JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Til Koncurrence om de i afvigte Aar af Legatet, for den evangelisk christelige Læres Udbredelse udsatte Præmier for opbyggelige Prædikener i et populairt Sprog, for Almuen, over tvende opgivne Texter, vare, ifølge Bekjendtgjørelse fra Biskoppen over Siellands Stift, indkomne 8 Prædikener, af hvilke dog kun en blev funden værdig til 3die Præmie, Forfatteren dertil var Hr. Lautrup, Sognepræst til Kjøng i Sielland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Paa Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn var i Ugen fra 4de til 10de Januar født 29 Børn. Den 7de fandtes i en Grøft udenfor Østerport et nyfødt dødt Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Paa flere Steder i Sielland begynde typhøse Sygdomme at grassere. Skarlagensfeberen bortriver ogsaa talrige Offre. Sammesteds fra skreves nylig, at man i denne vaarlige Vinter bemærker et forunderligt Liv i Vegetationen. Rigtignok - tilføies der har man ikke som i Fyen, i fri Land blomstrende Rosentræer med frodige Knopper, (kun Julerosen, Helleborus nigra, seer man florere i Friland); men der er dog i hele den vegetabilske Natur en Uro og Gjæring, som lader os glemme, at vi skrive den at tende Januar. – Capitelstaxten for Sielland menes ei at kunne gaae under 14 Mk. pr. Tde Byg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Foranlediget ved, at fem Toldbetjente i Odense uventet ere afskedigede fra denne deres Tjeneste, har en Jndsender, – som iøvrigt erklærer, at han aldeles ikke kjender, hvad de Afskedigede have forbrudt, eller hvori deres Strafskyldighed bestaaer, saa at det ingenlunde kan være hans Mening at ville fremføre et Ord til deres Forsvar - i Khvosposten udtalt sin Overbeviisning om, hvor retfærdigt og billigt Krav enhver Statstjener, naar han, ifølge indløben Klag og i Medhold af nogle anførte 58 i Lovgivningen, at Kollegiet indstilles til Afskedigelse, har paa, forinden at blive hørt, for at han i sin Erklæring kan, i Henseende til den paaklagede Brøde og det derfor tilveiebragte indicielle Beviis, indskyde sig under Kongens strenge Retfærdighed, eller i Henseende til en af ham selv erkjendt Brøde, benfalde hans Mildhed og Naade, Det Beckerske Skuespillerselskab - hedder det fra Odense i Jversens Avis, har nu tilbragt snart to Maaneder her, og næsten stedse havt godt Besøg, ja endog nogle Gange saa propfuldt Huus, at flere have maattet gaae tilbage, uden at kunne faae Plads (et Held som her i mange Aar ikke er blevet noget Selskab tildeel). Man maae og tilstaae, at Directionen, med særdeles Omhu sørger for Alt hvad der staaer i dens Magt; og at Selskabets Kostumering langt overgaaer, hvad man kan fordre paa de mindre Theatre ja endog kan kaldes elegant. Mad. Rosenbusch er som sædvanlig af Damerne, Selskabets Primadonna Jomfrue Lichtenstein og Mad. Kossel flittige Skuespillerinder, der havde givet mangen en Rolle med Bifald. Dr. Neupert, Kossel og Hanstein ere gode Skuespillere, som hver i sit Fag have ydet Publikun behagelige Timer, og som kunne træde op paa større Theatre med Held. Hr. Pöschel, som undertiden giver Gjæsteroller, er som altid den tænksomme, særdeles yndede Kunstner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Holsteen er allerede i dette Aar bleven hjemsøgt af adskillige Jldebrande, som dog, Gud være lovet, ikke have voldet nogen betydelig Ulykke. J Kiel og Flensborg afbrændte hvert Sted et Huus, og nylig ligeledes et i Jtzehoe. Beboerne mistede rigtignok