JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
Brød afsigtet Hvedemeel, Et Franskbrød for 4 s. Tegn skal veje =Pd. 14 Lod=Qv. Et Dito for 2 s. Tegn. En Hvedesimle for 4 s. Tegn . . . - 14 - . -Et Rundebrød for 2 s. Tegn To Hvedetvebakker for 2 s. Tegn . . - 7 - En Dito for 1 s. Tegn Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød for 8 s. Tegn skal vede 1 Pd. 16 Lod =Qv. Et Dito for 4 s. Tegn, Brød af grovmalet Rugmeel. Et Brød for 32 s. Tegn skal veje 14 Pd. 8 Lod =Qv. Et Dito for 16 s. Tegn . . . . 7. Et Dito for 8 s. Tegn . . . .
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
For grovt Rugbrød som Jndvaanerne selv udi deres Huse dene og opslaae, og Bagerne derefter for dem bage, betale indtil videre udi Bagerløn 7 s. af en Skjeppe Meel, og mere maa ikke tages. Alt Brød som Bagerne bage skal være godt, samt forsvarligen og til Maade udbaget, og have Bagerne derhos i Henseende til Vægten, nøje at rette sig efter forestaaende Taxt, ligesom de og tilholdes hver at sætte sit Navn eller Mærke paa det Brød som af dem bliver bagt eller forhandlet, alt under Straf og Ansvar ifølge Anordningerne. Naar Brødet er gammelt maae ei ansees at de veier 1/2 Lod ringere paa hver 12 Lod, dog maae Bagerne jevnligen være forlynet med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue, den 5te November 1823. Magistraten.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
At Justitsraad Scheels Stervboe, foretages paa Stadens Raadstue, Mandagen den 10de Dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, for da at optages til Slutning; det bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 5te November 1823. Wølfferdt. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
Extra gode voxgule Kogeærter, ligesom forrige Aar, samt Grønærter, faaes for billig Priis hos Niels Rasmussen. Smaaehandler, i Svingelen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
At paa Knudseje Teglværk Prisen for dets bekjendt gode Muursteen er nedsat saaledes, at : 1000 heelbrændte Muursteen sælges for 11 Rbd. Sedl. 1000 halvbrændte Dito . og at man derom har at henvende sig til Forvalter Sørensen paa Knudseie; det bekjendtgjøres herved af mig som Skifteforvalter i Eierens Opbudsboe. Sæbye, den 31te October 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
At jeg er fløttet fra Urbansgaden og boer nu i Frue Qvistes Leiested, ligeover for Garver Falkenberg, paa Vestergade; bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 30te Octbr. 1823. Christian Hjorth, Rokkedreiermester.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
At Løverdagen næstkommende 22de November, Formiddag Kl. 10, holdes en Samling i Proprietair Vichmanns Opbudsboe, paa min Boepæl, og at det, om er muligt, herved agtes optaget til Slutning eller Decision; bekjendtgjøres herved til Efterretning for samtlige Boets Creditorer. Sæbye, den 30te October 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
At Undertegnede er flyttet fra Bispensgade og boe Slotsgade, No. 523, dette skulde jeg herved ikke und at bekjendtgjøre for Enhver, der vil forunde mig i Søgning. Aalborg, den 8de Novbr. 1823. H. M. Jelperse. Hattemager.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
Tirsdagen den 18de denne Maaned Eftermiddag Kl. bliver paa mit Contoir foretaget en Skiftesamling i afgaHuusmand Niels Ydesens Boe af Hasseriis, hvorusaavel Arvingerne som Creditorerne indkaldes at møde, møde lade. De Udeblivende ansees at samtykke hvad Mødende maatte beslutte. Aalborg Birketings-Contoir, den 8de Novbr. 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
