JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Alle Sorter inden og udenlandsk Hauge- og BlomsterFrøe, samt bedste Sorter Erter og Bønner, 2 a Faarige Asparges planter af de hvide hollandske, 4 a 5 Mk. pr. 100 Stkr., er som sædvanlig at faae uden Odense Vesterport hos C. Bunger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Kapitelstaxterne fra 1660 indtil nu faaes for 2 Mk. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Alle Sorter inden og udenlandsk Hauge- og BlomsterFrøe bekommes hos Handelsgartner F. W. Klug uden for Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
For at forebygge de saa ofte imodtagne skriftlige og mundtlige Efterspørgsler, hvad Priserne ere ved mit Farverie, tjener, Understaaende til behagelig Efterretning: 1 Pd. Hørgarn, bedste Blaat 6 Mk., Middelblaat 4 Mk., lyst dito 2 Mk. Tvist 7 Mk. Pd., lyst dito 2 Mk. 8 s. 1 Al. Vadmel bedste Blaat 28 s., Middelblaat 20 sk., Lyseblaat 12 s. Saxgrønt, Kraprødt, Middelgrønt 2 Mk. Pd. 1 Pd. høi eller ægte Rødt 9 Mk., Mellemrødt 7 Mk., Karmoisinrødt 9 Mk., Ponceau= eller Bourgognerødt 3 Mk. 1 Pd. Sort 1 Mk. 1 Alen dito 12 s. 1 Pd. Kaffebruunt 20 sk. 1 Alen dito Mk. Alle andre Kouleurer paa Silke, Bomuld, Linned og Uldent ere nedsatte saa betydelig som mueligt. Tillige modtages til at stampes og overskjæres. Ligeledes kunde en Dreng, helst af en agtet Famile, der har Lyst at lære Farveriet, blive antaget til 1 Mai hos Juul i Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Vi Undertegnede bekjendtgjøre, at vi finde os opmuntrede til, fremdeles at fortsætte den af os i forrige Somme etablerede Handel med: præparerede Farvevarer for Tøi eller Garn, hvilke sælges i rigtige Forhold i større og mindre Pakker til de brugeligste Kouleurer for uldne og linnede Varer. Med hver Pakke følger en trykt. Forskrivt, affattet saa forstaaelig, at endog den simpleste Almesmand kan farve efter samme. Varerne sælge vi til en saadan Priis, at Kjøberne, foruden at undgaae at vente den længere Tid efter at see deres Tøi eller Garn farvet, tillige vil finde en høist betydelig Besparelse. Farvede Tøiprøver, som bevise Ubedrageligheden, forevises af :S. T. Hr. Kjøbmand J. F. Petersen i Odense N. C. Brandt i Svendborg. Tortild Classon i Faaborg. M. J. Brandt i Assens Kapitain P. Brandt i Bogense. C. C. Nyborg i Nyborg. L. Karberg Petersens Wittwe i Sønderborg; hvilke Herrer godhedsfuld have paataget sig at falholde disse Farvevarer til bestemte paa Pakkerne skrevne Priser, ligesom de ogsaa erholdes hos os selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Det anmærkes, at da muelig paa flere Steder, formedelst Aarstiden, nogle Kouleurer hos ovennævnte Venner kunne være opslupne, at de alle strax efter Fartens Begyndelse sorterer dem paa nye med Pakker til fire Punds Størrelse, og at dersom nogen Huusmoder ønske Farve til større Partie Tøi eller Garn, bedes hun at opgive Vægten af samme til een af ovenmeldte Kjøbmænd, ligesom vi finde os beføiede at gjøre Forbrugerne opmærksomme paa, at affalmede Tøier, som have meere end een Farve, især trykkede, kunne ikke hermed opfarves. Kjøbenhavn den 5 Februar 1825. P. Chr. Deichmann & Co.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
