Aalborg Stiftstidende, 1835-07-02
J flere af vore Blade er fra Børsenhalle af 16de f.M. optagen den i Anledning af Amtmanden over Kjøbenhavns Amt, Stiftamtmand Greve af Knuth, ifølge kgl. befaling skete Bekjendtgjørelse af 10de f. M. gjorte Bemærkning, at engelske Blade have udvidet Beretningen om Veienes Usikkerhed imellem Roeskilde og Holbek, derhen, at Stratenrøveri er nu bleven saa frygteligt i Danmark at Posten flere Steder maa eskorteres af Dragoner." Børsenhalle anfører med Føie denne Yttring som et Beviis paa den Overdrivelse og Forvanskelse, Avis=Artikler ofte vinde Præg af ved at overføres fra et Land til et andet. Naars samme Blad imidlertid melder, hvorlunde ovennævnte Amtmands=Kundgjørelse godtgiør, at aldeles ingen Kjendsgjerning ligger til Grund for hiin Beretning, saa indskrænker dette sig til, at ingen officiel Indberetning derom er skeet hvorimod Rygtets Grundethed ingenlunde directe modsiringes, eller kunde modsiges. - Vor Beretning i Nr. 124 af dette Blad var langtfra ikke bygget paa noget løst Rygte, i men paa Udsagn, hvis Paalidelighed og Troværdighed ikke kunde være nogen Tvivl underkastet. Vi have derfor ladet os det være magtpaaliggende, at søge nøiere Oplysning om en enkelte bestemte Facta, der, idet de yderligere documenterede hvad vi have anført, tillige muligviis kunde tjene til at lede Vedkommende paa et og andet Spor, der endnu ikke synes sat være kommet dem for Øre ved Sagens Undersøgelse, Et saadant Factum, der formeentligen vil sætte udenfor at i Tvivl, at Overfald og Stratenrøveri virkelig har fundet Sted paa alfar Vei imellem Roeskilde og Holbek, tillade vi os her at bringe til offentlig Kundskab. - Omstrent i Midten af Mai Maaned kjorte en ved Stranden, boende Fisker og Udflytterbonde fra Eiby paa Roeskilde Amt, ved Navn Peder Pedersen, nud sin Stedsøn, Jørgen Jorgensen, hjem fra Roeskilde, hvor han havde afhændet et Læs røgede Flynder, og igjen indhandlet for nogle Daler Urte kramvarer, som han havde paa sin med een Hest forspændte Vogn; - Resten af de ved Salget indkomne Penge havde Stedsonnen hos sig. Henad Aften, omtrent Kl. 8 eller 9, strax efter at de fra Hovedlandeveien havde dreiet af atden igjennem Borreveile Skov løbende Bivei, kom tvende med Knipler væbnede Personer farende frem af Skoven; den ene greb Hesten i Tøilen og standsede den, medens den anden med sin Knippel bibragte den paa venstre Side siddende Jørgen Jørgensen et saadant Slag over Armen, at han styrtede ned af Vognen. Peder Pedersen, der er en Mand over de 50, men rask og rørig, sprang strax af Vognen, og medens begge Stratenroverne vendte sig imod ham, lykkedes det Stedsønnen at undløbe til et nærliggende Huus, hvor han vilde søge at faae Folk kaldede til Hjelp. De to Rovere overmandede snart den Gamle og fordrede nu de Penge, han havde medbragt, og da han forsikkrede ei at have dem hos sig, gjennemsøgte de hans Klæder, fratoge ham en Marks Penge, han havde paa sig, visiterede derpaa Vognen og satte sig i Besiddelse af de ovenfor nævnte Urtekramvarer. Da der Jntet videre var at finde, sagde de til Fiskeren, at nu kunde han kjøre, og de begav sig ind i Skoven med deres Bytte, der, da Stedsønnen, som ovenfor meldt, havde Pengene hos sig, vel var betydeligt ringere end de havde ventet. Den Gamle var sluppen derfra uden legemlig Beskadigelse; Jørgen Jørgensen, hvis Bestræbelse for at faae opskreget Nogen til Hielp blev aldeles frugteslos, havde derimod ved Slaget med Knippelen faaet sin Arm saaledes for stuvet, at han maatte søge Lægehielp i Holbek og nogen Tid efter bære Armen i Bindsel. Anmeldelse til Politi eller Øvrighed om dette Overfald og Stratenrøveri vides ikke at være gjort, sandsynligviis har den hos Menigmand sædvanlige Frygt for Uleilighed med Forhører og Rettergang afholdt begge de Paagieldende derfra. Begivenheden blev imidlertid snart bekjendt i Egnen, og da flere lignende kom for Orde Penge, de havde paa sig, vare dem fratagne, at Præster Karl fra Ny var bleven eftersat, og kun ved sine Hestes Hurtighed undslap a. a. - ligesom ogsaa Kreaturer fandtes ihjelslagne paa Marken, med Huden afslaaet, og der saaledes vare Vidnesbyrd nok om Ugierningsmændenes Tilstedeværelse og Dristighed, var det vistnok ei at undres over at Rygtet om Veienes Usikkerhed og om Overfalpaa samme hurtigt og almindeligt udbredte sig, og at et saadant Rygte maatte give vedkommende Øvrighed skjællig Grund baade til Udsendelsen af Patrouiller og til at lad Posten escortere af Husarer. - Saameget for det Første til den omhandlede Sags nærmere Belysning. Hvis vi skulde være saa heldige at tilveiebringe flere factiske Oplysninger desangaaende, skulle vi ikke undlade, ogsaa at bring disse til offentlig Kundskab.