JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Paris, den 20de Februar. Moniteuren melder ifølge Breve fra Constantinopel, af 11te Januar, at 102 Franskmænd, 120 Engellændere og 85 Russer have erholdt befaling, inden 3 Dage at forlade Storherrens Stater. Sultanens Manifest har siden bragt de Gesandter, som forgiæves havde gjort Forestillinger herimod, paa de Tanker, at disse Jndividuer mueligt sildigere vilde maatte beklage, at de ei nu vare slupne bort. - Den Preussiske Gesandt har Jnstructioner fra sit Hof, at handle i fuldkommen Overeensstemmelse med det Østerrigske, i den naturlige Forudsætning, at Underhandlingerne til Fredsstiftelse i Grækenland vedvare. "Det er vanskeligt at forklare, siger Moniteuren, hvorledes Porten, uden nogen Udæskning fra de Allieredes Side har kunnet glemme sine indgangne Forpligtelser og de af egen Drift givne Løvter, at beskytte de tre Magters Undersaatter. - Jøvrigt tvivler ingen Forstandig i Constantinopel og kan ligesaalidt i Europa tvivle om, at disse Omstændigheder ville bidrage til at knytte Alliancen endnu fastere. Portens Uforsig, tigheder hidrøre fra en gammel Vildfarelse hos dens Diplomater, som stedse speculere paa Tvistigheder imellem Magterne. Det Hielpemiddel, den ved dette Selvbedrag skaber sig, vil den ikke længe blive i Besiddelse af, og maa den give Slip derpaa, vil den udentvivl give efter. (Dett faaer man nu altsammen at see.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
- Tractaten af 6te Juli har forud sørget for alle Tvangsmidlerne ligesaavel som for Udsoningsmidlerne. Den samme Orereensstemmelse imellem Magterne, som har viist sig i Underhandlingerne, vil ogsaa blive lagt for Dagen i de Forholdsregler, som Begivenhedernes Løb kunde gjøre fornødne til at opnaae Tractatens Hensigt. - Denne var ikke nogen anden, og vil aldrig blive nogen anden, end at stifte Fred i Grækenland, at qvæle Søerøveriet i Archipelagus og at opretholde den Europæiske Ligevægt. "Og, hvad der end tildrager sig, sagde for nogle Dage siden den Minister, som staaer i Spidsen for de udenlandske Anliggender, "saa vil Frankrig vide at indtage og at bevare den Rang, som sømmer dets Ære, dets Magt og dets Værdighed." -
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Ved en vigtig Skrivelse fra sin Correspondent vil la Gazette være vidende om, at Østerrig, efter Ministerialforandringen i Engelland har gjort et Skridt i Constantinopel, af hvilket man venter de heldigste Følger for den almindelige Fred. Alle Efterretninger fra Constantinopel skulle være tidligere end denne nye Mægling. Efter Breve fra Toulon skulde den til Algier bestemte Division gaae under Seil den 11te Dennes. Man vil vide, at alle Deyens Fartøier ere afvæbnede og aftaklede, ogsaa skal der herske en saadan Forvirring i hiin Stad, at enhver Art af Forslag til at ende Fiendtlighederne let torde finde Gehør.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
London, den 15de Februar. Times indeholder følgende Udtog af en Skrivelse fra Hr. Canning til Hertugen af Wellington, dateret den 5te Mai 1827, til hvilken Skrivelse Lord Clanricarde nylig sigtede i en Tale i Overhuset. - "Deres Naade siger med megen Vægt, at der slet ikke er at tænke paa, at De skulde komme i Spidsen for Regieringen. Denne Deres Naades Anskuelse har jeg med oprigtig Glæde erfaret. Foreningen af hele Statskraften, saavel den Borgerliges som den Militaires i de samme Hænder (thi Deres Naade vilde som PremierMinister, dog aldrig