JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1843-10-18
Onsdagen den 18 October 1843. Den slesvigske Sprog Kamp. (Fortsat. See Nr. 9, 10, 13, 15, 21, 23, 26, 29, Det er i vort Nr. 50 f. A. berettet, at der paa en Generalforsamling blev besluttet at foranstalte en Marks Subskription ved en Comitee, som til den Ende skulde danne sig. Denne Comitee bestod af følgende 18 Medlemmer: Dr. med. Ballin, Student Fr. Barfod, Høiesteretsadvocat C. Buntzen, Kammerraad J. C. Drewsen, Fabrikør C. A. Feilberg, Journalist J. F. Giødwad, Kjøbmand Alfr. Hage, Cand. juris Hother Hage, Cand. theol. Mørck Hansen, Kjøbmand v. Hemmert, Naalemager J. C. Hjorth, Greve F. M. Knuth, Uhrmager H. Kyhl, Sadelmager K. C. Mundt, Overretsprocurator C. Nyholm, Bogholder G. Schram, Bager A. Scherfig og Capitain A. F. Tscherning, og den udstedte under 4de Decbr. følgende Jndbydelse: Paa den den 30te November 1842 afholdte Generalforsamling af Mænd, der interessere sig for Opretholdelsen af den danske Nationalitet i Slesvig samt for Bevarelsen af dette Hertugdømme som Deel af den udelelige Stat Danmark, blev besluttet: 1) at der over hele Landet skulde aabnes en Subskription af 1 Mark for hver Person, der tiltræder den 2) at der for at bestyre Subskriptionen skulde danne sig en Comitee i Kjøbenhavn af Mænd, som dertil maatte være villige. Subskriptionens Hensigt vedtoges at skulle være: a. at skænke Hr. P. H. Lorenzen, Deputeret fordet 5te slesvigske Kjøbstaddistrict, et Erindringstegn fra erkjendtlige Medborgere, bestaaende i et smukt Stykke Sølvtøi, b. at danne et Fond til Understøttelse og videre Fremme af den slesvigske Sag. Hvis Hertugdømmet Slesvig nemlig skal bevares som Landsdeel af Danmark, hvoraf dette Riges fremtidige Flor og Bestaaen for en stor Deel vil afhænge, hvis vore vildfarende tydske Landsmænds statsopløsende Stræden skal standses eller gjøres uskadelig for Fædrelandets Fremtid, og hvis den danske Nationalitet og det danske Sprog i Slesvig skal hævdes mod Undertrykkelse og Tilintetgjørelse - saa er det ikke nok, at det danske Folk engang i Ny og Næbevæger sig og udtaler sin Mening og sin Villie, men der behøves en stadig, uafbrudt, kraftig Virksomhed. En saadan Virksomhed vil ofte medføre Udgifter for de fædrelandssindede Mænd, der ville offre den deres Kræfter; til at dække disse Udgifter, som til Sagens Fremme i det Hele er Fondet bestemt. J Henhold til Foranstaaende indbyder Comiteen, der er sammentraadt ifølge den af Generalforsamlingen tagne Beslutning, sine Landsmænd til at indskrive deres Bidrag af een Mark for hver Person, saa at man ved at optælle Summen kan erfare, hvormange danske Mænd, og Qvinder Fædrelandets uddelelige Bestaaen ligger paa Hjerte.
Almuevennen, 1843-10-18
Det ommeldte Sølvdrikkehorn overbragtes Lorenzen, af Kammerraad Drewsen, og Overleveringen gik for sig paa Skamlingsbanke ved den Fest, som vi omtalte i Nr. 26.