Proclama. Da i Gaarden Store-Tranget udi Voer Sogn, len Herred, er sidstafvigte 24de September, ved Døden gaaet en omreisende Kræmmer, ved Navn Jens Pe sen Frantzen, som efter hvad hans tilstedekomne der siden har forklaret, skal have havt sit Tilhold i Lived Nørretranders, og med sin Hustrue Anne Christ, datter, som for Tiden skal tjene paa Ernstpriis ved denborg, have avlet 2de Børn, nemlig: en Søn Chris 9 Aar, og en Datter Maren Christine, 6 Aar indkaldes herved fornævnte hans Hustrue til at møde i lovbefalet Tid, for at iagttage sit og Børns Tarv i Skiftet. - Og indkaldes ligesaa herved, med 12 Ugers sel, Enhver som maatte have noget at fordre i hans i til at anmelde og legitimere deres Fordringer for mig, Skifteforvalter. Boeck. Sæbye, den 30te October 1823. Da Proprietair Jens Gleerup paa Haven har og vet sit Boe til Skifteretten og senere er ved Døden afgasaa indkaldes herved, ifølge Proclama som er læst vedderretten og læses ved vedkommende Overret, med 12 U Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at for dette Boe, til at anmelde og legitimere deres Fordrifor undertegnede Skifteforvalter. - Og bekjendtgjøres ved tillige: at en Skiftesamling i Boet holdes paa Tin set i Sæbye, Fredagen næstkommende 21de November, middag Kl. 10, hvorved samtlige Creditorer ville give de, for at tage Beslutning angaaende de Boet tilhøre Eiendommes Salg. Boeck. Sæbye, den 30te October 1823. Auction.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i afgangne Districhirurg Gorgiuses og Hustrues fælleds Boe, som Udhavere, bliver et Garvermester Schubardt, tilhørende under No. 559 Litra B. i Peder Barkes Gyde, beligSted, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Onsdagen den 12te 2den -- den 19de den 26de Dennes, og 3die - hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner, holdes paa Byetingsstuen og den 3die i selve Stedet; ket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres, den Anmærkning: at Conditionerne ere forinden til Efter hos Procurator Møller her i Staden, Aalborg, den 5te November 1823. Schmidt. vermed følger et Tillæg.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
(Forlangte Jndrykkelser.) Motto. Skjøndt Satiren egentlig kuns bør vælge til sin Gjenstand de almindelige og herskende Afvigelser fra Fornuft, Smag, Dyd, Levemaade, og gode Sæder, saa kan det dog undertiden tillades den at vælge Personer til sit Formaal, men da maae ogsaa disse enkelte Personers Daarligheder eller Laster have en mærkelig Indflydelse paa Staten og Selskabet. P. A. Heiberg.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
Høistærede Publikum, J den cimbriske Merkur er jeg flere Gange paa den lumskeste, nedrigste og skammeligste Maade bleven fornærmet. Man har undret sig over, at jeg ei tog til Gjenmæle; jeg gjorde det sandeligen, men Bogtrykker Borch, som havde modtaget Stykkerne imod mig, var saa ubillig og uforskammet, at nægte mig Jndrykkelsen af mit Forsvar! Dette er, efter mine Tanker, den skræk keligste Misbrug af Publisiteten, og det Hele er fornærmet i min Person. Rigtignok er det sket af en Anonym, som skal være en fordrukken, paa Forstanden bankerot Kandermelscheer; men det er sket - og har voldet mig uforskyldte Ubehageligheder. At skrive mod en Mand, og nægte ham Forsvar, er Rygtemord, Æretyverie, og literær Stimandsfærd, Sligt maa bekæmpes, og, jeg vover mig i denne ædle Kamp for Ret og Sandhed. Snart skal jeg i et Skrift betitlet: "Spansk Snus føre min Sag for din høie Domstol, og beder, fordet første, gunstigst at modtage dette lille Indlæg Min Mening om Merkuren. *) Den elsker ei det Sande, Skjønne, Rette Som haver ej det Falske, Stygge, Slette. Baggesen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-08
