JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-27
Nylig hjemkomne engelske Pillestene samt skaanske & rhinske Meelstene, faaes hos Sophie Berlin, sal. Kaarsberge. Eieren til 16 staaende Needgarn samt 24 Steg, som den 17de og 20de Dennes ere forefundne i Silddybet mellem Nibe og Klitgaard, ville inden den 10de November næstkommende melde sig hos Undertegnede. Nibe, den 25de October 1827. Koefoed. En Ballance med Skaaler og 2 Skpds. justerede Lodder, samt en Deel nye Jernkler, ere at faae hos L. Bøggild.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-27
Mit Oplag hos de Herrer Philipsen & LipL. M. mann i Aalborg, er nu bleven forsynet med alle Sorter Bundtmagerarbeide, bestaaende af: Vinter, Kasketter af forskjellige Faloner og af forskjellige Slags Skind. Kaabe og Pelise-Besætninger af mange Sorter Skind af forskjellig Bredde og til forskjellige Priser, ogsaa af de saa moderne 1 Alens brede Pelse & Kaabe=Besætninger, et Partie smukke Dame-Pelleriner af forskjellige Sorter Skind; ligeledes de nu moderne lange Pallentiner, forede Dame=Støvler af Sælskind og Fitlæder, forede Mands Reisehandsker og Chenillie Kraver, Kaabe-Underfoer af Skind, med flere Sorter Bundtmagerarbeide, som alt sælges til billige og nedsatte Priser. NB. Paa Kasketter af Klæde, Fløyl, Voxdug, Saffian, Nankin og Kasimir, ere Priserne betydeligen nedsatte, som Enhver vil overbevise sig ved Forespørgsel. Hr. Lipmann antager tillige enhver Bestilling af Bundtmagerarbeide, og jeg lover hastig ervederet. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-27
Auctioner. Den til Løverdagen den 27de October berammede Auction i Gaarden No. 408 paa Hjørnet af Allgaden og Oves Gyden, udsættes til Onsdagen den 31te Dennes, om Formiddagen Kl. 10 slet, og bortsælges da 2de sorte Kjørehopper, en firesædig Karet, en tospænder Kane, en Reisevogn, en Arbeidsvogn, en Ploug, en Harve og en Deel Seletøi, Alt tilhørende Stervboet efter afgangne Stiftsprovst Ridder Schierup. Aalborg, den 25de October 1827. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-27
Mandagen den 29de Dennes Eftermiddag Kl. 3, bliver ved Auction, som afholdes paa Madame Kjeldbergs Plad ved Stranden her i Byen, opraabt til Salg: Chaluppen Haabet, drægtig 7 1/2 Commerce=Læst, af Eege og FyrreCravelbygning, med dens staaende og løbende Redskaber, samt Jnventarium, der for største Delen er nyt, dernæst bortsalges dens hidbragte Last, bestaaende af circa 100 Tylter diver, Fyrrebord. Aalborg, den 25de October 1827. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-27
Efter Begjæring af Procurator Juul i Aalborg paa ved kommende Pante= og Udlægshavers Vegne, og i Continuation af de allerede afholdte og overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjorte 3de Auctioner over de paa Hobroe Kjøbstæds Adelgades østre Side, under No. 88 og 8 beliggende Gaarde, som beboes af Hr. Byefoged Jansen, bliver disse Gaarde opbudne til Salg ved en 4de Auction, som afholdes paa Raadstuen i Hobroe, Tirsdagen den 20de November næstkommende, om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved til alle Vedkommendes Underretning kundgjøres. Mariager, den 15de October 1827. Schjøtz. constitueret Auctionsforvalter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-27
Da de over Hovedgaarden Aaes i Taars Sogn ved 3die Auction den 8de Dennes, gjorte Bud ikke blev approberede, saa bliver fornævnte Aaes Hovedgaard af Hartkorn 14 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., tilligemed de derunder drevne saakaldte Søndergaards Jorder, Hartkorn 8 Tdr. 1 Skp. 2 Ald. og Skovskyld 3 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb. med Avl og Afgrøde, samt Vindmøllen ved Gaarden af Mølleskyld 1 Td. 2 Fdkr. og Skovskyld 5 Skpr. 1 Alb. og endeligen 3de Huse, 2 i Taars og 1 i Jerslev Sogn, atter stillede til en 4de Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Mandagen den 5te November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Eiendommen paavises af Hr. Carstens paa Gaarden. Conditionerne erfares foreløbig hos Hr. Procurator Jensen, i Aalborg og her paa Contoiret. Børglum Herredskontoir i Hjøring d. 17de Octbr. 1827. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-27