En Jomfrue, der i endeel Aar har taget Deel i Huusholdningsvæsenet, ønsker sig igjen en saadan Plads, eller i Mangel heraf som Syepige. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Et ungt Menneske, der har gode Rekommendationer fra 15 Aars Alder, kan enten strax eller til 1 Mai erholde Tjeneste, naar han melder sig til Undertegnede i Nyborg. T. J. Kieler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Af det i flere Aar hos mig solgte Ralgræsfrøe er endnu i Aar 100 Lpd. at erholde hos Odense den 6 Februar 1825. Rotbøll Friis. Om 8 a 14 Dage bliver Undertegnede forsynet med stemplede Kort til 2 Mk. 8 s. pr. Spil. J. O. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Gode Sukker=Kartofler er for Tiden a 12 s. Skjæppen, og Gulerødder a 1 Mk. Skjæppen m. m., som sædvanlig at bekomme ved Mølmark paa Raunholt, naar Kjøberen selv besørger Afhentningen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Fra Moltkenborg Hørfabrik ankommer til og falholdes i Odense fra 27 Febr. til 1 Marts inel. for billige Priser (deels hos Gjæstgiver Frydendahl i Nedergade og deels paa Markedet i Odense) Dynevaar, Hørlærred og Blaarlærred af fortrinlig god Bonitet. Undertegnede Bundtmager i Odense indkjøber allehaande til Professionen henhørende Skind, saasom Ræve Maar Odder= og Hare-Skind, til høieste Priis, og rekommanderer sig med alle Slags Bundtmager-Arbeide ligesom hidtil. Odense den 7 Febr. 1825. Schwartzbrem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
For et eenligt Fruentimmer eller Mandfolk er 2 smukke Værelser, med eller uden Meubler, at faae til Leie førstkommende Paaske. Om forlanges kan Kosten faaes i Huset. Adressekontoiret anviser. Nogle Huse faaes til Leie hos - J. N. Faber. Underste Etage i Gaarden No. 266 paa denne Byes Vestergade er at faae til Leie til førstkommende Paaske Flyttetid. Lysthavende behage at henvende dem til Garveren i Gaarden No. 265. Odense den 7 Febr. 1825. Peder Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Tvende Værelser til Gaden med Kjøkken og Kielder samt Loftsrum kan til Paaske Flyttetid bekommes hos J. L. Schmidt, paa Overgade No. 48.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
J Kolding er i en af de reelleste Gader, paa den behageligste Plads i Byen, 2 a 3 Værelser med Kjøkken at faae til Leie i 2den Etage for en honet Enke eller andet aldrende honet Fruentimmer. Tillige kan erholdes Kost i Huset, om forlanges. Nærmere Efterretning erholdes hos Lærer Raben i Odense. Kolding den 12 Februar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
De Liebhavere, som maatte behøve at eie eller leie forhenværende Hr. Kjøbmand Bertel Bruuns Gaard No. 74 udi Lodsbyegade i Kolding, som nu beboes af Hr. Kancellie. sekretair og Herredsfoged Finsen, hvortil hører, foruden beqvem Haugeplads ved Gaarden, ogsaa en god Jordlod paa Kolding nordre Mark, ville behagelig aftale det fornødne des angaaende med Kancellieraad og Postmester Limschou sammesteds, som af Eieren er anmodet at akkordere med Vedkommende. Gaarden med Tilhørende kan tiltrædes til næstkommende 1 Mai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Efter Fleres Anmodning, agter Undertegnede i Slutningen af denne Maaned at afholde en Auction over indleveret Løsøre, hvortil endnu Varer og Boehave, Linned, Sengeklæder, Sølv, Guld m. m. dagligen imodtages. Afholdelsestiden skal nærmere blive bekjendtgjort. Ligeledes kan en eller to Familier, faae Boepæl enten strax eller til Paaske Flyttetid, naar Man derom henvender sig til H. F. Skeel, Lands=Overrets Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Efter den Kongelige Kanal-Kommissions Begjæring, bliver