JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
En af Residentsstadens skjønneste og beqvemt indrettede Gaarde, No. 136 i Amaliegaden, stilles til en eneste absolut Auction Onsdagen den 1ste Martii, om Eftermiddagen imellem Kl. 3 og 5, formedelst Eierens, Baron Wedel=Jarlsbergs Bortreise. Conditionerne tilligemed Plan=Tegningerne over Eiendommen blive til Eftersyn hos A. N. Hornbech, i Vimmelskaftet No. 17, som har samme i Commission.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Odense, d. 14 Febr. Kong Hans store Monument, som fordum stod i den spoleerte Graabrødre Kirke, indsættes nu i Væggen af St. Knuds Kirke, lige for Hovedindgangen, og foran samme sættes paa en Forhøining bemeldte Konges, hans Dronnings og Børns i en Blykiste samlede Been.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
(Jversens Avis.) Mariboe, den 16de Februari. Jdag har det tøet og regnet meget stærkt med tyk og usund Luft. Vejene ere paa adskillige Steder næsten ufremkommelige, især der, hvor de ere skuflede saa smalle, at der neppe kan kjøres med en Vogn, langt mindre 2de kjøre forbi hinanden, hvilke, om det indtraf i Mørke, vilde blive satte i den største Forlegenhed. Paa Hillested Mark er en Rende uden Broe, som Man ikke uden med megen Forsigtighed, kan passere om Dagen. Baade i Gaar og i Dag har nogle Bønder, ved at velte i ovenmeldte Rende, maattet bøde for deres Uforsigtighed. - J Mariboe betales en Tønde Hvede med 21 Rbdlr. eller 126 Rbmk. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Kjøbenhavns Børs den 21de Februari. Cours. Hamb. 2 M. 691, a vista 697. Amsterdam a vista 650. London 2 M. 26 3/4 Rbd.,a vista 26 Rbdlr. 64 s. Spec. 675. - Specier solgtes til 41 a 40 1/2 Rbmk., for Commiteesedler blev givet 66 pr. 100; Oblig. 256.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Blandede Efterretninger. Om de Juveler, som bleve den forrige Dronning af Vestphalen. frastiaalne. (Uddraget af denne Fyrstindes Kammertjeners Brevvexling med sin Søster.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
(Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Den 28 Jan. aabnede H. K. H. Kronprindsen af Sverrig Agerdyrkningsacademiet i Stockholm med en Tale, hvori blandt andet forekommer følgende: "Med Deeltagelse have De, mine Herrer, fulgt Begivenhederne i Aaret 1813. Jkke uden Skræk saae de Napoleon, ved Feldttogets Aabning, som Herre over en stor Deel af det preussiske Monarchie og hans Armeer kun en Marsch borte fra Berlin. Denne Hovedstad, berømt saavel ved den store Friedrichs Talenter og Genie, som saa mange Mindemærker fra hans Regjering, stod Fare for at komme i Fiendens Vold. Et eneste Manoeuvre, reddede den, dette Manoeuvre var en Seir. Trylleriet var forsvundet, og den allierede Armee rykkede nu frem fra Seir til Seir. De kjender, mine Herrer, de forhausende Resultater af dette Feldttog. Den blodige Drøm om et Universal monarchie forsvandt, som vi ville haabe, for stedse, og Frihedens Morgenrøde gik paa ny op over Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Da Hertugen af Wellington ankom til Wien, tog han ind til en Privatmand, Banquir Leopold Herz, hvor han spiste til Middag, og fandt at Selskab af de anseeligste Personer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Wien, d. 6 Febr. Samtlige mindremægtige tydske Fyrster og frie Stæder have til den Keiserl. Kongel. Statsminister, Fyrsten af Metternich, og den Kongelige preussiske Statseantsler, Fyrsten af Hardenberg, indgivet en Note, hvori de gjentage deres allerede den 16 Nov. forrige Aar fremsatte Begjering, at den tydske Kongres maa blive aabnet, saa at alle den tydske Stats Deele kunne faae Adgang dertil, og Gjenstandene med Hensyn til den tilkommende tydske Forfatning blive forhandlede efter fri Raadslagning og