JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Warschau, den 27 September. J Kinburn er et Russiske Krudtmagazin sprunget i Luften, hvorved Generalerne Suwarow og Dunzelman skulle være farligt saarede. Det var ikke Mennesker, men tyrkiske Skygger, der, efter det kjækkeste Forsvar, maatte capitulere i Choczim formedelst Mangel paa Levnetsmidler. Endskiønt man altsaa ikke kan sige om dem, at de holdt sig til den sidste Mand, saa have de dog holdet sig til det sidste Dyr, thi Pachaen lod, førend han overgav sig, sine tre sidste Kameler slagte til Garnisonen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Ungarn, den 28 September. Efter Storvizirens Plan trænger Seraskieren sig med sit Corps stedse længer frem over Biergene, foruroeliger vore Tropper saameget som mueligt, men giør lutter Di versioner, og indlader sig ikke i nogen Bataille. Da man ikke uden den største Opofrelse og Fare kan angribe en saa uhyre Mængde, saa lader man Fienden med Villie trænge sig ret langt ind paa det platte Land, indtil man med Fordeel kan levere ham et Slag. Hvor man den ene Dag troer, at der paa det og det steyle Bierg ikke kan komme noget Menneske op, der finder man den anden Dag Tyrkerne i hobeviis opklattre som Katte og Geeder. Til deres Streiserier paa Biergene benytte de sig stedse af Støvere, der strax opspoere, om nogen Pas er besat af vore Tropper eller ikke. De af vore Artillerister, som løbe over til Tyrkerne, faae der en Piaster dagligen, og der ere derfor nu deserteret 60, som have forraadet vort Reserve=Artillerie; hvilket har gjort, at Tyrkerne stille deres Kanoner derhen, og have allerede sprænget 3 Krudtkarrer i Luften, og dræbt endeel af Mandskabet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Wien, den 1 October. J det store Krigsraad, som Keiseren den 20de Septb. har holdet i Jllova, tilbød Greve Pellegrini, een af vor Tidsalders berømteste Ingenieurer, sig at forsvare Fæstningen Temesvar, og dette var, foruden Grevens øvrige Fortienester, Aarsag til, at Keiseren paa Stædet udnævnte ham til Feldtmarechal. Man seer dagligen et Hovedslag i Møde imellem Keyserens Armee og Seraskieren eller rettere Storviziren i Bannatet. Efter et Rygte, som udentvivl er opdigtet af en Anecdotjæger, skal Keiseren, i den forhen ommeldte Træfning den 14de September, allerede have været omringet og fangen, men ved General Lascus og tre Cavallerie-Regimenters Tapperhed være befriet igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Leipzig, den 1 October. J Bøhmen og Mähren blive alle de paa ubestemt Tid Permitteerte indkaldte, hvilket ikke pleyer finde Sted, uden den yderste Nødvendighed udkræver det. At nærværende Tidspunct er frugtbar paa forskiællige Anecdoter, vil vel ingen finde saa besynderligt. Saaledes fortælles iblandt andet, at Keiseren skal have spurgt en Gemeen af det Durlachske Regiment, som sat et temmelig suurt Ansigt op.: "Om han havde Hiemsyge?" – Jkke saa just, svarede Karlen gandske troehiertet; "men jeg troer, det havde været bedre, om vi alle vare blevne hiemme."J de Pfalzbayerske fortfares fremdeles med at udskrive alt til Krigstienesten dygtigt Mandskab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Af et Brev fra Sverrig, den 1 October. De i Bahuus=Lehn indrykkede Danske Tropper betale der alt hvad de forlange og behøve. Vor Konge er gandske vist ikke langt fra Grændsen, dog bliver Hans egentlige Opholdsted holdt hemmeligt. – J Gothenburg er man noget uroelig over at man ingen Ordres hører til. Jmidlertid begynder man at sætte sig i Forsvarstand, endskiønt der just ikke spoeres nogen synderlig Drivt dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
