JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Spanien. J Madrid var det ogsaa den almindelige Troe, at Regjeringen beqvemmer sig til at erkiende den portugisiske i Konstitution. Forladt af Frankerig og truet af Engelland, gives intet andet Valg. Har Engellands imposante Stilling, e imidlertid ikke gjort andet Godt, har den dog sat Skræk i a Ultraerne. Saaledes søge Præsterne nu at forene alle Spanier, og prædike, at Man hverken maa nævne Sorte eller Hvide. De kongelige Frivillige have ogsaa tabt Modet, og skjælve meere for Quiroga end for Skot lænderne. J Klosterne lade Munkene deres krigerske ti Dyder skinne ved at exercere, støbe Kugler &c. Statsraadet har ogsaa stor Lyst til en Rekrutudskrivning af 36 til 40,000 Md. Militair=Intendanterne gjøre hvad de ville idet de rose sig af deres blinde Lydighed imod Kongens Befalinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
En Koureer med Depescher til den engelske Gesandt er bleven overfaldet i Nærheden af Madrid, men fixerede Røverne, som troede de løb af med Depescherne, medens han havde skjult de rette paa et andet Sted. Hensigten af i de i Pampelona nylig omtalte Bevægelser erfares nu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Her er nemlig opdaget en stor Sammensværgelse til at omringe og massakrere den franske Besætning om Søndagen, naar Tropperne efter Sædvane vare i Messe, og derpaa bemægtige sig Citadellet. Planen skulde udføres af 8000 roialistiske Frivillige, og dem, som undkom af Kirken, vilde Man skyde ud fra Vinduerne. De Franske have nu truffet de fornødne Sikkerheds=Anstalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Portugal. Breve fra Lissabon til den 13 Decbr. melde ikke et Ord enten og Combras eller Oportos Jndtagelse. Provindsen Tras os Montes var opfyldt af Guerillas, derimod have Generalerne Mello, Claudino og Marquis d Angeja posteret sig ved Tamega og befæstet Broen ved Amarante, hvorved Oporto og hele Minho=Provindser, haabes dækket. Mange spanske Tropper ere ved Rebellerne. De i Braganza-Fortet fangne Officerer førtes To- og To bundne med Strikker til Spanien. Til Rebellernes her udviste Grusomheder hører, at de erklærede alle Kjøbmænd for Negros, for bedre at kunne plyndre dem, og selv Biskoppen, Rigets Pair, blev mishandlet. Den 4de blev Staden Chaves besat af Rebellerne. Efter Sigende vilde Mages foreene sig i Beira med Chaves og Canelles, som med eller imod deres Villie havde forladt Oporto=Veien. J Alentejo har Folket ikke taget Partie for Jnsurgenterne; men Godseiere og Kjøbmænd søgde Tilflugt i Fæstningerne. J Abrantes traf Gouvernøren Forsvarsanstalter. Siden Rebellerne erfarede, at Don Miguel har besvoret Forfatningen, proklammere de nu Jnfanten Carlos af Spanien til Konge under Navn af Carl V. Andre sige, at Chaves har udraabt sig selv til Konge under Navn af Don Manuel II. Efter Breve fra Madrid af 14 Decbr. er Silveira slaaet paa flere Punkter og har i Uorden maattet retirere til Spanien. Et andet Rygte siger, at den fangne Valde; er undkommet fra Spanien og atter i Portugal. Det er neppe uden Grund, at Man har beskyldt nogle af Ministrene for Forræderie. Jblandt flere Kjendsgjerninger er det, at Storprioren for Kristordenen og overhovedet alle Faktionisterne hidtil bleve ustraffede. Hr. Quintella har skammelig forsømt at forsyne Fæstningerne med Garnison og Munition, hvorfor han er bleven truet paa Livet af bevæbnede Grupper. Londonner Blade tage dem i Forsvar, ligesom de og forsikrer, at der ikke er mindste Tvivl om Prindsesse-Regentindens konstitutionelle Tænkemaade; men beklage derhos, at de overspænd. te Liberaler begynde at vise sig. Hermed menes dog vel aldrig Mænd som Grev Taypa, der har forladt Pairs kammeret for at kjempe imod Rebellerne, og allerede udmærket sig i en Kavalleriefægtning, eller Mænd, som dem, der have foranlediget den