JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Hos Bager Johan Wæwer paa Nørregade No. 238, er alle Sorter af fineste Hvede= og Rugmeel til Kiøbs for billigste Priser. En mit nener Trommel und Rohr versehener groser Wind ofen, Mahoni=Contoire, Nushaum vergoldette und Forene gemahlte Dragkisten, Commoden mit Marmor=Platten, EichenSchreibpulte, Top und Stand=Betstellen, Tilche, Banke undLeichristen for Reiche und Arme, ist taglich zu haben in der Adristrase Nr. 306 bey dem Tischlermeister Hermann Balcke. Got Maymaaneds Smør 6 a 7 Rdlr. Fierdingen, jydske Faaredste 4 Mk. Lpd., er tilkjøbs hos Skipper Lund, boende i Nyehavn No. 29.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Til nogle Baller og Sækker nye Brunsviger og Garleber, Humle, og beste polsk eenskjærig Uld gives herfra til billige Priser, Anviisning.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
J Springgaden Nr. 28, er at bekomme fineste blaae Martiniqve Kaffebønner, 20 sk. Pd., gode reensmagende Dito 18 a 19 s. Pd., tages 100 Pd. af Gangen, da bedre Kiøb, gammel Rum 18 a 20 sk. Potten, med flere Sorter Vahre til billigste Priser. I Havnene og ved Stranden falbydes.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Til Knippels=Broe er Skipper Peter Hall ankommet med gode fede levende Torsk for 8 a 10 sk. Pd., saltsprengt Dito 3 s. Pd., en Fierding 1 Rdlr., levende Cabliau 12 s., saltsprengt Dito 5 sk. Pd.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Bøger. Navne paa alle Embedmænd i Kiøbenhavn, samt Grosserere, Viinhandlere, Klædekræmmere, Jsenkræmmere, Hørkræmmere og Urtekræmmere, Fabriqveurer, Sukker=Raffinadeurer, Thee handlere, Mæglere t., og alt dette ligeledes for hver Kiøbsted i Danmark Norge og Holsteen, tillige hvad karakteriserede Personer Enker og andre der uden for Embeder opholde sig i hver Kiøbsted, findes i det nu udkomne Danmarkes og Norges, samt Hertugdommer Slesvig og Holsteens Speyl for 1777, som begynder med Statsfortegnelsen over de kongelige Hofetater og samtlige høye Collegier, Søe= og Land=Etaten, og øvrige Stænder, alle Indretninger, geistlige og verdslige Forfatninger. Skriftes, er voxet over 2 Ark fiin Stil paa spaltede Sider, og faaes uindbunden for 3 Mk. 8 s. indb. 4 Mk. paa Avise=Contoiret i Vimmelskaftet Nr. 162. Kiøbenhavns Veyviser 2 Mk. Moderne for 1777, 10 sk.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Conditioner og Tienester ledige. En Kokkepige, der got forstaaer at lave Mad, og har gode Skudsmaal og Recommendationer fra hvor hun tilforn har tient kan strax faae en god Condition; nærmere Efterretning faaes herfra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
For en Pige, som forstaaer en liden Huusholdning kan passe et Barn, og vil tiene for Enepige, bliver en Tieneste ledig til Mikkelsdag, hun kan melde sig ved gammel Strand Nr. 13 i Kielderen. En Pige, som haver gode Skudsmaale, og vil tiene forEnepige, kan strax faae Tieneste, naar hun melder sig i Springgaden Nr. 38 paa Sahlen.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Tienestsøgende. Et gammelagtig Fruentimmer, som har gode Recommendationer, søger Condition som Goldamme hos Herskaber eller honette Borgerfolk; hun er at finde i store Kongensgade Nr. 43.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
En Pige søger Tieneste som Barne= eller Enepige strax eller til Mikkelsdag; hun er at finde i Løvegaden Nr. 22.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
