JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Endvidere fremstillede Grev Lerche to tvaarige Ho per efter Claudesley og Haard, og Hr. O Petersen et tvaarig Hingstføl efter PalmonAuction. 1) Hr. Hestehandler Formann, en lysebruun Hope, 5 Aar, 10 1/2 Qvart., af holsteensk Race. 2) Samme, en mørkebrun Hoppe, 3 Aar, 10 Qvart., efter Elgin, 3) Samme, en lysebrun, blisset Vallak, 3 Aar, 10 1/2 Qvart, efter Fuldblodshingsten Capo d'stra og en engelsk Halvblodshoppe. Samme, en lysebrun stjernet Vallak, 3 Aar, 10. Qvart., falden paa det hertugelige augustenborgske Stutterie efter Goliath og en AlsingerHoppe. 5) Hr. Proprietair v. Deurs til Bødstrup, en blankbrun Hoppe med liden Stjern, 2 Aar, efter Fuldblodshingsten lazard og en sjellandsk Hoppe 6) Samme, en blankbrun Hingst med Stiern, Aar, efter Fuldblodshingsten Haard og en jydsk Hoppe. 7) Hr. Capitain Recke paa Waldemarskilde, en blankbrun Hoppe med Strimmelblis, 2 Aar, 10 Qvart., efter Fuldblodshingsten Don Pedro og en fyensk Bondehoppe. 8) Samme, en blankbrun Hingstfole, 1 Aar, med Blis og Sokker, 9 Qvart. 4 Tom., efter Fuldblodshingsten Erymus og Prima Donna (Vinder paa Slagelse Bane). Er engageret til Produce-Stakes paa bemeldte Bane 1838. 9) Hr. H. J. Schou i Skjelskøer, en engelsk 3/4 Blods Hoppe, brun med Stjern og Snip, 11 Aar gl., 10 Qv. høi. 10) Hr. Greve W. Lerche, en lysebruun Hoppeplagmed Blis og Bagsokker, 2 Aar gl., efter Fuldblodshingsten Hazard og en jydsk Hoppe. Hr. Cand. philos. H. Fraas, en rødstjernet Hoppe, 2 Aar, efter Fuldblodshingsten Palæmon og en fyensk Landhoppe. Hr. Gjerstrøm i Nestved, en lysebrun Hoppe med Stjern og venstre Bagsok hvid, 10 Qv. 3 Tom., af forædet Race. 13) Hr. Hagen paa lille Antvorskov, en blankbrun Hingst, 2 Aar, falden efter Hingsten Selim og en fyensk Hoppe. Hr. J. C. Bollhorn, en rød Hoppe, 2 Aar, efter Charivari og en jydsk Hoppe. Samme, en rød Vallak, 2 Aar, efter Charivari og en Landhoppe. 16) Hr. Proprietair Langheim til Gyldenholm, en sort Halvblodshoppe, 11 Aar gammel, med brunt Fol ved Erymus og igjen bedækket af Toung Capo d'lstria. Endvidere ønskede Krigsraad Lasson bortsolgt: 1) Et lysebrunt Hingstføl efter Palæmon og en indbrændt Stutteriehoppe, Pearls Moder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Et lysebrunt Hingstføl efter Palæmon og en indbrændt Stutteriehoppe. 3) Et lysebrunt Hoppeføl efter Palæmon og en indbrændt Stutteriehoppe. Auctionen var i Aar livligere end de foregaaende Aar; da Committeen indkjøbte No. 2, 5 og 10 til Bortlodning og gjorde forgiæves Bud paa flere, af hvilke den dog senere kjøbte No. 1 og 7. No. 9 blev ligeledes solgt. Flere Bud bleve ikke modtagne, end som 200 Rbd. for No. 1, 180 Rbd. for No. 3, 350. Rbd. for No. 4, 165 Rbd. for No. 6, 120 Rbd. for No. 11, o. s. v. Til Skuet mødte alle de anmeldte Heste og gave Tilskuerne overraskende Beviser paa de Fremskridt, Landet i fem Aar har gjort i den forædlede Hesteavl. Beskellere som Fuldblodshingsten F. Capo d'stria- og Halvblodshingsten efter Lord Cochrane vise, hvilken Kraft og Størrelse Fuldblodet kan meddele Land rasen. Glædeligt er det ogsaa at see, hvormeget Fuldblodsavlen udbreder sig i Sjælland, saa at vi om ikke mange Aar kunne vente at være i Besiddelse af en Stamrace, der for det Meste kan gjøre os uafhængige af Udlandet. Vi have her seet de skjønneste Frugter af Væddeløbenes Jndførelse i Landet; uden dem kunde en af de mindre Landeiendommes Besiddere, ikke have vovet saa stor en Sum, som Foung Capostria har kostet, eller kunnet haabe at den vilde forrente sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
