JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
paa Mærkværdigheder. Aaret 1831 saae en Keiser blive stødt fra Thronen, og en mægtig Fyrste blive halvt forrykket fra sin, en Konge døde; to store Opstande ( Polen og Jtalien) bleve qvalte, en af dem efter den blodigste Kamp; en blodig Land- og Søekrig bleve førte i al Gesvindighed (Holland og Belgien, Frankrig og Portugal); to Brødre beredte sig til at bekjæmpe hinanden; to rebelske Paskaer bleve betvungne; en tredie begyndte et nyt og høist farligt Oprør. To Feltmarskaller og en Fyrste døde af Cholera, der gik over hele Europa, og en Regent over en ny Stat (Capo d'stria) blev myrdet. Gud forbyde, at Aaret 1832 skal blive mere mærkværdigt end 1831 var det."Man har hidtil troet, at det var Reformsagen som hindrede den engelske Regjering fra at komme Polen til Hjelp endnu mens det var Tid, men nu erfares af en Stockholmer Avis: den nye Argus, at det var de belgiske Anliggender for hvis Skyld Polen blev hielpeløs. Det skal nemlig virkeligt ikke allene have været besluttet at intervenere for Polen saasnart de belgiske Anliggender vare afgjorte, men de engelske og franske Flaader, der vare bestemte til Østersøen for at give disse Magters Mellemkomst meere Eftertryk, laae allerede udrustede og seilklare for at kunne afgaae saasnart den belgiske Kongres havde antaget Konferentsen af 10de Mai. Men hvormegen Umage den polske Agent, som dengang befandt sig i Brüssel, end gjorde sig for at overbevise den belgiske Kongres om at Polens Redning beroede paa den nes Antagelse, blev den dog, ved Rænker af det Partie, som arbeidede paa Belgiens Jndlemmelse under Frankrige, forkastet. Saaledes blev den Polakkerne tiltænkte Bistand udsat, og den franske Flaade gik til Lissabon. Derpaa skeete Hollændernes Jndfald i Belgien o. s. v. Havde Belgierne antaget Protokollen, vilde efter al Sandsynlighed den engelske og franske Flaades Ankomst i Østersøen i rette Tid have været tilstrækkelig til at bringe den russiske Regjering til at indgaae billige Betingelser og frelst det nu saa ulykkelige Polen. Herfra meldes, at hele Skarer af polske Jnsurgenter, endnu ikke have strakt Gevær, men streife omkring i de uhyre Skove, hvorfra de, naar Leilighed gives, bryde frem og gjøre Russerne al den Skade som de kunne Landmændene ere dem hengivne, og forsyne dem med Alt, hvad de selv kunne undvære. Endnu viser Fyrsten af Warsawski sig aldrig paa Warschaus Gader uden at være omgivet af en meget stærk Eskorte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Ogsaa i Leipzig har man viist en Afdeling gjennempasserende Polakker meget Ære. Der blev sendt dem Vogne imøde, og mange hundrede Mennesker vare tagne ud imod dem. Jndtoget skeete under uophørlige Jubelraab, man vare nærved at bære de med Ar bedækkede Krigere, og Enhver vilde hellere end gjerne have dem i Qvarteer hos sig. Polakkernes sidste Generalissimus, Ryhinski, har kjøbt sig en Landeiendom ved Elbing, og saaledes ombyttet Sværdet, med Ploven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
En russisk Fyrste Sanzuschko, kun 23 Aar, gammel, der havde kæmpet med for den polske Sag, har paa keiserlig russisk Befaling mistet sin Rang, Adel og Fyrstetitel, samt alle de ham ved Arv i Tiden tilfaldende, Besiddelser, og han selv transporteret til Siberien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Medens vi hertillands have en usædvanlig mild Vinter, klages der fra Frankrige over en saa stærk Kulde at man frygter for Viinhøsten. J Paris havde man den 6te Januar 3 Sr. Kulde, og i Bordeaux 7, og Skibsfarten paa Garonnefloden. var standset ved Jis. "Vort Ministerium - siger en Pariser Avis - lider for Tiden af ominøse Upasseligheder: Conseilpræsidenten har Halspine, Handelsministeren Kolik, Krigsministeren har forkjølet sig i Lyon, og Udenrigsministeren har faaet Rheumatisme af den stærke Nordenvind."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
