JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Smuglerfægtningerne ved den russisk preusisk Grændse vedvare og Ruserne begaae mange Voldsgierninger. Saaledes have 5 Kosakker trængt 3 Miil ind paa det preussiske Gebeet og derfra bortslæbt en der boende, forhenværende russisk Undersaat, og ført ham til – Siberien. Til Gjengield har den preussiske Adels man, paa hvis Gods det skeete, udlovet 30 Rthlr. for hver Kosak man bringer ham. Hos en anden preussisk Godsejer stod en Pige og vadskede Tøi i en liden Aa, der udgjør Grændseskjellet. Strømmen førte et Stykke Linned hen mod den anden Bred, men da Pigen vadede ud for at hente det, raabte de russiske Toldbetjente: "Contrebande!" og affyrede deres Geværer; Pigen traf de ikke, men de ihielskjøde hendes Moder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Man har oftere seet hinanden modsigende Angivelser om den engelske og den franske Somagts nærværende Styrke. En engelsk Soofficeer har nu behandlet denne Gjenstand paa en officiel Maade og saaledes sat den i sit rette Lys. Resultatet af hans Undersøgelser er følgende: England har fortiden kun 18 Linieskibe i Tjeneste i Europa, med et Kanonantal af 1,530; Frankerig derimod har 20 Linieskibe i Tjeneste i Europa med et Kanonantal af 1,854. Her regnes naturliviis ikke de Linieskibe, som Englænderne fortiden have i de chinesiske og amerikanske Farvande; thi disse, bemærker Officeren, have ingen Jndflydelse paa de europæiske Forhold. De ældste engelske Søofficerer erklære, at den franske Sømagt i Middelhavet er i bedre Stand nu, end den har været i de sidste halvhundrede Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
J Augsburg har Hr. C. O. Reventlow (Kand Phill. fra Danmark, d. 19. f. M. for et talrigt Auditorium givet nogle Prøver paa Erindringskunst. 100 opgivne Egennavne, hvoraf adskil fremmedklingende. har han opramset i den Orden, som man havde opgivet ham, og det baade fra 1 til 100 og fra 100 til 1, saaledes har han og, uden at huske feil, opramset de ham opgivne Høider paa 500 Bjerge o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
For kort siden indtraf den Ulykke paa Jernbanen, mellem Bristol og London, at Jorden under Jernskinnerne gav efter og sank ind i det Øjeblik, da Vognene gik over: 8 Mennesker dræbtes, 20 haardt saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Jndenlandske Efterretninger. For Kongeriget Danmark er udkommen en Plakat angaaende Jndførselen af raffinerede Sukkere samt Sirup og Udførselen af Klude: "Paa det Kal Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiums allerunderd. Forestilling har det behaget Hs. Maj. Kongen under 29de f. M. allernaadigst at resolvere, at de i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen raffinerede Sukkere og Sirup maae fra 1 Jan 1842 indgaae afgiftsfrie til Kongeriget Danmark i Overeensstemmelse med Fdn. af 1. Mai 1838, § 19, og derhos allernaadigst at bestemme, at Forbudet mod Jndførselen af fremmede raffinerede Sukkere og Sirup til Kongeriget indtil videre provisorisk skal vedblive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Fremdeles er det provisorisk, indtil Provindsialstænderforsamlingernes allerunderdanigste Betænkninger deroder kunne indhentes, allernaadigst bestemt, at Klude skulle fra 1. ds kunne udføres fra Kongeriget Danmark mod en Told af 2 Rbd. 80 s. Sølv pr. 100 Pund, naar de udføres til fremmede og frie Steder, og mod en Told af 2 Rbd. Sølv pr. 100 Pd., naar de føres til Hertugdommene Slesvig og Holsteen eller til