JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Huusmand Niels Christensen Skiøts afdøde Hustrue Anne Pedersdatter af Lillepandrup i Jedsmarch Sogn under Lundergaards Godt, skal have efterladt sig med 2 andre Søstere til Arving, en Søster Kirsten Pedersdatter, som skal være givt med en Persohn, ved Navn Jørgen Tydsker, der for en Tiid skal have opholdt sig i Broust, men da hans Opholdsted nu er ubekiendt, saa indkaldes han herved med 12 Ugers Varsel, at møde til Skiftets Foretagelse, efter bemelte Afdøde i Stervboehuset, den 9 October hernæst Eftermiddag Kl. 2 Slat, paa lovlig Maade, saafremt han under dette Skifte, agter at vil have noget fremført, da Boets øvrige Arvinger, saavelsom Credi og Debitorer til samme Tild ville møde, hvorhos meldes at Boets Forfatning viser at intet kan blive at arve. Bundgaard den 3 Julii 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Paa Skifteforvalterens Vegne, B. Haselbalch.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
En Dreng af skikkelige Forældre, som er confirmret og maatte have Lyst at lære Giørtler Profession, kan strax blive antagen i Lære hos Gjørtler Holst, boende paa Søndergade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Ved Registeringsforretningen efter den i Billet omkomne Søelemit Hans Christensen af Seilse afgangne Huusmand Christen Simonsens Se sammesteds, meldte sig ei flere Arvinger, end at den Druknedes Sødskenbarn; thi indkaldes jamige Arvinger og flere skulde findes, samt BouCredi= og Dibitorer, med 6 og 12 Ugers Varsel, ifølge Placaten af 26 October 1792. Skiftesen, retningen fremmes i Niels Møllers Huus i Sen flod. Gudumlund den 15 Julii 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Paa Skifteforvalterens S. T. Hr. Geheime Statsminister Greve v. Schimmelmans Vegne Rosenbeck. Ved Skiftets Foretagelse efter afdøde Gaardfæster Erich Jensen af Bundgaard, under Lundergaards Gods, i Jedsmarch Sogn, HiørrinAmt; blev anmeldt, at han i hans første Ægteskab med Johanne Jespersdatter, for omtrent 3 Aar siden har sammenavlet en Datter, Maren Eriksdatter, som saavidt vides, skal opholde sig Arendall i Norge; men om hun der er gift, eller ugivt, levendes eller død vides ikke; hvorfor hun med Værge indkaldes med 12 Ugers Varsel, at møde eller møde lade, paa lovlig Maade til Skiftets Foretagelse den 9 October hernæst, i Steboestedet Formiddag Kl. 9 Slet. Tillige indkaldes Stervboets Credi og Debitorer, samt den Afdødes øvrige Arvinger som ere anmelte, for paa lovlig Maade, at indfinde sig bemelte Tiid og Sted, da Skiftet og muelig agtes sluttet. Bundgaard den 3 Julii 1809. Paa Skifteforvalterens Vegne, B. Hasselbalch.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Da Christen Madsens Enke Kirsten Christensdatte af Skrækkenborg i Rold Sogn, under Baroniet Willestrups Gods, der i endeel Aar, siden hendes Mands Død, og efter hans Fæstebrev, har beboet ovenmelde te Skrækkenborg med tillagte umatrikulerede Jorder, ikke allene har efterladt at betale den af Stedet gaaende aarlige Landgilde samt Kongelige Skatter, m.v. nedbrudt og bortranet Stedets Huusbygninger: ladet Jorderne ligge udyrkede og bortleiet Græsningen af samme, og derpaa endelig gjort sig usulig for sit Herskab, ihvorvel hun skal løbe omkring i Omegnen uden for Godset. Saa efterlyses hun herved, til at indfinde sig inden 6 Uger a Dato, og giøre Rede til sit Herskab, for denne hendes uhørte mages løse lovstridige Forhold, i andet Fald lader Herskabet. Stedets Jorder og Huusbygningsplads, tage i Besiddelse, og iøvrigt, naar hun antræffes, forbeholder sig lovlig Act og Tiltale til den Undvigte, for hendes hvennævnte lovstridige Adfærd. Willestrup den 15 Hulii 1809. A. Spanggaard, Fuldmægtig ved Baroniet.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
