120 Tdr. Land, foruden en meget betydelig Mose- og Hedestrækning, hvoraf over 130 Tønder Land kan opdyrkes. En særdeles god Aae-Eng paa circa 46 Tdr. Land, noget Skov og Overflødighed af Tørveskiær. Eiendommens Hartkorn er fri Hovedgaardstaxt, 2 Tdr. 4 Skpr. 2 1/4 Alb. Ager og Eng og 1 Td. Skovskyld. J dette Efteraar er faaet 23 Tdr. 4 Skpr. Rug, og Foraarsæden vil omtrent blive 30 Tdr. Havre, 14 a 16 Tdr. Byg og 25 a 30 Tdr. Kartofler. Udmærket god Leermergel findes paa flere Steder af Eiendommen, og sidste Vinter er omtrent 10 Tdr. Land merglet Da det ved 3die Auction over Stedet No. 35 Litr. C. tilhørende Snedkermester Willesen, og beliggende paa Hjørnet af Kirketorvet og vestre Kirkestræde heri Byen, gjorte Bud ikke blev approberet, saa bliver bemeldte Eiendom, med Tilliggende, opraabt til Bortsalg ved en 4de Auction, som afholdes i selve Stedet, Fredagen den 8de Januar 1841, om Eftermiddagen Kl. 2. Randers, den 8de December 1840. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mulige vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Overretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter her i Byen, afdøde Enkemadame Severine Marie Saabye indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til at fremkomme med og at beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteret, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Tirsdagen den 29de December 1840, 2den Februar og 2den Marts 1841, hver Dags Formiddag Kl. 10 paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 1ste December 1820. G. A. Koefoed. S. Poulsen. H. W. Meyer, i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
For mine ærede Kunder bekjendtgjöres herved: at mit Varelager i disse Dage er bleven forsynet med en betydelig Tilførsel af diverse Silke-, Bomulds-, Uldne- og Linned Manufacturvarer, blegede, ublegede og forvede Tmister, samt Lysegarn, flere Sorter Vintervarer, saasom: Bous, Vinterkaskjetter, landne Damestøvler, Guloscher, m. m. m., som sælges til meget billige Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Flere Sorter danske Klæder, Duffel, Siberienne, Castorsins & Cothing, samt Saallelæder, ere arriverede, og sælges meget billigt afH. W. Meger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Et Partie Sirtser, Bomuldstøier, Merinos etc., udsælges inden Aarets Udgang til betydeligt nedsatte Priser af H. W. Meger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Et Prøve-Udvalg er mig i Dog tilsendt og de nu moderneste Silke-, Halvilke- og uldne Kaabetöier, hvorpaa modtages Bestilling, og som kunne erholdes 8 a 10 Dage efter Opgivende. Colding, den 9de December 1840. H. W. Meyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Alle Sorter Vildtskind kjöbes og betales med de høieste Priser af H. W. Meyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Hor bedste Libauer 3 a 4 Bands, heglede Hørblaar, samt Hamp og Hampeblaar, faaes særdeles billig hos N. H. Larsen, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Lys klar Tran, faaes i Tønde- og Pibeviis billig hos N. H. Larsen, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Nye Boghvede Gryn og Koge=Erter faaes hos N. H. Larsen, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Veirorophet. Undertegnede agter til næste Aar i August Maaned at udgive en Veirprophet for Aarene 1842 og 4, hvilket Skrift nærmest vil blive at betragte som en Veileder for Landmanden. Prisen bliver 5 Mk. og Skriftet 10 Art stort. Abonnement modtages i alle Boglader. Ribe, den 20de November 1840. Lachendorph.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Det kongelige Theater. En ung Mand af et godt Udvortes, helst i en Alder af henved 20 Aar, der besidder en god Tenor=Stemme, og hermed, om muligt, forener nogen musikalsk Kundskab og almindelig Dannelse, kan, naar han efter aflagt Prøve befindes antage vente sig et fordeelagtigt Engaaement ved det Kongelige Theater. Lysthavende vilde i Breve, ledsagede med de fornødne Oplysninger om Alder, Stand o. s. v., samt Vidnesbyrd fra Musikkyndige, henvende sig til Directionen for de Kongelige Skuespil. Dronningborg ved Randers, som i Henseende til Bopæl, Mark, Eng, haver, Tørveskjær og udmærkede Skove er en særdeles skjøn og behagelig Eiendom, agter undertegnede Eier, paa Grund af Alderdom og dermed forbunden tiltagende Svaghed, underhaanden at bortsælge. Dronningborg, den 5te Decbr. 1840. T. Arenstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
