JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Da det var nødvendigt for Selskabets Ære og Fordeel, at dets Medlemmer maatte besidde en vis Authoritet hos Personer. af høi Rang og stor Magt, saa forledede Begjærligheden, desto lettere at faae og vedligeholde saadan en Opsigt, dem dertil, at de udbredte et Systemme af en liden streng og meget eftergivende Morale, som passede sig bedre med Menneskernes Lidenskaber; en Morale, som retfærdiggjorde deres Fejl, taalte deres Ufuldkommenheder, og som tog enhver Gjærning og Handel i Beskyttelse, hvilken den dristigste og listigste Politik ønskede at foretage. Da og Ordenens Velstand var paa det nøieste forbunden med den pavelige Authoritets Vedligeholdelse: saa have Jesuiterne, af denne selvsamme Forbindtligheds Grundsetning til deres Selskabs Jnteresse, altid været de nidkjæreste Forsvarere af de Læresetninger, som tragte at opløfte den geistlige Magt og Myndighed paa det verdslige Regiments Ruiner. De have søgt at tillægge den pavelige Stol i Rom en saa udvidet og uindskrænket Jurisdiction, som en herskesyg Pave i Vankundighedens Aarhundrede nogensinde havde kundet forlange. De have paa det ivrigste og nidkjæreste stridet og fegtet for Geistlighedens gandske og aldeles Uafhængighed af den verdslige Øvrighed, og bekjendtgjort Lærresetninger om den Pligt, at sette sig imod en Fyrste, som er en Fiende af den Romerske Troe, hvilke bestykke de hesligste og sorteste Laster, og sigte til alleForbindtligheders Sønderrivelse imellem Undersaatterne og Landsherren.) Da Ordenen fik Berømmelse og Anseelse for den Jver, hvormed de forfegtede den Romerske Kirke imod Reformatorernes Angreb, saa tænkte Medlemmerne, som vare stolte af dette Fortrin, at det skulde være deres fornemste Forretning, at stride imod Protestanternes Meninger, og at standse deres Fremgang. Jmod disse have de brugt enhver List og alle Vaaben; bestandig sat sig imod alle milde og taalelige Forholdsregler, og udphørlig opvakt de geistlige og verdslige Forfølgelsers hele Grumhed imod dem. Andre Munke have vel ligeledes forsøgt det, at bringe saadanne fordervelige Læresetninger paa Bane, og havt Meninger, der lige saa lidet kunne bestaae med god Orden og det borgerlige Selskabs Lyksalighed; men de have af saadanne Aarsager, som let falde i Øjnene, enten lært samme med større Tilbageholdning, eller udbredet dem med mindre Følger. Hvor som erindrer sig de vigtigste Begivenheder. i Europa i en to Hundrede Aars Tiid, vil finde, at de fleste fordervelige Virkninger, som ere komne af forstilt og farligt Casuisterie, og af udskejende Læresetninger angaaende den geistlige Magt, maa med. g) Den Bog, de Assertionibus, som 1762 blev bekjendtgjort ved et Arret fra det Parisiske Parlement, skal indeholde de farligste Grundsetninger, som kan optænkes til det menneskelige Selskabs Fordervelse, fornemmelig der, hvor der handles om Meeneed, falskt Vidnesbyrd, Hensigts Bedømmelse, hemmelig Compensation, Drab og Kongemord. Grund og billighed skrives paa Jesuiternes Regning, og kunne hidledes af den Jntolerans-Aand, som foranlediger den Romerske Kirkes værste Skjæbne, og har bragt saa megen Ulykke over det borgerlige Selskab. (!)¬
