JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
(Af Lybekker Aviser.) Paris, den 4de Mai. Jgaar har Ludvig den 18de holdt sit Jndtog; det var mindre støiende, end de allierede Souverainers; Jublen yttrede sig ikke saa høit, men man var meere rørt. Ganske særdeles Deeltagelse opvakte Hertuginden af Angulemme, der paa den hele Vei svømmede i Taarer, og da hun kom i Nærheden af Tullerierne sank afmægtig ned. Under Jndtoget blev en kort Proclamation fra Kongen uddeelt, hvori han gientager de Grundsætninger i Constitutionen, som Monsteur allerede har bekiendtgjort, og føier til, at da der, maatte blive noget Mangelfuldt ved Senaters Udkaft, formedelst den Til færdighed, hvormed det blev forfattet, saa vil han nedsætte en Commission af nogle af Senatets og det lovgivende Corpses Medlemmer, som skal tilføie det Manglende, og derpaa den 10de Junii forelægge denne Constitution for begge offentlige Autoriteter. I det ikke meget talrige Troppefølge, udmærkede sig især den gamle Garde. Kongen saavel som hans Broder viste sig særdeles nedladende; de erklære ved enhver Leilighed, at de have det faste Forsæt at opretholde modererede Grundsætninger i Regieringen, og da Monsieur nyeligen hørte nogle af sin Omgivelse at yttre modsatte Ideer, vendte han sig til dem med disse Ord Jeg beder dem ei at tænke meere royalistisk end min Broder og jeg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Saa have vi da her oplevet en Forvandling, som man endnu for faa Uger ikke ahnede, Vel var man hele Vinteren i spændt Forventning; Tingenes Tilstand i Frankrig lod formode, at de allierede Hære vilde trænge frem og vel endog true Hovedstaden, men paa Muelighed af Bourbonernes Gienindsættelse syntes Ingen at tænke. Den almindelige Stemning var Nedslagenhed; allerede i Enden af December ophørte alle offentlige Lystigheder, endog Privatsammenkomster bleve sieldne. Mangel paa Næring trykkede lavere Klasser, Pengemangelen blev almindelig. Da Faren var nærmest kiendte man den saa lidet, at man almindelig troede, at det blot var det blücherske Corps, som vilde trænge ind i Hovedstaden. Allene ved denne falske Forestilling lod en Deel af Nationalgaarden sig bevæge, til at rykke ud; men da disse troe Tilhængere af Napoleon blev deres Vildfarelse vaer, red han under det Paaskud at hente Forstærkning med sin Broder Joseph. gjennem Paris og ud af den modsatte Side. Om Taleyrons Forstaaelse med sin retmæssige Souverain, hvis han tidligere har underholdt en saadan, havde endog Regieringen ei ahnet; først den 30te Marts maa Regentskabet have faaet en fordægtig Efterretning derom; thi først da sendte den ham befaling at forføie sig fra Paris, men, som det synes, var der gjort Anstalt ved Barriererne til at hindre hans Afreise, hvorfor han vendte tilbage til sit Hotel. Den 31te begyndte først nogle Faa at give Signal til Udraabet. Bourbonerne leve, hvilket den følgende Dag ved Indtoget gienlød af tusindfold Stemmer. Marschal Marmont har gjort sig meget fortient af den gode Sag; men især Marschal Ney, som Keiser Alexander især udmærker idet han har bekræftet hans Titel som Fyrste af Moskva og desuden skienket ham 5000 Bønder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Da Kongen kom til Barriererne ved Paris, holdt Præfecten i Seine=Departementet en Tale, og overleverede Kongen Stadens Nøgler, hvilke denne i meget naadige Udtryk tilbageleverede i Magistratens Hænder. Derpaa gik Toget til Kathedralkirken hvor der blev sunget et høitideligt Te Deum, herpaa gik Toget til Thuillerierne. Om Aftenen var hele Paris illumineret paa det Prægtigste. Paa Ludvig 16des Broe blev afbrændt et herligt Fyrværkerie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Den 2den Maii gjorde Marschallerne af Frankrig, Opvartning hos Kongen i Compiegne; Fyrsten af Neufchatel førte Orden. Siden spiste alle Marschallerne ved det Kongelige Taffel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Den 29de April havde ligeledes i Compiegne en Deputation fra det lovgivende Corps Audience. Da Kronprindsen af Sverrig forlod Paris, gik har over Compiegne for at giøre Kongen sin Opvartning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Cardinal