Onsdagen den 21de November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, bliver, efter Begjæring af Dherr. Procuratorer og Strandingscommissionairer Holm og Vesterbye, som Commissionairer for Capitain Brandt af Svinemunde, der med sit førte Skib Wilhelm kaldet, er indstrandet paa Krage Strand i Thornbye Sogn, foretaget offentlig Auction paa bemeldte Strand, ved den derværende Vagttelt, over den fra berørte Skib bjergede Tømmerlast, som bestaaer af 24 Stkr. runde Furrestokke, fra 40 til 68 Fods Længde og 12 til 20 Tommer i Diameter, hvoriblandt nogle Mastetræer, 187 Stkr. Furre Bielker fra 11 til 50 Fods Længde og 12 indtil 22 Tommer i Kant, 1057 Stkr. Furrebord, 1 1/2 Tommer tykke og 1 Tommer brede, og 194 Stkr. Ditto, af samme Bredde og 3/4 Tomme tykke, samt alle Bordene, af forskjellig Længde, fra 6 indtil 40 Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-27
Ved at bekjendtgjøre dette til Lysthavendes behagelige Underretning, tilkjendegives tillige, at Auctionen begynder pra cise Kl. 10 slet, da den ventes paa en Dag tilendebragt. Hjøring, den 24de October 1827. S. Poulsen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Tyrkiet. Jndbyggerne i de forhen i Opstand begrebne Provindser, af det Græske Fastland (udenfor Pelopones) havde for nylig sendt to, af samtlige Capitaner og Districtsforstandere underskrevne Ansøgninger til Patriarken i Constantinopel, hvori de forsikkrede om deres Troskab og Underkastelse og søgte om almeen Amnesti og om Ophævelse af det kirkelige Bann, som deres geistlige Overhoved, hvem de hidtil ikke have villet anerkjende, har lyst over dem. Disse Underkastelses=Acter bleve den 18de September af den Græske Patriark Agathaggelos og 12 Medlemmer af den høieste Græske Geistlighed høitideligen overbragte til Porten. Her modtoges Patriarken af Kiaja Beg med alle de Æresbeviisninger, som tilkomme de øverste Autoriteter, og androg derpaa gjennem Portens Translator Organ sin Bøn om Stadfæstelse paa den af Redsjid Paska foreløbigen bevilgede Amnesti, hvilken Bøn han sluttede med de Ord: "Gid den Allerhøieste borttage Bindet fra de Øvriges Øjne, som endnu ere forblindede, og lade dem erkjende Portens Naade udi dens fulde Klarhed!" Tillige overrakte han de tilham indkomne Ansøgninger i Tyrkisk Oversættelse. Kiaja Beg svarede, at en Deel af det Græske Folk rigtignok groveligen havde fornærmet den høje Port, at de myrdede Kvinders, Børns og Oldinges Blod skreg imod Oprørerne, men at det stedse har været en Grundsætning ved den høie Port at tilgive de oprørske Undersaatter, naar disse angerfulde underkastede sig, og at Porten ogsaa dennesinde, sine Grundsætninger tro, med Fornøielse seer de Vildfarnes Tilbagekomst og vil drage Mildhedens og Forglemmelsens Slør over det Skete. For at vise denne Eftergivenhed i dens fulde Lys, og i det Haab at opmuntre de endnu øvrige Oprørere til et Skridt, fra hvilket maaske enten utidig Frygt eller nogle Jldesindedes Jndskydelser og Foresnakkelse kunde afholde dem, blev ufortøvet udstedt befaling, at samtlige som Gidsler i Constantinopel opholdte Bisper skulde sættes i Frihed. Virkelig bleve de fire Bisper, som vare satte under Bostandski Badskis Opsigt uopholdeligen løsladte, og denne Gunst blev ligeledes udstrakt til andre Græske Gidsler. Jlbud sendtes til Grækenland med Stadfæstelse paa Amnestien og et af Patriarken ifølge denne Act udstedt Hyrdebrev.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Den 14de September vare de tre Ambassadørers Tolke atter hos Udenlandsministeren for at udforske ham, men han var mere tilbageholdende end de forrige Gange de vare hos ham. Han vilde ikke lade sig mærke med at kjende til Jndholdet af deres forrige Noter, eller at disses Segl vare aabnede. Jøvrigt affærdigede han dem meget kort med den Besked, at han var kaldet til Sultanen. Jmidlertid vil man finde, at Porten viser sig noget føieligere og man synes ikke at frygte for at det skal komme til Udbrud at Fiendtligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Jfølge en Skrivelse i Monitoren fra Navarin af 26de September, var Admiral de Rigni med den Franske Eskadre indtruffen dertil den 22de. Der krydsede 32 Tyrkiske Skibe med Tropper omborde udenfor Havnen og 80 laae inden den. Den 25de om Morgenen Kl. 10 begave Admiralerne de Rigni og Sir Edward Codrington sig til Jbrahims Telt og erklærede ham der, den Ene paa Fransk og den Anden paa Engelsk, at de ifølge Portens Vægring at antage Mæglingen havde