JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Følgende Dag anmældtes for Nationalconventen, at Sectionen Lepelletier var i formelig Opstand; der føye des Anstalter, for at sætte Loven i Udøvelse. Conventen gienkaldte nu Decreterne mod de Mistænkelige, mod dem, der havde havt Embeder under Decemviratstyranniet, og om Terroristernes Afvæbnelse. En Deputation af dem, der under dette Navn vare gjorte vaabenløse, mødte ved Skranken, takkede for den viiste Tillid, og bebudede, at de afskyede al Tanke om Hævn, thi deres Valgsprog var Friehed, Liighed, Menneskelighed. Baudin giorde dem Conventens Contracompliment; og Dubois Crance – der forresten nu igien er klavret op paa Spidsen af det sig alt meere og meere reisende Bierg – forlangte deres Tale skulde trykkes til Svar paa den Beskyldning, at Conventen væbnede Blod mennesker; det andet Svar – tilføyede han – maatte bestaae i Flinteskud. Menou, som var udsendt at afvæbne Sectionen Lepelletier, og til den Ende omringede den med 8 Colonner, capitulerede med Sectionen, efter at alt nogle og tredsindstyve havde afgivet deres Flinter, gav disse dem tilbage, og lod sig nøye med deres Ord, at de roeligen vilde skilles ad. Da den Efterretning kom i Conventen, blev ikke blot Menou, men selv Committeerne anklagede for Forræderie. Louvet var især af denne Meening, og paastod, den Dag havde ingen af dem gjort sin Pligt, Menou blev afsat, og Berruyer udnævnt i hans Sted. Klokken fire kom Efterretning, at Lepelletier Sectionen istedet for at skilles ad, havde bemestret sig Nationalskatten. Larmtrommen var imidlertid, trods Conventens Forbud, gaaet i Sectionerne, og da den lod det forbyde, fik den til Svar: at det var, for at holde sig færdig mod de væbnede Terrorister. Midlertid vilde dog den væbnede Magt ikke vel til at træde sammen mod Conventen, især havde Raffet vægrede sig. Mod dem, der vare i Opstand, vare Linietropper dragne med Repræsentanter og Terrorister i Spidsen. Fra Dreux, og det Departement, der ligger mellem Vendeen og Paris, høres og Borgerkrig, og skulde det tillige være sandt, at de fangne Chouanshøvdinger i Paris vare udslupne af deres Fængseler, synes det temmelig forklarligt, hvorfor Master Pitt har sat overordentlige Courerer i Dover, for des før at faae alle Tidender fra Calais, samt hvad Cidevant Grev Artois og General Døyle dvæle efter, inden de selv med deres Haandfuld gaae i Land. J øvrigt er Pyrenæerarmeen, nu ankommen i Vendeen, og Hoche med mellem 50 og 60000 Mand i Bevægelse, saa det er rimeligt, at om Charette ikke alt – som Rygtet gaaer her – har faaet sin Løn, vil den dog ikke længe udeblive.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Paris, den 9de October. Conventen har aldeles forsvart sin Anseelse, og gandske kuet de modstræbende Sectioner, der ogsaa uden for Paris i Communerne St. Germain, Cholsy, Belleville o. fl. havde deres Tilhængere, der vilde tilføre dem Kanoner, som dog - næsten alle – borttoges, inden de naaede Paris. Den femte blev General Menou, tillige med Repræsentanten Laporte, beordret hen at afvæbne Sectionen Lepelletier, og fængsle Oprørslederne; men drog sig med uforrettet Sag tilbage. Barras blev nu og udnævnt til den væbnede Magts Hovedbefalingsmand, og fik Repræsentanterne Goupilleau, Deelmas, og Laporte til Medhielp. Uden for Conventen raabte man i Vaaben; men det var den Gang blind Larm. Gamond foreslog en Proclamation, hvori man skulde love Folket, at, saasnart Faren var forbi, de væbnede Terrorister igien skulde afvæbnes; men saavel dette Forslag, som Lanjuinais Roveres og andres Understøttelse opvakte megen Murren. Halv fom om Eftermiddagen var Larmen stærkest. Der hørtes Kanoner og Flinteskud, og adskillige Deputerede meldte, det i Conventgaden var kommen til Fægtning. Paa Legendtes catoniske Opfordring forholdt Conventen sig roelig. Merlin fra Douay og strax derpaa Barras anmeldte, at Seyeren var paa Conventens Side, at Oprørerne havde skudt først, og at næste Dag var bestemt til at udrydde Conventen, og udraabe Monarkiet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Følgende Dag anmeldte Guillemardet flere Omstændigheder ved Seyeren, og Conventen udstædte en Bekiendtgiørelse til det franske Folk, hvor de ligefrem kaldte Sections-Jnsurgenterne Ludvig den 18des Soldater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