forbittrede Enkedronning til at tilskrive Regentinden saaledes: Hjeg vil og befaler, at Du imorgen skiller mig ved Vagterne i mit Palai af Handelsstandens Regiment, saavel tilhest som tilfods; thi jeg vil kunne handle frit. Loven om den personlige Friheds Ophævelse er og af Pairskammeret antaget, dog kun med 27 imod 15 Stemmer. De Deputerede vedtog den 9 Decbr., at Militserne skulle lønnes paa samme Fod som Linietropperne og Studenterne i Combra bevæbnes. Ved et Budskab har Regentinden den 12 Decbr. foreslaaet, at tilstaae de i Fædrelandets Tjeneste Faldnes Enker og Døttre en Pension af Størrelse som Solden i Fredstid. General=Politie=Jntendanten har ogsaa paa det strængeste forbudt alle Folke=Opløb og Sammenstimlen paa Gaderne til andre Tider end ved Markeder eller Kirkefester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Udenrigsministeren Hr. Almeida erklærede det i sin af givne Beretning til de Deputerede, om Forholdet imellem Spanien og Portugal, for en Forbrydelse, at tie længer 1 priste Storbrittannien for dets Bistand og anmeldte, at de andre store Magter, Frankerig, Rusland, Østerrig og Preussen, ogsaa, efter nogen Betænkning, havde erkjendt den nye Grundlov. At Grev Villa Real ikke blev antaget af det Madrider Hof, havde allene været nok til at bryde med samme. J Anledning af Rebellernes Jnvasion, efter at den spanske Regjering havde lovet at afvæbne dem, spørger han: "skulde Man holde det for muligt, at en Regiering kunde drive Troløshed og Jmmoralitet saa vidt, Jøvrigt tilskriver han samme Rebellernes Tilskyndelser, de Apostoliske, som under Religionens og Roialismens Maske begaae de skrækkeligste Forbrydelser, og den franske Ambassadeur i Madrid, Marquis de Moustier, som Man ikke maa forvexle med hans Regjering. Den lange Tale, som Ex=Ambassadeuren ved Hoffet i Madrid, Grev Villa-Real, holdt om samme Gienstand i Pairskammeret, var mere moderat. Han gjendrev den Paastand, at Spanien havde noget at frygte af det portugisiske Charte, der er vidt forskjelligt fra det af 1820; men undskyldte Overløber nes Vildfarelse med det gjængse Rygte om Don Miguel, som Man lige til det Øieblik, da hans Forlovelse blev bekjendt, ventede vilde indtræffe til Spanien, for at sætte sig i Spidsen for det exalteerte Partie. Til disse Altstykker hører endnu Grev Villa-Raals Skrivelse til den franske Ambassadeur, hvori han anmoder denne om at formaae den spanske Regjering til at erkjende den nye Regjeringsform i Portugal; men derpaa fik dette korte lakoniske Svar af Marquis de Moustier: "Da mig synes, at Løsningen af de meget indviklede Opgaver i Deres Brev ikke vedkommer mig, saa beder jeg ikke mistyde, at jeg blot indskrænker mig til at melde sammes Modtagelse, som jeg ikke skal undlade at bringe til min Regjerings Kundskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Frankerig. Ogsaa her gives et stort Partie, som af al Magt prædiker Krig, og besynderligt nok, at samme meest bestaaer afde foregivne fromme Sjele, kort, Man mærker ret godt de Apostoliskes Jndflydelse saavel i Paris som i Madrid. Ligesom Hr. v. Chateaubriand i Pairskammeret har Hr. Hyde de Neufville nu i de Deputeredes Bureau holdt en heftig Philippika og forlangt et Sted, indskudt i Adressen, for at redde, Frankerigs Æres baade imod Hr. Canning og Baron v. Damas, der ved sin Erklæring i Pairskammeret saa ganske skal have tabt den af Sigte. Han tager ikke i Betænkning, i Samtaler at kalde Hr. Canning,uropas første Jakobiner, og Hr. v. la Bourdonnaye forsikrer i sin Aristark, at Krigen i Portugal er Hr. Cannings Værk, gen Krig af Radikalerne, ligesom han kalder de Lissabonner Kamrende revolutionaire Cortes, og beder Gud, at Kong Ferdinand bare vil erklære Engelland Krig, da han nu har at kjempe for sin Trone, som han alt forud havde burdet for sine Kolonier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Efter