factisk opgive deres Jndflydelse paa Hæren) maatte vistnok udgjøre en for enhver Privatmand af nok saa høi Rang eller nok saa store Fortjenester, altfor mægtig Stilling, til at den kunde bestaae med en fri Constitutions Fordringer. Jntet kunde bevæge mig til at tage Tjeneste under en slig Regjeringsform og det glæder mig at bringe i Erfaring, at Deres Naades Anskuelse stedse have været modsat en saadan Tingenes Skikkelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Lord Cochrane er med Fregatten Unicorn ankommen til Plymouth. Hans Tilbagekomst har givet Anlednintil mange Formodninger; Nogle ville finde Grunden, dertil i et Vink, som han skal have faaet fra en vis Kant; Andre mene, at den Græske Sag behøver en yderligere Understøttelse, for hvilken Lorden personligen vil gjøre de fornødne Skridt. - Han har i Tidenderne ladet indrykke en Skrivelse, hvori han erklærer, at det nu er Grækenlands Hovedformaal at hemme Søe røveriet, som nu drives af talrige, i Archipelet om sværmende Roefartøier; at den Græske Regjering herved vilde lægge sin Erkjendtlighed for de dem fra de christne Magters Side nu udviste Tjenester for Dagen, men at dette ei kan bevirkes ved Seilsfartøier af nogetsomhelst Slags. Han troer, at denne vigtige Hensigt kun vil være at naae paa to Maader: Ved Anvendelse af vel indrettede Dampbaade eller ved Stiftelsen af en retmæssig fast Regjering hvorved Grækerne vilde anspores til at fortjene deres Underholdning ved Ærlighed og Flid. - Han paastaaer, at det Gjengieldelses-System, som i Begyndelsen blev fremkaldt ved Tyrkisk Grusomhed, nu fortsættes af blot Nød. - Selv tilbyder han sig at vende tilbage til Grækenland, for med armerede Baade at medvirke til at hemmeSøerøveriet.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
J adskillige andre komiske Karakteer-Roller har Her C. Price voldet Tilskuerne særdeles megen Moro. Hans Petitmaitre, hans Skomager, hans Skræder, vare fortræffelige, og hvad der er Sielen i al Fremstillelses=Kunst, paa Theatret, - Forskjellighed, at nemlig Fremstilleren ikke gjenkiendes fra den ene Rolle til den anden, er en Egenskab hvormed Herr Price, i høi Grad er fortrolig. Mamsel Columbino ville behage at undskylde, at vi for denne Sinde ei kunne have den Ære at underholde og med og om hende.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Fædrenelandet. Af Kjøbenhavnsposten, den 26de Februar. Jmorges Kl. 3 1/2 udbrød en stærk Huusild i Bagbygningen til den, musikalsk Jnstrumentmager A. Marschall tilhørende Gaard No. 197 i Bredgaden. Jlden formodes i længere Tid at have vundet Magt inde i Bygningen, hvis Beboere forstørstedelen først ved Anskrig udenfra pludselig saae sig udrevne af Søvnen og omspændte af Luerne, der med en voldsom Kraft banede sig Vei og sloge ud til flere Sider. Det skyldes den med yderste Hurtighed tillende Hielp og vort fortræffeligt organiserede Brandkorpses Anstrængelser, under dets raske og virksomme Chef, Hr. Brandmajor West, at denne Jldsvaade, der i Begyndelsen antog en saa frygtelig Charakteer, ikke havde endnu mere ødelæggende Virkninger. Bagbygningen, hvori Jlden (som det siges hos en der boende Snedker, C. Hagen) var opkommen og hvor Hr. Marschalls Værksted var, er ganske afbrændt, tilligemed Størstedelen af et til Fru Statsraadinde Zeuthens Sted (No. 195 i Bredgade) hørende Baghuus, der til Lykke ikke var beboet, men benyttedes til Pakhuus leilighed og Foderloft. Jlden rasede i omtrent 3 Timer, og Luerne havde næsten omspændt flere