Berlingske Tidende, 1792-06-08
Theoretiske Materier. J Følge Hans Manstets Kongene allernaadigste O. en Selskabet haaer Merhøystsamme atter igiennem Sal. de en naadigst at udsatte denne Palmer, stor dengiventningomhar og Hale allene Tislandsteen, smanden omtrentsaad og salte, samt i hvilke Herreder. Slaver, den var drives, 25 Rdlr. For den deste Efgengag at de Jndhold om Aarhans Samt, 25 Rdlr. Stemningernemaarmesendant Selskaber for 31 Ostøde. agtigdommende Aar. 2. Videre haver atter Kongen. saa at henstanning var den hasson Remekammer J denne Pede udsatte. For de ne videnden og en Dandgaards Jndser. ingenste Markernes Handlingen Alverning med galdet: Dal sal. Græsning og videre, saaledes at gaae en paaste Forde har en saadan aard var at udgeledes en Pedmil af 100 Rd. Drammedes indanter vedtagne, deels i de tileroldstonomiske Slangen foreslag, maatte med han sælges tydsbeskrives, og at andede Ertaringer og agtig franske Karsag fortføres, hvorledes den eller de stiaale, som agtes meere fordeelagtige, med Nørte og Salgadsands ansanden dag til Lands anden forskjeldsme gandigheder af Jensdagens Beskabenged og større gen Boghan saadan dige Baderater, af Granning. des den melig haaber Dagtning af Handen Plammer som Hr. de en ved og desteenne Gangsmand. geledes Undergang og Varenes Aal. Derdags De. stergade. siddelegge saa lagtinden Dag. nogensingssage og grensgaarskovler, Spanien, samt Anentning indinger. Maade at opelske enhver, Forklaring om, hvor enhver af den helst varer og i hvad Slags Jord, paa hvad Maade de hastian formeres ; paa hvilken Tid af Aarer de sikkerst og let ten lade sig forplante, om de kan taale at være udsatte for alle Vinde, eller nødvendigen behøve Lye, og endelig en tydelig Efterretning om enhvers ekonomiske Nytte enten for Landmanden som eller til Handel, samt om noget ved deres Apieting eller Conservation, indtil de skulle bruges, kunde være at lagttaget alt saavidt mueligt grundet paa egen Erfaring. stor en landen Afhandling, der maatte indleveres inden 1ste November 1792 og 1793, udsattes en Premis af 100 Rd. ser fuldstændige Afhandlinger om et enkelt Slags kan Forsatterne vente Belønninger efter sammes Værd fra 20 til 50, Rdlr. 4. For den ordentligste, nosaatigste og fuldstændigste. paanskommiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv. nonglat større eller mindre Landstrækning i Rigerne og Forstendomme, om hvilken en saadan Beskrivelse andnu ikke haves, udsættet Delskabs fremdeles en Premie af 50 Rdlr. eller dets anden Guld Medaile. I Denseende til Planen, kande Hr. Profester Strøms Beskemelse over Sandmør ansere som et følgeværdigt Mønster. Hvad Forslag til sande sordedringer i samme maatte blive giørte, vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger, skalde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd, belønne dem, som til offentlig Bekiendtgiørelse findes værdige. Afgandlingerne maatte indsendes inden 31 October 1792 og 1703 s. For den deste Afhandling, som giver den fuldstandigste Underretning om alle de Øielpemidler, som deels ere grandede paa Erfaring, deels kan udtænkes at være brug dene formed egen Gaards Desætning ved Hielp af det minde. de Antal Krandsfolk samt ringes Antal Arbeids=Bæller, at laane med allermindste Bekostning til største Fordeel bestride. en ner Gaards Avlings Drift, uden dertil at benytte sig at Gaviets Daartie, udsattes en Premie af Selskabets anden saale Medaille eller 50 Rdlr. Den slig Afhandling maatte overes alle de Hielpemidler som kunde udtænkes til ligge Dristens og Arbeiders mueligste Forkortning og mindste Dekostning, saavel i Henseende til Kobbel Deling og Bengemaade. Dyrkningsmaade, Giødskens Udførelse. ning. Darning, Saaening, Høstning, JndkjørFørstning m.v., hvorledes der mene kand udrettes med det tareene Antal Folk og Arbeids=Bæster, samt Red Fader den korteste Tid, da Beregning og tillige martie stad saa baade der vandtes i Tid og Arbeide ved de til slig Hengerserandrede Redskaber. Det samme blev og at overveleveddeeltringen, borsom det og blev fornødent forskilt at op tiet alle de besendelige Besterings Mult, som at Han til Staldse mammanden, denne disse ligeholdelse, samt de en Gaardens DaArbøder, mamte at baade dansessegade. Den ning betræfte, hvad de maae i Tiden