Monitøren begyndte Diskussionerne over den af Kommissionen foreslaaede Tak-Adresse i de Deputeredes Kammer den 26 Decbr. og fortsattes de følgende Dage. Hr. Mechin bestreed først Ideen om en Krig med Engelland, hvorimod Hr. Vaublane, Martiignae og Flere angreed Hr. Cannings Tale og paastod, at Frankerigs Mellemkomst var nødvendig, paa Grund af Spaniens Ret til dets Alliance, de store Tjenester, det til forskjellige Tider har ydet Frankerig, især i Syvaarskrigen, &c. Finantsministeren Hr. Villele besvarede dem ganske forstaaeligt med, at hvis Spanien uden Anledning var bleven overfaldet af Engelland, havde det været Frankerigs Pligt at forsvare det; men nu da det er beviist, at Angrebet kommer fra Spaniens egen Side, kan Man ikke forbyde Engelland at komme dets Allierede tilhielp Forud havde han i den hemmelige Kommittee ligeledes viist at det er Legitimiteten, Engelland forsvarer i Portugal, hvorfor kun de, som ville Krigen, kunne erklære sig imod Udkastet til Adressen; men Enhver, som vil Freden, ikke kan andet end stemme for den." General Sebastian i erindrede ogsaa Krigspartiet om, at Frankerig i Grunden slet ingen Jndflydelse har i Spanien; men maa lade sine Anliggender besørge af den russiske Gesandt. Hr. v. Villele skal endnu have talt to Gange, og med Længsel saae Man det endelige Udfald imøde. J Hr. v. Chateaubriands forhen omtalte Tale skal endnu forekomme følgende sindrige Yttring: Aldrig indrømmer jeg Soldater Ret til, at give eller kuldkaste Statsindretninger, til at proklammere eller detronisere Konger. Maaskee elsker jeg det portugisiske Charte høiere end de engelske Ministre, som næsten tale haanligt om det, og have troet at maatte tilbagekalde Sir Stuart, fordi han konvoyerede det til Lissabon. Jeg troer, at Uafhængigheden er sin egen bedste Støtte, at et frit Folk er Borgen for det andet, og at Man ikke styrter noget veldædigt Charte paa Jordkloden, uden at Stødet rammer den hele Menneskeslægt. -¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Hr. Tonquet er for sin forkortede Udgave af Evange listerne af Appellationsretten dømt til 9 Maaneders Fængsel og 500 Fr. i Mulkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Amerikanske Anliggender. Biskoppen af Rio har bekjendtgjort et mærkeligt Edikaf Jndhold, at da det vilde falde Keiseren meget tungt, at regjere Riget vel, uden en himmelsk Patrons Bistand som Forbeder for ham hos Gud, saa har Hs. Majestæt uden lang Betænkning valgt sin Navnefætter, den hellige Petrus af Alcantara, dertil. Men for at dette Valg kunde skee efter den katholske Kirkes Skik, har han tillige vendt sig til Hs. Hellighed Leo XII om hans Stadfæstelse, hvilken Hs. Hellighed ogsaa har behaget at meddeele.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
J en Tidende fra Philladelphia læses følgende vigtige Anmeldelse: "det er maaskee ikke almindelig bekjendt, at alle brittiske Skibe, som efter 1 Decbr. maatte indløbe fra nogen af de i den sidste Kabinetsbefaling indbefattede Havne (nemlig de brittiske Kolonier) til de Forenede Staters Havne, skulle konfiskeres. Jfølge heraf ophører al direkte Han deel imellem hine Havne og de Forenede Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Græsketyrkiske Anliggender. Foreløbig bemærkes allene, at der endelig synes at aabne sig lysere Udsigter for Grækerfolket. Som den Orientalske Tilskuer melder fra Alexandrien, er her nemlig, i Følge de europæiske Ministres Underhandlinger, indløbet befaling til, atter at udskibe Tropperne af den til Morea bestemte Flaade, da Porten han lovet Fiendtlighedernes øieblikkelige Ophør. Ligeledes haves over Amsterdam Breve fra Konstantinopel af 25 Novbr. med den glædelige Tidende: at en Overeenskomst. imellem Tyrkerne og Grækerne er sluttet. Betingelserne ere ubekjendte; men i alle Tilfælde maa Handel og Skibsfart vinde meget