JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
Paa Skeden findes mange prægtig udarbeidede Forestillinger af Bonapartes Ankomst i Ægypten, Slaget ved Marengo ge. Paa Gre Lilles Protestation imod den Franske Keiserværdighed, har endnu intet Hof givet noget officielt Svar. J Mailland vil man ikke troe, at Ruslands ædle Monarch har lovet Emigranterne Bistand og Beskyttelse. - Wien har endnu ikke sendt det nye CreditivParis har, ligesom alt andet i Frankrig, ganske forandret sin Skikkelse til sin Fordeel. - Om Landgangen tale Aviserne endnu meget, og to i Engelland opbragte Franske Deserteurer have forsikkret at der er 100,000 Mand Landgangstropper forsamlede, men saadanne Deserteurefterretninger ere just ikke de paalideligste. J Engelland sætter man sig i god Forsvarsstand; man forsikkrer, at der under den nuværende Konges Regjering er bleven myntet for 64 Mill. Guldmynt og kun for 63600 Pund Sølvmynt, hvilket sidste har været meget for lidet. London har man nu opfundet et nyt Slags Skuespil, som er meget lærerigt. Naar Dækket gaaer op seer man et Jsistaffel med alle muelige ægyptiske Oldsager. En Sagkyndig Person træder frem, og fortæller Tilskuerne alt det Videværdigste om disse Ting. – J Rusland har man gjort den vigtige Opdagelse, at der af Skjerm Aasii (Buromus umbellarus), en bekjendt Plante, som voxer i hele Europa, meget let kan laves et Slags Meel, som næsten er ligesaa godt som Hvedemeel. Jndkomne Bidrag til de Brandlidte i CariseJ et forseglet Brev. 2 Rdlr. Fra P. N. Fra N. O. 151. Subscribenterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
De tretten første Numere af dette Skilderie kostede, efter den første Bekjendtgjørelse, 4 s. Arket. For at gjøre Bladet saa almindeligt som mueligt, blev Prisen derpaa nedsat fra 4 s. til 3 s. Jmidlertid har Udgiveren for end mere at forøge dets Jnteresse efter den Tid anskaffet sig mange udenlandske periodiske Skrivter, og, for at faae det saa hastig som mueligt ombragt til Subscribenterne, antaget endnu et Bud. Alt dette har anseelig forøget de ikke ubetydelige Udgivter, der især for enhver, som ikke selv er Bogtrykker eller Boghandler, ere forbundne med Udgaven og Destributionen af et saadant Skrivt. Prisen bliver derfor i Fremtiden, 6 Mk. hvert Qvartal, hvilket dog ikke er fuldt den almindelige Priis, 4 s. for Arket. Subscriptionen gjelder fremdeles kun for et Qvartal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
J øvrigt skal Udgiveren ikke forsømme nogen Leilighed til at gjøre dette Blad den vedvarende gode Modtagelse værdig, som Publicum fra dets første Fremkomst har skienket det. Udgiveren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-16
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Om Pengestraffe. Der gives en Feil, som næsten de fleste Staters Love have tilfælles, det er den, at deres Overtræder i ethvert Tilfælde skal bøde med Kroppen, naar han ikke kan betale den ham paalagte Pengemulet, eller at den Fattige næsten altid paalægges en legemlig Straf, naar den Rige for samme Forbrydelse slipper med en Pengemulct, en Omstændighed, der deels indfører et urigtigt Forhold i Straffenes Virkning, deels kan forlede til mange virkelige Forbrydelser, Naar Nøden driver den fattige Cajus til at skiæle nogle faa Rigsdaler, fra Millionairen Harpagon, saa sættes han paa Vand og Brød, i Forbedringshuset o. s. v. Men naar Millionairen begaaer en Brøde, der forholdsmæssig ikke er mindre end hiin, saa betaler han en Pengemulet, og er fri for al videre Tiltale. Cajus kommer ud af sin hele Næringsvei, Nød og Fortvivlelse tvinge ham maaskee siden til at begaae en ny og grovere Forbrydelse. Harpagon derimod eier en Million, for denne er de fleste Menneskers Yndest ham tilfals; han har altsaa ikke tabt andet end den i hans Stilling saare ubetydelige Pengemulct. Hvor ulige hænge ikke her Retfærdighedens Vægtskaale, - Skal den Fattige da gaae fri vil man maaskee