De udi Stervboet efter bortdøde Gaardfæsten Søren Christian Andersen af Mølhacken, paa Kludssei Gods, i Schiøve Sogn, næ værende Credi= og Debitorer, indkaldes herved: at møde hos mig underskrevne, inden 12 Uger fra Dato af; Creditorerne for at bevise deres Fordringer og Debitorerne for at betale deres Gield. Knudssel den 5te Julii 1809. N. J. Meiling, Forvalter ved Knudssel=Gods.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Da Christen Madsen Smeds Enke her i Byen, ved indkomne skriftlig Declaration af 9de d. M. har opgivet hendes Boe til hendes iværende Giælds Afbetaling, saa er samme af os som Skifteforvaltere strax taget under Behandling med Registering og Vurdering til Skifte og Deeling efter Loven og Forordningen af 28 October 1702; J Anledning heraf indkaldes herved for os at møde eller møde lade inden den i Loven fastsatte Tids Forløb, fornævnte Christen Madsen Smeds Enkes samtlige Debi= og Creditorer, de første for at betale hvad de til Boet maatte være skyldige, og de sidste for at anmelde deres havende Fordringer, og samme efter Loven behørigen at legitimere. Skulle nogen over foranførste Tild udeblive da haver han sig selv at tilskrive den deraf flydende Skade. Aalborg den 24. Julii 1809. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Da jeg fra Hr. Justitsraad Hornsyld modtog de ærede Aalborgeres meget talrige Supscription paa mit Skift om Dannersprogets Retskrivning og Toneklang, var, formedelst den uren tet hurtige Afsætning af samme, det hele første Oplag, 1000 Exemplarer stort, allerede reent uddeelt. og jeg er fölgeligen ei istand til strax at kunne gafsende flere Exemplarer. Imidlertid er et nyt sandet Oplag stux sat under Pressen, og de Herrer, der behageligst vilde oppebie dette, skalle om höist een Maaned bekomme deres forlangte Exemplarer. Naturligviis rorde nogle Tillæg og Forbekringer gjorte til dette andet Oplag, og ligeledes dan og skal det vorde correctere aftrykt, saa at ingen, der vil oppebie det, skal tabe i mindste Maade, men endog snarere rinde Indtil det kommer, staaer Subscriptionstiden endnu aaben for Enhver, der desangaaende henvender sig til Hr. Justitsraaden, som af værdig Dannemandsgodhed for Skriftets Öiemed besørger baade Indsamlingen og Gadelingen, Prisen er 4 Mk. for Stykket. Kiel, den 22 Juli 1809. Frederik Høegh. Guldberg. Professor og Lærer hos H. K. H. Kronprindsessen.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Credi og Dibitorerne i Stervboet efter afg. Lars Christensen Hesselbeck, indkaldes herved at møde herpaa Gaarden til 6te Ugesdagen; de første for at erholde deres Tilgodehavende, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige til Boet. Arvingerne og den Minderaariges samt Umyndiges Curator og Formynder ville erindre: at Skiftet efter fornævnte Afdøde vorder sluttet den 22 August førstkommende, og til den Ende møde bemelte Sted om Formiddagen Kl. 9. Bannerslund, den 28 Junii 1809. L. B. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Ved indtrufne Omstændigheder bliver der til 1ste September 3 Pladser ledige i Dronning Maries Institut, for Jydske Döttre, hvilket herved bekiendtgiøres for Forældre og Værger af Juliane Vedel. Jarlsberg. Bestyrerinde. Aalborg, den 18 Julii 1809. Strax Opsynsmanden ved Oxholms Pakhuus Gregers Clausen og Hustrue Maren Sørensdatter Hautorn vare døde, er deres Boe taget under Skiftebehandling, og derved ihenseende til de Afdødes Arvinger givet følgende Oplysning: at Manden skal være fød i Sønderholm, Aalborg Amt, og hans Arvinger være: hans Moder navnlig Maren Greisdatter, udi bemelte Sønderholm, en Broder sammesteds navnlig Niels Clausen, og desuden en Broder ved det Militaire i Siælland, men hvis Opholdsted og Navn ei vidstes. Konen skal være fød i Rougsøe Herred ved Randers, men om hendes Forældre ere levende, eller hvem hendes Arvinger ere vidste ingen, alene at hun skal have en Broder, boesadt i Kiøbenhavn som Skomagermester, hvis Navn og Boepæl ingen kunde oplyse. Rette Arvinger efter bemelte Afdøde, indkaldes altsaa herved 3de Gange i den Kiøbenhavnske Stats Tidende, Aalborg og Aarhuus Aviser at melde dem med behørig Legitimation for deres Arveret, da Skiftet foretages 6te Ugersdagen d. 21 August, og 12te Ugersdagende 2den October d. A., alt i StærvboeStædet Boden paa Øland. Jegerum, (pr. Aalborg) d. 24 Julii 1809.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Paa Skifteforvalterens Vegne, A Müller. Efterlyses, Matros Johan Bergman fra Flensborg som har ladet sig forhyre med mig, og oppehaaren Een Maanids Penge, og siden er bortrømmet, hvem samme maatte antræffe, bedes at lade ham transportere til Aalborg, da Hr. Kiøbmand Thomas Sødring i min Fraværelse betaler Omkostningerne. Jørgen Hietting.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Da Degnen Bærnt Møldrup og Hustrue Else Johanne Jlum ved Døden er afgaaet i Kiærup Degne boelig udi Vester Hanherred under Thisted Amt, uden at efterlade sig nogen Livs Arvinger, er deres Bos strax taget under lovlig Skifte Behandling og Effecterne den 24de hujus ved offentlig Auction bortsolgte: thi indkaldes herved bemeldte tvende Afdødes fælleds Arvinger, samt Boets Credie og Debitorer, behagentlig at ville tage Møde ved en Skiftesamling som holdes i Kiærup Skolehuus Fredagen den 22 September næstkommende Kl. 10 om Formiddagen, de førstelfor at beviisliggjøre deres Arveret, og de sidste deres Fordringers Rigtighed. Rokkedahl d. 31 Juli 1809. L. Jessens, constit. Herredsfoged og Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Fredagen førstkommende 18de August, om Formiddagen imellem 10 og 12 Slet, opbydes ved offentlig Auction paa Gudumlund, for til de Høistbydende, paa nærmere Approbation, at bortsælges til Nedbrydelse: 3de Bygninger, hvori hidtil en drevet Linned Manufactur, hvilke ere af følgende Beskaffenhed: a) En Bygning, 2 Etager af Grundmuur og Steentag, 11 Fag, med Vindver og Dørre, indrettet til Beboelse og Arbeids Værelser. b) En dito grundmuuret Bygning 1 Etage med Straaetag bestaaende af 13 Fag, hvorudi Bryggers, Kiøkken og Værelser, samt Stald til 4 Heste eller Køer. c) En dito af Ege Bindingsværk, muurede Vægge, samt Straaetag, 16 Fag, indret ret til 2 Stuer og 1 Kammer. Paa Huus set er en Qvist med Uhrværk. Conditionerne kunne faaes til Eftersyn paa Aal. borg Stifts- og Amts-Contoir og hos Undertegnede, hvoriblandt, som melt, er den, at Bygningerne skal nedbrydes, med mindre Kiøberne kunne forene sig med Grundeieren, Haas Excellence Hr. Geheime-Statsminister Greve Schimmelmann, om at lade dem blive staaende. Nibe den 7de August 1809. Bassesen, Auctions=Forvalter.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Mit iboende Sted beliggende i Skoemagergaden No. 303 her i Aalborg, som bestaaer af 7 Fag, 2 Etagie Ege Bygning til Gaden, hvorudi er 2de Overværelser og 2de Underværelser med deri værende Kakkelovne, samt Kiøkken, Bryggers og Spisekammer m. v.; desuden 4 Fag 1 Etagie Huus i Gaarden; Stedet er i god Stand og ved vedligeholdt, og er forsynet med godt Gaardsrum, er underhaanden at faae til Kiøbs, naar Libhavere derom med mig behager at accordere. Aalborg d. 31 Julii 1809. Morten Jversen, Slagter.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
