JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Da Gaardmand Peder Hansens Enke, Maren Nielsdatter i Kogsbølle, under Baroniet Holckenhavn, ved Døden er afgaaet, saa indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Forordningen af 5te Juli 1822, samtlige Arvinger ligesom ogsaa Credi= og Debitorer til at give Møde, eller mede lade ved en Skiftesamling, som bliver afholdt paa Baroniets Skriverstue, Fredagen den 11te Januar 1833, om Formiddagen Kl. 10. Skifteretten for Baroniet Holckenhavn, den 18de October 1832. Jørgensen.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Løverdagen den 24de November næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, foretages Stervboet efter Stiftsprovst, Ridder Schierup paa Stadens Raadstue, hvor da den forfattede Repartition vil blive fremlagt og Skiftet saaledes endelig sluttet; hvilket herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de April 1824, 5, 2, og Forordningen af 16de Januar 1823, S. 17, bekiendtgiøres til enhver Vedkommendes Efterretning. Skifteretten i Aalborg, den 22de October 1832. Schmidt. Bølfferdt.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Auctioner. Mandagen den 29de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, Da bliver ved Auction i Fortunens Skovfogedboelig bortsolgt af 1ste Klabenhavnske Skovdistrict, 1) Af Jægersborg Dyrehauge, Kiøroms Indhegning og Klampenborg Plantage. 200 Favne kløvet Bøgebrænde. Endeel Stødebrænde samt Udhug m. m. Endeel Tørv. 2) Af Gielte Skov og Søllerøds Kirkeskov. 50 Favne godt Bøgebrænde. Endeel Lærke=Udhug m. m. 9 Af Trørøds Jndhegning. Nogle Bøgestræer paa Roden. 4) paa Gaardmand Jens Jansens Enkes Lod ved Trøred. Endeel Ege= og Bøgetræer. Jægersborg, den 13de October 1832.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Landsperg.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Fattigvæsenet angaaende. Tirsdagen den 30te October 1832, om Formiddagen præcise Kl. 9, bliver ved Auction, som afholdes i det Kongelige Hoftheaters Forsal, bortsolgt et betydeligt Antal forskjellige Varer, tildeels Studer, tilvirkede ved Fabriqven paa Ladegaarden, saasom Klæde, Kalmuk, Dækkentøi. Gulvtæppetøi, Mul rum, trykkede Bordtæpper, Kaaber og Shawler, Coathing, trykket Gardin tøi, trykkede Gulvtæppeborder, Huer, Sengedækkener, flettede Tømme, strenge, Klokkestrenge, Fodertøi, Skaberakdækkentøi, Kaabetøi, trykkede Meubelgarniturer, trykket Seildug til Gulvtæppetøi, Cassamir, CircassiaBombasin, Hestedækkener, Flagdug, m. m., paa 3 Maaneders rentefrieCredit, imod Betaling til Fuldmægtig Stub, boende paa benævnte Fabriqve. Cataloget erholdes hos Portneren i Vartou, og Varerne blive til Eftersyn paa Auctionsstedet 3 Dage førend Auctionen. ansdagen den 31te October og følgende Dage, bliver i den Kongelige Porcellainsfabriks Gaard Nr. 3 paa store Kiøbmagergade afholdt Auction over endeel Kiøbenhavnsk Porcellain, bestaaende af blaat og hvidt samt broget malet Caffe=, Thee- og Bordtøi med adskilligt mere, hvorover trykte Fortegnelser kunne erholdes paa Contoiret nogle Dage før Auctionen, imod Betaling af 4 s. Stykket til Fabrikkens Enkekasse. Det anmærkes, at for dem, som ikke have afhentet eller betalt det ved de foregaaende Auctioner, Kiøbte, antages intet Bud.