J næste Møde berettede Letourneur en ny Seyer, som General Hoche i samme Dage skal have vundet over Charette, der har mistet en af sine bedste Underbefalingsmænd, og taget Flugten i Skovene; hvorpaa de Engelske vare seilede, og rimeligviis havde opgivet deres Landings Anlæg. Ligeledes bestemte Conventen Straffene for Oprørets Deeltagere og Opmænd, hvorom mere i næste Nummer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Den ottende decreterede Conventen Afskaffelsen af Parises Nationalgardestab, og at dette blot herefter skal bestaae af Jnfanterie, en Fane med Lillier, frataget Oprørerne i Dreux, blev nedbragt, ogsaa har man decreteret, ikke mere at uddeele Brød eller Kiød til de Pariser, der selv have Raad at anskaffe sig det. Falskt er det Rygte, at der siden skulde været ny blodige Scener; de faldnes Tal vides endnu ikke, men det skal være betydeligt. Generalerne Menoon, Raffet og Danican beskyldes for at have havt Deel i Opstanden, og skal den mellemste være hæftet. Alle Borgere maae under Straf at ansees, som Rebeller, afgive deres Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
London, den 13de October. Efter de nyeste Efterretninger have Emigranterne ikke faaet meere end Øen Dien i Besiddelse, og selv Ministerialbladene sige, dette Tog kan intet godt Udfald vente, og er blot skeet for at sysselsætte en vis Classe Emigranter. Paa Normoutier er gjort et forgieves Angreb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Fregatten Drud, som er kommet fra Cadiz til Portsmouth, mælder adskillige betænkelige Omstændigheder fra Spanien. Den hidtil stærke Communication mellem St. Roch og Besætningen paa Gibraltar er afbrudt, og mange spanske Tropper ere beordrede did og til Barcellona.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Genua, den 26de September. En spansk Corvette har i Dag bragt den vigtige Efterretning, at sex fra Toulon udløbne franske Linieskibe og to Fregatter lykkelig ere indløbne til Carthagena, og have forenet sig med den spanske Flode, som derved er bleven 25 Linieskibe stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Altona, den 19de October. Det skal den 12te være i Nærheden af Frankfurt kommet til en vel ikke afgiørende, men blodig og i sine Følger høyst skadelig Træfning, hvorved Staden Høchst er bleven meget ødelagt, og det lidet Sted Nidda næsten lagt i Aske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
Kiøbenhavn, den 23 October. Førstkommende Mandag den 26de October bliver Apartement ved Hoffet, som begynder Klokken 6 1/2 Slet, og herefter hver 14de Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
J Tallotteriets 595 Trækning i Altona, den 20de October, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-23
AVERTISSEMENTS. Handagen den 16de November førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii til den 12te Julii 1794 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Tobboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Kiøbenhavns Aar. No. nuar. Jan. nau. Post-Tidender. Jun at ubillig Mandagen, den 26 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Ogsaa efter en Beretning i hamburgische neue Zeitung – der siges at være af et Øievidne synes de første Fiendtligheder at være fra Sectionspartiet, hvilket vel efter Tingenes hele Sammenhæng syntes rimeligt; da just dettes skiulte Ledere maatte ønske Borgerkrig; Conventen derimod Fred, men en sikker og ærefuld Fred. Meget mærkeligt er det, at i forskiellige Sectioner reede Personer omkring, kalde sig Generaladjudanter, uden at nævne deres General, og opfordrede Borgerne til at marschere, at man blandt disse har gienkiendt en forhenværende Officeer af den Kongel. Marine, der siden havde staaet i engelsk