Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-03-22
Priserne for samme have i Fortiden ofte været meget høiere end nu, thi Jylland kan tilveiebringe og tilveiebringer virkelig flere Qvæghøveder til Salg og Udførsel, end paa de i Hertugdømmene holdende Markeder kunne afsættes, og dette anseer jeg som een af Hovedaarsagerne til de lavere Priser i hvilke Qvæget for Tiden staaer, hvorfore jeg ei kan være enig med den ærede Jndsender i, at han beklager Studeholds Afskaffelse paa store Gaarde, og Meieriers Anlæg. Hvo der besidder saadanne Eiendomme, der have tjenlige Græsgange til Malkekøer, bør aldrig holde Stude, naar han vil siere sig en nogenlunde jævn Jndtægt af sin Eiendom, og den tænksomme Agerdyrker vil vist finde sin Regning ved, at fore sine Kreature saaledes, at Gjødningen kan blive kraftfuld; vil man gjøre sig Umage for at vinde en Deel af Sommergjødningen ved Køernes Jndbinding og Gjødt, ningens Blanding med svampagtige Surogater, saaledes som paa flere mig bekjendte Steder bruges, blev det mueligt i Sommermaanederne af en Besætning paa 60 Køer at tilveiebringe 3 til 400 Las god Gjødske, og da vil man aldrig favne Stude for Gjødningens Skyld. Hvor ingen passende Leilighed haves til Køer, og hvor der findes tørre Græsmarker, ville det være mere fordeelagtigt, for en Deel, at holde Faar end at opdrætte Qvæghøveder, helst saa længe samme staae i den lavere Priis og Ulden bliver saa meget søgt, og der ville endda blive meer end Stude nok til Hertugdømmene og sammes Markeder, thi, naar en Vare skal betales godt, maae den vorde søgt; men falholdes der mere, end de Kjøbelysine have Brug for, maa Priserne nødvendig dale. At see nogle af de Udgifter formindskede, der besvære, denne Handel, var ligesaa ønskeligt som det er unægteligt, at Drivningen med Qvæghøveder nu er langt mere tvungen end den forhen har været, mig er dette saare vel bekjendt endskjøndt jeg ei er Qvæghandler, og burde de Mænd, derman kunde vel med Grund sige - opoffre sig, for at udføre af Landet dets Overflod af Kreature, ikke soulageres ved enhver Leilighed; og Hindringer saa meget mueligt ryddes af Veien for dem, hvad jeg ogsaa formoder vil skee naar Vedkommendes Opmærksomhed vækkes derfor Det er beklageligt, at denne for vort Land saa nødvendige som fordeelagtige Handel ei bedre lønner de Mænd som beskjæftiger sig dermed. Jeg kunde nævne Mange, der i en meget lang Række af Aar dreve denne Handel; Mange af dem endog i det Store, og som nu enten sukke under trange Kaar, eller ere bortdøet i Armod. Vel sandt, det var ikke disse Mænds Formaal eller Hensigt, at opoffre sig for Almeenvel, men det bliver desværre alt for ofte en Følge. Taxt for det i Værtshusene Underveis behøvende Høe vilde vel være at opnaae, men om Sportlerne til Toldofficianterne hiinsides Rendsborg saa let ville vorde eftergivne, betvivler jeg, saalidet endog den herved tilsigtede Kontrol i Jtzehoe, Elmshorn og Langenfelde efter min Mening er nødvendig eller fører til noget Resultat; har jeg min Toldseddel fra Flensborg, og enten strax betaler Tolden, eller mod Sikkerhed har Credit paa samme til jeg kommer tilbage, saa seer jeg ikke at de erholdende Paategninger fører til Andet, end til at forskaffe Toldofficianterne en Jndtægt; thi solgte jeg noget underveis, maatte jeg erhverve Rückattest, og gaaer Alt til Hamborg maae Tolden erlægges; – men ligne denne for de Handlende trykkende Udgivt paa Hertugdømmene, ligesom Grændsetolden blev lignet paa Danmark, finder jeg aldeles upassende, da jo disses Beboere ei have mindste Fordeel af, at Qvæghandlerne spare nogle Skillinger. Udførselstold af Køer og Qvier er, saavidt jeg erindrer, nedsat til 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. hvorfor Nationen skylder Regjeringen den varmeste Tak, (hvad af Stude erlægges, mindes jeg ikke) og i Naboestaten Hannover betales omtrent 42 Ls. Jndførselstold, hvad jo rigtig nok er en Byrde, men langtfra ei saa trykkende som forhen da Udførselstolden var saa høi fra den danske Side. Hvad den ærede Jndsender anfører om det fede Qvæg som kommer fra den hannoverske Side, at dette nemlig skulle svare Jndførselstold, da anseer jeg denne Yttring ikke for velgrundet; ikke veed jeg saa bestemt, om det saakaldte Schulterblatt for Altona er danske eller hamborgsk Territorium, men dette kan man med Vished tænke sig, at hvis Markedspladsen endog er dansk, ville Hannoveranerne snart finde en Plads paa hamborgsk Grund, hvor de kunne anbinde og sælge deres fede Qvæg, naar den danske Regjering vilde paalægge dem Jndførselstold.