JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1769-10-27
Førstkommende 22. November blive ved offentlig Auction bortsolgte, om fornøyeligt Bud giøres, udi (S. T.) Hr. Doct. Wichmanns Huus i Aalborg følgende Steder, i Nørre-Sundbye lige over for Aalborg beliggende; Boelsteder: Bruusens. Laurs Rasmusens. Ertmanns. Gadehuuse: Ole Rasmusens. Hans Laursens. Rasmus Smeds. Jens Skoemagers. Maren Pouls Dotters. Niels Skræders. Christen Rohuus. Christen Vævers, Niels Knurborgs Peder Muurmesters. Morten Juuls. Søren Bogins, Søren Steens. Lars Fladstrands. Jens Bystrups, Kirsten Saands. Jens Nielsens. Anders Bey lers. Jørgen Pedersens Thomas Branborgs Niels Lindholms. Christen Pilemans Jacob og Peder Dødensigs Niels Olesens Mads Jensens. Peder Jensens Søren Enspesens og Laues Nørgaards. De Lysthavende ville derfor bemældte Tid og Sted indfinde sig.
Jyske Efterretninger, 1769-10-27
den Arrestant, Lauriz Pedersen Glarmester, NB. O. som udi disse Efterretningers Nr. 36, 32. og 38, fra Biørnsholm er bleven efterlyst, er endelig ved (S. T.) Hr. Byefoged Søfrensøn i Lemvig, hans priiselige Foranstaltninger, bleven greben, og anholdt udi bemældte Lemvig, og igien til Biørnsholm transporteret, hvor han paa nye er vorden modtaget og indsat udi et med tilGrund. co Grundmuur forsynet Arrest Kammer, og paalagt nyt til ham forfærdigede Artest-Jern, som bestode af en Been Skinne med en stor nye Taske=Laas for, derved var en svær nye jern Lenke, som var fastgjort til en meget stor Træe-Blok, som 4 Karle med Møye væltede ind i Arrest Kammeret. Men uagtet alle disse, tilsyne fuldkomne, Foranstaltninger til hans Forvarelse, haver ermældte Arrestant dog Natten imellem den 15 og 16, hujus betient sig saa vidt kan sluttes af denne svære Blok, og med samme gjort et Hul giennem den tykke Muur oven over Arrest Kammer Vinduet, som med tilstrækkelige jern Stænger, vare forsynede, hvorudaf han paa nye er escaperet med Been=Skinne, Laas og Kiæde, saa nær som det yderste Leed af Kiæden, det han havde faaet i tu, og ved Blokken forefandtes. Des Aarsage lader S. T.) Hr. Peder Lasson, til Biørnsholm a. endnu denne Arrestant herved 3de Gange efterlyse, med ærbødig og tienstlig Begiering, det alle Forekommende vilde vise al muelig Fliid til denne Lars Pedersons Paagribelse og Anholdelse, der af ovenførte kan sees at vil være tilstrækkelig, siden han baade er sterk og sidig og ham samme pr. Aalborg og Biørnsholm tilmælde, da han er reedebond og villig at betale alle paagaaende Omkostninger, ja og en Douceur for Uleyligheden, i Fald den forlanges. Ligesom han og straxen skal blive afhæntet til at udstaae den Straf, som den over ham den 18 hujus afsagde Dom formælder. Hans Statur kiendes lettelig i den udi foranmældte No. gjorte Beskrivelse, dog kiendes hansikkrest paa det Ar, han haver paa sin nederste Lippe eller Hage, hans Klædedragt ved sidste Undvigelse var den forhen, ommældte stribede Trøye med blaa bunden Ermer udi, hvorover han nu havde en gl. rød Kiortel, han havde og paa et par hvide Skind=Buxer og hvide uldene Strømper, en Hat paa Hovedet med en Hue under.
