JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Paa de almindelige Badedage kunne Abonnenterne benytte deres Abonnements=Billetter, enten selv eller ved deres Familie. Have Abonnenterne brugt deres Billetter, da kunne de for 1 Rbd. Billetten erholde saa mange og saa faa som de maatte ønske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Paa de almindelige Badedage kunne Andre som ikke have eller ville abonnere, erholde russiske Dampbade til følgende Priser: For en Billet til et enkelt Bad . . 1 Rbd. 3 Mk. For 6 Billetter . . . . . 8 For 12 Dito. . . . . . . . . . . . . . 15 – : - For 25 Ditto . . . . som dog alene kunne benyttes af den Person, hvis Navn Billetten lyder paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
J Tilfælde at Nogen udenfor de nu eller i Fremtiden bestemte almindelige Badedage skulde ønske at benytte Dampbadet, da koster samme 10 Rbdlr., dog kan Badet da benyttes af 4 Personer i det høieste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
De som ønske at benytte Dampbadet, maatte Dagen forud melde sig i Bade=Localet; Herrerne til Bademester N. Mohr og Damerne til Bademesterinde Julie Petersen; thi naar et tilstrækkeligt Antal ikke Dagen eller Aftenen forud har meldt sig, bliver Badet ikke sat i Virksomhed. Jngen tilstædes Adgang uden Billet, hvilken afleveres til Opvarteren. Drikkepenge ere afskaffede. Billetter erholdes hos Undertegnede imod contant Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Abonnementet staaer fremdeles aaben for Enhver som ønsker at nyde Godt af de Fordele som ere tilstaaede, Abonnenterne. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Norske Spege Sild kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Velproppet kjøbenhavnsk Øl kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Et Par Værelser ønskes til Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid i Nærheden af Rosensgade. Billetter bedes indlagt paa Adressecontoiret mærket: B. Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Kongelig Classe=Lotterie. De der endnu ikke have fornyet deres Lodsedler i min Collection til 4de Classe af det 93de Lotterie, maa jeg herved bringe i behagelig Erindring, at Fornyelsestiden udløber den 3die Juli. Aarhuus, den 26de Juni 1840. W. J. A. Lewerkhuusen. Efterat have uddannet mig for mit Fag ved flere Aars Ophold paa de betydeligste Steder i Udlandet, har jeg nu efter min Hjemkomst vundet Borgerskab i Aarhuus som Decorationsmaler, paatagende mig alle til Malerarbeidet henhørende Forretninger, anbefalende mig til det ærede Publicums Velyndest. C. A. Müller, boende hos afdøde Postmester Lunds Enke. paa Middel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Udsalg af Kakkelovne &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Til Fabrikkens Priser udsælges hos Undertegnede de saa meget yndede og moderne kjøbenhavnske Rund- og Cylinder=Ovne, med og uden Kaageindretning, Spisestue, Piedestal og Kamin-Ovne, samt 3, 2, og 1 Etage Kølle og Vindovne og Bilæggere, saaledes og Skorsteensindretninger med Bagerovne og Taqvinduer &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Jdet jeg saaledes til de bestemte Priser tillader mig at anbefale disse Fabricata, bemærkes: at et Sortiment af 100 Stk. Ovne i disse Dage er arriveret og staaer opstillet i min Bopæl til midlertidigt Valg, da jeg successive fra Fabrikken erholder videre Tilførsel saaledes, at Lageret til medio August vil bestaae af 200 Stk. Kakkelovne, – hvilket tjener til Efterretning for de Liebhavere som godhedsfuld vil gjøre deres Jndkjøb hos mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Tillige modtages Bestilling til Fabrikken paa Gitterværk til Gravsteder, samt Gravkors og Monumenter, ligesaa Brændeviinsrister a. a., hvilket ligeledes til Fabrikpriis kan leveres her, 8 a høist 14 Dage efterat samme er bestilt, og paa hvilke Arbeider forevises Tegninger. Aarhuus, den 20de Juni 1840. Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Endvidere anbefales et smukt Udvalg af Gibssigurer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Jagten Friheden, Skpr. P. Schibye, bliver bestemt færdig til at afseile herfra til Altona med Stykgods, Tirsdagen den 30te dennes. Aarhuus, den 25de Juni 1840. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
