JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Reisende. Med Dampskibet "Jris til Kjøbenhavn: Etatsraad Kjellerup, Overkrigscommissair Nyland m. Frue, Justitsraad Lind, Fabriqv. Drewsen med Familie, Apotheker Bartholdy. Dr. Arendrup med Frue, Fru Sletting, Frøken Møller, Toldassistent Blom med Familie, Kom. H. C. Liisberg med Familie, Pharmaceur, Kjærbye, Jfr. Kjærbye, Handelsb. Thomsen, Skomagerm. Müller, Jfrne Steenberg, Møller og Norup, Møllebygger Olsen, Garver Flach, Pastor Esmarch, Fru Blicher, Jomfruerne Krarup, Harpoth, Rinckel, Jensen, Michelsen og Monsgaard, Kom. W. Sabroe, dHrr. Rindom og Fjelrad, Landm. Petersen m. Familie, Jfr. Jordan, Pastor Bluhme, Oberstlieutn. v. Hansen, Kbm. Hammer, Bager Therkildsen, Jfrne B. og C. Terp, Landm. Bruun, og Fogh, Kammerraad Eiler, dHrr. Levinsen og Schjøtt, Jfr. Hald, Md. Sparre med Datter, Gartner Bagge, Cand. Jngerslew, Lithographerne Heimann og Eckner, Snedker Bjørn, Skolelærerne Kragh og Jensen, Farver Kragh, Md. Petersen. Jalt 98 Passagerer. Med Dampsk. Chr. VIII. fra Kallundborg: Grevinde Schulin m. Søn, Frøken Scholten og Kammerjomfru, Fru Ulrich m. Barn, Md. Jensen m. Søn, Md. Gerdes, Jfr. Tostrup, Md. Mathiesen. Med Dampsk. Chr. VIII, til Kallundborg: Grev Lerche, Consul Staal med Datter, Fru Generalinde Ewald med Datter, Propr. Fiedler, Mægler Nielsen, dHrr. Moltke og Nordqvist, Jfr. Boesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Bekjendtgjørelser. Førstkommende Onsdag Kl. 9 afholdes Landemode i Aarhuus Domkirke. Hs. H. Provst Wulff prædiker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Præsteconventet for Jylland, holder sit Møde den 21de og 22de Juli d. A. i Viborg. Det afholdes i Viborg Kathedralskoles Bygning og begynder førstnævnte Dag Kl. 10. Brødrene i de forskjellige Stifter indbydes kjærligst. Brande Præstegaard, den 22de Juni 1847. L. Blædel, d. A. Formand. Ordinair Generalforsamling. i Haandværksvendenes Læseforening Mandagen den 12te Juli, Kl. 7 1/2. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Theatret i Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Af det Titchenske Selskab opføres: Onsdagen den 7de Juli (5te Abonnements=Forestilling); Don Cæsar de Bazan, Lystspil i 3 Acter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Fredagen den 9de Juli (6te Abonnements=Forestilling). Elverhøi, Skuespil i 3 Acter, med Sang og Chor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
NB. Næste Forestilling Søndagen den 11te Juli.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Auction ved Fredericia Arsenal. Ifølge det kongelige General-Commissariats=Collegii Resolution af 6te Februar d. A. vil, Mandagen den 19de Juli og følgende Dage, om Formiddagen fra Kl. 9, bortsælges ved offentlig Auction, mod contant Betaling ved Hammerslaget, en Deel cassable Sager, bestaaende af: ophuggede Affatager, Ege= og Fyrretømmer samt Planker, en stor Qvantitet Jerndele i Vægtpartier, Foustager, Kobberdele, Kasser, Hjul, Ammunitions= og Blokvogne, Kraner, Halskobler, endeel Tougværk, Felt kjedler af Kobber og Blik, Bøssemagerværktøi, Papir, m. m., hvortil Lysthavende indbydes. Sagerne kunne 8 Dage forinden Auctionen tages i behageligt Øiesyn ved Arsenalet, hver Sognedag fra Kl. 9 til 12 Formiddag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Onsdagen den 21de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10, vil der, i Opsynsmandsboligen i Langøre Havn her paa Øen, blive afholdt offentlig Licitation over en Leverance af nedenanførte Partier Tømmer- og Træmaterialier, nemlig : 130 Stk. Pæle af Fyr, 8 a 9 Tommer tykke paa Midten, 12 til 14 Alen lange; 150 Stk. dito, 8 Tommer tykke, 9 a 10 Alen lange; 290 Stk. dito, Tommer tykke, 7 a 11 Alen lange; 300 Stk. dito, 6 a 7. Tommer tykke, fra 6 1/2 til 10 Alen lange; 116 Alen Fyrrehammere, 9 T. i J. 9 a 11 Alen