af de tilstødende Bagbygninger, som ved Brandkorpsets utrættelige Virksomhed bleve frelste. J det Øieblik vi nedskrive dette, er det endnu umuligt at angive Omfanget af den Skade, denne Jldsvaade har anrettet. Sørgeligst vilde det imidlertid være, om ogsaa Mennesker derved have tilsat Livet; hvilket kun er altfor sandsynligt, da den Ulykkelige, hos hvem Jlden opkom, tilligemed en Karl, savnes. Den Første, der, som ovennævnt, var Snedker, er seet at bringe en Dragt Redningsgods ned i Gaarden, og derfra med Fortvivlelse at ile tilbage i Luerne, for at frelse meere. Flere Mennesker ere meere eller mindre beskadigede af Luerne bragte paa Hospitalet. Epilog af Dr. Heiberg, fremsagt af en blind Pige ved Blinde, Jnstitutets Concert paa det Kongl. Theater. Skjøndt ingen Straaler for vort Øie tindre, Er i vor Siæl dog ikke derfor Nat Taknemmelighed lyser i vort Jndre, Lig Solens Jld, og varmer ikke mindre, Den Blinde selv er ei af Lys forladt. O Held Enhver, hvis Godhed os bereder Den indre Dag, som Mulm og Mørke spredder: Lad vore Hjerters Tak os offre Dem Forgiæves efter Dem vort Øie leder, Men vore Hjerter er et bedre Hjem, usynlige Velgiørere, for Eder!
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Kjøbenhavn. Under 24de Januar d. A. har det Kongl. Götheborgska Vettenskaps= og Vitterhets-Samhallet valgt Hs. Excell. Hr. P. Chr. v. Stemann, Geheime-Stats- og Justitsminister, Præsident i det Kgl. danske Cancellie, Storkors og Dorm., Amtmand over Flensborg Amt, Kammerherre, R. af D. Dr. Chr. Lente, Baron v. Adler, Justitiarius i Trondhjems Stifts Overret, R. af D. og Nordstjernen, Kgl. dansk Statsraad A. Rogert, Biskoppen over Viborg Stift, Commandeur af Dbr. og Dorm. Dr.Theol. og Philos. Jens Bloch og Biskoppen over Nordlandene og Finmarken i Norge, Commandeur af Nordstjernen og R. af Dbr. Hr. Math. BonsakKrogh, til sine Æresmedlemmer.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
En agtet Mands unge Datter har ved en Feiltagelse drukket Skedevand, og er, anvendte Modmidler uagtet, død deraf. Cours den 26de Februar. Hamborg 2 M. - , a vista 218. - Spec. 219. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 2 1/2 s. - Bank Disc. 4 pCt. - Norske Speciess. pr. 100 Specier 155 a 155 1/2 Rbd. Sedl. - Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld 50 1/2 Rbs. Tegn. - 4 pC. kongl. Obligat. (uden Renter) 85 Rbd. Sedl. - Dito Dito 77 3/4 a 78 i Bco. - Nationalb.-Oblig. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 1/2 a 102 3/4 Rbd. rede Sølv. - Dito Dito 112 1/2 Sedler. - 4 pC. uopsigelige Rigsbkobl. Renter pr. 6te Januar 98 a 98 1/2 Rbdlr. rede Sølv. - 6 pC. Norsk Laan ved Hambro & Søn 106 a 106 1/4 i Banco. - 4 pC. Dito nye 98 1/2 a 99 i Bco. - Asiatiske Comp. Actier - Sedl. - 3 pC. nye Danske Obligationer 58 3/4459 L. Sterling. - 1 L. Strl. beregnet til 14 Bmk.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Cours: Hamborg den 26de Februar. Bordeaux 187 1/2. - St. Petersborg 9 1/4. - London 13 Mk. 8 S. - Cadiz 88 1/2. - Lissabon 33 3/4. - Amsterdam k. S. 35, 35. 2 M. 35, 55. - Kjøbenhavn k. S. 218. - Specier pari. - Disc. -
