Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-12-31
Rentekammer Skr. af 12 Octbr. angaaende, at Grundforbedrings Omkostningerne og Vedligeholdelses Omkostningerne ved de mindre Landeveie bør i Repartitionsfonds=Regnskaberne holdes afsondrede fra hinanden. Fremdeles underrettede Formanden Amtsraadet om de af ham paa Raadets Vegne siden sidste Møde expederede Sager, navnligen 2 Skrivelser af 19 og 23 Octbr. til Steenløse Sogneforstanderskab og Jnddrivelse af Bidragene til Opførelsen af Fattighuset i Damhaven ved Svenstrup. Dernæst bleve følgende Sager foretagne til Behandling: A. Vedkommende Veivæsenet. 1. Capitain v. Recke var mødt og fremlagde Overslagene og Conditionerne til Licitationsarbeiderne paa de mindre Landeveie i 1815, efterat de havde været overveiede med vedkommende Politimestre og Tilforordnede efter Frd. af 29 Sept. 1841 §2629. Amtsraadet fandt det hensigtsmæssigt at tilføie de Forandringer i Conditionerne: at Veimaterialets Leverance maa være fuldendt inden Midten af October, og at det opgravede Gruus skal opsættes 3 Favne fra de Steder, hvor Gruus opgraves i Gruusgravene. 2. Derpaa toges Beslutning angaaende Veien fra Klintebjerg til Landeveien ved Daugstrup Kro. Allerede for endeel Aar siden var denne Veis Grundforbedring bleven sat under Ventillation; men da Omstændighederne fraraadede at lægge den hele Byrde af Grundforbedrings=Arbeidet paa Amtsrepartitionsfondet, blev Sagen ved en kongelig Resolution af 12 Juli 1840 stillet i Bero. Da imidlertid Viigtigheden af Klintebjerg som Ladeplads siden den Tid betydelig er tiltaget, er Veiens Grundforbedring bleven saa meget mere paatrængende, og Amtsraadet blev fra flere Sider anmodet om at træffe saadanne Foranstaltninger, at Grundforbedringen kunde iværksættes snarest muligt. J Erkjendelsen af Sagens Vigtighed fandt Amtsraadet sig derfor opfordret til at tage sig af den, dog uden at turde indlade sig paa at overtage det hele Arbeide for Amtsrepartitionsfondets Regning. Det opfordrede derfor Beboerne i det District, der interesserer sig for Veien, til ved private Sammenskud at bidrage til dens Jstandsættelse, med Tilsagn om at tilskyde det Øvrige af Repartitionsfondet. Da der nu var tegnet private Sammenskud til en Sum af 860 Rbd., foruden betingelsesviis andre 100 Rbd., og da der til Grundforbedringen af Veistykket fra Klintebjerg til Østrup, hvilket især trænger til Jstandsættelse, vil udkræves et Beløb af imellem 1900 og 2000 Rbd., er Amtsraadet gaaet ind paa Andragendet saaledes, at Arbeidet er bestemt til at skulle tage sin Begyndelse næstkommende Aar; og er der tillige anholdt hos det kongelige Rentekammer om Approbation paa, at Veien maa optages i de mindre Landeveies Klasse. 3. Fra Haarslev Sogneforstanderskab var indkommen Begjæring om Udbetaling af den tilstaaede Halvdeel af Omkostningerne ved den nu opførte Bro ved Aagaard, 101 Rbd. 24 s. Da Broen befandtes udført efter den vedtagne Bestemmelse udfærdigedes Anviisning paa Halvdelen af den anførte Sum. 4. Fra Rønninge og Rolfsted Sogneforstanderskab var indkommen en Besværtning over, at Entrepreneurerne ved Hovedlandeveisarbeidet benytte en i Rønninge Sogn værende Gruusgrav paa en saadan Maade, at Sognets Beboere forhindres fra der at tage Gruus, hvorfor Amtsraadet anmodedes om at forebygge Sligt. Efterat Capitain Reckes Erklæring var indhentet, fandt Raadet sig foranlediget til at anmode Amtmanden om, saafremt han, ved at tage Gruus graven i Øiesyn, dertil maatte finde Grund, at træffe Foranstaltning til at Gruusgraven ikke i Fremtiden skeer en saadan Overlast at den beskadiges for Sognets Beboere. B. Vedkommende Fattig- og Skolevæsenet. 1. Efterat Amtsraadet til det Kongl. Danske Cancellie havde indgivet sin Betænkning i Sagen angaaende den projecterede Adskillelse af Frue Sogns Landdistricts Fattigvæsen fra Odense Kjøbstads Fattigvæsen, havde Cancelliet under 24 Februar d. A. foreskrevet, at der overeensstemmende med Anordn. 