Berlingske Tidende, 1774-07-18
Efterat General Græv Soltikow om Natten imellem den 16de og 17de Junii havde ladet Flotillen rykke længere frem fra Mundingen af den Flod Argis, passerede han Donau vedTurtukay, hvor et Corps Tyrker paa 3000 Mand under Bos Mack Mustaphas Bascha af 2 Hesterumper Commando havde leyret sig, bag Haugen i Turtukay, henimod Russig. Da Fienden blev vaar General Soltikows Avantgarde, som Ober nie Uwarow commandeerte, gik han den i Møde, sendte og nogle Galeerer med Kanoner, for at forhindre Overgangen. Men da vore gjorde tapper Modstand, saa begave Galeererne sig bort, og seylede længer op paa Donau, men Bascha flygtede til Rusig, hvorved vore Cosarker og Husarer gjorde ham stor Skade, og overlod os den hele Leyr, samt nogle Fangne hvoriblant og Karnadar, meget farlig saaret, befinder sig. Mand. Det kom til en Trefning, som varede i 6 Timer. Tilsidst blev Fienden slaget paa Flugten, efter at have mistet over 200 Døde, foruden Saarede, som Tyrkerne toge med Major Jürgenz stødte med et andet Corps Tyrker paa 1000 sig. Vi mistede her 45 Døde. Major Jürgentz, Chevalier, de Vino, Second Lieutenant Jurgin, Cornet Baron de Sal. lemberg og 51 Soldater bleve blesserede. Den 20de Junii marcherede Seraskier Asan Bey, Bascha af Rusig, ud at denne Fæstning, og attaquerede General Græv Soltikow saavel til Vands som Lands, ikke langt fra Turtukay, paa alle Sider med en Magt af 15000 Mand, deels Cavallerie, deels Infanterie. Generalen udholdt Anfaldet standhaftig, derne ere blevne 2500 Mand og 159 Fangne, hvoriblant 1 Bin Pascha. Fienden mistede her 1 Kanon og 3 Fahner. Samme Dag attaquerede og General=Lieutenanterne Kaminsdrev Fienderne tilbage og forfulgte dem 20 Weister. Af Fienden holdt Stand, da han var stærk 15000 Mand Cavallerie, som Reis Effendt, forrige Ambassadeur paa Congressen i Bukoy og Suworow de fiendtlige Tropper ved Kosledzy. Fiencharest, Abdur Rasak, commandeerte, og 25000 Mand, Infanterie under Janitschar Aga og 5 Baschas af 2 Hesterumte i Førstningen ved deres Overmagt en Deel af vort Cavallerie i Uorden, som formedelst de mange Desileer ikke ret kunde agere. Men da Jnfanteriet og Artilleriet kom dertil, fyrede det per, blant hvilke Abdul, Gjerkies og Dar. Tyrkerne bragt med saadan Heftighed og Gesvindighed paa Fienden, at han saae sig nødsaget til at tage Flugten, hvorpaa vore med Sabelen i Haanden forfulgte ham nogle Mile paa de Veye mod Szumlaa og Prowodty. Vore bemægtigede sig den heele Leye, og en stor Qvantitet af alle Slags Munition, 23 Metal Kanoner, som ere ganske nye, samt 3 langt større og 3 Mortiers. J alt erobrede vi 29 Artillerie=Stykker og 107 Fab, ner. Paa den fiendtlige Side ere dræbte 4000 og fangne 100 Mand. Vort Forliis bestaaer af 75 Døde. Saarede cre Oberst=Lieutenant Prinz Ratiejew, Lieutenanterne Brand Gemene. Den 26de Junii, da General Soltikow var rykket frem mod Marutin, vilde han attaquere Fienden, som 4000 Mand stærk havde forskandset sig der. Men saasnart og Cernow, Fændrik Charlamon og 130 Underofficierer og Flugten mod Rusig, da vore lette Tropper forfulgte Fienden, lige til Retranchementet. Vi dræbte henimod 250 Tyrker, erobrede 1 Fahne, gjorde 48 til Fanger, og bemægtigede os Fienden blev vor Avant Gaarde vaer, begav han sig i Hast paa en stor Qvantitet Munition og andre Effecter, samt 300 En kort Fortæling af de mærkværdigste BegivenTelte. heder under Ludwig den 15des Regiering. Ludwig den 15de blev fød paa Lystslottet Versailles den 15de Febr. 1710, kom paa Thronen den 1ste Septbr. 