JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Skrivelse fra Haag, d. 17. Aug. Man vil have Efterretning, at Keiseren af Marokke har erklæret Frankerige Krig. - Fra Frankfurt meldes som sikkert, at den 14de Juli, er en Convention bleven undertegnet i den Preussiske Leir imellem Preussen og Engeland, ved Marquis Luchesine og Lord Yarmouth, hvorved begge Hoffer forhinde sig til, ikke at ville nedlegge deres Vaaben, førend Frankrige beqvemmer sig til Hoffernes Forlangende. Zeybrücken, den 8de Aug. Jgaar var en skarp Skiermydsel imellem de preussiske og franske Forposter ved Einoth; til samme Tid hørte man i nogle Timer canonere ved Siden af Limbach.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
De Franske bleve der uformodentlig overfaldne af Preuserne, og fik Hug, de maatte forlade Kiødet i Gryderne der tilligemed de øvrige Levnetsmidler, blev uddeelt iblandt de Fattige, desuden blev en Vogn med Linnet, der tildeels endnu var vaadt, en Vogn med Flinter, mange Havresække, Telte, nogle Kanoner, 6 Krudvogne tilligemed 30 Heste et Bytte for Seiervinderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Kiøbenhavn, den 23de Aug. Af Dato Frederichsberg Slot den 9de Aug. 1793 er udkommet en Forordning, som befaler, at der til alle Skyds= eller Skifte=Steder i Norge skal indrettes Dagbøger i hvilke enhver Reisende bør antegne, om han har fundet sig beføiet til Klage over Ophold eller anden utilbørlig Behandling m.v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Vacancer: Sognekaldet til Walle i Christiansands Stift 193 Rd.; Sognekaldet til Helligsøe og Gietrup i Aalborg Stift, 176 Rd.; Det resid. Capellanie ved vor Frue Kirke i Ribe, samt Compastoratet til Annexet i Seem, 224 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Species-Coursen den 23de Aug. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 39 pr. Cento. Fridericia den 22de Aug. D. 19. i d. M. fødte Niels Hansen Fiskers Kone heri Staden 2 Drengebørn, hvoraf den første levede 4 Timer efter Fødselen, og sik Daab; den anden var død født. Dagen derpaa fødte hun den 3die Søn, som døde 8 Timer efter Fødselen, og blev forud døbt Moderen befinder sig efter Omstændighederne temmelig vel. Pølse=Snak. 1) Der have, endog i vore saa høit oplyste Tider, været Mennesker, daarlige nok til at paastaae, at Religion i Almindelighed, og Jesu Lærre i Særdeleshed, burde behandles, endog af anderledes Tænkende, med Ærbødighed; Men, hvad er saadant vel andet, end Pølse=Snak 2) Man haver, endog i vore Tider, nu og da funden Mennesker, tossede nok til at troe og paastaae, at der for Sædelighed i Almindelighed, og især for unge Menneskers Sædelighed, burde bæres en Slags Agtelse, paa det at er al Sædelighed, hvilken nogen enkelte Phantaster daarlig viis have forestillet sig, at skulle være uundværlig til det menneskelige Kiøns sande Vel, ganske og aldeles skulde vorde udryddet og tilintetgjort, Men, hvad er saadant vel andet, end Pølse=Snak, 3) Hvo skulde vel troe, at der, endog nu omstunder, gaves Mennesker, som kunde staae i den ravgalne Jndbildning, at det, for at kunne gjøre velgrundet Paastand paa Hæder i det borgerlige Selskab, og Forfremmelse til vigtige Embeder, skulde, endogsaa da, naar man haver ædel Byrd, Forfædres Fortienester, eller store Rigdomme at bramme af, endda være nødvendigt at lægge ogsaa egne Jndsigter, Dueligheder og Fortienester, for Dagen. Hvad skulde vel i saa Fald deslige Fortrin kunne nytte, eller, hvorledes skulde vel samme kunde