JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1717-10-01
Norge. Frederichs-Hal. Først udi denne Maaned havde vi de Tidender fra Sviin-Sunds Egn, hvorledes at de Svenske sidstforleden Maaned af deres opførdte Skandse-Verker paa vores Poster og Posteringer af det grove Skyt vel stærk havde skudt, men saare lidet dermed udrettet, uden at en Lieutenant begge Armene bleve afskudte. Saa var og Gen. Mørner den Tiid ved de Svenske Tropper der ankommen, og havde den Svenske Konge den 27 udi næstforleden Maaned været udi Strømstad, agtende sig ad de Norske Grændser, hvorfra der og skrives, at Hans Majest. skal have været udi den nyelig anlagte og saa kaldede Sund-Borg og deraf ladet prøve det grove Skyt, for at see, hvor nær det kunde naae de Danske Skandse-Verker og Poste ringer, havende fore paa 5 Stæder at vilde lade slaae Broe over Svine-Sund, det maatte og koste hvad det skulde, dog hans Generaler befinde det, at det lood sig ikke giøre, hvorover Kongen af Sverrig skal gaae i adskillige forrigfulde Tanker og Betænkninger heldst efterdi den Kongl. Danske Commandeur Tordenskjold ikke aleneste paa Far-Vandet for Strømstad d. 24 ditto og følgende Tider havde optaget 11 Kopfardi Skibe, deels tilladde med Tømmer og Breeder, tienlige til at slaae Broe med, deels med Proviant for Armeen, foruden 2 nye Svenske platte Gallioter, 1 Brigantine bevæbnet med 2 Stykker grove Skyt, desligeste andet plat Far-Tøig og Prame, som i alt skal beløbe sig til 16 Stykker, hvilket skal angre de Svenske saa meget desmere, efterdi de have stoor Mangel paa slige platte Far-Tøig, saasom de til Vands ej andenstæds end giennem den Strømstadske Havn kand faae Tilførsel og dertil ej kunde bruges uden saadanne platte Skibe.
Nye Tidender, 1717-10-01
Paa vores Grændser haver nyeligen fra Strømstad en Overløber indfundet sig, som derpaa er tagen til Forhør og skal have udsagt, at udi sidste af Commandeur Tordenskjold giorte Angrib paa Skandsen for Strømstad havde de Svenske vel havt 1000 Mand Døde og Qvæste. Fra og til udsagde hand, at Kongen af Sverrig var fra Grændserne udi Strømstad, imidlertiid lood Kongen arbeide med største Fliid paa benævnte Sundborgs Befæstning og lood tvende Reduter dertil opføre paa Vand Siden, og var mand der udi Begrib at opbygge Bager og Brøgger samt Magazyn-Huse, dog lidet var i Forraad til at gjemmes og bruges der i, saa at mange Mennisker maa fordærves af Sult, fordi LevnetsMidlerne ere i saa stor Dyrke, det en Tønde Rug kostede der 10 Rdr. Sølv Mynt, en Tønde Malt ligesaa, 1 Pund Flesk 1 Jdr., et Pd. Smør 2 Caroliner, 1 Pd. Ost 8 Styver, 1 Kande got, Øl 10 Styver og 1 Kande tyndere, 8 Styver, og snart ikke at faae.
Nye Tidender, 1717-10-01
Sverrig. Stokholm. Som vores Konge i denne Maaned fra og til haver opholdet sig paa de Norske Grændser, saa haver den Franske Gesandt, Græven de la Mar qve, besluttet, at opholde sig udi Gottenborg for at være Hans Majest. des nærmere, at overtale Hans Majest. til at antage sit Forslag mellem sig og de høje Nordiske Allierede til en Fred, som Hans Majest. ei endnu har kundet forstaae sig til, efterdi det synes at Hans Majest. vil der forblive ved sine Tropper at giøre et Jndfald i Norge igien dog Hans Majest. ved forrige Jndfald haver sat mange Tropper til og intet der imod haver vundet, naar det overregnes; Jkke desmindre har vores Konge tilskrevet Rigens Raad atter, at udskrive til Hest og Foods det manglende Kriigs-Folk til at fyldest giøre Regimenterne med, og befalet at opteigne de Borgere baade her i Byen og andre Stæder, som ikke kunde betale den dennem paalagde Skat, for at antage Kriigs-Tieneste, saasom her i Staden skal være henved 300 Mand og vel mere i andre uformuende Stæder antegnede, saa vilde og Kongen ved Jern-Ver kerne have udtaget det som synes ufornødne Folk i sin Kriigs-Tieniste, hvortil de tilforne og ere udskrevne ved Regimenterne at indfinde sig ihvorvel at rigens Raad have forestillet Hans Majest. at
Nye Tidender, 1717-10-01
det vilde blive Hans Majest. meget skadelig i sine Jndkomster og Undersaatterne til en stor Byrden: Ti hvad for Skade vil Kongen ikke tage ved Jern-Verkerne, naar andre Nationer, som pleje at tage Jernet med den ordinaire Told, og nu paasetter at ikke aleneste den Told skal ydes, men end og ved sine Forordninger paasetter paa hvert Skippund Jern 6 Rigsdr. SølverMynt og dertil 30 Rigsdaler, Kaabber-Mynt Told at betale, saasom andre Nationer maae da søge at faae det paa andre Stæder, foruden saa stor Told P. S. Der beregnes i de andre Byer alt nogle tusinde Borgere, som ej kunde yde de dennem paalagde Skatter, hvoraf de dueligste forvente sig at maae udskripes til Kongens Kriigs-Tieniste. Liefland.
