JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-03-16
J Forgaars Morges angreb de Franske Forposterne ved Broen til Darnach i Canton Soluthurn, og besatte denne saavelsom Stedet selv, men deres Bestræbelser mod Slotte, bleve frugtesløse, og de maatte lade hente Kanoner. J Dag Morges ankom et Par Tusende Franske med Kanoner, men bombarderte hele Morgenen Slottet uden al Virtning: Slotsbesætningen værgede sig tappert, og Kanonerne maatte for anden Gang tie, for at oppebie det svære Styds, som skal komme fra Hieningen. Kanonaden var imidlertid i Morgefrygtelig, dog var Jlden fra de Franskes Side langt heftigere, vormodentlig venter Besætningen paa nærmere Beretning eller andre Befalinger. - J Thiestein have de Franske i Gaar borttaget Slottet. Da Commandanten skal være hugget i Stykker, saa maae en Storm derved have havt Sted. De Franske ere i Dornach ligesom rasende. Ogsaa mod Bern skulle Fiendtlighederne være begyndte, og mange Forposter borttagne.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Paris, den 1ste Martii. Vor nye Ambassadeur i Madrid, Borger Truguet, er paa den meest udmærkede Maade bleven imodtaget af deres Kongelige Majestæter og Fredsfyrsten. "Jeg har i lang Tid sagde blandt andet Dronningen til havn, kiendt Dem Hr. Ambassadeur af deres Breve, og jeg ønskede at lære at tiende dem personlig. Følgende er den Tale, som vor Ambassadeur holdte til Kongen af Spanien, da han overleverede sit Creditiv. Sire! Den franske Republiks fuldbyrdende Directorium ønsker at knytte den Forbindelse, som forener begge vore Nationer bestandig trangere, og har udnævnet mig til Ambassadeur ved deres Majestæt. Garantien for denne Afliance, Sire, berver ligesaa meget paa vor fælles Nytte, som paa vore høieldelige og hellige Forbindelser. Den findes Deres Majestæts Dyder og de Statsmænds Talenter, hvi med De har vidst at omgive Dem. Efterat vi have erhverv Freden paa det faste Land ved en Række af Seierving bliver kun en eneste Fiende tilbage for os at overvinDenne Fiende er Deres, Sire, han er en Fiende af Eurohvis Rolighed han uophørlig har forstyrret; han er en Fide af den hele Menneskehed, hvis helligste Love han dag taler haant om. Det tilkommer begge de forbundne Magt forenede Bestræbelser, at afstraffe hans forskrækkelige Michiavellismus, at tilbageholde hans røverske Æresyge. Jeg vil ikke besmitte denne høitidelige Ceremonie, Si Jeg vil ikke nævne Navnene paa de Overløbere for Dem, fo allevegne drive omkring i Fortvivlelse over, at de ikke ha kunnet fuldende deres Fædrenelands Ruin. - Jeg vil i tale til Dem om hine Forrædere, hvis endnu troeløsere P. chinationer ligeledes hemmelig have tient det engelske Par Den franske Republiks Gouvernement har selv i sit Ste ordnet nogle af samme, bortjaget og straffet dem., Uden Tre skulde Deres Majestæt behandle alle dem, som bleve tilkidegivet Dem, som de fortiene det; thi de ere Fiender saa af deres Trone som af Republiken. Oprigtigt Venskab og til Hengivenhed mod sine Allierte, ædelmodig Tapperhed m. sine bevæbnede Fiender, Foragt og Straf for Forræderne. dette, Sire, er det franske Folks og dets GouvernemenTænkemaade. Det forlanger og venter den samme fra sine liertes Side. Det fuldbyrdende Directorium Sire, kun ikke vælge nogen fransk Borger til Republikens Ambassaden hos Deres Majestæt, som er mere giennemtrængt af ægte for den ædelmodige og taire spanske Nation, og reer Ærefrygt for Deres Majestæts personlige Dyder, end jeg Strasburg, den 3die Martii.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Efter nyelig ankomne Breve fra Basel have vore Trop indtaget den Solothuenske Fæstning Dørnach. Solothuhar hidtil viist den største Modstand med den franske Republi- og tilskyndet af Oligarker og Præster opført sig fiendtlig sid Revolutionens Begyndelse. J Henseende til Bern har me paa nyt Haab, at den giver efter, opretter en provisor Folkeregiering, og antager det foreslagne Constitution Udkast. Skeer dette, saa vil Bern og ikke Lucern blive de helvetiske Republiks Hovedstad og Directoriets Sæde.