JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Med Lavalettes og Neys Processer er det atter blevet temmelig stille. Aftstykkerne, som høre til den Førstes Appel, ere af Justitsministeren over endte Kassationsretten, Ligesaa meget som han har udmærket sig ved Mod og Fasthed, for Retten, har Ney derimod viist forsagthed og Nedslagenhed, der skal være gaaet til den Grad, at han her grædt i nogle af sine Forhører. Det hedder endog, at han, som bornfødt i Saarlouis, hvilken Stadmu er tilfaldet Preussen, skal have ifinde at ansøge om Kongen af Preussens Beskyttelse som hans Undersaat, hvilket Forsøg imidlertid lige saa lid vil redde ham, som Sagens Afviisning ved Krigsretten, hvorved han efter en Officeers Udtryk kuns er faldet af Asken og i Jlden. Man holder sig nemlig overbeviist, at Pairskammeret vil benytte denne Leilighed til at give Kongen et udmærket Beviis paa dets Troskab, og maaske(tilføier Man) skaffe ham Anledning til at lade Naad gaae for Ret; thi en af straffet Forræder kan endnu blive Gjenstand for Medlidenhed, medens en benaadet Forræder kuns er det for almingelig Foragt. Endnu nylig er fra Politieministeren udgaaet Befaling til at opsøge 9 af de i den Kongel. Forordning af 24 Jutbetegnede Personer og arrettere dem overalt, hvor de maatte forefindes. De saaledes Efterlyste ere: Drourt derlon, Lefebre Desnouettes Ameil, Gilly, Berryer, Mouton Duvernet, Grouchy, Clauzel og Laborde. Ogsaa Marskal Mortier som især bevægede Kongen til at forlade Frankri, torde blive stillet for Retten Aarsagen til de sidstmeldte Generalers Hæftelser skal ellers have været deres ubesindige Yttringer, der lode befrygte en Forsøg til at redde Marskal Ney. Ligesom det iøvrige under Bonaparte var især Adelige, som opfyldte Fængslerne, er det derimod nu for det meste Haandværkere, Soldatere og Folk af de lavere Klasser, som ere uforstandige nok til at ønske Bonaparte tilbage, og blinthen tilskrive Kongen alle Frankeries Ulykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Som en Kommentar til ovenanførte Note fra de allierede Magters Ministre kan dervel ansees, at den Rhinske Merkunsaav som de Belgiske Aviser her ere forbudne, og Man venter, et det samme snart vil blive Tilfældet med de Engelske Blade. Den Belgiske Tidende Orakietyttrer, billig Harme over dette Forbud, og siger, at det er Lønnen, for den Jver, hvormed de Belpiske Tidender forsvarede Bourbonnernes Sag, da Uurpatoren var kommen tilbage fra Elbe. J Nismes jærer det endnu stærkt. Nationalgarden, som skulde afskediges, vil ikke lade sig afvæbne, og uagtet Hertugen af Angoulemes siden de sidste Optrin udstædte Proklamationer, hvori det hedder: "Kongen er alle troFranzosers Fader, som underkaste sig Statens Love, til hvilken Religion de end bekjende sig; den frie Udøvelse af den forskjellige Gudstjeneste og Samvittighedsfrihed ere sikrede ved den Konstitutions=Alt, han har givet sit Folkt, torde Man endnu Søndagen den 19 Novbr. ikke aabne de protestantiske Kirker, af Frygt for nye Sammenrottelser. Til de foregaaende Rædselscener her hører endnu, at Raseriet gik saavidt at Protestanterne maatte forskandse sig i deres Huse. Natten til den 16de gjennemstrøg 800 Banditer i fire Hobe Stadens Qvarteren, og begik de skrækkeligste Udsvævelser. Man forsikrer, et der var aftalt Tegn til at foranstalte en anden Bartholomæusnet, og virkelig bleve 22 Personer af begge Kjøn denne ene Nat myrvede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Ved Elsats og Lothringens Besættelse af allierede Tropper, med Undtagelse af Fæstningerne bemærkes, at disse sidste derved afskjæres fra al militær Forbindelse med de øvrige franske Krigspladser, og saaledes befinde sig aldeles afhængig af de allierede Magter hvilket vilde være at yderste Vigtighed, i Tilfælde at der skulde udbryde nye Uroligheder i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Indenlandske Efterretninger. J Statstidenden af 11 d. M. læses nu følgende officielle Anmeldelse fra Kjøbenhavn: "Da i afvigte Marts Maaned Frankerigs offentlige Rolighed, med hvilken