En Gaard i Spettrup, Urlef Sogn, Bierre Herred, med et Areal af circa 80 Tdr. Land, fornøden Brændsel, og Havl af udmærket Bonitet til 30 Læs, er til Salg. Eiendommen forevises og Handel afsluttes med Aldum pr. Horsens, den 5te December 1820. Worm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Paa Haraldskjær i Nærheden af Weile, søges til 1ste Mai en Meierske eller Meieriebestyrer, ligeledes tvende Avlskarle, hvoraf den ene maatte, om forlanges, kunne fungere som Avlsfuldmægtig. Uden tilforladelig Vidnesbyrd om Duelighed i de nævnte Fag, nytter det ikke at melde sla
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
For en Person der er øvet i Regnskabsføring, særdeles med Hensyn til Toldfaget og flere Embedsforretninger, er en fordeelagtig Condition til 1ste Jan. 1841 og mulig før at erholde. Men uden at deponere 3 a 400 Rbd. som Sikkerhed for Oppebørsler og solide Mænds Anbefalinger for Dulighed og en god moralsk Opførsel, nytter det ikke at melde sig. Adressecontoiret i Aarhuus og hos Procurator Warthoe i Horsens kan faaes nøiere Efterretning. 20 Stkr. Greaturer kunne optages paa Foder i Gammelbye Præstegaard i anstundende Vinter, naar man derom henvender sig til Kruse Houmann i Ørnstrup, Thorsted Sogn, pr. Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
En ugift Person ønsker en Medinteressent, der kunde indskyde circa 2000 Rbd. til at begrunde en fordeelagtig Næringsvei med. S. T. Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Hos Hansen i Braae pr. Horsens kan i denne Vinter modtages 12 Stkr. Stude eller Køer paa Foder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-11
Vi a 12 duelige Snedkersvende kunne strax faae fordeelagtigt Bygningsarbeide hos Snedkermester Chr. Hansen i Odense. Jahnsens hurtigseilende Paanet Nr. 1, som ligger heri Havnen, bliver seilklar Mandagen den 14de dennes, og medtager Passagerer, Qvæg og Stykgods. Aarhuus, den 11te December 1840. J. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Løverdagen. den 12 December.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhans Stifts-Tidende. Nedigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Dverkrigscommissair A. F. Elmanist,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Blandinger. St. Jean d'Acres har kostet mange Menneskers Liv. Under Bombardementet fløi et Krudtmagasin og Arsenalet i Luften, hvorved to hele Batailloner, (efter nogle Aviser endogsaa Regimenter) som stode paa Voldene bleve tilintetgjorte og ethvert levende Væsen i en Omkreds af 60,000 Yards berøvede Linet. Senere, da de Allierede kom ind i Fæstningen, hvis Gader laae fyldte med lemlæstede Liig, sprang en af Ægypterne anlagt Mine, hvorved 2000 Tyrker og mange Østerrigere mistede Livet. Dronning Victoria kan ikke engang være fri for paatrængende Mandfolk mens hun ligger i Barselseng. Forleden Nat fandtes under en Sopha, det Værelse som er næst ved Dronningens Sovegemak, en ung Person, der var sprunget over Havemuren og ind igjennem et Vindue paa Slottet. Det var den Samme, som for 2 Aar siden havde gjort et lignende Experiment. Han hedder William Jones og er Søn af en Skrædermester, men efter Faderens Udsagn ikke rigtig klog. Geheimeraadet tog ham strax i Forhør, og dømte ham til et Fjerdingaars Tugthuusstraf. I Palais royal=Theatret i Paris traadte forleden Aften en ung Prinds i Marineuniform frem i Prosceniet og raabte: Tak England, som har givet Napoleons Aske tilbage til Frankrig!" Men Publikum reiste sig og raabte: Ned med England, Jntet England, Keiseren leve!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