En Bondekarl som i nogle Vintere har været Skaleholder, ønster sig en Condition, til Mikkelsdag eller 1ste November, enten hos en Degn, Skoleholder, eller hvem anden, som til slig Tieneste kunde behøve ham; om sin Duelighed kan han forevise gode Arester. Nærmere Efterretning gives af Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Bekiendtgiørelse. Alt hvad min Svoger Hr. Sem Philipsen, som jeg haver given Deel i min Handel, maae foretage sig enten vor Handel betreffende eller ved mit Navns Underskrift, er og bliver at andet som om det af mig selv var sluttet og underskreven Dette giver jeg mig herved den Frihed at tilkiendegive det ærede Publicum. Aalborg, den 1ste August 1809. Aron Jacob.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
For en duelig Møllersvend som forstaaer hvad der udfordres til at forestaae en Vindmølle hvori er Grubeværk, og ved samme at kunne istandsætte forefaldne smaae Mangler, er til 1ste November, iværende Aar 1809 en god Conditon at erholde paa Møllen ved Lemvig, for en anden Møllerkorkan til samme Tid og Sted ogsaa blive Leilighed men uden gode Recommendationer antages ingen; hvem som saaledes har Lyst, ville melde sig jo so jo hellere hos Nøer, boendes paa ovenmeldte Mølle Jeg undertegnede agter underhaanden at bortsalge min for faa Aar inden opbygte Gaard uden Va ster Bom, Vaaningshuuset med Portrum 24 Fag, Ladehuus og Stald 13 Fag, et Huus til Jld brændsel 6 Fag, et complet Brendeviins=Tøy med 2de Kar, Kiedelen paa 7 Fierd., 2de Hauger ved Stedet og got Brøndvand; om Kiøbet kan med mig accorderes Christen Nielsen PrinkNørresundbye, den 2den August 1809. Arvingerne i Boet efter den heri Byen ved Døden afgangne forrige Consumtionsbetient Lars Aarestrup, hvis Navne eller Opholdsteder ikke herer bekiendt, saavel som Stervboets Creditorer, indkaldes herved i Følge Placaten af 26 October, 1792, med 6 og 12 Ugers Varsel, de første for paa lovlig Maade at anmelde og ligitimere deres Arveret, og de sidste ligel des at godtgiøre og bevise deres Fordringer, for undertegnede Skifteret. Aalborg den 3die August 1809. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1809-08-14
Tvende gamle Ambolter, anvises til Kiøbs af Friderich Balling.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
som forsendes. Trykkes og udgives 2de Gange u
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Udenlandske Efterretninger. London, 28 Juli over Frankrig. Jgaar en endeligen den store Expedition, der saa længe har syslet Nysgierrigheden, gaaen under Seil. Den bestaaer af 36 Linieskibe, og 95 andre Krigskibe, foruden 200 Kanonbaade hver med een Karonade. Jndskib ningen begyndte i Portsmouth den 15de med Artilleriet. Tropperne bleve indskibte saa raskt, at paa Timer at giøre, vare der 14000 Mand ombord. Det rer et skiønt Syn. Kysterne vare skiulte med Tilskuere i Tusindetal, som vare komne did fra alle Rigets Kanter. J Vertshusene kunde man neppe faae en Fod frem. Jgaar Efterm. gik Flaaden Dover forbi, og Vinden er meget god. Hele Massen af Mennesker, som der svæve paa Vandet, regnes til 90,000, nemlig 40,000 Søefolk og 50,000 Mand, Landtropper. Dette Stortog bestaaer i 5 Afdelinger. Maaden, det er indrettet paa, er ny, og ingensinde vare Flaader, som afseilte fra England, indrettede saaledes. Særdeles Officerer have særdeles Commissioner. Tre