JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
Den 28 Marts døde den Kongel. preussiske Capelmester Bernhard Anselm Weber i sit 55 Aar. Han maa ikke forbyttes med Carl Maria v. Weber, som vi havde den Fornøielse at høre som Virtuos paa Fortepiano her i Kjøbenhavn sidste Efteraar, og som er Capelmester i Dresden. B. A. Weber var af sine Forældre først bestemt til den geistlige Stand, men nød allerede i sit 7de Aar Underviisning paa Claveer af den berømte Abbed Vogler. Efterat denne var kommen tilbage fra Jtalien, fortsatte han den 14aarige Webers Underviisning i Compositionen. Jmidlertid blev han dog i sit 18de Aar sendt paa Universitetet i Heidelberg. Men han bestemte sig snart for Musiken, hvori han gjorde de største Fremskridt. 1803 blev han Capelmester. Til hans Compositioner hører Musiken til Dedata. Hans sidste Arbeide var Operaen Hermann und Thusnelda.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
Hos Lackington i London er udkommet et for den nyeste Historie høist vigtigt Værk: Documens historique & reflexions sur le gouvernement de la Hollande par Louis Bonaparte, Ex Roi de Hollande. Historiske Documenter og Betragtninger over Hollands Regjering ved Ludvig Bonaparte.) III Voll. – Af samme sees, at den Buonapartiske Familie nedstammer fra den toscanske Stad St. Minatio, og naaer i Alder optil det 13de Aarhundrede, og at Napoleon opbrændte en i et italiensk Archiv funden Stammetavle over sin Familie, fordi han ene fra sig selv vilde datere sin Adel. - Hollands Finantstilstand var under hans Regjering høist sørgelig. 200,000 Fl. i Casserne, 44 Mill. Restancer, Udgivterne foret heelt Aar 78 Mill. deraf 34 Mill. Renter, af den offentlige Gield, og den sikkre Jndtægt kun 35 Mill, der, efter det nyeste System, skulde bringes til 50 Mill. Efter det ulykkelige Feldtog i Rusland tilbød Ludvig (d. 1 Jan. 1813) fra Gret af sin Broder den virksomste Hjelp, naar han vilde restaurere ham Holland. Men Napoleon svarede: "Jeg har en Million Mennesker paa Benene og 200 Millioner i Kufferten, forat forsvare Conføderations-Gebetets Uforkrænkelighed og mine Allierede." Da Holland derpaa øiensynligt var tabt for Frankrig, vilde Ludvig i det mindste søge at faae det igjen af sin Broder; men han fandt i Schwiz, hvor han var reist hen til, sin Broders Svar: "Jeg vil hellere see Holland i Oraniernes end i min Broders Hænder; men har han 100,000 Mand at sætte imod mig, saa kan han forsøge at fratage mig det." Ved denne Leilighed fortjener det at bemærkes, at Forf. har ladet bekjendtgjøre i Florentiner Tidenden, at han aldrig har bemyndiget Udgiveren, at tilføie den Forerindring, der findes i den Londoner Udgave, eller at sætte hans Navn paa Tirelbladet, saaledes som man der læser det (Ex Konge af Holland, ligesom og, at Jndholdet af hiin Forerindring strider mod hans Tænkemaade, og at han siden 10 Aar aldrig har undertegnet sig anderledes end L. v. St. Leu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
Den meest yndede Knivsmed i London, Weitz, født i Rostock, har forfærdiget en Kniv, som, i Henseende til møisomt, konstigt og skjønt Arbeide vel neppe har sin Mage. Den indbefatter 1800, skriver atten Hundrede Blade eller andre Jnstrumenter, og har kostet Forfærdigeren blot i Udlæg 160 Guineer (over 1,600 Rbdl.). Anledningen til Forfærdigelsen af dette, i flere Henseender mærkværdige, Konststykke var at hylde den Londoner Mode, at opstille et eller andet Mesterstykke i Boutiquen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