Almuevennen, 1843-10-18
Det var høist naturligt, at taknemmelige Medborgere ønskede at give ham et synligt Beviis paa deres Høiagtelse, og det faldt i min Lod, at blive Overbringeren deraf; Overbringeren af et konstigt bearbeidet Sølvdrikkehorn, hamret af gode danske Markstykker. Hans veltrufne Billede og hans Navn, samt Navnene af de faa djærve Mænd, der sluttede sig til ham, pryde det. Ganske naturligt maatte Ønsket om, derpaa tillige at anbringe en, Leiligheden betegnende Jnskription, opstaae. Men ved den lille Plads, som dertil kunde indrømmes, var denne Jdee ei saa let iværksat, som undfanget; men see, da kom Hjælpen derfra, hvor den mindst kunde ventes. Slesvigholstenerne vare saa gode at skrive den for os, thi vi fandt i den slesvigske Stændertidende Ordene: Han vedblev at tale Dansk, hvilke Ord vi havd tilladt os at benytte, og for hvilke vi derfor aflægge Vedkommende vor skyldigste Tak. Vi erkjende nemlig, at den Roes, der tildeles, selv ufrivilligt, af Fjender, har meere Krav paa Tillid, end naar Venner rose, og i disse Ord ligger desuden en Historie, som Efterverdenen maaskee vilde ansee for en Fabel, om den ei var saa pel bekræftet; den, at en dansk Mand, der var valgt af danske Medborgere i et dansk District, til Deputeret ved en Stænderforsamling, der i lige Grad repræsenterer Danske og Tydske, blev forbudt at tale sit Modersmaal, og det uagtet vor Konge har erklæret, at saadant er hver Mands naturlige Rettighed, og at han, da han ei vilde føie sig herefter, blev forhaanet, spottet og var nær ved at udsættes for Haandgribeligheder. Modtag da, høistærede Hr. Lorenzen, i alleDansksindedes Navn, denne saavelfortjente Gave af min Haand. Bevar den i Deres Familie, lad den gaae i Arv til deres Sønner og Sønnesønners Sønner, at disse, naar de skue den, kunne mindes deres uforfærdede Stamfader, og opflammes til, naar Fædrelandet behøver deres Tjeneste, at følge hans Exempel; bevar den i Deres Familie, at dens Beskuelse kan i Døttrenes Barm tænde en fædrelandsk Lue, og disse da føde og opdrage Sønner til at vorde Fædrelandets kjekke og trofaste Mænd. – Længe og lykkeligt leve Peter Hjort Lorenzen. Et tusindstemmig enthusiastisk 3 Gange gjentaget Hurra gjenlød derpaa fra Folket. (Fortsættes.) Huusmandssagen og Eiendomsretten.
Almuevennen, 1843-10-18
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 14de October. Hvede, .... pr. Td. 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. 3 Mk. - s. Rug, . . . . . . 3 – 3 – Byg, 2radet, . . . . 3 – 2 - 8 - - 3 Gradet . . 3 – 1 – Havre. . . . . . . . 2 - 1 - 8 - Ærter, gule 3 – 5 - 8 - - 5 graae 5 – – Kartofler, . . . . . . Smør . . . . . Fag. 13 – 4 – 8 - 15 . . . . . pr. A - - 1 – 9 - - Flesk, røget. pr. Lü 2 – 2 – - grønsaltet. Æg . . . . .. pr. Snees - - 1 – 14 - - - Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – - - Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 2 – 4 – – - 2 - 4 - 8 - Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri.
Almuevennen, 1843-10-25
2den Aarg. Nr. 45. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1843-10-25
Nogle bemærkninger angaaende Huusmandssagen.
Almuevennen, 1843-10-25
Naar den almindelige Klage lyder at Huusmændenes Kaar, hvad enten de ere Fæstere eller Leiere eller Jnderster, ere trykkende, naar Regjeringen, Stænderne, Amts raadene og Sogneforstanderskaberne opfordres til at see dem indrømmet mindre trykkende Vilkaar af Eierne af deres Huse, da er man strax ved det Punct, hvorom der nu strides, nemlig Jndgreb i Eiendomsretten. Saa længe Enhver ikke er Eier af det Lidet eller Meget han er i Besiddelse af, maa der være Fæstere, Leiere og Jnderster, men for hvilke der af Andre end Eierne intet væsentligt, til Opnaaelse af blidere Kaar, kan udrettes, uden at der gjøres Jndgreb i Eiendomsretten.