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Lime Sognekald i Viborg Stift, 220 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 13de Februar er Sognepræst for Lime Menighed i Viborg Stift, G. H. Bendtsen, beskikket til Sognepræst for Steenmagle og Steenlille Menigheder i Sjælland, Cand.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Theol. og constitueret Adjunct ved den lærde Skole i Horsens, P. Aabye, til at være residerende Capellan for Skovlænge, Søllested og Gurrebye Menigheder i Lolland; forhenværende personel Capellan for Veilbye og Hømaae Menigheder i Aarhuus Stift, M. A. Kirkebye, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Hjøring.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Under Generalpostdirectionen. Den 2den Februar er hidtilværende Controlleur i Kjøbenhavns danske Pakkepostcontoir, Cancellieraad H. S. Benzon, beskikket til Postmester ved Kjøbenhavns Helsingørske og Lollandske Postcontoir fra 1ste April næstkommende, og 2den Fuldmægtig i Generalpostdirectionens danske Secretariats Contoir, J. F. Tillge, igjen i hans Sted, fra samme Tid af udnævnt til Postcontrolleur i fornævnte Paktontoir, Postmester Grove, i Naade entlediget fra dette Embede, og den paa Vartpenge staaende Postskriver A. P. Tillge udnævnt til Postcontrolleur i bemeldte Contoir, Postskriver i Kjøbenhavns danske Pakkepostcontoir, H. Petersen, forundt Prædicat af Postcontrolleur.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
(Jndsendt.) Johannes Bülows Død. Formue døer, Frænder døe, Selv døer man ligerviis, Men aldrig døer Herligt Navn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
For den som det erhverved.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Havamaal. Bifrøsks Bevogter Giallarhornet hæver, Sørgebudskab lyder fra Odensøe: Høvdingen holde til Himlen nu svæver Paa Skibet sikkre, over Dødens Søe. Ham skal ledsage ind i Evigheden. Velsignelse og velerhverved Roes; Som og lever blandt os Brødre herneden Saalænge som trives kan Krat og Mos. Brage skal siunge til Ædlingens Minde, Qvad som i Tidernes Secler bestaae, Dem saa rister paa haarde Klippetinde Saga og Skuld, at de glindse i Vraa! Paa Bautastenen Lysalfer de tænde Videns klartskinnende herlige Blus Aldrig udslukkes, men klart skal det brænde, Medens at stander i Norden et Huus. H. F. Hialtalin.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Aalborg Torvepriser, den 1ste Marts. Oxekjød, 5 a 7 s.; Herregaards=Smør, 16 s.; Bønder=Smør, 12 s., pr. Pund. - Rug, 2 Mk. 8 s.; Kartofler, 8 a 10 s.; pr. Skjeppe. - Æg, 16 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Aalborg Kirker. Anden Søndag i Faste prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Gad. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Ved Tallotteriets 1110de Trækning i Wandsbeck udkom:
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Bekjendtgjørelser. Efter neppe et Aars kjerligt Ægteskab, behagede det den alvise Eud at bortkalde, ved en rolig og stille Død, min inderlig elskede Mand, Borger og Skoemagermester Johan Ludvig Krøitzel, i sit Alders 31 Aar 6 Maaneder, efter 6 Ugers Sygeleie; hvilket herved bekjendtgjøres for fraværende Slægt og Venner, af hans dybtsørgende Enke og Moder. Aalborg, den 24de Februar 1828. Lovise Krøitzel, fød Due.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Søndagen den 2den Marts bliver i Klubben Enigheden Bal, som begynder præc. Kl. 6.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Hos Undertegnede er, som sædvanlig, Udsalg af Hauge- og Blomsterfrøe, Frugttræer af egen For. ædling, samt flere smukke Orangeri-Træer af Laurbær, Appelsin, Citron, Pommerants, m.m., Alt godt og til billig Priis. Aalborg, den 26de Januar 1828. Jacob Bruusgaard, Gartner.