herved. Den franske Admiral Rigny har ogsaa underrettet den græske Regjering om Magternes Bestræbelse, og derhos lagt den paa Hjerte, selv at forebygge de Hindringer, som de vedvarende Søe røverier og indbyrdes Tvedragt lægge i Veien, da det kun er rænkefulde Mennesker, som vente Grækenlands Frelse ved noget andet Middel end Magternes Mægling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Blandinger. Storbrittannien. Hertugen af Yorks befindende skal atter have forværret sig saa meget, at Biskoppen af London, paa hans eget Forlangende, har forsynet ham med Sakramentet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Preussen. Med Hs. Majestæts Helbredelse gaaer det vedvarende saa godt, som Man kan ønske sig. Tydskland. J det Würtembergske andet Kammer har den Deputerede, Hartmann, atter talt et kraftigt Ordom Handelens Tilstand i de sydtydske Forbundstater, der, som han udtrykte sig, paadrager dem alle europæiske Nationers Medlidenhed, for ikke at sige Spot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
J Frankfurt er Statsraad M. v. Bethmann, Chefen for det berømte Banquierhuus Brødrene Bethmann, bleven rørt af et Slag i Skuespilhuset Aftenen den 25de og ligger uden Haab. Denne virksomme Mands Død vil blive et uopretteligt Tab for Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Østerrig. J Jnspruck sporedes ogsaa den 16 Decbr. om Aftenen et temmelig stærkt Jordstød. Den keiserlig russiske Ambassadeur Tatisschtschewgav i Anledning af sin Monarks Navnefest den 18 f. M. et stort Diner, som Jnfanten Don Miguel ogsaa bivaanede, men hvorved den brasiliske Gesandt savnedes. Ogsaa bemærkedes, at Jnfanten underholdt sig paa det naadigste med den spanske Ambassadeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Beltpassage fra den 31 Decbr. 1826 til 3 Jan. 1827. Fra Fyen til Sjelland. Kapitainlieut., R. og Dom. Klaumann, Søelieut. Nyborg. Grosserer J. L. Jørgel jun.; Handlende B. Eymann, Kjøbmand J. H. Liefmann. Fra Sielland til Fyen. Fuldm. P. N. Winding; Kjøbmand H. B. Bruun; Landsoverretsassessor og Herredsf. J. P. With; Skibskpr. H. J. Lye. bo; Styrmand P. Hansen; Student K. Willadsen; Stud. theol. C. H. Hald, forrige Foged Hr. Holck; Kjøbmand J. Hartvig; Kancelliesekretair N. H. Lund; Stiftamtmand Thygesen; Konditor C. Jacobsen; Sekondlieutenant v. SehestedtJuel; Discipel H. C. Bagger; Qvæghandler J. A. Sanderum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Kjøbenhavns Børs=Kours den 2 Januar 1827. Hamb. - k. S. 224. - Spec. 227, 13 Rbmk. 10 s. 4 PCt. Kongel. Oblig. 81 1/2 a 82 Rbd. Sedl. Dito 72 1/2 a 73 i Banco. Nationb. Obl.: 100 a 101 Rbdlr S. ell. 114 a 1141 Rbd. Sedl. 3 PCt. nye danske Oblig. 57 1/2 a 58 L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bcomk.) Norske Speciesedl. pr. 100 Spec. 154 a 155 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 49 a 49 1/2 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 104 i Bco. Asiat. Attier . . . - Bank-Disconto. 5 Pdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Kjøbenhavns Havnepriser den 30 Decbr. 1826. Holstensk Hvede 6 Rbd. 5 Mk. - s. a 7 Rbd. - Mk. - s. Lollandsk dito . 6 Rbd. 3 Mk. - s. - 7 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug..... 6 Rbd. 3 Mk. - s. - 7 Rbd. - Mk. - s. Byg. . . . . . . . 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 6 Rbd. 3 Mk. - s. Havre . . . . . . 4 Rbd. 4 Mk. - s. - 5 Rbd. - Mk. - s. Ærter . . . . . . 8 Rbd. 5 Mk. - s. - 10 Rbd. - Mk. - s. Siellandsk Smør 44 Rbd. - Mk. - s. -56 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk dito . . . 48 Rbd. - Mk. - s. -56 Rbd. - Mk. - s. Alt pr. Tønde i Rigsbankpenge Sedler og Tegn. Tallotteriets 1090 .¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
(Trækning i Wandsb.) 45. 27. 82. 42. 2.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
