JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Kjøbenhavn. No. 101. Den 30 September, 1805. Udgivet og forlagt af J. Werfel. Den lærde Republiks Constitution. Den daglige Erfaring overtyder os om, at der aldrig har været nogen ugunstigere Periode for Republiker, end netop den nærværende. De ældste Fristater, i det mindste i Europa, forsvinde som Stjerneskud, og den ene synes at opsluge den anden ligesom Pharao's fede Køer de magre. Den lærde Republik er endnu den eneste, som Tidsomstændighederne have levnet os - den eneste, som endnu erindrer os omdet i gamle Dage saa høit priste Friheds- og Lighedsystem. Men, at denne Republik mangler det Væsentligste - den mangler en Constitution. Tøileløs Anarchie er den Dæmon, som sønderslider den, og som tidlig eller sildig, vil frembringe en rædsom Revolution. Vi leve paa en Tid, hvor man opfinder Luft machiner af Seildug og Honning af Myrer, Hjulbører, som man kan gaae paa Vandet med og Alphabeter af bare Streger, Bonapartes Skosværte og Kraftsupper af Elphenbeenspaaner; i en saadan opfindelseslysten Tidspunct, maa unegtelig en saa splinterny Jdee, som en Constitution for den lærde Republik, være det lærde og ulærde Publicum særdeles velkommen. Jeg fremlægger derfor her et Udkast dertil, og overlader det til de Herrer Lærde, om de ville sanctionere eller forkaste den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Den lærde Republik forkynder i Apollos og alle Musernes Navn de litteraire Borgeres Rettigheder og Pligter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
1 Artikel. De litteraire Rettigheder ere Frihed og Lighed. 2. Friheden bestaaer i at kunne skrive Alt, hvad der ikke skader nogen Anden. Lighed bestaaer i, at Recensenternes Dom skal være for alle, saavel i at rose som i at laste Ligheden antager ingen Forskjel paa Byrd, ingen Arv af Magt. Den fordømmer alle politiske Hensigter. Den lader enhver uden Forskiel nyde den Hæder og den Belønning, der tilkommer ham for hans litteraire Fortjenester, uden at tage Hensyn til, om hans Modstandere, med eller uden Føie, tage det ilde op eller ei. Sikkerheden flyder af hele Samfundets Forening til at betrygge enhver for at blive epigramiseret og recenseret af ubeføiede Dommere. Eiendommen er den Ret, at enhver nyder Frugterne af sit Arbeide og sin Flid, uden at nogen anden tilegner sig dem ved Plagiat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Hvad Fornuften og Sædeligheden ikke forbyde, kan heller ikke hindres. Jngen kan nødes til at gjøre, hvad de ikke befale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
De Recensenter, som paatage sig, at bedømme Bøger, maa først ved egne Arbeider have aflagt Prøver paa at de forstaae de Gjenstande, som de bedømme. J modsat Fald skulle de til Straf gjennemlæse de ko sidste Aargange af lærde Efterretninger, og et Par Aargange af et andet periodisk Blad fra Begyndelsen til Enden. De skulle være pligtige at documentere, hvorfor de rose og hvorfor de laste en Bog 9. Jngen ufordeelagtig litterair Dom kan have nogen tilbagevirkende Kraft, ligesom heller ikke den, der f. Ex. engang har skrevet et taaleligt Skuespil, bør have Privilegium paa, at plage Publicum med sin Hjernes Misfostre. 10. Enhver kan bortfæste sin Tid og sælge sin Tjeneste, men han kan hverken sælge sig selv eller sælges, hvilket allerede adskillige Gange har været Tilfældet i Litteraturen. 11. Hver Borger har en lige Rettighed til at levere litteraire Arbeider. Saaledes bør f. Ex., ingen Oversætter have udelukkende Privilegium paa at oversætte Theaterstykker, hvad enten han oversætter dem frit eller tvungen. Pligter. Alle Borgernes Pligter udspringe fra disse to Grundsandheder; Skriver aldrig om Andre, hvad J ikke ville man skulde skrive om eder. Skriver stedse om Andre, hvad J ville man skulde skrive om eder. 2. Enhvers Pligt er det at skrive saaledes, at Regjeringen ikke sættes i den ubehagelige Nødvendighed, at lade ham tiltale, og at han er ligesaa skaansom over sin Næstes Ære som over sin egen. Jngen er god Borger, naar han ikke betaler sin litteraire Gield, ikke behandler sin Forlægger redelig og ikke har Agtelse for Almeenhedens Dom, over hans moralske Caracteer. Den, som tillyver sig en Værdighed, han ikke besidder, den, som gjør sig selv offentlig til Løgner, den, som sværter agtværdige Mænd af uagtværdige Hensigter, han erklærer sig selv i Krigstand med Republiken. Borgernes Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Enhver, som ikke har opnaaet sit 15 Aar, som endnu ikke har ladet sig rage, kan ikke optages til Borger. 