Jyske Efterretninger, 1769-10-27
Hvor en smuk Liighaare med forsølvede Løve Fødder, Engle=Hoveder og et Fartøy paa Siden af Billedhugger Arbeyde, samt 2de Liigklæder med et Skriin til at forvare dem udi, og 2de Liig=Skamler, er til Kiøbs, gives Anviisning paa hos Oldermanden for Smede Lauget her i Aalborg, Jørgen Eilersen, boende i Bispensgade.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Om Alle Helgens Dag. enne er en af vore ubevægelige Fester, som aarligen indfalder paa den første Dag i November Maaned, samme vi og derfor sidste Onsdag helligholdte. Denne Festdag kan i visse Maader siges at have sin Oprindelse fra Hedenskabet; thi der var en prægtig Kirke i Rom, som Marcus Agrippa havde bygt, og kaldet Pantheon, eller: Alle Guders Kirke. Denne havde Pave Bonifacius 3 udbedet sig af den Romerske Keiser Phoca, og gav den i Aaret 608, eller som andre skrive, 610, et andet Navn, da han indviede den til Maria og alle Helgens Kirke. Bemaldte Pave var den første, som bragte det i Skik, at Kirkerne bleve ind de & indviede til afdøde Helgene, og fra hans Tid af have man ge Kirker og Klostere faaet Navn efter visse Helgene, samme Navn har og en Deel endnu indtil denne Dag beholdet. Ved alle Helgens Kirkes Jndvielse blev tilligemed alle Helgens Fest anordnet at skulle helligholdes paa den 13. Maji imellem Paaske= og Pintze=Festen, men, efter Keyser Ludovie Piir den Frommes, Begiering, blev den i det niende Aarhundrede af Pave Gregorio 4 forfløttet og udsat til den 1. Novembris, thi den første fastsatte Tiid var meget ubeqvem, formedelst den store Folke=Mængde, der da samledes, hvilket foraarsagede tyr Tiid, eftersom der da var allermeest Mangel paa Levnets Midler. De Roman=Catholskes Øyemærke med denne Fest er forskiellig fra det, hvorfore vi have beholdt den; Thi deres Meening er, at ligesom til andre Tider hver Helgen for sig var bleven høytideligen erindret og æret, saa skulde de den Dag alle med hinanden æres og tilbedes, og ingen forglemmes. Men vi derimod vide, at Helgenes Tilbedelse er afskaffet og forbudet, men ikke Helgenes rette Efterfølgelse i Hellighed; thi det bør os at være deres Efterfølgere som formedelst Troe og Langmodighed have arvet Forjættelserne. Til den Ende blev og i den første Christen Kirke, til de hellige Martyrers Jhukommelse, en vis Dag om Aaret høytideligen helligholdet, og man ansaae det som en stor Ryggesløshed, dersom nogen ikke da var tilstede ved saadan Forsamling, som blev holdt Martyrerne til Ærel; thi disse, som for Christendommens Skyld havde udstaaet haarde Forfølgelser, og sat deres Liv til for dens Bekræftelse bleve agtede for store Troens Helte, ja de ærede deres J. hukommelse, deels paa der de derved kunde opmuntre andre til lige Taalmodighed og Tapperhed, deels og, paa det Dyden endog her i Verden ikke skulde blive ubelønnet; De gjorde derfor alt, hvad de kunde, til de afdøde Halgenes Ære og Berømmelse, men de vilde dog ikke tilstede, at saadan Ære skulde bestaae i en guddommelig Tilbedelse; thi dette holdte de sig langt fra, og agtede for et grovt Afguderie og et ovensynligt Affald fra den Christelige Troe. Derfore læser man og, at den hellige Lærefader Augustinus of 2 Rd. te og tydelig haver sagt Endskiønt man bør ære de afdøde Helgene, og ihukomme dem som hellige Folk, der have stridet for Sandhed indtil Døden, saa maae man dog ingenlunde ære og tilbede dem som Guder.