JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Stockholm, den 26de Junii. Fra Petersborg er i Forgaars med en Courier hidbragt den bøystglædelige Tidende, at Hs. Majest. Kongen var den 16de Junii lykkelig der ankommen, saasom Galeeren Seraphinformedelst Modnind ikke kunde afgaae fra Sveaborg føren afvigte 12te hujus. Hs. Majestæt, som, imedens han opholder sig i Petersborg, ikke fører anden Titel, end Græve af Gothland er samme Dag, den 16de hujus, efter indtaget Middags Maaltid hos sin Envoye, Hr. Baron von Nøl ken, hvor og Oberhofmesteren Græv Panin spiste, om Eftermiddagen reyst med Baron von Nolken til Carko=Selo, hvor Hendes Majestæt Keiserinden og Deres Keiserlige Høy hider nu befinde sig. Dagen derpaa skulle de i Hs. Majests. Søite værende Herrer forestilles Keiserinden.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Fra Mayn, den 21de Junii. Ved det Franske Hof har Etiquetten hidindtil udfordret, at klæde sig i Silke og Taft paa Pintze=Fæsten, i hvad for et Veyr der endog maatte indfalde. Men da Regn og Kulde bestandig har vedholdet i en Maaned, saa har Kongen giver Ordre, herefter ikke at paatage Sommerklæder, førende Varmen udkrævede det.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Fra Spanien, den 10de Junii. Jnfantens Ludwigt, vor Konges Broders Gemahlinde er i Cadhalso den 22de Mai bleven forløst med en Prinz, som har faaet de Navne Ludwig Maria, og hvilken hun selv vidramme. J Følge det Kongelige Decret maae han ikkun føre sin Moders Tilnavn Vallabriga.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Paris, den 20de Junii. En Skrivelse fra America melder, om den Americanske Søemaat følgende: Enhver Provinz bygger et Skib paa 7 Canoner. Americanerne ere saa færdige i Skibsbygger Konsten at de nyelig have faaet en Fregat paa 36 Canoner, i 6 Uger færdig til at løbe af Stabel, paa hvilken Hurtighed maaskee i heele Engeland intet Exempel haves. En Engelsk Capitain som er bleven optaget, og bragt til Bosten, har derfra gjort en Reyse til Nyevork og ved den Leylighed see 3 af Provincialernes Leyre, han bekiender, at man ingen bedre munderede Tropper kan have, og at de rigelig ere forsynede med alle Fornødenheder. Catharina Øens Erobring, er for Spanien af langt større Vigtighed, end sammes Forliis er skadelig for Portugal. Engelænderne, som gaae til Sydhavet, tabe derved mange Øielpemidler, og Spanierne bliver ved dens Besiddelse en anseelig Snige Handel giørt let.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
London, den 20de Junii. Det slette Vand i Nyehork skal have været saa skadeligt for General Howes Armee, at udi forrige Vinter 5800 Mand ere af de derved foraarsagede Sygdomme døde. Hoffet har nyelig faaet Depecher fra America, af hvilke erfares, at Americanerne Tiid efter anden, jo nærmere de Kongelige Tropper komme dem, des meere ere betænkte paa et Forliig, og begynde at indsee, hvor uvist det vil være for dem, at byde Spidsen mod de anseelige Troppe-Forstærkninger, som komme til de Kongelige Generalers Armee, og at forsvare deres Uafhængighed, hvorfor de og have igien gjort nye ForliigsForslag. Doctor Døds Execution er fastsat til den 27de hujus. Den 13de huj. da det Geheime=Raad i Henseende til den ulykkelige Dødde Dom var samlet, kivaanede Lord Weymouth og samme, og medbragte en stor Paqvet af Ansøgninger for Dodd, hvilke alle nogle Gange bleve læste, og derpaa blev debatteret: om det er nødvendigt at lade Lovene gaae og gielde i Henseende til de overbeviste og til Døden dømte Personer, De tvende Lovkyndige Lorde, nemlig Lord Cantzleren, og Lord Ober Dommer Mandsfald talede, hver nasten en halv Time, saavel om bemelte Ansøgningers Vigtighed, som om de slemme Følger, hvilke Lovenes Svakkelse mod Bedragere vilde have, og een af dem skal have sluttet sin Tale med den Anmerkning: Dersom Doct. Døde bliver benradet, saa er Robert Perrau, som for 2 Aar siden formedelst lige Misgierning blev henrettet, bleven myrdet. J Dag gaaer Rygtet at Kongen vil, af Politiske Aarsager, men først i det sidste Øyeblik, lade Dødd vederfares Naade. Man vil faae at see, om dette Røgte bliver sandt, eller det maaskee allene er reyst sig deraf, at mange ønske hans Beenaadelse.