Kjøbstaden Ribe." (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Under 20 Decbr. er udkommet et Reskrift til det Slesv. Holst. -Lauenborgske Kancelli, saalydende: "Det er blevet Os allerunderdanigst foredraget, at de Parter i Vort Hertugdømme Slesvig, hvis Retssager i Underinstantsen ere blevne udførte i det danske Sprog, have fundet Vanskeligheder ved at erholde en Sagfører til at lagttage deres Tarv og navnlig til at udføre en mundtlig Forhandling af deres Sager i Overinstantsen. For at forebygge de heraf flydende Ulemper, have Vi fundet Os foranledigede til herved indtil videre allernaadigst at bemyndige Eder til, paa Ansøgning, at tillade Underretsadvokater i Overinstantsen at give Møde og procedere for de Parter hvis Retsager de i Underinstantsen have udført i det danske Sprog, samt til, forsaavidt Fattigsager komme til Forhandling, at meddele dem Konstitution til deres Udførelse i Overinstantserne, saaledes at J tillige skulle være beføiede til at tilsikkre den Erstatning af vor Kasse for de Reisendgifter, der, efter nærmere Specification, maatte have været nødvendige i Anledning af den mundtlige Forhandling af Sagerne. Vi tro ikke - siger Aalb. Av. – at begaae en Jndiscretion ved at fortælle nedenstaaende smukke Træt af Kronprindsen. Under sit sidste Ophold i Frederiksborg erfarede han, at en Skovfoged der i Egnen var død og havde efterladt en meget stor Familie i de fattigste Omstændigheder. En Morgen tidlig reed Kronprindsen med sin Rideknægt til Enken og begavede hende med den betydelige Sum af over 1000 Rbd., som den foregaaende Aftens heldige Spil havde indbragt ham. Der er sikkert kun Faa, der gjøre en saa ædel Anvendelse af deres Gevinst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
J Skrivelse af 16 Novbr. har Cancelliet erklæret, at da Kirkeværgemaal ikke er et Embede, men et Om bud, kan der ikke affordres Kirkeværger Caution for de dem betroede Oppebørsler, hvorimod de vel ialmindelighed bør indsende Qvartalsextracter, dog saaledes, at Kirkeinspectionen og Stiftsøvrigheden i denne Henseende kunne lempe sig efter Omstændighederne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Et eget Slags Jndustri, som i sin Tid skal have fundet Sted med "Raketten med Stiernen", er i disse Dage ogsaa skeet paa "Corsarens" Vegne. Den fortæller nemlig Følgende: "En Person ved Navn A. Knudsen, der var bleven vred paa en Familie i Kbh. sendte Familien en meget fornærmelig Opsats, med det Tilføiende, at den vilde blive indrykket i "Corsaren". Dagen efter indfandt sig hos Familien en Mand ved Navn Hansen, der udgav sig for at være Secretair hos et Medlem af "Corsarens" Redaction og bragte Familen den Hilsen, at Artiklen vilde blive optagen i "Corsaren", men at den dog endnu vilde kunde tilbageholdes, hvis man vilde erlægge 4 Rbd. For om muligt at erholde gunstigere betingelser, henvendte Familien sig directe til "Corsarens" Redaction, som da ansaae det for sin Pligt øieblikkelig at gjøre Anmeldelse om dette Bedrager til Politiet."(Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Den nye Skuespiller, Hr. Knudsen, der den 25. f.M. Østergade og Vestergade" skulde debutere i Rosenkildes forrige Rolle "Ludvig Thostrup, skal besidde en fortrinlig Tenorstemme og et overordentlig comisk Talent, men et uanseeligt Udvortes. Han er oprindelig Skomagersvend, men er senere, følgende sin Lyst for Scenen, engageret af et Theaterselskab i Norge, hvor han optraadte med ualmindelig Lykke, navnlig i Phisters Roller. Det vil nu vise sig, hvorvidt han vil opfylde de Forventninger, man nærer til ham. (S. Bl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Componisten J. P. C. Hartmann har, næst tvende andre Herrer, vundet en af den Nordtydske Musikforening udsat Priisbelønning for den bedste SonatePriisdommere vare blandt Andre Kapelmester Krebs, Schwenke og Dr. L. Spohr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Maleren Adam Müller (en Søn af afdøde Biskop Peter Erasmus Müller) er i Rom bleven saa betæntelig syg, at hans nærmeste Slægt er afreist derhen i disse Dage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Ostindiet, Briggen Rota, Carl, er d. 29. Decbr. indkommen til Kbhavn efter en c. 8 Maaneder fuldendt, Reise fra Batavia. Ladningen bestaar af 340,000 Pd. Riis, 160,000 Pd. Sukker og 15 Lægger Arrak. (Berl. Tid.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Den allerhøieste Resolution om det chirurgiske Academies Jndlemmelse fra 1. ds. i Kbhavns Universitet bestemmer blandt Ander: a) Academiet og det nuværende medicinske Facultet forenes til et fælles læge videnskabeligt Facultet, i hvilket saavel Academiets som Facultetets nuværende Lærere ville have at indtræde som respective Professores ordinarii og extraordinarii i den Orden indbyrdes, hvilken deres nuværende Anciennetet i vedkommende Læreanstalt som ordinarii eller extraordinarii medfører; b) det chirurgiske Academies Bygning med samtlige dertil hørende Jnventarier, Jnstrumenter, Apparater og Samlinger, samt alle det tilhørende Midler, Legater og tillagte aarlige Jndtægter gaae over til Universitetet, som dettes Eiendom. Antallet af Lærerne i det lægevidenskabelige Facultet bestemmes til idetmindste 10.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Under 18 Decbr. er igjennem Finantsdeputationen emaneret en Bekjendtgjørelse om et forandret Præg paa Rigsbankdaleren og dens Underafdelinger paa 32, 16 og 3 Rigsbankskilling, samt Skillingstegnene i Sølv paa 4 og 3 Skilling, og i Kobber paa 2, 1 og 1/2 Stilling. Adversen paa dem alle bliver, ligesom paa de allerede udmyntede nye Spec.: Hs. Maj. Brystbillede med Omskrivt. Paa Reversen angives, foruden Rigsbankværdien, tillige paa de 5 første Sorter Courantværdien med respective 30, 10,5, 2 1/2 og 1 1/2 Skilling. Gehalt og Lødighed forbliver den samme, som hidtil Foruden fornævnte Mynt sorter skal, for at lette Benyttelsen af Rigsbankpenge, ved Courantbetalinget, udpræges Penninge eller Femtedeel Rigsbankskillinger af Kobber, af hvilke 320 Stykker gaae, paa 1 Pund colinsk Vægt. Præget paa disse bliver, foruden Værdien, ligesom paa Rigsbankskilling. Alle her anførte Myntsorter skulle i alle Betalinger uvægerligen modtages saavel i de kgl. Kasser, som imellem Mand og Mand; dog at indtil videre Jngen er forpligtet til at modtage af 16 og 8 Skillingerne mere end 3 Rbdlr., af 4, 3, 2,1 og 1/2 Rigsbantskillinger mere end 16 Rigsbankskilling (5 Schill. Cour.), og af 1/2 Rigsbankskillinger, flere end 4 Stykker af Gangen Ved forestaaende Bestemmelser er man imødegaaet alle de Klager, der førtes i Hertugdommerne: Man har lettet Courantcirculationen, uden derfor at opgive Rigsbankmyntfoden, og alle grundede Anker maae saaledes derved bortfalde. (Berl. Tid.