Puncter skulle forførst angribes. Admiral Ottway og Sir Coote skal angribe een af dem, og dette Angreb skal udføres paa to Veie, efter som Vinden blæser vestlig eller sydlig. - Marqvis v. Huntley og Commodore Oven skal angribe en anden Punct, og vi troe, at dette Angreb vil blive foretaget først, fordi, om det lykkes, vore Skibe da kunne seile Floden opad. - John Hope og Capit. Plampin skulle angribe den tredie Punct. Lykkes dette Angreb, vil det blive mueligt at besætte en fierde Punct, da det skiller den ved samtlige Forrevposten. eren P. F. Wandal. svarimidler. - Lord Gardner skal imidlertid tage en gunstig Stilling med den fierde Afdeling. - Admiral Keats og Lord Roslyn udgjøre med den femte Division Reserven.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Vore Blade ivre over, at man har halet saa længe mer den store Expedition; thi ifald den var bestemt til at gjøre en Diversion til Gunst for Østerrig, saa vil den komme post festum nu, da Feldttoget alt en tilende og Østerrigerne slagne af Marken, af Mangel paa duelige Mænd i Spidsen for deres talrige Armeer. Men disse Jvrere betænke ikke, at er det endskiøndt forsildigt at virke noget til Fordeel for vore Allierte, saa er der dog endnu meget at vinde paa Fastlandet med Hensyn paa vor egen Tarv. Holland. Kongen hiemkom den 3 August til Hovedstaden. - Den Kongl. Courant indeholder nu de officielle Efterretninger og Englændernes Landgang paa Zeeland. Det hedder deri, at der, til at fordrive Fienden, samles en betydelig fransk Magt ved Gene under Commando af Prindsen af Ponte-Corvo. Et andet Corps samles under General Tarayre, og General Chamberlai besætter med en stærk Armee, Scheldens venstre Bredde. Den franske Vliessinger Flaade er ved Fortet Lillo stationeret saa godt, at det vil falde Fienden yderst vanskeligt, at angribe den med Fordeel. Jmidlertid synes det aabenbart, at det engelske Tog er rettet mod den franske Flaade og mod Antwerpen. Flotillen under Admiral Ruysch ligger i Behold ved Krammer. Man undrer over, at det en lykkest et Menneske, som Generallieutenant Bruce, at vinde Regieringens Tillid i den Grad, at han blev betroet den vigtige Rang, han beklædte ved Armeen. Brordret af Kongen, at forsvare Batterierne paa Den Byd=Beveland til det yderste, overlod han dem til Fienden, uden at giøre et Kanon= eller FlinteskulGonder een enkel Kanon- of Snaphaanschot te doen) efterat have sammenkaldt et Krigsraad, for derunder at dølge sit skiændige Forræderie. Kongen har nu afsat ham, og udstrøgen (ugeschrapt) ham af Ordensriddernes Liste.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Foruden Middelburg paa Walcheren, have Englænderne ogsaa indtaget Ziericker paa Øen Schou men. Vliessingen har de endnu ikke.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Østerrig. Vaabenstilstanden er, efter de første 14 Dages Forløb ikke bleven opsagt, og man tvivler ikke paa Fredens Slutning med saareste.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Foruden de allerede gjorte Reqvisitioner i Wien er atter udskreven 100000 Alne Klæde, samt en stor Mængde bleget og ubleget Lærred og Læder. Magistraten har maattet aabne et tvungent Laan, til at bestride alle disse Reqvisitioner.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Man regner, at de af de Franske besatte østerrigske Lande udgjøre den tredie Deel af hele Monarkiet, og at Jndvaanernes Antal i disse Lande beløber omtrent 8 1/2 Millioner.