Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1834-03-17
Den 6 d. aflagde Hr. Martin Beretningen om Lov-Udkastet imod de politiske Foreninger. Samme gik ud paa, at Kommissionen slet ikke der fandt noget Jndgreb i Chartet, da den i saa Fald uden Betænkning vilde have forkastet det. Det var ei allene Ret, men Pligt at gjøre en Ende paa slige Foreninger, som kun skabe Uroligheder i det borgerlige Selskab. Derpaa opregnedes alle af Klubberne fra den første Revolutionstid begaaede Excesser, paa hvis Tyrannie den 18 Brumaire, denne alle Franske dy rebare Dag (da nemlig Bonaparte drev den lovgivende Forsamling fra hverandre med Bajonetten!), gjorde en Ende. Kommissionen billigede derfor ganske Forslaget, hvis Straffebestemmelser den endog gav en Udvidelse til dem, der huseslige utilladelige Foreninger. Venstre Side loe hjertelig, da Ordføreren forsikrede, at der aldrig var tænkt paa at forbyde philantropinske, videnskabelige eller Handelsselskaber, saa lidet som de til Valgene fornødne Samlinger, men kun de politiske Foreninger. Til Slutning vedtoges, at dette Anliggende skulde foretages strax efter Forhandlingen om Municipal-Jndretningen. En stor Mængde Tilhørere, ogsaa Damer, havde indfundet sig baade foregaaende og denne Dag, tildeels ogsaa forat bivaane Debatterne angaaende Hr. Salvertes Spørgsmaal til Ministrene om Politiets Forhold den 22 og 23 f. M., hvilke foretoges strax efter hiin Beretning. Han oplæste en Mængde Breve, hvori klagedes over de af forklædte og med Knortestokke bevæbnede Politiebetjente selv paa Børn og Oldinge forøvede Mishandlinger. Paa Børs pladsen vare 3 Personer ihjelslaaede med Stokke. Andre forfulgtes ind paa Kaffehusene med Stokke, som vare fyldte med Blye, Jagtpidske &c. Men Ministeren Grev d' Ar gout erklærede det Hele for Digt. Der var intet Menneske dræbt, men derimod var Municipal=Garden bleven overfaldet med Stene og en af de hæftede Anførere fandtes væbnet med en Pistol og Kugler. Politie=Præfekten havde ikke overskredet sine Jnstructioner; om Underbetjenterne troede han det samme, skulde det Modsatte være Tilfældet, vilde de blive tiltalte derfor. Det var sandt, at enkelte Politie sergeanter befandt sig i Civildragt, men dette var nødvendigt, for ikke at udsætte dem for Rolighedsforstyrrernes Angreb o. s. v. Paa General=Prokureuren Hr. Persils Erklæring, at der var indledet en retlig Undersøgelse, tog Sal verte sit Forslag tilbage, efterat Odilon-Barrot havde erklæret, at han vilde opfriske det, hvis Retten ikke fik sin Gang, og saaledes gik ogsaa her Ministrene af med Seiren. Den dømte Hr. Cabet, som ogsaa tog Deel i Forhandlingen, forsikrede, at i een Gade allene vare 4 Mennesker blevne døde paa Pladsen, hvoraf dog de To havde reist sig igjen, og tilføiede i Anledning af den almindelige Latter herover, at Nationen engang vilde kræve Kammeret til Regnskab for denne Latter. General Jacqueminot erklærede det nødvendigt, at have forklædte Politie Agentere, som kunde liste sig ind i Grupperne, for at hæfte de egentlige Rolighedsforstyrrere, da ved Oprør i Paris indfandt sig hele Familier med Koner og Børn som Tilskuere. Nationalgarden, som var kjed af hver Dag at maatte møde paa Allarmpladsen, ønskede intet ivrigere, end en Lov imod politiske Selskaber. Vi tørste efter Roe og Frihed sagde han - og savne nu paa fjerde Aar begge Deele."