paa Odense Raadstue Løverdagen den 26 Febr. førstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdt Licitation over Anskaffelsen af 2 Vand=Snækker med Mølle og Seil, i komplet Stand, til Vandets Udpumpning fra Stige Strand; Alt efter Overslag og Konditioner, som paa Licitationsstedet vil erfares. Odense den 15 Februar 1825. Reimuth. Paa Grund af et indgaaet Forlig og efter Vedkommendes Forlangende, bliver 3 Auctioner afholdt over Peder Mortensens Gaard i Munkerod, under Paarup Sogn. Gaarden, der har betydelig Overskov, staaer for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 6 Skpr. 2 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Alb. Auctionerne afholdes Torsdagene den 10de og 17de samt Fredagen den 25 Marts næstkommende, de 2 første paa Odense Herreds Tingsted og den sidste i Gaarden selv, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Odense Herredskontoir den 15 Februar 1825. C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Efter Begjering af vedkommende Udlægshaver, bliver paa Bogense Raadstue afholdt 3 offentlige Auctioner over Søemand Jens Jensens Huus her i Byen, nemlig: 1ste Gang Løverdagen den 26 Febr. d. A. hver Dags For 2den - den 5 Marts - middag Kl. 10. 3die - den 12 Bemeldte Sted er beliggende paa nordre Side af denne Byes Torv, har et Vaaningshuus af 4 Fag og en tilliggende god Have af omtrent 2 Skpr. Lands Størrelse. Hvilket herved kundgjøres til Lysthaveres Underretning. Bogense den 11 Febr. 1825. Hertz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Efter Reqvisition fra Vedkommende, bliver, ifølge Forlig og passeret Udlæg, den Selveierhuusmand Gotfred Pedersen tilhørende Parcel, der er beliggende paa Fuglsbølle Byes Mark og staaer for Hartkorn-Tdr. 5 Skpr. 3/4 Alb., tilligemed de derpaa opførste 10 Fag Huus, stillet til 3 offentlige Auctioner, der holdes Mandagene den 28 Februar og 14 Marts samt Tirsdagen den 29 Marts førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 12. De 2 første Auctioner afholdes i Birketingshuset i Tranekjær og den 3die og sidste Auction paa den sælgende Eiendom. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Pl. af 22 April 1817, og at Auctionskonditionerne forinden Auctionen ere til Eftersyn hos Prokurator Boesgaard i SkrøbeløvLangelands Birks Kontoir, Leibølle den 27 Januar 1824. J. N. Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Ved Proklama, som er læst inden Wends Herreds Ret, og som bliver at læse inden den Kongelige Lands=Over- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Muurmester Hans Kingo Nielsen af Baaring Bye i Asperup Sogn og Wends Herred, og som forhen har været boesat i Odense, indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Wends Herredskontoir i Middelfart den 7 Februar 1825. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-17
Anden Bekjendtgjørelse. Efter at der er bleven Konkurs paakjendt over afgangne Borger og Baadfører Mads Rasmussens Enkes Boe i Ærøeskjøbing, indkaldes Alle og Enhver, som formene sig at have hvilkesomhelst Fordringer til bemeldte Mads Rasmussens Enke, som maatte være Boet skyldig eller have Pantegods ihænde, (allene med Undtagelse af de protocollerede Kreditorer, der blot ere forpligtede at anmelde deres Renter, ved Straf af Udelukkelse og stedse varende Tanshed, dobbelt Betaling og deres Rets Fortabelse, forinden 6 Uger, fra den sidste Bekjendtgjørelse af at regne, at gjøre Anmeldelse derom i Actuariatet og dersom de ikke have deres Værneting her, da at beskikke den fornødne Prokuratur. Derefter Vedkommende sig have at rette. Dets til Bekræftelse under Rettens forordnede Segl. Ærøeskjøbing i Landfogderiet, den 2 Febr. 1825. (L. S.) Carstens. In siden copiseClaudius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