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Da det maa ansees uforeneligt med et theologisk Facultets Stilling i christelig Kirke og Stat at anstille den forordnede theologiske Embeds-Examen med Studerende, som for Facultetet erklære, at deres "Overbeviisning har ført dem bort fra den christelige Tro", og at de med denne deres Overbeviisning ikke uden den høieste Grad af Samvittighedsløshed vilde kunne modtage et geistligt Embede, saa seer Facultetet sig ved det af Den indgivne Petitum og senere afgivne Erklæring sat i den ubehagelige Nødvendighed: at maatte af slaae Deres Begjering om at stedes til den forestaaende Examen. Kjøbenhavn, den 27de December 1811. Paa Facultetets Vegne. M. H. Hohlenberg. Hr. Studiosus Theologiæ H. Brøchner Man fortæller, at der af den bekiendte Anmeldelse Tidsskrift for Literatur og Kritik af Munch-Ræders Skrift om den norske Statsforfatning, hvis Forfatter skal være en anseet Lovkyndig, er taget 8000 Aftryk, der skulde have været omdeelt med "Kjøbenhavns Adresseavis", men bleve tilbageholdte paa Grund af Tidsskriftets Eier, Hr. Boghandler Redtzels Jndsigelse. Salget skal nu være overdraget til ham. (Loll. Falst. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Aarsagen til at Krigsassessor Tidemann ifølge kal. Resolution er bleven sat i Statsfængsel paa Christians, hvortil han ved en Høiesteretsdom var døm paa Grund af nogle i høist usømmelige Udtryk skrevne Breve til Frederik den Sjette, men som dengang formildedes til Ophold paa Bornholm, skal ifølge Aalb. A. være den, at han atter har skrevet nogle høist usømmelige Breve til vor nuværende Konge, hvorhan desuden bebreider Høiesteret for Uredelighed og ulovlig Fremgangsmaade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Af en bekjendt, dygtig Landmand paa Kbh's Amt er anvendt følgende Middel mod den blandt Horn Kvæget grasserende Sygdom J en Stald paa c 40 Kreaturer bleve 6 Køer angrebne fra den ene Dags Efterm. til den anden Dags Morgen, strax lod Ejeren saavel de syge som de friske Kreaturer vadske flere Gange med lunken Eddike, især dog ei alene paa Yveret og Klovene, men ogsaa paa den øvrige Deel af Benene. Derpaa lukkedes Stalden tæt til og et Par Tjæreballier indsattes, hvori der lagdes glødende Steen. Hermed vedblev man 2 til 3 Timer. Den heraf udviklede stærke Damp havde den Virkning paa Kreaturene, at de voldsomt kom til at hoste og nyse, og det saa stærkt, at betydelige Dele af Slim og deslige udtømtes gjennem Næse og Mund, Stalden forblev luktet til næste Morgen, Eddike=Vadskningen gjentoges og derefter anvendtes et Laxativ. De syge Kreaturer kom sig, ingen af de andre bleve angrebne, og heller ikke har noget saadant Symptom viist sig i de nu forløbne 14 Dage. Som Beskyttelsesmiddel fremdeles er Eddike=Vadskningen et Par Gange senere anvendt. (Frdb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Paa flere Steder i Løve Herred ere i denne Tid sket Jndbrud og Tyverier, deriblandt hos Præsten i Finderup, og der tales meget om Usikkerhed paa Landeveien mellem Sorøe og Kallundborg, især Strækningen langs med Tils Sø og gjennem Selchausdahls Skov, en Vei, som paa denne Tid meget befares af Herredets Bønder og øvrige Beboere, som have Skatter at klarere paa Amtstuen i Kallundborg eller transportere Kornvarer til denne By, og da maae være flere i Følge eller være forsynede med Vaaben, til at værge sig med. Herredsfogden har tilforn ladet patrouillere paa Veien ved Nattetid, men om og saa dette gientoges, vilde det neppe nytte, med mindre dertil brugtes meget Mandskab, som vilde være byrdefuldt. (Berl. Tid.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
