JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J Girona vrimler det af Munke, og paa Gaderne seer man dem i al Ydmyghed at kysse Støvet for enhver fransk Officier. Efter nogen Tids Forløb vil Money marschere mod Barcelona, der vil sætte sig til Modværge. Endeel Familier ere flygtede dertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Angaaende de Spanskes Bevægelser skrives fra Girona af 7de Mai, at Mina lader ikke de franske Tropper komme sig nær, og dersom hans Maneurer ikke hidrører af Svaghed, saa er det høist vanskeligt at udgrunde hans Planer. Uaget Fienden gjør næsten ingen Modstand, saa er han dog derfor ikke svagere, men svækker derimod de Franske derved, at han lader dem rykke frem ved alle de Tropper, som de ikke allene maa lade blive tilbage for de faste Pladser, men endogsaa paa alle Hovedforbindelsespuncterne. De Spanske kunde have været bekæmpet med 20,000 Md.; men 30 Mile sydligere kan de Franske ikke stille meere end 12,000 Md. imod Mina. De Spanskes Magt. voxer ved Alt, hvad han finder bag ved sig og ved den Forstærkning, som Barcelona kan sende ham, og uagtet de Franske bleve i Girona imodtagne som føde Venner, saa have de dog ikke faaet en eneste M. til Forstærkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J en privat Skrivelse fra Paris af 15de Mai hedder det, at de Franskes første Foretagende i Catalonien havde langt fra ikke det Udfald, som man havde ventet sig. Det var Hensigten at tvinge Mina til en Fægtning under Viegs Mure eller og at drive ham ind under Borcellonas Kanoner. J den Hensigt maneuvrerede de Franske i 10 samfulde Dage, men Mina lugtede Lunten og fortrak pludselig til Ripol, hvor han fordrev Romagosas Bande og slog en fransk Afdeling, der formodentlig hørte til Donadieus Tropper, og drog derefter med sin Hovedstyrke af Berga til. Det staaer nu i Mina's Magt at vende sig enten til Lerida eller til Cerdagne og at true Fienden i Ryggen. Selve hans Fiender maa lade hans mesterlige Maneuvres vederfares Ret. Curial, Donadien og Eroles skal nu gjøre Alt godt igjen, som neppe vil lykkes dem, da Mina's Tropper ere vandte til Himmelegnen og de Franske begynde allerede at lide af Heden og af de slette og knebne Levnetsmidler. Med selve Regjeringen er man misfornøiet, og for at disse Folket i Søvn har man udspredt, at Mina flygter bestandig forde Franske, ja - man vil endog vide, at de Constitutionelle skal allerede have gjort et betydeligt Antal Fangne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J Bajonne vilde man den 14de Mai vide, at Mina havde fuldkommen slaget Romagosa, og at Troeshelten Quesada havde lidt et stort Tab ved Desertion.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Spanien. Madrid er som en reen Udørken. Af det Slags Folk, der er bleven tilbage, vil de Franske ikke høste megen Nytte. J det øvrige haves næsten ingen Efterretninger fra de nordlige Provindser. Et nyt Blad, Noticiader kaldet, hvoraf der var udkommen 2 Nr., er forbudt. Posterne fra Catalonien og Arragonien ere ankomne; men Landshøvdingen i Calataynd har tilbageholdt Brevene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J Avilla har det seet heelt broget ud Jndvaanerne have ødelagt Forfatningstenen og fængslet Landshøvdingen; men da 2000 Md. ankom dertil fra Madrid, blev Landshøvdingen sat i Frihed, og de Kongeligsindede flygtede. J Medina, Olinedo og andre Steder er Forfatningsstenen ødelagt. Temmelig nær ved Staden Figueras have for kort siden de saakaldte Miquelets borttaget 60 Oxer, der vare bestemte for de Franske, og dræbt en Forpost, der bestod af 8 Mand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Tyrkiet. Storherren har befalet Gouverneuren paa Cypern at sælge alle de myrdede og bortflygtede Christnes Eiendomme og sende Beløbet for samme til Constantinopel. De ægyptiske Soldater paa Øen udplyndre alle Landsbyer, ved Kysten, der ere beboede af de Christne. Husene blive afbrændte og Jndvaanerne mishandlede. Amerita.