No. 26. 54 Aargang. Fyens **. Stift. sen. privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og s. overalt i de Danske Stater. Forsendes med Brevposten. Udgiveren Søren Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og forlægges af Fredagen den 18 Februar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Spansk overordentlig Ambassadeurs Ankomst til London, Jndhold. Storbrittannien (Parlamentsforhandlinger. De græsketyrkiske Anliggender (Egyptiske Troppers Landgang ved Modon). Oversvømmelser i Holland, Tydskland &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Fædrelandet: Blandinger. Nyborg. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Storbrittannien. J Overhuset var det Marqvis v. Landsdown, som talede imod Adressen, især hvad Jrland og Sydamerik a angik. Lord Liverpool forsvarede Regjeringens Skrid, angaaende det sidste, som en Sag af Vigtighed, ei blot for Engelland, men hele Verden. J Underhuset tog Hr. Brougham, Newport, Fitzgerald og Flere Katholik Foreningen i Forsvar; men Hr. Canning og Peel blev dem ikke Svar skyldig, og Hr. Goulbourn har alt anmeldt en Motion imod hine farlige Selskaber. Hr. Hob house beklagede ogsaa, at med hvor lyse Farver Landets Tilstand end var skildret i den Kongelige Tale, handlede den dog om en Forandring i Kriminal=Lovgivningen og Armeens Forøgelse, som om der alt var udbrudt en Rebellion i Jrland og den hellige Alliants lod marschere Tropper til Frankerig, for derfra at anfalde Engelland. De i Talen berørte, andre Dele af Hs. Majestæts Besiddelsert ønskede han at kunne hentyde paa Kampen imellem Grækerne og Tyrkerne, da Tildragelserne siden sidst Parlamentsmøde retfærdiggjorde Engellands Mellemkomst. Men var det ikke saa, da spurgte han, hvortil den uventede Troppeformerelse behøvedes, Er Canada maaskee i Fare, Som jeg hører ere Ministrene bange for, at General Jackson skal blive Præsident i de Forenede Stater. Vi have for Tiden en Krigsmagt af 75,000 Md., det er dobbelt saa mange som for 20 Aar siden. Hvortil altsaa denne Forøgelse?" Skatkammerkantsleren lovede saasnart muligt at meddele Huset Aarsagen; men loddet blvt foreløbig vide, at uagtet hiin Armeens Forøgelse vilde der blive foreslaaet en Formindskelse af Skatterne Jøvrigt spurgte han Hr. Hobhouse, om han da ansaae den Birmanniske Krig i Ostindien for saa ubetydelig, Med Engellands udenlandske Besiddelser vare Forholdene! nu langt anderledes end for 20 Aar siden. Selv kunde det let afværge et Angreb, men anderledes forholdt det sig med disse, som vare adspredte paa hele Jordens Overflade og alle Have, og det vilde være uklogt og upolitisk at udsætte dem for Fare i et Øieblik, da der var Aarsag til Mistanke. Endnu den 7de meddeeltes begge Husene Kongens Svar paa Adresserne, hvori Hs. Maj. tilkjendegiver sin Glæde over den udtrykte Enighed i Grundsætninger og belovede Medvirkning til de foreslaaede Gjenstænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Hr. Canning har alt forelagt Underhuset de imellem Storbrittannien og Kongerigerne Danmark og Hannover sluttede Handelstraktater. Den første, som angaaer Reciprocitet