tilveiebringe os nogen Agtelse af de sig selv saakaldende Fornuftige. Hvad er da vel saadant andet, end Pølse Snak 4) Et modsigeligt Beviis paa den menneskelige Forstands Forblindelse og Daarlighed, er vel uden Tvil det, at der endnu hist og her kan findes Mennesker, dumdristige nok til at paastaae, at Sædegaardseiere ikke skulle have Hals og Haand, ligesaafuldt over deres Bønder, Huusmænd og Jndsiddere, som over deres øvrige Kreaturer. Hvad er saadant vel andet, end Pølse=Snak? 5) Gaameget end Menneskenes Forstand siden Syndefaldet skal efter nogle Theologers Sigende, have aftaget; saa er og bliver det dog ubegribeligt, at der i vore opklarede Tider kan findes Mennesker, dumme nok til at troe, at Laster, endogsaa da, naar de have det meest udvortes behagelige og tækkelige Væsen, desuagtet skulle kunne skaber Menneskets Velfærd her og hisset. Hvilken Forgribelse imod Guddommens Viisdom, Hvilken Pølse=Snak altsaa Fortsættelsen følger, da der gives saa uendelig megen PølseSnak i Verden, at Læseren uden Tvivl kan giøre sig Haal om, at see nærværende Polse=Snak endnu meget længere fortsat, efterdi jeg saare meget tvivler om, at det i det første halve Aarhundrede skulde kunne fattes mig paa Materie til Fortsættelse. Odense d. 22. Aug. 1793. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Avertissements. Indskiønt det for endeel Aar siden offentligen er bleven aflyst og bekiendtgjort, saavel ved adskillige Herredstinge, som ogsaa udi disse Aviser, at ingen Fremmede eller Reisende maa passere igiennem Bramstrupgaards Lykker og Enemærker, da dertil ei haves nogen lovlig Ret, men at samme haver at følge Landeveien igjennem Høibye, eller ogsaa af Steenløse Bye og Tvede Gyden kaldet. Saa dog alligevel, har Kiørselen paa nogle Aar idelig tiltaget, især med Foermandsvogne fra Kiøbstæderne, saa og med Favnebrænde og andre svære Læs, der heel bederve Veiene og opslide Broerne; Hvor forre ovenmeldte Bekiendtgiørelse bringes herved udi nyere Erindring for alle og enhver Uvedkommende, at Passagen her forbi Gaarden og igennem sammes Lykker for Eftertiden aldeles nægtes, med mindre nogle efter Forlangende dertil maatte erholde Friheds=Billetter, og bliver til den Ende anlagt Bomme, saavel ved Bramstrup Mølle, som og for Enden af Willerslev Gyde ved Profithuuset kaldet, hvor de ommeldte Billetter forevises. Bramstrup den 24de Aug. 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Paa Hs. Excellence Hr. Generallieutenant Ablefeldts Vegne, som Fuldmægtig N. A. Ammentorp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Ved Stervboets Aabning den 19de huj., ifølge foregaaende lovlige Registerings og Forseglingsforretning, efter afgangne Huusmand Anders Andersen, Snedker i Brenderup Sogn og Bye, under Grevskabet Gyldensteen, det Oregaardske District i Fyen, er iblandt andre hans Børn anmeldt: en Søn, med Navn Ole Andersen, boendes paa Friøe under Lolland, og en dito Poul Andersen, som for omtrent 14 Aar siden er bortrømt, men vides ikke hvor han nu er eller sig opholder. Begge disse fraværende Børn og Arvinger saavel som øvrige her værende, samt Credi= og Debitorer, om nogle ere, bliver herved udi de Berlingske Aviser og Odenseer Avertissements=Tidender, indkaldet at mode eller møde lade paa Stervboestædet i Brenderup 6te og 12te Ugersdagen fra ovenstaaende Dato at regne, da Skiftet i dette ringe Stervboe, om mueligt, sluttes, og enhver vederfares den lovligste Behandling. Gyldensteen den 23de Aug. 