En telegraphisk Depesche fra Bayonne af 4de Juni meldte, at Carlisterne stode endnu i Barbastro, men de havde Forposter paa begge Sider af Floden Cinca. J liden Afstand skal Baron de Meer staae paa den venstre Bredde af samme Flod, og Gen. Orog paa den høire. Espartero var den 2den Juni ankommen til Pamplona. Hans hele Styrke skal kun udgjøre 16,000 Mand Efter engelske Beretninger skulle Breve fra Zaragoza bekræfte Jrribarrens Død. Han er død d. 26. i f. M. i Almoduvar. Oprettelsen af en ny brittisk Legion synes ikke at ville lykkes af Mangel paa Penge til at betale Lønningen. Evans vil ganske sikkert tilligemed Generalerne Chichester og Frygerald om faa Dage afreise fra Spanien. General Mirasol, hedder det, skal udnævnes til Anfører for den Division, som Evans hidtil har commanderet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
J Constantinopel skal Pesten være i Tiltagende, og i Smyrna griber den meget om sig, da Øvrigheden ikke anvender nogen Forholdsregel, for at standse den. En americansk Fregat, som overbringer den nye americanske Gesandt ved det ottomanniske Hof, Commodore Porter, har faaet Tilladelse til at passere Dardanellerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
J Siam i Asten skulle alle vigtige Forretninger være standsede, formedelst Kongens hvide Elephant indes Sygdom. Kongen giver ingen Andience; Prindserne og Ministrene maae opvarte den Syge baade Nat og Dag, og selv nyde deres Maaltider i dens Nærværelse. Kongen rækker den endog egenhændigen to Gange om Dagen dens Næring, og beder, at den ikke vil forlade ham, men endnu fremdeles regjere Landet med ham. Hs. siamesiske Majestæt skal endog have grædt. Elephanten er stedse omgiven af Præster, der bede for dens Helbredelse. men Larmen, som de foraarsage, er saa stor, at denne alene kunde synes at være tilstrækkelig til at gjøre en sund Elephant syg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
En vis Thomas Salter, Grundeier med aarlig Jndkomst af 6000 P., er bleven fordømt af Assiceretten i London til Deportation paa 6 Aar til BotanyBay, fordi han i en Boutik havde stiaalen en Prop trækker og en Pennekniv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Dyrtid paa mange Livsfornødenheder, som Brød, Kjød, Brænde, Foder til Qvæget, m. m. skal bestandig tiltage ved Rhinen i Mellem Tyskland og i Main egnen. Baade Viin, Tobak- og Humleavlen staaer endnu meget tilbage i Henseende til Vext i Pfalz og i Rhinegnene. Alle Damme imellem Donau og Pruth ere gaaede over deres Bredder, og i Butowina ere 66 Huse blevne ruinerede og bortskyllede af Dniesters rivende Strømme, og henved 50 Mennesker have herved tilsat Livet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Efterretninger at blandet Jndhold. J Lionssur=Mere og andre Byer ved Søkysten af Normandie i Frankerige tage Kniplepigerne om Vinteren deres Tilflugt til Kostalden for den Varmes Skyld, som i disse Bygninger udbredes ved Dyrene: Uddunstning. De indgaae Accord med en eller anden Landmand, som holder mange Køer paa Stald, at de maae fortsætte deres Arbeider der i Selskab med Malkepigerne eller Konerne. Køerne ere da tøirede ved et Toug paa den ene Side af Stalden, og Kniplerskene sidde paa Huk ved den anden Side, med deres Fødder