JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Fra Riga berettes under 22 Juni, at fra 26 f. M. dertil ere ankomne 6 Danske Skibe med Ballast. Sammesteds er det tilladt, i 3 Aar at indføre udenlandske Tag= og Muursteen, imod at erlægge 4 Rubler for Tusinde af de første og 1 Rubel for Tusinde af de sidste. - - Fra Rostock meldes under 4 Juli, at Jydske saltede Sild og Bergens Tran finde der god Afsætning. Den 25 f. M. ankom dertil Anne Christine, Capit. N. L. Bødker, fra Kjøge med Kridt, og Anna Catharina, Capit. P. P. Neander, fra Ærøeskjøbing med Koehuder og sorte Gryder. (Efter Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Kjøbenhavns Børs den 19de Juli. Cours. Hamb. 2 M. - , a vina 675. London 2 M. 21 1/2 Rbd., a vista 21 3/4. Spec. 576. Specier solgtes til 34 1/2 Rbmk., for Committersedler blev givet 65 pr. 100,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Paris, d. 6 Juli. Madame Moreau er, ledsaget af sin Broder General Hullot og sin tolvaarige Datter, kommen fra London hertil. - Man regner, at Personelskatten (Extraskatten) indbringer i Frankrig 28 Millioner, Grundskatten 173. Mill. og Dør= og Vindueskatten 16 Mill., ialt 216 Mill. – Forordningen angaaende Søevæsenets nuværende Indretning fastsætter følgende: En Viceadmiral bekommer herefter 12000 Franks i aarlige Jndkomster, en Contreadmiral 8000, Capitainerne paa Linieskibene 3 til 4000 Franker o. s. v. Der skal være 10 Viceadmiraler, 20 Contreadmiraler, 100 Capitainer paa Linieskibene, og 100 Capitainer paa Fregatterne o. s. v. - 1000 russiske Reconvalescenter ere afgaaede herfra. J næste Uge gaaer ligesaa mange afsted. - Hertugen, af Massas Liig er høitideligen bisat i Pantheon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Den 3 Juli ventedes Monsieur fra St. Cloud tilbage hertil, og Hertugen af Orleans, som over Toulon er reist til Palermo, ventes i August tilligemed sin Familie ligeledes tilbage hertil. – Generalgouverneuren i Magdeburg, Greve Lemarrois, og Marschal Davoust ere ankomne i Paris, den sidste har strax begivet sig til sit Landgods Savigny. - Jfølge en befaling fra Krigsministeren, Greve Dupont, optages ingen af de fra Krigsfangenskab hjemvendende Officierer under Militairet, førend de forud bestemt have erklæret sig for den nuværende Regjering. Militairpersoner, som føre urolige Samtaler, skulle i al Fald stilles for en Krigsret. Maaskee dette kommer deraf, at der, efter engelske Blade, har været Uroligheder i Lyon, og at 3500 Franskmænd, som vendte tilbage fra engelsk Krigsfangenskab til Strasburg, have vægret sig ved at bære den hvide Kokarde, og derved givet Anledning til blodige Optrin. - Natten til den 21 Junii kom Storfyrst Constantin til Petersborg, og bivaanede den 22de tilligemed Keiserinden, hans Moder og Storfyrstinde Anna en høitidelig Taksigelsesfest, som i Anledning af Freden holdtes i Jsaakskirken. Tre hundrede Canonskud betegnede Glædens og den fromme Ydmygheds Time. - Salonichi skal, efter Beretninger fra Constantinopel af 18 Juli dagligen døe 80 til 90 Mennesker af Pest. - Ved Oversvømmelsen efter en længe vedholdende Regn er i Egnen om Wien nyligen anrettet endeel Skade. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Rygtet om Churfyrsten, dømmet Hannovers Aftrædelse til Preussen modsiges officielt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Fyrst Blücher skal i en Forsamling i Whiteclubben have vunden 8000 Guineer. J en Gjest givergaard i Basel – sige offentlige Blade – logerede for kort Tid siden en russisk og en fransk Officier. Som bekjendt, bære Officierne af den russiske Generalstab og adskillige andre Regimenter meget smukke, varende Fjederbuske paa deres Hatte og Hjelme. Den anførte russiske Officier har ogsaa en saadan. Hændelsesviis mødte han i Jndgangen til hin Gaard den franske Officier, denne, som ei formodede, at hiin forstod Fransk, sagde temmeligen høit: "Denne Officier har sikkert slagtet en Hane, og bærer nu dens Fjedre." Uden at betænke