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Paa alle Helgens Dag bliver og i vore Kirker erindret det store og vigtige Reformations Verk, som den Sal. Doctor Morten Luther for 252 Aar siden ved Herrens kraftige Bistand begyndte og fortsatte, hvorved han har igien forskaffet os den gamle reene Troens Lærdom; thi Aftenen før alle Helgens Dag i Aaret 1517. opslog han sin første Disputatz imod Aflad. Det, som saa mangfoldige længe tilforn havde ønsket, det mange havde gjort Forsøg, paa, men ingen var sluppen vel fra, det blev givet Luther, at han med større Held skulde sætte i Verk og forfremme. Naar vi derfor retteligen indsee og erkiende denne store Velgierning, som os vederfoeres ved Reformationen, da maae vi ey allerne tilstaae og bekiende: Dette er skeet af Erren, og er underligt for vore Øyne, men vi maae og tillige betænke, at samme udkræver og fordret af Enhver af os i den Lutherske Kirke Gudsfrygt og taknemmelige Hierter. Lader os derfor aldrig enten i Levnet eller i Lærdom skamme os ved den Lærdom, som Luther med største Frimodighed baade prædikede og forsvarede men lader os altid bevise os lydige af Hiertet efter den Lærdoms Form, til hvilken vi bekiende os, saa vi kunde pryde Guds vor Frelseres Lærdom i alle Ting; thi saa ere vi de rette Helgene, til hvilke Guld baade her og hisset vil have sin Velbehagelighed.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Copulerede. Den 30 Octob. Velærværdige Hr. Lambert Frank Vinther, Sognepræst til Giedsted og Fielsøe Meenigheder, og Provst i Rinds Herred udi Viborg Stift, og Jomfrue Friis hos Brudens Fader paa Lynderupgaard.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Jndkomne Skippere. Fra den 26. October til 2. November A. Clausen af Holliz fra Norborg med Tag= og Muursteen, Æbler og Gryn. C. Wilsen af Aalborg fra Christiania, L. Thordsen, af Nedeneslehn fra Øster Riisøer, E. Hansen af Sande fiord fra Krogerøe, N. Møller af Aalborg fra Langesund og M. Møller af Nyekiøbing fra Christiania, alle med Tømmerlast, Stangjern, Kakkelovne, Kommen og Tobaks Piber. Th. Pedersen af Strandbye fra Fladstrand bag lasted. Th. Elling af Fladstrand fra ibid. med Landets Producter.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Udgangne. H. O. Sandgaard af Sandefiord til Tønsberg baglasted. J. Knudsen af Flensborg til Tronhiem, J. Sørensen, af Kiøbenhavn til ibid. O. Frandsen af Nedeneslehn til Arendahl og T. Ellingsen af Nedeneslehn til Langesund med Landets Producter, P. Krog af Aalborg til Hadsund med Kiøbmands Varhe. Th. Pedersen af Strandbye og Th. Elling af Fladstrand til Fladstrand, O. Petersen af Aalborg til Øster=Søen med Salt.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Dødsfald. Sidst i forrige Maaned er Hr. Axel de Lassons Frue, fød Rosenørn, død paa Astrup i Salling, i Barsel=Seng, da hun kort tilforn var nedkommen med en Søn, som og tillige er død. Den 26. October her i Byen Svend Aagensens Hustrue i sit 60 Aar. Den 29. October Hr. Christen Brøndlund Forpagter paa Kornumgaard, han var fød den 25. Maji 1727.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Prof. og Rect. Worm i Aarhuus udgiver et Lexicon over J Danske, Norske og Jslandske Skribentere, som bliver trykt deels paa stort Stierne=Papiir, deels fransk SkrivPapiir, i Median Octav, med smaa tæt Stiil. Prisen for hvert Alphabet paa Trykpapiir bliver 4 Mark 8 Skilling, og paa Skrivpapiir 5 Mark 4 Skilling. "De, som her i Byen, eller Stiftet, maatte have Lyst til at subscribere paa bemædlte Skrift, vilde inden denne Maaneds Udgang lade deres Navne tegne hos mig underskrevne, som efter Bekiendtgiørelsen i No. 34 af den kritiske Journal for 1769. er berettiget til at meddeele Vekommende Beviis for Subscriptionen. Aalb. den 2 Novemb. 1760. H. Gottschalch.