Almuevennen, 1843-10-25
Det er blandt andet yttret, at Bondestanden ved alle Leiligheder er blevet favoriseret, at Regjeringen ikke kan paabyde Noget der gjør Jndgreb i Jordegods=Eiernes Rettigheder. Uden at ville negte det Haarde i at blive sine Rettigheder eller Deele deraf berøvede, og at en Regjering, naar den er sat i den Nødvendighed at maatte give Love for Maaden paa hvilken Eiendomme maa benyttes, bør være heri høist forsigtig, og uden i mindste Maade at ville kaste Skygge paa Godseierstanden, fordi den ved alle lovlige Midler søger at bibeholde sine Rettigheder uforkrænkede og gjøre sig sine Eiendomme saa nyttige som mueligt, er der en høiere Lov som indskjærper den Regel: "at det Heles Bedste maa fremmes, om end den Enkelte kommer til at lide derunder og at Regjeringen, ved mange Leiligheder har været sat i den Nødvendighed og har troet sig berettiget til at maatte bringe hiin høiere Lov i Anvendelse, derpaa skal jeg tillade mig at anføre nogle Exempler: Forord, 21de Febr. 1702 om Vornedrettighedens Ophævelse; 14de Septbr. 1774 § 38, om at Huusmænd som have jordløse Huse i Fæste ere fri for Hoveri og Arbeidspenge, saalænge de staae virkelig i Rullen; Forord. 20de Juni 1788, om Stavnsbaandets Løsning; Regl. 5te Juli 1803 efter hvilket Proprietairernes Bidrag til de Fattige nu ikke længer er frivilligt; Forord. 19de Marts 1790 "at da det at udstede Fæstebreve enten paa visse Aar eller paa Opsigelse, baner Vei til Udsugelser, skal alle saadanne Fæstebreve gjelde for Bondens og Hustruens Levetid; Forord. 6te Decbr. 1799 om Hoveriets Fastsættelse til noget Bestemt, Forord. 1ste Octbr. 1802, aarlig Afgift af Besiddelse, Nytte og Brug af faste Eiendomme, saavel af priviligeret og benificeret som upriviligeret Hartkorn. Disse Exempler, som kunne forøges i det Uendelige, maa godtgjøre det Urigtige i den fremsatte Paastand at Regjeringen ikke kan foretage noget der kunne have Jndgreb i Eiendomsretten til Følge. Men kunne der fra de øvrige Stænder ikke gjøres samme Paastande, Skal det være som i sin Orden at for dem blot kan være Tale om Pligter? Dersom det maa betragtes som Jndgreb i Eiendomsretten, naar Regjeringen, i sine til det Heles Bedste foretagende Reformer, kommer i Berøring med en enkelt Stand eller Jndivids Rettigheder, da har disse, men i Særdeleshed, Bondestanden nok meest at klage over.
Almuevennen, 1843-10-25
Hvad der vistnok ikke lidet vil bidrage til at fremme utidige Ægteskaber, er blandt mere den i Tiltagende værende Skik, at give Leiecontracter paa Huse i Stedet for Fæstebrev. Den letsindige Karl tænker blot paa at faae Huus uden Jndfæstning, formerer Familien sig skal Sognet skaffe Jordemoder, Læge i Sygdomstilfælde, betale Skoleløn for Børnene, og i værste Tilfælde, at han ikke kan blive ved Huset, skal Sognet forsørge ham og Familie med Huus og Ophold. Men dersom det altsaa bliver almindeligt at give Leiecontracter der lyde paa Opsigelse, i hvilket Fald der da ikke kan blive Sporgsmaal om Aftægt ved Fratrædelsen af Huset; dersom det bliver almindeligt, som nu alt finder Sted paa flere Godser, at det ikke tillades den paa Grund af Alderdom fratrædende Huusmand, at betinge sig Huusleie, eller Aftægt til Livets Ophold, hvad vil Følgen blive for Communen, Have de uden at laane kunne betale deres Fæste, er det dem muligt, foruden hvad de skal præstere til Eieren for Besiddelsen af Huset og dets Vedligeholdelse, at tjene saameget som er tilstrækkeligt til egen og som oftest en talrig Børnefloks Underholdning, saa vil det vistnok være Tilfældet, at af 100 fratrædende Fæste- eller Leie=Huusmænd, vil de 90 i den Grad være blottet for Alt til