JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Fra de Danske, der for et Par Aar siden nedsatte sig paa Øen Bali, Østen for Java, – Liblandt disse vare Brødrene Lange fra Langeland) er til Kjøbenhavn ankommen en Dagbog, hvori een af dem har optegnet sine egne og sine Kammeraters Begivenheder, deres Nedsættelse og Ophold paa Bali, saavelsom de Conflicter, de have havt med de Jndfødte. Som bekjendt har Regjeringen besluttet, at det Skib, der skal overføre Gouverneuren i Tranqvebar til China, ogsaa underveis skal besøge, Bali, hvilket noksomt antyder, at Regjeringen interesserer sig for det af Danske paa denne Ø begrundede Establissement. Jmidlertid er det naturligviis kun med Hensyn til mulige Handelsforbindelser med denne eller andre nærliggende SundaØer, at der kan være Tale og Jnteresse for Danmark, og derimod ikke med Hensyn til nogen Colonisation, da disse Øer og især Bali allerede ere stærkt befolkede af krigeriske Folkefærd under egne uafhængige Fyrster. - Om iøvrigt nogen saadan Handelsforbindelse virkelig kunde blive af nogen betydning, torde vel være megen Tvivl underkastet, saavel hvad den directe Handel med disse Øer angaaer, hvis fornemste Udførselsartikkel endnu kun er Riis, ligesom Danmark da næsten heller ingen derhen passende Udførselsartikler endnu frembringer, som ogsaa med Hensyn til Mellemhandelen paa China, der enten føres af de Jndfødte selv eller fornemmelig er i Hollændernes Hænder. – Vi kunne ved samme Leilighed bemærke, at det for nogen Tid siden her circulerende Rygte, om at de danske Besiddelser paa Coromandelkysten allerede skulde være afhændede til Englænderne, ikke for(Kbhpst.) holdt sig rigtigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Det vil erindres - hedder det i Fædrelandet for 27de Januar - hvorledes Cancelliet har villet forhindre os fra at udtale den vistnok ligesaa sande som lovlige Sætning, at det danske Folk ingen Sympathi har for Rusland, og at der baade for den i vort No 1300 for 21de Juli meddeelte bemærkning om den russiske Forlovelse og for de efterfølgende Artikler i vore derpaa af Justitsraad Reiersen beslaglagte N. 1303 og 4 beordredes Pressesag anlagt imod Redacteuren. J Eftermiddag har Hof= og Stadsretten frifunden denne, dog med Paalæg af Actionsomkostningerne. Det N. af Corsaren, som skulde være udgaaet i Fredags, er lagt under Beslag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
J Skrave Sogn, Haderslev Vesteramt, have Beboerne øieblikkelig opfattet den slesvigske Forenings Plan, at virke for Oprettelse af Sogne-Forligelsescommissioner. De have i denne Anledning strax afholdt en Forsamling, hvori de fattede den Beslutning: ikke at begynde nogetsomhelst Søgsmaal, førend man først havde forsøgt Muligheden af at vorde forligte af tvende, ved frit Valg, udnævnte Fredsmæglere. Som Følge heraf undertegnede man strax de affattede skriftlige Bestemmelser og valgte af Forsamlingens Midte tvende Forligelsescommissairer, nemlig Gaardmand og Stænderdeputeret A. H. Posselt i Kjøbenhoved og Gaardmand Jens Nicolai Taysen af Langetved. Man tør haabe, at dette herlige Exempel vil finde Efterligning paa andre Steder i Slesvig, og vi have allerede hørt, at man i andre Sogne har fattet en lignende Be(Dannev.) slutning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, Hr. Jacob Davidsen, har under 18de dennes ladet Redacteuren af Aftenbladet, Hr. L. J. Botius, forkynde en Stævning til Forligelses-Commissionen, betræffende fornærmelige Yttringer, fremførte i Aftenbladet af 8de Jan. d. A. i en Artikel, betitlet Kjøbenhavnsposten i 1844. Bemeldte Artikkel angaaer den imellem de ovenmeldte tvende Blade, opstaaede Strid i Anledning af Baron Brettons Udnævnelse til Stiftamtmand i Viborg, og Pontet ligger i den Slutnings-Bemærkning: at Aftentenbladet ingensinde, som Kjøbenhavnsposten, skal søge at subsistere ved Løgn og Bagvaskelse. (Sagen er allerede henviist til Rettergang, da Aftenbladets Redacteur ikke har villet erklære sin Yttring for grundløs og ubeføiet.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
