JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
J disse Dage er udkommen: Jacques Francois Joseph Sally's Fortjenester. af Konstacademiet, udviklede af Torkel Baden, Professor og Academiets Secretair, 39 S. 8vo. Fædrenelandet skylder ham, siger Forf. med Rette strax i Jndledningen, ikke allene den mesterlige Ridder=Statue paa Amalienborg, men ogsaa een af de almeennyttigste Stiftelsers Konstacademiets forbedrede Jndretning, og hvad den offentlige Smag derved har vundet. Det er fra denne hidtil overseete Synspunkt, denne korte, men indholdsrige Skildring viser os Manden, og lærer os at paaskjønne hans Fortjenester af Danmark, en Gield, som Fædrenelandet nu tilbage betaler det sydlige Europa, hvorfra han kom, ved vor Thorwaldsens herlige Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Aarhuus, d. 8 August. Kongelig Kapelmusikus Hr. Fr. Funck, en af Danmark, maaskee Europas første Tonekonstnere, er indtruffen hertil. Denne vor meget berømte Landsmand, i hvis Hænder Violoncellen saa at sige besjæles, og som forherliger sin mageløse Færdighed og sit smagfulde Foredrag ved den elskværdigste Lethed, vil næste Søndag glæde Tonekonstens Venner her, og det er at haabe, at en saa udmærket Konstner, og, som sagt, vor Landsmand tillige, vil faae et talrigt Besøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Viborg, d. 5 August. J Tirsdags, d. 1ste August, hørtes her en stærk Torden om Eftermiddagen, som en Fortsættelse af det paa hele Horisonten Aftenen før seete Tordenveir med hyppige Lyn. Her faldt ikke megen Regn om Tirsdagen; men i Omegnen, f. Ex. 1 Miil herfra i Sydvest, var et stærkt Hagelveir med store Jis stykker. Ligeledes berettes fra Skive, at der samme Tid der og i Salling faldt store Hagl, hvoraf nogle veiede 8 Lod der baade slog mange Vinduer itu og paa sine Steder dræbte Smaa kreaturene. Veiret har viist sig daglig i det Fjerne. J Morges fra Kl. 3 til 5 var det atter heftigt over Byen med stærk Regn. Den stærke Varme modner kraftig paa Kornet. Rugen er fuld af Rust her paa Marken, ligesaa paa flere i Omegnen; dog skader den ikke almindelig Gjøderugen paa Kjernen; men Straaet er saft løst. Da Rugen fra i Fjor var saa aldeles meel riig og god indhøstet, bringes atter det Raad i Forslag: At saa gammel Rug til Efteraaret, for at bevare det for Rust. Vist er det, at flere dermed i forrige Aaringer gjorte Forsøg have noksom godtgjort, at Rugen da bliver bedre og faaer ikke Rust, som skader den. Rugen maae saaes noget tykkere, end sædvanlig. - Orme og Jnsecter have i Aar været meget virksomme til at ødelægge Træfrugter og Have sagerne. Nu maae Kaalen holde for. Af Blommer og Kirsebær, Ribs, Soelbær og Stikkelsbær, er Overflødighed Agurker og Blomkaal ere mestendeels mislykkedes. Fluer har man kun faa af i Aar, som man ikke ventede, da der i Fjor var saadan Mængde, hvis Afkom man ventede at see i Aar. Nye Kartofler, for 64 tz. Skjeppen, have i nogle Torvedage været at faae. Raad for Huusmødre. Blandt Gjæslingerne har i Sommer været et Slags Pest, da mange ere styrtede af at sluge formange af de smaae Oldenborrer (Brandenborgere eller Gaasefluer) i sig. Det simpleste og ældste Raad er, at holde dem af Marken, hvor Oldenborrerne ere i Græsset, i nogle Dage, og give dem brav Byg at æde. Ere de stærkt angrebne, kan man med Nytte give hver en Theeskefuld pulveriseret Antimoncrudum, æltet med Meel og Honning til en liden aflang Bolle. - Ofte ere Luus Aarsag i deres Død. Er dette Tilfældet, maae Stien renses vel og belægges i Bunden med