JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
Ved Efterretningen om de mange Søbade anstalter, der anlægges i alle Lande, som grændse til Havet, og som hyppigen besøges af Mange, der nogenledes kunne komme til Kysterne, har man ofte klaget over, at det kjøbenhavnske Publicum, der, umiddelbar ved Havet, paa alle Spadseregange og Lysttourer øiner Søen, ikke ved nogen af vore Kyster eier en anstændig Leilighed til at nyde et styrkende Bad i salten Søe. Jsær føles dette Savn ved Sundets velsignede Strand, hvor Vandet til alle Tider indeholder flere forfriskende Saltdele, end ved nogen Badeanstalt i Østersøen, og hvor det ved Norden-Strøm har samme Styrke, Nordsøen, roses for, og hvorfor disses Bade anbefales saa meget af Lægerne. Vel have i den senere Tid nogle Private, der boe ved Strandveien, ved deres Lyststeder, oprettet sig smaa Badehuse til deres Familiers Brug; men hvor faa ere de, der kunne benytte sig af disse private Beqvemmeligheder. De gjøre det end mere føleligt, at vort Publicum, især Damerne, maa reise en 30 Mile, for med Anstændighed at kunne styrke deres Helbred i Søen. En liden, men god Begyndelse er gjort i disse Dage for at afhielpe denne Mangel. Herr Randel, der boer i Fabrikhuset mellem Emilie Kilde og Bellevue, har lige over for sin Bopæl oprettet et lidet net og peent Badehuus i Søen, med dertil førende Bro, paa en fast og reen Sandgrund, hvortil Enhver kan erholde Adgang. og Nøglen for 24 s. Man behøver altsaa ingen Baad, hvilket er nødvendigt ved de ellers brugelige Badekarrer, og det er saaledes især behageligt for Damerne at kunne komme dertil uden Hielp og Følge af Fremmede. De delige Spadseregange rundt omkring i Dyrehaugen og ved Stranden udmærke dette Sted, som eet af de meest passeligste til Søbade, og der er ingen Tvivl om, at dette lidet Anlæg vil voxe med Tiden, naar Stedets mangfoldige Fortrin blive meere bekjendte. Det søges allerede, især af de Familier, der om Sommeren ligge paa Landet der i Omegnen, og det vil bidrage til, at denne delige Egn, ogsaa for Søebadets Skyld, end mere søges af Kjøbenhavnerne og af Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
Jndenlandske Efterretninger. Blandt de Fremmede, som i denne Tid opholde sig i Kjøbenhavn, er den saa berømte Chemiker Sir Davn, Præsident for Videnskabernes Selskabet i London. Han er en Mand paa 50 Aar, og hans Fortjenester af Naturvidenskaben noksom bekjendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
Sprogøe i det store Belt trues nu næsten med at opsluges af Havet. Midt gjennem Øen er der kommen en Revne tæt ved det Sted, hvor den i nyere Tid opførte Bygning findes, og Landet hænger paa den Side neppe mere sammen end paa en Strækning af 50 Alen. Fra General-Postdirectionens Side skal der allerede være føiet de fornødne Anstalter, for ved Stenes Sænkning at forekomme den videre Sønderrivelse, da Øen, skjøndt høist ubetydelig i sig selv, dog, som bekjendt er saare vigtig for Postgangen om Vinteren. Den stærke Strøm, som falder her forbi, er Aarsag til dette Uheld, og den har allerede i mange Aar bortrevet kjendeligen af Landet, som i ældre Tider maa have været meget større, da Waldemar den 1ste endog har anlagt der en liden Fæstning. Men den Revne, som nu er frembragt paa Øen, er saa meget farligere, som, naar Strømmen faaer Lov til at bryde ind derpaa, ganske maa adskille den i to Dele, der da hver især let kan bortrives af Vandet. Men man er overbeviist om, at der fra General-Post directionens Side vil blive gjort alt for at afværge al videre Indbryden af Vandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
