JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1814-02-07
(Af fyenske Aviser.)¬ Man seer nu en Beregning over hvad Russerne, efter Feldttoget i Rusland fandt paa Markerne i de forskellige Gouvernements, efterat den franske Armee havde gjort sit Tilbagetog, af døde Mennesker og Heste, som i alt beløb sig til 243,611 døde Mennesker og 143, 132 døde Heste, Endnu savnes alle udenlandske Aviser. Reisende beretter: at det ikke var i Holland Mortier blev slagen, men ved Speyer, af den Russiske General v. Sacken. Den Østerrigske General Hiller i Jtalien, afløses af General Bellegarde. Danzig skal være falden. Kongen af Neapel skal have forenet sig med de Allierede Magter, som have garanteret hans Dynastie for Neapels Throne. J Nedersachsen have de Allierede under en General Schvarzenberg, med Storm indtaget Harburg, Wilhelmsburg og Oxenwerder, staae ogsaa nu i Eimsbüttel tet ved Hamborg. J Frankrig ere de Allierede trængte frem til Nancy og Metz, og Hovedqvarteret skal allerede være endnu nærmere Paris.
Viborger Samler, 1814-02-07
Bekiendtgjørelser. Til muelig Opdagelse af et sidste Nat her i Byen hos en reisende Militair begaaet Tyverie, anmodes enhver om at være opmærksomme, om der skulle forekomme dem en Bankoseddel paa 100 Rd. D., som paa Bagsiden er betegnet 155 og 2de Sølv Theeskeer den ene mærket L. 1. og den anden S. A.; da uopholdelig at anmelde saadant for undertegnede Politiemester. Viborg, d. 7de Februar 1814. J. Nyboe.
Viborger Samler, 1814-02-07
Den som i Aftes paa Komedien fik en fremmed Hat med blaae Lærredsfoer, kan paa Bogtrykkeriet faae igjen den Eieren sik. De,
Viborger Samler, 1814-02-07
Viborg Stifts Capitelstaxt for Afgrøden af Aar 1813. de fornende authoriserede Stemmesamlere til Stiftsøvrigheden ine Bota, opgivne i ædninger, efter de sidste udløbne flere Maaneders Middelpriser, vare i Herreders etc. Ravne. A. Ved Magistraterne, HerredsfoFra Kjøbstæden Viborg. Skive Bye og Sallings 4 Herreder. Sønderlyng og Middelsom Herred, Rinds Herred, - Fjends og Nørlyng Herreder, Dronningborg Birk Schjern Birk Frisenvold Birk Nibe Kjøbstæd, - Ladepladsen Løgstøer B. Ved Stiftets Amts og Præster: Fleskum, Hellum, Hornum og Hind Sønderlyng Herred, Middelsom Herred Sleth Herred, Aars Herred Gislum Herred, Rinds Herred, Nørlyng Herred, Fjends Herred, Harre og Nørre Herreder. Hindborg og Rødding Herreder.
Viborger Samler, 1814-02-07
Herefter blev paa leve uddraget og fastsat i ru Det er i Dansk Cour Viborg den 1ste Februuar 1814. C. Blom. J. Bloch.
Viborger Samler, 1814-02-10
No. 1.
Viborger Samler, 1814-02-10
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1814-02-10
(Af Lübecker Anzeiger og Aarhuus Avis.) Krigstildragelser ved Middel- og Nederihnen.
Viborger Samler, 1814-02-10
Den 2den Januar forefaldt paa Schindbucklen (en Hede mellem Durkheim og Ellerstadt) en meget haardnakket Træfning mellem det Sackenske Korps og de Franske, der anførtes af Hertugen af Ragusa. De Franske bleve kastede med betydeligt Tab, forlode Durkheim og fattede paa nye Post paa Hartenborgen. Men ogsaa herfra trak de sig efter en stærk Rekognoscering af Lautern. Ved denne Trefning vare 7 franske Kavalleriregimenter i Virksomhed, men som tilsammen ikke vare over 900 Mand stærke. General Lanskoy, der anfører det Sackenske Korpses Avantgarde, var allerede den 5te i Hochspeier og den 6te i Lautern, der fra Revolutionskrigens første Aar er berømt for de faste Stillinger, som Tydskerne dengang havde der. De Franske havde efterladt mange Saarede, som General Sacken lod transportere paa 100 Vogne til Speier. Hvorvidt de Allierede allerede ere udstrakte i disse Egne, oplyses deraf, at de russiske Forposter allerede staae hinsides Neustadt henimod Edelsheim. J Dusseldorf indtraf den 4de Januar General Cernitchef, den 5te Prindsen af Sachsen Koburg, den 6te General Winzingerode og Fyrst Wolkonsky. De ad Nederrhinen henilende Tropper ere meget talrige, og torde for størstedelen kun blive brugte i Nederlandene. J Kassel indtraf den 7de Januar den første Kolonne sachsiske Tropper, der ogsaa ere bestemte til hine Egne. Hertugen af Weimar fører Overkommanden over Sachserne.