2. Borgere ere de, som forstaae Dansk og Tydsk, have læst Sommerfelds Geographie og Kalls Verdenshistorie, skrevet et Par prosaiske og poetiske Stykker i et af vore berømte periodiske Skrivter, og af en berømt Mand ere blevne erklærede for mine Venner, talentfulde Mennesker &c. Dog kunne de, som ikke have erhværvet sig Borgerbrev, indtil dette skeer, mod en ubetydelig Afgivt, føre Navn af Litteratus, men deres Forhold til de virkelige litteraire Borgere, er omtrent det samme som Øltappernes a. til de virkelige Statsborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Udlændinger blive Borgere i den Danske litteraire Republik, naar de have fyldt deres 15 Aar, og erklæret, at de ville bosætte sig i Dannemark. Men i Lovcommissionen for det Danske Sprogs Retskrivning antages de ikke paa nogen muelig betingelse. J saadanne Tilfælde kunne kun indfødte Danske give deres Stemme. Udøvelsen af Borgerrettigheden tabes: a) Ved at begaae offentlige Nederdrægtigheder, hvorved Litteraturen beskjæmmes. b) Ved at nedrive fortjente Mænd, undertrykke sande Genier, smigre og udskraale Stympere og Styltemænd, misbruge sin offentlige Anseelse, og sin Jndflydelse paa Almeenhedens Stemme, ved egennyttige og nædle Konstgreb, c) Ved at benytte sig af pøbelagtige Grovheder og lumpne Vaaben mod sin Modstander i Feidens Dage, ved at bide og gjøe som en gal Bulbider, blot for at gjøre sig inviolabel og tilkjøbe sig Frihed til at begaae de største og haandgribeligste Bommerter. Ved at være i leiet Tyendestand hos en litterair Fabricant. e) Ved at tilegne sig Andres Jdeer og udgive dem for sine egne, og ved at forkaste og fordømme Arbeider, som fortjene det modsatte. f) Ved at gjøre Collecter under Patriotismens Maske, og putte Pengene i sin egen Lomme. 8) Ved at recensere Bøger, som man aldrig har seet. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Doctor Gall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
J den nyere Tid har neppe nogen Opfindelse opvakt almindeligere Sensation blandt Lærde og Ulærde, Høie og Lave, end D. Gall's Lærebygning om Hjernen og dens Dannelse. Endog Damer have udenlands hørt hans offentlige Forelæsninger. Hans Ankomst til Kjøbenhavn har hos os end mere forøget Jnteressen for hans System, og selv de rædsomste Krigsrustninger i Europa have ikke kunnet fortrænge det fra Conversationen og Dagens Orden. Jmidlertid gives der dog mange, der ideligen høre tale om denne Gienstand, uden at have noget rigtigt og tydeligt Begreb derom. Det vil derfor nok neppe være af Veien, at anføre her et kort Udkast af det Gallske System.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. J Morges Kl. 7, reiste H. K. H. Kronprindsen til Holsteen. Feldtcomissariatet følger ham. Præsidenten i det Tydske Cancellie Hr. Kammerherre Møsting og Hr. Grev Schack, Deputeret i det Danske Cancellie, følge ligeledes med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Det hedder ogsaa at det hele Corps diplomatique ledsager H. K. H., og at Generalmajor v. Harthausen i Christiania har faaet Ordre at paatage sig Feldtcommissariatets Bestyrelse, tilligemed Kammerherre Møsting, og Hr. Etatsraad Heinzelmann, Deputeret i det Tydske Cancellie, som for nærværende Tid opholder sig i Hertugdømmene. - Orlogskibet Seieren skal afgaae paa Fredag, og Sophie Frederike paa Søndag. Alle Telegrapherne oprettes nu igjen, og Hr. Telegraphbestyrer Gros, som er bleven udnævnt til Over telegraphbestyrer, skal have Overopsigten over alle Telegrapherne i Landet. Ved hans Omsorg er Jndretningen nu forbedret i den Grad, at man kan signalisere med langt flere Ord end før.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Den Armee, som bliver samlet i det Holsteenske, skal blot have til Hensigt at trække en Neutralitets-Cordon, og det hedder, at den skal bestaae af 20,000 Mand. Man har allerede udskrevet det fornødne Qvantum Fourage til 6000 Heste. Efter Forlydende skal Hovedqvarteret ikke, som for tre Aar siden, være i Rensborg, men nærmere ved Grændserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