En jydsk Karl, som har gode Skudsmaal, og vil skaffe en honnet Borgermand til Caution, søger Tieneste strax eller og til Mikkelsdag enten hos Herskaber eller skikkelige Borgerfolk, som Gaardskarl, er at finde i Hyskenstræde paa høire Haand fra Lær stræde i Kielderen Nr. 42.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Et honet Fruentimmer søger Plads hos Herskaber eller andre honette Folk som Stuepige, som got kan sye Linnet, er at finde i No. 14 paa Vestergade i tredie Etage. En Pige, som kan forevise gode Skudsmaale, søger Tieneste til Mikkelsdag for Enepige hos honette Borgerfolk, og findes i store Strandstræde No. 131 i tredie Etage. En Jomfru, som i mange Aar har tjent som Huusholderske, i Norge, søger at engageres i samme Fag enten hos Herskaber, eller andre honette Borgerfolk strax eller til Mikkelsdag; Anviisningen gives paa Halmtorvet Nr. 153.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Af min Lomme er tabt paa et Finlapper Skib ved Börsen en Lommebog med Navn udi Mich. Rich. Bend ley, da den ikke er af nogen Betydenhed til Finderen, ville samme behage at levere den paa Adresse-Contoiret imod en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1777-07-08
Søndagen den 6 Julii er paa Veyen imellem Østerbroe og Vibens Huus bleven tabt en grøn Taftes Parasol paa Stok med Frønser om. Hvo som haver fundet samme, ombedes imod en billig Findeløn at levere den her til Contoiret. Et Stk. Lærret 53 Alen lang og 6 Qvarteer bred, i den sidste Ende var islaaet lidt grovt er bortkommen paa Bernsdorfs Gods i Gientofte Bye hos Niels Andersen, boende i Deris Gaard, som gjerne vil give en raisonabel Douceur til Opdageren. Ved Charlottenlund, eller derfra til Klampenborg, er tabt eller forglemt en Levants Rok eller Søe Kiole af hvid engelsk Klæde, for dens Tilveiebringelse loves en raisonabel Douceur paa Hiørnet af store Fiolstræde og Nørrevold Nr. 110 i Stuen.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Beskrivelse af Gibralter. af en for nærværende Tid sig paa dette Sted opholdende hannoversk Officeer. (Af det hannoverske Magazin.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Staden Gibraltar ligger paa et smalt Stykke Land, som gaaer ind i Søen og bestaaer af en Klippe, det er overalt næsten lige breed, nemlig 850 Alen. Længden udgiør fra den yderste Spidse af indtil de spanske Forskandsninger, der ere nær ved Staden St. Roche, mestendeels to Miil. Engellænderne eye dette heele Stykke Land. Staden er opbygt nær ved en Bugt og ligger som bekiendt ved det berømte Sund, som skiller Europa fra Africa og er Indgangen til det Middellandske Hav. Paa den ene Side er en steil Klippe kaldet Calpe. Fæstningsværkerne ere i meget god Stand, og Klippen giør Tilgangen fra Søen af paa den Side hvor den ligger, umuelig. Hvert Aar anvendes 6000 Pd. Sterling til Fæstningsverkernes Formeerelse og Reparation. Bugten er stor og sikker nok til at rumme en heel Flaade. Soldaternes Barakker, Garnisons Hospitalet, Tøyhuset, Gouverneurens Pallads a. ere allesammen anseelige og kostbare Bygninger. Stabs=Officererne boe til Leye, Regieringen betaler om Aaret 90, 80, 70 a. Pd. Sterling for hver Persons Qvarteer, Meublerne maae alle Officererne selv sørge for. Garn sonen bestaaer sædvanlig i 3500 Mand til Fods, 300 Artillerister, og 1 Compagnie Minerer, som alle ligge i Barakkerne. Soldaterne have god Leylighed at fortiene Penge, naar de paa de Dage, hvor de ikke skal paa Vagt, arbeide ved Fæstningsværkerne.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Stadens Jndvaanere bestaae omtrent i en 4de Deel Engellændere, en 4de Deel Jøder, en 4de Deel Portugiser, en 8de Deel Mohrer eller Africaner, en 16de Deel Spa mer og en 16de Deel Maltheser eller Corser. Husene ere omtrent 1000 i Tallet, som alle ere bygte af Steen og meget masiv. Tømmeret, som de bruge til deres Bygninger, er af Gran= eller Palme=Træ, og indføres fra Barbariet. Meubler findes ikke mange i deres Vaaninger, og ingen anskaffer sig fleere, end han til høyeste Nødtørft behøver. De ere gjorte af Mahoni= og Ceder=Træ, paa Bordet bruges Favance og i Kiøkkenet Leerkar. Jndvaanerne leve meget sparsommelig og ordentlig. Om Sommeren er alting stille fra Kl. 10 om Morgenen, da enhver spiser Frokost, indtil Kl. 4 om Eftermiddagen, da de holde deres Middags=Maaltid. For og efter den Tid besørge de deres Forretninger. Jøderne og Mohrerne af begge Kiøn gaae i de varmeste Maaneder halv nøgne.