i Told=Afgivterne, indeholder og en Separat= og en Tillægs=Artikel, og er undertegnet i London den 16 Juni f. A. af Dhrr. Canning og Huskisson samt Grev C. C. Moltke. Jøvrigt have Parlamentsforhandlinger ne hidtil ikke været synderlig interessante. Hr. Whitmorehar anmeldt en Motion til den 1 Marts om Kornlovenes Ophævelse, og Times ønsker denne Sag et heldigt Udfald, at ogsaa de lavere Folkeklasser kunde deeltage i Landets Flor, hvorom den Kongelige Taler melder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Jblandt flere anmeldte Motioner er ogsaa en af Hr. Hume om at afskaffe Vicekongen og hans hele Hofstat i Jrland og sætte det i fuldkommen Nydelse af Unionsakten. Jmod den Mængde nye Kompagnier, som tildeels gaae ud paa Snyderier, vil Lordkantsleren forelægge Overhuset en Bill. Det Levantiske Kompagnie er saaledes alt af Hr. Canning bleven anmodet om at tilbagegive sin Bevilling, ikke fordi Regjeringen er misfornøiet dermed, men fordi den agter at afskaffe alle Handels=Privilegier. Det har endnu ikke taget nogen Beslutning; men hvad Jndflydelse dette Skridt kan have paa det Ostindiske Kompagnies Skjebne, er let at forudsee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Det er Dowde los Rios, der er indtruffet til London som overordentlig spansk Gesandt og befuldmægtiget Minister, for efter Forlydende i Forening med det diplomatiske Korps ufortøvet at aabne Underhandlinger om de spanske Kolonier paa Utrechterfredens Basis og med Forbehold af det spanske Monarkies Jntegritet efter Traktaterne. Den 7de bivaanede han tilligemed alle fremmede Magters Ambassadeurer og Ministre et stort i Middagsmaaltid hos Statssekretairen, hvorved Sir Charlos Stuart, som om nogle Dage paa Linieskibet Wellesley skulde afseile til Lissabon, ogsaa var tilstæde. Times vil vide, at Hr. los Rios skal erklære Engellands Erkjendelse for utidig, da Spanien netop stod i Underhandling om selv at erklære Kolonierne for uafhængige, dog paa Vilkaar, at de fremdeles skulde regjeres af spanske Vicekonger. Koureren spotter derimod med, at Engelland kan vente en Krigserklæring fra Spanien. Den ubestemte Maade, hvorpaa de nye sydamerikanske Stater, nævnes i Kongens Tale, saavelsom den Omhyggelighed, hvormed Ordet Uafhængighed deri er undgaaet, har imidlertid alt havt Jndflydelse paa de Mexikanske og Columbiske Obligationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
At Ambassadeuren ved det franske Hof, Lord Granville, ogsaa er indtruffet til London, har vakt nogen Opmærksomhed, skjøndt Aarsagen til hans Reise allene skal være at træffe Aftale med Hertugen af Northumberland, der er udseet til, som overordentlig Ambassadeur, at bivaane Kroningen i Rheims.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
De græsketyrkiske Anliggender. Den østerrigske Jagttager har nu den uventede Nyhed (fra Smyrna), at Jbrahim Pascha, efter at have faaet en Pengetransport af 2 Millioner Piastre i Guld i paa en fransk Fregat fra Egypten, har iværksat den, første Landgang ved Modon paa Morea, hvori 16 Egyptiske Krigsfartøier den 20 Decbr. udskibede 3000 Md. med det fornødne Artillerie og Munition, og strax derpaa vendte tilbage til Suda (paa Candien), for at hente en anden Troppe=Transport. Admiral Gibraltar var bleven tilbage med en Reserve paa Rhodos. Borgerkrigen, paa Morea vedvarede, og endskjøndt Korinths Beleiring var ophævet, og Rebellerne i Decbr. havde liidt flere Nederlag, samt 