JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Nyheder fra Udlandet. Spanien, Staden Almaldens Erobring og Ødelæggelse af Gomez (han har sat Jld paa den og afbrændt den i Bund og Grund) har endelig vakt Madrids Jndvaanere af deres ubegribelige Døsighed, hvis det kun ikke er for sildigt, da ovenmeldte Carlisthøvding har saa stort et Forspring for Dronningens Generaler (Rodil, Alaix a.) at han vil være istand tilat overrumple Hovedstaden. Almaldens Garnison baade Soldater og Borgere, havde forsvaret sig til det Yderste, men da Staden blev sat i Brand paa alle fire Hjørner, havde de maattet overgive sig paa Discretion. Endnu vidste man ikke, om Gomez var trængt ind i de rige Qviksølv=Bjergværker; hvis disse ere ødelagte vil Handelshuset Rothschild, som har forpagtet dem, lide et Tab af 50 Millioner. Dette bedrøvelige Resultat af Krigsministeren Rodils Felttogsplan har aabnet Alles Øine, og kan alene tilskrives Feighed eller Forræderie af Generalerne. Forbittrelsen mod Regjeringen voxer derfor med hver Dag Saasnart Efterretningen havde naaet til Hovedstaden, holdt Cortes et hemmeligt Møde, hvor det atter skal være gaaet stormende til. Fra Rodil var indkommer to Beretninger med hans gamle Pral: at han vild have naaet og tilintetgjort Gomez, hvis Almalden blot kunde have holdt sig i to Dage endnu. Og nu da han indseer, hvormeget hans Ære er komprommitte ret, bliver der ham intet andet tilbage end at seire eller døe. (!) Han var derfor atter ilet efter Gomefor om muligt at bringe ham til et afgjørende Slag(Hvis Denne ikke forinden har bemægtiget sig Hoved staden, thi ifølge de nyeste Efterretninger befandt Go me sig saaledes at han efter Behag kunde begive sig enten til Toledo eller Talavera, og da begge disse Stæder kun ligge halvanden Dagmarsch fra Madrid, kan man let tænke sig, i hvilken Bestyrtelse man her maatte være for et Besøg af den rastløse Gomez, især da man der for Tiden ingen andre Tropper har end Nationalgardister, saa der neppe vil være at tænke paa noget Forsvar. Gomez's Expedition holder saaledes alle Gemytter spændte, og sætter Regjeringen i større Forlegenhed end Don Carlos's hele øvrige Armee. Man kan derfor heller ikke undre sig over, at Prætendentens Sag er steget saaledes hos Carlisterne i Udlandet, at man allerede har tilbudt ham et Laan paa fordeelagtige Vilkaar, thi Mange mene virkeligt, at han allerede inden Nytaar vil sidde paa Spaniens Throne. En Telegraf-Efterretning fra Bayonne af 8de Novbr. melder, at Madrid befandt sig den 1ste Novbr. i en uhyre stor Bevægelse, især paa Grund af det Budskab, at Rodil stod den 30te Octobr. ved Broen del Arzobispo, uden at vide, hvor Gomez befandt sig. Man satte nu sit største Haab til General Narvaez, der havde opstillet sine Tropper til Hovedstadens Dækning mod Fjendens første Anfald. At den franske Flaade har pludselig viist sig ikke allene paa Cadix's Rhed men endogsaa er løbet ind i selve Havnen, er en Efterretning af megen Vigtighed, thi det Rygte gik tillige, at den franske Regjering alt længe har havt i Sinde at bemægtige sig denne vigtige Søestad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Den 25de Octobr. skulde alle Øvrighedspersoner i hele Riget, ifølge en af Dronningen udstædt Anordning, indfinde sig i Kirkerne og optegne alle deri værende Kostbarheder af Guld, Sølv, Juveler a. Alt hvad der kan undværes deraf vil Regjeringen lægge Beslag paa til Statens Bedste. Sikkert vil denne Plyndring gjøre et slemt Jndtryk paa Folket i Provindserne. Samme Dags Eftermiddag havde Dronning-Regentinden heel uventet indfundet sig i Kirken St. Thomas, hvor nu det berømte billede af Madrids Skytspatronesse er opstillet, og forrettede den knælende sin Andagt. En stor Mængde Folk havde strax forsamlet sig i Kirken, og i dyb Stilhed heftet deres Blikke snart paa Dronningen, snart paa Helgeninden, i Tvivl om, af hvem det har at vente Landets Frelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Portugal. Da man i Lissabon har faaet Efterretning om, at der er en miguellistisk Expedition underveis til Portugal, saa har Regjeringen sendt de bestemteste Ordrer til alle Civil- og Militair=Øvrigheder i Provindserne, at tage Don Miguel tilfange, saafremt han skulde optræde paa noget Sted i Riget, og øieblikkelig lade ham skyde som Rebel Frankrig. Trods alle officielle Forsikkringer skal man dog være i stor Frygt for den Aand som hersker i Lyon, Grenoble, Befort, a. Alle Depescher, som komme derfra, blive bragt til Kongen selv, som næsten hver Dag holder Geheimekabinetsraad og afsender Kourerer med hemmelige Ordrer. Mange Deputerede vare indtrufne til Paris, og man troede at Kamrene vilde blive sammenkaldte til den 18de eller 20de ds. J Kassernerne træffes der store Forsigtighedsanstalter, og Hertugen af Orleans belaver sig paa en Reise til Strassborg. Blandt den Mængde Rygter som circulere i Paris er ogsaa det, at der i Landau er gjort Forsøg paa at sprænge Krudtmagasinet i Luften. Politiet i Paris har konfiskeret et Billede af den unge Buonaparte, ogsaa har det arresteret en ung Person som holder sig for en Søn af Napoleon. Den i Strassborg arresterede Prinds er indtil videre sat i Tugthuset, thi i de almindelige Fængsler har man ikke Plads til ham. Han har været fleregange i Forhør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Det 4de Artillerie=Regiment, som havde gjort det mislykkede Revolutionsforsøg og udraabt den unge Prinds Ludvig Napoleon til Keiser, er det samme hvori Napoleon (den virkelige Keiser) gjorde sin første Vaabendaad i Toulon, og det samme som stod i Grenoble da Napoleon kom tilbage fra Elba og som ledsagede ham til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Jtalien. Jfølge en Beretning fra Neapel af 25de Octobr. havde man allerede dengang havt 198 Choleradødsfald, blandt hvilke en Søn af Finantsministeren. Mange blive Dødens Offre i 4 a 5 Timer, og Pøbelen begaaer de forskrækkeligste Excesser. Samme Dag var hele Staden bleven sat i Bevægelse ved den Efterretning, at en hidtil aldeles ubekjendt Apotheker havde af gamle Bøger opdaget et Middelsom pludseligt kunde bringe Brækning og Durkløb til at standse. Man forsikkrede, at af 40 Personer som havde brugt det, vare 37 blevne helbredte. Folket stormede nu en Masse til den lykkelige Apothekers Huus, saa der maatte opstilles Soldater for at hindre at man ikke slog hverandre ihiel for at naae derhen og erholde det Middel som for 200 Gran kund redde deres Liv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Engelland. Den 7de Novbr. var Hr. Green med 2 Passagerer opsteget i sin store Luftballon forat flyve over Kanalen til Frankrig eller Nederlandene. De afreiste fra London om Efterm. Kl. 1, vel forsynede med Levnetsmidler, endeel Faldskjerme til dermed at nedsende Breve &c., og havde medtaget Passer fra den fr. Ambassadeur og den hollandske Gesandt, samt en Skrivelse fra den Sidste til hans Monark. Kl. 5 om Aftenen havde man i Dover seet Ballonen, i Førstningen som en sort Prik paa Himlen, siden med et tændt Lys deri. Efter i nogle Minuter at have iagttaget den med Kikkerter, var den gandske forsvundet af Syne. Kl. 8 fik Øvrigheden i Dover en Billet, som var kommet ned der i Nærheden, og hvori der meldtes at de Reisende havde Kl. 5. været i Begreb med at gaae over Kanalen. Koblenz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Den 8de Novbr. er et Luftskib med 3 Passagerer, kommet ned ved Weilburg. Dagen iforveien havde det forladt London, og saaledes tilbagelagt Veien hertil i 19 Timer. De Reisende havde strax afsendt en Stafet med Breve til Haag og London, for at underrette deres Venner og dette overordentlige For søgs lykkelige Udfald. Fra Westerburg erfares i dette Øieblik, at Luftskibet havde der, da det gik over Byen, sat hele Befolkningen i Allarm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Rusland. Natten imellem den 28de og 29de Octobr. steeg Vandet i St. Petersborgs Kanaler ved en NB. Storm 6 a 8 Fod, satte betydelige Strækninger under Vand, rev flere Broer bort, kastede endeel Skibe ind paa Land, og forvoldte i det Hele megen Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Polen. De polske Damer have faaet gode Udsigter til Giftermaal, thi Keiseren har ved en Forordning givet de udvandrede Polakkers tilbageblevne Koner Frihed til at indgaae nyt Ægteskab uagtet deres Ægtemænd endnu ere i Live, og lovet enhver Russer som gifter sig med en Polakinde af dem hvis Mænd, ere i Landflygtighed, god Befordring og flere Slags Begunstigelser. Nationalhadet haaber man saaledes at forvandle til Kjærlighed. Dog er derved den Betingelse, at enhver saadan Polakinde som ægter en Russer, maa med alle hendes Børn, ogsaa af første Ægteskab, gaae over til sin anden Mands Troesbekjendelse. En polsk Biskop som havde modsat sig et saadant Giftermaal, er bleven afsat og al hans Eiendom konfiskeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Tydskland. J München ere alt flere udmærkede Personer faldne som Offere for den der grasserende Cholera. Natten imellem 6te og 7de Novbr. døde deraf en ung Mand af et meget berømt Navn, Kong Otto's Adjutant, Katzaki Mawromichalis, der var fulgt med ham fra Grækenland. Sygdommen grasserer saagar i det kgl. Slot, Prindsesse Carls første Kammerjomfru og Prindsens Kammertjener vare døde deraf, ligeledes General Tausch, Chef for Kadetkorpset, Central=Statskasserer Baron v. Stengel o. Fl. Den 5te Novbr. om Eftermiddagen døde ogsaa af Cholera Hofskuespillerinde Schneider, den for Dage siden ligeledes afdøde Hofballetmester Schneiders Kone. - Staden Strassburg i Vestpreussen er den 6te Novbr. bleven hjemsøgt af en skrækkelig Jldebrand. Den udbrød i et Borgerhuus midt i Byen just som den evangeliske Menighed var forsamlet i Kirken for at bivaane deres Børns Confirmation. Jnden Aften vare 28 Huse og Gaarde lagte i Aske. Ogsaa i Dantzig har der været en stor Jldebrand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Fædrelandet. Fra Sjælland. J Justitssagen mod Præste-Enken Mad. Østrup er Procurator Hansen beskikket til Actor, og Procurator Alsing til Defensor. I Hillerød har atter været en Jldebrand, som formodes paasat, men blev heldig slukket af Helsingøers Brandkorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
I Helsingøer var Reformationsfestens Jndtrædelse bleven forkyndt ved Kanonernes Løsning, ikke blot fra Kronborg, men ogsaa fra Vagtskibet, hvor tillige Aftenen den 1ste Novbr. et Fyrværkeri blev afbrændt. Tappenstregen blev samme Aften ledsaget gjennem Byen med Janitskarmusik. J Latinskolen opførtes Th. Thaarups (en af denne Skoles Fostersønner) bekjendte Hymne til Schulzs Musik. Indbydelsesskriftet var forfattet af Adjunct Thaarup, og Talen holdtes af Skolens Religionslærer Hr. Adjunct Schow. J denne blev især omtalt blandt Skolens Rectorer: Philologen Jacob Baden og Philosophen, senere Statsmanden Treschow; samt blandt dens Disciple: Digteren Th. Thaarup, Philosophen Steffens, Publicisten Malthe Møller, Historikeren S. L. Baden, Archæologen T. Baden, Biskop Hertz, Conferentsraaderne Jessen og Holten, m. Fl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Odense, 14de Novbr. Thalias Tempel, som her saa længe har været lukket, bliver nu førstkommende Onsdag aabnet af det Werlighske Selskab. - J Fredags Aftes gav Organist Foersom senior, der i 46 Aar han har været Organist ved St. Knuds Kirke, har erhvervet sig et meget hæderligt Navn som fortrinlig Orgelspiller af en udmærket Skole, paa Klubbens Concertsal en talrig besøgt Concert, der ved sit særdeles velvalgte Jndhold (Arbeider af Gluck, Mehul, Mozart, Phanty, Romberg o. Fl.) maatte vinde meget Bifald. - J Landsbyen Paarup, en halv Miil herfra, blev i Løverdags en af de bedste Gaarde lagt i Aske. Jlden som formodes paasat, opkom i Tørvehuset. Ogsaa i den Slesvigske Stændertidende læses en meget interessant Beretning om Forhandlingerne angaaende Værnepligten. Committeen, hvis Referent var Hs. D. Prinds Friedrich af Augustenborg, havde fortrinlig anbefalet, at det nuværende Indhold af den virkelig under Vaaben værende Magt (c. 8000 Md.) maatte ansees som Størrelsen af en Fredshær og i Fremtiden komme til at bestaae af i Landet engagerede Tropper. Disse maatte da lønnes saaledes, at saavel Officerer som Soldater kunne føre et sorgfrit Liv. Denne Indretning vilde spare Statskassen 800,000 Rbd. aarlig. Eventuelt foreslog dog Committeen blot en partiel Forandring af den nu bestaaende Indretning, hvorefter enhver vaabendygtig Statsborger skal være militairpligtig, men kun tjene i 2 Aar, uden at være nødt til siden igjen at indfinde sig til Tjenesten. Ogsaa denne Indretning skal spare Landet 500,000 Rbd., og begge Organisationer gjøre det muligt stedse udrustet at kunne lade afgaae Contingentet til den tydske Forbundshær, uden at maatte hverve eller udskrive flere Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Den jydske Stænderforsamling har i Sagen om "Selveiendom og Arvefæstes Fremme i Jylland allerunderdanigst indstillet, at der i Nørrejylland, især til Bedste for Rigets mindre Landeiendoms-Besiddere, maa oprettes et Laane-Jnstitut med et Fond af indtil 4000,000 Rbd. Sølv, men under Hs. Maj. Garantie; at Pl. 26de Jan. 1812 maa vorde ophævet, og at en almindelig Lov maa tillade enhver Eier af en complet Sædegaard, til fuldkommen Eiendom at afhænde alt eller noget af Gaarden tilliggende Fæstegods, uden derved at tabe de Herligheder, der nu tilkomme Hovedgaarden; at Pl. 30te Marts 1814 maa forandres saaledes, at fuldkomne Eieres Afhændelse til Arvefæste herefter kun skal skee efter Frd. 13de Mai 1769, uden at Contrahenterne bindes til at lade den forrige Landgilde vedblive, samt at Skatteansvaret ei skal paaligge Sælgeren, hvorimod han taber sin Skifteret efter Arvefæsterne, men befries for Lægds væsenet; at det maatte tillades Lehns= og Stamhuus Besiddere at sælge Bøndergodset, imod at en vis Sum af Sælgeren indbetales til Udsættelse paa anordningsmæssig Maade eller til Forretning i den kgl. Kasse, som Vederlag for Stamhusets Formindskelse, at Godseieren under alle Omstændigheder maa være berettiget til, for sig og næste Efterkommere at forbeholde sig sin hidtil havte Jagt- og Fiskeret, eller at overdrage samme til Bonden; at Skatter, Bankrenter, Brandpenge og Communeafgivter kun for et Aar skulle have Fortrindret fremfor al hypothecarisk Gjeld; at de første Skjøder og Obl. ved Fæstegodsets Salg maa skrives paa stemplet Papiir af 2 Classe, og samtlige Gebyhrer maa nedsættes til det Halve; at det maa overveies, hvorledes det lader sig udrette, at offentlige Kasser og Fond, istedetfor at udlaane deres Midler i større Summer paa samlet Gods, indskrænke sig til Udlaan paa enkelte Bøndergaarde og Huse, eller dog give disse fortrinlig Adgang, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Khvns Børs=Cours den 15de Novbr. 1836. Hamb. 2 M. a vista . 200. N. Sp. S. . . . . 175 1 Rbd. Species 202. Disconto 5 pC. - N. Laan 1828. 101 101 r. S. 4 PC. kgl. Obl. (u. R.) 91 - N. Obl. 1834. . 101 a 101 1. Nat. Obl. . . . . . . 102 1/2 N. St. Obl. . . Rigsbk. Obl. . . . 102 1/2 a 103. 3 PC. eng. Laan 73 a 73 1/2 L. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Ved den 1442 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 56. 28. 46. 85. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Copulerede i Kyvn, den 11te Novbr.: Ritmester ved det Slesvigske Curasseer-Regiment, Hr. Kammerjunker von Thienen og Jomfru Kyhl. Aarhuus. Den lille Caroline Rosenbuse. blev fremkaldt i Gaar Aftes for hendes beundringsværdige Commediespil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Det hedder her i Dag almindeligt, at der i Morges tidlig, i den stærke Storm, har været en stor Jldebrand i Gjedding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Bekjendtgjørelser. Med dyb Veemod bekjendtgjøre vi at vor elskede Fader, Proprietair P. Schmidt til Schjeringmunkgaard, ikke er meere. Uden foregaaende Sygdom endte et apoplectisk Tilfælde igaarmorges hans ædle Liv. Hanblev 71 Aar og 10 Maaneder. Hvad vi ved hans Bortgang have tabt, kunne ikkun de skjønne, der kjendte ham og vide hvad han var for os, ei alene som Fader, men ogsaa som Ven. Han overgik tilsyneladende uden Smerte til den evige Sallighed; dette gyder Lindring i vor Sorg, og, som han i hans exemplariske Vandel færdedes med Rolighed og Resignation, saaleledes var og hans Død lig en sød Slummer – en Slummer, hvorefter en herlig Morgen for ham vil fremstaa. Schjeringmunkgaard, den 16de November 1836. Den Afdødes Børn og Svigerbørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften opføres af det Beckerske Skuespillerselskab: Donaupigen. Anden Deel Komisk Trylle-Opera i 3 Acter. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Samtlige Borgere, Grund- og Avlsriere anmodes herved om at møde paa denne Byes Raadhuus Onsdagen den 23de dennes om Formiddagen Kl. 10, i Anledning af et fremkommet Forslag, sigtende til en frie Afbenyttelse af Byens Jorder. - Aarhuus Raadstue, den 14de Novbr. 1836. Magistraten. At Boet efter her i Byen afdøde Sukkeraffinadeur Johan Simon Beyer vil vorde foretaget paa denne Byes Raadstue, Mandagen den 12te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og Repartition paa denne Dag vorde fremlagt, samt Boet, om muligt, sluttet, saadant bliver herved bekjendtgjort til de Vedkommendes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 21de April 1824. Randers Skifteret, den 8de November 1836. A. L. Reiersen. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Mandagen den 21de November førstk. om Formiddagen Kl. 11, foretages, ifølge derom vedtagen Bestemmelse, Auction paa Aarhuus Raadstue, over endeel Fordringer tilhørende Kjøbmand N. Beck Kjellerups Dødsboe. Fortegnelsen over Fordringerne ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Aarhuus, den 11te Novbr. 1836 Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Tirsdagen den 22de November førstk., Eftermiddag Kl. 2, foretages Auction i Kassernegaarden paa Mindegade over endeel Pakfoustager, tilhørende Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 17de November 1836. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Tirsdagen den 22de November førstk., Eftermiddag Kl. 3, foretages Auction i Boet efter Søemand, Søren Berthelsens afgangne Hustrue, paa Fiskergade, over dette Boes Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Gangklæder, Borde, Stole, Kjøkkentøi, m. m. Ved samme Auction bortsælges afdøde Christiane Philipsens Efterladenskaber. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 17de November 1836. Fleischer. London Porter faaes hos Undertegnede til 1 Mk. 12 s. pr. Flaske, ligeledes gammel fransk Viin og dito rød Viin af særdeles god Qvalitee til 1 Mk. 8 s. pr. Flaske. Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Et lidet Partie fine hvide engelske Schirtings og couleurte Musseliner udsælges til meget billige Priser, da jeg ikke agter at fortsætte denne Handel. Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
En lille moderne 3 Etages Kakkelovn er at faae tilleie. Adressekontoiret anviser. Tre Træskomænd kan strax faae Arbeide hos Træskohandler Sørensen i Aarhuus. Læsning for Almuen, No. 1, heftet 3 s. faaes hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-18
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
No. 207. den 19de November. Løverdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Virts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
Blandinger. J Constantinopel er Pesten tiltaget i en saa frygtelig Grad, at man anslaaer Antallet af de Døde i een Uge allene til over 7000.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
Paa flere Steder i Schweiz har man den 5te Novbr. fornummet en temmelig stærk Jordrystelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
Nordlys ere i den senere Tid blevne seet i mange europæiske Lande, saasom i Holland, Tydskland, og Polen. J det Oldenborgske har man seet en Jld søile paa den vestlige Himmel, bred forneden og spids foroven, som en Pyramide; den blev staaende en halv Time uforandret paa samme Plet. J flere Egne af Tydskland, Belgien og det nordlige Frankrig har man seet det samme Phænomen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
J Spanien og Portugal, siger en tydsk Avis, seer det broget ud. De ligne tilsammen en Potte, fyldt med Muus, som æde hinanden op indbyrdes, indtil omsider den sidste kryber ud i Skikkelse af en - Munk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
J London udmærker sig i denne Tid en Dame Miss Elisa Mitcheel, 29 Aar gammel, som den bedste Boxer. Hun er forlovet, og man beklager meget den stakkels Brudom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
Hertugen af Orleans har under sit Ophold i Compiegne opgivet Officererne endeel Priisspørgsmaal. Kun 3 Præmier bleve vundne, af hvilke den ene af den unge Hertug af Elchingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
Den franske Kongefamilie er i stor Bekymring over Hertugen af Nemours, der med Skibet Sphinvar afseilet til Algier, og underveis maa være bleven overfaldet af en meget svær Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
Den arresterede Prinds Ludvig Napoleons mislykkede Foretagende tilregne nogle franske Aviser, hans Moder, Ex=Dronning Hortensias rænkefulde Planer. Hortensia var ulykkelig - hedder det i en af dem – hun mistede sin Fader paa Skafottet; hun erholdt en ny i en Mand, der betegnede Aarhundredet efter sit Navn, hvis Svigerinde hun blev, og hvis Veninde hun maaskee var i en større Grad, end det er bekjendt. Hortensig var Dronning af Holland, uden at elske sin Mand, sit Folk eller sin hele Tilværelse. En urolig Ærgjerrighed drev hende stedse videre. Hun iler til Paris, taler med Ludvig Philip, men hemmeligt transporteres hun til London i en tættillukket Kareth. Hun kommer endnu engang tilbage til Frankrig, og styrter sig derpaa, da her Jntet for hende er at vinde, med begge sine Sønner i den italienske Jnsurrection. J Aaret 1831 tog Ludvig Napoleon og hans Broder virksom Deel i de italienske Patrioters Jnsurrection i Romagna. Tvungen til at forlade Jtalien søgte han Ludvig Philip om Ansættelse i den franske Krigstjeneste, som blev ham afslaaet. Warschaus Fald tilintetgjorde hans Forsæt at kjæmpe med for Polens Frihed. Siden den Tid har han som schweizersk Artillerikapitain udmærket sig ved Skrifter baade i og udenfor sit Fag. Han er 28 Aar gl. At gandske smaae bevingede Jnsecter fulgte med Cholera, var allerede formodet af flere Læger, men var af Jngen beviist. Ja, det manglede ikke paa dem, som med flere Grunde paastode, at usynlige eller neppe synlige Væsener vare ikke alene den foranledigende Aarsag til denne Sygdom, men til ethvert Contagium. Dr. Viale, som af Regjeringen er blevet sendt fra Rom til Ancona, synes nu ikke alene at have forskaffet sig Vished om et saadant Cholera-Jnsects Tilværelse, men ogsaa om dets Skikkelse og mange Ejendommeligheder. Som vi allerede have meldt, har han herom meddeelt Beretning i Breve fra Ancona til Prof. Dr. Mattheis i Rom. Det ubevæbnede Øie er undertiden istand til at erkjende disse Jnsecter; men for godt at see og undersøge dem, er Mikroskopet nødvendigt. Den flittige Jagttager har aftegnet Jnsectet, og en saadan Tegning, der fremstiller et bevinger Jnsect af en usædvanlig Form, circulerer iblandt Publicum. Det synes at høre til Diptererne, men man kjender hverken Slægten eller Arten, den maa derfor ansees for exotisk og ny i vore Egne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-11-19
En Kjøbmand i Glasgow har opfundet et nyt Middel til at skaffe sig Kunder paa. Ved en Jndbydelse lover han nemlig at overgive sit Huus med Tilbehør til den Vindende, eller hvis han hellere vil have Penge, 1000 Pund Sterling, paa følgende Vilkaar. Enhvers Navn, som kjøber noget hos ham (Caffe og Sukker undtagen) for 5 Shilling, indføres i en særskilt Protokol, og naar da 150,000 Salg ere skete, kommer man ligesaa mange til hin Navne svarende Lodder i et Lykkehjul, og Den, hvis Nummer udkommer ved Trækningen, faaer Gevinsten Den heftige Jldebrand, som for ikke længe siden i London fortærede Hr. Wigans store Humlemagazin, har beriget Videnskaben med en ny Opdagelse over Kattenes Naturhistorie. Midt under Ruinerne og den halv forbrændte Humle fandt Arbeiderne en Kat, der syntes at være død. Men neppe var den befriet fra den Humle, som fra alle Sider bedækkede den, og havde aandet fri Luft, førend den til alle Tilstedeværendes største Forbauselse gav Livstegn og begyndte at bide i Humlen. Jldebranden udbrød om Morgenen den 30te August, og Katten havde levet fulde 3 Uger under Gruset.