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Den vigtige Efterretning stadfæster sig, at Vicekongeriget Guatimala, som udgjør 15,498 Qvadratmile med 1,200,000 Jndbyggere, har besluttet at forene sig med de forenede Stater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J Brasilien har Alt forandret sig siden den 15 Octbr. Keiseren, som først havde erklæret sig for Stormester, har derefter ladet alle Frimurerloger lukke, Ministeren, d'Andreda er almægtig, og Gen. de Nottrega, endeel Deputerede samt flere anseete Personer ere deporterede eller have selv fly Ved en Proclamation, underskrevet de forenede Staters Folk, ere Cubas Jndbyggere opfordrede til at erklære sig for uafhængige, og ikke taale, at den spanske Regjering har pantsat Øen for de Engelland skyldige Summer, eller ved dens Aftrædelse tilkjøbs. sig dets Neutralitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Adskilligt. Jfølge Handelsbreve fra Wien agter den østerrigske Regjering atter at indlade sig i ny Underhandlinger angaaende et nyt Pengelaan, med Plutos's Sønner, Rothschild, Fries a.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Den fra Frankrig forviste Oberst Zenotviez, der i Slaget ved Waterloo tjente som Adjutant ved Napoleons Armee, har fra Livorno indskibet sig til Barcelona forat tage Krigstjeneste ved den spanske Armee.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J Jrland har nu hele Folkemængden, draget Sværdet imod Lovene. Oprørernes Anførere ere de befalende i Landet; deres Ordrer opfyldes paa det punktligste. De sørge for, at Forbryderne blive ustraffede; mange af de Anklagede maa Øvrigheden selv frigive, fordi Jngen vover at optræde som Vidne imod dem, af Frygt for Rebellerne. Retspleien er ganske tilintetgjort i dette Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Blandt de unge Lyoner Kjøbmænd, som i sidste Carnevaltid bare Handelen til Graven, er En bleven idømt en Mulct af 600 Fr., en Anden 150 Fr. og en Maaneds Arrest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J Salzderhelden, i det Hannoverske, afbrændte forleden en Linnedvævers Huus. Med fast utrolig Besværlighed reddede Faderen 7 af sine Børn ud igjennem Luerne; men det ottende, et 14aarig Pigebarn, omkom.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Staden Valparaiso havde omtrent 4000 Huse, hvoraf der, siden det ulykkelige Jordskjælv, nu kun staae otte. Lykkeligviis tilsatte dog ikke meere end 400 Mennesker Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Franckfurter Blade forsikkre, at den engelske Gesandt i Petersborg har erklæret: Engelland er allene bleven neutral; det Haab, at de bundsforvandte Magter paa ingen Maade vilde blande sig i Halvøens Anliggender; blev det anderledes, saa maatte det ogsaa vælge en anden Fremgangsmaade, Noget Andet maa dog være igjærde, hvis det er sandt, som meldes fra Lausanne, nemlig: at Østerrig og Rusland har hos Schweizercantonerne forlangt fri Gjennemgang for en Armee; dette er rigtignok almindelig afslaaet, men man frygter, Neutraliteten vil ikke blive paaagtet, Efterretningen om Overgivelsen af Korinti, og Patra bekræftes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J det norske Blad Budstikke læses et Stykke betitlet: et mærkeligt Særsyn paa den norske Histories Horizont, i Anledning af Professor Dahlmanns nylig udgivne Einleitung in die Kritik der Geschichte von Alt-Dännemark, underskrevet: "Gustav, Ludvig Baden. Christiania d. 23 Martii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J de vestindiske Farvande have Søerøverierne atter tiltaget saaledes, at næsten al Søefart sammesteds maae ophøre. Et Skib fra Bourdeaux er reent udplyndret, et andet fra Havre gik det ikke bedre. Kapitainen blev gjennempryglet, Styrmanden fik en Arm afhugget, og Kokken blev hængt. Søerøverne lode derhos Kapitainen vide, at saasnart Krigen imellem Frankerig og Spanien var udbrudt, vilde han skyde alle