En anonym Jndsender modsiger nu i Kiel Correspondbl. den nylig sammesteds givne Fremstilling om en Bondeknøses Mishandling paa en Klapjagt i Skovfoged Orts District Jndsenderen paastaaer, at Knøsen, Claus Trede, hverken var bleven slaaet med Geværkolden eller paa anden Maade stødt eller slaaet skjøndt han nok kunde have fortjent en alvorlig Nevselse for sin uforskammede Opførsel og utæmmelige Arrighed, der gik saa vidt, at der stod ham en saadan Fraade ud af Munden, at man i Jtalien gjerne kunde have gjort aqua tosana deraf Claus Trede har forresten tidligere lidt af epileptiske Tilfælde, og er navnlig af den Grund fritaget for Militairtjeneste. J det heftige Raseri, hvort han geraadede, kunne disse Tilfælde let være vendte tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Fra Norddithmarsken skrives: J Anledning af den store Usikkerhed, som hersker i Almindelighed og som paa Grund af Daglønnernes Trang, fordi de i det bestandige regnfulde Veir kun have havt lidet at fortjene i dette Efteraar, let kan blive forøget, har Pastor Volgaardts i Lunden sat et Circulaire i Omløb i denne Egn, der gaaer ud paa at holde de saakaldte stille Vagter om Natten til Eiendomssikkerhedens Beskyttelse. At Misgierninger og Forbrydelser kun altfor ofte forekomme i vore Dage, er desvære sandt nok; thi næsten ethvert udkommende offentlig Blad veed jo at fortælle om Sligt, men ofte stemples ogsaa selv de uskyldigste Handlinger til Forbrydelser. Med denne Jndledning læses nu i Jtzeh. Ugebl. en Gjendrivelse af den nylig i Flensb. Ugebl fortalte Udaad, der skulde have tildroget sig i Bommelund, men som der forsikkres at have været den uskyldigste Handling af Verden og alene at indskrænke sig til følgende Factum: "J Værtshuset i Bommelund sad den 21. Novbr. f. A., om Eftermiddagen, nogle unge Mænd og drak et Glas Punsch, da en i Nærheden boende Skomager traadte ind i Stuen til dem. De muntre Mennesker lode ham give 2, siger og skriver to Glas Punsch, hvorpaa han bortfjernede sig. Endnu samme Dag døde hanOg deraf har nu Rygtet sammensat en himmelraabende Forgiftningshistorie, paastaaende, at der skulde være hældt Tobakssaft, ja endog Vitriololie i Punschen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Jmod den allerede noksom forhadte og hendøende slesvigholsteenske Lære" reiser sig stedse nye og kraft tige Modstandere. En saadan er det ved Eideren, udkommende Blad: "Dithmarscher und Eiderstedter, Bote" blevet og synes i hine Egne at ville give det slesvigholsteenske Princip Naadestødet. (Dyke)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Den 15. f. M. er i en i Heide afholdt Landforsamling Tolderstatnings Anliggendet indledet med Negjeringen. Landskabets Forstandere have antaget det sluttelig tilbudte Vederlag - 516,000 Rbd. At Erstatningssummen tilflyder Landskabets almindelige Kasse, synes utvivlsomt at være billigt, alligevel var det at ønske, at samme maatte blive anvendte til en patriotisk Hensigts Virkeliggjørelse; isærdeleshed maatte vi tage Hensyn til Anlæget af en god Kunst vei. (K. C.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Som vi tidligere have anmældt, at Jægermester de Thygesen til Mattrup havde erholdt en ægte Air shire Tyr, glæder det os nu at kunne meddele, at der nyligen til Mattrup ogsaa er ankommen tvende Air shire Køer, som begge ere drægtige. Da disse Køers ædle Ydre og værdifulde Form ikke staae tilbage for Tyrens, der i enhver Henseende kan maale sig med de bedste, som fra Skotland ere bragte til Mecklenborg, og Pommern, saa kunne vi af denne lille, men sjeldent gode Stamme vente megen Held med den jydske Landmands Anskuelse for denne Sag, der kan blive dobbelt vigtig for Landet, eftersom ingen hidtil frembragt Race i den Grad, som ovennævnte, egner sig til at forædle det jydske Kvæg. Traditioner i Skotland ville ogsaa vide, at Airshire Racen oprindelig nedstammer fra den jydske men er ved kunstmæssig Behandling bragt til dens nu havende Fuldkommenhed som nøisomt og dog godt Malkekvæg, forenet med Evne til let og hurtigt at fedes, og da at afgive et fiintrevlet og behageligt Kjød. (Berl. Tid.