Bestridelsen af det Allernødvendigste til Livets Ophold og til Huusly i deres Alderdom, at deres Forsørgelse upaatvivlelig kommer til at hvile paa Communen, hvilken, i den Tid de have arbeidet for Eieren, have maattet betale for deres Børns Underviisning, kjørt Reiser for dem efter Læge, Jordemoder a. Jeg kjender en Bye som bestaaer af 5 Fæstegaarde og 17 Huse, sæt at samme Bye selv skulde forsørge sine Fattige, jeg antager at en Karl gifter sig og erholder Huus i sit 25de Aar, og at han til sit 60de Aar kan opfylde Betingelserne for Besiddelsen af Huset; da Menneskets Levealder regnes til 20 Aar, ville Byen have at forsørge ham i 10 Aar, eller naar alle 17 Huusmænd efterhaanden som de afgik fra Husene, vare i det Tilfælde at de maatte forsørges af Byen, saa, da hver Enkelt maa antages, med Huuslye at ville koste 30 Rbd. aarlig, ville de 5 Gaarde have at udrede hver 102 Rbd. til Fattige, som vel have arbeidet for Bønderne men derfor ogsaa have erholdt deres Betaling, hvoraf Eieren ikke har faaet den ringeste Part, og for hvem Bønderne, i den Tid Eieren alene har Fordelen af dem, maa betale alle communale Afgifter og præstere adskilligt Natural arbeide.
Almuevennen, 1843-10-25
Da det er en almindelig Regel, at den, som har Nytten af en Ting, ogsaa i paakommende Tilfælde bør bære Byrden, da Eierne have al Nytten af Huusmændene i deres kraftige Dage, bør de ikke alene forsørge dem med Huuslye og øvrige Fornødenheder paa deres gamle Dage, men ogsaa komme dem til Hjelp med hvad der heroven er viist nu paaligger Communerne, hvilke ingen Fordeel have havt af dem. Vel kan herimod siges, at Eierne af deres Hartkorn betale Fattigskat liig Fæstebønderne, og at Huusmændene hertil maa, naar de kan, betale 1 a 2 Mk. aarlig, men Bønderne har endnu at forrette alle saakaldte Fattigkjørseler, desuden staaer den Udgift Eieren udreder til Fattigvæsenet ikke i Forhold til den Jndtægt han har af sine Huusmænd; jeg kjender en Gaard paa 30 a 40 Tdr. Hartkorn, som udreder i Fattigskat, alt beregnet i Penge, 26 Rbd., men Jndtægten af Huusmændene til samme Gaard er over 300 Rbd., ogsaa beregnet i Penge; af samme Gaard betales Jntet i Skoleskat. Hertil kommer, at paa store Herregaarde ere mange Folk, af hvilke det ikke er sjeldent at i Tidens Løb, ved Forandring af Herskab eller ved Dødsfald, Nogen ere blevne trængende, ligesom ogsaa, for Communen unødvendige Haandværkere ofte etablere sig ved saadanne Gaarde, og blive en Byrde for Communen. Jeg skulle derfor formene at Communerne eller Sogneforstanderskaberne i deres afgivende Betænkninger bør anholde om, at det paalægges Eierne af Huse at forsørge disses Besiddere om de maatte blive trængende, og det forekommer mig at Sagen er saa klar, at Regjeringen, gjort opmærksom paa det Urigtige i den nærværende Maade at beskatte Communerne paa, vist vil skjænke den Gehør. Mn.
Almuevennen, 1843-10-25
Landcommunalforeningen for Kjøbenhavns Amt. Et Møde er berammet at holdes af Kjøbenhavns AmtsLandcommunalforening Løverdagen d. 28de Octbr. 1843, Kl. 2, i Ballerups Kro. Ved dette Møde ville Betænkninger fra de ved sidste Møde udnævnte Comiteer meddeles, og nye Forslag bekjendtgjøres. Naar Forhandlingerne ere tilendebragte kunne de Medlemmer, der ønske det, tage Deel i et foranstaltet tarveligt Maaltid. De, der ville være ganske sikkre paa Plads, ville imidlertid behage forinden at tegne sig hos Mad. Johnsen i Ballerup, Hr. Jacobsen i Nøde-Veirmøllekro, Hr. Thalbitzer paa Cathrineberg eller hos Undertegnede. De Comiteer, der endnu ei have afgivet deres Betænkning, anmodes om, snarest muligt at sende samme til Undertegnede, nye Kongensgade 22.