her næsten Alt hvad de eiede, men dog var det en Lykke for Byen at det var stille Veir. Alt i nogle Dage - hedder det i en Beretninfra Kiel den 6te Januar, sees her alskens Omslag bebudende Fugle, saasom: Harpespillerinder, Orgel dreiere, Vaffelbagerpiger, Handlende, Skuespillere, &c. og i dette Øieblik forkyndes os ved Klokkelyd fra Kirketaarnet at Omslaget begynder, og at vi om nogle Dage kunne imødesee den meest levende Tid her i hele Aaret. De for det 2det holsteenske Landdistrict (Heide) valgte Repræsentanter til Stænderforsamlingen, have Begge, baade den Deputerede og Suppleanten, frabedt sig det paa dem gjorte Valg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Ved Landsoverretten i Viborg er Huusmand P. Hansen af Galthen Skov bleven dømt til 4 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød for at have forfalsket et Document, eller i det mindste at have afbenyttet det, uagtet han vidste at det var forfalsket. Ved samme Ret ere de i Aarhuus arresterede Personer, som ere tiltalte for deels at have forfærdiget og udgivet falske Femrigsbankdalersedler, og deels for at have været vidende om at saadant skeete og deeltaget deri, samtlige dømte at have deres Ære og Liv forbrudt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
J Vestervig Sogn indtraf forgangen Dag det Uheld, at en Dreng paa 9 Aar, der var allene i Laden, beskjæftiget med at slynge, fik af Vanvare Hovedet ind imellem Rebet, blev hængende og fandtes død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Hestehandler Cerf gjendriver i Thisted Avis det udspredte Rygte, at han skulde have givet En i Commission at kjøbe Heste for sig. "De Heste, som jeg kan bruge her fra Jylland – erklærer han, kjøber jeg selv."J Fredericia er Michaeliskirken bleven indviet paany. Ved betydelig Opoffrelse af Sognepræsten Hr. Gudeer den bleven hensigtsmæssig og smagfuld istandsat. Arbeidet er, for Størstedelen af indenbyes Mestere, udført efter Prof. Hetschs Anordning, i en simpel, ædel, og dog elegant Stil; et nyt Orgel er forfærdiget dertil af Orgelbygger Demant. Hs. H. Biskop T. Müller fra Ribe holdt Jndvielsestalen; de Ord han der henvendte til ham som især havde bidraget til at fuldende dette skjønne Værk, bør og ville vist ikke forglemmes. Saavel de høiere Autoriteters og alle Byens Embedsmænds Lykønskninger, som den Taksigelse, en Deputation af Byens Borgere aflagte til hiin dristige Embedsmand, vidne om, at man erkjendte hans Færd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Den eller de som vil overtage sig Dampskibs og Smakkefarten mellem Aarhuus og Kalundborg fra Aaret 1836 af, faaer Eneret dertil. Til Dampskibets Anskaffelse kunne Entrepeneurerne vente sig et Laan af Generalpostdirectionen. Til Bestridelsen, af den hele Færgefart skal der anskaffes et Dampskib med et Maskinerie af 50 Hestes Kraft, 3 forsvarlige Smakker, samt tvende Færgebaade, Privilegiet kan ventes meddeelt paa 15 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Dødsfald. Fru Kammerraadinde Holst, Etatsraadinde Weinwich, Madame Goldsmith f. Schølle, Enkemad. Groulef f. Svendsen, Bogbinder Lynge, Laurids Fogtmann, Thora Messerschmidt, P. C. Timm, J. C. Olsen, Anne Marie Holte, Fyrværker Schoug, Sophie Wagner, Alle i Khvn. Statsraad Neergaard paa Gundersløvholm. Kammerraad Gjersing paa Mørupgaard. Kbm. Rasmus Bang i Corsøer. Kammerjunker Christian v. Lemetzau i Odense. Major ved det Slesv. Jægerkorps C. v. Rathlev, R. af D., i Eckernførde. A. F. Thoming, Chef for Handelshuset