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Paa den høie Skifteforvalters Vegne C. Anthon, Fuldmægtig. Anna Maria Hunderup, Sal Hans Rasch Sadelmagers Enke. Ti agter formedelst Forandring af Boepæl, ved offentlig Auction anden Gang den 2den Sept, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, at lade sin iboende tilhørende Gaard No. 405 bortsælge, som er beliggende heri Odense paa Byens Nørregade; denne Gaard er beqvem til Kiøbmands Brug, Brændeviinsbrænderie, Vertshuushold, eller anden Næringsvei, da samme ligger paa et fordeelagtigt Sted, hvortil er et sort Gaardsrum og Haugeplads, hvilket til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 26de Augusti L. M. Bendz. Fu toetages Kakkelovn med Kobbertud og Laage kan strax faaes til Leie, anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Fra den Kongel General=Veicommission er her til Contoiret ind& løbet følgende Skrivelse: J Anledning af adskillige til Commissionen indkomne Ansøgninger om at Vei=Linien til Hoved=Landeveiene i Fyen maatte bestemmes saaledes, at de, efter denne Bestemmelse udsatte Udskiftninger kunne have deres Fremgang, er Commissionen indgaaet med allerunderdanigst Forestilling, hvorpaa Hs. Kongel. Maj. under 7de d. M. har afgivet følgende allernaadigste Resolution. Saaledes som det efter den Os allerunderdanigst forelagte, og af Os mundtlig allerede approberte Plan til en ny Vei Forordning, i Fremtiden bestandigen skal forholdes ved nye Hoved Landeveies Anlæg, finder det Vort allernaadigste bifald, at Vores General Vei Commission, i Anledning af adskillige indkomne Ansøgninger om Vei=Liniens snarest mueligste Bestemmelse i Fyen, og for at befordre de, efter denne Bestemmelse udsatte Udskiftninger, beordrer Over=Veimesteren til at reise til Fyen, for der at sammentræde med Stiftamtmanden og Amtmændene, samt Vedkommende paagrændsende, for endeligen at afgiøre og til Commissionen at indberette, hvilken af de paa Korterne afsadte, og paa Landet allerede afstukne Linier til Hoved=Landeveien fra Nyborg til Odense, og derfra til Middelfart, med mindste Besværlighed saavel for Vei-Arbeidet selv, som for GrundEiere kan følges; Over Udfaldet af denne Forretning, forvente Vi Vores General Vei-Commissions nærmere allerunderdanigste Forestilling, og i Tilfælde at ved denne Leilighed Vedkommende ikke skulle blive enige, forbeholde Vi Os, ved Vores endelige Resolution, at bestemme den, efter Omstændighederne og samtl. af Vedkommende anbragte Grunde, meest passende Linie, til bemeldte Hoved=Landeveis-Direction.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Ved at communicere Hr. Kammerherren forestaaende Kongel. allerhøieste Resolution, skulle vi ikke undlade, tillige at tilkiendegive Dem, at Over=Veimesteren Major Rosenberg under Dags Dato er bleven beordret (efter nærmere Aftale med Hr. Kammerherren over den, til denne Forretning meest passende Tid) ufortøvet at begive sig til Fyen, og ligesom vi ere overbeviiste om, at Hr. Kammerherren, fra Deres Side vil bidrage alt mueligt, for ved denne Leilighed at bringe denne, saa ofte allerede undersøgte Gienstand, til en endelig mindelig Beslutning; saa anmode vi Dem om, i sin Tid at tilsende os den holdte Forretning, og dersom i det Dem anbetroede Stift og Amter endnu nogle afgjorte Jndvendinger maatte blive tilbage, da derover at indhente Vedkommendes Erklæring og med Deres gode Betænkning at indsende samme til Commissionen. Gen. Vei=Commissionen d. 13. Aug. 1793. Huth. Reventlow. Essen. Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Buchwald. Tønder. Hvilket til Efterretning for alle Vedkommende i Odense og Rug gaards Amt er herved 3de Gange averteres udi begge de Fyenske Aviser, saavelsom og bekiendtgiøres ved Herredstingene og for Sognefogderne, paa det Grund Eierne og andre Vedkommende kan have Leilighed til i Forveien at afgive og i betimelig Til her ud Amtscontoiret indsende deres, tydeligen forfattede, grundede Forestillinger og Erklæringer, i Hemeende til hvis en at de 2de afsatte Vei Linier til Hoved Landeveien fra Nyborg til Odense og derfra til Middelfart med mindst Besværlighed, saavel for Arbeidet selv, som for Grund-Eierne, kan følges, m.v. Og skal Tiden, der berammes til den anbefalede, af Stiftamtmanden og Over=Veimesteren afholdende Aaestæds Forretning til Sagens endelige Beslutning ogsaa i Forveien vorde publiceret, paa det Vedkommende, i Fald de saa behager, en Loco nærmere kan oplyse og demoustrere deres afgivende Forestillinger og Erklæringer. Stift og Amtscontoiret i Odense den 16de Aug. 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
J S. T. Hr. Stiftamtmand Buchwalds Fraværelse underskriver efter Ordre, som Fuldmægtig J. Dal. rende Stiftsbefalingsmand Buchwalds Forslage om en bedre Indretning i Odense Hospitals og Communitets Administration, de øvrige Directeurers Jndvendinger og den førstes Besvaring med Bilager, udgivn af S. T. Hr. Stiftsbefalingsmanden, har nylig forladt Pressen, og faaes paa Adressecomtoiret heftet for 1 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
(Torsdagen den 5te September førstkommende, om Formid I dagen Kl. 9 Slet, bliver foretaget offentlig Auction over endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Messing, Kobber, Tin og Jernfang, samt Senge og Sengeklæder, Borde, Stole og Speile, Uldent og Linnet, med andet meere, afg. Lientenant Zimmermanns og Frues Stervboe tilhørende, hvorover trykte Catalogi ere at bekomme paa mit Contoir, hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 22de Augusti 1793. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
Tirsdagen den 10de September førstkommende, om Formid 2, dagen Kl. 9 Slet, bliver foretaget offentlig Auction over endeel Meubler og Effecter, afg. Kiøbmand Poul Jørgensens Enkes Stervboe tilhørende, bestaaende af Sølv, Kobber, Messing, Tin, Porcellain og Jernfang, Borde, Stole, Speile, Jernkakkelovne og Kister, Senge og Sengeklæder, Uldent og Linnet, saaog Vogne og Hestetøi, et nyt Brændeviins=Redskab, endeel Trætøi og andet mere, tilligemed en stor Deel Kiøbmands og Alenkrams Vare, hvorover trykte Catalogi ere at bekomme paa mit Comtoir, hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 22de Aug. 1793. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
andagen den 2 Septbr. førstk. Kl. 9 Slet formiddag, bli Vi ver udi Steenstrup Degnebolig i Sunds Herred holdet offentlig Auction over afg. Sognedegn Johannes Blakstads Stervboes Meubler og Effecter, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, endeel gode Sengeklæder, Gangklæder og Linnet, Borde, Stole, Skabe, et Stueuhr og et Chatol, med videre Huusgeraad; hvilket til Lysthavendes Efterretning bekiendtgjøres. Svendborg den 19de Aug. 1793. F. Ramus. Til første Maj er at faae til Græsning, paa 6 a 8 Aar, NB. 4 eller 5 Marker, hver paa 30 til 32 Td. Lands Udsæd. De ere tienlige til Tøiring for Cavallerieheste, og de tvende ere besaaede med Klover, og ligger ikkuns en halv Miil fra Odense. Liebhaberne vilde melde sig inden 3 Uger. Anviisningen faaes hos Bøgtrykker Faber. Ligeledes gives Anviisning hvor 2200 Rdlr. til 11te Decbr. kan faaes. En kan strax faaes tilkjøbs, og anvises fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-26