Spørgsmaal. Hvo er den Klogeste, den som tier og dog føler Kraft til at svare eller den som i lumpe nedrige Skjeldsord stedse mere og meere prostituerer sig for Publicum, Jndsenderen formener den Første er den Klogeste, og denne Meening har han ankyndiget Vedkommende. (Da saa Mange have interesseret sig for de i nærværende Tillæg forlangte Jndrykkelser, saa kunne selv de som ikke holde Avisen, her paa Bogtrykkeriet erholde et sligt Tillæg
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Efter Spanien.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Den 10de October afgik den første Bataillon af den sengelige Franske Garde fra Cadix til Puerto Real. Et Kongelig Decret, ifølge hvilket alle Militzer, en den 7de Juli 1822 grebe til Vaaben mod den songelige Garde, for stedse skulle være forviste fra hovedstaden, er paa Grund af de derimod allerundanigst gjorte Forestillinger, endnu ikke publiceret, Madrit i Tilfælde af dets bogstavelige Fuldbyrde. 1, vilde vorde gandske blottet for Jndvaanere. ikke allene Skoleskrifterne, men "alle bekjendte særker, skulle, saavidt deres Circulation gjør det ligt, prøves af den af Hs. M. nedsatte Junta Hertugen af Angouleme har forelagt Kong Ferdiind en Orginationsplan til den nye Spanske Hær lere Franske Generaler ville deri erholde Ærespot. og trende Regimenter benævnes Louis, Angoune og Carignan. J Madrit gjør man store An biter til Hertugens Modtagelse. Man mener Hs. jestæt vil udnævne ham til Jnfant af Spanien Fyrste af Trocadero. H. H. vil ved sin AfreisSpanien efterlade sig en Occupations=Hær paa 3000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Hs. M. har udstædt et Decret hvorefter enhver Festsigs-Commandant der ikke paa den første Opfor ing overgiver sig skal have Livet forbrudt. - Oberst vor der med 400 Mand Cavallerie har overgivet sig, ver ført til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
efter de sidste Efterretninger befinde Medlemmer af det constitutionelle Statsraad sig endnu i Ca men de formeente Corteslemmer ere gangne til bralter.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Hs. M. har til Gesandt ved det Portugisiske HofVallejo, ved det Preussiske v. la Tor. recilla og ved det Saxiske, D. J. de Accosta, ligeledes har Hs. M. befæstet adskillige af de ved Europæiske Hoffer (det Danske iberegnet) værende Spanske Gesandter i deres Embeder. - Til General-Captain i Granada er udnævnt D. F. de Mare, til General-Captain i Estramadura og Commandant af Badajos D. J. de Mazararra, til Præsident i det Jndiske Raad, Hertugen af Moutemmer.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Kong Ferdinand har erklæret Ministeriummet for det Jndres Ophævelse, fordi de Grunde som bevægede Regentskabet til dets Oprettelse ikke meere existere, og fordeelt dette Departements Competence blandt de Andre, ligesom fandt Sted før den 7de Marts 1820.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Adskillige Franske Generaler har Hs. M. benaadet med Storkorset af Ferdinandsordenen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
