JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-22
AVERTISSEMENTS. Efter Begjæring af Procurator Thordsen bliver Tirsdagen den 26de Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 9 paa den nordre Side af Agger Kanal afholdt offentlig Auction over den bjergede Ladning fra den sammesteds indstrandede norske Slup Magrethe Magdalene" af Mandahl bestaaende af: 38 Tylter Træer fra 4 til 13 Alens Længde, 29 Tylter 5 og 6 Alens Fjel 5 Tylter Battings Planker og 32 Tylter Lægter, samt over Vraget og det bjergede Jnventarium bestaaende af Seil, Ankere, Kjettinger m.m. Lysthavende indbydes. Teglgaarden den 20de Juli 1842. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-22
Formedelst svagelig Helbred agter jeg underhaanden at sælge mit iboende Sted paa Refs byemark i Hurnp Sogn af Hartkorn 1 Tønde, 2 Alb. med et Areal af 34 Tdr. Bygsædeland. alt vel opdyrket og i god Drift; de sidste Aaringer meget forbedret ved Mergling og Kløver, tillige indhægnet med Grøfter paa begge Sider, som fortsættes. Stedets Udsæd er 2 a 2 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre og 2 Tdr. Ærter eller Vikker, foruden 5 a 6 Tdr. Kartofler. Paa Eiendommen kan fedes og græsses 2 Heste, 4 Køer, 20 a 24 Faar, og Bygningerne, der ligge fordeelagtigt, ere gode og vel vedligeholdte, og indrettet til en honet Bonde familie. Stedet kan strax erholdes til Kjøbs med Afgrøde, eller ogsaa til næstkommende 1ste April. - Af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende i Eiendommen, og Conditionerne ville forøvrigt blive saa favorable som muligt for Kjøberen, der bedes henvende sig til undertegnede Eier. Refs den 15de Juli 1812. Anders Chr. Sveigaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Ao 1842. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis, og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 23de Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Politione Nyeheder. Frankerig. J hele Frankerig beklager man Hertugen af Orleans Død, en kongl. Ordonants af 15de Juli sammenkalder Kammerne til 26de Juli, hvor et Lovforslag om Regentskabet i Tilfælde af Kongens Død, skal forelægges; thi efter den franske Kongelov arver Thronfølgerens ældste Søn Thronen og Hertugen af Orleans efterlader sig tvende umyndige Sønner, den Eene Greven af Paris født den 24de August 1818 og den Anden Hertugen af Chartres, født den 9de Novbr. 1840, begge avlede i Ægteskab med Prindsesse Helene af Mecklenburg-Schwerin. Efter det ny Lov-Forslag skal Regenten være en Nærbeslægtet, have fyldt sine 25 Aar, være Franskmand og maae ikke være Arving til nogen Krone.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Man troer at Hertugen af Remours vil erholde Regentskabet, og Grevens Fuldmyndighedsaar fastsættes til det 18de Aar. Bladet "Courier francois" siger: "Hertugens Død er en National-Ulykke, thi det constitutionelle Monarkies Haab hvilede paa ham, der var almindelig elsket af Nati sonen. Jntet kan - siger et engelsk Blad være mere vanskeligt, end det Øieblik, hvori denne ulykkelige Tildragelse træffer Frankerig: ved Slutningen af en Valgbevægelse, som i Hovedstaden, viser sig fjendtlig stemt mod Fredsministeriet, maae det give Misfornøielsens Aand ny Næring, og give dem nyt Haab, som i flere Aar have arbeidet paa at styrte Dynastiet Orleans." Det skal have været et høist smerteligt og rørende Syn at see Kronprindsen ligge bevidstløs, medens Dronningen hans Moder knælede ved hans Dødsleie, og overstrømmede ham med hendes Taarer og at see Øinene paa Kongens blege Ansigt, uafbrudt at være heftede paa hans døende Søn.