lange; 120 Alen dito, 8 T. i J. 9 a 11 Alen; 2500 Alen dito, 6 1/2 T. i Pl. 7 a 9 Alen; 120 Alen Waterlister, 7 T. i J. 6 Alen lange; 90 Alen dito, 6 T. i I. 6 Alen lange; 30 Stk. Ankere, 6 1/2 T. i I. 8 Alen lange; 24 Stk. Tverhammere, 6 a 6 T. i J. 3 Alen lange; det fornødne Fyrre= og Egetømmer til Due d'Alber og Fortøiningspæle, hvilket Tømmer skal bruges til et af det kongelige General-Toldkammer og Commerce-Collegium approberet Havnearbeide, som i næste Aar skal udføres ved bemeldte Langøre Havn. Tømmeret skal leveres ved Langøre Havn. Licitations=Conditionerne kundgjøres paa Licitationsstedet og kunne forinden erfares her paa mit Contoir. Lysthavende indbydes til Møde ovenmeldte Tid og Sted. Sams Birks Contoir, den 28de Juni 1847. Bay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Onsdagen den 7de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, foretages, efter Foranstaltning af Skifteretten, der behandler Boet efter afdøde Guldsmed C. C. Hansen, 5te Gang Auction over det bemeldte Bo tilhørende Sted, Nr. 266, i Immervad her i Staden. Auctionen afholdes i selve Stedet, og det vil strax efter at Hammerslag er givet, blive bestemt hvorvidt det skete høieste Bud kan antages eller ikke. Aarhuus, den 28de Juni 1847. J. Chr. boe, const. Byggeplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Den mig tilhørende, mellem Jægergaarden og Skanderborg Chausseen beliggende Jordlod, circa 6 Tønder Land geometrisk Maal, er tilkjøbs, enten med eller uden den i samme nedlagte Sæd. Da der fra Marken haves en meget smuk Udsigt over Aarhuus og Havet, og den er beliggende udenfor Byens Grund, egner den sig særdeles til Bebyggelse. Det bemærkes, at Pengevilkaarene kunne lempes efter Kjøberens Leilighed, samt at der haves Tilsagn fra det kongelige Rentekammer og Udstykningsret, Det nærmere erfares hos undertegnede Eier, hvor Kaat over Eiendommen, Skjøde og Adkomstdocumenter ligge til Eftersyn. F. Bauditz, Rosensgade Nr. 910.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Landeiendom til Salg. En Landeiendom, c. 1/2 Miil fra Fredericia, med et Areal af c. 80 Tdr. Land Ager og Eng samt c. 17 Tdr. Land stor Skov, som staaer i ny Hartkorn 7 Tdr. 2, Skpr., er at faae tilkjøbs. Jorderne ere af en udmærket Bonitet og Bygningerne ere nye opførte, Stuehuset af Grundmuur og indrettet for en Familie udenfor Bondestanden. Gaarden ligger omtrent midt i Eiendommen. Lysthavende behage at henvende sig til Hr. Kjøbmand Brøchner i Fredericia, der giver nærmere Underretning, om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Efter dertil meddeelt kongl. allernaadigst Bevilling har Undertegnede nu etableret et nyt Bogtrykkeri, i Aarhuus, (i Hr. Smedemester Jacobsens Gaard No. 911. paa Rosensgade, Opgang fra Porten, anden Dør til Høire). og anbefaler sig med Trykning af Bøger, Placater, Sange, Regnings- og Qvitterings-Blanquetter, Bal- og Concert Billetter, Anbefalings-, Jnvitations- og Visit Kaart, Priis-Couranter, Apotheker-Signaturer, Viin- og Chocolade-Dito som forlanges, i forsk. Couleurer og med Guld- og Sølv-Bronce, tabellariske Arbeider, som Ministerialbøger, Charakteer- og Hovedbøger, Auctions Protocoller, Journaler, og m. m. til Bogtrykkerkunsten. henhørende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Da kun nye og smukke Skrifter og Jndfatninger, systematisk indrettede, dertil ere anskaffede, og mine Presser ere efter den nyeste og bedste Construction, seer jeg mig istand til at levere smukt og elegant Arbeide, og tillader mig derfor herpaa at henlede Publikums Opmærksomhed, lovende Dem, der ville forunde mig deres Arbeide, den mueligst hurtige Expedition til billige Priser. Aarhuus, den 5te Juli 1847. N. V. altenberg. Tirsdaven den 6 Julii aabner Undertegnede en velassorteret Urtekram Handel paa det store Torv No 920. Ved gode Varer, billige Priser, reel Behandling, haaber jeg at vinde Enhvers Tilfredshed, der vil beære mig med sin Handel. Ærbødigst Julius Ponsaing. Store, friskafplukkede Jordbær, Kjæmpejordbær, Rosenjordbær og Atkinsons faaes daglig til de gangbare Priser hos F. J. Chr. Jensen. Jordbær med Fløde, a 1 Mk. Portionen, faaes daglig i de her i Haven indrettede Lysthuse. F. J. Chr. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Skipper J. K. Hansen afseiler til Kjøbenhavn snarest muligt, og medtager Fragtgods.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Paa Grund af indtrufne Omstændigheder, foranlediges jeg herved til at bekjendtgjøre at Jngen betroer Nogen Noget i mit Navn, uden mit skriftlige Forlangende. Koldt Skole, den 3die Juli 1847. Søndergaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Steen-Kalk udleveres fra Aarhuus Teglværk førstkommende Fredag den 9de Juli og Tirsdagen den 13de Juli. C. Langballe. Skoe, med Bandoleersaaler, saavel for Damer, som Herrer, ere atter arriverede. C. A. Rotwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Kjöbenhavnsk 8 Gr. Kornbrændeviin faaes i större og mindre Partier billigt hos C. A. Rodtwitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Steen-Kalk, fra det nye Kalkbrænderi udenfor Mindeport, hvilket jeg herved tillader mig at anbefale til Publikum, udleveres Torsdagen den 8de Juli og følgende Dage. A. Preis, jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Godt østersøisk Rug bekommes billigt hos Søren M. Dinesen. Berlingske Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Paa denne Tidende, som udkommer 2 Gange daglig, og forsendes med alle Poster til Provindserne, modtages Abonnement fra 1ste Juli paa alle Postcontoirer. Avertissementer optages for en lav Betaling i denne over hele Landet udbredte Tidende, og bedes di rette tilsendte os i portofrie Breve, under Adresse: Til Udgiverne af den Berlingske Tidende, da vi fra den 30te Juni ikke længere have Commissionairer i Provindserne. For at undgaae for vidtløftig Correspondence bedes de ærede Jndsendere af Avertissementer, som ere os ubekjendte, og med hvem vi ikke tidligere have staaet i Correspondence, om i deres Breve at opgive os, hvorvi her i Byen kunne hæve Betalingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Kjøbenhavn, den 1ste Juli 1847. Brødrene Berling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
J alle Landets Boglader faaes: Fremstilling af de gjældende Lovbestemmelser om Hegn og Fred og skadeligt Vands Afledning paa Landet. Til Veiledning for Landeiendomsbesiddere. Af C. A. Trap, juridisk Candidat. 2det Oplag Priis: 28 s. Lægebog, for dem, der ikke kunne faae betimelig Lægehjælp. Af A. Thornam, Bataillonschirurg. 3die Oplag. Godtkjøbsudgave. Priis: 3 Mk., indb. 3 Mk. 6 s. (Jndeholder Raad mod 8 Sygdoms-Tilfælde).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
J Undertegnedes Boghandel erholdes: Den erfarne Landmand, af Jac. Sverdrup, indb. 56 s; Bondepraktika for Ager, Eng og Kreaturrøgt, udgivet af N. W. Lundeqvist, med en Fortale af Professor Maschmann, indb. 56 s.; Haandbog i Jordbruget, af N. W. Lundeqvist, oversat fra Svensk efter 2den omarbeidede Udgave af J. Boll Gram, med 4 litographerede Tavler, 38 Ark i 8. Priis 2 Rbd. A. C. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-05
Udkommen er og faaes i Undertegnedes Boghandel Er ikke l. en prosetisk Spaadom, paa en enkelt endnu uopfyldt Begivenhed nær, gaaet i Opfyldelse i vore Dage, Og tør vi ikke, ifølge denne og andre profetiske Spaadomme, engang i Eftertiden vente II. den evige Fred, III. en europæisk Universalstat? IV. Kristendommens Udbredelse til alle Jordens Folkefærd, samt endeligen V. en hidtil ukjendt Menneskehedens Sædeligheds og Lyksaligheds Tilstand, Af H. Bjerregaard, Consistorialraad, Sognepræst for Hjermind, Lee og Hjorthede Sogne i Viborg Stift. 508 Pag. 8. Priis: 1 Rbd. A. C. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