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Man har her seet en Circulair Skrivelse, som skal være sendt fra vort Ministerio til de Fremmede Ministre. Hensigten af denne Skrivelse gaaer ud paa, at indbyde alle Enropæiske Magter til et Forbund mod Americanerne, og udi samme vises de Fordele, som de og deres Stater vilde have af den Nord=Americanske Handels og Skibsfarts Ødeleggelse, at de kuropæiske Nationers Fordelt maatte ligesaa meget tiltage, som Americanernes Forhele aftoge. De Lande i Europa blive og tillige anførte, fra hvilke man kan erholde alle de Produkter, som man nu henter fra de Nord=Americanske Colonier, og Midler blive foreslagne, hvorledes saadant kan sættes i Vert.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Den 24de Junii. Efter adskillige fra Altanien indløb, ne Beretninger har man Aarsag at troe, at nogle Engelske Fortropper af den Nordlige Armee ere rykkede frem modCrownpoint, og at General Carleton først i Junii skal være paa Søen. Saasom de sidste Depecher fra General How have anlediget en lang Raads Forsamling, saa vil man deraf slutte, at der er forefaldet noget, som Publicum endnu ikke maae vide. Jmidlertid melde alle Private Breve at Krigen, itter dette Aar forde blive endt. Oberst Archibald Campbelaf det 71 Regiment er paa sit Æres Parol bleven udladt af sit Fængsel i Boston, og man troede, at den Americanske General Lee nu i Nyeybek skulle blive tilbudet det samme.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Efter en Skrivelse fra een af vore Officeerer i America torde vor Armees alvorlige Operationer ikke kunde begynde førende i September Maaned, thi først maatte alle Forstærkninger fra Europa være ankomne, dernest var det fornødent, at den Carltonske Armee, som endnu stoed i Vinter=Qvarteer, havde først sat sig i Bevægelse, var gaaet over Søevne, havde erobret Ticonderago, forsaget Provincialerne der fra Egnen, og giennem Albanien og Nye=Engeland aabnet sig Communi cation med den Howiske Armee, og endelig at denne sidste Armee, da den i Jersens formedelst det hidtilværende vaade Veyr ikke har kundet rykke i Feldten lod og Sommerens Varme gaae forbie, saasom ingen Soldat kunde i aaben Mark længe udholde det, uden at falde i dødelige Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Franske Grændser, den 16de Junii. Man har nu i Paris endog Hatte af Haar a la Henri IV. Opfinderen til samme er Coffeur Hr. Monbaillard, ruMontorgueil, vis anvis le Passage du Saument. De unge Herrer bære nu Vester en Curalie, dertil behøves meget lidet Tøy, og endnu mindre af Galoner. Oven til bliver den heftet med en liden Flot eller Gland, ved hvilken nogle Silke Berloques hænge ned. Den tykkeste Bug kan give saadan en Vest Klokken 11 i Arbeyde til en Skræder, og om Middagen faae den færdig syet, saa meget lette Vahre er den samme.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Constantinopel, den 19de Mai. Man veed vist, at Stor=Admiralen, som den 10de huj tog Afskeed fra Storherren, men siden med sin Escadre, bestaaende af 12 Skibe af Linien og 6 Fregatter, hver paa 30 Canoner har lagt seylfærdig i Canalem imellem Beristach og Orta Kieni, skal med denne Flode seyle ikke til Morea, men til det sorte Hav, og ved Jndløbet af samme blive liggenindtil nærmere Ordre.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Genua, den 4de Junii. J Følge de seeneste fra Portugal over Spanken erholdte Efterretninger er virkelig anlagt en Proces mod Marqvisen, af Pombal formedelst Mangel af omtrænt 1 Million Crusader i de offentlige Kasser udi hane Ministerio, og desaarsag ha den K. Fiskal taget hans Landsgode Oeyrat med dets skiønne Tilbehør i Beslag. Fra den Tiid af er denne forrige Minister bleven meget bedrøvet og tungfindet. Fire Skildvagter maae følge med ham, saa ofte han gaaer ud af sit Pallade, og ey lade ham komme sig af Øyne. Alt hvar han faaet : Spise og Drik, maae først paa det nøyeste undersøges, og han ingen Gift skal bekomme.