En gammel adelig Dame, som boede i Faubourg Sainte Germain og nylig døde, er et mærkeligt Exempel paa Hengivenhed for det styrtede Kongehuus. Siden Carl 4 Bortreise fra Cherbourg forlod hun aldrig sit Huus, hvis Værelser alle vare overtrukne med sort Bay, og zirede med Lilier og - Taarer af tyndt Blik. Hun og hendes Kommerpige gik stedse i Sørgedragt. Alle hendes Meubler vare overstrøgne med sort Farve. Hvor vidt denne, Legitimistinde havde drevet sin Sorg, erfarede Naboerne først ved Auctionen over hendes Efterladenskaber; blandt disse var ogsaa en Papagøie, behængt med sort Flor! Mæslingerne grassere saa stærkt paa Landet i Engelland, at de have i een eneste lille Bye bortrevet 83 Børn. Cholera siges at være gandske ophørt i Sunderland. Men i Gateshead havde den i 45 Timer angrebet 119 Personer, hvoraf de 50 døde. Hele Egnen deromkring var derfor i den største Angst og Skræk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Ved en kgl. Befaling er det bleven Officererne i den würtembergske Armee udtrykkelig befalet at afholde sig fra al Politiseren, saavelsom fra at besøge saadanne Selskaber hvor Dagens Begivenheder offentligen omhandles." Stabsofficererne skulle vaage over at de Subalterne efterleve befalingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Flere af Tydsklands Duodestater frembyde i dette Øieblik de besynderligste Anomalier. J Fyrstendømmet Reus Greitz er f. Ex. Tallotteriet tilladt, og de Personer, der ere komne tillagters derved, anvises visse Districter til at handle med Lotterielodder; og i Fyrstendømmet Reus-Schleis straffes de, der spille i Tallotteriet, med offentligt Arbeide. J det Coburgske er Tallotteriet tilladt og gjængs; i det Gothaiske er det under Tugthuusstraf forbudet, og begge Lande staae under een Regent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
J München udkom der i Slutningen af f. A. en Anordning, hvorved adskillige Byrder paalagdes Bryggerne. Men disse vægrede sig nu aldeles ved at brygge Øl, og man saae sig nødsaget til at tilbagekalde Anordningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Det Uhyre af Huusholderske som havde spillet Hovedrollen i den gruelige Skjændselsgierning som nylig blev opdaget i München (see forr. Løverdagsavis) har bekjendt, at hun endnu Dagen førend den ulykkelige Piges Død havde givet hende over tyve Slag med et Stykke Brænde for at gotte sig ved hendes Qvaler, og slaaet hende paa de sammenklemte Fingerspidser, saa ei alleneste Næglene men endog Stumper af selve Fingrene faldt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Bekiendtgjørelser. Hans Majestæt Kongens Fødselsdag bliver den 28de dennes høitideligholdt i Selskabet Polphymnia, ved en Tale af Hr. Pastor Brix, ved Bal og Scupehvilket herved bekjendtgjøres. De der ønske at bivaane denne Høitidelighed ville, forsaavidt de ikke ere Medlemmer af Selskabet og dog i følge Lovene kunne tilstædes Adgang dertil, behage forinden at melde sig hos Handelsbetjent Risom. Festligheden tager sin Begyndelse bemeldte Dags Aften Kl. 7. Aarhuus, d. 21de Januar 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Balinspectionen. Torsdagen den 26de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 11 1/4 foretages Licitation paa Raadstuen angaaende Opførelsen af en Muur eller et Plankeværk, for derved at indslutte en iden Grund ved Raadstuebygningen. Conditioner og Tegning ere til Eftersyn her paa Contoiret. Aarhuus, den 17de Januar 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Jfølge tagen Beslutning under Skiftet efter Huusmand Anders Andersen Brasch ved Rygaard strand, bliver det Boet tilhørende, i Ørsted Bye beliggende, og af Rasmus Hansen iboende Huus stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, som afholdes: Mandagen den 13de Februar den 27de dito og Tirsdagen den 13de Marts førstkomm., hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die paa Stede der agtes solgt. Rougsøe, &c. Herredscontoir i Randers, den 16de Januar 1832. A. L. Reiersen. Fjerte Klasse, til Documenter efter Stemplet pa. No. 2. pirs=Forordningens §. 5. litt. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. Schifter. 1832. Falkenskjold. Hans Astrup Fleischer, Justitsraad, samt Borgermester og Byefoged i Aarhuus,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Proclama. Ved Proclama som er tinglæst i Byetingsretten og som vorder tinglæst i den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Alle og Enhver som formene sig at have nogen Fordring paa Boet efter afgangne Professor Dyrmaler Christian David Gebauer, indkaldte i Overereensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819 med 12 Ugers Varsel, til med deres Paastand, at fremkomme, og deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 17de Januar 1832. Engelsted. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring paa Boet efter afgangne Cancellieraad, forhenværende Branddirecteur Georg Mathias Gerhard Kreyindkoldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav paa Boet, inden fornævnte Tids Forløb. Aarhuus Skifteret, den 17de Januar 1832. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Creditorerne i Boet efter Møller Mourit, Lassens afgangne Enke, Jacobine Lauritzdatter Spandet, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres havende Fordringer paa Boet inden fornævnte Tids Forløb, for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 17de Januar 1832. Fleischer. Engelsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
Stedet No. 914 paa Rosensgade som deels allerede er og deels inden Flyttetid, vil blive, betydeligen forbedret og forskjønnet, er at erholde til Leie eller til kjøbs til Tiltrædelse Paaske Flyttetid 1832; hvorom accorderes med Birkedommer Rasmussen. Øverste Etage af Gaarden No. 612 paa Hjørnet af Vestergade og Frue Kirkegaard, bestaaende af 4 smukke gibsede og malede Værelser til Gaden og et dito i Sidehuset, samt Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer, Kjælder og flere beqvemmeligheder, er til næste Paaske flyttetid at erholde tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
At de af Justitsraad Seidelin til Udlaan, averterede 4000 Rbd. nu ere bortlovede, bekjendtgjøres herved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-21
I Dag er jeg igien bleven forsynet med fiin sort Merino til 30 sk. al., nye Lyster og Thibet & moderne Sirtser, ligeledes fine Bobbinetter fra 4 Mk. til 7 Mk. C. J. Wulff. Alen. Vel tilproppet Kjøbenhavnsk Øl fra det kongelige C. Woer. Bryggerie kan faaes hos Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
No 1. Tirsdagen. den 24de Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Aarhuus Nifts - Tidende. deres
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Nyheder fra Udlandet. Frankrige. Følgende Omstændighed torde let muligt, hvor ubetydelig den end synes, vorde et nyt Stød for den paa Begivenheder svangre Nu og Eftertid, thi ikke allene hele Paris men ogsaa hele Frankrige har den sat i en Bevægelse som kun kan tænkes mulig dertillands, tillige afgiver den et nyt og mærkeligt Beviis paa, hvilken høistvanskelig Post det er, at være Minister i Frankrige. Grev Montalivet var for nylig i de Deputeredes Kammer kommet til at nævne Ordene: "Kongen og hans Undersaatter." der havde voldet et saa frygteligt Spektakel, at det nær var udartet til personlige Angreb, og Præsidenten to Gange havde maattet bedække sig for at skaffe øieblikkelig Rolighed. Saasnart hine Ord vare blevne udtalte, hørtes en heftig Murren fra alle Sider, og mange Stemmer raabte imellem hverandre: "Siden Julirevolutionen gives der ingen Undersaatter meere i Frankrig, Nationen fornærmes, Respect for Chartet, Vi ere ingen Undersaatter, Vi have selv valgt Kongen, o. s. v. Hr. Thiery sagde: "Gaa til Spanien, der findes Undersaatter!" Hr. Cabet skreg Carl X havde Undersaatter; men Ludvig Philip har Borgere." Hr. Corcelles raabte: at det souveraine Folk kan ikke være Undersaatter; og Hr. Ludre paa stod: at det var ligesaalidet Undersaatter iblandt dem som Monseigneurs og Excellencer. (Da Pairsværdighedens Arvelighed, som man veed, er