franske Skibe isænk. Weissenstadt i Nærheden af Fichtelbjerget, er den 9de Mai afbrændt paa 3 Huse nær, og 1500 Mennesker derved paa engang berøvede Hjem og Alt hvad de eiede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J det engelske Blad Solen læses et Brev fra Grækenland, fuldt af Bebreidelser over den engelske Regjering, som saa let kunde have forebygget Blodbadet paa Scio, hvor 40,000 Christne bleve nedsablede og 30,000 bortførte i Slaverie, et Gymnasium for 800 Disciple ødelagt og en Bogsamling paa 60,000 Bind fortæret af Luerne, uden at tale om den Partiskhed, man viser for Grækernes Bødler. "Vi kunne - hedder det sige som Cicero skrev til Pompeius: jeg veed for hvem, men ikke til hvem jeg maa flye," – Skulde Britterne omsider beqvemme sig til at staae Grækerne bi, saa frabeder man sig dog et nyt Herskab som de joniske Øer &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
En Hr. Rent i Skotland har opfundet. en Vanddraisine eller rettere Rentine; det vil sige: et Apparat til at kunne spadsere paa Vandet. Han har lovet med det første at spadsere over Canalen imellem Frankrig og Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J London haaber man at Havnene ville blive aabnede i August Maaned for Jndførselen af Havre, da denne Artikel er stegen betydeligen i den sidste Maaned, hvilket især kommer af den stærke Udførsel, som har fundet Sted fra Oplagene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Det hedder i Bajonne, at Besteres har slaget sig til det constitutionelle Partie. J Calcutta er Jndigen steget uhyre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
J de spanske Krigs-Anliggender nævnes ofte Trappister, hvilket giver Anledning til at nævne denne Ordens Skikke. Munkene bære altid et uldent Gevandt som omskiftes hver Maaned. De sove ikke i en Seng men i en Bræddekasse, der er en Fod forkort, paa det at de selv i Søvnen kan føl Ubeqvemmelighed. En smule Melk og en Krukke Tider, som Ordenens første Stifter, tillod, er nu ogsaa nægtet dem. Kun Vand og et Stykke grovt Brød, Rødder kogte i Vand, og Nødder ere deres eneste daglige Næring. Kl. 7 gaaer de til Sengs, Kl. 1 om Morgenen staae de op. Deres Arbeide, som stedse afbrydes ved Bøn og Knæbøining, bestaaer i Jordgravning og overhovedet i landlige og huuslige Beskjæftigelser, ved hvilke de ikke anderledes tør hvile, end i det høieste lænet op til et Træe. Til at sidde maae først indhentes Tilladelse. Naar de svede, maae de ikke tørre sig, men kun med Haanden stryge Sveddraaberne fra Øinene. Abbeen de la Trappe er Superior og Skriftefader, eller rettere sagt Ordenens Despot. Medlemmerne ere ham gandske underkastede, selv deres modtagne Breve forelæser han dem og seer hvad de tilskrive deres Familie. Ved den mindste Forseelse, om det endog kun er Uagtsomhed, maa Munden kaste sig ned forSuperioren, og en Anden, kyssende Superorens Haand, først bede om Naade for ham. Selv naar man saarer sig, maa man knælende anklage sig og fremvise Blodet. Naar to tale med hinanden eller en tilskriver sin Familie uden Tilladelse, saa er han underkastet de sværeste Bede-Øvelser. En Tougpidsk med Knuder hudsletter hans Legeme, eller i det mindste maa han iføre sig en Bodsskjorte og paa sin ragede Jsse sætte (til Erindring om Christi Tornekrone) en Flætning af Hestehaar, eller ogsaa gaae i "Trantpari. Dette er et Huul i en Dør hvor Hovedet bliver fast indklemt. Medens Ansigtet skuer paa et Malerie, som forestiller den korsfæstede Christus, bliver Legemet blottet og underkastet den sværeste Tugtelse. End strængere og meere oprørende er Trappistindernes Kloster. Jntet Middel blev forsømt, at unddrage Medlemmerne fra deres Families Skjød, hvilket naturligviis kun kunde skee i al Hemmelighed; Jngen vilde villig have tilladt en en saadan Marter mod sit Barn. Det hele Land blev tilsidst opirret over Trappistindernes Qvaler. Jkke nok at alle de Marter, som Munkene maatte lide, her fandt Sted, men visse periodiske qvindelige Egenheder bleve standsede med Magt, i det at Nonnerne maatte overgyde deres nogne Bryst med koldt Vand, det varede ikke længe saa indtraadte de frygteligste legemlige Onder, som snart endtes med Døden. Dog gaves der Forblindede nok der betragtede dette Selvmord, som et Himmelen velbehageligt Offer. Memel, 15 Mai. Af de 180 Skibe, som hidtil ere ankomne og afseilede herfra, har den største Deel været under engelsk Flag, og har udført Bielker og Planker herfra.