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Uagtet Kong Ludvig Philips Caracteerfasthed, er det dog Sandhed, at H. Majestæt ved hans Ankomst til Renilly, nær var falden i Afmagt. Dronningen befandt sig i en fuldkommen bevidstløs Tilstand, og havde heftige Nerve-Tilfælde. Det er mærkeligt, at de eeneste Ord, som Hertugen efter hans Fald, halv afbrudt og ubetydelig skal have yttret (i Følge flere franske Blade) vare tydske og lyde saaledes: "Luk Portene, der er Jldløs!" Hertugens Begravelse skal være fastsat til den 23de Juli. - Kongen af Belgien med Gemalinde ventedes til Paris, i Følge en egenhændig Skrivelse fra de Franskes Konge. Der er sendt en Coureer efter Hertugen af Remours, som befinder sig paa en Jnspectionsreise i de nordlige Provindser; og en Dampbaad er sendt efter Prindsen af Jonville, der fortiden befinder sig med den franske Eskadre i Neapel, paa Touren til Levanten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Rusland. Fra den russiske Grændse skrives under 2den Juli, for 2 Dage siden er en Coureer ankommen hertil med den Efterretning, at en Afdeling af General Grabbes Corpser i en Skov overfalden af Lesgierne, og tilintetgjort. Den mindste Opgivelse af Tabet er 1500 Md. og 25 Officerer, Artilleriet, der var noget tilbage blev ræddet. - Til Sølvbryllups festen i Petersburg, hvortil der allerede i et Aar ere gjorte store Tilberedelser, venter man at see en Pragt og en Lurus som ingen anden europæisk sidents kan fremvise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Storbrittanien. Den Uenighed, der hersker blandt Torrypartiet viser sig bestandig tydligere, og trods Hr. Peels glimrende Majoritet og Seieren i Underhuset, vil den Tidsvunct, ikke være fjern, da han kan vente et Rederlag.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Den 12te Juli indbragte Ministeren en Bill til en Sikkring af Dronningens Person, og som gaaer ud paa: "at enhver, der hæver, et Vaaben, imod, eller affyrer et dødeligt Vaaben mod Drønningen, dømmes fra 7-aarig Deportation, til tre Aars svært Fængselsarbeide. Den 13de Juli blev Billen committeret, og læst tredie Gang.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Hayti. Fra St. Croix skrives under 7de Juli, at i Følge Efterretning fra St. Domingo skal der paa Øen være udbrudt et Oprør, og Præsidenten Boier skulle henrettes, eller var henrettet; man kan sige, at der er Rebellion baade under og over Jorden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Sverrig. J en Circulair=Depesche fra H. Er. Grev v. Wetterstedt af 14de April 1837. til de svensk norske Gesandtskaber, siger han, af han er kommen til Kundskab om, at en Forening af danske Literat have forkyndt Udgivelsen af et Ugeblad, under Tittel af "Nordisk Ugeskrift, i det Øiemeed at bearbeide og gjensidigt nærme Meningerne i Sverrig, Danmark og Norge, for saaledes at henlede Jdeen paa en Fornyelse af den gamle Calmar Union. Greven yttrer i denne Anledning med Hensyn til H. svenske Majestæts Politik, at den stytter sig frem for Alt paa den gjensidige Agtelse af egne og Andres Rettigheder. Jkke er den uvidende om de hemmelige Machinationer, der fjernt og nær gjøre i Eurupa, og overalt søge at oppuste den halvt hendøende Anmosttet til tumultariske Optrin. Kongen beklager saadanne Bestræbelser hos Andre; men vil vide at neddæmpe dem i hans egen Virkekreds, hvilke Erindringer de end maatte fremkalde, enten