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Hamborg, den 1ste Julii. Til Sner ere 3 til 6 Skibe over det sorte Hav ankomme for Ostindien. - De præliminaire Frede Vilkaar imellem Ste nien og Portugal skal være underskrevne, og Ordre allerede sendt til America at ophøre med alle Fiendtligheder, og at lade alting blive i den Stand, hvorudi det ved Ordrens Ankomst befindes. - Dronningen af Frankerig skal nu befinde sig frugtsommelig. - Keiseren har i St. Malo holdt Samtale med en erfaren Kiøbmand, som har løgeret i samme Giestgiverhuus, og det til langt ud paa Natten, om den Jndianske Handling. - Frunkerig har tilbage fordret den med Ammunition ladne Fregat, la Seine, som Engelanderne paa Høyben af Martinique have optaget. - Kongen af Neapolis vil ikke give Paven den aarlige Tribut af 12000 Ducater paa anden Maade end under Navn af en Almisse ist Apostierne Petrus og Paulus; men den hellige Fader vil lade protestere derimod.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Kiøbenhavn, den 4de Julii. Den 4de Junii er Studiosus Christian Friderich Wiinholconfirmeret at være Sognepræst for Skallerup og Wennebere Meenigheder i Aalborg Stift. Den 11te Dito Capellan Hr. Johannes Borchsenius ligesaa for Holebye og BursøMeenigheder i Lolland. Sognepræst Hr. Peder Borchøre, vinch beskikket at være Sognepræst for Gundslew Meenighed paa Falster. Den 18de Junii Studiosus Johan Friderich, Flviger Ullitz ligesaa at være residerende Capellan til Nannestads Præstegield. Den 25de Dito er Studios. Jens Hartman confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Personejo Randlew og Biernøger Meenigheder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Fra det Kongel. General Land Oeconomie= og Commerce Collegio er den 21 Junii i det danske og tydske Sprog udgivet en Placat, som igientager, hvad den Kongel. Forordning af 18de Martii 1776 allernaadigst foreskriver om en formelig Transport paa privilegerede Ski des Cortificater, Attester eller Beviser ved forefaldende Kiøb og Salg.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Fra det Asiatiske Compagnies Skib Tranquebar, ført og Captain Jønner, er indløben Efterretning, at han den 26de April a. er ankommen til Madera, for at forsyne sig med Vand, hvorfra han igjen den 4de May er afseyler. - Ligeledes er fra Capitain Junge, førende Skibet Gørget, indløben Efterretning fra Friderichsnager i Bengalen, daterer 7de November 1776, at den lykkelig der var ankommen, og formeente Medie Januarii har at derfra igien at blive ervede ret til Tranquebar, han har været særdeles lykkelig at undgaar en stor Fare paa Ballason Rhed, paa hvis Bank 21 Skibe skal være forulykkede, i øvrigt befandtes alting vel om Bord.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
J Forgaars havde den hider her værende Churfyrstel Sachsiske Envone Hr. Græve af Lallenberg Afskeeds Andiente hos de samtlige Kongelige Herskaber paa Fredensborg, og i Gaar blev den fra Petersborg ankomne Russiske Prints Bællesews ky forestillet bemeldte Kongel. Herskaber.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Udi Asminde ud bleve i Gaar ved opkommet Jldebrant 4 Hust lagt i Aske.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Siellandsfars Landsting holdes den 23de Juli. -
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Nørre Jyllands Landsting den 9de Julii. Lollands og Falsters den 30te Julii.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Ved Tal=Lotteriets 165 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 33, 14, 50, 90, 68. Ved Døden ere afgangne: J Brevig den 11te Junii Hr. Postmester Knudsen. Her i Staden Hr. Henrich Schreber, Jnspecteur ved Søe=Qvæsthuset, 48 Aar. Den 29de Junii Sr. Helle Petersen, 91 Aar. Den 30te ej. Mr. Helge Krefting Fister, Fuldmægtig hos Hr. Procurator Winde. løw, 30 Aar gl.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Den 27de Junii afseglede herfra Skipper Balzer Madsen tilWapnefiords Havn i Island, med ham afgik Kiøbmand FriderieWeldingh med Familie.