JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
En af vore braveste og kundskabsrigeste Søeofficerer, Capitainlieutenant Klaumann, er død i Kbhvn, i disse Dage. Han var ugift, og efterlader sig en meget betydelig Formue. Paa Grund af Fattigdom og som Lægmand bønfalder Vertshuusholder Rom, Gothersgade No. 232 i Kielderen, i Kbhvn., en Sagkyndig, der som Menneskeven elsker Retfærdighed, om at paatage sig at forskaffe ham hans retmæssige Tilgodehavende 4000 Rbdr. Sølv hos Møllerenken Mad. Grested og Landsover- samt Hof= og Stadsretsprocurator Cancellieraad Beyer, og bringe dem til at betale ham ovenanførte 4000 Rbdr. En Douceur af 1000 Rbdr. loves den Ædeltænkende, naar Sagen er vundet og afgjort og Pengene ere ham betalte. De fornødne Documenter og Oplysninger ere til Eftersyn i hans Bopæl.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Dansk Folkeblad meddeler nu Pastor C. P. Stenersen Gads paa Trykkefrihedsselskabets Vegne til Hs. Majestæt Kongen indgivne Ansøgning om Folkebladets Forsendelse med Pakkeposten mod modereret Porto, samt Generalpostdirectionens Svar af 27de Januar 1837, af hvilket man seer, at Hs. Majestæt Kongen har tilstillet Generalpostdirectionen Ansøgningen, uden nogen tilføiet allerhøieste Resolution. J Anledning heraf gjør Generalpostdirectionen opmærksom paa den kongelige Resolution af 22de April 1834, ifølge hvilken det er Hs. Majestæts Villie, at der, mod modereret Porto, ikke indtil videre maae forsendes flere indenlandske Blade eller Tidsskrifter - hvorfor den ikke har seet sig istand til for Tiden at nedlægge Forestilling om ovennævnte Ansøgnings Bevilgelse. Stadshauptmand, Oberst Thortsen, R. af D. og D. M., er den 14de d. M. død i Kjøbenhavn, efter at have været sengeliggende i lang Tid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Den kgl. spanske Legationssecretair ved det svenske Hof, Hr. de Burgos, bekjendtgiør, at han i Deligencen, ved Afgangen fra Fyen den 12te f. M. har forglemt en necessaire hvori foruden Alt til Toilette hørende, tillige befandtes Gulduhr, Brystnaal a.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Fra Helsingøer meldes: Under nærværende paa Finants=Jdeer saa frugtbare Periode har ogsaa vor Medborger, Hr. Stad, i disse Dage i et af ham udgivet Skrift forelagt Publikum et forslag, som i det væsentlige gaaer ud paa, at Staten skal see at komme i Besiddelse af samtlige Bankheftelser – frigjøre Eiendommene for disse ved at udbetale til Banken, hvad denne tilkommer – men dernæst paalægge Eiendommene atter som Skat Bankheftelsesrenten med eller uden Afkortning. Paa denne nye Statsindtægt skulle Finantserne optage et Laan paa 15 eller 20 Millioner og, naar dette Laan efter 26 Aars Forløb er betalt, vil Staten see sine Jndkomster, hvis Skatten ikke nedsættes, forøget med 1,300,000 Rbdr. aarligt. Staten skulde iøvrigt nyde Udbyttet af Actierne, men sikke blive Eier af disse." (Hr. Gad er forud det læsende Publicum bekjendt ved seet interessante lille Skrift: "Hvor skal jeg sætte min Søn i Skole?) Det i disse Dage udkomne Hefte af F. M. Langes Criminalsager indeholder blandt Andet 16 Breve fra den for Tønders Mord criminaliter tiltalte Worm, Actors Jndlæg og Procurator Langes Defensionsskrift; med Heftet følger tillige et Kobberstik efter Stadsconucteurens Tegning af Tønders Værelse med der væ kende Gjenstande. Worms Defensor - siger Kjøenhavnsposten - finder i Alt hvad der er oplyst om Worms Caracteer og physiske Tilstand og i hans Tilstaaelsers Urimeligheder, Usandsynligheder og Modsiselser de vægtigste Grunde til Worms Frifindelse for sit Strafansvar, hvorhos han opstiller og motiverer den Hypothese, at en Anden er den rette Hovedperson, men som hidtil har vidst at unddrage sig fra Undersøgelsen: den store Dunkelhed i Sagen gaaer endog saa vidt, at man endnu ikke veed, hvad Dag Tønder er død.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Nogle af Defensors Yttringer have i disse Dage erholdt en uventet Bekræftelse ved en curieus Opdagelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
