JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Mariboe den 22 Januarii. Natten imellem den 18de og 19de dennes, udbrød ikke langt fra Mariboe i Landsbyen Skielstrup under Nielstrup Gods en heftig Jldebrand hos Gaardmand Christen Olsen. J mindre end 4 Timer blev hele Gaarden, Linnet og Gangklæder, 3 Heste, 11 Faar, 7 Gjæs, 3 Ænder, 27 Høns, 16 Td. Hvede, 8 Td. Byg, 3 Td. Rugmeel, 10 Td. Rug. 9 1/2 Td. Havre, 20 Traver utaarsket Hvede, 15 Læs Erter, 20 Traver Byg, 9 Læs Høe, 3 Rd. i BancoSedler og noget Sølv, et Rov for Luerne, Manden, og Konen ere nedstyrtede i den største Elendighed; nogne og berøvede alt maa de nu anraabe medlidende Menneskers Barmhiertighed. Lader os ved slige Leiligheder gjøre godt og ikke blive trætte. Hvorledes Jlden er opkommen, er endnu ikke opdaget. Saameget er vist, at Kl. imellem 3 og 4re om Morgenen hvirvlede Luerne frygteligen paa eengang fra 2de Steder i Bygningen. Ved det første Anskrig mødte paa Øjeblikket Sprøiten fra Mariboe med endeel af Brandfolkene. Ved deres Raskhed og Brand-Assistentens Hr. Saaddelmager Møllers Bestemthed og Aandsnærværelse, bleve de øvrige Huse og Gaarde reddede i Byen. Sprøiterne fra Knuthenborg, Nielstrup og Engestofte mødte ogsaa siden. Hr. Kjøbmand J. G. Krøier og Peder Christensen i Mariboe vare paa Øjeblikket beredvillige til at lade Sprøiten transportere til ovenmeldte Landsbye med deres Slæder og Heste, og under Branden at kjøre Vand. Synderligt nok, at da ved en Jldebrand som denne, ethvort Jndivid bør være lutter Liv og Virksomhed, kan dog en vis Søvnagtigheds og Trægheds Aand hvile i den Grad over nogle enkelte Byemænd, at en Brand=Assistent seer sig nødt til at anvende physisk Magt, for at bringe slige træge Mennesker til at efterkomme deres Skyldighed, med at forsyne den eller de Sprøiter med det fornødne Vand, der saa menneskekierligen ilede med Lynets Fart deres betrængte Medborger til Hjelp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Døde Hr. Forvalter Holm paa Øllingsøegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
J den senere Tid har Vildtyveriet ret gaaet i Svang i Christiansholms Skove.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Ved sidste Auction blev Bispegaarden kjøbt af Hr. F. Appel for 3500 Rd. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Anecdote. Kanzleren og Præsidenten i en Provinstal-Regjering sendte (1723) sin Søn til Friedrich Wilhelm i Berlin, for der, umiddelbar hos Kongen, at ansøge om en Ansættelse, Kongen rescriberede paa den ham overgivne Ansøgning egenhændig til General-Directorium: "sollen examinien, og er Berstand und guten Kop Hat - har er das foll er in Kur Mark Krigs"Dom Kamer zu führen sind und soll da bleisich habiliteren – ist er ein Dummer Deuffel soll ihu die Klev. Regl. Raht machen dazu ist er gult genuch" *) skulle examinere, om han har Forstand og got Hoved – har han det skal han være "at føre i Kur Mark Krigs Dom Kamer og "skal der flittig habilitere – er det en dum"Diævel skal sætte ham i det Klev, Regi Raad dertil er han god nok." –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Spanien. Fra Madrid skrives. J Sevilla hersker den største Gjæring. – Mange Medlemmer af Juntaen ere sendte som Fanger til Gibraltar. – Cuesta er midlertidig Regent, og Romana Generalissimus over alle Armeerne. – Paa de americanske Skibe skal der og være lagt Beslag. Indretningerne til Keiseren modtagelse paa Slottet Marro ere tilendebragte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Den 21de December skal