De som maatte ønske Vadmel stampet i Bjerres Mølle, ville behage at afgive det hos Feldbereder Otto Michaelsen, boende ved Sønderport i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Tirsdagen den 23de Juni blev, ved at gaae fra Studs gaden om ved Aaen og op Frederiksgade, samt derfra op over Torvet og ned paa Middelgade, tabt en sort Fløiels Pengepung, hvori var nogle contante Penge, en Sølv=Fingerring, og en Sølv-Syring; Sidstnævnte mærket med Bogstaverne C. W. Den retsindige Finder heraf ombedes at ville levere denne hos Hr. Kjøbmand Chr. Christensen i Aarhuus imod en passende Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Natten imellem sidstafvigte Søndag og Mandag, er fra min Mark borttaget – Sandsynlig bortstiaalet – en bærbruun 4 Aars Hest, uden anden Aftegning end en hvid høire Bagfod og nogle enkelte hvide Haar i Panden, samt lidet rauskoppet. Den, eller de, som kan opdage eller føre paa sikker Spor efter bemeldte Hest, faaer, foruden Erstatning for Uleilighed, en passende Douceur, af Eierinden, Hans Enevoldsens Enke, Giertrud Nielsdatter i Ring Bye, under Tyrsting Herred pr. Horsens. Hermed et Følgeblad. Følge Blad. til Stiftstidende, Harhuus No 103. Løverdagen den 27d de Juni 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Nogle bemærkninger i Anledning af Kjøbmand M. H. Bechs Jnserat i Extrabladet til Aarhuus Stiftstidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Mandagen den 8de Juni 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
I et Extrablad til Aarhuus Byes Stiftstidende af 8de dennes har Kjøbmand M. Bech opfordret sine Medborgere til, at protestere i den den næste Dag berammede Raadstuesamling mod Udskiftning af Byens Jorder, i det han tillige har søgt at vise Betydningen af Græsningsretten saavel for den Fattige som Rige, samt de skadelige Følger som de i denne Henseende forhen tagne Beslutninger maae medføre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Om det nu endog kunde formodes at Enkelte herved kunde lade sig forvilde og mislede, saa havde man dog vistnok Grund til at antage at dette kun vilde blive Tilfældet med meget Faa, thi det maatte dog være Byens Borgere paafaldende at M. Bech, om de endog tillagde ham en sjelden Jndsigt og Dannelse, skulde kunne have udfundet overveiende Grunde mod et Foretagende, som af en af Byens Borgere udnævnt Committee, der alsidigen har drøftet og i Trykken bekjendtgjort sine Undersøgelser, eenstemmigen var bleven anbefalet. Men at denne Opfordring skulde kunne have indvirket saa forstyrrende paa nogen Borger, eller saaledes skulde kunne have forblindet ham, at han, forglemmende sin Pligt, ei alene mod sig selv men ogsaa mod sine Medborgere kunde begaae Excesser, der forstyrrede Forhandlingens ordentlige og besindige Gang, samt gjorde det umueligt at høre de Gjendrivelser, som bleve fremførte mod Opfordringen, dette troer jeg ikke at Nogen var falden paa at tænke sig som mueligt. Og skjøndt jeg gjerne ønsker, at dette maae vorde overgivet til Forglemmelsen, saa indseer jeg dog ikke rettere, end at hos mangen En kunde opstaae den Frygt, at naar lignende Forhold hidindtil har været ukjendt iblandt os, skyldes dette kun Mangel paa en Anfører, og at saadanne Optrin ved given Leilighed kunde fornyes. Min Tillid til det sande Overlæg og den Takt for det Sømmelige, der ustridigen hædrer det overveiende Fleertal af Byens Borgere, gjør at jeg ikke deeler denne Frygt, men jeg finder mig dog i nærværende Tilfælde høiligen opfordret til, saavidt det staaer til mig, at vise hvor urigtige og ugrundede M. Bechs Paastande ere. For fuldkomment at kunne indsee dette vil det imidlertid være nødvendigt at gaae tilbage i