Københavns Adresseavis, 1766-09-16
Anmærkninger. Om Pandt. s. 1. Pandt bær Penge hiem, siger Peder Syv i sine Ordsproge paa. 328. Dog har Pandtsetning ikke i gamle Dage været paa den Fod som nu H. 2. J Kong Skjold den 3dies Love hos Saro (5 B. p. 127. Edit. Hafn. 1752) læses: Dersom nogen forlanger Pandt af en anden, skulle den der forlanger samme, betale den anden en halv Mark Guld, eller haardelig straffes paa sit Legeme. Da var det som i Retfærdigheds gyldne Alder her i Riget, som samme Love videre giver tilkiende, sigende: Jngen maae sette Laas eller Lukke for sit Gods og Penge; hvo som gjemmer det i Skab eller Kiste, skulle derfor bøde Kongen er Mark Guld. Og det var i den samme Konges, endskiønt Hedenske Tid, bragt saavidt, efter Historiens Jndhold, at man frit kunde hænge Guld=Kiæder paa Landeveiene, saasom ingen torde røre dem. C. 3. Kong Woldemars Jydske Lov given paa Herre, dagen i Vordingborg No. 1240. 2 Bog 21 Cap. taler vel om Pandt eller Forvæd (som i Buttings Glossap. 137. forklares at være Hypotheca) eller som det nu kaldes Pandt og Forsikring; men dog er paa denne Maade som Pandt nu gives, og i Christian den 3dies Reces af 1558, saavel som og de tvende forrige af 1547 og 1551, meldes ey et Ord om Pandt. H. 4. Kong Frederich den 2den udgav Aar 1580 den 22 Augusti en almindelig befaling til Kiøbstæderne overalt: Riget (som findes i Danske Magazin Tome 6. p. 222, 223. af Jndhold: At som udi Kiøbstæderne her udi Riget til thes erganget fast uskikkeligen til med hvis Kiøbstæd Gods Borgerne hemmeligen forpante, sælge eller bortskiøde, saa at til og oft befindes at en Gaard, Huus eller Eiendom pandtis eller sælgis 2 eller 3 Steder, hvorover mange bedrages og lider Skade, Og paa det saadanne Misbrug maae afskaffes, som hertil skeet er hos Borgerne, med Gods hemmeligen at pandte eller sælge: Thi ville Vi Ether alle og enhver særdeles hermed strengeligen og alvorligen have befalet, at hvo som helst af Ether effter den ne Dag foraarsages til at afhænde eller forsette deres Gaarde, Huuse og Eiendom, enten til Underpandt, Pandt eller til Ey endom, athi tha rette Ether epther samme Ethers Gods til Ethers Byeting at afhente, thet være sig til Underpandt, Pandt eller Eiendom, og ikke andensteds, og der at gives beskrevet. Thersom nogen af Borgerne findes effter denne Dag herimod lemmeligen at underpandte, pandte, sælge eller skiøde noget theres Gods, og det ikke skeer offentlig til Tinge som før er rørt, tha skal ther ingen Magt have, men aldeles være død og magtesløs, og bøde deres Faldsmaal derfore effter Loven og Privilegierne. Vi ville og udi ligemaade herimod strængeligen og alvorligen have befalet alle thennem, som til thest enten have pandter eller kjøbt nogle Gaarde, Huuse eller Eiendomme ther udi Byen, og ikke er gjort og skeet til Tinge, athi med thed første giver thet Ethers Borgmester og Raad tilkiende, at the dennem dereffter forholde kunde, saafremt Ethers Forsømmelse findes og nogre fange Skade therover, at the ikke ville stande therfore til rette, som ther sig bør, hvoreffter sig hver kand vilde at rette og for Skade at tage vare. Ladendes ingenlunde. Dato Jagten udi Siøborg den 22 Aug. Aar 1380 Iblant Kong Frederich den 4des Forordninger haves adskillige om Pandtsetninger og deres Tinglysning. s. 5. Forordning 1622 den 26 Augusti siger: Eftersom adskillige Misbrug begaaes, i det nogle Vore Undersaatter, sig understaae, Breve og Skiøder paa andre Tider at datere end de gjort og givne ere: Da have vi forordnet, at hvis Skiøder, Gave= eller Pandte=Breve, som udgives til Adelen, skal læses eller paaskrives næste eller anden Landsting, i det Land de ere daterede. Samme er indført i Christian den 4des Recest af 1643. 2 Bogs 2 Cap. 5 Art. p. 130, og i Christians den 5tes Danske Lov 5 Bogs 3 Cap. 28 Art. p. 732 og p. 767. Art. 7de.