En Giedebuk, som gaaer paa en af Kirkegaarden her i Byen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Odense, den 30te Aug. J Onsdags den 28de bleve i St. Knuds Kirke til Prædike-Embedet indviede: 1) Hr. Niels Müller, allernaadigst confirmeret Sognepræst for Balslev og Eibye Menigheder i Fyen. 2) Hr. Christian Friderik Hempel, allernaadigst confirmeret Sognepræst for Søebye= og Thuurup Meenigheder i Fyen. 3) Hr. Andreas Philip Sevel, allern. confirm. Sognepræst for Ryslinge Meenighed i Fyen. 4) Hr. Niels Brink Holst, allern. confimresiderende Capellan for Brenderup og Ore=Meenigheder, i Fyen. Til Forretningen intimerede Kirkens Capellan Hr. Wirth, og af Galat. 6, 1. Naar et Menne skee vorder forrasket i nogen Brøst, hielper da Saadan En til rette med Sagtmodigheds Aand, viiste, at 7de Advarseler og Formaninger til vor feiltagende Næste, bør, saafremt de skulle have ønskelig Virkning, skee A) med Sagtmodighed og Kierlighed. B) med Klogskab og Forsigtighed. Af Jesu Skudsmaal Joh. 5,35 og Døberen Johannes: Han var den Fakkel, der baade varmede og lyste, tog H. H. Hr. Biskoppen Anledning at forestille: "Et velfortient varigt Minde, baade hos Gud og Mennesker, af den Guds Tiener, der baade varmer og lyser." 1. Hvorledes han giør sig Fortient til saadant et Minde: a) Aldrig søger han at bringe Lys i Forstanden uden tillige at varme Hiertet. b) Aldrig søger han at tænde Jld og bringe Varme i Hiertet, uden paa Grund af sund og sand Oplysning. 2 Hvor varigt et Minde, han derved stifter sig: a) hos Gud b) hos Mennesker. Af de Ordinerede prædikede Hr. Müller over forelagt Text 2 Timoth. 2, 5. Endog, naar man fægter, krones Man dog ikke, med mindre Manhar fægtet regelmæssigen; og forestilte deraf "En christelig Lærers Kamp i det ham anbetroede Kald" a) imod Fordomme. b) imod Vantroe. c) imod Laster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Paris, den 16de Aug. Den Crisis, som Frankerige og Paris nu befinder sig i, var maaskee aldrig større, end for nærværende Tid. Uden fra truet af seierrige Hære, inden fra tusinde Borgere, der stikke sig Dolken i Brystet, og bibringe deres Fæderneland blodige Saar. Nu udbredes nye, foruroligende Rygter, St. Quentin og Amiens skulle være i de Keiserlige Hænder, der have stukket Landsbyen Roue i Brand, hvor de fik Modstand. Man truer med de voldsomste Convulsioner, der maa blive Kilder til ny Elendighed, og som torde gaae ud paa, at man almindelig griber til Vaaben, som gamle Mænd og Børn da kuns blive fritagne fra. - Et meget eftertrykkeligt Brev fra Prindsen af Coburg, siger man, skal have forlænget Dronningens Liv. Danton, Collot=Herbois og Prieux skulle have Fuldmagt til at træde i Underhandlinger med de allierede Magter. Dyrtiden tager hver Dag til. Brødet, hvortil tages en tredie Deel fordærvet Meel, foraarsager hyppige Diarrheer. Finantzernes Tilstand giør at Stats Creditorerne skiælve. De Velhavende frygte for at blive dømte som Forrædere, Kiøbmændene og Kræmmerne for at blive plyndrede Man taler om en Tvistighed imellem Robespierre og Danton. Saa meget er vist, at Jacobinerne og Cordeliers see skievt paa hinanden, og at der reiser sig en Forskiel mellem de gamle og nye Patrioter. Hebert, der er i Spidsen af det eene, og er blevet en vigtig Mand ved sit Blad Pere Ducherne, skal, som