Københavns Adresseavis, 1772-05-21
En stor Hindring for Videnskabernes og Literaturens Opkomst i Danmark og Norge, hvori disse Rigen ellers snart vilde overgaae mange andre, har hidindtil været, at paa den ene Side en lært og vittig Forfatter til ikke finder nogen Forlegger, og ved eget Forlag mesten deels tider Skade, og paa den anden Side Elskere af Læsningen, næsten i alle Steder uden for Kiøbenhavn, ikke let faae en tilstrækkelig Kundskab om de nys udkomne Skrifters Beskaffenhed, og om de end faae den, ikke uden Bekostning og Umage, og næsten alene formedelst egne Commissionairer, have Leilighed at anskaffe sig dem Deraf kommer det fornemmelig, at i alle Danske Provinzer, og i den største Part af Norge, Lyst til Læsnin- og Smag paa nyttige og gode Skrifter er er saa udbredet, som det var at ønske; og efter mange Retsindiges Omdømme snart meere forfalder, end tiltager. Deraf kommer det ogsaa, at Mænd af Genie og udmerkede Jndsigter, som Nationen har at fremvise, maa lade henligge deres til Trykken bestemte Skrifter, da de hverken kan finde Forleggere eller Subscribentere, og ikke uden Fare selv kan bekoste et i disse Omstændigheder til uafsettelig Oplag. Ved det samme afskrækkes andre, som ved Lærdom og Vittighed vare i Stand at befordre Nationens Ære; de vove ikke engang et Arbeide, som dog vil blive ubelønnet og nesten ubekiendt, de nedgrave heller det Pund, som er dem anbetroet. Dette Onde, hvorover længe er klaget, er endnu steget høyere i de nyere Tider, siden den i ganske anden Hensigt forundte Trykkefrihed Thi en Mængde slette, jo forargelige Skrifter har oversvømmet Publicum; ved forføriske og prunkende Titler have de opvakt Nysgierrigheden, de blive i en Hast opkjøbte og meer end eengang oplagte, de gode og nyttige Skrifter henligge derimod u efterspurgte, til Forfatterens eller Forleggerens Tab og til Afskræk fra nye Forsøg Et typographisk Selskab vilde være det det letteste og virksomste Middel til at afhielpe disse betydelige Mangler, at opmuntre Geniet, at forbedre Smagen, og at udbrede i det Almindelige en Lyst til at læse, ikke alene hvad der tiener til at fordrive Tiden, men ogsaa hvad der forøger Jndsigten og ophøyer Sielen. Man finder saa danne Selskaber i Hamborg, i Schweiz og paa flere Stæder; men man tager sig dem ikke til Mynster, uden saa vidt Hovedsagen angaaer. Stiftelsen af et eget Selskab, i denne Hensigt er ogsaa af langt større Nytte for Danmark og Norge, hvor næsten ingen Boghandel er uden for Hovedstaden, end i de Lande, hvor endog maadelige Kiøbstæder have Boghandling, og andre Hielpemidler til at udbrede Kundskaben om nyttige Skrifter. 1) Selskabets Hensigt er, at give gode Danske Skrifter, større eller mindre, i Trykken, naar de kan vente det Almindeliges, eller dog oplyste og veltænkende Læseres bifald og at befordre deres Afsætning ved alle anstændige Midler. Dog skal, saasnart Omstændighederne tillade at gaae videre, Bøger i de lærde Sprog ikke være udelukt. 2) Selskabet inddeeles i Actier, og i Portioner, uden for det første at indskrænke dem paa et vist Tall. Thi den det er just ved Jnteressenternes Mængde at Selskaber, best kan opnaae sit Øyemed, og paatage sig Udgivelsen af betydelige Verker. Ligesom i andre Compagnier staar det enhver Jnteressent frit for, at tage meer end een Actie eller meer end een Portion Omendskiønt der ventelig en stor Deel Jnteressenter vil findes i Kiøbenhavn saa antages dog lige faa gjerne de, som vil melde sig fra alle Danske og Norske Provinger, fra Kongens Tydske