Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-07-16
Efterat Sognefoged Jacobsen, Proprietairerne Jensen, Boserup og Winkel, Overkrigscommissair Holst, Biskop T. Müller, Legationssecretair Hvass og Gaardeier Lydersen Alle havde udtalt sig for en Adresse, yttrede Kammerherre Benzon, "Efterat saamange have yttret sig saa bestemt for en Adresse, der skulde indeholde Yttringer af Misbilligelse af flere af Regjeringens Foranstaltninger, vilde det være aldeles overflødigt at tænke paa at rokke denne Beslutning; det er derfor kun for min egen Skyld, at jeg troer at burde yttre mig. En Adresse bør efter min Mening være noget ganske andet, end en Petition; i Petitioner kan Man fremkomme med de bemærkninger, og Forslag, Man har at gjøre, men dertil er ikke Stedet i en Adresse, og jeg kan saaledes ikke stemme for en saadan, som den nu foreslaaede. Forsaavidt Man har nævnt Sprogpatentet som en Hovedaarsag til Folkets Misstemning, da maa jeg erkjende, at der her i Provindsen gives en Stemning med Hensyn til denne Gienstand, som ikke er fordeelagtig; Man troer i denne Sags Afgjørelse at finde en Fornærmelse mod Modersmaalet og Nationaliteten, og Man antager, at Regjeringen ikke med den Kraft, som Folket kunde ønske, bar haandhævdet det danske Sprogs Rettigheder. Jeg troer imidlertid, at de, som læse Sprogpatentet i den Aand, hvori det er affattet, ville komme til det Resultat, at Regjeringen vanskeligen, uden at fornærme den tydske Befolkning, kunde bruge andre Ord, end de valgte; thi der er en stor Forskjel paa ved andre Foranstaltninger at fremme det danske Sprogs Brug, og paa at gjøre det lige berettiget med det tydske i en Stænderforsamling, for at bruges til at drille eller vække Misnøie. Det kan uden al Tvivl antages, at der gives flere i den slesvigske Stænderforsamling, som ikke saaledes ere det danske Sprog mægtige, at de kunne forstaae et der holdt Foredrag; men naar Stænderinstitutionen skal bære Frugter, er det nødvendigt, at et Sprog bruges, som Alle forstaae, og da Tydsk er Pluralitetens Modersmaal, er det naturligt, at dette gjøres til Forretningssprog. Naar Regjeringen derfor bestemmer, at Enhver, som siger, at han ikke er det tydske Sprog saa mægtig, at han kan tale det med Lethed, maa tale Dansk, saa seer jeg ikke, at der for en saadan Mand kan være noget Ydmygende i denne Erklæring; thi han har da en fuldkommen Ret til at tale Dansk, og maa dog erkjende, at denne Bestemmelse er den, der meest er i hele Forsamlingens Jnteresse. Jeg skal iøvrigt ikke negte, at det havde været langt ønskeligere og glædeligere, hvis der tidligere var arbeidet hen paa, at Dansk var blevet det meest talte Sprog i Slesvig, som Enhver kunde forstaae, saa at det kunde være blevet Forretningssproget i Stænderforsamlingen, istedetfor at Tydsk hidtil har været det. Forsaavidt Justitsraad With har meent, at Man navnlig burde tage sig af denne Sag, fordi Nordslesvigerne mangle Talsmænd i den slesvigske Forsamling, maa jeg bemærke, at de nordslesvigske Deputerede udentvivl have begaaet et Feilgreb ved at udeblive fra Forsamlingen; det vilde vistnok have været langt bedre, om de vare blevne, for paa Tydsk at forsvare Danskhedens Jnteresser, end ganske at forlade Kamppladsen." - Kammerraad Schiøtt: "Det kom mig uventet, at nogen Stemme vilde hæve sig mod Jndgivelsen af en Adresse. Jeg maa stemme for den, navnlig med Hensyn til Sprogforholdene og de endnu ikke indførte Besparelser." – Justitsraad With. Den næstforegaaende Talers Foredrag giver mig Anledning til nogle faa bemærkninger. Naar han har talt om at tale Dansk for at drille, da er dette en Beskyldning, som Jngen fortjener, men sorgeligt er det, om der allerede i Brugen af Dansk skulde ligge noget Drillende; thi dette viser, hvor megen Antipathi der maa herske mod Sproget, og at dette er blevet utilbørligen tilsidesat. Naar han har yttret, at flere slesvigske Deputerede udentvivl ei forstaae Dansk, maa jeg bemærke, at jeg nøie har erkyndiget mig om dette Punkt, og at der kun gives 2 Deputerede, der ei forstaae Dansk. Hvad endelig angaaer, at de danskindede Deputerede have forladt Pladsen, maa det bemærkes, at de have indkaldt deres Vælgere, og forelagt disse det Spørgsmaal, om de skulde møde i Forsamlingen og tale Tydsk, men at vælgerne besvarede dette Spørgsmaal, paa en benegtende Maade." - Apotheker Dahlerup. "Naar Kammerherre Benzon har sagt, at han ikke stemmer for en Adresse i den foreslaaede Retning, kan jeg ikke forestille mig andet, end at det da er hans Mening, at Adressen kun skulde indeholde Complimenteringer. Men faare Ord faaer Hs. Majestæt udentvivl nok af ved sit Hof, og vi behøve neppe ogsaa at sende ham saadanne. Da der er klaget over, at der ei er taget tilbørligt Hensyn til de private Petitioner, vilde en Adresse, som den foreslaaede, tillige være et mægtigt Middel til dog at faae Svar paa nogle af dem." Kjøbmand Müller: "Jeg stemmer for en Adresse, som bør indeholde en Skildring af den sørgelige Stemning, som hersker overalt i Landet, og navnlig bør udtale det Beklagelige i, at der ikke er taget mindste Hensyn til mange Petitioner, navnlig til dem om en friere Udvikling af Samfundsforholden; ogsaa bør den udtale det Beklagelsesværdige i, at der i financiel Henseende ikke er skeet noget af Betydenhed, og at Sprogpatentet er emaneret, hvorved den danske Nationalitet maa føle sig dybt krænket.