Norske Intelligenssedler, 1789-06-24
Efter Anmodning af Enken Madame Malene Gløersen, som er forundt Kongelig allernaadigst Bevilling at hensidde i uskiftet Boe efter sin afdøde Mand Hr. Sorenskriver Gløer Gløersen, og omsider at skifte med Samfrender, have virpaataget os Boets Behandling, og bestemt at holde en Samfrende Skifte-Samling paa Sterboe Gaarden Septon i Land den 27de Julii næstkommende; til hvilken Dag Sterboets Debi- og Creditorer, samt enhver, som der maatte have noget at erindre, indkaldes 3de Gange i Christianiæ Jntelligenz-Blad, til behagentlig Møde, paa det Sterboet og Skiftet, kand da, om mueligt, blive afgjort og sluttet. Lands Præstegaard den 10de Junii 1789. M: Fr. Wang. Peter Munch Sogne-Præst i Land. Capellan sammestæds. Fortsettelsen. O: indsaae man almindeligen med Filosofiske Øie Dydens og Lastens Jndflydelse, den uforbigængelige tilligemed den hændelige, paa eget Vel eller Vee her i Livet, uordentligt Livs, Vellystens, Lidenskabens, Usparsommelighedens eller Ødselhedens, tilligemed Uarbejdsomhedens, Forfængelighedens, Stolthedens og den falsk Æres med videre Lasters Virksomhed, til Forliis for Sundhed, Formue, Sinds-ro, Menneske-yndest og deraf flydende Ære, Lykke og anden Velfærd her i Livet, Begreb man ret hvad Gud-straf var, Jndsaaes den Ustridighed, den store Harmonie og Overeensstemmelse mellem sund, sand Filosofie og Teologie, mellem Kirke- og Statsregering, Verdslig- og Bibel-lære, Var man lang synet nok til at række det store det hele af Gud-bestyrelsen med Verden og til at tiene de længst-bortværende Led i Virkningers og Aarsagers lange Kiede i Naturen, Vare Nærings-firklerne ikke for indskrænkte for Borger i nogen Stand, Folke formerelsen lempet efter Næringerne, Nærings middel først før Folke-forøgelsen besørget, Saae Undersaat ind den Nytte for dem af retskaffen Regering og Øvrighed, og hver Stand med det enkelte Menneske, hvorledes Alt stødte sammen til et eneste fælles Maal hvers eget Gavn, Begreb Herre med Tjener, Kone med Mand, Barn med Fader og Moder, hvor forligelig den enes sande Jnteresse og Tarv med den andens o. s. f. O! hvilken Platonisk Staet; Hvilket Himmel-Liv endog dette jordiske! Men - jeg blev uformærkt under Pennens Fart for vidtløftig; Min Mening at opgive Mynster til rigtige og tilstrækkelige Borger skoler hos et Folk som langt fra Raaheden og Vildskaben, hos et høist frit, vittigt og godmodigt Folk. Jeg for min ringe Person skal stræbe, ved at berøve endog det yderst tyndslidte Legem nogen Pleie, at biebringe den mig anfortroende Ungdom det rigtige og alt som mig muligt af det i Borger livet almindelig fornødne. Men, af Mangel paa Lære- og som her tilstrækkelig, og for maaskee blive almindeligere nyttig, mener jeg at holde Timeviis Forre læsning over hvert Stykke. Da Sprogkyndigheden det første, skal jeg fra Klokken 7 til 8 Formiddag bibringe mine Skolarer Grunde til en almindelig Sprog-lære, og derhos i Modermaalet eller i latinske Sprog. Fra Kl. 8 til 9 skal jeg anføre dem i det teoretiske af Filosofien. Religion skal jeg silosofere over fra Kl. 9 til 10. Men, som Opmærksomheden behøver ogsaa sin Hvile eller i det ringeste Forandring af Syssel, og jeg selv trænger til daglig Legems-bevægelse; saa formener jeg Ungdommen kunde deels legge noget paa Hukommelsen og deels praktisere noget i Stilemaaden og andet fra denne Tid af og indtil Eftermiddag Kl. 2, da jeg skal indtil Kl. 3 lede dem ved Haanden til at forstaae Doct: Bastholms Filosofie saa hvad det astronomiske som det andet fysiske deri angaaer Men fra Kl. 3 til 4 mener jeg at behandle Naturens Ret tilligemed de almindelige Grund-setninger i Borger-retten, saavidt det her vedkommende Endemaal medfører. Hvad til en god Huusholdningsmaade med Legem saavelsom med Formue fornødent, vil jeg foredrage fra Klokken 4 til 5. Det Moralske mener jeg at finde Anledning at indflette det fornødne om deels under Theologiens eller Religionens og deels under Natur-rettens Behandling. Ligesom jeg og skal i Borger-retten indstrø noget om Politik eller Statsbygningen. Historie og Geografie med Regning og Skrivning behøver ikke min Anførsel. Vel højstvigtigt at Fruentimre blev deelagtiggjort i saadan Lære: Men mit Ønske at en anden paatog sig dette Arbeide. Hvad Lærebøger jeg formener bør anskaffes skal efterat Anmældelserne sluttede vorde bekændtgjort. Milche. Behandling, og at samme saa strax af den Civile At Kiøb- og Handelsmanden Caspar Sa Skifte-Ret udi Christiania er bleven tagen undermuelsen i Drøbach har seet sig nødsaget, at lovlig Behandling, det vorder herved til alle Ved overgive sit Boe, som Fallit til Skifte-Rettens kommendes Efterretning bekiendtgjort, og tillige indkaldes samtlige hans Creditorer at melde sig inden den Tid Loven foreskriver. Christiania den 22de Junii 1789.