JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Til Stadfæstelse for det For har saat om Frankerigs ny Allierede Engellands Nationalgield, kommer saavel Finantscommitteens aflagde Beretning, som et Skrift af Hr. Morgan. J Følge den første, er Engellands Nationalgield, som i Aaret 1793 beløb sig til 240 Millioner Pund Sterling, nu, det forehavende nye Laan paa 15 Millioner medregnet, 383 Millioner, hvis Renter Renterne af disse sidste 15 Millioner frarenede – beløbe sig til over halvfemtende Million Pund, Sterling. Morgans Beregning er end mindre trøstelig. Han paastaaer, at Engelland, istedet for een Skatkammerkanzler (som alt var Ulykke nok) har 20, der samtlig handle uafhængige, at derfor de i forrige Aar med Parlamentets Vidende udgivne Summer beløbe sig til 14900000 Pund Sterling, men de uden dets Vidende udgivne til 18200000. Den ved denne Krig foraarsagede Statsgield beregner han til 174 Millioner Pund Sterling, og de derved nødvendiggjorte Renter til halv niende Million (45 Millioner Rigsdaler), Fredsetaten anslaaer han til 26 Millioner Pund Sterling, hvorimod Paalæggene nu, saa trykkende de end findes, ikke beløbe mere end 22,651,000 Pund Sterling. Hermed stemme slige Efterretninger saare vel, som at tre Procentfonds ere faldne til 48, at Jnteressenterne i Loyaltylaanet, al deres Loyalty (Patriotismus) uagtet fordre 10 1/2 Procent Godtgiørelse for deres uhyre Tab, at Jrland faaer to nye Statslotterier, hvoraf Regieringens Fordeel ikke er tilstrækkelig til Omkostningerne derved, men hvorved blot vindes, at man kan nytte Pengene indtil nogle Maaneder efter Trækningen, samt at Civillisten er 6 Qvartaler til Restance med sine Udbetalinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Da under disse Omstændigheder Vestmünsters Borgere den 3die April vilde samles, for at raadslaae om Ansøgningen til Kongen, Ministrenes Afskeedigelse angaaende, fik de, som dertil havde indbudet, et Brev fra en Hr. Eyles, der kaldte sig Opsynsmand over den store Vestmünstersal, med Beskeed, at denne Sal, der ellers altid bruges til slige Forsamlinger, vilde findes lukket. Jkke desmindre gik Forsamlingen for sig under aaben Himmel, og var en meget hæftig og uafladelig Regn uagtet overmaade talriig, ligesom heller ikke derved forefaldt mindste Uorden, der kunde give Anledning til at kalde Vagt. (Slige Forholdsregler maae nødvendig mindet om 1789 i Paris, da man lukkede Forsamlingssalen for den tredie Stands Deputerede, Til en lignende Forholdsregel hører saavel det Svar, der gaves Londons Sherifs, at Kongen ikke kunde modtage Ansøgning fra Londons Livrimen, uden ved sit Levee, som Lordmajorens Forhold ved Liveris i denne Anledning holdte Sammenkomst. Hanson, der bestandig har udmærket sig, som Despotiets Fiende, erklærede nemlig dette Svar for et sørgeligt Beviis, at Kongen ikke var sindet at modtage deres Adresse. Konger kaldtes deres Landes Fædre, det var Fædres Pligt, at høre Børnenes Besværinger, og de, der ikke gjorde dette, kunde med Rette kaldes unaturlige Fædre. Det lod, som det var Ministrenes Hensigt, at ægge Londons Livery til en Ubesindighed, for at kunde i London indføre det skrækkelige Martial=Lovs System, som i et Søsterrige. Men det skulde slaae dem feil, og Liver forholde sig saaledes, at dertil ikke blev Føye. Han foreslog da at vedtage: at Lordmajoren, Aldermen, og Liver i London fra utænkelige Tider have den Ret, at overgive Adresser til Kongen, siddende paa sin Throne, under den fordærvede Administration ene undtagen, der foranledigede, og fortsatte den americanske Krig. Dette Forslag, understøttet af Waddington, blev eenstemmig antaget, saavelsom at, naar en Ansøgning overgaves Kongen paa Thronen, vidste de Ansøgende, at han maatte høre deres Besværing, siden Ansøgningen forelæstes ham, og han maatte besvare den, naar den derimod overgaves ved Leven, fik de ingen Svar, og vare ikke visse paa den kom Hs. Majestæt til Hænde, da den modtages af de opvartende Lorder. Men nu