indhyllede i Straa. Ligendfor enhver Pige, i en snever Rische i Væggen, er et Lys stillet bag ved en klar halvbuet Flaske, saaledes at den flade Side af den er vendt imod Lyset, og den buede imod Kniplersken. Denne Flaske er fyldt med Vand, og kaster en smal Strøm af et klart, hvidt Skin paa Puden, hvorved den fineste Traad bliver mere synlig, ifald det var muligt, end om Dagen. Da Kostaldene i Almindelighed ere for mørke til at tilstæde dem at arbeide uden ved Lys, og da Køerne undertiden om Dagen i den bedre Aarstid ere ude paa Marken, saa foretrække Pigerne at arbeide den hele Nat. Et Antal af unge Karle af samme Classe som de tye da ogsaa til Staldene, og sidde eller ligge i Straaet ved Kniplepuderne hos deres Kjærester, synge, fortælle Historier, og sladdre med dem hele Natten igjennem, for at fordrive dem Tiden ved deres Arbeide. Præsterne i hvert Sogn have, af Fryg for umoralske Følger af denne Skik, ofte forsøgt paa at holde disse Friere eller Elskere borte, men alletider forgjeves. Derimod blive Mødrene eller ældre, qvindelige Slægtninge til mange af Pigerne selv oppe hele Natten igjennem, og deeltage da i samme Beskjæftigelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
For nylig har det tildraget sig i Kønigsberg, at en let brændbar Gienstand, som laae i Nærheden af en stor Vandflaske, der stod i et Vindue, antændtes ved Solens Varme, hvis Straaler faldt igjennem Vandet, og havde snart kunnet forvolde en Brand dersom Lugten ikke havde bragt Beboerne i Værelser til en omhyggelig Undersøgelse og Opdagelse af Aarsagen. Herved er man kommen til den Formodning at den store Brand der den 14de Juni 1811 har været foranlediget ved en lignende Aarsag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
J Skotland gives uder Navn af Kjedelslikkere en Race af Mennesker, der meget ligne Zigennerne. Deres Hovedprofession er at være Kobbersmede, at fabrikere Trævare, at gjøre Hornskeer, m. m.; men de ere tillige flinke Krybeskytter, dristige Tyve og udlærte Tiggere; Alt eftersom Omstændighederne fore det med sig. Da Bekostningerne ved at arrestere og agsøge saadanne Personer, vilde blive for store for Beboerne i Skotland, har man derimod den Skik, at maar Nogle af disse Folk begaae Ran eller Tyverier, i en By, spærrer man dem inde til den næste Morgen og fører dem derpaa ud over Byens eller Districtets Grændser. Men herved er man rigtignok ikke sikkrede for dem, uden i en vis Tid. Jmidlertid troer man at have bemærket, at de følge en vis Omgang i et stort Terrain, saaledes at de stedse efter en Tids Forløb komme igjen til det samme Sted, og de fordeele sig gjerne paa denne Maade i smaae Klynger, at naar den sidste forlader en Plads, betrædes den kort efter af den første. Som Sagerne nu staae med Politiet i hiint Land, er det ikke let at befries for deres ofte røverske Uvæsen. Deres Dristighed er ogsaa stor. En Godseier, hos hvem de havde ovet flere Tyverier og som havde sendt sine Folk ud, forat befale et Partie af dem at forlade hans Enemærker, svarede de ganske roligen, at de vilde forblive, hvor de vare; men dersom han vilde betale dem Halvdelen af det, som det vilde koste ham for ved Politiets Hjelp at fordrive dem, saa vilde de flytte strax. Man taler derfor om, at det er paa Tiden, ifald Regjeringen med Jver søger at hæve denne Frækhed. Klagerne imod dem ere hyppige, og deres Forbrydelser ikke alletider smaae. Et Partie paa omtrent 40 af