et tykt Lag Sand og endeel Bregner, som groe i Lyngen og i Skovene, strøes oven paa Sandet. Saa døe Lusene, At indgnide Qvægsølv, blandet med grøn Sæbe, i Baghovedet og under Vingerne, kan tillige bruges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Blandede Efterretninger. Uddrag af Revne encyclopedique, 6 Binds 17de Hefte, Pag. 410 &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Literaire og videnskabelige Nyheder. Danmark. Prisen tilkjendt den bedste Nationalsang. - Vi have allerede anmeldt, at Prindsen af Hessen har udsat en Priis for Forfatteren af den bedste Nationalsang, og at Selskabet for de skjønne Videnskaber (ikke for de skjønne Kunster, som der ved en Trykfeil kom til at staae) har tilkjendt en Dame denne Priis (see 2den Deel, Pag. 532). Een af vore ærede Medarbeidere, Hr. P. A. Heiberg, bekjendt dansk Forfatter, har meddeelt os, angaaende Udsættelsen af hiin Priis, nogle Betragtninger, som forekomme os at have almindelig Jnteresse nok, til at fremsættes for vore Læsere. - J Sandhed, siger Hr. Heiberg, det er en ædel Jdee, værdig en Prinds, som er bleven Dansk ved sin Forening med den Kongelige Familie, at udsætte saadan en Priis. Det eneste som forundrer mig, er at see, at et Selskab, bestaaende af fortjente Mænd, modtager en Post, til hvilken det burde have erklæret sig selv for incompetent. Skjøndt jeg ikke har læst den kronede Sang, er jeg dog overbeviist om, at den fortjener den ærefulde Udmærkelse, som den har vundet; Forfatterindens Talent og Selskabets Smag ere Borgen derfor. Men i hvor høje Tankerne, i hvor skjønne Versene monne være, saa ere disse Egenskaber dog ikke tilstrækkelige til strax at gjøre enhver saadan Sang national. At fremvirke et sligt Underværk staaer ikke i det allerberømteste Selskabs, og ikke i noget Menneskes Magt. Tiden og dens ufeilbare Organ, den offentlige Mening, ere ene istand dertil. Omstændighederne selv ere, ifølge min Mening, ikke tilstrækkelig Jnteresse nok for et Digt, som vil vente den Ære, at blive med Tiden en Nationalsang. For at finde den Gienstand, som er den meest passende til en saadan Sang, har Digteren kun Valg imellem Erindringer fra Fædrelandshistoriens ærefuldeste Tidsrum, og sit Lands mægtigste og vedvarende Jnteresser. Der er intet Folk i Europa, som jo besidder flere historiske Sujetter af første Klasse, og værdige til at besynges af Nationen; men Engelland har maaskee ene af alle frembragt en Sang, hvis Gienstand er hentet af den anden Klasse, som er meget mindre rig. Har man eengang fundet et heldigt Sujet, saa kommer det hverken an paa glimrende Poesie, eller høie Tanker. Det er nok at indklæde det i en ædel, ziirlig, kraftig og klar Diction, som paa eengang baade er fattelig for Folket, og behager det meest dannede Menneske. Det øvrige vil Tiden besørge. Det er saaledes, og ingenlunde ved en Act af det engelske Parlament, at den berømte Vise Rulle Britonnia er bleven det engelske Folk virkelig nationale Sang. Den udtrykker saa kraftigen Engellands væsentligste og vedvarende Jnteresse, den at være Eneherskerinde paa Havet, at alle Engellændere have antaget den uden Jndvending. Poesiens Skjønhed er til Overflod deri, eller i det mindste en underordnet betingelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Selskabet for Norges Vel har udsat 100 N. Spd. for den bedste Norske Nationalsang og ligesaa meget for den bedste, let syng bare Melodie dertil. Præmierne ere udlovede af Selskabets Medlem, Grosserer Marcus Pløen i Christiania. Sangen maa indleveres