No 109. Onsdagen. den 7 Juli. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Fædrelandet. Der er den Mærkelighed ved Kronprindsens Besøg i Stockholm, at det er første Gang, saavidt mindes, at et Medlem af det danske Kongehuus har aflagt et venskabeligt Besøg i Stockholm; thi UnionsKongerne kom der enten i deres Egenskab som Regenter, eller, hvad der desværre hyppigere var Tilfældet, med Sværdet i Haanden. Hine blodige Tider ere forsvundne, og en Krig mellem Nordens Broderfolk tør nu ansees for en Umulighed; men ihvor glædeligt det venskabelige Forhold er, som nu finde Sted mellem Nabofolkene og deres Kongehuse, saa vil der dog først være sand Aarsag til at glæde sig over dette Forhold naar deraf maatte fremgaae en levende og i Gjerningen fremtraadt Erkjendelse af, at Nordens nationale Selvstændighed samt politiske Uafhængighed og Betydning lige overfor Europas øvrige Nationer ingenlunde er betrygget, førend de nordiske Folkeslag danne et Statsforbund, der kan være stærkt nok til at byde rovbegjærlige Naboer, hvad enten de komme fra Syd eller Øst, Spidsen. (L. F. Stiftst.)"Da det i Betragtning af de mange indløbne Klager fra Præster og andre Offerberettigede - hedder det i den kgl. Placat af 9de Juni - deels over at der er ydet dem et upassende Offer, deels over at det dem tilkommende Offer endog er aldeles udeblevet, er af Vigtighed, at den hine Embedsmænd ved Lovene hjemlede Ret til Offer gives mere Fasthed og Beskyttelse, saa have Vi, efter gjentagende at have ladet begge Forsamlinger af Vore troe Provindsialstænder for Vort Kongerige Danmark forelægge Udkast til en didhensigtende Lov, allernaadigst fundet for godt at byde og befale som følger: Da det ved danske Lovs 2125 og 21510 samt senere Anordninger er gjort Enhver, der deeltager i Kirkens Goder, til Pligt, paa Aarets 3 Høitider at offre til Præsten og Kirkebetjentene, og der i den, under 15de Decbr. 1670 meddeelte, allerhøieste Confirmation paa Forbedring i de Geistliges Privilegier 5 5 udtrykkeligen er hjemlet Geistligheden Ret til, ved Rettens Tvang at faae det den tilkommende Offer inddrevet, men der hersker Uvished og Maaden, hvorpaa Geistligheden skal kunne gjøre denne sin Ret gjældende, saa bestemmes herved, at det skal være enhver Offerberettiget overladt, naar Nogen af Menighedens confirmerede Medlemmer undlader at give et efter sin Stilling og Evne samt Stedets eller Egnens Skik og Brug passende Offer, at henvende sig til Communalbestyrelsen, forsaavidt Kjøbstaden angaaer, og, forsaavidt Landet angaaer, til Amtsraadet, der dog har at indhente vedkommende Sogneforstanderskabs Erklæring, for at faae den Paagieldende ansat til et bestemt Offer, hvilket Offer, i Mangel af Betaling, skal kunne inddrives ved Udpantning. Dog skal det i ethvert Tilfælde, hvor Offeret saaledes bestemmes, staae Parterne frit for at indstille Sagen til Cancelliets Afgjørelse. Foranførte Bestemmelser skulle dog indtil videre ikke være anvendelige i Kjøbenhavn." (Coll. Tid.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Cand. polytechn. Ramsing har ansøgt om Eneret paa 10 Aar for en af ham gjort Opfindelse, der bestaaer i, ved Hjælp af Møllevinger, anbragte paa Agterdelen af et Skib, at bevæge, en Skrue i Skibet under Vandet, og derved at drive samme frem imod (Flp.) Vinden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Ved den forestaaende Jnddragelse af Eenrigsbankdalersedlerne opstaaer en stor Gevinst for Banken, idet ikke alle Sedler indkomme til Jndløsning eller Ombytning, thi af intet Slags Sedler er der bortkommet eller tabt saamange, end netop af disse Eenrigsbankdalersedler. J Bankregnskabet for 1844 finder man som Gevinst anført en Sum af 345,563 Rbdr. ved de til forskjellige Tider indkaldte 