sig, svarede Russeren ham i samme Sprog, Meget rigtigt, min Herre, vi have slagtet en stor Hane, og jeg bærer nu en Deel af dens Fiedre, Den forrige Konge af Sverrig, Gustav Adolph, er, under Navn af en Greve af Holsteen, reist fra Schweitz gjennem Kempten til Tyrol. Kongen af Sardinien har ei allene atter indført alle afskaffede Søn- og Helligdage, men endogsaa forbuden al Handel og Arbeide paa disse Dage. EnParykmagere og Barberere ere fritagne fra dette strænge Forbud. Ligeledes har han undertrykt alle Tidender i sine Stater, de i Turin undtagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Kongen af Spanien har besluttet, at lade tilbagefordre alle de Papirer og Kunstsager, som Joseph Bonapartes Agenter have ladet bortføre fra Spanien til Frankrig. - Efter engelske Blade skal der i Madrid have været Uroligheder, og Kongen for det første have forladt denne Hovedstad. – Stade i det Hannoverske gjøres til en stærk Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Doctor Barney i Engelland har kjøbt den berømte Townleyske Homer for 620 Pd. Sterl. Det er det ældste Haandskrivt af denne Digter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Ros Roc H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Ellevte Aargang. No. 59. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 23 Juli 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
(Jndsendt.) Til det læsende Publicum. En Mand, over hvis Vandel og Adfærd den offentlige Mening for længe siden har fældet den fortiente Dom, Justitsraad J. Baggesen, har i den seneste Tid ogsaa gjort Undertegnede til Gienstand for Angreb af hans uhøviske Den. Efterat have først, i en saakaldet Efterspørgsel i Døgn bladet Dannora, ved utilbørlige Ord, personlige Fornærmelser og krænkende Spot søgt at fornedre, saavel min Charakteer som Forfatter, som den borgerlige Agtelse, jeg ved min Embedstilling og ved mine skriftlige Arbeider kan have erhvervet mig: har han ikke blot efter den Tid i de Blade, han under Titel af Skuddagen og Lalle Søndag aften har udgivet, fortsat denne hans Bestræbelse; men endog deri drevet det til den Grad af litterarisk Usselhed, at bruge mit Navn som et nedrigt Skiældsord – en Pøbelgrovhed, hvortil Magen neppe kan søges hos den raaeste Deel af Folket, og ikkun findes hos ham selv, der ikke har undseet sig ved, at belægge Digteren Ochienschlager med Skiældsord, som min Pen vilde blues ved at gientage. Jeg fandt, at Justitsraad Baggesens ovenanførte Efterspørgsel fortiente et Svar - hvori jeg maaskee har feilet. J dette Svar ") fandt jeg, som den først angrebne, mig beføiet til at betragte 2) Maanedsskriftet Arbene. April, S. 378 off Justitsraaden, ikke som den fordum agtede Digter, Jens Baggesen, men som Forfatter af hine Døgnblade: Søndagen, Skuddagen, Lille Søndagaften og Dannera, hvori han aldeles har nedbrudt den litterariske Agtelse, han endnu besad. Jeg fandt mig beføiet til, ikke allene at besvare hans Beskyldninger, men ogsaa uden Tilbageholdenhed at sige Publicum og ham min Mening om hans litterariske Gemeenhed, om den lave og foragtelige Tone, han har villet indføre i den æsthetiske og dramatiske Kritik, om den slette og høist uværdige Maade, hvorpaa han, af personligt Fiendskab, har behandlet Mænd, som Oehlenschlager og Rahbek, og om den uanstændige Fremgangsmaade, hvorved han offentlig har søgt at beskæmme, saavel den kongelige Theaterdirection, som enkelte af Skuespillerne ved det danske Theater. ") - At dette mit Svar vilde udsætte mig for Mishandling af hans sarkastiske og satiriske Den, forudsaae jeg, men at han i den Grad, som det virkelig er skeet, vilde blotte sin slette Sag, og sin Udygtighed til at fegte med andre Vaaben, end Pøbelens, var mig dog temmelig uventet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-19