Nye Tidender, 1717-10-01
Riga. Den 9 i denne Maaned er Hans Cariske Majest. under det grove Skyts Løsen lykkeligen og vel her til Staden indkommen og spisede den Middag hos Over-Jnspecteuren Metzu af Dannenstiern, mod hvilken Caren sig meget naadig betede.
Nye Tidender, 1717-10-01
Hendes Majest. Czarinden var mand her Dagen derefter mod Aften forventendes, og skulde Hendes Majest. 2 Dages Tid her vilde udhvile sig og derpaa tage Vejen lige ad Petersborg.
Nye Tidender, 1717-10-01
Polen. Varskau. Den Svenske Minister, Baron Gørts, er her fra vores Konge, udi Saksen sig endnu befinder, hidkommen, der hand skal have ved Hoffet gjort adskillige Forslag til en Fred, agten des sig nu herfra ad Petersborg til Hans Cariske Majest., udi selvsamme Ærinde, hvorover hannem og er meddeelt et Czariske Pass, hvormed hand derfra, efter forrettet Ærinde, agter sig til Vands over ad Sverrig.
Nye Tidender, 1717-10-01
De Moscovitiske Tropper trekke sig meget langsom her ud af Riget, dog mod Carens Ordre, Som mand af alle Omstændigheder kand formærke, da skal Caren nu vilde bruge sin meste Kriigs-Magt mod Tyrken, hvorfore Hans Majest. søger efter adskillige fornemme Officerer og Generaler at faae i sin Tieniste. Fra Øster-Land haver mand, at den Tyrkiske Armee nu saavel som den Kæiserlige søger Vinter-Qvarterene.
Nye Tidender, 1717-10-01
Frankerige. Paris. Her gaaer Rygte af det Kong Philippus, som nogen Stund har været upasselig og kommen sig igien, atter paa nye var bleven syyg og sengeliggende: Desligeste og at Cardinalen Alberoni af Hierte-Sorg, det de Spanske Vaaben efter hans Anslag havde saa slet en Fremgang, var bleven saa forvirret i sit Sind, det hand maatte holde sig inde i sit Kammer, hvorvel samme Konge giør endnu større Forberedelser til at udføre Krigen, mod Kæiseren. Som Brevene fra Provence mælde, da kand mand deraf slutte, at Cagliari paa Sardinien ej af de Spaniske endnu skal være erobret. De 4 Skibe som fra Cadix under 3 Orlogs-Skibes Ledsagelse skulde gaae med Proviant, samt Skyt, Krud og Lod af den Spanske Flode for Sardinien, have været i stor Hafs-Nød, saa de med stor Skade igien har maattet søge Havn.
Nye Tidender, 1717-10-01
Spanien. Madrit. Sidste Breve fra Barcellona af den 27de i næst forleden Maaned mælde, hvorledes at Magazynet der i Staden den 11 i samme Maaned af Liun-Jlden var stukket i Brand og over de 10000 Centner Krud fløie i Luften, St. Pauls Closter gandske kast over Ende, Arsenalet og 5 andre Clostere med mere end 200 Huse taget stor Skade, dog ikke over 30 Mennisker omkomne, dog vel en gang saa mange qvæste i denne JldsVaade. Fra London skriver vores Gesandt Marqvis de Monteleone, ved det store Brittanniske Hof sig opholder, at hand kunde nu der ej andet fornemme, end at Kongen sammestæds udi al Jver og Alvor lod sig forstaae, at hand med al Magt vilde haandtheve Freden udi Jtalien ved et Forliig mellem Kæiseren og vores Konge. Ængelland.
Nye Tidender, 1717-10-01
London. Den her ved Hoffet nyeligen hidkomne Franske Ad ved du Boy, udi Kongens af Frankerige Ærinde, angaaende den Nordiske Fred saavelsom at vores Konge og hans Konge, som ved en Freds-Forhandling udi Utrecht ere tilforbundne at ved lige holde Freden i Jtalien, haver i sær forestillet vores Konge, det Freden i Norden ej skulde lade sig giøre, med mindre Hertug dommet Brehmen blev overgivet til Kongen af Sverrig igien, saasom hannem ej noget Veder lag derfor kunde skee mu Vismars Fæstning er kast over en Hoobsom ellers dertil har kundet tiene Desligeste havde samme Abbed ansøgt, at Kongen af Spanien gierne saa, at vores Konge vilde paatage sig Meglingen imellem Kæiseren og hannem til et Forliig og en Fred.