C.F. Jselin & C. i Kiel. Student N. Schrum i Ribe. Jfr. Helene Frydensberg i Veile, Landvæsenscommissair og Propr. Tram paa Astrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Bekjendtgjørelser. Med dyb og inderlig Vemod bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner, at det behagede den alvise Gud, i Morges at bortkalde til et bedre Liv min inderligen elskede Mand Barthold Larsen, Sognepræst for Schjødstrup og Elsted Menigheder, i hans Alders 70de Aar. – Vort lykkelige Ægteskab blev velsignet med tvende Børn, af hvilke det Ene i Evigheden modtager den Hensovede, og det Andet nu begræder Tabet af den kjærligste Fader, ligesom Savnet af den retsindigste og meest trofaste Ægtefælle dybt og længe vil føles af hans sørgende Enke. Schjødstrup Præstegaard, d. 20 Jan. 1835. A. M. Qvade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
At Enkemadame Holm, født Bering, har veden let og rolig Død, uden noget Sygeleie, den 13de d. M. i Skanderborg omskiftet Tiden med Evigheden, bekjendtgjøres herved af hendes Søstersøn. Aarhuus, den 18de Jan. 1835. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Onsdagen den 28de Januar bliver i Selskabet Polyhymnig Ball i Anledning af Hs. Majestæts høie Fødselsdag, hvortil Fremmede, der ønske Adgang, ville behage forud at lade afhente billetter, 1 Rbd. pro person, hos Undertegnede. Ballet aabnes Kl. 7. J. Meulengracht. Schlotfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Theatret i Aarhuus. Fredag Aften gives 5te Abonnementsforestilling: Laura, originalt Sørgespil i 3 Acter af B. Bang. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Enhver som ønsker Hopper bedækket ved Fuldblodshingsten Cassio i Aaret 1835, ville behagelig derom snarest mueligt indgive skriftlig Anmeldelse til Hr. Cand. Juris Dahl i Aarhuus Mølle, som optager enhver Anmeldelse i den Orden den er modtaget. Den 1ste Marts, ra hvilken Dag Bedækningen begynder, holder Bestyrelsen et Møde om Formid. Kl. 10 i Aarhuus Melle, for at gjennemgaae de indkomne Anmeldelser, saavel over golde Hopper, som Begjæringerne om Bedæknings Nummere, hvorved det kan bestemmes hvormange Hopper der i dette Aar kan vorde bedækkede flere end forrige Aar, og hvorefter enhver Anmelder da vil blive underrettet og hvilket Rummer den anmeldte Hoppe har erholdt til Bedækning. De samme Bestemmelser der for Bedækningen i Aaret 1834 ere antagne og meddeelte Enhver der lod bedække, gjelde og for indeværende Aar. Bestyrelsen har her anført sit Møde til Efterretning for dHrr. Jnteressenter der ønske at være nærværende. Aarhuus, den 9de Januar 1835. Bestyrelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Min iboende Gaard i Haarup Bye, Todberg Sogn, Randers Amt, der staaer for Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., hvis aarlige Udsæd er 2 Tdr. 4 Skpr. Rug, 6 a 7 Tdr. Byg, 9 a 10 Tdr. Havre, og aarlig avles 10 a 20 Tdr. Høe, samt fodres og græsses 2 Heste, 8 a 10 Fæehøveder, 12 Faar, agter jeg underhaanden at bortsælge. Med Gaarden følger 2 Hedelodder og en Tørvemose. Liebhaverne bedes at henvende dem til undertegnede Eier. Søren Sørensen Hovgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