Stater, ja og udenlandske, især fra Sverrig, for saavidt, som mueligt, at bekiendtgiøre gode Danske Skrifter, 3) Alle de Skrifter, hvis Trykning af Selskabets Fond bekostes, hvilket hver Gang paa Titelen skal til kiendegives, ansettes og selges for saa billige Priser, som nogenledes skee kan og brugeligt er. Denne fastsatte Priis bekiendtgiøres i Bogen selv saa og i Adresse Contoirets Efterretninger og andre Aviser. Efter den betales de udgivne Skrifter af alle dem som ere uden for Selskabet. Men Jnteressenter faae alle paa dets Bekostning trykte Skrifter med en anseelig Rabat under den afsatte Priis. 4) En patriotisk Nidkierhed for Sprogets og Nationens Ære, vil uden Tvivl tilstynde og bestemme de fleste Jnteressenter i dette typographiske Selskab. Dog da ingen er at fortænke, som vil føre sig sine Penge paa en billig Maade til Nytte, saa forsikres Jnteressenterne af deres Indskud ikke alene en høyere Rente, end sædvanlig, men dem lades ogsaa fuldkommen Frihed, at indtræde i Selskabet paa en dobbelt Maade, da enhver Jnteressent vælger, hvilken ham best synes. 5) Den første Maade paa hvilken man kan indtræde i Selskabet, er at lade sig tegne for en Actie, for hvilken der betales eengang for alle uden videre Efter skud, 20 Rigsdaler. Ved Betalingens Annammelse udstædes under Selskabets Segl et Actiebrev, som af tvende Directeurer og Forstanderen er paategnet. Jndehaveren af en Actie nyder deraf sin aarlige Rente i de ved Selskabet til Trykken befordrede Bøger, med denne Fordeel, at da den sædvanlige Rente af 20 Rdlr. er 1 Rdlr. om Aaret, faaer han isteden for samme uden Betaling saa meget i de af Selskabet udgivne Skrifter, som efter den fastsatte Priis udgjør 8 Mark Danske, og altsaa er Renten af næsten 7 pro Cent. Derforuden er han berettiget, efter eget Gotbefindende, at kjøbe et Exemplar af de øvrige ved Selskabet udgivne Bøger, med en Ra dat af 25 pro Cent, eller en Fierdedeel under den fastsatte Priis. Denne Fordeel vil ved Selskabets lykkelige Fremgang, beløbe sig til noget anseeligt, og kan let tilveyebringe et Udbytte af 12, 16 og flere pro Cent af de indskudte 20 Rigsdaler. Hvem der har flere Actier nye der Renten af dem paa samme Maade i de at Selskabet. udgivne Bøger, da han kan tage af enhver, med ommeldte Fordeel, ligesaa mange Exemplarer, som han har Actier. 6) Den anden Maade at interessere i Selskabet er, at lade sig tegne for en Portion, for hvilken eengang for alle betales 4 Rigsdaler Det staaer enhver Jnteressent frit for, at tage een eller flere Portioner, hver til 4 Rigsdaler, da til Beviis for Pengenes Annammelse meddeles for hver Portion en giennemtrukken og ved Selskabets Segl antoriseret Bog, hvorudi optegnes, hvad aarlig af Jnteressenten imodtages. Enhver Portion giver ham Ret til, aarlig at udvælge sig saa meget af de ved Selskabet udgivne Bøger, som efter den fastsatte Priis beløbe sig til 2 Rigsdaler 3 Mark, og han betaler dem kuns med 1 Rigsdaler 4 Mark, eller en Trediedeel under den fastsatte Priis. Uden videre Jndskrænkning tilstædes ham fuldkommen Frihed, at tage, enten af de nylig udkomne Skrifter, eller, naar Forraad fra flere Aar haves, af ældre, enten flere Exemplarer af samme Bog, eller flere Bøger. Og da denne Fordeel tilveyebringer af de indskudte 4 Rigsdaler et aarligt Udbytte af 5 Mark, og altsaa en Rente af næsten 21 pro Cent; saa ansees enhver, som i tre Aar ei benytter sig af den ham tilkommende aarlige Fordeel, for at være udgaaet af Selskabet, da hans indskudte 4 Rdlr. beregnes Cassen. til