JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Til Paaske rette fløtte tid bliver hos Hr. Justiz Raad Lassen paa Kiøbmagergaden beqvemme værelser for en samilie til leye at bø komme med eller uden heste og vogn, som forlanges. Hr. Jnspecteur Jonas Collin, boende udi Dronningens Bredegade har i Commission 1000 til 1200 Rdlr. imod forsvarl, pandt paa te at udsætte.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
En gaardt Studiistrædet, indrettet til en Slagtergaard, lige ver for Geheime-Raad Thots gaard, er strax at faae tilkiøbs, eller til Paaske til leye, liebhaberne kand melde sig hos Biskoppens Amanuensis i Bispegaarden.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
J den gaard paa lille Kiøbmagergade, hvorudi Hr. Politiemester Horn boer, er mange commode værelser udi anden etage en sulte baade til gaden og gaarden, saa og i forhuusets tredie Etage, at faae til leye til førstkommende Paaskee fløttetid, med fuldkommen kiøkken, lofterum, tørre kieldere, samt vogneremise, kudskekammer med stalderum til 6 heste, hvorom liebhaberne behager at addressere sig til Hof=Lacherer Tønder, boende i Stormgaden, samme gaard med hauge er og til kiøbs at bekomme.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Da nogle har gjort sig den tanke om det af Cammer-Raad Paulli i Kiøbenhavn sub 23 Aug. 1747. oprettede Pensions=Societet, at det er sluttet til et vist antall over hvilket ingen fleere antages, saa maa man, for at underrette dem anderledes, herved bekiendtgiøre, at ligesom nyeligen er indtaget adskillige nye interessenter, saa agter man endnu med fleeres indtagelse at fare fort. Da ogsaa nogle, hvilke tilforn have været interessenter udi samme Societet ved deres Contingenters udeblivelse ere udgangne, og nogle af dem igien have meldet sig, at vilde indtræde som nye interessenter, fordi de have seet og fornummet, at vensionisternes udbetaling hidindtil er skeet med alt det som Conventionen lover, nemlig 100 Rdlrs. valuta aarligen, og bemeldte sig paa nye anmeldende have holdet for, at dem ey kunde paabyrdes at betale videre end en nye interessent er forbunden til, saa ønskede man gjerne at vide, om der maatte være fleere lige sindede, og at samme da behagelig vilde give saadant for Søcietetets Stiftere tilkiende, paa det man, efter indhentet underretning ved ham derom, kunde for dem alle under et gjøre forestilling til General forsamling dets angaaende. Kiøbenhavn, den 15 Februar. 1753. v. Aspern. Sonne. Bing. Mangor. Bugge. Norup. A. Munthe Et vel beseilet Gallioth=Skib, drægtig 29 læster, beliggende ved Nyehavn, er underhaanden at faae til kiøbs; skibet med dets staaende aa løbende redskab, samt andet inventarium, er alt udi god stand, hvorfor liebhaberne ville behage at melde sig hos Sr. Hans Pans, boende ved Nyehavn, hvor de ey allene om skibet og dets tilhørende, men og om priisen kand vorde underrettede.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Forvalteren Christopher Hørup ved Baroniet Juellinge udi Lolland, lader bekientgiøre, at forrige Hollænderie=Forpagter afgang ne Claus Olufsen Kuld, hans efterladte enke navnlig Else Maria Heidemans, er paa bemeldte Juellinge den 30 Mart. sidstafvigte ved døden afg. uden at efterlade sig livs arvinger, den salig Kones efterladenskaber er strax tagen under forsegling, registering og vurdering, og derefter ved offentlig auction gjort udi penge, men de man ikke hidtil enten af hende selv i levende live, ey heller af andre efter hendes død, haver kundet