den havde saaledes bortført en heel Kornstak fra et Herregods. Til Forpagtergaardene gaae de gjerne som ydmyge Tiggere, men skulde de finde, at der ikke ere andre end Fruentimre hjemme, da antage de strax en dristigere Mine, og befale Konen i Huset, at give dem en Skinke eller hvad Andet, som de see at hænge omkring paa Væggene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 12te Junii. Den 10de de om Middagen Kl. 12, fandt den sædvanlige Overdragelse af det academiske Rectorat Sted; det var første Gang, at denne Høitidelighed foregik i Universitetsbygningens nye Solennitetssal. Den fratrædende Rector, Hr. Conferentsraad og Professor C. C. Werlauff, Rd. af Dr. og Dhrm., fremstillede i sin Tale, den academiske Rector Værdigheds Udvikling og Stilling ved vort Universitet i forskjellige Perioder, og gav dernæst en Udsigt over de for Høiskolen vigtigste Begivenheder i det henvundne academiske Aar. Ved denne Leilighed uddeeltes Universitetets Priismedailler til de tilstedeværende blandt dem, hvem Prisen var tilkjendt for de i forrige Aar udsatte Priisopgaver og hvis Navne m.v. alle opregnes i det udstedte Program. Derpaa overgaves paa sædvanlig Maade Rectorværdigheden, med dens Jnsignier til Hans Høiærvædighed Hr. Dr. og Professor Thoeol. H. N. Clausen, Ridder, af Dr. Det i Anledning af denne Fest udstedte Jndbydelsesskrift er forfattet af Hr. Professor og Universitetsbibliothekar Dr. J. N. Madvig og indeholder Erindringer og bemærkninger over nogle Punkter af den latinske Grammatik. Talen endtes med Bønner for Kongen og Dronningen, Prinds ChristianFrederik med Gemalinde og det øvrige Kongehuus, Fædrenelandet og Universitetet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
J Kjøbenhavsposten læses Følgende: Det Uvæsen, der i flere Aar med enkelte Afbrydelser har fundet Sted paa Hr. Knirsch's Keglebane, har oftere været omtalt i dette Blad; vi anmodede sidst Hr. Knirsch om selv at hæmme det ved at lukke Banen, men vi troe nu, da Hr. Knirsch derhos i den høie Leie afgift har et saa stærkt Motiv til ikke af sig selv at ophøre, at det bliver nødvendigt, at der fra det offentliges Side skrides ind. Vi have modtaget flere Skildringer, om hvis Paalidelighed vi ingen Grund have til at tvivle, af de Ulykker, der ere foraarsagede ved dette Spil, hvorledes betroede Penge ere satte til, hvorledes Tab der have ført til Selvmord og andre Forbrydelser, hvorledes flere Ulykkelige ganske have forspildt deres Livslykke, hvorledes unge Letsindige ere blevne bedragne af gamle Optrækkere osv. osv. Til Beviis paa, at det ikke er Ubetydeligheder der tabes, ville vi blot anføre, at af to for os navngivne Personer har den ene tabt 120 Rbd. paa eet Slag, den anden noget over 700 Rbd. i ringere end 3 Timer. Hvor et Spil drives til den Yderlighed, hvor saa mange vitterlige skjøndt maaskee juridisk ubeviislige Bedragerier dermed ere forbundne og hvor saa mangfoldige Ulykker deraf foraarsages, ansee vi Politiet fuldkomment berrettiget til at forbyde det i Henhold til Lovbestemmelserne om Hazard-Spil, om det end nok saa meget skjuler sig under Veddemaalets Form.