JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Sir Fr. Burdiis Motion i Underhuset den 8de dennes angaaende Catholikernes Emancipation lød saaledes: "At Huset skulde danne sig til en Committee til Overveielse af Lovene angaaende Hs. Majestæts Romersk-catholske Undersaatter, for at der kunde opnaaes en saa tilfredsstillende Overeenskomst, som kunde befordre Rolighedens Vedligeholdelse og Rigets Magts Forøgelse, uden dog at krænke de protestantiske Jndretninger; alt i den Hensigt, at forene det hele Folks Gemytter i dette vigtig Punct." Han støttede sig fornemmelig paa Tractaten til Limmerik og den siden paafulgte Forening med Storbritanien. Han understøttedes af Hr. Brougham og Spencer Perceval, hvoraf den Sidste er en Søn af en af de hæftigste Modstandere at denne Forholdsregel, og selv før har været af ganske modsat Mening. Taleren bestræbte sig til det Yderste for at bevise Nødvendigheden af denne Forholdsregel, og forskaffe hine Religions Bekjendere, der udgjøre den allerstørste Deel af Jrlands Befolk ning, Besiddelsen af de Rettigheder, der lovmæssig tilkomme dem, paa det at de, der allerede have antaget en alvorlig Stilling, kunne betages Anledning til at gjøre endnu farligere Skridt, for at erholde Nydelsen af de Rettigheder, der gjøres dem stridig Disse Debatter fortsattes den 9de og 10de. General-Solicitoren modsatte sig eftertrykkelig Motionen, fordi den Romerske Kirkes Aand og dens Præsters Jndflydelse endnu var den samme, som i tidligere Dage, og det derfor vilde være ubetænksomt handlet, at bringe dette Religionspartie ind i Statsforvaltningen i et Land hvor den protestantiske Kirke er Statsreligionen. - Andre Tallere nægtede, at Tractaten til Limmerik og Unionsacten tilstaae Catholikerne disse Rettigheder. Ogsaa Hr. Peel havde den 9de kraftig erklæret sig derimod, og efter Udviklingen af ovenanførte Grunde bemærket, at det vilde være høist upolitisk at tilstaae dem Rettigheder, som ikke tilkom dem, fordi de havde antaget en truende Stilling; thi naar de havde opnaaet disse, vilde de sikkert stræbe efter at erholde endnu flere Rettigheder, hvilket nødvendig til Slutningen maatte føre til den Brittiske Constitutions Omstyrtelse.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Den 17de Mai. Paa Sir Fr. Burdetts Andragende ere Lorderne igaar indbudte til en Conference med Underhuset angaaende den catholske Sag. De have modtaget Jndbydelsen, og Sammenkomsten er bestemt til den 19de Avisen Standart forsikrer, at der ved Englands Mægling er bragt en Vaabenstilstand tilveie imellem Buenos=Arres og Brafilien.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Man tvivler imidlertid paa, at der virkelig er afsluttet en Vaadenstilstand imellem Brasilien og Buenos=Ayres, men her skal dog underhandles derom, og Bandarorientals Uafhængighed den, ved lægges til Grund.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Paris, den 10de Mai. Endskjøndt der i Bestyrelsens Personer er gaaet en Forandring, for sig, og Forvaltningen ikke mere bestaaer af de samme Elementer, saa vedbliver dog ikke desto mindre Kampen imellem de samme Meninger, og næsten kunde man sige, ogsaa imellem de samme Mennesker. Paa den ene Side er det stedse de oprigtige Venner af Thronen og de offentlige Friheder, som paa een Tid kæmpe imod det for enhver høimodig Idee utilgjængelige Partie, der anseer Chartet for en revolutionair Usurpation, og paa den anden Side imod det ikke mindre strafbare Partie, der endnu stedse drømmer om et revolutionairt Slaraffenland. De Mænd, der virkelig ere det offentlige Vel hengivne, maae