faaet ringeste kundskab om hendes arvinger, hvem de ere eller hvor de sig opholde, saa bliver de nu foruden den proclamation, som allerede ved over- og underrætter i Lolland skeet er, herved i de danske aviser 3de postedage efter hver andre, indkaldet at møde eller møde lade for skifterretten, som til endelig Autning holdes paa ermeldte Juellinge den 30 Jul. 1753. tagende med sig saadanne documenter, som kand bevise deres arverettighed. Jligemaade indkaldes og til samme tid den salig Kone creditorer om fleere skulle være end som allerede anmeldt er, at mede med deres krav, da enhver skal vederfares det, som er lovlig og ret, den sal. Kone skal ellers være fød i Nyekiøbing paa Falster, hvor hendes fader skal have været maler.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Sidstafvigte 21 Decembr. er paa Gram-gaard ved døden afg. er person ved navn Jens Pallesen, som i nogle Maaneder haver tien sammesteds for Korneskriver, og efter beretning skal være fød udi Jylland, men som ingen videre eller til forladelige Efterretninger om hans omstændigheder haver været at bekomme, og stervboen ved registrering og vurdering er befunden af saa slet beskaffenhed, at den ey kand bekoste ordentlig proclama, altsaa indkaldes herved udi de danske aviser 3de postedage efter hinanden, samtlige den afdøde credi= og debitorer saa vel som hans arvinger at indfinde dem i den i loven præsigerede tid paa Gram gaard, deres tarv ved denne stervboe at iagttage, og efter boens tilstand rettens pleye at forvente. Gram den 20 Febr. 1252.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Efterat den geistlige skifterret i Woehr herred, Skanderborg amt og Aarhuus stift forhen 3de gange den 9de, 19de og 23 Junii a. p. har lade publicere aviserne afg. Hr. Hans Seidelin, fordum sognepræst til Ousted og Taaning meenigheder i Woehr herred, hans stervboes skiftebehandling, og den sal, mands arvinger derefter haver ladet deres erklæringer tilføre udi skifte atten, saa kunde det vel holdes gandske ufornøden samme stervboes behandling formedelst den ringe formue videre offentlig at bekiendtgiøre, dog alligevel, for at opfylde det udgivne løfte i afvigte aars Junii Maaneds aviser om at bekjendtgiøre skiftets opsættelse, og hermed at betage creditorerne all undskyldning og paastand, sin tid, saa lader ovenbemeldte Wohr herreds skifterret alle vedkommende og i sær credito rerne 3de postdage efter hinanden atter indkalde til førstkommende 15 Mart. og endelig til den 10 April a. c. 1753, begge gange om formiddagen ved 10 slet, at møde udi Wohr præstegaard ved Horsens, da eenhver skal vederfares hvad lov og ret medfører, og denne skifte forretning sluttes, efter hvilken tid skifteretten formoder at blive upaa anket og angerløs af alle. Woehr Præstegaard den 30 Jan. 1793. P. Benzon.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Directeurerne for det Forenede Selsk Pensions Societet, inddeelt udi 5 Classer, enhver Classe efter sin alder, hvorudi saavel een mand for sin hustrue, som Personer uden for ægteskab kund interessere, med hvis videre den Kongl. Allernaadigste Fundats indeholder, anmode herved de høye og respective Herr. Jnteressenter, at de, naar dennem regning paa indeværende san, qvartals afgifttistilles, ville behage samme søgend den 22 Martii førstkommende at betale, saasom de der ikke i den tid indsender betaligen ere, i følge Fundaten 11te art., for sig og deres udnævnte pensionist, uden videre omstændigheder af Sotetet exeluderede. Jnscriptionen til dette Societet, skeer som sædvanlig, alle Sognedage hos den ene af Directeurerne nemlig Vægter=Jnspecteur Meinerten, boende i Knabrostrædet.