indvende: "skal kun den Rige straffes, Nei, den fattige Forbryder bør ligesaavel straffes som den rige, men Forholdet mellem begges Straf bør være eens. Den Pengemulct, der paalægges den Rige, bør i det mindste være overeensstemmende med hans Formue. Straffen paa yderste Formue ansee Juristerne hos os for 1000 Rigsdaler, hvilke de betragte som den høieste Pengemulet, Denne Bestemmelse er, efter mine Tanker, neppe ganske rigtig, og det, fordi man af en saare begribelig Aarsag, umueligen kan fastsætte nogen vis Summa, der skulde kunne betragtes som en almindelig virksom Straf for alle Mennesker. Tusinde Rigsdaler kunne paa den ene Side være en meget stræng og paa den anden en alt for lemfældig Straf, naar den ikke er overeensstemmende med den Strafskyldiges Formue. Naar f. Ex en Mand, der eier en Tønde Guld, dømmes i en Mulct af 10000 Rigsdaler, og derimod en anden, der ikkun eier 3000 Rigsdaler, dømmes for samme Forseelse til at betale den samme Mulet, saa indseer man let, at denne Straf er for haard for denne og for lemfældig for hiin, og altsaa i begge Henseender upassende. Den første kan næsten saa ofte han finder for godt spille Gjæk med Loven, og den sidste bliver et Offer for dens Strænghed. Tusinde Rigsdalers Muler er stor nok til at ødelægge en uformuende Mand med hans hele Familie, men den er en Ubetydelighed for den frække Rigmand. Hvad nytter altsaa en Straf, der sielden eller aldrig staaer i noget rigtigt Forhold til Forbrydelsen, Den Maade, at lade Overtrædere afsonePengemulter, som ikke kunne udredes, med at afsidde dem paa Vand og Brød, er maaskee heller ikke hensigtsmæssig. Hos os skal en Pengemulct af 120 Rdlr., naar den Lovfældte ikke henhører til Almuen, afsones med 28 Dages Vand og Brød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Blandede Nyheder. efter Forlydende vil det Asiatiske Compagnie nu sende to Skibe til Cap, for der at indkjøbe Caffebønner, og i Fald de paa Cap ikke gjøre noget Kjøbmandskab, da lade dem gaae til Mauritius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Paa Nørrebro bygges der nu ogsaa en Gynge efter samme Model som den paa Vesterbro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
J Viborgavisen meldes: Den 23 Junii forlod Stiftsbefalingsmanden, Hr. Kammerherre, Baron. af Adeler, Trondhjem, med den Forsikring. af de forsamlede Borgere, at hans Minde skal hædres saalænge Norges Fielde staae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Hovedgaarden Hinsels paa Tyholm i Thisted Amt med underliggende Bøndergods er kjøbt af Hr. Generalanditor Lindahl for 118,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Færgerettighed i Sundet mellem Aalborg Nørre Sundby bliver d. 23 d. M. solgt ved Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Hr. Fasantefabricant Dydvad har i et Tillæg, til Aalborgavisen ladet indrykke et vidtløftigt Avertissement om sine brændesparende Ovne ledsaget af 9 Attester, der i alle Henseender vidne om disse Ovnes gode Egenskaber. Hr. Oluf Christensen & Sønner i Aalborg lade bekjendtgjøre, at samtlige Assurandeurer i Hamborg have antaget og befuldmægtiget dem til deres Agent og Correspondent ved alle de Strandinger, som maatte indtræffe i Aalborg, Tolddistrict, ved Fladstrand, Læsøe, Hjørring og Skagen, samt alle dertil grændsende Reder og Bugter. Muren omkring Assistencekirkegaarden uden for Nørreport er nu næsten ganske færdig. Den er meget stor, og det lader som denne Kirkegaard venter sig megen Søgning. - Ogsaa Stilladset til det afbrændte Slots Nedrivelse ud til Ridebanen er nu ganske færdigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