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Hvad man har at iagttage for i Vinterens Løb saa meget som muligt at forebygge Sygdom og Dødelighed blandt Faarene:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Afvigte kolde og fugtige Sommer, den vanskelige Høst og det vedholdende fugtige Veir lade befrygte, at der i inder. Vinter blandt Faarene vil opstaae en stor Dødelighed af den Sygdom, som er bekjendt under Navnene: Blegsot, Vandsot, Leverikter eller Leverflynder, hvortil Spiren alt blev lagt i Sommerens Løb. De Dyr, som alt nu vise sig mindre kraftfulde, end de øvrige i Flokken, hvilket kjendes derpaa, at de holde sig afsides fra de andre, ere uopmærksomme, have en kraftesløs, vaklende Gang, og ei yde den sædvanlige Modstand, naar de gribes, og som desuden ere blege i Huden, og mangle røde Striber (Aarer) i det Hvide af Øinene, ville efter nogen Tid gaae tilgrunde af denne Sygdom, hvis Udvikling kjendes paa, at Dyret maares, hoster meget, faaer Uldfald, bliver (som det kaldes) "tykt i Hovedet, eller at der danner sig en vatersotig Hævelse, hvor Hoved og Hals nedentil og op paa Siderne forene sig, og at der fremkommeHævelser af samme Art under Bryst og Bug, hvilken sidste sædvanlig udspiles lidet efter lidet. Der pleier da at indfinde sig Bugløb, og Døden paafølger. Lam og aarige Faar ere især udsatte for denne Sygdom, der ei er smitsom, og naar de Syge slagtes, forinden der udvikler sig vatersotige Hævelser, da kan Kjødet nydes uden Skade for Sundheden. Det vilde bidrage til denne Sygdoms Forebyggelse at tage følgende Forholdsregler: 1) Man vælger kun de Dyr til Levefaar, som endnu ei vise Tegn til den allerede begyndte Sygdom. 2) Faare=Stien maa være rummelig, reen, luftig, og Faarene, føres ved godt Veir jevnligt ud for at røres. 3) Foderet, som gives, maa være frisk og godt, og det ringeste anvendes helst i Frostveir, efterat samme i det Frie er omrøstet og udluftet, for at renses fra Skimmel og Støv a. Hvor det kan skee gives tillige nogen Kierne, helst i Vinterens Begyndelse. 4) Der lægges et Stykke rustet Jern i Vand-Truget. 5) J Stien ophænges sammenbundne Koste af Malurt, Pors eller andre bittre Urter, og her anbringes tillige Snorer, hvori fastgjøres Saltstene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
J Krybbene lægges Boller, der laves af Tjære, Kjøkkensalt og et bittert Pulver, saasom af Malurt, Pors, Kalmus, Reinfan eller Bukkeblade, i Forbindelsee med kunste Enebær. Saaledes tages for Exempel til 100 Faar 2 Pund bittert Pulver, 2 Pund knuste Enebær og 1 Pund Kjøkkensalt, laver deraf Boller med Tjære, og giver dem denne Blanding 2 Gange ugentlig. Disse Midler kunne i samme Forhold blandes med skraaet Sæd og Vand til en tynd Grød. Til Drikke gives et Par Gange ugentlig en Blanding, af 2 Trediedele Tjærevand og 1 Trediedeel Kalkvand. Tjærevandet laves saaledes: 1 Pund Tjære udrøres i c. 25 Potter Vand; efter gjentaget Omrøring lader man Blandingen henskaa rolig til Tjæren er sunken tilbunds. Den klare Vædske afgydes nu med Forsigtighed og blandes med Kalkvandet, der laves bedst paa følgende Maade: 1 Stykke Kalk (I Deel) lædskes med det fornødne Vand, hvorefter der endnu tilsættes saameget Vand, af hvad der i det Hele hertil bruges udgjør 30 Dele. Blandingen bliver da staaende rolig i et vel tillukt Kar, indtil Kalken er sat sig tilbunds, hvorpaa det klare Kalkvand afheldes med Forsigtighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Den Kongelige Weterinairskole i Kbhvn., d. 23. Decb. 1811.