fra en fjernere Tid, eller fra en senere Periode, som fra den calmarske Union. Forsynet har igjen sammenføiet de Dimensioner, som Nødvendigheden, kræver af den geographiske Stilling og Skandinaviens politiske Jnteresser. J Overeensstemmelse hermed har Tractaternes Hellighed saavelsom Bilateralporten foreskrevet begge Kongeriger de Grændser, der skulle sikkre Velstand og Roe i det Jndre, Fred og Uafhængighed i det Ydre. Enhver anden Combination ligger nu hverken i deres Ønsker, eller i deres Jnteresser." Venskabelig Enighed med Naboer og Allierede, og i Nødstilfælde Tilbud af sin Bistand, for at bevare den almene Fred, disse ere de Øiemeed, hvorpaa Kongens bestandige Øiemeed ere rettede."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Andenlandsk. Den interessante Debat om Adressen i den roeskildske Stænderforsamling har naturligviis givet megen Anledning til Omtale i Hovedstaden. De fleste ere dog enige i, at om det end havde været ønskeligt, at Hr. Lehmann havde veiet sine Ord lidt mere, og undgaaet personlige Hentydninger, saa er der dog ligesaa meget at dadle, at Modstanderne, af den eeneste tænkelige Grund for at tilføie L. en Admygelse, forlangte hans Erklæring optaget i Stændertidenden, der vel ogsaa uden dette maatte være fyldestgjørende nok. Det er ellers nok værd at lægge Mærke til, at under den hele Debat aabnede Prof. Ussing ikke sin Mænd. Efter denne Debats Udfald at dømme, lader det ellers til, at det conservative Parti vil beholde Overvægten i Stænderne. Forunderligt er det ellers siden man tog det saa strengt med Lehmann, at Capitain Buchwalds Ord om Kongen hengik upaatalte. J Anledning af Adressen yttrer han nemlig: "Kongen er et Menneske, og saafremt der i Adressen skulde indkomme Udtryk, der kunde forbittre og opfordre til Modstand, var det ifølge den ethvert Menneske iboende Jrritabilitet at forudsætte, at derved kunde bevirkes Afslag af et eller andet fra Stænderne udkommet Andragende, som eller maaskee var bleven bevilget. Det forekommer og dog vel stærkt at forudsætte hos Monarken, at han skulde afslaae velbegrundede Andragender fra Stænderne, blot fordi der i Adressen var indløben et eller andet mindre vel valgt Udtryk, J det sidste Nr. af sine Jntelligentsblade har Prof. Heiberg, i Anledning af de forskjellige Anmeldelser i Bladene af hans Ven Hertzs Stykke Perspectivkassen", læst Bladene Texten, og det ikke som en Professor i Smagsvidenskaben, men som den groveste Sjouer. Berl. Tid. og Fædrelandet slippe endda ret herligt fra det, Kjøbenhavnsposten, ogsaa, skjøndt han dog erklærer den for uærlig i sit Referat, som man da er vant til. Derimod generer den fine Professor sig ikke ved at betegne Dagens Redacteur ved Navns Nævnelse som Oxe i Forstand, en Oxe i Manerer og en Oxe i Corpus" og saa fremdeles. Figaro" giver ham den Compliment, at han er "Dumhedens Repræsentant. (Loll. Falst. Av.) Hof= og Stadsrettens Medlemmer have ved kongelig Resolution faaet Løfte om, at der ved næste Budget skal blive taget Hensyn til en Gageforøgelse for dem; man mener 200 Rbd. for hver. (L. F. A.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