derfor holde sig fast sammen, for i begge Kamre at kunne frembyde en imponerende Majoritet. Hoffet deler sig ved de nærværende Forholde i to store Afdelinger. Den ene af dem, hvortil Hertugen af Fitz James, Hertugen af Maille og flere høre, er de nye Jdeer oprigtig hengiven. Den føler, at Chartet, som en æde Concession af Kongedømmet, udgjør en for al Eftertiden urokkelig Forening, og at en forløben Tid, som endnu kun tilhører Historien, ikke meere tør ønskes tilbage. Da disse høie Standspersoner hver Aften udgjøre Kongens Selskab, saa udøve de hiin naturlige Jndflydelse, som Vanen og daglig Meddelelse af de samme Tanker giver. Det andet Partie ved Hoffet, bekjendt under Navnet: de Religiøse, indbefatter i Almindelighed alle høiere geistlige Personer, Cardinaler og Biskoper. Det udøver paa ophøiede Personers Aand hiin indgribende Jndflydelse, som stedse aabenbarer sig, naar en from Konge sidder paa Thronen. Det tør vel neppe blive bemærket, at dette, for en omfattende Uddannelse fremmede, Partie drømmer om Tider, som nu eengang ligge langt bag os, og betragter enhver Nyhed med Skræk Bag dette Partie have forskjellige skuffede ærgjerrige Bestræbelser, stillet sig. Man vil deriblandt tælle Hertugen af Blacas, Hr. Villele og Kongregationen. Under denne dobbelte Jndflydelse staaer nu Ministeriet. Det kan ikke foretage Noget i en vis større Udstrækning, fordi alle dets Hensigter møde Modstand af den, i Mørket, men meget kraftig virkende Anseelse hos et intrigant Partie, der stedse fremstiller Revolutionens Skrækkebilleder, for at gjenvinde en Magt, som man troede, Aarhundredets Aand havde for stedse berøvet det.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
J de sidste Dage synes mærkværdige Modificationer at danne sig i Kammeret, og i det venstre Centrum er der aabenbart indtraadt en Adskillelse. Ved den yderste Ende af det sidde 40 til 50 Medlemmer, som næsten stedse lade sig overtyde ved Ministrenes Ord; og man kan ansee dette som Kjernen til Dannelsen, af et egentlig saakaldet Centrum, der synes at rive sig løst fra den venstre Side. Skulde denne Kjerne udvide sig, saa kan man vist nok befrygte vigtige Følger.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Den 15de Mai. Messager beretter idag: Man har Efterretninger fra Lissabon til den 3die Mai. Den 2den d. var der holdt et Ministerraad, for at afgjøre, og Regenten skulde lade sig udraabe som Konge, eller ikke. Der var endnu ikke fattet nogen Definitiv=Beslutning, og ved Efterretningernes Afgang var Regenten endnu ikke udraabt som Konge.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Over Havre er der ankommet Breve hertil fra Rio Janeirs af 4de Marts, hvilke overbringe Keiserens nye Abdications Deeret med Hensyn til Portugal af 3die f. M.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Den 16de Mai. I Discussionen i Forgaars i de Deputeredes Kammer talte Hr. Laffitte i det hele for Bevilgelsen af det Laan paa 80 Millioner, som Regjeringen har forlangt, og de politiske Grunde, som han anførste derfor, gik fornemmelig ud paa, at vi maatte iagttage en bevævnet Neutralitet, og i det Mindste ikke uden at vi bleve spurgte derom tilstede den mulige Deling af et Rige, Finantsministerens Tale gjorde stort Jndtryk, og vakte saa megen Jnteresse, at det maaskee for første Gang vederfaredes Hr. B. Constant, at han i Begyndelsen kun med Vanskelighed kunde erholde tilstrækkelig Opmærksomhed for sin Tale. Han talte omtrent i samme Aand, som nolig Hr. Ternaux, at man først maatte vide hvad man kunde vente sig af Regjeringen og dens System, førend man bevilgede den det Mindste, og han sluttede med disse Ord: "Jndtil dette skeer, buver mit Votum benægtende; min Tiltro til Ministrene udstrækker sig ikke til deres mulige Efterfølgere, og jeg vil ikke bortkaste 80 Millioner til Agraviaderne og Jesuiterne." Den venstre Side tilraabte ham Bravo, men under Gangen af hans Tale havde han ofte fundet Modsigelse, endog fra denne Side.