Viborger Samler, 1814-02-10
Schweiz og Overrhinen. Ogsaa her ere de allierede Tropper trængte betydeligen frem. Staden Gens, en meget vigtig Punkt formedelst dens stærke befæstning, hvorfra Passene over Jurabjerget beherskes, er i Forbunds hærens Hænder. Der var allerede Forstærkninger underveis til den fra Turin, og General Fournier havde af Keiser Napoleon erholdt befaling, at forsvare den til det yderste. Man fandt i Gens megen Munition og 117 Stykker Skyts. Den 4de Januari stode østerrigske Tropper allerede i Nærheden af Lion. Andre Detaschementer vare allerede ankomne hinsides Martigny paa Simplons- og St. Bernhardsbjergene, og saaledes er da og de tvende fornemste Passe til Jtalien i de Allieredes Magt.
Viborger Samler, 1814-02-10
Fra General Wredes Armeeafdeling har man følgende Officelberetning: Hüningen havde endnu ikke kapituleret, men beskiødes uophørlig. Staden skal næsten ganske være lagt i Aske, og kun Fæstningen endnu være tilovers.
Viborger Samler, 1814-02-10
Krigen i Nederlandene. Nimvegen er Natten imellem den 2den og 3die Januar bleven rømt af de Franske, som der havde efterladt sig 25 Kanoner. Den 3die om Morgenen, foere nogle af de fornemste Jndvaanere over Waalen, og overbragte Stadens Nøgler til den preusiske Kommandant i Lenth. Strax indskibedes en Deel Preussere som toge Staden i Besiddelse. Hele Landet mellem Maasen og Waalen er nu frie for Franske. Goes naa Zuydbeveland har en egelsk Garnison af 1000 Mk.; Bergenopzoom, der endnu ikke er tæt indsluttet, har det lykkedes de Franske at forstærke indtil 2500 Mk.; Breda havde til Besætning 600 Md. Nederlændere, 4400 Englændere og 600 Kosakker, der snart skulle afløses af engelsk Rytteri. Den 3die Jan. gjorde de Franske et Udfald af Forterne ved Helderen, men blev med Tab slagne tilbage. General v. Bulows Hær, der den 6te var ved Bommel gaaet over Waal- og ved Been over Maas=Floden, for at trænge frem til Brabrand for at understøtte de store Operationer ved Over= og Middelrhinen, er tilligemed Borstells og Benkendorfs Korpser, mellem 40 og 50,000 Mand stærk, og bliver endnu stedse forstærket.
Viborger Samler, 1814-02-10
Jtalien. Kongen af Neapels Tiltrædelse til det store Forbund, anmeldes nu fra flere Sider som sikkert, samt at hans Tropper skulde have gjort Holdt ved Ankona. Bekræftelse behøver endnu den Efterretning, at 10,000 Neapolitanere allerede skulde have forenet sig med den østerrigske General Nugent, og at saavel Verona, som Venedig var rømt af de Franske. Hamborg og dens Omegn. En befaling udstædt den 5te Januar af Prindsen af Eckmühl forordner, at det til Samfærselens Lettelse med de indenfor Udenværkerne liggende Forstæder St. Georg og Stadtdeich, skal være enhver af Stadens og Forstædernes Jndvaanere tilladt, med Sikkehedskort at passere ud og ind. Ogsaa skal Altonas Borgere daglig være bevilget et vist Antal Pas see, som de ved Tilbagekomsten fra Hamborg igjen maae afgive. Jfølge Breve af 18de Januar bliver alt Sølvtøi afleveret, Kommunikationen med Altona gjordes meget vanskelig. Man siger, at Prindsen af Eckmühl har yttret i et Krigsraad, at han var tilsinds at kapitulere. Men General Loison havde erklæret sig derimod paa Grund af, at hans forhen givne Raad, at opgive Hamborg og trække sig til Holland, for at vedligeholde Frankrige det, dengang blev forkastet, og at der nu ikke blev andet tilbage for det i Hamborg værende Korps, end at forsvare denne Stad.