hele Europas er saa nøie forbunden, var bleven forstyrret ved Napoleon Bonapartes saa uventede Tilbagekomst til det Land, hvorfra han Aaret forud ved hele Europas saa heldigen anvendte Anstrængeller var bleven bortfjernet, efterat den retmæssige Monark havde besteget sine Forfædres Trone, blev Hs. Majestæt Kongen under sit Ophold i Wien indbuden af de forbundne Magter, der den 30 Mai 181. havde sluttet Freden i Paris til at tage Deel i det foreningsforbund, som den 25 Marts blev sluttet i Wien for igjen at tilveiebringe Sikkerhed for Europas Stater. - Kongen tiltraadte denne Forening og forvandt sig til at lade et Troppe-Korps støde til de Hære, som Europas Magter bestemte til at tilveiebringe almeen Sikkerhed. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Under befaling af H. D. General Prinds Frederik til Hessen, tiltraadte 15000 Mand Marschen til Frankerig. - De meest udmærkede Seire kronede snart de forbundne Hære Anstrængelser og Topperhed, satte to af dem i Besiddelse af Frankerigs Hovedstad og den retmæssige Konge af sin Trone, og det blev derved ufornødent for de danske Tropper at fortsætte Marschen. De vendte derfor tilbage til Holsteen, hvor de holdtes i Beredskab til igjen at sættes i Bevægelse, naar saadant maatte fordres. - Medens der i Paris underhandledes om Gjenoprettelsen af en varig Fred, blev der foreslaaet Hs. Majestæt ved Allerhøistsammes Medforbundne, at lade 5000 Mand støde til en Hær af 150,000, der i nogle Aar skull, for at sikre Fredens Vedligeholdelse, besætte visse Strækninger af Frankerig. - Kongen viste Sig strax beredvillig til at afgive denne Troppe-Afdeling til et for Europas Sikkerhed saa vigtigt Øiemed; og H.D. General Prinds Frederik til Hessen fører nu de 5000 til Frankerig, hvor de med de øvvige forbundne Magters Tropper komme til at staae under den Storbrittanniske Feldtmarskal Hertugen af Wellingtons Overbefaling. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Ved Fredsslutningen i Paris den 20 f. M. er det bleven fastsat, at den Hær af fremmede forenede Tropper, som forbliver i Frankerig, skal underholdes af den franske Regjering, der har forbundet sig til at forsyne den med Qvarteer, Rationer og Portioner, og betale Troppernes Sold. - Til denne udredes for de 5000 Mand, som Hs. Majestæt har afsendt til Frankerig, i det første Aar 1 Million Fr. eller henved 400,000 Rbd. i Sølv, og i de paafølgende Aar, 1 Million 833,333 Franker eller omtrent 800,000 Rbd. Sølv aarligen. - De øvrige 10,000 Mand, som stode i Holsteen, ere nu vendte tilbage til deres sædvanlige Standqvarterer, og de Subsidier, som for det hele Korpaf 15,000 Mand vare tilstaaede af den engelske Regiering og som udgjorde omtrent 15,000 L. Sterling maanedlig ere ophørte. - Da det ved Fredstraktaten desuden er bleverbestemt, at de Magter, der ved at lade Tropper støde til de i Frankerig indrykkede forenede Hære, have taget Deel i de almindelige Bestræbelser for at tilveiebringe Fred og forskaffe Europas Sikkerhed en fast Grundvold for Fremtiden. ligeledes skulle tage Deel i de Kontributioner, som Frankerig har vedtaget at udrede i visse paa hinanden følgende Aar, saa er der bleven tillagt Dannemark 2,500,000 Franker eller omtrent 1 Million Rigsbankdaler i Sølv, der efterhaanden bliver betalt i fastsatte Terminer. J Anledning af de fanatiske Optøier i Nismes i Frankerig, læser Man fra Altona en skjøn Kontrast om den her herskende Religions-Tolerants, der er saa udbredt, at de ældste at den franske reformeerte Menighed have anmodet en lutherst Præst om at præ ike for dem, i deres egen Præsts Sygdoms Forfald, og erklæret, at de saalænge ville betjensig af den lutherske Palmebog. Og spørge Zeloterne: hvorledes det da seer ud med Sædeligheden i en Stad, hvor der hersker slig en Toltrants vil Svarer, blive at af 25,000 Mennesker, som her dyrke Gud paa den forskjelligste Maade, er Jngen under Tiltale for nogen Kriminal=Forbrydelse; Fangehusene ere for det meeste tomme, og det er over 20 Aar siden, at noget Menneske her blev dømt fra Livet. Altona, Rusland og