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Den Auction, som paa Catalogo er anført at skulle holdes førstkommende 13 November hos Sr. Christopher Wille her i Aalborg over afgangne Velærværdige Hr. Lyd der Kiærschous efterladte Bøger, bliver først foretaget Dagen derefter, nemlig Tisdagen den 14. ejusdem, hvilket det Lysthavende ville behage at lade sig tiene til Efterretning.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Den Arrestant, Lauris Pedersen Glarmester, NB. som udi disse Efterretningers Nr. 36. 37. 27 Rd. og 38, fra Biørnsholm er bleven efterlyst, er endelig ved (S. T.) Hr. Byefoged Søfrenson i Lemvig, hans priiselige Foranstaltninger, bleven greben, og anholdt udi bemældte Lemvig, og igien til Biørnsholm transporteret, hvor han paa nye er vorden modtaget og indsat udi et med tyl Grundmuur forsynet Arrest=Kammer, og paalagt nyt til ham forfærdigede Arrest-Jern, som bestode af en Been Skinne med en stor nye Taske=Laas for, derved var en svær nye jern Lenke, som var fastgjort til en meget stor Træe=Blok, som 4 Karle med Møye væltede ind i Arrest Kammeret. Men uagtet alle disse, tilsyne fuldkomne, Foranstaltninger til hans Forvarelse, haver ermældte Arrestant dog Natten imellem den 15 og 16. hujus betient sig saa vidt kan sluttes, af denne svære Blok, og med samme gjort et Hul giennem den tykke Muur oven over Arrest Kammer Vinduet, som med tilstrækkelige jern Stænger, vare forsynede, hvorudaf han paa nye er escaperet med Been=Skinne, Laas og Kiæde, saa nær som det yderste Leed af Kiæden, det han havde faaet i tu, og ved Blokken forefandtes. Des Aarsage lader (S. T.) Hr. Peder Lasson, til Biørnsholm a. endnu denne Arrestant herved 3de Gange efterlyse, med ærbødig og tienstlig Begiering, det alle Forekommende vilde vise al muelig Fliid til denne Lars Pedersens Paagribelse og Anholdelse, der af ovenførte kan sees at vil være tilstrækkelig, siden han baade er sterk og snedig, og ham samme pr. Aalborg og Biørnsholm tilmælde, da han er reedebond og villig at betale alle paagaaende Omkostninger, ja og en Douceur for Uleyligheden, i Fald den forlanges. Ligesom han og straxen skal blive afhæntet til at udstaae den Straf, som den over ham den 18 hujus afsagde Dom formælder. Hans Statur kiendes lettelig at den udi foranmældte No. gjorte Beskrivelse, dog kiendes hansikkrest paa det Ar, han haver paa sin nederste Lippe eller Hage, hans Klædedragt ved sidste Undvigelse var den forhen ommældte stribede Trøye med blaa bunden Ermer udi, hvorover han nu havde en gl. rød Kiortel, han havde og paa et par hvide Skind=Buxer og hvide uldene Strømper, en Hat paa Hovedet med en Hue under.
Jyske Efterretninger, 1769-11-03
Den indsendte Landstings-Orden skal følge i næste No.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Mortens Aftens Oprindelse. a Mortens Aften indfalder paa denne Dag, der almindelig holdes høytidelig ved Gaase=Slagtning og Stegning, saa kan det dog vel agtes Umagen værd at vilde, hvorfra denne Æde=Skik har sin Oprindelse. Nogle ville hidlede Oprindelsen fra den Omstændighed, som i det 4de Aarhundred skal være forefalden med den fromme Martinus, som var Biskop af Tours i Frankerige, og skal have skiult sig i en Gaasestie, da han for Religionens Skyld blev forfulgt, og, da hans Forfølgere kom efter ham, gav Gæssene sig til at kiekke og derved forraadede ham, saa han blev funden, og faldt i sine Fienders Hænder. Dette skal være skeet den 10. November, Rober, og derfor skal Gæssene til samme Aften slagtes og steges, at deres Kiekken da kan høre og hævnes; Men denne Historie er sammenslikket af Fabler, og har aldeles ingen Grund i tilforladelige Skrifter, Andre derimod meene, at denne Skik har sin Oprindelse fra en yngere Tid og skulde være til sal. Doct. Morten Luthers Jhukommelse, thi han skal være fød den 10 Novembr. om Aftenen Klokk. 