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Forskjellige fine Frugttræer, af Æbler, Pærer, Kirsebær, Blommer, Færskener, Aprikoser, Viindruer, Lamberske- og Zeller Nødder; flere Slags vilde eller Plantagetræer; hængende eller Sørgetræer, endeel blomstrende Buskværter; en udsøgt Samling vedvarende Ziirplanter; Haugefrø af alle fortrinlige Sorter, i større og smaa Partier; hundrede Blomsterfrosorter til fri Land; 50 finere dito til Potter; m.m. m., faaes hos Undertegnede. Priisfortegnelser over dette og meere faaes hos Gartner H. Bech. Aalborg i Januar 1828. Med kongelig allernaadigst Tilladelse.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Undertegnede have herved den Ære at bekjendtgjøre for det respective Publicum, at de Søndagen den 2den Marts agte paa herværende dramatiske Selskabs Theater at give et stort Divertissement i sex Afdelinger, saavel i Linie dands, som gymnastisk og pantomimisk Forestilling, hvis Jndhold vil nærmere blive bekjendtgjort ved trykte Placater.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Jfølge Forlangende af adskillige Familier fra Landet, ville Sødskendene Price producere deres Talenter paa de tre Linier saavel med Hensyn til Attituder, Gruppering, som til Dands efter Takten af Musikken. Derpaa opføres: Le recruteur, om: les trois amants poltrons aux rendes vons nocturnes. (Hververen, eller: De tre frige Elskere ved natlig Stævnemøde), comisk Pantomme i 2 After.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Til Slutning: Det indianske Divertissement, som udføres af hele Selskabet med adskillige af de i denne Verdensdeel ved Festiviteter brugelige Underholdninger. Divertissementet sluttes med et til samme passende Fyrværkerie. Indgangen aabnes Kl. 5 1/2 og Begyndelsen skeer Kl. 6 1/2.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
NB. Saavel ovenanførte Pantomme som det indianske Divertissement, gives for sidste Gang. F. Kuhn & Comp., fra Kjøbenhavn. 600 Rbd. ønskes tillaans imod Sikkerhed. Den Søgende Hos Blikkenslager Meyer kan erholdes tilkjøbs en af ham opfundet Kabinetsprøite, der uden Læderslange giver Vanden en Høide af 9 til 10 Alen; og kan Metalslangen, der, ikke behøver at holdes i Haanden, let bringes i alle mulige Retninger. Dette Slags Sprøiter ere følgelig meget brugbare ved Jldsvaade paa Landet, kunne anbringes paa ethvert Sted, og behandles blot ved tvende Mennesker. Dette Slags Sprøiter, kunne ikke saa let ved selve Jldsvaaden blive gjorte ubrugbare, og ere ikke underkastede de Bræk eller idelige Bekostninger, som Sprøiter med Læderslanger ere udsatte for Prisen er oldt 20 Rbd. Sedler for Stykket. Om denne Sprøites Fortrin kan Enhver behagelig selv overtyde sig hos Opfinderen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Hos Skomager Bang paa Vestergade, er en Leilighed til en Familie eller en eenlig Person, at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
J Huset a 176 i Kattesundsgade, er en Stue med Kjøkken og Bagkammer, til førstkommende Flyttetid at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Auctioner. Mandagen den 3die Marts d. A. om Formiddagen Kl. 10. bliver paa Raadstuen ved offentlig Auction bortleiet et Chori Budolphi Kirke, den residerende Capellans Chor kaldet, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 26de Februar 1828. Christian Winding.