J den Danske og Norske Speciebanques sidste Repræsentantforsamling er Udbyttet af Actierne for afvigte Aar bestemt til 6 pr. C.J Franske Havne søges nu især Danske Skibe til neutral Fragthandel. Siden ElbensBloquering er der allerede gaaet adskillige Skibe directe fra Tønningen til Vestindien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Onsdagen den 27 Junii holdtes St. Hansdags Landemode i Roeskilde. Af det ved denne Leilighed aflagte Regnskab for Præste Enkecassen seer man, at denne er i meget god Stand. Dens Beholdning er 279,995 Rdlr. og den tæller kun 16 Enker. Hielpecassens Beholdning er 21,543 Rdlr. Men Skoleholdernes Enkecasse, som derimod tæller 105 Enker, har kun 25,021 Rdlr. i Beholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Den Engelske Reformeerte Præst, Hr. Jackson Helsingøer, har ladet offentlig trykke nogle Extracter af Kirkeprotocollen. Af disse sees, at Hr. Fackson var antagen af den nu ophævede Engelske Menighed med 600 Rdlr. aarlig Løn. Man havde tillige lovet ham, at der af hvert Engelsk Skib, som passerede Sundet, skulde betales 24 Styver, af hvilke Penge Capellet skulde vedligeholdes. Men han paastaaer, at Vedkommende vedblive at hæve Pengene til Kirkens Vedligeholdelse, uagtet de selv have ophævet den hele Jndretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Man erfarer tillige af disse Extracter, at det Russiske Compagnie i London havde 1792 bidraget til denne Kirke 500 Pund Sterling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
De to unge Virtuoser Pixis, hvis Spil man for nogle Aar siden beundrede saa meget her i Kjøbenhavn, ere nu komne tilbage til deres FødeboMannheim, og aflægge alle de Konstnere, som have understøttet deres Talenter, offentlig Tak(Det Nyeste af Moniteuren.) Keiser Napoleon har nyligen givet de Ministre, som have faaet deres nye Creditio, Audience. Dette skede efterat Keiseren første Gang efter sin Tronbestigelse havde beæret den første store Parade siden hans Tronbestigelse med sin Nærværelse og hørt alle Tropperne raabe: Keiseren leve!" Palladsprætecterne havde Dagen i Forveien meddeelt de Ministre, som skulde have Audience, Underretning om de indførte nye Ceremonier. De bleve fremstilte hver for sig for Keiseren, som stod midt i Salen, omgiven af Rigets Store, Ministeren bukkede sig tre Gange, og blev, efter at han havde holdt sin Tale, ført tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
J Fremtiden kunne de udenlandske Ministre ikke faae Audience hos Keiseren, Keiserinden og de Keiserlige Prindsesser, førend de have anholdt skrivtligen derom. De udenlandske Ministre have nu faaet deres nye Creditiv; men de Hoffer, der kun have Charge d'Affaires i Paris, ere ikke forsynede dermed. Keiserkroningen skal gaae for sig den 18 September. Der siges, at hverken Paven eller Cardinal Fesch skulle desformedelst komme til Paris, men at Keiseren selv vil tage Kronen fra Alteret og sætte den paa sit Hoved. Ogsaa fra Religionens Side agter man at give Keiservalget al muelig Høitidelighed. J Brussel skulde der fra d. 14 Julii af i 14 Dage været holdt religieuse Høitideligheder i Anledning af de underfulde Hoskier, som man siden 1370 har gjemt i den derværende Catharinekirke. Officiererne og Generalerne i Paris ville høitideligholde Bonapartes Tronbestigelse med et Te Deum, en Cantate &c. i Jnvaliderkirken. Der er udnævnt en egen Commission til at bestemme de religiense Militairceremonier, og der skal uddeles Entrebilletter til denne Høitidelighed. - Efterretningen om Lapeyrouses Ankomst til det gode Haabs Forbjerg er ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Den Reisende, som er ankommen til Cap, er formodentligen Engellænderen, Capitain Flinders, som i Junii 1801 tiltraadte sin Opdagelsesreise med Skibene Jnvestigator og Lord Nelson, har prøvet store Uheld og f. A. ankom til Jsle de France. Lapeyrouse er uden Tvivl bleven et Offer for sine Bestræbelser. - Journal de Paris melder fra Brussel d. 3 d. M. en ganske besynderlig Begivenhed: en Dreng paa 14 Aar, som stedse fra det Øieblik han blev født havde følt en heftig Smerte i den venstre Side af Underlivet, døde i disse Dage, efterat han havde opkastet Haar &c. Da man aabnede hans Liig, fandt man i hans Mave et halvraadent Barn paa 8 til 10 Tommer, uden at man kunne opdage, hvad Kjøn det var af Man kunde blot see, at dette Foster allerede havde skiftet Tænder, hvilket beviser at det maa have levet i det mindste syv Aar i Drengens Mave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Chirurgen Blanchet gjemmer denne Natursærhed i Viinspiritus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-20