11 i Aaret 1483. Men da denne Æde Høytid, har været i Brug mange hundrede Aar tilforn, saa har den ganske intet med ham at bestille, den er snarere indført til Forlystelse for Ganen, og, som en Levning af Hedenskabet. bleven saaledes Tid efter anden vedligeholdt, at den nu er fast almindelig baade i de Fattiges og Riges Huuse. Hos de sidste skal saadant et Aftens Maaltid nu omstunder, foruden Gaase=Steeg, bestaae af mange Slags velsmagende Delicatesser og lækkere Ragouts, hvilke ere umistelige paa fornemme Folkes Bord. - Større Høytid og bedre Medfart fik Gaasen hos de Græker og Romere. Grækerne fortælle, at der er en sær Kierlighed i en Gaas mod et Menneske: En ung Dreng, saavelsom en ung Pige, som spillede paa Klaveer for Kong Prolomæus, bleve saa elskede af en Gaas, at den aldrig vilde være fra dem. De meene og, at Gaasen forstaaer sig paa Philosophie og Viisdom: En vis Philosophus, som var meget berømt for sine Studeringer, havde altid en Gaas i Følge med sig, enten han var hiemme, eller iblant Folk, eller han gik i Bad, saa gik Gaasen aldrig fra ham.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
De Rommere skrive om Gaasen, at den staaer paa sin Post, og vaager om Natten til sin Herres Beste, hvilket de bevise af Kapitolium, som havde blevet indtaget af de Galler, hvis Gæssene ikke havde kiekket; thi da Hundene sove paa deres Vagt, og alting for det samme saae ilde ud forde Romere, gjorde Gæssene med deres Kiekken Fienden Afbræk. Disse Gæs bleve derfor meget høyt agtede, og Cen fores bleve befalede at forsørge dem med Raadsens Brød, saa længe de levede. Gaase=Pølse er aldrig saa rar hos os, at jo Gaase=Lever var langt rare hos de Romere. De gave derfor Gæs Figen at æde, hvorved Leveren blev meget meget stor, siden, naar Leveren kom ud, aade de den i Melk, og dette var en Herre=Ret iblant dem. Jmidlertid holdes endnu Mortens Aften paa Gæssenes Bekostning der for deres Kiekken Skyld maae bøde med Livet, og lade alt, hvad der er paa dem, blive til Nytte for andre, saaat endog, efter gammel Sagn, deres Bryst=Been tiener til en Almanak, der paa den Aften kan forud bestemme Vinterens Beskaffenhed, enten den kommer tillig eller sildig, bliver mild eller streng, o. s. v. Ja, hvor glæde ikke mange sig ved denne Aften, for at faae sig en god Aften=Smaus, da den Viin er dem, efter Diogens Meening, den beste som ingen Penge koster. - Jmidlertid bør dog enhver ved saadanne Maaltider og Giestebuder, som og ved alle andre Leiligheder, vogte sig vel for den store Ulykke og Uleilighed, som Fraadserie og Umaadelighed fører med sig; thi den forøder Gods og Formue, den svækker og forderver Legemets Sundhed, den gjør Hovedet dorsk og ubeqvemt til Forretninger, ja den giør Sindet skikket til alle Slags Laster og Ugudeligheder, da derimod Maadelighed i Mad og Drikke baade befordrer Legemets Sundhed, og opholder Sielen i sin rette Munterhed. O! hvor er da ikke den et meget elendigt Menneske, som giør sin Bug til sin Gud, og derudi søger sin største Lyksalighed. Man bør vel æde for at leve, men ingenlunde leve for at æde. Den gnieragtige Fraadser. varus bruger Kniv og Gaffel J Saa kiet, som nogen anden ved Det heele Giestebud og Taffel. Med eet han nu vil blive feed. Sit Glas han kan ret brav udstikke, (Han ellers sielden smager Viin) Men nu, nu vil Aparus drikke, Indtil han ligger som et Sviin. Hy2 20 Res Jeg mig skal giøre ret tilgode; i Saaler Avari egne OrdinemmeHvorfor er han saa vel til Mode; de samme Han sad just ved en andens Bord. misland Orden.