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Jnsdagen den 31te October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 4 og 5, bliver ved Auction 4de og sidste Gang opraabt og til den Høistbydende uden flere Auctioners Afholdelse absolut bortsolgt: Gaarden No. 57 i Kristalgaden, tilhørende Marschandiser Jacob Ludvigsens og afdøde Hustrues fælleds Boe; hvilken Eiendom i den afholdte Vurderingsforretning af 11te September sidstleden findes saaledes beskreven: a) en Forhuusbygning med grundmuret Forside til Gaden, 5 Fag breed, 3 Etager høi med Kiælder paa 3 Fag; Resten Muur- og Bindingsværk, til Gaarden 5 Fag, 2 Etager høi; b) et Sidehuus, hvoraf den forreste Side og en Gavl i første Etage er Grundmuur, men forøvrigt af Muur- og Bindingsværk, 5 Fag, 2 Etager høi; c) et Baghuus, hvoraf den ene Side i første Etage er Grundmuur, Resten Muur- og Bindingsværk, 5 Fag bredt, med Udgang til et lidet Stykke Gaardsplads, som ligger bag ved, 2 Etager høit, og d) et brolagt Gaardsrum, hvori en Brønd med Opstander og Jernpomperedskab, m. m. Auctions-Conditionerne, hvorefter denne Eiendom, der er vurderes for 6000 Rbd. Sølv og assureret for 701 Rbd. Sølv, bortsælges, ere tilligemed Vurderings=Forretningen og de øvrige Adkomst. breve til Eftersyn hos Boets Curator, Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet Nr. 70, anden Sal. Kiøbenhavn, den 25de October 1832.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Onsdagen den 31te October førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 til bliver ved offentlig Auction anden Gang opbuden til Bortsalg : Gaarden No. 46 i store Kannikestræde udi Klædeboe Qvarteer heri Staden, tilhørende afgangne Kleinsmedmester og Dannebrogsmand Christian Emanuel Brauers Stervboe. - Efter Vurderings=Forretningen bestaaer denne Eiendom af: et grundmuret Forhuus mod Gaden paa 6 Fag, 3 Etager høi med Kjælder under; et Sidehuus paa 3 Fag, 3 Etager høi med Halvtag og Kjælder under. Et Baghuus deels Muur og deels Muur og Bindingsværk paa 4 Fag mod Gaarden, 2 Etager høi med Halvtag og en Sidebygning 2 Etager høi med Halvtag. Et Gaardsrum hvori er et dobbelt Locum og en Vandkam til Spildevand fra Naboen. Det bemærkes at der i denne Eiendom, som er assureret for 14000 Rbd., Sølv, og vurderet til 10500 Rbd. Sklo, er indestaaende paa første Prioritet, 6000 Rbd. Sølv, og paa anden Prioritet til Rest 437 1/2 Rbd. Sølv af offentlige Midler. Auctionen afholdes paa 1ste Sal i Baghuset, og Auctions=Conditionerne samt Adkomstbrevene ere til Eftersyn hos Undertegnede, boende i Snaregaden No. 11, første Sal. Kiøbenhavn, den 25de October 1832. C. N. Vinther, Archivarius.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Formedelst Forstyttelse, bliver efter Eierens Begiæring, Holbek. ) Gaarden No. 1 i Ahlgaden her i Byen, opbuden til Salg ved een Auction, som holdes paa selve Stedet, Løverdagen den 3die November førstkommende, Formiddag Kl. 11. Denne Eiendom, hvori forhen har i mange Aar været drevet Brændeviinsbrænderie og Værtshuushold, men senere indrettet til Garverie, der er i complet Stand tilligemed en Bark Mølle, er fortrinlig beliggende saavel til ovenmeldte som enhver anden Næringsbrug eller Handel. Med Eiendommen følger en Jordlod paa circa 10 Tdr. Land fri Hovedgaardstaxt. Conditionerne, der for Kiøberen ere meget favorable, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Procurator Næstes der i Byen. Holbek, den 21de October 1832. Lynge
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Tirsdagen den 6te November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, & bliver ved offentlig Auction, som afholdes i Gaarden No. 27 paa Vesterbroe, bortsolgt endeel Løsøre, bestaaende af Meubler, Linned, Sengeklæder, Kiøkkentøi, forskjellige til Slagterie henhørende Redskaber, saa og en Slagter, boutik, en Fiellevogn og et Seletøi m.v., alt tilhørende Slagtermester Adam Wilhelm Engels til Skiftebehandling opgivne Boe, mod Betaling til Boets Curator, Fuldmægtig L. M. Hofgaard, paa lille Kiøbmagergade No. 77, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, trykte Fortegnelser forinden Auctionen ere at erholde mod anordningsmæssig Betaling. Tondagen den 8de November förstkommende, bliver ved Auction I i Strandgaden Nr. 40 paa Christianshavn, om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt : for vedkommende Assurandeurers Regning : Endeel Skibs Inventarium, begaaende i Ankere, Ankertouge, J Kietting. Seil, staaende og løbende Tougværk. Blokke, Rundholdter, Vandfade, Kokketøi, en Kobber=Camin, en Jern Kabys, en Skibs-Klokke m. m.; bierget og hidbragt fra Skibet Otava, 22 ½ Commercelæster, den paa Reisen fra St. Croix hertil Staden indstrandlede i Nærheden af ligeleie. Trykte Fortegnelser ere nogle Dage forinden Auctionen at erholde hos Mæglerne Lottrup & Haler.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Fredagen den 9de November förstkommende, bliver i den Konge Handels Locale paa Börsen afholdt Auction over fölgende særkeskeVarer, circa 126 Tdr. lys Tran. 2120 Par korte Strømper, 110 - dito enkelt Vrag. 14060 Stkr. Trøier, 2den Sort, 150 - Vragtrøier, 150 Skpd. Törsisk. 11 Fade og 21 Tdr. med 200 Lpd. Fuglester, 16 Tdr. 3 Ankere med 203 Lpd. Faaretalg, samt circa 80 Tdr. særöeske Steenkul. som forinden paavises af Pakhuusforvalter Kousing paa den grønlandske Handels Plads.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Følge Forlig og derefter passeret Udlæg, bliver den paa Jægerspriis J Gods beliggende Arvefæste Eiendom, Egelundsgaarden kaldet, med Til og Underliggende, stillet til Salg ved 3de offentlige Auctioner, som foretages og afholdes: Løverdagen den 10de November. Løverdagen den 24de November ) 1832, Løverdagen den 8de December hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Boepæl i Frederikssund og den sidste paa den sælgende Eiendom. Gaarden bestaar af 4re Længder samt et Udhuus, Jorderne staae for Hartkorn 12 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., og kan Eiendommen strax tiltrædes saasnart Buddet ved sidste Auction er approberet. Conditionerne, Jnventeringsforretningen og Adkomstdocumenterne, ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgjørelse tiener tillige vedkommende Panthaver til Efterretning, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Frederikssund, den 20de October 1832. Bardensleth.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Stævning. Joctor juris utriusqve Tavid Niels Dorph Seidelin, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Hasle Westerliisberg Framlev og Sabroe Herreder i Aarhuus Amt; Giør vitterligt: At efter Reqvisition, af Politieassistent Procurator Nielsen i Aarhuus, som befalet Sagfører, for Huusmand Anders Nielsen af Gahlien, indstævnes herved, i Kraf af Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de August d. A., den eller de, der maatte være i Besiddelse af en Rasmus Christiansen i Gahlten til Thomas Andersen sammesteds under 24de Juni 1806 udstædt Obligation, lydende, efter Omskrivning og Afskrivning, paa 100 Rbd. Sølv mod 1ste Prioritet i det Debitor da tilhørende Sted i Gahlten tilligemed hans Jnd og Udboe, at møde inden fornævnte Herreders Ret paa Aarhuus Raadhuus, den første Onsdag i Februar Maaned Aar 1834, Formiddag Kl. 10, for der og da med berørte Obligation at fremkomme og deres formeentlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da den ellers ved Dom vil blive mortificeret og udslettet af Panteprotocollen.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Jfølge Sagens Natur samt Forord. 3die Juni 1796 kan ingen Langdag eller yderligere Varsel ventes. Dette til Bekræftelse under Haand og Scal. Aarhuus, den 12te October 1832. Seidelig. C. S.)
