Viborger Samler, 1843-05-22
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. (Udtog af O'Connells Tale paa Kornbørsen i Dublin. England har stedse yndet Slaveri; hvorhen vi vende vort Blik, har England bragt Nationerne under Aaget. J Asien har det gjort 100 Mill., frie Mennesker til Slaver; i Africa gives der engelske Slaver; i Australien har det slynget sine Lænker, om hver Øe. Jrland selv, vort skjønne, vort ulykkelige Jrland, vor hellige Øe (Bravo! Bravo!) er det meest slaaende Beviis paa Englands Hang til Despotie og Tyrannie. Thi i 600 Aar have Sachserne (Briterne, ikke tænkt paa andet, ikke gjort andet end undertrykke og udsuge os, samt tilintetgjøre vor Nationalitet. Hvor er, spørger jeg Eder, Skyld i at vi ere fattige, at vore Fødemidler og Klæder ere slette? – En Stemme: "The Saxons! Ja, Sachserne ere Skyld deri. Hvo er Skyld i at mange, mange Mennesker aarligen omkomme af Hunger eller i det mindste lide Hungersnød i vort velsignede Fædreland. Hvo har qvalt vore Fabriker, vor Jndustrie, Sachserne. Hvo har standset vor tidligere saa blomstrende Dannelse, Normannerne og deres Brødre Sachserne. Hvo har hindret os i at indtage den Rang iblandt Europas Nationer, som vi efter vore os af Gud givne Talenter og Anlæg vare fuldkommen berettigede til at indtage, og hvo har bevirket at Navnet "en Jrishman." ikke har ligesaa god Klang som Navnene Franskmand, Spanier og Tydsker, (The Saxons." brølede atter en Stemme.) Ja Sachserne, Englænderne, det despotiske England. - Ogsaa America havde Englænderne engang behandlet paa samme Maade. Men Americanerne have afkastet deres Aag, og staae nu til Ærgrelse for Englænderne som en fri, kraftfuld Nation. Jeg siger ikke, at vii hele sit Omfang skulle efterligne Americas Exempel; thi at bruge Magten er ikke vor Hensigt. Vi kunne ad den lovlige Oppositions fredelige Vei opnaae vort store Formaal. Jeg er aldeles imod Anvendelsen af physisk Magt. Jeg veed, at der i vor Midte gives Mænd, der have anbefalet dette Middel, men jeg haaber at de ved nøiere Overveielse ville istemme med mig, at physical force(physisk Magt) kun vil fordærve vor retfærdige Sag. Jeg gider ikke høre, jeg vil ikke længere høre tale om Magt. Langt hellere vilde jeg trække mig tilbage fra det offentlige Livs Skueplads og tilbringe Resten af mine Dage i stille Ensomhed, end have at gjøre med Mænd, der anbefale et saadant ulovligt og uhensigtsmæssigt Middel forat drive vore retfærdige Fordringer igjennem. (Jntet Bifald.) Jeg ønsker derfor ikke at blive misforstaaet, naar jeg henviser til Americas Exempel. Jeg vilde kun, at vi skulde efterligne Americanerne i deres Kiærlighed til Frihed, til deres Fædreland, i deres Udholdenhed og Opposition imod Englands Tyrannie og i deres mandige Modstand imod Angrebene paa deres Rettigheder som Borgere, og Mennesker, uden at jeg derhos anbefaler den blodige og væbnede Modstand. Vi kunne kun naae vort Maal ved en truende Stilling, som vi antage, ved bestandig at vaage over vore Jnteresser, ved bestandig at oppuste til Had imod England, – deelte tyranniske England, og ved at opflamme til Kjærlighed til vort Jrland, vort skjønne, medynksværdige Jrland. Jo flere Mennesker vi opflamme med Begeistringens Jld for vor Sag, jo mere vi overbevise os selv og Englænderne og hele Verden om den rædsomme Uret, England har tilføiet os og vedvarende tilføier os, desto større Haab have vi om at vinde Majoriteten i Parlementet, og saaledes erholde Retfærdighed for Erin. Derfor værer enige og aarvaagne; associerer Eder, agterer, holder sammen og staaer mig bi, Giver mig Midlerne til at jeg fremdeles kan fortsætte den Kamp som jeg i 40 Aar fører for Eder, Ja, mine Brødre, i 40 Aar har jeg stræbt og fægtet for Jrland imod Despotisme, Bigotteri, Torierne og England, og enhver ærlig Jrer (truehearted Trishman) elsker mig derfor saa meget mere, Ja, i 40 Aar har jeg kun stræbt efter een Ting: Ret for Jrland og Afskaffelse af Englands Tyrannie. Og har min mangeaarige Kamp været forgjeves, Have vi ikke erholdt vor Religions