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Wien, den 3die Martii. Tirsdag Morgen den 1ste er Hendes Majestæt Keiserinbleven lykkelig forløst med en Erkehertuginde. Den fransk Republiks Ambassadeur, Borger General Bernadotte, har Gaar Formiddag i en Privat=Andiente hos Hs. Majen. Keiseren overleveret sit Creditiv. - Efter Beretninger i Rom have de Franske strax efter deres Jndmarch reclamer, de Cardinaler, som ere flygtede til Neapel, og taget al det Eiendom, som tilhører Kronen Rusland, England og Portugal, eller deres Undesaattere i Beslag, og confisqvergen. Man melder videre, at nogle Franske allerede marchere med Capna, at Neapolitanerne frygte for, at de Franske Hrmedelst de til Neapel flygtede Rommere og andre Besvær, linger skulde tage Anledning til at behandle Kongen af begge Cicilierne fiendtlig.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Rastadt, den 25de Martii. Først i Rigsdeputationens Forsamling den 2den Martii er det besluttede Svar paa de franske Gesandteres Nøie bleven formelig indrettet og overleveret de franske Gesandtere af Grev Metternich. Den erklærer væsentligen: "At det forlingte Forliis af alle overeenske Provindser, og den foreslaaes de Bestemmelse af Rainløbet til Grændse, maae paa det yder, ligste svække Riget vasentlig giøre Afbræk i dets politiske og tommercielle Forhold, og formedelst uoverseelige Følger for Kære en fredelig Rolighed, i Stedet for at bringe en vari Nydelse af samme tilveie. Denne med Rigets Vel saa sammenhængende Overveielse og ikke forborgne Privat-Jnteresse, leder Rigsdeputationens Skridt og Beslutninger, som inte vidste af alle paa den venstre Rhindredde possessionerte For ters og Stænders Ønske, at bemeldte venstre Rombredsmaatte blive afstaaer, den veed tun, at endeel at disse Stænder enkelt har erklæret, at ville bringe Fædrenelandets Vel i Fald det skulde udfordres, det smertelige Offer af de over rhinske Besiddelser under Betingelser, som ikke hænge af en telte Stænder, men af Keiseren og Riget. Rigsdeputationen finder altsaa fremdeles grundet Betænkning ved at indgaae den foreslagne Freds Basis i dens hele Udstratning: Men da det ikke var den franske Regiering, efter dens eget Erklæring, om Forstørrelse at giøre, men fornemmelig om at faae bestemte naturlige Grændser, saa vilde man til en saadan Grændse bringe Rhinen og Mosel i Forslag paa den Maade, at den franske Regiering beholdte Valget, at forlange de Lande, som ligge paa hiin Side Rhinen paa den høire eller venstre Bredde af Mosel og at der siden ved nogen Fremrykker, til en bestemmende Militairgrændselinie paa den ved detstydsk Rige forblivende Deel skulde blive tilstaaet den franske Regiering noget mere, og at man nu altsaa ventede den franske Regierings Artlæring, hvilken Side af Mosel den tæntte at værge. Ved en saa vigtig Overladelse af Lande, maatte Rigs deputationen dog tage den mueligste Hensigt paa saa mange derved skabelidende Rigstænders Skjæbnes Formildelse, de umiddelbare Rigs Ridderskab og de ellers Riget Tilhørende hvorfore man i Tillægger har tilføiet den allernat de Afstaaer, ses Betingelser og nogle videre Artikler, som skulle bringes Rigtighed. Herpaa have de fra ske Befuldmægtigede svaret: Undertegnede have bekommet Rigsdeputationens Møie, som er bleven dem overleveret af Grev von Metternich, keiserlig befuldmagtinet Minister. Der er deres Svar: Den franske Repubiis har strax i Begyndelsen erklæret med en Aabenhiertighed, fra hvilken den aldrig vil afvige, den Bassender hvilken Freden ikke kan blive sluttet. Sammes Beqvemhed Billighed og Nødvendighed ere i de foregaaende Noter beviste begge Staters fælles Jnteresse fordrer den. Den franske Republik havde ventet, at man med Aabenhiertighed havde svaret den uden alle Omvad og Udflugter. Man maa giøre en Ende. Den franske Republits Minister opfordrer derfor Rigsdeputationen til at erklære bestemt, om den samtykker den foreslagne Basts eller ikke. Rastadt den 4de Martii 1198 i Republikens slette Aar. Treilhard. Bønner.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