J den af Kammerherre og Amtmand Stemann i Sorø mod Fædrelandets" forhenværende Redacteur, J. A. Hansen, ved Hof= og Stadsretten anlagte og tidligere af bemeldte Ret afviste Sag, er i Mandags afsagt Dom, hvorved Jndstevnte er idømt 50 Rbd. Mulct og 1 Aars Censur. (B. T.) Jgjennem Aviserne - hedder det i Kjøbenhavnsposten. - er det oftere i de senere Aar omtalt, at en dansk Mand, under Navnet Otto Reventlou, har i flere af Tydsklands anseelige Stæder aflagt overraskende Prøver paa sin Færdighed i Muemoniken eller Hukommelseskunsten. Denne Mand, der er Student ved Kjøbenhavns Universitet, og hvis egentlige Navn er Otto, skal man i Slutningen af forrige Aar have ventet til Berlin. Men
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien. Den irske Statsproces, der for Øieblikket næsten udelukkende beskjæftiger Opmærksomheden i de tre forenede Riger, skrider kun meget langsomt fremad. Vidneforhørene ere begyndte, og Resultaterne af disse synes at være gunstigere for de Anklagede end for Regjeringen. Det er naturligviis umuligt at have nogen Mening om Udfaldet af Processen; men naar man seer hen til den langsomme Gang, Forhandlingerne have taget, kan man med temmelig Sikkerhed forudsige, at Processen vil blive langvarig, og at Regjeringen vil faae tilstrækkelig Tid til at overlægge, om den efter en saadan Begyndelse har Grund til at vente sig nogen betydelig Fordeel, og om det ikke havde været bedre, hvis den, istedetfor at anvende Strenghed, havde forsøgt at bruge forsonende og milde Forholdsregler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Rusland. Det skal være lykkedes Hr. v. Katakazi et retfærdiggjøre sig for sin Regjering med Hensyn til hans Forhold under den græske Revolution. – Fra Polen berettes, at Befolkningen ikke tør have noget Slags Vaaben, ei engang Jagt geværer, naar disse ikke først ere foreviste de russiske Øvrigheder og af dem blevne stemplede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Fra Sverrig haves Efterretninger og Kongens pludselige Sygdom paa hans 80-aarige Fødselsdag. - Om Mordet paa Kammerjunker Lagersträhle erfares endvidere Følgende: Gierningsmændene til Overfaldet og Mordet paa Kam.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Lagersträhle i Stockholm ere alle paa een nær arresterede og have allerede tilstaaet det Hele. De ere samtlige fødte i 1823, og smaae, usle af Væxt. De vare Løverdagsaften komne overeens om at overfalde og plyndre Nogen paa Gaden, for at skaffe sig Penge, og vare derfor, i Selskab med den berygtede Qvindesperson Lovisa Julin.), spadserede til Nya Kungsholmsbro, ved hvis Begyndelse Eman blev tilbage hos Lovisa Julin, der havde erholdt det Hverv at passe paa og give *) Bekjendt, blandt Andet, for det Øresigen, hun for et Par Aars Tid siden midt i Politiretten gav Politimesteren og for hvilket hun blev dømt til Døden, men af Kongen benaadedes. Tegn, om Nogen skulde komme. Lindberg, Lindqvist og Wahlberg havde derefter begivet si længere frem paa Broen, hvor de snart indhentede Lagersträhle, der gik til sit Hjem paa Kungsholmen. Klokken var da omtrent 10 1/2. Lindqvist, som gik til Venstre af Lagersträhle gav denne pludselig et Slag paa den venstre Side af Hovedet med en Messingkrog til at hænge Klæder paa, saa hæftigt, at Lagersträhle sank i Knæ, men dog i denne Stilling vendte sig mod Angriberne for at tage imod dem, hvorfor Lindqvist gav ham endnu et Slag, saa at han blev liggende paa Huk. Paa Wahlbergs Opmuntring: "dæng", gav Lindqvist endnu et tredie Slag, og Wahlberg sprang frem og gav den Slagne endnu et Slag midt over Jssen med en medhavende Bouteille, hvorpaa der havde været Brændeviin, med hvilket Selskabet kort iforveien havde gjort sig tilgode, og af hvilket det havde hentet Courage. Lagersträhle blev nu liggende udstrakt, men da han var falden paa Tegnebogen, og Gierningsmænden ikke turde opholde sig med at lede den frem, forlode de den Dræbte, uden af have berøvet ham