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Den 31te Maji sidstl. bleve følgende til det hellige Lære-Embede ordinerede af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Bang; Hr. Peter Schnitler Krag til Capellan pro Persona for Meldalens Præstegield. Hr. Nicolaus Glaus Conder til Capellan pro Persona til Surendalens Præstegield. Hr. Friderich Christian Steenbuch til Capellan pro Persona for Meelhuus Præstegield. Hr. Johannes Friderich Werlaaf til Capellan pro Persona for FlakstadsPræstegield. Af Ordinatis prædikede Hr. Steenbuch over Romernes 6te C. 8de v. 1te Pintsedag prædiker.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dort. Hagerup. Hr. Forman. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Hoe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
2den Pintsedag prædiker. Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius Jndkomne Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Den 31te Maji. Daniel Moor af Whitehaven fra Londonder med Baglast; Thomas Shuter af og fra Newry, baglastet; John Yowart, af og fra Whitehaven med dito og noget Pundlæder; Robert Smith af Ervin fra Belfast med Brændevin, Tobak, Pundlæder, lidet Olie, samt Baglast; Charles Englessield af Maryport, fra Nery med 2 Kasser Lærret; Joseph Brun af Workington fra Dublin med Baglast; den 1te Junii, Didrich Kruse af Tronhjem, fra Kjøbenhavn med Stykgods.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Udgaaende Skibe. Rolf Gerrit til Hamborg med Sild, Fisk og Tran; Richard Bowes til Jreland med Bord Andreas Block til Rostock med Sild og Fisk; Thomas Pheepoe til Jreland med Bord; AndretGlascow til dito med dito; Jonathan Sibson til dito med dito; Richard Harrison til dito med dito; W. Allan til dito med dito; Jens Spindanger til Flekkefjord med Møllesteene; Jørgen Christensen til Aarhuus med lidet Fisk og Sild; Just Brun til Archangel med Baglast; Joseph Bamston til dito med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Bekjendtgiørelse. Strinde Tinglangs Almue er opbuden til Vej-Arbeide, den 7de, 8de, 9de og 10de Junii førstkommende, hvilke Dage flittig maa anvendes, om man ellers vil vente i den Tid at blive færdig, og ny Opbydelse i andet Fald ikke skal paafølge.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
De smaae saa kaldede Vandaflednings=Broer bør alle, efter derom føiede almindelige Anstalt, bygges af Steen, Sidegravene tilgavns oprenses og istandsettes, og selve Veien forhøjes ved til strækkelig Gruuspaakjørsel m. v. Det bliver altsaa ikke nok, at sende een Mand alene den første Dag, og siden lade endog denne blive borte; men Sagen maa tages paa en alvorligere Fod, om det ikke bestandig skal hedde, at Strinde Tinglangs Veie ere endnu de sletteste af alle. Fornemmelig til Avlsgaards Ejernes behagentlige Underretning averteres dette af GeneralVeimesteren Tronhjem den 30te Maji 1786. Nicolai Frederich Krogh.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Da jeg er til Sinds, om antageligt Bud skeer, at bortforpagte min Kirketiende af Bynessets og Budvigens saavel Korn-, som Sild Fisk- og anden smaa Tiende, paa en Deel Aarsaa ville de, som maatte have Lyst til denne Forpagtning, behage jo før jo hellere at melde sig til mig, for derom at accordere. Tronhjem, den 15de Maji 1786. E. Muller salig Middelfarts.