J dette Øyeblik indløber en tilforladelig Beretning, som tilintetgiør alle krigerske Udsigter: "Der er med Rusland sluttet en Fred eller Vaabenstilstand paa tre Maaneder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Haag, den 7 October. Da Kongen af Sverrig har tilkiendegivet Hs. Preussiske Majestæt sin Tilbøyelighed til Fred, og det samme er ligeledes tilkiendegivet Hs. Storbrittanniske Majestæt, saa have begge sidstmeldte Magter ogsaa, som Republikens Bundsforvandte, tilmeldet Deres Høymægtigheder Deres Forehavende, nemlig at tilveyebringe Freden i Norden imellem Hs. Russisk Keiserlige Majestæt og Deres Majestæter Kongerne af Sverrig og Danmark, med Anmodning, at Deres Høymægtigheder som Medmæglere vilde tage Deel deri; hvilket Høysamme have accepteret, og besluttet, derom at communicere alle deri interesseerte Magter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Fra det Holsteenske, den 7 October. De ved sidste Høst-Jevndogn anstillede Jagttagelser have, i Hensigt til det i tilstundende Vinter forventende Veyrligt, givet Anledning til følgende Slutninger: Fra 1ste Oct. til 5te Nov. kan, især i Begyndelsen, ventes godt tørt Veyr, saa at Vintersæden kan bringes vel i Jorden. Dog vil det henimod Octobers Udgang allerede begynde at snee og fryse; hvorfor det er meget raadeligt, at skynde sig med Vintersæden saameget mueligt, siden Frost og Snee vist tidlig ville indfinde sig. fra 6te Nov. til 11te Dec. vil der vel igien indfalde tørt Veirligt, men det vil tillige begynde at fryse saa stærkt, at man med Rette vil kunne kalde det en meget tidlig Vinter. Det er derfor nødvendigt, saasnart som mueligt at indsamle alle Haugefrugter, at de, førend den tidlige Frost, melder sig, kunne være bragte i Sikkerhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Fra 12te Dec. til 17de Jan. vil Frosten mildne noget, og derimod herske et afvexlende Snee- og Tøeveyr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Fra 18de Jan. til 24de Febr. vil den stærke Frost atter begynde, især i Førstningen; dog vil den ikke blive længe vedholdende, men afløses af indfaldende Tøeveyr og Sneefog, Fra 25de Febr. til midt i Marts vil herske en vedvarende Kulde med lidet Snee; men i den sidste halve Deel af Marts vil det behagelige frugtbare Veirligt tage sin Begyndelse. Efter disse Slutninger vil det være raadeligt for enhver Landbruger, i rette Tid at giøre Anstalter til, at Vand stæderne for Gaard-Qvæget Vinteren over blive betimeligen stemmede og vedligeholdte, paa det man ikke skal mangle det fornødne Drikke til Creaturene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Kiøbenhavn, den 13 October. Under 3die October er Secretair og hidindtil værende Cancellist ved Departementet for de udenlandske Sager, Jørgen Person, udnævnt til virkelig Secretair ved bemeldte Departement, og under samme Dato Henri de Framery til Kongel. Tolk i det Danske Sprog i Paris. Den 4de er Hof= og Stadsrets=Procurator Niels Petersen Beyer af det Kongel. Rentekammer beskikket til at være Forst Advocat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Under Dand 3die October er udgaaet en Kongel General Pardon for alle de som fra Armeen udi Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdømmene ere undvigte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
J Gaar blev i Garnisons Kirken dansk confirmerede 16 Drenge og 16 Piger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Den 8de, 9de og 10de October udkom i Classelotteriets Trækning følgende høye Gevinster: No. 5200, 100 Rdlr. i Raadmand Fussings i Horsens; No. 17229, Frilod og Præmie 75 Rdlr. i Hr. J. J. Lunds i Flensborg; No. 16443, 1500 Rdlr. i Hr. J. Sorterups; No. 15083, Frilod og Præmie 75 Rdlr. i Kerns i Jtzehoe; No. 4645, 100 Rdlr. i Jnspecteur Baumgartens; No. 16741, 100 Rdlr. i Secretair Claussens i Eckernførde; No. 6574, 100 Rdlr. i Postmester Langs i Tøndern; No. 5851, 200 Rdlr. i Klitzings i Trundhiem; No. 7532, 200 Rdlr. i Hofbogtrykker Møllers; No. 15122, 100 Rdlr. i Kerns i Jtzehoe; No. 3027, 300 Rdlr. i Capitain Cabots her i Staden; No. 9800, 100 Rdlr. i Lorentzens ibidem: No. 15897, 200 Rdlr. i Hofbogtrykker Møllers ibidem; No. 2990, 100 Rdlr. i Borups ibidem. No. 13125, 100 Rdlr. i Linckes ibidem; No. 5942, 200 Rdlr. i