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Det bekiendtgiøres herved, at en pige, navnlig Christine Davidsdatter, der opholdt sig hos sin Svoger skiøtten ved Rudberggaard i Lolland, ved døden er afgaaet, hvorefter hendes lidet efterladte strax er taget under lovlig beskrivning, hvilket tillige en liden arve capital, som hende i Fæderne= og Møderne arv er tilfalden, staaende under Sr. Ole Thuesens værgemaal i Nyekiøbing paa Falster, bliver arvingerne til deeling. Og som nogle af arvingerne er foregivet at opholde sig paa Falster, og nogle paa andre steder, saa lader skifteforvalteren Hans Junghans paa Rudberggaard herved dennem 3de postdage efter hinanden indkalde, til skiftes foretagelse paa Rudberggaard efter loven at møde eller møde lade den 7de Mai førstkommende, ligeledes indkaldes debi= og creditorer, da enhver skal vederfares vedbørlig ret efter loven. Efterdi udi afg. Oberst=Lieutenant Bronsdorfs fallitboe den 15 May 1753. af os som Kongel. Skifte=Commissarier, pro terminojustificationis er præsigeret og fastsat, altsaa bliver herved trende postdage efter hinanden peremptorie og een for alle gange citert og indstævnet alle creditorer, som ved Skifte=Commissionen har anmeldet deres krav og fordringer ommeldte 15 May a. c. for os her i Rendsborg, enten i person at møde eller ved fuldmægtig at møde lade, de til deres kravs beviis fornødne documenter originaliter at producere, og dernæst at vente at prioritetsdommen bliver afsagt og skiftet sluttet. Rendsborg den 12 Febr. 1753. Jensen. C. A. Buhr. Premier=Major ved det Bornholm. Ober=Auditeur udi ske geworb. Jnfanterie=Regim.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Holsteen. Da til interessentskab, den Begravelse=Cassa, hvilken man er begreben at annectere pensions-societetet af 23 Aug. 1747, i Kiøbenhavn haver allerede over hundrede indfunden sig; saa, for at colli gere paa fleere, ere trykte Planer dertil baade paa Dansk og Tydsk endnu daglig hos Cammer-Raad Paulli uden betaling at erholde, i fald nogen behager, at lade dem der afhente, for deraf at tage Jdee om samme interessentskabs indrettelse. Kiøbenh. d. 13 Febr. 1753. v. Asperen. Sonne. Bing. Mangor. Bugge. Helleman. Norup. A. Munthe. I fald nogen maatte have 10000 Rdlr. at udsætte paa første prioritet i tvende hovedgaarde og gods i Fyen af 4 til 500 tdr. Hartkorn enten strax eller til 11 Jun, førstkommende, imod 4 procento aarlig rente, de da derom ville melde sig hos Hr. Præsident Ørt ved i Kiøbenhavn, Borgemester Møllmarch i Faaborg eller Byefoged Borring i Odensee.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Skulle nogen behøve en liden Capital af 200 Rdlr. imod forsvarlig pant, til førstkommende 11te Junii og imod 5 procento aarlig rente, ville de behage, betidelig at anmedle sig hos Hans Junhans paa Rudberggaard, og tiener til videre efterretning, at samme capital i lang tid kand blive henstaaende uden opsigelse af creditor, efterdi den er funderet til en skole. Rudberggaard den 6 Febr. 1753. H. Junghans Hos Niels Ryberg logerende i Kongens kudsk Sr. Jens Jacobsens gaard ved gl. Strand er nedsat i Comission endeel extra nye og god Brunsviger humble i heele og halve baller, item Garlede dito og det til gandske billige priser. De værelser som nu beboes af Hans Høy-Ærverdighed Hr. Doctor Gudme hos Mad. sal. Jens Jensens udi Skindergaden bliver til Paaskee fløttetid ledige, liebhabere dertil vilde derfore med Mad. Jensen accordere. Herretsfogden Niels Jacobsen i Særsløv bye, Skovbye herret, udi Fyen, har i Commission førstkommende 11te Junii at udsætte paa rente imod pandte Obligation 4 a 500 Rdlr., hvorom vedkommende som samme behøver sig til hannem kand adressere.