inden 3 Maaneder (fra 16 Juli af at regne) og Musiken, fiirstemmig med tilhørende Jnstrumentalstemmer, samt i Claverudtog, inden 3 Maaneder efter at den belønnede Sang er bekjendtgjort. Reisende, som komme fra Norge, berette, at Klagerne over Næringsløshed og stedse tiltagende Armod ere især i Kjøbstæderne paa Østlandet meget almindelige, og at man sjeldent møder der glade Ansigter. Det er fornemmelig paa de Steder, hvor man før har drevet den forhen saa betydelige Trælast handel paa Engelland, hvor hine Klager høres. Eiere af store Landstrækninger med Saugbruge ere nu forarmede; thi at sende Trælast til Engelland, svarer ikke mere i mindste Henseende Regning, da man betaler der næsten ligesaa meget i Told af Trælasten, som man kan faae betalt for denne. De Forhaabninger, man har gjort sig om, at denne Toldafgivt vil blive ophævet, og hvoraf der nyligen saaes et Glimt i Parlamentet, synes nu ganske at forsvinde. Vel ere der i Engelland en stor Deel Commissionairer, som ønske det, men den engelske Regjering har for meget den indenlandske Handels og Skibsfarts Tarv for Øine, til at den vil ophæve den. Ved Tømmerhandelen paa Canada sysselsættes nu allene, efter de nyeste Beretninger, 17,000 engelske Sømænd, Productet, betales ganske med engelske Manufacturvarer, og mangfoldige af Engellands overflødige Befolkning finde der, som Nybyggere, Leilighed til Udkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Politiske Omvæltninger have saaledes i en vis Betragtning forvandlet Canada til Norge, og saaledes synes og Nationers Velstandskilde at være underkastet Ebbe og Flod. Men i Henseende til Agerdyrkning har imidlertid Norge vundet ved at tabe sin betydelige Trælasthandel. Bonden har omskiftet Øxen med Plougen, og istedetfor at arbeide blot for Kjøbmanden, i den Tanke, at Norge ikke var skikket til Agerdyrkning, opdyrker han nu det ene Stykke Skovford efter det andet, og aabner saaledes alt mere og meere Udsigt til, at hans Fødeland, i Tiden, om ikke ganske, saa dog for en stor Deel, vil kunne brødføde sig selv, hvilket i Grunden dog er det Vigtigste. Derved vil Norge vel komme til at savne mange enkelte Rige, men det vil faae, hvad det i Aarhundreder, har savnet, en til dets Brødfødning nødvendig Agerdyrkning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
J Okens Jsis, 5te H., for 1820, læses en Bedømmelse over Görres's bekiendte Skrift, Tentschland und die Revolution, der har voldt sin Forfatter Landsforvisning. Rec. tilstaaer selv, at han staaer med Görres i hæderlige Venskabsforhold, det er derfor let at indsee, at hans Recension ikke indeholder megen Dadel. Men desuagtet siger han dog, at man ei skulde troe, at en saa oplyst Mand kunde fremsætte Sætninger, som den, at Staten er Kirken underordnet, og omslutter denne som Firmamentet Jorden; at i Kirken Hierarchiet udgjør det faste Underlag og maa udgaae fra Kirkens Formelse; at Jesuiternes Gjenoplivelse fremmer den sande Religion; at Preussen har misbrugt sin Magt, ved at drage de catholske Geistlige paa hiin Side Rhinen til Ansvar for Misbrugen af deres kirkelige Magt ved Ægteskaber af forskjellige Troesbekiendelse (Misbrugen bestod egentlig deri, at de Geistlige nægtede Vielse og Absolution i det Øiemed, at tvinge alle Børn af blandet Ægteskab til Jndtrædelse i den catholske Kirke.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
J November Maaned f. A. faldt i Scheveningen i Nederlandene en rødagtig Regn, der smagte som Jernrust, blandet med Svovel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
