Berlingske Tidende, 1836-05-13
Mødet den 26de April. Præsidenten underrettede Forsamlingen om, at han havde modtaget adskillige Andragender saavel om Hoveriets Ophævelse, som Fattigvæsenet angaaende. Disse ville blive afleverede, respective til Committeerne, der ere nedsatte i Anledning af Forslagene angaaende Hoveriets Afløsning og Forandring af Lovgivningen om Fattigvæsenet. Derefter blev foretaget til endelig Behandling, Sagen angaaende Udkastet til en Anordning om Diætpenge og befordring for Sættedommere, og samme saaledes afgjort, som i Stænder-Tidenden nærmere vil blive meddeelt. Amtsprovst Schmidt oplæste det af ham indgivne Forslag til en Petition om Realskolers Oprettelse. Proponenten gjorde først opmærksom paa, at dette Forslag er paa det Omhyggeligste blevet drøftet i Roeskilde-Stænderforsamling (see Tidenden for Østifterne fra S. 841883) og i en allerunderdanigst Jndstilling paa det Kraftigste anbefalet til Hs. Majestæt. J Overeenstemmelse hermed yttrede han: 1) at det uden Tvivl vil være mindre hensigtsmæssigt, at urgere paa en strengere Opfyldelse af, hvad der i Skole anordningen for Kjøbstæderne af 29de Juli 1814 er befalet og Oprettelse af Realskoler eller Realclasser, i Forbindelse med de nuværende Borger- og Almueskoler, eftersom det, hvad Erfaring tilstrækkelig har godtgjort, baade mangler paa pecuniaire Midler til at bringe dette i Udførelse, og saadanne Classer og Skoler alligevel, om de end paa en Maade kunde etableres, som i flere Stykker ufuldkomne, ingensinde vilde kunne fyldestgjøre det egentlige Øjemeed med deres Oprettelse, nemlig: at meddele saadanne Ynglinger af de bedre Borgerclasser, som ei ere bestemte for det, man egentlig kalder Studeringer, en saadan videnskabelig Uddannelse, som kan dygtiggjøre dem for Livet og deres fremtidige Bestemmelse i dette en Oplærelse, som gaaer frem efter faste Regler, og som, uden Hensyn til Confirmationsalderen, fortsættes i en Række af Aar, indtil de have naaet den Modenhed, at de fra saadanne Skoler kunne gaae over til den høiere, paa disse baserede, Underviisningsanstalter i Hovedstaden, for der først at aflægge offentlig Prøve paa de Kundskaber, de have erhvervet sig, og derefter, eftersom deres Fremtids Bestemmelse fører det med sig, endvidere at dueliggjøre sig for Samme. 2) At det bør ansees for rigtigst, at der andrages paa fuldstændige, fra Borgerskolerne adskilte, og af disse aldeles afhængige Realskoler, hvilke i alle Henseender maae ønskes saaledes organiserede, at de nævnte Øjemeed kunne med Sikkerhed, ventes opnaaede; og 3) at Provindsens Størrelse og Folkemængde synes at have Krav paa, ogsaa i sin Midte, det snareste skee kan, at see en saadan Skole fremstaae, som, naar den bliver, hvad den bør være, neppe nogensinde vil mangle Freqvents. Og, naar Spørgsmaal opstaaer om, paa hvilket Sted i Provindsen en saadan Realskole først burde paatænkes, da maa Proponenten, efter bedste Skjønnende, nævne Aarhuus som den By, der omtrent er Middelpunktet af Jyllands østlige og meest befolkede Deel, og som maaskee, under Hs. Majestæts allernaadigste Jndvilligelse og Begunstigelse, mere end nogen anden By kunde frembyde ej ubetydelige Midler til Opnaaelsen af et saa saare ønskeligt Gode. Flere Medlemmer anbefalede Forslaget. Forsamlingen besluttede eenstemmigen at herover skulde nedsættes en Committee, til hvis Medlemmer valgtes: Amtsprovst Schmidt, Biskop Øllgaard, Justitsr. Estrup, Tobaksfabriqueur Funder og Kammerj. Lüttichau. Derefter oplæstes Oberst Brocks Forslag til en Petition om en Reform i Laugsvæsenet og forbedrede Love for Haandværkere. Det gik ud paa allerunderdanigst at andrage hos Hs. Majestæt Kongen om : i det mindste for hvad Nørre-Jylland angaaer, allernaadigst at ville paabyde Udarbeidelsen af et Forslag til en ny Haandværkslov, i den Hensigt, saasnart muligt, at kunne ophæve al Laugstvang, og Alt, hvad den medfører uforeneligt med det almindelige Bedste og Tidens Aand; dog saaledes, at Kjøbstæderne og de nuværende Laugsmestere, saalidet som muligt, tabte af de Rettigheder og Fordele, de troe at have i de ved Loven dem hjemlede og hidtil stedfundne Bye og Laugs-Rettigheder. Møller Wulff anmeldte, at han agtede at fremkomme med et Andragende, der berører samme Gjenstand, og bad derfor at det maatte beroe ved en Committees Nedsættelse, indtil han kunde komme med sit. Nogle Medlemmer tiltraadte dette Ønske, men Præsidenten formeente, at det vilde være rigtigst, strax at afgjøre, om en Committee skulde nedsættes til at overveje Oberst BrocksForslag, og naar dette maatte blive vedtaget, kunde Valget af Committeens Medlemmer udsættes, indtil Møller Wulffs Forslag var indkommet.