J Tallotteriets sidste Trækning i Altona er udkommen en 4 Mark Qvarterne, hvorpaa der er vunden 40,000 Rbdlr. Dette skal være den første fire Marks Qvarterne, der, saalænge Tallotteriet her har været til, er bleven vunden. Hvo den Lykkelige er, vides endnu ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
Viborg, d. 21 Juli. Søndagen den 18de Juli bleve i Tugthuuskirken af Hr. Pastor Friis. confirmerede følgende Fanger: 1) Anders Christensen, født i Nønde Bye, Bregnet Sogn, Randers Amt, 42 Aar gl. Jnddømt fra Hjelmslev og Gjern-Herreders Ret paa 2 Aar. 2) Peder Laursen, født i Guldager Bye, Simmested Sogn, 35 Aar gl. Jnddømt efter Høiesteretsdom paa 2 Aar 5 Maaneder. 3) John Jsaksen Snelt ved, født i Egeberg Bye, Hansted Sogn, Ribe Stift, 46 Aar gl. Jnddømt efter Høiesteretsdom paa 3 Aar. 4) Søren Andersen Krogh eller Greve, født i Vesterassels Sogn paa Morsøe, 14 Aar gl. Jnddømt fra Morsøe Herreders Red paa 2 Aar. 5) Rasmus Nielsen Gaavild, født 1 Øm Sogn, Ringkjøbing Amt, 41 Aar gl. Jnddømt fra Hjelmslev Gjern Herreders Ret paa 4 Aar 9 Maaneder. 6) Michel Christensen, født i Haldthostrup, Øls Sogn, omtrent 40 Aar gl. Jnddømt efter den Kongl. Landsoverretsdom paa 8 Maaneder. 7) Christiane Nielsdatter, født i Auning paa gl. Estrup Gods, 22 Aar gl. Ind dømt paa Livstid efter Kongl. Rescript. 8) Maren Cathrine Christophersdatter, født i Deiberg Sogn, Ringkjøbing Amt, 29 Aar gl. Jnddømt efter den Kongl. Landsoverretsdom paa 18 Maaneder. 9) Karen Marie Pedersdatter, født i Aalborg, 21 Aar gl. Jnddømt efter den Kongl. Landsoverretsdom paa 1 Aar. 10) Birgitte Christensdatter. Hendes Fødested vides ikke; hun er henimod 37 Aar gl. Jnddømt efter den Kongl. Landsoverretsdom paa 8 Maaneder. 11) Johanne Marie Nielsdatter, født i Gjesting Bye, Skade, Sogn, Mattrup Gods, omtrent 49 Aar gl. Jnddømt fra Lysgaard og Hids Herreders Ret paa 2 Aar. 12) Ane Marie Hansdatter, født i Sønder-Ørum, Viborg Amt, 47 Aar gl. Jnd dømt efter Viborg Amts Overpolitieretsdom paa 3 Aar. - En blæsende, ja stormende Tørke med Nord- og Sydvestlige Vinde gjæstede os i de sidste 8te Dage og nedkuer især Haveurterne meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
J Løverdags og Søndags Nat frøs det temmelig stærkt. I Gaar kom vel fra Morgenstunden en 2 a 3 Timers Regn, men den paafølgende Stormvind bortjog strax Virkningen. Træfrugterne har Kulde, Spindelorme og sligt Utøi annammet; saa den forventede Glæde at faae Overflod, er forbi. Fiskerierne af Fjorden og Omegnens Søer er maadeligt i denne Tid. – Rugen har sidste Løverdag været fal paa Torvet for 24 a 26 s. Skjeppen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
Blandede Efterretninger. Dr. J. Gurlitt, Prof. ved Gymnasiet og Directeur for Johanneum i Hamborg, har i Aaret 1822 udgivet en Tale til Anbefaling for Fornuftbrugen ved det theologiske Studium - et Leilighedsskrift i Anledning af adskillige studerende Ynglingers Afgang fra Stiftelsen. Denne Tale, som ikke allene er fortræffeligt skreven, men ogsaa mærkværdig ved det Optrin, den foranledigede, begynder med Paamindelser om, hvad Grækerne fordrede af en Yngling, der med Held vilde danne sig som Menneske og Borger ved Videnskabernes Studium, nemlig