De Naturkyndige ansee dette Meteor som et nyt Exempel paa den Regn, Chladni har omtalt i sin Fortegnelse over Steene, der ere faldne fra Luften, men de forkaste hiin Mening, der tilskriver samme en rød Vædske, som visse Jnsecter give fra sig, naar de krybe ud af deres Pupper. Den af Capitain Ros's Mandskab i Buffonsbayen samlede røde Snee antages nu af Wollastan ikke for at være Jnfecter eller Crustaceer-Æg, men Planter, af Alge-Familien, da de smaa Kugler have Stilke, men ikke ere opfyldte med en støvagtig Materie. En anden Naturkyndig, Bauer, antager derimod, at den bestaar af Svampe, og gjør en ny Slægt deraf, Uredo nivalis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
J Philladelphia har Mekanikeren J. Perkinsopfunden en Kobbertrykker=Maskine, hvilken med fire Menneskers Arbeide kan med 36 Kobberplader levere i 1 Minut 108, i en Time 6,000 og paa en Dag 60,000 Aftryk. Maskinen bestaaer af et Hjul, 4 Fod i Diameter, paa hvis Peripherie 36 Plader ere befæstede. Sværten henledes paa Tavlerne, efter Cowpers bekiendte Maade, og en Rulle Papir af ubestemt Længde gaaer imellem Pladerne og Hjulet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Dr. Schweighauser i Strasburg, som 1818 vandt den af Opmuntringsselskabet for Nationalkonstfliden i Paris udsatte Belønning af 2000 Fr. for Opfindelsen: at overdrage Kjøkkenkar af støbt, Jern med en varig og for Sundheden uskadelig Glasur, har nu tilbudet sig at bekjendtgjøre denne sin Methode, mod en billig Godtgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
J Leipzig er der nyligen opstaaet et Selskab, som vil udsende Missionairer til Hedningers Omvendelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
For nogle Maaneder siden fandt adskillige spanske Gardeofficierer, der vare stegne ned i Jnquisitionens Fængsler, i en Aabning i Muren et Brev af følgende Jndhold: Almægtige Gud! hav Medlidenhed med mig Ulykkelige. J fem Aar lider jeg uskyldigen; jeg er bleven Offret for en Ondskab, som jeg maa tie om, og som kun du gjennemskuer. Disse Bødler, Satans Tienere, have fordømt mig til at døe Marterdød ved Dryp ning. (Denne Marter bestod i, at den dømte blev indsluttet saa tæt imellem to Mure, at han ikke kunde røre sig, og hvor man saalænge lod ham dryppe en Draabe Vand efter den anden paa Hovedet, indtil han døde af Pine.) Om den sidste spanske Revolution ikke havde havt anden Virkning, end at den afskaffede hiin Helvedsret, Jnquisitionen, saa fortiente den allene derfor at prises. Ellers er det værdt at lægge Mærke til, hvorledes de nyeste Verdensbegivenheder ganske modsige Montesquenes Paastand, at den catholske Religion passer sig bedre for en Republik og at den protestantiske er bedre skikket for et Monarkie: meenende, at Nordens Nationer, der antoge Protestantismen, have havt og ville altid have en Uafhængigheds= og Frihedsaand, som de sydlige Nationer savne. Hvad mon Montesquen vilde sige, om han stod nu op fra de Døde og saae, at de to ivrigste catholske Folkeslag paa Jorden, Spanierne og Neapolitanerne, have givet sig den frieste Constitution i Europa, Mærkværdigt bliver det altid, at den religiøse Frihed udgik fra Norden, hvor Hedendømmet sildigst blev fordreven, og den politiske Frihed fra Syden, hvor Christendommen tidligst blev indført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Staden Paris indbefatter, efter de nyeste Beretninger, 714,000 Jndbyggere, hvoriblandt 25,000 Fremmede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Paa de neapolitanske