Andet end hans Hat, og begave sig hen til Elman og Lovisa Julin, som hold Vagt ved Enden af Broen. Efterat de havde fortalt dem det nu Passerede, vendte de tilbage til den Dræbte, hvor de traf tvende andre Personer, og da Owen fr. i det samme kom kjørende overBroen, anmodede de ham om at bringe den Dræbte, for hvem de lode til at interessere sig særdeles meget, ind paa det tæt derved værende Seraphimer lazaret. De vare selv behjælpelige med Transporten, under hvilken imidlertid Lindberg – den endnu ikke Paagrebne - passede sit Snit og be(Aftbl.) mægtigede sig Tegnebogen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Beltpassage. At Beltet mellem Sjælland og Falster, siden i Mandags den 29de de har været saa frit for Jis, at Transporterne nu kunne skee med de større Færgefartøier, der tilkjendegives herved ifølge min tidligere Bekjendtgjørelse til de Reisendes Efterretning. Gaabense d. 31. Jan. 1844. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
AVERTISSEMENTS. Capitelstaxt paa Kornafgrøden i Lollands-Falsters Stift, pro 1843. Halsted Maribo og Nykjøbing Amt. Aalholms Amter. Amt. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Hvede, pr. Td. 5 2 1 1/2 Rug . . Byg. Havre. 4 141 1 4 11 1 Hv. Ærter - 3 2 15 1/2 3 2 4 1/2 Gr. dito – Nykjøbing den 1ste Februar 1844. R. v. Jessen Brammer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Søndagen den 4de Februar afholdes Stubbekjøbings 3die Assemblee. Directionen. Sangacademi,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Undertegnede tillader sig herved at bekjendtgjøre, at Sangøvelserne tager sin Begyndelse førstkommende Tirsdag Aften den 6te Februar fra Kl. 7 til 9, i Hr. Gjæstgiver Thomsens Locale. C. F. Wiberg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
En Jomfrue, som i flere Aar har været beskjæftiget med Dameskræddersyning og Modepynt, ønsker sig en Condition til 1ste Mai d. A. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til dette Blads Contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Forpagtning. En Præstegaards=Avling her i Stiftet ønskes i Forpagtning til anstundende Foraar. Det Nærmere erfares paa Adressecontoiret. Odder, Næver, Maar- og andre Sorter Vildtskind betales til høieste Priis af P. C. Berg, Bundtmager i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
For 2de ædruelige og paalidelige Karle anvises Condition til anstundende 1ste Mai 1844 af Gjæstgiver Thomsen i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Af Vester Ulslev Sogns Skolevæsens Midler, opbyde herved til Udlaan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, 174 Rbd. 1st. Repræs. Bremersvold den 27de Januar 1844. Jansen. 160 Rbd. 4 Mk. 5 sk. Repræs., umyndiges Midler, henhørende under Bremersvold og Kjærstrup Godsers Overformynderie, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar man derom snarest muligt henvender sig til mig Bremersvold den 27de Januar 1844. Jansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Ved allerhøieste Rescript af 14de December f. A., er det Foraarsmarked, som hidtil har været afholdt her i Byen i Slutningen af Februar eller i Begyndelsen af Marts, afskaffet og i dets Sted oprettet 3de Heste- og Qvæg Markeder paa respective 3die og 5te Tirsdag i Fasten samt 7de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Som Følge heraf bortfalder det i Almanakken til den 23de Februar førstkommende anmærkede Marked her, og de ommeldte Heste- og Qvæg-Markeder træde i dets Sted. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing d. 28 Jan. 1844. Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Licitation. Torsdagen den 8de Februar d. A. Formiddag Kl. 11, bliver paa Herredets Tingsted i Nakskov afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af et nyt Fattighuus i Tillitze Sogn, bestaaende af 13 Fag Bindingsværk. - Grundtegning, Overslag og Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Sogneforstanderskabets Formand, Hofjægermester, Baron Knuth paa Rudbjerggaard. Lollands Sønderherreds Contoir den 27de Januar 1845. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Licitation over Veiarbeide. Da der ved Licitationen paa Falsters Birks Tinghuus den 22de December f. A. over de Veiarbeider, som i Aar agtes udført paa de minde Landeveie paa Falster, ikke opnaaedes Bud paa flere os, og derhos flere af de gjorte Bud ikke ere approberede af Amtsraadet, saa bliver Licitation i denne Anledning herved berammet saaledes: Fredagen den 9de Febr. d. A. Eftermiddag Kl. 2 Sognefoged Jens Kappels Gaard i Gundsløv, over Tilførselen af endeel Gruus og Udførelsen af noget Steenslagningsarbeide paa Veien mellem Stubbekjøbing og NørreAtsløv
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Mandagen den 12te f. M. Eftermiddag Kl. 2 i Parcellist Jens Madsens Gaard i Høyet, over Tilførsel af endeel Gruus paa Veien mellem Weggerløse og Gjedesbye, saavel fra Bot som Vester=Strand, og over Planeringsarbeidet. paa flere Strækninger af Veien mellem Nykjøbing og Gjedser Fyrtaarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-01
Mandagen den 19de f. M. Eftermiddag Kl. 2 i Sognefoged Hans Skyttes Gaard i Ønsløv, over Tilførselen af Gruus paa Veien mellem Nykjøbing og Guldborg over Ønsløv Jorder. Nykjøbing den 12te Jan. 1844. Jessen, Amtsveipiqueur. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Nødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Rbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Lollands Falsters Tidende. Stift Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 3. Februar. No 14.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Jndenlandske Efterretninger. Det Kgl. Danske Cancelli har ifølge Kjøbenhavnsposten under 4de f. M. tilskrevet Sjællands Biskop saaledes: Efterat Deres Høiærværdighed, under 12te August sidstleden havde meddeelt dette Collegium Deres Tanker i Anledning af Skriftet: Nogle Prædikener ved A. P. Adler, Mag. art. og Sognepræst til Hasle og Ruthsker Menigheder", og efterat dette Collegium derpaa under 29de f. M. havde anmodet Deres Høiærværdighed om at søge at formaae Sognepræst Magister Adler til gjennem Provsten over Bornholm at indgive Ansøgning om, at forundes Dispensation i nogen Tid fra det ham betroede Embede, har Deres Højærværdighed, i behagelig Skrivelse af 16de f. M. hertil indberettet, at Sognepræst Magister Adler ikke har været at formaae til at indgive Ansøgning om Dispensation fra Embedet, samt at han, – hvilket et af ham senere udgivet Skrift, Studier ved A. P. Adler, M. A., Sognepræst til Hasle og Ruthsker Menigheder, vidner om, – er i en saadan Tilstand, at Førelsen af et Præsteembede ikke længere kan betroes ham. – Foranlediget heraf skulde Cancelliet herved tjenstligst anmode Deres Høiærværdighed om, strax at suspendere bemeldte Sognepræst Adler. og træffe de fornødne Foranstaltninger til Embedets milertidige Bestyrelse, indtil endelig Bestemmelse, hvorom nærmere Jndstilling forventes, kan tages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Kjøbenhavnsposten for igaar – beretter benævnte Blad for 30te Januar – er som sædvanligt lagt under foreløbigt Beslag, hvorhos vi dog dennegang ikke behøve at være i Tvivl om, hvad der efter 14 Timers Betænkning har bevæget Justitsraad Reiersen til at lade Oplaget i Formiddags forsegle ved sine Betiente. Vort Gaarsnummer indeholdt nemlig en Artikel overskreven: Giftermaalet, hvori der anstilledes Betragtninger over Betydningen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