Nordamerika anføres som talende Exempler paa Tolerantsens velsignede følger. Til sidst gjøres den Anvendelse af det Sagte, at det tilkommer den katholske Geistlighed, som i Portugal, Spanien og Tydskland har seet sine timelige Goder reddede ved protestantik Blod, at udstøde dem, som kunne tage de Tigere i Forsvar der med koldt Blod myrde Protestanterne, ligesom Man tør haabe, at Paven selv, betænkende, at Pavedommet og den katholske Kirke er reddet og sikret ved Russeres, Engellænderes og protestentiske Tydskeres Anstrængelser, vil give et offentligt Beviis paa sin Taknemmelighed, og hanlyse de baade Geistlige og Laici, som prædike Forfølgelse imod Kirkens Sekker. Maaskee var det ønskeligt, om de Allierede ved Kommissarier vilde paa Stedet selv forvisse sig om Protestantmordernes virkelige Afstraffelse!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Ved Tallotteriets 1073 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 76, 41, 15. 62, 12.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Paa Søndag prædiker den residerende Kapellan, Hr. Ortmann, til Høimesse i St. Knuds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Avertissements. Skilsmisselimen kom Kl. 8 om Aftenen den 13 dennes da det behagede Gud, ved en stille og rolig Død, at bortkalde min elskede Mand, Stads-Chirurg C. Statzer, i en Alder af 54 Aar, efter 1/2 Aars Bryst= og andre Svagheder, hvilke han, troe i sit Kald, havde paadraget sig ved natlige Reiser. Dette bekjendtgjøres herved for hans fraværende Slægt og Venner, dem jeg er forvisset om deeltage i den Sorg, som tungt hviler paa mig og mine 3 Børn over Tabet, af denne Retskafne, frabedende mig desaarsag al skrivtlig og mundtlig Bevidnelse. Helene Stutter. Odense d. 15 Decbr. 1815. - fød Nissen, Den 12 dennes, om Morgenen Klokken 8, behagede det Forsynet, efter 5 Ugers bestandig Svaghed, at bortkalde herfra vores ældste Søn, Hans Frederich Steensen, i sin Alders 10 1/2 Aar. Dette for os smertelige Dødsfald, bekjendtgjøres herved fraværende Slægt og Venner. Torvegaard den 14 December 1815. A. Steensen. H. H. O. Steensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Tirsdagen den 12 December behagede det Forsynet, efter 3 Ugers smertelige Lidelser, at bortfalde fra det Jordiske til sit himmelske Rige, vor inderlig elskede Søn, Hans Nicolai Gundermann, i sin Alders 13de Aar. Familie og Venner, som kjendte denne blide og haabefulde Yngling, ere vi forvissede om deeltage i vores billige Sorg, uden skrivtlig at bevidne samme. - Odense den 12 Decbr. 1815. H. A. Varfoed. A. C. Barfoed, født Kiøbne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Onsdagen den 20 December førstkommende om Formid gen Klokken, lader Handskemager Niels Holm bortsælge, med Auction, paa sin Boepæl i Staalstrædet Adskilligt 4 Gang= og Sengeklæder, Dragkister, Kobber=, Tin= og Messingtøi, med mere af alle Slags Huusgeraad. Odense den 12 December 1815. Bendz. De, som nyde Pension af Lundegaards Stiftelse, anmodes at melde dem paa Stiftekontoiret i Odense Løverdagen den 23 December 1815, hvor de af Stiftelsens Forvalter bemeldte Dags Formiddag fra Klokken 10 til 12 erholder udbetalt, imod behørige og som sædvanlig legitimerede Qvitteringer, hvad dem tilkommer til fornævnte Tid. Udtælleren ønsker, at Pensionisterne saavidt mueligt, enten selv eller ved Befuldmægtigede ville give Møde, og aflevere Qvitteringer ved Pensionens Modtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Pensionisterne af det Cilskonske Legat anmodes, at melde dem paa Stiftskontoiret i Odense Mandagen den 18 December 1815, hvor de samme Dags Formiddag fra Klokken 10 til 12 erholder Blanketter til Qvitteringer for Pensionerne; og bliver Pensionerne af Legatets Kasserer, mod behørig med udfordrende Attest forsynede Qvitteringer, udbetalt sammesteds Løverdagen den 23 December næstefter fra Klokken 8 til 10 Formiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Næste Torsdag den 21 December, Aften Klokken 6, bliver Bal i den ældste Klub, hvortil de ærede Medlemmer