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Af Kornvarer er der kun udskibet lidet Hvede og noget mere Hørfrøe. Kornpriserne holde sig fremdeles høje, og, skjøndt Omsætningen ikke er betydelig, saa gaae de dog endnu mere op. To Ladninger Rug, hvoraf den ene kom fra Korsøer, den anden fra Stralsund, ere solgte fra Skibet for 4 F. 20 Sr., og et Partie Byg for 3 F. 15 Sr. pr. Schfl., nu holdes de i 5 F.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
(Af Udgiveren.)¬ J Borgergaden No. 17, i Stuen i Kjøbenhavn er en ny, meget god Jern-Pengekiste (formodentlig et Efterladenskab fra en forløben Oppebørselsbetjent,) tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
En Madame Gottlieb i Aalborg advarer Publicum for at betroe hendes Mand Noget i hendes Navn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
En jydsk Avis har allerede for meere end 8 Dage siden ladet Spaniens Konge-Familie flygte fra Cadix paa et engelsk Skib, men endnu haves ikke engang Efterretning om at samme skulle være kommen til Cadix og det skulde den dog vel inden den kunde flygte derfra
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Aarhuus Avis meddeler den behagelige Efterretning for den jydske Landmand, at to holsteenske Hestehandlere have paataget sig en Leverance til Frankrig af 1,500 Rytterheste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Det Kongel. Departement for de udenlandske Sager har tilmeldt Cancelliet, at det har behaget Hs. Majestæt Kongen under 30te f. M. allernaadigst at resolvere, at det ikke skal være nogen Kaper, af hvilkensomhelst Nation han maatte være, tilladt at opholde sig i de danske Havne og Farvande Kun i det Tilfælde, at saadanne Kapere. tvungne af en øiensynlig, ved Storm og Uveir eller fiendtlig Forfølgelse foraarsager Fare, søge deres eneste Redning i disse Havne, maae de der modtages, og erholde den Hielp, som Menneskeheden kræver, med de skulde være forpligtet til, saasnart Farer er forbi, igjen at gaae i Søen. Det tillades eiheller nogen Kaper at sende sine Priser til Danmark, eller der sælge dem, og endog i det nysnævnte Tilfælde, naar Kaperne Nødsfald løbe ind i danske Havne, maae de ikke udlosse eller omlade de medbragte Priser, eller sælge diss eller deres Ladninger hverken under et eller stykkeviis. Til der Ende skal det ved offentlig Bekjendtgjørels paa det strængeste forbydes alle Hs. Majestæts Undersaattere at kjøbe fremmede Kaperes Priser. Naar fremmede Krigskibe løbe ind i danske Havne, maae de vel med bringe de Priser, de maatte have taget, med skulle være forpligtede igjen at føre dem bor med sig, og hverken udlosse eller omlade dem, eller sælge dem selv eller deres Ladning hverken under et eller stykkeviis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Kjøbenhavn. Capit. Ørgaard er lykkelig og vel ankommen til China, og den store Jldebrand i China den 1ste og 2den November f. A. har intet Tab havt til Følge for Compagniet. Capit. Ørgaard agtede at afseile derfra i Januarii Maaned, og følgelig kan ventes hertil i Juni Maaned