Tiden og oplyse, hvorledes de nu bestaaende Retsforhold imellem Avlingseierne og de Græsningsberettigede ere opstaaede og af hvilken Natur og Beskaffenhed de ere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Jfølge de i fornævnte Committee=Betænkning af 29de Januar 1838 anførte Documenter, ere Byens fælles Jorder, der udgjøre omtrentligen 1200 Tdr. Land, med Undtagelse af Vorregaardsvang, ved Kong Hanses Dombrev 1490 tilkiendte "Borgmester, Raad og menige Jndbyggere i Aarhuus og Vorregaardsvang er først i Aaret 1542 af Kong Christian den 3die givet i Forlening til Aarhuus Jndbyggere, Geistlige og Verdslige, som sidde forHuus og Hjem, paa det de saameget desbedre maatte komme til deres Næring og Bæring, og 1561 har Frederik den Anden ved aabent Brev tilsagt Byen, "at Vorregaardsvang maae og skal blive til fornævnte vor Kjøbstad Aarhuus." Af det Kongelige Rescript af 26de Marts 1756, der findes indført foran Byens Vide og Vedtægt, sees det imidlertid, at allerede da havde Jorderne i umindelige Tider været deelte i 270 Gaards Avl, der formodedes i sin Tid at have været henlagte til lige saamange Gaarde eller Grunde i Byen, og som det er Enhver af os bekjendt eies og afhændes disse Gaardsavlinger den Dag i Dag, uden at der mod Eiendomsretten kan gjøres nogen Jndsigelse af Communen. Derimod blev det ved fornævnte Rescript af 26de Marts 1756 paalagt at forfatte en Vide og Vedtægt, i Anledning af at Communen havde en Græsningsret paa Jorderne, og ved denne, som endnu i det væsentlige er gjældende, blev fastsat: 1) De som beboe og vedligeholde store Gaarde saasom Magistraten og de meest contribuerende af Borgerskabet bør nyde Græsning paa Fælleden for 6 store Høveder af Bæster eller Qvæg og intet mere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Det er saaledes ogsaa inddrømmet af M. Bech i sidste Raadstueforsamling, at han i eet Aar har havt nogle og tyve Kreaturer paa Fælleden, uagtet han efter Vide og Vedtægt ikke synes at kunne tilkomme det Halve. Men er det nu saaledes afgjort, at kun den mindste Deel af Byens Jndvaanere have kunnet høste Fordeel af Græsningsretten, da maae det forekomme mig uretfærdigt, hvis de som kunne afbenytte den ville vedblive paa de Øvriges Bekostning at modsætte sig Forandringen her til det Almenes Vel; men især maae det være ubegribeligt, at den eller de, som ikke have kunne nyde Fordele, kunne paastaae Vedligeholdelsen af denne Retstilstand og ikke foretrække en saadan, hvoraf de kunne høste Gavn. Thi det er aabenbart, at naar nu de circa 400 Tdr. Land udlægges og drives til Alles Fordeel, saaledes at Enhver faaer Udbytte, maae herved fremkomme en Vinding for dem som ikke have kunne afbenytte Græsningsretten, og hvilke udgjøre Pluraliteten af Jndvaanerne. Naar altsaa M. Bech i Extrabladet til Aarhuus Stiftstidende har søgt at vise de Fordele som en Koes Græsning kan yde om Aaret, har han følgeligen herved kun ført Beviis for hvor stor Fordelen er for dem som kunne holde Køer paa Marken, og han har altsaa derved tillige viist hvor stort Tab de Jndvaanere have lidt, som paa Grund af Uformuenhed eller andre Omstændigheder ikke have været istand dertil men have maattet lade Andre afbenytte deres Ret. Skulde altsaa den Beregning han har gjort, og hvorefter et Tab skulde udkomme af 9000 Rbd. aarlig, naar Jorderne udskiftes saaledes som foranført, være rigtig, da har han herved tillige godtgjort at denne Vinding kun tilflyder den Rigere eller gaaer i hans Lomme og gaaer tabt for den Fattige, altsaa at Græsningen kun har været til Fordeel for dem som evne at afbenytte Græsningsretten, hvorimod Pluraliteten ei har havt nogen Gavn af den. At iøvrigt Bechs Beregning er i høieste Grad overdreven, men derved ogsaa særdeles skikket til at afskrække dem fra Udskiftningen, som, uden at have gjort dem bekjendte med Sagen, gaae ind paa hans Anskuelse, dette blev klart godtgjort i Raadstueforsamlingen, og Enhver som vil tænke derover maa selv kunne udfinde dette. Men lige saa vist