JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Paris, den 28de December. - Den 27de d. gav Hs. Majestæt Keiseren Deputationen fra Romdepartementets Collegium Audients. Marconi, Deputationens Formand, talte saaledes til Keiseren : Sire, Staden Rom og dens Departement have den Ære at bringe Deres Majestæt Bevidnelsen om deres Troskab og Lydighed, foreenet med de oprigtigste Ønsker for Deres Regierings Hæder og Deres høie Dynasties Lykke. Det er af Dem, Sire, Staden Rom har erholdt Rang som Rigets anden Stad, og det er forat forøge dens Glands, De have givet Gienstanden for Deres ømmeste Kierlighed, og Romernes og hele Europas dyrebareste Forhaabninger, Titel af Konge af Rom, en Titel, hvormed Romulus blev hædret til Belønning for sin Tapperhed, og Numa for sin Gudfrygtighed. Det er Den Romerne skylde den uskatteerlige Naadesbeviisning, at det er bleven dem forundt at drage Fordeel af en Lovgivning, som er frembragt af Deres Viisdom og beskyttet af Deres uovervindelige Arm. Efter saamange Aarhundreder have de med Glæde forsamlet paa Capitolium hine gamle Comitier, hvilke, styrede af varigere Love og uden at være underkastede oprørske Functioners i Jndflydelse, opretholde den borgerlige Frihed, forhøie Tronens Ære og sikre Rigets Lykke. Den hurtige Fremgang vort Collegiums Forretninger have, havt dets Medlemmers Eendrægtighed, Lydighed mod Lovene og Ærbødighed for Deres Decreter, ere Dem en usvigelig Borgen for Romernes Følelser og Hengivenhed. De skulle aldrig vanslægte fra deres Forfædre, og medend nogle stride under Deres seirrige Faner, skulle andre dyrke Kunsterne, forat de ved prægtige Hædersminder kunne forevige Deres heltemodige Bedrivter, og lade Deres Minde leve hos den fierneste Efterslægt. Sire, forat sætte Kronen paa Staden Roms Lykke, staaer intet andet tilbage for Dem, end at beære den med Deres Nærværelse, og tillade den at stue Deres dyrebare Person paa en Trone i Cæsarernes Palais. Det er fra denne Bygning Deres Majestæt vil komme til at høre gientagne bifaldsytringer, det er der De skulde betragte de berømte Mindes mærker, som ere frelste fra Tidens Større, og som De har giengiver de skiønne Kunster. Romerne skulde omvinde deres Tinding med evig grønne Laurbær, og Deres Jndtrædelse i Capitolium vil vorde den høitideligste, meest bifaldte og fortiente af alle Triumpher: den vis forbunke de gamle Krigeres og berømteste Keiseres. Forund os den Maade, Sire, at antage og bønhøre disse Staden Roms og dens Depattements eenstemmige Ønsker, som det har været os paalagt at nedlegge for Fødderne af Deres Trone. - Divisiongeneral Grev Belliard er udnævnt til Generaloberst for Curassererne, i Grev Gouvion St. Cyrs Sted, der er udnævnt til Rigsmarschal.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Den 31te December. Moniteuren for idag indeholder atter adskillige Bønskrivelser, hvori flere Cohorter anholde om Tilladelse til at blive forenede med den store Armee.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Den 1ste Januar. Hs. Majestæt Keiseren præsiderede det 9de December i et Finantsconseil, der varede fra om Morgener, Kl. 8 til om Middagen. - Derpaa tog Hs. Majestæt paa Jagt til Versailleskoven.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Krigsministeriet. Catalonienarmeen. Udtog af en Skrivelse fra Divisionsgeneral Maurice Mathien til General en Chef Grev DecaenBarcellona, den 3die December 1812. Hr. General!