J Charlottenlund skal der for nylig have været saa alvorlige Optøier, at 22 Personer skulle være blevne arresterede; deriblandt et ungt Menneske, en Forstandidat, som desværre nok vil komme til at betale den Lystighed dyrt, da han skal have lagt Haand paa Politimesteren, Dr. jur. Normann. (F. F. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Bladet "Dagens" Redaction meddeler Følgende: For det Tilfælde, at det skulde komme Publicum for Øre, at en af de flere, paa hvilke Prof. Heiberg, har væltet sig med sine obseene Jnvectiver, har sendt Sidstnævnte en Udfordring til Holmgang, tjener til Efterretning, at Udfordringen ikke skriver sig fra dette Blads Redacteur; men fra en anden af de Jnjurierede, der har større Ankomst til at være krigerisk sindet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Under Adresse-Discussionen i Roskilde indtraf den Episede, at Grev Henrik Moltke, skjøndt forgiæves, opfordrede Præsidenten til at kalde Hr. Orla Lehmann, til Orden, fordi han, til en foregaaende Yttring af Kammerh. Castenschjold, havde sagt: at den af hiin fremførte Jndvending kom fra en Side, han ikke troede at man kunde tillægge saadan Vægt, at den vilde erholde en væsentlig Jndflydelse, hvori Hr. Greven vilde see et personligt Angreb, ihvorvel det allevegne er anseet for parlementarisk at yttre om et Medlem, at han med sine Anskuelser repræsenterer en saa liden Fraction af Kammeret, at det af ham Yttrede ikke vil erholde nogen væsentlig Jndflydelse paa Stemmegivningen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Det behagede H. M. Kongen ved Allerhøistsammes Ophold i Nykjøbing at underskrive Tilladelse, for Hr. Procurator Rotwitt af Thisted til at aflægge Prøve som Advocat i Høiesteret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
J en Jndrykkelse i Nr. 117 af Randers Avis, tales om at det maa være saare glædeligt for enhver, at see en længe savnet og duelig upartisk Mand, nemlig Lector Dr. With, ved Stutteribesigtelserne. Jndsenderen beklager, ved Stutteribesigtigelsen i Randers, at see en i det Hele taget maadelig Hoppe, paa Grund af at den var af Halv- eller Fuldblod, at blive tilkjendt en af de høieste Præmier. Maae Bondens Tillid ikke svækkes, naar hans gode Hoppe tilsidesættes for en daarligere, der kun har det Fortrin at være bedækket ved en maaskee ligesaa daarlig Fuldblodshingst, og saaledes frembringe et Afkom, som ikke er til Landmandens, mindst til Bondens Tarv, Jndsenderen erklærer: "at han skylder Sandheden at oplyse, at Hr. Doctor With paa det bestemteste modsatte sig at tilkjende ovennævnte Hoppe, der havde Føl efter en Fuldblodshingst, Præmie, da den, foruden at være styg, besad flere Ufuldkommenheder; men kun ved Stemmeflerhed blev han overvunden (Kammerraad. Michelsen paastod den tilkjendte høieste Præmie, hvilket ogsaa var Tilfældet med en meget simpel Skimmelhoppe. Jdet Jndsenderen yttrer sig for Præmier nes Vedbliven, forener han tillige et almindeligt Ønske, at Doctor With fremdeles maatte forundes Tid fra sine mange Forretninger, til i Forening med andre duelige Mænd, at kunne virke til Held for Landets Hesteavl!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Paa en til Sorø Amt indkommen Begjæring, at en Almueskoles Locale maatte af Skolelærerne i Amtet afbenyttes til de maanedlige Forsamlinger, som de agtede at afholde, har det kongelige danske Cancellie, til hvis Afgjørelse Sagen var indstillet, resolveret, at det Ansøgte ikke kan bevilges, da slige Forsamlinger neppe ville stifte nogen synderlig Gavn, men foranledige ufornødne Udgifter og Forsømmelse af Skolelærernes Pligter, samt at hverken Skoledirectionen eller Skolecommissionen ere bemyndigede til at tillade, at Skolelocalerne anvendes til Andet, end deres egentlige Øiemed. (Aarh. A.