Naar Justitsraad Baggesen, som han i sine Angreb paa Oehlenschlager og Rahbek har gjort, træder al litterarisk Velanstændighed under Fødder – naar han, som i Striden med Professor T. C. Bruun, stiger ned i Literaturens laveste og smudsigste Regioner, ligesom for at kappes med hiin ublufærdige Skribent, i at indføre den mest *) See Lille Søndag Aften No. 1, og de heraf i Athene, April 1814 S. 398 anførte Steder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
næsthetiske og usommelige Tone i den æsthetiske Kritik, da er det Pligt for enhver, der har nogen Følelse for Fædrelandets Ære og vor Nationallitteraturs Værdighed, at afholde sig fra ethvert Skridt, hvorved man, om end uvitterlig og imod sin Villie, kunde drages ned i hiin lave Kreds. Pindsvinets San er og Bethuliadens Forfatter vil vist Jngen giøre den Ære stridig, at have frembragt de laveste og uanstændigste Stridsskrifter, som den danske Litteratur har at fremvise; men blandt den bedre Deel af Folket ville Mange sørge over, at en Baggesen kan nedlade sig til, paa denne Maade at more Pøbelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
J de seneste af Justitsraad Baggesens samlede Værker, nemlig Aftrykket af hans Svar til Professor Bruun og hans saakaldte Species factiResponsum og Kiendelse, har han vel paa ny søgt at fornedre mit Navn, og paa forskiellige Maader offentlig at forhaane mig; ligesom han her atter har tilladt sig den grove Usandhed, at fortælle Publicum: at jeg paa en ulovlig Maade havde tiltaget mig Udgivelsen af Maanedsskriftet Athene. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
da Justitsraaden, i disse hans Bestræbelser, ei har kunne lægge andet, end sin Villie til at skade mig, for Dagen; og han her, som andensteds, har manglet Evnen dertil, kan jeg i dette Tilfælde rolig overgive min Sag til Almeenhedens retfærdige Dom. Jeg beklager Justitsraad Baggesen, der, uden at føle, hvor uværdig en Rolle han paa nærværende Tid spiller i den danske Litteratur, og hvor slet en Anvendelse han giør af sine udmærkede Aandsgaver, kan tillade sig Brugen af de laveste Vaaben imod sine Modstandere; men jeg anseer ethvert Øieblik for spildt, som jeg i Fremtiden vilde anvende paa at fortsætte en Strid, begyndt af Justitsraad Baggesen med personlige Angreb, og fortsat af ham paa den uværdigste Maade. Jeg maatte forspilde al Agtelse hos det danske Publicum, der har skienket endog mine første litterariske Arbeider et ligesaa hædrende, som opmuntrende Bifald, om jeg troede, at de Forsøg, Justitsraad Baggesen har gjort for at fornedre mit Navn, kunde have nogen Jndflydelse paa den Dom, dette Publicum i nærværende Øieblik eller i Fremtiden vil fælde over mig. Begge staae vi, Justitsraad Baggesen og jeg, for en høiere Domstol, end den, han constituerer ved at efterskrive afdøde Mænds Navne, eller den, som ingen anden Rettesnor har, end en juridisk Professors Responsum. Det har hidtil været mit Maal, at handle saaledes, som jeg for denne Domstol kunde forsvare og dette Maal har jeg ogsaa for Fremtiden saa mig. Jeg kan derfor, opfordret af flere Mænd, for hvis Mening jeg bør have Agtelse, give den Enklæring: at jeg herefter ikke besvarer Justitsraad Baggesens Forhaanelser, Skiældsord, Angreb paa min borgerlige eller litteratiske Agtelse, eller andre Maader, hvorpaa hen vil søge, paa min Bekostning at more dem, hvis Smag er Pøbelen, anderledes end med stiltiende Foragt. Men saasom høivelbaarne Hr. Conferentsraad Schlegel ogsaa har fundet sig foranlediget til at blande sig i Striden imellem Justitsraad Baggesen og mig, skal jeg i en offentlig Skrivelse til Hans Høivelbaarenhed søge at fremsætte de Jndvendinger, den simple Fornuft og den logiske Sprogfortolkning kunne giøre imod hans Responsum – forudsat, at jeg finder saamegen Tid og Leilighed, som dette Arbeide kan fortiene. Jeg skal i saa Fald ogsaa beviisliggiøre Usandheden i Justitsraad Baggesens latterlige Beskyldning: at jeg paa en uretmæssig Maade var bleven Udgiver af Maanedsskriftet Athene. Kiøbenhavn, den 16de Juli 1814. Chr. Molbech.