Berlingske Tidende, 1813-01-11
J Overeensstemmelse med Deres Excellences Ordre brød jeg op den 23de Novbr., om Eftermiddagen Kl. 3, med en Division paa 4,300 Mand, bestaaende af Brigaderne Expert og Devaux, forat redde Fortet St. Philip, ved Balaguerpasset, som var bloqveret og truedes med en Beleiring. Jeg lod samme Aften Brigaden Expert postere sig ved St. Vintent, og Brigaden Devaur i Palleia. Den 24de, om Morgenen Kl. 1, satte hele Divisionen sig i Marsatil Villa-Franca, hvor vi ankom Kl. 9. Den 25de, Kiøkken 2 om Morgenen, begave vi os til Torre den Barra og Altafulla, hvor vi indtraf Kl. 3 om Eftermiddagen, efter at have udbytlet 4 Timer i Vendrell. Samme Dag communicerede vi med Garnisonens Tropper i Tarragona; og jeg fik sikker Underretning om, at Balaguerpassets Forts Blocade var ophævet af Tropper fra Garnisonen i Tortosa, ligesom Deres Excellence stedse havde haabet. Den 26de Kl. 4 om Morgenen, forlod Divisionen sin Stilling, og gjorde et 4 Timers Holt under Tarragonas Mure. J denne Plads lod jeg 45 syge eller udmattede Mand blive tilbage, samme Aften sendte jeg General Experts Brigade til Reus, og rykkede selv med General Devaur's til Cambril. Den 27de begav jeg mig til Belaguerpassets Fort; dette Fort er i god Stand.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Saasnart General Bertoletti havde faaet Underretning om at vi vare i Nærheden, meldte han det til Gouverneuren i Tortosa, og bad ham at benytte vor Nærværelse ved Tarragona, til at tilsende ham det Meel og de Penge Hs. Excellence Marschallen af Albusera havde lovet ham. Jeg skrev ham selv til, og tilsendte ham den 27de, om Middagen, en Billet, hvori jeg anmodede ham intet Øieblik at udsætte disse Sendelser, da jeg ikke kunde blive i Cambrils langere end til den 29de. Desuagtet ankom det Hele ikke til Cambrils førende den 30te, Kl. 3 og Eftermiddagen. Den 28de begav jeg mig til Reus, efterladende Brigaden Devaux i Cambrils, forat beskytte de Convoier som skulde ankomme fra Tortosaa. Den 29de forblev jeg i Reus, og benyttede Tiden til at forskaffe de nødvendige Levnetsmidler, idet jeg tillige dækkede General Bettolettis Operationer, der betiente sig af ethvert Øieblik til at lade Levnetsmidler, Efferter og Penge føre ind i Pladsen. Da jeg var underrettet om den fiendtlige Armees Marsch og Forening, samlede jeg den 30te November i Dagningen, den hele Division i Reus, og lod et stærkt Detaschement af Tarragonas Garnison rykke til Cambrils, for der at oppedie Convoierne fra Tortosa. Den 30te, om Aftenen Kl. 7, lod jeg Convoien og Tropperne gaae bort fra Cambrils, paa samme Tid som alle Tropperne forlode Reus; det hele ankom til Tarragona henimod Kl. 11 om Aftenen, hvorfra jeg den 1ste Decbr., Kl. 1 om Morgenen, satte mig i Marsch, da jeg iforveien havde truffet alle Foranstaltninger til at levere Fienderne, som den 30te vare Torra den Barra, et Slag; men vi fandt ingen der. Kl. 9 om Morgenen ankom vi til Vendrell, hvor Tropperne udi hvilede til Kl. 1 om Eftermiddagen; de marscherede derpaa til Villa Franca, hvor vi indtraf om Aftenen Kl. 6 1/2. Kl. 2 1/2 om Morgenen, anfaldt en Avantzarde af Eroles Division vore Poster ; vi maatte derfor gribe til Vaaben, og berede os paa at tage mod Fienderne, som vi ventede paa lige til Dagens Anbrud. Da de ikke kom frem, begave vi os paa Marschen i bedste Orden, og stedse beredte til Slag. Vi fulgtes et temmelig langt Stykke Vet af 4 til 500 Mand, som dog ikke tilføiede os nogen Skad I Palma stødte vi paa den Colonne, som under Oberst Meders Anførsel var gaaet ud af Barcellona. Jaftes rykkede jeg ind i Pladsen med Brigaden Deraux, og lod Brigaden Expert blive i St. Felice. General Bertolette udbedrer Verkerne. Denne Mand fortiener megen Berømmelse for sin Jver, Duelighed og Virksomhed.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