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Ledigt Embede. Hals Sognekald i Aalborg Stift, 290 Rd. (Opslaaet vacant den 21. December.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Udnævnelser. Under 30. Decbr. har Hs. Maj. allernaadigst beskikket hidtilværende personel Capellan for Jugstrup, Hjermitslev og Alstrup Menigheder i Aalborg Stift, N. Olsen, til personel Capellan paa eget An= og Tilsvar hos Sognepræsten for Skjerbek Menighed i Ribe Stift, Provst Kamph. - Under samme Dato har Hs. Maj. allern, udnævnt Fuldmægtig paa Sjællands Stiftamtscontoir, Kammersecretair J. Lassen til Byfoged i Hasle samt Herredsfoged i Nørre Herred og Birkedommer ved Hammershuus Birk. (Berl. Tid.)"Randers Avis, Nr. 1 leverer følgende Digt, af Hr. Pastor Steen Steensen Blicher. "Jntet Nyt der findes under Solen!" Gammel Snak! Fornyet eller nyt endda Er Alt fra Karlen indtil Kjolen. Det gaaer jo stændigt til og fra Med Moder, Meninger, Systemer, Excentrisk gaaer man til Extremer, Og nyere den ene end den anden; En Frugt den ene af Forstanden, Den anden af en skjævt forskruet Hjerne; Man efter begge Deele griber gjerne. Men naar man saa har seet sig mæt Og det skeer ofte hastigen og let Det kastes bort som gammelt Skramleri. Vel, der er ofte Noget i. Men kun hvad Nyt har været, og kan ældes: Kvist var engang det gamle Træ, som fældes, Den gamle Ørn har eengang været Unge; Men - ja men - aldrig gammel, aldrig tung Er Aanden i sin Flugt, og stedse ungEr Hjærtet i sit Haab, sin Længsel. Kun gammel her er Støvets Trængsel. Saa gribe da hver Sjæl det gode Nye! Og lade det Forældede og Slette flye Døde. J Kbhvn. Høiesterets=Advocat H. A. Schaffer. M. Owre f. Kjerulff, 60 Aar. Justitsraadinde M. C. Balle f. Weide, 84 Aar. Stud. Theol. C. Hasselriis. - Hunds lev pr Odense, Kammerraad F. H. Larsen, forhen AmtsforKjerteminde. B. K. valter i Hjørring Amt, 78 Aar. Jensen f. Paarup. - Aalborg: Tømmermester J. Zimmermann, 56 Aar. Kjøbmands Enke G. M. Bang f. Thorning, 67 Aar. - Udbyhør, Kromand J. Christensen, 76 Aar. Randers. M. Jørgensen, f. Petersen, 30 Aar. - Brædstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Forligelseskommis. Domd. P. Kingo, 72 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Handelsefterretninger. Hamborg den 30. Decbr. Hvede..... 5 Rd. 4 ls. a 6 Rd. 28 s. Rug . . . . . . . . 3 - 20 – a 4 – - Byg . . . . . . . . . 2 – 12 – a 2 - 19 – Havre . . . . . . . Alt pr. Tønde i Kourant.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Omsætningen var i den forløbne Uge meget ringe i alle Kornsorter. – J London vare Priserne d. 24. Decbr. lavere paa alle Kornsorter, med Undtagelse af Hvede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Altona Kvægmarked. Mandag den 27. Decbr. vare 286 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 229 solgtes og 57 forbleve usolgte. Handelen gik livlig og Priserne holdt sig stive.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-01-03
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 31. December: Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 105 1/2 Rbd. Sølv.