Advocat Pawolofskis i Husum; No. 17324, 100 Rdlr. i Jnspecteur Baumgartens her i Staden; No. 6322, 100 Rdlr. i Ehsteds i Schleswig; No. 18968, 500 Rdlr. i Jnspecteur Baumgartens her i Staden; No. 16980, 100 Rdlr. i Martinis i Rendsborg; No. 17555, Frilod og Præmie 150 Rdlr. i Klitzings i Trundhiem; No. 13308, 5000 Rdlr. i Borgmester Weiners i Bergen; No. 11516, Frilod og Præmie 150 Rdlr. i Furstes i Arendal; J Dag udkom No. 2894, 100 Rdlr. i Borups Collection i Aalborg; No. 15019, Frilod og Præmie 100 Rdlr. i Nielsens i Haderslef; No. 19661, 3000 Rdlr. i Advocat Pawolofskis i Husum; No. 11348, Frilod og Præmie 100 Rdlr. i Borgmester Weiners i Bergen; No. 13289, 200 Rdlr. i von Mehrens her i Staden; No. 14128, 12 Rdlr. og Præmie 50 Rdlr. i Postmester Suhrs i Ribe; No. 16251, 1000 Rdlr. i Borgmester Weiners i Bergen; No. 935, 12 Rdlr. og Præmie 50 Rdlr. i Jnspecteur Baumgartens her i Staden; No. 1972, 100 Rdlr. i sammes No. 8354, 100 Rdlr. i O. H. Baadhs ibidem; No. 1932, 100 Rdlr. i Jnspecteur Baumgartens ibidem; No. 14364, 100 Rdlr. i Dybwads i Christiania. (Continuationen følger.)¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
J den 557de Trækning her i Staden udkom i Torsdags No. 3.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
J den 386de Trækning i Wandsbeck udkom No. Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Vinden. 6 October. 127 Varme. S. V. V. N. V. N. V. V. N. V. N. O. Udi afvigte Uge, fra den 4de October til den 11te dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 23 Par. Fødte Drenge 22. Piger 21. Tilsammen fødte 43. Døde Mænd 23. Qvinder 11. Drenge 16. Piger 14, af følgende Sygdomme: Alderdom 3 Apoplexie 1. Brystsyge 4. Druknet 1. Forkiølelse 1. Forraadnelses=Feber 2. Galde=Feber 1. Gicht 1. Hidsig Feber 1. Jnflammation 3. Kiighoste 2. Kopper 11. Podagra 1. Skarlagens=Feber 1. Slag 9. Sprinkler 1. Tænder 3. Tærende Syge 7. Uangivne Svagheder 8. Vattersoet 3. Tilsammen døde 64. Altsaa 21 fleere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
AVERTISSEMENTS. Fredagen den 17de October førstkommende, om Middagen Kl. 12 Slet, bliver paa Børsen her i Staden, de Herrer John & William Brown & Compagnies Boes tilhørende Skibe, nemlig: 1) Maria Elisabeth, drægtig 24 Commerce=Læster, 2) Christina, drægtig 28 Commerce=Læster, 3) Geheimeraad Numsen, drægtig 122 og en halv Commerce=Læster, 4) Hercules, drægtig 240 Commerce=Læster, Anna Christina, drægtig 40 Commerce=Læster, St. Anna, drægtig 84 og en halv Commerce=Læster, Magdalena Elisabeth, drægtig 80 Commerce=Læster, Grev Reventlau, drægtig 95 Commerce=Læster, Mary Ann, drægtig 115 Commerce=Læster, Judith, drægtig 147 Commerce=Læster, Asia, drægtig 135 Commerce=Læster, 12) den gode Bethy, drægtig 125 Commerce=Læster, Elisabeth & Lovisa, drægtig 152 og en halv Commerce=Læster, tilligemed sammes tilhørende Jnventarium, AN Den Gang ved offentlig Auction opraabte og til Høystbydende bortsolgte, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorte, og hvilke, saavelsom Jnventarii-Listerne, forinden kan erfares hos Forst Advocat Beyer, boende i Skidenstræde No. 138, ved hvilke Conditioner ellers er at mærke den fordeelagtige Omstændighed for Liebhaberne, at Hs. Majestæt Kongen i Følge Finants-Collegii tvende Skrivelser vil lade Kiøbe Summen henstaae hos Kiøberen imod tilstrækkelig Sikkerhed og imod 10 a 12 Procentos aarlig Afbetaling. Skibene forevises Liebhaberne af Equipagemesteren paa de Herrer John & William Brown & Compagnies Boes Skibbygger-Værfpaa Christianshavn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-13