Fesch har forladt Lyon tilligemed sin Søster, og taget Veien til Rom. Cardinal Maury vil ikke forlade sit biskoppelige Palais, men vil haardnakket paastaae sin formeentlige Ret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Et stort Antal engelske Kiøbmænd ere komne til Paris, hvor de især haverkiøbt et betydeligt Partie Diamanter, der her ere bedre Kiøb, end i England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Fra Schafhausen meldes, at Keiserinde Marie Louise er med sin Søn ankommen der den 4de og fortsætter sin Reise derfra saaledes, at hun den 20de kan indtræffe i Schønbruun, hvor hun indtil videre vil opholde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Bern, den 29de April. Den forrige Konge af Westphalen indtraf her i Forgaars, igaar fulgte Dronningen med sit Følge ham. Denne Familie har leiet et rummeligt Landsted i Nærheden af Staden til Sommer opholdsted. Erkongen af Holland har hos den østerrigske Minister søgt om Pas for at vende tilbage til sine Eiendomme ved Grätz. Sit blivende Opholdsted skal han imidlertid tage i Rom, hvorhen ogsaa Madame Lætitia Buonaparte begiver sig. Joseph Buonaparte vil leie et Landgods i Nærheden af Rolle, ved Genersøen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Fra Aarau meldes, at ifølge troeværdigt Rygte skal Kongen af Preussen have erklæret at hans Stater igien skulle komme til at udgjøre en Bestanddeel af det tydske Rige, hvorved man tør haabe at der i Tydskland vil igjen opkomme Enighed og Nationalitet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Gens, den 1ste Mai. Den østerrigske Minister, Fyrsten af Metternich er kommen hertil fra Paris, har drog idag herfra, som man siger til Jtalien, for at have Forsæde ved dette Lands Organisation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Florenz, den 21de April. Den herværende Avis indeholder udførlig Fremstilling, hvorledes Kongen af Neapel efter Affairerne ved Taro havde været beredt til at bestorme Piacenza, og hvorledes de efter Ankomsteraf Efterretninger fra Paris indtil den 4de April udkastede og rask udførte Operationer mod det høire Fløi at Prins Eugens Armee havde været deres Udvikling nær, da Efterretningen om den afsluttede Vaabenstilstand, ankom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
J samme Avis meldes fra Neapel, at Kongen vil nedsætte 3 Commissioner; den første skal udkaste et Constitutionsproject, grundet paa Monarchiets Udelelighed; den 2den skal undersøge og drøfte Civil-Criminal og Commerciallovene; den 3die skal prøve det administrative System, især med Hensyn til Afgifterne. Man menner ogsaa at i Fremtiden Jngen Fremmed kan faae Embede i det Neapolitanske uden han ifølge Constitutionens Forskrifter er bleven naturaliseret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Jfølge en Dagsbefaling af 20de April tilkiendegives den neapolitanske Armee, at da en saadan Vaabenstilstand er sluttet, som kan ansees for en Fred, saa drager Kongen hiem til sit Rige, og Armeen skal følge rask bag efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Fra Wien meldes at flere Batailloner tilligemed Munitions=Vogne og Artillerie bryder op for at gaae til Jtalien og besætte det venetianske og Lombardiet, da de der hidtil værende Tropper skulle rykke dybere ind i det Mallandske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Jfølge den mellem Bellegarde og Vicekongen af Jtalien sluttede Vaabenstilstand skulle alle Kongeriget Jtaliens Fæstninger overgives de østerrigske Tropper, end- og de som ei vare besatte af allierede Tropper. Grev Bellegaarde tager i de Allieredes Navn Malland og alle ei endnu erobrede Dele af Kongeriget i Besiddelse, og lader dem bestyre. De italienske Tropper blive i deres forrige Forfatning, indtil de Allierede anderledes beslutte. Alle Civile og Militaire beholde deres hidtil havte Gage, indtil Rigets definitive Bestemmelse; dog staaer det Officererne frit for at qvittere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Den forrige Vicekonge af Jtalien er under Navn af Gr. Malmaison reist giennem Karlsrube den 6te Mai for at gaae til Paris. Aarsagen, hvorfor han var af Jtalienerne og især