JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1775-12-01
Efter vedkommende Eier af den ved Klitmøller=Strand in Octobr. sidstafvigte Aar forulykkede Galiase, Cathrine kaldet, ført af Capitain Johan Wallis fra ibid., hans af sammes indehavende og den Tid ubiergede Ladning, bliver eftergivne Ordre og Begiering til Thomas Holst i Thisted, som Comnissionair, førstkommende 11. Decembr. præcise Klokken 10 Slet. Formiddag ved bemældte Klitmøller, ved offentlig Auction bortsolgt circa henimod 250 Centner Haard eller Egstaal, som i denne Sommer eller Høst, hvor Skibet indstrandede, med mange Re meder er bleven at havet opfiskeet, og i Pakhuus indbragt og forvaret. Bemældte Qvantum Haardstaal kan efter de Lysthavendes Begierne faaes saavel separatim som communetim opraabt, og hvilke eller hvilken, som giør det høyeste Bud, bliver samme tilslaget; Lenhaberne behage altsag til bemældte Tid og Sted sig at indfinde da Auctions=Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgiørte, hvoriblandt bliver denne: At Fremmede, og de som ikke for smissante rettelig kan ansees, behage for deres giørende Bud at see sig med god Caution eller Forsikkring forsyned. Thisted den 18 Novembr. 1475. Thomas Holst.
Jyske Efterretninger, 1775-12-01
Paa Lundbech i Aalborghuus Amt er for nogen Tid siden ved Døden uden Livs Arvinger afgaaen Gartner Hans Petter Ravns Hustrue Anne Kirstine Hansdotter, hvis liden Efterladenskab straxen er taget under Forseigling. Bemældte Afdøde skal efter hendes efterladte Mands Sigende have en Søsterdotter, navnl. Maren Hansdotte, opholdende sig hos sin Fader Hans Sørensen, boendes i Nørre Starrup, 3 Mille synden Varde; thi indkaldes herved 3de Sinde i de Aalborgske Jydske Efterretninger (siden Stervboet ey formaaer formeligt Proclama at bekoste) bemældte Arving, at møde her paa Lundbech med Formynder 12te Uges Dagen den 8 Januar. 1776. da Skiftet tilendebringes, da hun efter dette ringe Stervboes Omstændigheder kan vente sig den Ret, Loven besaler. Lundbech den 21. Novbr. 1775. Paa Høivelbaarne Hr. Obriste Baron Juels Vegne efter Ordre, B. Møller. Efter min sal. Hustrue, Maren Biørn Kragelund, hendes døde lige Afgang er Skifte og Deeling allerede tilendebragt med hendes retmæsige Arvinger, saa enhver til forestaaende Snapsting, 1776, skal blive udbetalt sin Andeel imod behørig Afkald. Jeg har og til min Successor i Provste-Embedet aflagt Rigtighed forde i mit Provste-Embeds Tid forefaldne Skifter, under Hænder, havte Børnepenge, og andre Provstiet vedkommende Sager, og derfor annammet vedbørlig Qvitering, saa jeg ei veed, at nogen i saadan Henseende kan med billighed have noget at fordre hos mig, eller at tiltale mig for, enten medens jeg endnu lever, eller som efter min Død kunde komme mine Arvinger til Besværing. Jkke destomindre lader jeg dog formedelst min høie Alderdom og mit svage Helbred herved 3 Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og de Aalborgske Jydske Efterretninger bekiendtgiøre, at enhver, som skulde formeene sig at have nogen Fordring, hos mig, eller Tiltale til mig, i hvad Henseende det endog maattevære, vilde dermed indfinde sig hos mig inden Decembr. Maaneds Udgang indeværende Aar, paa det jeg, om det behager Gud saalænge at spare mig i levende Live, kunde ved at fremføre de Beviser, der kan tiene til mit Forsvar, afgiøre al saadan mig endnu uvidende Urigtighed, og derved forekomme saavel al Beskæmmelse for mig selv i Graven, som og al den Uleilighed og Fortred, derkunde ved slig efter min Død forefunden Urigtighed foraarsages mine Arvinger. Barmer Præstegaard den 11. Novembr. 1775. Lauriz Struch Engelstoft, Sognepræst til Sebber og Lundbye Meenigheder udi Sleth Herred i Viborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1775-12-01