J Christiania er udkommen: Om Adel Norge, foranlediget ved de foregaaende Storthings Beslutninger, ved P. A. Heiberg. Den koster 12 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
Kjøbenhavns Børs d. 17 April. Cours. Hamb. 2 M. 260, a vista 262. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligat. (med Renter fra 11te Dec. 1820) 72 1/2 a 73. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 88. Rbdlr. r. S. eller 116 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 1/2. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
Rettelser. J No. 30, S. 480, L. 144, tvende caracteriserede a. læs, trende &c. - L. 5 nedenfra; 1800 – – læs: 1800 Mk. Banco (vide Protocollen). - Den Lin 19 nævnte Sum: 322 Rbd. 68 s., er de to i Regnskabet med 60 Rbdlr. og 256 Rbdlr. 63 s. S. og T. anførte Summer sammenlagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 600000 Ro Attende Aargang. No. 32. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Et Havde jeg nægtet, at det nævnte Udkest lader sig see med Øine og føle med Hænder, – da havde Hr. M. Svar i det mindste angaaet, hvad det skulde angaae. Men, da (Kbh. Sk. No. 30, S. 470).M.: "Jeg indbyder enhver videnskabeligt dannet Mand her paa Stedet, der maatte interessere sig nok for Sagen, til ved egen Erfaring at overbevise sig om Tilværelsen af den Catalog, som skal mangle paa Bibliotheket. N. 31, S. 484) C. Naar ved det nærværende Catalog Udkast hverken det Kgl. Bibliotheks Personale er i Stand til, uden Efterledning i Bøgerne selv at angive, om enhver hvilkensomhelst Bog haves eller mangler paa Bibl., eller nogen Læser eller Lagner er i Stand til selv at undersøge, hvad Bibl. i ethvert Fag fuldstændigt eier, om enhver Bog, han ønsker, findes der eller ikke, og om den Bog, han ikke erholder, mangler, eller blot for Øjeblikket ikke har været at finde, saa er det sandt, naar man ikke kløver Ord, men holder sig til Tingen, at en Catalog af Navn og Gavn indtil denne Stund mangler paa det Kgl. Bibliothek. (N. 30, S. 470.)M.: "Det Kgl. Bibliotheks Real-Catalog kan nyttes, er utallige Gange nyttet, og nyttes i dette Øjeblik som Catalog. Doctoren har saa Løverdagen den 21 April 1821. ledes (1) selv beviist, at, hvad han ikke vil forunde Navn af Catalog, i Gierningen er det."(N. 31, S. 484). Jesper Ridefoged: "Jeg seer dog, han svarer brav for sig. Rasmus Montanus: "Han svarer jo ikke til Det, jeg spør ham om." Rasm. Mont. 37. 3 Se.)M. første Ord: "At ved intet offentligt Bibliothek af første Rang i Europa en friere Adgang finder Sted, end ved det Store Kongel. i Kjøbenhavn, derom har jeg nu til Overflod, Erfaringens Overbeviisning." (N. 25, S. 386.) Jvf. Athene, Sept. 1816, S. 236. Mage i Liberalitet er neppe ved noget andet lignende Bibliothek at finde." C. Ved intet Hoved Bibliothek Norden, for Alperne er Adgangen mindre fri end ved det Kongelige, ved de fleste derimod ulige mere. Thi. I. 2. 3. A. (N. 26, S. 410.)M. (sidste Ord: "forsaavidt som Bibliothekets Bevaring og locale Beskaffenhed tillader det. Naar hertil tages Hensyn, og de særskilt indtrædende Betingelser, holdes imod hverandre, vil neppe noget af hine Bibliotheker, i det Hele taget, kunne tillægges friere Adgang, end det Danske." N. 31, Hermann von Bremenfeld. "Det var ikke saa jeg meente, J forstod mig ikke ret; jeg vil kun sige. (han hoster imellem).(Polit. Kandest. 