JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Sæby, den 18de Junii. Vor lille By nød atter idag, efter 2 Aars Forløb, den Lykke, at see den tilbedede Landsfader i dens Midte. Kl. 12 om Middagen ankom Allerhøistsamme med Sulte fra Aalborg, og modtoges af en jublende Mængde, som ledsagede Ham til Hr. Kjøbmand Schunks Gaard, der i en saa dyrebar Anledning beredvilligen var overladt til Afbenyttelse, efterdi Byfogdens Sted laae under Bygning. Efterat det havde behaget Hans Majestæt at eftersee Embedsmændenes Protocoller, give Audients og inspicere Byens offentlige Indretninger, holdtes Middagstaffel. J Alles Sind boede Glæde over at have Ham, og fra det inderste Hjertes Dyb lød kun een Stemme: Bøn og Velsignelse for den elskede Konge. Aalborg Det sædvanlige Dyrskue i Viborg afholdtes i Mandags. Det gjør os ondt, at vi endnu herover ikke kunne aflægge Læserne nogen fuldstændig Beretning, af Mangel paa authentiske Kilder. Hvad vi vide, ville vi imidlertid meddele. Antallet paa de Huusdyr, som bleve fremstillede, var i Aar lidet. Af Hingstene erholdt Forpagter Pinds brune, en Præmie af 100 Rbd., og Gaardmand Justesen af Lindenborgs lysebrume en ligesaa stor. Første Præmie for Hingste, 1500 Rbd., blev ikke udgivet i Aar. Af Hr. Capt. v. Koefoed fremstilledes en sortebruun Hingst, der tildrog sig den største Deel af Publiums Yndest. Af Hopper erholdt en lysebruun, tilhørende en Bonde, første Pr., 100 Rbd., og en sort, tilhørende Hr. Assessor pharm., Ridder Kayerød, anden Pr., 80, Rbd. Angaaende Resultaterne af Præmieuddeelingen for Tyre, Køer o. s. v. have vi ikke kunnet bringe noget Vist i Erfaring.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Kjøbmand Nathanson fra Randers fremviste for Enhver, som sønskede det, en Attest fra Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg for, at hans Laarige Hoppe Augusta, som vandt 1ste Præmie ved Vedderittet, var en 3/4 blods Hoppe.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Blandede Efterretninger. I et Hyrdebrev til den fyenske Geistlighed har Hs. H. Biskop Dr. Faber gjort Opfordring og Forslag til at forhandle de kirkelige Anliggender, som det fordum var Skib og som det sømmer sig for en Christi Kirke, i broderlig Forening og i broderlig Semdrægtighedsaand. Han opfor der til at kalde de geistlige Sammenkomster til Live, hvor de maatte være gaaet ind, og der hvor de allerede bestaae, at give dem en betydningsfuldere og mere indgribende Virksomhed; og foreslaaer, efter Tilendebringelse af Forhandlingene i de enkelte Conventer, en almindelig, og endelig Døftning i et Hovedconvent, bestaaende af Stiftets Provter, og samtlige Conventers Formænd, for saaledes at vinde en en : at væsentlig at han ladet saatte Seilede, Varm Hr. Pds. Dr. H. N. Clausen anpriser dette Hyrdebrev, som et skjønt Exempel, der sikkert vil finde Efterlignelse hos flere, og slutter med det Ønske, at den Aand, som her er kommen indbydende, og opfordrende imøde christelig Gudsfrygtighed og Samdrægtigheds, Sandhedsskjerligheds og Frimodigheds Aand i fremdeles maa besjele de Forhandlinger, som nu ere indledede i vor Kirke, at ved den et Værk maa blive fremmet, velbebageligt for Gud, der ikke er Forvirringens, men Freden Gud (1 Cor. 14, 33), til Forherligelse af Christi Navn at Hæder for Danmarks Geistlighed, til Velsignelse for dets Folk.