I Defensionsskriftet omtales en Obligation paa 1000 Rbd. transportable Statsfonds, hvilken Tønder beviisligen havde eiet, men som savnedes, og som Worm foregav at have opbrændt tilligemed Duplicatet, hvilket dog ikke troedes. Ved en Bogauction hos Capitain Hornbech den 11te d. M. solgtes en Deel af Tønders Bøger og Kjøberen af et Bundt af disse fandt den nævnte Obligation indstukken i en uopskaaren Bog, som ved et ironisk Spil af Skjæbnen hed: Den utidige Nysgierrighed." Denne Opdagelse viser ogsaa, hvor lidet man kan bygge paa Worms Tilstaaelser, saa Desonfor vistnok har Ret, naar han siger: ober, som i saa mange andre Puncter, kan hans Udsagn lettere forklares af hans Tilbøielighed til at udsige hvad man vil have af ham, end af nogen anden Bevæggrund."(Hemp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Fra Kiel berettes, at nogle Dage førend det Schlemüllerske Selskabs Afreise til Schleswig havde dette Selskab lidt et stort Tab ved at Madame Gerstel var flygtet bort derfra i Nattens Mulm og Mørke. Motiverne til hendes Flugt vare ubekjendte, kun saameget veed man, at der ikke fattedes hende paa Tilbedere. Hun var ogsaa meget yndet af Publicum i det Hele taget. Hr. Schleemüller havde havt i Sinde at lade sætte efter hende, for at bringe hende til at opfylde sin Contract, men Politikammeret nægtede at træffe de fornødne Anstalter desangaaende. Meget liberalt!" tilføies der.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Fra Odense skrives: I Tirsdags sluttede Hr. Dr. Kalkar sine Forelæsninger over den bibelske Historie, det lige fra Begyndelsen til Enden hortes med den meest levende Deeltagelse. J et ædelt, dog fatteligt Foredrag, vidste Hs. Høiærværdighed at ne hæve og fremstille den eiendommelige Grundtone, der overalt yttrer sig i det isralitiske, fremfor noget andet Folks Historie som en høiere Foranstaltning til Menneskehedens Opdragelse til et Guds Rige, og saaledes at vække Sandsen for en forstandig og frugtbar Læsning af de hellige Bøger. Medens mange derfor med Taknemmelighed have modtaget denne Veiledning, vil den af Hr. Doctoren attraaede eneste Løn heller ikke udeblive: at enkelte Frøkorn maatte være nedlagte i Hjerterne og bære Frugt(Hemp. Ap.) til Velsignelse!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Den vestsjellandske Avis bemærker, at den til Kjøbenhavnsposten indsendte Artikkel om det paa Holsteinborg Gods forøvede Mord (see denne Avis No. 31) indeholder en Deel Urigtigheder, hvilke skulle opklares i et af de følgende Nummere af Avisen, saasnart Forhørerne ere sluttede. Ligeledes takkes Forfatteren til det i Aarhuus Avis og derfra i flere andre Blade optagne Stykke fra Sielland, der indeholder ligesaamange Usandhedet og Urigtigheder, som de der benævnte Tyverier,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Fra Odense skrives: Som et høist glædeligt Beviis for, at den menneskekierlige Opdragelses-Anstalt paa Fjurendal ogsaa har fundet deeltagende Venner her i Provindsen, fortjener det at anføres, at Hr. Pastor Westeengaard allerede har indsamlet 35 Rbd. til samme, og modtager – ligesom efter sit tidligere Tilbud Avisens Udgiver – fremdeles gjerne velvillige Bidrag til denne i Sandhed christelige Stiftelse. (Hp. A.) Under Forlangt Jndrykkelse, læses i Hp. Av. No. 49 følgende: J denne Avis No. 39 (see Thisted Avis No. 25) siger en Ubenævnt, at Bondestanden ikke trænger til Lettelse i sine Kaar, især med Hensyn paa Præ stationerne til Godseieren; men denne Paastand er partisk og for det Offentlige meget skadelig; thi Skatter, og Paalæg til Kongen, Embedsmænd og Jndretninger i Staten for det Offentlige ere langt fra saa trykkende som herskabelige Afgifter for Bondestanden, hvoraf Huusmændene især ere paalagte forholdsmæssig langt sværere Byrder end Gaardmændene, og disse præstere her omtrent det dobbelte aarlig