5, 10 og 50 Rbd.Sedler, som ei vare indkomne til Ombytning. Der er i Høiesteret for nylig paakiendt en Sag, hvorved et Tjenestetyende er erkjendt berettiget til, udenfor Fardag at forlade sin Huusbonds Tjeneste. Dette er Noget, der saa sjeldent skeer, at det fortjener at blive bekjendt. Karlen Lars Jensen havde forløftet sig, og bad sin Huusbond om, i nogle Dage at forskaanes for haardt Arbeide, og om Tilladelse til at søge en Læge, men det afsloges ham, med Trusel om Prygl, hvis han ikke gjorde, hvad der befaledes ham. Han gik da uden Tilladelse, deels for at søge Lægehjælp, deels for at indgive en ydmygst Klage til Politimesteren om, at det maatte tilholdes hans Huusbond at skaane ham for Arbeide indtil han var cureret. Politimesteren opfordrede ham til at vende tilbage i hans Tjeneste, men da han ikke vovede at gaae ene hjem, fulgte han med Stevnemændene. Da disse vare gaaede tilbage, hørte de gjentagne Jammerskrig, og vendte om igjen. De fandt nu Gangen tillaaset, og da Døren aabnedes, saae de Huusbonden og Karlen, den Sidste paa Gulvet med Blod i Ansigtet. Da skyndte han sig bort, for ikke at vende tilbage. Skjøndt han kun var gaaet bort, for at søge Lægehjælp og Rettens Beskyttelse, og skjøndt han var vendt tilbage, for at indtræde i sin Tjeneste, og aabenbar var mishandlet, dømte baade Underpolitiretten (Kjær Herreds Ret) og Overpolitiretten (den unge Kammerjunker Heltzen) ham dog til 3 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød &c. Men Høiesteret frifandt ham, og paalagde det Offentlige Omkostningerne. Om Straf for Huusbonden, om Erstatning for Karlen, er der naturligviis ingen Tale; han kan takke sin Gud for, at han er sluppen for Vand- og Brødsstraffen. Maaskee det dog kan være en lille Opreisning for ham, naar vi hidsætte Huusbondens Navn. Han hedder: Møller Lorenzen af Vraa Mølle. (Fædrel.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Joseph Standingers Solmikroskop, der forbliver opstillet i Kbhvn, indtil de skandinaviske Naturforskeres Ankomst, fortjener i høi Grad at tages i Betragtning paa Grund af de mærkværdige Jndblik i den ellers for menneskelige Øine usynlige Verden, især Dyreverdenen, det tilsteder. J de mindste Dele af en Plante seer man de tusinde Kanaler, som tjene til Plantens Ernæring, og kan forfølge Safternes Kredsløb; i Jn secterne seer man Organerne for Bevægelsen, Ernæringen og Forplantningen, deres Blodkar, Aandedræts og Fordøielsesorganer; den mindste Vanddraabe viser sig som et Hav, beboet af Millioner Dyr, som leve og bevæge sig imellem hinanden; formløse tilsyneladende Masser fremvise de skjønneste systematiske Formationer. Jsærdeleshed viser sig Sumpvand opfyldt med de mangfoldigste forunderlige Dyreskikkelser; Ædike af Frugter viser sig fuldt af slangeformige Dyr, som, naar Draaben fordunster for Solvarmen, krumme sig og døe for Tilskuernes Øine. I et Fluehoved har Hr. Standinger i Kjøbenhavn i Tilskuernes Nærværelse fundet en Orm, der i forstørret Tilstand var 8 til 10 Fod, og var saa gjennemsigtig, at man tydeligt saa Blodomløbet; den levede i halvfemte Time. J en Loppe fandt man en Orm paa 8 Fod, som krøb ud, da Loppen, paa Grund af Heden under Mikroskopet, blev meget balstyrig. Sættes et Fluehoved i Mikroskopet, da viser det udflydende Blod sig som en heel Strøm, Øinene vise sig som 2 brune Halvkugler med mere end 5400 enkelte Øine, hvert i Form af en Serkant, – de synes i Mikroskopet at have 20 Fod i Omfang. Ostmidder frembyde i et lille Stykke Ost et høist forvirret billede, omtrent som en Stad, hvoraf alle Jndvaanere blive forjagede og Store og Smaae flygte over Hals og Hoved bort at søge et nyt Asyl. Vi ere overbeviste om, at Enhver med stor Moro vil overvære en Foreviisning hos Hr. Standinger, som med bifald har viist sit Mikroskop over hele Europa, endog i Constantinopel, saavelsom i Alexandrien og Kairo, ligesom han ogsaa agter at reise til Nord- og Sydamerika. (Aftb.