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Tirsdagen den 11te Marts d. A. om Formiddagen Kl. 10, lader Kjøbmand Chr. Christensens Enke ved offentlig Auction, som holdes i Gaarden  131 ved Vesteraae, bortsælge en Deel Sølv-, Kobber= og Messing-Tøj, adskilligt Boeskab, nogle store Kar og en Deel Avlsredskaber; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 29de Februar 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Tirsdagen den 18de Marts førstkommende, Kl. 10 Formiddag, afholdes Auction paa Brixgaarden ved Aalborg over en betydelig Deel Jndboe og Besætning, hvoraf de vigtigste Ting ere: et Mahognie indlagt Skatol og 2de dito Komoder, et godt Stueuhr, endeel Sengeklæder og Linned, Vorde, Stole, Kjøkken= og Bryggerredskaber, samt 7 Bester, 10 Køer, 17 Faar og 1 Væder af udmærket god Race, en god Reisevogn samt 4 Arbeidsvogne, flere Plove og Harver, en Exstirpator, endeel Rug, Byg, Havre samt Havre- og VikkeBlanding; tilhørende Jeppe Stephansen Brix's Boe. Nibe, den 28de Februar 1828. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Den afdøde Johan Peter Kellers Stervboe tilhørende Engparcel, af 16 Tønder Lands Størrelse, som har Hartkorn 1 Skp. 2 Fdk. 1/2 Alb., i Hals Enge, Hals Sogn, opraabes til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes paa Langesminde Onsdagen den 19de Marts næstkommende, Kl. 9 Formiddag, hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Herredscontoiret i Nørre Sundbye, den 29de Februar 1828. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-01
Ved Auctionen den 5te Marts førstkommende i afgangne Møllers Gaard paa Vester Gade, bliver indsat til absolut Bortsalg en Deel Vahre, bestaaende af Klæde, Kalmuk, Lærred, Hestedekner, Baand, Bindler, Knapper, Traad &c. &c., blaae og hvid Steentøi, en stor Balance med Skaale og Lodder, et Halvtøi, samt nogle Avlsredskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-03
Frankrig. Kun ved stadig at følge de ministerielle Anskuelser af Græker=Sagen hos de tre forbundne Magter, er man istand til at lette det Slør, som endnu tildeels skjuler de politiske Hensigter hos hvert enkelt af Cabinetterne, som enten ville fremme eller lægge Hindringer i Veien for Fuldbyrdelsen af Tractaten af 6te Juli. - J en Tale, som Udenrigsministeren Greve de la Ferronnais den 15de Februar har holdt i Pairs=Kammeret, udtale disse Anskuelser sig saaledes: - "At bringe en Fred tilveie for Grækenland, uden at omstyrte en Bygning, hvis Fald kunde ryste hele Europa, dette er den Opgave, Politiken havde at løse. - Jo længere Opløsningen blev udsat, jo mere tiltog Vanskeligheden. Strømme af Blod, som stedse flød rigeligere, skilte de krigførende Partier mere og meere fra hinanden. Menneskekjerlighed og Fromhed foresloge snart disse, snart hine, men - uudførlige Planer. - Regjeringernes Mægling blev omsider nødvendig.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-03
J Begyndelsen af 1826 bleve Rusland og Engelland enige om den Basis, paa hvilken man kunde foreslaae Porten Bestemmelsen af dens Forhold til Grækerne og Garantie for Sikkerheden af deres Liv, deres Religion og deres Eiendom. Dette var Resultatet af Conferencen den 4de April. Frankrigs, Østerrigs og Preussens Hoffer indbødes til at gjøre fælleds Sag med de to nævnte Cabinetter. Frankrig erklærede sin Tiltrædelse. Men denne Forhandling, som vel afgjorde de tre Hoffers Mægling, stipulerede endnu intet Middel til at bevirke Antagelsen af denne Mellemkomst. Portens blotte Vægring kunde være nok til at gjøre den unyttig. Det var da Frankrig, som foreslog at forvandle Protocollen af 4de April til en formelig Tractat, i hvilken man stipulerede, hvilke Forholdsregler man havde at tage imod Porten og Grækerne, om