London, den 6te Martii. Den sidste Post fra Lissabon bekræfter den Efterretning, at den spanske Flaade er udseilet fra Cadix, men og allerede vende tilbage derhen igien. Den bestod af 16 Linieskibe og 6 Figatter, og seilede om Natten til den 3de Februarii med en gunstig Vind uformærket forbi den engelske Eskadre, som bestaaer af te Linieskibe. Efterat den havde geleidet i store med Qvægsølv, ladte Skibe og en Handelsflaade til Vesten, vendte den i Sikkerhed tilbage til Havnen. Dog forsikre nogle Breve, at Linieskibe af samme ere afseilede med Convoyen til SydAmerica, og at kun og ere vendte tilbage til Cadix. De portugisiske Kiøbmænd ere meget bekymrede i Henseende til den Jndfald, hvormed de Franske true Portugal, og enhver som genat bringe saa meget af sin Formue i Sikkerhed, som ha kan. Verel Coursen fra Lissabon paa London er betydelig faldet. - Paterdaaden, som har overbragt de sidste Efterretninger fra Lissabon, var lig Dage kommen derfra til Falmouth, De forreste Fregatter af Lord St. Vineents Flaade vare, det den spanske Flaade vendte tilbage, saa nær samme paa deres Jagt, at de saae dem at løbe ind til Fader. Dersom Lord St. Vineent havde kommet et Par Simmer tidligere med sin Klaade. af 22 Linieskibe i Egnen af Lader havde det naturligviis kom: met til en Bataille. Admiral Parter kommandere vore 1. Linieskibe, førend Lord St. Vindene ankom, der kun havde brugtige Timer til at gaae i Søen fra Lissabon, saasnart han i Efterretning om, at den spanske Flaade var udløbet. Bemeldte Lord har oversendt med Paretbaaden Walsingham en officiel Beretning om den hele Tildragelse. Man veldendutre vist, om den spanske Flaade blot har havt den Hensigt, at geleide Skibene til America indtil en vis hvide, eller om den tillige har villet seile til Brest, og siden ikke fundet det tienligt, Nogle Beretninger sige, at den spanske Flaade har havt den Hensigt, at ville afskiære vor Eskadre under Admiral Parter som bestod af 10 Skibe, men da denne havde forenet sig med Lord St. Vintent, vare Spanierne vendte tilbage til Cadix Admiral Sir Richard Strachan har lagt sig med en Eskadre for Seine, hvorved Stæderne Havre og Rouen gandske ere blevne afskaarne fra al Communication med Søen.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Molde, den 24de Februarii. Hans Majestæt Kongens og Hans Kongelige Høyhed Kronprindsens Fødsels Dage bleve af den her værende Troskabs Club hædrede med Ball, Feydesange og de varmeste Ønsker for Landsfaderens og Tronarvingens bestandige Velgaaende. – End videre blev gjort et anseeligt Sammenskud Penge til Underholdning og Vederqvægelse for de her i Byen, under Armods Byrde sukkende Medborgere. Det Romsdalske practiske Landhuusholdnings=Selskab var ligeledes her forsamlet hos dets Secretair, Hospitalsforstander Øwre for at helligholde disse høytidelige Dage og Selskabets 21de Aarsdag, samt at uddele Premier og Agtelses=Tegn til 5. Personer for nyttige Indretninger og Forbedringer i Landvæsenet, for udmærket Virksomhed og Flid. - Til Selskabets Æresmedlemmer bleve valgte: Ridderen af Dannebrog. Ordenen, Kammerherre og 1ste Deputeret i General=Toldkammeret, Hr. Frederich von Moltke, Stiftsbefalingsmanden over Tronhiems Stift, Hr. Kammerherre Greve af Moltke, og General=Veimesteren i fornævnte Stift, Hr. Oberst von Krogh. - De af Selskabet forsamlede begave sig efter Jndbydelse til dets Præses, Hr. Etatsraad og Amtmand Hammer, og ved Maaltidet tilønskede Hans Majestæt Kongen, Hans Kongelige Høyhed Kronprindsen og det Kongelige Huus al muelig Lyksalighed og Tvillingriget Fred og Frugtbarhed.