5 A. 2 Sc.) For Udskrifternes Rigtighed indestaaer Kjøbenhavn, d. 20 April 1821. H. N. Clausen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Ved Hr. Prof. T. Badens Yttringer i Skilderiets sidste No. finder jeg mig foranlediget til at erklære, at jeg ikke har den mindste Andeel i den der ommeldte Artikel i Morgenblatt für gebildete Stande No. 281 f. A. - ei heller veed jeg hvem dens Forfatter er. Overhoved har jeg aldeles intet skrevet i den hele Strid (angaaende nordisk Archæologie og Mythologie) med de Herrer L. Jacobsen og Brødrene Baden eller Andre, som der have taget deres Partie - som ikke har været betegnet med mit fulde Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Mærkværdigt er det, at Hr. Prof. Baden, som nu først tilstaaer at have endevendt Rud becks Sammenligning, saaledes virkelig erfares at have omskrevet en stor Deel deraf paa et andet Sprog, men dog beholdt dens væsentligste Feil, uden at nævne denne sin fornemste Kilde - samt at han ikke desmindre endnu vedbliver at fægte mod andre formeentlige Rudbeckianere! Hovedsagens vidtløftige Atter ligge for Publikums Domstol. Jeg behøver derfor ikke at frygte for nogen ensidig Fordømmelse af saa kyndige og upartiske Læsere. Finn Magnusen. Skrivelse til en Konstynder i Provindserne. Jeg har seet Konstacademiets Udstilling. J adskillige Aar har ingen af dets Udstillinger været saa talrig og udmærket som denne. Mine Bemærkninger ere kun korte, fordi jeg kun havde liden Tid til at see mig om. Man finder med de i Fortegnelsen ikke trykte, men siden tilkomne Arbeider, omtrent 250 Stykker. Dog er det mærkeligt, at blandt disse kun sees saare faa egentlige historiske Malerier i Oliefarve. Det Hele bestaaer næsten kun af Portræter, Landskaber, Blomsterstykker, Kobbere, og architectoniske Stykker. Hovedstykket blandt de historiske er Christus med Disciplerne paa Veien til Emaus, af Prof. J. L. Lund. Finder den vigtigste Green af Konsten da nu færre Dyrkere end fordum, eller er Opmuntringen mindre – Fra Veteranen for vore Historiemalere, Hr. Prof. C. A. Lorenzen, sees her 5 Stykker, alle af muntert Æmne; et reisende Theaterselskabs Ankomst til Dyrehaugen ved St. Hansdagstider, og Bakken i Jægersborg Dyrehauge ved St. Hansfesten, ere udførte med Hogarths Aand og fulde af Ungdomsforighed. De fem Scener af Holbergs Lystspil ere characteristiske i høieste Grad, og det vilde være at ønske, at det Costume her findes, maatte tjene vor Skueplads til Mønster, thi først da vilde de Holbergske Stykker kunne gives, som de bør. Ligesom vor Clemens engang samvandrede med Abildgaard paa Veien til Udødeligheden, saaledes synes ogsaa nu hans Gravstik at følge Lorentzens Pensel. Fra hans Haand sees, foruden adskillige Portraiter, 5 kobberstukne Scener af Holbergs Lystspil, efter Lorenzens Originaler, og vi kunne saaledes engang vente os et Holbergsk Gallerie, der fuldkomment kan sættes ved Siden af det Shakespearske. Blandt Portræterne i Pastel- og Oliefarve udmærket sig Etatsraad Thorvaldsens (af Prof. Hornemann, Etatsraad Ørsteds (af Prof. Eckertsberg) og Pastor Grundtvigs. Af Landskaber findes her fortræffelige af Hr. J. P. Møller, Prof. J. L. Lund, og Hr. Dahl, der vedbliver at udmærke sig ved geniefulde Fremstillinger af den nordiske Natur i al sin Vildhed og Høihed. Fra Hr. Gielstrup sees her tre nydelige Landskaber. Sieldent findes to Talenter saa forenede hos een Konstner, som hos ham. Ligesom Gielstrup eengang var een af vore