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Proclama.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Erste Bekanntnachung. Auf geschehene Jnsolvenz=Erklarung des hiesigen Bürgers und TagelshnetsChristian Asmussen ist, unter Vorbehalt der Recte seiner Gandiget, uber seine sammtlichen Haabe und Guter das Concursverfahren eroffneMit geselicher Ausnehme der protocollitten Creditoren werden daher Alle und Jede, velche an den genannten Cedenten Ansprüche und Forderungen, ste ruhren her aus welchem Grunde ste wollen, zu haben vermeinen, ode eta Pfander von ihm in Handen haben, bei Strafe der Anschliesung vor der Concursmasse und bei Verlust des Plandrecht, peremtorise, geladen undbefedligt, sich dieserwegen innerhalb 12 Wochen, vom Tage der letten Bekaantmachung an, im Stadtsecretariate hieseldst zu melden, ihre dessals et in Handen habenden Documente urichriftlich vorzuzeigen und abschristlich, zurückzulassen, auch, sofern ste Answartige sind, Actonprocuratur zu bestellen, und demachst weitere rechtliche Verfugung zu gewartigen. Flensburg, den 15ten October 1832. Bürgermelstet und Rath. J. Jensen, " Stadtfecretair.
Berlingske Tidende, 1832-10-26
Arste Bekanntnachung. Der Schiffer Hans Jürgen Møller von Flensburg, Fihrer des ihugrostentheils selvst zugehørigen Schiffes Haaber, ist auf einer Seerrise von Riga nach Flensburg im Herdste 1831 mit diesem Schiffe und der ganzen Mannschaft verschwunden, und von Seiten der Assecuredeure, bei med chen seine 3tel Parten im Schiffe versichert waren, die dessallige Assecurans Summe zu 2100 Mk. Hamb. Bco. anebrahlt, selvige auch nach Adjug det von seinen Commissionairen, Dhrr. Göttig J Comp. in Altona, für ibigehabten Auslagen a. mit 793 Rdlr. 9 s. Cour. oder 1269 Rbthir. 10 sk. Silder, neulich an uns zur mesteren gerichtlichen Behandlung abgelieferEs werden dader Alle und Jede, velche als Creditoren des Schiffers Han Jürgen Møller auf gedachte deponirte Assecuranzgelder Anstiche, sig tuhren her us welchem Grunde sie wollen, formiren zu konnen vermeinen, hiedurch sub pæna præclusi befehligt und geladen, sich bleserhald innerhal12 Wochen, von der letten Bekammachung angerechnet, om Stadtsecretariate hieselbst zu melden, die eta in Handen habenden dessilligen Documente urschriftlich vorznzeigen und abschriftlich garuckulassen, som mie, menne ste Answartige sind, Actenprocuratur zu bestellen, und das Weitere zu gewartigen; wobei zugleich der Schiffer Hans Jürgen Möller edictalitet geladen wird, innerhald gleicher Frist sich zur Wahrnehmung seiner Gerecht, same megen jener Gelder daseldst zu melden, widrigen alle er zu gewartigen har, dag mit demjenigen Theile jener Gelder, der nicht von seinen Credito ren in Anspruch genommen werden solle, nach Vorschrift der Verordnung, vom yten Novbr. 1798 werde verfahren werden. Flensburg, den 17ten October 1832. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadsecretalt.
