JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Den mod Schaldemose, paa Cancelliets Ordre, anlagte Sag, er formedelst usømmelig Skrive maade om den christelige Religion. Corpus deligt er nogle smaae Opsatser, hvori han, omtrent som Pascal's lettres persannes, lader en Vild anstille Betragtninger over nogle af den christelige Kirke(H. C.) Dogmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
At det ikke allene er ved de academiske Examina, at Examinanderne blive erklærede, umodne, have vi i disse Dage havt et Exempel paa, idet af 9 Personer som havde indstillet sig til den for Urtekræmmer laugets Jnteressenter paabudne Exammen, de Tre ere faldne igjennem. Man siger, at de Rejicerede attraae at sledes til Examen igjen om 6 Uger, hvilket vi imidlertid maa antage som et løst Rygte, efter det, vi fra en paalidelig Kilde have erfaret om Værdien af deres Præstationer. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Ved den i Fredags afholdte Generalforsamling af Trykkefrihedsselskabet blev oplæst en Skrivelse fra Hs. K. H. Prinds Frederik, der som Commandeur for det i Fredericia garnisonerende fyenske Jnf. Regiment takker for de samme tilstillede tvende Expl. af Folkebladet, hvoraf det ene var henlagt paa Sygestuen, det andet paa Vagtstuen, hvor det især antages at ville stifte megen Nytte paa Grund af den meget ledige Tid Mandskabet der havde. At denne Skrivelse modtoges med meget bifald, er saare naturligt, ligesom at de Reminiscentser, som fra en tidligere Generalforsamling maatte knytte sig dertil, vakte (S. Bl.) almindelig Munterhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
De to Personer som omkom ved den sidste Jldebrand, i Diderikbadskærs Gang, ved at styrte sig ned fra Qvisten, for ikke at blive brændte, havde seet sig nødsagede til at gribe dette Redningsmiddel fordi Naboen havde nægtet dem Adgang til at redde sig igjennem hans Huus, hvorfor der nu er anlagt Sag imod (S. Bl.) ham. Hans Navn er Biilberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Af et Brev haves følgende omstændeligere Beretning om forbemeldte Begivenhed: "Jlden havde fortæret Trappen og angrebet det Qvistværelse, hvori hiin Kone boede med hendes Aars gamle Datter. Hun maatte derfor sætte sig i Loftslugen med Barnet og vente Hjelp. Gaarden var saa smal, at der ingen Stige kunde bruges. Saasnart Brandofficeren saae hende, beordrede han en Brandkarl op paa Naboens Loft, for at slaae Hul paa Gavlen og redde hende derigjennem. Men som Denne er ifærd dermed, kom Nabohusets Eier og forbød ham det, saa at der opstod et formeligt Slagsmaal om Konen skulde reddes eller ei. Endelig faaer Brandkarlen Bugt med Manden, men da han nu vender sig, for at redde Konen, er hun borte. Jlden havde imidlertid taget fat i hendes Klæder, saa hun var nødt til at styrte sig ned med Barnet – og knustes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Den imellem Tømmer= og Snedker=Lauget verserende Retssag er nu ogsaa for Høiesteret bleven paadømt i Faveur af - Laugsaanden! Sagen havde sin Oprindelse fra en af Snedkerlaugets Oldermand indgiven Klage over, at Tømmermester Huttmann (bekjendt af sine Træearbeider paa Kunstudstillingen) havde forfærdiget et Trappegelænder med dreiede Bal lustre og Mahogni Haandgreb, hvilket han formeentligen ikke skulde være berettiget til, da dertil nødvendigt fordres, og in casu ogsaa er brugt Liim, og Rgl. 27de Fr. 1723 § 3 siger, at Lumpotten ene hører Snedkeren til." Tømmermester H. har derimod indvendt, at 515 overlader det til Bygherren, til Forfærdigelse af Gelændere efter Behag at betjene sig af Snedkere eller Tømrere, at det i s. § ikke er forbudt disse til det der omhandlede Arbeide at bruge Liim, og at Trapper, som det er Snedkeren formeent at forfærdige, maa være limede, hvisaarsag han har fordret sig frifunden for Klagerens Tiltale. Ordbetydningen. af § 15 taler aabenbart for Tømrerne, hvorimod 6 3 for Snedkernes Paastand. Men bemeldte Laugs Reglement, der nu er 114 Aar gammelt, er affattet i saa ubestemte Udtryk, at det lader sig fortolke efter begge Parters Tarv. Politiretten antog den mindre liberale Fortolkning, og dømte i Faveur af Sned kerne. Høiesteret har stadfæstet Politirettens Dom. (Tømmermester H. skal til Snedkerlauget betale 4 og til Politikassen 5 Rbd.