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Hr. Magister L. N. Boisen har i et Skrift forsvare Vigtigheden af, at Læren om Diævelen betragtes og behandles som en integterende Deel af den christelige Lærre, og viser hvilken skadelig Virkning det vilde have paa Almuen, om Forsagelsen af Diævelen ved Daaben faldt bort. J Kjøbenhavnsposten bemærkes i den Anledning, at Hr. Magister rens Fader sal. Biskop Boisen, som Præst i sine Menigheder, vistnok i mange Aar ikke havde brugt Diævleforsagelsen, og vistnok ei heller anvendt den ved Hr. Magisterens egen Daab eller Confirmation. Bemærkningens Forf. mener ogsaa, selv at have overværet Confirmations=Handlinger af sal. Biskop Boisen, hvor Diævelen, ved Loftets Aftagelse, aldeles ikke blev nævnt. man Som bekjendt udelade Kjøbenhavnerne, især Kjøbenhavnerinderne, ofte Forholdsordene af deres Tale. Til Exempeherpaa fortæller Prof. Heiberg i Flyveposten: "Har De ny lig talt Fru B. 7 spurgte en Veninde Frøken C. - Jajeg spiste hende i Middags, var Svaret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Antallet af Haandværkere i Kiel er 181, hvori 102 Skomagere, 7, Skrædere, 4/5 Slagtere. De fleste Haandværkeres maadelige Kaar er ikke at udlede af Ovefyldning eller stor Concurrence i Staden selv, men af at Fabrikation i det Store tiltager, og at intet hindrer den fre Omsætning af Fabrikvarer. Ermelundshuset ved Jægersborg Dyrehave, med det Grund, Have, Jordlod (Hartk., fri Hvogst. 3/4 Skpr. Fdk. 1 Alb.), bliver bortsolgt ved 3die Auction den 4de Juli d. A. )
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Fra den 31te Mai til den 6te Juni ere 32 Skibe, i dede med Korn seilede gjennem Øresund. Af disse vare i bestemte til britiske, 6 til hollandske, 14 til svenske og norske og 7 til russiske Havne; 1 var bestemt til Marseille og 1 til Algier. - Desuden seilede 3 Skibsladninger Me igjennem Dresund, bestemte til England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
J de sidste syn Dage af Mai Maaned ere 31 Skibe, ladede med Korn, seilede gjennem Øresund. Af disse vare 3 ladede til britiske, 4 til hollandske, 14 til norske og 8 til russiske Havne. De 2 Øvriges Bestemmelsested væl ikke bekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Ledrat Kirkesanger og Skolelærer-Embede ha Kirkesanger, og Skolelærer-Embedet i Rindum So Ringkjøbing Amt, er paa nærværende Tid ledigt. Amærninger. de til 8. de uders Dan Ribe Bispegaard, den 20de Juli 1834. retning. gen Hals. Studs Aste. Jndk. D. 21de Juni, C. Evensen a 9. f. Kragers, J. Bessesen a. c. f. Mandal, O. Jensen a. o. f. Østerr., alle m. Træl. C. Wells af Hull f. Remt. m. Steenk. D. 22de De Olesen at o. f. Aarh. m. Stykg. T. Gjerulfsen a. og f. Arend. m. Træl. D. 23de : S. Willumsen af Aalb. f. Kbhvn. m. Stykg. A. W. Claudi af Lemvig f. Newc. m. Steenk. Udig D. 20der G. Mathiesen af Udevalle t. Gothenb. m. Kridt, og Uld. P. Baadsgaard af Skive til m. Korn og S. J. Jensen af Aalb. t. Østerr. vall. D. 2de, J. Theilmann af Lygstor t. Kbh. m. i og Uld. N. Hoel a. o. t. Porsg., L. Stoersen af Brevig til Frederiksværn, P. Molte af Aalb. t. London, R. Nielsen af Nibe t. Tønsb., J. Andersen a. c. t. Lillesand, alle m. Korn. N. Møller af Sundby til Hurup med Rørtag, I. Christensen af Aalb. t. Mariager, P. Larsen at omtFlensb., begge ball. L. C. Kierbye af Aarh. t. VedbekomKlude. J. Hansen af Thors t. Svendborg m. Kridt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Vinden. D. 29der V.; d. 2de o. 22de SD. d. 23de V.