Almuevennen, 1843-10-25
Kjøbenhavn, den 19de October 1843. Drewsen. Hermed et Følgeblad. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1843-11-01
Nr. 44. 2den Aarg. Almuevennen. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut.
Almuevennen, 1843-11-01
Onsdagen den 1. November 1843. Et Blik paa Danmarks Forfatnings=Historie.
Almuevennen, 1843-11-01
(Fortsat.) Det er besynderligt at see i de Forhandlinger vi meddeelte i Nr. 41, hvor uvidende Oberst Brock, Commissarius og et Par andre Herrer vare om det der ellers er saa bekjendt trindt om i Landet, at nemlig Bondens Sønner ofte mishandles i Soldaterstanden. Hvormange Tilfælde hvor dette er skeet, ere ikke blevne bekjendt baade ved mundtlige Beretninger og offentlig Omtale, og dog er det kun den mindste Deel af disse Tilfælde der komme til almindelig Kundskab. Der vil imidlertid oftere skee Paatale gjennem Pressen af slige "Pryglescener efterhaanden som den offentlige Mening kommer ret tilorde og faaer Mod og Kraft til at udtale sig friere og bestemtere, og vi troe, at der allerede siden hiin Tid er fremkommet saa mange Kjendsgierninger, at Commissarius nu ikke længere vilde kunne sige, at han efter den Leilighed han har havt til at erfare hvorledes Soldaterne behandles, troer at Misbrug af Revselsesretten ere yderst sjeldne. Heller ikke denne Sag kom til videre Forhandling i Viborg, men skulle dog her meddele Comiteens Betænkning, i den Overbeviisning, at det i en Sag af denne Natur i Særdeleshed er magtpaaliggende, at den offentlige Stemme udtaler sin Fordømmelsesdom over Det, der attraaes afhjulpet:
Almuevennen, 1843-11-01
At det indstilles til Hs. Majestæts allerhøieste Overveielse, om ingen yderligere Bestemmelse kunde tages, for at forebygge hyppig Uddelelse af Correction, eller andre Straffemidler indføres. Viborg, den 15de Decbr. 184. With. Kirk. Friis.
Almuevennen, 1843-11-01
Om Trykkefrihedens Tilstand i Danmark.
Almuevennen, 1843-11-01
Kjøbenhavns Torvepriser. Løverdagen d. 28de October. Hvede, . . . . . . pr. Td. 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 2 Mk. - s. Rug. . . . . . . . 3 – 3 – – - 4 – Byg, 2radet, . . . 3 – 2 – – - 3 – 3 "Gradet, . . 3 – 1 – – - 3 – 2 Havre. . . . . . . - 2 - 1 – 8 - - 2 - 4 - Ærter, gule 3 – 5 - 8 - - 5 – - graae 5 – – 5 – 3 – Kartofler, . . . . . . 1 – 2 – – - 2 - - - Smør . . . . . Fag. 13 – 4 – 8 - 15 – 3 –. . . . . pr. - - 1 – 8. - - - 1 – 11: Flesk, røget pr. Lü 2 – 2 – - - 2 – 2 grønsaltet." Æg . . . .. pr. Snees - - 1 – 11 - - - - 1 – 13. Bøgebrænde, et Bondelæs 3 – – – – - 4 – – – Tørv . . . . dito Talg, . . . . . . pr. La 2 – 4 – – - 2 – 4 – 8 - Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts LandcommunalTidende", med omtrent 6 Nummere i Qvartalet. Prisen er 3 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør, Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen og Andersen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Dhrr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hald i Frederikssund, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen i Lundby pr. Præsto, Gaardeler R. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Redacteuren, Tornebuskegaden Nr. 158, 1ste Sal, og hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved J. C. Lund.