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Generalrigscommiss. Waageperersen bekjendtgjør i Adresseavisen No. 93, hvorlunde han er saalykkelig at besidde saamegen Livsphilosophie, at han hverken harmes eller ærgres over Gjenstande som han veed have Udspring af Ondskab, Uopdragenhed og Misundelse. Classelotteriets 2den Classes høieste Gevinst, 4000 Rbdr., faldt paa Amben 99114, og næststørste, 1500 Rbd., paa 49,328.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Kiel, den 1ste Mai. Jfølge de seneste Efterretninger fra Kjøbenhavn vil Hs. M. Kongen i Begyndelsen af Junimaaned indtræffe directe hertil paa det kgl. Dampskib, for herfra at tiltræde Sin sædvanlige (R. C.) Reise gjennem Hertugdømmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Odense, den 1ste Mai. Et Dødsfald, som med Rette har fundet almindelig Deeltagelse, er Hr. Hofjægermester Nobel v. Nøraggers Søns paa Sandholt, en haabefuld Yngling, som nylig var bleven konfirmeret. Gaaer Tabet af et kjært Barn altid nær, da maa det være dobbelt bittert naar som her, Forældre see sig deres eneste Søn, deres Haab og (Hv. Av.) Glæde berøvet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Aarhuus. Paa een og samme Dag (i Onsdag) begroves her to Polakker: en Katholik og en Mosait. Hiin var Baron af Födsel, og havde, under Navn af Winckler, i en Række af Aar staaet som Vagtmester herved Regimentet. Denne, Hessel Lion von Wohl, var endoaf fyrsteligt Blod, thi som han fortalte havde engang En at hans Forfædre siddet i 24 Timer paa Polens Throne. Selv var han blandt sine Troesforvandte anseet for en stor Talmudiist, Begge vare almindeligt agtede for deres retskafne Vandel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Strandinger. Den 24de April observeredes fra Anholt en Jagt staaende paa Grund ved Øens nordvestre Hage, med sine fulde Seil. Der gjordes strax Anstalt for at komme den til Hjelp. Den befandtes aldeles overiset og fuld af Vand; Skipperen stod ihielfrossen paa Kahytstrappen, en Matros laae død paa Dækket, fastgjort ved Løi dommen. Ved Skibspapirernes Eftersyn erfaredes at Jagtens Navn var Emanuel, ført af Skpr. Henriksen, hjemmehørende i Sandefjord i Norge, bestemt til Danmark med en Ladning Trælast, og at den havde forladt Hjemstedet Dagen forud. Tillige erføres af Folkelisten at der havde været 4 Mand ombord, men da det meste af Dækslasten var skyller overbord og Skibsjollen laae ved Siden af Skibet, maa formodes, at de to Mand som savnes vare af Søen skyllede overbord. – Skibet Phoenix, fra Newcastle bestemt til Kjøbenhavn, er kantret ved DøggersbankFallitter. Kgl. nederlandsk Consul og Kjøbmand H.P. Hansen i Aalborg. Proclama er udstædt med Aar og Dags Varsel. Reisende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Med Dampskibet fra Aarhuus til Kallundborg: Cand. theol. Bagger, Kystbetjent Beldring, Slagter Jsak, Proprietair Herskind, Enkemadame Oest, E. Weyle, Pastor Tetens, Jfr. C. Ring, Fru M. Tetens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Bekiendtgjørelser. Jfølge Reqvisition af den testamentariske Arving efter Skoemagermester Johan Rives Enke, bliver det bemeldte Enke og tidligere afdøde Mand hidtil tilhørende Sted No. 73 i Hestedamsgaden her i Byen stillet til Bortsalg ved en eneste offentlig Auction, der afholdes i selve Stedet Mandagen den 22de Mai næstkommende om Formiddagen Kl. 11.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Stedet er i Brandkassen forsikkret for 340 Rbd. Sølv, og bestaaer af et Forhuus til Gaden paa 4 Fag, 1 Etage Egebindingsværk og et Halvtag paa 2 Fag, med tilhørende Gaardsrum samt en Jordlod paa Byens Mark af Hartkorn 1 1/4 Album. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Horsens, den 29de April 1837. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Die Konigl. Scherrebecker Wind= und WasserKornmühle im Kirchspiel Lintrup, Westeramts Hadersleben, soll auf Verfugung der Kongl. hochstpreistl. Rentekammer vom 4ten Februar d. J. offentlich in Erbacht verkauft werden. Der Verkaufstermin ist zum 5ten Juni d. J., als om Montage nach dem 2ten Sontage Trinitatis, Vormittags 10 Uhr auf der Haderslebener Westeramtstube angesetzt. Die Verkaufsbedingungen konnen 4 Wochen vorher af hiesiger Amt stube eingesehen werden, aus denen vorlausig bemerkt wird, das die Mühle ohne Zwangspflicht verkauft werden. Liebhaber haben 8 Tage vor der Licitation hie selbst annehmliche Burgschaft zu stellen und sich im Ter mine einzufinden um Both und Ueberboth zu machen, und demachst zu gewartigen, das dem Meistbietenden der Zuschlag unter Vorbehalt der Approbation der Konigl, hochstpreistl. Rentekammer ertheilt werden wird. Haderslebener Westeramtstube, den 26 April 1837. G. F. v. Krogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Skiveskydning. Med Øvrigheds Tilladelse bliver 3die Pindsedag den 16de Mai afholdt en Skiveskydning i Bræstrup Kroe paa 10 forskjellige Sølvgevinster af 80 Rbd. Værdie. Der skydes med glat Bøsse paa 100, og med Jagtrifler paa 150 Alens Distance i point. Hvert No. betales med 1 Rbd. Skydningen tager sin Begyndelse om Morgenen Kl. 8. Lysthavende indbydes herved. – Horsens, den 29de April 1837. F. L. Schibler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Med høie Øvrigheds Tilladelse agter Undertegnede at afholde en Skiveskydning ved Linaae Kroe Fredagen den 12te Mai 1837 over følgende Gevinster: 1ste Gevinst, et Sølv Repeteeruhr af Værdi 45 Rbd.; 2den Gevinst, en Spilledaase af Værdi 15 Rbd.; 3die Gevinst, et sølvbeslagen Meerskums Pibehoved af Værdi 7 Rbd. Nummeret betales med 1 Rbd. Seddel. Der skydes med glatte Bøsser 100 og med Rifler 150 Alens Distance. Møllerup, den 4de Mai 1837. P. Skiellerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Meubel=Udsalget. i Kjøbenhavn. Hjørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde No. 136, er til alle Tider velforsynet med et Udvalg af gode dourable moderne Mahognie, Birk, Bøg og FyrretræesMeubler, bestaaende af Secretairer, Chisonierer, Schatoller, Etageres, Hjørne= og andre Piedestaller, Comoder, Hjørne- og Linnedskabe, Divaner, Stole, Sove stole med og uden Krølhaar, Divan=, Spille, Skrive Spise= og Syeborde, Himmel=Thron= og Standsenge Skrivepulte, Speile, lange og ovale i alle Dimentioner, Mahognie og forgyldte Rammer, med og uden Con soller eller Consolskabe, Paaklædnings- og Toilet=Speile, Taffeluhre, Lysekroner, Hauge= og Bordlamper, broncerede, pletterede og laquerede Sager, med mange flere til denne Handel henhørende Artikler, som Alt udsælges til de nuværende billigste Priser. Reel og billig Behandling forsikres. Tillige besørges Jndpakningen paa det bedste og billigste. W. M. Cohen. Holmegaards Glasværk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Bestillinger paa dette Værks Fabricata modtages og expederes paa det hurtigste fra Oplaget, bag Børsen No. 74. hvor tillige forefindes Udvalg af de couranteste Sorte grönt og hvidt Glasarbeide, saasom: Bouteiller, hvide Medicinglas, og Glas henhørende til chemisk og technisk Brug, samt Tafelglas, Kjöbenhavn, den 1ste Mai 1837. C. E. Knudsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Fine Bordduge, med nye smukke litographerede Gjenstande, ere arrive rede og faaes billig hos Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Voxdug til Meubler, i nye og smukke Mynstre, A. W. Stigaard. faaes billig hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Extra godt Thimothy-Frøe ankommer hertil med Dampskibet paa Søndag, og udsælges til kjøbenhavnsk A. Lewis. Priis af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Russisk Sæde=Hørfrøe kan faaes hos Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Fine moderne Fildthatte, saavel runde som og trekantede, kan bekommes til meget billige Priser hos L. Høimark, paa Frederiksgade No. 607, ligeover for Hr. Farver Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Hingsten Eclipse, efter Fuldblodshingsten Logie og en Halvblodshoppe, som i flere Aar har løbet paa Banerne ved Horsens og Randers, er tilsals og særdeles tjenlig som Beskeler. Liebhavere ville behage at henvende dem til Forpagter Dencker paa Mattrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