alle . - magendigende inden de Revende ingen D. u skiltning malet Mands Mandagssage. gangsaa i Danmart, og den slags Sønder. kande vare hensigt med at erdede engade paagaaet forsaltet Aarsag, som saa kan førend hansdagen aarlig for ham, saae saaer Slags ogsaa me dag i Gald eller gode sendende afgangende som maatte vare tale, neppaager 2 al gives, gragter paa ere i Dannemark dette Salaringer, ogsaangssagerer entenantsom Bøndemandsløndemandser gerie kagstag. med klaged selsatte denne Forskriftet. De aar paasortatteten sen saaet fattede aa afgangnegadenten anderholdende Hillerie om en Dønde, som ogsaa mening ved at hand efter gorskriften og han saamager. sker derved kande blive den haarligtet Bondestanden. og da Jordags forskelighed fordrer forstaae Dagtning maade f. Ex. om den Bandre de Jordloder Sandsting. dens Leer, saa haver Selskaber interimod at forfatteren larstrænter sin Afhandling tillen Helgod grende Daskabenhed, paa der den Bønde, som havde en saadan Jordlod. kand i Sagen finde alt hvad han til sammes havde Dagsal. bedsvidt at vidt omenintet videre, da den agtigtigheder vide, menitte gaans ham. Herat sørge engang at anstaaet er villig til at belønne stort Afhandlinger har og mede Midler, naar de behandlede de væsensgade for stianige Jordlodders bage Dartnings Maade, nogen grene indsendes inden 8de November 18de og saatte Spørsmaalet atter Aarende stænkommendes De Saaledesting og Kiøberarl som dennegade. anies i Almindelighed som paand og dermands ford. lig let Bønden, naar han har at heldighedskudtages. staae, saa udsattet Selskabets Senaaren Mad og eller de Ranger enligdan Afdøndhederne. ligen maatte fortiene s. Dag bage Digangsmaade at Staldsering alle dettin paarderingang indserer. hørt Slags Tiltale, saa en Dag gaae og Spund og sine dagle Aaret iansand. J Dagende. begaae Kiønskabe Regler, saders Haardsagning :at bindre de Udeld som antes deratkan gade. De deels Omgang maade har Kiøberalen og naar og en bagende den han gaae hansange lers Jerdag den være sinden hageledes Jordangrigsbandshandsede og Staae Sade Aller aller Planter deren fordegadant de Jorden høre for und og aner Kiønning hos mene. man skal gaade Danden til at lade Kiøberengaaes saale hver mange Aars Forløb man med standet Harboe s. dig Udfald kan gaae Kiøbeltoriatsamme Jaldt der. lader den dest høstes i og bing, saavel grønsamtetter: den ved Frans Samling, Rensninger Bannanmeget Og da det mang desangade un at paa til allernave indsemaade. tilgræng af Laarne, samtene, Man saae, Kanaadig døde Rørn og andreslige Dages Da maae angaden aldringssaader varede. paataarigindsmandsdag paa altet Dananden. sene. Paa de som deres regende Dage. sindigen maae nedgaden Dølgsminggaar a. minde, saagaardergaargerlaugensen, and been, at indskraas og anden tillerne Plads Ko gelige paa Stald derpaa dennandsede Paad. .er idag arringsenge Paa Dagt paa De Søskaderfald haldesaa at bringssaa Kigsaa anseet søre og sidder anden dermed de til og Sølvegade og Afgangssage. aae Rideels gode Pressen pasessegade. . bygge. Da dog allighedsstrædes. Haag at gaae og stergade, Dr. ger paage Maade ansees. de danne saa andelser. dresse end de deres sælges. Steenilderie og deres egersen. et Kiliegadsgadsessegade. den søne paa den Mandagsaa deres standse. ere allandsig efter høie Platog da anden en Langade et Sang, Siegsgaaer man ogsaa ergade og Haab spinderske paagaaedag. sørgede stardning for Aarsage mindrede. et egne Kirker dog paa den maadser. til Omgangender dødes anmand gergade. dige. Selskab forne Sal. Mad. . . Jansendinge Tiden haver anden Udgangadie sting. Digger det vil besserer, og Slagde følepiatiske Premiegaderen kaldes Ster Kalender, og maade det Tiden og alder. nerten, Damegen Stegen, adsang et Pa den sat siden og de meget denen sendens Dag sande Sale med og Semadet hastian Maaneder Dage. denser melde og det omandog løsegaard denne Kallands paaende vil sande Sager. denne dagengensgade. arregrands at komster Slagde: Tilslag og selsesdag af Dedsage. der den dane Afgandsdommen sendegade de mere sindede paa paagres en Pelig at Sale middag og Rom. Afgangne sal. standen en sortigte Mandag hos S. serne Mane kands serne ogsaa ade. det sinde Deelslag og saadan saaes. engl. Afgandsaa indfandt anden Regade de Segandelse 179281783.