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Aarhuus, d. 8 Juli. Søndagen d. 3die d. M. holdt Søndagsskolen i Aarhuus sin aarlige offentlige Examen, efter foregaaende Jndbydelse i Stiftstidenden til Skolens Velgjørere og Velyndere af alle Stænder, at overvære samme. Da Stiftets Øvrighed og en stor Deel af Byens Embedsmænd og Borgere havde indfundet sig i Skolens Locale, indledte høiærværdige Hr. Pastor Studsgaard som Skolens Forstander, Handlingen med at bekjendtgjøre Forsamlingen, at denne veldædige Stiftelse, som fik sin Tilværelse ved virksom Menneskekjerlighed og Medlidenhed mod en forsømt Ungdom, endte nu allerede sit andet Skolegar, og ønske at nærværende offentlige Prøver paa Skolens Virksomhed maatte afgive tilfredsstillende Vidnesbyrd om Lærernes Flid i at behandle en saa vigtig Gjenstand, og Lærlingernes Skjønsomhed paa et saa fortrinligt Gode, der hidtil af ukjendt Ædelmodighed blev viist den Klasse af Borgersamfundet, hvortil de vare saa lykkelige at høre. - Derpaa forevistes først Prøver paa Svendeklassens Fremskridt i Skrivning og Regning, hvilke i det hele vidnede umiskjendelig om hvad stadig Flid moden Alder formaaer at udvirke under klog Veiledning af erfarne Lærere, ligeledes tilfredsstillede Skolens 3de Drengeklasser aldeles Forsamlingen ved den ønskelige og glædelige Fremgang i Læsning, Skrivning, Regning og Tegning, som de afgav et skjønt Vidnesbyrd om, især vakte nogle af Eleverne Beundring ved den Færdighed, hvormed de viste deres Kundskaber i Fædrenelandets Historie og Ge- ographie, Naturprodukterne og disses Forædling, samt Regningen, hvori nogle endog havde gaaet Læreren tilhaande ved Underviisningen. Til Belønning for udmærket Flid, Fremgang og Sædelighed blev 7 erklæret værdige, og modtoge samme af Velgjørernes Hænder, og flere bleve med Berømmelse nævnede af Forstanderen, der gav Skolens hele Personale af Elever et hæderligt Vidnesbyrd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Efter denne Fremstilling af Skolens Virksomhed i dets andet Aar, yttrede Forstanderen, at han haabede, Skolen havde aflagt forønskede Prøver paa, at ufortrødent Arbeide er ikke uden Frugt og at man havde funden den værdig til vedvaren. de Yndest og Godhed, beklagede, at Skolen atter i Aar havde kjæmpet med Uheld i Lærefaget, som man havde havt store Vanskeligheder med at overvinde, takkede Skolens Velgjørere for de opmuntrende Prøver som de ved forøget Bidrag og deres Nærværelse ved Examen havde givet den paa hvormeget dens Vel laa dem paa Hjerte. Og efter at have takket Skolens samtlige Elever for den Opmærksomhed, Flid, Sædelighed og Skjønsomhed i det hele paa eget Vel, hvorved de havde gjort det til et kjært og let Arbeide for deres Lærere at virke til deres Forædling, samt opmuntret dem til ved usvækket Jver at gaae frem af Kundskabs og Dueligheds hædrende Bane, anbefalede han Skolen til dens Velgjøreres og Velynderes vedvarende Godhed. (Aarhuus Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Mariboe, den 19 Juli. Natten imellem afvigte Onsdag og Torsdag blev fra Gaardmand Hans Larsen i Huusebye bortstiaalet 2de af hans bedste Lam paa Marken, samt 3de Tøir. Tyvene slagtede Lammene paa Stedet og lod Jndvoldene blive tilbage til Gjøde for Eierens Jord. J Løverdags skal her i Mariboe en Lammefjerding være solgt for 6 Rd. D. C. - - usædvanlig godt. Kjøb i disse Tider (?) Ved Politiets Aar. vaagenhed og Virksomhed i Saxkjøbing er man nu paa Spor efter den Tyvebande, der ved Jndbrud bortstial forrige Aar endeel Korn paa Møller Appels Mulle i Søndermerken. – Natten imellem den 14de og 15de dennes rasede en gruelig Torden ved Slemminge. Siden den sidste Torden her, har Veiret været meget ugunstigt for Høehøsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