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Paa Sagerne til Landstinget, som blev holdet: Onsdagen den 8 November 1769.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Optagne Sager. 1. Borgemester Udahl i Assens contra Apotheker Eischou, i Colding. 2. Johannes Palludan af Stausheede contra Hr. Frydenreich til Palstrup a.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Jndstævnte Sager. 1. Procurator Christian Friis af Aalborg, som anordned Actor imod Deelinqventinden Anne Lars Dotter af Høieslef, indstævner en Dom afsagt ved Høyslef Birketing den 21. Junii sidst af Birkedommeren sammesteds Sr. Eiler Dyrhav og tiltagne Meddomsmænd over bemældte Delinqventinde for adskillige af hende begangne Tyverier og Undsigelser, samt derefter skeede Jlds Paasættelse paa Degnen, Sr. Thiørring i Høyslef, hans Huus, med videre efter
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Stævningens Udviisning. 2. Sr. Christen Ørsnes udi Aalborg indstævner til Underkiendelse en Rettens Behandling, som den 16. August. sidst skal være begaaet af Byefoged Lybecher i Nibe efter en paa Nibe Byeting af Srs. Niels Færch og Erich Hvid ibid begierte og holdte Extra- og Gieste Ret, til Doms Lidelse over Citanten, betreffende en Qvantitet Rug, ungefær 145 Tdr., som Citanten til Forhandling har ladet oplegge hos Res hos Sr. Niels Asp i Nibe, imod accorderede Loft=Leye og Provision, som Vedkommende urettelig vil hentyde til Land eller Forprang, med videre samme Stævning indeholder og paa anker. endingang 3. Sr. Nicolai Busch af Høyriis og Sr. Søren Thygesen, Forpagter paa Schophuuset, indstævner til total Underkiendelse &c. en Dom afsagt paa Friisholt Birketing den 7. Sept. sidst af sammesteds Birkefoged Søren Møller, udi en Sag imellem Hr. Krigsraad Rosborg til Friisholt paa den ene, og Citanterne paa den anden Side, betreffende, hvorledes de sidste skal være overilede og fornærmede der til Tinget, som til et Forum Contractus til Indførsel og NamsDoms Erhvervelse paa Høyriis Gaard og vedhørende Bøndergods til Auction og skadesløs Betaling af Citanterne for den Summa 3000 Rdlr. med et Aars Rente &c. 4 Niels Christensen af Jeberg i Salling indstævner til Underkiendelse og Omkostningers Erlangelse en Dom afsagt ved Salling=Herreders=Ret den 1. Maji sidst af Hr. General=Auditeur og Landsdommer Rothe, som Herredsfoged sammesteds udi en Sag, som Appellantens Husbonde, Hr. Major Geisler til Eskiær imod ham anlagt haver, angaaende Overhørighed imod bemældte sin Husbonde, hvilket dog Citanten formeener, aldrig skal blive beviist, eller af ham i nogen Maade er forøvet, med meere samme paa anker og indeholder.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Fra Fridericia berettes, at efter seeneste Forordning, have af forrige Coldinghuus=Amtes Rytter=Destrict 18 Byer resolveret til at skifte deres Jorder, saaledes: at enhver Mand faaer al sin Jord i eet Kaabel bag sin Gaard, og somme Steder faaer hver Mand to Kaabler, de fleeste Steder ere alt udsøgte, og ved Contract af Beboerne reguleret. En mageløs ypperlig Sag, hvor Byerne saaledes ligge midt i Marken, da, naar samme bliver indgrøftet, kan enhver giøre sig sin Jord ret nyttig, og har da ei nødig at efterkomme de skadelige Vedtægter, men kan baade pløye og saae, 993 naar Ros naar han vil, samt giøre sig sin Jord saa nyttig, som han best veed, vil og kan. - Qvæg-Sygen continuerer endnu der omkring, dog er saa sterk, som hidindtil. Gid dog denne Lande=Plage maatte blive stillet, og ikke videre udbrede sig.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