det hedder, være indenlandsk Minister i Gaa rats Sted. Hebert holder med Mairen Pache. Man seer endnu ikke hvo der hører til de gamle eller nye Patrioter. Jgaar saaes Custine første Gang for Revolutionstribunalet. Hans Hoved synes tabt uden Redning, og mange ansee ham allerede som henrettet, fordi den herskende Faction velter deres egne Forsømmelser og Forbrydelser, paa ham, for at redde sig selv ved hans Henrettelse. J Revolutionstribunalets Bulletin er han anført med de Ord: Adam Philip Custines, 52 Aar gl., anklaget, for at have forraadt Fæstningerne Maynz, Conde og Valenciennes til Fienden. Velfærds=Udskuddet har ved Bar rere fældet den Dom over Krigsministeren Bouchotte, da han blev mistænkt i Conventet: "Han var en ganske fast Republikaner, af uryggelig Retskaffenhed og en utrættet Arbeider. At han ikke kan bestride alt ganske nøie, er ikke at undre paa, da 600000 Franske staae under Gevær. Barrere meldte Conventer: Nordarmeen skal forstærkes med 15000 Mand, og General Chobourg il er den imøde med 30000 Mand fra Moselen til Hielp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
J Forgaars lod Revolutionstribunalet General Lecuyer af Nationalgentarmeriet henrette, fordi han har været i Forstaaelse med Dumourier. Ved Doue er igien Jnsurgenterne blevne slagne; 10000 af dem bleve adspredte af 6000 Republikaner, og 300 fangne. - Pitt skal have en ny Plan for mod Frankerige, at Banqviers i London, Amsterdam, Hamborg og Wien skulle opsætte alle deres Betalinger, hvis ikke en stor Bevægelse skeete i Paris fra i Dag til d. 1. Sept. Ved denne Opsættelse haabede man at ryste mange Personers Formue i Frankerige, at fordyre Levnetsmidlerne, og at ned bringe Assignaternes Credit. - 130 Koffardieskibe ere lykkelig ankomne i vore Havne fra de vestindiske Øer, og de 6000 Matroser derpaa kunde nu være nyttige for os. Den 13de bleve 80 Personer her igjen arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Staden Lion er den 8de bleven angrebet af Convent-Armeen under Dubois Crance og Kellermann, men gjorte tapper Modstand. Nantes trues med en Beleiring af Jnsurgenterne. Santerre siges at være taget fangen af dem, og skal have endt sit Liv paa et Hiul. General Cartaux Armee skal være slaget af Marseillerne. Marseille og Toulon have forenet deres Magt, og have Armeer uden for deres Ringmuure, til at imodstaae den Republikanske Armee, saavelsom Lion. Staden Nantes er i Fare for at blive angrebet baade til Lands og Vands. Man har seet en engelsk Flaade med et AntalKanoneer=Chaloupper 20 franske Mile fra Kysten. Jnsurgenterne skal ganske have besat den eene Side af Strandkanten ved Loire. 30000 Mand fra Ardenne Armeen rykke frem til Peronne og St. Quentin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Conventet har decretert følgende: 1) Det franske Folk erklærer, at det ganske heel igiennem ville opstaae til Constitutionens og Frihedens Forsvar, for at befri sit Gebeet fra alle Fiender, 2) i Morgen skal Velfærdts=Udskuddet forelegge Organtsations Maaden til dette store Nationalskridt. 3) 18 Deput. i Conventet skulle lede de Forderertes ForholdsRegler i Henseende, og udstæde Bestallinger for dem, uden hvilke de sidste ikke skulle kunne agere. 4) De 18 Deputerede giøre Aftale med det executive Conseil og VelfærdtsUdskuddet over at sammentrække og lede Kræfterne i den almindelige Opstaaen. 5) De 18 Deputerede ere anthoriserede til at afsætte Lemmerne af de forskiellige constituerede Autoriteter (Øvrigheder) ganske eller tildeels, og at besætte dem igien med ivrige Patrioter (Jacobiner).J intet Tilfælde kunde de beholde saadanne Forvaltere, som have taget forderalistiske Beslutninger, om de endog have igienkaldet dem. Disse Forholds=Regler, der ere uden Exempel, som i deres Udførelse ville føre til de største Voldsomheder, vare neppe decreterte, saa blev paa Dantons Forslag endnu videre besluttet: 1) Man skal optage og maale alt det Korn, som haves i Forraad i Republiken. 2) Ti Aars Straf i Lænker bestemmes for dem, som urigtig og falskt angive deres Korn-Forraad. 3) De ved Armeerne værende Commissarier ere berettigede tilreqvirere alt nødvendigt Korn til deres Proviantering. 4) Ti Aars Straf i Lænker fastsættes mod de Gienstridige. - To unge Udlændinge, som blot, fordi de vare Udlændinge, bleve bragte til Madelonnette=Fængslet, have af Frygt for at blive myrdede, mistet deres Forstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Den ulykkelige Dronning har i sit Fængsel i Conciergeriet Dag og Nat 2 Gens d'Armes til Vagt, og hendes Leie skal bestaae af elendige Matratser fulde af Væggeluus og andet Utøi. - Staden Bourdeaux har den 18. huj. tilsendt Conventet Forsikring og sin Hengivenhed og Jver for Constitutionen. Præsidenten for Revolutions tribunalet har erklæret, at Custines Proces nødvendig nu gaaer i Langdrag, og at han ville foretage den anklagede Borger von Rouens Proces, der har gjort urolige Optrin, og vegret sig ved at marschere Staden, Cambray til Hielp. - Conventet har besluttet ikke at betale Ludvig 16. Gield.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Amsterdam, den 24de Aug. To franske Ostindiske Retourskibe, Constitution og Montgof, ere blevne opbragte af Engelske Fregatter til Portsmouth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Private Breve fra Paris melde, at den ulykkelige Dronning har udstaaet det første Forhør, at hendes Forhold, da hun saaes for Revolutionstribunalets Skranker, var ædel og slandhaftig, og hendes Svar have været korte og overbevisende; at hun derpaa igien var bleven bragt i Conciergeriet, og skulle maatte udstaae et andet Forhør, naar Revolutionstribunalet faaer aflagt N. C. Efterretning om det første. - Om det altsammen forholder sig saaledes, vil Tiden lære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Wien, den 14de Aug. Som det hedder, bliver ingen Krigstyr paalagt Undersaatterne. Man vil sikkert vide, at til det tredie Feldttogs Fornødenhed et Laan af 40 Millioner til 5 p. C. er bragt istand Stokholm, den 16de Aug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Kongen vil, som det hedder, i Nov, begynde at bivaane Rigs=Collegiernes Sæder, hvormed han vil blive ved indtil han om 3 Aar selv modtager Regieringen. Hofrettens Sæder vil han først bivaane.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1793-08-30
Zeybrücken, den 15de Aug. Endeel af den preussiske Armee befinder sig i Mertensee, 3 Mile herfra, og Avantgarden strækker sig fra Kreusberg. ud over Einet. Af denne Avantgarde har mange Husarer, og Jnfanterister været her. Preusserne ville igaar sætte den Broe i Stand igien, som var afkastet af de Franske, men bleve forhindrede deri ved de Kanoner, som de Franske have paa Høiden ved Wartweiler. Siden igaar Morges har man ikke meere hørt skyde ved Limbach og Neuenkirchen. J Dag veed man heller ikke tilforladelig, hvad der hisset har tildraget sig, men det synes dog, at den franske Avantgarde har trukket sig tilbage til Leiren ved Saarbrücken.