JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Buonapartes sidste Skrivelse til Directoriet berettede: at da Venetianerne havde hidtil viist den overordentligste Omsorg for Alvinzis Armee, havde han troet sig nødsaget at føye nye Forsigtigheds Anstalter, og bemestre sig Slottet Bergamp, som behersker Staden af dette Navn, for at forhindre Fiendens Tilhængere, at giøre ham Communicationerne mellem Adda og Adige vanskeligt. (Det hedder, at Venetianerne derpaa har ladet Tropper og Canoner rykke frem, for at hindre, at de Franske ikke skulle gaae lige til Venedig. Til at gjendrive et Rygte om Pichegru, der kunde synes et nyt Bilag til det gamle Skraal om Republikernes Utaknemmelighed, indeholder Redacteuren følgende: Blandt de utallige Løgne, der daglig udspredes, gives der een, der nødvendig kræver en Giendrivelse, den angaaer Pichegru. Man har anmældt, at denne General var nødsaget for Livsophold at søge om Forpagtningen af Diligencen fra Besancon til Vesoul. Da det fuldbyrdende Directorium opgav det Project, at sende General Pichearu, som Gesandt til Sverrig, besluttede det, han skulde trække Løn, som tienestgiørende Divisions-General. Samme Beslutning paafulgte med General Jourdan, da denne tog sin Afskeed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
J Dag og i Gaar gik Øvrigheden med Vagt og under Trommeslag giennem Gaderne, og forkyndede Loven om Folkevalgene. J Sectionerne indskrives Candidaterne alt En Journalist forsikkrer, at Jourdan og Pichegen blive kaldede til Folkeembeder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
J Forgaars forlangte en i Mellemacten i Operaen at tale; det blev ham bevilget. Han forkyndte derpaa med frygtelig Stemme, at med det første om Natten skulde udbryde en saadan Revolution og Sammensværgelse, som man endnu ikke havde seet Mage til i Paris. Mange holdt ham for en Nar, midlertid blev han bragt i Vagten, og derfra til Politiet, da han sagde, han havde vigtige Opdagelser at giøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Paris, den 8de Januarii. Vi have nu Tidende fra vor Flode, men desværre ikke trøstelig. En Afdeling af den er indløbet til Brest. Da Floden løb ud derfra, var den deelt i tre Divisioner. De adskildtes strax. Siden det Øieblik har man intet hørt fra Fregatten Fraternite, hvorpaa Admiral Morard de Galles, General Hoche, og Adjudant Brieux, Togets Hovedbestyrer befandt sig. Denne Fregat var bestemt til at give Signaler. Midlertid kom de tre Divisioner, skiøndt langt fra hinanden, til Jrlands Kyster. Men da de vilde nærme sig, for at lande, sprang med eet Vinden om, og begyndte at storme. Richeris og Niellys to Divisioner maatte igien stikke ud i rum Søe, og Contreadmiral Bouvets Division, der blev skilt fra dem, naaede eene Jrlands vestlige Kyst, og ankede i Bantrybugten. Den bestod af 5, 6 Linieskibe, nogle Fregatter, 2 Corvetter, o. s. v., og havde 56000 Mand om Bord. General Grouchy, som commandere dem, vilde giøre Landgang, paa Kysten var et betydeligt Antal bevæbnede. Admiralen, som ikke vidste, om disse vare Venner, eller Fiender, og som ingen flade Fartøyer havde, som ikke var understøttet af de øvrige Divisioner, og ingen Ordres havde fra den forlorne Chef, tog det længe i Betænkning. Da endelig Grouch vilde tage alting paa sig, vilde man giøre Landgangen, men nu drev en hæftig Vind Divisionen atter ud i Havet, og en Fregat, der alt laae for Anker, blev revet løs. Nu lod Bouver sine Skibe gaae tilbage til Brest, hvor de og den 30te ere indløbne, uden at have mødt nogen Fiende. Bouvet er sat i Arrest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
