Berlingske Tidende, 1794-03-28
London, den 14de Martii. I Gaar kom en Expresser fra Falmouth til Jamaica Kaffehuus med den Efterretning, at Postskibet Halifax fra Jamaica var ankommen. Det afseilede derfra den 20de Januarii. Den til London og øvrige engelske Havne bestemte vestindiske Kiøbmandsflaade; som bestaaer af 100 Skibe, skulde den 3die Februarii afseile fra Longbay, under Bedækning af 1 Fregatte og 2 Brigger, Commodore Ford har blokkert Portran=Prince paa St. Domingo, og Spanierne, ere marcherte mod Cap Francois. - Ved Portsmouth ligge nogle Kiøbmandsflaader bestaaende af mere end 100 Skibe seilfærdige tilligemed deres Bedækningsskibe; men da alle Efterretninger enstemmigen berette, at den af 36 Krigsskibe bestaaende franske Flaade er løbet ud fra Brest, og 6 store fiendtlige Fregatter endnu bestandig krydse i Mundingen af Kanalen, for at opsange vore Kiøbmandskibe, saa ere over 10 Krigs Libe seilede i Forveien, for at rense Kanalen og giøre Veien sikker for Kiøbmandsflaaderne. Admiral Lord Howe er nu afgaaet til den store Flaade, og alle Omstændigheder synes at tilkiendegive, at begge Flaaderne ville opsøge hverandre og levere en Søetrefning. De brittiske Matroser brænde af Begierlighed til, efter saa lang Rolig hed at maale sig med deres Fiender. - Man venter en vigtig Debatte i Parlementet angaaende Hr. Favettes Skibne, saasom man anseer hans Fangenskab foranstaltet ikke allene af det preussiske, men ogsaa af vort Hof og de øvrige forbundne Magter. J Løverdags Aften blev sendt en Cutter efter de udløbne Convoyer fra Portsmouth, for at bringe dem den Efterretning, at de maatte tage sig i Agt, saasom den franske Flaade var afseilet fra Brest og befandt sig i Kanalen. Herpaa ere bemeldte Convoyer, 170 Seilere stærke, i Mandags indløbne til Torbay. Samme Dag afgik 9 Linieskibe under Admiral Bowpers Commando fra Spithead til St. Helena, hvilken Escadre formodentlig er bestemt til at opsøge og forstærke bemeldte Convoyer. Grev Moira har paa Øen Wight holdt Revne over de Tropper som staae under hans Commando, og nu skulle samme igien indskibes til den projecteerte Expedition. Admiral Macbrideer med sin Escadre ankommen paa Reeden ved St. Helena, for at ledsage bemeldte Expedition. Fra Jamaica have vi den tilforladelige Efterretning, at Admiral Jervis er den 2den Februarii ankommen til Martinique, og at han Dagen derefter har vildet foretage Angrebet. - Paa Jamaica have de man fra St. Domingo endnu den Efterretning, at foruden Staden Mare ogsaa Districtet af Gongives havde underkastet sig Hs. storbrittanniske Majestæts Beskyttelse. Paa Cap St. Nicola var ogsaa ankommet en Deputation fra Leo gane, som bad om Hielp, saasom bemeldte Stad var af den franske Commissarius Polverel bleven angrebet fra 2 Sider. Dette var skeet omtrent midt i December Maaned. Sidet har man saaet Efterretninger, at Jndbyggerne i Leogane have undertegnet Capitulationen, ligesom de i Jeremie, og at et Detachement brittiske Tropper er sendt derhen. Commodore Ford var den 2den Januarii ankommen for PortrauPrince og havde ladet Staden opfordre. Den franske Commissair Santhonax havde først udbedet sig 24 Timers i Betænkningstiid, men derpaa svaret, at han vilde forsvare Pladsen til det yderste. Port an=Prince blev herpaa den 4de gandske indsluttet. Efter den sidste Beretning af 23de Januarii var Santhonax endnu i Besiddelse af Staden, men alle Hvide og adskillige Mulatter og Sorte havde allerede forladt ham. Den 18de Januarii var ankommet en spansk Skonert fra Monte Christi i Port Royal paa Jamaica, og man havde ved samme erfaret, at den spanske Flaade af 8 Linieskibe og 2 Fregatter var 10 Dage tilforn indløbet til Monte Christi. Landmagten, som skulde agere tilligemed denne Flaade, bestaar af 2200 Mand regulaire Tropper og 1700 irregulaire. Angrebet skal være stilet mod Cap Francois. Admiral Howes Flaade skal dele sig i 4 Divisioner. Hver skal udgiøre 7 Linieskibe og adskillige Fregatter, for desbedre at kunne ledsage vore Kiøbmands skibe indtil en vis Høide, og tillige dække vore Kyster. - Efter Forlydende have Negerne paa den franske Andeel af St. Domingo vægret sig ved at modtage den dem af Conventen i Paris tilbudne Frihed. Engelænderne skulle fra Bombay have foretaget sig en Expedition mod den franske Øe Jsle de France, hvorom man med Utaalmodighed venter nærmere Efterretning.