I Estramadura skal det endnu være meget uroligt og Franske Tropper ere sendte did. Man veed endnu ikke hvad Svar Hs. M. har afgivet paa en Adresse af adskillige Grander, der forlange Regjeringen ført ved en Repræsentativ=Forfatning. Man siger at Kong Ferdinand har befalet at Ballesteros's Armeecorps skal opløses. Driflamme vil vide at Marskalk Moncey for sit Helbreds Skyld vil reise hjem til Frankrig, og at Marskalk Lauriston skal overtage Commandoen i Catalonien Samme Blad melder ogsaa at Ferdinand den Pil strax ved sin Ankomst i Madrit vil træde i Spidsen for sin tro Armee for at tvinge Rebellerne til Lydighed. D. Victor Sae; skulle derved fungere som Major General.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Jblandt andre Decreter venter man et, hvorved alle udlændinge af hvilken som helst Nation, der have deeltaget i Revolutionen, eller staaet det constitutionelle System bie eller tjent under det, skulle General Alave opholder sig med 3 andre Deputerede i Cadix. Første skriver at han staaer i Begreb med at indskibe sig til England. Flere Afdeling er af Alicantes og Carthagenas Garnisoner samt en stor Mængde Nationalmilitzer fra disse og flere Steder ere stødte til Ballesteros's oprørte Armeecorps.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Riegos Dommer var Herr Cavia en Neven af det forrige Medlem af Regentskabet, Biskoppen af Os ma og beskyldningen: at han som Deputeret til begge Cortes, havde, medens Kong Ferdinand blev bragt til Cadix stemt for Hs. Majestæts Afsættelse, og Oprettelsen af et Regentskab under hans Svigerfaders, Admiral Cai Valdezes Forsæde. - En Engelsk Tidende fortæller at Riegos Kone tilligemed en Søster og en Broder af ham, beboe en ussel Hytte i Nærheden, af London og befinde sig i yderst maadelige Omstændigheder.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
General Mina skal være beskjeftiget med at forsyn Fortet Montioni med Levnetsmidler for 3 Aar. Det te bombefaste Fort ligger enhalv Miilsvei fra Barcellona, og behersker denne Stad gandske. Den 17de har Mina ved Oberst Montserrat tilbudet Marskalk Moncey at overgive sig, men under betingelser som Marskalken forkastede, og gav sit Ultimatum. Herpaa lod Mina Marskalken bede at sende en Fransk General til Barcellona for at underhandle med sig. Marskalken sendte General Berge som fandt en udmærket Modtagelse og vendte mod Aften tilbage med Capitulationsforslaget; men medens denne Underhandling gik for sig, var en Coureer fra Cadix ankommet til Marskalken med den befaling: ikke at tilstaae Mina nogen synderlig betingelse, men fordre at Barcellona skulde overgive sig paa samme Maade som Cadix. Da Marskalken den 19de communicerede Mina Hs. M. befaling gav han til Svar at han vilde forsvare sig. Siden efter have adskillige Parlamentairer ladet sig see, men Marskalken har nægtet Enhver Adgang, der ikke bringer Underkastelse uden nogensomhelst Betingelse. Jmidlertid har dog Oberst Montsvirat været indladet Man forsikkrer at Marskalken før den 17de havde gjort Mina meget fordeelagtige Forslag, ja endog navnlig tilbudet ham et Skib til at bortføre ham med sin Familie og Formue.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Man fortæller nu for vist at Lerida har aabnet sine Porte.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Stockholm, den 28de October. Adelen har med 88 Stemmer imod 60 besluttet Stiftelsen af 2 Stipendier for adelige Ynglinge der opofre sig til Haandværkerne. Herr J. de Morena, en Neven af den Kgl. Spanske Gesandt hersteds er den 24de October afgaaet til Madrit som Coureer med Depescher. Han overbringer en Skrivelse fra 5 Svenske Majestæt til Kong Ferdinand PII.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Statstidenden melder at Hs. Majestæt under 7 d. M. har besluttet at Krigs- og Skjærflaaden skul forenes under Eet og føre Navn af: Den Kong Flaade (Kongl. Majets. Flotta) og staae under er General=Admirals Anførsel, hvortil Hs. Majeste har udnævnt Grev O. R. af Zederstrøm, Rigsberr. Overadmiral, Ridder o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Paris, den 28de October. Den 25de modtog Hs. Majestæt den Kgl. Spanske Gesandt Hertugen af St. Carlos i en Privaandients. Om Aftenen gjorde Hertugens Madan sin Opvartning.