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Da vi, som gamle Forældre, finde os høist nødsagede at avertere Publico i de Norske Jntelligenssedler: at hvo som assisterer Lieutenant Parelius ved det Tronhienske Dragon=Regiment, maa ikke forestille sig, at vi, som Forældre, betale mindste Skilling for ham, da vi have viist ham al mulig Hielp at befordre hans Velfærd hvortil have anvendt To Tusinde og Fem og Tyve Rigsdaler, som i sin Tiid skal bevises. Vel have vi givet ham et Creditivbrev, at hielpe ham med 150 Rdr., som maaskee ere anvendte til et vellystigt Liv, altsaa igjenkalde vi dette Creditivbrev, og i alle Maader annuleres. Vi, som Forældre, ønske ham bedre Jndsigt i det Ekonomiske, at han kan komme ud med den Gage, Kongen har forundt ham, som mange brave Folkes Børn ere komne ud med; og nu allerede Primier=Lieutenant. Grans Præstegaard, den 3die Maji 1786. Paa egne og Hustrues Vegne underskriver N. Parelius, Kongel. Majestets Consistorialraad og Sognepræst til Gran paa Hadeland i Aggershuus=Stift.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Til Kjøbs. En ny Bygning, bestaaende af Stue, Kammer og Kjøkken m.v., samt tvende Overværelser, beliggende ved Gaarden Torv i Malvigs Sogn, og kaldet Reitann, er under Haanden til Kjøbs at bekomme. Liebhaberne behage herom at accordere. og aftale nærmere med Frue Kammerraadinne Solberg, logerende her i Byen hos Madame Baldgaard oppe ved Kalveskindet, og tet ved Hr. Lieutenant Wonders Gaard.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Ved Høker Jver Braae er en Gaard, staaende paa Hospitals-Grund, at faae til Kjøbs hos P. Torrild.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Hos Sadelmager Richter paa Baklandet findes til Kjøbs 3 Halvvogne af forskjellige Sorter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Bortkommer. Et udgraveret rundt Sølv=Skoespænde er tabt paa Gaden; samme kan behagentlig leveres paa Adresse=Contoiret, mod en Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Bøger. Evangeliske Sange ved J. N. Brun, 65 i Tallet, alle til Søn og Festdagenes Høimæssetexter passende, og paa bekiendte Kirkemelodier satte, sælges indheftede for 24 Skilling hos Jacob B. Juull.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-02
Nogle Exemplarer af Hr. Kancellieraad von Løvenschiolds Beskrivelse over Bradsbjerg Amt og Scheens Bye med sine Forstæder ere til Forhandling paa Adressekontoiret indlagte, for 48 Skill. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Fortsettelse om Jesuiternes Oprettelse, Love og Regjering. (See No. 5. 14. 15. 16. Desuiterne have fornemmelig i den nye Verden givet beundringsværdige Beviser, paa deres Dueligheder, og bidraget det meste til det menneskelige Kjøns Bedste. Denne ulykkelige Jordens Parts Erobrere, havde ingen anden Hensigt, end at plyndre sammes Jndvaanere, gjøre dem til Slaver og udrydde dem. Jesuiterne alene have havt Menneskelighed for Øjne, da de nedsatte sig der. J Begyndelsen af det forrige Aarhundrede bleve de optagne i den frugtbare Provinz Paraguay, som gaaer igjennem det sydlige faste Land af America, fra Foden af Bjerget Potosi, indtil Grendserne af de Spanske og Portugisiske Besiddelser ved Bredden af den Flod de la Plata. De fandt Jndvaanerne i en Tilstand, som var ikke meget forskjellig fra den, i hvilken Menneskerne først begyndte at forene sig i et Selskab; de vare gandske ubekjendte med alle Kunster; de levede paa god Lykke og Fremme af Jagt og Fiskerie; og vare gandske vankundige i alle Regjerings- og Subordinations-Grundsetninger. Jesuiterne foretoge sig at undervise disse Vilde, og gjøre den sædelige. De lærte dem Agerdyrkningen, Fædrivten, og den Kunst at bygge Huse. De bragte dem til et selskabeligt Liv i Byer; de indprentede dem Lyst til Kunster og Manufakturer. Formedelst den fandt Folket Smag i Selskabs Glæde og Forlystelser, og vænnede sig til sammes store Fortrin, til Sikkerhed og Orden. Disse Folk bleve deres