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Kjøbenhavns Torvepriser, den 30te Mai. Rug 5 Rbd. 4 Mk. a 6 Rbd., Hvede 6 Rbd. 3 Mk. a 7 Rbd., Byg 3 Rbd. 4 Mk. a 4 Rbd., Havre 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk. Tønden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Anecdot. Der opkom en Tvist i et Huus, for det Kudsken ikke paa Pigens Begjering vilde hente Fløde, da han paastod, det hørte til hendes Departement, og ikke til hans. Denne vigtige Trætte blev bragt for Huusbonden, som ikke kunde andet end tilstaae, Kudsken havde den strænge Ret paa sin Side, og det var ubilligt at fordre sligt af ham; derimod skal jeg bede Jer, John! sagde han, at J vil have forspændt hver Morgen, og kjøre Betty ned til Forpagterens efter Fløden. Det haaber jeg ikke J vil undslaae Jer for, da det hører til Jer Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Den 39 Mai solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Decbr. 1822) 77. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 15 3/4 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 sk. Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Auction. Mandagen den 9de Juni d. A., om Formiddagen Kl. 10, bliver i Hegnet, og Hallerups Marker, samt Folehaugen, paa Ourupgaards Gods, afholdt offentlig Auction over 54 Stkr. Egetræer, der tildeels indeholde Bygningstømmer. Mødestedet er ved Skovfogedhuset i Braage Stræde. Hvilket herved bekjendtgjøres. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 29 Mai 1823. C. G. Krüger. Den tredie og sidste Auction over et Kjøbmand Fallentin Hertzes Opbudsboe, efter Kjøbecontract, tilhørende Huus, som ved Bekjendtgjørelsen under 14de October 1822 var berammet at holdes den 4de December f. A., men da udsat, bliver nu foretaget Torsdagen den 26de Juni dette Aar, Formiddag Kl. 10, i bemeldte Huus, der er beliggende paa Hjørnet af denne Byes Kloster= og Nørregade, bestaaende af 7 Fag til første og 8 Fag til sidste Gade, hvormed følger den tilliggende saavel Eiendoms, som leiede Jord i Marken, tilligemed et i Gaarden værende Halvtagshuus. Bygningen er taxeret i Brandkassen for 940 Rbd. Sølv; hvilket herved bekjendtgjøres. Mariboe, den 26 Mai 1823. J. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Efter Stiftamtets Ordre bliver fra Nørreherred transporteret hertil Byen en betydelig Deel, for resterende Bankrenter og Communeafgivter for flere Aar indtil Julii Qvartal 1821 inclusive, udpantet Gods, bestaaende af Chatoller, Dragkister, Borde, Stole, flere Stueuhre, Kister, Sølv, Kobber og Messingtøi, Sengeklæder, Kakkelovne og Vogne, ligesom og en Mængde Heste, Køer Ungqvæg, Faar og Sviin, med meget mere, som Alt absolut bortsælges ved offentlig Auction, der afholdes ved Raadstuen paa denne Byes Torv den 20de og 21de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10 præcise, efter de Conditioner, som ved Auctionen ville blive bekjendtgjorte, hvoriblandt den, at vederhæftige Kjøbere gives Credit i 4 Uger efter Auctionsdagen; hvilket herved offentliggjøres. Nakskov, den 2 Juni 1823. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Jfølge passeret Jndførsel og efter Reqvisttion af Udlægshaveren, bortsælges ved 3de Auctioner, som afholdes den 28de Juni, 12te og 30te Juli d. A., bemeldte Dages Formiddage Kl. 10, den Bondegaard i Vesterboe Bye, under Kjøbeløv Sogn, Lollands Nørreherred, som Gaardmand og Sognefoged Rasmus Clausen paa Holmegaarden, i Branderslev, eier. De 2de førstmeldte Auctioner afholdes paa Herredets sædvanlige Tingsted i Nakskov og 3die Auction i Gaarden selv. Med Eiendommen, hvis Underliggende staaer for Hartkorn 10 Tdr. 5 Skpr. 1/4 Alb. og som ligger omtrent 1 Miil fra Nakskov Kjøbstæd, følger tillige den paa Jorderne staaende Sæd, hvilket herved saavel til Liebhavernes, som, i Overeensstemmelse med Pl. 22 April 1817, til Pantecreditorernes Efterretning bekjendtgjøres. Conditionerne erfares hos Procurator Hviid. Nakskov, den 27 Mai 1823. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Efterlysning. Jfølge det høikongelige danske Cancellies Ordre, efterlyses herved Skovrider StørgersSøn, Reserven af Mariboe Amt 62 - 84 Georg Ernst Størger, der er bortreist til Holsteen i Efteraaret 1821 uden lovbefalet Rigtighed, og hvis Opholdsted ei siden er opdaget. – Alle og Enhver, som skulle antræffe bemeldte Reserve, anmodes herved at anholde ham og derom give mig Underretning, for at jeg kan besørge ham afhentet. De paa hans Paagribelse medgaaende Omkostninger erstattes af Vichmand, Forvalter. Hardenberg pr. Saxkjøbing, den 28de Mai 1823.