Torsdagen den 23de October førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 2 og 4 Slet, bliver ved offentlig Auction 1ste Gang opraabt, og om antagelig Bud skeer, til den Høystbydende bortsolgt, Skoemagermester Mathias Flors og Hustrue Maren Anders Datters fælles Boes tilhørende Huus under No. 120 i Myntergaden beliggende, Huusets Beskaffenhed kan af de opslagne Placater nærmere erfares, ligesom og Auctions=Conditionerne ere til Eftersyn at bekomme hos Boets Curator, Forst-Advocat Beyer i Skidenstrædet No. 138.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Kiøbenhavns No. Aar ald un Post-Tidender, sal. peraad le Fredagen, den 17 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner. An Af et Brev fra Port-au-Prince, den 26 August. Den 16de d. M. hiemsøgtes vi her fra Kl. 8 om Morgenen til Middag med en skrækkelig Orcan, som reev Tagene af alle Stadens Huuse, men gjorde endnu langt større Skade paa de paa Rehden liggende Skibe. Tro ere gaaet gandske under, og 4, som bleve drevne til Søes, har man ikke siden hørt noget til Skibet Fourmie, som laae seilfærdigt og blev ligeledes uddrevet, saa man her synke. Her er allerede begravet over 200 Druknede. Floderne have paa en Miils Strækning oversvømmet Landet. Paa de fleeste Plantager er der ikke eet Sukkerrør tilbage, alle Huse ere ruineerte og Levnetsmidlerne fordærvede. Caffetræerne ere næsten alle med Roed oprykte, og de saa overblevne staae uden Blade. De fleeste Negere ere døde af Kuld, da de intet Skiul kunde finde imod den stærke Pladsregn. – J Legane er der ikke blevet noget Huus staaende. Af de 8 Skibe, som laae paa Rehden der, ere de 7 forulykkede, og iblandt disse en Slavehandler med 500 Regere. Temesvar, den 21 September. Vor Frygt var desværre alt for vel grundet. Alle Tilgange til det Jnderste af Bannatet staae nu aabne for Fienden. Som Herre over Donau, over Biergstrækningerne og over en stor Deel af det platte Land, kan Storviziren og hans troe Seraskier enten gaae lige paa vor Fæstning, eller og, ved at vedblive at marchere frem langs med Donau, afskiære det Semlinske Corps. Det værste er, at Brechainvilles Corpses Tilbagemarch er skeet, uden at man i Forveien vidste det og dertil kunde giøre de fornødne Anstalter. Der er allerede rykket 9000 Mand herind. Qvinder og Børn ere næsten alle borte, og de, der endnu ere tildage, maae ligeledes afsted. Paa Dohmpladsen blive indrettede sex Bagerovne, og der skal endnu anlægges 30 saadanne paa forskiællige Stæder. Kort: Alting er her i Uroe baade Nat og Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Triest, den 22 September. Vor Skibsfart har under Krigen snarere taget til end af, og iblandt de mange ankommende Handelskibe ere der endnu endeel Græsk Tyrkiske. J Gaar havde vi her en forfærdelig Storm med Torden, hvorved adskillige Skibe i vore Havne bleve beskadigede. J Triest og Fiumegiøres endnu Anstalter for den saalænge forventede Russiske Flaade, og man paastaaer, at den, uagtet Krigen med Sverrig, dog kommer til det Middellandske Hav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Semlin, den 22 September. Efter Deserteurernes Udsigende er der til Belgrad, ankommet en Seraskier med 20000 Mand, som har Ordre at overfalde os og ruinere Dæmningen. Fortropperne tilligemed 500 Vogne og Kameler ere allerede gaaet i For veyen. Alle til Strid Udygtige have forladt Semlin Jngenieur- og Sappeur-Corpset er med alt Skandsetøyet bragt til Peterwardein. Allerede den 15de marcherede General von Lilien ud af Panczowa, og lod kun 1 Bataillon blive tilbage. Skade for det skiønne Semlin. – Skade for Dæmningen ved Beschania, som har kostet Millioner; Bliver Storviziren ikke overvundet, saa maa von Hemmingen sætte Semlin og alt det øvrige i Stikken.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Fra Bannatet, den 23 September. Den Keyserlige Hovedarmee staaer nu ved Lugosch, ikke langt fra Temesvar, Fornden Karansebes have Tyrker de ødelagt 8 andre Stæder, hvoriblant Alvapolin. Dette var Aarsagen til, at alting flygtede til Temesvar, hvorhen Krigscancelliet, Krigscassen og Feldpostamtet ogsaa er bragt. Kammerbetientene trække sig derimod endnu længer tilbage til Stegedin. Enhver, som ikke kan forsyne sig med et halvt Aars Proviant, maa forlade Temesvar. Med Panczowa er det baade saa og saa. Civilisterne ere allerede forstørstedelen