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Bekjendtgjørelser. Madame A. M. D. Clausen, født Nissen, Enke efter forrige Told- og Consumtionskasserer Clausen ler af Byen, omskiftede Tiden med Evigheden, denne Dags Morgen, i hendes 59de Aars Alder. J en Tid af omtrent 6 Uger var hun stedse fængslet til Sygeleiet, og neppe feiler man i at antage, at hun leed store Smerter, men Gud hengiven og styrket ved Religionens Trøst, bar hun disse med en beundringsværdig Taalmodighed. Dette Sorgens Budskab, der mildnes derved, at den Forevigedes Endeligt var ligesaa blidt og roligt, som hendes hele Vandal, bør det mig, som den Afdødes eneste Paarørende her paa Stedet, at bringe til Kundskab, for de mange, i forskjellig Egne værende, Familie og Bekjendte, Hiørring, den 22de Juni 1834. Risseman a. Fem i sex Værelser med øvrige fornødne Leilighed foren givt Familie, samt tvende Værelser for en eenlig Person, ere til Michaeli til Leie hos i Amal a 12 Th. Wissinan og Marts Ryttersom
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
En god og billig Beboelse for en liden Familie, anvises fra Hjørnet af Algaden og Tiendeladen Nr. umuPaa Rønnousholm ved Hjørring kan for billig Betaling faaes extra gode Torv i læsviis. Hvem som kjøber 8 Læg, faaer det 9de, Kjøbet. kassen. ningensgang Auctioner. indlocier,
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-25
Den tidligere averterede Auction over kjøbenhavnsk Porcellain, afholdes paa Toldboden her i Byen, Mandagen den 30te Dennes, om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage. Varerne ere sammesteds til Eftersyn førstkommende Løverdag og Søndag, fra 10 til 12 Formiddag, og 3
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Den pyrenælske Halvs. Don Carlos er nu landet 12 Portsmour, og paa samme Tid erfares, at D. Miguel er afgaaet til Genua paa Fregatten Stag. Saaledes kan man da vente, at Borgerkrigen paa Halvøen idet Mindste for det Første vil ophøre.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Den imellem Frankrig, England, Spanien og Portugal oprettede Qvadruple=Alliance=Tractat er nu officielt bekjendtgjort. Den er oprindelig afsluttet mellem de tvende sidste Magter, men de to første ere indbudte til at tiltræde samme og have modtaget Indbydelsen. Den bestaaer af følgende Artikler. 12 Hs. Keiserlige Majestæt Hertugen af Braganza for pligter sig i Dronning Marias Navn til at anvende alle hans Magt staaende Midler, for at fordrive D. Carlos fra det portugisiske Gebeet. 2) H. M. Dronning=Regentinden af Spanien forpligter sig, efter Hertugen af Braganzas Forlangende og da hun tillige selv har vigtige Aarsager til Misfornøielse med Infanten Don Miguel, formedelst den Understøttelse, som han har ydet Infanten D. Carlos, til at lade et tilstrækkeligt Troppecorps rykke ind paa det portugisiske Gebeet, for at copperere med de portugisiske Tropper og fordrive saavel D. Carlos som D. Miguel fra det portugisiske Territorium; Dronning Regentinden forpligter sig desuden til at underholde de spanske Tropper for egen Regning og uden nogen Byrde for Portugal, hvorimod de overalt skulle modtages og i enhver Henseende behandles som Hertugen af Bruganzas egne Tropper. Ligeledes forpligtet Dronningen sig til at trække sine Tropper ud af Portugaaumiddelbart efterat begge Infanterne ere fordrevne og Troppernes Nærværelse ikke længere fordres af Dronningen af Portugal. 3) H. M. Kongen af Storbritannien forpligtet sig til at cooperere, ved at anvise en Sømagt til at understøtte Operationerne og andre ved denne Tractat foranledigede Forholdsregler. 4) J Tilfælde af at Frankrigs Medvirkning af de høie contraherende Parter skulde ansees nødvendig, forpligter H. M., de Franskes Konge, sig til at gjøre Alt, hvad hans høje Allierede eenstemmigen finde tjenligt. 