Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-05-30
Ved det Sorøiske Akademi, som Christian 5te igjen ophialp, dyrkedes naturligviis, under saadanne Anskuelser, Lovvidenskaben ei heller paa nogen videnskabelig Maade, skjønt Academiet forresten paa den Tid ej savnede duelige Lærere, saasom Weghorst, der 1692 blev Professor ved Academiet, o. fl. Hverken denne Weghorst, som strax efter blev udnævnt til Professor ved Kjøbenhavns Universitet, eller Christian Reitzer, som forud fra 1683. havde været Lovkyndigheds Lærer ved Universitetet, eller sidstnævntes Eftermand Bagger, virkede noget for egentlig dansk Lovkyndighed; da jo, som sagt, Christian 5tes Lov var anseet at være nok. Jmidlertid udkom 1715 Holbergs Naturret, som vist havde større Indflydelse og gavnede mere end alle hine Professorers Forelæsninger. Saaledes stode Tingene indtil Christian d. 6tes Regjering, da, som Dr. Baden siger, et Lys tændtes for vor videnskabelige Lovkyndighed. Jver Rosenkrantz, var Kjøbenhavns Universitets Patron og gjorde sig i den Stilling høiligen fortjent af Videnskaberne. Efter hans og Grams Forslag udarbeidedes en ny og forbedret Fundation af 31 Marts 1732 for Universitet; men førend vi gaae over til at berøre samme nærmere, give vi en kort Udsigt over den Mands Levnet, der fra denne Tid af blev en sand Lærer i Lovkyndigheden, og fra hvem dens videnskabelige Dyrkning hos os kan regne sin Begyndelse. Andreas Højer er fød d. 18 Mai 1690. i Karlum mellem Flensburg og Tøndern, hvor hans Fader Johan Høier var Præst. Hans Moder var en Fabricius. Sine første Aar tilbragte han deels i sin Faders Huus, deels hos sin Morbroder Fabricius, Præst i Logth ded Apenrade. Hjemme lærte han Latin, Græsk, Fransk, Begyndelsesgrunden til det Hebraiske, Geographie, Universal- og Kirke-Historie. Da hans sygelige Constitution gjorde en Forandring af Himmelegn anbefalelig, sendte Faderen ham i Foraaret 1706 til Pædagogium regium i Halle, hvor han ved Mikkelsdag f. A. blev sat, som han selv udtrykker sig in primis, derpaa øvede han sig under Veiledning af den duelige Professor Schlicht og Inspecteur, Freyer in philosophicis, og i at perorere og disputere. J Sommeren 170, gik han til Universitetet i samme Bye, og da hans Helbred var meget svagelig, valgte han det medicinske Studium og hørte Stahl, Alberti, undertiden ogsaa Hoffmann, dog dyrkede han af naturlig Tilbøielighed tillige Moralen, Naturretten, Historien, den offentlige Ret, i hvilken Videnskab paa den Tid Thomasius, Ludwig, Gundling og den siden til Leipzig komne Rüdiger havde stor Berømthed. Efter at Krigsurolighederne, som 1709 begyndte at udbryde i Norden, havde nødt ham til at vende tilbage til Hjemmet, maatte han der ved egen Flid og gode Skrifters Læsning erstatte Mangelen af at kunne besøge fremmede Universiteter, hvilket desuden hans ringe Formue gjorde ham umueligt. J Aaret 1713 kom han til Kjøbenhavn, og var ikke betænkt paa at opholde sig der ret længe, men da Geheimeraad Joh. Georg v. Holstein, søgte en Hovmester for to af sine Sønner, blev Højer, efter Pagehofmester Christian Wendts Anbefaling, antagen dertil. Der i Huset var han til Aar 1717, da han med de to Elever, han havde, gjorde en Reise til fremmede Universiteter, og opholdt sig 1717 og endeel af Aar 1718 i Helmstadt, hvorfra han reiste allene tilbage til Kjøbenhavn, i det Haab at finde der en Ansættelse, hvilket dog ikke lykkedes ham.