Emancipation, Sæde og Stemme i Parlementet; deeltage vi ikke i vore Stæders Municipalbestyrelse? – Vore erholdte Resultater ere skjønne, og dette maa da ogsaa forvisse Eder om at ogsaa vort sidste Maal vil lykkes for os, Repeal, der først vil sætte Kronen paa hele vort Værk. Thi først da, naar vi erholde Repeal, naar vi som en uafhængig Nation staae paa lige Fod med Englænderne, først da vil Jrland blomstre, først da vil Alt trives her og komme til Fuldkommenhed, og først da ville alle de velsignede Gaver, hvormed Forsynet har smykket vort skjønne Erin, vor herlige Øe, udfolde sig og yde rige Frugter. Repeal er Erins Ret og Guds Raadslutning! (Repeal is Erin's right and God's Decree.).J spørge mig, hvo der vil skaffe Eder Repeal, Jeg, jeg vil forskaffe Eder den. Ja, jeg siger, at jeg tilbyder Erins Folk Repeal (l offer the people of Treland repeal), og mærker vel hvad jeg nu siger: ville J have Repeal, skal jeg forskaffe Eder den. Hvor ofte har England ikke bedraget mig og Eder? Hvor ofte har jeg af Englands Ministre og af det engelske Parlement erholdt den Forsikkring, at Jrlands Fordringer skulde vorde borte, at enhver paa det tyngende Uret skulde vorde hævet, Hvor ofte tøvede jeg da, og tilraadede Eder Taalmodighed; J vare mig lydige, J tang; og Jrland ventede paa at modtage af England som en Naade, hvad det kunde kræve som en Ret. – Men, naar jeg og Jrland tag, glemte England sit Lofte, og Uretfærdighedens Løb vedblev. Det vedblev endog under Whigministrene, der en Tid lang vare mine Venner, og nu, da Toryerne atter ere ved Roret, vil Uretfærdighedens Løb meget mindre ophøre. Repeal, raaber jeg derfor, og atter Repeal energisk, samdrægtig, almindelig Repeal er det Eneste, som kan redde os. Betænker, at Eders værste Fiender atter ere ved Statsroret, og at J aldeles Jntet have at vente af Englands gode Villie, Jntet at haabe uden af Englands Fiender, af Cders Svaghed og af Eder selv. Og af mig, tilføier jeg tillidsfuldt. Ja af mig. Tro mig, jeg bevogter ethvert Skridt, som Robert Peel foretager sig. (watch him well.) Og saalænge jeg lever, saa skal han ikke – det tilsværger jeg Cder – træde Jrland under Fødder og give det Naadestødet, (he shalnot erush reland.) Overalt skal jeg kaste mig ham imode, og hvor han skrider hen, skal han finde mig. Frygter ikke for, at han skal kunne føre mig bag Lyset. Han begaaer den ene Buk efter den anden (blunder.) Selv da, naar han var mindre blottet for Dygtighed end han er, vilde det være ham umuligt ei at begaae Fadaser... Maaskee mene J at jeg bliver gammel og affældig. Ja, maaskee mit Legeme, men værer forvissede om, at min Kjærlighed til Jrland aldrig vil vorde affældig Tvertimod, jo mere jeg seer de mig tilmaalte Aar henrinde, desto meere samler jeg mine Kræfter, desto mere vover jeg Alt for at krone mit Liv med den Seier, som jeg, saalænge jeg aander, har havt for Øiet; og maaskee vil, naar jeg nedsynker i Graven, Erins Skytsaand, befriet fra den engelske Unions Lænker, udstige deraf. Jeg bliver gammel og affældig, – men ogsaa England bliver gammelt og affældigt. – Vare ikke Urolighederne i Manufacturstæderne et tydeligt Tegn paa Englands Forfald? J Europa har England kun Fiender; Frankerig, Rusland. Danmark, Tydskland ere Englands Fiender, men Jrlands Venner. England har alle Nationers Antipathie; thi det har tilføiet dem alle meer eller mindre Uret; Jrland har alle Nationers Sympathie, thi det har ligeledes, og mere end nogen anden Nation, lidt ved Englands Uretfærdighed. Derfor kunne J troe mig, England bliver affældigt, eftergivende. En Kræftskade fortærer Englands En volde, og denne Englands Sygdom er Jrlands Sundhed. England behøver vort Venskab. Det vil af sig selv komme og bede os derom. Og det skal erholde vort Venskab. Men det skal kun have det, naar det udviser Retfærdighed imod os, naar det giver os et uafhængigt Parlement, naar det erkjender os for en Brodernation, En fjern er den Tid, da England vil og maa gjøre dette. Derfor værer faste, og gjører Eder atter til en Nation, (make ydu a nation again.)