til Herskabet imod deres Formænd, som endda neppe betalte 11 Jndfæstning af hvad der nu gives. At Huusmændene ere saa haardt bebyrdede med herskabelige Paalæg her, forme ges at være tildeels Aarsag i det saa trykkende Fattigvæsen, man her har: hvortil ogsaa Mangel i Bestyrelsen har virket, idet man undlader ganske at offentliggjøre Regnskab og Fremgangsmaade. Angaaende Forholdet mellem Herskabet og Fæstebonden med Huusmanden var det at ønske en fast billig Bestemmelse af Jndfæstning og aarlig Præstation, samt en Revision af de mange Hoverieforeninger, der afsluttedes paa en Tid, da Bonden ganske manglede Evne og Duelighed til at forbinde sig selv langt mere til at forpligte sine Eftermænd i flere Leed, med mindre det sna est muligt kunne iværksættes, at alt Fæstegods kunne vorde Selveiergods, hvorved Staten sikkerligen vilde vinde usigelig meget, naar det skete paa en rigtig Maade. J No. 31 af Aarhuus Avis stod et Stykke indsendt til Pastor Steenstrup i Ebeltoft, hvori omtales, som Tidens sørgelige Tegn, at Religionens Tiener har lidt et saadant Afbræk i sit Høitidsoffer, at han har maattet ansøge om Præstepengenes Forhøielse; hvor Osker i udebliver, eller hos det nyes Skillingeviis, der staaer et noget mellem Præsten og Menigheden. Ligeledes urgerer Forfatteren over, at Pastor Steenstrup paastaaer at Tienden for Æbeltoft Sognekald har været anslaaet hele 200 Tdr. Korn formeget. Til Svar herpaa findes i No. 43 af fornævnte Blad følgende: Hvor det" (Høitidsofferet til Præsten) udebliver, eller hvor det ydes skillingsviis, der staaer gandske vist Noget mellem Præsten og Menigheden, som ikke burde staae der, og det er sørgeligt. Den gode Mand har gandske vist overseet en anden Aarsag til Præsteofferets Aftagelse, som er endnu langt sørgeligere, og denne er Armod. Hvor det i et Pastorat findes imellem 30 og 40 Familier, som høiligen behøve Fattigalmisse, og nok endnu en 30 til 40 Familier, som neppe have det Allernødvendigste til Livets Ophold, der er det en Selvfølge, at bemeldte Offer enten aldeles udebliver, eller ydes skillingsviis. J. Kjer, Præst i Skorup.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
J samme Avis læses undet Jndsendt, følgende: Jndsenderen af den i Aarhuus Avis No. 31 forlangte Jndrykkelse erklærer herved, efterat være kommet til nøiere Kundskab om Sagens Sammenhæng, at de om Hr. Kjøbmand og Skibsfører Gram der brugte Udladelser have været overilede og uoverlagte, og blive som saadanne herved tilbagekaldte. Nanders, den 14de Marts 1837. R.......
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Kjøbenhavns Børs den 14de Marts 1837. Cours. Hamborg 2 M. - vista 2021; Speciel 202, Specier solgtes til - Mk. - s.; B.-Disconto 5 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Speier 179 a 179 1/2 Rbd. i Sedler; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 a 48 1/4 Rbs. Tegn; 4 pCto. kgl. Obligationer (uden Renter) 88 1/2 a 89 Rbd. i Sedler.; (– a Bco.) Nationalbank-Obligationer (af 4de Februar 1820) 103 a 103 1/2 Rbd. i r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
Kjøbenhavns Havnepriser den 10de Marts 1837. Hvede Holsteensk, 5 R. 3 M. - s. a 5 R. 5 M. - s. Rug, f. Provins. 4 R. 1 M. 4 sk. a 4 R. 2 M. s. Byg (toradet,) 3 R. 3 M. 12 s a 3 R. 4 M. - s. Dito (sexradet,) 3 R. 1 M. 8 sk. a 3 R. 2 M. s. Havre. . . . 2 R. 4 M. - sk. a 2 R. 4 M. 4 s. Ærter. . . . . 4 R. 1 M. 8 s. a 4 R. 2 M. - s. Smor Jydsk Fg. - R. - M. - s. a 2 R. - M. - s.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-21
AVERTISSEMENTS. Alle Sorter Hauge- og Blomsterfrøe, kan i dette Foraar erholdes for meget billig Priis hos Gartner Jensen paa Hedelm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
No. 33. Ao. 1837. THISTEn Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissemenvidende, eller: Den nordimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Onsdagen den 22 Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