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Vacancer: Hvalver Sognekald i Aggershuus Stift 200 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Grans Sognekald i Aggershuus Stift 500 Rdlr. Sognekaldet til Krummerue og Fugleberg i Sielland 300 Rdlr. Sognekaldet til Bache Præstegield i Christiansands Stift 206 Rdlr. Sognekaldet til Ømblie Præstegield i Christiansands Stift 114 Rdlr. Sognekaldet til Jelsøe Præstegield i Christiansands Stift 224 Rdlr. Bye skriver Embedet i Holstebroe og Herredsskriveriet i Hierm Ginding Herreder i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Udi forrige No. 2den Side, 2den Spalte, 13de Linie, skal i Stædet for Protector læses Prosector.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Vexel Cours. London 2 Maan. Sigt a 4 Rdlr. 87 Sk. pr. Pd. St. Amsterdam Cour. 14 Dages Sigt a 15 1/2 26. 2 Maaneder Dato a 14 1/3 pC. Altona Banco 14 Dages Sigt a 23 m. C. 2 Maaneder Dato a 22 1/2 6. Hamborg Banco 14 Dages Sigt a 23 pC. 2 Maaneder Dato a 22 1/2 s. Viisdoms Skole til Friemodighed med Døden, og Forbere, delse til Lvigheden, aabnet i nogle Døds Betragtninger og andre dertil sigtende Afhandlinger, oversatte og samlede ved (S. T.) br. Commandeur Diderik de Thurah, er nu fra Trykken udkommet. Dette opbyggelige Skrift, som er den allersidste Deel af Hr. Commandeurens Skrifter, og i alle Maader ved sit fortreffelige Jndhold er dem værdigt, bestaar af 28 Ark i Octav, indeholder 60 Betragtninger, foruden adskillige andre gudelige Afhandlinger, og sælges hos Forleggerinden Madame Godiche, boende paa Gammel Torv Nr. 141, paa Trykpapiir for 4 Mk. og paa Postpapiir, for 1 Rdlr. Sammesteds faaes og den 4de Deel af Hr. Commandeurens ypperlige Samlinger, hvilke ikke vel kan skilles fra denne sidste, siden endeel af de derudi anførte Betragtninger, i sær fra den syttende indtil Enden, egentlig henhøre til denne nu sidst udkomne, hvorved Oversætteren, den gang, havde i Sinde at slutte sine Skrifter. Den sælges ligeledes paa Trykpapiir for 4 Mk. og paa Postpapiir for 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Da man i det Danske Sprog ikke haver nogen fuldstænde, Forklaring over den bibelske Historie, Holbergs undtagen, som dog i mange Henseende er manglende; og ingen Historie meere end denne trænger til Oplysning, saa har Hr. Doet. Bastholm besluttet at udgive den jødiske Historie. Den indeholder dette merkværdige Folks Skjebner, saaledes, som Skriften og Josephus haver efterladet os dem, fra Verdens Skabelse til Jerusalems sidste Ødeleggelse. Allevegne har han oplyst den med Forklaringer af den Gamle Verdslige Historie. Tidsregningen og Stedernes Beskrivelse er tilføyet, de skinbare Modsigelser opløste, de overordentlige Begivenheder reddede mod Jndvendinger, enten forsvarede eller bedre forklarede. Heele Verket er ellers saaledes indrettet, at det kan være nyttigt baade for den ulærde og den lærde; det ganske Verk vil udgiøre to maadelige Octav Bind i stor Format og Prisen bliver for Subscribenterne omtrent 5 Mk. for hver Deel paa Trykp. og paa Skrivp. efter Proportion. - Jeg har i Sinde at haste med Trykningen, da det heele Manuser, alt er færdigt fra Forfatteren; de, som ville subscribere, behage derfor med snareste at lade deres Navne hos mig antegne, paa det de med Sikkerhed, kan faae Exempl. paa hvad Sort Papiir de ønske. Kiøbenhavn, den 31te Mai 1777. Gyldendal, i Silkegaden No. 66. Tvende smaa Afhandlinger, 1) om Maaden, hvorpaa Pa turen retter Udarter, 2) om Skiegaarder eller de Norske Trægader. Af Niels Tønder Lund; sælges i Sorøe hos Mad. Lindgreen og i Kiøbenhavn hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden Nr. 66. for 1 Mk. Hr. Fabre, Prevot der Wundarzie zu Paris, vollstandig Abhandlung von der Extentnis und Cur der Venerischen Krankheiten aus dem Franzosischen, mit Vorrede und Anmerkungen, des Hr. D. und Professor Todens, har bey Rothe in No. 8 ander Børse di Presse verlassen, und kostet daselbst 8 Mk. danisch. Kiøbmands=Bøgers methodiske Bogholderie efter den italienske Maade udgivet af John Mair, og besørget i Dansk ved et Selskab i Bergen, er nu ankommet. Skriftet bestaaer af 24 og et flere dendeel Ark, og indeholder det hele Bogholderies væsentlige Deel i alle Handelens Greene. De som have ladet deres Navne tegne hos Agent Holck, vilde behage at lade samme afhente hos ham mod 1 Rdlr. Exemplaret paa Trykpap. og 8 Mk. paa Postpapiir. For dem der ey have subscriberet, koster Exempl paa Trykpapiir 10 Mk. Der vil endnu komme noget til, vedkommende Bogholderiet, som saasnart det bliver færdigt fra Pressen, skal vorde nedsendt, og hver gratis leveret, som haver faaet det første.