Grændser blev i Marts Maaned en Vetturinsvogn ved høi lys Dag anholdt af Røvere, fandsynligviis for en fra Rom kommende Juveleers Skyld, men istedetfor Juveler fandt Røverne kun Mustaccioli; de slæbte imidlertid Juveleren bort med sig til Biergegnen, men frigave to mod Løvte, at faae 20,000 Zechiner i Løsepenge for alle tre; de to undveg under Røvernes Fægtning med de pavelige Jægere, hvori to Røverhøvdinger faldt, og ankom efter megen Omvandren til Rom, hvor de laae syg, som en Virkning af Skrækken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Den Elephant, som man nyligen dræbte i Gens, vilde man først ombringe med Gift. Man gav den 3 Unzer af den meest concentrerede Blaa syre i en halv Flaske Brændeviin, men uagtet denne Syre er den stærkeste af alle bekiendte Gifter, var den dog uden mindste Virkning. Derpaa gav man den tre Brødkugler med en Unze Arsenik, men den slugede dem, uden i ringeste Henseende at have Ondt deraf. Man vilde give den endnu en Dosis, men Elephanten tog den, kastede den i Veiret, opfangede den igjen og syntes at drive Spot med hele Forgiftningen. Jntet uden en velanbragt Canonkugle kunde dræbe den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Fugle og Skiveskydningens rette og oprindelige Hjem er Tydskland. Den blev indført der 1450, strax efter Krudtets Opfindelse. Jndbyggerne i Brunsvig, der i Henseende til Dannelse og Krigstugt, udmærkede sig fra de andre Kriger hobe, vare de første, der brugte saadan Skydning. Forhen øvede man sig med andre Vaaben, men efter Krudtets Opfindelse bleve Skydegeværer, indførte blandt Almuen. Nu er denne Folkeforlystelse bleven saa almindelig, at der neppe findes en tydsk Landsby, hvor man jo har en aarlig Fugle= eller Skiveskydning. Jtalienerne undsee sig, efter W. Müller, ikke ved at forrette ved Mure og Porte, i Forgaarde og Søilehaller det, som hos os maa skee under Laas og Lukke, eller i det mindste i afliggende Kroge, hvilket stikker besynderligen af mod Nordboens Delicatesse, at befæste sine Porte med store Jernpallisader og spanske Ryttere, ligesom mod hemmelige Fiender, blot for at holde sine Portkroge altid nette og pene. Selv Kirker og Capeller skaanes ikke i Jtalien, og Schweizer vagten er neppe istand til at sikkre Pavens Pallads mod Besmittelse. Man maler derfor Helgenbilleder paa de Mure, som ønskes holdte rene, og skriver derunder: Rispettate la Casa della Santisnima Madonna, og desl. Men i Mørket oversees Billederne og Jndskrifterne letteligen, og naar Synderen derfor om Dagen opdager sin Synd, saa gjør han Bod med de Ord: Padre mio, jo hofatto i miel bisogni sopra il nome d'un Santo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Kjøbenhavns Børs d. 11 August. Cours. Hamb. 2 M. 256, a vista 258. Amsterd. 2 M. 240. London 2 M. - Rbdlr. Spec. 260. - Specier solgtes til 16 Rbmk. 10 s. Obligat. 67 1/2 a 68. Norske Rigsbanksedler 16 1/2. Svenske Sedler 59 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Til Efterretning for Forfatteren af det til Kjøbenhavns Skilderie Jndsendte om de Kongel. privilegerede Søbade tjener, at Undertegnede aldrig har været indroulleret Matros, men har tjent i 10 Aar ved Hs. Maj. Kongens Regiment, og er nu ansat ved det borgerlige Militaire. Den 7de August 1820. Fredrichsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
