Aalborg Stiftstidende, 1831-12-12
Blandede Efterretninger. Trende Fruentimere ere ved Høiesteret dømte fra Live Kirstine Christensdatter, for Barnefødsel i Dølgsmaal og Barnemord, til at miste sin Hals og hendes Hoved sætte paa Steil. Charlotte L. F. Jensen, for attenderet Mord til at have sit Liv forbrudt. Kirsten Christophersdatter, for at have forsøgt ved Gift at dræbe sin Mand, til at har sit Liv forbrudt. Disse i Sjælland og Fyen. J. M. Pedersdatter Lykke i Salling, var for formeentlig Barnefødsel, i Dølgsmaal ved Underretten dømt til at miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage, men ved Overretten og ved Høiesteret slap hun med fire Aars Tugthuusstraf. Hvorfor staae Disciplene fra de offentlige Skoler i Provindserne sig i det hele ikke saa godt ved examen artium. som de, der dimiteres fra Hovedstædernes private Jnstituter, (Af Adjunct Kalkars i sidste Avis citerede Skrift.) Fordet Første. - siger Forf. - ger det vel sandt, at Provindsialisterne af mange Grunde ere meget nøisommere, og ikke bryde sig saa meget om Landabilis, som Hovedstadens Dimissi. Men især ligger Grunden i Skolernes hele Organisation. I de private Jnstituter driver Æren, hvorpaa disse Skolers Existens for det meste beroer, dem til at kappes med hverandre i Mængden af Laudabilis og Jnd kaldte, hvilket sjeldnere finder Sted i de offentlige. Bestyrerne af de private Skoler har et ganske frit Valg med Hensyn til Lærere, og kan i Kbhvn., hvor der ere dygtige Folk nok, stedse, naar de kan betale dem, faae det tilstrækkelige Antal af duelige og udmærkede Lærere, hvilket, formedelst de for anførte Grunde, ikke kan være Tilfældet ved de offentlige Skoler; de kan afskedige dem, da derimod Rectoren er bunden ved de Embedsmænd, han engang har faaet. Endelig er det en ikke Usædvanlig Skik, at man i Kjøbenhavns private Skoler skiller sig ved de Disciple, som man ikke troer at kunne brillere til Exammen eller i det mindste faae Laudabilis; her er man i Provindsernes offentlige Skoler mere betænksom, da i det hele et langt faderligere Forhold finder Sted imellem Lærere og Disciple og man meget tager Hensyn til Disciplenes og Forældrenes private Kaar og huuslige Omstændigheder. Dimissi fra Provindserne ere ogsaa, i det Hele taget, mere undselige og frygtsomme, naar de komme til Kjøbenhavn og skulle examineres offentligen, og denne Stemning har unægtelig megen Jndflydelse paa deres Exammens Udfald. - Anmælderen har undret sig over, at Forfatteren ikke har omtalt, dat baade Lærere og Disciple i Kbhvn, kunne ved de offentlige Examina ideligen og ved hver Forandring af Examinatorer gjøre sig bekjendte med disses eiendommelige Examitationsmaade, de Fordringer, som de især gjøre gieldende, hvad de under Examinationen især lægge Vægt paa, og des. For Exempel. Naar Provindsialisten til Punct og Prikke kan have lært en af de authoriserede hebraiske Gramatiker, og med Bestemthed og Nøiagtighed at anvende den paa Sproget, og han alligevel faaer mindre god KaFrakteer, hvoraf forklares da dette, Meget simpelt sees deraf at Kjøbenhavnerne kunne gaae hen og høre Examinatorens særegne Fordringer (hvilke Provindsialisterne ikke kunne kjende), og da vende Kappen efter Veiret. - Vilde man undersøge, - hedder det videre - hvorfra der forholdsmæssigen er kommen det største Antal lærde og brugbare Mænd, da vil man dog finde, at det nok torde siges, at de offentoslige Skoler bære Prisen, om de end have et mindre Antalslaudabilis. Ogsaa er det notorisk, at de berømteste Bestyrere af private Jnstituter ikke skal have kunnet udrette noget Ualmindeligt, saasnart de ere blevne Rectores ved Landets offentlige Skoler.