indbydes. Baldirectionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Nye Kogedog, af C. Jacobsen, (forhen Kok hos Hs. Excellence Grev Ahlefeldt Laurvig) har forladt Pressen, og kan af Subskribenterne afhentes i Strædet til Torvet No. 570 mod 6 Rbd. for hvert Exemplar Skrivpapiir og 5 Rbd. dito Trykpapiir, heftet; ogsaa andre Kjøbere kunne sammesteds erholde den tilkjøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Af Skriftet: Hemmelige Efterretninger om Napoleon, forventes et nyt Oplag, der, saasnart samme udkommer i jen, bliver at faae her paa Adressekontoiret Paa Hjørnet af Over= og Nørregade No. 20 er at bekomme Skatoller af Egetræe, Dragister, Stole, Softer, 2 gamle 8te Dags Stueuhre, moderne 2 Etages Kakkelovne, enkelte dito, fine Herskabssenge tilligemed gode nye Folkesenge, ganske nye sjæt og Duun, en nye engelsk Karet og en anden dito en nye Bofa stoppet med Krølhaar, et Par holsteenske Vogne og en Foermandsvogn med Jernaxler, en Kanope og 6 Stol af Mahognie, og tillige alle Sorter andre Møbler, til de billigste Priser. Odense den 13 December 1815. Chr. Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
J Fredags den 3 December er en liden Hanstøver, red med Blis, godt behængt, frakommet sin Eier i Odense, Hvem som maatte have samme, bedes at anmelde det paa Adressekontoiret, da den derefter skal blive afhentet, og betalt for dens Pleie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
J Gaarden No. 230 paa Vestergade er første Etage, bestaaende af smukke gibsede og betrukne Værelser, med eller uden Meubler, forsynede med Kakkelovne, tillige Kjøkken, Spiis kammer, Tjener og Pigekammer, samt en færdeles god Hestestald, Vognremisse, stort Gaardsrum og Kielder, med meget mere, strax at faae til Leie, naar de Lystsøgende behage at akkordere med Eieren Kjøbmand Jensen i No. 231.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
En guul Støverhund er i Løverdags Aftes indkommet i Lumbye Præstegaard, hvor dens Eier kan bekomme den, mod dette Avertissements Betaling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Demach der hiesige Bürger und Amtschuster Christian Asmussen seine allhier belegenes Wohnhaus verkauft und um dem Kanfer die Gewühr leisten zu konnen, die Erlassun, eines Proklams bewirkt hat, als werden hiemit alle und ilde, welche an beregtes Haus irgend einige nicht protocollitte Forderungenund Ansprichs zu haben vermeinen, hi mit bey Straf der Ausschliesung und des ewigen Stillschweigens angewieser und geladen, sich die Einheimischen innerhalb 6, und diAurwittigen mit Bestellung eines Procurator innerhald 12 Wochen nach der letzten Bekantmachung dieses, in dem hiesigen Stabtsecretariat zu melden, die dessalligen Documentemit Zurücklassung beglaubter Abichriften zu produciren und fornere Verfugling zugewattigen. - Sønderburg d. 3 Dec. 1815 (L. S.) . hieselbst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Et fortplettet snittet Soesviin er sidste Søndag frakommet sin Eier; for Opdagelsen af samme loves en passende Douceur af Bürgermester und Rath. Christiansdahl den 13 December 1818. C. Nye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Min iboende Eiendomsgaard i Ore Bye, Næraa Sogn, er underhaanden at faae tilkjøbs; Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Album, og er for faa Aar siden af nye opbygget, hvortil er fornødent Tørveskiær og Gjærdselskov, og, om forlanges, kan en Parcel erholdes til at holde to Heste paa. Ore den 15 December 1815. Hans Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
En sort Pudel-Hanbund, med hvidt Ston, omtrent 1/2 Aar gammel, et løben hort fra Huset Nr. 200 paa Flathaugen her i Byen. Skulde nogen Rensindig have antaget sig samme, og vilde levere den tilbage til ovenanførte Sted, da betales derfor en passende Douceur. Odense den 13 December 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
En øvet Lærerinde, som tiltroer sig at besidde de Kundskaber og Gaver, som udfordres til velopdragne Børns Dannelse, anbefaler sig til et Herskab eller anden god Familie; hun underviser i Fransk, Tydsk, Tegning, Silke Speil og fransk Broderie med flere brugelige Haandarbeider. Man behager at henvende sig til Adressekontoiret, som giver nærmere Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