første Konstnere, saaledes er han umodsigeligen nu een af vore første Landskabsmalere Det bedste Beviis herpaa er, at hans Arbeider, søges endog udenlands meget. Hr. Hetsch har, som sædvanligen, leveret ypperlige architectoniske Stykker, ligesom Hr. Gehauer skjønne Dyrstykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Blandt Blomstermalerne fortjener med Udmærkelse at nævnes Eleven Hr. J. L. Jensen, en Søn af Skolelærer Jensen i Gjentofte, som har udstillet et Blomsterstykke, der opvækker høist fordeelagtige Forhaabninger. Fra Damers Haand sees her adskillige Stykker, og deriblandt en ret vakker Copie efter Raphael.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Forsøg om Kjøbstædernes Aftagen, med særdeles Hensyn til det danske Monarkie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Allerede i mange Aar har man hørt Klager over de mindre Kjøbstæders Forfald. J nærværende Tidspunct klage de større, saasom Kjøbenhavn, Aalborg, Flensborg, Altona endnu mere over Næringsveienes Utilstrækkelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Det være mig tilladt at udvikle, efter min Synsmaade, Aarsagerne til begge Klassers Vanheld. De større Kjøbstæders fortrinligste Erhvervskilde bestaaer i den beqvemme og lette Tilførsel, og, fremfor Alt, Afsætning af Varer fra og til fremmede Lande, Fragtfart og Spedition, samt Fabrication af visse Artikler, som passe sig til deres Beliggenhed. Det er den beqvemme Beliggenhed til de anførte Næringsveie, rummelige og sikkre Havne, beqvem og sikker Jndseiling med de fleste Vinde i Udløbet af en Strøm, som med mindre Fartøier er seilbar høit op i Landet, og maaskee har flere Arme, som ere de vigtigste Aarsager til adskillige Stæders Storhed. Toldfrihed, Regjeringens liberale Forhold, Kjøbmændenes Redelighed, Duelighed og Velhavenhed, det gode Rygte, hvori Søefolk, Fabrik Entrepreneurer og Andre staae, er stærkt medvirkende Aarsager. Hvordan Krige, Overbefolkning, og derved opstaaende Fattigdom saaledes kunne svække dem, at de kun langsomt, for endeel sjeldent eller aldrig ganske kunne forvinde det, dette skal jeg bestræbe mig for at fremstille med mueligste Klarhed. Varenes Tilførsel har næsten aldrig havt saa faa Vanskeligheder end nu. Jngen Krigsmolest gjør den farefuld. Enhver vil gjerne sælge. Fragterne ere yderst billige. Handelens Standsning maae altsaa allene søges i Mangel paa Afsætning. Man skulde troe, at den tiltagende Folkemængde maatte forøge saavel Varenes Frembringelse, som Forbrugningen, og at Handelen i samme Forhold maatte tage til. Desmere paafaldende er det, daglig at fornemme netop det Modsatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Efter at vi have undersøgt de større Stæders Opkomst og Fremvært, vil det ei falde vanskeligt, at opspore Aarsagerne til deres senere Aftagen og Forfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Enhver Periode, hvori visse Lande, Stæder eller enkelte Mennesker vinde i en Hast mange Penge, hvilket næsten altid er uden Varighed, er langt mere skadelig end fordeelagtig for dem. Næsten Alle vænne sig ved en usædvanlig Fordeel ogsaa til usædvanlig store Udgivter, og en fortærende Luxus, som man ikke kan rive sig løs fra, førend det er for sildigt. Nød forfører saa ofte, at lade saavel Jndenlandske som Udenlandske lide Tab. De gamle redelige og solide Handelshuse tabe derved hverken deres Credit, eller den Tillid, hvortil de have erhvervet sig en saa retmæssig