Engellænderne have forladt alle Kysterne ved Gallizien og (paa deres Maneer) borttaget alle Skibene i Havnene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Holland. Nationalgarden vender nu tilbage til de stille, fredelige Huussysler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Hollands Skjebne er nu for det meste afgjort. – Walchern er bleven en Deel af det franske Rige. Det hedder at Bergen-Opzom skal ogsaa aftrædes til Frankrig. Førend Engellænderne forlode Walchern, lovede de i et Tilraab alle de Jndbyggere Sikkerhed og Beskyttelse, der vilde følge dem. – Jmidlertid lod ikke en eneste sig forlede af disse Sireners falske Løfter,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Bekjendtgjørelser. En Formynder for en fader- og moderløs Dreng 13 Aar gammel, ønsker denne udsadt hos en Degn eller Skolelærer paa Landet for at lære Religion, Regning og Skrivning m.v., imod en vis aarlig Betaling for hans Underviisning, Kost og Logie, samt Reenlighed. De som maatte have Lyst til at antage dette Barn, behager paa Addresse-Contoiret at afgive een billet til C. L., med Oplysning om Vilkaarene til hans Aningelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Capitaler, som anbydes. 600 Rd. Umyndiges Midler, kan enten strax eller til 11te Juni bekommes mod lovbefalet Sikkerherhed, hos T. Smidt, paa Cosselitze pr. Nyekiøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Auctioner. Onsdagen den 24de Januarii førstkommende bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel Oldenboge og Aunbøge i Søeholts Skov. – Liebhaberne ville behage at møde ved Søeholt samme Dags Formiddag Klokken 10. Christensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Mandagen den 29de Januarii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 bliver holdet offentlig Auction paa Raahauge Gaarden i Holebye Sogn, over afdøde Jomfrue Ottosens Efterladenskaber, bestaaende af en Seng med Klæder, nogle Gangklæder, og noget Linnet. Aaserup den 21de Januarii 1810. Dall, Birkedommer. ved Grevskabet. Christianssæde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Tilkiøbs forlanges. Skulle nogen have godt hjemme avlet Hampefrøe, af forrige Aars Grøde at sælge, da modtages det i Østofte Præstegaard for 2 Rd. Skp. af Dyssell. Gode Hareskind betales nu med 1 Rdlr. Stykket. Mariboe den 18de Januarii 1810. H. H. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Spørgsmaal. Hvoe har ladet det indføre og Svømningen i Nakskov, Hvor det end er faa veed han kun lidet hvad der passerer!!! Et Øjenvidne derimod kan forsikre, at i afvigte Sommer bleve 4re Drenge øvede i Svømmekunsten i Nakskov der aldrig have svømmer for. Jblandt dem var S. T. Hr. Assessor TottrupSøn, en Dreng hos S. T. Hr. Major v. Bentzon, Hr. Kjøbmand Engels Søn, og Selveier Niels Erste Søn i Røllike. Svar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Det i Stiftsavisen for Lolland og Falster indrykkede om de Svømmende i Nakskov er ligefrem og uden mindste Forandring taget af Ugebladet – Dagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Rettelse. Det er ikke 1 Tde. men 1 Fd. nye aalborger Sild, der koster 9 Rd. hos Hr. Kiøbmand J Bolt i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Gaver. Ved en Militair i Mariboe ere følgende Gaver indsamlede og afleverede paa Addresse-Contoiret sammesteds, til den ulykkelige Gaardmand Christen Olsen i Skielstrup, hvis Eiendomme bleve Natten imellem den 18de og 19de dennes ved en skrækkelig Jldebrand forvandlede til en Askehob. S. T. Hr. En Ubenævnt 2 Rd. Brandinspect Uhrmager Smith 2 –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
