JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Blandinger. En Engellænder, som lever i Madrid, har under 19de Julii skrevet følgende Brev til en konstitutionel Spanier i London, hvis Aviser nu have offentliggjort det: "Den Storm, som saalænge har trukket sig sammen, er nær ved at bryde ud. Zea og hans Partie indsee, at Præsteherredømmets og de royalistiske Frivilliges Uvæsen er bør vare længere; gjerne vil han reformere, de Franske opmuntre ham dertil og tilbyde, ham deres Bistand; men han veed kun altfor godt at deres Jndflydelse ikke strækker sig længere end deres Bajonetter, og dersom man kan troe den bevæbnede Po bels Trudsler og Munkenes dunkle Hentydninger, saa ville hine, selv der hvor deres Vaaben naae, ej kunne herske længere uden Modstand. De ville bringe deres Yndling Don Carlos paa Thronen; Kong Ferdinand vakler, formaaer ikke at tage nogen fast Beslutning: og det herskende Partie kan ikke gjøre nogen sikker Regning paa ham. De Franske erkjende den Afgrund, paa hvis Rand de befinde sig, og tillige Umuligheden af, at de kunne forlade dette Land i en rolig Tilstand, naar Geistlighedens Magt ikke først vorder brudt og de Frivillige afvæbnede. Men hvorledes dette kan bevirkes uden først at udgyde Strømme af Blod, kan Jngen begribe, som har havt Leilighed til med egne Øine at betragte Spaniens nærværende Tilstand. De Franske ere vel paa deres Post, de trække deres Garnisoner sammen, forstærke dem og oprette i største Hast, Observationssarmeer ved Pyrenæerne. Men læg Mærk til, de ville ikke undgaae deres Straf for deres Angreb paa Spaniens Frihed."(V. S. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Den berømte Lærde, Geheimeraad Dr. Hermbstædt, har opfundet en Metalforbindelse, der skal ligne Guldet saa fuldkomment, at det hverken i Farve, dodsonnossessor Tyngde, Tæthed og Udstrækkelighed kan skilles fra det virkelige. Man tager 16 Lod reent Platina, 7 Lod J reent Kobber og 1 Lod reent Zink, kaster alle disse Metaller i en Smeltedigel, bedækker dem deri med pulve6 riseret Trækul, samt udsætter dem for Jlden indtil det er blevet en Masse. Den Opdagelse, at hindre Børnekoppernes Udbrud, ved at lade Koppehylden bortæde af salveter suurt Sølv, er for Lægevidenskaben og Menneskeheden, af høi Jnteresse og al Opmærksomhed værdig, især paa en Tid, da Børnekopperne udvikle sig paa en saa foruroligende Maade i de forenede Stater og paa Antillerne, at hverken Vaccinationen eller Jnoculationen beskytter imod dem. (M. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Lord Cochrane, som nu vil kæmpe for Grækernes Frihed, udmærkede sig i Engellands Orlog mod Frankrige ved mageløs Tapperhed, spekulerede siden i Statspapirer, dømtes til Gabestokken for begaaet Falsum, rømte fra Tower, drog til Chili i Sydamerika, blev Admiral og erhvervede sig uhyre Rigdomme, blev derpaa Keiseren af Brasiliens Overadmiral med 6000 Pd. Sterling om Aaret, som han nu vil give Slip paa for Grækernes Skyld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Den mærkværdige Standart, hvormed Pizarrefor trehundrede Aar siden drog ind i Pern, er nu, forunderligt nok, kommet i Bolivars Hænder. Den var i det sidste Slag med Spaniolerne bleven erobre af General Sucre, som i Armeens Navn har foræret Befrieren den som et Høiagtelsestegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Den over hele Europa bekjendte Rothschild, slægt bestaaer af fem Brødre: Amschel, fød 1773. Salomon, f. 1774; Carl, f. 1788, disse Tre boe i Frankfurt a. M.; Nathan, f. 1777, er bosat i London, og Jacob, f. 1792, i