Mæglingsforslagene ei bleve antagne. - Frankrig, Rusland og Engelland bleve enige om Grundbestemmelserne i en slig Tractat og den blev undertegnet i London. Toge end- og Østerrig og Preussen, formedelst anden Anskuelse over enkelte Punkter, ingen umiddelbar Deel i samme, have de dog lovet, skjøndt adskilte fra Forbundet, at bestræbe sig for at understøtte de forbundne Hoffer i at arbeide til Opnaaelsen af det fælleds Formaal. Sildigere have Begivenhederne viist, hvor oprigtigt dette Løvte har været og hvilken Nytte denne Medvirkning kunde have.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-03
Jkke først til Historien skulde vore Samtidige overlade den Ære at see og at hylde de Magters Uegennyttighed og Høimodighed, som have sluttet denne Tractat. Skuffer min Hukommelse mig ikke, saa findes i ingen politisk Forhandling nogen Bestemmelse, som kunde staae ved Siden af den 5te Artikel i denne Tractat: "At de contraherende Magter ikke havde nogen Forstørrelse af Territorium, ikke nogen Opnaaelse af udelukkende Jndflydelse eller saadanne Handelsfordeele, som jo maatte kunne erholdes af enhver anden Nation, til Formaal." Denne Bestemmelse er noksom egnet til at characteerisere Vor Tidsalder og til at tage den i Forsvar imod de beskyldninger af forskjellig Slags, som blive gjorte den af urolige og vrantne Gemytter. - Porten forkastede Hoffernes Forslag om at antage deres Mægling, at bevilge en Vaabenstilstand og at underhandle om en Overeenskomst med Grækerne. - Men i Tractaten var stipuleret, hvad der gradeviis skulde skee, om Hoffernes Forslag ei bleve antagne. Det blev Porten tilkjendegivet, at de contraherende Magter vilde bestræbe sig for, i Tilfælde at den vilde fortsætte Fjendtlighederne, ved ethvert Middel, som deres Viisdom kunde give dem i Hænderne, at bringe Virkningen af den af dem foreslagne Vaabenstilstand tilveie. J Overeensstemmelse hermed vare Jnstructionerne til Admiralerne udfærdigede og de første følger af deres Bestræbelser lode haabe, at Jbrahim Pascha, Anføreren for den tyrkiske Land- og Søemagt paa Morea, vilde standse Fjendtlighederne, indtil nye befalinger indløbe fra Divanet, da dette nu var i Begreb med Underhandlinger, som ikke kunde være Jbrahim ubekjendte. Dette Haab forsvandt; en Seier lettede det Forhæng, bag hvilket det spirede. De forenede Escadrer havde trængt Paschaens talrige Flaade, af hvilken en Deel, trods Anførerens Løvte, var løbet ud, for at øve nye Fjendtligheder, tilbage i Havnen ved Navarin. Man maatte sikkre sig Midlerne til at tvinge Jbrahim til Uvirksomhed. Escadrerne viiste sig paa Rheden selv, men lode Fredsord og flere Parlementairer gaae forud. Enten begrebe Tyrkerne ikke Admiralernes Mening, eller de anstillede sig, som om de ei begrebe den; de vovede at angribe. Hurtigt og skrækkeligt bleve de tugtede for denne Forvovenhed; paa alle tre Escadrer kappedes Mod og Ære med hinanden, og vi vide, hvilke uvisnelige Laurbær den Franske Admiral høstede denne Dag, selve efter sine Medbeileres Anerkjendelse og Vidnesbyrd. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-03
Engelland.
Aalborg Stiftstidende, 1828-03-03
Lord Hills Udnævnelse til befalingsmand over Hæren bliver af Times kaldet en "frie Oversættelse" af Hertugen af Wellingtons Forkyndelse i den første Session i Overhuset, at han havde nedlagt denne Post, og Bladet opfordrer det engelske Folk til fra alle Sider at indkomme med Petitioner imod denne utilfredsstillende Opløsning af hiin Opgave.