erholdt Ordre til factisk at bringe en Vaabenstilstand tilveje og tilintetgjøre den Magt, som modsætter sig dem. Efterat Paskaen ligesaa koldblodig som opmærksom havde hørt til, svarede han: Som Portens Tjener havde han faaet befaling at fortsætte Krigen i Morea og at gjøre Ende paa den ved et afgjørende Angreb paa Hydra; han var ikke beføjet til at paahøre de ham gjorte Meddelelser, heller ikke fatte nogen Beslutning efter sit eget Hoved; da imidlertid i Portens Befalinger det overordentlige Tilfælde, som nu indtræder, ikke er forudseet, saa vilde han sende Jlbud til Constantinopel og Egypten og giver sit Ord for, at hans Flode før disses Tilbagekomst ej skal forlade Navarino, saa haardt det endog falder ham at blive opholdt i det Øjeblik, da Alting vilde være tilendebragt, saasom hans Expeditions Styrke, som man let kunde skjønne, var øiensynligen uimodstaaelig for Grækerne.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Russernes Ankomst i de Græske Farvande har ikke stadfæstet sig, derimod havde de efter de sidste Tidender ikke endnu ladet sig see eller høre fra sig ved Morea. Erobringen af Anatoliko og Vassiladi ved Lord Cochrane har været uden Grund. Han skal være seilet op af Lepantofjorden og ville sætte sine Foretagender i Samvirkning med General Church.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Blandinger. Visconde de Barbacena (General Brant) er med Creditiv paa 100000 Pund Sterling reist til Europa for paa Keiserens Vegne at beile til Prindsesse Maria af Bajern.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Ved Algier har den 4de October fundet en Fægtning Sted imellem fem Franske Skibe under Admiral Collet og 11 Algirer, hvoraf en Fregat, 4 Corvetter og 6 Brigger, eller Skonnere, som kom ud af Havnen og vilde gaae tilsøes, men formedelst de Franskes Overmagt bleve tvungne til at søge Havnen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
I Portugal ulmer det stærkt og Dom Miguels Tilhængere synes meget at formere sig, medens fast alle store Herskaber kappes om at gjøre deres Opvartning hos Enkedronningen. - Adskillige Arresteringer have fundet Sted, i den sidste Tid. Jsær have Avisredactørerne maattet indlogere sig i de ledeste Tyvehuller. - General Stubbser frikjendt ved Krigsretten, men Justitsen har appelleret.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Den unge Paul Bonaparte (Lucian Bonapartes Søn) er den 5te October, da han befandt sig omborde i Skibet. Hellas ved Spezza, kommen til Ulykke med sin skarpladte dobbeltløbede Pistol, som han tog ned fra Skottet for at pudse den, at den uventet gik løs og begge Skuddene kom ham i Underlivet. Han var rigtignok levende endnu om Aftenen, men Lægerne have erklæret, at han har faaet Ulivssaar.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Den Mexicanske Regering har forlangt et Engelsk Orlogskib til Vera-Cruz for at hente en halv Million Piaster til England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Greven af Guilford, Stifter af Universitetet paa Corfu Søn af den bekjendte Lord North, er ved Døden afgaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Den Hamborgs Galease Flora, Capt. Klein, bestemt fra Lissabon til Hjemstedet med Sukker, Viin og Frugter, men udenfor Viana tagen af en Tripolitansk Krydser, har ved Jndsejlingen til Strædet i haardt Veir seilet sin ene Mast overborde og er derpaa af Opbringeren indbragt til Gibraltar for der at sættes i Stand til at fortsætte sin Reise til Tripolis.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Ved Midnatstid mellem 10de og 11te October udbrød en forfærdelig Skylleregn over London og dens Omegn, ledsaget med en saa brusende Storm, at man neppe kunde høre de indblandede Tordenskrald. Den kom fra Sønden, og man frygter at spørge stor Ulykke efter den.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
En Luftskipper Delcourt i Paris foreviste nylig Osagerne en Lufthallon, og gjorde dem sammes Brug nogenledes begribelig, og strax udbad Krigshørdingen sig, at følge med paa hans næste Reise, for at see Jorden i Frastand; da Oberst Delauny, som har fulgt disse Halvvilde til Frankrig, siden spurgte om det var hans Alvor, svarede han med Kraft og Værdighed, at da han engang havde havt Mod, i at forlade sit Fødeland, og besøge Europa, burde man ikke tvivle derom. Opiums-deren. (Slutning.)
