Berlingske Tidende, 1836-03-24
De franske officielle Blade have talt om, at der i Bone var blevet undertrykket et Forsøg til en Opstand. Journalerne af 15de d. M. indeholde nu desangaaende en Meddelelse fra Bone, dateret den 29de Februar. Det hedder deri blandt Andet: "Om Natten fra den 27de til den 28de havde en Sammensværgelse, hvis Udførelse allerede begyndte, nær sat vor Sikkerhed i Fare. Det er en for Frankerig utrolig Sag, at en Stad paa 6-7000 Sjæle kunde tænke paa at gjøre Oprør. Det gik saaledes til: Kl. 1 om Morgenen begav Underlieutenant Binardaf de africanske Jægere, som havde Vagt ved Staldene, sig til alle Værelserne og befalede Folkene, uden Larm at skynde sig i Klæderne og at ruste sig til Kamp, da et Oprør vilde bryde ud i Byen. Han steeg strax med nogle Mand af sin Peloton til Hest, kom igjennem Anzemour=Porten, hvilken han, man veed ikke af hvad Grund, endnu fandt aaben, ind i Staden, reed i Gallop gjennem den hen til Generalens Huus, hvor han raabte: "Republikken leve! og kom paa samme Maade tilbage til Stal denne, hvor han befalede Folkene at sidde op, idet han sagde, at Kampen allerede var begyndt. Paa hans Vagtmesters bemærkning, at det vel var rigtigst at underrette Capitainen derom, skjød han paa denne, men traf ham til Lykke ikke, og og derpaa bort med saa meget Mandskab, han kunde bringe sammen. Jmidlertid indfandt sig de andre Officerer og vilde lade Regimentet sidde op hvilket ogsaa vilde være skeet, hvis ikke Plads-Commandanten pludselig var indtruffet, han modsatte sig dette og søgte af Postens Chef, en Underofficeer, at erfare, hvorledes det var gaaet til at Porten var blevet aabnet; herover kunde han dog ikke faae noget Bestemt at vide. Lieutenant Binard og, som sagt, bort med omtrent 20 Mand. Da de vare langt fjernede fra Staden, tog han Vaabnene, fra nogle af dem og afskedigede dem, idet han erklærede, at han begav sig til Constantine. En Escadron, under tvende Ritmesteres Commando, opsøgte ham. Spahierne satte ligeledes efter ham og fandt i ringe Afstand, fra Byen hans Hest bundet til et Træ. Tvende i Hyppernes Skov jagende Borgere fik om Eftermiddagen Øie paa ham, og paa deres Spørgsmaal svarede han, at han havde tjent som Værktøi, for nogle Elendige, der havde ladet ham i Stikken. Han tilføiede, at han om Aftenen vilde vende tilbage til Bona og for Øvrigheden angive Complottets Ophavsmænd. Der blev strax afgivet Beretning til den kongelige Procurator, og Generalen afsendte Underlieutenant af Spahierne, Durand, med trende Mænd, for at opsøge Binard. De traf ham paa Hjemvejen til Bona og sendte fire Kugler efter ham. Den Ulykkelige faldt, dødeligt saaret af tre Kugler; han bragtes til Hospitalet og døde om Natten til den 28de. Lieutenant Durand sagde ved sin Tilbagekomst, at han havde faaet Ordre af Generalen at skyde paa Binard, hvilket dog ikke er troligt. Ved denne sørgelige Begivenhed skulle mange Personer være compromitterede. Som Deeltagere i Complottet nævner man tvende Saarlæger, der bleve fængslede, og en Capitain, der fik sin Afskeed. Stor Mistanke hviler paa flere Officerer af det africanske Jæger=Corps. Det Rygte er udbredt, at disse sidste havde opmuntret Binard til at stille sig i Spidsen, idet de havde lovet ham deres og Corpsets Bistand. Mangehaande Angivelser ere i Omløb om de Sammensvornes Planer, følgende finde meest Tiltro. Regimentet vilde have forsamlet sig i Sletten, derpaa marschere løs paa Bona, bemægtige sig Casernerne, Generalens, de høiere Officerers og alle mistænkelige anseete Folks Personer, og endelig proclamere Stadens Uafhængighed, indtil Frankerig havde constitueret sig til Republik, en Begivenhed, som de Sammensvorne efter de sidste, fra Paris indløbne Efterretninger, nemlig om Ministrenes Afskedigelse og en Deficit af en Milliard i Skatkamret, saae imode.