J den nyttige og hurtige Operation vi have gjort, have alle Over og Underofficerer udviist megen Jver og god Villie. Jsær maa jeg nævne Generalerne Devank og Exvert de Latour, som have viist mig udmærket Tieneste, og ved enhver Leilighed lagt deres sædvanlige Drivtighed for Dagen. Grev Manrice Mathien.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
- Moniteuren af 31te Decbr. indeholder en Liste over de engelske Krigsfanger af alle Grader, som ere undvigte fra de Steder i Frankrig, hvor de holdtes i Forvaring, uden at man man igien har kunnet indbringe dem. De ere ialt 355, og som de mærketigste anføres Thomas Brook, Medlem af Parlementer, og James Crawfurd, bekiendt for de udmærkede Pladser han han har beklædt.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Mayland, den 22de December. Specialretten i Moden har, paa den Kongel. Procureurs Reqvii sition, under 3die November afsagt den Dom, at der skal lægges Beslaa paa alle de rørlige og urørlige Eiendomme, der nu tilhøre og i Tiden kunde tilfalde Hr. Philip Paulucei, barnfødt i Moden, men som nu staaer i russisk Tieneste (og commanderer i Riga i General 6 Essens Sted). Desforuden er det paalagt ham inden een Maaned 2 personlig at indstille sig for den Kongelige Procureur; i modsat Fald be vil han blive erklæret for en Rebeller, og straffet efter Lovens Strænghed.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Niza, den 20de December. Marschal Prindsen af Eslingen er ankommen hertil, for her at tilbringe en Deel af Vinteren. Hans Helvred og Stilling ere i en sørgelig Forfatning; men vi haabe at hans Fødesteds skiønne Clima skal give ham sine Kræfter igien. Hans Landsmænd have modtaget ham med største Fornøielse.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Frankfurt, den 29de December. Jmorges Kl. 5 1/2, ankom Hertugen af Bassans hertil, og afreist igien i Eftermiddags Kl. 2. - Hs. Durchl., Arveprindsen af Nassau=Weiburg, indtraf hertil igaar, tilligemed Overstaldmesteren, Hr. Baron v. Dungern og Baron v. Nordhausen. Samme Dag reiste en fransk Coureer fra Kønigsberg herigiennem. Den 30te December. Endnu vedblive Personer, som ankomme hertil fra den store Armee, at reise giennem vor Stad. Jgaar ankom Hr. Greve Lauriston hertil fra Kønigsberg. Tre Courerer, hvoraf den ene var bestemt til Armeen, men de to andre kom fra Wilna og Glogau, reiste ligeledes herigiennem.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Nürnberg, den 27de December. J de første Dage af næste Maaned bryder den hele 35te Division af den store franske Armee, som i nogle Dage cantonerede i Nürnberg, Augsburg, Regensburg og Bamberg, op til sin videre Bestemmelse. Preussisk Grændse, den 26de December.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Fra denne Maaneds Begyndelse gaar Marschhveien fra Magdeburg for de næste 4 Maaneder igien over Mökkern og Brandenburg til Ber tin. J 3 Uger have over 10000 Mand taget denne Vei. Vort i og om Mittau cantonnerende Troppecorps completteres med nye Tropper. Til de fremmede Troppers Proviantering skal med det første leveres en betydelige Deel Korn og Fourage, samt 8640 Centner Kiød.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Efterretningerne fra Polen til den 23de December indeholde intet Nyt af Vigtighed.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Berlin, den 5te Januar. Den 3die d. afgik den ved det Keiserl. franske Hof accrediterede Kongel. preussiske Gesandt, Hr. Generallieutenant v. Krusemark, herfra over Potsdam til Paris.