Berlingske Tidende, 1804-01-30
Skrivelse fra Paris den 18de Januar. J Forgaars begave Statsraaderne Begouen, Dauchy og St. Suzanne sig som Regieringens Ordførere til det lovglvende Corps og overrakte samme følgende Oversigt over Republikens Forfatning : "Republiken blev tvunget til at forandre sin Stillag, men den har ikke forandret sin Forfatning; i Følelsen af sin Styrke beholder den stedse Pante paa sin Lykke. J det Jndre af Frankerig var alt i Rolighed, da vil Begyndelsen af forrige Aar endnu havde Haab om at nyde en varig Fred. En skinsyg Magt har siden atter an sendt Krigens Fakkel og alt forblev i Rolighed, kuns vistJnteressens og Følelsernes Forening sig fuldstændigere; Pacriotismen udviklede sig kraftigere. Den første Consul hørt, paa sin Reise baade i de nye og gamle Departements Udbruder, af en sand fransk Vrede; af deres Had med en Regiering, som er en Fænde af vor Lykke, indsaae han endnu mere, enaf Petringerne af den offentlige Glæde og personlige Hengivenhed, deres sande Patriotisme og Opofrelse for Fædrelandets Skjebne. J alle Departements have de Geistlige nyt tet Religionens Jndflydelse til at styrke Gemytternes frivillige Stemning. Oplag af Vaaben, som forjagede Rebeller havde betroet til Jorden, ere ved første Tegn til Fare blevne opdagede og udleverede til Øvrigheden. Den brittiske Regiering vil forsøge og har maaskee allerede forsøgt, at kaste nogle af de Uhyrer, som den har ernæret under Freden, paa vore Kyster, for at sønderslide deres Fædreland; men de ville ikke mere finde de ugudelige Bander, som vare Verktøiet til deres første Forbrydelser, ikke meere hiin Lettroenhed, som de have skuffet, ikke mere hiint Had, hvis Dolke de have hvedset. Erfaring har oplyst alle Gemytter, Lovenes Vilsdom har forsonet alle Hierter. Hine afskyelige Mennesker skulle i Fremtiden ikke mere kunne danne Rebeller, ikke mere udøve Rov og Mord. Nylig blevetelendigt Forsøg glert i Vende Conscriptionen var Paaskud dertil; men Borgere, Præsten Soldater, alle ilede til fælleds Forsvar. Hvad som især beviser Borgernes Sikkerhed og Lyst til selskabelig Fortrolighed er den Velgiørenhed, som daglig mere og meere udvikler sig Al understøtte den Ulykkelige og bidrage til nyttige Indretningen Krigen har ikke afbrudt Fredstankerne, og Regieringen har med Stadighed bestyret alt, hvad der maae forene Constitutionen med Borgernes Sæder og Temperament og knytte alles Jnteresse og Forhaabninger til dens Varighed. - Den offentlige Credit har holt sig uagtet Krigens Ødelæggelser og vindesyge Rygter. Den offentlige Skat bestreed Colonie nes Udgivter deels ved directe tilsendte Pengesummer, deelt ved Operationer i Nordamerica. Vare Pengesummerne ikke tilstrækkelige, saa kunde Forvalterne forskaffe sig dem ved Tratter paa den offentlige Skat, dog under foreskrevne Former og i bestemte Summer. Men pludselig blev uden Regieringens Samtykke og uden Proportion til Fornødenheder, ne en Tratte Masse (42 Mill.) gjort paa St. Domingo, og Mennesker uden Characteer comporterede dem til Havannah, Jamaica og Nordamerica og salbøde den allevegne med en skiændig Ridat. Det var Regle tingens Pligt, at standse disse ukloge Forholdsregler. En Agent blev sendt til St. Domingo, for at bringe denne Sag i Orden. Ellive Millioner Tratter, som endnu ikke vare i Circulation bleve annullerede. De, som hvilke man havde faaet fuld Værdle, bleve betalte med Renter. De øvrige bleve underkastede en streng Prøvelse. - Freden var Regieringens Ønske og Jnteresse. Den havde forlangt samme midt under Seiervindinger. Repubilkens Hæder skulde i Fremilden bestaae i dens Lykke. J det