Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1824-01-19
Som Man forsikrer, har Statsraadet i et den 7 d. holdt Møde besluttet, at Erkebiskoppen af Toulouses ukristelige Hyrdebrev (S. 22) skal undertrykkes. J saa Fald kan den stakkels Stjerne let komme tilkort med sin Spaadom i Anledning af en protestantisk Præstes Overgang til Katholicismen: at det gamle lutherske Kjetterie alle vegne er sit Fald nær, og med det Første slet ikke vil findes meerlePaa den anden Side er det paafaldende, at flere hidtil værende Deputerede af Oppositionen, saasom Argenson, Kochlin (der alt for en anden Sag sidder i Fængsel Bignon og Georg la Fayette just i nærværende Øieblik, da Valgene skulle foretages, ere satte under Ti tale, formedelst den Skrivelse, de for næsten et Aa siden sendte deres Kommittentere i Anledning af Hr. Manuels Udstødelse af Kammeret. Det samme skal værden i Lyon sagsøgte General Lapoipes Brøde. Jkke des mindre bliver det alt mere levende med Valgene. Saaledes have Oppositionsbladene en ligelydende Artikel som Stjernen derfor kalder officiel fra det liberale Partie), hvori de med Glæde, og som et Beviis paa at Aanden i Frankerig er konstitutionel, berette, at en stor Deel af Vælgerne saavel i Paris som over hele Riget har forene sig i lovbestemte Selskab er som ikke maae bestaae af over 20 Personer, for ved disse Sammenkomster at see og meddele hinanden deres Tanker og Nationens Tarv. Fra Provindserne er en stor Deel Vælgere i samme Hensigt ankomne til Paris, og selv Hr. Manuel skal være paa Kandidat listen i hele 4 Valgkollegier. Modpartiet er ikke heller uvirksomt. Journal des Debats siger, at Man vil lade Liberglerne deres Frihed, saalænge de holde sig indenfor Lovenes Grændser, og kan sagtens unde dem et Par Maaneders Jllusion, thi hvis Man vilde, kunde Man gjerne forud nævne alle de Liberaler, der ville blive valgte. Ligeledes har Man bemærket, at flere for liberale bekjendte Kjøbmænd ere betydeligt nedsatte i Grundskatten, hvorved de betages deres Valgret, medens de Roialistisksindede ere opskruede, Koureren fraraader Enhver at vælge Embedsmænd, da disse under Embeds=Fortabelse maae stemme for Ministrene, og Konstitutionel forsikrer, at Aristokratterne have deres Agentere, som true de Stæder, der ikke vælge efter deres Sind, med at miste deres Herligheder, saasom Brest sin Havn, ifald Hr. Keratry vælges atter; ja Man vil endog lede de nye Kanaler gjennem Naboe=Departementerne, naar Man ikke stemmer for de roialistiske Kandidater. J offentlige Blade anstilles ligefrem Betragtninger over, hvorledes Aristokratiet og Kleresiet gaae Haand i Haand, for igjen at indknibe de dyrekjøbte Rettigheder. Over hele Frankerig cirkulere saaledes Opfordringer til at indføre Laugstvang igjen. Ei eengang Statens nye Jnddeeling i Departementer vil Man taale, men foreslaaer Benævnelsen af de gamle Provindser, hvortil Historien knytter saa store Jnteresser ved Mindet, om hine berømte Hertuger, Grever og Baroner, da dog (som Konstitutionel bemærker) Monarkiet var en Slave af disse store Vasaller og Folket sukkede under Lehnsvæsen og Hoverie. Men - vedbliver den - Man seer heraf, hvorledes de gode Aristokrater tænke. For at blive lykkelige, ville de være lige saa mægtige, ja endnu mægtigere end Tronen.