J Brest fortsættes midlertid de øvrige Krigskibes Udrustning; det er altsaa ikke usandsynligt, at de tilligemed Villeneves fra Toulon indløbne Eskadre, og de 6 Linieskibe, Bouvet har bragt tilbage, ville løbe ud, enten at understøtte den øvrige Flode, hvis den endnu er i Jrland, eller at dække dens Hiemgang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Redacturen for i Dag indeholder følgende, dog blandt de ikke officielle Artikler: En Division af den brestiske Flode er kommet tilbage, efter at være foruroeliget af Storme paa Jrlands Kyst. J Forventning, at de nærmere Omstændigheder om de tvende øvriges Operationer blive officialiter bekiendtgjort, kunne vi anmælde, at 18000 Mand er satte i Land i Jrland, og som Brødre og Venner modtagne af Jrlænderne, der paa det umodsigeligste have viist, hvor utaaleligt det engelske Aag er dem Paris, den 11te Januarii. Under dette Datum meddeler Correspondenten en Skrivelse fra Brest, der blot meldte den bouvetske Eskadres Ankomst, samt at der signaleredes 17 andre Seilere. Om Landgangen findes intet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
London, den 30te December, 3die, 6te, 10de Januarii. Krigscancelliet i Whitehall giver under 7de Januar om det brestiske Tog følgende Underretning. Af de Depecher, som den kongelige Secretair for indenlands Departementet, Hertugen af Portland fra Underkongen i Jrland, og Hr. Pelham har bekommet af 3die og 4de, sees, at en Deel af den franske Flode er vendt tilbage til Bantrybay, og en anden seet ved Mundingen af Floden Shannon; men at begge have forladt deres Stillinger, og Aftenen den 2den igien ere stukne i Søen, uden at prøve Landgang. Efterretninger om Landets Sindelag, hvor Tropperne ere samlede, ere saa gunstige, som mueligt; den største Troeskab og Loyautet har aabenbaret sig over hele Kongeriget, og mod Synden og Vesten, hvor Tropperne have været i Bevægelse, have Landets Jndvaanere af alle Classer modtaget dem med Levnetsmidler, og alle Slags Beqvemmelighed, og man har givet Beviis paa Nationens Jver og Attraae, at modsætte sig Fienden paa hvert Sted, hvor han kunde lande. Anderledes lyder et i Loyds Caffehuus opslaaet Brev fra Newry den 3die Januar. "Alt er her i den største Forvirring, da de Franske have ladet sig see ved Londonderry, og man hvert Øieblik venter Efterretning, at de have gjort Landgang. Alle Forretninger ligge nu, til alt er i bedre Orden og roeligere. Det er vanskeligt at formode, hvad Følgerne ved nærværende farlige Crists tør blive. Jeg venter, inden faa Dage at nødsages at være i Vaaben.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
De nyeste Efterretninger bekræfte, at den franske Flode gandske har forladt Jrlands Kysten, og taget sit Løb Syd paa; Bridport, Onslov, og Colpois ere anviiste at følge dem med deres Floder. Mange Søeskader berettes saavel for os, som Fienden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Frankfurt, den 14de Januarii. Efter at de Keiserlige endnu den 7de havde erobret nogle Værker for Kehl, og begyndt at beskyde Communicationsbroen, tilbød den franske General Desair Capitulation, som den 9de blev sluttet, og den 10de opfyldt. Kiøbenhavn, den 23 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Søndag den 29de Januarii Kl. 2 Slet, bliver Cour hos Hs. Majestæt Kongen. For Ridderne af Elephanten er Ordensdag, og Damerne klæde sig i Robe de Cour. – Til Aften Kl. 6 1/2 Slet Apartement, og derefter det Kongelige Bunterad=Taffel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Mandagen den 30te Januarii om Aftenen Kl. 7 bliver Bal paree en Domino paa det Kongelige danske Theater. Et vist Antal billetter (i Forhold til det indskrænkede Rums Størrelse) skal i Forveien blive Cheferne for Hoffet, Søe- og Land=Etaten, samt alle de Kongelige Collegier, saavelsom Magistraten, Stadshauptmanden, og Rector Magnificus tilstillede, hvilke respective Herrer Chefs ere anmodede at uddeele billetterne, i forskiellige Departements, samt derpaa at tegne Navnene af dem, som erholde billetterne, paa det man deraf kan see, hvem de ere overladte til. Paa hver billet indlades ikke flere, end i det høyeste een Mandsperson, og to Fruentimmere. Alle øvrige Standspersoner, hvilke ikke henhøre under nogen af ovennævnte Departements, og som ønske at bivaane dette Bal en Domino, kunne (saavidt Antallet af Billetterne det tillader) lade afhente de dertil behøvende billetter