3 Kanoner vare afsendte fra Napoli, for at ødelægge de forskandsede Taarne ved Argos, skal Kolokotroni den 2 Jan. endnu have holdt sig paa Høiene sammesteds. Dog tilstaaer Jagttageren, at Regjeringen, havde Overmagten. Den bekjendte Warwaki skal være afreist til Europa og Odysseus lever, forladt af sine Vaabenbrødre, i en utilgjængelig Hule paa Parnassos. Han er forsynet med Levnetsmidler, Munition og 2 Kanoner, og har, foruden sin Familie, allene en Britter og fortrolig Ven af den afdøde Lord Byron, hos sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Oversvømmelserne den 3 og 4 Februar. Endog ved Dunkirchen skal Vandfloden den 3 og 4 d. have foraarsaget nogle Digebrud og oversvømmet Fæstningsværkerne. J Holland var en stor Deel af Øen Texel oversvømmet og Øen Tholon har liidt skrækkeligt. J Egmont er 30 Fod af Jordbunden bortskyllet og et Gjæstgiverhuus styrtet sammen. Det Digebrud, Vandets pludselige Fald ved Amsterdam lod formode, frembød næste Morgen et rædsomt Skuespil paa den hele Nordhollandske, Side, hvor kun Kirker, Træer og Møller ragede frem af Vandet. J Kikkerter kunde Man tydelig see Mennesker, og Dyr kjempe med Bølgerne. Havde Stormen endnu vedblevet nogle Timer, da var hele Nordholland uden Redning gaaet til Grunde, men Gud afvendte Faren, som truede 2 til 300,000 Mennesker. Ved Fartøier fra Amsterdam ilede Man de Nødlidende tilhielp med Levnetsmidler og frisk Vand. De Fleste havde reddet sig op paa Tagene. Det er et eget Træk i dette originelle Folks Karakteer, at mange Familier slet ikke kunde overtales til at forlade deres Fødested. Heri udmærkede sig ogsaa de underlige Broecker (Beboerne af en Landsbye), som vare flygtede op paa Kirkeloftet og Taarnet. En aldrende Mand; fandtes læsende i sit af Vand halvopfyldte Værelse og erklærede, før at ville døe end forlade sin Fødebopæl. Amsterdam har ikke liidt saa stort Tab af Varer som Rotterdam. Ved Harlingen vare to Ankere, hvert 8000 Pund vægtigt, revet over 80 Fod bort af Floden. Sandsynligt, har et Jordskjælv under Havet været Medaarsag til denne skrækkelige Orkan. Allerede den 9de vare i Amsterdam optaget 900 Huusvilde. Kongen har befalet en almindelig Kollekt over hele Riget. Under saa bedrøvelige Omstændigheder begyndte Lei den sin Universitetsfest. Ved et Maaltid sammesteds blev indsamlet 1000 Gylden for de Ulykkelige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Af den dyrkede Deel af Ostfriesland staaer over det Halve under Vand. Søen trængte frem over Digerne langs med den hele Ostfriesiske og Jeverske Kyst, og reev den hele Strækning med sig, som Man havde fravundet den i 20 til 30 Aar. Alle Elementer syntes i Oprør; Torden og Lynild, Hagel, Snee og Regn ledsagede den frygtelige Naturbegivenhed. J Emden styrtede Vandet med slig en Fart ind paa Kirkegaarden, at Liigkisterne bleve oprevne af Gravene, Tørvemagasiner ødelagte og Kasernen var i stor Fare. J mange af Stadens Dele kan Man er engang meere see de Steder, hvor Husene have staaet. Gaderne ere blevne Afgrunde, hvori Man kunde nedsænke hele Huse. Kun med yderste Anstrængelse blev Frederikslusen, reddet. En Kjøbmand i Jever mistede en Jnddæmning, der skal have kostet ham 10,000 Daler. Staden Aurich frelstes ved sin høie Beliggenhed, og mange af Omegnens Beboere søgde her Redning, men svævede i den skrækkeligste Angest for deres Paarørende. Klokkernes Ringning og Nødskud hørtes paa flere Kanter, uden at Man var