Paris. Deres Fader: Mayer Amschel Rothschild, som døde 1812, besad en stor Møntkyndighed, hvorved den gamle Churfyrste af Hessen, der selv var en Numismatiker, kom i Bekjendtskab med ham og brugte ham i alle sine Pengesager, og ved hans Klogskab blev en stor Deel af den flygtende Churfyrstes store Privatformue frelst fra at vorde Franskmændenes Bytte. Hans Sønner førte dengang endnu Varehandel. Før sin Død formanede i Faderen dem især til Enighed, hvorved de bedst vilde kunne grundfæste deres Formue. Og Forsættelsen er opfyldt. De store Laan som i de senere Aaringer ere sluttede ved Brødrene Rothschild have gjort dem til Pengenegocianternes Fyrster. De have underordnede Contoirer i Wien, Neapel og Petersborg og staae i Forbindelse med Europas første Hoffer. Churfyrster, af Hessen gjorde dem til Finantsraader; Kongen af Preussen ophøiede dem til Geheimefinantsraader; Keiseren af Østerrig optog dem i Adelstanden, og adskillige andre Fyrster hædrede dem med Ordener. Alle Brødrene ere gifte, saanærsom Jacob i Paris. Jkke engang de Døde have Fred i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Badajoz har Pøbelen opgravet Liberalen Arco Agueros Liig, slæbt det gjennem Gaderne, derpaa brændt det, og strøet Asken for Vinden. (Af denne Askesæd, kan maaskee opstaae nye Frihedshelte.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Nogle franske Missionairer have nu fundet paa at lade deres Prædikestole, med Hjul under, kjøre omkring i Gaderne, for desbedre at kunne virke paa Folket. Jsær ivre de strengeligen mod Dands, Commedier og deslige syndige Fornøielser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Nylig er en Betler i Paris død, som sit hele Liv igjennem tiggede om Almisse. Kort før sin Død havde han ægtet en ung Kone, som han vænte til det samme Haandværk. Han efterlader sin sørgende Enke et Chatol med Guld af omtrent 50,000 Frankers Værd. Enken, ganske forhauset over denne uventede Arv, har for sin Søster, som levede i stor Armod, udsat en Rente af 4000 Livres. (Men sandsynligviis vil den Afdødes Skygge have sukket dybt over denne Ødselhed.)J Yorts store Cathedralkirke i Engelland vorder, næstkommende 13de Septbr., holdt en stor musikalsk Fest under Kongens Beskyttelse og Ærkebiskoppens Præsidium. Tre Dage i Rad bliver Haydus berømteste Værker udførte ved et Syngechor af 350 Stemmer, og et Orchester af 248 Jnstrumentister, foruden Orgelet, som have 3254 Piber. Priserne ere fra 15 til 21 Shill. pro Persona. Det Hele sluttes med et Bal. Dog ikke i Kirken; endskjøndt der kunde være Plads nok, da den er 525 Fod lang, 107 Fod bred, og kan rumme 6000 Tilhørere. Dandsesalen er 100 Fod lang, 60 Fod bred, og rummer 2000 Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
En Strid, som har bestaaet i Engelland nu i syv Maaneder imellem Skibsbygmesterne paa Themsen, og Skibstømmermændene, af hvilke de Sidste ikke vilde arbeide under 5 Sh. 6 Pence om Dagen og de Første kun vilde give dem 4 Sh., er nu endt paa en for de Sidste meget ufordeelagtig Maade, da nemlig alle Arbeidere fra de kongelige Værfter i Portsmouth a. nu maa arbeide paa alle private Værfter i Storbrittanien, og det endvidere er tilladt Skibsrhedere at lade fortømre og udbedre Skibe i Østersøens Havne, uden at Skibene derved tabe deres Privilegier som brittiskbyggede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