Lærebegierlighed (Philomatie), Lyst og Kierlighed til Arbeide og Aandsvirksomhed (Philoponie), og det, som Romerne kaldte studia humanitatis, Grækerne Propædie - Grammatikens Studium; Kundskab om Historie og Jordbeskrivelse, om Tale og Digtekonst, og endeligen Philosophie og Mathematik, hvilken Propædie er Skolens Værk. Forf. giver derpaa de afgaaende Ynglinger, hvoraf det største Antal vare bestemte til Theologiens Studium, den Lære, som en ledende Skjerne paa den ny Bane: Bevar den rene, upartiske Sands for fri Sandhedsgrandskning; bevar Agtelsen for Fornuften og fornuftig Tro, eller hvad Paulus i samme Forstand sagde: Troer intet uden Prøvelse!" – en Lære, hvortil Forfatteren netop opfordredes af en vis theologisk Tidsaand, der, indtagen mod Fornuftens Brug i Troessager, hylder Sværmerie og Mysticismus, ja næsten kunde man sige, meere den catholske Overtro end den sande Tro o. s. v. Hvad man mindst skulde formode er, at denne lyse og ægte religiøse Tale har opvakt Forargelse hos en Theolog i Hamburg, nemlig Hr. Strauch, en fordums Discipel af Forf., siden hans Medcollega, som Professor ved Johanneum og nu hans Med-Foresat, som Scholarch og tillige een af de saakaldte Hovedpastorer i Hamborg. Efterat denne havde hørt Talen begav han sig strax til Dr. Willerding, Senior i det Hamb. Ministerium, men blev af samme afvist med den bemærkning, at han intet Anstødeligt havde fundet deri. Men ikke tilfreds hermed, erklærede nu Strauch Dr. Gurlitt paa hans eget Værelse, at hans Kald, der havde forpligtet ham til Lærdomme, G. havde angrebet, nødte ham til, at føre Anke derover, og Doctoren maatte selv, hvis han ikke gjorde det, foragte ham. Ogsaa meente han, at der i den sidst omtalte slemme Følge af en haardnakket Vedhængen ved visse Dogmer, hvor Talen var om Impietet mod tidligere Venner og Lærere, var peget paa ham. Den opbragte Geistlige fordrede nu hos den præsiderende Borgermester, Dr. Bartels, sin Afskedigelse fra Scholarchatet, saafremt lignende Yttringer mod Christendommens vigtige Lærdomme i Fremtiden ikke bleve forbudne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
Dr. Bartels sendte imidlertid det af Dr. Gurlitt, modtagne Manuskript, efterat han havde gjort sig bekjendt med dets Jndhold, den sidste tilbage, med den Erklæring: "at han havde læst denne Tale med den høieste Interesse, og takkede for den Jver, med hvilken han søgte at afværge det Mørke, man vil fremføre, skjøndt maaskee dog hist og her, hvor der peges paa Personer, Udtrykket kunnet være formildet." Jmidlertid blev dog Strauch paa sin Post, og Sagen syntes dermed afgjort. Men ikke længe derefter læstes i allgem. Kirchenzeitung en kort, anonym Fortælling om det, der var forefaldet, sand og tro, skjøndt ikke omstændelig nøje, og med nogle uvæsentlige Feil, dog uden at Strauch, nævntes. Derpaa fremkom denne i samme Tidsskrift under sit Navn, i Forening med en Senator Hudtwalker, og beskyldte Efterretningens Forfatter for de største Usandheder, men uden dog selv i sin Beretning at blive Sandheden, fuldkommen tro. Hans Hovedanke var, at Dr. Gurlitt i sin Tale havde angrebet den christelige Kirkes Lærdomme og Bekiendelser, nemlig der, hvor han tydeliggjør Forskjellen paa Lærdomme, og Læremeninger i Dogmerne om Triniteten, Nadveren og Belønninger og Straffe i den anden Verden. Efterat Strauch offentligen havde angrebet sin forrige Lærer, saae denne sig forpligtet til at