fælleds Beslutning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Wien, d. 8 Febr. Den østerrigske Jagttager indeholder følgende: "Hertugen af Wellingtons Ankomst bidrager ikke lidet til at forherlige denne for Wien evig mindeværdige Tidspunkt, Om end denne Hovedstads Jndvaanere ere mindre livfulde eller støiende i deres Yttringer end mange andre, saa mangle de dog vistnok ikke varm følelse for udmærket Fortjeneste og sand Storhed. Den Feldtherre, som ved sine hæderlige Bedrivter i Portugal og Spanien gav det første store Exempel paa standhaftig og lykkelig Modstand mod en efter Verdensherredømmet stræbende Despotisme, og lagde den første Grund til Europas Befrielse, har saa retmæssige Fordringer paa sine Tidsforvandtes Tak og Beundring, at alle Hjerter maae slaae ham imøde, paa enhver Skueplads, han betræder. Seiervinderen ved Buzaco, Salamanca, Vittoria og Toulouse tilhører ikke noget enkelt Land, og Hertugen af Wellington maa allevegne befinde sig mellem Sine."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Paris, den 7 Febr. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Jtalien, synes det Rygte at stadfæste sig, at en neapolitansk Armee er rykket ind paa Kirkestatens Grund. J et Brev fra Rom af 18 Jan, hedder det: "Vi see her fra Stadens Volde hvorledes de neapolitanske Troppers Avantgarde leirer sig i Nærheden af os." - Man bemærker, at vore Journalister have stræng befaling at skrive beskedent mod alle Regjeringer, den neapolitanske undtagen. Sidstnævnte bliver derfor ved alle Leiligheder haardt medtaget; men (hvo skulde troe det) Kong Joachim dadles bittert af Mange, ikke fordi han besteeg en Bourbons Trone, men fordi han tog Deel i Coalitionen imod Napoleon. Af denne Aarsag haves han af mange Franske. Det er ugrundet, at vor Regjering giør sig Umage paa Wienercongressen for at faae en Udvidelse ved vor nordlige Grændse. Slige Beretninger, som indeholdes i adskillige fremmede Blade, fortjene aldeles ikke at troes. Hs. Majestæt finder, at en ringe, paa en vis Maade tiltvungen Udvidelse vil stifte større Skade end Gavn, ved den Misundelse, den opvækker. Frankrig er i og for sig selv stort nok, og behøver kun en hensigtsmæssig Retning for at være stærk, og at indtage paa ny den Rang blandt de europæiske Nationer, som dets Konger hævdede før Revolutionen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Paris, den 8 Febr. J Palermo skal man træffe Anstalter, til at sikkre sig mod et Jndfald af Kong Joachim.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Florenz, d. 25 Jan. Forrige Nat er PrindsCaramanica, neapolitansk Statsraadsauditeur, passeret herigjennem til Wien med vigtige Statsskrivelser fra sit Hof. Vi tvivle paa, at de ville kunne retfærdiggjøre Kongens Fremfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Rom, den 18 Jan. Den neapolitanske Armees Avantgarde, som leirer sig i vort Nabolag, kan tydelig sees fra de nærliggende Høie. Paven har tilligemed Cardinalerne indsluttet sig i Engelsborg, og er forberedt paa Alt. En Deel af den herværende Garnison har faaet Ordre at marschere til Forlii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Neapel, d. 14 Jan. I Gaar holdtes, under Kongens Forsæde, et overordentligt Statsraad, hvortil alle Ministre vare tilsagte, og som Dronningen ogsaa bivaanede. Forsamlingen varede i sex Timer. Som man forsikkrer er der fra østerrigsk Side indløbet en meget eftertrykkelig Erklæring, og Alliancen med dette Keiserhuus turde være til Ende, dersom dets Fordringer ikke blive bevilgede. Paven havde sikkert ikke ført et saa kraftigt Sprog imod vort Hof, dersom han ikke vidste sig sikker. Vor skjønne Armee kan vel inden et Par. Dage indtage Rom og det hele pavelige Gebet, men hvad vilde følge deraf, Kort, vort Hoer for nærværende Tid i stor Forlegenhed, og man seer med spændt Forventning Udviklingen af denne Crisis imøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 5 Rbd, Dolvte Aargang. No. 16. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 25 Februari 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Man har villet indføre det urigtige Stedmoder a. i det ægte danske Stifmoders &c. Sted, og det gaaer i Sprogvidenskaben, som i det hele Liv, at en Ulykke sjelden kommer allene, som man pleier at sige. Efter Stedmoder dannede man det vanskabte Stedord. Skulde der være nogen Mening i denne Sammensætning, saa burde det hedde Jsted Ord, da vi ikke kunne bruge vort Sted, som Tydskerne deres Stell (f. Ex. i Stellvertreter). Stæds, finde vi kun i Sammensætninger, som Kjøb-Stæds-Rettigheder. Man kunde derfor sige: Stæds Navne Navne paa Stæder); men det bliver noget ganske andet, naar Ordet skal bruges som Adverb. i hvilket Tilfælde det maa og bør hedde Jsted. Man har hidtil været meget forlegen for at finde et passende dansk Ord for det fremmede Audience. Nogle vilde indføre det svenske Foretrade (aabenbar en Oversættelse af det tydske Vortrit, og aldeles ikke af oldnordisk Herkomst. Andre have, efter Vidensk. Selsk. Ordbog, foreslaaet Anhør. Fortrade, som paa Dansk egent J Man gjorde overalt vel i, først nøie at undersøge et Ords Etymologie, førend man saa ligefrem forkastede det af Talebrugen, eller de Gamle hævdede Genus. ligen skulde hedde Foretrædelse, svarer nu aldeles ikke til bemærkelsen af Audience; thi ikke at tale om, at ogsaa en Døv kan have et saakaldt Foretræde, uden just derfor at have Audience, som altid forudsætter at blive hørt, saa burde det i alt Fald hedde Fremtræde, thi eet er det at træde for Nogen og et andet at træde frem for Nogen. Anhør er aldeles tydsk, thi ingen siger høre an- Vil man endelig have et dansk Ord for Audience, saa synes Paahør, at være det meest passende; de Svenske bruge Forhør. "H. M. Kongen gav Hr." den 24de et allernaadigst Paahør." Det overordentlige eller høitidelige Paahør, som den franske Gesandt havde d. 14de &c. &c., lod sig ret vel høre, især naar Øret først var lidt vant til det ny Ord og vore gode Forfattere vare blevne enige om at bruge det istedet for Audience, som i Grunden dog hverken siger meer eller mindre end Paahør. (Fortsættes.) Mine Forelæsninger, saavel de over Fædrelandets Historie, som de over Napoleons Tidsalder, begynde igjen Søndagen den 26de Februari, og holdes hine fra Kl. 12 til 1, disse fra Kl. 7. til 2, paa sædvanligt Sted. J. Kragh Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Jndenlandske Efterretninger. Under 11 Febr. d. A. ere samtlige Overøvrigheder i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: "J den senere Tid ere til Cancelliet ofte indkomne Ansøgninger om Ægteskabs Ophævelse og Tilladelse til at gifte sig paa ny, uden at de ved allerhøieste Resolution af 22 Jan. 1796 og Forordningen 18 Oct. 1811 befalede Attester om, at der saavel af Øvrigheden, som af vedkommende Præst er prøvet Forlig mellem de paagieldende Ægtefolk, ere vedlagte, ligesom der og har manglet Attest om Ægtefolkenes Forhold i Separationstiden. - Da de ovennævnte Mangler forhale disse Sagers Afgjørelse og foranledige tidspildende Correspondence, saa skulde Cancelliet, for at undgaae begge Dele, tjenstligst have Dem anmodet om, nøie at ville vaage over, at der herefter ikke indsendes nogen saadan Ansøgning hertil, uden at samme er vedlagt, saavel Separations=Bevillingen som fornævnte Oplysninger. Under 14 Febr. d. A. ere samtlige Biskopper i Danmark fra det danske Cancellie blevne tilskrevne saaledes: "Cancelliet er blevet vidende om, at det undertiden har været Tilfældet, at Begravelser ere skeete under Høitideligheder og med Ceremonier, som ikke ere hjemlede i