En 12 og en 14 Aars Pige vare nylig af Eieren af et Kniplingsfabrik i Engelland anklagede for at have gjort Forsøg paa at stikke Bygningen i Brand, men bleve dog af Retten frikjendte. Hvad for et Liv de engelske Fabrikarbeidere tildeels føre, erfarer man ved denne Leilighed; thi allene i denne Fabrik holdes 65 unge Piger fra 9 til 14 Aar indspærrede hele Aaret igjennem og tvinges ved Pidskens Hielp til, hver Dag at sidde 12 Timer i Rad i en krum Stilling ved Brodeerrammen. Børnenes Defensor, der i sin Ungdom har opholdt sig i Vestindien, forsikkrede helligt, at Negerslavernes Kaar paa disse Øer er et sandt Paradiis imod de Staklers, som ere fordømte til at henslæbe et usselt, glædeløst Liv i disse sande Fangehuller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Fra Berlin skrives, at ogsaa der forulykkes mange 1 Personer ved Badning, hvormeget endog Politiet har truffet de bedste Forsigtighedsregler. Meget rørende vare følgende Dødsfald: To Brødre, begge Soldater, badede sig ved Unterhaum: den Ene kom i Strømmen, og sank, den Anden, en meget færdig Svømmer, ilede at redde, men blev saa stærkt omfavnet af hiin, at hans Konst var forgiæves. En Time efter trak man Begges Liig op, og de holdt endnu hinanden saa fast omfavnede, at man kun med Magt kunde adskille dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Fra Raadstuen i Osterode er Overformynderie kassen bortstiaalet med 5000 Rd. Courant. Og man havde endda en tyk Muurhvelping med Jerndørre, til at forvare de offentlige Penge, men Kassen stod ikke deri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
J Stockholm henrettedes nylig en Dragon, som med en Kniv havde stukket sin Corporal ihiel. Han viste indtil den sidste Stund en usædvanlig Resignation i sin Skjebne, og paa Veien til Retterstedet begierte han, at Processionen skulde holde udenfor en Kroe, hvori han var bleven Penge skyldig, hvilke han betalte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Stockholm, den 4de Aug. Jngen Vare har i saa kort Tid steget saameget i Priis som Porter af Lorents's Fabrik i Gothenborg. Fra 50 Rd. Banco pr. Oxhovd gik den i een Uge op til 900 Rd., hvilket gjør en Difference af omtrent 80 pCt. Aarsagen dertil kjender man ikke, ligesaalidet som den, hvorfor vor Vexelcours midt under den stærkeste Jernexport og en levende Handel, nu i to Postdage er stegen hver Postdag 1 s. paa Hamborg. Underofficeer Malchau af Dronningens Livregiment, der var deserteret fra Glückstadt, efter at have bestiaalet Monderingsdepotet, og efterlystes ved Stikbreve, har selv indstillet sig igjen ved Regimentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Messager frangais du Nord, der i Hr. Dr. plil J. L. Heiberg har faaet en vittig Medarbeider, har i sidste No. 32 meddeelt en velskrevet Artikel med Overskrift: Bagatteller. Blandt andet forekommer i deri følgende Spørgsmaal og Svar: Hvad er det vel man frygter for i Tydskland? Demagogiske Sammenspind. J Spanien? Jnqvisitionen. J Sardinien, Folk, som forstaae at læse og skrive, uden at have Penge nok til at kjøbe Bøger, Papir og Blæk J Tyrkiet? At blive levende pælslagne (empales).J Grækenland? Storherrens Legitimmitet. J Sverrig? Contrebande. J Norge, Adelen. I Danmark, Regn om Søndagen. J Engelland? Metaphysiken. I Amerika. Det Unyttige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Af et Brev fra Rom, dateret den 28de Juni d. A. og meddeelt i et af vore offentlige Blade, erfarer man, at Thorvaldsen skal have yttret det Ønske for adskillige Danske i Rom, at man, efter hans Forslag, vilde lade Figurerne til Vor Frue Kirkes Frontespice afstøbe i Bronce, som baade vilde tage sig bedre ud, være mindre bekosteligt og som huult Arbeide tynge mindre. Han var ikke ganske