1715. deel, som John Law opfandt, næsten i Grund ødelagt. 1721 blev Ludwig den 15de formælet med Maria, Jnfantinden, af Spanien, et Barn paa 3 Aar. 1722 den 25de Octbr. J Aaret 1719 blev Frankrig ved den Missisippiske Actiehanblev Kong Ludwig kronet i Rheims. 1724 blev Jnfantinde, Dronningen sendt tilbage til Madrit, og Aaret derpaa, den 5te Sept., blev Kongen formahlet med Maria, Kong Sta ment Bolket 1 Pohlen. 1726 blev Cardinal Fleury Premier Minister. 1727 den 17de Aug. blev siunget Te Deum i Paris, formedelst 2 Princessers Fødsel. 1729 blev den afdøde Dauphin, den nu værende Konges Fader, sød. 1740. krævede Kongen den 10de Penge af Landet, til stor Byrde for Undersaatterne. 1742 døde den store Cardinal Fleury i en Alder af 90 Aar. 1743 bleve de Franske, som havde forkyndt Engelland Krig, slagne af Georg 2den ved Dettingen. 1744 gjorde Kongen og Dauphin et Feldtog i Flandern tilligemed Marechallen af Sachsen med stor Lykke, erobrede Menin, Ypres og alle de Hollandske Grændse=Stæder. 1745. gjorde Kongen og Dauphin en anden Campagne, og vare med ved den afdøde Hertugs af Cumberland Nederlag i Slaget ved Fontenay, hvorpaa de Franske erobrede Tournay, alle de Østerrigske Nederlande, og det Hollandske Brabant. 1747. gik Kongen igien til Feldts, bivaanede Bataillen ved Val, og opsatte med John Ligonier, som i dette Slag var bleven fangen, Planen til den Fred, som 1748 blev sluttet i Aachen, 1754 blev Ludwig August, den nu værende Konge i Frankrig, sød. 1756 blev den Rolighed, som Europa i 8 Aar. havde havt, ophævet ved en Strid imellem Engelland og Frankerig, angaaende Grændserne af Nye-Schotland, hvorover igjen reyste sig en Krig, ved hvis Begyndelse Minorca blev frataget Engellænderne, med hvilke Kongen af Preussen, traadde i Alliance, og Keiserinde Maria Theresia foreenede sine Vaaben med Frankrig. Engellænderne ødelagte de Franske i Asien, forjagede dem af Africa, dreve dem ud af alle de res Establissements i Nord America, og borttoge Havanna og Manilla fra Spanierne, som havde sluttet en Of= og Defensiv=Tractat med det Franske Hof. 1757 den 5te Jan. gjorde Robert Damens, et ondskabsfuld Menneske, et forskrækkeligt Anfald paa Kongens Liv, da han midt under den Kongel Livvagt gav Hs. Majest. et farligt Stik, hvorfor han under de grueligste Piinsler blev henrettet. 1759 udgik det Edict, angaaende Jesuiternes Forviisning. 1763 den 10de Febr. blev i Paris sluttet en Freds Tractat imellem Hs. Storbritann, niske Majestæt, Ludwig den 15de og Kongen af Spanien. 1765 den 20de Dec. døde Ludwig, Dauphin af Frankrig, til Fontainebleau, sen Alder af 36 Aar. 1766 blev den ulykkelige Græv Lally paa en barbarisk Maade opofret for sine Fienders Had. 1767 den 13de Mai døde Dauphine paa Versailles. 1768 den 24de Junii døde Maria, Dronning i Frankrig, paa Versailles. 1769 faldt de Franske ind i Cosica. 1770 den 10de Mai blev Dauphin formælet med Maria af Østerrig, den nu værende Dronning i Frankrig, da formedelst Tilskuernes Trængsel ved det Fyrværkerie, som ved den Leylighed blev afbrændt i Paris, hendtes en Ulykke, hvorved 560 Personer omkom. J September samme Aar begav Kongens ynste Dotter, Lovise, sig i et Carmeliter Nonne Kloster. 1771 faldt Hertugen af Choiseul i Ungade. og Regierings 59de Aar.