foreslog Waithmann en Adresse, som siges at have været haard imod Kongen. Mod denne gjorde Lordmajoren Jndsigelse, og da man desuagtet vilde votere paa den, gik han efter en af en Advocat Gurney givet Eragtning sin Vey, for saaledes at opløse Forsamlingen. Der stode nu 3000 Borgere igien uden Hoved; og kunde formedelst denne Formalitets Mangel intet foretage; man meener nu, at de ved Parlamentet ville søge deres Ret, at indbringe Besværinger for Thronen. Det er midlertid ikke første Gang, at Regjeringen ikke har i slige Ting agtet paa den kraftigen yttrede Almeen villie. J Aaret 1775 ansøgtes ligeledes om Lord Norths Afskeedigelse, og han var endnu sex Aar derefter Minister. Ogsaa synes de Nærværende Ministre, stolende paa deres Parlamentsphalaux, at vilde bestaae Kampen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Det er nu bekiendt, at en Mand af stor Vægt i Jrland har tilskrevet Prindsen af Wallis et meget smigrende Brev, hvori han paastaaer, at, naar denne Prinds, af Kongen forsynet med milde Forholdsregler, som Regent paa en kort Tid sendtes til dette Kongerige, var der alt mueligt Haab til, at de der værende Uroeligheder kunde dæmpes. Prindsen forelagde Pitt Brevet, og tilbød sin Tieneste, men med yderste Høyagtelse blev ham tilkiendegivet, at det ikke fandtes raadeligt at modtage Tilbudet. Fra den Dag af var Prindsen igien blevet en erklæret Ven af Oppositionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Kiøbenhavn, den 1ste Mai. Med en under 29de April hidkommen Coureer er bragt den Efterretning, at mellem Keiseren og Frankerig er – efter Sigende den 22de - ikke langt fra Wien sluttet Fred. Dens Betingelser vides endnu ikke; men de meenes just ikke at vilde være meget lemfældige mod Keiseren, eller saare behagelige for Engelland, der ikke er indbefattet derunder, og paa hvem nu Krigens hele Byrde vil falde tilbage. Efter Forlydende skal fornemmelig de franskes Overgang over Rhinen have fremskyndet denne Fredsslutning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Paris, den 16de April. Den tolvte har Directoriet sluttet et offensiv og defensiv Forbund med Sardiniens befuldmægtigede Minister. Man bebuder, at i Følge dette Forbund 40000 Sarder skulle støde til Bronapartes Armee (som nu neppe vil behøves).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Fra Mayland skrives under 24de Martii, i Anledning af et Skrift af Borgeren Galdi om Jtaliens politiske og oeconomiske Forhold med Frankerig og Europa Nogle bebreide Forfatteren at bygge paa en Hypothese, det er at sige, at forudsætte, at den italienske Republik er, eller vil blive til; men for at giøre denne Jndvending, maae man tiltroe de Franske den yderste Uredelighed, og de Jtalienske den yderste Feighed, og det er ligemeget at fornærme dem begge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Fra Madrid mælder Moniteuren, at General-Lieutnanten ved den spanske Marine Gravina, som var sendt til Cadix, for at tage Commandoen over Flodens Levninger, rimeligviis vil blive afløst af Admiral Mazzaredo, den dueligste Søemand, Spanien nu omstunder har, og der havde faaet sin Afskeed, for at have sagt med Kiækhed Sandheder, man ikke vilde høre, og som Udfaldene kun alt for meget have stadfæstet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Den ny Søeminister Langara har skyndt sig at oprette denne Uretfærdighed, og da Gravina har havt den snilde Beskeedenhed at yttre, at han med Fornøyelse vilde staae under en Chef, som Mazzarede, er denne nu kaldet til Aranjuez, og det hedder, at befalingen over vor Flode ham skal betroes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