Blandinger. J Livorno havde Man den 20de Febr. den Efterretning, at der i Tunis var udbrudt en Revolution, som Beyen var bleven et Offer for Endskjøndt denne Efterretning rigtignok endnu trængte til Bekræftelse, saa havde dog de i Livorno til Tunis færdig liggende Skibe opsat deres Afreise.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
Da den 9de Marts Dampvognen ankom fra Antverpen til Brussel, hørte man fra en under Bagagen staaende stor Æske, en klagende Jamren. Officianterne ved Jernbanen aabnede Æsken og fandt der et Barn, der synes kun at være nogle Uger gammelt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
Efterretningen og Slottet Ferneys Forvandling til en Runkelroefabrik, der nylig har gjort sin Runde igjennem alle europæiske Blade, erklæres nu af Genfer=Tidenden for aldeles usandfærdig. Denne philosophiske Helligdom besøges endnu stedse af talrige Reisende, og Alt er deri sin gamle Orden. For Øieblikket anstilles interessante Forsøg, Engeland med at anvende nye Plantearter, som give Fibre, der lade sig spinde, istedetfor Hør og Hamp. Disse Planter ere Ryselandsk Hør og Silkegræs. Tvende Selskaber have tilkjøbt sig de af Harris udtagne Patenter paa Fabricationen af saadant Tøi, det ene forfærdiger Tougværk og Seildug, det andet Tøi til Klæder og Møbler. Toug af nyselandsk Hør er stærkere end det almindelige, lider ikke af Væde og er lettere; det forfærdigede Tøi besidder Silkeglands, men er betydeligt stærkere end Silke. En Agent i Nyseland kjøber for Selskaberne Materialet, aarligen 20 til 30,000 Centner, saa at denne Plantes Cultur nu snart er indført i Engeland, især i Jrland. Planten leverer næsten 3 Gange saameget Material som Hørplanten, uddøer ikke, forplantes ved Roden og behøver ikke at ruskes, da det ikkun er Bladene som bruges.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
Skibet Mexico, som i Slutningen af f. A. afseilede fra Liverpool til Newyork med 116 Udvandrere, gik under med alle ombord værende Personer, paa 8 nær, ved Kysten tæt ved Newvork. Den i Almindelighed ikke til romantiske Beskrivelser tilbøielige Børsenhalle, hvis Paalidelighed derfor er desto større, indeholder følgende Details af et Øievidne: "Jeg kom til Strandingspladsen og gik hen til et Skuur, hvor man havde gjemt de Liig, som Havet havde opskyllet; aldrig kan jeg glemme det gruelige Syn. Henved 50 Liig, af enhver Alder og af begge Kjøn, laae udbredte for mig, haart frosne som Marmor, nogle med Hænderne saaledes i hinanden, som om de havde villet gnide dem for at opvarme sig, men de Fleste med udstrakt bøiet Arm, som om de havde villet klattre op af Skibets Takkelage. Fem udmærket smukke Piger, fra 6 til 16 Aar, hvis Læber endnu vare røde, saae paa mig med deres stive blaae Øine, jeg kunde neppe tænke mig, at de vare døde, jeg berørte deres Kinder, men min Finger efterlod intet Jndtryk i Huden. Tydeligt gjenkjendte jeg hos dem Familieliigheden, det var udentvivl Døttre af General Pepper, der, som bekjendt, var ombord paa Mexico med hele sin Familie. En stakkels Neger laae med tilbagebøiet Hoved, aabne Læber og korslagte Hænder; han er maaskee ihielfrossen under Bønnen til sin Gud. To Liig, Broder og Søster, vare drevne iland tæt sammenklyngede. Jeg formaaede ikke at udholde det hjerteskjærende Skuespil og vilde netop gaae bort, da en lille Pige fra Newyork kom ind i Skuret med ængstelige Miner; hun vilde see, om ogsaa hendes Søster fandtes blandt de Ulykkelige; hun fandt hende og kastede sig over Liget, som om hun vilde gjenopvarme det med sine Kjærtegn."J et Hotel i Brussel havde der i et Par Maanederstid boet en gammel Herre, om hvem i det almindeligt hedte, at det var Oberst Gustavson. Selv Aviserne fortalte det, og han gjendrev det ikke, men bekræftede det ei heller. Mangen En gik ind i Gjæstestuen for at tale eller spille Skak med den dethroniserede Konge. Alle vare i den faste Overbeviisning at det var ham, og da Efterretningen kom dertil om Gustavsons Død i St. Gallen, blev der af Jndependants Correspondent høit og dyrt forsikkret, at han gandske nylig havde seet den foregivne Døde i et Caffehuus. Sagen begyndte at faae et overnaturligt Udseende; man forskede nøie efter, og da befandtes, at den gaadefulde Dobbeltgjænger var en polsk Flygtning, en Greve, som har overordentlig megen Liighed med den afdøde Gustavson.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