En Fremmed Apotheker Exstrand = = 2 – Farver Feilberg. Kiøbmand J. Krøyer - Adjutant Lieutn. v. Bülow - 5 – Lieutnt. v. Koefoed. Borgercapitain Kbm. Engberg 5 – Gaardid. S. Clausen i Bursøe. Glarmester Møller. Handelsmand Jonas Abraham = 48 Brændeviins. P. Rasmussen: 2 – Garver Bischoff Kiøbmand C. Krøyer = = 5 - Byefoged Møller. Amanuensis Capt. Olsen = 2 Stiftsphysicus Dr. Bræstrup 2 - C. Krøyer junior Møller Appel. Procurator Bondorff = = 1 –
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
En Ubenævnt Fuldm. Olsen paa Amtstuen 1 – Mad. Erreboe. Jacob Jacobsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Skrædermester Lilie = Consumtions-Jnspecteur Høier 2 – Fuldmægtig Giggengack Chir. og Bedemand Stegmann 2 – Handelsbetjent Cronmunn = 1 - Sognepræft Boeck Brygger Lars Nielsen = 5 – Frue Provstinde Wulff = = 1 – Skorsteensfeiermester Theile = 1 - Brygger Peder Christensen = 4 Capt. v. Franck paa Darket 2 – Amtsforvalter Lunddahl = 5 92 Rd. 72 s. C. Sk. Søndagen den 21de Januarii bleve bemeldte 92 Rd. 4 Mk. 8 s. tildeelte den Brandlidte, Paa hans Vegne og i hans Navn, ydes Giverne den varmeste Tak, der saa vennehulde rakte ham C. C. Schulz. Haanden i Nødens Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Tillæg. Endvidere er ved ovenmeldte indsamlet følgende Gaver. Hr. Heine paa Søeholdt = = 1 Rd. Chr. Luchmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-23
Handelsmand Sammel Abraham fra Saxkiøbing. Simon Salomom fra Rødbye 1 -H. H. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
4de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 8. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten. Fredagen. den 26de Januarii, 1810. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, reside Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Kjøbenhavn den 13de Januar. J Politivennen Nr. 611 læses følgende: Fortrinlighed af Embeders, Stiftelsers, Staters Jndtægter i Natur fremfor i Penge, en Sandhed bevist imod alle dens Anfægtere. ved Danmarks og Østerrigs Cours i Jan. 1810.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Ofte har dette Blad berørt den nægtelige Sandhed, at den Embedsindtægt, det Benefis, det Legat, den Stiftelses eller Statsindkomst der forvandles fra Natur til Pengeydelse, den være nok saa godt beregnet for Øjeblikket, nok saa venskabeligen omoverenskommet gjensidigen af Yder og Nyder, noksaa retfærdigen jævnlæmpet af Commissioner og Collegier, – forværres fra Øjeblikket af og gaaer ikke allene en stedse tiltagende gradvis Forringelse imøde, men den Muelighed, af en indtrædende høist skadelig Cours pludselig saaledes som at tilintetgjøres for Oppebærerne, at f. E. den Embedsmand, der for sin Penge løn endnu kunde levet anstændigen, med eet seer sig knap istand til at anskaffe de uundværligste Livsfornødenheder. Derfor har ogsaa Forfatteren med Smerte seet Tiendeforenings-Systemet vinde Seir i nogle Stater, med Sorg seet den Statshuusholdningsregel at hyldes, at Jordbrugeren bør befries fra enhver Ydelse i Natur. Vist nok lukkede han ikke Øinene mod de Fordeele for Landbrugerne, som Pengeydelse giver, og maa stedse give i større og større Grad, Fordeele der bestemte Forestillingen til Anbefaling for slige Forandringer, der virkede sammes Anordning af de faderligste Regentere. Vistnok saae han, at de nærværende Ydere kunde være meget vel fornøiede med Forandringen, da de fik en saa at sige al Pari