indre Frankerig opvakte den Næringsflid eller begyndte paa nye tige Værker og Monumenter af Nationalstorhed. Vore Skibe vare adspredte paa alle have, stolende paa Tractater, nes Ukrænkelighed. De brugtes blot til at besætte vore Colonier igien. J vore Havne vare ingen Udrustninger, ved vore Grændser ingen Trusler. Og dette var det Øieblik den brittiske Regiering valgte til at sætte sin Nation i Allarm, Dersom der den 8de Martii 1803 var nogen betydelig Udrustning i de franske og hollandske Havne, saa ere vi den angribende Part; men dersom det brittiske Budskabs Paa stand er falsk, dersom Europa og den brittiske Regiering er overbeviste derom, saa har denne Regiering bedraget sin Nr. tion, for at styrte den i en Krig, hvis skrækkelige Virkninger man begynder at føle i Engelland og hvis Resultater kunne blive saa afgiørende for den engelske Nations Skjebne. Angriberen maae ene være ansvarlig for alle de Ulykker, som trykke Menneskeheden. Maltha, Aarsagen til denne Krig, var i Engellændernes Hænder; Frankerig burde havt gjort Udrustninger, men det ventede rolig Retfærdighed af Engelland. Da vore Skibe vare adspredte overalt, kunde vort Tab være blevet uhyre stort, men det blev lykkeligviis langt under vor Forventning. Af 200 Mill, som de en gelske Krydsere kunde have berøvet vor Handel, ere over inFrediedele blevne reddede. Tabago og St. Lucie vare uden Forsvar og maatte overgive sig ved første fiendtlige Angreb ; men vore store Colonier ere ikke tabte. Hannover er i vor Magt; 25000 Mand af de bedste Tropper have strækket Gevær og ere blevne Krigsfanger. Vort Cavallerie ler blevet remonteret af det fiendtlige, og en Besiddelse, der linteresserer Kongen af Engelland høilig, er i vore Hænder, som et Pant paa den Retfærdighed, han vil blive nødsaget til at bevise os. J nærværende Krig har Engelland forøget sin Søe=Coder med den tiltagne Rettighed at blokere Strømme, og Floder. Har Kongen af Engelland svoret Krigens Fortsættelse, indtil Frankerig er nødt til vanærende Vilkaar, som Ulykker og Svaghed fordum underskrev, da vil den blive langvarig. Frankerig har indgaaet billige Betingelser i Amiens og vil aldrig antage mindre gunstige, især vil man aldrig tilstaae den brittiske Regiering Ret til blot at opfylde de Løvter, som tilfredsstille dens Ærgierrighed. Ska Tractaten til Amlens ikke blive bragt i Opfyldelse, hvorledes kan man da vente Bestandighed for en ny Tractat? - Louisiana er fra nu af forenet med de uafhængige nordamerikanske Stater, Vi beholde der Venner, som ved Mindet om fælleds Oprindelse stodse vil bindes til vor Jnteresse og søge fordeelagtige Handelsforhold med os. - De forenede Stater skylde Frankerig deres Uafhængighed, og de vil Fremtiden ogsaa blive erklendtlige imod os for deres Styrke og Storhed. - Spanien bliver neutral. Helvetiens Constitution er igien grundet, og har blot modtaget de Forandringer, som Tiden og Meningernes Gang have frembragt. Vore Troppers Tilbagemarsch vidner om indvortes Sikker, hed og Enden paa al Splidi denne Stat. De gamle Capitulationer ere fornyede og Frankerig har igien sunden en af sine første og troeste Allierte. I Jtal en hersker Rolighed. En Division af den italilienske Republiks Armee marscherer i dette Øieblik igjennem Frankerig, for at campere i Forening med os ved Oceanets Kyster. Disse Batailloner vil sammesteds overalt finde Spor af deres Forfædres Standhavtighed, Kiekhed og store Handlinger. Det ottoma ske Rige, foruroliget ved hemmelige Jntriguer, vil finde en Støtte i Frankrigs Vel, hvortil de gamle Forbindelser, en ny Tractat og dets geographiske Beliggenhed berettige det.