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Enhver Nation, som findes her, klæder sig efter sit Fædrenelands Skik. De boe meget fredelige iblant hverandre, og begegne hinanden meget høflig. Paa Gaden gaaer om Dagen alle med Parasol, naar nogen møder dem, nedlade de deres Parasol og bukke sig. Saavel Mandfolk som Fruentimmer ere meget soelbrændte, ikkun iblant Jøderne sees hist og her nogle smukke Ansigter. Enhver nærer sig, som han vil og kan. Haandværksfolkene ere vante til, at lade sig forud betale. Grosserer findes her ingen, og overalt ikkun faa Kiøbmænd, undtagen dem, som allene ere Factorer for fremmede Nationer. Alle Skibe, som gaae til det middellandske Hav, pleye at lægge her til Staden, undertiden ombytte de deres Vare, kiøbe her Vare paa Speculation, og bringe dem vel ogsaa tilbage, naar de ey have kundet sætte dem af, til en anden bedre Leylighed. Americanerne hente her ogsaa saadanne Vare, som komme fra Østersøen, Levante, Jtalien a. Man kan derfor let tænke, at Bugten er aldrig ledig for Skibe, sædvanlig ligge 40, 50 og flere Skibe der for Anker, hvorfor ogsaa mange Levnetsmidler consumeres her. Foruden Coffardie skibene ligger her sædvanlig en Escadre af engelske Orlogsskibe. Bugten er en Frihavn for alle Nationer, som ikkun for Spanierne er lidet indskrænket. Ethvert Skib betaler, en meget maadelig Afgift under Navn af Havnepenge, Accisen er ogsaa ganske taalelig, dog maa Spanierne betale en sterk Afgift af de Vare, som de indbringe til Salg : Viin, Olie, Rosiner, Citroner, undtagne, hvoraf ikkun noget lidet betales. Derimod betales ligeledes en stærk Told af fremmede Penge, Tobak, Piber, Klæde, Galoner a., naar de indføres over Grændsen ind i Spanien. Handelen til Søns gielde alle Slags Mynter, men i Staden ikkun spanske, portugisiske og engelske Penge.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
April, Maji, August og September fornemmes her de fleeste Sygdomme, som gemeenlig ere Galdefebre, Forstoppelser, Colik, Pleureste og Podagra. Skiørbug i Munden og Tandvine er snart en almindelig Plage, dog lindres den meget ved Citronsaft og Vandmeloner.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Videnskaberne dyrkes her ikke synderlig, enhver har med Handelen og Søevæsenet at bestille. Vel er her et Bogtrykkerie, men der trykkes intet andet end Connoissements, Vexelcoursen, Forordninger a. og Aviser. Ellers faaes her Aviser fra America og fra Cadix og Journalerne fra England, som dog i det mindste ere to Maaneder gamle, førend de komme her. Om Sommeren er det meget hvedt, især i Julii, August og September, dog ere Nætterne temmelig klige.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Vinteren er saa mild, at man ikke behøver Kakkelovne eller Camminer, dog ere Nætterne kolde. Det er rart, at der falder Regn om Sommeren, men om Vinteren regner det ofte, og undertiden meget hæftig. Fra Februarii eller Januarii Maaned indtil Enden af Martio er Luften, snart altid tyk og taaget. Tordenveyr indfalder sielden, men mestendeels er det stærk. Om Natten er Himmelen gjerne meget klar, hvorfor ogsaa Stiernerne synes større og klarere, end hos os. I Sommer Maanederne blæser gemeenlig Passatvinden fra Vesten, og om Vinteren, er det meest Østenvind. Det heele Stykke Land, hvorpaa Gibraltar ligger, er en Klippe. Paa nogle faa Stæder er Jorden noget over 2 Fod dyb, paa Klippen Calp er den ikke over 14 Tommer, paa nogle Stæder knap 6 Tommer og paa andre sees den bare Steen. Her voxe ellers mange fortræffelige Urter, og saadanne Blomster, som hos os ikkun dyrkes i Haverne, f. E. Ranunkler og andre. Her findes mange Fiirbene, Slanger, Scorpioner, Camæleoner og vilde Gieder, tillige græsses ogsaa nogle Æfler. Jmod Søen staae temmelig høye Palmetræer, Aloe, Myrther, Rosmarin=Buske og Figentræer, saavel høystammede som Hekker. I Haverne, som ligge