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Samme Dag reiste Hs. Excellence, den Keiserl. franske Rigsmarschal, Hertugen af Regio (Ondinot), efter et meget kort Ophold, herfra til Maynz.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Warschau, den 19de December. Hertugen af Bassan er imorges afreist herfra over Berlin. Han opholdt sig her adskillige Dage, og havde tilligemed Ministrene adskillige Sammenkomster med Krigsministeren Fyrst Poniatowsky. Man beskieftigede sig ikke alene med Armeen; Grundlagene dertil vare allerede lagte, og 30000 Mand ankomme indenfor vore Mure; men man besluttede ogsaa at opbyde den samtlige Adel til Landets Forsvar. Dette vil forskaffe over 20000 Mand godt Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
London, den 14de December. Den russiske Flaades Giennemgang giennem det store Belt iværk sættes af Contreadmiral Morris. J Kattegattet udstod den en heftig Storm. Den bestaaer af 15 Linieskibe, 4 Fregatter og 3 Corvetter, inddeelte i tre Divisioner, under Anførsel af Admiral Tait, Viceadmiral Cronter og Contreadmiral Konoplia.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
- Man har ifinde at holde en liden engelsk Eskadre i Østersøen i indeværende Vinter, under Capitain Beloms Anførsel.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
- Et Skib, som er ankommen hertil fra Halifax, melder, at man forsikrer Maddison ikkuns har faaet een Stemme meere end Ciinton til det nye Præsidentskab, og at det er tvivlsomt om denne Stemme gielder, eftersom den er fra en af Massachusetstatens Valacorpses Medlemmer, og det er en uafgjort Sag, om denne Stat ikke har een Stemme meere, end den ifølge Constitutionsloven skulde have.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Den 23de December. Et Brev fra Cadix af 27de November siger, at Skibe fra Catalonien have dertil bragt den Efterretning, at der i denne Provinds er forefaldet en blodig Fægtning, hvori Baron Eroles var i stor Fare, og uden Mansos Bistand vilde have liidt en fuldkomment Nederlag.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
- Fra Alicante meldes, under den 9de, at Lord Bentink er ankommen dertil fra Sicilien, og at Fienderne have sendt Suchet betydelige Forstærkninger; en Division paa 7 til 8000 Mand maneur rerede af Obregat til, forat forene sig med ham. Det af Alicante udtrukne Corps befinder sig ved St. Philip.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
- Vi have americanske Efterretninger til den 9de f. M. De Forenede Staters Regiering fordobler sine Anstrængelser til et nyt Angreb paa Canada, under Generalerne Deabourns og Harrisons Anførsel.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
- Vor Sømagt i Østersøen vil sandsynlig blive meget formindsket, og komme til at indskrænke sig til en liden Flotille mod de danske, franske og preussiske Kapere. Man siger, at Admiral Morris skal afgaae til denne Station, i Admiral Saumares Sted.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Spaniens Rømning af de franske Tropper. Det Rygte, som var udbredt om Spaniens Rømning af de franske Tropper, er bleven fuldkommen stadfæstet ved en fra Cadix ankommen Brevsæk.