H. D. Hertugen af Augustenborg passerede i Onsdags tilbage igjennem Odensee, og indfandt sig ved denne Leilighed paa Chatedralskolen under Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Den 22 d. M. saae man endnu uhøstet Havre paa Viborg Mark. Vaarsæden af Byg og Havre har i Almindelighed været bedre end man ventede; men Rugen paa den bedste Jord meget maadelig. Provstiesæderugen koster i Fyen 12 Rdlr. til 12 Rdlr. 3 Mk. Tønden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
J Fyen seer det i denne Tid ret levende ud Tropperne samles i Odensee og Middelfart. Det hedder, at alle Artillerister indskibes for at gaae til Kjøbenhavn. J Løverdags fulgte paa engang 80 med Smakken. J Løverdags blev Grundstenen lagt til det nye Raad, og Domhuus med stor Høitidelighed. Kl. 4 mødte Borgerskabet i Uniform under militair Mu signe. Det blev opstillet i en Halvcirkel omkring Plankeværket af Tomten. Strax derpaa kom alle det borgerlige Artilleries Over= og Underofficerer, og bleve opstillede paa venstre Fløi. Jnden for Kredsen, lige ved det Sted, hvor Grundstenen, skulde lægges, posterede Brandcorpsets Over= og Underofficerer sig. H. Exc. Grev Reventlau indfandt sig omtrent Kl. 5. Henved Kl. 5 1/4 kom H. K. H. Kronprindsen, H. H. Prinds Christian og Prindsen af Hessen, alle til Hest. De bleve modtagne i Fronten af Kredsen ved Grev Reventlau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Da H. K. H. var kommen til Grundstenen, holdte Greven en meget kort Tale. Derpaa traadte H. K. H. frem og nedlagde fire Mynter, hvoraf den ene skal have været en Otteskilling af Guld, og en Guldplade, som fandtes paa en rød Fløiels Pude, i en Aabning, som var anbragt i Stenen. Muurfolkene toge, efter gammel Skik, i samme Øieblik deres Skjødskind og hvide Nathuer paa Medens dette skede rørtes Trommerne og gjordes militair Honeur. - Da denne Ceremonie var forbi, fremtraadte tolv unge Piger af Magistratens Døttre, og strøede Blomster paa den Vei, som H. K. H. passerede. Hr. Prof. Hansen viste nu Prindserne og de øvrige høie Herskaber hele Tomten, og beskrev den i Korthed Bygningens Plan. H. K. H., ledsaget af begge de andre Prindser, og adskillige af de udenlandske Ministere, hvoriblandt den Franske, begav sig derpaa ud til Frederiksberg. Muurfolkene gave, sig nu ufortøvet til at mure paa Grundstenen, og endnu samme Eftermiddag var der fra Grundstenen af muret 1 1/4 Alen. Tilskuernes Antal var ubeskrivelig stort. End- og paa Tagene og Skorstenene havde der placeret sig Folk. En Mand paa Nytorv, som Dagen i Forveien havde bekjendtgjort i Avisen, at han vilde bortfæste Værelser, hvori man kunde see denne Høitidelighed, fik femten Rdlr. i Leie. D. Gall begynder sine Forelæsninger næstkommende Onsdag. Han vil læse i ti Dage, Tirsdag og Løverdag undtagen, fra Kl. 6 til 8, i det musicalske Academies Sal. Hver billet koster 10 Rdlr. Søbatterierne omkring Hovedstaden skulle ufortøvet sættes i Forsvarsstand, og alle Landsoldater, som boe over sex Mile fra Hovedstaden, have faaet Ordre at indfinde sig sammesteds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
J det Skandinaviske Litteraturselskabs Møde d. 31 Aug. oplæste Prof. Münter en Afhandling: om Leire i Sjælland i Begyndelsen af det nittende Aarhundrede. Hr. Jens Møller, Lærer ved den Latinske Skole i Slagelse, valgtes til Selskabets corresponderende Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
J Valløebykirke i Sjælland findes et af de ældste Døbefade i Dannemark. Det er udhugget af Kampesteen, og indmuret i Muren ud til Kirkegaarden. Halvdelen er bedækket med Jord. Fordum stod det saa høit over Jorden, at man kunde sidde paa det. Der findes ingen Jnskription paa samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