Skifteforvalterne i Stervboet efter afgn. Lars Jørgensen, Slagter her i Aalborg, lade herved indkalde Stervboets Credi og Debitorer, at indfinde sig i Stervboet 6te Uges Dagen a Dato, den 29. Decembr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, de førne beviisligen at angive, hvad de kunde have tilgode, og de sidste at betale, hvad de maatte være skyldige, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Aalborg den 17. Novembr. 1775. Fredi= og Debitorer udi Stervboet efter Niels Christensen, som & boede og døde i Wangterp i Torslets Sogn paa Boller, Gods i Wensyssel, lader Hosbonden, Velædle Hr. Morck til Boller herved 3de Gange indkalde at møde i Stervboet i bemældte Wangterp 6te Uges Dagen den 14 Decembr. førstkommende, de første for at anmælde og legitimere deres Fordringer, og de sidste for at betale deres Gield. Boller den 2. Novembr. 1775 der i Bogtrykkeriet faaes til Kiøbs, som fra Christiania er sendt i Commission. 1. Hr. Mag. Wolfs Prædikener = = 3 Mk. 2. Historie om den tappre Tistrand og skjønne Jndiana 1 Mk. 8 s. 3 Efterretning om Rug Driks Nytte.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Udtog af en Skrivelse fra Pera ved Constantinopel, den 17 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
I Gaar er endeligen den Russisk Keiserl Gesandt Fyr ten af Repnin, som man i saa lang Tid har ventet paa Heilideligen inddragen i Constantinopel. Han bragte 2 ned 6 Heste bespændte Stadsvogne med sig, en stor Sælsmhed for denne Plads. I enhver af de 2 første sad en mussisk Biskop; men den tredie kjørte tom bag efter, et tedi Gesandterne selv her paa Stedet, tilligemed deres følge, undtagen Betienterne ved alle høitidelige Optogetileie at sidde til Hest. Bemældte Hr. Gesandt indtraf fra Constantinopel til Pera først om Aftenen Klokken henimod C. Hans Bedækkelse bestod af 3 Slags Soldater, hvert Slags af 500 til 60 Mand; foran komme Russiske Husarer til Hest; derefter fulgte Grenaderer til Foeds, og til sidst Curasserer til Hest, dog uden blottede Sidegeværer, men vel med flyvende Faner, under Paukers og Trompeters Lyd ved Rytteriet, og den sædvanlige Feldmusik ved Fodfolket. Det var alt længe i Forveien blevet forbudet alle Tyrkiske, Griske, Armeniske og Frankernes Qvindfolk paa den Dag at lade sig see paa Gaderne, ja endog de Græske og Armeniske Mandfolk kunde den Tyrkiske Vagt ikke lide paa Gaden; men Frankerne havde Tilladelse til at see dette Indtog, hvor de vilde, hvorudover man ikke eller har hørt til nogen Strid eller Fortred, saavel fra Gesandtens, som fra Tyrkernes, Side, angaaende Ceremonierne eller andre Omstændigheder.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Livorno den 9. Novembr. Som Breve fra Malta mælde, saa havde det lykkedes: 5 Algieriske Røverskibe at snige sig ud, uagtet Spanske Krigskibe krydse der for Havnen. Men de Spanske Krigs Chebeker have allerede indhentet 3 af dem, og taget dem bort, og det skal staae haardt, om de 2de andre kunne undgaae for ligeledes at blive opbragte.