13 August 1841 skulde foranstaltes Valg af Repræsentanter for bemeldte Landdistrict for at conferere med Odense Fattigcommission angaaende, under hvilke betingelser Adskillelsen kunde iværksættes. Dette Valg var iværksat, Conferencerne havde fundet Sted, og som Resultat heraf var fremkommet Betænkninger og Forslag af 12 Septbr. fra hine Repræsentanter, og af 12 Novbr. fra Fattigcommissionen, hvilke fremlagdes tilligemed Sagens samtlige bilage til Amtsraadets videre Betænkning. Denne Betænkning blev afgivet og gik ud paa, at Amtsraadet henholdt sig til sin forrige Erklæring af 30 Septbr. f. A., hvis Rigtighed findes bestyrket ved de stedfundne Underhandlinger. Thi disse lægge for Dagen, hvad Amtsraadet dengang yttrede, at den attraaede Adskillelse ikke vilde vorde til noget virkeligt Gavn enten for Kjøbstaden eller Landdistrictet, da fornemmelig det sidstes Fordringer vise, at det allerede indseer det Savn, der vil opstaae for det ved Udelukkelse fra Fattiggaarden og Sygestuen i Odense; ligesom at mange Forviklinger, hvis vanskelige Løsning allerede nu falder i Øine, ville udspringe af den Omstændighed, at Landdistrictet paa flere Punkter strækker sig ind i Byens Gader, hvorved en bestemt Skjellinie næsten bliver en Umulighed. Thi om endog Landdistrictets Delegeredes Paastand tages til Følge, at Matriculen skulde afgjøre, hvorvidt et eller andet Sted inde i Byen skulde høre til Kjøbstaden eller Landdistrictet, hvilken Paastand de iøvrigt have fremsat efterat de formeentligen ere komne til Erkjendelse om det Mislige i det af dem først antagne Tilbud, at Grunden skulde udgjøre Deelingsreglen, vilde derved Vanskeligheden ingenlunde hæves, men ikkun andre og ligesaa forviklede af en anden Art opstaae. Raadet maatte derfor vedblive at fraraade Adskillelsen. Dersom imidlertid Cancelliet besluttede at Adskillelsen, skulde finde Sted, yttrede Amtsraadet den Formening, at Sagen paa Grund af de særegne forviklede Omstændigheder, ikke vilde kunne ordnes af nogen Overautoritet, uden at jo den ene eller den anden af Parterne, eller, hvilket var rimeligst, begge tillige vilde ansee sig for at være traadte fornær. Der gjordes derfor det Forslag, at Kjøbstaden og Landdistrictet skulde see at blive enige om i Mindelighed at drage en Demarcationslinie imellem begge, som den eneste Maade at løse Forviklingerne tilfredsstillende paa; men selv i dette Tilfælde fandtes ingen billig Grund til Landdistrictets Paastand at beholde Adgang til Odense Fattiggaard og Sygestue. Derimod erkjendtes det Hensigtsmæssige i Fattig commissionens Forslag, at Landdistrictet, dersom Forbindelsen vedblev, erholdt sit eget Forstanderskab, hvorhos det dog maatte ansees vigtigt for den hele Commune, om alle Odense tre Landdistricter ved Cancelliets Foranstaltning opfordredes til at yttre sig om de maatte ønske hver for sig et saadant Forstanderskab, der kunde foretage Ligningen paa Beboerne over den Qvotadeel af Communeafgifterne, som maatte falde paa hvert District at udrede. 2. Sogneforstanderskabet for Tommerup og Brylle havde forespurgt, om et Mellemværende med Værtshuusholder P. Hansen af Odense, angaaende et Fattiglem Niels Johansen forhen tilhørende, af Fattigvæsenet registreret, men til P. Hansen pantsat Huus, maa afgjøres saaledes, at P. Hansen udbetaler 40 Rbd. til Fattigvæsenet, imod at dette frafalder videre Krav paa Huset. Amtsraadet fandt efter de oplyste Omstændigheder Jntet imod Sagens Afgjørelse paa den foreslaaede Maade at erindre. 3. Andragende fra forhenværende Kjøbmand B. Nees af Særslevhuus til Cancelliet og Nedsættelse i hans Communeafgifter, hvilket Andragende af Cancelliet var overladt Amtsraadet til Afgjørelse. Efter de erholdte Oplysninger fandtes ingen Anledning til at tilstaae den forlangte Nedsættelse.