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Napoleons Løbebane i Europa er næsten endt, og vil nu komme til at indskrænke sig til Frankrig.) Vi kunne hvert Øieblik vente den Efterretning, at Østerrig har afgiørende erklæret sig mod ham. LordWalpole er for længe siden ankommen til Wien. Den 29de October afreiste han fra Petersburg, og hans Reise har varet een MaaDen 29de Bulletin, som vi erholdt igaar, har gjort en Ende paa alle de Gisninger man gjorde sig om Napoleons Sundhed, og ganske forandret Sagernes Udseende i Norden. c) Moniteurens Anmærkning. Langt fra at rømme Spanien sender man endog nye Tropper derhen. Vor Armeer have tilintetgjort alle Eders Anstrængelser, og Eders Land og Skatte udtømmes i denne Kamp, der staaer i saa ringe Forhold til Eders Folkemængde og Eders asiatiske og americanske Eiendommes Fornødenheder. Spanien tilhører det franske Dynestie. Jngen menneskelig Anstrængelse kan forhindre det. ) Selv Holland, Rom, Toskang, Piemont, selv Belgien og Grevskabet Nizza. Det vilde være fortræffeligt, Men hvortil saamegen Moderation? Hvorfor ville J staae stille paa en saa skiøn Vei, hvorfor ville J ikke nytte Øieblikket og deele Frankrig? Troer mig, at saalænge J lade hine 20 til 25 Millioner Mennesker, som ere Eder saa nær, være forenede i een Nation, ville J være udsatte for Fare. Skiller dem fra hverandre; skaffer paa ny en Hertug af Burgund, en Hertug af Aqvitanien, en Hertug af Normandiet, en Hertug af Bretagne; da først ville i være i Sikkerhed!! Erindrer J Carl den Dristiges og Huset Moutforts skiønne Tider, De vilde endnu være herlige; ikke saa - Men medens Jntrømme om disse Underværker, skiller Jrland sig fra Eder, Eders Land revolutionerer, og Fastlandet er allerede uafhængigt af Eders Herredømme; selv hiint for nærværende Tid saa kiere Rusland skiotter ikke om Eders Manufacturvare. 1) Østerrig og Frankrig ere for Fastlandets Vel undskillelig forenede med hverandre; det er Alliancen af 1756 der har skabt Sømagten, der har befriet America. Eders Lord Walpole er ikke mere i Wien. Man har ikke villet høre ham. Jngen Magt paa Fastlandet vil skille sig fra Frankrig; alle ville være døve for Eders Jntriquer. Jøvrigt frygte 40 Millioner Franske intet. Vee Eder om et eller andet svagt Cabinet laante Øret til Eders Raad! J vilde endnu mere bidrage til Frankrigs Magts Udviddelse. 400,000 Mand ere i dette Øieblik under Vaaben i det Jndre af Frankrig, uden at regne Armeerne i Spanien og Storarmeen. Frankrig trængen ikke til nogen ny Understøttelse, hverken af Folk eller Penge; men hvis det trængte dertil, hvis Rigets Skjebne truedes, da vider at 300,000 Mand og 300 Millioner ere rede hvert Aar. Hverken Mennesker eller Penge ville være Nationen et forstort Offer forat vedligeholde sin Agtelse og Rigets, Jtaliens og Rhinforbundets fælleds Sikkerhed.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Det er sørgeligt at høre vore Ministre og deres Tilhængere tale om deres Forhaabninger og at faae Jndflydelse paa det mienske Hof i nærværende Øieblik, og om deres Tiltro til det heldige Udfald af LordWalpoles Sendelse. Kan noget være latterligere end et saadant Sprog, De skamme sig ikke ved at fremføre den Mening, at et ung Menneske, som nylig har forladt Skolen, skal kunne bevirke en Forandring i den østerrigske Keisers Planer. Dersom vi kunne slutte efter den Tone de ministerielle Blade føre, saa nære Ministrene endog det Haab, at Keiser Franz skal gaae saavidt, at han vil giøre sin Dattersøn arveløs, og hielpe Coalitionen at skille sin Svigersøn ved alle de Erobringer han har gjort. Er dette ikke Afsindighed, saa kiende v. ikke dette Ords sande bemærkning. Hvilken diplomatisk Agent man endog havde sendt til det mienske Hof, selv i beleilig Tid, saa vilde denne Agent dog have havt en meget vanskelig Rolle at udføre; thi vi troe ikke at Jalousien og Hadet imellem Hofferne i Wien og Peters burg nogensinde har været større end i nærværende Felttog.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