5, De contraherende Magter ere blevne enige om, at en Declaration ufortøvet, udstædes, som i Overeensstemmelse med de foregaaende Artikler tilkjendegiver den portugisiske Nation og Gienstandene for nærværende Tractat, i Hertugen af Braganza, besjælet af det oprigtige Ønske at udslette Erindringerne om det Forbigangne og forsamle hele Nationen om sin Datters Trone, erklærer sin Hensigt at ville rudstæde den almindelig Amnesti for alle Dronningens stundersaatter, der inden en vis Tid ville melde sig. Ligeledes erklærer bemeldte Regent det for sin Hensigt at sikkre Jnfanten D. Miguel en Apanage, der svarer til hans Rang og Fødsel, saasnart han har forladt det portugisiske og spanske Gebeet. 6) Dronning=Regentinden af Spanien, tilkjendegiver ligeledes sin Hensigt at sikkre Jnfanten Don Carlos en Indtægt, der svarer til hans Rang og Fødsel, saasnart han har forladt Halvøen. 7) Ratificationerne af denne Tractat skulle udvexles inden 11 Maaned fra Dato 22de April ) eller, om muligt, før.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Den i nærværende Tractat stipulerede Post, at de spanske Tropper skulle trækkes ud af Portugal naar de ikke længere behøves, er allerede efterkommet, thi i den madridske Gaceta læses en Rapport fra General Rodil, hvori han meddeler, at han allerede er ankommen til Badajoz med sit Corps. J Bajonne gik vel det Rygte, at Evora og Elvasindtil videre skulde holdes besatte af spanske Garnisoner. Herom taler imidlertid den madridske Tidende ikke, er heller synes Rygtet overeensstemmende med Tractaten. Bemeldte Tractat synes efter sit nærmeste Jndhold kun stillet paa at gjøre en Ende paa Borgerkrigen, der nu en grum Tid har ødelagt Halvøen, og fra denne Side betrugtedes samme ogsaa endnu for kort siden af J. des Deb. Nylig har derimod dette Blad omtalt samme i en ganske anden Tone, som gen af den nyere Tids vigtigste Begivenheder. Den betragter nu samme virkelig som et Svarpaa de østlige Monarkers Sammenkomst i Topliz og Conferencerne i Vien; viser, hvorledes bemeldte Tractat sætter Frankrig istand til, i Tilfælde af Krig, aldeles ikke at bekymre sig om Pyrenæer=Grændsen; antyder endelig, at ogsaa Belgien og Schveiz allerede nu, om end ikke formel, saa dog væsentlig kan betragtes som Participanter i Alllaneen. Alt, hvad der vil drage disse tvende Stater over fra det vestlige Europas System til det østlige, maa betragtes som en aabenbar Fjendtlighed mod Frankrig, og dette sidste System kan aldrig søge at fæste Fod paa denne Side af Boden=Søen eller Maas=Floden, uden ufortøvet at blive tilbageviislavede franske Bajonetter, 2 Saaledes raisoner. J. des Deb.; men i gen Comefrøndene Artikkes fra Par gjøres derhos opmærksom paa, at det ministerielle Blad, maaskee ikke mener Sagen slet saa alvorlig som den lyder, men at den hele Artikel kun er at betragte som en Compliment til den franske Nation i Anledning af Valgene. 12 J Overghuset i Lissabon forefaldt, strax efterat Efterretningen om D. Miguels Underkastelse var indtruffen, nogle Uordener, som eyttrede sig i Misfornøielse over, at man havde ladet Don Miguel slippe saa let, og som tilskrives Ministeren Carvalhos Modparti. De engelske Blade Times og Courier indeholde tvende meget forskjellige Beretninger herom, og som begge udgives for at hidrøre fra Øienvidner, hvorfor det ikke falder let at anvende nogen historisk Critik, Den første Referent skildrer nemlig Tumulten saa betydelig, at Keiserinden faldt i Afmagt og den unge Dronninggløb græsk dende ud af Logen; paa Hr. Carvalho kastede man, Skarn, da han forlod Theatret, og selv blandt Tropperne sporedes nogen Opsætlighed. Den Anden paastaaer derimod, at helest Raabet og Tumulten ophørte, saasnart D. Pedro fra sin Loge begyndte at tale til Publicum. Deri ere de imidlertid enige, at disse Uordener ikke have havt videre Følger.