Veldæderes Undersaatter, og regjerte af dem med saadan faderlig om Opmærksomhed, ligesom en Fader, underviser sine Børn. Endog indtil Dyrkelse og Tilbedelse ærede og elskede, herskede nogle faae Jesuiter over nogle hundrede tusinde Jndianer. De fik en fuldkommen Liighed iblandt alle Selskabets Medlemmer. Enhver af dem var forbunden til at arbeide, ikke for sig selv, men for det Hele. Frugterne af deres Marker og deres Flid af alle Slags bleve nedlagte i fælles Forraadshuse, af hvilke enhver bekom alt, hvad han behøvede. Ved denne Jndretning vare nesten alle de Lidenskaber qvalte, som forstyrre Selskabets Fred, og gjøre dets Medlemmer ulykkelige. Faae Magistratspersoner, som af Jndianerne selv vare udvalgte, vaagede over den offenlige Rolighed og Lovenes Opfyldelse. Blodige Straffe, som ere saa yppige under andre Regjeringer, vare gandske ubekjendte. En Formaning af en Jesult, en ringe Beskjæmmelse, og ved nogle særdeles Omstændigheder nogle Slag med en Pidsk, vare tilstrækkelige Midler nok til at vedligeholde Orden iblandt dette uskyldige og lykkelige Folk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Men Ordenens Geist har endog blandet sig ind i disse fortienstfulde bemøjelser, for Menneskernes Bedste; den er i disse selv bleven synlig. De havde aabenbare det Øjemeed, at skifte et uafhængigt Rige, i Paragnay, som alene skulde være Selskabet underkastet, og som formedelst dets fortræffelige Indretning og Politie skulde uden Tvivl have udbredet sit Herredømme, over det hele sydlige America. J denne Hensigt, og for at forekomme alle Jndflydelser af Spanierne og Portugiserne fra Naboekolonierne, gjorde de sig Umage for at indprente de Jndianer, som de herskede, over, Had og Foragt til disse Nationer. De ophævede al deres Undersaatters Omgang med Spanierne og Portugiserne. De forbøde enhver enkelt Handelsmand af disse to Nationer, at komme ind paa deres Gebeet. Naar de undertiden maatte imodtage en Gesandt fra Naboeregjeringerne: saa tillode de ham ikke den ringeste Omgang med deres Undersaatter; og ingen Jndianer maatte komme ind i det Huus, hvor den Fremmede opholdt sig, undtagen i en Jesuits Nærværelse. For at gjøre alle Arter af Omgang imellem dem saa besværlige som mueligt i vogtede de sig omhyggelig for, at ingen Jndianer skulde lære at forstaae det allerringeste af det Spanske eller noget andet Europæiskt Sprog. De opmuntrede meget mere de adskillige smaae Folkeskaber, som de havde gjort sædede, at vinde en vis Dialekt af det Jndianske Sprog; og gjorde sig Umag for, deraf at gjøre det almindelige Landssprog i deres Gebeet. Men da al denne Forsigtighed endda ikke skulde have været tilstrækkelig. at love deres Rige Sikkerhed og Varighed, uden en Krigsmagt: saa underviste de deres Undersaatter i alle Europæiske Krigskunster. (Resten følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Hellig Trefoldigheds Søndag prædiker, Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Dr. Hagerup. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Dødsfald. Madame Hilleborre Abildgaard, født Abildgaard, død paa Nøraas den 24de Maji.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Jndkomne Skibe. Den 3die Junii, Christopher Crag af Workington, fra Dublin med Baglast; den 8de: John Wilson af Workington fra Dublin med Baglast og 20 Fustager Tobak.