Godtgiørelse, og undgik Umagen at omsætte Naturvarer, men uafladeligen erindrede, at Penge, selv Penge i Metaller, stedse maa undergaae en slettere og slettere Cours imod Naturvarerne *), havde han levende for*) Grunden er ligefrem: Naturvarer fortæres, men Penge af Metaller ei, det nye Aars Høst staaer i samme Forhold til Fortærernes Behov som det forrige, men det Guld og Sølv, som i Aar udbringes af Berqverkerne, forøger den hele Masse af disse Metaller og forstørrer for det kommende Aar denne Masses Forhold til dens (det vil sige Guldets og Sølvets som Varers) Forbrugeres Behov. Saaledes med Metal som Penge. Der har derfor været de, som, ikke uden tilsyneladende god Grund, paastode, at Metallet, som selv Vare, og som en ufortærlig Vare, ikke kunde være Tegn paa fortærlige Varer efter med andre Ord være Penge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Et Lands Frembringelser i eet Aar synes at være det af Sagens Natur angivne Maal for den Pengemasse det behøver at have i Omløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Mangelen ved Papirpenge behøves vel neppe at nævnes. At man nemlig kan bringes til at Bie, at denne Nyderes Eftermænd vilde vorde - den følgende slettere aflagt end den foregaaende – i en aldrig ophørende Række.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
J Lande hvor man forandrede de gamle Kornskatte til Pengeydelser vare Bevæggrundene sikkert den for Landboens og det Heles Vel aarvaagne Regjering værdig. Men snart føltes, at man atter maatte paabyde Naturleveringer. Endelig har Krigen viist ved Østerrigs Exempel, og destoværre tillige ved vort Fædrelands, at Benefiser, Legater, Stiftelsers og andre offentlige Jndtægter, samt Embedslønninger, naar Nydelsen er enten fra først af sat i Penge eller ved senere Jndretning hen forandret dertil, kunne med eet ligesom bortsmelte. Forfatteren heraf yttrer det allerunderdanigste Haab, paa Grund af denne saa sørgelige, for mange værdige Familier saa ødelæggende, Erfaring, at der hos os, ved et kongeligt strængt Forbud, maatte sættes Grændse for videre Forandring af Naturalydelse til Penge ydelse, ligemeget og Nyderen, ubekymret for Efter mændene, forener sin Ansøgning med Yderens eller ei. Endvidere vover Forfatteren allerunderdanigst at foreslaae Landsfaderen, at det ved kongelig befaling til alle Overøvrigheder maatte paalægges disse, at tilveiebringe en nøiagtig Liste over alle i deres Embedskredse hidtil skeete Ydelsesforvandlinger fra Natur til Penge, det være Afgivter. Refusioner, Brændende viisninger, Korn- eller Qvægtiender, Vei- eller Bro gjøre flere end man kan holde i den Værd de betegne, ved strax, naar paafordres, at give denne Værd for dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
J Oltiden gav man Pengene Navn efter den Naturvare de skulde betegne Værdien af, et Lam, en Koe o. s. v. Det var at ønske, at Papirpengene istedet for at paapræges en tænkt Værdie, Rdlr. f. Ex., fik en Værd i virkelig Naturfrembringelser paapræget eller paatrykt f.Ex. en Tønde eller Skieppe Hvede og at de mindre Sedlers paatrykte Værd udgjorde mindre Dele af hin Værd. Da behøvedes er at have Metaller til Underpant, men selve Landets Naturfrembringelser kunde være Sikkerhed for Sedlerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Den vigtigste af et Lands Frembringelser maatte tages til Grund Enhed for al Værd, og for Pengevæsenet. Udbedrings Pligtighed, Hoverie, Lønninger, Fattig eller Syge-Underhold og sl. m., og at Aaret, naar Omændringen skede, den