i Forsalen, ved Høyeste Ret, paa Palaiet i Kalleboderne ved det afbrændte Slot, førstkommende Søndag Formiddag den 29de Januarii Kl. 9. J øvrigt forventes, at ingen ombytter eller overlader sin Billet til andre, eller vægrer sig ved at forevise den ved Entreen, da ingen billet gielder, uden for den, paa hvis Navn den lyder. De, som ikke kunne indlades i Salen, og ikke destomindre ønske uden Domino at bivaane Ballet som Tilskuere i 2den og 3die Etage af Logerne, ville behage at henvende dem paa ovennævnte Palai i underste Etage paa venstre Haand samme Søndag Formiddag Kl. 9, hvor et lidet Antal Logebilletter (med Hensyn paa det indskrænkede Rum) uddeles af Casserer Krohn. Paa Logebilletterne indlades ey flere end een Person paa hver Billet, og ingen saadan billet afgives, uden imod skriftlig Navngivelse af dem, som begiere den. Enhver vil behageligst indsee, at, da ikkun et lidet Antal af Tilskuere vil kunne rummes, saa kan umuelig alle de, som melde sig, erholde billetter, hvorfor man vil undskylde, om billet ternes Antal ikke findes tilstrækkeligt, da aldeles ingen indlades uden Billet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Den 20de Januarii er solgt ved Auction, Kronprindsens Mølle kaldet, uden Stadens Nørre-Port beliggende med tilhørende Vaanings og Udhuse for 6031 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
Barom. Uvis. Kulde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
16 Januar. N. V. V. N. V. Uvis. S. V. Varme. 28. I. I. Uvis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-23
AVERTISSEMENT. Fredagen den 27de Januarii førstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver i Silkefabriqveur Raabes Gaard i Lyngbye, efter Dom og Execution foretaget Auction over nogle Meubler og Effecter, imod contant Betaling, eller naar forlanges, til Birkedommer Bang, boende paa Vesterbroe No. 43, hvor de trykte Fortegnelser ere at bekomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Kiøbenhavns Aar No. stitut, at Post-Tidender, at Plantning. hans Fredagen, den 27 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schulg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Paris, den 12te Januarii. Det officielle Blad indeholder blandt de officielle Artikler følgende af Søeministeren indgivne Efterretning om det brestiske Tog; fem Linieskibe og tre Fregatter, der udgjorde en Deel af Søearmeen under Admiral Morards Commando, er den 1ste d. M. kommet tilbage til Brest. Efter den 17de f. M. synes Admiralen at have været skilt fra en Deel af Armeen; men den 19de var det lykket Contraadmiral Bouvet fast at forene sig med alle Skibe igien, og da han tog sin Cours af Jrlands sydlige Kyst, med 34 Skibe at indløbe i Bantrybayen. Jrlandske Lootser havde i største Hast begivet sig ombord paa Skibene, og Landingen skulde just gaae for sig, da hæftige Østvinde stærkt beskadigede nogle Skibe, saa at Contraadmiral Bouvet gav alle Skibe Signal, og gik tilbage til Frankerig. Adskillige Skibe ere blevne syv Dage i Bayen; andre ere rimelig blevne paa Kysten, og er det lykket Admiralen at forene sig med de øvrige Skibe, tør man troe, at Regieringens Planer ere udførte. J Gaar ere atter ankomne adskillige Breve fra Brest, der tale om Landingens virkelige Udførelse, men og andre, der intet tale derom. Et fra Brest af 4de Januarii til en Deputeret siger, det er Klokken 10 om Morgenen, og jeg hører, at Hoche med Resten af sin Søearmee, der nu neppe kan bestaae af 9- 10 Linieskibe, har gjort Landgang. Uden Tvivl vil man igien udsende de tilbagekomne, for at sætte vor Armee i Stand til at maale sig med Fienden, om han skulde vise sig for den. Denne Efterretning er for behagelig til, jeg ikke skulde skynde mig, at give dem den. Lykkes vor Plan, hvilken Hæder for Republiken!" Et andet Brev til et herværende Handelshuus siger, det samme, og tilføyer, at Efterretningen er bragt med en Caper, navnlig Lorieux; et tredie Brev til en Repræsentant siger det samme, og nævner ligeledes en Caper, som Budskabets