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Udgaaende Skibe. William Thumburne til Jreland med Bord; Gustav Frederich Hagen til Østersøen med Sild og Fisk, Thomas Baglis til Jreland med Børd; Johan Joachim Marck til Østersøen, baglastet; John Hendersen og Charles Englesield til Jreland med Bord; Johan Frederich Jurs til Kjøbenhavn med Sild, Fisk og andre Varer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Bekjendtgiørelse. Siden adskillige endnu ej have fornyet deres Lodsedler til 3die Klasse udi det 33te Kongelige privilegerte Kjøbenhavnske Klasse=Lotterie, og en Deel er kommen i Vane at udsette Tiden saa længe, at, som oftest, Lotterietrækningen er skeet, førend samme her bliver fornyet: saa, siden mine Appellationsregninger, efter Planens Konditioner 5te Post, maa indsendes saa betids, at samme 8 Dage førend Trækningen kunne være i Kjøbenhavn, bekjendtgjør jeg herved, een gang for alle, at de behagentlig vilde besørge Fornyelsen, inden den i foregaaende Lotterieseddel fastsatte Tiid, til den paafølgende Klasse; thi i manglende Faldmaa de, som heri ere forsømmelige, selv tilskrive sig Skaden, i Følge Planens 2den Post; ligesaa de, der ej fornye forestaaende 3die Klasse inden den 15de denne Maaned, da de øvrige saa overlades til andre Liebhabere. Tronhjem, den 9de Junii 1786. Nicolay Hinrich Knudtzon, Collecteur for det Kjøbenhavnske Klasse=Lotterie. Skulde Carl, Simon, Christian og JngeborVogelman opholde sig i Tronhjem eller andensteds i Stiftet, anmodes de herved, uopholdet at melde sig paa Adresse-Contoiret, hvor man har noget at handle med dem, angaaende en den tilhørende og i Bergen indestaaende Arv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Auctioner. Fredagen den 16de Junii bliver paa Gaarden Steenkiær i Sparboen, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, foretaget 2den Gangs Auktion 1) over Dragonqvarterret Hegge, beliggende i Stod ved Steenkiær, og 3die Gangs, den nestfølgende Dag, og lige Klokkeslet, da Tilslag skeer, ved antageligt Bud. At Gaarden er en blandt de smukkeste og fordeelagtigste af Beliggenhed Nordenkjelds: at den er vel bebygget: kornvis i de største forefaldne Uaar: riig paa Høeqvling, Græsning om Sommeren, Skov til al Slags Fornødenhed a.: har en Lændse, som indbringer aarlig 2 a 300 Rdr., 6 Huusmandspladser, anseelige Ud Enge: ligger beqvemt til Sild= og andet Søe vands=Fiskerie, foruden Gaardens eget betydelige Lax, og Øret Fiskerie, er bekjendt. Den sælges tilsaaet med al indeværende Aars Høe= og Korn Avling, Heste og øvrige Kreature, Gaardsredskabe, m. v., alt efter de nærmere opgivende Auktions konditioner, som forud kunne behagentlig sees hos mig, paa min paaboende Gaard Stornes; og hvoraf tjener til Efterretning for de Lysthavende, at 1/2 Deele af Kjøbesummen ere bevilgede for Kjøberne, at blive staaende imod 1te Prioritet til den Angelske Stiftelse, efter anordnede Beviisligheder, og den øvrige Deel kan mod antagelig Sikkerhed bekommes hos mig, om forlanges. Samme Tider og Steder bliver 2) Gaarden Stornes, af Skyld 1 Spand, 1 Øre, beliggende i Jnderøens Præstegield, opbuden og bortsolgt, om fornøieligt Bud skeer, tilligemed dette Aars Høe- og Korn-Avling, samt tilhørende Gaardsbesetning af Heste og Kreature. Gaarden er vel bebygget for en destinqveret Familie, og de fleste Husebygninger gandske nye, sikker i Jordvei, meget beqvem liggende til Fiskerie ved Bredden af Bedstadfjorden, har overflødig Skov til Bygningstømmer og Kipveed, samt er forsynet med en stor Kjøkkenhave. Paa Gaarden kan fødes 10 a 12 Køer, 2 Heste og en Deel Smaafæe, foruden Udgangersoner, som er god Anledning til at holde uden synderlig Bekostning. Under Gaarden er et beqvemt Havnested, som for en Giestgiver der, vilde være af Jmportance. Dens sædvanlige Kornavling kan regnes for 100 Tønder. og derover. De 2/2 Deele af Kjøbesummen kunne hos mig faaes til Laans, om Kjøberen forlanger det, imod 1te Prioritets Panterettighed. 