aflagte Naturalydelses Størrelse, Pengenes da værende Forhold til de første Fornødenheder eller med andre Ord disses gangbare Priser den Gang der paa Stedet, med al videre Oplysning didhenhørende, maatte vedføies, altsammen attesteret af nærværende baade Ydere og Nydere, Herved havdes et Middel i Hænde til at kunne, naar Pengeydelsens Skadelighed og Utilstrækkelighed engang byder uomgiængelig Paabud, finde en Rettesnor, til uden at fornærme nogen at gaae tilbage til den Punkt man havde forladt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Den eng. Gouverneur paa St. Croix har ladet Gouvernementshuset udbedre, forandre og indrette efter høieste Smag, og derpaa anvendt over 12000 Pattegoner. At behandle indfødte Danske vel, er just ikke noget, som han lægger stor Vind paa. Men den store Masse af hvide Jndbyggere paa de danske af Engellænderne besatte Der er heller ikke dansk, men engelsk skotsk Jrsk- franske hollandske tydsk og kreolsk af alskens Afstemmelse. Af disse finder Gouverneuren sig meget dyrket. En Frue paa Kristiansted udpyntede hans Stol i Kirken paa det deligste. Saadant har endnu aldrig været gjort for nogen danske Gouverneur. Af Besætningen er en stor Mængde bleven Offere for Sygdomme og Gouverneuren har paa Ansøgning om flere Tropper faaet Afslag. Herpaa bleve alle uden Forskiæl tilsagte at møde til Militsindskrivning, endskjøndt man troede ved Capitulationen at være fri for dette. Man bør imidlertid haabe, at de indfødte Danske og Norske hellere vige Derne end bære engelske Vaaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Skrivelse fra Christiania af 3die Jan. 1810. Vor prægtige Fest, for Fred og for Afskeed med vor forrige Landsforsvarer, skal have kostet over 10000 Rd. hvilke sammenskødes af Staden, saaledes at Ligningen faldt paa dem, der ei føle det. Af Jndgangssedler til Kirken uddeeledes imellem 2000 og 2400.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Paa den i Kirkens Midte anbragte Obelisk stod den norske Løve, og paa 2 Sider var Kongens, og paa de andre Prindsens Navnetræk med Krigsindbilleder. Prindsen hentedes til Kirken Kl. 11 1/2 af Stadens Op righed og Personer, og fulgtes did af et frivilligt gulmunderet Corps. Da han traadte ind og gjennem Række af Militaire og Borgere gik op til Kongens Stoel, præluderedes paa Orgelet af Statsraad Falbe. Efter Tale af Pavels blev siunget en Kantat af Provst Schmidt, sat i Musik af Statsraad Falbe. Et stort Chor af begge Kjøn med et deligt Falbisk Accompagnement fulgtes af et Recitativ og af en Kvartet. Derpaa talede Biskop, Bech. Denne Dag blev foruden ved Kirkefesten, Maaltidet, Jlluminationen og Ball, thi om de tre sidste Høitids beviisninger er De vist af andre underrettet, gjort uforglemmelig ved det, at paa den lagdes Grunder til et Selskab, kaldet "Selskabet for Norges Vel, hvis Formaal er at virke med Jver til Althvad der kan fremme Landets Tarv, i borgergavnligt bogligt, handelskyndigt og ethvert andet Henseende, og desuden lagt Grunden til et Arbeidshuus, der skal bære Navn af den bortreisende Norges Ven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Det Topographiske Selskab, har ved sin gjentagne Anmældelse under 9de Dec. f. A. af de udsatte 1000 Rd. for bedste Afhandling om Universitet i Norge, vedføiet Følgende: "Fra endnu en anden Norges Ven blev det topographiske Selskab tilsendt i dette Møde den 23de Dec. 1809 to hundrede Rixdaler, som Præmie for den, der ved Besvarelsen af hiint Priisspørgsmaal maatte blive tilkjendt Accessit."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Helsingøer den 18de Jan. Jgaar kom en Jagt ind fra Nordsøen bestemt til Kbhavn, og i Dag en Galease, begge fra Gothenborg lastede med Sukker, Caffe m.v. J Havnen og Sundet er en Deel Js, og vedvarer dette stille Veir med Frost og Snee, lægges Sundet snart til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