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Som fornemmes, har Erkehertug Carl nedlagt sin Commando formedelst hans svækkede Helbred, og Fyrst Johann v. Lichtenstein overtaget den af interim. Den østerrigske Armee, som foruden Ungarerne og den 3die Reservearmee, anslaaes til 147,000 Mand, har sit Hovedqvarteer i Cremste, hvor Centretter, den høire Fløi staaer ved Olmütz og den venstre ved Hr. litsch. Keiser Frands har nu Overkommanden ved Armeen.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Ved Prag (i Bøhmen) arbeides nu af Bønderne. paa uhyre Forskandsninger. Jndvaanerne have Ordre at proviantere sig paa 6 Maaneder. Den øster, rigske Armee skulle leire sig ved det hvide Bierg, og ifald der ikke bliver Fred, vove det sidste for det østerrigske Monarkies Skjebne afgiørende Slag. Provindsen Steyermark maa levere saa hastig mueligt 6000 Centner Hvede og 6000 Centuer Rug til de franske Magaziner i Wien. J Salsburg, Tyrol o. s. v. skynde Jnsurgenterne sig at nedlægge deres Vaaben - lig Bublerne i op tørt Vand, der falde een efter en anden ligesom Vandet stilles igien.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Den bayerske General Deroy skal, uden at finde betydelig Modstand, allerede være indrykt i Jnsprucigien.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Spanien. Breve fra St. Ander melde, at et Corps, bestaaende af Englænder, samt spanske og portugisiske Jnsurgenter, begav sig af Orense til, og at Hertugen af Dalmatien marscherede hen, for at drive dem tilbage. Hertugen af Elchingen, der skulde forføie sig til Tydskland, skal have faaet Contraordre. Kongens Adjutant, General Franceschi, som rei uden Sutte, er bleven opsnappet af nogle Bandit Efter et Kongel. Decret, maae alle Jndvaanere spanske Stæder og Landsbyer, som have Sønner iblant Jnsurgenterne, stille til Kongens Arme ligesaa mange Mænd, som de have Sønner vil den fiendtlige Armee, eller i dets Sted betale en Sum Penge til Kongens Skatkammer, i Forhold til der Formue. Nordtydskland. Brunsvigerne have indskibe, sig ved Bracke og Elssleth. Alle Skibe, de forefandt der, toge de bort med Magt, og kastede Ladningerne af nogle i Søen, for at vinde Tid. 60,000 Pd. Kiød og ligesaa meget Brød maatte leveres dem. De Danske have ved Bremerlehe frataget dem 2 Skibe med Bagage og nogle brunsvigske Soldater. Westphalingerne staae ved Delmenhorst. Det syntes, skriver man videre, at Hertugen af Brunsvigs=Ol havde i Førstningen den Hensigt, at indskibe sig ved Curhaven til England; men, forfulgt af Revbelkunde han saa meget mindre udføre Forsøget, som det danske Corps under Generallieutenant Ewald hos der, som bekiendt, Curhaven, den venstre Elbbredd. og Egnene indtil Weseren besat.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
De franske Poster af 2den og 3die August var den 11te ankomne til Hamburg, men medbragte ingen Tidender af Vigtighed.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Pohlen. Nogle russiske Generaler skulle som fornemmes, drages til Ansvar, og stilles for en Krigsforhør.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Sverrig. Baron Stedingk, afreiser som Anbassadeur til Rusland, for at indlede Underhandlingen Grev Mørner er afgaaen til Norge, for at notifcere Prinds Christian af Augustenborg hans Udkarelse til Svensk Tronfølger.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Den nye Konges Valgsprog er: Det almindelige Vel er vor første Lov.