Overbringer. (J en Skrivelse fra London af ellevte Februar forsikkres, at de Franske virkelig ved belfast i Jrland havde vovet en Landgang, da Jndbyggerne der vare meest misfornøyede, og havde vægret sig ved at væbne sig til Landværn. Andre paastaae, Landgangen havde ingen Fremme havt, og den franske Flode var igien gaaet i Søen, rimeligviis for at naae en fransk Havn) de 17 Seilere, man saae uden for Brest, har man ikke siden hørt til, formodentlig vare de engelske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Fredshaabet er næsten gandske forsvundet. Ved at gienkalde det Sagn, at Clarke skulde være ankommet i Wien, mælder Officialbladet, at Porten ruster sig frygtelig, og at man kan sætte en Krigserklæring fra den mellem de formodentlige Begivenheder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Adskillige Blade snakke meget om forestaaende Uroeligheder i Paris, efter andre er der ikke blot fuldkommen sikkert; men aldeles roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Paa Guyomards Forslag er decreteret, at den 21de Januarii, Aarsdagen efter Ludvigs Henrettelse, dette og følgende Aar, skal høytideligholdes over hele Republiken; og tilføyede Raadet, at paa denne Dag ikke blot skal sværges Had til Kongedom og Anarchie, men tillige ubrødelig Hengivenhed til den nærværende Constitution. Misforstaaelsen mellem Directoriet og Lovgivningen. synes at tiltage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Jtalien, den 4de Januarii. Jndvaanernes Opstand i Carfagnang synes at faae et meget alvorligt Udseende. De ere fra deres Bierge rykkede i Sletten mod deres Fiender. Ved en meget veltalende Proclamation har de indbudet alle Hertugen af Modens Undersaatter, at forbinde sig med dem. Den cispadanske Republiks Høvdinge opmuntre paa deres Side Folket i de confæderette Stæder under Friehedens Fane at rykke mod Jnsurgenterne; men disse synes ikke at føle Kald til at stride med deres Landsmænd. De i March satte Cohorter have tabt meget ved Desertion, især ere fast alle Bologneserne bortløbne. J en Kongres i Reggio den 29de December af Bolognas, Ferraras, Modenas, og Reggios Deputerede i Nærværelse af en Deputeret fra Bunaparte fastsattes, at disse 4 Provindser skulde udgiøre een udelelig Republik. De østerrigske Tropper ere i øvrigt ikke fremrykkede, som man foregav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
J Rom er man endnu stedse krigerisk findet, og raadde et vist Partie, som Cardinalerne Mary og Borgia ere i Spidsen for, vare vel Fiendtlighederne alt begyndte. Den førstnævnte Eminents arbeider paa et Manifest, for at præke Korstog mod de Franske, og giøre Krigen til en Religionskrig for hele Christenheden. De Franske lave sig til eftertrykkeligen at angribe Mantua, og lade mange Kanoneerbaade paa Po og Mincio bringe til den indre Søe, for at beskyde Fæstningen. De have i forrige Maaned faaet 27000 Mand Forstærkning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Wien, den 14de Januarii. J Følge Efterretning af den fra Mantua hidkomne Captain Lang skal Garnisonen der ikke nær være i saa god Stand, som man har beskrevet den. Faaer den ikke snart Undsætning, er det at frygte, den maae give sig, især da nu saa stor en fransk Armee kommer i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Aggershuus, den 31 December. Udi afvigte Kirkeaar ere i Aggershuus Stift copulerede 2837 Par; Fødte Drenge 6011, Piger 5851, deriblant 680 Uægte, tilsammen 11862, Døde Mandkiøn fra til 10 Aar 2183, fra 10 til 20 Aar 184, fra 20 til 30 Aar 211, fra 30 til 40 Aar 236, fra 40 til 50 Aar 295, fra 50 til 60 Aar 297, fra 60 til 70 Aar 377, fra 70 til 80 Aar 373, fra 80 til 90 Aar 190, fra 90 til 100 Aar 14, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen 4362, Døde af Qvindekiøn fra o til 10 Aar 1944, fra 10 til 20 Aar 190, fra 20 til 30 Aar 185, fra 30 til 40 Aar 237, fra 40 til 50 Aar 268, fra 50 til 60 Aar 260, fra 60 til 70 Aar 368, fra 70 til 80 Aar 411, fra 80 til 90 Aar 272, fra 90 til 100 Aar 40, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen 4177, døde af begge Kiøn 8539. Altsaa ere i hele Stiftet 3323 flere fødte end døde. Blandt de Døde er 24 omkomne ved ulykkelige Hændelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