Almuevennen, 1843-11-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende. Nr. 28. Følgeblad til "Almuevennen Nr. 18, 1843. Udgiver og ansvarlig Redacteur J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Gladsaare og Herløv Sogneforstanderskab. (Sluttet.)
Almuevennen, 1843-11-01
En Deel af det Gladsaxe Sogns Skoler tillagte Brændsel udvises af de kongelige Skove, hvorimod Resten ydes af Districternes Gaardbrugere med et Æqvivalent i Tørv. Denne Adelsesmaade medførte baade for Yderne og Modtagerne flere Misligheder, og som et Forsøg vedtoges det for indeværende Aar at lade indkjøbe det i Skoleplanerne bestemte Antal Favne Brænde og ligne de dertil medgaaende Bekostninger paa Districtet.
Almuevennen, 1843-11-01
Da den aarlige Vedligeholdelse af Sognenes 4 Skolebygninger krævede en ikke ringe Bekostning, hvorimod Forstanderskabet formeente at denne ville skee bedre og billigere, naar, efterat samtlige Skolebygninger vare satte i forsvarlig Stand, den aarlige Vedligeholdelse bortaccorderes til en enkelt Mand, saa vedtoges at lade samtlige Skolebygninger i Sommerens Løb undergaae en Hovedreparation og derefter forsøge en Bortaccordering. Overeensstemmende hermed ere de betydeligste Mangler paa Bygningerne afhjulpne, hvortil er medgaaet 204 Rbd. 64 s. Veivæsenet. Med Hensyn til Vedligeholdelsen af de Sognene tillagte Veistrækninger af de saakaldte mindre Landeveie og Sognenes Bivei, finder efter den tidligere Jnddeeling betydelig Ulighed Sted, ikke blot mellem Sognene indbyrdes men ogsaa mellem de enkelte Byer. Forstanderskabet formeente imidlertid at burde oppebie Jndførelsen, af den nye Matricul med Aaret 1844 inden nogen Om deling foretoges, idet det især henvendte sin Opmærksomhed paa at faae de Veistrækninger der især trænger til Forbedring, istandsatte ved fælleds Arbeide. Saaledes er i indeværende Aar foretaget Grundforbedring: ved Gladsaxe Gade, der tildeels er omlagt, ved den saakaldte Mørkhøi Gyde og ved endeel af Veien fra Bagsværd til Lyngbye. Endeel af disse Arbeider ere udførte efter Accord. Efter et derom til Stiftamtet indgivet Andragende er Gladsaxe Sogn fremdeles fritaget for Vedligeholdelsen af Veistykker i Jægersborg Dyrehauge fra Porten ved Klampenborg indtil Bakken. Den største Hindring for Forbedringen af Veiene især i Gladsaxe Sogn ligger i det fuldkomne Savn af Gruus passende til Veifyldning, et Savn der især er føleligt paa Sognets lerede Veie.
Almuevennen, 1843-11-01
J Sognedistrictet findes ikkun een Kroe men derimod især i Buddinge og Herløv et stort Antal Smut kroer og hemmelige Brændeviinsudsalg, der virke høist skadeligt især paa Tjenestefolkenes Moralitet. At gribe Forholdsregler mod dette Uvæsen har derfor ogsaa været Gjenstand for Forstanderskabets nøieste Overveielse i Forbindelse med Politimesteren Hr. Assessor Normann. De af vedkommende Fogeder førte Protocoller over afgivne Reiser have været fremlagte og gjennemsete. Med Hensyn til Hjortespring vedtoges at Oldermanden sammesteds har at føre Regnskab over afgivne Sognereiser.