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Messager for idag siger: Vi have allerede svaret et Blad, som endnu idag har gjort sig Uro over de Synsmaader, der ere yttrede af den med Hensyn til de geistlige Skoler oprettede Commission: at disse Synsmaader, hvilke de end maatte være, i ingen Henseende kunne dinde de Kngl. Prærogativer, og at Regjeringen endnu havde fuldkommen Frihed til at fatte den Beslutning, der bedst stemmer med Kongerigets Love. En Commission har endnu aldrig været en Statsmagt, men kun en Undersøgelses= og Prøvelses-Committer, og Pluraliteten, som i dette Tilfælde rigtignok kan give Grund til de alvorligste Betragtninger, kan ingenlunde indskrænke Kronens Frihed. Vi vide endnu ikke, hvortil Kongens Regjering vil beslutte sig; men hvad vi kunne forsikre, er, at de Kngl. Tilsagn ville blive opfyldte, og at et lovmæssig opstaaet Ministerium ikke vil afvige fra denne Ærens og Grundsætningernes Vei. Dhrr. Ternaux's og Constants Erklæringer, at de aldeles ikke ville stemme for nogen Bevilgelse, saalænge Jesuiterne beholdes, blive her i Almindelighed bragte i Forbindelse med ovenanførte Artikel, og man er yderst spændt paa den Kgl. Beslutning. Den 17de Mai. Den 7de dennes er endelig vor Garnison i Figueras bleven afløst af 500 Spaniere.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Fra Lissabon meldes, at Constitutionens Aarsdag, den 29de April, denne Gang ikke var bleven festligeholdt der; derimod havde Præster, Munke og Embedsmænd i stor Mængde indfundet sig hos Magistraten og undertegnet Acten om den uindskrænkede Konges Udraabelse. Messager viser, at de Tvivl, man har opkastet imod Ægte heden af D. Pedros nye Abdicattions=Act, der endog er aftrykt i den officielle Tidende i Rio Janeiro, ikke holde Stik. Courier francais melder, at den har erholdt meddeelt følgende Efterretninger, som den har Grund til at ansee for ægte: Den 3die d. er der i Lissabon udkommet et Decret af D. Miguel om at sammenkalde de gamle Cortes, bestaaende af Geistligheden, Adelen og Folket; og en Asskrift af Decretet, ledsaget af en Circulærr Note, blev den 6te dennes overgivet det diplomatiske Corps Svaret skulde paafølge den 8de dennes ; Gesandterne vilde, som de allerede vare blevne enige om, erklære, at de ansaae deres Functioner i Portugal for endte. Endog den Spanske havde tiltraadt denne Beslutning. Man vidste i Lissabon, at Linieskibet Dom Joao VI var afseilet fra Rio til Portugal med en Deputation fra D. Pedro, for at overrække Jnfanten D. Miguel Addications=Decretet.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Bladet Sømaphore de Marseille vil ved et Brev fra Toulon, have erholdt den sikre Efterretning, at der er sluttet Fred imellem Frankrig og Algier.