Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-08-02
Norge. J den ved en Deputation til Statsraad Collet overleverede Adresse af 7de Juli yttrer Storthinget dets Bekymring over Hs. Majes uventede Beslutning at ophæve det nu forsamlede 8de ordentlige Storthing. Man havde saameget mindre ventet dette hedder det – som mange og vigtige Sager endnu vare uafgjorte, og man desuden havde følt sig forvissede om, at de norske ansvarlige Raadgivere derom havde meddeelt Hs. Maj. Underretning. Da Storth., imidlertid nu maa antage, at enten en Pligtforsømmelse fra disse Mænds Side eller en Misforstaaelse har ligget til Grund for den kongl. Beslutning, saa anseer Sammen der for sin Pligt, at fremstille denne for Norges Vel høistvigtige Sag i sit rette Lys. J dets egne Beslutninger har Storthinget forgjeves søgt Anledning til dette Skridt. Den eneste Hentydning af Hs. Maj. i denne Henseende er det formeentlige Grund lovstridige i Behandlingen paa nærværende Stor Ra thing af de paa foregaaende Storthing gjentaget fremsatte Forslag til adskillige Forandringer i Grund oven. Men i det man protesterer mod enhver Beskyldning for constitutionsstridig Fremgangsmaade, bemærkes tillige, at det ikke var nogen Pligt for Storthinget at lade disse Forslag forberede ved Committeer eftersom Sagemeved foregaaende Storthing, og ved offentlige Skrifter gjennem en Række af Aar var saa oplyst og udtømt, at neppe oget Nyt derom lod sig anføre. Storthinget er overtydet om at Hs. Maj., maar, han var oplyst om de sande Omstændigheder, ikke vilde have fattet en Beslutning, der vil have høistskadelige Virkninger og fremkalde, mange Forviklinger i Statstyrelsen, og de borgerlige Forhold. Dernæst indeholder Adressen, en Oversigt af de Sager (ialt 19) som endnu ere uafgjorte, og slutter med det Ønske, at Gud vil bevare Hs. Maj. og skjænke ham blandt andre Goder ogsaa den Lykke, stedse at omgives af retsindige og vise Raadgivere, ligesaavist som Hs. Maj. staaer i Spidsen for et trofast og ham hengivent Folk. (Underskrevet S. Sørensen, Præsident.) Det kongl. Svar af Unde, paa denne Adresse begynder saaledes: Det har ikke forundret Hans Maj. at erfare, at Storthingetimed Bekymring modtog Meddelelseng om Hs. Majes Beslutning angaaende 8de ordentlige i Storthings Opløsning; thi Grunden til denne Bekymring maa søges i den Omstændighed, at Storthinget, ikke har benyttet den Tid af 5 Maaneder, der har været samme levnet for at tilendebringe dets nødvendigste Forretninger, og i Særdeleshed dem iblandt disse, som udgjøre det væsentligste Formaal for dets Sammenkomst, og for hvilke dets Medlemmer vare udvalgte af dets Medborgere." J dets Sted ere 5 Maaneder anvendte paa mindre væsentlige Discussioner. Storthingets Forhandlinger har bestemt Hs. Maj. til den stedfundne Opløsning. De udgjøre Kiendsgierninger, der ere tilgængelige for hver Statens Borger. Hs. Maj. har bemærket, at Enkelte have søgt at gienkalde i Erindringen et Tidspunkt, da begge Nationer stode bevæbnede og fjendtligtsindede imod hverandre, vil da en Uenighed fandt Sted, som, hvis den var bleven fortsat, vilde have bragt Sorg og Elendighed over begge Folk. Forøvrigt er Hs. Maj. ledet af Grundloven, Loven er over Alle, dog det tilkommer Kongen at paasee, at den haandhæves. De til Grundloven af 4de Novbr. 1811 foreslaaede Tillæg og Forbedringer sigte ene til at forhindre, at Partieaand skal indsnige sig i ofvæddelt og trofast Folks Hierte. Enhver Afvigelse fra, eller ethvert Brud paa Grundlovens Forskrivter kunne lettelig udsætte Rigets Sikkerhed og de ved Rigsacten bestemte Garantier for Fare, men hos Kongen vil det norske Folk altid finde den uafladelige Kjærlighed, den Opmærksomhed for dets Vel og den hjertelige Hengivenhed paa hvilken Hs. Maj. har givet det saa mange Beviser. Med Hensyn til de mange vigtige endnu uafgjorte Sager. bemærkes, at jo mindre Storthinget har benyttet Tiden til disses Afgjørelse, desto mere maatte Hs. Mai finde det nødvendigt at hæve det ordentlige Storthings Forhandlinger. Et overordentligt Storthing, som snart vil blive sammenkaldet, vil blive i Stand til at virke til Nationens Bedste, ved at behandlede kongl. Propositioner, der skulle blive Samme forelagte. Forøvrigt kan Hs. Maj. ikke dele den af Storthinget udtalte Frygt for de sta delige og uberegnelige Følger af Thingets Opløsning Kunde, der sætte sig over Lovene ved at udvide deres Strenghed, have at frygte for uberegnelige Følger. binets store Fondon Sagen mod Statsminister Løvenskjold vil blive incamineret den 23de dennes. ved At Kir en, Fædrelandet. men Kielden 26de Juli. Ved Slutningen af Aaret 1833, beløb de holsteenske Stæders Capital forne sig til 289,959 Rbd., og Capitalgielden sig derimod til 1,001,637 Rbd. 70 s. De slesvigske Stæders Capitalformue til 709,862 Rbd. 31 s.; og Capitalgielden til 1,587,502 Rbd. 60 s. Omendskjøndt ved hiin Beregning over Capitalformuen, Værdien af Landeiendommerikke er bragt med i Anslag, som nogle Byer f. Er Kiel, besidde i en ikke ubetydelig Udstrækning, saa er dog denne Communegield, efter 22 Fredsaar, en Omstændighed, som alvorligen opfordrer til en vel ordnet og sparsom Forvaltning af Byernes Pengevæsen. (K. C. Bl.)