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Rakskov, den 9de Martii. Under 14de Februarii sidst har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt, at confirmere en Plan til Naskov Fjords Opmuddring, hvorved et Paalæg paa de i Fiorden kommende Skibe og Varer er bevilget, for deraf at bestride de til Planens Udførelse nødvendige Omkostninger, som et Jnteressentskab imidlertid foreskyder. Vi have da endelig saaledes naaet, hvad Byens fornuftige Handlende og Jndvaanere længe have øn skeet. Allerede i Aaret i 783 formaaede den brave Kiøbmands kone Mad. Dideriksen, der i sin Mands Svaghed har i flere Aar med Ære styret hans Handel, nogle saa af sine Medhandlende herom at indgive et allerunderdanigst Forslag. Men Forslaget nød ei den fortiente Opmærksomhed. Jkke bedre gik det med et endnu mere udvidet Forslag, Hr. Raadmand Søndrup i 1791 udkastede, og ligeledes indgav, geleidet med en Ansøgning fra flere Byens Jndvaanere til de høiere Steder. Endelig lykkedes det, hvad Dr. Baden i sin for 2 Aa siden udgivne Beskrivelse om Nakskovs Forfatning og dens Mangler, da han talte om Fiordens Opmuddring, smigred sig med. Det Kongel. Generaltoldkammers oplyste Chef. Hr. Kammarherre Moltke, tog sig med Varme af denne for Byen, vigtige Sag. Til at undersøge Grundenes Beskaffenhed og det mere Lokale ved Fjorden, for derefter at berigtige den indgivne Plan, blev derfor uden Bekostning for Byen i Fior Sommer hidsendt den Kongel. Overlods Hr. Generaladjudant Løvenørn. Denne brave Mand søgte ikke blot ved 3 Dagen Ophold og Undersøgelse paa Stedet med umærket Omsorg af udføre hvad der egentlig var Hovedformaalet for hans Reise hertil, men har og siden efter sin Hjemkomst ved Raad og Daatgaaet Jnterressenterne tilhaande med en ufortrøden Redebonhed, der giør Mandens Tænkemaade Ære, som den, naar Planen vorder udført, vil gjøre ham evig fortient af Nakskov Bye. Til Planens Udførelse er en Commission nedsat. den bestaar af Borgmesteren Doktor Baden i Magistraten, Kiøbmændene Rasmussen og Dideriksen jun i Byens Represen, tantskab, og af Jnterressenterne Propritær Døns og Kiøbmand Jensen. Om Udfaldet skal Publikum til sin Tid nærmere vorde underrettet.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Helsingøer, den 16de Martii. Fra den 9de hujus til i Dag ere 62 Skibe passerede Sum det. Den 14de afseilede det ostindiske Skib Dannemark ført af Capit. Tranberg, til Ostindien. Samme Dag af seilede Ostindiefareren Den unge Grev Bernstorff, CapiStewardt.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Kiøbenhavn, den 16de Martii. J Følge det Kongelige Danske Cacellies Skrivelse til os af 10de dennes, bekiendtgiøres herved til almindelig Efterretning, at alle Expeditioner og Forhandlinger fra Overformynderiet her i Staden, til desto større Betryggelse for enhver Vedkommende, bør være forsynede med begge Overformynderes Underskrift, saafremt de skulle have Gyldighed.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Kiøbenhavns Raadstue den 13de Martii 1798. Ober=Præsident, Borgmestere og Raad.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Den 13de Martii lagde Orlogsskibet Oldenborg, paa 6. Kanoner, under Commandeur=Capit. Lytzows Commandeud paa Reden.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Samme Dag kom Skibet Skatmester Grev Schimmel, mann, Capit. L. J. Holm, fra Batavia med Sukker, Kaffe og Peber for particulair Regning.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Ved Tallotteriets 389 Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 55 28. 63. 82. 54.