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Lissabon, den 30te April. J Forgaars have de forrige Dages Optrin fornyet sig; men endnu paa en værre Maade. Før truede Partierne dog kun langt fra hinanden, og skjøndt de Constitutionelle maatte forskandse sig i et Kaffehuus, og bleve angrebne der med Steenkast, saa droge Absolutisterne dog bort, efter at have slaaet alle Vinduerne ind men denne Gang kom det i det samme Kaffehuus til et almindeligt Slagsmaal; væbnede med Skamler og Bænke, kæmpede begge Partier imod hinanden med en Fiendtlighed, som lader forudser megen Ulykke. Ved Mellemkomst af den bevæbnede Magt lykkedes det, ikke uden Møie, at bringe Orden igjen tilveie, og denne Gang bleve baade Royalister og Constitutionelle uden Forskiel tagne fast og førte i Fængsel. Siden den Tid er Roligheden tilsyneladende gjenoprettet; men Gemytternes Forbittrelse er overordentlig, og de gjensidige Kæmpende synes kun at vente paa en Anledning til at komme i Haarene paa hinanden. Regjeringen er forskrækket over, at der ha kunnet vise sig saa megen Had og Forbittrelse, som følge af Begivenheden den 25de d., og for, om muligt, at standse et Onde, der truer med at blive endnu værre, har Regenten udstedt et Decret til Over=Politie=Intendanten af følgende Jndhold: "Da det kunde hænde sig, som Følge af den Enthusiasmus, der har yttret sig i denne Hovedstad, at den offentlige Rolighed blev forstyrret ved Privat Angreb og Beskæmmelser, der stedse udgjøre en Forbrydelse, som ikke lader sig retfærdiggjøre, saa befaler Hr. Jnfant=Regenten i Hs. Herlighed Kongens Navn, at De anvender de virksomste Midler, for at forbindre, at lignende Jnsulteringer ikke igjen finde Sted; thi de kunne ikke Andet end mishage Hs. Kngl. Høihed, som under nærværende Omstændigheder vilde ansee dem som Mangel paa Ærefrygt for hans Person. Derfor har da ogsaa virkelig Over=Politie=Directøren viis, den største Virksomhed, og træffet forstandige Forholdsregler til Rolighedens Opretholdelse. Arbeiderne synes kun beskjeftigede med deres Arbeider; Antallet af Mennesker er endnu stedse store paa Gaderne, men Øvrighederne have dog siden Slagsmaaler den 28de f. M. ikke havt mere Uvæsen at raade Bod paa Det synes vist, at de Lamegiske Cortes ville blive indkaldte, og at det vil blive overladt til dem at afgjøre, om D. Miguel skal være Jnfant eller Konge. Man kan, uden at fare vild, vædde paa det Sidste, og det vil da hedde, de havde udtalt Nationens Villie. Tilløbet af Folk, der ville undertegne den af Magistraten forfattede Petition til D. Miguel om at erklære sig for Konge, er saa stærkt, at det den 28de dennes har udstedt en Bekjendtgjørelse: rat det kun i Morgentimmerne og Sognedagene kunde være Jndvaanerne tilladt at komme for at undertegne deres Navne, dog med Jagttagelse af den ærefrygtsfuldeste Taushed, saaledes som det sømmer sig den troe Lydighed; thi som det Kongelige Decret, har befalet, tilkommer det "Thronen" at træffe de videre Forholdsregler, der, som Senatet haaber, ret snart ville blive bekjendte. De Forter, som Englænderne hidtil havde holdt besatte paa Trio, ere nu ogsaa rømmede, og have faaet Portugisiske Tropper til Besætning.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Ancona, den 7de Mai. Jgaar ankom hertil et Græsk Regjeringsskib, som bringer Efterretninger fra Nauplion til den 26de April. Efter samme var Grev Capodistrias igjen ankommet til Nauplion fra sin Jnspectionsreise til Corinth. Han lod Besætningen i Corinth, der bestod af Rumelioter, som han sendte til Eleusis til Postlantis Corps, afløse af et Corps fra Øerne, og befalede Tropperne, der vare komne tilbage fra Chios, at støde til de Corpser, der skulle blokere Patra og Mesolongi. Reschid Pascha befandt sig i Prevesa, og traf Anstalter til at bryde op med 20000 Albanesere for at undsætte Mesolongi, der trænges stærkt af Grækerne. Underveis ere farede hiin Skibscapitain, at Anatoliko var faldet i Grækernes Hænder, og at Grækerne havde bemægtiget sig Lagunerne ved Mesolongi. Af de Skibe, der seilede fra Zante til Navarin med Levnetsmidler, er det lykkedes nogle at løbe ind der om Natten, de øvrige bleve viste tilbage af de allierede Magters Krigskibe, dette skeete ogsaa ved en Egyptisk Fregat, som ankom fra Alexandrien med Levnetsmidler og Penge til Jbrahim Pascha.