Adkomst, men de døe og forsvinde omsider, og med dem hele Stadens Berømmelse. Kjøbmændenes Mængde er saa stor, at de umuelig alle kunne bestaae, uden særdeles fordeelagtige Tidsomstændigheder. De tage deres Tilflugt til alt for vovelige Speculationer, og styrte derved endnu snarere i Ulykken. Fragtfarten kunde kun derved blive indbringende, at de større Søemagter, som selv havde Krig, benyttede Danmarks neutrale Skibe, eller i det Mindste Flaget, for nogenlunde at sikkre dem for fiendtlig Opbringelse. Kunne vi vente, at en saa udmærket heldig Stilling nogen finde vil vende tilbage, Neppe. De mangfoldige, meest under Krigen oprettede Klæde, Sukker= og andre Fabriker, qvæles, uagtet Jndførselen af disse Fabrikata er ganske eller mestendeels forbuden, af det Jndsmuglede. Eierne tabe, og Fabrikerne gaae i Staa. Arbeiderne, hvis Familier, i den Tid de fik en god Løn, betydeligen voxede, maa understøttes af Fattigkassen. Fornemmelig er det i Kjøbenhavn, hvor, af disse og andre Aarsager, de Fattiges Antal er stegen til een, for de øvrige Jndvaanere trykkende Mængde. (Fortsættes.) Den Uvurdeerlige. (Gaade.) Efter Schiller.) Hvad mon det for en Ting kan være Som agtes kun af saare Faa, Skjøndt tidt den har den store Ære, At Keiser-Haand den føre maa? Den ligner meest det hvasse Sværd, Skjøndt den ei gaaer i Ledingsfærd. Den ingensinde Blod udgyder, Og dog den gjør Nationer rig; Den over Jorderige byder, Og gjør hver Alder mild og lig Den giver Staten kraftigt Liv, Og sammenknytter Mand og Viv De største Riger har den grundet, De ældste Stæder har den bygt, Dog aldrig har den Krig opspundet, Men støtted Landet fast og trygt. Held hvert et Folk, som til hver Tid J den har sat sin hele Lid!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Indenlandske Efterretninger. Endelig har man den Fornøielse, efter flere Aars Forløb igjen at kunne høre vor ogsaa i Udlandet saa fordeelagtig bekiendte Tonekonstner, Hr. Capelmusicus C. Barth, der har anmeldt en Jnstrumental- og Vocal-Concert til anden Paaskedag i Hoftheatret, hvilken sikkert vil blive talrigt besøgt J disse Dage er udkommen Beretning om Jnstitutet for Metalarbeidere med Regnskab for forrige Aar. Det faaes tilkjøbs hos Hof= og Universitets Bogtrykker Hr. Capt. A. Seidelin paa store Kjøbmagergade No. 65 for 16 s. til Jnstitutets Fond. Af denne Beretning sees, at 419 Personer have siden Jnstitutets Oprettelse nydt Undervisning i samme og af disse have 13 Metalarbeidere siden 1818 viist meest Fremgang. Jnstitutets Jndtægter i 1820 til de løbende Udgivter have været 543 Rbd. og Udgivter 464 Rbd. 12 s., altsaa givet et Overskud af 78 Rbd. 84 s. til Jnstitutets Fond, hvilken nu er 5264 Rbd. 84 1/2 s., hvoraf 5200 Rbd. i Kongelige Obligationer og 64 Rbd. 84 1/2 s. i Repræsentativer. Fondet har siden 1819 formeret sig 863 Rbd. 20 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Hvo som ønsker sig speciellere Underretning om dette gavnvirkende Jnstitut, som nu har staaet i 14 Aar, vil for anførte ubetydelige Udgivt af 16 s. blive fuldkommen tilfredsstillet, og derved tillige bidrage en liden Skjærv til denne patriotiske Jndretnings Fremme. Foruden anførte Beretning er endvidere udkommen en Jndbydelse fra Bestyrelsen i bemeldte Jnstitut til at give aarlige Bidrag, eller en Sum eengang for Alle til Jnstitutet for Metalarbeidere. Denne faaes ligeledes hos Hof= og Universitets Bogtrykker Hr. Capt. Seidelin. Den lyder saaledes: "Jnstitutet for Metalarbeidere, som blev stiftet i Aaret 1807, har til Formaal, at Professionister i Almindelighed og Metalarbeidere i Særdeleshed, skulle kunde nyde frie Underviisning i de Færdigheder, som sigte til at give dem en større Duelighed i deres Professioner, end der i endeel Værksteder kan finde Sted. Til dette Øiemeds Opnaaelse, nyde Metalarbeidere fra October Maaneds Begyndelse til April Maaneds Udgang, om Aftenen fra 8 til 10, Underviisning i Dreining, Gravering, Drivning og Siselering; Træarbeidere nyde en Gang ugentlig til samme Tid Underviisning i Dreining, og om Søndag Formiddag fra Kl. 10 til 12, kunne foruden Jnstitutets Elever, andre Professionister (saavidt Rummet vil tillade) nyde Underviisning i Tegning og afbenytte Jnstitutets Bøger, Tegninger, Modeller o. s. v. Til denne Indretnings Vedligeholdelse tjener frivillige Bidrag, hvoraf det Reiersenske Fond, det Clasenske Fidei-Commis og Kjøbenhavns Magistrat give de betydeligste aarlige Bidrag. Hvad som gives Engang for Alle, saavelsom det Overskud, de aarlige Bidrag give, henlægges til Jnstitutets Fond, som nu er 5200 Rbd. i Obligationer; Renterne lægges til Capitalen, om mueligt til Fondets Capital er bleven 20,000 Rbd. i Obligationer. Men uagtet Jnstitutet hidindtil er gaaet fremad, var det dog ønskeligt, at flere ville ved Bidrag medvirke til dets hastigere Fremskridt. Jnstitutets Bestyrelse smigrer sig altsaa vel ikke forgjeves med det Haab, at see Jndretningens Velynderes Antal i Aar betydelig formerede. Til Beviis for Bidragenes Anvendelse, udgives aarlig en Beretning om Jnstitutet, lig medfølgende for f. A., hvoraf hver Bidragende bekommer et Exemplar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
De som altsaa skulle ville forunde dette Jnstitut et aarligt Bidrag; eller en Sum, engang for Alle, ville behage herpaa at tegne sig."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Nyborg, d. 14 April. Udførselen af Korner her for Tiden meget levende, kun Skade at det skeer med hallandske og preussiske Skibe, medens vore egne Søfarende klage over Mangel paa Næring. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Aalborg, den 13de April. Søndagsskoler nes Stiftelse feiredes paa Compagniehuset sidstafvigte Søndags Eftermiddag i en talrig Forsamling af alle Stænder. Med Vocal- og Jnstrumental Musik, opført uden Betaling af Cantor Herr Gregersen og Stadsmusicus Herr Heis, begyndte Høitideligheden. Af Herr Pastor Thisted holdtes en skjøn og rørende Tale, hvori udvikledes: Hvorlunde det er Jordlivets Maal, at være hvad man kalder. Menneske, Borger, Christen. Elleve større og mindre Sølvmedailler blandt hvilke en var given af Boghandler Herr Sadolin, bleve uddeelte til 11 Elever for Fremgang i Skrivning, Regning og Tegning, og for stadig Flid i at søge Skolen, i hvilken Henseende især offentligen bør nævnes Thorarin Thordarsen, der, uagtet han har længere end en Fjerdingvei at gaae, dog ingensinde, endog i den haardeste Vintertid, har forsømt Underviisningstimerne. Af de 127 Ynglinger, som søge Skolerne, nævnedes 69 med Roes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
J Salens Baggrund, var af Tegnemester Herr Bruun anbragt en smuk Transparent Støtte med passende Jndskrivter. - Høitideligheden endtes med Sang og Musik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Natten mellem 6te og 7de April afbrændte et Boelsted i Lime Sogn i Salling. Hvoraf Jlden er kommen vides ikke; men da Beboerne ikke havde Jld Eftermiddagen i Forveien, formodes den paasat. (Viborg Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