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Stokholm den 10. Novembr. J Anledning af det den 5. Octobr. sidst holdte Hestemarked i Helsingborg tildrog det sig, at 3 Hestekiøbere, navnlig Johan Clavin, Peter Frederichsson, og Jacob Christiansson, tilligemed en Dreng af saa kaldet Tartarisk Afkom, overfaldt uden for Staden paa den offentlige Landevei Bonden Peter Henrichsson, fordi han ikke vilde bytte Hest med Jacob Christiansson, røvede Hesten fra ham, og tillige begik denne gruelige Gierning, at den ene af disse Hestekiøbere, imedens de andre lagde Haand paa Bonden, huggede begge Hænderne af ham, og gave ham adskillige blodige Saar og Stik, hvoraf han 9 Dage derefter døde. Efterat Sagen er bleven undersøgt, ere de 3 Hestekiøbere dømte af Raadstueretten til at miste deres høire Haand, dernæst at halshugges, og Kroppene at lægges paa Steile, men Drengen Carl Peter Palm skal pidskes med 15 par Riis, og derefter sendes til Landskrone, til Fæstnings Arbeide i et Aar. Denne Dom er nu dog indstævnet til den Gothiske Hofret til Confirmation.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Den 14. Novembr. Sidste Torsdag have de Medlemmer i Bibel Oversættelses Commissionen, hvilke ere tilstede her i Staden, havt den Naade, i Underdanighed at giøre deres Opvartning hos Kongen, og at overlevere ham det 2det Provestykke af Bibelen, hvilket i dette Aar er blevet udarbeidet. Jblandt andre i dette Stykke forekommende Forandringer anmærker man, at udi 2. Mos. Bogs 8 Cap. i Stedet for Luus, efter den gamle Oversættelse, staaer her Myg, hvormed Egypterne bleve plagede. Det af Kongen af Frankrig for en anseelig Sum Penge kiøbte, og siden efter vor Konges befaling ufortøvet her i heele Riget bekiendtgjorte, Hielpemiddel imod Bendel orme, er i Særdeleshed her i Stokholm blevet forsøgt af den Kongel. Livmedicus, Doct. Hallmanu, paa mange Personer med det lykkeligste Udfald.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
London den 10. Novembr. Vi have ingen nyere Efterretninger fra Amerika end dem, som Hoffet har bekiendtgjort om den Skermydsel ved Montreal, i hvilken Ethan Allen, som commanderede Provincial Tropperne, blev gjort til Fange. Han bliver behandlet som en Rebeller, og ligger i Jern. Han har formedelst denne Behandling skrevet til General Prescot, og Brevet lyder saaledes: Min Herre!
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
J de flygtige Tings omløbende Hiul finder jeg mig angen og i Jern. Maaskee De har, min Herre, visse Aar sager dertil, hvilke ere ubegribelige for mig. Jeg fordrer Dem ud at fremvise et eneste Exempel, at en Officeer af Kronen, saa længe den sidste Krig varede, saaledes blev tracteret af en Amerikaner. For min Deel, da jeg commanderede, og i Ticonderago tog Capitain Delaplace og Lieutenant Felton med Garnisonen fangen, behandlede jeg dem med al Venskab og Ædelmodighed. Dette er endogsaa bekiendt i Canada. Jeg lægger kun dette til, at jeg venter at blive behandlet menneskeligviis, saaledes som det tilkommer en Officeer af min Rang og Fortienester. Jeg er . . . Ethan Allen.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Østende den 10 Novembr.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Den i nogle Dage vedvarende Storm har gjort stor Skade paa Søen, i Særdeleshed paa Høiden af Dynkirken. Adskillige Skibe ere undergangne ; og andre ere enten slagne i Stykker eller stødte paa Stranden. Jblandt de sidste er et Engelsk Transportskib med 100 Hauoveranere, som nyelig vare afgangne fra Cuxhavn. Tropperne og Skibsfolkene ere alle biergede; men man veed endnu ikke, om Skibet kan blive flot. Et fra Kiøbenhavn til St. Croix gaaende Skib er ligeledes forulykket, og ikkun 1 Mand af Egnipager, som bestoed af 17 Mand, er bleven reddet.