Beste. Begge Maader at interessere i Selskabet, have hver sit Fortrin. Den ved Actier er mere beqvem for formuende Elskere af Literaturen, da de, ved eengang foralle at betale 20 Rigsdaler, ikke forbindes til nogen videre Udgift, og dog efter Gotbefindende have Adgang til en anseelig Fordeel, foruden den fastsatte Rente af næsten 7 pro Cent; og da denne Rente hvert Aar besørges dem overleveret, uden Umage eller Bekostning paa deres Side Den anden Maade, at interessere ved Portioner, giver ogsaa de mindre formuende Elskere af Læsning en fordeelagtig Leilighed, at forsyne sig med gode Danske Bøger naar de eengang for alle betale 4 Rigsdaler, og siden aarlig der il bestemme 1 Rigsdaler 4 Mark. Den ne Maade er især skikket til, at udbrede hos det Almindelige Lysten til nyttige Skrifters Læsning som er det vigtigste af Selskabets tvende Øyemerker. 8) Betalingen skeer til 11 Juni næstkommende af alle de Jnteressenter, som tegne sig inden denne Tid for Actier eller Portioner. Ved Betalingens Annammelse udsædes, som Qvitering derfor, Actiebrevet, eller i Hende til Portioner, den antoriserede Regnskabs=Bog. Den aarlige Rente tegnes fra Jndskuds=Terminen af For alle dem, som efter den 11 Jun. vil indtræde i Selskabet, regnes den ligeledes fra den Termin af, hvori Jndskuddet er skeet, som 11 Sept. 11 Dec. 11 Mart. og 11 Jan. Og naar en Actie eller Portion tages uden for disse sædvanlige Terminer, hvilket enhver efter sin Leilighed kan giøre, saa regnes Renten fra den næstpaaselgende Termin, for at undgaae besværlige og ubetydelige Regninger. 9, Actier og Portioner kan, ligesom i andre Compagnier, af Eierne overdrages til andre, og tabe derfor ikke noget af deres Værd og Rettighed. Transporten tegnes alene paa Actiebrevet, og i Henseende til Portioner, i Regnskabs=Bogen. Dog maae, for at kunne indrette Correspondenzen og Exemplarernes Uddeeling derefter, Forandringen anmeldes i Kiøbenhavn hos Forstanderne, og i de andre Stæder hos Selskabets antagne Commissionairer. Det samme skeer ogsaa, naar en Jnteressent forandrer sin Bopæl 10) Da det er een af Selskabets Hovedhensigter, at udbrede gode Skrifters Læsning i alle Danske og Norske Provinger; saa nyde de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressenter ikke alene de Fordeele, som dem efter 9. og 6 tilkommer, men Selskabet sørger ogsaa for, at lade dem aflevere de udgivne Skrifter, saavidt mueligt, uden nogen Bekostning paa deres Side for Fragten og Commissionen. Dette skal aldeles efterkommes i de Danske og Norske Kiøbstæder, hvor der findes i Kiøbstæden, selv, eller og i den omliggende Egn ti Jnteressenter, det maa være ved Actier eller Portioner, da i saa Fald antages paa Selskabets Regning en paalidelig Commissionair. Hvor der findes et mindre Tal Jnteressenter, kan dog Bekostningen næsten ganske bortfalde, naar de foreene, sig om en fælles Commissionair, enten i Kiøbenhavn, eller nogen af de andre store Stæder. 11) Selskabets Beste besørges af en bestandig Direction i Kiøbenhavn, og af Selskabets Forstandere. Forat opvekke hos alle tilkommende Jnteressentere des større Tillid til Selskabets gode Bestyrelse, bekiendtgiøres hermed Directeurernes Navne. De ere Herr Con erenzraad Suhm Herr Etatsraad Guldborg, Herr Finantraad heder, Herr Justitsraad Dong, Herr Professor Kiiøbrigh, Herr Schønheyder, Sognepræst ved Trinitatis Kirke, Herr Agent Holk, som, efterat have gjort sig fortient af Fædrenelandet ved flere berømmelige Indretninger, til den nærværende har givet den første Anledning, og