En svensk Galease som i disse Dage lader sig ise ind i Helsingøers Havn, maae betale 2500 Rd. for Hielp hermed. Men denne tilsyneladende store Sum, er let indhalet paa en god Ladning. – En betydelig Mængde Sukker og noget Caffe til Beløb omtrent 5000 Rd., som skulde været indsmuglet i Helsingøer, er konfiskeret den 16de og 17de d. Sukkeret var hvidt Topsukker, hvoraf noget anholdtes i en Baad uden Mandskab, men det meste i et Fartøi, som udlossede Steenkul.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Den 9de Jan, sistl. forlode 5 engelske Orlogskibe og nogle Fregatter og Brigger, samt henved 200de Kiøbmandskibe Gothenborg ydre Rhed, og gik til Engelland. Den Ankerplads den engelske Paketbaad, tager, er ved Masthuggen, Forstaden ved Gothenborg. – Sildefangsten i Gothenborg-Skjærene er aldeles mislykket i afvigte Efteraar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Odense den 18de Januarii. J Fyen sees nu Adskillige at benytte sig af hjemmegjort Klæde og Frakketøier. Odense har gode Farverier, og sees derfra farvet og stampet Vadmel, hvis Appretur er saa godt, at man maae antage det for Arbeide af en Klædefabriqve, og hvis Lige nu vilde koste meere end 4 Gange saameget. – Det er jo og saa en latterlig Fordom, hvorfor Manden i Vadmel ikke kan passere for lige saa hæderlig som Manden i Casimir eller Vigogne. – Det er skrækkeligt at tænke sig, at f. Ex. en Chenille af endda maadeligt Klæde med Sølv Laas paa Kraven, som sig nu hør og bør, kan koste henimod 1000 Rd. J Kbhavn kaldte man tilforn Handels- og Contoir Betiente: Casimirs Herrer fordi de de næsten ikke gik i andet – nu tabes dog nok dette Binavn? – De Tider ere nu ogsaa forbi da Kbhavns Kræmre kom til et af Dyrehaugens Lyststæder for at spise stegte Lærker, og faldt i Forundring over at alle disse vare uden Tunger, indtil de underrettedes om, at deres Læredrenge havde været der Dagen i Forveien og fortæret dem i en expresse dertil bestilt Ragout.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Jstedet for det dyre Cattun vilde mangen en nu finde sig velholden, ved at lade af det strandede slesiske Lærret trykke med Couleurer, men til Uheld har den herværende Trykker hidtil ikke været indrettet paa at trykke i andre Farver end mørkeblaat, dog haves Haab om, at han til Foraaret indretter sig paa andre Couleurer og smagfuldere Deseins. Ligesom i Lollands Falsters Stifts, er af Stiftamtmanden, Amtmanden over Svendborg Amt, Biskoppen, Oberst Lieutenant v. Heide og Proprietair Mourier udgivet en Jndbydelse til et patriotisk Selskab for Fyen. Selskabets Formaal skal være: "Med en almeenAand at fremme sand og gavnlig Jndustrie i Landveconomien, i Manufartur- og Fabrikvæsenet, i Fiskerie og andre Frembringelses-Grene, at udrydde prange Vegreber, at kjæmpe imod Fordomme, at opvække den enhver Stat, og for alt Godt og Stort, saa skadelige Jnertie, og at sætte Grændser ved indbyrdes Forpligtelse, for den alt mere om sig gribende Luxus, saavidt denne maatte tjene til Fremmedes Fordeel, og til Tab for vor egen Nation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Viborg den 15de Januarii. Vinteren har begyndt fra d. 12 Januarii med