Berlingske Tidende, 1832-10-27
Udenlandske Efterretninger. De Forenede Nordamericanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1832-10-27
Vore Blade indeholde følgende Bidrag til Stemningen imod Præsident Jackson. - "Da i de Nordamerikanske Unionsstaters Repræsentanthuus nyelig blev debatteret om at anordne en Bod og Bededag i Anledning af Cholera, beraabte et Medlem sig paa et Privatbrev fra Præsidenten, hvori denne udviklede for den Hollandske reformerte Kirkes Medlemmer, som havde ansøgt om Tilladelse til en saadan Fastedag, Grundene, ifølge hvilke dens Ansøgning ikke kunde bevilges. Dette gav Repræsentanten Hr. Adams Anledning til følgende bemærkninger: "Jeg tilstaaer, sagde han, at jeg med Harme har hørt dette Brev oplæses, og jeg beklager, at det Medlem, som oplæste det, ikke er tilstede, for at kunne høre denne min Yttring. Det er den første Bestræbelse, - hvortil jeg har været Vidne, - for at udøve Jndflydelse paa Repræsentanthusets Handlinger ved at paaberaabe sig er Privatbrev fra de forenede Staters Præsident. Blev den upaatalt, saa maatte Huset antage en ganske anden Charakteer, Det vilde ikke mere repræsentere Majoriteten af de forenede Staters Jndvaanere, men bestemmes og ledes ved indirecte Meddelelser fra et andet Sted. Jeg henviser til Historien, til Frankriges og Englands Historie, og til Udfaldet af en saadan Fremfærd; jeg henviser til Resultatet af den i Cromvells og Bonapartes Tid. Da Carl I begav sig i Underhuset og forlangte, at sen af Husets Medlemmer skulle udleveres, fordi disse havde før et Sprog, som han ikke syntes om, var Linthal Speaker i de Britiske Underhuus. Kongen spurgte ham, hvor disse Medlemmer vare; han faldt paa Knæe for Majestæten, og svarede Deres Majestæt tilgive, jeg har ingen Øine til at see, ingen Øren til at høre, Andet end hvad dette Huus bestemmer, og jeg haaber, at Deres Majestæt vil antage dette som min Undskyldning for at jeg ikke opfylder Deres Fordring. Dette Forhold gjorde Lenthals Navn udødeligt. Jeg haaber, at den Mand, som er Speaker i dette Huus, ikke vil skaffe sit Navn Udødelighed ved den modsatte Fremfærd.
Berlingske Tidende, 1832-10-27
Cholera er næsten ophørt i alle Nordamerikas Byer, Baltimore undtagen.
Berlingske Tidende, 1832-10-27
Fra Wheeling i Virginien skrives. - Endnu aldrig ere saa mange Udvandrende komne igjennem vor Bye, som i denne Sommer. I de sidste tre Maaneder er ikke en Uge forløben, hvori jo mange Vogne med saadanne Emigranter og deres Eiendele ere komne hertil fra Østen. De fleste ere Tydskere. En Gjæstgiver har fortalt, at der allerede ere tagne henved 20000 ind i hans Hotel. Mange af disse Tydskere drage her over Ohio, men de fleste følge denne Flods Løb videre nedad til Lintinnati, Jndiana og Jllindis.
Berlingske Tidende, 1832-10-27
Berlin, den 19de October. Grev Marne (Hertugen af Angouleme, sagde til de Officerer, som gjorde ham deres Opvartning i Spandau. "M. H. Jeg er nu en Stakkels Flygtning, men vi ville sees igjen i lykkeligere Dage, og De behøve da kun at sige, at De have hørt til Spandaus Garnison." Haabet er dog en skjøn Ting, og de dethroniserede Bourboner holde fast ved det, som man ogsaa kan see deraf, at Carl Xde til Symbol herpaa har valgt til sit Vaabenmærke en afhuggen Eeg, af hvis Rødder nye Grene udspringe, med Devisen: "Pourtant debout!" (Hine Ords og denne Devises Betydning, hvorpaa her lægges Vægt, kan være meget uskyldig.)Et vist Partie bestræber sig nu for at stifte Majorater og Fideicommisser, af hvilke dog, formedelst det ringe Antal af rige Adelige, ikke mange ville kunne komme i Stand. Det er ikke meere saa let mueligt at stifte en Classe af Privilegerede, som kunne blive i udeelt Besiddelse af Grundeiendommene; thi i de fleste Provindser ere disse allerede i den tredie Stands Hænder. Opfordringerne til Mange om at fornye deres nedlagte Adelskab, føre heller ikke til Noget, og de, der, formedelst deres forringede Formuesomstændigheder eller af sund Menneskeforstand forsagede Adelskab, have ikke engang meldt sig, for ud faae det fornyet.