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Rygtet gaaer at Herr v. Dames er ankommet h. og aflagt Eed som Krigsminister i Hs. Majestæt, Hænder.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Wien. Den 15de er Hs. Majestæt Keiseren af Øster afreist fra Czernowitz.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Den af 3de Moldauske Bojarer bestaaende Deptation, som Fyrst Stourdza paa Portens befalihavde hidsendt fra Jasse for at lykønske de høje P. narker ved Ankomsten til Eiernowitz, erholdt de 7de Audients hos Hs. Majestæt Keiseren af Øster og den 10de hos Hs. Majestæt Keiseren af Rusla Fra Corfu skrives: "Siden Tyrkernes Neder i Børtien, begaaes de groveste Excesser alleveghvor de have Overmagten. J Janina have delig beviist deres undslukkelige Had til Christende, men paa en saa gruelig Maade, at Historien ingen finde kan fremstille noget lignende. Vi ile med kundgjøre denne Skændselsdaad, at man kan i dømme vort Aarhundrede, da Christenheden paa vis Maade synes at holde paa Mahomedanernes 6 de mod Jesu Christi Bekjendere: - Blandt de me ge Præster, som lide Martyrdøden nævnes herhøjstærværdig Mand, navnlig Christos, overfaldtes, som han var i Begreb med at give døende Medchristen de hellige Sakramenter. var just Christihimmelfartsdag. Denne vilde Ti kerne nu forhaane ved hans Martyrdød, og he Navn bragte dem paa den Beslutning, at pine hos med alle Passionens Lidelser. Jført en Narrekablev nu Christos en Tidlang priisgivet Tyrkepslens Forhaanelser, derpaa afklædt og befalet nedlægge sig paa et Trækors. Villig hengav sig sine Bødler, der naglede Hænder og Fødder i paa Træet med svære Spiger. Derpaa reiste m. Korset iveiret, og endnu lovede Martyren højt i Herre Jesus og den hellige Gudsmoder. SaalunFædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Kjøbenhavn. Her tales i disse Dage om en Duel, som har staaet, i Lundehuset mellem to Civilpersoner, paa ægte Kielermaneer.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
En Enkefrue bortleier, formedelst Dødsfald i en ganseelig Gaard i en munter Gade: et Værelse til Gaden, med fuld Ameublement eller uden samme, til en Herre af Stand eller gode Kaar, som foretræksker huuslig Lyksalighed for Sværm. Det først sto ste Værelse fra Hovedtrappen bliver Tilgang til Lejseren og Beboeren af Etagen. Føjelighed og Retskafsenhed kan gjøres tilforladelig Regning paa, og, om stulde forlanges, fuld Pension eller halv Pension. der kan ogsaa bevilges Tjenerkammer for Dem selv. Sammesteds forlanges et Fruentimmer. Gammel Amagertorv Nr. 35, 3die Etage." - "Da jeg, Carvantiers Enke, flyttet til Viingaardstrædet 137 igjen, saa fortsætter jeg og begynder min forrige Røgning gjen, som forhen. Jeg beder om Næring. (Khavns. Adresseavis.) Mennesker og Uhre. Man kan sammenligne ethvert Slags Uhre, med vist Slags Mennesker og Bøger; som for Exem sel: Taarnuhre ere for os alle de udødelige heelte fra Fortiden, som endog i deres Høide og jernhed vise sig saa store for os, og hvis mægtige stemme fra den længst forsvundne Tid dog endnu hver os imøde, i det de imponere ved Aand og baad. Tiden selv er det høje Taarn, paa hvilket i i det vi see op, blive dem vaer. J Videnskaernes og Konstens Rige ere Taarnuhre alle hinbeniets Værker, efter hvilke underordnede Aandertite sig, og hvorefter Efterligning danne sig. lommeuhre ere vi selv mod hine Kæmper. Vor sidsalder leverer overhovedet gjerne Alt i Lommeimat, endog Hoveder og Hjerter. Var det mu 1, saa dannede den og Kæmper i Lommeformat.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