Nitualet og den gieldende Lovgivning. J denne Anledning skulde man tjenstligst anmode Deres Høiærværdighed om at ville paa det alvorligste betyde Geistligheden i det Dem anbetroede Stift, at den ved Begravelser, har at rette sig efter Ritualet og den øvrige gieldende Lovgivning, og ikke tillade, at ved saadanne Leiligheder foretages enten i Kirker, Kapeller eller Kirkegaarde nogen Høitidelighed eller Ceremonie, som ikke er overeensstemmende dermed."J Anledning af Hs. Maj. Kongens Fødselsdag opførtes paa Privattheatret i Tøndern Skuespillet: "Lohn der Wahrheit tilligemed en af Candidat Dahl forfattet Epilog. Skuepladsen forestillede deri en Skovegn med et Tempel, der havde den Jndskrift: "For Sandhed." Midt i Templet var et lidet Alter med Jndskrift: "For Retfærdighed." Tre Mænd, forestillende Lærer, Krigs- og Næringsstanden, traadte frem; den første klædt i Sort, den anden i dansk Officieruniform af mellemste Rang, og den sidste som Bonde i Søndagsklæder. De gik ind i Templet, stillede sig omkring Alteret, saa at Officieren kom til at staae i Midten, paa venstre Bonden, og den Talende, der havde en Krands om Armen, paa høire. Efterat Epilogen var fremsagt, omfavnede alle tre hverandre under det lydeligste bifaldsraab, og Dækket faldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Ved Prof. og Ridder Oest's Død er den første Lærerplads ved Seminariet paa Brahetrolleborg blevet ledig. Underretning om Vilkaarene ved dette Embede faaes hos Biskoppen over Fyens Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
J Torsdags Eftermiddag holdt Hr. Justitsraad og Ridder J. Collin i et overordentligt Møde i Landhuusholdningsselskabet Mindetale over dets nylig afdøde Medlemmer Geheime-Conferentsraad og Justitiarius C. Colbiørnsen og Etatsraad og Professor Bugge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Blandt 4372 Børn af begge Kjøn, som i afvigte Aar ere fødte i Aarhuus Stift, vare 310 nægte. Forholdet af de uægte mod de ægte er saaledes omtrent som 14 til 1. J Aalborg Stift, ere blandt 2757 ægte 263 uægte, altsaa Forholdet af de ægte til de uægte som omtrent 11 til 1. J Viborg Stift ere blandt 1821 ægte 116 uægte, altsaa Forholdet af de ægte mod de uægte som 1 mod 16. Af Dødfødte vare i Aalborg Stift 74, i Viborg Stift 49, i Aarhuus Stift 138, alle af begge Kjøn. Aalborg Stift har omtrent ligesaa mange Jndbyggere som Kjøbenhavn og Aarhuus Stift 70,000 mere. Naar altsaa Kjøbenhavn i forrige Aar kun har havt 34 Dødfødte, medens de to anførte Stifter have havt 74 og 138, saa kan hiint Tal neppe antages for noget Beviis paa Umoralitet i Hovedstaden, da det tvertimod viser, saafremt iøvrigt de Dødfødtes Tal kan eller bør antages som noget Beviis paa Umoralitet, at man er langt meere moralsk i Kjøbenhavn end i Jylland. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Ved Gammelstrand paa Vragerbroen forevises en Fisk hvis Lige, efter Foreviseren Fiskehandler Jens Pedersens offentlige Forsikkring, neppe tilforn er seet af Nogen, hvoraf man skulde troe, at det er en antediluviansk Fisk! Dette Vidunder er nyligen fanget midt i Sundet, hvor det med sine lange Føletraade blev hængende i et Sildegarn. Det levede adskillige Timer efter at det var fanget. Det er aabenbar en Blæk sprutte (Sepia), formodentlig af den Art, der findes ved den norske og grønlandske Kyst, og kaldes Suar Blæksprutte, thi den mangler den beenagtige Substants, som ellers findes paa Ryggen, hos de andre Arter. Blæksprutten kan, efter Funke, snarere tegnes til Fiske end til Orme. Dens Legeme er kjødagtigt og spiseligt. Den er forsynet med to store Øine, hvis Organisation næsten er ligesaa fuldkommen som hos de rødblodige Dyr. Omkring Munden, der er for paa Hovedet og forsynet med Kjæber, sidde 8 vortede Foletraade, hvormed den holder