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Directeurerne for den Fynske Enke=Casses Lotterie giør hermed bekiendt 3de postedage efter hverandre, for alle og enhver som have Deel udi bemeldte Lotterie, at den første Classes Trækning bliver foretaget her udi Odense Tirsdagen den 1 Mai næstkommende, og efterfølgende dage, alt i følge Planens 5te Post; og da mand ikke just formedelst den vidtløftige Correspondence over begge Rigerne har kundet i følge Planen begynde trækningen in Martto, endskiønt endeel af de Herrer Collecteurer allerede haver holdt sig denne Tid efterrettelig og indsendte Liste over de dennem tilstillede og afsatte Lodder, saa vilde de Hr. Collecteurer i Almindelighed, ey heller slutte deres Collection førend imod bemeldte tid, men vel forderligst indsende deres Efterretning til Lotterie=Jnspecteuren Hr. Cancellie=Raad Becker, hvor vidt de ere avancerede med deres Collection, og om de endnu maatte behøve fleere Lodder, samt see derhen, at deres Lister og Regnskaber kand være paa Collections=Stedet precise fremsendte den 22 April. Fremdeles bekiendtgiøres for samme bemeldte Herrer Collecteurer, at ingen Penge af de som for de affatte Lodder ere indkomne, eller her efter indkommer, udleveres førend de af os samtlige derom vorder tilskrevne, og Anstalt af os bliver gjort, at Pengene immediate fra Collecteurerne til den respective Magistrat her i Odensee and blive transporterede udi allerunderdanigst følge af den Kongelige allernaadigste Resolution. Dernæst gives tilkiende, at det haver behaget Hans Kongel. Majestet ved allernaadigst Rescript af 8 Decembr. 1752, at befale de farende Poster at medtage, alle Lotteriets Paqver bestaaende af Lodsædler, Planer og Træknings=Lister med videre Lotteriet angaaende, paa det den ridende Post ikke alt for meget dermed skulle betynges og da Planens 6 Post herved forandres, have vi fundet nødvendig samme til enhver Collecteurs Efterretning at communicere. øvrigt kand enhver Liebhaber indtil 14 Dage for Træknigs-Tiden endnu daglig bekomme Lodder hos de forhen udi Aviserne bekiendtgjorte Collecteurer i alle Stæder, saasom endeel af dem endnu ere, og de øvrige skal til den Ende vorde forsynede med nogle faa Lodder paa hvert Sted. Udi den forrige Collecteur Sørensens Sted ud Ribe, haver Hr. Postmester Wulfsberg sammesteds paataget sig Collectionen. Odensee den 19 Februar. 1753. S. Hee. P. Rasch. A. Becker. L. Bang.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Bye- og Raadstueskriver Niels Hofman Sevel i Aalborg, som Forstander for det sammesteds udi Aaret 1747. oprettede allernaadigst confirmerede kiærlige Compagnie, der Gud være lovet er udi saa god og ønskelig stand, at enkerne ved paakommende dødsfald, nyder deres forlods penge efter Fundatzen og pension efter Forbedrings=Posternes 4 Art, nemlig 50 Rdlr. aarlig i 2de terminer udi de første 4 aar efter indskrivningen og siden aarlig 5 Rdlr. tilleg indtil naaes fulde 100 Rdlr., skiønt ingen interessent betaler meere aarlig end i alt 6 Rdlr. 1 mk., da dog udi en Enke=Cassa næsten af lige beskaffenhed, er udi nogle aar, ja næsten fra begyndelsen af, endog med forlods pengenes