En Gaard, beliggende i en smuk Egn, 1 1/2 Miil fra en af Jyllands første Kjøbstæder, er underhaanden, at faae tilkjøbs. Gaardens Bygninger ere samtlige for faa Aar siden af Nyt opførte, og Stuehuset afgiver en smuk og beqvem Boepæl for en Familie endog udenfor Bondestanden; dens Hartkorn er lidt over 5 Tdr.; dens Areal er omtrent 100 Tdr. Sædeland, bedste Bonitet, og paa dens Engbund avles aarlig 8090 Læs Høe; den har Tørvejord i Overflødighed og noget Gjerdselhugst; den kan tiltrædes strax eller til Foraaret –med eller uden Besætning. – Af Kjøbesummen kan, om forlanges, det Halve blive indestaaende i Eiendommen. Nærmere Underretning og Henviisning faaes ved Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Stedet No. 562 ved Siden af Amtstuen paa Frederiksgade, bestaaende af 4 1/2 Fag til Gaden, hvorunder Kjelder, dertil Gaards= og Haveplads samt Udgang til Marken, er underhaanden at faae tilkjøbs og kan tiltrædes til førstkommende Flyttetid. Liebhavere ville behageligst henvende dem til Eieren. Rasmus Jørgensen, Væver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Mit Sted, beliggende paa Middelgade under nye No. 94 Litr. C. med Indkjørsel, bestaaende af 6 Værelser med Kjøkken, Fadebuer, Kjelder, og mange Beqvemmeligheder i Gaarden, kan faaes tilleie fra førstkommende Paaske=Flyttetid. De Attraaende ville behagentligen henvende dem til S. T. Hr. Kjøbmand Søgaard, for at aftale det Fornødne. Rasmus Holbech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Et Partie Jernvare, hvoriblandt Alt til Tømmer, Snedker= og Smede=Værktøi om henhørende, endeel JernGryder, Pander, Plader i flere Størrelser, samt Alt til Jernkramhandel henhørende er arriveret, og faaes billig hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Bøhmiske Glasvare, saavel ord. som fine slebne, ere hjemkomne. F. C. Døcker. Fine Doubletter & Enkeltløbige Jagt-Geværer, samt Pistoler á Percussion, med flere Jagt-Reqvisiter, ere her arriverede. F. C. Døcker. Et betydeligt Parti uægte Meerskums=Pibehoveder, anbefales dHrr. Guld & Sølv-Arbeidere til saare moderate Priser. F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Gode Cigarer og Tobakker, i mange Qvaliteter, faaes billigst mueligt hos F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Et Partie saare billige Schmalkalder-Vare, saasom Fiile, Raspe, Spænder, hvide fortinnede og sortelaqv., Knive, Riptænger, m. m. m., udsælges en gros til dHrr. Handlende, der endog nyde en extra Rabat. F. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Droj. Rak. Hør, samt alle Sorter heglet Hør, ere arriverede og kan faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Grønne pots Flasker faaes billige hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Tort Favnebrænde faaes billig hos Chr. Alb. Bünger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Herregaards=Smør kan faaes billig hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Extra gode Anchiovis og Spegesild kan faaes hos C. Boer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
100 Hiulieger kan faaes billige hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Extra gode nye Sengeklæder kan faaes hos C. Woer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
J No. 197 paa Studsgade er tilkjøbs en smuk Eenspænder=Kane, med Bjørneskinds Teppe og Snee dækken, Seletøi med Bjelder og Klokker o. s. v. for en billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Den Leilighed i Skomager Willadsens Sted som for Tiden beboes af Vertshuusholder Petersen ved Mindet, og bestaaer af 2 Stuer, Sovekammer, samt Kjøkken og Spisekammer, et Pigekammer og et lidet Pulterkammer, Brændehuus og Kjælder, hvori er et Fyrsted som kan afbenyttes til Vadsk, er at faae tilleie naar man derom henvender sig til Undertegnede. C. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