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Efter erholdet Uderretning skal det undertiden indtreffe, at der til de norske Postcontoirer paa de Steder, hvorigiennem den Kongelige norske Expresse passerer, udenbyes Boende indleverer til Befordring med benævnte Expresse, Pakker, Casser m.m., uden at hverken dermed følger nogen Anmeldelse om, hvilke Slags Ting de indeholde og af hvad Værdie disse ere, eller Commissionairen er i Stand til at give Oplysning derom, hvoraf flyder, at Fragten, der er forskiellige efter Sagernes forskellige Slags og Værdie, ikke med Vished kan beregnes, og at følgelig vedkommende Postmestere i den Henseende udsættes for Antegnelser i deres Regnskaber og deraf flydende Ansvar, ligesom ogsaa Eierne, i det Tilfælde, naar Sagerne qvalificere sig til Lettelse i den ordinaire Taxt. selv kan lide Tab ved en urigtig Beregning af Fragten. Generalpostamtet maa altsaa herved anmode vedkommende Afsendere om, behagelig at ville enten, med de Pakker, Casser m.v., som de forlange befordrede med forommeldte Expresse, lade følge en skriftlig Anmeldelse om, hvad Slags Sager hver Pakke, Cassene indeholder og af hvad Værdie Sagerne ere eller og derom underrette de af dem paa de Stæder, hvor Sagerne indleveres paa Postcontoiret, brugende Commissionairer, paa det disse derefter kunde giøre den behørige Angivelse, da deres Sager, i Mangel af saadan Angivelse, itte kunde modtages til Befordring med Expressen, og de saaledes maa tilskrive sig selv det Ophold i Godsets Befordring, som derved vil foraarsages. Ved denne Leilighed skulle Generalpostamtet tillige anmode de Kongelige Embedsmænd og andre, der med Rideposterne i Norge, uden for de Stæder, hvorhen Expressen kommer, afsende Pakker med Regnskabssager, Documenter eller andre Ting, hvilke Pakker, naar de overstige 1 Pds. Vægt, fra Christiania af blive viden med Expressen forsendte, at de behagelig ville tegne uden paa deslige Pakker, hvilke Slags Sager Pakkerne indeholde da dette, i Henseende til Karteringen og Taxeringen af samme, er nødvendigt for Postcontoiret i Christiania at vide. Generalpostamtet, den 9de Matii 1798. Walterstorff. Schiffmann. Fisker. Lange.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Tirsdag Morgen den 20 Martii afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Prætiosa Penge og Bancosedler, anmeldes og imodtages Dagen før, fra Klokken 1 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Avnkrigskabers Alt Justitsraad og forhen værende General Kirkeinspecteur. Albert Peter Bartholin, den 14de d. M.ved Døden er afgangen i hans 3de Aar, bekiendtgiøres herved for hans Paarørende og Venner af underskrevne Executor af hans Testamente. Gude. min Mand, Justitsraad og Zahlkasserer Niels Berg, døde Natten til den 6te d. M. i sin Alders 60 Aar og 1 Maaned, til Sorg for mig og 2de Børn, bekiendtgiøres herved for vores Slægt og Venner. Condolence frabedes. Christiania den 6te Martii 1798. M. M. Flor sal. Berg. Jøden bortrev min troe Hustrue og dydige Huusmoder, Elsebeth Tvede fød Jochumsen, sidstafvigte 28 Febr. som Morgenen Kl. 3 Slet, efter faa Dages Han Sygdom dette bekiendtgiøres fraværende Slægt og Venner, frabeder mig al skrivtlig Bevidnelse. Marieboe den 2 Martii 1798. Niels Tvede, Farver sammesteds.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Fra Pressen er nu færdig: Forelæsninger over over den ei Kantiske Philosophie af N. Treschow, Doctor i Theatogien og Rector ved den latinske Skole i Christiania; til Kiøbs hos Agent Gyldendal i Klareboden No. 9 for 5 Mk. Sammesteds faaes og 2de af Forfatteren forhen udgivne Skrivter : 1) om offentlig Underviisning i Videnskaberne til nærmere Undersøgelse, 16 s.; a) Forsøg om Guds Tilværelse af theoretiske Grunde i Anledning af den Kantiske Philosophie, 28 s. hasqvillanterne S. Hempel & Komp. i Moralitetens Garbestok m.v., sælges for 6 s. og heftet for 8 s. paa samt : lige Kiøbenhavns Boglader, til Fordeel for de Fattige.