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Indenlandske Efterretninger. Hierting, den 1ste August. Den Efterretning, som i de offentlige Blade ere indrykte under Artikkelen Hierting den 30 Junii sidst, saa lydende: "Vi hav nu Fienden i Sigte. I dette Øieblik ligge 2 engelsk Fregatter, 2 Brigger, 1 Lugger og 5 bevæbsted, Barkasser ved Fanøe", bliver herved saaledes berietiget: Den 28de Junii om Formiddag fik man fra Byen Sønderhoe, som ligger omtrent 4 Mile fra Hierting, paa den søndre Kant af Øen Fanøe, og altsaa paa den modsatte Side af bemelte Øe herfra hvis nordre Side allene er at see fra Hierting, en fiendtlig Fregat i Sigte 2 Mile Sydvest fra Landet, Denne Fregat udsatte 6 armeerte Barkasser, hvilke som Natten i al Stilhed forsøgte at indløbe Havnen ned bemelte Sønderhoe, formodentlig for at røve eller ødelægge de der liggende Skibe og Byen selv. Fra Batterierne bleve visse uindbudne Giester saaledes modtagne, at de fandt det tienligst for sig, med mueligste Jil at vende tilbage. Den derpaa følgende Morgen saaes de i 1/2 Miil i S. S. O. fra Sønderhve, i Nærheden af Mandne, hvor en af Barkasserne paa Pyntet af den saakaldede gamle Mandøe, der er ubeboet, skal have sat en Mand i Land, som siden igien blev indtaget. Den 2den Julii havde Fregatten og Barkarsserne forladt denne deres Station ved Mandse, og uden den Tid er hverken der eller paa Sønderhøe noget Fiendtligt bleven bemærket.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
Kiøbenhavn, den 11 August. Fra Bornholm haves officielle Efterretninger og hvorledes de paa Fæstningen Christiansøe værende Soldater af Marine: Regimentet, henved 2000 Mand, paa den strafværdigste Maade have gjort Opstand, bemægtiget sig deres Officerer og paa 2 i Havnen liggende Skibe og 2 Baade begivet sig bort. Disse Troløse, som vare hvervede Udlændinger, udgjorde den talrigste Deel af Christiansøes Besætning. Allerede i sidst afvigte Julii Maaned deserterede 7 Mand i Complot til et fiendtligt Skib i Østersøen, og med Forundring bemærkede man, at disse daarlige Menneskeer efter den Schillske Bandes Ødelæggelse endnu nærede den Tanke at samme tildeels eristerede og yttrede Længsel efterat kunne forene sig med Levningerne af denne Bande. Betagne af denne Svindel viste sig uventet blandt dem den 2den August de første Symptomer til Opstand, og denne steeg næste Dag til det Høieste, i det at de paa en tumultarisk Maade samlede sig og mishandlede deres Officerer, som vilde modsætte sig dem; og da de tillige bragte i Erfaring at Kommandanten, Kapitain Kohl, havde meldt det Forefaldne til Bornholm, opstod der Frygt hos dem for at de ved afsendte Tropper fra denne Øe skulde blive overmandede og derefter faae den velfortiente Straf. De bemægtigede sig derpaa og arresterede deres Officerer, udplyndrede Kommandanten og saarede ham med et Bajonetstik i Siden, fornaalede Fæstningens Skyts og embarqverede sig derefter i 2 til Fæstningen opbragte Priisskibe og 2 store Baade, med hvilke de gik til Søes. Kommandanten og Officererne bleve af Oprørerne tvungne til at følge sig ombord, men bleve efter at de vare komne noget ud i Søen, sendte tilbage til Fæstningen i et Par smaa Jøller. En Kaper fra Kiøbenhavn, ført at Jansen, tvang Oprørerne i Søen at give Slip paa de medtagne 2 store Baade og det deri værende Mandskab at retirere ombord i Skibene, hvorved disse Baade bleve reddede for Fæstningen.
Jyske Efterretninger, 1809-08-17
J Følge Efterretning fra Bornholms Gonerne. ment af 7de d. M. var Fæstningen Christiansøes fornaglede Slyts igien sat i fuldkommen brugbar og complet Stand, Mandskab til Fæstningens Besætning og fornøden Armatur var ankommen til Christiansøe, fra Bornholm, samt alle Midler anvendte for at bringe alt igien i tilbørlig Orden, saa at disse fædrelands løse Meen=Eeders Opstand og Flugt ikke vil være af farlige Følger for denne Fæstning.