den skjønne Litteraturs fiint kunstlede Værker have ligt Lommeformat. Lommebøger ere den nyeste steraturs Sindbilleder. - Stueuhre ere de i usmødre, der med Rette fortjene deres Navn, J fordi de indenfor deres fire Vægge føre deres egent et lige Liv og Regimente. J Huse, hvor Stueuhret gaaer urigtigt, holder Huusmoderen ikke overe Orden. Man seer nu flere ExHuusmødre end virelkelige. Huusmødre, der ville være vakkre og virksomme, men tillige i deres Huse meget høirøstede og 3 hæftige, ligne de Stueuhre, der have støjende Peri pendikler. J Litteraturen ere alle virkelige almeennyttige Værker at sammenligne med Stueuhrene. Ringuhrene og hine meget smaa Miniatur uhre, der bæres af Damerne i gyldne Kjæder, som Prydelse og paradere i den store Verden, ere selv hine paraderende Damers egen Contrafe. - Spilleuhre ere hine skjønne Modefrøkkener, der vide at fortrylle med deres Yndigheders og Sentiments tillokkende Klokkespil, saasnart de troe, at deres Fangetime kunde slaae, i hvilken de da hjerteløse synes at flyde hen i Kjerlighed og at være ganske Hjerte uden Kjærlighed. - Repeteeruhre ere Mennesker af middelmaadige Talenter, der gjerne producere sig og følgelig ved enhver Lejlighed ville anbringe det Lidet, som de vide og gjentage det som Enhver allerede veed. J Litteraturen høre herhen alle de Skribenter, der udskrive fremmede Værker, og med andre Ord gientage det af Andre Sagte. Sekunduhre ere hine yderst geskjæftige Myre Mennesker, der hele Dagen regelmæssigen for- og bearbeide sig selv, og som, tralvt-puslende i det Smaa, aldeles ikke vide, at der ogsaa existerer noget Stort. Hertil henhører ogsaa de i de mindste Details med usigelig Møisommelighed gaaende lærde Værker. - Vand- og Sand-Uhre fremstille os besværlige, melankolske Mennesker, der ære det Rette og Hellige, men - uden at leve - stedse have Døden tæt for Øinene og - med Foragt for alle Rosenblade - herviskfaste stedse tun opsøge Taare perser og Cypresser. - Soluhre endelig kalder jeg alle dem, der beholde noget Høiere i Sigte, men som sandselig fornuftige Væsener leve overeensstemmende med Naturen. Jeg holder disse for de klogeste og bedste, og ønsker Dig, min Læser, at Du var et saadant Soluhr, paa det Du kunde nyde det Jordiske ret og uden Dadel, og i Erindringen om det Evige stedse blive det værd. (Dagen.) Middel mod Steensmerter.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Man samler og Høsten de røde Bær af Stikvalmen (Hülsebusch) et bekjendt Slags Riisvext i Skoven, som og om Vinteren har grønne glindsende Blade næsten ligesom Egeløv med mange Braade, tørrer den paa Ovnen eller Arnestedet, støder dem til Pulver (saa at de see ud som lysbrændt malt Kaffe) tager deraf, saasnart man mærker, at Smerterne igjen tiltræde deres fatale Periode om Morgenen en god Theeskeefuld ind, drikker et Par Kopper (hvoraf, sandsynlig sin sædvanlige Drik) derpaa; og gjentager det nogle Morgener. Smerterne ville vist snart tabe sig ganske.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Bekjendtgjørelser. Paa Bogtrykker Borchs højst fornærmelige Avertissement i hans Avis No. 148 svarer jeg blot med følgende Extract af det høikongelige Danske Cancellies Skrivelse af 18de Januar 1820 til Aalborg Stiftamtmandskab: Efterat Cancelliet har modtaget Deres Excellences Betænkning af 25de Octbr. sidstl. over et Andragende fra N. N., hvori han forespørger, hvilken af de i Aalborg udgivende Aviser, Borchs eller Wandall, der er authoriseret til deri at indføre Proclamata i Stervboer, Concours og Fallit boer, har man under Dags Dato ladet N. N. tilkjendegive, at Wandalls Avis, i Betragtning af at han har Previlegium længe før Borch, maa ansees som den egentlige Stifts Avis hvori deslige Bekjendtgjørelser blive at indføre. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 8de Novbr. 1823. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