De tvende Prælaters Sending til Rom skal have til Formaal, at stække, saameget mueligt, Jnqvisitionens farlige Magt. Da Daubermernil i Mødet den 12te mældte, hvorledes det stod med den mordiskoverfaldne Sieyes, blev ved denne Leilighed tillige Justitzministerens forlangte Efterretning om Overfaldet meddeelt. J Følge denne, var Morderen, der hedder Poule, fra Draguignan, Præst, men har spilt en rasende Demagogs Rolle, dog synes han ikke altid at have holdt Stand i denne tilsyneladende Demagogie. Da han spurgdes om hans Grunde, gav han til Svar, at det var for at hævne sit Land over det Onde, Steyes havde gjort det. Han benægter at have Medskyldige. Heller ikke har man – som det først hedde – fundet nogen Mordliste hos ham, men blot den trykte Liste paa Folkets Repræsentanter, af hvilke han i Forveien havde været hos Camus og Bentabolle. Heraf tog den hæftige Lamarqve Anledning til en meget ivrig Tale, hvori han paastod, at Lovgivningen langt fra ikke tilstrækkelig havde udtrykt sin Forbittrelse over denne Ugierning; han bragde den i Forbindelse med Ludvigs Proclamation – som Directoriet har ladet bekiendtgiøre – med Dunans og Brottiers Proces, gav nogle Vink om Royalisternes Forhaabninger af de ny Valg, og endte med at æske, at Directoriets Budskab i hiin Anledning maatte hjemsendes til en Commission, og denne beordres baade at giøre Raadet en Jndberetning om Republikens indvortes Tilstand, og at foreslaae en Lovgivnings Foranstaltning, sigtende til at kue de Sammensværgelser, der true begge Raadene, Directoriet, og den republikanske Regiering. Darraca meente derimod, at det var de beedigede Præster, at Ulykken kom fra, at det hverken var det jacobinske, det erleanske, eller det blot royalistiske Partie, men Klerkeskabet, man skulde frygte; man fratog Darraca Ordet, og Lamarqves Forslag henlagdes ligeledes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
En sand Eegekrands har Oldingsraadet fortient sig, da det paa Lecoulteur, og især paa Dussaulrs Forestilling forkastede 500s-Raadets paa Merciers og Treilhards Forestilling tagne Beslutning om et Lotteries Jndførsel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Efterretningerne om Valgene vedblive at være Bierget, eller Bugen ugunstige. Saaledes ere Tarbe og Montant Desilles af den anden, og Lonqueve af den første Nationalforsamling gjenvalgte, saaledes siges Villaret Joyense, som var imod det irlandske og, og Boupet, der sagdes at skulde under Tiltale for dets Udfald, at være valgte; det samme Rygte gaaer om Pichegru, Jourdan, og Kleber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Af et Brev fra Buonaparte til Directoriet – som forresten beretter idel alt bekiendte Begivenheder – maae følgende afskrives: Fra Begyndelsen af dette Feldttog har Erkehertug Carl af sine Tropper mistet henved 20000 Mand, der samtlig ere vore Fanger. Crains og Kærnthens Jndvaanere have den ubegribeligste Foragt for Wiens og Engellands Ministerium. Den engelske Nation sammenpuger saaledes det faste Lands Had og Afskye, at jeg troer, hvis Krigen varer endnu nogen Tid, vil de engelske blive saa afskyede, at de ingensteds mod ages.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Kiøbenhavn, den 1 May. J Tallotteriets 754 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-01
Vinden. April. S. O. 28. 5. 8. 3 3/4 Varme. S. S. O. O. S. O. O. S. Jnd Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet faaes Landvæsens Forordninger for 1796 for sig selv udgivne til Brug for Landboen i Almindelighed, men for Bonden i Særdeleshed, hæftet 12 Sk. – Samt Forordning om Tolden og Kiøbstæd Consumtionen i Danmark og Norge, 4 Mk. 12 Sk., hæftet 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Kiøbenhavns No. Aar. uun. at linen. Post-Tidender, som mu Fredagen, den 5 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Rastadt, den 20de April. De Franske ere i Morges Klokken sex ved Diersheim i Nærheden af Bischoffs heim gaaet over Overrhinen, hvorpaa de Keiserlige besluttede, ikke blot at beordre de i denne Egn endnu undværlige Tropper til den truede Egn, men ogsaa at forlægge selve Hovedqvarteret til Breisgau, hvorhen det endnu i Dag tiltræder sin March. Linierne uden for Fæstningen, og Fæstningen besættes stærkt, alting er i Bestyrkelse, og flygter. (Samme Efterretning haves fra Mannheim).