paa det laveste Sted ved Bugten, findes Citron, Pommeranz og Laurbærtræer i Mængde. Citroner ere her meget store og gode. Paa dette Stykke Lands laveste Sted ved de spanske Forskandsninger voxe mange Citrontræer, omtrent 15 Familier af Bønder som boe i usle Hytter have der ogsaa lidet Agerland, som de omgrave, og hvorpaa de plante tyrkisk Hvede. Hertil skeer den eneste Spadseregang fra Staden, hvor ogsaa imellem holdes smaa Collationer. Vandet er her meget godt, og øses af en dyb Brønd, hvoraf en Oxe trækker det op ved et Hjul. De spanske Forskandsninger skille det Stykke Land, hvor Gibraltar ligger paa, fra det øvrige Spanien. Her ere altid 120 Mand til Fods og 30 Ryttere, som afløses hver Uge. J Staden Roche har en spansk General sit Qvarteer, som commanderer den hele Cordon, der i alt bestaaer i 3 Regimenter til Fods og et Regiment Cavallerie foruden Artilleristerne, de ligge i Byerne der omkring og afløses hvert andet Aar. J Egnen ved St. Roche ere Jndvaanerne fattige og Byerne usle. Ved Mallaga begynder det at see bedre ud. Søen er tidt urolig, og Strømmen meget stærk. Kysterne ere høye, i sær i Barbariet, hvor høye Bierge kan sees noget fra Stranden, og hvorpaa Sneen og Jsen bestandig ligger. Herfra bringes Jis til Gibraltar, som gjemmes i dybe Kieldere. Ebbe og Flod er her knap at fornemme til. Liebhabere af Naturalier have her Leilighed til at samle Forraad af alle Arteer. Fra de omtalte høye Bierge og Klippen Calp faaes Sandsteen i Mængde, som bruges til Bygninger.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Nye Opfindelser. J England skal være opfunden et Slags Stigbøyler, som omtrent koste 3 Rdlr., og ere gjorte saaledes, at de gaae løs, naar man falder af Hesten, og man saaledes en løber Fare i lig Tilfælde at slæbes bort af Hesten.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Hr. de la Motte i Bordeaux, har opfundet et Middel til at roe og seyle paa Vandet uden Baad. Dette bestaaer fornemmelig i et Slags Buxer af Faareskind. Disse Buxer gaae i eet over Fødder, Been og Laar indtil midt paa Maven; ved Benene ere nogle meget snævre og lange Lommer, som naaer lige ned til Fødderne, og en Lomme, eller Pose gaaer med Buxelinningen rundt omkring Livet. Naar man vil bruge disse Buxer, fylder man Blyekugler i de lange Lommer, hvilke tiene til Ballast, paa det man bestandig kan blive staaende lige op, og komme i samme Stilling igien, om man skulde blive kastet omluld af en Bølge. Den Lomme, som gaaer om Livet og Buxelinningen, fyldes med Stykker af Kork. Med denne Klædning kan man aldrig synke. Masten er en lang stærk Stok, som gaaer igiennem Ringen paa et Belte man spender under Axlene, og sidder neden til i et Slags Hylster, som er fæstet ved Buxerne, saaledes omtrent som man bærer Fanerne. Et Stykke let Træe, som ved en i Midten fæstet Snor hænger oven til paa Stokken, tiener til Seyl stang. Seylet som er fiirkantet, er neden af Siderne fæstet til Stangen, og fra dets tvende løse Hiørner gaaer to smaa Liner ned igiennem to Ringe, som ere fastsyede til Buxerne. Under den ene Arm har man en liden Aare, af det Slags, som Americanerne bruge i deres Baade. Samme tiener til Roer, og til at roe med, naar man ikke kan bruge Seyl. Snoren, hvori Seylstangen hænger, gaaer iennem et lidet Hul oppe i Masten. Med denne Snor trækker man Seylet op og lader det falde, ligesom man vil. Den Seylende har slet ingen Fare for at kuldseyle om Vinden endog blæste nok saa sterk i Seylet; og dersom han skulde komme i Fare, saa er intet lettere, end at tage Masten af.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Prædikanterne paa Fredag. Frue Kirke, Hr. Woldike.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Nikolai Kirke, Mr. Bering. Helliggeistes Kirke, Mr. Balum. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Petri Kirke, Hr. Manthey. Christianshavns Kirke, Mr. Bech. Friderichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Paa Fredag er Præsteordination i Frue Kirke.