Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 20. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Marts 1827. Almanak Beskytterinden Beates Dag, den 8de Marti 1827. Hellige ophøiede Møe, udvalgte Jomfrue Bate! Du som nu i flere Aarhundreder har reret de danske Almanakers Skytshelgen, men isærdeleshed fra denne Dag, da du for hundrede Aar siden modtog det Hverv, kraftig at give dem din ophøiede Beskyttelse. Hvilke høje Egenskaber besidder Du ikke, og hvilke store og uberegnelige Følger vilde det ikke haft for vort kjære Fædreneland, om Kjøbenhavns Universitets Tilforordnede havde for enhver Videnskab, som paa denne Høiskole læres, havt ligesaa kraftige, standhaftige, og urokkelige Skytspatronater, som det Du hellige Beate har ført for Almanakkerne; thi Du har viist saadanne overordentlige Egenskaber, at det synes langt over hvad man efter somode. Du har viist Dig som et overnaturligt Væsen. Medens Staters Omveltning foregik; det almindelige Begreb om Helgenes Kraft kunde medens Frue Kirke 2 Gange blev fortæret af Luerne; det halve Kjøbenhavn 3 Gange afbrændt og opbygget; Christiansborg nedtaget, opbygget og opbrændt - har Kjøbenhavns Universitets maaskee endnu kan blive. dret *) hverken i sit Indre eller Ydre. Tilforordnede bestyret, og 15 forskjellige Lærde, hvoriblandt 8 Professorer, allene siden 1700 udgivet Almanakken, uden at den er bleven foran Du er beskeden, og en trofast Ven - thi endskjøndt du med 200 andre Helgene ligge siden Reformationen har prydet vore Almanakker, har Du dog aldrig ladet Dig udmærke, hverken med røde Bogstaver eller særskildt Tryk, Du har derimod bibeholdt Dine gamle Venner, til en Erindring for os om hvad vi have været, og *) Dette er ei bogstaveligt rigtigt, da Observatoriets Brede i de sidste Aar er udeladt, og Almanakken har faaet 2 synlige og i usynlig Sol; thi ligesom Middelpriis og Middelhøivand kommer af høieste og laveste, saaledes maa Middel-Soltid, fremkomme af en sand og en falsk Soltid; dette maa alle troe, undtagen de enkelte Jndviede. Du er aarvaagen og retfærdig - thi ikke saasnart havde een af vore videnskabelige Boghandlere i Aarene 1801 eller 2 indført de saakaldte Musen=Almanakker, hvori var Kalendere, før Du opdagede det, overleverede ham til den verdslige Ret, og efter din Pligt og dit Beskyttelsesbrev lod ham ventelig uden al Naade straffe, da slig Forseelse ikke kan tilgives. Du er uegennyttig og god - da Du ei allene ikke som mange Beskyttere har ladet Dig opreise noget Altar, men endog mere end broderlig ladet Indtægterne for din Myndling tilfalde Almanakforhandleren og Trykkeren, og det døde astronomiske Taarn. Du er ydmyg og viis - thi Du har ej allene udstyret din Myndling saa tarveligt og ringe, at ingen skal faae Lyst til hende, men endog indhyllet det Nyttige og Brugbare, hos hende inden et tæt Slør, at det ikke skulle kunne blive almindeligt. Du er fordingsfrie - ædel – stor, - da Du hverken ved Programmer, Universitetshøitideligheder eller lærde Promotioner offentlig har ladet Dig hædre paa denne eneste Dag i sit Slags i Danmark, end ej paa det gamle værdige Taarn vil nogen kunne udbringe din Lov; det er jo lukket, saa at ingen meere kan bestige dette dit herlige Asyl. Du er – ja hvad kan man kalde den Egenskab i hvilken Du har bevirket, at Kjøbenhavns Universitets Tilforordnede, skjøndt selv Videnskabsdyrkere, har været aldeles tause ved de Anker, der i Særdeleshed i Minerva for 1796 Skandinaviske Liter. Selsk. Skrifter 18 Bind 1822 - Statsvennen Nr. 74, 1822, og Dagen No. 82 for 1826, har været dem bibragte over de danske Almanakker, intet uden din mægtige Kraft kan have bevirket dette; i Særdeleshed, hvad Statsvennen angaaer, som har oplyst og søgt at bevise, at Almanakkerne ingenlunde ere hvad de kunne og burde være - kun besjælede af Din kraftige Beskyttelse og ærbødige for Din høje Alderdom, var dette mueligt. Med alle disse udmærkede Egenskaber har Du, ophøiede Beate, dog ikke været fri for at man jo har beskyldt Dig for Svaghed. Saaledes har man antaget, at det vilde været Dig ligesaa let at bevirke Almanakkens Trykning og Forhandling