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Neuwied, den 18de April. J Nat gik de Franske oven for vor Stad over Nederrhinen. Klokken halv 8 vare Generalerne Hoche og Kray endnu samlede her. Det hedder, man ventede daglig en Coureer med Efterretning om Vaabenstilstand. Hoche skal derfor have anmodet Kray, uden Fiendtligheder at drage sig bag Lahnen, med Tilbud at give ham det hele Strøg igien, saafremt intet blev af Vaabenstilstanden. Men Generalerne skiltes ad, og en halv Time efter, Klokken 8 begyndte Canonerne at tordne, og Klokken 9 havde de Franske allerede besteget begge Hovedbatterierne, og redet om Cavalleriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Hanau, den 20de 21de April. Følgerne af den ved Rhinen opsagte Vaabenstilstand have været meget ufordeelagtige for de østerrigske. Den 17de gik de Franske ved Bonn over Rhinen, for igien at begynde Fiendtlighederne mod Østerrigerne. General Verneck rykkede dem ved Efterretningen om denne Overgang imøde; men den 18de om Morgenen gik de ligeledes over Rhinen ved Neuwied, og angreb det der staaende østerrigske Corps under General Kray med stor Hæftighed. Han lod sine Batterier give en gyselig Jld paa dem, hvorved de mistede mange Folk, men ved deres Overmagt trængte de dog frem, og havde allerede vundet begge de keiserliges Flanker, saa Kray saae sig nød at vige. Frankfurt, den 21de April. Her hersker stor Bestyrtelse. J Eftermiddag bleve Portene spærrede, da man erfoer, at den hele keiserlige Armee var i fuld Retirade, Kray slaaet, og de Franske med Kiæmpeskridt fremtrængte til Kønigstein, og i Nærheden af vor Stad. Det var Lesevre, der slog Kray. Han gik den 18. med 9000 Mand Cavallerie ved Neuwied over Rhinen, og hans Jnfanterie gik over ved Bronbach og Lahnstein, hvor man slet ikke formodede det. Medens dette skeede, rykkede Hoche fra Siegburg frem mod Verneck, der drog sig tilbage til Hachenburg. Midlertid vandt Lefevre et Forspring for Kray, det maatte retirere ad en Omvey, slog ham anden Gang ved Montabaur, og adspredde hans Corps. Herved tabte General Verneck sin hele høyre Fløy, og Lahnstillingen indtil Runkel var blottet. Le fere bemestrede sig altsaa Lahnen, uden at løsne et Skud, gik over den ved Limburg, og Verneck maatte, for ikke at afskiæres, retirere under idelig Fægtning ad Wezlar. General Krays hele Corps var i sidste Fægtning blevet aldeles ødelagt; mange dræbte, mangfoldige fangne: kun faa undslap giennem Skovene; af to Divisioner Latour slap 50 Mand. Al Bagage mistedes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Frankfurt, den 22de April. J Forgaars blev i Maynz givet befaling, at alle fremmede inden 24 Timer skulle forføye sig ud af Byen. Man tvivler meget paa, at Fæstningen er i Forsvarstand, og vedbørlig forsynet med alt; og mindst ere Jndvaanerne forsynede med de fornødne Levnetsmidler. Der føyes derfor hurtigste Anstalt. Denne Dag begyndte græsselig for os. De over Kronenberg og Kønigstein frembrudte franske og keiserlige sloges tet uden for vore Porte. De Keiserlige bleve efter en mordisk Fægtning af de Franske drevne ind i Byen; man frygtede allerede, at de Franske skulde bryde did ind med dem; da i samme Øieblik en fra Buonaparte fra Bruck ved Muhrfloden afsendt Coureer kom ridende for at ile til Hoche, og bringe ham Efterretning, at nogle Tidender sige Fred, andre Fredspræliminarier, den og atter andre blot, almeen Vaabenstilstand – 17de var undertegnet af Buonaparte, den neapolitanske Gesandt Gallo, og Grev Meerfeld. J samme Øieblik ophørte Fiendtlighederne. Fra Byen sendtes Deputerede til General Lefevre, som derpaa med flere Officerer fredeligen reed ind i Byen. Coureren gik videre til Hoche, og Verneck. (Efterretninger fra Nürnberg, Prag, og flere Stæder stadfæste den her bebudede Fred, medens de vienske Efterretninger endnu intet mælde derom, men formodentlig vil, inden Avisens Slutning ved en ny Posts Komme denne Gaade have løst sig). Schaben, den 19de April. Det Corps, de Franske havde i Tyrol, har foreenet sig med General Buonaparte. (Det var den allerede i et Brev af 2den April af Buonaparte bebudede Operation, til hvis Fremme han havde sendt Joubert et Cavallerieregiment under General Sajonzek imøde, man i Tyrol brammede af, som en Virkning af Landstormens seierrige Vaaben).