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Copulerede. Kiøbenhavn. Den 9 Julii. Christopher Weisensels Simonsen, Guldsmed, og Jomfr. Anna Elsted.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Jndkomne og udgangne Skippere. Den 8 Julii indkom følgende: S. Riber fra Wordingborg, J. Gertsen fra Stege, D. Jsbrantsen fra Grenaae, O. Hansen fra Aarhuus, alle med Brænde; R. Madsen fra Nyborg, P. Poulsen fra Aalborg, H. Brant og H. Aarslev fra Svenborg, alle med Rug, Havre og Fedevare; J. Pihlman fra Emland med Trælast; M. Humble fra Neucastel med Steenkul; F. Kok fra Helginhavn med Hvede, Rug og Byggryn; J. Noor fra Sønderborg med Muur og Tagsteen. Den 8 Julii udgik følgende: P. Hubsk, H. Petersen og J. Jensen til Cappel; N. Hjorth til Flensborg; C. Jansen til Prestøe; P. Cordt og H. Mang til Sønderborg; S. Petersen til Fladstrand; B. Erichsen til Hadsund; H. Cappel til Danzig; H. Madsen til Randers; O. Walle til Helsingøer; P. Olsen og P. Sørensen til Weyle, P. Olsen til Stege; H. Qvædem til Riga; J. Ochconocher og W. Milner til Østersøen; G. Dadh og T. Delvitz til Ribnitz; L. Høyberg til Callundborg.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Jndføds=Skolerne. Jndføds=Skolernes Læse=Skoler, Dansk og Tydsk, hvori de første Grunde blive bibragte paa en nye Maade som viger gandske fra de almindelige Skoler, bliver i Wimmelskaftet og aabnes til Michaeli. Der bliver nu daglig Børn indskrevne, og naar det bestemte Antal er complet, antages ingen flere: 5 Rdlr. betales Halvaaret. De som vil profitere af disse nye smaa Læse Skoler, vilde behage at lade deres Børn antegne hos Agent Holck i Wimmelskaftet Nr. 162, hvor Udkastet til Planen faaes gratis; ved Jndskrivningen betales 1 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Seylfærdige Skippere. Skipper Ulrich Fischer agter sig først i tilkommende Uge at afseyle herfra til Frederichshald; hvem som haver Fra gods at medsende, eller Passageer at medfølge, vilde behage at melde sig ved Skibet, beliggende i Nyehavn lige for Toldbodgaden, eller til Mægler Jørgensen.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Skipper Mads Nielsen Harboe, agter med hans førende Galliase Jungfr. Maria kaldet, med det første at afseigle herfra til Bourdeaux; Hvem som noget didhen maatte have at forsende, vilde derom jo før jo hellere adressere sig til Buntzen.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Bekiendtgiørelse. Da Anna Margrete Weibergs sal. Justitsraad Voskamudi Vartov Hospital oprettede Seng er bleven ledig, og Fundagen af 12 Februarii 1721 tilholder, at hendes Arvinger skal være berettigede ved indfaldende Dødsfald samme at belægge, men omde alle vare uddøde, da Rettigheden at tilfalde Justitsraad Wol sen og hans Arvinger; saa i Henseende at man ikke veed hvem benævnte sal. Frues og hendes Datters afg. Frue Geheimeraadinde von Stockens Arvinger ere, ville de som formeener sig nærmest berettigede til samme Seng at belægge, inden 12 Uger sig lovligen legitimere, og deres Rettighed lagttage, da samme ellers vil tilfalde Justitsraad Wolsens Arvinger. Wartov, den 11 Junii 1777. En Kansmans=Bedienter von matigem Alter, der allhierauf engen Handlungs Contoiren die Bucher und deutsche Correspondance geführet, und von seinem Verhalt gute Attestata vor zeigen kan, suchet Dienste 2 a 3 Tage wochentlich, und recommandiret sich den respective Herren Negotianten gang ergebenst. Dessen Aufenthalt ist im Adresse=Contoir beliebigst zu erfragen. Paa Blegdammens Længde uden Østerport Nr. 19 modtages Heste= og Koemog imod Betaling.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