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Den bekjendte Retssag, hvorunder dHrr. Justitsraader Harhoff i Ringsted og Foss i Skielskøer have sigtet forhenværende Sognefoged Niels Mortensen af Beenløse til Undgieldelse for, at Denne i nogle, deels til Sorøe Amtmandskab, deels til det kgl. danske Cancellie, deels endog til Hs. M. Kongen indgivne skriftlige Andragender og Besværinger, har fremført krænkende Beskyldninger og Udeladelser mod dem, er nu paadømt i første Jnstants, af den constituerede Dommer, Hr. Justitsraad og Stænderdeputeret Povelsen. Ligesaalidet som Niels Mortensen selv har vidst at fremføre nogetsomhelst Beviis for sine Beskyldninger, ligesaalidet have de af ham fremstillede Vidner kunne fremføre Noget, der kunde være graverende for Citanterne, endskjøndt Hr. Justitsraad Harhoff har tilstedet, at der, under et Thingsvidne, er bleven anstillet en næsten almindelig inqvisitorisk Undersøgelse om hans Forhold. Efter at Sagens Tilendebringelse var, ved 17, siger og skriver sytten Jndst, bevilgede Anstande, bleven forhalet i 10 Maaneder, afsagdes den 21de Mai sidstl. følgende Dom: "De af indstævnte Niels Mortensen af Beenløse i Andragender og Besværinger til Sorøe Amt af 13de Januar f. A., til det kongl. danske Cancellie af 27de Januar og 21de Februar f. A., og til Hs. M. Kongen af 29de Februar og 2den Marts f. A. mod Citanterne, Bye= og Herredsfogderne, Justitsraad Harhoff i Ringsted og Justitsraad Foss i Skielskøer, fremførte krænkende Udladelser og Beskyldninger, bør døde og magtesløse at være og ikke komme dem til Skade paa gode Navn og Rygte, og bør Niels Mortensen, for sit i saa Henseende udviste skammelige Forhold, at bøde sine tre Mark og desforuden trende fyrgetyve Lod Sølv &c. &c(Meddeelt.)Hr. A. D. Cohn, Catechet ved de mosaiske Menigheder i Fyens og Lollands-Falsters Stifter, har fornylig udgivet et Værk de mosaiske Troesbekjenderes Stilling i Danmark, forhen og nu, historisk fremstillet i et Tidsløb af næsten 200 Aar, der er behandlet med meget Flid og Omdømme. Alene betragtet som et blot historisk Arbeide, vil det derfor sikkert læses med særdeles Jnteresse af Enhver, endog ikke Mosait, naar han ellers har Sands for historiske Granskninger. Nærværende Blad egner sig ikke til nogen særegen eller udførlig Anmeldelse; men desuagtet troer man dog, at adskillige Steder burde paapeges (iblandt andre. om Mosaiternes Stilling som Statsborgere i Almindelighed; om Gudstjenesteen; om Præster, og om Ægteskaber), hvor Forfatteren i en Art af Jndledning har udtalt sine Anskuelser frimodigen og paa en Maade, der, seet fra mere end een Side, synes at fortjene at komme til almindelig Kundskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Hs. Majestæt Kongens Befindende er ofte en Gjenstand for fremmede Blades Omtale, men ikke sjelden ere Efterretningerne derom urigtige. Saaledes have tyske Blade nylig nævnt forskjellige kongelige Slotte, hvorpaa Hs. Majestæt vilde tage sin Sommerresidents; ingen af disse Beretninger ere grundede. Hs. Majestæt har endnu ikke bestemt, om han i Sommer vil residere paa Frederiksberg, saavidt erfares, er der endog større Sandsynlighed for, at det ikke skeer. Hvorlænge Hs. Majestæt hver Dag kan være oppe, ligesom ogsaa om han foretager Spadseretoure i Haven, beroer paa Veirets Varme. Den 4de Juni befandt Hs. Majestæt sig saa vel, at Allerhøistsamme for forste Gang besøgte Hs. Majestæt Dronningen i hendes Palais. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Ved den d. 6te de afholdte Auction over det i flere indenlandske Aviser omtalte betydelige Gods Basnæs, beliggende en Miil fra Skielskøer, vare Dhrr. Kammerjunker Mylius og Justitsraad Harhoff de Høistbydende med 210,000 Rbd. r. S., hvilket Bud imidlertid ikke antoges. En bekjendt riig ung Privatmand skal underhaanden have gjort et endnu høiere (S. Bl. Bud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Formodentlig ville Væddeløbene ved Wandsligblive meget betydelige iaar; thi som man seer af JtzeboUgeblad, at Oldesloer Væddeløb for dennesinde ere af bestilte og at alle dertil subskriberede Løb blive iaar forlagte til Wandsbeck, hvor der vil blive afholdt Væddeløb den 31te Juli, samt 2den, 3die og 5te August Den 7de de passerede igjennem Odense en interessant Fremmed i rød Dragt, for at reise videre til Hovedstadens Dyrehave, ikke saameget i den Hensigt at divertere sig selv, som at amusere Andre, Naar man undtager, at der fordredes otte Skillinaf Enhver, der ønskede at gjøre Personen sin Opvartning, viste denne en overordentlig galant Adfærd. Den fremmede Gjæst var een, Slagter Windt fra Apenrade tilhørerde, uhyre tøndersk Stud, der veiede 2100 Pd. holstensk Vægt (hvor der gaaer 11 Pd. paa at Lpd.) Begunstiget af et herligt Veir, agtede det overordentlig smukke og velbyggede Dyr i Dag at fortsænsin Reise til Bestemmelsesstedet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
AVERTISSEMENTS. Ved een Auction, der, efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, afholdes paa den sælgende Eiendom den 26de J. ni 1837, Formiddag Kl. 11, agtes Gaarden No. 32 Litr. B. i Frederikssund absolut bortsolgt, dersom nogenlunde antage Bud skeer. Bemeldte Eiendom, der ogsaa er tilkjøbs underhaanden, bestaaer af 8 Fag Stuehuusbygning, 7 Fag Hav tag og 12 Fag ny Grundmuurs Bagbygning; fremdeles in betydelig Gaardsplads og en til Søen grændsende Hauge Eiendommen, der er dannet til Handel, anbefaler sig selv og da favorable Conditioner, hvoriblandt at en betydelig Pooritet kan forblive indestaaende, ville behageligst erfares be mig Postmester Christensen. Frederikssund den 6te Juni 1837. L. Hildebrandt. Som Laugværge Christensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
At den til Fredagen den 16de dennes berammede Auction over nogle Løsøreeffecter, Bagermester Frelich her i Staden tilhørende, ikke bliver afholdt, der bliver herved bekjendtgjort. Slagelse den 13de Juni 1837. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Revne Oliefarver.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
Undertegnede har fra C. Struchs Farvemølle i Kjøbenhavn erholdt et Partie revne Malerfarver i alle Couleurer, saaledes tillavede at de strax kunne bruges, og hvortil over Behandlingsmaaden følger trykte Forskrifter, og anbefaler sig herved med samme til de billigste Priser. Ringsted den 10de Juni 1837. C. Larsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-13
En velvoren Dreng af honette Forældre kan strax blive antaget ved Handelen hos Kjøbmand C. Larsen i Ringsted. Slagelse. Trykt i P. Magnus's Bogtrykkerie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-15
de Aarg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-15
Sjærlandske Avis. Den Vest den 15. Junii. Torsdagen. No. 95. V. Forlagt af Peter Magnus. Frd. Redigeret af Adjunct C. P. Andersen. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-15