At den til Auction i Ebeltoft 9de dennes, averterede, paa mit Navn lydende Obligation, er i Juli 1813, ved Grauballegaards Salg lovligen overgaaet paa Kjøberen, og saaledes mig uden Last, bekjendtgjøres. Østerkeilstrup, den 8de December 1834. A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Extra godt Talg til Forme=Lys kan bekommes for 15 1/2 Rbmk. Lisp. hos C. Kleis, Slagtermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Recension. eller Anmærkninger af J. C. Tarliong i Aarhuus i Anledning af det i Kjøbenhavn etablerede Patent Farvevare=Fabrique af Hr. C. Struch, Viingaardsstræde No. 239.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Ved at læse et Avertissement fra bemeldte Hr. Struch i Aarhuus Stiftstidende No. 184 og 188 f. A. antog jeg, at der var hidkommet en engelsk Professor i Chemien og i Farveriets Gienstande, som præsterede noget hidtil ubekjendt i dette Fag. Jeg tilskrev Manden, bad om hans Priiscourant, som jeg erholdt; derefter forlangte jeg en liden Portion at alle hans Vare; han efterkom min Begjæring paa dette nær, at han sendte mig hvad han troede var bedst afsættelig. Men ved at eftersee Varene, og undersøge hvoraf de bestode og hvortil de vare bestemte, fandt jeg mig særdeles skuffet i min Forventning; det Hele var almindelige her bekjendte Farvevare, som ikke engang passede til det Brug hvortil de skilde anvendes, og kostede det dobbelte mod hvad de her kjøbes for. Jeg vil med takkende Haand sælge saadanne Vare, 50 a 100 Procent bedre Kjøb end Hr. Struch, men dog med den bemærkning, at disse Vare ville svare ligesaa slet til Hensigten og Forbruget som de berørte fra bemeldte Patent-Farvevare=Fabritants Haand. – Ordet Patent bruges jo sædvanlig i Engelland, og betyder der et udelukkende Privilegium paa een eller anden vigtig Opfindelse. Dette Udtryk saavelsom Ordet Fabrique, har Hr. Struch formeentlig benyttet for at give sin Haandtering nogen Anseelse; men hvad der her kan tillægges ham og hans Patent=Fabrique er, at støde nogle Farvestoffer eller Farvesalter, sammenblande disse, afveie dem, og indpakke dem i en klistret Papiirspose, samt paasætte en trykt Billet og sammes Jndhold og Forbrug. Sørger derfor ikke, mine Herrer Farvere og Farvevare handlere i Jylland, Eders Næringsveie vil herved ei vorde ødelagt for denne Gang; thi her seer De det hele patentiske Farvevare=Fabrique i den Orden det befindes, og saaledes som jeg har erholdt Prøver deraf. Det vil kun for en meget kort Tid kunne existere, nemlig indtil de der kjøber deraf have prøvet samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-22
Det bemærkes, at Jndsenderen heraf har lært Farveriet, endeel af Chemien, og i 20 Aar handlet med Farvevare heri Aarhuus; dette er Aarsagen hvorfor jeg vover her at opkaste mig til Dommer. – Det bemærkes endvidere, at Hr. Struch er Urtekræmmer, har lært Urtekræmmerhandelen, samt formodentlig ligget ind i en trykt eller skrevet Farvebogsom har været fuld af Feil. Deraf er sandsynlig det hele patentiske Fabrique fremkommet. III. sin Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-23
No. 14. den 23de Januar. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-23