sig fast. Hos nogle Arter (hvilket er Tilfældet med den, som her forevises) findes 2 meget lange Føletraade, der blot have Vorter i Enden, og tjene dem ligesom til at ligge for Anker. Jndvendig i Legemet ved Ryggen til hos nogle Arter en bladet, beenagtig Substants, hvis Nytte man ikke kjender, og som findes ofte svømmende paa Vandet, hvorfor den har faaet Navn af Meerskum. Forpaa Halsen er en Aabning, hvorigjennem Excrementerne komme udJndvendig i Legemet finder man Hjertet med Puls og Blodaarer, Lever, Mave og flere Slags Jndvolde. Forplantelsen skeer ved Æg, der ere samlede ligesom i Classer og af Hannen blive bestænkte med Melken. J en egen Kjertel afsondrer sig en sort Vædske, (som man skal kunne skrive med ligesom med Blæk), hvilken den udsprøiter, naar den er i Fare, da denne Vædske indhyller den og gjør den usynlig for dens Fiender. Deraf har den sit Navn af Blæksprutte, og nogle paa staae, at Chineserne tilberede Tusk af denne sorte Saft. Den almindelige Blæksprutte bliver 2 Fod lang (den som forevises er kun omtrent 1 Fod, og altsaa rimeligviis en Unge). Foruden Suar Blæksprutten har man ogsaa Calmar Blæksprutten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
J det i disse Dage udkomne 1 B. 2det Hefte af Landoeconomisk Tidende læses følgende: "Et Par besynderlige Naturbegivenheder. a. En Høne her paa Strandmøllen blev syg forleden Aar, og døde nogen Tid derefter. Eieren, som ønskede at vide, hvad der kunde have været Aarsag til Hønens Sygdom og Død, lod den op skjøre, og fandt da, til sin store Forundring, en fuldkommen Kylling i den. Jeg veed ikke, at forklare mig denne besynderlige Hændelse anderledes, end paa følgende Maade: Hønen har ikke kunnet lægge det Æg, den bar, hvad enten dette nu har været foraarsaget med en Forstoppelse, eller ved Ægets Dannelse og Varmen; hendes Jndvolde have da tilendebragt Udrugningen, Kyllingen, der fremkom af dette Æg, kunde ikke længe leve i Hønen, og den førstes Død blev Aarsag til den sidstes. b. J den nu henrundne Sommer har følgende Besynderlighed havt Sted i Kjøbenhavn, for hvis Rigtighed jeg tildeels, som Øienvidne, kan indestaae, og hvis Sandhed desuden kan bekræftes af flere Vidner. En Huuseier i Hovedstaden, der i en paa alle Sider tæt indsluttet Gaard, holder nogle Høns, fandt en Morgen et Æg deri, som havde en Størrelse, der næsten overgik den af et Gaaseæg, der var ingen Tvivl om at det, uagtet dets overordentlige Størrelse, var lagt af en almindelig Gaardhøne, de intet fremmed Dyr kunde komme i Gaarden. Jmidlertid kunde man ikke opdage hvilken Hone, der havde lagt det, da alle vare raske. Lidt Blod paa Æget viste imidlertid, at det ikke var lagt uden Smerte. Æget blev viist til adskillige Personer, der alle undrede sig over dets Størrelse, men da det, netop i samme Hensigt, blev baaret ud i Byen, gik det itu, hvorved man først opdagede, at dets Jndre var endnu mere besynderligt, end dets Ydre. Jnden i dette store Æg, der selv var forsynet med en fuldkommen Skal, Blomme og Hvide, fandtes nemlig et andet complet Æg, forsynet med Skal, Blomme og Hvide, og af et almindeligt Hønseægs Størrelse. Jeg har mere end een Gang seet flere Æg med to Blommer, men et fuldkomment Æg inden i et andet har jeg aldrig forefundet, og anseer det for et sjeldent Naturspil, der fortjener Bekjendtgjørelse. - Strandmøllen, den 1 Octbr. 1814. - J. C. Drewsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
De med Posten i Gaar indløbne fredelige Efterretninger have havt en velgjørende Jndflydelse paa vor Cours, og hævet Statspapirerne. Banco, for hvilken i Begyndelsen begiertes henved 700, gik ned til 640. Specier gik ned fra 40 1/2 til 28, men hævede sig derpaa igjen til 38 1/2. Committeesedler solgtes til 67 og Kongl. Obligationer til 264.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