- Med Bedrøvelse maae vi melde, at Americanerne nu igien have frataget os en Fregat. Denne Efterretning er kommen med Linie skibet the Zephyr, som i Canalen har praiet the Wolvereien, af hvem det har faaet at vide, at den engelske Fregat Macedonia, paa 36 Kanoner, er bleven taget af den americanske Fregat the United States.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Lissabon, den 7de Decbr. Hovedqvarteret er endnu i Freynada. General Hills Division trækker sig igien ned mod Sønden.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Washington, den 8de Novbr. Idet the National-Jntelligencer anstiller Betragtninger over Prasidentens Budskab, udtrykker den sig paa følgende Maade med Hensyn til den algierske Dens Forhold mod Americanerne: Hvad Algiererne angaaer, da haabe vi, at Fiendtlighedernes Fornyelse fra Deres Side skal vorde Signalet til, at vi for bestandig befrie os fra den Skat, som vi betale til de barbariske Despoter. Vi have stedse betragtet denne Afgivt, som et vanærende Middel til at tilkiøbe os en Rolighed, hvortil vi for længe siden kunde have tvunget dem, hvis vi for Halvparten af de Penge vi give dem havde udrustet en passende Magt mod dem.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Blandede Efterretninger. Den neapolitanske Moniteur bekiendtgiør en aarlig Priisudsættelse fra Regieringens Side for det bedste Sørgespil, det bedste Melodram- og det bedste Lystspil i det italienske Sprog. Prisen for det bedste Sørgespil destaaer i en Guldmedaille af 1320 Lirer; den for det bed ste Melodrama, naar det er af hervisk Jndhold, i en Medaille af 880, og naar det er af muntert Jndhold, af 660, og Prisen for det bedste Lystspil i en Guldmedaille paa 880 Lirer. Forfatteren til ver Eier af det kronede Værk, og nyder Jndkomsterne, af en Forstilling, som ogsaa fri Adgang til alle Kongerigets Theatre. Priis uddeelingen skeer aarlig den 25de Marts ved Ministeren for det Jndre. Som Priisæskere antages ogsaa Udlændinge.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Den 29de December forsamlede den Keiserl. franske Ret sig i Paris i rød Ornat. Derpaa fremtraadte for samme Jean Froncois Rabbe, Ex-Oberst af det parisiske Garderegiment til Fods, anklaget som Medskyldig i Malets Sammensværgelse, og dømt fra Livet den 29de October af en Krigsret. Man forelæste ham den Benaadigel sesskrivelse Hs. Majestæt Keiseren havde udstædt under 24de Decbr. Dødsstraffen forandredes til Fængselsstraf paa Livstid.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Stuttgardt. Hs. Kongel. Majestæt har faaet den Efterretning. at Generalmajor og Brigadeer, Baron v. Breuning, er død den 30te October af en Nervefeber, som var foranlediget af det Saar han erholdt i Slaget ved Moskwa. Hs. Majestæt har givet Generalmajor v. Brennings Enke en aarlig Pension af 600 Gylden. - Generalmajor, Generalqvarteermester v. Kerner har, formedelst Sygdom, maattet forlade Armeen, og er den 26de ankommen hertil. Til Beviis paa sin allerhøieste Tilfredshed, og forat han igien kan anskaffe sig Eqvipage, har Hs. Majestæt ladet ham anvise 3000 Gylden.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