En af Landhuusholdningsselskabets Lærlinge, der tillige kjender en Deel til en Faarefloks Behandling og Skovopelskning, anbefaler sig som Avlsforvalter paa en mindre eller Ladefoged paa en større Gaard til næstkommende første November. - Nærmere Oplysning gives af Skovrider Christensen i Fuglsang ved Frysenborg, hos hvem den Ansøgende conditionerer, eller af Forvalter Budt; i Dyrhuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
En troe og skikkelig Dreng, der kan holde sig med det Fornødne i Læreaarene og som har Lyst til Handelen, kan strax blive antaget i Lære i en af Jyllands Kjøbstæder. Man behager at aflægge en Billet snarest mueligt paa Adressekontoiret, mærket Lyst, samt opgivende hvor nærmere Aftale kan finde Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Hos Skræder Lochen kan en skikkelig Dreng strax blive antaget i Lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Den bekjendte Gjæstgivergaard Stadt Lauenborg i Khvn. er at faae tilleie næstk. October Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Ved en i Haurum Bye, paa Grevskabet Frysenborg, den 22de d. M. opkommen Jld, afbrændte formedelst Vindens Heftighed 2 Gaarde i kortere Tid end een Time. Fæsterne, Jens Danielsen og Rasmus Sørensen, af hvilke hiin har 5, denne 3 Børn at forsørge, ere Begge unge Mænd, og Sidstnævnte har endnu ikke i 1 Aar besiddet Gaarden; des større og haardere var det lidte Tab. Næsten alt Linned; alle Sengesteder med, nogle Sengeklæder; alle Kjøkken-, Brygger- og Huggehuus=Redskaber; noget Gavntømmer; den sidste Rest for Pløietiden bestemte Foder, 16 Traver; alt Sæde= og Føde Korn; 2 Vogne; 1 Plov; 2 Harver; 4 Sæt Hestetøi, og af Kreaturer: 1 Kalv, 1 Soe med 6 Grise, bleve Luernes Rov. J Gaardene vare 3 Tjenestefolk, af hvilke en Karl mistede Alt, med Undtagelse af de Klæder han var iført, idet hans Kiste med et betydeligt Jndhold af Linned og gode Klæder brændte. Vel har et ædelt Herskab allerede strax ved en betydelig Gave lindret den nærmeste og meest trykkende Nød; men hvo der, tilligemed det summarisk anførte Tab betænker den almindelige Trang, som sidste Vinter og den forløbne Deel af Foraaret har bragt over Bonden, vil føle det dybt, hvormange og store Savn Kjerligheden endnu vil kunne afhjælpe eller lindre. Det er saaledes til Medmenneskers Barmhiertighed jeg vender mig: "Hvo som forbarmer sig over den Ringe, laaner Herren, og Herren skal betale ham hans Velgierning. Sal Ordsp. 19, 17.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
For hvad der i Penge eller Naturalier kjerligen maatte tilstilles Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus eller mig, vil i dette Blad taknemmeligen vorde aflagt Regnskab, og skal jeg drage Omsorg for, at det Modtagne fordeles i Overeensstemmelse med de Brandlidtes Tab og Trang. Niær Præstegaard pr. Aarhuus, d. 28de April 1837. N. P. Henneberg, Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-05
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Løverdagen den 6te Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus StiftsTidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Blandinger. Om Jordskjælvet paa de græske Øer haves den ene Efterretning skrækkeligere end den anden. Paa San torino var Jorden revnet saaledes, at den Deel af samme hvorpaa Staden af samme Navn befandt sig, er med hele sin Befolkning pludselig bleven opslugt af Havet, saa der ikke er mindste Spor tilbage deraf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Den brittiske Generalgouverneur i Ostindien har erklæret Kongen af Onde, at han regjerer som en vanvittig Daare, og maa vente, hvis han ikke ufortøvet vil forandre sit hidtilværende Regjeringssystem, at blive sat under brittisk Formynderskab. Hans sidste Handling var, at han gjorde sin Barbeer til General og gav ham en Kommando af otte Regimenter. (Dndeer et meget frugtbart Land, med 4 Millioner Jndb.