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Foruden det udstædde Proclama i afgangne Postmester og Kiøbmand Hans Knudsens Stervboe i Brevig, inden Langesund, til Skifte efter ham, bliver herved hans Dødsfald end videre bekiendtgjort til vedkommende Credi og Debitorers nærmere Efterretning. Schien, den 16de Junii 1771.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Paa min Med Committerede Hr. Albert Benzon Blehrs og egne Vegne, Ludvig Lorenz Hyphoff.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
3di den Kongel. Postgaard paa Kiøbmagergaden er de sædvanlige U Beqvemmeligheder af Logementer for Reysende, som og forStadens Jndvaanere Spiisning, Billiard, Brollupper og Baller, og skal alle og enhver paa det beste og billigste blive beværtede. Anna Maria sal. Holms. Der har allernaadigst behaget Hans Kongel. Majests. at forunde os Bevilgning, saaledes lydende: i Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Ditmarsken, Græve ud Oldenborg og Delmenhorst, giøre alle vitterligt: At Vi, efter Os Elskelige Justice Raad Morten Teilmann paa Ristrup og Provst Hr. Hans Esmark, Sogne Præst for Hovelberg og Grandslew Meenigheder, udi Vort Land Nørre-Jylland, som Skifte=Commissarier efter afg. Etats=Raad de richtenberg paa Bidstrup, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, samt den Altonaiske Mercurio, saa vel som de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Wiborger Samle, 3de gange efter hmanden, maa indtalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte Etats=Raadde Lichtenberg, at indfinde sig i Stervboen, inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmælde og beviisliggiøre deres havende Krav, og at saadan i Aviserne giorte Jndkaldelse maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama ef efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorterer, forbydendes alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller i nogen Maade forfang at giøre, under Ver Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence=Stad, " Kiøbenhavn, den 20de Junii 1777. Under Vort Signet, (L. S.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Lurdorph. P. Aagaard. Thi bliver i Kraft heraf 3de gange efter hinanden indkaldet alle og enhver, som maatte have noget udi bemelte sal. Etats=Raad de Lichtenbergs Stervboe at fordre, paastaae eller erindre, af hvad Navn være kan, at de saadan deres formeente Fordringer til de Loven fastsatte Tider under Skiftet anmælder og legitimerer; og til Vedkommendes behøvende Efterretning averteres end videre herved: at en Skifte=Samling i forbemelte Stervboe vorder foretaget paa Bidstrup ved Randers Mandagen den 11te August. næstkommende, ligesom og den 22de Septbr. der næst efter, til hvilke Tider de respective Vedkommende ville behage deres Prætensioner at anmælde. Ristrup & Houelberg, den 25de Junii 1777. M. Teilmann, H. J. Esmark, Skifte=Commissarier udi sal. Etats=Raadde Lichtenbergs Stervboe.