bortauctioneret til de Høistbydende, til større Jndtægt for det astronomiske Taarn, end nu det er et beskikket høist indbringende Embede, som det har været Dig at holde dem inden sine vanlige Grændser i flere hundrede Aar - men hvor høist ubilligt er ikke denne Mening, den gjendriver sig selv aarlig paa Almanakkens første Side, hvor den Lov læses, der angaaer Din Yndling. Hellige høist udmærkede Beskytterinde af de danske Almanakker, modtag denne ringe Skjærv paa denne vigtige Dag, og modtag dermed den Overbeviisning, at skulle endog Nyhedsaanden. bortstøde Dig, eller den samme Magt som gav Dig Beskyttelsens Brev fratage Dig det; ja skulde Du endog, med alle Dine 199 Medhelgene, som ukristeligt fyldekalk, blive udstødt fra det Paladium Du og de i flere Sekler har haft i Almanakken, saa vil dit uopnaaelige Minde aldrig uddøe saalænge Kjøbenhavn har et Universitet, og dette et Bibliothek. Det Kongelige Jnstitut for Blinde. (Slutning; see forr. No.) Love, for Lemmerne i Arbejdsanstalten for Blinde, hvis hensigt er, at de Blinde ved Haandarbeider skulle fortjene en Deel af deres Fornødenheder, og modtage det Øvrige af Blinde-Jnstitutet. J. I. Ingen kan optages i Arbejdsanstalten, uden i Forveien at være dannet i Blinde institutet, og der at have lært Haandarbeider, hvilke de stedse med Flid bør øve, og stræbe deri at opnaae større Færdighed, for derved at levere mere og fuldkomnere Arbejde. §. 2. Lemmerne i Arbeidsanstalten erholde. Huus, Føde, Klæder, Fodtøi, Vask, Varme, Medicin og Pleie i Sygdom. §. 3. For denne Underholdning ere Lemmeerne pligtige til at arbeide for Blindeinstitutets Regning, og kunne ikke, uden Bestyrelsens udtrykkelige Tilladelse dertil, paatage sig noget Arbeide for Andre. Alt det Arbeide, som udføres i Arbeidsanstalten, være sig Spind, Strikning, Flætning eller Andet, betales efter de antagne og gangbare Priser, samt beregnes særskilt til Fordel for enhver af Lemmerne i Arbeidsanstalten, saaledes at den som leverer mest eller bedst og finest Arbeide, ogsaa har Fordeel af sin Flid, og erholder den største Løn eller Betaling. §. 4. Afregningen med Lemmerne skeer ugentligen, i Overeenstemmelse med det Arbejde, som af enhver er udført. §. 6. Alle Materialier, som udleveres Nogen af Lemmerne til Forarbeidelse, saaledes som Hør, Blaar, uldent eller linned Garn m.m., leveres efter Vægt, og maa tilbageleveres forarbeidet efter samme Vægt, med det Fradrag for Jndsvinding, som tilstaaes. §. 6. Enhver af Lemmerne betaler af sin Fortjeneste for Arbeide, som Bidrag til Arbeidsanstalten, det som efter Tidsomstændighederne af Bestyrelsen dertil bestemmes, og som for nærværende Tid er fastsat til 18 tz. Tegn ugentlig. Alt hvad et Lem kan fortjene mere, er dets Eiendom, som det efter eget Ønske kan anvende, enten til passende Nydelse og Vederqvægelse, eller bestemme til andet Brug. Naar Bestyrelsen paalægger en eller anden af Lemmerne at gaae Lærerne tilhaande, og at undervise Eleverne i Blindeinstitutet i Noget af det, som læres i Jnstitutet, eller i Almindelighed paalægger det noget Tilsyn eller Arbeide, hvorved det hindres fra at anvende dets Tid til Haandarbeide, da erlægger et saadant Lem saa meget mindre af det her bestemte ugentlige Bidrag, i Forhold til den mere eller mindre Tid, det beholder til egen Raadighed. §. 7. De af Lemmerne, som af Bestyrelsen erholde Tilladelse at søge deres Erhværv udenfor Huset, erlægge samme Bidrag som Forhennævnte ugentligen til Stiftelsen. §. 8. Alle Lemmerne uden Undtagelse ere pligtige at tage Deel, ifølge deres Evner og Kundskaber, i en eller to offentlige Komedier aarligen, som maatte gives til Fordel for Blindeinstitutet, og derved at udføre de Partier, som maatte fordres. §. 9. Arbejdstimerne bestemmes om Sommeren fra Kl. 6 til 12 Formiddagen, om Vinteren en Time sildigere, og om Eftermiddagen fra Kl. 2 til 8. §. 10. Alle Lemmerne møde til Arbeidet til bestemt Tid, renlige og ordentlige paaklædte, Ansigt og Hænder vaskede, Haaret kæmmet m.v. §. 11. Tiden til at staae op om Morgenen, fastsættes om Sommeren til Kl. 5, om Vinteren til Kl. 6. Sengetiden bestemmes til Kl. 10.