Tieneste, samt at man i Lepelletiersectionens Papirer har fundet et Exemplar af et Circulair paa stemplet Papiir til Departementerne i Kongens og Lovens Navn. Kanoneret blev der i Gaderne Nicaise, Honore, fra Pontroyal mod Qvay Voltaire, og fra Louvre over Vandet mod samme Qvay. Den blodigste Fægtning var ved det midt i Honoregaden ene staaende Vagthuus, Barriere des Sergens kaldet, lige over for Louvre, hvor Ungdommen havde forskandset sig, og opbrudt Steenbroen. De ladede hver Gang deres Geværer i begge Sidegaderne, skiød af i Gaden Honore, og ladede igien. Her gjorde Kanonkugler Ende paa det, i andre Egne Kar tesch- og Musketild, og vreede Fægtningen her til omtrent Klokken to om Natten. De unge Herrer vare fuldkommen forsynede med Munition, og havde fra Naboestæderne faaet nogle Kanoner, men der efter en frygtelig Kartesch-Jld bleve dem demonterede, og til Slutning aldeles borttagne Conventsgrenadererne udmærkede sig meest. Naar et Compagnie unge Herrer rykkede frem, raabte Grenadererne, hvem der de unge Herrer svarte med Chouannernes Feldtskrig: Æren leve nu raabte Grenadererne: herfrem Chouans, og helste dem med en rædsom og mordisk Jld. Man vil aldrig erfare, hvor mange Mennesker den 5te October har kostet; ligesom de faldt, bleve de bort bragte, især have Patrioterne fra 1789 liidt meget. Nogle angive de paa Gaderne faldnes og saaredes Antal til 2000, hvilket midlertid siges at være overdrevet. Alt om Aftenen den 5te nedlagde Sectionen Lepelletier sine Vaaben; midlertid løb endnu Natten den 6te adskillige Mennesker og i Gaderne, og raabte: i Gevær, Men ingen fulgte. De fleste, der i Kampen ere faldne, siges at være indsnegne Emigrerede og Chouans.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Adskillige af de meest berygtede contrarevolutionistiske Tidender ere pludselig ophørte, og Spanieren Marchena hæftet. Goupilleau forlangte den 7de i Conventen, at alle Udnævnelser af Valgmænd i Paris skulde tilintetgiøres, Dubois tilføyede, at just disse Valgmænd var Oprørets Formænd; Bentabolle erindrede derimod, at man var ubeføyet til at tilintetgiøre Valgene, men blot skulde sætte dem, der havde været Oprørstiftere, i Anklage stand. Det blev henviist til Committeerne. Da derimod Delauni anmeldte, at Royalisterne endnu vare paa Færde, og at det var udspredt, Conventen vilde samme Nat lade alle dem skyde, der havde udgjort de sidste strafværdige Forsamlinger, blev decreteret, at der skulde nedsættes tre Militaircommissioner, for at dømme Opstandens Hovedmænd og Befordrere; Lemmerne af Oprørernes Staab, Anførerne for de Colonner, der havde mercheert mod Conventen, og ladt skyde paa dens Tropper og paa Borgerne; de, der havde udrettet deres Commissioner, de, der have skudt udaf Vinduerne, og de, der have udspredt Oprørskrifter, skulle straffes paa Livet. De der nylig vare komne til Paris, og vare dragne ud med Oprørerne, samt de Embedsmænd i de executive Commissioner, der toge Deel i Opstanden, skulle deporteres, og de Deserteurer fra Republikens Tropper, der havde taget Deel i Opstanden, straffes med 24 Aars Fæstnings arbeid. Ogsaa forbydes det Valgmændene at efterkomme de Beslutninger, der stride med Decreterne om de to Trediedele, samt at lade sig lovstrigen vælge ved disse Decreters Overtrædelse. Saa er der og paa Lanthenas's Fordrag vedtaget at holde skarpt Øie med dem af Republikens egne Embedsmænd, der kunne formodes at have været deelagtige heri.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Paris, den 12te October. Conventens fuldstændige Seyer har ikke været nær saa blodig, som den angives, da de, der den 5te faldt, ikke beløbe sig over 3 til 400. Blandt de Fangne udmærkes, foruden Generalerne, Menou og Raffet, og saa Digteren Laharpe, og Exconstituenten Guillottin, Guillotinens Opfinder, hvem man længe havde fortalt, at være bleven sin egen Opfindelses Offer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