afskaffelse og afgang udi enkernes pension betalt 12 Rdlr. aarlig, gjør for de høye og respective Herrer Jnteressenter bekiendt, at der ved en General-forsamling sidstafvigte 15de Decembr. paa det pensionisterne ikke udi deres pensioners betaling skal skee ophold, af Directionen er bleven besluttet, at hvilken Jnteressent der ikke inden hver aars ultimum Aprilis og Octobris udi det seeneste fra de dem forhen bekiendte Commissionairs udi de andre Kiøbstæder, indfrier Repartitions-qvitteringen for hver Termin, bliver strax efter saadan tids forløb af Compagniet udskreven og exeluderet, saa at interessenten fra den tid ingen ret eller rettighed haver til Compagniet eller dets frugter, skiønt han endog beholder den bekomne police, men dog skal han være forbunden efter Fundatzens 4 art. den sidste termin at betale, mangel af den udi berørte art. mentionerede opsigelse til Forstanderen. Ligeledes er ved bemeldte hoved samling fastsat, at den 3 art i Hoved=Fundatzen, som melder, at udi det aar i hvilket en interessent døer, betales intet videre end de i 12 art. belovede forlods penge, skal være saaledes forstaaet, at aaret regnes fra dødsfaldets dato og anmeldelse efter vedbørlig attest efter Fundatzen til næstpaafølgende aars lige Datum.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Hans Kongel. Majestets Geheime-Raad, Stiftbefalingsmand over Aalborg stift og Amtmand udi Aalborghuus samter, Baron Jver Holck, Ridder, lader herved som skifteforvalter udi Velbyrdige nu sal. Hr. Thøger Benzon, forrige eyere af Budderupholm i bemeldte amt, hans stervboe, med 6 ugers advarsel 3de postdage, efter hinanden bekiendtgiøre til alle vedkommendes underretning, at Fredagen den 13 April førstkommende om eftermiddagen klok. 2 slet, bliver skiftets decision og slutning, efter velbemeldte sal. Hr. Benzon udi skriver stuen paa Aalborg slot lydelig afsagt, hvorved enhver af stervboens creditorer vorder kundgjort, hvad dennem til betaling er udlagt og anviist udi rede penge og af tilstaaende gield hos stervboens debitorer, der ey efter indkaldelse ved proclama og publication i aviserne, under skiftets holdelse haver indfundet dem med deres debets betaling. Aalborg Slot den 19 Febr. 1753.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Hos Stiftbefalingsmanden og Bikopen i Aalborg, er en CapitaiHos Stiftbefalingsmanden og Bikopen i Aalborg, er en Capitaiaf 4000 Rdlr. publiqve penge, halvdeelen i Kroner og halvdelen i courant at udsætte paa rente til forestaaende omslags tid, hvo samme maatte behøve imod forsvarlig pant og lovlig rente, ville behage at melde sig jo før jokiærere.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Paa Hendes Naade Høyvelbaarne Frue Geheime-Raadinde Sehestedes tilhørende Nislefgaards gods under Fyens stift, Odensee, amt, Østrup sogn, udi gl. Østrup skovgaard, er den 14 Decembr. afvigte aar bortdød forrige fuldmægtig for Nislefgaards gods Sr. Willads Kasbierg, som sammesteds var boesiddende, og da der ved de efter hannem allerede holdte skiftesamlinger, har indfundet sig endeel af den sal. Mands credi= og debitorer, men ventelig endnu ere nogle tilbage, altsaa bliver fornævnte afg. Sr. Willads Kas biergs credi= og debitorer efter den nu brugelige maade, herved udi de danske aviser 3de postdage efter hinanden, indkaldet til at møde udi stervboen i gl. Østrup skovgaard førstkommende 21 May, eller og til sidste samling den 26 Januar. 