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Fra Donau den 12. Novembr. Capitain Pacha er kommen tilbage igjen fra Egypten til Constantinopel, og har foruden adskillige Kostbarheder, medbragt 800 Punge eller 400000 Lovedalere, som en Deel af Cheik Dahers Efterladenskab. Den i denne Henseende fra Porten afsendte Commissarius skal bringe det øvrige hertil.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Parie den 13 Novembr. Da det ikke meer er tilladt Munkene at antage Aviser, under 21 Aar og Bettel-Ordenen har siden denne Lov Bekiendtgiørelse ikkun gjort faa Rekruter, saa have de indgivet en Memorial til den geistlige Forsamling, at samme vilde anholde hos Kongen om, at de gamle Sædvaner igjen maatte komme i Stand, efter hvilke det allerede var tilladt at gjøre Løfter i det 16de Aar. Dominicanernes Prior, som maae overlevere bemældte Memorial til den geistlige Forsamling, har, som der siges, holdt en meget partisk Tale til Forsamlingen, af dette Jndhold: at Klosterne ville blive til Udørkener, da dog Munkene ere saa nyttige for Religionen. For at bevise denne Nytte, har en anden Dominicaner udgivet en Bog under denne Titel Overeensstemmelse imellem de guddommelige og menneskelige Love, for tillige at igiendrive en anden Bog under følgende Titel: "Den Canoniske Rets Grundsætninger; i hvilken befinder sig denne Sætning: at Kirken og dens Tienere paa nogen Maade væsentlig ere uskikkede til Eiendomme, og at de blot ved en strafværdig uretmæsig Tilvendelse, og ved Evangelii største Forkrænkelse (lo plus sacrilege violement) besidde Gods og Eiendomme, Fra Diepe mældes, at de Hr. Grien og Lawance sammesteds have oprettet et faa kaldet Sundheds Huus, hvor alle Fremmede kan faae Logemente og Spiisning. De finde og der tillige al Beqvemmelighed til at bade sig i Søevand, som holdes meget sundt for mangfoldige Sygdomme. Men de kan ogsaa der have et koldt Bæd, ligesom i Engeland, i det man begiver sig ind i en tæt tillukt Vogn, som man lader sætte i Søen.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Warschan den 15. Novembr. J Tydskland kan gamle Kierlinger m med Ære være gamle, siden den berømte Professer Thomasius har befriet dem fra at blive beskyldte for Hexerie. Her i Polen ere vi endnu ikke saa oplyste. For kort siden har en Adelsmand i det Kaliske ladet brænde 9 gamle Kierlinger, fri di de ved deres Hexerie havde foraarsaget Misværet deromkring. Det besynderligste er dog, at saadanne Polske Adelsmænd maae være Dommere over fornuftige Skabningers Liv
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Haag den 16. Novembr. Den 14 hujus havde vi her en forskrækkelig Storm og Hvirvelvind, hvilken gjorde stor Skade paa nogle Huusse, kastede Tagene af den, og omstyrtede Skorsteenene, Denne Storm har ogsaa gjort stor Skade i Schevenningen, hvor de paa Stranden indkastede Pinker ere blevne meget beskadigede, og den største Deel af de ganske slagne i Stykker. To af dem vare endnu i Søen, hvoraf den cenesank med Mand og Muus, men den anden havde den Lyk ske at redde sig til Slups.