eertissements. At min kjære uforglemmelige Tante, Jomfrue Marian Winding, efter 11 Ugers Sygeleie forlod det Jordiske den 15 dennes i en Alder af næsten 80 Aar, maa jeg herved, som hendes Broderdatter, sørgeligst tilkjendegive for fraværende Slægt og Venner. Hendes sjeldne, gode og retskafne Vandel, der stedse gjorde hende agtet og elsket af Enhver, som kjendte hende, gjør Tabet af hende dobbelt tungt for mig, der næsten i 5 Aar var i Huset hos hende. Fred med hendes Støv Middelfart den 21 Decbr. 1826. Mariane Winding.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Førstkommende Onsdag den 10 Januar holdes: Præsteordination i St. Kunds Kirke. Tjenesten begynder Kl. 9.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Taxt, over Spise- og Drikkevarer i Odense Kjøbstæd, fra Dato og indtil videre. a. Rugbrød. Efter Rugens Priis for 5 Pd. . . 10 s.d. Hvedebrød. et haardbagt Franskbrød a 12 Lod 4 et Sigtebrød 14 Lod . . . . . . 2 et haardbagt Suurbrød 22 Lod 4 - dito dito og de større i Forhold dertil. 2 haardbagte Rugtvebakker 12 Lod 2 - c. Oxekjød. et Skaalpund af det bedste . . . . . . 5 -et dito af det ringere . . . . . . . . Alt under det sædvanlige Tilhold for Slagterne. d. Brændeviin, en Potte til 6 Grader..... 32. c. Flesk. fersk Flesk pr. Pund . . . . . . . . . 10. røget dito f. Smør. pr. Pund. . . . . . . . . . . . . . . . 20. s. Lys. et Pund Smaalys 10 a 12 Stkr. pr. Pund 22. større 6 a 8 Stkr. pr. Pund. 24. h. Øl. en Kande godt Øl........... en dito Huusholdnings=Pl. . . . 3 dito til 17 Kander . . 80 et Anker, Efter hvilken Taxt de Handlende have at rette sig, under Straf i Overtrædelses Tilfælde. Odense Raadstue den 3 Januar 1827. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Søndagen den 7de og Mandagen den 8de Januar gives paa Theatret en stor Pantomme, kaldet Robert le Diable; tillige bekjendtgjøres, at vi endnu kun give 4 a 5 Forestillinger her i Byen, og Enhver, som maatte have Noget at fordre hos noget af Selskabets Personale, maae melde sig hos Odense den 4 Januar 1827. Brødrene Fouraur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Den i Helligdagene udsatte Underviisning i Naturlæren begynder igjen Søndagen den 7 Jan. Kl. 31. J. Saxtorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Fyens Stiftamtmandskab har under 31 Decbr. f. A. kommuniceret Magistraten en modtagen Skrivelse fra det Kongelige General-Toldkammer= og Kommerce=Kollegium, saalydende: Ved Skrivelse af 15 April f. A. er Stiftet tilkjendegivet Kollegiets Bestemmelse, at der i Kanten af det hallede Lærred, skal, for hver 25 Alen et Stykke indeholder, sættes Amts Mærket, for derved at forebygge, at Jngen, ved at afklippe . 3 Stemplerne af et længere Stykke, skal tilvende sig for samme Præmier, som for et kortere. J Betragtning at, at det ikke kan være Kjøberen behageligt, midt i et Stykke at have et "Mærke, som de siden vanskeligen ville kunne borttage, har Kollegiet anseet det mere hensigtsmæssigt, at det paalægges Væverne for Fremtiden at lade Kjæde=Enderne sidde ved det Lærred, som de ønske hallede, og at altsaa Amts=Mærket der oved for Fremtiden kan bortfalde. Det maa være magtpaaliggende at forebygge Klager over, at det hallede Lærred ikke vi Alenmaal svarer til Hallestemplet, saadant vilde muligen vindtræffe, naar Lærred, der var hallet ubleget, siden som bleget falholdes. Man har derfor anseet det hensigtsmæssigt, gat det Lærred, som halles bleget, mærkes med et eget Stem i opel, til hvilket Øiemed Man har ladet forfærdige et Stempel, som vil følge med næste Agepost, og som det maa paalægges Hallen at sætte paa det blegede Lærred foran Amts=Mærket. Begge disse Foranstaltninger bedes bragt til offentlig Kundlyskab. Hvilket herved offentligen bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Odense Raadstue den 5 Januar 1827. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Paa Søndag Morgen kan faaes Gjeder, Suder, Aborrer og Karudser i Kjøbmand N. Møllers Gaard ligefor Frue Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