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Nye Steenkalk i gode Foustager faaes hos Pøhler i Rødbye for billig Priis. Nye Messina Citroner, god St. Croix Rom, lyst raffineret Puddersukker, fransk Viinædike, god Ølædike, extra gode svenske 3 og 4 Tommes Søm, klar hollandsk Linolie, engelsk Bleghvidt, foruden alle Sorter Malervare, kan bekommes hos Henrich sen i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-03
Paa Addressecontoiret kan bekommes: Mansas Haugebog, samt Cramers Regnebo19de Oplag m. m. Ved Tallotteriets 1075 Trækning i Altona udkom: No. 2. 28. 74. 32. 14.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-06
17de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 43. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Fredagen. a den 6te Juni 1823. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. F. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-06
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-06
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-06
Krigsskuepladsen. J et privat Brev fra Aranda af 16de Mai hedder det, at Gen. Obert ved Siguenza har forenet sig med Bessieres. Ballasteros skal være paa Flugten næsten uden Mandskab. J Madrid ventede man de Franske med Utaalmodighed. Abisbal har kuns 3000 Mand; hans Conscriberede forlade ham efterhaanden; han er paa den Route, som Ondinot følger. Fyrsten af Carignan har allerede gjort Hs. Kgl. Høih. sin Opvartning. Den 17de Mai og Gen. Curial en Stilling paa Veien til Barcelona foran Thura. Gen. Donadien er marscheret fra Vich mod Manresa. Endnu er det ikke lykkedes de Franske hverken at indhente eller angribe Ming. Jmidlertid har det 4de Corps dog været saa heldig at forhindre ham fra at kaste sig ind imellem Bjergene og at nænge ham tilbage paa Veien til Barcelona. Hans Forbindelse med Milans er afskaaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-06
Den 16de Mai om Aftenen stod en fransk Afdeling og Milas's Corps ligeoverfor hinanden; men Milas trak sig tilbage og er imellem Blanes, Hostalrich og S. Seloni. Da Gen. Molitor forlod Saragossa, lod han kun et Regiment blive tilbage der. Uagtet de Franskes Aarvaagenhed, ere dog Adskillige blevne Offere for privat Hevn. Vejene ere ikke sikkre. Santos Ladron har været i Jaca med 1500 Mand; men da Commandanten ikke vilde overlevere ham Fæstningen, fortrak han Heden har begyndt. Soldaterne maa drikke Viinædike. – Fra Bacequillas meldes af 18de Mai, at Hovedqvarteret har fra den 17de af været der. Reservens Fortogt er i Buitrago. Abisbals Afdelinger foran Madrid have draget sig tilbage. Den 11te var Molitor i Sarmena. Afdelingen under Lacraix er gaaet over Ein ca og har taget Staden Monzou og et af Fæstningens Forværker. En Afdeling af Leridas Besætning er i Altaret slaaet tilbage. Gen. Molitor gaaer mod Segre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-06
Moniteuren meddeler følgende officielle Efterretning fra Pyrenæerarmeen: Afdelingen Curial begynder allerede at indslutte Hostalrich og at udkundskabe ligge til Seloni. S. Felin skal besættes af General Rastignae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-06-06
Llobera og Milans have draget sig tilbage mod Granolles. Eroles er i Liussens og vil marschere mod Mauresa. Efter de sidste Efterretninger havde de Spanske under Milans og Llobera, efter en betydelig Forstærkning fra Barcelona, gjort Holt ved S. Seloni og Fordera, og havde Hostalrich og Fordera Flaaden imellem sig og Afdelingen Curial. Man troer ikke, at hele Donadieus Afdeling i Fægtningen i Snebringerne ved Borrado den 10de Mai har været engageret, men at det blot har været nogle lette Tropper, for at udkundskabe i Egnen, der næsten er utilgængelig.