lade Talen selv trykke, og i Fortalen, at vise Sagens sande Sammenhæng. Den fortjener især, siger Nec. i Leipz. Lit. Zeit., at lægges paa Hjerte i vor Tid, da en ureen Obscurantismus=Aand og et enten enerverende eller fanatiserende Bigotterie paa nye søger at gjøre sig gieldende, at bedøve Hjerterne og besnære dem i sine Labyrinther. I Pompeji ere Opgravningerne, hvilke siden Revolutionens Udbrud vare gaaede i Staa, igjen begyndte siden Juli f. A. Uagtet der ikke var ansat derved flere end 50 Arbeidere, saa ere dog i de sidst forløbne 10 Uger adskillige Gader og Huse og blandt disse sidste ogsaa en offentlig Bygning, efter Udseende et Pantheon, bragte for Dagen. Denne Bygning har under en liden Colonnade sin Hovedindgang paa den østlige Side af Forum, hvor dens Rum - en langagtig Fiirkant, er omgivet af en Muur, paa hvis indere Væg meget smukke Frescomalerier, have vedligeholdt sig paa graa Grund. J Midten af Rummet er en ved en Marmorrende og tolv Piedestaler til Statuer betegnet stor Tolv kant, ligefor hvilken, ved Jndfatningsmuren paa Høire, ere tolv Kamre, der paa forskjellig Maade ere bemalede og deelviis godt vedligeholdte. J Baggrunden af Bygningen ere tre rummelige Afdelinger; til den mellemste fører en Trappe; de ligne et Tempels Celle med fem Nicher i Væggen, hvori Neros og Messalinas Statuer ere blevne fundne. Afdelingen paa Høire af denne Side forestiller i en vis Henseende en lignende, men vil, efter dens eiendommelige Væsen og Bestemmelse, ligesom og den høie murede Kiste, uden Aabning og Tilgang, vanskeligst være at forklare. Sikkrere kan Afdelingen paa Venstre udtydes som et Forsamlingsted for Præsterne, hvilket de Borde og Bænke, der staae rundt omkring, tale for.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
En Bondekone i Gouvernementet Kalugahar født et levende Drengebarn af usædvanlig Størrelse med 2 Hoveder, 4 Arme og 3 Fødder. Misfosteret skreg med den ene Mund og aandede med den anden, men levede kun i 3 Timer. Moderen derimod befandt sig rask.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
Kjøbenhavns Børs, d. 30 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 233, a vista 236. Spec. 238. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 4 1/2. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligationer, (uden Renter) 91 a 91 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 101 3/4 a 102. Rbd. r. S. ell. 121 1/2 Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 97. Dito 4000 Bcomk. 97. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 104. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 a 16 1/2. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier, Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-07-31
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
Skilderie af Kjøbenhavn. Enogtyvende Aargang. No. 62. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 August 1824. Aftvungen Erklæring imod Hr. Professor Heg. wisch's angribende Defensiv Ord. Oversat af Tydsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
For et Aar siden tillod jeg mig at gjøre Kongen opmærksom paa Føhrerbadets Fremgang, og havde nu den Glæde af Kongens egen Mund, at høre Hans Tilfredshed med Sit Ophold paa Fohr og med det derværende Baad. Det faldt mig i Sandhed ikke ind, endog kun at formode, at der heri kunde ligge en Unddragelse af den Allerhøieste Gunst for andre deslige nyttige Anstalter, og saaledes tilstaaer jeg, at Recensionens Slutningsord synes mig hverken aldeles modent overlagt eller rigtigen valgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