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Sultan Mahmud har befalet, at der i Constantinopel skal oprettes en Skole for Læger, hvor tyrkiske Studenter skulle undervises af europæiske Læger i alle Lægekonstens Fag. Ulemaerne havde længe opponere stærkt derimod, især mod den practiske Anatomies Studium, men endelig indrømmet ogsaa dette, dog under den Betingelse, at der kun maa bruges Liig af Christne og Jøder til de anatomiske Experimenter. Der var saa Faa til Haandkysning sidste Paaskedag hos Dronningen af Portugal, at Hs. M. har befalet, at den herefter skal ikke meere finde Sted. De Publicum, der i forrige Tider ilede til Haandkys, og som ikke allene bestod af alle civile og militaire Embedsmænd, som bare Uniformer, men ogsaa af alle anseete Particuliers, som lode sig gjøre en Silke=Hofdragt, tog i den senere Tid meer og meere af, og uden at Departementscheferne opfordrede deres Undergivne dertil, indfandt sig nu ikke længere Nogen frivilligt, undtagen Adelen. Portugiseren calculerede: et Haandkys hos den constitutionelle Dronning kan for Øieblikket ikke hjælpe ham synderligt, og saa bliver han borte. Saaledes var det ikke i den gamle Konges, D. Joars Tid, da Enhver trængte sig frem for at blive bemærket; Enhver har sine Forhaabninger i sin Barm om at opnaae et eller andet derved. Kongen saae det gjerne og rakte med Fornøielse sin lille svampede Haand til Kys; hans overordentlige Person-Hukommelse bemærkede blandt Tusinde, naar et ham bekjendt Ansigt manglede, hvilket han da siden tilkjendegav Vedkommende og spurgte: Hvorfor var Du ikke ved Haandkys, Det var altsaa intet Under, at Jngen uden grundet Aarsag blev borte, og at de store Audientssale dengang vare propfulde. Fra disse kom hver for sig med stor Besværlighed ind i Thronsalen, og gik efter Haand kysset ud paa den anden Side. Den kongelige Familie bestod da af 13 Personer, for hvilke man maatte nedkaste sig badet i Sved. Kun Kongen sad i en Lænestol, formedelst sit syge Been, og smillede sit Bifald til dem, han yndede, især naar de vare nyt og smagfuldt klædte; de øvrige Medlemmer stode. De dengang endnu unge Prindser og Prindsesser kostede det ikke liden Møie, at blive i alvorlig holdning ved Synet af mange latterlige og keitede Figurer fra det Jndre af Landet. Saaledes forandre Tiderne sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Hvad der for saa kort Tid siden ansaaes for en Lykke at opnaae, er nu alt betragtet som en Besværlighed, man maa formaaes til at underkaste sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Hertugen af Orleans (Frankrigs Kronprinds) har i Anledning af sin forestaaende Formæling faaet sin aarlige Gehalt forhøiet til 2 Millioner Francs. Til Formælings- og Indretnings-Omkostninger er den bevilget 1 Million, og ligeledes en Million til Naalepenge for Prindsessen. J Tilfælde af Hertugens Død skal hans Enke have en Pension af 300,000 Fr. Da Hr. Dupin overbragte Prindsen Budskabet herom, havde han sagt til ham med ægte fransk Galanterie: Den Gemalinde, som Deres Hjerte, Monseigneur, har udkaaret, vil blive godt modtaget af os Hun kommer til et Folk, hvis forrige Characteer er gjennemtrængt af den Grundsætning: "Jeg vil elske Den, der elsker mig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Nylig fandt trende Fiskere i Seinen, i Nærheden af Svanesen, et lille, hermetisk tillukket, med forrustede Staalplader beslaaet Træskriin, der øiensynlig allerede havde ligget grumme længe i Vandet. Pa Laaget bemærkede man endnu halvt udslettede Lillier, og Bogstaverne Mde V, med en dobbelt Kongekrone over. J Haab om, her at finde en Skat, brøde Fiskerne strax Skrinet op; men hvor stor var ikke deres Forfærdelse, da de, istedetfor Skatten, fandt er