Nyheder fra Udlandet. Frankrig. Kongen har hjemkaldt sin Minister hos de nordamerikanske Fristater, samt givet disses Gesandt i Paris tilkjende, at hans Reisepasser ligge parat til hans Disposition. "Frankrigs Ære - hedder det i Moniteuren: byder denne Forholdsregel." Den har vakt stor Bestyrtelse blandt Publikum, og de franske Statspapirer vare strax faldne 20 Centimes. Det Budskab som de forenede Staters Præsident, General Jackson, havde tilsendt den franske Regjering, udmærkede sig ved et overordentlig djervt Sprog, i Anledning af, at Deputeretkammeret i Frankrig havde nægtet at betale den ved en formelig Tractat anerkjendte Erstatningssum af 25 Millioner Fr. for ældre Konfiskationer af amerikanske Borgeres Eiendomme. Præsidentens Yttringer desangaaende vare saaledes, at man kunde forudsee, en Krig maatte næsten blive uundgaaelig, thi han havde reentud erklæret, at da den franske Regiering ikke havde opfyldt sin Forpligtelse, kunde man ikke indlade sig i nye Underhandlinger. Han fordrede ufortøvet Opfyldelse af Tractaten, i modsat Fald, erklærte han, maatte man selv gjøre sin Ret gieldende, og tage Repressalier i fransk Eiendom. - Krig eller Ydmygelse, een af Delene kan Frankrig nu ikke undgaae, og det synes som Regjeringen har valgt, det første. "Den nationale Ære - siger Journal de Debats: forbyder nu at give efter, og en Krig vil blive mere til Skade for de forenede Stater end for Frankrig." – J alle franske Aviser bliver General Jackson overøst med Bebreidelser for hans voldsomme Udæskning, dog kan man ikke gandske nægte, at Skylden ligger for endeel hos den franske Regjering, som har sluttet og ratificeret en saa vigtig Tractat, uden at have Kammerets Samtykke dertil. Denne Sag gjør naturligviis en umaadelig Opsigt i hele Frankrig, og er især af megen Vigtighed for den franske Handelstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-23
Spanien. En anden vigtig Efterretning er den, at General Caratala, som kommanderer Dronningens Hovedarmee i Minas Sygdomsforfald, har vundet en Seier over otte karlistiske Batailloner. At D. Miguel skulde være fanget ved de hieriske Øer, synes derimod ikke at bekræfte sig. Kampen i Spanien føres med den største Grusomhed. Nytaarsdag havde D. Carlos udstædt Ordre til at afbrænde Byerne Huarta og Villalba saafremt de vedblev at forsyne Pampelona med Levnetsmidler. Enhver som træffes i Begreb dermed, skal, uden Kjøns Forskjel, naar han er over 7 Aar gammel, strax paa Stedet skydes. Nylig blev saaledes en fattig Fiskerkone og hendes 18aarige Datter uden Naade skudte fordi de havde bragt nogle Fisk ind til Staden. Dronningens Partie gjør Giengield. Nylig fangede det D. Carlos's Hospræst, der ligeledes strax blev skudt. – Der skal over hele Landet existere en, meest af Geistlige bestaaende Sammensværgelse. En Munk har bekjendt, at Formaalet for denne Konspiration er Religionens, det bourbonske Dynasties og Legitimitetens Understøttelse. Selskabets Middelpunkt er Madrid, og dets Protector Don Carlos. Et andet Partie skal hemmeligt arbeide paa at sætte D. Francisco de Paula paa Thronen. Denne Prinds er vel selv kun et politisk Nul, men hans Gemalinde, en Søster til Dronning-Regentinden, skal være en Dame af megen Energie, Mellem begge Søstrene hersker der et yderst spændt Forhold. Søndagen den 14de Decbr. holdt Dronning Regentinden en stor Revue i Madrid over 12000 Md. af Garnisonen og Stadmilitsen. Hun sad i aaben Vogn, med den lille Dronning Jsabella ved sin Side, Lander og en talrig Skare af Generaler ledsagede hende. Saavel Folket som Tropperne hilsede den endnu ungdommelig skjønne Regentinde med meget Jubel. Tvende Ting vakte ved denne Revue meget Opsigt, nemlig at Jnfanten D. Francisko havde, med sin Gemalinde under Armen, indfunden sig tilfods blandt Tilskuerne, og at man ved Atochaporten saaen Vogn holde, hvoraf en Zaars Helt, i Oberstlieut nants Uniform, blev løftet ud. Senere erfores, at Aarsagen til at hiint Fyrstepar faaes tilfods skal være den, at Dronning Regentinden havde frataget samme det Privilegium at lade dets Vogn eskorteres af en Livvagt. Hs. M. har ogsaa ophævet den gamle besværlige Skik: at kysse Kongen og Dronninger paa Haanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-23
