Berlingske Tidende, 1833-11-08
Paris, den 26de October. Der gives en Classe af Mennesker, som er en sand Landeplage i adskillige af Frankriges og det sydlige Europas Egne, og om hvis Tendents og Jndflydelse man i det nordlige Europe ikke gjør sig det rette Begreb. Medens den større og den mindre Jordegodsejer, Bonden, Kjøbmanden, Fabrikanten, uagtet alle Meningers Jnteresser og Lidenskabers Forskjellighed, det hele ere enige om den offentlige Roligheds og Ordens store Anliggender, og, naar disse blot synes betryggede, ingenlunde vise Utilbøielighed for den offentlige Friheds og det offentlige Livs høiere politiske Spørgsmaal, medens altsaa denne Nationens store Kjerne, denne dygtige Masse, vistnok vilde beqvemme og forbinde sig til Alt, hvad der kunde indpræge Nationens Fremskriden en fast Charakteer, - gives der en Classe af blotte Forretningsmænd, af Advokater i Byerne og Notarier paa Landet, der allesteds bestræbe sig for at uddrede Chikanens og Urolighedens Aand, umodne philosophiske og væmmelige politiske Meninger blandt den erhvervende Middelstands Medlemmer. En betydelige Deel af hine Mennesker, den Deel, der danner det saakaldte Tiers Partii, har vel nu hyldet det ny Dynastie og overladt den røde Hues Republik til erfarne Ynglinge og raa Pøbel; men, da den incorporerede sig i Dynastiet, skeete dette stedse under den betingelse, at hele Embedsstanden skulde vælges blandt dem; at Valgene til Deputeretkammeret og Municipaliteterne skulle være deres Jndflydelse undergivne; at de store Jordegodsejere blot skulde betragtes som et Slags renere Parias, og at det catholske Cleristes hele moralske og religiøse Jndflydelse paa Nationen aldeles skulde ophøre, Disse Mennesker ere det ogsaa i Særdeleshed, der færdes med en miserabel Jrreligions ormstukne Jdeer, under Navn af Oplysning." Da den bekjendte Fritænkers, Abbs Chatels, saakaldte Franske Kirke gik overstyr, søgte de forgiæves, ved allehaande Jntriguer at omstyrte den ny Lov om den offentlige Underviisning, fordi den vise Minister, Protestanten Guizot, ikke har villet af den udelukke Geistlighedens forstandige Jndflydelse, som blandt Lutheraner og Reformerte har været i saa høi Grad veldædig. J Beauvais har denne usle, frivole Aand kundgjort sig paa en Maade, der lægger disse saakaldte halvoplyste Lide, rales væmmelige Jlliberalitet for Dagen i hele dens Vederstyggelighed. Det ny Municipalitet har ipaa facto erklæret, at den christelige Doktrins Brødre", som besørgede Almueunderviisningen, havde en illegal Existents, fordi den dannede en geistlig Corporation, og fordi Religionen hos dem var Grundvolden til deres Underviisning. Municipalitetet vilde formelig have denne Corporation ophævet, fratage dem den offentlige Skolebygning, hvori den i en lang Række af Aar havde været i Besiddelse, og forbyde den i Fremtiden at tage fattige Almuebørn under sin Beskyttelse!! - Dette er et høist charakteristiske Angreb paa den Artikel i Chartet, der tilsteder alle christelige Menigheder offentlig Samvittighedsfrihed; et Angreb, som er saameget mere odiøst, da Mennesker tillode sig det, som hele Aaret igjennen radotere om Frihed for alle muelige Associationer. - Man har i Beauvais gjort hvad Ret var, man har spottet og haanet Municipalitetets afmægtige Harme. Hiine "den christelige Doctrins Brødre, maatte forlade den offentlige Skolebygning, og flytte til et Privathuus; men Borgerne beskyttede dem; Almuen strømmer til dem; og den Skole for indbyrdes Underviisning, som Municipalitetet har oprettet, staaer ganske øde og forladt. Hvad gjør nu Municipalitetet, Det erklærer, at alle Byens fattige Jndvaanere, der sende deres Børn i hiin Corporations Skole, ikke maae vente mindste Understyttelse af det Offentlige, d. er de er klære de Fattige uværdige til al Beskyttelse, al Omhu, dersom de lade deres Børn deeltage i en christelig Underviis, ning!! Mod alle disse jammerlige og voldsomme Skridt mælde Uslinge, der ideligen føre Frihed og Liighed i Munden, ikke et eneste Ord. Alle disse Herrer, der i Gaar udskjeldte Carl X. og i Dag Ludvig Philipp for en Tyrann paa Prent og i Haranguer, og vilde forbinde sig imod Bourbonerne af den ældre og den yndre Linie, eftersom deres Fordeel tilraadte dem, vilde vorde al Troesfriheds grusomste Undertrykkere, dersom de fik Magten i Hænderne. Hvad i Øvrigt Municipalitetet Beauvais udtalede paa en plump Maade, det har Municipalitetet i Versailles, af samme Suurdel, factisk iværksat, uden at proclammere det; men ligesom i Beauvais er ogsaa i Versailles dette Foretagende af en uægte Liberalisme, aldeles forulykket. "Den christelige Doctrins Brødre, have siden den Tid forøget deres Skolers Antal til det Dobbelte. Saaledes have Forfølgelser ofte en gavnlig Virkning; det viser baade Kirkehistorien og den politiske Historie.