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Fra Pressen er udkommen: Kants Theorie af den reenmoralske Religion, med Hensyn til den rene Aristendom, og sælges for 28 s. Trykp., indb. 32 s., Skrivp. 36 s. hos 2 Reistrup, Hjørnet af Pilestræde og Sværtegaden. Dibelske Tildragelser, tilligemed Underretning om NB. Dagens Tider og Udtog af Geographien for de minds Oplyste, finde tilkjøbs for 6 Skilling hos Boghaller Tikjøb, boende i Gothersgaden Nr. 141. Wielag til Friherre Friderich Christian Wedel Jarlsberg O Fragment af hans Biografie er tilkjøbs at bekomme hos Directeur Schulz for 4 s.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Men Friedr. Brummer in der Osterstrasse No. 36 ist det 2te Theil von Ludoviel Academie der Kausieute &c., herausge. teden von Schedel, for 4 Rdlr. zu bekommen. Den berømte nye friske Journal, L. Nys, litteraire, plysque, politique & moral, par le Protesseur Olevarius, hvoraf 3 Stykker allerede ere udkomne, kan bestilles hos Boghandler, ne i Kiøbenhavn, Odense, Slesvig, Altona og Hanborg, samt paa det Kongel. danske Posthuus i Hanborg. Aargangen koster 2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Fra Pressen er udkommen: M. G. Birkners samlede Skrifde ter, 2den Deel, som indeholder: videre Undersøgelse om Trykkefriheden og dens Love. Den faaes hos Undertegnede for 6 Mk. paa Trykp. og 7 Mk. 8 s. paa Skrivp. hæftet 4 s. mere. A. Soldin, Boghandler, i Myntergaden Nr. 57.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Justitsraad og Professor Bugges mathematiske Forelæsninger, Anden Deels første Hefte, der indeholder en Deel af Algebra, faaes heftet for 1 Rdlr. paa Trykp. og 5 Mk. paa Skrivp. Det øvrige af den anden Deel har Hr. Justitsraaden givet mig Tilladelse til at love Subskribenterne til Efteraaret. Den forhen udkomne første Deel af Hr. Justitsraadens mathematiske Forelæsninger, indeholdende Regning, Geometrie, Plan Trigonometrie, og Landmaaling, med 32 Kobbere, faaes for 3 Rdlr. 48 s. (hvoraf de 48 s. ere i Prænumeration, og godtgiøres paa sidste Deel, indbunden 32 s. mere. Samme Forfatters Sphæriske og theoretiske Astronomie, samt den mathematiske Geographie, med 12 Kobbere, tilligemed Laanesætninger af de optiske Videnskaber og Trometrien, til Drug for Skolerne og de Studerende ved Academiet, faaes indbundne i eet for 1 Rdlr. 32 s.; Astronomien koster uindb. 1 Rdlr., og Laanesætningerne kan og særskilt faaes heftede for 10 sk., hos ofdoghandler S. Poulsen, i Antoniistræde No. 324 og 325.
Berlingske Tidende, 1798-03-16
Professor J. C. Tødes samlede danske profalske Skrifter, 3 Dele, hvormed Samlingen er complet (med Hr. Forfatterens veltruene Portrait, koster paa Postp. 4 Rdlr. gas, og paa Trykp. 3 Rdlr. 64 s., indb. i 2 E. V. D. 48. s. mere. Denne Samling er af følgende Jndhold: J. Moralske og Satiriske Afhandlinger: Ægtestandens Berømmelse. Om store Genier, Enthusigsme og Raptus; Om Øier tet og Naturen, Kjærlighed betragtet som en Sygdom; Om Skole: Diteiblin; Om National-Staaler; Om Aftensmaaltider; Om Medvuk med andres og Sindsroelighed i egen u lytte; Sammenligning af vore Kiøbenhavnere med de gamle Romere; Theologiens og Medicinens fælles Skjebne; Omstruentimmernes Aften Promenader; Om Fængler; Om National=Liigfærd m.m. 2. Diætetiske Afhandlinger og den salernitanske Skoles Leveregler, hvori først vises den kolde Lufts skadelige Virkninger paa det menneskelige Legeme; dernæst høistfornødne Advarsler i Hede, og bede Værelsers store Skadelighed, og hvorledes man kan forekomme Forkjørelse. En Sammenligning af plantagtige og dyriske Spiser; endelig gjennemgaaes de fleste Madsorter og Drittesorter, og deres enten Gavnlighed eller Stadelighed vises m. m. 3. Folke medicin; her gives Raad mod de fleste gjængse Sygdomme. Det hele er skreven i Hr. Forfatterens bekiendte lunefulde og underholdende Lune. S. Poulsen, Hofboghandler, i Antonistræde No. 324 og 325.