J Conventen, hvor nu Genissieur præsiderer, have Biergmændene stræbt, at reise Hovedet igien, ogsaa hedder det, at man finder Boissy d'Anglas, Lanjuinais, o. fl. mistænkelige; men Thermidorianerne og Brissotinerne staae endnu troeligen sammen, og holde Bierg boerne Stangen. Jdelig hæfter man mange Mennesker, men løsgiver dem igien, saasnart man erfarer, det er parisiske Borgere; blot Emigranter og Chouans beholdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Ogsaa i Versailles har været en Opstand, men som faldt bort, saasnart de Oprørske hørte, hvordan det var gaaet deres Staldbrødre i Paris. Alt flere og flere Omstændigheder stadfæste, at den hele Kamp var Royalismens – det er at haabe, sidste Bestræbelse. Rædselsmanden le Bon skal endelig være dømt, til Døde; Billand Varennes og Collot ere ankomne til deres Forviisnings Land Cajenne, et Forsøg, at bringe Lacoste igien ind i Conventen, er mislykket.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
London, den 16de October. Vort Admiralitet har afsendt Ordre til de fire engelske Regimenter paa Øen Dien, jo før jo heller at komme tilbage fra denne madre Crobring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Skibet Justine har i Gaar bragt den Efterretning til Portsmouth, at de tre Linieskibe Censeur, Fortitude og Bedford, der med tre Fregatter og en talriig Coffardieflode fra Middelhavet vare underveis til Engelland fra Gibraltar, den 7de ved Cap Vincent vare stødte paa 6 franske Krigskibe og adskillige Fregatter, der havde begyndt en Fægtning, hvorfra bemeldte Fregat Justine, som var en hurtig Seiler, havde reddet sig, men troede tillige, at de øvrige Krigskibe, Bedford maaskee undtagen, neppe vilde undgaae, ligesaalidt, som de fleste Koffardieskibe. En anden Efterretning fra Portsmouth siger, hele Convoyen er faldet i de Franskes Hænder. Efter en Beretning, en amerikansk Skipper har medbragt, holder ikke blot Cap sig endnu, men de Engelske befrygte endog hvert Øieblik et Angreb af Hollænderne, der rose sig at have 10000 Mand paa Benene. Forresten fortælle Aviserne meget om et lidet Peru man har opdaget i Jrland, og hvor der findes meget Guld ofte i temmelig store Stykker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Haag, den 18de October. Den 15de have Generalstaterne med 5 Stemmer, mod Zelands og Frieslands to, besluttet, at Nationalconvent skulde have Sted. Beslutningen og Conventens egentlige Jndretning er imidlertid udsat, og tages først den 25de November. Zeeland staaer endnu fast paa sin Beslutning, og man veed ikke, hvorledes man med denne Provinds vil komme ud af det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Statspensionair Spiegel er af sin Arrest paa Oranienzaal bragt til det almindelige Fangehuus, hvor og Repelaer og Belert sidde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Altona, den 22de October. Den 14de har intet Slag været; de Franske have den 12te rømt deres Stilling fra Høchst til Kronenburg, samt Wisbaden og Kønigstein, og draget sig tilbage af Lahnfloden, hvorved de have mistet adskillige Fanger og Kanoner, og Maynz er undsat. Efterretningerne om deres Tab ere imidlertid meget overdrevne og upaalidelige, som og om denne Tilbagetræknings Omstændigheder og Følger. Ogsaa ved Mannheim skulle betydelige Scener forestaae.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Kiøbenhavn, den 26 October.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Vinden. 19 October. 119 Varme. S. O.S. S. V. V. S. V. S. S. V. S. S. O. Predigt uber die Frage: Wie duncket euch um Christo, gehalten am zwolften Sonntage nach Trinitatis in der Petri Kirche zu Kopenhagen, von Dr. Nicolai Edinger Balle, Bischof in Seeland, er tilkiøbs at bekomme for 8 Sk. hos Hof= og Universitets=Bogtrykker, Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Hos Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 faaes: De Kongel. Forordninger i Samling fra 1730 til Dato. Andet Hefte af Forsøg til Psalmer, heftet 24 Sk., indbunden 2 Mk. 4 Sk. Bøn og Texter i Anledning af Branden, i Kiøbenhavn imellem den 5te og 7de Junii, 4 Sk. Præken samme Anledning af S. T. Hr. Biskop Balle, 6 