Kiøbenhavn. Trykt hos P. H. Hveckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Hvad det sidste Ønske, at faae Tørv tilført til Skibs, angaaer, da vilde det maaskee for næste Vinter blive for sildigt. Men paa de Fattiges Vegne ønsker jeg af mit ganske Hierte, at det første Forslag maatte værdiges nogen Opmærksomhed. Det er yderst vigtigt for ethvert for lende Menneske, at vore fattige Medmenneskers tunge Kaar saa meget som mueligt formildes og at de ikke tvertimod blive en Gjenstand for egennyttige Menneskers Udsagerie. Dronninggaard. er Søndags var ikke en eneste Vogn Hest til Leie i hele Kjøbenhavn. Alt, hvad der gik paa Fire, og Notabene kunde trække en Vogn eller bære et Menneske, lige fra den stolteste Karethest indtil det usleste Sandvogns- og, maatte forføie sig ud til Dronninggaard. Selv Befordringsvæsenet saae sig ikke mere istand til at befordre nogen. Hvad var der da paa Færde, vil maaskee den i Kjøbenhavns Forlystelser uindviede Læser, raabe. Var. der maaskee en Keiserkroning at see? Vilde Blanchard gaae op i en Luftmachine for Vilde Vestris, eller Mad. Mara, vise sin Konst uden Betaling, Var der en Masquerade under aaben Himmel, hvor man foArestillede Paradis og hvor Mandfolk og Fruentimmer gik klædte som Adam og Eva Nei, ingen af Delene. Det var Etatsraadinde de Coninks Fødselsdag, som skulde høitideligholdes paa Dronninggaard. Dronninggaard er, som bekjendt, Hr. Etatsraad de ConinksLyststed, 3/4 Miil fra Lyngby. Paa dette Sted række Natur og Konst hinanden søsterligen Haanden. Det betragtes derfor med Føie som eet af de skjønneste, ja maaskee som det skjønneste Sted i Omegnen af Kjøbenhavn. Det staaer aabent for enhver, og Hr. Etatsraaden, fortjener Almeenhedens Tak, fordi han forunder enhver fri Adgang til dette fortryllende Sted, hvor han broderligen deler Nydelsen af den skjønne Natur med enhver af sine Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Naar der i Europa herster almindelig Fred, saa lider ingen mere derunder end Avisskrivere, der leve af Krig, for at bøde paa denne Rolighed i den politiske Verden, begynde de da sædvanligen en Lystkamp imellem dem selv indbyrdes og more derved det respective Publicum. Saaledes har een af vore Avisskrivere nyligen sagt om sin Medcollege, at han, efter Rygtet ), uden Tvivl vilde komme under Tiltale, fordi han havde sagt, visse Folk i Helsingøer ikke gaae flittig nok i Kirken. For at saare Relateuren med Satirens tveæggede og Vittighedens naalespidse Sværd, beskyldte nu Veder parter Relateuren for, at han var en Prognostiker (Spaamand), at han i sine Aviser lod trykke Prognostiker, og at Virkeligheden vilde knæpse ham, som enhver anden Prognostiker, paa Næsen. Nu mene adskillige, at Relateuren, for ikke at gribes i en Usandhed, selv vil tiltale Anklageren og det paa følgende Grund J Privilegiet angaaende Almanakkers Trykning, som findes aftrykt i enhver Almanak, siges med rene Ord: at ingen maa trykke Fama eller Rygtet er i vore Dage een af de ulykkeligste Gudinder. Hun faaer, ligesom Katten i et Huus, Skyld for saa meget, som hun aldrig har drømt omprognostiske Tillæg, uden de allene, som Aniversitetets Tilforordnede dertil udvælge og beskikke, under 300 Rdlrs. Forbrydelse til det runde astronomiske Taarn i Kjøbenhavn og alle medbetræffende Exemplarers Fortabelse til den Bogtrykker, som Almanakken med Universitetets Tilladelse, trykker, Relateuren er bleven beskyldt for at have handlet imod dette Privilegium. Naar han nu beviser, at Beskyldningen er ugrundet, saa følger det af Tingens Natur, at den Beskyldende i Mangel af Beviis, maa godtgjøre den Fornærmede al den Skade og Ulempe, der kunde flyde af en saadan beskyldning. Provindstalelateuren har nu Vaaben i Hænderne til ved en Proces at vinde en fuldkommen Seier over sin Fiende, men han vil, efter de fleste Beretninger af mageløs Høimodighed lade Naade gaae for Ret, og lade sig nøie med at sige til sin Vederpart, som omtrent Løven i det nye Franske Vaaben, utirret, hviler jeg