Viborger Samler, 1814-02-10
(Af Statstidenden.)
Viborger Samler, 1814-02-10
Basel, den 27de Deember. De Conferentser, som Commandeuren for vor Cordon, Oberst Herrenschwand, holdt med de allierede Magters Generalitet i Hovedqvarteret Lorrach, lode os haabe, at Schweiz kunde bevare Neutralitet; men den 10de om Aftenen forsvandt denne Drøm, idet der gaves Ordre til at føre Kanonerne ned af Voldene, aflevere alle de Militaireffecter, som tilhøre Conton Basel, i det herværende Tøihuus, inddrage Canntonnets i Nabostæderne cantonnerende Tropper, og at lade de andre Cantonners Tropper endnu for Midnat bryde op til deres Hiem, da de Allieredes endnu samme Nat vilde fredelig betræde vort Gebet og drage gjennem samme. Det regnede heftig og var ganske mørkt. Jmidlertid defilerede 60,000 Østerriger paa to Broer over Rhinen og den 21de bleve 26000 Mand indqvarterede i Staden selv; de øvrige udenfor. De opførte sig overmaade beskedent, uagtet de syntes at lægge os til Last, at vi ikke ligefrem havde gjort fælleds Sag med dem, og tilføiede, at dette opholdt deres Foretagender. Den 24de brøde vore Giæster, med hvem vi have havt Aarsag at være fornøiede, ilsomst op. Den 25de fulgte mere østerrigsk Cavallerie og ridende Artillerie. Kosakkerne havde bivouqveret udenfor Johannesporten Efter 24 Timers Hvile droge alle disse Tropper bort, for at støde til General Wredes Armee, som har sit Hovedqvarteer i Landsbyen Hasingen, og har Ordre at indslutte de to Fæstninger Huningen og Befort. Fra Hüningen (en halv Miil herfra hose vi Kanonade. De Franske gjøre Udfald, og man har allerede indbragt saarede Bayrere og Østerrigere hertil. Saasnart Østerrigernes svære Artillerie, der opholdes af de slette Veie, ankommer, vil man begynde at beskyde disse to Fæstninger, som formodentlig ville vise kraftig Modstand. Minister v. Stein ventes her den 31te. Breve fra Neuschatel af 28de sige, at man der venter preussiske Tropper.
Viborger Samler, 1814-02-10
Freiburg den 2den Januar. Den østerrigske Hovedarmee, hvortil Bayrerne og Würtembergerne ogsaa høre, ere trængte frem til Besancon. Napoleon samler sine Tropper ved Metz. De Soldater, som herefter indkaldes, skulle trækkes sammen i Egnen af Paris. En russisk Arme har taget Veien over Bern til Jtalien, for at angribe den italienske Armee fra denne Side. Forbindelsen mellem Strasburg og Paris er afbrudt. Man har opsnappet Depescher af stor Vigtighed.
Viborger Samler, 1814-02-10
Frankfurt, d. 30te Decbr. J Genf er udbrudt Opstand; Stadens Nøgler ere oversendte til Fyrsten af Schwarzenberg. Den 30te skal General v. Bubna rykke derind. Den allierede Armee har bemægtiget sig de faste Slotte Belmont og Landskrone. J det ene af dem fandt man 16000 Centner Krudt. Slottet Bel mont blev sprængt i Luften, da det ikke var af Vigtighed for Operationerne. Beford er berendt. Man har opsnappet adskillige Courerer, som overbragte Commandanterne for Militairdivisionerne befaling saasnart som mueligt at lade transportere Tropper, for at fordrive de Bloqverende fra denne Stad, der ikke er provianteret, og tillige at indbringe Levnetsmidler for tre Maaneder i Staden.