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Fra Holland den 19. Novembr. Den fra den 14 til den 16 huus af Nordvest vedholdende Storm var en af de bedrøvelinske, som vi have oplevet, og den deraf foraarsagede Vandslod har været høie dre, end nogen af de ældste Folk her i Landet kan erindre sig. Fra alle Kanter hører man Stormklokkernes dum ne Lyd; Floderne bruse uden Ophør, bryde paa adskillige Steder igjennem Digerne, eller styrte over dem hen, druk er det paa Græs gaaende Qvæg, kaste Huuse overende, delægge Hauger og Marker, og berøve Landmanden de Fornødenheder, hvormed han Vinteren over vilde ernære sig; medens at Stormen rev Træerne op af Jorden, bestadigede Huusene, og den Torden af Lynild og Hagel, som fulgte Vandenes Brusen, gjorde de Nødlidendes Skræk og Angest endnu større. Staden Amsterdam har, i Ligning ned andre Stæder, ikke lidt meget, omendskiønt de laveste Egne der have været oversvømmede. Men havde Vandet steget nogle Tomme høiere, saa havde denne Stad og hele Provintsen Holland vel havt en sørgeligere Skjæbne.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
J Rotterdam skal den af Vandfloden foraarsagede Skade, ære langt større. Faa Pakhuuse og Magaziner ere blevne forskaanede for Vandet, og Forlisen paa Vahrene m.v. a ubeskrivelig Den paa Sukker alleneforaarsagede Skade, beløber sig til 120000 Gylden. Floden har sammesteds væ et 8 Tomme høiere end den i Aaret 1682 og 2 Tommer, høiere end den i Aaret 1717. Efterretningerne fra Har slem, Scheveningen, Dordrecht og sl. Stæder lyde ligesaaklagelige. J Landsbyen Durkerdam har Vandet bort svømmet 2 Huuse med en Kone og hendes Barn; og hvad for Efterretninger kan man ikke vente at faae at høre fra den vilde Søe, da der allerede her i Naboelauget ere mange Skibe blevne forulykkede, og Antallet paa de her paa Kysterne strandede er overmaade stort.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Nederelv den 21. Novembr. De nyeste Breve fra Stokholm mælde følgende Tildraelse: En vis Mand fra Wermeland, blev, førend han adnu var myndig, af sin Fader saa got som tvunget til a forbinde sig med et Fruentimmer, som han efter finReening fandt at være uduelig til Ægteskab. Han for sted hende altsaa for 16 Aar siden, og gik til Norge, hvorhan giftede sig anden Gang, og i dette Ægteskab avlede 3 Børn. I dette Aar kom han med Kone og Børn igien til Sverrig. Han blev strax derpaa anklaget af sin først Kone, og af Retten der paa Stædet efter Lovens Streng, hed dømt paa Livet. Men Hofretten indberettede heele Sagen til Kongen. Herpaa blev denne Mands Straf af Hs. Majestæt saaledes formildet, at han skal sidde 3 Da lige paa Vand og Brød, og i øvrigt beholde den sidste Ko le, som han har avlet Børn med.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Amsterdam den 21. Novembr. Her indløbe endnu dagligen sørgelige Efterretninger omden store Vandslod, som nyeligen har været. Man kan sadme ikke bestemme Antallet paa de forulykkede og beskatilede Skibe. Skaden paa Digerne er meget stor. Fra Wæringen mældes, at Wierdiek, som vel paa 20 Steder, et igiennembrudt, er paa den østre Side af Øen ganske stueret, hvorved en overmaade stor Oversvømmelse blevHaarsaget. Jblandt de Stæder, som enten ganske eller tildeels have været oversvømmede, befinde sig, foruden og res Stad, Stæderne, Mynnikendam, Edam, Hoorn, Dordrecht, Rotterdam m. s. Det heele Destrikt omkring ved Heusden, saa og det, der støder til Y, imellem Harlem og Amsterdam, det paa hin Side af 9 i Nordholland, beliggende Land, og alt det, som ligger ved Udløbet af Maastrømmen, har staaet under Vand. Der er ogsaa skeet stor Skade i Antwerpen. Et fra Petersborg hertil bestemt Skib er imellem Mulden og Amerssort blevet kastet over Diget, og derfra 200 Roder (333 Favne) langt indi Landet. Indbyggerne have vel ved deres Flid og Stræbsomhed søgt allevegne, hvor Digerne stode i Fare, ved hastige Anstalter at forhindre et almindeligt Giennembrud, men Havets og Flodernes Overstigelse har dog anrettet stor Ødelæggelse og Skade.