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Blandede Nyheder. Graverkarlenes Ran paa Assistencekirkegaarden har langtfra ikke have den Jndflydelse paa Menignand, som mange have formodet. Man vandrer nu derud igjen og besøger sine Paarsrendes Grav ligesom for J Søndags var der her utallige Mennesker. Det Hele ligner igjen en smuk Hauge. Mange nye og skjønne Monumenter er der i den senere Tid opreist, og iblandt disse udmærker især den afdøde Prof. Abildgaards Gravmæle sig. Ved at tænke sig de Dødes Bolig som en Blomsterhauge, maa de mørke Forestillinger om Døden efterhaanden forsvinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Man gaaer her omkring blandt sine Slægtninge og Bekjendtere, og drikker og spiser paa deres Grav. Det eneste Skillerum, som Døden her har sat imellem de Levende og Døde, bestaaer deri, at disse ikke kunne snakke, drikke og spise i Selskab med hine. For end mere at forøge Stedets Munterhed have to Spillemænd placeret sig ved Indgangen til Kirkegaarden, og spille for en Styder Engelske Danse, som selv de Døde maatte kunne more sig ved. De omkringspadserende Almuefolk giøre her stundom meget artige Anmærkninger over Monumenterne. Saaledes er der et smukt Gravmæle, hvorpaa der ligger en stor Hund, udhuggen i Steen, som er udsat for megen Critik. 1
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Hertugen af Augustenborg er d. 13 d. M. ankommen til Kjøbenhavn, for i H. K. H. Kronprindsens og Arveprindsens Fraværelse, at præsidere i Statsraadet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
8 Junii Maaned har den Ovenskiske Canal indbragt omtrent 150 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Nysted glæder man sig nu over det ny oprettede Færgested, og seer med Længsel den saa meget savnede Færgeagt i Møde. Det lader til, som der vil komme Reisende nok paa denne Vei. Hr. Markeprang der paa Stedet gjør sig, efter Provindsialaviserne, fortjent af at beværte de Reisende paa en god Maade og især ved at forslaae dem Tiden, naar der indtræffer Modvind. - Altsaa kunne endog de, som føle sig incomoderede af Tiden, ved en Reise til Nysted, finde Leilighed til at fordrive den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Den 22 d. M. opførtes i Randers Emilie Gallotti. Men det gjorde langtfra ikke saa megen Lykke, som Borgermestersamilien. Stakkels Emilie, Lessing drømte mindst om, at du skulde døe i Randers
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Ved en heldig Randsagning i Aalborg har den derværende Politiemester fundet hos en Christen Fladstrand endeel Tyvekoster, hvorved et dristigt Jndbrud i Hasseriis er opdaget og mueligen flere af de i sidste Vinter og Foraar i Omegnen begaaede mange Jndbrud og Tyver er ville kunne opdages.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Den comiske Konstner, Johanni Belli, )
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Hunde= og Abekattedivertissement har fundet megen bifald i de fleste af Europas store Stader, vedbliver nu at more Publicum med sine Skuespil paa Vesterbro. Skulde nogen, siger han i sit Avertissement, have smukke Abekatter, uden Hale, og vil sælge dem, saa kjøber han dem. Der maatte altsaa en Alciblades til for at skaffe Belli Abekatter. Thi hvo vilde a af en stakkels Abekat. takkels Abekat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