En aarvaagen Hyrde er iøvrigt den sig defenderende Angriber; thi endnu ere vi Reisende, min Beskrivelse og jeg, neppe ankomne, førend vi allerede anfaldes af Biesværmens spidse Ord i No. 111 af Gudernes Sendebud. Den afgjørende Dom overlader jeg til Læserne. Exemplarer af min Beskrivelse over Føhr vilde være at erholde for 1 Specie paa Før hos Badedirectionen, i Pløn hos mig, og i Kjøbenhavn i den Gyldendalske Boghandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
Paa Reisen til Holsteen, - Løitmark, den 19de Juli, 1824. Friederich v. Warnstedt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
Reisen til Hamburg. (Fortsættelse; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
Kiel. Universitetet i Kiel kan saa meget mindre bidrage til at forøge her Livet, som de Studerendes Tal ikke er i Tiltagen. Endnu fra Aarene 1796-1805 var Tallet af de der Jnd skrevne, i Gjennemsnit, 57057, nu er det kun 200 til 250, medens det tæller 24 Profesforer. Fremmede søge det sparsomt og dets fleste Lemmer synes at bestaae af Slesvigere og Holstenere. J Aaret 1812 fandtes her endog kun noget over 100, men dette var en naturlig Følge af Krigsurolighederne, og med Fredens Tilbagevendelse voxte dette Antal ogsaa meget snart til det Dobbelte. Aarsagerne til at det Kielske Universitet nu er een af de mindre blandt alle tydske Høiskoler, synes at være forskjellige. Den vigtigste er nok den, at det i Kiel, som overalt i Holsteen, ikke er saa billigt at leve, som de Fleste forestille sig. Jeg, som Fremmed, har forholdsviis fundet det ligesaa dyrt som endog i Hamburg. Dertil kommer, at Tydskland i nyere Tider har faaet adskillige nye Universiteter, og at det i Göttingen, Jena a. har saa betydeligen tiltaget. Neppe kan man fortænke Forældre i det indere Tydskland, at de ugjerne sende deres Sønner til en temmelig fraliggende Stad, naar det staaer til dem at vælge nærmere Høiskoler og desuden Besparelsen ikke er synderlig. Ogsaa savner det Kielske Universitet endnu vigtige Requisiter, saasom et astronomisk Observatorium, eller en Samling af Instrumenter og Modeller til mathematiske Forelæsninger. Det blev oprettet under ganske andre Forhold og i Tider, da Holsteen aldeles regnedes til Tydskland. J vore Dage havde man upaatvivleligen, naar et Universitet skulde oprettes for Hertugdømmerne, langt heller valgt Altona. Da Hertug Christian Albrecht 1665 stiftede det, havde han god Grund til at vælge Kiel, thi deels var dette Hovedstaden i hans Hertugdømme, deels var Gymnasiet allerede til i denne Stad, og den Grundvold, hvorpaa han beqvemt og let kunde bygge. Men nu synes Kiel hverken at høre til Tydskland eller Danmark. Man taler der Tydsk og følger tydske Sæder, uden at Tydskland anseer det for andet end en dansk Stad; man tæller det i geographisk Henseende til danske Stæder, uden at de fleste i Danmark ansee det for andet end en tydsk Stad. Overhoved ere, hvor parader det end maatte klinge, mindre betydelige Stæder, efter min Formening, aldrig saa passende for Universiteter, som de større, især Residentser. Ynglingen trænger ligesaa meget til at studere Livet, som Videnskaberne. Som oftest kommer han fra Landet eller en ubetydelig Kjøbstad, hvor han har henlevet sin