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Det første Sympton - siger Forf. som kjendegav mig en Forandring i min Constitution, var en Tilstand af exalteret Jrritation og en egen Diskosttion for Øiet, at skabe sig mangehaande Billeder. Jeg har ofte bemærket, at Børn ere underkastede, denne Stemning, og at de i Mørke troe at see adskillige Phantomen. Hos nogle synes dette at være afhængig af Øiets mekaniske Affection; andre har en Slags Magt over disse Syn. Det var midt i Aaret 1817 at denne Disposition begyndte at blive en sand Strafor mig. Naar jeg vaagnede om Natten, saae jeg store og prægtige Processioner drage forbi mig, og jeg saae Overflader, paa hvilke der vare indgravede Historier uden Ende, for min sørgelige og høitidelige Karakteer."
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Nogle Omstændigheder af denne min Sygdoms Epoke, fortjene især at lægges Mærke til. J den Grad, som Øiets skabende Magt forøgede sig, opstod en Art af Sympati eller Vexelvirkning, imellem de Jndbildningsfostre, der viste sig for mig i vaagende Tilstand og mine Drømme; saa at alle billeder, som jeg vilkaarlig kaldte frem, vendte ufeilbarligen tilbage, som for at vise sig i Søvne. Hvad der egentlig udgjorde min Plage, var, at jeg ikke vilkaarligen kunde unddrage mig Udførelsen af denne Visionskraft. Saasnart jeg var i Mørke, saa forvandlede og dannede sig alle mine Tanker og Erindringer til synlige Phantemer, men som havde noget der var mig utaaleligt. "Alle mine Drømme ledsagedes af et uforklarligt, mørkt, melankolsk Jndtryk og af en undsigelig Angest. Hver Nat troede jeg at stige ned i en bundløs Afgrund og i et grændseløst Mørke, og hvorfra jeg ikke havde noget Haab at stige op igjen, og dette Jndtryk vedvarede længe efterat jeg var vaagnet. Jeg kan vel sige, at jeg ikke kan finde noget Udtryk i det menne skelige, Sprog der kunde betegne hvad jeg dengang følte." Rummet og Tiden fornam jeg, paa en forunderlig Maade. Jeg saae i Drømme Landsbyer og Bygninger af saadanne Dimensioner, som det menneskelige Øie ikke vilde have kunnet overskue. Rummet syntes at udstrække sig og voxe i det Uendelige; men hvad der meest ængstede mig var Tidens nendelige Længde. Ofte troede jeg at have levet 80 til 100 Aar videen Nat, ja jeg havde stundom en tydelig Anskuelse af et Tidsrum som indbefattede en Million Aar, der ligesom hensvævede over mig. Skrækkelig var det billede, at Oceanets Vover viste sig pludselig som belagte med Steen eller bedækkede med et uendeligt Antal af Menneske=Ansigter, som bare Præget af Kummerens, Vredens og Fortvivlelsens forskjelligattede Udtryk. Alle disse Ansigter som vendte mod Himmelen, dukkede ned, kom til Veirs igjen og dreve med Bølgerne; jeg selv følte mig gyngende paa Voverne og min Forfærdelse var grændseløs.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Den sidste Drøm som vor Forfatter fortæller, kun de være et Pendent til Jean Pauls bekiendte Drøm. "Denne Drøm - fortæller han - begyndte med en Musik, som jeg ofte har hørt i denne sovngjængerske Tilstand, en Musik, som forkyndte noget Overordentligt og satte Sielen i en ualmindelig Spænding. Dens høitidelige og eenstonende Harmoni opvakte Tanken om et stort Tog eller Marsch af utallige Hære. En skrækkelig Dag var kommen, afgjørende for Kampen i den menneskelige Natur, fordunklet af en hemmelighedsfuld Soleformørkelse - med Skrak og Fordærvelse i sit følge. Et umaadeligt Slag, en Dødskamp, fandt Sted, og udviklede sig som et mørkt Drama, men jeg vidste ikke hvor eller hvorledes. Den Deel jeg tog deri, var saa meget mere utaalelig, som jeg ikke kjendte Begivenhedernes Natur, Aarsag eller Udfald. Nu nærmede sig den afgjørende Time; Bevægelsen blev stærkere, enhver tog Flugten, man hørte Fodtrinene