Viborger Samler, 1814-02-10
Major Colomb er trængt frem til Egnen af Brüssel; han har medbragt 4 Kanoner og kastet 14 andre i Vandet. Førend Overgangen over Rhinen skeete, udstædte Hs. Excellence Feldtmarschal v. Blücher følgende Proclamation til den under hans Commands staaende schlesiske Armee. Da J trængte frem fra Oder til Rhinen, tappre Soldater af den schlesiske Armeel maatte Fjenderne frarives Lande, som de tidligere havde underkastet sig. Nu gaae J over Rhinen, for at tvinge Fienderne, som ikke kunne finde sig i at see deres nittenaarige Erobringer tabte i to Felttoge - til Fred. Soldater, Seiervinderne ved Katzdach, ved Wartenburg, ved Möckern og ved Leipzig behøver jeg blot at vise Veien til Hæder, og jeg er vis paa hvad de ville gjøre; men jeg har nye Pligter at paalægge Eder. Beboerne af den venstre Rhinbred ere ikke fiendtligsindede mod os; jeg har lovet dem Beskyttelse og Eiendomsikkerhed; jeg gjorde det i Eders Navn. J maae holde det. - Tapperhed bringer Soldaten Ære; men Lydighed og den strængeste Mandstugt er hans skjønneste Smykke.
Viborger Samler, 1814-02-10
Frankfurt om Mayn, den 30te Decbr. 1813. v. Blücher.
Viborger Samler, 1814-02-10
Hovedqvarteret Kaub ved Rhinen (imellem Bacharach og Coblenz) den 1ste Januar 1814.
Viborger Samler, 1814-02-10
J dette Øieblik (Kl. 10 Formiddag) passerer den 4000 Mand stærke Avantgarde af den sachsiske Armee paa Baade over Rhinen, uden at finde synderlig Modstand. Henimod Middag, naar Skibsbroen er færdig, skal det hele Armeecorps følge efter.
Viborger Samler, 1814-02-10
Efterstaaende er den af Feltmarschal v. Blücher til den venstre Rhinbreds Beboere udstædte.
Viborger Samler, 1814-02-10
Proclamation. Jeg har ført den schlesiske Armee over Rhinen, for at kjæmpe for Freden og for Nationernes Frihed og Uafhængighed.
Viborger Samler, 1814-02-10
Keiser Napoleon har indlemmet Holland, endeel af Tydskland og af Jtalien i det franske Rige; han har erklæret, at han ikke vil give en eneste Landsbye af disse Erobringer tilbage, om Fienderne stode for Paris selv.
Viborger Samler, 1814-02-10
Jmod denne Erklæring, imod disse Grundsætninger er det alle europæiske Magters Armeer, drage frem. Ville J forsvare disse Grundsætninger: Velan, saa træder ind i Keiser Napoleons Hære, og prøver Eder i Kamp mod den retfærdige Sag, som Forsynet saa øiensynlig beskytter. Ville J ikke det, da finde J Beskyttelse hos os. Jeg vil sikkre Eders Eiendomme; enhver Borger, enhver Landmand blive rolig i sit Hjem; Enhver Embedsmand paa sin Post og fortsætte deres sædvanlige Sysler. Men fra det Øieblik de allierede Tropper ere rykkede ind i Landet, maae al Forbindelse med det franske Rige ophøre. Den der ikke retter sig efter denne Anordning, begaaer Forræderie imod de foreenede Magter; han vil blive stillet for en Krigsret og straffet paa Livet. Venstre Rhinbred, den 1ste Januar 1814. v. Blücher.
Viborger Samler, 1814-02-10
Amsterdam, d. 4de Decbr. Saasnart Prindsen af Oranien var landet i Holland udstædte han følgende Proclamation. Landsmænd!