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Wien, den 19de April. J Følge Efterretning fra Steyermark, er Buonaparte den 12te rykket ind i Grätz; han anlægger stærke Forskandsninger om Byen, og giør Mine til at vilde forsvare sig der. Han (?) har nu foreslaaet en Maaneds Vaabenstilstand, men den er kun kommet i Stand paa 6 Dage, og udløber den 20de; rimeligviis troer han at udmatte Landsforsvarerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Erkehertugens Armee staaer endnu tildeels ved Stervhofen i Steyermark, og strækker sig indtil Lienz i Tyrol. Fra Passen ved Sømmering og Schottwien indtil Donau uden for Wien anlægges store Forskandsninger, og besættes med en Reservearmee af 120000 Mand. En lignende Foranstaltning er føyet i Overøsterrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Ved det almeene Opbud i hele Østerrig er Antallet af det frievillige Fodfolk, hvoriblandt findes mange Skytter, voxet til 370000 (?) Mand, hvilket Antal endnu forøges ved de Keiserlige kammeral Herskabets Undersaatter i Ungern og Mæhren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Paa neustadter Heede har man allerede for mange Folk, man har derfor hiemsendt mange igien. De tvende Qvarterer Øvre- og Nedre=Mannhardsbierg er befalet, ikke at rykke ud.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Da de adskillige her oprettede Corpsers Faner indviedes, fandtes ved samme 80000 Mand Tilskuere, Corpserne selv beløbe sig til 15000.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Borgerskabet i Wien har allene leveret 36172 Mand frievillige, hvor endda de adskillige Corps af Landstænder, Kiøbmandskarle, Studenter ikke med regnes. Til hvad Nytte imidlertid det sidste Corps vil blive, er ikke saa aldeles let at indsee, da Prindsen af Würtemberg, i det han forestilte Studenteorpset dets Chef Captain Fraser, sagde denne, at han her overgav ham er Corps af de haabefuldeste unge Mænd, af hvilke Fædrelandet med Tiden (nu ikke, synes det) ventede sig de vigtigste Tienester. Han overdrog ham derfor, aldrig at udsætte dette Corps for nogen Fare, tvertimod at dæmpe den ædelt patriotiske Jld, de vare giennemtrængte af, paa det de aldrig skulde komme i nogen Stilling, der kunde være lige skadelig for deres Liv og Helbred. (Det synes, som det under de Omstændigheder havde været nok saa godt, at lade dem kiønt blive hiemme, og passe deres Bog, med mindre de netop skal gaae i Feldten for Motions Skyld).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Trods alle disse store Rustninger smigre vi os med en nærforestaaende Fred, da de Fredsforslag, hvormed den neapolitanske Gesandt Gallo er afsendt herfra, skulle være saadanne, at Buonaparte vel kan modtage dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Mayland den 15de April. General Buonapartes Gemalinde fik allerede den ellevte et Brev fra hendes Mand, at han havde havt Conferencer med to østerrigske Befuldmægtigede, hvis Resultat torde blive en almeen Vaabenstilstand ved alle keiserlige og franske Armeer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Den herværende General-Administration kundgjorde, tilligemed denne Tidende, en Skrivelse til den fra Bunaparte, hvori han forsikkrer Lombardiet om Uafhængighed. Her er Avantgarden ankommen af den ny Forstærkning paa 30000 Mand, den franske Armee faaer fra Frankerig. General Serrurier er, formedelst Ulydighed paa Valpladsen, afsat af Buonaparte. Af Mantua er den største Deel af Besætningen udrykket, for at støde til de franske Tropper, der retirere ud af Tyrol.