Viborger Samler, 1773-02-08
1) Den vedvarende Extra=Skat udtærer den Fattige baade i Kiøbstæderne og paa Landet, saa at de fleste ikke kan udrede den: Hvo drager nu udi Bønder=Byerne for at forfatte det anbefalede Mandtal til Extra=Skatten, de maae jo røres overden øiensynlige Mangel, endog hos dem som ere Gaard=Fæstere, og i ønskeligere Tider har haft Evne til at hielpe den Fattige, men nu lider selv virkelig Mangel. O! at Statskyndige kunde udfinde en god Vei til de samme Penges Jndbringelse udi Kongens Casse uden Lodtagelse af de Fattige, thi, torde jeg nævne det, formener jeg at de Fattiges Sukkestandser Velsignelsen. Og gave vi Skat af den herskende Overdaadighed, var det vel, thi da gav ingen mere, end han selv vilde, og hvad vil nogen Mand mere? er den brave Lütkens Ord: Synes nogen at jeg her skriver for dristig, da svares: Jeg er vant til at fremsette Sandheden i sin beste Dragt, det er nogen, og jeg er Landets Barn. Uværdig var jeg at bære Navn af Guds og Kongens tro Tiener, naar jeg fortier en Sandhed, som har mange kiere men sukkende Guds og Kongens Børns Vel til Diemaal. 1) Kornets saare høie Priser som vedvare. Aarsagen dertil troer jeg fornemmelig at være den overmaade store Misbrug af Brændeviins=Brænderie overalt, ja i hver en Bye paa Landet, saa at hos nogle Bønder forbruges snese Tønder Korn til Brændeviin, som sælges uden Undseelse endog i Kiøbstæderne Det er en bekient og af mange viist Sandhed, at Landets halve Korn opsvis i Brændeviin, og om det var kuns fierde Delen, var det dog alt for meget. Brændeviinets Misbrug har mange onde Følger; Det hindrer og svækker Folke=Formerelsen, foder, styrker og formerer Lasterne, er, i ald sin Omfang betragtet, en Odeleggelse i Staten, og smitsom Syge i Kirken: Og gjorde dette unyttige og skadelige Brændeviins Svierie ei andet onde, end tage Brodet fra Børnenes Munde under Skin at fede Svinene, kunde en Patriot ei alvorlig nok ønske dets aldeles Afskaffelse, eller i det mindste overordentlige Jndskrænkelse i den Grad, som er imellem Drukkenskab og Lægedom. Dette kan. jeg udførligere vise og bevise naar forlanges. III.) Mangel paa Nærings=Veie. Jkke alle Betlere tage Bettelstaven i Haanden af Ladhed og med Lyst, mange tilbyde sig at tiene for Føden, uden Løn, Andre beder om Arbeide, hvad deres Hænder, formaaer at udrette: Men hvo lader spinde, naar Hørren overgaaer Lerredets Priis, Og Ulden er nesten ligesaa dyr, som det der af samme kan forarbeides. Ønskeligt var det, om den Fabriqve, som Nøden har gjort til den naturligste her til Lands, og uden nogensinde at have trængt til Understøttelse er kommen i fuldkomneste Drift, kunde ogsaa blive ved Magt og forøges; Jeg mener det bekiendte Strømpe=Trøie= og Vante=Binden udi Hamrum=Herred og tilgrændsende Egne. Denne Næringsvei holder nogle 1000de fra Bettelstaven, og er maaskee den betydeligste og gavnligste Fabriqve i de Danske Stater, som hverken behøver Forskud eller Opmuntringer, men alene, efter min allerunderdanigste Formening, Lovenes Virksomhed til Efterlevelse, at intet Uld bliver (som nu aabenbare skeer, udført af Landet, paa det vore egne Hænder, som vil og kan, maae og finde Leilighed til at forarbeide vort eget Lands Producter. Det indstilles til høiere Eftertanke, om ei enten det Almindelige, eller nogen Particulaire kunde med Fordeel sætte mange villige Hænder i Arbeide ved Pateters Avl paa adskillige Steder, saasom den vitloftige og dertil beqvemme sandige Viborg Mark, særdeles længst fra Byen beliggende, og mange andre Steder. Det der bevæger mig til at skrive herom, er, foruden Øvrighedens Befaling, en grusom Tanke om Efterslægten. Nu gaaer Mængden af vore Lands, byers Ungdom omkring at betle, naar dem og Forældre tilholdes at de skal søge Skolen, faaes det Svar: Vi have intet til Føde, og derfor nødes vi at omvandre Landet som Betlere. Hvad Begreb skal disse, til Bettelstaven fra Ungdommen opvandte, faae om Religionen, Dyden, Kierlighed til Fædrenelandet, og den sande Ære. Jngen: Thi disse bliver paa Betler Veien ukiendte: Og tag Dyden bort, udslet Æren hos Borgeren i Monarkiet, hvad bliver Frugterne? Haabet om ikke at opleve dem, er for mig et ønskeligt Dekke over dette fælle Syn. Nyeheder.