tilfreds med, at Apostlerne ikke komme til at staae frit, hver paa sin Piedestal, som, efter hans Mening vilde see ulige smukkere ud end deres Standpunct i Nicherne, som altid trykker Figuren og berøver den sin aldeles frie Virkning; han anmærkede tillige, at Nicherne ere en Opfindelse af den alle rede forfaldne Konst. Man anseer det for en san Konstens Triumf at det i Rom er bleven overdraget til Thorvaldsen, som en Fremmed og Lutheraner, fremfor nogen Anden, at sætte den afdøde Pave Pius den Syvende et Monument i St. Peterskirken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Passerede fra Kallundborg til Aarhuus. Cand. Theol. Jngerslew, Copist Nyegaard, Konstdreier, Thrue, Forvalter Møller og Kone, Jfr. Søltoft, Pastor Busch, Skolelærer Blichmann, Rbd. Levin, Major viGahler med Familie, Apotheker Bechmann, Skibscapt. M. Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Passerede fra Aarhuus til Kallundborg. Overlærer Dorph, Adjunct Kaalund, Ritmester v. Berre, gaard og Frue, Grosserer Adolph med Familie, Frue Giellerup, Lieutn. v. Giellerup, Kbmd. Madsen, Adjunct Dau, gaard, Cand. Theol. Dinesen, Schønau og Bruun, Disciplerne Rosenørn og Toft, Lieutenant Saurbrey, Skolelærer Westergaard, Studerende H. og G. Lichtenberg, Kjøbmand Faber, Pastor Kaalund, Hospitalsforstander Juul. Stud. theol. Bisted, Forvalter Hansen, Pastor Petersen, Jomfru Heyn, Skolelærer Dahl, Klædehandler Waad, Student Jespersen, Landmand Leth. Kirkesanger Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Bekjendtgjørelser. Torsdagen den 8de Septbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 4, holder Bibelselskabet for Aarhuus Bye, og Omegn et Møde i Domkirkens Landemode-Capel; Hs. Høiærværdighed, Hr. Biskop og Ordens Commandeur, Dr. Birch, aabner, som Selskabets Formand, Høitideligheden med en Tale, hvori han vil gjøre de Tilstedeværende bekjendte med Selskabets Hensigt og Maaden hvorpaa denne ønskes fremmet. Enhver inden eller udenbyes Boende, som vil bivaane den høitidelige Forhandling, er os hjertelig velkommen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Bestyrerne for Bibelselskabet i Aarhuus Bye og Omegn, den 30te August 1825.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
NB. Det i forrige Bekjendtgjørelse anførte Klokkeslet var urigtigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
J Stifts- og Amtsprovst Sechers Boe, foretages en Skiftesamling her paa Raadstuen Mandagen den 12te Septbr. Eftermiddag Kl. 4. Hvilket herved bekjendtgjøres med Anmodning til Boets Vedkommende. om at give Møde. Aarhuus Kjøbstæds Skifteret, den 2 Septbr. 1825. Skiftet efter Mogens Blachs afgangne Hustrue Johanne Kirstine Hammer, bliver foretaget og om mueligt sluttet i Hadsteen Kroe Onsdagen den 14de Septbr. førstk. Kl. 10 Formiddag, hvor da Arvinger og andre Vedkommende anmodes at møde. Fysenborg den 2den Septbr. 1825. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Tirsdagen den 6te Septbr. førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 og følgende Dage til samme Tid, foretages offentlig Auction i Stervboet efter afgangne Commandeur Branth, over Meubler og Effecter, bestaaende af: Mahognie=Commoder, dito Borde, et dito Chatol, Speile i Mahognie Rammer, Sophaer og Stole, en Deel Sengeklæder, Gangklæder og Linned, en Deel Porcellain, Kobber, Messing, Jern- og Træfang, endeel Bøger m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 20de August 1825. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Efter Vedkommendes Begjæring foretages en 4de Auction over den Sognefoged Niels Hansens Opbudsboe tilhørende Gaard paa Udbyeover Byes Mark i Udbyeneder Sogn, Randers Amt, af Hartkorn 6 Tdr. 6 Skpr., hvilken Auction afholdes Torsdagen den 22de Septbr. Kl. 10 om Formiddagen i selve Gaarden. Dette bekjendtgjøres herved til alle Vedkommendes Efterretning. Mariager, den 1ste Septbr. 1825. Schiøt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Mandagen den 26de Septbr. næstk., om Formiddagen Kl. 10, bliver Auction foretaget paa denne Byes Raadstue, hvorved følgende Eiendomme her i Byen, vorder opraabt, og om antagelig Bud skeer, bortsolgt: 1) Den Boet efter Enkemadame A. K. Brock tilhørende og paa Sønder Gade beliggende Gaard, bestaaende af: 38 Fag 2 Etage og 23 Fag 1 Etage Bygning, Bindingsværk med Tegltag, beqvemt beliggende og indrettet til Kiøbmandsbrug og Brændeviinsbrænderie; har en god Frugthauge og en Eng tofte. 2) Et Pakhuus af Fjelbygning ved Greenaae Strand. 3) 3 Tdr. Sædeland paa Greenaae Mark. 4) Det Boet efter Jens Peder Jessens afgangne Enke Dorothea Marie Sørensdatter tilhørende Huus her i Greenaae, af 4 Fag Bindingsværk med Tegltag, og dertilhørende Haugeplads. 5) Den Boet efter afgangne Hans Broge tilhørende fem Leievaaninger, Syv-Møllen kaldet, med tilliggende Toft. Næste Dag bliver endeel Ind- og Udboe sam Kreature, tilhørende Boerne under No. 1 og 4 ved Auction bortsolgte. De Lysthavende ville behagelig give Møde foranmeldte Tid og Sted. Greenaae, den 30te August 1825. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Ifølge Beslutning tagen under Skiftet efter af Selveiergaardmand Niels Sørensen Juul i Grønfeld bliver den, den Afdøde og efterlevende Enkes fælles Boe tilhørende Selveiergaard i Grønfeld Bye, Agri Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr., stillet til 3de offentlige Auctioner, for til den Høistbydende af bortsælges. Af Auctionerne holdes de 2de første paa Ebeltoft Raadhuus, og den 3die paa Gaarden selv i Grønfeld til efternævnte Tider, nemlig: 1ste Auction, Mandagen den 3die Octbr., 2den dito, dito den 17de dito, 3die dito, Onsdagen den 2den Novbr. førstk. hver Dags Formiddag Kl. 11. Ved 3die Auction bortsælges tillige Boets Jndboe, Udboe og Besætning. Lysthavende indbydes og Panthavere tiener dette til Efterretning. Ebeltoft, den 31te August 1825. Stokfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt tinglæses ved Nørre-Jyllands Landsoverret og vedkommende Underret, er Enhver, som i afgangne Selv. eiergaardmand i Grønfeld Bye, Agrie Sogn, Niels Sørensen Juuls, og efterlevende Enkes fælles Boe, har noget af fordre, med 12 Ugers Varsel indkaldt til forsaavidt saadant ei allerede er skeet for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre dette sit Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ebeltoft, den 31te August 1825. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Anne Marie Sorvad, Enke efter forhenværende Postmester i Hobroe, Elieser Kjerulff, er død her i Byen og hendes Boe af mig som Skifteforvalter taget under Behandling. Thi indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver som formene at have nogen Fordring paa dette Boe, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden fornævnte Tids Forløb. Mariager, den 27de August 1825. Schiøtz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring paa Stervboet efter forhenværende Gaardmand Jens Nielsen af Nørrconsild Vestergaard, i Nørreonsild Sogn, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav, for undertegnede Skifteforvalter. Mariager, den 28de Juli 1825. Schiøb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Med det i Placaten af 26de Octbr. 