J Staden Moss (i Norge) tildrog sig for nylig den sørgelige Begivenhed, at et Laarigt Pigebarn havde ved Kakkelovnen faaet Jld i sine Klæder, og da Forældrene, paa Barnets Skrig, vare tilte ind i Stuen, stod Barnet i lys Lue. Det var allerede saa forbrændt, at det ikke stod til at redde, men døde efter nogle (Ah. Av.) Timers Forløb,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
Udenlandsk. J Kjøbenhavnsposten læses Følgende under Rubrikken: "Praktisk Løsning af den vanskelige Opgave at forhindre Skindødes Opvaagnen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
Det vil maaskee forekomme Læserne forunderligt, men er dog ikke destomindre sandt, at der i den senere Tid, paa høiere befaling, er druknet mange uskyldige Mennesker i Slagelse; og denne Skjæbne vil Enhver faae, der ikke bryder op itide. Her gielder ei det gamle Ordsprog; Den druknes ei, som hænges skal, thi om de endogsaa hænges, skal de dog druknes. Kortsagt, der hjelper ingen kjære Moerlille Staven er brudt over enhver Nøler. Men hvorledes kan dette rime sig - hører jeg den ærede Læser spørge - Slagelse ligger dog i et christeligt Land, og netop i et Amt, som er omgivet af en saa glimrende Nimbus, Ganske rigtigt, men det kan dog nok rime sig med Sandhed, alligevel; thi, for ikke at jage Folk af Skræk fra Slagelse, maa jeg i al Hast tilføie: at det ikke er levende Mennesker man, drukner, men kuns de Døde, og da Enhver veed, at disse ikke kunne faae Vandskræk, saa haaber jeg, at den første Forskrækkelse strax vil tabe sig, ihvorvel det indsees, at Læserne med billig Afsky for alt Bedrageri, kunne finde det høist urigtigt, at man lover de Døde christen Jord for dyr Betaling at hvile i, og spidser dem af med uindviet Vand, som de dog faae gratis. Denne, til Forebyggelse af Skindødes Opvaagnen, nyttige Indretning skal have en Stifter, hvis store Formaaenhed til sine Yndlingers Gavn, stedse vil leve i frisk Minde hos det sildigste af deres Efterslægt, og hans jordisk Levninger kunne sikkert vente et kjærligt Af hos de Døde paa Slagelse Assistentskirkegaard naar Legemet engang skal renses og Taarepilen plantes ved hans Hovedgjerde. Hele Jndretningen er gandske simpel, me net, og skal efter Sigende kuns have koste circa 5000 Rbd., hvorfor de Døde endnu har den Fordeel fremfor de Levende, at de alti have rislende Kildevand inden Dørre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
Den 23de f. M. er paa Garnisonskirkegaarden udenfor Kjøbenhavns Østerport fundet Liget af et fuldbaaret Pigebarn, indsvøbt i tvende linnede Klude uden Mærke, hvilket, efter de optagne Obductionsforretning, maa formodes at have været levende født.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
J det kgl. danske Videnskabernes Selskabs Møde den 23de Febr. foreviste Prof. Rein haardt et paa Grevskabet Bregentved ved Grøfgravning, 6 Fod under Jordens Overflade fundet Rensdyrhorn, samt et Hjortehorn, fundet midt i en Martørvlag, 1 Fod dybt, ved Skagen. (Berlg. Td.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
(Jndsendt.)¬ Med Brevposten som skulle kommen i Mandags men først ankom her til Thisted i Tirsdags Formiddags, indløb hertil Slagelse Avis af 14de Marts men derimod medfulgte ingen Kiøbenhavns-Post Mon Postsækken hertil skulle være etsteds forglemt til var den selv, en Dags Tid efter Postens Afgang fo Viborg hertil, ankommen dertil; saa kunne man ved have Krav paa, at den med Estafette var bleven befordret videre, istedet for at lade den henligge til næs Post.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-22