(Jndsendt.) Nicht auf immer weicht das Licht, Denn der Vater duldets nicht. Einst jubelte der Maulwurf sehr, mit vielen andren Blinden: Nun giebt es keine Sonne mehr, wir sagen sie verschwinden. Sie schwand am hellen Mittag hin, und kehrt wohl nimmer wieder. Jest get es ganz nach unstem Sinn und unfrer blinden Brüder. Des Løwen Reich har nu ein End, und Aller, die da sehen, "denn Alles, was sich sehend nennt muss unter und nu steen."So jubelt das Gesindel lant, und wähnt sich Herr der Welten. - Doch, wer sogleich dem Scheine trant, gehørt zu den Geprellten; denn kaum begann die erste Wahl der blinden Candidaten, da hemmt ein einz ger Sonnenstrahl der Helden fernere Thaten. Solch Dunkel war und ist gewis nur eine Sonnenfinsternis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-12
Rettelser. J No. 64, S. 1017, Lin. 17 neden fra: 240 Medlemmer læs: 220 Medlemmer S. 1020, Lin. 13 og 14. Entemologernes læs: Entomologernes - Lin. 18. Entemologie læs: Entomologie, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Frimodige Tanker om Korntørring og Kornhandel i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
(Jndsendt.) Det er en Sandhed, som intet Beviis behøver, at Danmarks eneste Nutids og Fremtids Haab er Kornudførsel, og at, naar denne standses, eller ei paa alle muelige Maader fremmes og opmuneres, kan Danmark, som Stat, ei bestaae, og dets Beboere, enten de ere Agerdyrkere eller ei, ikke svare Staten hvad den behøver, og saaledes, midt under en overflødig og velsignet Afgrøde, og de største Anstrængelser og Opoffrelser af alle Livets Beqvemmeligheder, vil Landmanden, stor eller liden, ei undgaae den Tilintetgjørelsesflod, som nu i adskillige Aar har henrevet saa Mange, og alt mere og mere oversvømmer Landet i alle Retninger. Og er Landmanden ødelagt - Besætningen af Selveiergaardene først solgte for Kgl. Skatter - siden Gaarden selv, eller omvendt, som ofte vises af de ugentlige Tidender, hvorledes skal da Gaarden drives, og hvo skal kjøbe den i disse pengeløse Tider, det samme gielder for store Gaarde og samlede Godser, er Bonden forarmet Hvo skal hielpe ham, da kun faa ville give Laan, i Landeiendomme, under saa ulykkelige Omstændigheder for deres Besiddere, Denne sørgelige Overbeviisning, og dette kummerfulde Blik i Fremtiden, opvakte det inderlige Ønske, at kunne gavne et elsket Fædreland, og avlede disse Tanker, som mange Aars Erfaring udviklede, og grundig Overveielse bestyrkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Danmarks kornrige Sletter love i Aar en god og overflødig Host, saa det kan siges: "Bag Bondens Gaard en Hæsse staaer, og fuld er hver Mands Lade, men ikke det følgende; thi mangen Landmand veed neppe Udveie til Omkostningerne ved Høsten, og seer med Kummer at al hans Forraad ei kan, efter de nuværende Kornpriser, blive tilstrækkeligt til de Kgl. og almene Skatter, til Folkelon, Renter, og Gaardens, dens Besæt nings og Jnventaries Vedligeholdelse. Ja, mange virksomme og stræbsomme Jordbrugere ville sikkert inden næste Aars Høst have forladt Gaard og Eiendom, og, selv bragte til Bettelstaven med talrig Familie, tillige ødelægge De, som betroede dem Laan, endog længe for Krigen. - Saaledes rystes Statslegemet i sine inderste og vigtigste Dele; thi saaledes gaaer det den store Jordegods dyr Priis, naar Udlandet betalte dem endnu dyrere, og at Regjeringen har ophørt at have Tilsyn med, at der kun bringes gode Varer, til Torv og i Havnene. Landmændene bekymrede sig nu ikke mere om, at levere gode Varer af god Udsæd, fordi de vare sikkre paa at afsætte endog de sletteste, lige fra 1792 til 1816. Derved blev i Newyork Brandhvede almindeligt Product, endog fra tørre Jorder. Coles foreslog derfor, at