istand, til at komme de Ulykkelige til Hjelp. Ved Ems er et Dige, som havde kostet 200,000 Rd., saa reent borte, at der ikke findes Spoer tilbage deraf. Øen Baltrum skal være splittet i to Dele, andre Øers Skjebne vidste Man endnu ikke. Ved Moorburg kom en Moder med sit Pattebarn ved Husets Nedstyrtning til at ligge saaledes imellem to Bielker at de bleve ubeskadigede. Alle Huse, som bleve skaanede, ere propfulde af Mennesker, Qvæg og Bohave. J Ritzebittel maatte Kirken, Vagten og Slottet indrømmes de Flygtende. Qvægets Brølen forøgede Rædselscenen. Ved Daggryet fremviste Omegnen et broget billede af Huusgeraad, Træe, Skibsstykker, druknede Kreaturer og Menneskelig imellem hinanden. Paa Nymerk ved Curhaven var kun et Huus beboeligt. AfDigen er ødelagt en Strækning af henved 4000 Fod. Man gyser for, at ogsaa de Huse, som ere blevne staaende, og paa hvis Lofter endeel Familier ere flygtede, ville styrte ved næste Flod, da der nu ingen Dæmning er mere, hvorpaa Vandet kan brydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Efterretningen om Digebrud ved Brunsbuttel, Marne, Meldorffec. i Syddithmarsken blive Gudskeelov, modsagte, og dette Land er fremfor alle andre Egne af Slesvig=Holstens Vestkyst bleven forskaanet, hvilket blandt andet erfares af følgende Udgiveren venskabelig meddeelte Udtog af en Skrivelse fra Føhr den 8 Februar. De spørger, hvorledes det er gaaet Os i Stormen den 3 Febr. Bedrøveligt, Vore Diger ere paa flere Steder gjennembrudte, og næsten ganske ødelagte. Vandet naaede op i min Lade, dog uden videre Følger. Andre have maattet rømme deres Huse; I Dunsum og Siderende ere et Par nedstyrtede og bortskyllede, dog ere kun 3 Mennesker omkomne, men derimod nogle tusinde Faar druknede. Hallingernes) ere borte, paa hver ere kun nogle enkelte beboelige Huse tilbage. Det overgaaer al Beskrivelse, hvor beklagelsesværdige Menneskene der ere, og hvor i ynkeligt de tildeels ere reddede. Dog have flere mistet Livet. Paa Hauge ere 25, paa Nordmarsch 15, paa Lang nes 16, paa Ølund 2 og paa Grade 10 Mennesker drukne. de. Jnterims=Landfogden udsendte strax herfra Fartøier, til alle Sider med Vand og Levnetsmidler. Disse førte hele Transporter af Børn og Oldinger, næsten Alle uden Klæder, tilbage. Vandfloden overraskede dem i Søvnen, hvorfor Penge, Sølv, kort, deres hele Eiendom er borte. Man leder nu i Mudret efter hvad der maatte være tilbage. De Døde bleve jordede i een fælleds Grav. Dog Nok om Ødelæggelsens Gruelighed. Hallingerne ere borte. Hvortil det vil blive med Føhr, veed jeg ikke. I Hannover er oprettet en Hjelpe=Forening, som ogsaa samler for de danske Egne, og hvortil Alt er indsendt en Mængde Penge og - hvad der næsten endnu er nødvendigere - Varer, Klæder, Levnetsmidler a. Ligesaa er nu i Altona sammentraadt en Forening, for at modtage i frivillige Gaver til Understøttelse for Marsklandene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Fædrelandet. Blandinger. Af Randers Avisen sees, at ogsaa Gudenaae den 4 d. var steget saa høit, at Vandet gi ind i det ved Udbyhøi paa den nordre Side af Udløbet beliggende Pakhuus, Noget som ikke er skeet før, saalænge Pakhuset har staaet der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-18
Nyborg den 16 Febr. I Aftes Kl. 6 ankom Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg hertil fra Sielland med Postjagten Ørnen, og fortsatte, efter et kort Ophold, Reisen over Bøigden til Augustenborg.