afskaffet.) Spectaklet blev saa frygteligt, at nogle Personer alt vare ifærd med at gaae løs paa Ministeren, saa Præsidenten maatte gaae imellem Der raabtes: "Vi ere Lovens, men ingen individue Villies Undersaat! Undersaatterne ligge begravne underJulibarikaderne! "Man forlangte Ministeren skulde tage sine Ord tilbage, og der blev nu en skrækkelig Allarm; man hørte midt under Skrig og Skraal Hr. Lafittes OOARILLIA Stemme og de Ord: "Dette er en Contrarevolution!" Forsamlingen skiltes endelig af i et skrækkeligt Oprør. Og nu samles der Underskrifter paa en formelig Protest, mod Ordene: "Frankrigs Konge" og "Kongens Undersaatter." Hr. Odillon, Barrot var den Første som underskrev, og 163 Deputerede fulgte strax hans Exempel, saagar Lafayette har fra sit Dødsleie indsendt sit Votum til Protesten. Courier franckis erklærer: at det nærværende franske Monarkie er et saadant, hvortil der hverken er eller har været Mage i Europa; det franske Monarkie er nemlig et Borgermonarkie, det vil sige: et Monarkie omgivet af republikanske Jnstitutioner. -"Hvad kan det nu hielpe, siger en udenlandsk Avis: at Hr. Perrier vil udsone Borgermonarkiet med de øvrige Regjeringsformer i Europa, naar det ikke vil lade sig udsone. Det er paa Tiden at han takker af; han vil da lade Kompens Porte staae paa vidt Gab efter sig."J Paris havde man Rygter om et udbrudt Oprør i Chambery mellem Folket og Soldaterne, og at disse vare blevne tvungne til at nedlægge deres Vaaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Paris, den 13de Januar. Børspekulanterne synes i de sidste Dage at have tabt al deres Fatning; Statspapirernes Baklen tiltager ligerviis som Uroligheden bemægtiger sig alle Gemytter. Med Bitterhed bebreides Regjeringen, at den ikke bekjendtgjør noget om de udenlandske Forhold, og lader Publikum vær re i en bestandig Uvished om Krig og Fred ved de hinanden uophørligt modsigende Rygter. J Forgaars havde Efterretningen om at Østerrig og Preussen havde paa det Bestemteste nægtet at ratificere de 24 Artikler, sat hele Børsen i Frygt. J Gaar fortaltes derimod, at Rusland, Østerrig og Preussen havde kun forlangt Modificationer deri, og 2 Maaneders Henstand. Privatbreve fra Berlin, Brüssel, a. forsikre, at ingen af de østlige Magter ville ubetinget ratificere Tractaten. Det Rigtigste er vel det, at Magterne ved disse uendelige Underhandlinger stræbe at vinde Tid, hver for sine Øiemed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Saameget er vist, at vor Nordarmee foretager i de senere Dage en meget mærkelig Concentrationsbevægelse af Valenciennes og andre Grændsepunkter. Denne Bevægelse skal tjene til at vise Magterne, at Frankrige har fast besluttet at rykke ind i Belgien saasnart Holland eller nogen anden Magt skulde faae i Sinde at krænke dets Gebeet. At Statspapirerne faldt i Gaar saa overordentlig kom deraf, at den hollandske Gesandt ved Konferentsen, Hr. v. Falk, havde yttret, at 3 Magter staae i Begreb med at underskrive en Tractat for at beskytte hans Monark med Vaabenmagt mod ethvert Jndgreb i hans Rettigheder. Ogsaa gaaer det Rygte, at den franske Regjering kun vil indrømme Østerrig at intervenere i Jtalien paa det Vilkaar, at et lige Antal franske som østerrigsk Tropper tage Deel i Okkupationen. (Desuagtet havde dog den østerrigske Armee gjort en Bevægelse henimod Ferrara, thi Urolighederne i Pavestaten ere nu nærved at være paa samme Punct igjen som forrige Gang.