Armeen saa forhadt, angives at være denne, at han bestandig foretrak de Franske. Mange af de anseeligste Familier var forbittrede paa ham, fordi han for et Aar siden lod en ung Æresgaardist skyde, fordi han var mistænkt far at ville desertere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Nu ere næsten alle de hollandske Fæstninger rømmede af de Franske; dog skulle Commandanterne i Naarden og Grave endnu vægre sig ved at indlade sig i Underhandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Fra Madrid har man Efterretning at Kongen af Spanien ankom til Saragossa den 5te og tilligemed Jnfanten Don Carlos drog til Valentia den 11te.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Regieringen skal have besluttet at sende 4000 Mand under General Lacy's befaling for at hielpe de ulykkelige Indbyggere i Montevideo, ligeledes vil den anvende alle muelige Midler for at bringe Folket i Buenos Ayres og de øvrige Provindser til Nolighed. Foruden denne Expedition skulle 2 andre løbe ud, een til Costa Firma og den anden til Vera-Cruz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Til Cadix er kommet et Skib fra Havannah med en Skrivelse fra Vera-Cruz ifølge hvilket en Sammensværgelse er opdaget i Mexico, hvis Hensigt var at faae Moreløs og andre Jnfrugenthovedmænd ind i Hovedstaden og da lade Oprøret begynde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Fra London meldes at paa Theatret i Bordeaux er den nye franske Constitution offentlig bleven brændt, Hertugen af Anguleme kunde, uagtet han var tilstede, ikke hindre dette Skridt, men misbilligede det meget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Hamborg, den 14de Mai. Foruden Marschal Davoust ere ogsaa Præsecten Bretenil og Politie=Commissairen d'Aubignøse blevne entledigede ved GeneralGerards Ankomst. De have maattet rømme de Boliger, som de uretmæssigen havde sat sig i Besiddelse af og skulle overlevere dem i den Stand de modtoge dem. Man haaber, at de samtligen skulle drages til Regnskab især for de af Banken tagne Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Den berømte Gift Aqva Tofona er opfunden og brugt af en Qvinde i Neapel; men den tillaves ikke mere i denne Bye; men i Perugia. Erfaring har viist, at denne Gift virker med Tilforladelighed og i kortere eller langsommere Tid; alt eftersom man bestemmer det. Den skal see ud som klart Vand og hverken have Lugt eller Smag. En Spiseskee fuld er tilstrækkelig til at meddele en heel Flaske Viin sin dræbende Egenskab. Man har længe været uvis om, af hvilke Ting den bestaaer; men igientagne Forsøg har overbeviist Lægerne om, at den er sammensat af arsenikalske Deele. Arsenik er en brændende Materie, hvilken frembringer Bylder i Jndvoldene. Af Bylderne komme Tæring, der omsider lægge den Syge i Graven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Følgende Anecdote anføres som et Exempel paa denne Gifts forskiellige Virkning: En Cavalleer i Rom ansaae sig fornærmet af en anden og gav ham Aqva Tofona. Da denne mærkede det, lod han sin Morder, byde til sig paa en Frokost, under det Foregivende, at han formedelst sin nære Død ønskede at drikke Forlig med ham. Han kom og de tømte et Par Flasker tilsammen. Da Vinen havde aabnet Hierterne: spurgte den Syge sin Giest, har du ikke givet mig den langsomt dræbende Gift: Jeg kan ikke nægte det, var Svaret. Hvormange Dage har jeg da, at leve i - Om 4 Uger er Din Lidelse endt Nu saa overlever jeg da Dig; thi den Viin Du nyeligen har drukket, dræber inden 24 Timer
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