af det i Søndags i Petersborg indgaaede Ægteskab, mellem den hessiske Prinds Friedrich og den russiske Keisers Datter, navnlig med Hensyn til, at denne Forbindelse, ifølge Ruslands store Vægt og Betydning, vel bør ansees for favorabel for det danske Monarchies Udelelighed, i Tilfælde af den nu regerende Kongestammes Uddøen og den hessiske Prinds's eller hans Efterkommeres Thronbestigelse, hvorimod rigtignok Opnaaelsen af Tidens Formaal ikke kan ansees at blive fremmet ved en saadan Forbindelse, ifølge Ruslands hele Stilling og Stræben, ligeoverfor de store constitutionelle Magter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Ved Efterretningen om, at Viborg Stifts nuværende Biskop staaer i Begreb med at ansøge Hs. Maj. Kongen og Entledigelse fra sit Embede, have Stiftets Geistlighed og Skolelærere tilstillet Hs. Høiærværdighed en Adresse, hvori de, efterat have berørt den Kjærlighed og Agtelse, Hs. Høiærv. har erhvervet sig hos dem Alle i de 13 Aar, han har været Stiftets høieste geistlige Embedsmand, frembære den Bøn for ham: at han vil fortsætte sin vigtige og hæderlige Gierning iblandt dem, saalænge Gud under ham aandelige og legemlige Kræfter dertil." Skulde denne Begjæring maaskee være altfor dristig, bønfalde de dog om, at opsætte idetmindste et Aarstid Udførelsen af den Beslutning at nedlægge Embedet. - Ogsaa Viborg, Cathedralskoles Lærerpersonale har til Biskoppen indsendt et Andragende af lignende Jndhold. (Vib. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Forhenværende Stiftamtmand over Fyens Stift,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Kammerherre v. Castenschiold, er den 30te f. M. pludselig død i Odense. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Directionen for Stiftelsen for gamle, værdige og trængende Haandværksmestere i Odense og deres Enker bekjendtgiør i Hemp. Av. Følgende: Det er Directionen en kjær Pligt at kunne knytte end et Blad til den Krands, afgangne Cancellieraad, Raadmand Søren Hempel ved sin i saamange Retninger udstrakte Virken har erhvervet sig - ved hermed at bringe til offentlig Kundskab, at den ædle Hedengangne, lige til sin sidste Tid, med faderlig Omhu ikke alene tænkte paa, men ogsaa Gierning virkede for den Stiftelse, der skylder ham sit Grundlag og som, – med Forsynets Bistand – allerede er og end meere i Tiden vil blive til Held for det saa vigtige som agtværdige Led af Borgersamfundet. – Jndtil dette Øieblik har der – som Directionen med Taknemmelighed erkjender – fra mange Sider tilflydt Stiftelsen, ikke ubetydelige Gaver i Penge, deels til et Grund fond, deels til Uddeeling; – men hvad Bestyrelsen, kun svagt turde gjøre sig Haab om, saa tidlig at see realiseret, nemlig tillige at besidde en GrundEiendom til Fribolig, blev vi paa en saa skjøn Maade overrasket med, idet den Hedengangne kort før sin Død, ikke blot har ladet Bestyrelsen tilstille et af ham, paa hans Fødselsdag den 3 Januar 1844 udfærdiget Gavebrev, hvorved Stiftelsen, skjænkes et Huus med Hauge her i Byen til Fribolig for 2de Haandværksmesteres Enker; men og, i Forbindelse dermed, ladet give Stiftelsen Tilsagn, om en Capital, der, ved sit Renteprovenne kan dække Udgivten til de aarlige Skatter og forefaldende Reparationer. - Guds Fred og bedste Velsignelse lønne hans ædle Daad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Den 21de d. M. afholdt det pharmacentiske Understøttelsesselskab sin aarlige Generalforsamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
De siden sidst afholdte Generalforsamling indkomne Bidrag have udgjort 501 Rbd., og Renterne af Selskabets Capital have udgjort 228 Rbd. 4 Mk., hvorimod Udgifterne have andraget 210 Rbd. 4 Mk. Selskabet eier 3600 Rbd., som staae i Statskassen, 2214 Rbd. i 3 pCt. Dansk Engelske Obligationer, 292 Rbd., som staae i Sparekassen, og en Kassebeholdning af 180 Rbd. Der var indsendt 11 Begjæringer og Understøttelse, og til 9 af de Ansøgende bleve Understøttelser af 25 Rbd. uddeelte. (Aftenbl.) Randers den 27de Januar. Efter Opførelsen i Aftes af Oehlenschlägers Dina" blev Titelrollens talentfulde Fremstillerinde, Mad. Orla mundt, fremkaldt og hilset med almindelig Applaus. Konstnerinden takkede Publicum for den behagelige Maade, hvorpaa det opvakte hende fra de Døde. Ogsaa heri maae vi give vore Naboer, Aarhusianerne, fuldkommen Ret: at Mad. Orla mundt fremstillede os Dina som en ganske anden Characteer, end den vi tidligere havde seet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Jægersborg Dyrehave er ved et kongeligt Rescript aldeles udgaaet fra den almindelige Forste og Domaineforvaltning, og bestemt til at forvandles til en Lystskov, hvilket Anlæg skal forestaaes af Hr. Gartner Rothe, som i Forening med en Waltersdorff skal have Overbestyrelsen. Ved Anlæget skal der fremfor Alt tages Hensyn til Fordringerne for det Skjønne, dog maae Udgifterne ikke overstige Jndtægterne med mere end 1500 Rbd. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Til den sidst afholdte theologiske Embedsexamens skriftlige Deel havde 31 Studerende indfundet sig; af disse indstillede 25 sig til den mundtlige Prøve med følgende Udfald: 7 erholdt Characteren Laudab., nemlig P. G. Behrend, F. E. Binzer, H. C. Boldsen (impr. ob Spec. scrip tam), M. P. C. Lendrop, L. J. Levinsen, J.H. Nissen og C. C. Salto; 12 erholdt Handilland, nemlig F. Bruun, O. C. Buchholtz, C.J. C. Caroc. C. D. V. M. Fog, C. Heilmann, H. Hoffmeyer, C. P. S. Nielsen, J. D. L. Rybsahm, M. C. Schaltz, L. H. Schmidt, C. P. Sundbye og F. W. T. Walter; 3 Non Contemmendus, 1 erklæredes Immaturus og 2 forlode Prøven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Det med det nye Aar i Stockholm begyndte Vinter-Bladet yttrer i sin politiske Oversigt over 1843 om Danmark: Danmark har to Veie, paa den ene gaaer Regjeringen, paa den anden Folket, Jo længere Skridt den ene Part tager, desto meere udstrækker den anden sine. Sammenstød synes dog der langt mindre at være at befrygte end andensteds; de gaae fra hinanden, og begge søge bistand udenfra. Naar denne erholdes, da kan Sammenstødet indtræffe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
J Fædrelandet for 27de Jan. læses Følgende: Det vilde vist være saare ønskeligt, at ingen Sindssvag eller Vanvittig blev indespærret, selv af egen Slægt, uden foregaaende bemyndigelse af vedkommende Læge og Øvrighed, og at derfor en nøiagtig Control førtes med private Daarekister. Et Exempel paa hvad en slig privat Jndespærring kan lede til, vil man her anføre. Anne Margrethe Nielsdatter fra det sydlige Sjælland havde det Uheld i sit 3die Aar at styrte i en Ballie, hvorØlmæskning befandt sig, og blev hun derved skoldet især paa Armene. Fra den Tid yttrede sig alt hos Barnet en betydelig Sindssvækkelse, som tiltog med Aarene. Jmidlertid røbede hun stor Lyst til Læsning og blev ogsaa confirmeret. Hun havde dernæst 3 Tjenester, men medens man paa den ene Side roste hendes Lydighed og gode Villie, maatte man dog tilstaae, at hun let faldt i Tanker og kun saare ufuldkomment udførte sit Arbeide, naar hun var overladt til sig selv, ligesom at hun var af et irritabelt Sind; Tabet af hendes Moder bedrøvede hende meget; hun var derhos reenlig og viste Orden i sine Handlinger. Efterat have tjent ialt 3 1/2 Aar kom hun hjem til Faderen og Stedmoderen, hendes irritable Sindelag tiltog, og da hun for 6 Aar siden i et Værelse, hun deelte med Gaardens Tjenestepige, blev antruffen staaende over en Bunke Gløder, som hun havde henlagt paa Gulvet, for at varme sig, blev et Lukaf i et Udhuus indrettet for hende; her savnede hun Varme om Vinteren, og hendes Sindssvaghed tiltog i en høi Gred. Hun blev alt meer og meer liig et Dyr, og forsømte aldeles sit Legeme, Opholdstedet blev opfyldt af Ureenlighed og Stank. Man har aldrig kaldt nogen Læge, og aldrig anvendt noget Middel for muligen at helbrede hende. Først da hendes Ophold hos Faderen blev denne til alt for stor Besvær, har han ønsket at Datteren maatte optages i et Galehuus, og har Saadant foranlediget retlig Undersøgelse. Om denne ulykkelige Skabning kunde være bleven cureret, ved at underkastes Lægecuur, kan vel være tvivlsomt, men vist er det, at hun neppe ved en hensigtsmæssig Behandling var kommen i den Tilstand hun nu er.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Capitelstaxten for 1843 Aars Afgrøde i Sjællands Stift: Rug 3 Rbd. 64 s.; Byg 3 Rbd. 39. s.; Havre 2 Rbd. 15 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-03
Corsaren har gjort Dr. Niese i Ærøeskjøbing til – Hofstolemager.