i Mariboe Avis.) Odense, den 19 Juli. St. Knuds Marked, var denne Gang overordentlig talrig besøgt. Det der i Proportion var bedst Kjøb, vare Heste og Fodtøi. Man kjøbte Heste for det Halve af hvad de kostede paa forrige Marked, og Støvler, efter deres Bonitet, for 60 til 45 Rd. D. C. Lærreder og Vadmel var derimod i en uhyre Priis, som en Følge af de mange fremmede Prangere der dreve det saaledes i Veiret, at man hos vore Kjøbmænd, kunde kjøbe det skjønneste Hampelærred for lettere Kjøb end Hørlærred af Bønderne, som dog nok vil havt til Følge, at Hørlærred vil falde betydelig - J denne til næste Marked.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Markedstid havde Odense ogsaa den Fornøielse, efter mange Aars Afsavn, engang igjen at see et godt dansk Skuespil, ved nogle Medlemmer af det Kongl. store Theater i Kbhavn. J de tre efter hinanden bestemte Aftener var Huset propper fuld, som man ellers ikke har været vant at see uden ved Geburtsdags Høitideligheder eller ved Musikkens Tillokkelser i Syngestykker. Odensees og Omegns Beboere ønske sikkerligen oftere denne Glæde, og varigere vilde den være, om engang i Odense maatte vorde dannet en Planteskole for det Kongelige store Theater, for sammes Regning. Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Odense, d. 19 Juli. Al den Menneskevrimmel uagtet, som ved det gode Veir besøgte sidste Marked her i Odense, mærkede man ikke, at der handledes stort, som overalt Snurrepiberier fordet meste havde indtaget den Plads paa Torvet, hvor tilforn de stolte Bode prunkede. Handelen med Lærreder og Dynevaar var i Begyndelsen heel flau, da en Alen Blaarlærred kunde kjøbes for 2 Rbmk. og Hørlærred for 3 a 4 Rbmk.; men siden gik det høiere. En slump Specier, som af Holstenerne ogsaa var bragt til Marked, kunde neppe finde Kjøbere for 30 Rbmk. Stykket. Paa det herværende Theater er ogsaa i disse Aftener opført nogle Smaastykker af Dhrr. Wildt, Lund, Hass og Jomfrue Abildgaard fra det Kjøbenhavnske Theater, og det store Tilløb, endskjøndt Mange knap kunde udholde Heden i det propfulde Huus, beviser, hvor kjært det vilde være Publikum, hvis det var saa lykkeligt, stedse at kunne have denne Nydelse i Modersmaalet. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Kjøbenhavns Børs den 22de Juli. Cours. Hamb. 2 M. 662 1/2, a vista 666 1/2. Spec. 665. - Specier solgtes til 39 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
(Af Handels-Tidenden.) Breve fra Smyrna berette, at Pesten, uagtet den pleier at ophøre om Vinteren, dog ikke har været aldeles ophørt i Odessa, og at man der befrygtede dens ødelæggende Virkninger ved Foraarets Nærmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Varepriserne ere betydeligen faldne i London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
J Fabrikstæderne er der en Standsning, da man, forventende endnu bedre Priser, opsætter at indkjøbe de raae Materialier. Det er ellers mærkeligt, at de engelske Manufacturvarer skal kunne kjøbes for billigere Priis paa Fastlandet end i London, medens fransk Brændeviin og andre franske Frembringelser ikke koste saa meget i London som i Bourdeaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Fra Cadix skrives under 17 Maj, at der ikke er skeet nogen stor forandring i Varepriserne Handelen. Coursen paa Engelland falder. Valle Reales tabe dagligen i Værdie. De noteres nu til 160 Pesos Douros in effective for 600 i Vales. - Landets indere Uroligheder have standset Handelens Operationer. Sundheds Tilstanden vedbliver at være god i hele Andalusien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Den 24 Maj berettes sammesteds fra, at der der værende Handelshuus John Vhite havde ophørt at betale. - En Mængde Skibe vare ankomne fra Holland med Smør, Ost, Erter, Bønner m.m. Fragterne ere fra 6 til 8 L. St. pr. Læst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Vexelcoursen, som den 17 Maj var paa Engelland. 4, er faldet til 44 og turde snart gaae ned til 36. Et saa hurtigt Fald gjør Afbrud i alle Speculationer og sætter almindeligen Befragterne og Udskiberne i Forlegenhed. Med Coursens Fald burde følge, at Export Varerne stege, men her forholder det sig ikke saa. Freden gjør Varetilførselen for stor mod Afsætningen. Americansk Hvedemeel noteres til 12 a 14 Plaster pr. Td.; Risengryn 6 Piaster pr. Quintal, Brændeviin 108 a 110 Pesos pr. Pibe, Bomuld 52 Pesos pr. Quintal; Jern 60 a 66 pr. Dito; Caffe 4 Real de Vellon pr. Pd.; Campeche 38 a 40 Real de Plata pr. Quintal, Cadix Salt 10 a 11 Plaster pr. Læst; Ceres Viin 180 Piaster pr. Pibe, Dito Pajarete 236, Dito San Lucar 98.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