indbalsameret, vel conserveret, skjøndt guulagtigt og sammenskrumpet Menneskehoved, Ved Siden af Hovedet laae et Skjærf, nogle viisne Blomster og en lille Dolk, hvis Spidse havde været blodig. Een af Frankrigs første Historiegrandskere har kjøbt Kufferten og dens Jndhold. Af Navnetrækket troer han at turde mene: at den hidrører fra Margarethe af Valvis, Henrik den Fjerdes Gemalinde, og at Hovedet er Coconas's, som Margarethe efter hans tragiske Endeligt opbevarede i balsameret Tilstand. Et Antal af Trocadores med hundrede Tyre ventes fra Madrid til Paris, for der at opføre det den gandske nye Skuespil af en Tyrefægtning. Men man tvivler om, at Øvrigheden i Paris vil tillade en saa barbarisk Lystighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Den 25de Marts har Prindsen af Capuas Gemalinde, den bekjendte smukke Jrlænderinde PenelopeBorbone, gjort Barsel paa Malta og født en Prinds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
J Amerika finder for Tiden samme Handelskrisis Sted som i Engelland og Frankrig. J New-Orleans er nylig falleret et stort Huus (Hermann Brigge & Comp.) med 7 Millioner Dollars.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Endeel Londonner Damer have besluttet at ville gjøre en Fodvandring gjennem hele Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
J London har en riig Engellænder giftet sig med sin Kokkepige, af Taknemmelighed fordi hun saa delicat havde tillavet ham Mellemstykket af en Oxesteeg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
J Cambringe blev nylig aabnet et Vertshuus under Navn af: "Sir Robert Peel." Da der ved dets Jndvielse var bleven sviret til langt ud paa Natten, saa havde Øvrigheden fundet fornødent, at paalægge Verten, at han ingen Uordener maa tillade i sit Huus. Men ved en Forseelse kom denne Formaningsskrivelse ikke til Verten i Sir Robert Peel, men til den høivise Baronet selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
En Londoner Silkefabricant har gjort en Fallit paa 8 Mill. Franker, hvoraf de 4 Mill. dog dækkes af hans Oplag af raae Silke. I Glasgow har en Fabricant, formedelst den indtraadte Handelscrisis, seet sig nødt til at afskedige 1000 Arbeidere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Til Havre de Grace i Frankrig var nylig ankommet et Skib, ladet ene og allene med Aber og Poppegøier. Af de sidste allene over 2000 Stykker. Sognet Bouille i Frankrig har taget den Beslutning, fra nu af, formedelst det indskrænkede Rum, at jorde sine Døde opretstaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
J Berlin stiæler man i det Store. For 12 Aar, siden var der en Mand, som stial et heelt Huus. Det laae nemlig i en afsides Gade, og Eieren boede i den anden Ende af Staden. Vice=Verten, som boede i Huset, lod det lidt efter lidt bryde ned, solgte Materialerne og smurte Hæle. Nu er der, ved Hjelp af nogle Gadedrenge, i Vævergaden stiaalet et halvt Huus. De gjorde det blot for deres Fornøielses Skyld. Huset var ubeboet, og da Politiet blev opmærksomt paa at Drengene rev det ned og tog Krabaterne ved Vingebenet, var der næsten ikke meere tilovers. De Gamle havde formodentlig for Alvor taget det, som de Unge havde revet ned for Spøg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
J Landsbyen Pleschwitz ved Breslau er indtruffet det mærkværdige Tilfælde, at en Bondekone har født et Drengebarn uden Øine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
Jfølge de i Hannover indkomne, dog endnu ufuldstændige Beretninger, er der i Landet forulykket 10 Mennesker ved det sidste Sneeveir. Ogsaa i det Mecklenborgske ere adskillige Mennesker ihielfrosne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-05-06
J Berlin tildrog der sig i disse Dage et rædsomt Dødsfald. En bekjendt Adelsmand havde taget et russisk Bad. Det til hans Aftørring bestemte Linned, der var opvarmet ved Spiritus, blev antændt heraf, imens den Badende var indsvøbt deri, hvorved hans Legeme blev saa forbrændt, at han døde efter to Dages skrækkelige Smerter.