Barndom og sin første Ungdom. Bestemt for Forretninger og Embedsaget trænger hans Aand til Afskibning. Denne finder han ikke i de mindre Stæder, hvor han sædvanligen kommer ind igjen i det samme Clement, han nyligen er sluppen ud fra, og i den Eensidighed og Smaalighed, hvorfra han nødvendigen maa løsrive sig, naar han med Frihed og Liberalitet skal kunne bevæge sig i en større Virkekreds. Om de mange Snarer, hans Dyd og Uskyldighed staaer Fare for at løbe i, naar han lever i store Stæder, tale Moralisterne meget, men de glemme, at de farligste af disse Snarer heller ikke mangle i de mindre Stæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
J Egnen omkring Kiel er og bliver den slesvig-holsteenske Canal den største Mærkværdighed. Det var en herlig Tanke, at forene ved en Canal Østersøen med Nordsøen; endskjøndt Jdeen, ligesom alt Nyttigt og Godt, i Begyndelsen mødte stor Modstand og længe mange Hindringer. Man troede at det var mere Privatinteresse end sand Patriotisme, der havde udtænkt Planen, endskjøndt man allerede i Midten af det syttende Aarhundrede havde tænkt derpaa, men blandt andet blev hindret i Udførelsen ved Stridighederne mellem de Holsteenske Huse, og under Frederik den Fjerde havde gjort Udkast til en lignende Canal. Heldigviis maatte just det holsteenske Mageskifteforbund blive sluttet under Christian den Syvende, da man hverken savnede Midler eller Villie til at udføre et i et heelt Aarhundrede paatænkt, men stedse ufuldendt Værk, der er blevet Fædrenelandet til saa stor Nytte. J syv Aar, fra 1777. til 1784, blev Canalen, færdig. Den havde kostet 2,512,432 Rdlr. Dens Strækning udgiør fem Mile; paa Vandets Overflade har den en Brede af 100 Fod og paa Bunden 44 Fod; dens Dybde er overalt 10 Fod i det mindste Den bærer Skibe af 70 Commercelæster og derover. De sex Sluser have kostet omtrent 70,000 Rdlr. D. C. hver. Ved denne Canal sparer man at seile omkring de jydske Kyster gjennem Kattegattet, og behøver kun at tilbagelægge 22. Mile istedet for 300 Sømile. Allerede 1789 passerede der 800 Skibe, hvilken Fart tiltog siden betydeligen. Det største Antal Skibe, der fra Aaret 1814 til 1821 er gaaet gjennem Canalen, var 1817, da det beløb sig til 2949. J Aaret 1821, det sidste man har autentiske Efterretninger om, var Tallet kun 2773. Hollænderne vare de første, der meget beseilede den. Med Handelens Aftagelse i nyere Tider havde ogsaa Canalfarten formindsket sig, men den bliver dog endnu altid meget vigtig, og vil, under forandrede og heldigere Tidsomstændigheder for Handelen, let hæve sig igjen. Dette stolte Værk blev udført af Generalmajor Wegener, den berømte Jngenieur, der døde 1792 som Ridder af Dannebrogen og i en Deel Aar havde været Chef forLandcadetacademiet. Ved Jndløbet til Canalen findes to Obelisker af norsk Marmor, hvorpaa læses Populo & Patriæ. Bondegaarden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