Engelland. Jntet Valgsted i Engelland have Partierne kjæmpet saa haardnakket som i Liverpool den 5te og 6te Januar. Hvert Partie havde her til meget udmærkede Candidater, som Dagen iforveien havde offentlig aflagt deres politiske Troesbekiendelse. Tory Candidaterne vare Lord Sandon og Sir Douglas Liberalernes Hr. Ewart og Morris. Aldrig - skrives derfra, havde man seet saadan en Menneskevrimmel og Bevægelse. Partierne havde adskilt sig paa den meest iøinefaldende Maade ved Baand, Faner, Flag a. De Liberale havde valgt den blaa, Reformerne den røde Farve. Paa Raadhuset indtog hvert Partie sin egen Side, og søgte at overskraale hverandre. Candidaterne kom i høitidelige Processioner, og modtoges af sit Partie med Bifald, og af det ande med Hujen og Skrigen. Derpaa holdtes atter Taler af Valg-Candidaterne; Sandon harangerede stærkt imod "Pøbeldictaturen"; Ewart havde trukket glubsk les imod Ministeriet, hvis tvende Formænd han sammenlignede med de shakespearske Personer: Falstaff og hans Haandlanger Pistol, og om de Øvrige sagde han de duede kun til Kanonføde." Begge disse bleve valgte, altsaa En af hvert Partie. – Nu ere ogsaa Valgene begyndte i Skotland, i Edinburgh den 12te Januar, hvor de, som man kunde vente, ligeledes ere faldne ud til Reformisternes Fordeel. Hvilke Kunstgreb der imidlertid anvendes for at vinde Stemme erfares af Alderman Woods Tale. En Mængde S. folk vare komne til ham og havde tilbudt ham deres Stemmer for en Trediedeel billigere end Torierne havde budt dem. Saaledes havde man ogsaa i Julen tilsendt Vælgerne fede Kalkuner med Fempundsedler under Vingerne, o. s. v. - Prinds August af Porrugal (saaledes kaldes nu Hertugen af Leuchtenberg i de engelske Aviser) var indtruffen til London, og derfra strax taget ud til Brighton, Kongens Residents. Tre portugisiske Krigskibe laae parate for at overbringe ham til Lissabon og hans unge Gemalinde. - Cholera er udbrudt i Portsmouth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-01-23
Nederlandene. En italiensk Grev Libri-Bagnano beskyldes for at have tilbudt den hollandske Regjering at ville myrde Kongen af Belgien for 100,000 Gylden. Han har i sin Tid været En af Napoleous Redskaber. Efter Bourbonnernes Tilbagekomst til Frankrig blev han fængslet og dømt til Tvangsarbeide. Siden 1830 har han opholdt sig i Haag, hvor han af Regjeringen er bleven behandlet med en Opmærksomhed som har vakt Manges Uvillie. Tydskland. Man vil vide – skrives der i Privatbreve fra Frankfurt – at i Forbindelse med de nordiske Magters stille Rustninger vil nu ogsaa Touren komme til Tydskland at sætte sig i slagfærdig Tilstand. Der hersker en uhyre Virksomhed i Forbundsdagens Militairkommission, og det hedder almindeligt, at en Deel af Forbundskorpset skal afsendes til Luxemburg. Ogsaa meldes fra Wiesbaden, at det nassauiske Forbundskontingent har faaet Ordre at holde sig parat til Afmarsch. J Heidelberg er bleven holdt en Militairsammenkomst af de 3 Generaler som skulle anføre de Staters Krigsfolk som udgjøre det 8de Korps af Forbundshæren, nemlig Würtemberg, Baden, Hessen-Darmstadt &c.