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Kongens Reise. Ved H. M. Kongens Ankomst til Wilsund blev Allerhøistsamme modtaget af Herredsfogden Hr. Justitsraad de Fischer, og af Hr. Seminarielærer Doctor Brammer. En talrig Masse Mennesker havde her forsamlet sig for at see deres elskede Konge, og en smuk forfattet Sang af Hr.Doctor Brammer blev overrakt H. M. og afsunget af Seminariets Elever, hvorpaa et længe leve Kongen udbragtes under Kanonernes Torden. Foruden Justitsraad Rummelhoff vare 50 ridende Sognefogder mødte paa den anden Side for at ledsage Hs. Majestæt til Nyekjøbing. Om Hs. M. Ankomst til Morsøe er Redactionen følgende meddeelt: "Tirsdagen den 19de Juli var en sand Glædesdag for Morsingerne, og da først for de morslandske Bønder af Nørre Herred. En meget stor Deel af dem, Gamle og Unge, Mænd og Qvinder, havde forsamlet sig ved Wilsund for at skue den høit elskede Landsfader. Et ridende Corps af tredive Mænd og Karle holdt ved en simpel, men smuk Æresport, som Bønderne selv havde reist. De havde yttret, at de ønskede at have en Sang at afsynge for deres Konge, og Hs. H. H. Provst Sørensen i Solberg havde imødekommet deres Ønske, forfattet og i flere hundrede Exemplarer ladet aftrykke nedenstaaende smukke og hjertelige Sang: Mel. Danmark, deligst Vang og Vænge. Hil Dig, Drot, fra grønne Sletter Paa Din Konges, Der hvor Skoven Krandse fletter Om den stille SøDer er godt, hvorfra Du kommer, Her er sjelden ret Skjærsommer; Troskabsfugl dog født kan sjunge Her med lislig Tunge. Ja, den altid fandt en RedeOg i Hjerter Ly Saa paa Jyllands brune Hede Som i Axels By, Glad vi lytte til dens Kvidder, Naar paa nøgne Green den sidder, Sjunger og de Konger holde Bag de stærke Volde. End bag dem en Drot mon bygge Land med Lov og Ret Hvor vi alle boe saa trygge, Hjertens Tak for det Tak vor Drot, at Du os vilde Glæde med Dit Aasyn milde, Længe Dannemark det skue Ømt og kjærligt lue! Far med Gud nu Dannerkonning, Christian eiegod Kjærligst hils vor fromme Dronning, Dagmar-Dannebod, Længe Hun, Din Lyst, vor Glæde, Med Dig deele Kongesæde Trøst i Kongesorg Dig give, Mens Du er i Live, Bønderne havde anmodet Hr. Provsten om ved et Par Ord at tolke Kongen deres Følelser, og udbede dem Hs. Majestæts Tilladelse til at afsynge Sangen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Omtrent Kl. 10 Formiddag ankom Hs. Maj. til Morsøe, og da Han værmede sig den omkring Æres porten forsamlede Prængde, befalede Han at holde, hvorpaa Provst Sørensen traadte til den Kongelige Vogn, og tiltalte Hs. Maj. med omtrent følgende Ord: Nogle af Deres Majestæts troe Bønder paa denne Øe have samlet sig her, og bedet mig bringe Dem Forsikkringen om deres oprigtige Troskab imod og Kjærlighed til deres høitelskede Konge, og bevidne Deres Majestæt Bøndernes Glæde over Deres Nærværelse iblandt dem, og de have tillige anmodet mig om at bede Dem allernaadigst tillade at afsynge denne Sang, som jeg herved i dybeste Underdanighed er saa fri at overrække Deres Majestæt. Kongen gav med særdeles Venlighed sin Tilladelse, og nu afsang Bønder=Karle, Piger og Børn og nogle af Øens Skolelærere de 3 første Vers af Sangen, hvorpaa Hr. Provsten med dyb Følelse frembar Folkets Ønske: "Gud velsigne Hs. Maj. Kong Christian den Ottende, og lade, Ham længe Leve til Danmarks Held, hvilket den hele Mængde tiljublede et tredobelt Hurra. Med Sin sædvanlige Mildhed og Hjertelighed takkede Kongen Sine troe Morsinger for deres Kjælighed, og bevidnede Sin Glæde over at være kommen iblandt dem og see saamange af dem samlede omkring Sig. Efterat det sidste