Kiøbenhavn, den 27 Januarii. Capitels-Taxt for Siellands Stift 1797. Rug, 2 Rdlr. 4 Mk. 12 Sk. Byg, 2 Rdlr. 1 Mk. 8 Sk. Havre, 1 Rdlr. 3 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-27
J Tallotteriets 617 Trækning i Altona, den 24de Januarii, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Frankfurt, den 17de Januarii. Den svenske Ambassadeur Baron Stael von Holstein er fra Basel paa nogle Dage reist til Erkehertug Carls Hovedqvarteer. Denne Reise foranlediger vigtige Formodninger, og man troer, den angaaer ny Fredsforslag fra Directoriets Side. Alt hedder det, Hr. von Stael skulde selv giøre en Reise til Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Man paastaaer, hvis Kehls Beleiring havde varet længere, havde de Keiserlige ikke kundet udholde den, da de i Løbegravene stod til Knæerne i Dynd, saa man siden den første havde fra Bischofsheim ført adskillige tusinde Stager og Bræder, for at bruge dem til Fodfæste. De ofte omtalte store Maschiner, som de Keiserlige havde bestemt til at ødelægge de strasborgske Broer, have ikke gjort den ventede Virkning. De bestod, efter strasborg ske Beretninger, af 10 store fiirkantede Flaader, som man kaldte Vind- og Jldmaschiner; alle bleve optagne af de Franske. Een af dem var især af uhyre Størrelse, og bygt af meget svære stærke Bielker. og London af 17de og 20de Januarii. De nyeste Efterretninger fra Jrland bekræfte den Efterretning, at den fiendtlige Brester-Flode gandske har forladt Bantry bays Kyster. Bridport er vel med sin Eskadre i de Egne, men Fienden er hidtil undsluppet ham. Enkelte Skibe indberettes midlertid bestandig enten at være tagne eller forulykkede, og anslaae de engelske Tidender allerede den franske Flodes Tab ved dette Tog til 6 Linieskibe, 4 Fregatter, 2 Fløyteskibe, og to Transportskibe, hvormed skal være tabt ni tusende Mand, endog Besætningen paa to af Linieskibene, den ene Fløyte- og det eene Transportskib fraregnet, den man ikke veed. Den store engelske Flode, der under Bridport er i Søen, bestaaer af 21 Linieskibe og 14 Fregatter, en Captain quilloway siges med Skibet Ville de Paris paa 110 Canoner, og fire andre Linieskibe have lagt sig for Brestes Havn, at tillukke den franske Flode Hiemveyen, ikke desmindre er, efter de engelske Beretninger, en Division paa 4 Linieskibe, og 5 Fregatter være løbne derind. J Jrland ere 90000 Mand under Vaaben til Landets Forsvar; Stemmingen skal være meget loyalistisk. Midlertid ere dog tre Kirkesogne i Grevskabet Londonderry erklæret i Uroe ligheds og Revolutions Tilstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
J Lissabon ere, efter de sidste Efterretninger, 6 Linieskibe færdige, der skulle være bestemte til Brasilien. Næsten hele den regulaire portugisiske Milice var marcheret til Grændsen, at dække den mod Spanierne, Garnisonen i Lissabon bestod af Frievillige. Sir John Jervis er med sin Flode seilet fra Tagus, for at bloqvere Frankerigs sydlige Havne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Fra Nordamerica har man Efterretninger, i Følge hvilke der paa eengang har været en stor Mængde Jldsvaader. Washington har den 7de December aabnet Kongressen med en lang Tale. Til Præsident havde ved Tidendernes Afgang Adams 46, Jefferson 43, en Hr. Burr 40, og Pinkney 36 Stemmer. Paa dette Valg vil det uden Tvivl meget komme an, hvorledes Forholdet blive mellem Nordamerica og Frankerig. J nærværende Øieblik seer det saare misligt ud. Den franske Gesandt Adet har nedlagt sin Post, og de Franske paa Guadeloupe tage americanske Skibe, der bringer de Engelske Contrabande.