af tusinde og atter tusinde Flygtninge gjenlyde. Nu fulgte et dybt Mørke afbrudt ved enkelte Lynstraaler, i hvilke jeg saae Menneske-Ansigter: Trækkene af alle dem som vare mig kjerest paa Jorden, stod for mig, og alting var tabt. Et Øieblik kun var os overladt; vi maatte skilles af for stedse. Under Haandtryk og Hjertet sønderrivende Hulken hørte man fra alle Sider et "Lev vel for stedse!" gjentagende lyde fra alle Kanter, og disse frygtelige Ord gjentonede endnu, da jeg fuld af Skræk vaagnede med det Udraab: "Nei, jeg vil aldrig sove meere, Da Forfatteren saae sine Piinsler voxe daglig, fattede han det faste Forsæt, at give Slip paa Opiummets Nydelse, og det er lykkedes ham, endskjøndt med uhyre Smerter. Han begyndte at formindske den sædvanlige Dosis lidt efter lidt og bragte det, efter megen Anstrængelse dertil, at han kun tog daglig 12 Gran Opium. Snart formindskede han ogsaa denne Qvantitet og i flere Maaneder lod han sig nøie med 180 Draaber Laudanum, senere med 100, 60, 25 og endelig med aldeles at give Slip herpaa, og nu, da han nedskriver dette, forsikrer han Publikum, at han befinder sig i karskere Tilstand, end nogensinde før.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Fædrelandet. Randers. Løverdagen den 21de Dennes, Kl. 1 1/2 om Eftermiddagen, udbrød Jldløs hos Selveiergaardmand Niels Christensen i Trudstrup, Ølst Sogn, og faa Timer efter var hele Gaarden, med sin indavlede Afgrøde, et Par Creaturer, samt det meste Boeskab, fortæret af Luerne. Jlden opkom i Hakkelsehuset, uden at det er opdaget hvorledes. Ved 4 Herregaardsprøiter, som ilede til, lykkedes det at redde den tilgrændsende Gaard. Den afbrændte var ikkun lavt assureret, da den for faa Aar siden blev betydelig nedsat.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Viborg. Den 20de August, blev i Landsoverretten paadømt Sagen: Ørum, for Procurator og Politiassistent Nielsen som Mandatarius for Russisk General Baron af Gersdorff til Marsillesborg, contra: Forpagter Larsen sammesteds, angaaende en efter Jndstævntes Reqvisition over adskillige Reparationer paa Forpagterboligen afholdt Licitationsforretning for 120 Rbdlr. Sedler, som han paastaaer Appellanten tilpligtet at erstatte. - Dom: Den paaankede Kiendelse - hvorved Forretningen er fremmet - bør ved Magt at stande. S. D. Sagen: F. Lykke, befalet for Overformynderiet i Horsens, contra: N. Lykke for Kjøbmand J. F. Preuthun ibd., angaaende 1240 Rbd. 54 s. S. og T. og 257 Rbd. 4 s. r. S., hiint affordrer denne efter Obligation, der er opsagt uden Cancelliets Samtykke; men fordi nogle af de i Forskrivningen nævnte Umyndige imidlertid vare blevne myndige, saa og fordi Skatter resterede af Pantet. - Dom Byringsdommen bør ved Magt at stande. - Ved Horsens Bytingsret er Jndstævnte tilpligtet at indfrie den forstævnte Obligation med Renter og at betale Sagens Omkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Den 3die September Sagen: Ørum for Agent Buchvaldt i Viborg, contra: Søren Jensen Kiær i Tapdrup, angaaende 40 Rbd. Sedler, Appellanten affordrer Jndstævnte som sig overdraget af Arvingerne efter afdøde Farveribestyrer Thomsen, i Følge Jndstævntes til denne udstædte Beviis, m.v. - Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. - Ved Middelsom og Synderlyng Herreders Ret er Jndstævnte frisunden, naar han med Eed bekræfter, Jntet endnu at være skyldig efter det paastævnte til Thomsen udstædte Beviis; men i andet Fald tilpligtet at betale det forstævnte Beløb med Renter og Omkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Blandinger. Norsk Cancellieraad og Regjeringsadvocat B. H. v. Munthe af Morgenstjerne, Sorenskriver i Bamble, har i Kjøbenhavn, hvor han i Sommer for sit Helbred har opholdt sig paa Badeanstalten, ladet