Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-12-28
Odense. Som Pian erfarer, er der fra St. Hans Sogns Beboere indsendt til Hs. Maj. Kongen en Takadresse for det nye Orgel i Sognets Kirke. Den Sum, som Hs. Majestæt i sin Tid skjænkede til Fornyelsen af det gamle Orgel, hint Minde fra Christian 1 Tid, var 1580 Rbd. Den Fiedlerske Sag (sluttet, see sidste Fredags avis ). Med Hensyn til 1) at han har været enig med Groth om dennes Flugt, oplyser Fiedler, at han selv foranstaltede Groth paagreben i Helsingøer. Angaaende 2) at F. ikke skulde have havt Dispositionsret over Varerne i Pakhuusleilighederne i Groths Gaard, siger F.: "Efterat Groth var bleven mig anbefalet, og jeg selv ved mindre Handler havde lært ham at kjende som den særdeles vigilante Opkjøber af Produkter fra første Haand, gav jeg ham fra Tid til anden Forskud, deels til Jndkjøb af alt paa Leverance solgte Varer, og deels for dermed at holde Handelen, især med Huder og Skind saaledes i Gang, at jeg derved blev istand til at udføre de hos mig indløbende udenlandske Bestillinger. For ethvert enkelt ham saaledes givet Forskud, modtog jeg ikke blot hans Qvittering, men i denne ogsaa hans Erklæring og Forpligtelse, at anvende Beløbet til Opkjøb af Varer for min Regning og at henlægge disse paa de af mig efter fremlagt Leiecontract i Gaarden i St. Gjertrudstræde alt for længere Tid siden leiede Pakhuusleiligheder, paa hvilke jeg stadig efter fremlagt Police paa mit Navn har holdt Assecurance imod Jldsvaade tegnet, og hvortil Nøglerne efter Leiecontracten bleve Groth anbetroede, for der at kunne oplægge de af ham kjøbte Varer og for at have Tilsyn med disse. Lignende Fremgangsmaade er i Handels-Praxis ved Forskud til Opkjøbere fra første Haand vist ikke ualmindelig." Endelig udvikler F. 3) sit Forhold til Centralkassen og her bemærker han: "Mine Laaneforretninger med Centralkassen ere i en Række af mere end 10 Aar blevne saaledes fortsatte: at jeg ikkun havde at opgive de Forandringer der ved Panterne fandt Sted, og derefter at afbetale eller stille andre, efter som Laane nes Størrelse vexlede, hvilket almindeligviis dog ikkun skete i Løbet af de første otte Dage efter at Laanet var forfalden. Havde jeg indtil da vel kunnet undgaae at stille nogen Deel af Varelageret i St. Gjertrudstræde som Pant for Centralkassen, saa havde jeg dog alt tidligere ikke blot ofte paatænkt saadant, men dette Lager stod mig altid som et disponibelt Pant af omtrent samme Værdie som Størrelsen af hele min nuværende Gield til Centralkassen for Øie, hvormed jeg, hvis fornødent gjordes, mere end tilstrækkelig kunde supplere dens Sikkerhed. Saaledes alt længe greben aff denne Tanke, da et af mine Laan, hos Centralkassen den 3 Novbr. d. A. var forfalden, og førend jeg efter Groths Flugt var istand til ret at indsee Følgerne deraf, tog jeg ikke i Betænkning, at ved den Fornyelse som da fandt Sted, ogsaa at stille Lagret i Groths Gaard som Pant til Sikkerhed for Centralkassen, og saaledes paa samme Maade som hidtil at retfærdiggjøre den Tillid som Hr. Directeur Dunzfeldt havde viist mig Denne Beslutning blev tagen førend jeg var kommen til klar Anskuelse af at Groth havde udsat mig for et Tab, som jeg nu maa befrygte vil beløbe sig til circa 20,000 Rbd., og jeg havde, paa Grund af de anførte Forhold, intet brødefuldt kunne finde i, uden foreløbig Anmeldelse for Hr. Directeur Duntzfelt, nogen Tid før Laanet forfaldt, at have disponeret over en Deel af de ved den foregaaende Fornyelse Centralkassen stillede Panter, saa meget mere, da der aldrig var bleven gjort Jndsigelse imod saadan Disposition over Panterne, naar nyt Pant blev stillet. Ligesom der her nu ikkun skeete en Fornyelse af ældre Laan, hvorved jeg ikke paadrog Boet nogen nye Forpligtelse, saaledes blev det nye Pant ei heller stillet paa anden Maade, end at det med alle Boets øvrige Dele, der alle, fra det Øieblik jeg efter Groths Flugt saae min Stilling forværret, ere blevne tilstede, har kunnet tages under Rettens Forsegling."