som det er, at kun den mindste Deel har høstet nogen Fordeel af Græsningen, ligesaa vist er det ogsaa, at dette samme vil blive Tilfældet i Fremtiden, da hindringerne, Fattigdom og Mangel paa Huusrum, ikke ville kunne bortryddes. Og dersom vi endog kunde forudsætte, at Enhver vilde og kunde benytte sin Ret, saa maatte Følgen heraf blive, at den for Alle maatte indskrænkes og forden mindre Formuende eller Besidderen af smaae Eiendele blive til et Jntet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Det vil nemlig være bekjendt, at for nogle Aar tilbage blev en Committee udvalgt, for at bestemme Enhvers Græsningsret, og naar denne skulde reguleres efter Bygningerne i Medhold af Bestemmelserne i Byens Vide og Vedtægt, udfandt Committeen at der paa Fælleden maatte kunne græsses aarligen flere end 1600 Køer, hvilket er umuligt. Committeen saae sig derfor nødsaget til, forholdsviis at nedsætte Antallet af Kreature for Enhver, og de mindre Eiendomsbesiddere kunde da kun erholde Ret for en halv, en tredie Deel, eller en fjerde Deel Koe, en Ret, som ikke kunde benyttes. At Græsningsretten hverken har givet eller vil kunne give Byens Jndvaanere i Almindelighed nogen directe Fordeel, tør jeg antage saaledes godtgjort, men ei heller nogen indirecte Fordeel kan den afgive. Det er paastaaet, at Prisen paa Melken vilde vorde forhøiet hvis Udskiftningen finder Sted, og at dette især vilde vorde føleligt for den Fattige. Men her have vi andre Byers Erfaring for os, hvilken lærer det Modsatte, i det endog Priserne der efter Udskiftningen ere blevne nedsatte, og Landboen som søgte til Byen for med Fordeel at afsætte sin Melk, har fundet mindre Søgning. Dette ligger ogsaa i Sagens Natur, thi naar Jordbrugerne kunne paa de frigjorte Jorder anvende de Forbedringer der ere gjorte i Ager kulturen, naar Udgrøftning, hvilken Markerne saa høiligen trænger til, kan lønne sig, naar Brakning kan anvendes og Jorderne afbenyttes deels til Sæd deels til Hvile eller Græsning, da vil sikkerligen ei allene ikke Antallet af Kreature i Byen formindskes, men om dette endog blev Tilfældet, ville de som holdes af give mere end eengang saameget Melk som nu, da de 2 a 3 Gange om Dagen maa drives næsten en halv Miil hver Gang frem og tilbage. At Udskiftning bør finde Sted og den nærværende Retstilstand forandres, vil altsaa være hævet over al Tvivl, og ved Foranførte formenes ogsaa M. Bechs Spørgsmaal: "paa hvilken Maade Magistraten og Communebestyrelsen vil erstatte Byens Jndvaanere et saa betydeligt Tab, nemlig 9000 Rbd. at være besvaret. Thi sikkert tænker ikke Bestyrelsen, paa, at give Bech eller nogen Anden Erstatning forde Fordele, hvilke de paa de Uformuendes Vegne have vidst at erholde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Om det Udbytte, som aarligen indkommer fra Æqvivalentet eller de circa 400 Tdr. Land, som udlægges for Græsningsretten bør rettest indbetales i Kæmnerkassen og saaledes liqvideres i Skatterne, skal jeg ikke her udførlig indlade mig paa, men kun bemærke, at en Taler i sidste Forsamling udviklede det formeentligen retfærdige heri, støttende sig paa, at Grundtaxten ikke hidindtil har været eller ifølge Vide og Vedtægt er den Regel eller Basis, hvorefter Græsningsretten kan uddeles. Men naar Bech som en Modgrund i Extrabladet har vovet at paastaae, at der ikke haves nogen Garanti for at ikke Pengene, ved at indbetales i Kæmnerkassen, kunne blive anvendte til uendelige Projecter, da troer jeg at burde gjøre opmærksom paa det aldeles ugrundede heri. Thi det maa dog være Enhver indlysende, at der ikke kan gives Borgerne nogen større Garanti eller Sikkerhed for Afgifterne og deres hensigtsmæssige Anvendelse, end den som de ved Pl. 24de October 1837 have erholdt, i det de aarligen af deres Midte udvælge de Mænd, som skulle forestaae Byens Oeconomie. Herved staaer det jo i deres Magt at vælge dem som de have den største Tillid til for Jndsigt, Retskaffenhed og Jnteresse i Byens Anliggender, og at