De Lejligheder, som nu beboes af Herr Districtschirurg, Westergaard, er at erholde tilleie til forestaaende Paaske, enten under eet eller separat. J. R. Bock.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Undertegnede har anlagt Boghandel, hvorfra udsælges alle Slags Bøger, Almanakker med mere til billigste Priser, saa modtages og Bøger til Udsalg mod gangbak Rabat eller Lars Bøggild, Provition.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Kongelig Sempel-Papiirs=Forhandler.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Extra gode voxgule Kogeærter, ligesom forrige Aar, samt Grønærter, faaes for billig Priis hos Niels Rasmussen, Smaaehandler, i Svingelen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
At paa Knudseje Teglværk Prisen for dets bekjendte gode Muursteen er nedsat saaledes, at 1000 heelbrændte Muursteen sælges for 11 Rbd. Sedl. 1000 halvbrændte Dito . og at man derom har at henvende sig til Forvalter Sørensen paa Knudseie; det bekjendtgjøres herved af mig som Skifteforvalter i Eierens Opbudsboe. Boeck. Sæbye, den 31te October 1823. At jeg er flyttet fraurbansgaden og boer nu i Frue Qvistes Leiested, ligeover for Garver Falkenberg, paa Vestergade; bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 30te Octbr. 1823. Christian Hjorth, Rokkedreiermester.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
At Løverdagen næstkommende 22de November, Formiddag Kl. 10, holdes en Samling i Proprietair Vichmanns Opbudsboe, paa min Boepæl, og at det, om er muligt, herved agtes optaget til Slutning eller Decision; bekjen gjøres herved til Efterretning for samtlige Boets Creditor Boeck. Sæbye, den 30te October 1823. At Undertegnede er fløttet fra Bispensgade og boer nu Slotsgade, No. 523, dette skulde jeg herved ikke undle at bekjendtgjøre for Enhver, der vil forunde mig den Søgning. Aalborg, den 8de Novbr. 1823. H. M. Jespersen. Hattemager.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Tirsdagen den 18de denne Maaned Eftermiddag Kl. bliver paa mit Contoir foretaget en Skiftesamling i afganHuusmand Niels Ydesens Boe af Hasseriis, hvorunsaavel Arvingerne som Creditorerne indkaldes at møde, el møde lade. De Udeblivende ansees at samtykke hvad Mødende maatte beslutte. Aalborg Birketings-Contoir, den 8de Novbr. 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Proclama. Ved Proclama, som læses inden Aalborg Bye- og Bir tingsret, samt ved den Kongelige Lands=Overret i Vibindkaldes Alle og Enhver, som maatte have noget at for efter afgangne Landmaaler Ole Hall af Nørre-Sundb. med 6 og 12 Ugers Varsel, for at anmelde og ligitimderes Krav for undertegnede Skifteforvalter. Aalborg, den 8de November 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Da Proprietair Jens Gleerup paa Haven har og vet sit Boe til Skifteretten og senere er ved Døden afgasaa indkaldes herved, ifølge Proclama som er læst ved derretten og læses ved vedkommende Overret, med 12 Ug Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordi dette Boe, til at anmelde og legitimere deres Fordrifor undertegnede Skifteforvalter. - Og bekjendtgjøres i ved tillige: at en Skiftesamling i Boet holdes paa Ting set i Sæbye, Fredagen næstkommende 21de November, middag Kl. 10, hvorved samtlige Creditorer ville give de, for at tage Beslutning angaaende de Boet tilhøre Eiendommes Salg. Sæbye, den 30te October 1823. Boeck.