En vis Montbreuil har den 21de April om Morgenen Kl. 7 i Selskab med 20 Andre, klædte i Mameluk og Gardejægeruniformer, mellem Sens og Nemours i Frankrig overfaldet Dronningen af Westphalens Vogn, og frataget hende 100000 Franker i Guld og 4 til 5. Millioner i Diamanter. Omtalte Person, der har staaet i westphalsk Tieneste, og i Spanien erholdt Æreslegionens Kors, foreviste en foregiven befaling, fra Ludvig den 18de. Han er allerede paagrebet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske og jydske Av, samt Udg.) Mariboe. Den 11te d. M. blev med Kiøreposten herfra den betydelige Masse Sølv og Guld, som blev funden i den forhen i disse Aviser omtalte Soldats Kiste i Reetsnes afsendt til Kiøbenhavn.Paa Grund af det ogsaa i Prof. Wedel Simonsens Udsigt over Nationalhistoriens ældste og mærkeligste Perioder 1ste Deel S. 20 omtalte Sagn, hvorefter Munkene ved deres Flugt her fra Riget skulde have gjemt en Skat og Papirer i en af Pillerne i Maribo Kirke, som er tykkere end den anden, beretter Pastor Schulz i Maribo, at Hr. Kapitain og Muurmester, Egeroed i Kiøbenhavn ligeledes har fortalt ham, at da hans Morfader arbeidede som Muursvend i Paris, fortalte en katholsk Munk ham, at der i en af Mari boes Kirkes Piller var indmuret en stor Skar, og formener paa Grund heraf, at Man lettelig og uden betydelig Bekostning ved Hielp af dertil indrettede Steen bore kunde opdage ovenmeldte Pille.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
I Aalborg blev nylig henlagt 4 Fierdinger saltede Sild i en Mands Baad fra Sæbye, uden at han vidste af Hvem eller Hvem samme tilhørte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Kiøbenhavns Børs den 17de Mai. Cours. Altona 495 a vista, London 2 M. 16 Rbdlr., Spec. 515. - Specier solgtes til 31 Rbmk., for Committesedler blev givet 61 pr. 100.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
(Fortsættelse af almindeligt Sportel=Reglement for Retspleien og de dermed forbundne Forretninger i Danmark. (s. Av. No. 35.)s. 4. For, i Overeensstemmelse med Lovens 5 -53, at optage et Restants=Tingsvidne, betales, foruden det i s. 1 bestemte Gebyr, for Udstedelsen af Stevningen, naar Samme finder Sted, under eet 1 Rbd. 12 Sk., og ei videre enten for Jncamination eller for Actens Underskrivt og Forsegling. F. 5. For en Kiendelse om Opsættelse, hvad enten den bevilges eller ikke, betales 14 Skilling, som erlægges af den, der har begiert Anstanden. Naar en Sag, i Medhold af Placaten af 13de August 1766. C. 2, udsættes formedelst begge Parters Udeblivelse, betales det Samme af den, paa hvis Forlangende Sagen den næstforegaaende Gang blev udsat. F. 6. For enhver anden Eragtnings Afsigelse betales 36 Skilling, for hver derved paakiendt Exception, hvilke 36 Skilling udredes af den ved hvis Exception Kiendelsen blev foranlediget. C. 7. Naar en Sag optages til Dom, betales, for Dommen at forfatte, afsige, underskrive og forseigle, 1 Rbdlr. 12 Sk., hvilke bør erlægges af enhver, som har udtaget Hoved=Contra= eller Jntervenient=Stevning, eller dog brugt en Procedure, hvortil en saadan Stevning havde været fornøden, saafremt Vederparten ei, i Medhold af Lovens 141, derpaa havde renonceret. I dette sidste Tilfælde bør den Vedkommende ved Sagens Optagelse mælde sig for Retten, til at erlægge fornævnte Gebyr, samt de i Kl. 2 og 13 bestemte Jncaminationspenge; i Mangel deraf bliver han at ansee saaledes, som i d. 24 for lige Tilfælde er foreskrevet C. S. For en Sags Reassumtion, efter Parternes Begjæring, erlægges det Samme, for en Jucamination, efter go 2 og 13. C. 9. For at underskrive og forseigle en Doms act, som den Part, der ikke har havt det forbemeldte Intaminations=Gebyr at betale, forlanger beskreven, betales 40 Skilling. Den samme Regel bliver og at følge, hvis derskulde hænde, at den som har betalt Jncaminations Gebyr forlanger flere end een Act. For Tingsvidne=Acter, Kiendelse=Acter og Udskrifter af Protocollen i Acts Form at underskrive og forfeigle, betales altid 40 Skilling. C. 10. For en Eeds Modtagelse efter Dom eller Forliig, samt hvor ellers Eed modtages i Retten, de i No. 3, 4 og 127 omhandlede Tilfælde undtagne, betales 18 Skilling, som udredes af den, der aflægger Eeden. K. 11. For Modtagelse til Protocollen af en Declaration om eet eller andet som ikke henhører til nogen ved Retten staaende og forhen den anhængiggjort Sag, betales 40 Skilling af den, som begjærer at faae Declarationen indført i Protocollen. C. 12. For offentlige og beneficerede Sagers Behandling og Paadømmelsee, samt for Tingsvidner, der afholdes til at erhverve Moderation i Skatter, formedelst indtrufne Ulykkestilfælde, eller til Præmies Erholdelse for Druknedes Redning, naar deslige Tingsvidner optages til sædvanlig Tingtid, erlægges ingen Betaling. Derimod tilkommer der Dommeren Erstatning, efter rigtig og specisiceret Regning, for havde virkelige Udgifter. (Fortsættes.