J nene Bellona findes et Bidrag til en Beskrivelse over Slaget ved Collin 1757, nedsendt fra Trondhjem af G. F. v. K. der, som Dansk Volontair, har været med i Slaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Paa Konstacademiets store Figursal beundres, nu en collosalsk Figur, forestillende Mercur, af den berømte Canova. Han har i Foraaret tilsendt Academiet den, og er derpaa bleven optagen til Medlem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Der er i disse Dage bleven udnævnt en stor Deel Maanedslieutenanter, saavel ved Artilleriet som Jnfanteriet &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
En Mad. Walstrøm fra Kjøbenhavn foreviser nu i Christiania sin særdeles store Færdighed i Taffelkonster paa Raadstuesalen, og lader sig betale fra 32 til 16 s. for hver Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Endnu ere Krigsurolighederne ikke udbrudte, men man har dog opgivet alt Haab om Fred imellem Frankrige og de allierede Magter. De Franske have ladet de to Etschbroer, der føre til Jtaliensk Verona, nedbryde, og den endnu levnede tredie Bro stærkt besætte med Tropper og Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Commandanten i det Jtalienske Verona har tilkjendegivet den Østerrigske General, Bellegade, at han har Ordre, ikke at lade nogen passere Broen. Marchal Massena, som anfører den Jtalienske Armee, opholder sig paa hiin Side Verona. Et stort Antal Østerriger fra Tyrol og Steyermark ere ankomne paa hiin Side Etsch, og de Franskes Tal har ogsaa betydelig forøget sig ved denne Flod, der, som bekjendt, skiller den Franske Deel i Jtalien fra den Østerrigske. Begge Strandbredder staae kun endnu i Forbindelse ved en eneste Bro Castellet Vecchio er bleven hastigen befæstet og den berømte Bue af Vitruvius nedtaget, men dog saaledes, at den kan sættes op igjen. Det lader som Krigsskuepladsen vil aabnes i denne Egn. De første Russiske Tropper ventes d. 2 Oct, i Brünn, Hovedstaden i Mähren. Østerrigerne rykke alt mere og mere frem, og en anseelig Deel staae allerede i Schwaben. - Preussen sætter sin hele Armee paa Krigsfod, for at forsvare sin Neutralitet og ikke at tilstæde nogen Gjennemmarch. 300,000 Mand Russer sættes ligeledes i Bevæbningstilstand. - Den Franske Courer, som gik til Østerrige med Fredsforslag, er vendt tilbage, og, som det hedder, har hans Sendelse været frugtesløs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Den i Dag ankomne Moniteur indeholder følgende Skrivelse fra Neapel, dat. d. 13 Aug. Den 12 Aug. Kl. 10 om Aftenen, yttrede Vesuvens Udbrud sig, som Jordskjelvet synes at have været en Forløber til. Da Menneskenes Skrig og et Skybrud af Jld sagde os at Vulcanen havde aabnet sig, gik vi did for at tage Vesuvmundingen i Øiesyn. Laven styrtede sig i tre Secunder ned fra den høieste Bjergtop, og tog Veien mod Dalen mellem Torre deel Greco og Torre deel l'Annunziata, to Borge ved Strandkanten, paa hiin Side Portici. Vi afreiste strax, for i Nærheden at være Vidne til dette rædsomme og beundringsværdige Syn. Ligefra det Sted, vi gik ud fra, saae vi hele Løbet af Lavaen, som strakte sig hele to Mile langt, fra Vesuvmundingen indtil de Bygninger, der forene begge Borge, Jeg var her Vidne til et af Naturens skjønne 1ste Skuespil, og den rædsomste Landeplage, hvormed den kan hjemsøge Menneskene. Jeg maatte beundre de Jldcascader, der styrtede sig ned fra Bjerg tindingen, jeg gysede ved at see uhyre Jldstrømme ødelægge de skjønneste Marker, fortære Bygninger, og i nogle Øieblikke opsluge en Mængde Familiers sidste Hielpekilder. En Linie af rødagtig Jld betegnede Gjennemsnittet af Bjerget. En Sky af Røg, som af og til syntes at give glimrende Lyn fra sig, svævede over samme, og Maanen syntes at blegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Det Skjønne i dette store Skuespil lader sig ligesaalidet beskrive, som det rædsomme Syn, naar man nærmede sig de Steder, som