Almuevennen, 1843-11-01
Jyllinge og Gundsømagle Sogneforstanderskab. (Sluttet. See Nr. 24.) 2) Fra Smed O. Mølleberg i Jyllinge var indkommet Andragende om, at han i Jyllinge maatte erholde en Gadeplads, hvorpaa han kunde opføre et Huus til Beboelse samt et Smedeværksted. Dette kunde Forstanderskabet ikke anbefale, da der i samme Bye er 2 Smedier, og en 3die var unødvendig. 3) Ligeledes havde Jndsidder Jver Hansen anholdt om Byggeplads, men herpaa kunne Forsamlingen ei heller for Tiden indlade sig. 4) En Ansøgning fra Niels Nicolai Pedersen i Gundsomagle om Tilladelse til Spekhøkerbandel blev anbefalet, 5) Paa en Forespørgsel fra Skolelærer Køie i Gundsomagle om Tørvemaalet efter Amtskoledirectionens Skrivelse af 16de Juli 1812, skulde afpasses efter Korntønden eller efter Salt- og Kultønden, resolverede Forsamlingen at det skulde afpasses efter Kultønden. 6) Fra Samme var ogsaa indkommet Andragende om, at Vedligeholdelsen af en Vandgrøft over Skolelodden, der hidtil var besørget af Skolelæreren, maatte betragtes som andet Pligtarbeide ved Skolelodden, der skal udføres af Hartkornsbrugerne. Forstanderskabet formeente at Vedligeholdelsen af denne Vandafledning ikke kan paalægges Hartkornsbrugerne. 7) En Ansøgning til Cancelliet angaaende Træernes Borttagelse af Kirkegaarden blev fremlagt, og det blev med 9 Stemmer vedtaget at den skulde indsendes. Præsten var ikke af denne Mening, men antog at den Erstatning Kirkeeieren havde givet ved at beplante Kirkegaarden, var tilstrækkelig. 8) En Ansøgning fra Sadelmagersvend Manike om at maatte nedsætte sig i Gundsomagle som Sadelmager, havde Forstanderskabet Jntet imod at anbefale, saafremt han kunde erhverve sig Beboelse enten til Fæste eller til Leie. 9) Foretoges Valg paa en Sogneforstander istedetfor Aare Pedersen, og blev Gaardmand Peder Josephsen i Gundsømagle ved fleste Stemmer valgt til Sogneforstander, og ansat til Sogneforstander for Jyllinge Sogn. J. Nielsen, Oxholm. unge Jens Andersen. Formand. gl. Jens Andersen. Peder Andersen. Ole Andersen. Jørgen Larsen. Lars Larsen. Christen Hansen, Augustinus Godtfredsen, Sognefoged. Sengeløse Sogneforstanderskabs Forhandlinger.
Almuevennen, 1843-11-01
Paa Amtets Skrivelse af 25de f. M. hvori æskes Forstanderskabets Erklæring, om man er tilfreds med det Bidrag, som en Huusmand af Sengeløse har forpligtet sig at udrede til et uægte Barn til Beløb 8 Rbd. aarlig, vedtoges at svare, at da benævnte Barn ikke var under Fattigvæsenet, havde man fortiden intet at erindre imod dette Bidrag; men for det Tilfælde at Barnet kunne blive lagt Sognet til Last maatte Forstanderskabet forbeholde sig dets Ret til at fordre et høiere aarligt Bidrag af Barnefaderen.
Almuevennen, 1843-11-01
Fattigvæsenets løbende Sager foredroges og afgjordes.
Almuevennen, 1843-11-01
Forskjellige Resolutioner fra Stiftamtet, betræffende deels Ansøgninger om Bevilling til Næringsdrivt, deels om Nedsættelse i Communalafgifter, communiceredes Vedkommende.
Almuevennen, 1843-11-01
En Ansøgning om at drive Tømmerprofessionen og en lignende om at nedsætte sig som Gjørtler anbefaledes.
Almuevennen, 1843-11-01
Amtsraadets Resolutioner og Fabrikarbeidernes Deeltagelse i Veiarbeide og om at Sogneveienes Grundforbedring kan udføres ved Entreprise, og at Ydernes Bidrag formentlig vil blive at inddrive ved Udpantning, fremlagdes i Forsamlingen.
Almuevennen, 1843-11-01
2 Skrivelser fra Amtsraadet om Sogneveienes Opmaaling og Jnddeling afgaves til Veicomiteen. Til den brandlidte P. Mauritzen af Wangede, var indkommen 91 Rbd. 64 s. Gjentofte Sogneforstander skabs Qvittering for disses Modtagelse blev fremlagt.