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Fra Neapel meldes under 5te Juni, at det madridske Cabinets Forsøg paa, atter at knytte dixlomatiske Forbindelser med det derværende Hof hidtilgere mislykkede. Det synes vist, at Sardinien, Neapel og Lucca have underskrevensk en fælleds og hemmelig Tractat, ved hvilken disse, 3 Staters ikke alene formelig protesterer mod Successionen paa den spanske Trone i Kvindelinien, men ogsaa gjensidig forpligtes sig til at understøtte, hverandres Rettigheder og til under ingen Omstændigheder at anerkjende det nærværende Gouver nementmann.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
I det nordlige Spanien aftager Jnsurrectionspartiet, siden man har faaet Vished om D. Carlos's Skjebne. Daglig nedlægge en Deel af disse Vaabnene og underkaste sig Dronningen. Dog skal Carlisternes bevæbnede Magt sammesteds endnu udgjøre 8000 Mand, mellem hvilke og Quesadmangendnu venter en afgjørende Træfning. Quesada skal have omtrent 10000 Mand under sin Commando. D. Carloss Følge bestaaer, foruden hans 3 Sønner, at tvende Prindsesser: Maria Francisca og Maria Theresia, begge Søstre til D. Miguel, 3 Kammerherrer, 3 Generaler, Biskoppen af Leon o. fl. Blandt Generalerne er General Moreno, hvem Times hilser med en meget skarp Artikel, hvori den beskylder ham for at være den, der lokkedes General Torrios, en bekjendt Tilhænger af det undertrykte Cortes=Partii, til i sin Tid at gjøre Landgang ved Malagal. med sine 19 Ledsagere, blandt hvilke der vare mange Spaniere af høi Rang og ogsaa en Englænder, Hr. BoydSaasnart de vare landede, lod Moreno dem lægge i Lænsk ker og udvirkede derpaa i 5 Dage en Dødsdom fra Madrid, som han Dagen efter lod exeqvere paa den Alle, efter i Formen, at have ladet dem sulte i 18 Timer. Deres Ligeled han føre paa Skarnvegne til Campo Santo og det begrave i et Huse. 18. holdt : General Marenost, de modnen le. i Patent, som General=Capitain og levede siden ved Hoffet. men efter Kongens Død forbistes han af Dronnilget, hvor paa han slog sig til D. Carloss Parti. Saavidt Timed, som endog paastaaer, at Moreno havde undladt at melde Kong Ferdinand, at ovennævnte Englænder, Boyd, befandt sig iblandt de med Torrios anholdte Personer. Han F. og paa maa hans og de
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Blandede Efterretninger omme Kongen af Vürtemberg har givet en homoopathisk Læge i Stuttgardt 14 Soldater, som lide af Hudsygdomme, til Helbredelse, og ligesaamange til en Allopath, for at see hvem af Begge der hæver Sygdommen paa hurtigste og bedste i Maade. Prindserne og Prindsesserne ved det preussiske Hof, have tegnet sig for 800 Daler aarlig til at stifte et Antal Friborde, for værdige trængende Studerende ved der Berliner Universitet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Til Antverpen kom der nylig en amerikanske Tremaster, med en Ladning af 6000 Baller brasiliansk Kaffe, den større ste Kaffeladning man havde seer der i lang Tid. sai Na Hele Landsbyen Anestad i Sverrig, 12 Miil fra Nørkosping, afbrændte anden Pintsedag paa 4 Huse nærk og Den for Majestæts=Forbrydelse tiltalte Capit. Lindberg er den 29de Mai af Hofretten i Stockholm dømt til at halshugges. J san hadisk a.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Generalkrigskommissair Ditlew Wibe, Ridder af Dannebroge og den Kgl. svenske Sværdorden, er den 15de Mai rstdød i Trondhjem, 81 Aar gl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
