Aalborg Stiftstidende, 1841-08-21
Den preussiske Hærs Stab bestaaer af 800 Personer, nemlig 143 Generaler og 665 Stabsofficerer. Jblandt de første ere Hertugen af Wellington og Grev Jreten Æresfeltmarschaller; Prinds Frederich af Nederlandene General, Storhertugen af Mechlenburg-SchweriGenerallieutenant og Hertugen af Anhalt=Kothen General, major. Fremdeles ere Keiseren af Rusland, Kongerne af Wurtemberg og Nederlandene og Storhertugen af Baden, foruden de ovenfor omtalte Souverainer, Regimentschefer, ligesom Storfyrst Michael og Storfyrstthronfølgeren, hvorimod Hertugerne af Brunsvig og Lucca ere ansatte a la suite i Armeen med Generals Rang. Af Prindserne af det kgl. Huus ere 5 Generaler, i Generallieutenant og 2 Generalmajorer. Af de øvrige Prindser er Waldemar Major og Alerander, Georg og Friederich Karl ere Secondlieutenanter. Følgende to Træk synes at charakterisere den Maade, hvorpaa Censuren desværre ikke sjelden haandhæves i Preussen. Paa den franske Revolutions halvtredssindstyvende Aarsdags satte en Journalist i sit Blad: "Jdag feirer den franske Revolution sit halvtredssindstyveaarige Jubilaum. Cenforen, en meget grundig Mand, skrev som sædvanligt i Marginen: Kilden? Som Svar skrev Journalisten, nedenunder: "Beckers Verdenshistorie Sider. Hvorpaa Cenfor bemærkede: "Jeg frabeder mig alle Grovheder. -J en Stad, hvor to Tidender udkom, besørgede undertiden i Cenfors Forfald hans Kone Censuren. En Dag indsendte den ene Tidende sit Ark tidligere end den anden. Der stod en noget betænkelig Artikel deri, Cenfor strog den. Forretninger kaldte ham umiddelbart derpaa bort og det i saa stor Haft, at han ikke engang kunde faae Tid til at give sin Kone den fornødne Jmtrur. Snart efter kom den anden Tidendes Ark, den samme Artikel stod deri, men Cen fors Kone, der var mere liberal end Manden, lod den staae. Til al Ulykke rivaliserede de to Tidender; der fulgte Besværinger, og siden skal Damen ikke meere have censureret. Den tidligere Præsident i det franske Ministerium, Thiers, ankom den 10de til Berlin. Med spændt Forventning imodesaae saavel Borgerstanden som de høiere Classer denne under alle Omstændigheder mærkværdige Mands Ankomst. Man troer ialmindelighed, at han vil blive meget vel modtaget ved Hoffet. - J et badensk Blad omtales i en større Reiseskizze, at Thiers i Koln traf sammen med Ernst Emil Hoffmann. J et Gjæstgiversted saae den Reisende dem i Samtale med hinanden. Efter den Reisendes Skildring er Thiers en smuk, omtrent 6566 rhinske Tommer, høi, velproportioneret Mand paa omtrent 4648 Aar, hans har enkelte graae Haar, livlige, forrige Øine, hans Stemme, er noget spæd, men meget behagelig og tydelig. Hans Kone er omtrent 22224 Aar gl., en sand Skjønheds- og Yndighedsgudinde. Parret behagede Alle og Enhver, der nærmede sig dem. Hoffmann bad dem, om at soupere i den store Sal, da Enhver, om han endogsaa ikke deelte hans politiske Anskuelser især med Hensyn til den tydske Stemning for Frankrig, gjerne vilde see ham; han svarede: mais je ne voyage pas paur me faire voir (men jeg reiser ikke forat lade mig fer), Hoffmann svareder mais les antrepersonnes voyagent paur veus volr (men Andre reise forat see dem, og da de som Franskmand maa være galant, saa maa de ikke trække dem tilbage. Umiddelbar efter Ankomsten til Jena besaae han Valpladsen ved denne By som og ved Auerstadt i Forening med Prof. Wachsmuth fra Leipzig, som ifjor gjorde hans Bekjendtskab i Paris og efter Aftale ventede ham paa selve Valpladsen. Marmonerne, en af Joseph Smith stiftet americansk Sect, der kalder sig selv, de nye Hellige, have, efterat være fordrevne fra Missouri, nedsat sig paa Vestsiden af Missismpi=Floden, hvor deres Prophet, Smith, fuldkommen militairisk har disciplineret sine Tilhængere og hvor han nu holder Gudstjeneste under Bedækning af et Par tusinde vel erercerede Tropper. En af hans sidste Dagsbefalinger til Mode ved en almindelig Gudstjeneste, er affattet i følgende Udtryk: "Jmorgen ville de nye Hellige afholde en høitidelig Gudstjeneste. Propheten Joe Smith vil derved selv være tilstede og anraabe Gud om Naade for de Troende. Første Brigade holder sig derfor parat. Rytteriet besætter Udgangen af Skoven; først Dragonerne, derpaa de Frivillige og tilsidst det flyvende Batteri. Bag Samme opstiller det lette Fodfolk sig, og Jægerne og Skarpskytterne danne Reserven. Mandstugt er en Christens første Pligt. Propheten venter desaarsag den punctligste Opfyldelse at sin Befaling.