3) Bliver bemeldte Tider og Steder opraabt og bortsolgt, de Husebygninger, som forhen have været beboede af S. T. Hr. Pastor Heide paa Gaarden. Sundfær ved Strømmen udi Jnderøen, hvormed følger et Stykke Jord til Havedyrkning, imod 3 Rdr. aarlig Afgivt til Grundeieren. Disse Huse ere meget beqvemme for en Enkekone, eller liden Familie, og ligge paa et meget nærsømt Sted. Nærmere Konditioner erfares paa Auktionsstedet. Stornes, den 23de Maji 1786. gens med Gunnerus. Paa Mandagen den 12te Junii Klokken 2 continuerer med Auction over en Deel gode Bøger i Stolemager Ole Withammers Huus, som er at see af Appendix.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Til Kjøbs. Under Haanden er at faae til Kjøbs en liden Gaard, vel indrettet og i god Stand; samt desuden en stor Vindovn med Tilbehør, en stor Bilæggerovn, en Deel Hollandske Muursteene, og nogle Favne Graasteen, hos Svend Rønning, Skrædermester.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Agurker og Spansk Peber er at bekomme hos Mads Rønnebek.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Bøger. Justitsraad Nissens Extract af og Register over Forordningerne og Rescribterne med mere. fra 1670, med et alphabetisk og cronslogisk Register, alle 4 Dele 3 Rdlr., 3die Deel alene 3 Ort, og 4de Deel 1 Rdlr.: Tre juridiske Afhandlinger, 1) om Lovene i Almindelighed, 2) om de Danske og Norske Love og deres Kilder, og 3) om Herredømme, for 16 sk.: Theoretiske og practiske Underretninger og Agerdyrkningen med mere, som til Landvæsenet henhører, for 2 Ort, 16 s.: Det juridiske Collegium, for saavidt Danske og Norske Løvs 1ste og 5te Bog betræffer, 3 Ort: Tractatus philosophico juridicus de Juramento 12 sk.; og Comoedien Jomfrue Pecunia 12 s., faaes til Kjøbs paa Adresse Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Hos mig faaes tilkjøbs følgende Skrivter, indbundne og uindbundne. Th. Falsters sjungende Andagter over Søn og Festdagenes Evangelier, Dit. Sielens Hvile i Gud, Guds Børns daglige Adgang til Naadestolen, Bernhofts et Guds Barns Fornøielse i Sud, tilligemed Jesu Pines og Dødshistorie, Th. Kings Morgen og Aftensange, Bruuns sjungende Tidsfordriv, L. Beichs daglig Samtale med Gud, Luthers lille Cathechismus, Resens Guds Børns Samfund med Gud, Davids Harpe, Du Fours sædelig Underviisning af en Fader til sin Søn, som agter sig paa en lang Reise, Stadelins daglige Sangværk, T. Falsters Morgen og Aftensange, NimbsMorgen og Aftensange, Resens Siælens Opmuntring til Poenitentze, Skriftemaal og værdig at communicere, Bechs aandelige Hjertesukke Luthers Catechismus med Spørgsmaale, Absolut nødvendig Betænkning om Frierie og Giftermaal. Ade Bøger, Connossementer og Viser. O. F. Paasche.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-09