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Paris, den 16de Januarii. J Følge official Beretninger er Admiral Nielly med Linieskibe Pegasus og Pluto, og Fregatten La Resolue kommet paa Brest Rheed den 11te. (J Følge de engelske Tidender skal den halve Deel af Floden være der i Behold). Midlertid skal Toget paa ingen Maade være opgivet, saafremt man ellers kan fæste Liid til en General-Ordre fra Cherin Generalstabs-Chef ved denne Armee, ogsaa siger Rygtet, at General Hed uville skal commandere dette andet Tog. Hoche og Morard med Fregatten Fraternite ere hverken forgaaede eller optagne, dog har en engelsk Orlogsmand gjort Jagt paa dem, og de ere kun undkomne ham, ved at kaste deres Canoner om Bord, til Brest ere de midlertid endnu ikke komne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Den italienske Grændse, den 13de Januarii. De Keiserlige ere fra alle Kanter i Begreb med at rykke frem. Paa adskillige Stæder er det alt kommet til enkelte Fægtninger med de Franske. Den 9de fordrev Østerrigerne de Franske af Bevilaqva, og gjorde 300 Fanger. Dagen før hørte man en stærk Canonade ved Mantua. Man venter, at Østerrigerne ogsaa ere gangne over Adigefloden, og have nærmet sig Mantua. De skal og alt den 12te have indtaget Rivoli, og faaet det adskillige Canoner og Fanger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Frankfurt, den 21de Januarii. Med Dagsposten fra Basel ere adskillige Breve komne med den Efterretning, at den 13de, 14de og 15de de Franske skulle være slagne i Jtalien, og Mantua undsat. (Da midlertid de vienske Hoftidender intet mælde derom, hvorvel Hoffet Dagen tilforn havde faaet en Coureer fra Jtalien, hvorover det skulde være blevet meget glad, torde det vel være bedst at oppebie Stadfæstelsen).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Wien, den 18de Januarii. De Franske have i Jtalien med overordentlige Bekostninger ført svært Skyts mod Mantua. J Moden danne de et Corps d'Armee, som især bestaaer af Jtalienere, og som skal være bestemt mod de pavelige Tropper, der samle sig i Romagna, og anslaaes til 20000 Mand. Mellem de Franske og Venetianerne skal det allerede nogle Stæder være kommet Venedig fortsætter sine Rustninger til Lands til Kamp. og Vands. Man giør meget her af den ny venetianske Gesandt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Kiøbenhavn, den 30 Januarii. Søndag den 29de Januarii blev Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsdag celebreret, om Middagen var Cour ved Hoffet, og derefter det Kongelige Taffel af 20 Couverts, hvorved opførtes Taffel=Musik, af Hr. Kammer musikus Kirckhoff paa Harve. Foruden det Kongelige Taffel, var et Galla-Marskals-Taffel 86 Couverts, og Rosen 20 Couverts. Til Aften var Apartement, og derefter det Kongelige Bunterad Taffel 48 Couverts, og Marskals-Taffelet 86 Couverts.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Under Dato den 20de Januarii er udkommet en at Forordning om Forligelses=Indretninger paa Landet, i Norge, faaes for 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Under samme Dato er udkommet en Forordning, som befaler, at Vidner ey maae føres, forinden HovedSagen er bleven indklaget for Forligelses=Commissionen, samt at Søgsmaale, efter Vexel=Obligationer, ikke herefter skulle være undtagne fra at indkomme for bemeldte Commission, førend desangaaende skrides til Rettergang; faaes for 2 Sk. Den 25de Januarii 1797 solgt ved Auction Grunden af det afbrændte Huus No. 162 paa Hiørnet af Lavendelstrædet og Halmtorvet for 180 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Den 26de Januarii det under Bygning staaende Huus No. 295 paa Hiørnet af Laxegaden og Svaldergaarden for 1631 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Den 27de Januarii Grunden af det afbrændte Huus No. 334 i Laxegaden for 531 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Barom. N. N. V. Varme. 23 Januar. S. V. V. S. V. Kulde. S. S. O. Varme. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-01-30
Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-03
Kiøbenhavns No. Aar. nu utn. sig i Post-Tidende, me Junii. lille Fredagen, den 3 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.