Dyrehaugegaarden ved Kolding agter Eieren Hr. General=Krigskommissair v. Hein, naar antageligt Bud skeer ved en eneste offentlig Auction i Januar eller gebruar Maaned 1816 at lade bortsælge. Den staaer for Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 2 1/5 Alb. Ager og Eng og 1 Skp. Skovskyld. Der fores og græsses aarlig 60 Qvæghøveder, 10 a 11 Heste a. Den aarlige Udsæd er 110 a 120 Tønder Vinter= og Vaarsæd. Høe avles aarlig 120 a 140 store Læs. Skov og Tørvejord, er ypperlig. Konge-, Kirke= og Præstetiende hverken svares: in natura eller betales for. Rigsbankhæftelsen i Følge Forordning af 5 Januar 1813. er udbetalt. Hegnet omkring Markerne er i en fortrinlig Stand. Da Eiendommene ere beliggende midt i Kolding Kjøbstæd Jord og tæt uden for en af dens Porte, saa er til Udvarcellering erhvervet det kongelige Rentekammers Resolution, som findes med Kort og Beregning paa Gaarden. Gaardens Situation, som det heele, er udmærket skiøn, og Bygningerne tildeels uve og meget godt indrettede. Endeel af Kjøbesummen kan blive staaende som 1ste Prioritet i Gaarden. Dagen, naar Auctionen berammes, skal nærmere i disse Tidender blive bekjendtgjort. Herredskontoiret i Kolding, 9 Dec. 1815. Westengaard Der respektive Skoemagerlang har overladt til mig der store Langssal, for der at holde er Bal. Paa Grund heraf, indbyder jeg enhver honnet Borger med deres ærede Familie til at tage Deel i dette borgerlige Balselskab, som begynder Onsdagen den 27 December og Aftenen Kl. 6 slet. For de som endnu ikke har ladet sig tegne, tjener til behagelig Efterterretning, at der er fra min Side sørget for Alt, hvad der henhører til Anstændighed, samt beste Sorter Spise- og Drikkevarer, alt efter optegnet billig Betaling. Fra i Dag modtages Billetterne for 1 Rbd. pr. Stk. hos Odense den 16 December 1815. H. C. Falck. Jeg Underskrevne modtager urene Flasker; men derimod udleveres ud af Huset det reneste beste og velproppede, ja jeg tør med Rette sige 3 dobbelt Øl i rene Flasker for 2 Rbmk. 8 s. - Odense d. 16 Decbr. 1815. H. C. Falck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-15
J disse Dage er ved Dures Vænge, Horne Mark (ligeover for Lyøe), under Grevskabet Brahesminde, en 3 Bords Ege-Jolle, platbundet, med et Straag under, spids til begge Ender og næsten nye, frakommet sin Eier, JørgerRasmussen, Gaardmand og Udfløtter fra Horne. De, som om denne Jolle enten kan give Oplysning eller bringe samme til Faaborg Skibsbroe og anmelde eller aflevere den til Eieren eller Hr. Postmester Bennedsen sammesteds, loves en paa sende Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
St. Helena.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Det engelske Admiralitet har nu faaet Depescher fra Admiral Cockburn, hvorefter Expeditionen er ankommen hertil den 231 Octbr. med Bonaparte, som var ved got Helbred, og for det første er anviist Gouvernørens Huus til Bopæl, der ligger meget høit og altsaa er des let at oppasse. Øen selv bliver meget strængt bevogtet; imellem alle Havne og Skibe er oprettet Signaler, og Vagt skibe krydser bestandig deromkrma, saa at det nu holdes reent umuligt for Bonaparte at undkomme. - Under Overfarten skal han ikke have været i beste Lune, og hans Følge er det endnu mindre. Jsær skil Madam Bertrand allerede langes efter at vende tilbage til Europa, for at faae sine Børn opdragede. Bone parte gjør sig ikke meget Bevægelse, gaaer tidlig tilsengs og staaer sildig op; hele Aftenen spiller han Kort og er om Riddagen kuns en halv Time ved Bordet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Korvetten Julie afgaaer fra Portsmouth med Depescher, ske den engelske Regjering til St. Helen og Bombay.