Vers var afsjunget, og den Høiestes Velsignelse tilønsket Landets Moder under Folkets Jubelraab, behagede det Hs. Maj. huldrigst at love at bringe Sin elskede Dronning Morsingernes kjærlige Hilsen, hvorhos han naadigst forsikkrede, at det vilde have været Hs. Maj. en stor Glæde at være her iblandt Sit Folk, og glædede inderlig Morsingerne ved at give dem Haab om snart at ville føre deres høiteskede Dronning i deres Midte. Under et mange Gange gjentaget Hurra forlod Hs. Maj. denne Kant af Øen. Længe ville vist Alle bevare Mindet om denne Folkefest. (Fortsættelsen af Kongens Reise gjennem Mors skal blive meddeelt i næste Avis.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Skibsklareringer ved Thisted Toldsted. Jndk. Den 12te Juli, A. Krogh fra Kjøbenhavn til Thisted med Stykgods. Den 13de, H. A. Henriksen fra Østerriisøer til Thorupstrand med Trælast. Den 15de, P. C. A. Møller fra Nyekjøbing til Thisted med Havre. Den 16d, N. A. Frost fra Kjøbenhavn til Klitmøller med Stykgods. Den 18de, C.A. Wiig fra Grimstad til Thorupstrand med Trælast, Otto Nørgaard fra Christiansand til Klitmøller; S. Olsen fra Grimstad til Wixøe, begge med Trælast, F. Sand fra Kjøbenhavn til Thisted med Stykgods; den 19de, C. Leerhøi fra Aalborg til Thisted med Stykgods; William Beswick af og fra Stockion til Thisted (under Havarie. Den 20de, M. Jacobsen, fra Grimstad til Thorupstrand begge med Trælast. Den 22de, N. C. Jacobsen fra Holstebro til Thisted, med Muur= og Tagsteen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 18de Juli, Cathrine Marie, C. Petersen af Klitmøller fra Christiansand til Nykjøbing; Madpodsen, Søren Olsen, af og fra Grimstad til dito; Marie, M. Weirgang, af og fra Mandal til Struer; Foreningen, M. Jacobsen af Ræhr, fra Christiansand til Thisted, Nøisomheden, W. Kielsen af og fra Mandal til Nykjøbing; Ugland, J. Jacobsen, af og fra Grimstad til Struer. Den 19de, Egvaag, W. Rasmussen, af og fra Mandal til Nykjøbing; Caroline, G. Tostesen, af og fra dito til Lemvig; Svanen, M. Jacobsen, af og fra Grimstad til Struer; Haabets Anker, Svenning Thomassen, af og fra dito til Lemvig; Johanne Gurine, O. Jensen, af og fra dito til Thisted; Friheden, H. Tønnesen, af og fra Christiansand til Struer. Den 20de, Bringeren, P. Johnsen, af og fra Grimstad til Lemvig. Den 21de, Speculationen, O. Rasmussen, af og fra Christiansand til Nykjøbing, alle med Trælast.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
Udg. Den 16de Juli, Johanne Cathrine, S. S. Svendsen af Nykjøbing, fra Struer til Hull med Havre, Christiane Dorthea, C. Damsgaard, af og fra Lemvig til Altona, med Uld, Skind og Smør. Den 17de, Peter & Anne, L. Schielsgaard, af og fra Thisted til Newcastle, med Kornvare. Den 19de, Aalen, M. Jacobsen, af og til Mandal fra Lemvig, med dito; Forsøget, T. Tonnesen, af og til Christiansand, fra dito, med dito; Esperance, J. Kløvborg af Klitmøller, fra Krick til Christiansand, med Byg; Demuth, Th. Tieman af Blankenese, fra Skive til England, med Havre. Den 20de, Mette Cathrine, J. J. War rer af Fanøe, fra Struer til London, med Havre; Lykkens Prøve, N. Jacobsen, af og til Christiansand, fra Nykjøbing med Kornvarer. For Udgaaende ligger i Kanalen, den 21de H. Brechvoldt af Blankenese; J. H. Mandøe af Fanøe, fra Thisted til London, med Havre; L. C. Andersen, fra Lemvig til Norge, ballastet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-23