1754 debitorerne med hvad de ere skyldige til stervboen, og creditorerne med saadanne fordringer som efter død Mand, med allernaadigste lov og forordninger er gemæs, da enhver skal nyde den deel og ret, som lov forsvarligt eragtes efter stervboens tilstand, udebliver nogen over den forbemeldte tid, kand de selv tilskrive sig den skade, som dennem des formedelst maatte vederfares. Raunholt den 21 Febr. 1753. P. Hiort.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Skifteforvalteren i Wordingborg kiøbstæd her udi Siælland, laden herved bekiendtgiøre, at førstkommende den 25 April bliver foretaget og holdet offentlig auction paa endeel gods og meubler, efter forhen nu afg. Birkedommer Junghans, samt en Eiendomsgaard, som bestaaer af bygning saaledes: 1) stue længden som er Væsten ud til gaden 16 sag muur og bindingsverk og teglhængt paa begge sider, hvorudi er endeel meget smukke indrettede værelser. baade for høye og lave logerende, saa og tvende store jern beleggerkakkelovne; 2) den Søndre længde 8 saa bindingsverk som er teglhængt paa begge sider, hvor udi er kiøkken, spisekammer, fade bord og ammerstue; 3) den Nordre længde 14 saa bindingsv. med straae paa begge sider belagt, hvorudi er et brøgehuus med Bagerovn og tvende kammere til logerende; 4) den Østre længde er 13 fag bindingsverk og med straae belagt, hvorudi er korn lade, staldrum til 2 bester og 6 kiør, samt folkekammer og et hakkelse huus, endnu til samme længde er bygt en qvist bestaaende af 4 fag, hvorudi er rullerstue, i gaarden er og et vognskuur til tvende vogne og 3 afdeelinger, nok ligger dertil en meget smuk, deylig og skiøn indrettet hauge med mangfoldig rare og kostbare frugttræer, som er rare at finde paa andre steder tillige med kiøkkeneurter, desuden og eet meget kiønt lystehuus med vinduer udi, samme hauge er i længden 80 alen og i breden 68 alen, endnu en byggeplads næst op til gaarden, der strækker sig i længden 48 al og i breeden 24 al, som alt uden forskiel bliver bortsolgt efter de conditioner, som paa auctionsstedet bliver bekiendtgjort, og forinden behageligst kand tages udi øyesyn af vedkommende liebhabere. Wordingborg, den 21 Febr. G. Buchwaldt. Ml DeutscheCopenhagener: Douangen, relse, No. 18. Anno 1753.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Freytags, den 2 Merz. Auszug eines Schreibens eines Schlesiers von seinem Wohnplatze zu Township, 17 Stunden, von Philladelphia nordwert, vom 20 Octob. nenen Styls, welcher nunmehro auch hier eingeführet ist.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Von den Schlesischen Waaren wird hier zu Lande viel gebraucht, und diesenigen Neulander, so alle Jahre nach Europa gehen, und viele Leute mit hierrin bringen wie noch dieses Jahr geschehen, da allein in unserm Pensilvanien schon 16 Schiffe mit Deutschen angelanget sind und vier noch erwartet werden, bringen sehr viele europaische Waaren, mit, welche ste mit gutem Prosit absetzen. Jch besitein dieser Gegend 200 Morgen Landes, ein Morgen, har 160 Ruthen, eine Ruthe 16 und einen halben. Fuss, ein Fuss ist grosser als in Deutschland; davon muss ich dem Grundherrn alle Jahr 8 und ein Drit tel Schill. Sterling geden. Jch habe ziemlich ge bauet, es iskjust in dem Beginn wo die Berge an fangen, aber mein Land ist noch eben, und habe einen sehr plaisirlichen Wohnplatz, es ist etwas steinicht, aber guter Boden und Wiesenwachs. Das Land ist nunmehro sehr volkreich, aber es iste auch sehr thener, daher viele Menschen gensthiget werden, weiter nach Nord=Carolina zu gehen. Viele gehen auch nach Missisippi. Diese