J Begyndelsen af Juni indtraf i Vaardingen det, som ei har fundet Sted siden 1803. Flotillen udløb nemlig derfra paa Sildefangst, Hollands Regent, og en Mængde Mennesker fra Amsterdam, Rotterdam a. vare Tilskuere. Efter 7 Aars Forløb udgik Sildeskibene fra Altona i Midten af Maaneden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
J Egnen om Livorno tegner Høsten til at blive god. Den sidste Oliehøst var det ikke. Der ligger dog endnu store Partier oplagde deraf, da de ikke kunne udskibes under Krigen, saa Priserne holde sig lave.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
J Gottenborg noteredes Coursen den 21 Juni paa London 6 Rd. 46 s. a 7 Rd. 96 d. d.; paa Kjøbenhavn 3 3/5 s. 3 D. Sigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
En hollandsk saa kaldet Hærings Buys, eller Silde=Baad, hvilken Kronprindsen af Sverrig lod kjøbe i Holland, er ankommen til Gottenborg og skal ufortøvet afseile til de Steder, hvor de Engelske og Hollandske Fiskere opholde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Den 1 Juli vare Priserne i Gottenborg paa fiin Caffe 27 a 29 s., ordinair Dito 22 s.; saltet Flesk 66 Rd. Td., fiin Jndigo, 5 a 6 Rd. pr. Pd.; Dito god ord. 4 1/2 Rd., Dito Guatimalo 4 Rd.; Porter pr. Fade 90 Rd.; Caroliner Risengryn 19 1/2 s.; Jamaica Rom 3 Rd. 24 s. Kanden; St. Ybes Salt 8 Rd. Td., jydske Sild i jydske Tønder 22 a 25 Rd., jydsk Faare uld 1 Rd. pr. Pd., Dito Lammeuld 1 Rd; Hvede 20 Rd. Td., Rug 14 Rd., Malt 10 Rd., Byg 10 Rd., Havre 7 Rd.; hvid Havannah Sukker 30 sk. pr. Pd., gult og brunt Dito 25 a 26 s. betyder ufortoldet. Siden Skibsfartens Begyndelse og indtil den 28de i f. M. er i alt i Aar ankommen til Stockholm 178 Skibe fra udenlandske Stæder og 194 ere i sen afgaaede til fremmede Handelspladse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Kornpriserne vare der den 1 Juli, Rug 13 Rd. 8 s., Hvede 18 1/2 a 20 Rdlr., Byg 9 a 9 1/2 Rd., Pommersk Malt 9 1/2 Rd., Ærter 13 a 14 Rdlr. General-Commissairen over den engelske Armee, Ogilvie Esqv. havde indtil videre besluttet angaaende de paa Gironde Floden liggende Skibe, at de alt ladede kunne afseile mod en Caution af 100 L. St. pr. Ton, men de med Ballast skulde indtil videre være sequestrerede, fordi Engellænderne havde besat Bourdeaux uden Capitulation. Den engelske Commissair tog herved ikke noget Hensyn paa, at denne By havde alt forinden Engellænderne indrykkede nedrevet Ørnen og opplantet Bourbovidernes Forenings=Tegn, den hvide Fane, at Engellænderne saaledes vare indrykkede i en venskabelig og allieret By, som gjorde fælleds Sa med de engelske, spanske og portugisiske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Man var næsten overbeviist om, at Feldtmarschal Wellington vilde, ved sin Tilbagekomst fra Spanien, ansee Sagen fra den for Bourdeaux's Jndbyggere gunstigste Synspunkt, og man har ikke skuffet sig i dette behagelige Haab. Hertugen har befalet aldeles at ophæve Scquestren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-23
Havnene i det adriatiske Hav, Finme og Triest tilhøre nu igjen Østerrig; men Venedig Besiddelse er det, der især giver det Handels Herredømmet i ommeldte Hav. Ligeledes er det en for den østerrigske Handel meget vigtig Omstændighed, at Livorno igjen kommer i den østerrigske Families Herredom. Fiumes og Triests Jgenerhvervelse er især af Vigtighed for Ungarn. Dette Land omkom næsten i sin egen Overflod, medens disse Havne vare spærrede, og medens det paa den anden Side trykkedes af Pengemangel. Men nu, da Kornudførselen til Jtalien staaer det aabent, stige Eiendomme og deres Producter betydeligen.