En Bondegaard i Nybye i Salling, staaende for Hartkorn lidet over 5 Tdr., er ved Auction den 4de April solgt for 2250 Rbd. Sedler til en Bonde, og dog paa Conditioner: at Alt udbetales til næste Snapsting. - Heraf kan sluttes: at Enkelte endnu har Penge, da Prisen - i Forhold til andre Eiendommes Salg – er temmelig høi. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Den 14de d. M. feirede Hamburger unpartheyisch. Correspondent sin 100aarige Tilværelses Mindefest. Endnu ældre end den er den Altonaiske Mercur. Skjøndt dens egentlige Alder ikke med Bestemthed vides, saa haves dog endnu No. 57 for 1714, der fører den Titel: Altonaischer Mercurius, og sammes Relation aus dem Parnasso. Ao. 1714. Den er altsaa nu 106 Aar gammel, og vedbliver, sin høie Alder uagtet, endnu frisk og muntert at flyve Verden rundt to Gange ugentligen. Jngen endnu tilværende dansk Avis har naaet saadan høi Alder. Allerede 1666 blev, efter befaling, udgivet i Kiøbenhavn en poetisk Avis af A. Bording, under Titel af: Den danske Mercurius, men denne var kun til i 10 Aar, nemlig indtil 1677. J samme Aarhundrede udkom en egentlig politisk Avis, men paa Tydsk, under Titel af Oeresundische Relationen, hvoraf endnu nogle Aargange haves paa det store Kongel. Bibliothek. Den ældste Danske Tidende ere de siden under Navn af Dansk Literaturtidende fortsatte lærde Efterretninger, der bleve begyndte af J. Wieland 1720, og altsaa i afvigte Aar kunde feiret deres 100aarige Tilværelses Mindefest. De saakaldte Berlingske Aviser ere yngere og Privilegiet derpaa afkjøbt Wielands Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
Blandede Efterretninger. Hvor meget Norge har liidt ved den paa dets Trælast lagde svære Told i Engelland, skjønnes deraf, at der fra 18036 blev aarligen indført i dette Rige 218,887 Laads (a 50 Cubikfod) Fure og Gran Tømmer, og 45,938 L. Planker. J Aarene 1816-19 derimod kun 93,659 L. Fure og Gran Tømmer og 21,824 L. Planker. De Forestillinger, der nyligen gjordes i Parlamentet angaaende Toldens Nedsættelse, synes at have været uden Virkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
J Berlin er udkommen en Medaille i Anledning af Skuespiller Unzelmanns Saarige Jubelfest. Saaledes kunne Tiderne forandre sig til det Bedre. Den udødelige Moliere nægtede man Begravelse, fordi han var Skuespiller, og nu præger man Medailler til Skuespilleres Amindelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
En i Skrivekonsten meget duelig Engellænder, James Beedell, har i Omkredsen af en Six Pence skrevet meget læseligen følgende: Fader vor, Troesartiklerne, den 100de og 134te Psalme, det 6, 7 og 8de Bud, sit eget Navn, Aarstallet og Datum, hvilket ialt udgjør 1931 Bogstaver, uden at der findes deri mindste Afkortning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-21
J Grevskabet Hartford i Nordamerica har man i Fjor anlagt en Straahattefabrik, hvis Producter, saavel i Henseende til Hvidhed som Finhed, fuldkomment kunne sættes ved Siden af de italienske. De forfærdiges af en Græsart, man har opdaget ved Bredderne af Connecticut og i adskillige Egne af Grevskabet Lichtfield, og som er den samme, der bruges til de skjønneste Fabricata i Jtalien. Blandt de americanske Jorddyrkere er den bekjendt under Navn af tickle mouth og wire grass.