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Prædikanterne. 6te Søndag efter Paaske. I Domkirken Hr. Capel kan Hansen. J Cathrinekirke Hr. Satterup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Begravede: Guldsmedsvend Andreas Wagner og Hospitalslem Søren Jørgensen Bolk, 40 Aar. Tnssen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Haysan, Haysanskin, Congo= og Bohre Thee, rosineret og raae Sukker, Brunsviger Humle og fiin hvid Salt, bekommes med flere andre Vare, til saa billige Priser som Uuelig, hos Frederik Kolvig. Skabelong, Stang, og Baandsern, Staal, 3 og 4 Tom Søm, 8210, og 12 Fods Bræder, enkelte, og dobbelte 10 Alen Sparrer, dansk Brændeviin, faaes hos En Ribe Fransk Brændeviin, Destileret Kornbrædeviin, Viinædike, 3 og 4 Tomme Som, Fine Romanske Violinstrenge. er at faae for billige Priser mod contant Betaling hos Diort
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Med sidste Post har jeg faaer Forsøg til et Dansk Norsk juridisk Ord= og Sag=Lexicon, ved Dr. G. L. Baden. Prisen er 4 Rbdlr. 1 Mk. Rbro. N. V. Ramsing, Giestgiver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Torsdagen den 26de Mai førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver i Storedarum foretaget til Afslutning Skifteret efter den sammesteds afdøde Degn og Skolelærer Bierrum. Til denne Tid anmodes Boets respectivArvinger samt de Umyndiges Værger saavelsom samtlige Credi= og Debitorer at give Møde. Herreds=Contoir Catrinelund, den 15de Mai 1814. Schrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Krigs=Assessor og Herredsfoged Arvingerne efter den heri Byen afgangne Maria Lind indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel til at møde for undertegnede Skifteret til fornævnte Tid paa Fridericia Raadstue med Legitimation af deres Arvere, Til samme Tid indkaldes ogsaa Boets Creditorer at ude med Beviser for deres Fordringer. Fridericia Raadstue, den 18de Maji 1814. Simesen. Lanng. At være Forsynger i Synagogen og tillige forestaae Schagter=Embedet, søger det mosaSamfund i Fridericia en indfødt habil Mai som tillige maae være forsynet med paalidel Anbefalinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-20
Hægler Hør er tilkjøbs hos Spandet i No. 131 Nørregade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
(Af Lybekker og Altona Aviser.) Paris, den 8de Mai. Ifølge et Decret skal Sammenkomsten af Senatet og det lovgivende Corps, som var bestemt til den 10de Junii, skee den 31te Mai. Et andet Decret forordner et Krigsraad, i hvis Spidse staae Marschallerne Ney, Augereau, Macdonald og Gen. Dupont.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Man siger, at den engelske Commissair Major Campbell, som skal ledsage Vuonaparte til Elba, er reist foran, for at forberede Jndbyggerne paa denne Øe, der nu tilhører England, til hans Modtagelse. Det synes, som om disse Jnsulaner ville sætte sig derimod, men man haaber at Commissairen vil berolige Gemytterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Om Buonapartes videre Reise har man ellers folgende Relation. Den 25de April om Aftenen (efter Lübecker Avis om Morgenen Kl. 6) passerede han Avignon. Folket syntes tilbøieligt til at angribe ham med Voldsomheder; men den vagthavende Officeer, der neppe kunde komme tidlig nok, holdt det i Tømme, og Buonaparte maatte i Gallop jage derfra. De Allieredes Generaler, som ledsage ham, bidroge meget ved deres Anseelse til at rolige Gemytterne og redde Buonaparte. Den følgende Morgen Kl. 8 kom han gjennem Orgon, 4 Mile fra Avignon. Her brændte Pøbelen hans billede for hans Øine, raabte til ham: Tyrannen, døe! - Hvad har Du gjort ved vore Børn, Kongen. leve o. s. v. Han blev ogsaa her beskyttet for større, Fornærmelser ved de fremmede Generalers Anseelse. Da han forlod Orgen, forandrede han sin Paaklædning og skiftede Vogn, for at giøre sig ukiendelig. Formedelst de slette Veie kunde han ei komme til St. Tro per, men maatte bringes til Freius, det samme Sted, hvor han ved sin Tilbagekomst fra Ægypten traadte Land, og er bragt ombord paa en engelsk Fregat. Man fandt ham meget forandret af Udseende; hans Blik er noget skye, hans Ansigtsfarve endnu gulere, end no finde før, og hans forrige Holding er ganske forsvun, den. Aftenen før sin Afreise havde han en Samtal med sin Søster, Pauline Borghese, og vilde overtal hende til at gaae med til Elba, hvilket hun bestemt afslog. Denne Prinsesse begiver sig, ledsaget af en eneste Dame, til Rom, hvor Paven har tilbudet hende et Opholdsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