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Denne Omstændighed skulle 600 østerrigske Fanger, som endnu vare i Mantua, have nyttet, til at liste sig bort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Wien, den 22de April, Hofberetning. Oberste Casimir, der har taget Fiume fra Fienden, angreb ham den fjortende ved Dorneck, og slog ham, og fratog ham samme Dag Triest. Her fandtes af Qvægsølv, Korn, og Vare, som Fienden havde bragt derhen, af Værdie henved to Millioner. Tillige erobredes der to fiendtlige Kanoner. J den Formodning, at Triest endnu var i fiendtlige Hænder, indløb samme Dag 22 Kister med Penge til den fiendtlige Armee der i Havnen, hvilke Oberste Catmir strax tog, og sendte i Land. Underretningen om den sluttede Stilstand indløb først til ham Kl. 11 samme Formiddag, da han allerede var færdig med sine Operationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Erkehertug Carl er den 19de gaaet tilbage til Rhiinarmeen, hvor han vil giøre mange Forandringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Wien, den 24de April. Den 22de endnu før Postens Afgang blev i Publico offentlig bekiendt, at den 18de i det ophævede Kloster Goes ved Leobem, General Buonapartes Hovedqvarteer, Freden mellem Østerrig og Frankerig in Præliminarius var undertegnet. Den 19de ankom disse Præliminarier her til keiserlig Ratification, den 20de sendtes de ratificerede tilbage til Leobem, og den 22de kom de formelig afsluttede tilbage her. Det nærmere veed man ikke, men man paastaaer almindelig, Belgien, Lombardiet, og Rhiingrændsen skulde være afstaaede, derimod Pengefordringen de Keiserlige eftergivet, og Salzburg, Passau, tilligemed nogle flere Ærke stifter, dem tilstaaede til Skadesløsholdelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Frankfurt, den 25de April. Fra Overrhiinarmeen erfarer man, at det ved de franskes Overgang over Rhinen ved Bischofsheim eller 3 Mile ned for Kehl, skal være gaaet meget blodig til. Generalerne Moreau og St. Cyr vare blandt de første, der paa en liden Baad gik over, og med Kaarden i Haanden tilte i Spidsen. St. Cyr, og endnu to andre franske Generaler bleve qvæstede. Nogle Beretninger anslaae Moreaus Tab ved denne Leilighed til 4000 Mand, og bekiende tillige, at de Keiserlige have tabt saare meget. Moreans Magt skal, foruden Cavalleriet, have bestaaet af 6 Batailloner, han havde allerede alle Biergpasse inde, saa at Latour ikke kunde have nogen Communication med Breisgau, og hans Forposter gik indtil Stuttgard. Nu meener man, at den største Deel af disse Tropper skulde gaae tilbage over Rhinen, Vaabenstilstanden er med tre Dages Opsigelse. Giessen er besat af de Franske, og hedder det, at denne Stad maae give 50000 Gylden Contribution. Fæstningerne Maynz og Ehrenbreitstein (som Hoche skal have forlangt indrømmede, hvis han, inden Buonapartes Con reer kom, paa egen Haand skulde have forlænget Vaahenstilstanden, og havde allerede de Franske, skiøndt ikke uden Blodsudgydelse, bemestret mig sig adskillige af Udenværkerne for Ehrenbreitstein); dog have de Keiserlige efter Vaabenstilstanden Communication dermed. J øvrigt vil Hoche, der ikke vil modtage befalinger af Buonaparte, ikke drage sig længere tilbage, end bag Niddafloden, førend han faaer Directoriets Ordre, og er, indtil videre, Vaabenstilstanden her paa 4 Dages Opsigelse. Sambre- og Maasarmeens Fordele ved Overgangen over Rhinen siges at have været langt betydeligere, end man først troede, da den har gjort 4600 Fanger, taget 20 Kanoner, 3 Faner, foruden Levnetsmidler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
Franken, den 25de April. J Freden, som angaaer Keiseren og Riget, skal Engelland slet ikke være indsluttet, forresten skulle Vilkaarene være bedre, end man torde haabe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-05
London, den 18de April. J Søndags gik det Rygte, at Keiseren var i Begreb med at slutte en Separatfred med Keiseren, og det var Aarsag til Hammond hastige Afsending. (Dog drager man hiint endnu meget i Tvivl, hvori man gjør meget ilde).