Lander, menn die Welt noch lange stebet, mer den genugsam bevolkert werden. Jch hatte undkomte noch vieles melden, den mein 15 Kriger Ausenthalt har mir viel Nachricht gegeben, doch ist Pensilvania eine von den gesundesten und bestenProvinzen, nur leider, es regieret ein verdorben und leichtsinniges Christenthum darin, wozu die Anhanger Zinzendorfs und seiner Gesandten den meisten Anlas gegeben haben, inden ste nu be gierig sind nach der Wolle, das Schaf maa gehen, wohin es will. Ein Pensilvanier har fast keine oder sehr wenige origketliche Unkosten zu geben, oder Frohn Dienste zu thun, und wenn er niemand nichts schuldig, so hat ihm niemand nichts zu befehlen, er kan auf dem Seinigen thun, was er will. Jst ein Mann arbeitsam, so har er vile Mittel reich zu werden. Vom Soldaten-Leben wissen wir gar nichts. Sie, mein Herr, schreiben in englischer Sprache hierher, aber in unserm Pensivanien kommt die dentsche auf, ja die Jndianer sprechen ste schon. Es sind 3 dentscheDruckerenen im Lande, und die Englander geben sich viele Mühe, diese Sprache zu begreifen. Auf die verschiedenen Anfragen dienet auch in schuldigster Beantwortung, das Sommer- und WinterLandban gleich bey uns wie dorten ist, und auch søbestellet wird, nur haben wir keinen Sommer Rog gen, oder Weitzen, sondernes werden solche vor Winter alle untergepfluget. Wir haben schönen Weitzen, Korn, Gerste, Haber, Buch Weitzen, und turkische Bohnen, alles in Ueberfluss, auch Ebsen und Garten Gewachse, wie bey ihnen, nicht weniger schöne Pfirsischen, und so viel von allerhand Aepseln, das die Schweine damit gemastet werden, aber wenige Birne und gar keine Pflaumen. (Ein mehreres wird folgen.)
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Moscau, vom 27 Januar. Der Graf Rasoumofsky, Hettmann von klein Rusland, ist hier dieser Tagen angekommen, und har die Ehre gehabt, Jhro Kayserl. Majestet zu complimentiren. Er wurde von Höchstdenenselden sehr andig empfangen, undJhro Maj. beseugten ihm Dero Zufriedenheit uber den Rapport, welchen er wegen des Zustandes in der Provinz abstattete. Alle Grossen des Reichs, die sich in dieser Stadt befinden, ha den im die Ausmartung gemacht, und sind mit einer ihm naturlich eigenen lebhaftigket und Politesse empfangen worden.
Berlingske Tidende, 1753-03-02
Rom, vom 30 Jan. Nachdem der hiesige berumte Professor der Mathematie, Abbate Ruffi, ein Veroneser von Geburt, seit einiger Zeit allerhand electrische Versuche angestellet, auch dabey bewunderne würdige Würkungen hervorgebracht, sorist derselde entschlossen, nach dem Vorgange som vieler andern grosen Stadte in Europa auch in hiest ger Hauptstadt das grose Experiment zu machen, namlich vermittelst einer electrifirten eisernen. Stange bey Gewittern den Wetterstrahl absutreiben; wozu von ihm der Thurm der Kirche de la Trinita de Monti ansersehen worden, in Hoffnung, es kunstigen Man=Monat bewerkstelligen zu konnen. Neulich har man ans Egypeinen Schaf Bock mit einem grosen und langen Schwanze von einem ausserordentlichen Gewichte anherrogebracht, welcher dem Kardinal Staats Secretario Valenti geschenket worden ist, der ihn darauf nach seiner Villa bringen lassen. Da auch auf einem dem Fürsten Piombino zustandigen Gute viele Nachte heimlich nach einen Schatze gegraben worden, so hat dieser, so bald er et erfaren, die Graber und andere Personen, die es ihnen geheissen, wie auch den Gartner, ins Gefangnis wersen lassen, wiel sie et ohne die gehørige Erlaubnis gethan. Livorno, vom 30 Jan.