En Regentinden af Spanien, Marie Christine, fortryller i Paris Alt ved sin Aand og Elskværdighed Kongen selv skal til en venskabelig Magts Gesandt have yttret: "Gest unne reine comme i 7 a bien peu de rois!" (Det er en Dronning, som selv blandt Kongerne søger sin Mage.) Marie Christine, som nu er 34 Aar gammel, skal som neapolitansk Prindsesse for endeel Aar siden ogsaa i høi Grad have fængslet en nordisk Prinds's Hjerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Udenfor en Kunsthandler Boutik i Paris stimlede forleden Dag en stor Mængde Mennesker sammen, for at see en til Salg udstillet Buste af en ærværdiOlding i orientalsk Dragt, med Underskrift: "Den Forladte." Busten blev paa Politiets Befaling borttaget; men senere igjen udstillet med den forandrede Titel: "Mehemed Alli. Blandt de Fremmede, som for Tiden opholde sig i Wien, er en Søn af Tippo Saheb, en Sønnesøn af Hyder Ali, Gjenstanden for almindelig Opmærksomhed. Hans Fader beherskede et Land paa 4,600 Mile; hans Søn optræder som simpel Privarmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Dr. Shaw, en Engellænder, har havt den Ære, at spise hos Sultanen af Marocco. J Suppen laae en heel Havkalv, med en Garnitur af Marsviin; derpaa kom en Elephantkølle, siden en Fricassee af to Løve og eet Kameelhoved. Den anden Service bestod i to grillerede Strudser, en henkogt Krokodil, indbagte Traner og Storke. Paa Buffettet stode desuden tog indbagte Bøffler, farcerede Elephantiunger og flere Fade med Hyænelevere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
J det polytechniske Jnstitut i London forevises Forsøg, som fuldstændigt lykkes, med Luftballonen efter den berømte Green's nyeste Opfindelse. De foretoges med en Miniaturballon af omtrent tre Fods Gjennemsnit, fyldt med almindelig Steenkulgas. Ballonen er forsynet med to Trævinger, liig Veirmøllernes; dem kan man give saavel horizontale som verticale Stillinger, og de sættes i Bevægelse ved at omdreies tilvenstre eller tilhøire. Det bevægende Princip er en i Skibet anbragt Fjermechanisme. Alt efter Vingernes Stilling og Omdreining gjør Ballonen bestemte Bevægelser i Luften, op- og nedad, tilhøire, og venstre. Hr. Green troer, at han ved disse Midler vil være istand til at udføre sin længe projecterede Luftreise til Amerika, og beregner, at der, til hans store Ballon, vil behøves Vinger af 6 Fods Længde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
En smuk ung Dame traadte forleden ind i en Boglade i Paris, og tiltalte den derværende Commis med de Ord: "Min Herre, jeg ønskede gjerne en ung Ægtemand." (Saaledes hedder en ny Roman af Dr. Alcot.) Den forundrede Commis saae et Øie blik paa Pigen, traadte derpaa noget nærmere, og svarte med en artig Compliment: "Jeg staaet til Deres Tjeneste, min Frøken!" Skamfuld slog Pigen Øinene ned, og sagde stammende: "Jeg – jeg ønskede gjerne En - til min Broder, J Danzig havde man i nogle Dage savnet en jødisk Handelsmand. Det er nu opdaget, at han er bleven - druknet af en Debitor! De gik sammen til den saakaldte nye Vei. Jøden gjorde Debitoren Bebreidelser for hans Seendrægtighed i at rede forsig; den Anden blev vred og greb Jøden i Brystet, for at kaste ham i Weichselen. Men i sin Dødsangst klamrede Jøden sig saa fast ved ham, at han faldt med ud i Vandet. Dog lykkedes det ham, at komme i Land; her passede han paa, om Jøden ikke dukkede op igjen, og gik derpaa, drivendevaad, sin Vei. Et Par Foermænd havde imidlertid været Vidner til Optrinet og angave Alt. Den Myrdede var den 30aarige Hirsch Cohn, en redelig og ordentlig Mand. Han efterlader sig en Brud. Morderen, der hedder Wendt, har allerede som Dreng ihielslaget en Legekammerat med en Hakke. Han er endnu ikke 23 Aar gl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