I Tyrkiet oprettes nu ogsaa en ny Milits eller et Slags Nationalgaarde, bestemt til at afløse Linietropperne, naar disse kaldes til Rigets Forsvar, og at vaage over den offentlige Sikkerhed. De skulle kun ved enkelte Leiligheder sættes i Activitet og faae kun Sold i Krigstid. nen,
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Den 1ste Mai fandt den høitidelige Forlovelse af Stiltanens Datter med Halil Pascha Sted og Bryllupet var bestemt at skulle begynde den 22de f. M. Da det er 100 Aar siden et Bryllup har fundet Sted i Storherrens Famiblie, saa har Sultanen befalet, at Folket uforstyrre skal overgive sig til alskens Lystigheder med Liniedands, Fyrværkerig, Sultanen har antaget en ham forelagt Plandtil den regelmæssig Postgang i det hele tyrkiske Rige. Staden Truros Jndvaanere ville opreise dets Byesbarn, Rich. Lander, et Æresminde. mussen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Den endelig Bestemmelse af Algiers Indretning skal nu være forelagt Kongen til Antagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
De 22 russiske Hornblæsere ere nu i Berlin, og foruden dem 5 Sangere, som med deres Stemmer efterligne Blæseinstrumenter; Klarinetten, og Heboen broses især Dampskibet Tronfølgeren, beseiler nu fra Odessa af Sorthavet i forskjellige Retninger, og tilbagelægger i Middeltal henved 5 Mile i Timen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
J Petersborg og Moskan er bleven oprettet homsopathiske Contral=Apotheker for hele Rusland, hvorfra alle øvrige Apotheker skulle tage deres homoopathiske Medicamenter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
I den store Strasborger=Mønster, blev den 12te Juni holdt en overmaade hollidelig Sørgefest over Lafavere, hvorved den man paaMasats, Kaariem, opførtes med 100 Syngelemmer J. sig sin 50 Instrumenter. -
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
En dansigsk Tommerhandler opkjøber i Polen Materia til 2060 Træhuse, som skulle bringes til Algier, og danne en Forstad dertil.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Hs. Hellighed Paven har faaet sig en ny Stadskareth, hvorpaa der har været arbeidet siden Pius den 7des Tid den ger indvendig udslagen med rødt Fløiel, og med en for melig Trone i Midten, udvendig med stærkt forgyldt Billedhugger=Arbeide, og koster 67500 Gl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Professor i Lovkyndigheden ved Upsalgs Academie, Ridderen af Nordstjern=Ordenen, Dr. Lars Georg Rabinius er ophøiet I adelig Stand og Værdighed. Calik Omar lod i sin Tid Bibliotheket i Alexandtiender bestod af flere hundrede tusinde Bind, brænde, med den Betydning: indeholde Bøgerne noget, som staaer i Coranen, saagere de overflødige, indeholde de noget, som er Coranens Lære imod, da ere de skadelige. Middel mod Hæshed, Hoste og Cathari. J en ikke altfor stor Reddike gjøres en Huldning, af en Valnøds Størrelse, der fyldes med stødt Candis, i Mangel deraf, med andet Sukker. Den derved fremkomne Sirup erget fortræsteligt Middel mod Hoste.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Brudstykker af en Reise i Persien. Badene. I hele Orienten ere Badene tillige en Gjenstand for Lurus og een af Livets uundværligste Fornødenheder. Perserne skift: kun hver Maaned Skjorte, og sove, ligesom Fruentimrenei Pantalons. Det er derfor ikke saa sært, at de bade sig næsten hver Dag; Mahomed gjorde, for at tvinge dem til Reenlighed, en ligens Pligt deraf, thi der siges i For nen, at Manden, især Ægtemanden, ikke tør tilstedes Adgang til Bøn, naar han ikke førend Solens Opgang har endset sig. Hver