I Vimmelskaftet Nr. 18 collecteres daglig til fierde H. B. Classes Trækning af det i Gang værende Classe=Lotterie, ligesom der og kan bekommes Kiøbe=Lodder hos mig Hans Hornbech.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Formedelst den her værende Mangel paa Silke vindere er jeg, efter det Høye Cammer=Collegii Resolution beordret, at antage endeel af unge Fruentimmer, som og Børn (dog disse er under 14 Aar), og skal samme foruden frie Underviisning i at vinde Silke og doublere Floret, nyde en billig Ugeløn efter enhvers Flittighed og Nemme. De til saadant Arbeyde lysthavende Personer vilde altsaa anmelde sig i No. 42 paa Østergade, hvor saadan Jndretning først i forestaaende Julii Maaned tager sin Begyndelse J. B. Pullich, hos mig. Baand=Fabriqveur.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Hvor et honet Fruentimmer kan faae Logis med eller uden Møbler, Kost og, om forlanges; Anviser Hørkræmmer Lorenz, Ebbesen paa Vestergade Nr. 23.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Eftersom jeg formedelst andre Forretningers Skyld ikke længere kan blive ved at administrere den saa kaldede Kiøbmands Liigkasse, saa haver den derved værende Meddirecteur Hr. Herman Michael Vick, boende i Frederichsberggaden Nr. 142, i Følge General=Forsamlingens tagne Beslutning af 15 August 1776 imodtaget samme; hvorfore benævnte Liigkasses Jnteressen, tere og andre, som vil udi samme lade sig indskrive, vilde behage fra i Dag den 1 Julii at adressere sig til hannem; men som til trende Liigs Begravelse for Junii Maaned af mig paa Kassens Vegne ere udbetalte, saa bliver sammes Liig=Billetter under min Underskrift ved Kassens Liigbud Mr. Engelbret Møller endnu hos Jnteressenterne at indkassere. Kiøbenhavn, den 1 Julii 1777. T. Windekade. Brygger, boende i Skindergaden Nr. 17.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Udi Skidenstræde i No. 172 paa 1ste Sahl, opsættes alle Slags Sætter og Soel Hatter af nyeste Fason, og tillige antages honette Folkes Børn til Jnformation i samme og andre Fruentimmer=Netheder.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Paa Hiørnet af Vandkonsten i Viinhandler Glassings Huus paa Sahlen, informeres honette Folkes Pigebørn i fransk med flere Fruentimmer Netheder, kan og imodtages 2 i Kost og Jnformation om forlanges.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
I Badstuestræde Nr. 78 anvises en Student, som tilbyder, sig at informere Timeviis i Christendom, Skrivning og Regning ; ligeledes anvises en Person, som tilbyder sig at informere i Juraen Time om Dagen a 3 Rdlr. maanedlig.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Alle de, som maatte have noget Gods indladet i Skibet Frue Christina, förendes af Captain Biørn Jensen, Engelland fra Livorno til Hamborg destineret, og som paa samme Reyse haver faaet endeel Skade, ombedes forinden 8 Dage at melde sig paa de Herrer Iselinn & Comp. Contoir paa store Kiøbmagergade i Gaarden Nr. 6 & 7.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Hvem som haver et godt Klavesing at leye ud, kan melde sig paa Østergade i No. 29, paa første Sahl. Wo honetter Leute Kinder regelmatig in Franzssisch, Dentsch, und Danisch, mie anch im Nähen, Stricken, Filiren, Aufstecken und andern netten Frauenzimmer=Arbeit Jnformation gegeben. wird, ist Nachricht zu erlangen anf der Norderstrate in No. 57. Selbigen Orts werden auch Kinder in Kost, Logie und Information for billigen Preis entgegen genommen.
Københavns Adresseavis, 1777-07-09
Proclama. Da den udi det kongelige octroyerede danske asiatiske Compagnies Tieneste udi Tranqvebar i Ostindien forhen staaende Secondlieutenant Jens Peter Kiøbing sidst udi Aaret 1775 ved Døden er afgangen; saa indkaldes herved bemeldte Afdødes Arvinger, samt Credi= og Debitorer, at melde sig hos Skifteforvalteren, Byefoged Borgen i Tranqvebar inden den i Loven foreskrevne Tid, de Første for lovligen at legitimere deres Fordringer og de Sidste redeligen at angive og betale hvad de til Stervboet maatte være skyldige, da enhver skal vederfares al vedbørlig Ret efter Loven, og Stervboets ringe Omstændigheder. Kiøbenhavn, den 2 Julii 1777.