1792 bestemte 12 Ugers Varsel, indkaldes herved samtlige Credi- og Debitorer i Stervboet efter ved Døden afgangne Else Sørensdatter, Gaardmand Niels Jensens Hustrue af Udbye, at melde sig hos undertegnede constitueret Skifteforvalter, de Første for at legitimere deres Fordringer og de Sidste for at betale hvad de maatte skylde til Boet Det anmærkes at der i dette Boe vil blive afholdt en Samling paa Holbekgaards Skriverstue Mandagen den 19de Septbr. d. A., om Formiddagen Kl. 10. Stenalt, den 12te August 1825. Steenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Provstie=Sæderug. Tvende Sorter meget god Hør, god Viin-Edike, god Ungviin, svenske 3 og 4tom. Søm i Kasser og mindre Partier, bekommes alt til de billigste Priser, muligt hos undertegnede. P. Sabroe. Efterlyses om en mørkebruun Hoppe 5 Aar gl. med en stribet Blis heel igiennem, lidt lavere paa venstre end høire Hoft, blev om Natten den 29de August borttaget fra Egaae Mark. For Tilveiebringelsen loves en Rasmus Jensen, Douceur af Gaardmand i Egaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-03
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
No. 119. Aar 1825. den 6te September. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst - Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
Consistoriustrassiviin. saa
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Den 16de August havde General Bessieres hemmeligen forladt Hovedstaden og stillet sig i Spidsen for et Korps Partiegængere, der ville befrie Kongen af hans Ministres Fangen, skab. Dagen efter erfoer man, at Regimentet St.Jago, der garnisonerer i Jetafe, havde gjort fælleds Sag med Generalen og var marscheret efter ham til Brihuega, hvor Bessieres havde ladet alle Royalisterne afvæbne, og derfra var marscheret videre at Arragonien, hvor han venter at finde mange Tilhængere. Ad alle Kanter er der sendt befaling til at grib ham, og to stærke Kolonner, Fodfolk og Rytterie, 3,000 Md. med 4 Kanoner, vare sendt efter ham under General Espagna's Kommando. J samme Anledning var det udfærdiget et kgl. Decret som byder, at dersom Rebellerne ikke strax overgive sig paa Naade og Ungade, da skulle de samtligen vorde skudte naar de gribes, og kun forundes saamegen Frist, at de kunne vorde kristeligen forberedte til at døe; men de Sergeanter, Corporaler og Soldater, der udlevere deres oprørske Officerer, skulle vorde pardonerede. - Over tredsindstyve Munk vare blevne fængslede i Madrids Omegn. Garnisoner, i St. Jldesonso, hvor Kongen nu residderer, er bleven forøget med to Batailloner, da man ogsaa der havde opdaget et Komplot som vilde myrde Ministeren Hr. Ze a. Der var sammenkaldet til et overordentligt Statsraad, hvori Kongen, uagtet han plages stærkt af Podagra, selv vilde præsidere. Samtlige Regimenter i Provindserne havde faaet Ordre til at staae parate paa det første Vink. Rygterne fortælle, at Carlisterne alt have oprettet et Regentskab i Carl Navn, at der har staaet adskillige Smaatræfninger, og at Kongens egen Garde havde nægtet at slaaes med deres Lands naa mænd. - J Staden Sevilla blev der Natten med lem 3die og 4de August arresteret omtrent halvandethundrede Personer af alle Stænder, og deres Eiendomme, forseglede. Fra Cadix forsvinde efterhaands de meest formuende Familier, saa Husene staae tomme. Man frygter for den kommende Tid. - Den nye Jndrykning af franske Tropper holdes for saa vis, at MadritterHandelshuse alt fra Bayonne have faaet Forslag om Leverancer til Transporter af Levnetsmidler &c. til Cbrofloden. Rygtet gaaer, at Jnfanten Don Carlos (som man vil have til Konge) og hans Gemalinde, skulle tvinges til at forlade Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