antage, dette uagtet, at Valget skulde falde paa Uværdige eller paa Mænd, som ikke opfylde de billige Fordringer, man kunde gjøre til dem, forudsætter, enten at der ikke i Byen gives og i Fremtiden vil gives saadanne hæderlige Mænd, eller ogsaa at Borgerne i Almindelighed, miskjendende deres eget Vel, af Ligegyldighed eller lave Motiver skulde tilsidesætte deres Pligt. Men Antagelsen af dette indeholder saadanne Beskyldninger mod Borgerstanden, at jeg ikke kan troe nogen vil eller kan vedkjende sig dem. Og foruden det at ikke Nogen vil kunne anføre noget utidigt Project, som Bestyrelsen har fremmet, vil M. G. Bech vistnok ogsaa af egen Erfaring vide, at den handler med Forsigtighed, da Bestyrelsen for nogle faa Aar tilbage end ikke turde gaae ind paa hans eget Forslag at anvende, saavidt erindres circa 1000 Rbd. paa det ved Havnen værende Batteri, efterdi den ikke med ham kunde indsee dettes Gavnlighed for Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-27
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Hvad jeg her har fremsat er for største Deelen et Uddrag af Committee-Betænkningen, og der vil fordem, som have gjort sig bekjendt med denne, kun findes meget lidet Nyt, men desværre viser det ringe Antal Exemplarer af Betænkningen, som Borgerne have forlangt udleverede, at kun den færreste Deel af dem have benyttet den, for at sætte sig ind i Sagen, og for med Overbeviisning at kunne handle til deres eget og det almene Bedste. Jeg har derfor haabet, mueligen paa denne Maade at kunne bidrage dertil. At Sagen er af høieste Vigtighed, maae vistnok erkjendes, og det for alle Klasser; thi ei alene at de mindre Formuende ved Udskiftningen erholde Udbytte, vil Dagleierklassen ogsaa ved den større og bedre Agerdyrkning, hvortil deres Arbeide og Kræfter vil kunne bruges, erholde Beskjæftigelse og Fortjeneste. Og at Fabrikanten eller Andre ved denne Concurence eller Forlangende af Arbeidere kan blive nødt til at forhøie Betalingen, naar der bliver tilstrækkeligt Valg. mellem flere Arbeider for den Fattige, dette bør vistnok ikke kunne tale imod Udskiftningen. Ei heller bør det antages, at Kjøbmand M. Bech har taget Hensyn hertil, og at han for at kunne nedtvinge Priserne for Arbeiderne i hans Fabrik, skulde have modsat sig Udskiftningen. Men jo mere vigtig Sagen er for det Almene, og jo mere Vægt Borgerne ønske at deres Beslutninger maae vinde hos Regjeringen, desto mere erdet Pligt og Nødvendighed, at de i Sandhed kjende den, og at de ved Sindighed og Retfærdighed vise dem værdige til, at have Stemme i Byens Anliggender. At Enhver vil stræbe hertil, er mit Ønske og min Bøn, mit Formaal med disse Ord.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
ad N104.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
Mandagen den 29de Junii. Den til Forsendelse, med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
Fædrelandet. Keiseren af Rusland er indtruffen til Kiel i Onsdags den 24de de om Formiddagen Kl. 9 1/2. Natten iforveien var Hs. Majestæt passeret igjennem Harburg og Altona. J sidstnævnte Stad var Keiseren indtruffet om Natten Kl. 2, kun havende sin Adjutant, General Benckendorff, med sig, og havde efter et kort Ophold fortsat Reisen derfra, ledsaget af den kgl. danske Postmester i Hamborg Grev Holck til Qvickborn, hvor Hs. Majestæt modtoges af sin Gesandt i Kjøbenhavn Baron v. Nicolai, der fulgte med til Kiel. Her vare alle Modtagelsesfestligheder blevne frabedte. Keiseren gik strax ombord paa Dampfregatten "Bogatyr, som laae ved Skibsbroen. Hertugen af Glücksborg og Commandanten i Kiel, Oberst v. Lihme, vare et Øieblik ombord for at complimentere Hs. M. En Time derefter gik Skibet under Seil, tilligemed det andet derværende keiserl. russiske Dampskib Jschora" og Luggeren "Oranienhaum." Da de seilede forbi Slottet, saluteredes der med 21 Kanonskud, der besvaredes fra Fæstningen med 101 Skud. Grev Orlow var indtruffen hertil iforveien, og indskibede sig med Keiseren. Med Vished veed endnu Jngen her, hvorhen at Reisen gjelder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
