Berlingske Tidende, 1783-09-01
17) Det er bekiendt, at Ostende har Hans Majestæts Reise til Nederlandene og Frankerige at takke for denne Lykke og en Skrivelse fra Ostende, under 18de Julii, udtrykker sig over denne Omstændighed saaledes; Vor Stad vil efter at Sandsynlighed inden kort Tid blive en meget betydelig Handelstad. Hans Majestæt har befalet, at udvide Staden, og tilladt enhver at nedsætte sig her. J Følge denne vise og menneskekierlige Forordning strømme allerede Folk fra alle Sider til, for at etablere sig i Ostende. Passage Baaden ere opfyldte med Mennesker, Allevegne seer man Forraadshuuse og alle Slags Skibe at bygges paa Verfterne, og Handelsredskaber med den utretteligste Virksomhed at bringes tilveie. Saadan Munterhed, Liv og Aand har Josephs Ord indgiver vort stive og kolde Handelslegeme. Maan at det Østerrigske Flag er sikkert for Søerøverne i det middellandske Hav. Havnen ved Niewport har nu ligeledes faaet store Fordeele. Den hidtil værende Erlæggelse af de saa kaldte Kar=, Last= og Milepenge a. er bleven ophævet, og dette Sted givet alle Forrette af Stabel og Transito. Der opholder sig og allerede en Mængde Factores, Handelsmænd &c. og Stadens Samqvem med det Jndre af Landet er ualmindelig bleven lettet, deels ved den nye Gadedam fra Niewport, deels til Vands ved Canalerne fra Brügge, Ostende, Dünkirken &c. Handelen med alle Slags Fiske, særdeles Sild, er her meget blomstrende. En Mængde af samme bliver nedlagt, hvortil Saltet hentes endog fra Portugal. For Resten udgiør og Handelen med Tovværker, hvoraf her forfærdiges meget, saa og med Liqueurer, særdeles Genever, en betydelig Næringsgreen for Jndbyggerne i Niewport. Jkke langt fra Niewport ligger Blankenberg, hvor der fanges saa smagfulde Søefiske, at Kongen af Frankrige holder af den Aarsag bestandig her sine egne Jndkiøbere. - Antwerpen ligger ved den høire Strandbred af Schelde=Floden, og har en beqvem Havn, men som for nærværende Tid er, i Følge Tractaterne ved den Münsterske Fred, aldeles forstyrret og gjort ubrugbar ved Stene og Skiær. J denne Havn kunde ellers de største Skibe løbe ind, og paa 8 Hoved=Kanaler komme beqvemmelig ind i Staden. Antwerpen havde allerede, efter at Handelen var forfalden, trukket til sig fra Brug, mange Commissioner, og steeg til den øverste Spidse af sin Lyksalighed, da Portugiserne opdagede en umiddelbar Vei til Ostindien; thi da var denne Stad Oplagsstedet for alle Orientalske Vahre, som man bragte frie Lissabon. J de ide lige Uroeligheder flyttede mange rige Familier til Amsterdam, og Handelen uformærkt med dem. Siden den Tid, og efter at Schelde=Floden var bleven tilsperret, har Antverpen tabt nendelig meget af sin forrige Herlighed. Dog har Staden, endnu vigtige Levninger af denne Lyksalighed, saasom 1) meget betydelige Capitaler, som endnu ere blevne ræddede, og som nu ere Hoved Drivefiedrene for alle Foretagender; 2 Assecurance=Kammeret, som driver en vigtig Handel; og 3) Diamant=Handelen med Amsterdam, hvilke fra uendelige Tider af ere her blevne slebne paa en ganske egen Maade og for den største Deel afgaae til Levante. Ligeledes drives her en stærk Handel med Cattuner og Sirtzer. Borgerne i Antverpen søgte vel ved Hans Majestæt Keiserens Nærvætelse der i Staden, at udvirke Schielde=Flodens Aabning men Allerhøistsamme skal have svaret, at denne Ansøgning, som stridende imod de fastsatte Tractater, ikke kunde have Sted. Brussel driver en meget udstrakt Handel med alle Slags Manufacturvahre; men i Særdeleshed med Kniplinger, Cammelotter, Læder Tapeter, Papiir o. s. v. Den le Stad er endog i Henseende til Moder og Galanterievahre, en mægtig Medbeilerinde af Paris, i det mindste forfærdiger den saadanne i al deres Fuldkommenhed, saasnart den har Mønstret fra Paris. Hoved Drivefiedren til al Vindskibelighed er uden Tvivl den smukke og allerede i Aaret 1561. fuldførte Kanal, som er bleven ledet ved Siden af denne Stad, fra Floden Senne lige til Landsbyen Willebrok, 5 Mile lang. Thi da Rüpel=Floden, vor den falder, strax derpaa strømmer. ud i Schelde, saa er Brüssel herved saavel forbunden med Nordsøen, som med alle Landets Stæder ved de fortreffelige Kanal=Gader. Brugge har meget gode Kanaler, som gaae til Gent, Ostende, Slups, Damme, Niewport, Fürnes, Ypern og Dunkirken. Kanalen til Ostende letter i Særdeleshed Samqvemmet imellem disse Stæder saa meget, og saa nøie forbinder disse Pladsers Handel med hinanden, at man kan betragte dem som en eneste Søehavn. Brügge var i lang Tid den største Handelstad i Nederlandene; i nærværende Tid er den neppe Gienskinnet af sin forrige Glands, omendskiønt der endnu gives rige Kiøbmænd sammesteds, hvis Foretagender daglig udvide sig. Ellers var Brügge Sædet for Sildehandelen, hvor den best blev tilberedet; men Hollænderne bemægtigede sig denne Handel aldeles, og førte den i lang Tid allene. Men da ogsaa andre Nationer toge Deel deri, fulgte omsider Brügge disses Exempel, og derfor oprettede et eget Selskab til denne Handel. Den er allerede forlængst saa betydelig, at Brügge er i Stand til ei allene at forsyne alle Østerrigske Nederlande, men har endog en Mængde til Udførsel. Jøvrigt sættes her Hovedforretningerne af den hele vexelsidige Handel imellem Nederlandene og de Østerrigske, Tydske, samt Ungerske Provindser i Værk. Handelen fra Gent beroer fornemmelig paa det Flanderske Lærred. Men den leverer og Klæde, Flonelle, Sengedækkener og fortræffeligt Papiir, som giør det Hollandske stor Afbræk. Ogsaa den stærke Handel med Vine henhører under denne Stads fornemste Næringsgrene, og Ud og Jndførselen er overhovedet saa stor, at der gives egentlige SkibsLaassere, som ere inddeelte i tvende særskilte Laug. For at oversee de Østerrigske Nederlandes Handel i mere Sammenhæng, ville vi her anføre de fornemste Natur= og Kunstverker, som disse Provindser føre ud og ind.