borte. Endog i Semlin begynder det at en blive tomt. ga Storviziren vover sig næsten daglig fra sit Hovedqvarer Mehadig lige ud til de yderste Forposter paa Recognoscering. Weiskirchen og Uipalanka, som ligge tre Mile fra hinanden, ere besatte af Tyrkerne. Brechain villes Modstand med 8000. Mand imod 30000 var forgiæves, og Uipalanka maatte, efter tre Angreb til Lands og Vands, overgive sig. 2 Petrinia den 25 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Ved den forhen ommeldte feilslagne Bestormelse imod Novi vare Stigerne allerede anlagte, og de til Stormen commandeerte Officerer stode allerede derpaa, da Cron terne pludseligen vægrede sig ved at følge efter, ja endog omkastede Stigerne, hvorpaa Officererne stode, og da man tilsidst vilde tvinge dem, gave de Jld paa deres Med stridende. Landon afskiød vel to Pistoler paa disse Ulydige, men Stormen maatte dog udsættes. Man siger, at disse Folk (Croaterne ere for det meeste Fættere og Svogere til de tyrkiske Croater, og ville derfor ikke gjerne til at fægte imod dem. Desuden skal det og have stødt dem, at man har givet dem korte Sabler i Stedet for deres forrige lange Sidegevæhr, hvortil da ogsaa kommer een og anden Jndretning, hvorved man har gjort dem ligemed de øvrige Keyserlige Soldater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Fra Jtalien, den 27 September. de Efter Beretninger fra det sorte Hav, har Prindsen af Nassau-Siegen virkelig nedlagt Commanden over den russiske Flotille, og afleveret den til Ridder von Ribas, en berømt Officeer, som i de forrige Actioner har fægtet ved Prindsens Side. Dog skal det være blot Sygdom, der har været Aarsag til denne Prindsens Beslutning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Warschau, den 4. Octoberland, Der kan nu ikke længer være nogen Tvivl om, at der jo inden kort Tid vil blive seet en Preussisk Armee af 40000 Mand i vort Naboelaug. Jblant de til Rigsdagen her ankomne Store hersker der stor Gæring, der vel ikke just kunde forstyrre Rigets indvortes Rolighed, men dog give Anledning til mindst ventede Ting. Armeens foreslagne Formerelse vil nok med første blive bevilget, og da Geistligheden maae ogsaa bidrage sit hertil, saa kunde maaskee endeel Klostere staae Fare for at blive ophævede. Feldtmarechal Romanzow er nu rykker frem, og vil igiennem Wallachiet og Siebenburgen giøre Tyrkerne en Diversion, hvoraf man lover sig meget. – Fra Constantinopel meldes, at der er intet Haab om Storsultanens Opkomst. Hans Død, meener man, torde maaskee give Sagerne en anden Vending.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Fra det Østerrigske, den 4 October. Tilforladelige Breve fra Mohilow forsikkre, at Feld marechal Romanzow neppe har 30000 Mand samlede. Men ogsaa kun denne Magt havde været tilstrækkelig til, ved et Foretagende imod Wallachiet, at nøde den fiendtlige Magt til at deele sig, og saaledes understøtte vor Armee. Hvorfor dette da ikke er skeet, maa man billigen forundre sig over Efter Rygtet skal Keiseren have tilskrevet Romanzow, at han strax, uden ringeste Forespørgsel i Petersburg, maatte begive sig paa Marchen med sin Armee, for i Moldau at operere med Eftertryk, hvis ikke, vilde Monarken, uden Keyserindens Forudvidende, tage imod de af Porten tilbudne Fredsbetingelser, og saa snart som mueligt slutte en separat Fred. Romanzows Svar skal have været nægtende. uagtet alle fortsættende Udrustninger haaber man altsaa at Østerrige vil endnu i denne Vinter forsone sig med Porten. Choczim og Jnssy skal være erobrede for Russisk Regning. General Soltikow skal for sin Person allene paastaae alt hvad der ved Capitulationen fandtes i Choczim.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Hvorvidt alle disse og flere Rygter ere grundede eller ikke, kan man ikke indestaae for.