J følge Staternes af Friesland til dem af Holland stillede Memorial, angaaende Forbudets Ophævelse imod Horn=Qvægets Ind= og Udførsel, er nu i Haag kundgjort en Placat, hvorved Handelen med Horn=Qvæg skal igien under visse Jndskrænkelser være tilladt.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Ved sidst holdte Auction over Sal. Mad. Tødsleufs efterladte Gaard ved Vesteraae her i Aalborg er bemældte Gaard offentlig bortsolgt den 3 hujus til Sr. Anders Dettessen Hegelund for den Summa 1001 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Ulykkelig Hændelse. Natten imellem den 3 og 4 hujus skal en Skibsmand her af Byen, navnlig Jens Frederichsen, som foer med en Skipper her fra, ved Løgstøer være falden over Borde, og ynkeligen omkommen, men Dagen efter funden, og Liget, bragt i Land.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Jndkomne Skippere. Fra den 2 til 9. Novemb. H. Foged af Fynshof fra Nordborg med Muursteen, Æbler og Gryn. M. Wilsnach af Aalborg og M. Kaarsgaard af Skive fra Kiøbenhavn m. adskilligt. P. Larsen af Aalborg fra Øresund, L. Biørnsen, af Aalborg fra Randers og W. Dirchsen af Dragøe fra Kiøbenhavn baglastede. S. Olsen af Kiøbenhavn fra Amsterdam med Stykgods. L. Pedersen af Nachschou fra ibid. med Hvede. J. Vales af Neucastel fra ibid med Steenkul og Blye. P. Petersen af Aabenraae fra St. Ybes med Salt.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Udgangne. L. Gaarn af Aalborg, H. Hendrichsen og N. Sammel sen. sen af Nibe til Kiøbenhavn, M. Ternon af Flensborg til Dramen med Landets Producter. J. Vales af Neucastel til Øster=Riisøer og P. Petersen af Aabenraae til ibid. baglastede.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Bekiendtgiørelse. de Qvinder, som bleve hindrede fra sidste Gang. at lade sig undervise afmig i Jordemoder Konsten, som og de, der siden have mældt sig hosmig for samme Aarsags Skyld, ligeledes og andre, som have Lyst til at oplæres i denne Videnskab, vilde med Attester fra deres Sielesörgere om deres Levnets Christelige Forhold indfinde sig hos mig Mandagen den 20. Nov., da jeg igien begynder min Underviisning. Aalborg den 2. Nov. 1769. B. Wichmand, Med. Doct. og Land-Physicus.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
En ved Østeraae i Aalborg beliggende Gaard, bestaaende af et Forhuus 14 Fag 2 Loft høyt, med grundmuuret Kielder 9 Fag, et dito Forhuus 6 Fag 2 Loft høyt, med grundmuuret Kielder, et Sidehuus, 10 Fag 2 Loft høyt, en Tilbygning med Trappe og Indgang, 4 Fag, indrettet til en Familie; Gaarden overalt beqvem indrettet med smukke Værelser, saavel neden som oven, har 3 Gaards rumme, og velskikket til en Kiøbmand, i Særdeleshed til Viinhandel, dertil hører en tæt ved liggende meget prægtig Frugt= og Lysthauge, samt 4 Leye=Vaaninger, i alt assenreret udi Brand=Cassen for 1010 Rdlr. og har i øvrigt den Herlighed at ligge frie med Gade rundt om Gaarden, er underhaanden at faae til Kiøbs, naar vedkommende Liebhabere behager med første at adressere sig til Bogtrykkeriet her paa Stedet, hvor nærmere Efterretning erholdes.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Ja jeg af Hr. Professor Worm i Aarhuus er antaget til at modtage Underskrift paa hans Danske og Norske lærde Ordbog, finder jeg mig beføyet til at giøre samme An Korn.
Jyske Efterretninger, 1769-11-10
Anmældelse, som Hr. Conrector Gottschalch i de Jydske Efterretninger, og lader til den Ende strevne Bekiendtgiørelser omløbe i Wiborg Bye og Stift. Wiborg den 4 November 1769. sine la ne, igang. Andreas indiannanmals og i Brinchmann.