J Adresseavisen læses følgende: "En Person som Har dansk Juridisk Examen Med beste Caragter Har Nogle timer tilovers fra Hans Øvrige, forretninger Nemlig fra Kl. 9 til 11 formedag og fra 5 1/2 til 7 eftermedag, skulde Nogen kunde bruge Hans tieneste i bemelte tid i skrivning og Regning, som Han er meget øvet i, enten Hjemme i Huuset eller uden for, og kunde derved blive Nogen øvelse i det Juridiske saa Var det diskiærere. Hrom ønskes en forsegled bilet Med Naun og bopel indlagt Paa adresse Contorret mrk. J. O. No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
J den Hempelske Avis læses, blandt Avertissementerne følgende: "Sin Eier er frakommet følgende, som den retsindige Finder, mod en passende Doucer, ville indlevere paa Adressekontoiret: 2 Par vandtætte Støvler, en Laternamagica; en dansk Bog om Sommambulismen, Forfatterens Navn er glemt; Holbergs Maskeraden; et Manuskript om Lov-Jllusion med Motto: Simon! Simon, for Hanen har galet 3 Gange, har Du fornægtet mig een Gang; Siegfried v. Lindenberg; en gl. Nathue; Peder Paars, NB. ældste Udgave, trykt i dette Aar (af Bogen var udfaldet pag. 28 af 4de Bogs 1ste Sang); Betrachtungen aber die Triebe der Thiere v. H. S. Reimarus; et BundtKarrikaturtegninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Toldinspecteuren Hr. Justitsraad Bull i Aarhuus, har ladet bekjendtgjøre følgende: "Det er ofte hændet mig her paa Stedet, at Pøbel sloge ind mine Vinduer, uden at Gierningsmændene bleve opdagede. Den 16de f. M. om Aftenen Kl. 7 blev samme Gierning paa ny udøvet. En halv Time derefter knustes nok en Rude. Kl. 10 1/2 ødelagtes atter 3 Fag i et Værelse, hvor jeg opholdt mig og hvor et sygt Barn laae. 4 Personer i Forening skal have udøvet sidstmeldte Gierning. Den mellemste blev udført af een. Denne var nær bleven paagreben. - Umueligt er det dog ikke, at saadanne Mennesker kunne gribes i Flugten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Natten imellem den 28de og 29de Jan, blev atter et Vindue indslaget. Da jeg ikke har privat Trætte med Nogen, og i Sandhed ikke forskylder disse Fornærmelser, anmoder jeg tillidsfuld og forbindtligst enhver ædel Medborger at være mig behielpelig i, at opdage disse Mennesker, hvis Udaad misbilliges af alle Retsindige. Man knuse mine Vinduer, man brænde mit Huus; man mishandle min Person; Jntet kan, Jngen skal formaae mig til at overtræde min Troskabspligt mod Kongen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
Odense, d. 17de Februari. Kong Hans's skjønne store Monument, som stod paa den nordre Side i Choret af Graabrødre Kirke, skulde ikke heller undgaae Ødelæggelsen. Ved Udtagningen af Væggen gik Stenen midt over. Stykkerne blive nu indsatte og samlede saa godt mueligt i St. Knuds Kirke paa høire Haand af Jndgangen fra den søndre Side, og foran sættes de i en Bly kiste samlede Been af bemeldte Konge, hans Dronning og deres navnkundige Søn, Christian 2den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
(Hempels Av.) - (Kong Hans døde d. 21 Febr. 1613, og hans Lig blev derpaa ført til Fyen og begravet i Graabrødrekirke i Odensee. - Det er mærkeligt nok, at hans Monuments Forflyttelse til St. Knuds Kirke i Febr. 1814, netop skete fulde 300 Aar efter hans Død. Ogsaa i Kjøbenhavn eie vi et Mindemærke af denne Konge, nemlig ham og hans Dronning, udhuggen en Basrelief i Steen. Det har tilforn staaet ved Jndgangen til Riddersahlen i det gamle Slot, men da dette blev nedrevet og Christiansborg i dets Sted opført, fik hiint Monument Plads ved Indgangen til det Kongelige Bibliothek, hvor det endnu findes anbragt paa Væggen. Det er for nogle Aar siden blevet renoveret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-25
J Aarhuus Avis læses følgende under Indsendt: "¬