En Mand har ladet bekjendtgjøre i Adresseavisen, at eftersom hans Kone, middelmaadig af Statur, omtrent 30 Aar gammel, Svensk af Fødsel &c.a. er løbet fra ham, og taget Tjeneste hos Hr. Brygger Boggesenius, hos hvem hun udgav sig for Pige, og derpaa atter rømt sin Vei, saa advares enhver, ikke at huse eller hæle hende, og dersom hun ikke forføier sig til sin Mand, er Separation uundgaaelig. Det vilde være tungt, dersom saa kjerligt et Ægteskab skulde af Conjuncturerne sønderrives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
De fire Hollandske Capere, som for rum Tid siden krydsede ved de Norske Kyster, have efter Skipperefterretninger taget to store Engelske Ostindiefarere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
J Blikkenslagerværkstedet paa Kjøbmagergaden staaer der et Slags Stegevender, hvori et Stykke malet Træ, af Skikkelse som en Steg, ved en simpel, men god Mechanisme, dreier sig omkring af sig selv. En af Provindsialaviserne fortæller, at man med Forundring har seet Hunde og Katte snappe efter dette Stykke Kjød. Anmelderen har havt Leilighed til, adskillige Gange at gaae forbi dette Sted, men han har endnu aldrig seet nogen Hund, og endnu mindre nogen Kat, at lade sig saaledes tage ved Næsen. Dersom Jllusionen var saa stor for saadanne Avisskrivere, som de troe, den er for deres Medskabninger, saa stod uden Tvivl Træ stegen fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Blandt Arbeidsfolkene ved det afbrændte Slot skal der være en forhenværende Skorsteensfeiersvend, som er en Mester i at kravle. Han lader sig hinde et Toug om Livet og kravler op paa de høieste Steder, for, efter Hr. Jversens Avis, – at nedhente Fuglereder. Hvor ubetydelig en Belønning for saa halsbrækkende et Arbeide!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-23
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Hderes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-27
Nyeste benhavn. No. 69. Den 27 Julii, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfelbatiriske Avertissementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-27
Det vilde maaskee ansees for en Urimelighed, dersom nogen paastod, at Adresseavisen stundom er et sattrisk Blad, og alligevel forholder det sig dog saaledes. Der existerer neppe noget periodisk Skrivt, hvori Folk oftere ere blevne sattriserede end i denne Avis. Hvorledes dette gaaer til, skal strax forklares. Der foregaaer tusinde Ting i det menneskelige Liv, formedelst hvilke det ene Menneske ønsker en lille Hævn over det andet. Lovene kan ikke enhver i ethvert Tilfælde betjene sig af, og Næveretten er forbuden. Hvad Ander alt hos saa, at man vælger andre Veie til at naae sit Øiemed? Satiren er et af de Midler, som koste intet og som næsten enhver troer sig istand til at betjene sig af. Den, som altsaa ikke kan hævne sig paa nogen anden Maade, lader ikke Felden indrykke er Avertissement i Adresseavisen, hvis sattiske Braad ofte kun Modstanderen føler. Ucultiverede Mennesker ere især meget tilbøielige til at tage en saadan nedrig Hævn over enhver, som de endog kun i mindste Maade troe sig fornærmede af Saaledes var der forikke længe siden et Menneske, som var kommen i Uenighed med et Fruentimmer, han agtede at knytte Hymens Baand med. For at hævne sig, lod han indføre følgende skammelige Avertissement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-07-27
J Strædet No. Sal er en vel tilreden Hoppe tilkjøbs, som staaer for Skud. En anden lod ligeledes, for at hævne sig paa et Fruentimmer, falbyde i Avisen fra det Sted, hvor hun boede, en Papegøie med couleurede Rumpelser og en couleuret Top. Man stormede nu løs paa disse stakkels Fruentimmer for at tage Hoppen og Papegøien i Øiesyn. En tredie Person lod for kort siden falbyde Caffebønner fra et Sted i Adelgaden for 28 s. Pundet. Denne nu usædvanlig billige Priis trak naturligviis en stor Mængde Mennesker. hen til Huset, og disse pukkede og støiede fordi man havde faaet dem til at løbe April.