Morgen, forinden Molhas kalde til Bønhøres Badeklokken, der minder om Rendselse. Folk af den ringere Classe strømme hen til de almindelige Bade; den Adelige og Pige have egne Bade, hver i sit Harem. Fruentimrene bade sig kun om Aftenen og om Natten. Badene ere meget forskellige fra de europæiske, de bestaa af vidtløftige underjordiske Bygninger med sædvanlige Tag gjennem hvilke Dagens Lys falder ved meget tynde Skiverstaf Allabast. I de første Sale ere Bænke og Nischer til Asklædningens Bekvemmelighed. J Midte ere vide Bassinsaf Marmor eller Allabast med fremsprudlende Vandstraaler, til Fornøielse og Badegjesternes Forfriskning.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-28
Perserne, som ere de sædeligste Mennesker i Verden, indhylle sig fra Hofterne og til Knæerne, derpaa træde de i Salen, hvor Dunsten af det hede Bad giør Luften saakvælende, at den som ikke er vant dertil, ikke kunde holde det ud i Førstningen. Denne Sal er belagt med store Firkanter af hvidt Marmor, der opvarmes af det stedse besprøitende, hede Vand. J Fondet er et Cahinet, hvor man lader aftage Hudens Haar ved en Drig af Fliglæde (Ophrys) og lædsket Kalk, en Composition, der er meget farlig, og bilde forbrænde Legemet, naar den ikke lille af dredes, eller naar man vilde opisse den ved hedt Vand. som ha . Efter saaledes at være skilt ved Haaret gaaer den Baden de ind i den hede Sal, hvor 2 kraftfulde Mænd, som ere Landets Barberer, tage fat i ham, udstrække ham paa Marmoret og lægge en liden Pude under hans Hoved. J tæt Tid overstrømmes han af Transpitation; han gnides da af Barbererne, der trykke alle Dele af Legemet, og følge derved Musklernes Retning; de lade da ethvert Lem spille ved mange haarde Bevægelser, der i Førstningen ere besværlige, men hvis heldige Resultater man snart fornemmer. Denne Operation er en Piinagtighed for den der første Gang udstaaer den, men man vænner sig let til den, og det reelle Gode, som følger deraf, lader formode, at den er den bedste Læge i Landet: intet giver Legemet en mere helbredende Friskhed, og intet befordrer mere Blodomløbet. Medens disse tvende Mænd udtømme deres Kræfter paa den Badendes Legeme, overslaaer en tredie samme uafladelig fra øverst til nederst med hedt Vand, hvilket bidrager til, at gjøre Musklerne smidige og at formindske Operationens Smerter. Saasnart den er forbi, tage de en Handske af Hestehaar paa, hvormed 1de gnide Legemet over: ved dette Middel borttage de betydelige Stykker livløs Ydrehud, hvis Oplysning er saa meget væsentligere for Sundheden, som den igjen giver Transpirationen frit Løb. Disse Barberer have saa stor Færdighed i at afpille disse Trevler uden at beskadige Huden, at der ofte ti eet Træk ruller sig en heel Haandfuld sammen, der er som vaadt Papiir. Haarets og Skjegets Farvning skeer altid i Badet; man betjener sig dertil af meget fiint Støv eller Pulver, der er gjort af det tørrede eller pulveriserede Jndigoblad. De offentlige Bade tjene Jndividuerne af Middelstanden, som Rende vons=Pladse. De Fremmede og Kjøbmændene forsamle sig der for at gjøre Bekjendtskaber eller at tale om Forretninger. Alle røge Tobak, drikke Kaffe og fortælle hverandre Nyheder. Men især tjene disse Pladse Fruentimrene, som Foreningspunkt : her gjøre de hinanden Visiter ; enhver Nische har sit Selskab, og er altid fuld. Her underhandle de om Alt, hvad der vedkommer deres Familie=Forhold, og Mifte Forlovelser. J at bagtale behøve Perserinderne just Kikke at gaae i Skole hos vore Damer; den muselmanske Kjerlighed til Næsten staaer i denne Henseende paa en Lin med den kristelige.