temmelig Frost og endeel Snee. Som noget ganske usædvanligt har man og her i Dec. og Jan. havt 4 1/4 Grad Varme paa Thermometret. En Følge af det kongl. Forbud af Colonialvares Jndførsel i svenske Skibe er det, at Sukkeret atter er anseelig forhøjet her. Et Pd. Raffinade koster nu 2 Rd. Dersom Lægerne er enige i at fraraade den mere til Stilhed vante Menneskeklasse dette nu saa bekostelige og som sundt erkjendte Product fra de varme Lande; saa kan baade Oekonomien og den Sundhedelskende, lee af disse Priser og undvære det. Viborg Torvepriser d. 13 Januar. Rug Tdn. 8 Rd. 64 s. Byg 5 Rd. Kartofler 3 Rd. a 3 Rd. 32 s. Smør Pdt. 36 af 48 s. Oxekjød 6 a 10 sk. Fersk Flesk. 18 s. Æg Snesen 20 sk. Helt Parret 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Mariboe den 24 Januarii. J Nakskov har man gjort Begyndelsen med at forfærdige Liigkister af slættet Langhalm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Vinteren har taget fat igjen med stærk Frost og Jisslag. – Træerne bliver uhyre betalte paa Skov Auctionerne. – 1 Pd. brunt Candis koster nu 15 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
1 Pd. Caffebønner 14 Mk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Anecdote. En Kjøbmand kaldte engang paa sin Dreng Johan - sigende: Johan har du kommet Vand i Vinen? Ja, og Sand i Puddersukkeret? Ja! - væddet Tobakken? Ja! saa kom ind og hold Bøn
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Udenlandsk. Freden er sluttet imellem Sverrig og Frankrig. Napoleon skal efter Forlydende have giengivet Sverrig det erobrede Svensk Pommern, hvorimod Sverrig skal tiltræde Fastlands-Systemet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Auctioner. Om Mandagen den 29de Januarii om Eftermiddagen Kl. 3 slet, bliver efter det kongelige Felt-Commissariats høie befaling foretaget offentlig Auction i Madame Dancheels Gaard i Nakskov, over en Brødvogn. Conditionerne erfares nærmere ved Auctionen. Vognen er forinden til Eftersyn i ovenmeldte Gaard, og de Lysthavende behager at henvende dem derom til Hr. Lieutn. v. Schaumburg som logerer tæt derved, hos Kiøbmand Schaalborg. Nakskov den 23de Januarii 1810. Witzendorff, pr. Commandeur for 2den Baf. 3die jydske Jnf. Regiment.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Capitaler, som anbydes. 400 Rd. Umyndiges Midler, kan enten strax eller til 11te Juni bekommes mod lovbefalet Sikkerherhed, hos, T. Smidt paa Cosselitze pr. Nyekiøbing, Tilkiøbs forlanges. Gode Hareskind betales nu med 1 Rdlr. Stykket. Mariboe den 18de Januarii 1810. H. H. Lange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Dersom nogen haver noget Kløverfrøe at sælge, da ville de behageligen henvende dem til Hr. Pastor Dyssell i Østofte, der vil kjøbe det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
Tilkiøbs. Et complet Brændeviins-Tøi paa 4re Tønder med Svaletønde og Mæskekar er tilfals og anvises fra Mariboe Addresse-Contoir. Optaget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-01-26
En gammel brun Hest med sort Manke, meget uvane og meget forsulten, der en Gang har tilhørt Gaardmand Poul Christensen i Haulykke, og at ham bortbyttet paa et Market i Mariboe, har hele Efteraaret gaaet paa mine Jorder, og nu sidste Vinter inddrevet i min Gaar, og kan der bekommes imod at betale dette Avertissement, og en billig Op bringer-Løn, vorder den ikke af sin Eier afhentet inden denne Maaneds Udgang, bliver den paa led befalet Maade solgt Sognets Fattige til Bedste. Østofte den 24de Januarii 1810. Dyssell.