En duelig Handelsbetjent, som i endeel Aar har konditioneret i Kjøbenhavn, ønsker sig til 1 Mai en Plads i en af Fyens Kjøbstæder. Hvo, som maatte attraae hans Tjeneste, vilde behage at indlægge en Billet, mærket 2, paa Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
5 Værelser med Kjøkken og Spisekammer og øvrige Beqvemmeligheder, er til Paaske Flyttetid at faae til Leie i Nedergade No. 678. Bonnesen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Mandagen den 15 Januar 1827, Formiddag Kl. 9, og følgende Dage, bliver, efter Begjæring af Pottemager Cordtsi Enke, afholdt offentlig Auction i hendes Gaard No. 331 ved Vesterport, over endeel Meubler og Effekter, bestaaende af Sølvtøi, Linned, Dækketøi, Chatoller, Dragkister, Stole, Borde, Speile, Kobber=, Tin, Messing- og Jerntøi, med mere Huusgeraad, Jernkakkelovne, en holstensk Vogn med laterede Stole, et Partie Favnetræe og Kakkelovnsbrænde, Fourage af Høe og Halm m. v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 29 Decbr. 1826. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-05
Torsdagen den 11 Januar 1827, Formiddag Kl. 11, bliver i Graaebrødre Hospital her i Byen afholdt offentlig Licitation over en forandret og forbedret Jndretning ved Hospitalets Daarekiste, af Muur-, Tømmer=, Snedker=, Smede= og Malerarbeide, med dertil behøvende Materialier, efter Overslag, Tegning og Konditioner, som ved Licitationen fremlægges og 8 Dage forud ere til Eftersyn paa Hospitalets Skriverstue. Odense den 29 Decbr. 1826. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-08
56 Aargang. No. 4. Fyens Stifts. er Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den Januar 1827. Jndhold. Frankerig (De Deputeredes Takadresse og Kongens Svar derpaa. Udkastet til den nye Presselopd. Storbrittannien (Vedvarende Jndskibning til Portugal). Spanien. Portugal (Rebellernes Nederlag i Alentejo. Marquis inde v. Chaves proklameret til - Konge) Græskeyrkiske Anliggender (Engellands Mægling).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-08
Spanien skal straffes med Borgerkrig, fordi Vi, Trods vore Seire og Okkupation, ikke i 3 Aar har kunnet gjøre Ende paa Anarkiet, Udenrigsministeren anseer med Hr. Canning Spaniens Okkupation i Aaret 1823 ganske!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-01-08
for det samme som Engellands nærværende Jndblanding: de portugisiske Anliggender; men hvor aldeles forskjellige ere de. Vi frygtede dengang for, at den Brand, som hæriede Spanien, skulde naae Os, og Jnteresse og Pligt bød Os at slukke den (som Man da har seet!). Jeg hører vist ikke til dem, som troe paa Storsultanens Legitimmitet; jeg elsker Friheden; men veed ogsaa, at der intet Latterligere kan tænkes, end at ville tvinge et Folk til, at være frie imod dets Villie, og troe, at een og samme Regjeringsform passer sig for alle Nationer. Lad den engelske Regjering længe nok opkaste sig til de repræsentative Regjeringers Don Quixotte, Os sømmer det i det mindste ikke, at være dens Sancho Pansa. Det var skjønt, hvis de repræsentative Regjeringer holdt, hvad de i Theorien love; men nærmere beseet, avle de som oftest Trældom, Bestikkelighed, Oprørsaand og Statsbyrdernes uhyre Forøgelse. Haabentlig ville Ministrene, naar de blive færdige med Portugal, ogsaa tænke paa, at gjengive Frankerig dets fuld Frihed, istedetfor at indskrænke den endnu mere. Vi tillade Os ofte at sige vore Ministre bittre Sandheder; men aldrig bør vi taale, at Man stævner dem for det brittiske Parlaments Skranker. Naar det gjelder National- væren, bør Vi Alle være som Eet. Jeg troer derfor, at Vi i Adressen bør istemme en des høiere Tone, jo meere Man søger at nedværdige Os. (fortsættes).