Jldstrømmen ødelagte. Bestyrtede Jndbyggere, der forlode deres Boliger, som Luen allerede havde angrebet; ødelagte Familier, der søgte at redde deres Fattigdom og sidste Hielpekilder, en uhyre Mængde Nysgjerrige, som Skridt for Skridt veg tilbage for Laven, og tilkjendegav ved deres Skrig deres Forbauselse, Skræk og Medlidenhed; Bjergets gyselige Bragen, de idelige Udbrud af Jldstrømme; Træernes Knagen, som Jlden fortærede; Buldren af Murene, som styrtede sammen; den sørgelige Lyd af en Klokke, som de Camaduliske Munke, hvis eenlig Kloster var omringet af to Jldstrømme, kimede med i deres ulykkelige Forfatning - dette vare de gyselige Optrin, jeg har været Vidne til. - For desbedre at kunne see det Hele gik vi ind i en smuk Bygning og op paa en Terrasse, hvor vi saae, at Jlden kun var 15 Skridt fra os. Vi skyndte os ned igjen, og 20 Minuter derefter, var der ikke andet tilbage af Bygningen end tre store Mure. Laven løber ikke som en flydende Flod, men den har stor Lighed med en uhyre Mængde brændende Steenkul, som en uimodstaaelig Kraft har sammendynget og stødt frem med Magt. Naar den støder paa en Muur, opdynger den sig i en Høide af 6 til 7 Fod, forbrænder og omstyrter den. Jeg har seet Vægge blive i Laven saa røde som gloende Jern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
J sin hurtigste Løb paa en jevn Vei løber den 18 Tommer i en Minut. Hvor Veien er bakket, sammendynger Materien sig, og naar den standses af noget, taber den sin Kraft og bliver sort. Den lugter som gloende Jern.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-09-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Heckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Nyeste. derie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Kjøbenhavn. No. 102. Den 4 October, 1805. Udgivet og forlagt af J. WarselHjerneskallerne. En Drøm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
En høi, ædel Figur i Skikkelse af Jsis, med mange Bryster, en Sistrum i Haanden og en Lotusblomst paa Hovedet, betraadte nu Talestolen. Dens Tinding var omgivet af en Straalekrands. Den begyndte nu i en meget høitidelig Tone. J Dødelige, som ere forsamlede ber, for at læse i min skjulte Bog, for at finde Spor der, hvor der ligesaalidet gives noget Spor som paa Havets Speilflade, for at tillægge mig Hensigter, som mit Moderhjerte, end ikke kan tænke paa, uden at bløde; hører mig, og vender tilbage fra eders sære Meninger. Hvor kunne J overtale eder til at troe, at jeg, som eders fælles Moder, jeg, som med saa moderlig en Haand bortleder og adspreder den Torden, der, samlet paa et Sted, kunne fortære hele Landstrækninger, som ligesaavel frembringer læggende Urter i Afrikas brændende Ørkener, som paa Grønlands evige Jisfielde, jeg, som styrer Alt i hele Skabningens Række til det Gode, jeg, som endnu i den allersidste Stund staaer den Døende bi, og gyder Olie i Livets Lampe, naar den svævende Taande hvert Øieblik vil slukkes - hvor kunne J overtale eder til at troe, at jeg har begavet eder med Anlæg - til Mord, Ran og Grusomhed, Og om end J havde været svage nok til at troe det om mig, troe J da tillige, at jeg ved udvortes Tegn havde udmærket disse Vidnesbyrd om min Svaghed og Ufuldkommenhed? Hvilken Konstner er saa ufornuftig, med Forsæt at danne en Figur med vanskabte Dele, og endog at tilkjendegive ved udvortes Kiendemærker, hvilken af disse Deele der er vanskabt, Og hvad ikke en Dødelig vilde gjøre, det skulde jeg gjøre? Fuldkommenhed er den første Grundlov i alle mine Værker, og mit Mesterstykke skulde jeg have dannet saa ufuldkomment, Vilde det ikke netop have været et Middel til at forstyrre mit eget Værk, om jeg selv havde nedlagt Spiren til Mord i Menneskets Siel Vel strider det imod min Plan, at standse Tingenes naturlige Gang ved overnaturlige Midler; men Mennesket har derfor en fri Villie, som dets Fornuft maa kunne styre. Det handler ondt, ikke fordi det maatte, men fordi det vilde. Omstændighederne lede meget ofte Menneskets Villie, og Meningernes Forskjellighed gjør en Handling i det ene Land og det