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Fra det Brandenburgske, den 11 October. Publicum begynder atter at tale om den Deel af de Kongelige Tropper, som med første skulle marchere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Overkrigscollegiet er der paa nogen Tid arbeydet Natten med Dagen. Den 8de hujus bleve adskillige Stafetter i største Hast erhedeerte fra Berlin med Ordres til Provindserne. Derrer ogsaa gaaer Ordre til de Ostpreussiske Regimenter, at holde sig marchfærdige. Man vil vide, at Marchronten gaaer til Pohlen. Hertug Friedrich af Brunsvig siges at faae Overcommandoen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Altona, den 13 October. Private Breve fra Wien berette, at Keyseren nu har besluttet at lade hæve et almindeligt Krigstyr, og at dette skal tage sin Begyndelse med næstkommende Maaned, Ved den forestaaende nye General-Recrutering skal hver stette Mand udtages. J Syvaarskrigen traf dog Loddet kun hver 22de Mand. Hovedarmeen, hedder det videre, har ved Sygdomme liidt saameget, at den ikke kan vove at indlade sig i nogen Hovedbataille med Fienden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Schlesvig, den 13 October. Den i nogle Tidender indrykkede Beretning, at Ho Høyfyrstelige Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessen var gaaet i Russisk Tieneste og trak Russisk Sold, bliver herved, som aldeles usandfærdig og opdigter, med Tilforladelighed imodsagt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Kiøbenhavn, den 17 October. De Kongelige Hielpetropper ere brækket op fra Strøm og have trukket sig nærmere til Gothenborg, samt besat Bahus, Hovedqvarteret var den 11te i Kongelf tæt ved sidstnævnte Stad. Det hedder, at Kongen af Sverrig har forlangt en Vaabenstilstand, som ogsaa er bleven aftalt paa 8 Dage. Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsen og Hs. Durchl. Prindsen af Hessen-Cassel befinder sig fuldkommen vel, og ved Armeen er alting i beste Tilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Den 13de Februarii d. A. er forrige Gouverneur paa Guinea, Niels Urban Aarestrup, udnævnt til virkelig Regieringsraad og Medlem af Regieringen paa St. Croix, St. Thomas og St. Jean. Den 12te Septbr. er Kammerraad og hidtilværende Tolder i Aarhuus, Hans Lenz, beskikket til Taxadeur ved Kiøbenhavns Toldbod; Havne Controlleur, Jacob Olsen Lund, til Tolder i Aarhuus. Port=Controlleur, Andreas Ebbesen, til Controlleur ved Havnene her i Staden, og Toldbetient, Hans Hansen, igjen til Consumtions-Controlleur ved Portene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1788-10-17
Under 14de d. M. er fra det Kongel. Vestindisk Guineiske Rente- og General-Toldkammer følgende bekiendtgjort: For desto mere at betrygge Handelen og Søefarten igiennem Cattegattet, har Hs. Majestæt Kongen af Dannemark været betænkt paa at lade indrette til de Søefarendes Veiledning og Frelse et større og bedre Fyr end det, som fra gamme Tid af hidtil har været paa Øen Anholt. Til den Ende er, efter allerhøistbemeldte Hs. Majestæts Befaling og med anseelig Bekostning, nu opbygt paa bemeldte Øe et rundt cylinderformigt Fyrtaarn 50 danske Alen høit, 13 Alen i Diameter, hvorpaa er opreist en Fyrkurv, 2 Fod 9 Comme høi og 5 Fod i Diameter. Fra dette Taarn skal det bekiendte Anholts Fyr herefter brænde, i Steden for fra den gamle hidtil værende Fyr-Vippe, hvis Fyrkurv hans kun 22 Alen høyt, og var kun 1 Fod 9 Tomme i Diameter, altsaa vil dette Fyr, som bliver et Steenkullsblus-Fyr, herefter tone høiere og blusse klarere end forhen, hvilket vil foraarsage, at Fyret vil lade sig see paa en meget længere Distance end det forrige Vippe-Fyr. Taarnet. staaer henimod en Fierding Miil eller 2500 danske Alen Vesten for den gamle Fyr-Vippe; altsaa 3100 Alen fra Øens østlige Pynt, og dets øverste Rand reiser sig 56 Alen Næstkommende Fiortende hver Vandets Overflade. November dette Aar tændes Fyret paa bemeldte Taarn om Aftenen, en halv Time efter Solens Nedgang, og fra den Tid af ophører Vippe=Fyret. – Dette bekiendtgiøres herved til Efterretning for de Søefarende og andre Vedkommende baade inden- og udenlands.