Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-02-15
Den ved Forsamlingen i Randers d. 29. f. M. af 26 jydske Stænderdeputerede og Suppleanter vedtagne Adresse til Hs. Majest. Kongen er igjennem Dhrr. Etatsr. Schouw og Bruun overleveret til Hs. Maj.s Kabinetssekretær. Det hedder i den: "Deres Maj. erkjender, at de offentlige Forhold bør ordnes. Vi samstemme udeelt i denne Erkjendelse, idet vi af Deres Maj hele folkelige Sindelag og Færd vente og haabe en saadan Ordning af disse Forhold, at der af samme udgaaer en paa lige Menneske- og Borgerrettigheder bygget fri og folkelig konstitutionel Forfatning. Tiden er nu kommen, da den Forventning, Folket hidtil nærede til en saadan Forfatning med besluttende og lovgivende Deeltagelse i de offentlige Anliggenders Styrelse, skal gaae i Opfyldelse. Al den Kraft, al den Dygtighed, der er i Folket, vil da udvikle sig i samme Grad, som den vil styrke og befæste Regeringen. Folk og Konge vil ved og i Forfatningen slutte sig tættere sammen til en inderligere og kraftigere Samvirken. Det bliver Deres Maj. skjønne Lod at fuldføre hvad Deres Forgænger har paatænkt og forberedet; at fuldføre en Gierning, hvorved Deres Maj. paa een Gang vil sikkre Staten, dens Velfærd og Hæder, og høste et taknemmeligt Folks, i Nutid og Eftertid, udeelte Tak. – Disse Forventninger ere det, som nu gjennemtrænge det danske Folk, og navnlig Jyderne, Jyderne, der aldrig have staaet tilbage i Troskab mod deres Konge, i kraftig Villie til for Kongen at vove Liv og Blod, men ved Siden heraf maaskee og have havt en større Kjærlighed til Friheden, en større Længsel efter en fri Forfatning. Med disse Ønsker, med disse Forventninger nedbede vi Himlens Velsignelse over Deres Maj. og vort dyrebare Fædreland!" (Hp. A.) Mod den fra Aalborg sidst indgivne Adresse til Kongen drager Aalb. Avis tilfeldts og kalder den en politisk donquixotisk Adresse, som nogle Personer, tildeels under usande Fremstillinger af Jndholdet, have sammentryglet endeel Underskrivter paa, og af hvis Undertegnere flere Vildledede have fordret deres Underskrivter tilbage. "Det konstitutionelle Danmark vedbliver Avisen, har nu for vigtige Forhandlinger at beskjeftige sig med, til at det skulde bekymre sig om nogle faa Jndivider, der endnu have forsøgt at slikke de sidste Straaler af Absolutismens nedgaaede Naadessol. Dokumentet afgik iøvrigt med den naive Paaskrivt: "Skrevne Sager uden Værdie. D. 17. Jan, badede den dengang i Köln sig opholdende Ur-Sundheds-Apostel Ernst Mahner sig i Rhinen under 8 Graders Frost og temmelig stærk Jisgang. De ved Bredden staaende Folk, som saae en Mand med langt Skjæg og Haar kæmpe mod Jiskumper og Flodens Bølger, holdt ham i Begyndelsen for en Mand, der var sprungen ud af Daarekisten. (Hp. Av.)(Slutning af Udlægningen af den kongelige Resolution angaaende Sorø Akademi.) 10 Men inden Studenten forlader Akademiet som Kandidat i Filosofiske Videnskaber, være sig i hvilkensomhelst Retning han har uddannet sig, er han pligtig til at bestaae en særlig Prøve i Latin og Græsk. Han vælger selv Tiden, naar han vil indstille sig til denne Prøve. Er han en fra en lærd Skole indmeldt, medbringer han saa megen Kundskab i disse Sprog, at han maa paa egen Haand kunne forberede sig til den, er han En, som har underkastet sig Optagelsesprøve, vil han ved Akademiet af en biskikket Lærer kunne faae den fornødne Undervisning eller Veiledning dertil. Hvad der fordres til denne filologiske Side=Exammen, er bestemt med billighed, om Latinsk Stil er der ingen Tale. Men forresten kan den Studerende ogsaa, om han vil og har Kundskab dertil, strax ved Adgangsexamen bestaae denne Prøve, f. Ex. om han er en Privatist. Man seer, at frit Valg saameget som muligt er indrømmet den Studerende, efter Realhøiskolens Hovedkarakteer, som Hans Majestæt Selv har angivet at være, Frihed. 11. Denne almindelige Frihed er ligeledes tilstaaet i et enkelt Hovedpunkt, Den Soranske Studerende har næmlig Lov til at opoffre sig udelukkende til sin valgte Retnings Tjeneste – om han anseer, efter frit Overlæg, dette for det Gavnligste – og at opsætte Filosoftens Studium, indtil han er kommen til Universitetet, saaledes, at han kun har Dansk, med Tilbehør, til paabudet Fag studium. - NB. Det maa iøvrigt vel antages, at de Studerende raadføre sig med Akademiets Lærere, eller andre ældre Venner, inden de bestemme sig for de dem overladte forskjellige vigtige Valgs Udøvelse. 12. Ved Siden af disse egentlige Studenter kan enhver videbegierlig Yngling indfinde sig i Sorø og i længere eller kortere Tid besøge en, eller flere, eller mange af alle forskjellige der holdte Forelæsninger. At dette endnu mere vil blive udført efter fri Raadførsel med Kyndige, bør man haabe; men statsborgerlig Berettigelse har Enhver til heri at gjøre og lade som han lyster; han maa kun tage Skade for Hjemgjæld, og i Uheldstilfælde ikkun anklage sin egen Dristighed. For saadanne Fri=Akademister, eller Ustudeerte, ere følgende Bestemmelser trufne: a) Forelæsningerne over Historie, Statistik o. lign, bør holdes i populære Foredrag, og saameget muligt maa dette iagttages i alle Fag, som de Ustudeerte især lægge sig efter. b) de akademiske Lærere skulle i særskilte Timer veilede Enkelte af denne Slags Tilhørere, navnlig i Historie, Statistik o. lign, som maatte mangle tilstrækkelig Forberedelse til at følge Forelæsningen. 13. Tilkommende Landoekonomer henvises deels til at høre visse af de naturvidenskagelige Foredrag, kort eller længe, som de selv ville, deels blive de veilede af særegent ansatte Lærere: a) ved Foredrag over de specielle landoekonomiske Fag, og b) ved Anskueliggjørelse af den meddeelte Theorie paa et dertil indrettet Areal i Nærheden af Sorø. -Men et eget Agerdyrknings-Jnstitut bliver ikke oprettet. 14. Hver 1. September kunne nye Studerende indfinde sig.