Viborger Samler, 1814-02-10
Efter nitten Aars Fraværelse og Lidelser har jeg med hiertelig Glæde modtaget Eders enstemmige Jndbydelse om at komme tilbage til Eder. Nu er jeg kommen, og jeg haaber, med Forsynets Bistand, at jeg skal blive Midlet til at giengive Eder Eders gamle Uafhængighed og Lykke. Dette er mit eneste Formaal, og jeg forsikrer Eder at det ogsaa er de allierede Magters. Jsær nærer Prindsregenten af det forenede Kongerige Storbrittannien og Jrland tilligemed hans Regiering, dette Ønske. Derom ville J overtydes ved den Understøttelse dette mægtige Land snart vil give Edder, og som jeg haader vil paa ny befæste det gamle Venskab, der saalænge udgjorde begge Staters Lykke. Jeg tilgiver og glemmer alt hvad der er skeet. Vi have Alle kun eet fælleds Formaal, nemlig at læge vort Fædrenelands Saar, og give det ny Rang og Anseelse blandt Nationerne. Handels og Vandels Gjenoplivelse vil, haaber jeg, være den umiddelbare Følge af min Komme til Eder. Al Partiaand være for evig handlyst fra os. Jeg og min Familie skulle ingen Anstrængelse spare for at sikkre Eders Uafhængighed, og fremme Eders Lykke og Velfærd. Min ældste Søn, som under den udødelige Lord Wellington har viist sig sine Forfædre værdig, er paa Reisen hertil. Knytter Eder derfor, dyrebare Landsmænd, med Hjerte og Siel til mig, og vort fælleds Fædreneland skal blomstre igjen, som i Fortidens Dage, og Efterverdenen skal modtage af os alle de Velsignelser, vi have arvet fra vore Fædre. Den 1ste Decbr. 1813. Wilhelm Frederich, Prinds af Oranien.
Viborger Samler, 1814-02-10
Den 23de December. Hs. Kgl. H. Prindsen af Oranien, de forenede Nederlandes souveraine Fyrste, har befalet en almindelig Folkebevæbning, som bestaaer af en Landstorm, hvortil alle vaabenføre Mandfolk fra 17 til 50 Aar høre. Af Landstormen dannes en Landmilits af 20000 Mand. Walcherner endnu i Fjendernes Hænder, og al Forbindelse med denne Øe er afskaaren. Rundt om samme ligge 27 engelske Krigskibe, hvoriblandt 3 Trevækkere.
Viborger Samler, 1814-02-10
Berlind. 11te Januar. Jfølge hertil indløbne officielle Efterretninger har Danzig overgivet sig. Garnisonen er krigsfangen, og skal, for saavidt den bestaaer af Franske, føres til Rusland. Rhinforbundstropperne og Polakkerne drage til deres Hiem.
Viborger Samler, 1814-02-10
(Af fyenske og andre danske Aviser.) Nyborg d. 24 Jan. Tropperne i Holsteen ere i fuld Bevægelse for at forlade Landet, og man haaber at de i Overmorgen skulle, paa Benningsens Korps nær, som bliver staaende for Hamborg, alle være uden for Grændsen. Lille Belt er ufremkommelig for andet end Baade; Tropperne kunde derfor ikke komme over til Jylland. Udenlands fra haves intet Nyt. Fæstningen Wittenberger den 12te dennes taget med Storm.
Viborger Samler, 1814-02-10
Nyborg, den 29 Januar. Fredagen den 21 d. M. besaae Hs. Majestæt Kongen herværende offentlige Stiftelser og Indretninger, saasom den lærde Skole, Almueskolen, Kirken, Fattighuset o. s. v. Monarkens Fødselsdag feiredes her ved en Tale paa den lærde Skole af Hr. Rector Munthe, som H. H. Prinds Ferdinand bivaanede, med nogle Kanonsalver og Byens Jllumination.
Viborger Samler, 1814-02-10
Den 31te Januar tiltraadte Hs. Majestæt Reisen over Bettet, og skulde endnu den 3die Februar ikke være naaer længer end til Sprogøe. Gud ledsage den ædle Landets Fader paa denne saa besværlige Reise, og glæde os alle snart med Efterretningen om dens lykkelige Fuldbringelse!!¬
Viborger Samler, 1814-02-10
J de forløbne Aar har Hs. Majestæt Kongen havt den Naade i ethvert Aars Januarmaaned at skjænke 200 Favne Brænde, eller tildeels Tørv i Brændes Sted, til trængende Fattige i Kbhvn, hvis Uddeling er bleven begyndt paa Hs. Majestæts Fødselsfest den 28de Januar under Bestyrelse af Fattigvæsenets Direction.