enhver, som bringer Varer til Torv, skal være pligtig til at sætte paa Sækken eller Karret, hvori de bringes, sit Navn. Den, som da ofte kom med slette Varer, blev beskjæmmet, og hans Navn maatte af Vareinspecteuren indføres i Protocollen over dem, der levere slette Varer. eier saavelsom Selveierhuusmanden, og intet, intet uden Kornhandelen kan gjøre Ende paa den Miskredit, som betynger Landets eneste Erhverv kilde, Landets eneste Styrke. Saaledes have faa Aar tilintetgjort, hvad flere Aars uafbrudte Flid havde fremvirket til Statens Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem Rentekammeret er, under 5 August d. A., udfærdiget en Kongel. allernaadigst Placat af følgende Jndhold: "Hans Kongelige Majestæt har under 2den i denne Maaned allernaadigst resolveret saaledes: "De Bestemmelser, som Forordningen af 28de Julii 1784, §. 9, indeholder om Tiden, naar den ordinaire Fourage til Landmilitair-Etaten i Vore Rige Danmark skal være leveret, med videre, ville Vi allernaadigst have forandrede derhen, at bemeldte Fourage, saavel af Høe, som af Havre og Halm, skal af Yderne leveres til de Tider, som Amtmanden efter Vedkommendes Reqvisition lader ved Amtsforvalteren tilsige, saaledes at Opkrævningen skeer efterhaanden fra hvert Aars 26de October, og at det hele Qvantum bør være inddraget inden det følgende Aars 1ste Augustii, forsaavidt Fouragen skal leveres til Garnisonen i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, men inden sidstmeldte Aars 31te Martii, forsaavidt den skal leveres til Garnisonerne udenfor fornævnte Stad. Og skal denne Forandring tage sin Begyndelse fra næstkommende 26de October.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Under 12 August d. A. er igjennem General-Postdirectionen udfærdiget en Placat, hvorved Vordingborg og Gaabenses Færgesteders Eneret til Færgefarten nærmere bestemmes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Mariboe, d. 7 August. Paa Veien imellem Nysted og Vandthore er, ved at grave Fyld i en Høi, funden 2de hele Menneskeskeletter, og ved Siden af enhver af dem fandtes tillige omtrent en halv Skpr. Kul. - Lodsen i Nysted har været saa uheldig, eller maaskee saa uforsigtig, i at beopagte sin Dont, at han ved at udlodse et Fartøi fra Dragøe har sat det paa en Pæl, hvor det endnu d. 6 August befandtes i en hvilende Tilstand. Da det er lastet med Favnebrænde, kan det ikke synke. - Paa den sidst i Nysted afholdte Auction over endeel Pantegods for Kgl. resterende Skatter o. s. v. blev ikkun meget lidet solgt, da der indfandt sig meget faa Lysthavende, der, i det Hele betragtet, hverken havde Evne, Lyst eller Villie til at byde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-15
Odense, d. 11 August. Siden Foraaret grasserede her i Odense og formodentlig flere Steder, i Fyen et Slags Friesler, som Almuen kaldte de røde Hunde, og i Almindelighed vare ubetydelige, naar man ikke udsatte sig for Tanspirationens Standsning ved Luftens Paavirkning; men efterhaanden have disse antaget en ondartet Character, der ikke lader sig miskjende fra Charlagensfeber, hvoraf endeel Mennesker, især Børn, ere angrebne, ogsaa Nogle, der ikke have søgt tidlig Lægens Hielp, ere blevne Dødens Offere. Jmidlertid er denne Sygdom, Gud skeelov, endnu ikke saa udbredt, som den kan blive, naar Folk ikke holde sig fra unødvendig Samqvem og især talrige Forsamlinger, som ved Liigbegjængelser, eller i Skoler, Skuespilhuse o. s. v., hvorom vi have de ypperligste Anordninger, naar Enhver kun vilde efterkomme samme.