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Som bekjendt opholder sig i Kjøbenhavn en Mad. Jaffe, født Arge, der giver Underviisning i Skrivning, og om hvis Dygtighed i sit Fag og omden Hurtighed, hvormed hun bibringer Eleven sin Methode, fortælles de forunderligste Ting. Følgende Begivenhed, der Ord til andet er sand, kan tjene som et Beviis herpaa: En i Kbh. bosiddende Mand, hvis Søn var anbragt ved Handelen, lod denne tage en Cursus hos Mad. Jaffe med det Løfte, at dersom der var at spore en væsentlig Forandring til det bedre i hans iøvrigt slette Haandskrift, skulde han faae som Løn et Cylinderuhr, Faderen eiede. Underviisningen begyndte, og da denne omtrent var halvveis tilende, indfandt sig en Dag forleden en Karl hos Faderen og overbragte ham et Brev, hvori var skrevet med en smuk og tydelig Haand: "Jeg kan underrette Dem om, at De staaer i Fare for at miste Deres Uhr." Billetten var uden Underskrift, og den forbausede Mand, i den Mening, at der stak et Bedrageri eller Forsøg paa et Tyveri derunder, forlangte af Karlen at vide, hvem der havde skrevet Brevet. Denne vægrede sig ved at svare; men da Manden truede med at sende Bud efter Politiet, gik Karlen til Bekjendelse. Det var Mandens egen Søn, som havde tilladt sig denne Spøg, og saaledes givet sin Fader et slaaende Beviis paa, af hvor megen Nytte Mad. Jaffes Underviisning havde været ham. Det behøver næppe at tilføies, at Faderen med Glæde gav Sønnen sit Uhr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
Den bekjendte Kortsmugler, forhenværende Kjøbmand i Stege, Frelsen, fik nylig Lyst til lidt frisk Luft, og kom derfor til Vordingborg, under Ledsagelse af Politi fra Kbhvn. Han havde opgivet nogle derværende Kjøbmænd og Andre, fordi de skulde have faaet Kort fra ham; thi Fyren syntes, at det var smukt og ædelt, at (Præstøe Av.) vælte nogle Flere i sin Søle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-07-07
J Flensborg svæver for Tiden en Retsstrid for Domstolen mellem Bestyreren (Tiedemann) af den derværende slesvig-holsteenske Landsbank og et Hamborger Handelshuus, angaaende Prioriteten af 16,000 Mk. Cour. i en Concurs. Bemeldte Bankbestyrer har nemlig, faa Dage førend Concursens Udbrud, vidst at formaae Bankens Gjældner til at udstede og lade protokollere en Obligation til Sikkerhed for de løbende Vexler. Denne Sag skal til Dato dog staae sig ret godt ved Domstolene, og vi haabe at samme, der er et Livsspørgsmaal for Bankens fremtidige Bestaaen, maa gaae seirende igjennem, men ønskede dog alligevel at vide, hvorledes bemeldte Sum er opført i Bankens Bøger; thi Hr. Tiedemann, som ikke lader den ubetydeligste Ubetydelighed hengaae ubemærket, hvor han troer at kunne sætte Banken i et godt Lys, vil vist ikke forbigaae dette vigtige Punkt med Taushed. (Fl. 31.) Han, som forleden skjød Jægeren paa Gravensteen, har nu selv angivet sig. Det er en Smedesvend, ved Navn Nis Nissen, der fortæller Begivenheden saaledes: Han var Søndagen den 6te Junii, i Selskab med et andet ungt Menneske, gaaet paa Jagt i Rinkenis Skov, hvor han aldrig havde været forDe vare allerede paa Hjemveien, da Jægeren Asmussen traf paa dem, Krybskytterne gave sig strax til at løbe, hver sin Vei. Jægeren forfulgte Ris, og da denne vedblev at løbe, skjød Jægeren paa ham, og traf hans ene Been. Derved kom Jægeren ham nærmere. Det forskrækkede unge Menneske skottede tilbage, og saae Jægeren igjen tage Sigte paa sig; ude af sig selv vendte han sig om, affyrede sin Bøsse mod Jægeren og fortsatte derpaa sin Flugt saa godt han kunde, uden at vide, om han havde truffet sin Forfølger eller ikke. Det unge Menneske havde aldrig forhen gjort sig skyldig i nogen Lovovertrædelse; den dræbte Jæger havde tidligere selv været Vildttyv.