AVERTISSEMENTS. Alle Sorter Hauge- og Blomsterfra kan i dette Foraar erholdes for meget billig Priis hos Gartner Jensen paa Dueholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-25
No. 34. Ao. 1837. Tilsin Kongelig allernaadigst privilegerede. Avertissemnivtidende, Amtsaviv og eller: Den nordtimbrike Tiltruer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 25 Marts. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-25
Politiske Nyheder. Spanien. Endelig erfarer man nu, at de Anglo-Christinos ere udtraadte af deres Uvirksomhed; saavel la Charte som Moniteuren publicerer 2de Telegraph Depescher, der tilkjendegive: "Om Morgenen den 10de Marts har General Evans sat sig i Marsch mod Fjenden, og Kl. 10 om Formiddagen havde Generalen bemestret sig Høiderne ved Galzno paa Veien mellem Astigarrago og Tolosa; efter at have indtaget Fjendens første Positioner, opstillede han et Batterie. Sarsfield havde ligeledes samme Dag begyndt sine Operationer; fra General Espartero hørte man derimod paa den yderste Grændse intet." Med Hensyn til det heldige Udfald af de paabegyndte Operationer, da synes dette endnu at være temmelig problematisk, imidlertid hedder det dog, at General Sarsfield var den 11te De rykket ud med 10,000 Md., Espartero var samme Dag indrykket i Durango, og en af hans Colonner havde gjort 500 Fangne. Det engelske Blad Morning Cronicle meddeler Efterretninger fra St. Sebastian, der naae til den 11te om Aftenen; man seer deraf, at de Christinos Angreb skeede Kl. 3 om Morgenen, ved en Kanonade mod de befæstede Høider ved Alza, Skydset, der brugtes dertil, betjentes ved Artillerister af det brittiske Land- og Marine Artillerie, og af den brittiske Legion. Carlisterne bleve snart fordrevne fra Høiderne. Kl. 6 1/2 om Morgenen indtog General Chichesters Brigade Høiderne ved Amezagang, uden at affyre et Skud. Haardnakket Modstand viste derimod Carlisterne ved Angrebet paa Altura la Venta og paa en stor befæstet Klippehøi, som behersker Veien til Astigarraga; hertil bleve i Særdeleshed spanske Tropper anvendte, der lede et ikke ubetydeligt Tab; de brittiske Søeofficerer og Matroser under Lord Hav vare meget virksomme. De Christinos Tab paa Mennesker var betydeligt; allerede Kl. 6 om Eftermiddagen vare 36 saarede Engelændere og 55 saarede Spaniere bragte til St. Sebastian.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-03-25
Morning Cronicles Correspondent anslaaer de Christinos hele Tab til 700 Md. og Carlisterne skulle endnu have tabt mere. Fægtningen endte sig ved Nattens Anbrud, og General Evans havde vundet saa meget Terrain, at han kunne stytte sin høire Flanke paa Floden, Urumen, og den Høire mod den omtalte Klippehøi, der behersker Veien til Astigarrag. Hovedqvarteret var i Alza, og der bleve allerede trufne Anstalter til den følgende Dag at fortsætte Operationerne ved Oprettelsen af Batterier og Forskandsninger. J Følge Beretninger fra Behobia, lader det derimod, som at de Christinos havde trukket sig tilbage, efter allerede at have indtaget Astigarraga; ved det Sted skal en femdobbelt Magt have et taillon Chapelgorries, og ødelagt samme, saa at kun 3 Officerer vare undkomne, imidlertid berettes fra St. Jean de Luz, at Qvarzna og Renteria befinde sig i de Christinos Hænder, og at Operationerne igjen skulle begynde den II om Eftermiddagen, saasnart General Evans har erholdt Efterretning om Sarsfields og Esparteros Bevægelser. Beretninger fra Madrid af 8de Marts sige, at man havde havt den Hensigt, at udnævne General Evans til Overgeneral for alle spanske Tropper i de nordlige Provindser; de Cortes havde ogsaa den 8de holdt en hemmelig Forsamling, hvori Esparteros Uvirksomhed var ført paa Tale, og man havde andraget paa hans Afsættelse, men paa Grund af, at denne General besad stor Authoritet over Soldaterne, saa havde man valgt det Alternativ, at afsende 2 Cortes=Medlemmer til hans Hovedqvarteer.