I Lyon kjøbte Buonaparte en Bibel paa sin Giennemreise; han yttrede ogsaa det Ønske at have en fuldstændig Samling af alle Skandskrifter, Proclamationer a., som ere udkomne i Anledning af hans Afsættelse. Man kunde kun levere ham for 1100 Franker. Jnterims=Commandanten over den italienske Armee, Gen. Grenier, har i en umiddelbar Skrivelse til Kong Ludvig den 18de sendt sin Hyldings=Act i sit eget og sin Armees Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
General Bubna er reist fra Lyon, for at overtage Commanden i Piemont, indtil Kongen af Sardinien, kommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Æreslegionens Kors fører nu, istedet for Napoleon. Billede, Henrich den Fierdes; paa Bagsiden komme Lilier istedetfor Ørnen. Omskriften, Ære og Fædreland, ved blive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Paris, den 12te Mai. Løverdagen den 14de skal holdes en høitidelig Sielemæsse i Notre=Dame=Kirken over Ludvig VI. Marie Antoinette, Ludvig VII og Princesse Elisabet. Allerede den 9de reiste en Postinspecteur, for at anordne det Nødvendige paa den Vei, som Keiser Alen ander og Kongen af Preussen skulle passere, for at komme til England. Prins Eugen, forhen Vicekonge af Jtalien, er ankommen her den 10de, og har gjort Kongen sin Opvartning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Verona, den 27de April. Efter Forlydende skal Vicekongen, have tilbragt den sidste Tid af sit Ophold i Mantua i stor Fare. Armeen paastod Udbetaling af de for flere Maaneder tilgodehavende Sold; Generslerne Palombini og Paslucci syntes at ville modsætte sig hans Afreise. Han maa takke Bellegardes vise Foranstaltninger for sin Frelse. Han har den 26de udstædt en Proclamation til Jtalienerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Fra Genua meldes den 20de April, at General Bentink har udstædt en Proclamation i det Genuesiske hvori af interim anordnes følgende: Landet forbliver i Departementer; Forvaltningen og Rettens Pleie vedbliver som hidtil; de Embedsmænd som have under det franske Herredømme gjort sig forhadte hos Folket, entlediges; endeel Skatter skulle nedsættes; Skatterne skulle blot anvendes til de offentlige Udgivter; Conscriptionen er ganske afskaffet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Wien, den 8de Mai. Med en Coureer er ankommen Efterretning og hvorledes Armeen i Jtalien under Bellegarde ifølge Conventionerne besætter=Kongeriget. Den 4de Mai er hans Hovedqvarteer brudt op til Mailland. J Anledning af Piemonts Besættelse har været nogen Disput med General Grenier, som skulde føre den franske Armee tilbage over Gammel=Frankrigs Grændser. Den 1ste Mai erklærede han, at den provisoriske Regiering i Frankrig havde givet ham Ordre at afslutte en Vaabenstilstand, ifølge hvilken Ticino og Scrivia skulde være Demarcationslinie. Men da Bellegaarde efter sine Jnstructioner skal besætte Piemont, og han har erklæret for General Gre mier, at denne, saavel ifølge Conventionen med Vicekongen som en senere med Prins Borghese, er forbunden til at trække sig tilbage til Frankrig, og at man i modsat Tilfælde maa begynde Fiendtligheder, saa mener man, at denne uventede Modstand snart vil endes. Fra Venedig ere de Franske borte. Commandanten, Serras, beskrives som en haard Mand, der skal have plaget Jndvaanerne meget. Allerede ere Skibe ankomne fra Triest, og man haaber at Erindringen omde udstandne Lidelser snart vil forsvinde under den nye Regiering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-05-24
Gens, den 5te Mai. Man har her den bestemte Efterretning, at Gens, Landet Gex og Savoyen indtil Floden Fiet skal udgjøre den tyvende Schweitzer Canton.