Herr Kammer Secretair Trant, saa og Her Professor Schlegel og Professor Kall, som Selskabets Forstandere. Directeurerne have alene af patriotisk Nidkierhed, uden nogen Belønning, paataget sig at gjennemsee og bedømme de til Selskabet indsendte Skrifter, før rend de til Trykken antages. Det er, for ikke at forbigaae nogen Deel af den sande og nyttige Lærdom, ligesom Leiligheden gives, og saa vidt det staaer i Selskabets Evne, at Mænd af bekiendte Jndsigter i adskillige Slags Videnskaber haver forenet sig. Directeurerne eftersee og saa Forstandernes aarlige Regnskab, og qvittere dem paa Selskabets vegne. De forsamle sig hver Maaned eengang for at overveie, hvad der henhører til Selskabets Beste; som Mannscripters Antagelse og Trykning, Prisernes Fastsettelse og Correspondenzens fordeelagtigste Indretning. Engang om Aaret holdes en General=Forsamling, hvilken alle Jnteressenter efter Behag kan bivaane, og hvor de underrettes om Selskabets Foretagender og Tilvert. 12) For des lettere, uden Hindring og Forverring, at overkomme det nøie Opsyn, den vidtløftige Corresponden og de mange andre Forretninger, som det typographiske Selskabs opretning og Fremgang vil udkræve, saa have begge Forstandere forenet sig, at deele Forretningerne saaledes; at Professor Johan Heinrich Schlegel antager sig alt hvad Artie=Jnteressenterne vedkommer, og Professor Abraham Kall hvad Portion=Jnteressenter vedkommer. De imodtage Indskuddet hver af sin Deel, og Jndtægten ved Bøgernes Afsætning, dog saa at alt samles i een Casse, til Selskabets almindelige Beste; de udstæde derimod de fornødne Actiebreve og Portions Beviser, som tillige af tvende Directeurer ere undertegnede. For det øvrige arbeide de i et Selskab, med fælles Overlæg, og i fælles Hensigt, til samtlige Jnteressenteers Nytte, og til Literaturens Opkomst. De imodtage begge de til Selskabet indgivne Manuscripter, og besørge efter beste Jndsigt Trykningen af dem, som Directeurerne have erklæret for antagelige; de have Opsyn med Exemplarernes Uddeeling og Afsætning, de føre Correspondenzen, og Regning over Jndtægt og Udgift. For denne møisommelige og vidtløftige Forretning nyde de ingen fastsat Gage, men allene hver 5 pro Sen af de til Selskabets Beste afsatte Bøger. 13) Selskabets Mening er aldeles ikke, at giøre Boghandlerne i Kiøbenhavn nogen Afbræk i deres besværlige og for Staten nyttige Næring. Forfatterne bedes derfor udtrykkelig, først at henvende sig med deres Arbeider til de offentlige Boghandlere. Men da neppe i noget Land, mere end i Danmark, Forfatterne nødes til at være deres egne Forlæggere, kan vel og, for at befrie dem fra denne Byrde, ingensteds med bedre Føye, end her i Landet, et typographisk Selskab oprettes. Boghandlerne vil derved ikke savne noget i den Frihed, som dem tilkommer, at tage herefter, ligesom forhen, i Forlag eller i Commission alt, hvorved de finde deres Regning. Man haaber langt meere, at det typographiske Selskabs Fremgang, naar Smagen paa Læsning udbredes og Correspondenzen lettes, vil befordre den almindelige Boghandels Opkomst. Selskabet er og stedse villig, at overlade Boghandlerne, med en billig Rabat, endeel Exemplarer af de udgivne Skrifter, som i disse Riger, eller ogsaa udenlands kan afsættes. For endnu mere at vise, hvor høiligen Selskabet. ønsker Boghandlernes Nytte og Velstand, saa tilstædes dem, som i Selskabet vil indtræde, et merkeligt Fortrin fremfor alle Jnteressenter, da disse desuden ikke lettelig kan være tiente med mere end eet Exemplar af samme Bog.