Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-11-01
Politiske Nyheder. Portugal. De sidste Efterretninger fra dette Land af 12te Octbr. melde, at der blandt Ministrene hersker den største Enighed, og alle ere tilbøielige til at fortsætte den af Dom Pedro, begyndte Reform i Portugal. Den 11te f. M. holdt Dronningen et Cabinetsconseil, som varede i 3 Timer, man troer at det angik hendes Giftermaal, og Portugals ydre Forhold. Admiral Rapier, der har besluttet at vende tilbage til Engeland, fører endnu sit Flag paa Tajoen, og Dronningen skal have besluttet, at hans Navn som Admiral, skal altid staae øverst paa Officeerslisten for den portugisiske Marine. Det Deputeredeskammer havde i den sidste Uge fortrinlig sysselsat sig med Lovforslaget om Trykkefriheden. General Saldanha havde gjort det Forslag: at opløse Nationalgarden, men en Mængde Petitioner vare fra Nationalardisterne selv indleveret, om at opretholde denne Jndretning. - Fra Spanien har man den Efterretning fra Krigsskuepladsen, at Arqueerne igjen have grebet til Vaaben mod hinanden, saa at man snart kan imødesee nye Tildragelser; imidlertid bemægtige de ved Deserstion svække Bander, sig unge Mennesker, som have løsrevet sig fra Jnsurrectionen; i Fonsarabia have Carlisterne saaledes bemægtiget sig 7 Jndividner; i Bastandalen ere 6 gifte Fruentimmer, hvis Mænd vare flygtede til Frankerig, bleven grebne, og ere kun udleverede mod gode Løsepenge. General Jauregu skal have slaaet Jnsurgenterne ved Villafranca. De Procereskammer, skulle i Følge en Telegraph=Depesche fra Bayonne, have antaget Forslaget om den udenlandske Gjeld med Modeficationer, f. Ex. Anerkjendelsen af de Guebhardske Laan, Sverrig. Fra Stokholm skrives: at Ridderskabet og Adelen have den 13de Octbr. forkastet det Forslag, som paa Nationens Vegne var indleveret fra Baron Kantzow og Hr. Hjerta: at National-Repræsentationen skulle begrundes paa Valgret, uden Hensyn til Stand, og Rang; den 16de October have de ligeledes beraadslaaet om samme Gjenstand, og have med 114 Stemmer mod 23, forkastet Grev Frølichs Forslag om, at ved Valget af National Repræsentantere, skulle enhver Stand have det samme Antal, og samtlige Valgte forenes i et Kammer, hvori da veritim skulle afstemmes, og et Antal Jndividuer vælges til første KammerEt Forslag af Hr. Lefren, om at indføre 2 Rigsdagskammere, og endelig Hr. Trolls Forslag, at Medlemmerne af det første Kammer, skulle vælges uden al Hensyn til Stand, og forflere Rigsdage efter hinanden; ere ligeledes af slaaede. J Følge Landets Forfatning, er dernu ingen Udsigt til, at Repræsentationen kan inden de første 5 Aar blive forandret. Saavel af Forslagene, sam af Adelens Afslag, sees den Kamp og det Had, der allerede i mange Aar har hersket mellem den svenske Adel, og de øvrige Landets Stænder; hvilke Sidste med Rette beklage sig over det mægtige Aristokratie og den ubillige National=Repræsentation paa Rigsdagen, hvor ethvert adeligt Familiehoved har Stemme; hertil kommer, at en Deel af den hirarkiske Geistlighed, er af gammel Adel, og befordrer Adelens Jnteresse ved Rigsdagen, altsaa maae Folkets mange Gange staae tilbage. Misfornøielsen maae derfor tiltage blandt de borgerlige Stænder, og denne vil vel gjøre en Forandring nødvendig, men det er et høist vanskeligt Arbeide at bevirke det, da Opposition mod en Adel, for hvem ethvert Middel er tilladeligt, naar det gjelder dens egen Fordeel og gamle Rettigheder, altid er forbunden med Fare for Kongen og Regjeringen, der, skjøndt de sikkerlig ønske den hele Nations Vel, dog maae holde en klog Middelvei mellem begge Partier. Man tager derfor Feil, hvis man troer, at den famense Lindebergske Sag, er en Privat-Sag, nei, den er ved det dybe indgroede Had, der hersker mellem Adelen og Borgerstanden, bleven til et national Anliggende, og Captain Lindeberg, ledet af en politisk Fanatisme, søger om muligt, at gjøre sig selv til Martyr for Friheden. Et til Rigets Stænder, af ham under 14de Marts d. A. udgivet Skrift, hvori han siger, at Kongens Svar paa hans Ansøgning, om i Stokholm at maatte anlægge et Privat-Theater, stode i Strid mod Rigets Grundlove, at Kongen havde lagt Skat paa flere af de private Theatre i Provindserne, en Omstændighed, der stod aabenbare i Strid mod Grundloven og den Lov, der byder, at enhver der lægger Skat og Byrde paa Kongens Undersaatter, skal straffes ikke mindre, end dobbelt mod Tyven opvakte almindelig Mishag, og foraarsagede, at han blev sat under Justitsens Tiltale, og i Følge 5te Caspitel i den svenske Lov, dømt af Svea Hof Ret, til at halshugges, Dommen stadfæstedes ved Høiesteret; men Kongen formildede den til 3 Aars Fæstningsstraf uden Arbeide, der efter Omstændighederne kunne formildes til eet Aar.