Kjøbenhavn, den 23de Junii. Fra en paalidelig Kilde kunne vi meddele vore Læsere, at Hs. M. Kongen den 10de eller 11te Juli vil tiltræde Sin Reise herfra til Provindserne. Jgjennem Sjælland, begiver Hs. Majestæt Sig til Odense, hvor Allerhøistsamme vil blive omtrent 8 Dage og dernæst igjennem de fyenske Kjøbstæder og Fredericia begive sig til Aarhuus, hvor Allerhøists, vil indtræffe omtr. den 22de eller 23de Juli. Hs. Maj. vil derefter begive Signed af Jyllands Østkyst, igjennem Colding til Haderslev og de slesvigske Byer, og tilbringe nogen Tid paa Augustenborg Over Rendsborg og Jtzehoe vil Hs. M. dernæst reise til Altona, og forblive der 4 a 5 Dage, hvorpaa Reisen, efter at Hs. M. ogsaa har besøgt det Lauenborgske, gaaer opad Holsteens Østside til Kiel. Herfra fører det kgl. Dampskib Hs. M. over til Nakskov paa Lolland. Efter at have bereist Lolland og Falster, og opholdt sig nogle Dage i Nykjøbing, begiver Hs. M. Sig gjennem Sjælland tilbage hertil Staden, hvor Allerhøists, vil indtræffe før Sin Fødselsdag den 18de Septbr., saa at den hele Reise vil komme til at vare lidt over 2 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
(Meddeelt.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
Hs. Majestæt Kongen har i Søe=Etaten udnævnt Commandeurerne P. F. Wulff og A. Krieger til Contreadmiraler. Commandeurcapt. Lütken, H. Seidelin og M. Lütken til Commandeurer. Capitainerne Thomsen, J. Seidelin og C. Wilkens til Commandeurcapitainer, Capt. Lieutn. D. Holsten, W. Graah, K. Mourier, J. Schneider og C. Ellbrecht til Capitainer. Pr. Lieutn. M. Penick, C. Normann, R. Aschlund, C. Dirckink-Holmfeld og Jrminger til Capitainlieutenanter; og Sec. Lieutn. C. Møller, B. Wilkens, A. Schierbek, A. Bielke og C. Schultz til Premierlieutenanter. (Brig. Td.) 41 J Land Etaten, Obersterne G. Michaelsen, E. v. Berger, C. H. v. Høegh Guldberg, J. v. Zepelin, H. v. Lytzen og F. v. Dudden. meddeelte Generalmajors Characteer. Oberst a la suite i Staben, F. v. Bauditz, ansat a la suite i Armeen og tillagt Generalmajors Caracteer. Oberstlieutn. v. Hagemann, J. N. v. Abrahamson, A. v. Wilster, H. v. Rømeling, og J. C. v. Hagemann, meddeelt Oberst Caracteer. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
Hs. Majestæt Selvherskeren over alle Russer, ventes hertil i Sommer, som det af Nogle paastaaes, endog til Kronningen. Formodentlig vil Keiseren da aflægge det mystiske Jncognito, under hvilket man endnu med Sikkerhed vil paastaae, Hs. M. for to Aar siden samtidigt med Storfyrst-Thronfølgeren befandt sig her i Staden. Den ene af Keiserens Sønner, Storadmiralen, der kun er 10 a 11 Aar gammel, kommer bestemt (ledsaget af sin Livlæge Dr. Haurowitz) hertil i Sommer. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
Borgerrepræsentanterne have vedtaget et Udkast til en Lykønskningsadresse til Kongen i Anledning af Kronningen. (Adr. Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
- J Livvagtens Fraværelse skal det borgerlige Jnfanterie besætte Vagten paa Amalienborg, og Livjægerkorpset Vagten paa Frederiksberg Slot.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
Den berømte svenske Publicist Capt. Linde berg opholder sig for Tiden her i Staden. Som bekjendt erholdt Lindeberg især sit udenlandske Renommee ved den mod ham anlagte Høiforræderie=Proces og hans dog ikke respecterede, Protest imod Kongens Benaadning af den ham idømte Livsstraf. (Aalb. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-06-29
Det Rygte gik i nogle Dage her i Byen, at det brændte i Skorsteensrørene paa Frederiksborg Slot, og at det, paa Grund af at Rørene vare saa indviklede som i sin Tid paa det gl. Christiansborg Slot, ikke var muligt at opdage, hvor Jlden havde Sæde. Man var naturligviis i stor Ængstelse derover. Nu har man faaet at vide, at det virkelig har brændt, men at det var en simpel Skorsteensild, som strax blev slukket. (Md.)