Sk., heftet 8 Sk. Tilligemed danske og tydske Connossementer, 4 Mk. Bogen. Passeer=Sædler til frie og fremmede Steder, Qvartals=Sædler til sam 4 Mk. Bogen, Arket 4 Sk. AB. C. og Evangeli-Bøger til sædvanlig me Priis. Kong Christian den 6tes og Frederich den 5tes Priis. Laugs-Artikler. Toldrullen. Herslebs syv Passions=PrædiRostoks Huus- og Reysepostil. Monsens Søebog. kener. Wolfens mathematiske Videnskaber. Thornings 1ste og 2den Deel af Kirkehistorien. Forsimans Passions=Prædikener. Dantzii Grammatica. Analysis Geneseos, Catechismus Integer. Donat og Aurora. Holbergs Jntroduction til de europæiske Rigers Historier. Anhang til samme Jntroduction.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
Holbergs danske Comoedier udi 7 Tomer. Wolfens Tanker om den menneskelige Forstands Kræfter. Wolfens Tanker om det, som Menneskene have at giøre og lade. Sielens Lyst og Trøst af Crondahl. Fortsættelse af samme. Lütkemans Forsmag paa Guds Godhed. Gotschedens verdslige Viisdom. Hübners bibliske Historier af det gamle og nye Testamente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-26
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 16de November førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii til den 12te Julii 1794 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: at Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Tøibboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Kiøbenhavns Aar No. Ammutilsinus, af Post-Tidende, samme Huus. Fredagen, den 30 October. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Algier, den 24de September. Den ottende bekiendtgjordes den med America sluttede Fred, og den 9de fik den engelske Konsul det Budskab, at han inden en Maanedsfrist skal reise herfra. Dette Budskab vil altsaa have en Krigserklæring mod Engeland i Følge med sig. En engelsk Kaper, der hændelseviis befandt sig her i Bugten, er erklæret Prise, og Mandskabet dømt til Slaverie. Deyen har ydermeret lovet, at Tunis skal samtykke Freden, og man tvivler ikke paa, at jo Tripolis tiltræder den ogsaa, hvorover Americanernes Søefart paa Middelhavet bliver fuldkommen frie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Constantinopel, den 10de September, Krigsrustningerne ere ivrigere, end nogensinde, hvorvel Porten har begyndt Underhandlingen med Regenten af Persien. Man troer altsaa, den sætter sig i Bereedskab mod en mægtigere Fiende, for at kunde være tilreede, hvis Rusland skulde bryde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Jtalien, den 8de October. De Franske have indtaget Loano, og Østerrigerne valgt sig nye Stillinger, for at modsætte sig deres Frembrud, saa at de tvende fiendtlige Hære nu begynde at skifte Rolle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Basel, den 10de October. J Gaar Aftes ankom her en keiserlig Coureer, der afgav Depecher hos Hr. Barthelem, og strax derpaa reiste igien; de kunne ikke have været om Datteren Capets Udvexling, siden de i saa Fald maatte været afgivne til Legations=Secretair Bacher, der har eene med denne hele Sag at giøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Af Condes Emigranthær sees her fast ingen mere; heller ikke høres til Hværvinger for den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Wien, den 14de October. Efter Forlydende skal fra fransk Side være paafulgt et gunstigt Svar paa det Forslag, at det danske Hof vilde paatage sig Mellem handlingen mellem Østerrig og Frankerig. Midlertid har Clairfait den meest uindskrænkede Fuldmagt, i Henseende til sine Operationer mod de Franske, og lykkes disse, som man haaber, vil vel Fredens Tid endnu ikke være saa nær (især hvis det tillige var sandt, hvad her fortælles, at Triplealliancen var besluttet at bekrige alle de Magter, der indgik særskilt Fred med Republiken.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Nürnberg, den 12te October. Saasnart Gene kal von Lindt fik Befaling fra Dresden, med det chur saxiske Contingent at begive sig paa Tilbagemarschen til Churlandene, lod han i største Hast sit Corps rykke ud, og marscherte af Klokken 12 om Middagen, uden at lade nogen det vide. Først nogle Timer efter affærdigede han en Adjudant med et Brev til General Clairfait, hvori han mældte denne sin Afmarsch, og erklærede, at den det churpfalziske Contingent tilføyede Beskiæmmelse havde foranlediget ham dertil; at hans Tropper vare just nu blevne forsynede med friske Patroner, og reede før alle at falde paa Valpladsen, end at lade sig behandle paa lignende Maade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