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Da vi undertegnede allerunderdanigst havde imodtaget Hans Kongel Majests. allernaadigste Befaling, saa lydende: Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark S. og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Græve udi Oldenborg og Delmenhorst. Vor synderlig Bevaagenhed tilforn! Da Vi under denne Dags Dato allernaadigst have befalet Eder, som Stifte Commissarier at foretage Eder Skiftet efter afg. Borge, mester og Byefoged Niels Thoroug i Vor Kiøbstæd Nestved; og Jacob Jacobsen, samt J. With af Vor Kiøbstæd Holbech paa egne og Med Arvingers Vegne efter afg. Regimentsskriver Jacob sen: Wordingborg, for Os allerunderdangst haver andraget at det ey er at formode, at bemelte Borgemens Toroup, formedelst fin hastige Død, har, som Executor Testamenti efter bemelte Regimentskriver Jacobien, udnævnt nogen i sit Sted, til at fuldføre Testators Ville, for saa vidt som endnu maatte staae tilbage, hvortil han, i Følge Postamentet var berettiget, thi er efter fornævnte Jacob Jacobsen og J. With derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning, hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at tilligemed antage Eder forhomette afg. Remeniskriver Jacobsens Stervboes Sager, efter sammes for gaaende Udtagelse af Borgemester Thorups Boe, og, i Overeensstemmelse med Testamentet i den afdøde Executors Ste paa lovlig Maade bringe samme Stervboe til Endskab og ud lig Liquidation, dog uden at lade det faae nogen anden og munion med Thorups Stervove end allene at reservere Arvinger, nes Ret, om dette til hiint, for saa vidt af Testamentet har de penderet, skulde blive noget skyldig, derefter i Eder allerunderdanigst have at rette, befalende Eder Gud. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence Stad Kiøbenhavn, den 23de Mai 1777. Efter Hans Kongel. Mairts, allernaadigste Befaling, Lurdorph. P. Aagaard. have vi strax udtaget af afg. Borgemester og Byefoged Niels Thoronds Stervboe her i Nestved, de afg. Regimentskriver Jacobsens Stervboe tilhørende, der forefindende Papirer og Documenter ud Vidners Overværelse og efter derover forfattede Register, ligesom og indfundet os hos Stervboets Fuldmægtig Sr. Funch Wordingborg, for at søge Oplysning hvorvidt med denne Stervboe til End skab er fremmet, og imod al Formodning erfaret, at ikkuns lidet er kommet til Fuldkommenhed, enten med den til det Kongelige Rente=Kammer skyldende Rigtighed, eller med det forrige Wordingske Distriets nye Kiøbere paalagde og behøvende Afregning, samt iøvrigt Boets Credi= og Debitorer i Almindelighed; Vi finder altsaa fornøden herved næst at bekiendtgiøre forestaaende Hans Majests. allernaadigste Befaling, at indkalde alle og enhver som dette Stervboe i navnlige Maader er vedkommende, saa vel Arvinger som Debi= og Creditorer, at møde for os udi Skifte Commissionen, som agtes foretaget udi min Evald Wulfs Gaard her i Nestved Tirsdagen den 15de Julii førstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, Arvingerne for med fælles Overlæg at bestemme Boens videre Fremme, Creditorerne at erholde den manglende Rigtighed og Deditorerne at afbetale hvad de findes skyldig, da si¬
Berlingske Tidende, 1777-07-04
den Proclama efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 26de Mart. 1776. er udløben, Boen snarest mueligt bliver sluttet, og de som ikke udi behørig Tid haver anmelt sig, paalagt en ævig Taushed, Nestved, den 17de Junii 1777. G. v. Keiserling. C. Muli.
Berlingske Tidende, 1777-07-04
Afg. Claus Pedersen Wæhre, fordum Degn i Uth udi Bierre Herred i Aarhuus=Stift, hans Enke unne Marie Skibholm, er død den 3die Junith a. i Uth Degneboelig hos hendes Datter Giertrud Claus Datter Winther, som er gift med Degn Sr. Hans Niemand sammesteds; hendes efterladte Effecter bestaaer alleneste at en gammel Laag løs Halvkiste og nogle ganske faa og ringe Gang Klæder, hvis hele Værdie kan ikke betale den fierde Deel af hendes Begravelses fornødne Bekostning; foruden den Datter, som en gift med Degnen i Uth, hos hvem hun døde, ere endnu følgende: en Søn Thomas Harder, Skoleholder i Ammisbølle i Ødsted, Sogn, en Søn gig Jørgen Clausen, fordum Farver og Trykker Holstebroe, hans 4 efterladte Børn, som ere hos deres Moder, Holstebroe, og en Datter Datter Marie Kirstine Singestok som tiener paa Vestervig=Kloster, det mældes herved til Efterretning for Thomas Harder og de Umyndiges Værger, at den geistlig Skifte=Ret i Bierre Herred, foretager og slutter sin Forretning ver denne fattige Stervboe i Uth Degneboelig paa 6te Uges Dagen som bliver den 15de Julii 1777. Raarup Præstegaard, den 24de Junii 1777. C. C. Plever.