Udenlandske Efterretninger. Den russiske Keiser har befalet, at en Lærestoe, skal oprettes paa Universitetet i Kasan for det chinesiske Sprog. Her var allerede een for det arabiste og persiske Sprog, een for det tyrkiske og tartariske, og een for det mongoliske. Desuden dannede en Student sig til Lærer i det tibetanske Sprog under Veiledning af en burætisk Lama De nyeste private Efterretninger fra de vestlig Stater i Nordamerica gjentage uafladeligen, at ku Bønder, Haandværkere, der fra Barndom ere vante til haardt Arbeide og Afsavn, og maaskee ogsaa Kjøbmænd med Formue kunne regne paa at komme frem i hiin Verdensdeel, endskjøndt ogsaa mange af disse Classer have gjort meget sørgelige Erfaringer. Men den frygtelige Handelscrisis i Nordamerica begynde nu ogsaa at ove sine slemme Virkninger paa de vestlige Stater, hvad der især maa blive haardt for all dem, som ikke have erhvervet sig der nogen fa Stilling, og hvor overordentligt svært dette er, til staae endog de ivrigste Forsvarere af de americansk Forhold. Uagtet Dampskibsfarten og Jernbanernes Forbindelse prises saameget i Nordamerica, saa veel man dog, at det staaer sig meget slet med al Communication ved Landeveie i det Jndre af Landet, og at Posternes Gang derfor er meget uregelmæssig Jllindis har af den Aarsag til Hensigt at optage er betydelig Capital, for dermed at anlægge Chaussee og Landeveie, som denne Provinds næsten aldeles mangler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-15
J Hull i Engelland er Dampskibet Union sprunge i Luften, just som det skulde afgaae fra Staden, da Kjedelen paa det gik itu. Af Passagererne regne5060 at have fundet deres Død deels ved Explosionen, deels i Bølgerne, fordi Skibet strax sank. Men herforuden er en stor Deel, saavel af Passagerer, som af Tilskuere paa Broen bleven haardt og tildeels dødeligt saaret. Skrækken over dette ulykkelige Tilfælde, som alene maa tilskrives Maskinmesterens Skjødesløshed, foraarsagede en saadan Frygt, at en Mængde Passagerer lod sig sætte i Land fra de andre Dampskibe, der laae i Floden Humber, forat fortsætte deres videre Reise paa Landjorden, som mere sikker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-06-15
J den Taksigelses=Skrivelse, som Kongen af Frankerige har stillet til Marschallen af Loban, som den Øverstcommanderende for Nationalgarden, udtrykker han sin Glæde over hans og hans Families Modtagelse ved Jndtoget i Paris. Begge Kamrene have indsendt deres Lykønskninger, og de Deputerede, som overbragte dem, viste sig ved denne Leilighed uden Costume, og da de bestemt have vægret sig ved at iføre sig nogen Uniform, saaledes som det er blevet paalagt alle Andre, der ville deeltage i de forestaaende Festiviteter i Versailles, saa er en Undtagelse gjort i Anordningen med Hensyn til dem, og de have faaet Tilladelse til at kunne bivaane samme i Frakker. - Hertugen af Orleans har kjørt med sin Gemalinde igjennem Gaderne og over Boulevards, forat vise hende Staden; og er allevegne bleven modtaget med Jubel af Folket. – Til Beroligelse formedelst de slemme Rygter fra Africa meddeelte Moniteuren den 6te en telegraphisk Depesche fra GeneralDamremont, hvis Hovedindhold var: at Alt var ry ligt. Men ifølge andre Depescher fra samme General af 26de og 27de f. M. var Bataillons-Chefen de la Torre i Spidsen for 1100 Md. bleven angrebet af 10,000 Arabere, men som med betydeligt Tab. vare slagne tilbage. De la Torre og de franske Tropper havde udmærket sig. Ligeledes berettede General Bugeand, at han forsatte sine Underhandlinger med Abdel Kader, og at der imellem ham og Emiren ikke endnu var forefalden nogen Træfning. Private Breve af samme Dato skildrede de derværende Forhold i et mindre gunstigt Lys.