Københavns Adresseavis, 1768-02-09
Oprigtig gl. Norsk Ost, gode Fyhnske Æbler, meget got Bortkomne og bortstiaalne Sager. Fyhnsk Oxe=Kiød og Lamme=Kiød, i hele og halv Tdr., Stivelse, Pudder, Perlegryn, diverse Nanquiner, med mere, findes til Den 8 Februarii er i Trængden ved Udgangen af det: Kiøbs hos Nilolai Mehl i Laxegaden. Comoedie Huus bortkommen: En stor og tyk men slet og Hos Niels Eskesen paa Vester=Broe, er en Løe=Koe tilkiøbs, Chinesisk Skildpadde=Daase. Hvo samme maatte have har gaaet Sygdommen igiennen, og sælges paa Haard. eller forekomme til Forhandling og vil melde det i ViinkiJ Brygger Titkens Kielder i Gothersgaden imellem Kon paa Amager Torv hos Mad. Reimer hvor Eieren anvises, gens= og Borgergaden, ere fede Capuner tilkjøbs. en convenable Douceur. Følgende er indsendt af M. S. Nyborg. J den anden Deel af Voltaires Verker, hvor der handles om den Engelske Literature, slutter hans Tilsidst syner at Engellænderne ikke have saa gode Historie=Skrivere som vi, at de have ingen virkelige Tragoedier, at de har forde Comoedier, og beundringsværdige Stykker i Skiald=Konster og Philosopher, som burde være det heele menne Kiøns Lærere. Hvis denne store Mand havde ligesaa godt kjendt den Danske Litterature, havde han maaskee sig Mig synes, at de Danske have meget gode Historie=Skrivere, at de have ingen Tragvedier, at de har Comoedier i lieres Smag, og nogle beundringsværdige Stykker i Poesien; men alt for faa - - hvad deres Philosopher anga Der vil komme den Tid, da den Danske Litterature bliver fuldkommen uden alle Mangler, vi maae ikke Endeel mistrøste os selv; men stedse haabe det bedste, og betragte hvor vigtige Ting vi have udrettet paa nogle faa J de faa Aar, vi have været nidkiere i at søge og i at udbrede Kundskaben af vor Fædre=Lands Historie, have vi at bragt det vidt nok for at haabe, at en fuldkommen Dansk Historie som snarest faaet Lyset at see. Vi have ingen teser, Leibnitzer, Locker, Newtoner o. s. v. det er sandt; men derfor bør vi ikke mistvivle. J Begyndelsen af dette hundrede havde vi ikke engang noget Sprog, hvem skulde da vel have tænkt, at et halvt Seculum var nok for at det til den Høyde, det nu er paa Vort Sprog er nu sin Fuldkommenhed temmelig nær, det kom ner kuns an paa man ikke vil le over Ord, som, endskiønt de ere nye, ere forstaaelige, tydelige og velklingende. Vores Danske son, denne Nordens skinnende Stierne, har sagt et Sted i sin lignelige Tilskuer, at den Danske Krigshær kunde uovervindelig ved en lykkelig og vel truffen Forening af de Danske og Norske. Man kan sige det samme om vor rature: De Danske ere med Engelsmanden bedst skikkede til Philosophien; Normændene med de Franske til de sit Videnskaber. Hvem der har Forstand nok til at kiende det Tænkende af en Forfatter ved at igiennemlæse hans skeer let, at Nordens Menander aldrig kunde have skrevet den Patriotiske Tilskuer, ligesom Sucedorph aldrig med bergs Lykke kunde have efterlignet Moliere, skrevet Niels Klim o. s. v. Vel behager Naturen undertiden at danne berter, men den adskiller dem dog meere sædvanlig i tve Personer, hvoraf den eene bliver en Skiøn Aand; den Philosoph. Man bygger ikke paa Undtagelser, men paa Hoved=Regler, og da tør jeg sige, som sagt, at vi 3 efterligner bedst Loche, og de Norske best Voltaire. Jeg vedder (og disse Linier skal tiene til Beviis paa min doms-Aand) at den første Tragoedie, det første Helte=Digt (maaskee over Christian den 3die) kommer fra en Nord og at det bliver en Dansk, som først ligner eller overgaaer Newtonerne. Er ikke Tullin vor elskværdigste Port Bredahl ikke forfattet ret hierterørende Synge=Spill, og hvem har ikke seet Ævner til at deele Newtons Ære i BeLongomontan, Rbemer o. s. v. Men dette maae være nok denne Gang, og hvorfor har jeg skrevet det, for End mine Landsmænd, som meene, at, hvad der ikke skeer strax, skeer aldrig, og som i det øvrige holde alt det for inten allerede er skeet. Vi skulle maaskee med utroelig Hastighed, med en Hastighed, man neppe kan forestille sig, frem baade Corneiller og Baconer, hvis 1) at være Forfatter var Ære nok i selv inden nogen anden Caracteer, og naa Endeel af Nationen ikke var ligesaa upatriotiske ihenseende til Danske Skrifter, som henseende til alt det øvrig giøres med Danske Hoveder og Hænder. altet Aal i En nye Carmosin Fløyels Kiol, Vest og Buxer, forret med NB. Pot hvid Sarsdesøy til et Barn for 6 a 7 Aar, er tilkjøbs for at bekomme. mindre end tredie Deele hvad den haver kostet, og forevises paa Fønhandlings=Contoiret paa Hiørnet af Gothers og Borregaden. saa et Sam Hos Sr. Jensen Marchandiser paa Vestergade, er got haanden til Blaargarn i Pundeviis for 15 s. og Lispundviis for 14 s. at le Kongens bekomme. Conditioner 2 Tipuaster lødig. Hummeren.