Viborger Samler, 1814-02-10
Til en lige kongelig Gave har hendes Majestæt Dronningen, i Hs. Majestæt Kongens Fraværelse, allernaadigst ladet det Fornødne foranstalte. Uddeelingen er begyndt den 28de Januar og den fortsættes efterhaanden som Førselen kan gjøres muelig. Endvidere har Hendes Majestæt til denne som til foregaaende Hs. Majestæts Fødselsdag ladet fuldt opklæd27 fattige Børn, som den 28de Januar glædedes ved at modtage de enhver bestemte Klæder i Trinitatis Skole- og Arbeids: Bygning. Fremdeles er, efter Hendes Majestæts, ved Hs. Excellence Overhofmarschallen, givne allernaadigste befaling til Fattigvæsenets Direction, foranstaltet, at fra Hs. Majestæt Kongen, i Anledning af Allerhøistsammes Fødselsdag, og imod Anviisning af Omkostningerne, gives Søndagen den 30te Jan. et got varm Middagsmaaltid til de fattige Børn, som søge Fattigvæsenets Skoler, hvis Antal for nærværende Tid er noget over 1200. Alle Beviser paa, med hvormegen Mildhed og Naade Hendes Majestæt Dronningen vaager for, at, ogsaa i Hs. Majestæts Fraværelse, Hielp og Vederqvægelse for den Lidende kan gives.
Viborger Samler, 1814-02-10
Udtog af en paalidelig Privatskrivelse fra Flensborgegn af 28de Jan. "J de sidste 2 Maaneder har her hos os tildraget sig Meget; og vi have indtil Fredslutningen, bestandig været omspændte af bange Forventninger, og levet mellem Frygt og Haab. Efterat Vaabenstilstanden Natten til 6te Jan. var udløbet, kom de første Kosakker allerede til Flensborg og Middagen, og den 7de rykkede General Tettenborn derind med hele Pukken. Desforuden fulgte endnu den 9de Jan. endeel svenske Tropper, bestaaende af Mørnerske= og Skaanske Husarer, og de Smaalehnske Dragoner. De Svenske Troppers Opførsel har været upaaklagelig: Kosakkernes mindre god. De reqvirede endeel Heste, Linned, Penge &c., men fik intet uden Hestene, omtrent 50 ialt. J Flensborg vare Jndqvarteringsbyrderne i nogen Tid svære, Tettenbornreqvirerede og fik leveret 120000 Alen Klæde, hvilket han dog betalte med 2 Rd. S. H. C. pr. Al. Ogsaa paa Landet har de fientlige Troppers Forhold været taalelig god. Ved Svenskernes Asmarsch efter Fredslutningen, toge de henved 4000 Vogne fra Amtet og Staden med til Lübeck, hvilke ved Maanedens Slutning endnu ikke vare komne tilbage; af dette Antal maatte blot eet Herred levere 31 bespændte Vogne. Ogsaa den liden Flekke Glüksburg havde en Eskadron svenske Dragoner til Besætning; men ved Hertuginden af Beverns Forestilling derom til H. K. H. Kronprindsen af Sverrig og vedkommende befalingsmænd, blev samme efter et Ophold af 24 Timer igien kaldet derfra. Noget om Veirliget.
Viborger Samler, 1814-02-10
Efter en 3 Ugers haard Frost fra 6te Januar af, blev Luften noget mildere og Tøeveir indfandt sig sidst i Jan. Men Frosten (dog ikke slet saa streng som for) indfandt sig atter i Februar og gav vel noget Tøe, Slud og Riimtaage; men en stor Mængde Snee. Kyndelmisse dag var det hele Dagen klar Luft, Soelskin og stille Frost. Dette er efter de gamle Mærker ikke Tegn til hastig Foraar. De Gamle sagde: Jo mere Soelskin paa Kyndelmissedag, jo mere Sneefaaer visiden. Ligeledes er det gammelt Sagn Naar Solen skinner Kyndelmissedag, da skal Bonden holde paa Høstakken med den ene Haand og plukke af den med den anden (spare paa Høet) men er det Snesøg og ondt Veir den Dag, da skal han vælte Høet ned med begge Hænder. De Gamle antoge, at den halve Vinter var forbi Kyndelmisse, og sagde man skulle da endnu have det halve Foder og halve Fødekorn tilbage. Det er og et gammelt Raad, at man i Februar skal søge at tærske op i Laden, at ej Musene, som paa denne Tid i Mængde fremkomme af den udklækkede Yngel, skal skjære formeget, hvilket især skeer naar Kornet ej ligger tæt i Gulvene eller og for nær til Væggene, at Dyrene og Kattene som søge dem, ei kunde have fri Gang. Musene ere overalt mangfoldige i Aar, saa denne Regel kunde tages til Hjerte. Vist er det at Rotter, hvor man er plaget med dem, gjerne kand ødelægge og fortære 2 Tønder Rug i en Lade en Vinter. Korn som ligger under Tagene og paa Lofterne er især udsat for at skjæres, formodentlig fordi Dyrene der lettere kunde komme til Føden og smutte ind ved Tagene. (Udgiveren.)(Sidste Khus. Post mangler. Hvad Rummet denne Gang er tillader at indføre, skal vorde leveret næste Gang.)