London, den 24de December. Lord Temple og Hr. Dundas (Sønnen) have havt en Proces for the Kingsbench. Førstnævnte var anklaget for, at han, under Hr. Dundas's Fraværelse paa Fastlandet, havde forført dennes Kone. Lord Temple lod sig ikke forsvare, og blev dømt til en Mulkt af 4000 Pund Sterling.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Udenlandske Efterretninger Christiania, den 1ste Januar. J Aaret 1812 er i Vo Frelsers Menighed, Slottets og Aggers Menigheder, Opslo Menighed og Tugthuusmenigheder ægteviede 232 Par, fødte 364 Drenge, 354 Piger, ialt 718; døde, af Mandkiønnet: 378, af Qvindekiøn ret: 366, ialt 744. - Blandt Fødselerne anmærkes een Trilling og 12 Tvillingfødseler; 110 Børn ere fødte udenfor Ægteskab og 10 dødfødte. Af de Døde have 12 opnaaet en Alder af over 80 Aar; 5 have dræbt sig selv, og 4 ere omkomne ved ulykkelige Hændelser.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Den 5te Januar. Fra 1ste December 1811 til 29de Novbr. 1812 ere i Aggerhuus Stift copulerede 3619 Par, fødte 593. Drenge, 5776 Piger, ialt 11713 Børn, foruden 1085 uægte døde: af Mandkiønnet 3856, af Qvindekiønnet 3835, ialt 769. Personer, foruden 240 Dødfødte. Blandt de Fødte vare 3 Sæt Trillinger og 109 Par Tvillinger, Af de Døde vare 69 omkomne ved ulykkelige Hændelser, og 22 have ombragt sig selv.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Maribo, den 4de Januar. J Saxkiøbings Sogn ere fra den 1ste Januar 1812 til 1ste Januar 1813 ægteviede 9 Par, fødte af Mandkiøn 18, af Qvindekiøn 16, ialt 34, uden for Ægteskab 3, døde af begge Kiøn 64, af Mandkiøn 42, af Qvindekiøn 22. Fra O ti 10 Aar ere døde 18, fra 10 til 20 Aar : O, fra 20 til 30 Aar : 30, fra 30 til 40: 4, fra 40 til 50: 1, fra 50 til 60 Aar : 2, fra 60 til 70 Aar : 4, fra 70 til 80 Aar : 3, fra 80 til 90 Aar : 1, fra 90 til 100: 1; altsaa 30 flere Døde end Fødte. Jblandt de Døde ere 2 omkomne ved ulykkelig Hændelse, og 1 har aflivet sig selv; 25 ere døde paa den militaire Sygestue.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Corsøer, den 9de Januar. Noget Driviis i Beltet sees langt med Landsiden.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Under 22de December f. A. har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at det herefter skal paaligge Eieren af ethvert Fartøi over 5 Commertslæsters Drægtighed at erhverve Kongelig Søpas for samme, hvad enten det er aldeles aabent eller forsynet med løst eller halvt Dæk.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Ved Kongel. allerhøieste Resolution af 22de December f. A. er fastsat : at Maalebreve paa Fiskerfartøierne skal ved det Toldsted, hvor den ved Forordningen af 13de Marts d. A. paabudne Afgivt af 10 Procent af Kiøbesummen oppebæres, paattegnes, at Afgivten ikkun er erlagt med 5 Procent, og at den anden halve Deel af Afgivten bliver, i Tilfælde at Fartøiet bruges i anden Fart, at oppebære ved det Toldsted, hvorfra det udklareres med Ladning.
Berlingske Tidende, 1813-01-11
Ved allerhøieste Resolution af 26de d. M. er allernaadigst befalet: at det ved Forordningen af 27de Marts d. A. fastsatte Gebyr af 16 Sk. Species og 4 Species til Skatkammerfonden for de i Kongerigerne Danmark og Norge udfærdigende Kongelige Sopasse, skal fra 1ste Januar 1813 betales og oppebæres efter det for Toldspecies nu bestemte Coursforhold af 1000 Procent med respective 1 Rdlr. 54 Sk. og 40 Sk. dansk Courant for hver Commercelæst af Skibenes Drægtighed, som med Kongeligt Sopas vorde forsynede. Over=Præsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, giøre vitterligt: at vi, efter den i Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Reskript af 22de December f. A. givne Bemyndigelse, have fastsat, at Jnteressenterne i det lidet Vognmandslaug, som udføre Natterensvationen, maa, fra undertegnede Datum og indtil videre, for hvert Læs, som udføres fra Kiøbenhavn, oppebære 7 Rdlr. og 6 Rdlr. for Læsset fra Christianshavn. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 6te Januar 1813.