De keiserlige Tropper ere endnu stedse misfornøyede over Mannheims Overgivelse, og have af Hævn plyndret et Ministeren Oberndorf tilhørende Gods. Det pfalziske Contingent er vel endnu ved Armeen, men har, efter at Mannheims Garnison er dleven gjort vaabenløs, vægret sig ved at tiene fremdeles med Østerrigerne, og General Grev Ysenburg, der commanderer det, har med det stærkeste Udtryk ladet overgive Churfyrsten sin Afskeed – de keiserlige Generaler have alt tilbudet at tilbagegive de borttagne Geværer, Faner, Kanoner, Heste, Kaarder o. s. v., men forgieves. Hele Bayern er opbragt over denne Skiændsel, og mange Stæder have paalagt Magistraten i München, paa enhver Maade, at bevæge Churfyrsten, at lade udgaae en almeen Landsopfordring, at hævne denne Beskiæmmelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
London, den 16de October. Skiøndt vi her paa nogle Maaneder næsten daglig have havt Tidende fra Paris, og det ligesaa tidlig, som før Krigen brød ud, ere dog paa 8 Dage disse Efterretninger (trods de af Master Pitt omhyggelig paa Post satte Courerer) gandske udeblevne, saa vi endnu her ere i største Uvished om Udfaldet af Krigen mellem Sectionerne og Conventen. (Onde Tidender have ellers Ord for at forplante sig hastig). Af de vestindiske Skibe, der nylig mældtes at være tabte, angiver Loyds Liste kun 8, der sikkerlig vides at være tagne af Fienden; 17 savnes, som i det mindste ere i stor Fare. De fra Portsmouth afgangne og til Vestindien bestemte Transportskibe med Tropper ligge endnu stedse ved St. Helens, og have faaet befaling at blive der, til de øvrige Transportskibe kunne gaae med, da Admiral Christians skal commandere hele Floden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
J Cadix ruste Spanierne en Eskadre paa 14 Linieskibe, der siges at være bestemt til Havannah. Fra Lissabon er udløbet en Eskadre paa 2 Linieskibe, to Fregatter, og en Brigantin, for at forjage de republikanske Skibe, der bloqverede Havnen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Paa nogle Dage tales her meget om, at maaskee i vor Administration torde foregaae en Forandring; men den Meening, at Kongen af Storbritannien, i Henseende til en Fredslutning med Frankerig snart torde følge Hertugen af Bremen, og Churfyrsten af Hannover, hvilke tre ere eet, er hidindtil kun et fromt Ønske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-10-30
Da man i Shaksperstavernen holdt en Fest, Hr. For til Ære, paa den Dag, han for 15 Aar siden først var bleven valgt til Parlamentsleen for Vestmynster, vare – fortælle Aviserne - over 400 af hans bedste Venner (hvor den Mand er vennesalig) tilstæde, og spiiste med ham, og hørte paa hans korte Tale, hvori han forsikkrede stedse at blive sine politiske Grundsætninger troe, og være imod denne Krig, ligesom han havde været imod den americanske. Længere henne i Maaltidet steeg imidlertid en af disse Fores bedste Venner, Jones kaldet, oppaa et Bord, og holdt en Tale, hvor han paastod, at Staten trængte til at forbedres fra Grunden af, og dertil var Master For ikke Manden, da det var ham kun om en Plads i Parlamentet at giøre. Hvorfor - spurgde han - hører man intet til, at den nuværende Minister anklages for Landsforræderie, intet til Parlamentsreform, intet til Menneskerettigheder, Maaskee have Aviserne Føye til at undres over, at man i nærværende Øieblik i Engelland tør tale saaledes; men de maae og tilgive, at man igien undres over dem, at de kalde denne Tale oprørsk og jacobinsk.