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Constantinopel, den 26de April. Bairamsfesten, ellers Tidspunctet for Forandringer og Indretninger i Forvaltningen, er gaaet ganske stille af. Den 15de de begav Sultanen sig ved Solens Opgang med sin hele Hofstat til Sultan Achmeds Moskee. Nogle Dage sildigere fandt en Parade i Serallets Jndre Sted. Hussein=Pascha, Seraskier af Donau, om hvis Afreise der allerede ofte har været Tale, befinder sig endnu stedse her.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Corfu, den 20de April. Ved den Engelske Krigsbrig Rattlesnake, som efter 6 Dages Reise er ankommet hertil fra Malta, har man erholdt den Efterretning, at de Russiske Krigskibe, som i lang Tid have lagt for Anker ved Malta, ere gaaede under Seil til Archipelagus. Seraskieren, Reschid Mehemed=Pascha, er den 10de April, om Aftenen, ankommen til Prevesa, ikkun ledsaget af 20 Mand. Han havde frabedet sig alle Æresbeviisninger ved sin Modtagelse. Strax efter sin Ankomst lod han den Engelske Generalconsul, Hr. Meyer, bede til sig, og underholdt sig næsten tre Timer med ham. Den 11te d., om Morgenen, besøgte Seraskieren Fæstningsværkerne og Artillerie=Forraadene i Prevesa, og gav befaling til hurtig Udbedring og Forstærkning af de derværende Fortificationer. Den 12te d., om Morgenen tidlig, var Reschid=Pascha igjen afgaaet til Arta. J Salagora (ved den nordlige Bredde af Bugten ved Arta) vedblev man at indskibe betydelige Forraad af Livnetsmidler til Karvansara (det gamle Ambrakia).
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Bucharest, den 4de Mai. Den i Giurgewo residerende Kapi Kiana for Fyrsten af Wallachiet blev for lang Tid siden kaldt for den derværende Fæstnings Commandant, Kutschuk=Ahmed, og spurgt: hvad al den Urolighed og Bevægelse i Bucharest havde at betyde. Han saae i det Mindste ingen Grund dertil, idet der fra Tyrkernes Side ikke var givet Anledning til nogen Bekymring, da han næsten aldrig forlod Fæstningen, undtagen naar hans Soldater excercerte udenfor den, og da han næsten havde sendt alle sine Tropper over Donau for at høitideligholde Bairamsfesten. Capi Kiaya maatte skrive til sin Fyrste, at der aldeles ikke var noget Jndfald i Wallachiet at befrygte af Tyrkerne, ja at han (Commandanten) end- og vilde handle som Rebel og Forræder imod Porten, naar hans tværtimod fine udtrykkelige Jnstructioner, vilde prøve paa noget Saadant.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Fra Constantinopel haves Efterretninger til den 21de f. M.;men de tale ikke om nogen Forandring i Tingenes Tilstand der. lig til 20000 Mand. som har Overcommanden over de Tyrkiske Tropper i Bosnien, er udnævnt til Pascha af Silliria, og har faaet Overcommanden over Donau Armeen. Han har Ordre til, ufortøvet at begive sig til sin nye Bestemmelse og at tage alt stridbart Mandskab fra Bosnien med sig. Alle Europæiske Paschaers Huustropper skulle formeres i egne Corps under en egen Chef.