trykke: Første Deel af et mærkværdigt Bidrag til den nordiske Historie. Det hedder: "Historisk Beretning om afgangne Generallieutenant Bernh. Ditl. v. Staffeldts Forhold under det Norske Feldttog imod Sverrig, under Overcommando af Norges daværende Konge, H. K. H. Prinds Christian Frederik af Danmark, den imod Generallieutenanten anlagte fiskalske Action, dens Udfald og Staffeldts endelige Skjæbne. Udgivet med oplysende authentiske Bilag og ledsaget med en Fortale og Jndledning. - Forfatterens Hensigt er at sætte Almeenheden i Stand til at bedømme om og hvorvidt Generallieutenanten, som ved Norges Høiesteretsdom af 17de December 1816 blev dømt fra Livet, har fortjent sin haarde Sjæbne, eller om han kan henregnes iblandt de mange ulykkelige Offere for Domstolenes Feiltagelser. Forfatteren, som frivillig havde antaget sig hans Sag ved Domstolen, siger, at hans Mening har altid været, at Overkrigskommissionens Dom, ved hvilken Staffeldt blev aldeles frifunden, var velgrundet, og denne hans Overbeviisning, bliver han ved, er nu bragt til den høieste Fasthed. Han har derfor anseet for Pligt imod den Afdøde, for hvem hiin Dom, uagtet Hs. Majestæts Naade ikke tillod dens Fuldbyrdelse, uden Tvivl blev et Dødens Budskab, at give Sagen den mueligste Grad af Offentlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
J Kjøbenhavns Adresse-Avis begynder man nu igjen at ønske Folk til Lykke til deres Fødselsdage. Den Jversenske Avis fortæller: "Aalborgsavisens Redacteur har faaet en Feide med den thistedske. Den Førstnævnte veed deraf Jntet, og holder heller slet ikke af at feide i Aviserne.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Sneelillier er Navnet paa et nyt Maanedskrift, hvoraf i Kjøbenhavn er udkommet første Hefte.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Bekjendtgjørelser. At Stervboet efter Helene Christiane, fød Lund, Kjøbmand Mathias Rostrups Enke, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifte Retten i Aalborg den 27de October 1825. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Torsdagen den 25de Dennes, om Aftenen, er af en Person, med hvidt Haar, i kort blaa Trøie og blaa Buxer med røde Striber ned af Siderne, fra mig bortstiaalet et Par Hestedækkener med rød og grøn Bort, og en rød Stribe i Midten, samt en Jernlænke til en Ploug. Hvis samme maatte vorde falbuden, beder jeg om at anholde Sælgeren, da jeg skal betale alle Omkostninger. Teilgaards Mølle ved Buderupholm, den 23de October 1827. Jens Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Tjeneste for en Karl, der forstaaer at kjøre og passe Heste, er strax at faae, naar Vedkommende henvender sig til Undertegnede. Aalborg den 29de October 1827. W. M. Koppel.
Aalborg Stiftstidende, 1827-10-29
Mit Oplag hos De Herrer Philipsen & LipL.M. mann i Aalborg, er nu bleven forsynet med alle Sorter Bundtmagerarbeide, bestaaende af: Vinter=Kasketter af forskjellige Faconer og af forskjellige Slags Skind. Kaabe og Pelise-Besætninger af mange Sorter Skind af forskjellig Bredde og til forskjellige Priser, ogsaa af de saa moderne 1 Alens brede Peltse & Kaabe=Besætninger, et Partie smukke Dame-Pelleriner af forskjellige Sorter Skind; ligeledes de nu moderne lange Pallentiner, forede Dame-Støvler af Sælskind og Fitlæder, forede Mands Reisehandsker og Chenillie-Kraver, Kaabe-Underfoer af Skind, med flere Sorter Bundtmagerarbeide, som alt sælges til billige og nedsatte Priser. NB. Paa Kasketter af Klæde, Fløyl, Voxdug, Saffian, Nankin og Kasimir, ere Priserne betydeligen nedsatte, som Enhver vil overbevise sig ved Forespørgsel. Hr. Lipmann antager tillige enhver Bestilling af Bundtmagerarbeide, og jeg lover hastig ervede ret. L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus.