Jyske Efterretninger, 1771-11-29
Paa den fra Oldermanden for Bager=Lauget i Aalborg udi An- hanget til No. 47, sidst indførte Bekiendtgiørelse af 22. huj. har man seet sig nødsaget til, uden enten at ville fornærme, eller beskylde nogen, at tiene Vedkommende igjen med følgende Svar: Vel er det sandt, at Bagerne efter deres Laugs Artikler af 23. Juni 1683 ey ere forbundne til at give meere end 28 og tre fierdendeel Lod got forsvarligt og velbaget Brød for 2 s. naar Rugen koster 24 Mk. Tønden, men man kan dog efter samme Taxt meget ved giøre videre Beregning, og da bliver det uden Tvivl for lidet, at give 24 Lod for 2 s. naar Rugen endog koster 26 a 27 Mk. ja om det end var 28 Mk. Tønden; Man seer af Adresse=Contoirets Efterretninger Nr. 180, hvor Prisen paa Rugen ansættes til 27 a 29 Mk. Tønden, at Brød=Taxten dog sammesteds (formodentlig af dem, der skal regulere den Priis og Vægt, efter hvilken alle Slags Brød skal sælges) er sat saaledes: Rug Brød for 2 sk. skal veye, 29 Lod, for 1 s. halvfemtende Lod, men hvorvidt nu dette enten kan være med eller imod Laugs=Artiklerne, henstilles til andres Undersøgning. Jmidlertid troer man, at det ikke er uovereensstemmende med en sand Christendom, at see paa den fattige Almues Beste, og ved alle Leyligheder at opmuntre sig selv og andre til Barmhiertighed mod sin trængende Næste; Man søger derved ikke nogen egen Nytte og Fordeel, ey heller vil man misunde eller betage andre deres billige og lovlige Fordeel, men man ønsker allerne at Taxten maae være saaledes modereret, at Bagerne kan blive ved Magt, og de Fattige faae forsvarligt Brød at kiøbe. J Anledning af, hvad Hr. Cammerherre Scheel under 18 Nov. sidst har ladet avertere, mældes, at, hvad jeg har under 13. hujus ladet bekiendtgiøre, formeenes at have været min Pligt som Forsvar, uden at beblande samme med Anmositet eller andre og uvedkommende Ting, som paa sin anden Tiid og Sted bliver at ord deele. De belovede Forliigs Propositioner ere Hr. Cammerherre, Scheel infinuerede under 20, hujus, men paa en haanlig Maade refuterede, som jeg ligesaa lidet kan bære Tilregnelse for, som om en Guulsottig vilde tilregne mig, at alting for hannem syntes at være guult, og her at indrykke saadanne Propositioner til nye men unyttig Bekostning, var ligesaa underlig, som offentlig at efterlysen Mand, man siden offentlig tilstaaer at vide, hvor er. Jeg vil haabe, at Hr. Cammerherre Scheel for Eftertiden menagerer mig, eller rettere sig selv, for sligt Skriverie oftere, og ikke glemme, hvor uanstændigt det er at bære Animositet, eller søge at skade en ærlig Mand, fordi han, uden at colludere, maae nødes til, efter Allernaadigst Befaling, ikke allene uden Betaling, men endog med Penges Udgift, at forrette det, som angaaer hans Embede, med Oprigtighed og Nidkiærhed, uden Persons Anseelse, eller latterlige Complimenter, og hvor uanstændigt det er, endog for den ringeste Borger i Staten, at melere sig med andres Bønder og Tienere mod deres Hosbonde, til egen Nytte, skiøndt under Navn af MenneskeKierlighed, uden dertil at være berettiget, som jeg endog beviisliggenhar undstaaet mig for til hans egne klagende Bønder, og deri, saavelsom alt andet, handlet, som jeg vil bekiendt være, ønskende, andre kunde giøre ligesaa, item at Hr. Cammerherre Scheel ikke vil glemme, at han og jeg har hverandre lige meget, og slet intet, at befale, men at vi begge ere Undersaatter, og skal dømmes efter en Lov. J det øvrige modsiges Hr. Cammerherre Scheels Anførte saa vidt, som det i Tiden anderledes befindes. Aalborg den 26. November 1771. C. C. Friis.