Berlingske Tidende, 1770-12-01
Denne historiske Fortælling giver mig Ret til at slutte det, som jeg før har foregivet, nemlig at det Engelske Compagnie har stedse været holdet for at stride imod National Friheden og imod det gemeene Beste; thi den viser os, at dette Establissement holder sig vedlige imod Parlementets og Nationens uafladeige Paaanke, kuns ved de derfor til Regenten yde de Summer; at endog naar saadanne Summer ere vorden anvendte til Nationens Beste, have de stedse kostet Medborger nes Frihed til Vederlag, og at man kan ikke tvivle paa, at jeg en Nation stedse taber ved saadant Kiøbmandskab. - Jeg har før lovet at ville bevise, at det Engelske Compagnies Tilstand ofte har været usikker og vaklende lige indtil vore Tider, da det bestaaer mindre ved sin Handel, end ved sine besiddende Lande, det er at sige, ved Kilder, som ere Handelen uvedkommende, og som hvert Øyeblik kan vorde det betagede. -Med hvor stort Haab end den Jndiske Handels Begyndelse smigrede Compagniet som foretog sig den, svarede dog Udfaldet ikke dertil. Uagtet det den Tid havde 1 1/2 Mill. Pd. St. Capital, gav ikke dets samlede Gevinst i de 15 Aar, fra 1715 at regne, 12 1/2 pro Cento aarlig, og tilsidst blev Profiten ringere end Udgifterne. Den Paaanke, som ikke ophørte imod Compagniet, og den borgerlige Kriig, som i Storbrittannien reyste sig, afholdt nye Jnteressentere fra at føye deres Capitaler til Compagniets, som saaledes ikke formaaede at betale sin Gield. - Hen midt i forrige Aarhundrede fandt det sig saa yderlig forfaldet, at det tilsidst ikke eyede et Skib, som kunne holde Søen. Da det Compagnie, som under Crommell kom i dettes Sted, antog sig dets Handel, maatte det dertil fragte Skibe. Det Compagnie, hvormed samme blev foreenet, vedblev denne Maade, hvilken siden stedse er fulgt. - Fra 1662 indtil 1682 og 1683 ginge Compagniets Sager temmelig lykkelig. J Aaret 1683 vunde dets Actier 260 pro Cento, og dets Capital skatteredes til 1 1/2 Million Pd. Sterl.; men denne glimrende Velstand varede ikke længe ved. Saasom det for en stor Deel var paa Nationens egen Bekostning stiftet, og man lod denne betale de Jndiske Vahre meget dyrt, saasom og Profiten af denne Handel var alt for stor, saa jagede andre Jndvaanere efter at tage Deel derudi, uden at kære sig om det udelukkende Privilegium, som var Compagniet meddeelt, og var ved en K. Proclamation understyttet. - Foruden denne Concurrence komme ogsaa andre Aarsager til, som snart bortjagede denne ustandhaftige Velstand. Compagniet bekom i sine adskillige Establissementer saadanne Stød at det aldrig forvandt dem. Dets Magaziners i Bantam Udplyndring, da Hollænderne Aar 1680 jagede dets Factorer derfra, var det første Anfald som blev gjort derpaa. Sidst i 1683 og de paafulgte Aaringer aftog dets Profit stærk ved de mange andre Skibe og Kiøbmænd, til hvem Carl Il. solgte privat Frihed til at handle paa Jndien, imedens han paa samme Tid tog Penge-Summer af Compagniet, for at bemægtige det til at forfølge dem, som gjorte Jndpas i dets Privilegium. - Aar 1686 forøgedes det Tab, som det paa 5 Aars Tid havde lidt, ved Omkostninger ne paa Krigen med Store=Mogolen, i hvilken det indlod sig, samt ved at det mistede sit Comptoir i Surate. Endelig har den Kriig, som i Europa paafulgte, og Revolutionen, som Aar 1688 tildrog sig i Engelland, imedens hvilke de Franske Kapere opsnappede adskillige Floder for Compagniet, saa mærkelig svækket Compagniet, at det Aar 1693 kunne ikke i Engeland. 6 De til Forsendelse med Posten alene privigelland ladde Sølv nok ind i sine Skibe til at besørge sine sædvanlige Retourer. - Siden dette Aarhundredes Begyndelse finder jeg ingen noksom paalidelig Underretning om Compagniets Capitals og Handels Tilstand. Jeg har hidindtil forgiæves søgt derom, og Tiden tillader mig ikke at søge videre. Jeg har anmodet endeel kyndige Personer, som enten ikke have kunnet eller ikke have villet underrette mig derom. Men, uden at kunne tilveiebringe udtrykkelige Beviser for det Engelske Compagnies Capitals Aftagelse, eller i det mindste for den Aftagelse som det skulle have lidt, naar det havde været overladt allene til Handelens Kilder, dem jeg stedse adskiller fra Regiæringens Undsætning, fra Krigens Medhold, fra Jndkomsterne af besiddende Lande &c., saa synes mig dog, at denne Aftagelse, hvad enten den er absolut, eller i Henseende til Handelens Styrke alene, ligger derfor ikke mindre for Dagen siden Aarhundredets Begyndelse, endog siden den fuldkomne Forening af det gamle og nye Compagnie, som skeete Aar 1708, lige indtil vore Dage. - Jeg finder saa mange adskilte Tildragelser som lede mig til at slutte det te. Jeg finder i Andersons Historical Account of Commerce, at den Jndpas, som det Ostindiske Compagnie til føyede det Engelske, samt adskillige andre Aarsager, tvunge det Aar 1722 til at nedsætte Udbyttet fra 5 til 4 pro Cento for Nr. 1