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Under al denne urolige Stemning var her forleden Aften et meget glimrende Hofbal i Thuillerierne, som bivaantes af 3000 Personer, hvoraf dog kun de 800 vare, Damer. Her var af alle Stænder tilstede, ligefra Keiseren af Brasilien til simple Nationalgardister. En af disse, ellers Urtekræmmer i Paris, dandsede baade med Dronning ria da Gloria og de kongl. Prindsesser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Aftenen iforveien feiredes en meget brillant Formælinmellem en Frøken de Crillon (Hertugen af Crillons Broderdatter) og en Neven af den russiske Ambassadeur GrevPozzo di Borgo, som gav ham i Medgivt 1 1/2 MillioFr. Contont og 1 1/2 Mill. efter sin Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Spanien. Den 3die Januar var der passeret: Kourerer fra Madrid gjennem Bajonne, den ene gik til Berlin, den anden til Wien, den tredie til Paris. En af Keiseren af Ruslands Kammerherrer afgik fra Madrid paa samme Tid. Der siges, at Kongen af Spanien har taget en meget vigtig Beslutning. En Koureer som i største Jil var kommet lige fra St. Petersborg til Madrid, var derfra igjen ilet til Paris med en Depesche til den derværende spanske Gesandt. Den imellem Kongen af Spanien og D. Miguel afsluttede Of- og DefensivAlliantsetractat skal være underskrevet den 23de Decbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Portugal. Herfra haves den mærkelige Efterretning, at alle Munkene i Lissabon have tilbudt D. M. quel at træde under Vaaben for ham naar det behøves, og at de have opfordret alle deres Klosterbrødre til at gjøre det samme. D. Miguel ligger tilsengs i denne Tid med forbundet Hoved, som skal hidrøre af, at han en Dag var bleven saa rasende opbragt over noget som han læste i en engelsk Avis, at han slog et stort Speil lykker, saa Stumperne faldt ned og skjør ham no Rifter i Aasigtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Rusland. Keiseren har givet den russiske Adel nye Beviser paa sin særdeles Velvillie ved at udvide dens Privilegier til ikke allene som før at holde Forsamlinger og raadslaae om hvad der kan være tjenligt for deres Jnteresse, samt til at vælge af sin Midte Embedsmænd for forskjellige Fag, henhørende til Retspleien og Administrationen, men endog at overlade til den saagar at vælge Præsidenterne i Gouvernements Tribunalerne. Skjøndt denne Forordning blot synes at angaae Ruslands indre Anliggender, faaer den dog ved Tidsomstændighederne en betydelig og almindelig Jnteresse, idet den viser, at Afstanden mellem det østlige og vestlige Europa ikke blot i physisk Forstand er stor. Medens man nemlig her ikke vil lade de Forrettigheder gielde, der grunde sig paa Fødsel, medens i Engelland Ministrene og Folkets Repræsentanter have forenet sig for at indskrænke Adelens Jndflydelse, og det samme endnu i en høiere Grad har været Tilfældet i Frankrig, hvor Adelen i det Væsentlige er afskaffet og Pairerne selv med en anseelig Majoritet have erklæret denne Jnstitution for forældet og udlevet (thi en paa Livstid gieldende Adel er i sig selv kun det samme som en Rang eller Titel), er den russiske Monark af en anden Mening, og betænkt paa, langt fra at indskrænke, tvertimod at udvide denne Stands Prærogativer, endog ved at afstaae til samme nogle af sine egne. Polen. Londonneravisen Times fortæller, at der er bleven skudt ud fra et Vindue efter Storfyrst Michael da han en Dag reed igjennem Warschaus Gader med en glimrende Generalstab, og at General Berg, som reed ved hans Side, blev dræbt af Skuddet. – Fra Posen meldes, at alle de Officerers Navne som ved Revolutionens Udbrud forlod deres Poster og toge Tjeneste hos Jnsurgenterne, ere blevne opslagne paa Galgen, og deriblandt ovenover alle de Andre: General Uminskis. Men skjøndt Stadens Hovedvagt er ligeoverfor Galgen, er denne dog en Morgen bleven fundet bekrandset, og man har lagt Mærke til, at naar Jndvaanerne gaae forbi den, tage de Hattene af. (Den belgiske Regjering har tilbudt alle de landflygtige polske Tropper Tjeneste i sin Armee, under Anførsel af General Uminski, der for Øieblikket er i Paris.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Cholera, som var ophørt en Ugestid i Berlin, er nu ogsaa udbrudt der igjen, og 10 angrebne deraf i de 3 sidste Dage. J Hamborg var der i de sidste 8 Dage kun angrebne 7 og døde 2. Den siges nu at være virkelig udbrudt i den skotlandske Hovedstad Edinburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Fædrelandet. Rhvn, den 21de Januar. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst behaget at udnævne Ridder af Dannebrogen, Conferentsraad Fr i m. 17, til Commandeur af Danne. brogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