ene Aarhundrede til en Dyd, som den i et andet gjør til en Last. - Vel har jeg uddeelt mine Gaver i forskjellig Grad, men Alting er dog godt, naar det forlader min Haand, kun i Menneskenes Hænder vanslægter det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Forfatteren af dette Stykke maa bede Læseren, for Alting ikke at betragte det som nogen Satire over den Gallske Lærebygning om Hjernen, som han ikke er indviet i, og som han, fra den anatomiske Side, aldeles ikke føler Kald til at bedømme. Hvorfor har han da skrevet dette Stykke, vil man maaskee spørge? - For at bestride den allerede af Lavater for nogle Decennier siden fremsatte Mening om Menneskets medfødte Naturanlæg til Mord, Tyverie &c. Til at gjendrive en saadan Sætning behøver man neppe at være Anatom. Forfatteren har iøvrigt alt for meget Agtelse for den ham ubekjendte, men i hans Øine høist agtværdige og skarpsindige Dr. Gall til at han paa en saadan Maade skulde, om han ogsaa følte Ævne dertil, vilde ivre mod hans System. Men det er hans urokkelige Grundsætning, aldrig af Menneskefrygt eller Angest for vrange Domme at undertrykke sin Mening om vigtige og almeeninteressante Gienstande, naar de, efter hans Formening, ikke ligge udenfor hans Competence. J intet Rige i Verden er Frihed systemet mere nødvendigt end i Meningernes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Blandede Nyheder. Een af de mærkværdigste Herregaarde i Dannemark er Steensgaard, paa Langeland. For nærværende Tid tilhører den Fru Leth, som er en Frøken Steensen, med hvis Fader, Oberstlieutenant C. F. Steensen, den mandlige Linie af den Steensenske Slægt aldeles uddøde. Denne berømte adelige Familie besad Gaarden uafbrudt i flere end 250 Aar. Den er især mærkværdig for Oldgrandskeren, da Hovedbygningen, som er meget gammel, staaer endnu ganske uforandret og saaledes som den først blev bygt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Den viser vore Forfædres uregelmæssige Bygningskonst, indvendige Decorationer, Smag og Beqvemmeligheder for et Par Aarhundreder siden. Den er fra en anden Side betragtet endnu mærkværdigere. Da Gaardens Eier, den brave Landsdommer Vincent Steensen anførte Langelænderne, forat forsvare deres kjere Øe mod de Svenskes Overfald 1659, var han saa uheldig at falde i Slaget tæt ved hans Gaard. Hans ligesaa tappre Fru Anne Holk havde Mod nok, ved Snildhed at hevne sin Mands Død. Hun gav et Gjestebud til de Svenske Officerers Ære. Da disse vare vel beskienkede, og i deres Fuldskab over Bordet skiøde efter de i Salen hængende Familieportraiter og et herligt stort Dyremalerie, lod hun sine Folk hemmelig komme ind i Gaarden. De overrumplede de beskienkede Gjester og dræbte dem alle. Salen staaer endnu i alle Maader uforandret. Man seer endnu, hvorledes Portraiterne, og især det smukke Dyre malerie, ere gjennemborede af Kuglerne. Kun for faa Aar siden har man tilladt sig at afhøvle Blodpletterne paa Gulvet. Paa Gaarden findes nogle Mindemærker om den Steensenske Slægt. Vincent Steensens Stammebog, som nu er over 200 Aar gammel, er vel bevaret. Den er fra den Tid, han reiste udenlands, og man finder der mange paa den Tid berømte Europæiske Lærdes og Statsmænds Haandskrivt. Den store Gevinst paa 50,000 Rdlr., som i disse Dage er udkommen i Classelotteriets femte Trækning, skal være kommen til Stralsund, Paa det Sted paa Vildersplads, hvor Compagniets Tjære koges, er der nu rundt omkring Kjedelen, efter Hr. Capitain Nøragers Foranstaltning, anbragt en ordentlig, stor Forskandsning af Blaa leer, hvoraf der findes en Mængde bagved Compagniehuset. Ved denne Jndretning er de farlige Følger, som kunde flyde af Tjærekogningen, aldeles forebyggede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-04
Den nærværende Eier af Stamhuset Erholm i Vends Herred har gjort sig meget fortjent af Skolevæsenet paa sine Godser. For at fremme Oplysningen har han skienket omtrent tusinde Bøger af moralsk og oeconomisk Jndhold til sine Bønder, hvilke desuden have faaet af Landhuusholdningsselskabet i Præmier en Sum af henved 1200 Rdlr.