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Jassi, den 7de Mai. Jgaar benimod Aften blev det meldt hertil fra forskjellige Sk. der, at der ved det halvanden Miil herfra beliggende Grændse sted, Sculeni, var igaar pludselig lagt Pontons over Pruth, og at man havde begyndt at slaae tre Broer over denne Flod. Jmorges, henimod Kl. 5 ½, ere to Escadroner Russiske Uhlaner, med Oberst Loprandi i Spidsen, rykkede ind i denne Moldaus Hovedstad. Nysnævnte Oberst begav sig strax til Fyrst Sturdza, forat notificere ham Fyrstendømmernes Besættelse af Russiske Tropper og hans Regjerings Ophør. Omtrent halvanden Time sildigere indmarscherede de øvrige Escadroner af Uhlan-Regimentet samt et Infanterie-Regiment med klingende Spil. Henimod Kl. 9 1/2 ankom General, Grev Pahlen, der er udnævnt til Gouverneur over begge Fyrstendommerne, hertil. Bojar-Dimanet forsamlede sig i sit Pallads, for der at erfare den nye Lands-Gouverneurs befalinger, og Kl. 11 viste han sig i Divaner, og uddeelte der, ligesom fra Vinduerne af Divan=Palladset, en i den Moldauiske Sprog trykt Proclamation, hvorhos han overrakte Divanet et i det Russiske Sprog affattet Krigs-Manifest imod Porten. Fyrst Sturdza bliver behandlet som Fange, dog med den hans Værdighed tilkommende Anstand, og det hedder, at han imorgen skal føres over Pruth.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
(Af den Preussiske Statstidende.) En Russisk Division er idag ankommen hertil. Den har afvæbnet Hospodarens Livvagt, og bemægtiget sig denne Fyrstes Person, fordi han, for at unddrage sig fra det ham paaliggende Regnskabs Aflæggelse, havde i Sinde at tage Flugten. Han er bleven bragt til sine Godser i Bessarabien. Grev Pahlen, som er ankommen med de Russiske Tropper, har ladet Manifestet uddele, og har viist sig for de forsamlede Bojarer i sin Egenskab af Chef for den provisoriske Regjering. Efter Forlydende, vil Overgangen over Donau ikke finde Sted, førend Keiseren er ankom men til Jsmail. Tyrkerne skulle i Bulgarien og Rumelien, Garnisonerne i de faste Pladse iberegnede, have 20000 Mand regulaire Tropper, 20000 Mand af Paschaernes Livgarder og omtrent 100000 Milizer.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Keiseren bliver til den 24de Mai ventet i Jasst, hvorhen alle Rapporter maae sendes, og hvorhen ogsaa Alle, der ønske at tale med Monarchen, have at begive sig. Grev Wittgenstein commanderer Armeen en chef, Grev Woronzow har Commandoen over den ene Fløi, og Grev Peter Pahlen, Broder til Civil Gouverneuren over Fyrstendommerne, over det samtlige Cavallerie.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Algier, den 1ste April. Man har endnu aldrig bemærket saa meget Ro her, saavel med Hensyn til udvortes, som indvortes Anliggender, som for nærværende Tid. Deiens formelige Erklæring til den Engelske Consul, at han vilde betragte den Krig, der muligt udbrød imellem de tre forbundne Magter og Storherren, som en Sag, der aldeles ikke angik Algier, har man nu ogsaa læst her i de Europæiske offentlige Blade. Selv Storherrens Manifest, som i denne Tid er ankommet hertil over Tunis, synes ikke at have forandre Deiens Beslutning. Ved Tilførsel over Oran og Tunis er Algienforsynet for mere end to Aar med alle Fornødenheder (Bygningstømmer undtagen), og den Algierske Stats Overflod af Kornvare bliver udskibet over Oran.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Den 2den Mai. Det Algierske Regentskabs Sømagt er fuldkommen desarmeret. Den bestod af en Fregat og fire Corvetter, men i Affairen den 4de October 1827, da de gjorde Forsøg paa at undslippe, bleve de saaledes medtagne, at deres Tilstand nu et meget ringe: Algier har endnu kun i god Stand en Fregat paa 60 Kanoner, der for nogen Tid siden er løben af Stabelen, og hvoraf først den nederste Deel er bleven kobberforhuddet. De mangle Alt til at fuldende den. Af de tre Corfarer, som de havde i Søen, have de kun beholdt een tilbage, som nu bliver forfulg: fra alle Sider. Den ene af de to andre er boret i Sænk at den Franske Fregat Astræa, og den anden har kun kunne redde sig til Algier, i det den ved Nattetid fulgte Kysten; den er nu aftaklet, og Capitainen er casseret, fordi han ikke har udrettet Noget paa sit Tog, hvor han stedse blev forfulgt af de Franske Krydsere.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Zante, den 26de April. Blokaden af de sydlige Havne paa Morea (Ravarin, Modon og Koron) vedblev i den sidste Tid at haandhæves paa det Strængeste, for det Meste af Franske Krigsskibe, saa at det kun sielden lykkes et eller andet Fartøi at bringe Proviant eller anden Forraad til disse Pladse. Jblandt Jbrahim Paschas Tropper i Koron var der udbrudt et Mytteri, som ved Afgangen af de sidste siden det Russiske Admiralskib, Azow, ombord paa hvilket ViceadEfterretninger endnu ikke var dæmpet. Nu har ogsaa for længe miral Heiden befinder sig, viist sig igjen i Vandene ved Navarin, tilligemed tre andre Russiske Krigskibe. Det Russiske Linieskib Alexander, der paa samme Tid, som hine Skibe, var afseilet fra Malta til disse Farvande, har den 23de April kastet Anker ved Zante, for at blive udbedret, da det var bleven beskadiget ved at støde imod et andet Russisk Skib fra Navarin.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Petersborg, den 10de Mai. Her skal nu præges en ny Mynt af Platina, som skal gielde for tre Sølv=Rubler. Der skal foreløbig udpræges af Platina fra Regjeringens Bjergværker, men private Bjergværkseiere kunne dog ogsaa faae Leilighed til paa denne Maade at benytte deres Product.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Krakau, den 14de Mai. Just nu erholde vi den Efterretning, at den Keiserlige Russiske Armee uhindret er rykket ind i Jassi, med det Tillæg : at der ingen Tvivl er om, at den jo ligeledes vil fortsætte sin Marsch til Bucharest. Den Russiske Hærs Overgang over Donau vil, efter Forlydende, ikke finde Sted førend den 19de d. M. Desto mindre troværdig er vel derimod det til samme Tid her udbredte Rygte, at der allerede har fundet Fægtninger Sted ved Donau.
Berlingske Tidende, 1828-05-26
Rio Janeiro, den 16de Marts. For omtrent otte Dage siden læste man her følgende Decret; Efterat det Tidspunct er indtruffet, som Jeg, overeensstemmende med Mit Decret af 3die Mai 1826, havde bestemt til Fuldbyrdelsen af Mit Afkald paa den Portugisiske Krone, og da det er nødvendigt, at give den Portugisiske Nation, som stedse har lagt særdeles Værd paa sin Uafhængighed, et utvivlsomt Beviis paa mit Ønske, at skille den for evigt fra Brasilien (hvis Monarch Jeg regner mig det til den høieste Hæder og Stolthed, at være), og endog ikke at give nogen Tanke om begge Landes Gjenforening Rum, saa har Jeg af egen og fri Villie, efter modent Overlæg af dette høist vigtige Anliggende, fundet for godt at befale, ligesom Jeg ved dette Kngl. Decret befaler og byder, som følger: Kongeriget Portugal skal herefter regjeres i Min høitelskede Datter Donna Maria IIs. Navn, der allerede er dets Dronning, samt i Overeensstemmelse med det constitutionelle Charte, som Jeg har meddeelt og bekræftet, befalet at besværge og ladet besværge. Desuden erklærer Jeg herved udtrykkelig, at Jeg fra nu af ikke har nogensomhelst Fordring eller Ret til den Portugisiske Krone. Min høitelskede og høitagtede Broder, Jnfant D. Miguel, Regent over Kongerigerne Portugal og Algarve og min Repræsentant, er overdraget Udførelsen og Bekjendtgjørelsen af nærværende Decret. Givet i Palladset Boavista, den 3die Marts 1828. Undertegnet med Hs. Majestæts Underskrift).