J No. 61 af dette Blad, Pag. 966, finder man i Reisen til Hamburg blandt andet den høist paafaldende Efterretning, at det ved den nye Sluse, som anlægges ved Holtenau til Brug for Seiladsen paa den slesvig-holsteenske Canal, skal være interessant at see, hvorledes Gravningen skeer ved en Maskine, der drives af Heste, og der skal ligne et uhyre stort Boer Uagtet nu enhver Sagkyndig, om han end ikke har været paa selve Stedet, letteligen strax indseer det Urigtige i denne Beretning, har Jndsenderen dog antaget det ikke uhensigtsmæssigt at gjøre vor gode Reisende opmærksom paa den synderlige Vildfarelse, i hvilken han har indviklet sig. Det uhyre store Boer, hvormed Gravningen efter hans Jagttagelser skal skee, er nemlig hverken meer eller mindre end en almindelig Skruepumpe, som den fortjente Ingenieur, Hr. Oberstlieutenant og Ridder v. Christensen, der forestaaer hiint i enhver Henseende udmærkede og ypperlige Anlæg, har været nødsaget at anbringe, for ved dens Hjælp at skaffe den betydelige Mængde Vand op af Grunden, der ved en i indeværende Foraar pludseligen udbrudt Kilde sammesteds vælter ud af Jorden, og der maaskee aldeles kunde have standset Værkets Drift, saafremt Hr. Oberstlieutenanten ikke havde vidst øieblikkeligen at hæve denne uforudseelige Hindring, i det han, som sagt, strax indrettede den omtvistede Skrue pumpe, ved hvilken Vandet uophørligen Dag og Nat pumpes iveiret. Jndsenderen, der selv har i denne Sommer haft den Fornøielse at besee hiint særdeles interessante Anlæg, vilde derfor ønske, at vor gode Reisende havde gjort sig den Uleilighed at lære Sagen lidt nøiere at kjende, inden han begyndte offentligen at skrive derom, og man kan, ved at læse hans pudsige Fortælling om det store Boer, der anvendes til Gravning, ei undlade smillende at udraabe: oh santa simplicitas!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
Forfatteren af Reisen til Hamburg har paa Ovenanførte intet andet at svare, end at han selv udtrykkeligen, S. 966, Lin. 7 nedenfra, har sagt: "at det var forbudet at kommelderhen, og at Maskinen, saavidt han i en Afstand kunde see, lignede et uhyre stort Bor. Han ønsker Jndsenderen til Lykke med, at have været paa Stedet selv og seet i Nærheden, hvad Forfatteren kun har turdet see i en lang Afstand, og glæder det ham at have bragt Jndsenderen til at smile, var det endog blot ved sin Enfoldighed, paa en Tid, da man saa sjeldent har Leilighed dertil, ligesom han overalt gjerne viger for ham i hydrauliske Kundskaber. Men førend Hr. Berigtige ren ønskede, "at den Reisende skulde have gjort sig den Uleilighed, at lære Sagen lidt nøjere at kjende &c.", havde det været godt, om han havde sagt ham, hvorledes han skulde lære en Sag nøiere at kjende, som det var ham forbudet at betragte i Nærheden. Jkke allene Forf., men ogsaa Andre, der vilde nærme sig Stedet, tilbagevistes. Havde Forfatteren, ligesom Jndsenderen, kunne havt den Fornøielse, at besee hiint særdeles interessante Anlæg, saa havde sikkerligen hans Berigtigelse ikke været nødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-08-03
Indenlandske Efterretninger. Allerede siden Foraaret har General-Postdirectionen begyndt at føie paa Sprogøe de fornødne Anstalter til at forekomme Følgerne af den Revne, som den stærke Strøm har frembragt. 80 Mand ere dagligen sysselsatte, under en Sagkyndigs Overopsyn, med Arbeidet. Der sænkes store Kampestene, som ved Jernankere klinkes sammen, og hele Aabningen bliver saaledes udmuret, at man troer Værket, naar det først er færdigt, i det mindste vil kunne trodse et Aarhundrede. Men det vil koste omtrent 14,000 Rbdlr.: en Sum, der imidlertid ikke er af Betydenhed, naar man seer hen til den store Vigtighed, Sprogø er af for Postfarten og den ubodelige Skade, det vilde forvolde, naar Øen overstyttes af Havet, hvilket uundgaaeligen vilde blive følgen, naar ikke i Tide en Dæmning sættes for Strømmens Jndbrud.