Berlingske Tidende, 1832-10-27
Paris, den 4de October. Moniteuren indeholder en Udsigt over Statsindtægterne i de første ni Maaneder af det løbende Aar, i Sammenligning med dem i det tilsvarende Tidsrum i Aarene 1830 og 1831. Jfølge denne have Jndtægterne i dette Aar udgjort Fire Hundrede, og Sex Mill., 417,000 Fr., hvilket er Tre Mill. 918,000 Fr. mindre end i Aaret 1830, men To og Tyve Mill., 122,000 Fr. meer end i sidstafvigte Aar. Classisterer man de 62 Pairs (thi 3 nye tilføjedes, som ere udnævnte ved Forordningerne af 11te og 12te October, da viser det sig, at der iblandt dem ere To Marskalker, Femten General=Lieutenanter, To General=Majorer, en forhenværende General Jnspecteur, to Viceadmiraler, altsaa i det Hele To og Tyve Militaire, fremdeles Fire forhenværende Statsministre, Fem Statsraader, Fire forhenværende Statsraader, To fungerende og Tre forhenværende Præfecter, Een Pariser-Maire, Nitten Medlemmer af Departements=Conseilerne, altsaa i det Hele 38 Administrations-Embedsmænd, To forhenværende Medlemmer af den constituerende Forsamling; een forhenværende Senator, eet forhenværende Medlem af den lovgivende Forsamling, Tre Deputerede, Fjorten forhenværende Deputerede, altsaa 21 Medlemmer af Legislaturen; Tre Medlemmer af Cassationsretten, To af Overretterne, eet af Kammer=Tribunalet, altsaa Sex Justitsembedsmænd, Tre Gesandter og To forhenværende Gesandter, altsaa Fem Diplomater, og endelig Fem Medlemmer af Jnstitutet, Fire Universitetsraader og Fire Professorer, altsaa i det Hele Tretten Videnskabsmænd. Af Banquier, og Kjøbmandstanden er Jngen valgt. - Journal du Commerce bemærker, at der iblandt de nye Pairs findes Adskillige, som ere faldne igjennem ved de sidste Valg af Nationens Repræsentanter i Deputeretkammeret. National anfører følgende Yttring af den berømte Skribent inde, Baronesse Staal=Holstein, (den ny Ministers, Hertugen, af Broglies, Svigermoder), som hun for Tolv Aar siden nedskrev, og som findes i hendes samlede Skrifter: "Marskal Soult troer, at Alt kan bringes i Stand med Despotismen. Det er sørgeligt, at saa Mange indbilde sig, at man vil adlyde dem, ligesom Bonaparte, naar de forvise Een, afsætte en Anden, see suurt paa den Tredie og ere grove imod den Fjerde. Hofmændene indbilde sig, at der er noget Udmærket ved Marskal Soult, fordi han paastaaer, at man bør herske med et Jernseepter. Men hvorfra skal man tage et saadant, naar man ikke har Folket paa sin Side!
Berlingske Tidende, 1832-10-27
Fra Havre skrives. - Ogsaa Øen Bourbon, som ligger i Nærheden af Jsle de France og endnu tilhører Franskmændene, er i en mislig Stilling. Nyelig er i Øens Hovedstad, St. Denis, et vidtudstrakt Neger=Complot opdaget, hvis Hensigt var at dræbe alle Hvide af Mandkjønnet, uden Forskjel paa Alder. Det blev dog i Tide opdaget, og Hovedmændene ere allerede i Justitsens Hænder. De frie Mulatters Forhold ved denne Leilighed roses meget. J Øvrigt vare ogsaa de, ligesaavel som de Hvide, bestemte til at falde for de Sortes Kniv. Om Hertuginden af Berrys Ophold i Vende og den Charakteer, som hun udvikler, erholde vi Beretninger, det grændse til det Romanagtige. - Om endog Hertuginden skuffede sig selv, da hun, regnende paa en udvortes Krig, kastede sig Vendeernes Armee, har hun dog i det mindste ikke forregnet sig i Henseende til Almuens Sindelag. Jngen Hytte blev tillukt for hende; Jngen vilde udlevere hende til hendes Forfølgere. Hun var i det Sydlige Frankrige, i Nantes, de Kongelige Troppers Samlingsplads, og, som Nogle paastaae, endog i Paris hundrede Gange blev hun kjendt, men stedse reddet ved hendes Mod og Hengivenheden for hendes Person. En Postmester, hvem man bebreidede, at han havde kjendt og ikke udleveret hende svarede: "Man vilde da have nævnt mit Navn ved Siden af Dronets, og det skal ikke skee. Nyelig tog hun, efter en udmattende Ridt, uagtet hendes Ledsagers Advarsel, ind til en erklæret Republikaner, og bad ham om Huuslye. "For Guds Skyld - raabte denne - Gensdarmerne ere i mit Kjøkken!" Saa giv mig Deres Arm - svarede hun - Deres gode Navn og Rygte vil beskytte mig." Saaledes træder hun med ham ind i Dagligstuen, hvor hun ligeledes giver sig tilkjende for Damerne i Huset. Min Fetter - sagde hun, blandt Andet, til dem - lader sine Vagter fordobbles, og jeg gjennemstreifer ubekymret Kongeriget.