I Galehospitalet i St. Petersborg lever forTiden en Mand paa tredive Aar, som siden sit fjerde Aar har vegeteret paa en sørgelig forunderlig Maade. Skjøndt han er af en sund Constitution og forsynet med alle Organer, forstaaer den Ulykkelige dog intet Sprog og er ikke istand til at give en Lyd fra sig, for at tolke sine Ønsker. Den største Larm, det klareste Lys gjør ikke det mindste Jndtryk paa hans Gemyt. Han bevæger sig aldrig vilkaarlig, men staaer ubevægelig som en Milepæl. Naar hans Hunger, gaaer alt for vidt, jamrer han sig gandske sagte. Han bringer aldrig Maden til Munden, ikke som om det fattedes ham paa Kraft til at løfte Armen, men fordi han udentvivl ikke kjender det Organ, der tjener til Hungerens Tilfredsstillelse. Fører man Maden til hans Mund, saa sluger han den, og dette synes at være den vigtigste Handling i hans Tilværelse. Smerter et Lem ham, saa er han ikke istand til at angive, hvor det gjør ondt, kun en sagte Klynken viser, at han lider. Han er den ynkværdigste Skabning paa Jorden, og selv Dyr synes, sammenlignede med ham, Væsener af høiere Art.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
J Wien dreier den almindelige Conversation sig om et Pigerov, der gjentagne Gange have fundet Sted om Aftenen i Forstæderne, uden at man hidtil har kunnet opdage Gierningsmændene og Hensigten. Efter en Bekjendtgjørelse skulle 16 Piger være forsvundne paa denne Maade, ja Tallet har fornylig forøget sig. Politiet er i største Virksomhed og forstærkede Patrouiller drage Dag og Nat igjennem Gaderne. Det hedder, at man slaaer Beegplaster for Munden af de ulykkelige Offere og bortfører dem i en Vogn. Den preussiske Regjering har ladet Forf. af den tydske Vise: "Sie sollen ihn nicht haben, den freien dentschen Rhein!" Studios. juris Becker, vide, at han skal faae det første Fredsdommer-Embede, der bliver ledigt. Cøllns Jndvaanere bragte ham forleden Aften et Fakkeltog og satte en Krands af Vedbenderanker paa hans Hoved. Borgerne i Mainz have tilsendt ham en Sølvpokal, og over tyve tydske Componister have allerede sat Musik til Sangen. J Berlin, Hannover, Hamborg o. fl. St. synes den i Theatrene, kort sagt: den gjør en mageløs Furore. Rottecks Liigbegængelse fandt Sted i Freyburg, den 27de Novbr. med stor Høitidelighed. Liigtoget aabnedes af Universitetets Studerende med deres Marschaller, Liigvognen var trukken af 6 hvide Heste, ved Siden af hvilke der gik Studenter i Sørgedragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
En tydsk Avis har beriget Sproget med et lille Ord, der hedder: "Napoleons Aske Translokations-LovUdkast." Det er et Ord efter den Wiener Alen, liigt Constantinopolitanersækkepibehulborersvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
En Dreier i Wien har opfundet en Maskine til at fange Lopper i.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
J Neu-Strelitz blev Kronprindsen af Danmarks Forlovelse med Storhertugens yngste Datter proclameret den 4de ds. Den paafølgende Dag modtoge de høie Forlovede og den storhertugelige Familie Hoffets og Stadens Lykønskninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Berigtigelse. Det er ikke hertillands men paa Øland i Sverrig at en sattig Bondekone har i en Sandgrav gjort det store Fund og afleveret det til Rigets Museum (see Gaarsavisen, hvilket herved berigtiges. Red.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Provindsial=Beretninger. Nørre-Jyllands Stænderforsamling har erholdt Prolongation indtil 19de Decbr. (Vib. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Den 27de Novbr. blev i Stænderforsamlingen eensstemmig besluttet, at indgaae til Hs. M. med en Petition omet tvaarigt Finantsbudet. (St. Td). Kellermann har fra alle Byer mellem Aarhuus(St. Td). og Haderslev modtaget Deputationer med Bøn om at give Concerter. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Kirkesanger og Skolelærer Brønnum i Østeralling, (i den senere Tid bekjendt af sine mange Jnserater i "Diversat) er, ifølge det kgl. danske Cancellies Resolution, suspenderet fra sine Embeder, hvorhos det tillige er befalet, at hans Forhold skal undersøges af en Provsteret. (Rd. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Den i "Jyllandsposten omtalte forhenv. Toldbetjent Petersen i Skanderborg er død den 30te Novbr. Af en Attest, som Districtslæge Daugaard har givet (og som læses i Horsens Avis) erfares, at den Afdøde, under sin Sygdom, en heftig nervens Feber, ingenlunde har været i uroligt Raseri, og endnu mindre ved Bid eller anden Vold tilføiet sig selv eller Andre nogen Skade."De jydske Stænder. (Fortsættelse. See Av. No. 199.) Syvogtyvende Møde, den 16te Novbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Sagen angaaende en Navigationsexaminators Ansættelse i Jylland foretoges til foreløbig Behandling. Majoriteten (Rosenørn og Rummelhoff) foreslog en Petition om, at der i Aalborg maatte vorde nedsat en Navigationsexaminator, saa at den alm. Styrmandsexamen der maatte kunne tages, ligesom hidtil i Kbhvn. og Tønningen. Minoriteten (Roulund) erkjendte Øiemedets Gavnlighed, men frygtede, at der ikke skulde være den fornødne Garantie med Hensyn til den omhandlede Exammen, naar den tages i Aalborg, og at den Anseelse, hvori vore Styrmænd staae i Udlandet, derved skulde tabe sig. Sagen betr. Udkast til en Pl. angaaende Nedsættelse af Kjøbstædernes Brandkontingent foretoges til endelig Behandling. See St. T. 11241143. Til at behandle Andragenderne ang. Lettelse i Afgifter for de ved Havet beskadigede Jorder nedsattes en Committee: Birk, Ingerslev, Arenstorff. Oteogtyvende Møde, den 17de Novbr. Gjennem Stiftsprovst Hald er indkommet et Andr. fra samtlige Præster i Hundborg og Hillerslev Herreder, om Valget og Valgbarhed for Landets Præster som Beneficiarier. Det afgaves til Committeen ang. Modisikationer i Stænderinstitutionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
2) At Jomfru Proppenstein for over tyve Aar tilbage har skrevet efter mig, hvilket jeg ikke kunde opfylde, formedelst daværende Udsigt til et Giftermaal, som ogsaa desværre virkeligen gik for sig, med andet mere. 3) At Jomfru Proppenstein er mit kjødelige Sødskendebarn, og jeg er og maa blive eneste lovlige Arving her i Landet, da jeg vel har to Brødre, Peter og Johan, men som i Vestindien have giftet sig med sorte Fruentimmer, og altsaa ikke kunne komme i Betragtning. For det Fjerde kan det maaskee tjene til min Anbefaling, at jeg, ved min Jndtrædelse paa dette Livs Bane, er opkaldt efter et af det asiatiske Compagnies Skibe Juliane Marie, som igjen var opkaldt efter afdøde Dronning Juliane Marte, og at jeg, efter min Faders udtrykkelige Bestemmelse skulde have været kaldet Julian Marian, hvis jeg tilfældigviis var bleven en Dreng, som han jo umuligt kunde forud beregne, og var derfor at undskylde. NB. Det bemærkes tillige, at min Moder ogsaa har talt flere Gange personlig med afdøde Christian den Syvende. Nærmere Underretning om alle disse Dele som kunne tjene til mit Bedste bedes godhedsfuldt indsendt til det kgl. Postcontoir i Sorøe under Adresse Juliane Marie Hansen. Til Folkets Mænd i Viborg : Af Eders Mund sit Løsen Danmark venter, om det sin Vinge frit udfolde maa, Hvad heller det sit Haab skal bygge paa Tradition og gamle Pergamenter. Den kongelige Commissarius. Man hører Ordet, seer et Lyn af Tanken; Tidt Ordet slaaer, tidt blænder Snillets Ild, Men Hjertet, Ørsted, mon Du aldrig vil os tolke, hvad der Hjertet hörer til, Dets dybe Savn, dets stundesløse Vanken Imellem egen Lyst og fremmed Bud, Dets smertelige Sukken i sit Brud, Dets tause Bæven og dets stærke Banken, Kellermann's Violoncel. (Skrevet den 7de Decbr. 1840.) Den hæved sin Stemme, sin klangfulde Røst Jeg studsed - og lytted dertil Og underligt bæved min Sjæl og mit Bryst, Jeg sukked af Smerte, jeg smiilte af Lyst Ved Tonernes gribende Spil. Den bruste som Stormen i buldrende Chor, Der larmer i Træernes Løv, Den slynged sit Lyn som den mægtigste Thor Og raabte med Vælde: "Gudfader er stor, Du, Svage, hensmuldrer til Støv Den lød som den stille henrislende Bæk, Den aanded som Luftens det blideste Træk, Som Vovernes Sølverne=Klang, Den qviddred som Fuglen fra bladrige Hæk, Som Orgelets jublende Sang. Den jamred af Qval, uden Ro, uden Rast, Og hulkende Tonerne lød; Jeg følte dem klamre til Hjertet sig fast, Da var det som Sjælen fra Legemet brast, Jeg zittred og - Taarerne flød. Da toned den atter, – og Sorgen forsvandt, Som Duggen for Solstraalens Glands; Den viste mod Himlen, og Lindring jeg fandt, Da hellig Begeistring af Tonerne bandt: En Haabets fortryllende Krands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-12-12
Det indsendte Stykke: "Om Reformer, især i den geistlige Stand, skal blive indrykket i næste Uge. Redact.