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Frankerig. Forræderen Ney er Man da ogsaa færdig med. Efter 3 Deres Procedure blev han den 6te af Pairskammeret, dømt til at straffes efter Loven af 12 Mai 1793, og næste Morgen Kl. 9 1/2 skudt paa Grenelle, Sletten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Man taler nu igjen om en stor Forandring i Ministeriet, hvorved saavel Hertugen af Richelien som BarbeMarbois og v. Cazes ville gaae af, da de blandt andet standhvlig modsætte sig alle Forstig til et lægge Krigsbyrderne paa Cheferne for den Bonapartiske Bande. "Pariser Breve - skriver Man fra Lyttich - antage fra Dag til Dag en mørkere Karakteer. Reaktionen bliver stidse virksommere og almindeligere. J de DeputeredeKammer har dannet sig en hemmelig Kommittee, hvori Man har foreslaaet: 1) at dømme Alle dem, som have stemt for Ludvig AVIs Død, fra Livet, 2) deportere Alle dem, som have beklædt Embeder under Ufurpationen, og 3) forvise Alle dem, som have svoret Konstitutionen af sidste Mai Troskab. Skulde disse Forholdsregler der ere foreslaaede af de allermeest exalteerte Hoveder, gaa i Opfyldelse, da vilde halvanden Million Mennesker blive et Offer for dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Man eftersporer og borttiger nu Napoleons Bister, hvor de endnu findes, og i nogle Depertementer gaaer forbittrelsen imod hans Soldater saa vidt, at Øvrigheden maa tige dem i Beskyttelse. Marseillanerne skulle endog have overgivet Hertugen af Angouleme et Bøn skrivt med hele 15,000 Underskrivter, hvori de forlange Massena afstraffet, fordi han hindrede dem fra at marschere imod Bonaparte efter hans Landgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Spanien. Under 2 Novbr. har Hs. Majestæt udstædt et vigtigt Dekret, angaaende Oprettelsen af et overste Stats Junta, hvori alle Ministre, og i vigtige Til ælde ogsaa Statsraader, Generaler og andre Personer, efter Kongens Bestemmelse skulle tage Sæde. Dette Junta bliver permanent og forsamles i det mindste en Gang om U en hos Statsministeren. Samtlige Departementer referersig til det, til hvilken Ende Statsministeren foredraget det Alt, hvad der angaaer Krig, Fred, Alliants, Handel og overhov det Traktater, Kries og Marineministeren det som henhører til Armeen og Sølvæsenet &c. Ligeledes syssel, sætter Juntain sig med Finantser og Statsgielden, Agertyrkning. Jndustrie &c. Kongen her tillet deres Enker og Børn, der faldt som i Offerfor det Murtske Sligterie i Madrid den 2 Mai 1808, Pensioner, og tilladt dem at bære en Æres medaille i et sort Baand med Jndskrivt: Ferdinand Ul for den 2 Mais Offer. De Myrdedes Navne skul desuden indgraves paa en Marmorplade i den hellige Jodors Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Østerrig. J Wien har Man havt sande Høitidsdage i denne Tid ved at see en stor Mængde Fragtvogne in træffe meKrigstrofæer, bestaaende saavel af de forhen herfra bortranede Kunstskatte af Oldsager, Malerier, Haandskrivter, Bøger, Arkiver a., som af erobret og Seierherterne i tilfaldet Skyts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Den østerrigske Jagttager har udførlig skildret Fredstraktatens Ypperlighed, hvad enten Man seer paa Erstatning for det Forbigangne eller Sikkerhed for det Tilkommende. Derhos dadles de tydske Stemmer, som fordømme Fredsværket, fordi Frankerig ikke er blevet langt mere ydmyget og svækket, hvorved, hedder det, let fundet være lagt Spiren til Misforstaaelser imellem de andre Magter. Derimod var Harmonien imellem Hovedmaaterne aldrig fuldkomnere og inderligere, siden den europæiske Alliants stiftedes, end just nu. Forhandlingerne af 1815 have fuldent det store Værk. Haabet og Europas Guldalder erikke længer en tom Drøm! Den nye Traktat imellem de 4 Hoffer er Hjørnestenen i den hele Bygning a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-18
Tyrkiet. Det er nu kommet til Forlig imellem Porten og Servien paa følgende Vilkaar: 1) Servien erkjender Storherren, som Souverain; 2) beholder sin egen Religion og Forfatnin, og betaler allene en aarlig Kontribution af 7000 Punge; 3) Jnden Tyrk maa bosætte sig i Servien, saa lidet som nogen Servier i Tyrkiet. 4) Belgrad bliver beset af en Pascha, og i Krigstid stiller Servien 15000 Md.