Berlingske Tidende, 1832-10-27
Til den Oppositions betænkeligste Symptomer, der yttrer sig imod det ny Ministerium, hører unægteligen Nationalgardens Stemning. Vel har denne blandt Massen ikke yttret sig paa nogen virksom Maade; men Alt tyder hen paa, at Hovedstadens Jndvaanere ere enige om ikke at tilstede nogen Jndgreb i Folkets Rettigheder eller nogensomhelst Krænkelse af dets Uafhængighed, men ligesaalidet at taale eller opvække nogen lovstridig Tumult, som kun vilde tjene til at skræmme de Ængste lige og derved forøge Ministeriets Styrke i Kammeret. - Den 14de d. M. var en stor Revne, og næsten alle Legioner havde fuldtallige indfundet sig - et i lang Tid usædvanligt Phænomen. En Mængde Officeerer holdt en Sammenkomst, for at raadslaae om et Bønskrift til Kongen i Anledning af hans Ministres Upopularitet. Dersom deres Forestillinger intet frugte, ville de nedlægge deres Poster. Man haaber imidlertid, at de vorde anderledes til Sinds, ligesom Overbefalingsmanden for National- garden, Marskal, Grev Lobau, som i Begyndelsen vilde trække sig tilbage, tilligemed sin Stabschef, General Jacqueminot og fire andre Legionsoberster, men siden lod sig overtale af Kronprindsen, der bemærkede, at et saa paafaldende Skridt af de høieste Militschefer let kunde fremvirke Anarchie iblandt denne Borgermilits, som er det sikkerste Underpant paa den offentlige Rolig hed, hvilket vilde være dobbelt farligt paa en Tid, da den sandsynligere end nogensinde kunde vorde kaldet til at opfylde sine Pligter, som under alle Omstændigheder bleve sig selv lige. Disse Grunde billigedes af hine agtværdige Mænd, der hidtil regnedes til det nuværende Dynasties ivrigste Tilhængere, men ogsaa, da de inden det doctrinaire Ministerium dannedes, bleve tagne paa Raad, alvorligen virkede mod en saadan Combination, med den bemærkning, at Qvast=Legitimiteten (det Guizotske System, var ligesaa ulovlig ) Den bekjendte Postmester, som i Varennes anholdt Ludvig Kl. paa dennes Flugt. Frankrige som Legitimiteten selv, og Qvasi Republiken (Programmer, fra Raadhuset) ligesaa lovstridig som Republiken selv. - Da Stabsofficeererne Dagen efter det ny Cabinets Dannelse spiste hos Marskalk Lobau, tilkjendegav en af dem sit Sindelag paa en meget energisk Maade. Marskalken, langt fra at dadle dette, bemærkede blot, at han her betragtede sig blot som befalingsmand for Nationalgaden, og som saadan skyldte han, ligesom alle de Tilstedeværende, Lovene Forsvar imod ethvert Angreb, Anderledes - sagde han - er det i Kammeret; en Deputeret har ganske andre Pligter, og De være overbeviiste om, at jeg skal vide at opfylde dem. - Denne Yttring blev optagen med almindeligt bifald.