Viborger Samler, 1814-02-10
Bekjendtgjørelser. Tirsdagen d. 15de d. M. Kl. 10 Formiddag holdes Licitation paa Viborg Raadstue over Reparation paa Broen i Hald Skov, hvilket herved bekjendtgjøres. Konditionerne og Overslaget erfares forinden hos undertegnede. Herredscontoiret i Biborg, d. 5 Febr. 1814. T. Nyboe.
Viborger Samler, 1814-02-10
For en honet Familie, saa og for eenlige Personer, er til 1ste Maj Værelser at faae til Leie i den Gaard, som Hr. Dragheim nu beboer. Man behager derom at henvende sig til P. Gjølbye.
Viborger Samler, 1814-02-10
Paa en Gaard nærved Viborg, søges en duelig Gartner, der baade forstaaer at anlægge og istandsætte en Have. Det nærmere erfares paa Aviscontoiret i Viborg.
Viborger Samler, 1814-02-10
Søndagen d. 13 Febr. bliver Assemblee i Klub hen, som begynder Kl. 6.
Viborger Samler, 1814-02-10
J Aunsberg Skov er endeel godt Bøge Brænde i Favne at bekomme tilkjøbs, derom accorderes med Saug mand paa Aunsberg.
Viborger Samler, 1814-02-10
Løverdagen den 12te Febr. Kl. 7 bliver der Generalforsamling i den hagemanske Klub. Randers tydske Skole er nu institutmæssig indrettet og forsynet med Lærere. Eleverne nyde deri Underviisning i Dansk og Tydsk (grammaticalsk) Skrivning, Regning, Kristendom, Historie, Geograft, og Begyndelsesgrundene i Mathematik og Geometri. Hvor som ønsker det, bliver og underviist i Latin og Fransk og med Tiden venter man endog at kunne give Lysthavende Underviisning i det engelske Sprog. Skulde flere Udenbyes, end de som allerede have anmeldt sig, ønske sine Børn dannede i denne Skole, ville de jo før jo hellere og i det seeneste inden Paaske lade dem indskrive hos Undertegnede, i hvis Huus et par Elever kunne modtages i Kost og Logie. H. N. Bache. Første Lærer ved bemeldte Skole.
Viborger Samler, 1814-02-14
No. 1.
Viborger Samler, 1814-02-14
Udenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1814-02-14
(Af Statstidenden.)
Viborger Samler, 1814-02-14
Paris den 20de Decbr. Jdag aabnedes det lovgivende Corps efter det iforveien bekjendtgjorte Ceremoniel. Hs. Maj. Keiseren og Kongen holdt en Tale, hvori han tilkjendegav, at han har maattet forstærke sin Armee, og at det er nødvendigt, at Jndtægterne forøges; dog skal dette sidste skee uden Laan og Papiirpenge, efter en Plan som Finantsministeren vil bekjendtgjøre.
Viborger Samler, 1814-02-14
Fransk Grændse d. 24 Decbr. For at forstærke sit Cavallerie har Keiser Napoleon sammentrukket det neapolitanske Cavallerie og alle franske og italienske Æresgarder, foruden 25600 Mand fra Catalonien. De tjenstdygtige Postilloner i Frankrig er reqvirerede til Tjeneste tilligemed deres Heste, og den største Deel af de 40000 Douaniers satte ind under Regimenterne.