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Berlin den 25. Novembr. Den 27 Octobr. sidst døde i Gammelbrandenborg den i Kongel. Preussisk Tieneste standne Generallieutenant, Hr. Carl Christoph, Greve af Schmettau, i en Alder af 80 Aar og 4 Maaneder. Han havde staaet i 30 Aar i Kongel. Dansk og Keiserl. Krigstieneste, og 35 Aar i Preussiske Krigstieneste.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Kiel den 26. Novembr. Ligesom vores Universitet her meere og meere tager til i sin blomstrende Forbedring, saa begynder det og at faae en mærkelig Jndflydelse paa de Studerendes TilværtSiden sidste Paaske har deres Antal formeeret sig over Halvparten, og iblandt dem, som ere komne til, befinde sig ogsaa Fremmede, som formedelst de berømmelige Lærere, have ladet sig drage hertil. Til det Gode, som dette Universitet fornemmeligen begynder at beslitte sig paa, er Sædernes Forbedring, som særdeles falder i Øinene, og hvoraf man ikke mærker, at den kommer af en Slags Strenghed i den dertil hensigtende Forbedringsmaade. Og da der siges, at de allerede hertil kaldte Læreres Antal endnu skal formeeres med flere berømmelige lærde Mænd, saa kan man maaskee vente, at i Almindelighed mange Studerende af Tydskland og fra de nordlige Lande ville besøge denne Høiskole, i Særdeleshed, naar det bliver bekiendt, at de Studerende, uagtet det lidet Tab, som dens hvis Fæderneland lette Penge ere gangbare, ved Omsættelsen imod svære, lide, her kan leve langt bedre og fornøieligere med den Summa Penge, end paa andre berømte Universiteter i Tydskland.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Aalborg den 7 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Under Dato Christiansborg Slot den 27. Novembr. har Hans Kongelig Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende det stemplede Papiirs Brug udi begge Kongerigerne Danmark og Norge for Aaret 1776. og fremdeles, hvorved den forrige under 23 Januar. 1719. er ophævet, da denne med tilstundende, Aar skal tage sin Begyndelse. 1) Det til første Classe henhørende Papiir, som ved forrige Anordning dog ikkun for første og sidste Nummer var indrettet efter omtrent en halv pro Sentum af Documentets Jndholdner no overalt, og til meere Liighed imellem alle og enhver, som dette Papiir bør bruge, bestemt og stemplet saaledes: No. 1 til 1/4 Rdlr. for det, som importerer eller indeholder min dre end = = = = 50 Rdlr. 2. 1/2 Rdlr. det, som er fuldt 50 Rdlr. til = 100 Rdlr. og saa videre. 106. 100 = = 20000 . - og derover, i hvor høy Summen end monne være.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Paa forestaaende Papiir skal skrives alt det, som lyder paa Penge eller Penges Værd, efter Jndholden eller Værdien af hvert Document, saasom: Obligationer, Pantebreve, Bodmeriebreve, Transporter, Contracter og Kiøb, Mageskifte, Forpagtning, teye, eller andet, være sig med hvad Navn, nævnes kan ; - Skio der eller Kiøbebreve, Morgengavebreve, Ægtepagter, som lyde paa Penge eller Penges Værd; Forliig, Skiftebreve efter de be indførsel giøres, og maae samme ej skrives paa Domme. holdne Midler; Lodsedler; Jndførseler, efter den Sum, hvorfor Og overhovedet alle Handlinger, som ere af ansorte eller deslige Egenskaber og Væsen, være sig med hvad Navn, nævnes kan, hver efter sit Jndhold, Summa eller Værdie, som forhen mældt en (Meere følger.)