Bibliothek for det smukke Kjøn, 1te Binds 2det Hefte, 36 s.; dito 2det Binds 11te Hefte, 36 s.; dito 2det Bind 2det Hefte, 36 s. Bet. i Anledn. af et Handelselskab i Tronhjem, 8 s. Badens tydske Grammatica, 48 sk. Sporons eenstydige Ord, compl., 80 sk. Schous Udtog af Forordningerne for 1784, 24 sk. Mosheims Sædelære, 3 v. B., 3 Rdr. 64 s. Niemejers Præste bibliothek, 3 Dele, 2 Rdr. Balles Forkl. over Pauli Breve, 1 Deel, i 4to, med Prænumeration 3 Rdr. Bastholms Taler over alle Evang., indb. 3 Rdr. 16 s. Bastholms Forsøg til en forbedret Gudstjeneste, 20 sk. Bastholms Anmodning til Publicum 10 sk. Holms Skriftetaler, indb. 44 sk. Sporons enstydige Ord, stor 8vo, 3die Stykke, 40 sk. Fabrici Bidrag til Bibelkundskab, 2det Stk. 52 sk. Kritik over Smiths Oplysninger, 12 sk. Bruns Svar, 8 sk. Balles Tale ved hans Jndvielse og Levnet, 18 s.; Afskedstale paa Fredensborg, 10 sk. Høyers Passionsprækkener, indb. 2 Ort 8 s. Randrups Brudetaler, indb. 80 sk. Rochows Børneven, 40 sk. Koefoed Anchers Jydske Lov, 6 Ort 8 s. Bulls Norske Skovvæsen, 2 Ort; dito Skrivp. pr. 2 Ort 16 s. Skuespil for den Danske Skueplads, 5 Dele, 3 Rdr. 3 Ort. Dito, 3 4. 5. Deel, 2 Rdr. 1 Ort. Dito 34. Deel, 6 Ort. Syngespil, 3 Dele, 2 Rdr. 2 Ort. Dito 2. 3. Deel, 6 Ort 16 s. Widalin om Jsland, 2 Ort. Den Danske Skolemester, 2 Or 16 sk. Pergolesis Musik til Stabat Mater, med Sporons Text, indb. 2 Ort 8 s. Brabrandts Hagiographa, 1 Rdr. Youngs Satirer, 24 sk.; Taalighed i Lidelser, 12 sk. Wilhelmine, 24 sk. Smiths Undersøgelse om national Velstand, 2 Deele, 3 Rdr. Pontoppidans Prækener, 28 sk. Bechs Præken om Ydmyghed, 8 s. Leems Finmarks beskrivelse, 4 Rdr. Rothes Udsigter, 5 Stykker, 1 Rdr.; dito 5te Udsigt, 20 sk. Acta Academica, 2 Ort. Acta Jubilær, 40 sk. Jessen Norges Beskrivelse, 2 Rdr. Schønnings Norges Historie, 3die Deel, 2 Rdr. Hallers Breve, 3die Deels 32 sk. Danske Sange af ældste Tidsrum, 20 sk. Disse med flere Bøger faaes til Kjøbs hos Schnabel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-16
Slutningen, om Jesuiternes Oprettelse, Love og Regjering. (See No. 5. 14. 15. 16. De e oprettede et Korps af Kavallerie, og Jnfanterie, som var fuldkommen bevæbnet og regelmæssig disciplineret. De besørgede et godt Artillerie, og Magaziner, som vare opfyldte med allehaande Krigsfornødenheder. Altsaa bragte de en Armee paa Benene, som var saa talrig og vel bestilt, at de gandske vist kunde gjøre sig frygtede i et Land, hvor Spaniernes og Portugisernes hele Krigsmagt bestaaer i nogle faae svage og slet diseiplinerte Batallioner.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1786-06-16
Europa har i nogle hundrede Aar. mærket Ordenens stolte Hensigter og Magt, men omendskiønt det endog ofte har følt skadelige Virkninger af begge, saa har det dog ikke tydelig nok kundet indsee de sande Aarsager dertil. Det var endnu ubekjendt med Jesuiternes særdeles Jndretninger i den politiske Forfatning og Regjeringen, hvoraf dennes Jntriguer og Foretagelsesaand reiste sig, som karakternerer Selskabets Medlemmer, og har ophøjet Ordenen selv til saa stor en Magt. Det var en af Jesuiternes Hovedgrundsetninger fra deres Ordens første Oprettelse af, ikke at bekjendtgjøre deres Love. Disse skjulte de som en uigjennemtrængelig Hemmelighed. Disse Love kom aldrig uden for Ordenen. Endog den største Deel af Medlemmerne selv kjendte dem ikke. Deres Bekjendtgjørelse blev af nogle Jurisdictioner forlangt, men afslaaet. Desuagtet authoriserte den verdslige Magt i mange Lande, formedelst en besynderlig politisk Solecismus, et Selskabs Nedsettelse af Folk, hvis Forfatning og Love bleve omhyggelig skjulte og fordulgte; en Omstændighed, som allerede havde været en tilstrækkelig Grund til at afvise dem. Jmedens den sidste Forfølgelse skeete imod Jesuiterne i Portugal og Frankrige, vare de saa forsigtige, at udgive deres Statutbog, som de altid havde holdt saa hemmelig.