Frankrige. Over London haves den mærkelige Efterretning fra Paris, at der i en Konferentse mellem de fire store Kontinentalmagters Gesandter, hvortil og saa den spanske Minister var inviteret, var bleven erklæret Denne paa hine Magters Vegne, at de ej længere kunde understøtte hans Monark hidtilfulgte System, men vilde dog endnu staae ham bi til at undertrykke den nærværende Faction, som tilintetgjør alt Haab om nogen Forbedring i Landets indvortes Forfatning. Af samme Kilde erfares, at de franske Leire ved Bayonne og Perpignan skulle bestaae af 28000 Mand, der, hvis det fornødent gjøres, skulle rykke indi Spanien. - Jfølge Beretninger fra Brüssel forøges den franske Armee betydeligt, og Krigsministeren. var den 22de August afreist til Lüneville.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
Engelland. Paa den i Tajo liggende brittiske Krigsflaade hersker for Tiden megen Virksomhed; den var nylig bleven forstærket med to Fregatter. - Underhandlingerne mellem Lord Cochrane og Græker foreningen, er paa en ærefuld Maade blevne tilende, bragte, og strax blev der afsendt en Koureer til Grækenland med dette glædelige Budskab. Man var gandske henrykt over hans Operationsplan, og allerede er der i udbetalt store Summer til Expeditionens hurtige Udrustning. De brittiske Kjøbmænd som handle paa Levanten, svæve allerede i Angest for de i Tyrkiet bosatte, Britters Liv og Eiendomme, da Tyrkerne vanskeligt kunne begribe, at en Privatmand kan udruste en Flaade, og gjøre et Krigstog uden Regjeringens Tilladelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
General Wilson havde allerede hvervet henimod 4000 Mand til samme Øiemed, men han vil ikke selv anfør dem, for ikke at skade Grækersagen hos den hellige Alliants, i hvis Ungade han, som bekjendt er falden, ved sit Tog til Portugal og Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
Grækernes Frihedskamp. Endnu haves ingen tilforladelige Efterretninger herom. En Skipper, som var indtruffen til Triest den 16de August, havde bragt det Rygte med sig, at Grækerne havde afbrændt Missolunghi, før de havde overgivet samme; og at Tyrkerne vare trængte frem igjen til Napoli di Romania, som de belavede sig paa at storme. Alle Stæder og Byer trindtom Argos havde Tyrkerne afbrændt, og hele Arcadien var oversvømmet af Arabere, som anrettede den skrækkeligste Ødelæggelse. - J Napoli di Romania havde man opdaget en tyrkisk Spion, som havde opholdt sig der i fem Maaneder, var klædt paa europæisk, og holdtes for en udmærket Philhellener, som var ilet Grækenland til Hjelp. Han hvervede Tropper, og iblandt Rekruterne fandtes ogsaa 13 Tyrker, som ved deres Kammeraters Nærmelse skulde fornagle Fæstningens Kanoner. Man havde opfangen Breve fra Forræderen, som tilstod sit forehavende paa Pinebænken, hvorpaa han levende blev opbrændt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
Tydskland. Jfølge en officiel Bekjendtgjørelse fra Mecklenborg Schwerin er der udbrudt en meget farlig Koppe Epedemie blandt Faarehjordene i Staderne Dømitz og Lübz, Landsbyerne Gorloosen og Gøhlen, samt Amterne Grabow, Storhkirchen og Neustadt. Mod Udbredelsen gjøres de virksomste Foranstaltninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-09-06
- Nogle Steder i det Bayerske grasserer en ondartet Frislingfeber, som river endeel Mennesker bort.