AVERTISSEMENTS. Formedelst svagelig Helbred agter jeg underhaanden at sælge, mit iboende Sted paa Refs byemark i Hurup Sogn af Hartkorn 1 Tønde 2 Alb. med et Areal af 34 Tdr. Bygsædeland. alt vel opdyrket og i god Drift; de sidste Aaringer meget forbedret ved Mergling og Kløver, tillige indhægnet med Grøfter paa begge Sider, som fortsættes. Stedets Udsæd er 2 a 3 Tdr. Rug, 5 a 6 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre og 2 Tdr. Ærter eller Vikker, foruden 5 a 6 Tdr. Kartofler. Paa Eiendommen kan fedes og græsses 2 Heste, 4 Køer, 20 a 24 Faar, og Bygningerne, der ligge fordeelagtigt, ere gode og vel vedligeholdte, og indrettet til en honet Bonde familie. Stedet kan strax erholdes til Kjøbs med Afgrøde, eller ogsaa til næstkommende 1ste April. - Af Kjøbesummen kan en Deel blive indestaaende i Eiendommen, og Conditionerne ville forøvrigt blive saa favorable som muligt for Kjøberen, der bedes henvende sig til undertegnede Eier. Refs den 15de Juli 1842. Anders Chr. Sveigaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-26
Ao 1842. Thiste. Kongelig allernaadigst privilegerede Amtsavis Avertissementstidende Of eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 26de Juli. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-26
Politiske Nyeheder. Frankerig. En stor mærkværdig Tildragelse eller Ulykke forener som oftest, de meest forskjellige Caracterer med hinanden, saaledes ilede den bekjendte frisindede Bankør Laffitte paa Efterretningen og Hertugen af Orleans's Død strax til Kongen, med hvem han med Hensyn til deres giensidige politiske Anskuelser i længere Tid havde levet i spændt Forhold; han kastede sig ned for Kongens Fødder og udbrød i Taarer; denne reiste strax hans tidligere Ven op, og førte ham indi sit Cabinet, hvor begge Mænd meere end een Time underholdt sig med hinanden. Laffitte var, da han kom ud fra Cabinettet saa bevæget, at han neppe kunde holde sig opret, og Kong Ludvig Philip maatte lade ham følge hjem af sin Adjutant. Overalt i Provindserne har Efterretningen om Kronprindsens Død vakt dyb Smerte, og fra flere Steder ere Deputationer indsendte for at condulere. Hertuginden af Orleans var den 16de ankommen til Palladset i Neuilly; Sammenkomsten mellem Hertuginden, Kongen og Dronningen skal have været hjertehørende; Rygtet siger, at Hertuginden skal være 2 Maaneder henne i sit Svangerskab. Hertugens Liig er bleven balsameret, og ved Obductionen af Liget er man kommen til Kundskab om, at det var Hjerneskallen, der var bleven stødt, og der fandtes meget Blod i Hjernen og Brystet, og altsaa har en Hjernery stelse gjort Ende paa hans Liv. J Følge Hertugens Testamente, skal den Afdøde ikke ønske, at Regentskabet overdrages til hans Gemalinde, og dette skal ogsaa være overeensstemmende med hendes Ønske; Ministerconseilet skal være stemt for, at Regentskabet overdrages til Hertugen af Nemours.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-26
Fra Alerandrien skrives, at Mehemed Alt havde udstædt Befaling til at udskrive 5 nye Regimenter i Landbyerne, og Authoriteterne havde udbredt, det Rygte, at Storherren havde udnævnt Jbrahim Pascha til Pascha af Syrien, men dette er jo ikke sandsynligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-26
Hamborg. Bidragene til de Brandlidte beløb sig til den 15de dennes til 3,400,000 Mk. Banco.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1842-07-26
Kornpriserne vare i Hamburg den 21de Julimeget flade, Rug, Byg og Havre solgtes til lavere Priser; Byg noteredes til 55 a 62 Rdr. og Havre til 54 a 62 Rdr. Cour. pr. Læst.