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
I det haarde Veier, Natten imellem 14 og 15. No. vembr. sidst har en af Aalborg Grønlandsfarer, ført af Skipper August. Frederich Broacher, kommet fra Mallaga destineret til Amsterdam, havt den Malheur at strandet for Schevenningen nær ved Haag paa den Hollandske Kyst; bemældte Skipper og hans medhavende Styrmand, Anders Rønne, have begge sat Livet til; men fem Mand af den øvrige Besætning have reddet Livet. Af Skib og Ladning er intet noget blevet bierget.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Skipper Rasmus Christian, førende Skibet, die Hofnung, af Aalborg, kommen fra Cadix, og destineret til Bergen, er allene med sin Dreng paa Skibet bierget af nogle Fiskere, og indbragt i Texel; han har forliist en stor Deel af sit Jnventario; dog skal Skibet være heelt og tæt. Folkene skal sluttelig have retireret sig med Baaden for at frelse Livet; men endnu veed man ikke, om de dertil have havt Lykke eller ey. Der skrives, at over 500 Skibe have forliist Natten imellem den 14 og 15. Novembr. sidst, og mange Steder i Holland have lidt stor Skade, ved Oversvømmelse af høye Vande.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Det Maanedlige Tillæg for November Maaneder i Onsdags udleveret.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Til Hielpe=Cassen.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Den 6. hujus befandtes ved Cassens Aabning en løs Bancoseddel, 1 Rdlr. - Mk. Nok i Papiir med Hosskrift: Disse den 4 Decembr. leverede 3 Mk. skienkes til de Fattige Er 1 Rdlr. 3 Mk. For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Copulerede: Den 7, hujus i Aarhuus Hr. Regimentsqvarteer, mester Christian Fischer og Jfr. Friderica Lovisa Monrad. Den 8 paa Wang Hr. Severin Gleerup og Jomfrue Bente Henricha Jespersen.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Dødsfald: Den 3 hujus her i Byen Bødkersvend Jens Christian Urban, 52 Aar. Den 4 i Løgstør Palle Møller.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Bekiendtgiørelse. NB. T. Je, som for tilkommende Aar 1776, maatte her i Aalborg have Lyst til at ville holde enten et eller andet af disse periodiske Skrifter: 1. Kiøbenhavns Adresse=Contoirs Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
2. Kritisk Journal. 3. Kritisk Tilskuer. 4 Juridisk Tilskuer, skrives af Hr. Auditeur Troye, 5. Kiøbenhavns Aften=Post. 6. Odense Adresse=Contoirs Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
7. Aalborgske Jydske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
8. = = = Maanedlige Tillæg.) Ville behage at lade dem derfor tegne udi Bogtrykkeriet hos Hr. Saurbier inden den 20. Decembr. førstkommende. De, som her, eller andensteds, hidindtil have holdt disse, men ikke fremdeles ville holde samme for næste Aar, ville og inden forommældte Tid udi Bogtrykkeriet frasige sig dem; thi efter den Tids Forløb vorde de anseete som endnu vedblivende for det tilkommende Aar. Aalborg den 30 Novbr. 1775. J. Wandal. ger i Bogtrykkeriet er, i Commission fra Kiøbenhavn, til Kiøbs at bekomme:
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Hr. Professor Schytts Staternes udvortes Regjering, 2den Dec. 5 Mk. Staternes indvortes Regiering, 4de Deel 1 Rdlr. 1 Mk. Skuespil til Brug for den Danske Skueplads. 5 Mk. Sneedorfs samtlige Skrifter, 1ste Deel 3 Mk. og Prænumeration til den 2den Deel = 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
Adskilligt paa Vers 2 Mk. Bræger, et Heltedigt 1 Mk. 3 Porichs foelsomme Reise, 1ste Deel. 2 Mk. 8 s.
Jyske Efterretninger, 1775-12-08
NB. Prænumerationssedler paa den 2den Deel af Sneedorssamtlige Skrifter ere ogsaa at faae hos D. Clementin, Amanuen, hos (S. T.) Hr. Biskoppen i Aalborg, a 3 Mk.