Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-25
Hollandsk-belgiske Anliggender. Fra Hamburg mældes, at Efterretninger fra Holland, af 19de d. M. tale om nye Forslag, som vare indtrufne fra London; men hvis Jndhold endnu var ubekjendt. Overhovedet vides egentlig slet Jntet og Gangen af de herhidhørende Forhandlinger; men at Alt vil faae et fredeligt Udfald, derom synes næppe længere at kunne tvivles. Et Rygte siger rigtignok, at Kongen, af Holland har besvaret de indløbne Propositioner, med et simpelt Nei, og at han af al Magt forøger sin Krigsmagt, forat være færdig til at møde ethvert fiendtligt Angreb; Londonnerbladet, Globen, mener rigtignok, at, om end Kong Wilhelm synes at nærme, sig forat være tilbøielig til Maadehold og Forsonlighed, er dog hans Hensigter ikke redelige, men gaae kun ud paa atter at trække Sagen i Langdrag; og Times raader rigtignok til, at man nu skal gjøre kort Proces, ikke indvikle sig i Underhandlinger, der kunne føre hundrede nye Protocoller med sig, men ligefrem spørge Kong Wilhelm, om han godvillig vil aabne Schelden og have Fred, eller om han vil tvinges dertil med Krig; hvorhos Times alvorlig protesterer mod enhver ny Opsættelse og ethvert Tegn paa Svaghed, og vil have de østlige Magter opfordrede til at vise Oprigtigheden af deres Attraa efter Fred derved, at de forene sig med Engelland og Frankerig om at tvinge Kongen af Holland til at opgive sin "slet forstaaede, og slet anbragte Politik", som den, der alene truer, den europæiske Fred. Men, naar den franske Regjering, som der forsikkres, paa Ruslands og Preussens forenede Forestillinger, viser sig høist villig til at frigive de hollandske Fanger, naar Regjeringerne i Frankerig og Engelland, hvilket man illigemaade vil vide for vist, ere tilhøielige til at ophæve Embargen paa de hollandske Fartøier, og trække de blokerende Krigskibe tilbage (de fleste af de franske ere allerede indløbne til Brest), for derved at give et utvivlsomt Beviis paa hvormeget de ønske, at faae Sagen bilagt paa en fredelig Maade, naar en kongelig preussisk Cabinetsordre af 10de d. M. befaler, at Observationscorpset ved Maas skal opløses, og Tropperne vende tilbage til deres Garnisoner, naar endelig den hollandske Finantsminister under 17de de M. bekjendtgiør, at han til Dækningen af de overordentlige Krigsomkostninger for 1833, i kke behøver det tvungne Laan, saa seer dette dog altfor fredeligt ud, til at man længere med Grund kan befrygte nogen Krig. - Den exalterede Stemning, hvori Citadellets Beleiring en Tidlang holdt Antwerpens Beboere, og den øieblikkelige Glæde over Stadens Befrielse fra den truende Fate, ere nu afløste af en sørgelig Mismodighed over Scheldens Spærring, som har til følge, at alle Handelsforretninger standse, hvorimod disse samtlig drives over Ostende, i hvis Havn nu hersker et saa virksomt Liv, som man i mange Aar der ikke har kjendt. Antwerpenerne ængstes ogsaa af den Tanke, at Staden ved en endelig Fredstractat med Holland, vil miste den frie Scheldefart, i hvilket Fald man troer, at Hovedhandelen vil drages til Brügge, som Tilfældet var i gamle Dage. Den pyrenæiske Halvs. General Solignat ankom den 2den Januar til Oporto. Dagen efter udstedte D. Pedro en Armeedefaling, hvori han tilkjendegav, at han havde ophøiet Generalen til Marskalk og anbetroet ham Commanden over sine Tropper. Man sætter en Deel Haab til denne erfarne og i de tidligere Krige paa Halvøen prøvede Officier, og venter især, at det vil lykkes ham at gjenoprette Discipliner, som ved de engelske Hjælpetroppers Mytterier er forstyrret. D. 7de d. M. begyndte D. Miguels Batterier en levende Kanonade, som varede i tre Timer og gjorde betydelig Skade i Staden. Den 9de beskøde de atter Staden fra to Batteriet, Norden for Havnen og paa et andet Sted havde de oprettet tre nye Batterier. Admiral Sartorius's Flaade laae endnu ved Vigo, men var i Begreb med at afseile til Oporto; en Opstand, som var udbrudt ombord paa samme, var lykkelig bleven dæmpet. Fra Madtid var Lord Herven ankommen til Lissabon, med Depescher af saadan Vigtighed, at Ministrene strax sendte en Coureer til D. Miguel med den Bøn, at han vilde vende tilbage til Hovedstaden, forat tage Jndholdet, hvorom aldeles Jntet er bekjendt, under Overveielse. - Jndtil d. 7de var Alt rolig i Madrid. Den 4de blev det ved et kongeligt Decret tilkjendegivet, at hans Majestæt atter vilde tage fat paa Statsroret og styre det i Forening med Dronningen, hvis Viisdom i at udøve den høieste Magt bliver i Decretet med Taknemlighed omtalet.