J Nat Kl. 12 udbrød Huusild i et Sovekammer til Gaarden i Stue=Etagen i Hr. Secretair Hoppes Gaard i Amaliegaden. Da Jlden opdagedes og der blev gjort Allarm, stod Værelset i lys Lue, og Beboerinden, af Etagen, Fru Shor, en Engellænderinde af Fødsel der i flere Aar har opholdt sig her i Staden, blev funden, paa det ynkeligste forbrændt og livløs, i en Krog af Værelset; hendes Pige, der, ved at styrte ind i det brændende Værelse, var bleven noget forbrændt i Ansigtet, bragtes paa Hospitalet. Den ulykkelige Jndebrændte var, ved at læse i Sengen, sovet fra Lyset, der havde stukket Jld i Sengeomhænget. Ved den tililende Hjelp blev Jlden snart slukket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Det til Opførelse i Anledning af Hs M. Kongens høie Fødselsfest bestemte Stykke er: Zampa eller Marmorbruden, Syngespil af Melesville, med Musik af Herold. Hovedrollerne udføres af dHr. Kirchheiner og Schwarzen og Jfr. Zeza.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
En særdeles virksom og almeenagtet Borger, Cancellieraad Groth, Militair, og Vaisenhuus Aptheker, er i disse Dage ved Døden afgaaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Madame Heger, som i Decennier har været mellem den danske Scenes ypperligste Prydelser, er pludseligen bleven meget farlig syg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Universitetslæreren Professor Clausen har tilstillet de theologiske Studerende, der paa Nytaarsdag oversendte ham hans Buste i Marmor som et Beviis paa deres Kjærlighed og Høiagtelse, en saa skjøn Taksgelsesskrivelse, at man allene for den maa dobbelt elske ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Etatsraad Engelstoft er fratraadt Redactionen af Maanedskrivt for Litteratur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
J Onsdags gav det Bachske Kunstberidersel, skab sin første Forestilling paa Nørrebroes Circus. En talrigt Publikum havde samlet sig, og det stormende Bifald, hvoraf Forestillingen heelt igjennem blev ledsaget, vidnede om dets Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
J Ugen fra den 14de til den 21de ds, ere heri Staden copulerede 11 Par, fødte 46 og døde 69, altsaa 23 flere døde end fødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Kiel, den 16de Januar. Omslaget er gaaet meget roligt af. Alle Forretninger bleve afgjorte inden 2 Gange 24 Timer. De Fremmede reise allerede bort herfra, som om her var Cholera. Penge har der været her i Overflødighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Khvns Børs-Cours den 20de Januar 1832. Hmb. 2 M. a vista 214. Species 211. 12 Rbmk. 10 1/2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-24
Befordringer og Afgang. Conferentsraad Frimann, R. af D., efter Ansøgning i Naade med Pension, entlediget fra sin Post som første Secretair i Departementet for de udenlandske Sager, og i Anledning heraf er 2den Secretair i Departementet, Geheime-Legationsraad Sick, R. og D. M., udaavat til 1ste Secretair 3die Secretair, Geh. Legationsraad Skrike, til 2den Secre3 tair, og Archivarius Legationsraad Ponsning til 3die Secretair. Første Cancellist, Legationssecretair Heide bleven udnævnt til Chef for Dep. Expeditionskontoir, 2den Cancellist, Legationssecretair Stampe, til Archivarius; 3die Cancellist, Legationsseer. Hvass til 1ste Cancellist, og Kammerjunker, Legationsser. Krag til 2den Cancellist i Departementet. - Legationssecretairerne Heide og Stampe udnævnte til Legationsraader; surnumerair Cancellist i det udenl. Dep. C. Jürgensen udnævnt til Legationssecretair. Krigsraad og Bureauchef ved Generalkrigscommissariatet L. Theil udnævnt til v. Cancellieraad. Sognepræst for Sandbye og Brangstrup M. i Sjælland, N. Jensen, beskikket til Sognepræst for Grevinge M. sammesteds. Sognepræst for Skarrild &c. M. i Ribe Stift, H. Selchier, til Sognepræst for Balslev og Eibye M. i Fyen.