Nye Tidender, 1717-10-01
Tydskland. Vien. Som vores Armee nu alt er fordeelt udi sine Vinter Qvarterer og Posteringer baade i Ungarn, Moldau og Wallachiet, saa ere vi nu her Prinds Eugenius forventendes til videre Raadslag, hvad mod Kongen af Spanien og Tyrken tilkommendes Feldt-Tog skal giøres.
Nye Tidender, 1717-10-01
Fra det Meklenborgske. Udi denne Maaned haver den reg rende Fyrste ladet begynde stærk at værve saa inden 4 eller 5 Maaneders Tiid skal kunde bringes, henved 12000 Mand paa Benene, de her liggende Moscovitiske Tropper med der udi beregnede. Vismars Fæstnings Nedkastelse gaaer nu med ynskelig Fremgang for sig, og er mand nu endelig kommen til Hoved-Voldene at nedkaste.
Nye Tidender, 1717-10-01
Nederlandene. Græven-Hag. Hans Kongl. Majests. til Store Brittannien Gesandt, Mylord Cadegan, som udi sin Konges høje Ærinde her ved Hoffet er ankommen, haver i disse Dage havt Samqvem og Samtale med Czarens her og ved Hoffet værende Gesandt, Fyrsten Kurakin, udi hvilken Samtale den første iblant andet havde ladet sig forlyde, at mand ikke vilde troe, at Hans Cariske Majest. skulde vilde, sine andre høje Allierede til Nachdeel, indgaae en Fred med Sverrig, hvor paa benævnte Fyrste svarede og forsikrede, at alt det, som Czaren herudi gjorde, skeede til alle hans høje Allieredes Gavn og Beste.
Nye Tidender, 1717-10-01
Avertissement, Gives tilkiende, at enhver som maatte have Lyst at sette udi det Itsehøiske St. Lauridses Kirke=Lotterie, kand sig indfinde om Formiddagen hos Sr. Conrad Friderich Martens udi Canske-Strædet, værende der hos Sr. Marthias Wulf, næst op til Boogbinderens, der enhver kand faae Underretning om samme Lotteries Vilkaar og saa blive accommoderet med Lod-Sedlen
Nye Tidender, 1717-12-01
Danmark.
Nye Tidender, 1717-12-01
Kiøbenhavn. Foruden de paa næstforleden Novembris Maaneds sidste Dag og Hans Kongl. Høyheds Fødsels Dag af Hans Kongl. Majest. beskikkede Riddere af Dannebraage, havde det og i Naade behaget Hans Kongl. Majestet samme Dag at forordne følgende Hans Kongl. Majests høje Betiente at være Hans Majests. ConferenceRaad: Højædle og Velbyrdige Hr. Christian Gyldencron, Friherre til Vilhelmsborg, Ridder, desligeste Velædle og Velbyrdige, Jver von Ahnen, Stift-Befalningsmand over Trundhiems Stift og Estats-Raad samt Velædle og Velbyrdige, Wilhelm de Tønsberg, Stiftsbefalingsmand over Aggershuus Stift og Estats Raad, saa og Velbaarne Rudolph, Friherre af Gersdorph, Stiftbefalings mand over Aalborg Stift og Estats-Raad, fremdeles: Velædle og Velbyrdige. Jørgen Ernst Reichau Estats Raad og Ambtmand over Aalholm, Halstæd og Marieboe Klosters Ambter, Christian Gotfried von John, Vice-Cantzler udi Fyrsten dommene Slesvig-Holsten, Velædle og Velhyrdige, Povel von Klingenberg, Estats og Justits-Raad, Velædle og Velbyrdige Christian Rosenkrantz, Etats-Raad og Ambtmand over Nyborg og Tranekiær Ambter, Velædle og Velbyrdige Johan Worm, Etats og JustitsRaad, Samme Dag ere følgende ogsaa blevne beskikkede til virkelige Etats-Raad,
Nye Tidender, 1717-12-01
Velædle og Velbyrdige: Johan Ludolph Ørken, Hans Kongelig Majestets JustitsRaad og Cancellie Director i Grævskabet Oldenborg, Niels Wernschiold, Justits og Assistentz-Raad samt Ambt mand over Frederichstad og Smag=Lehnene, Ernst Gunter Wardenburg, Kongl. Majestets JustitsRaad, riderich Wilhelm von Gabel, Justits-Raad og Assessor i Ober Berg-Ambtet Søndenfields.
Nye Tidender, 1717-12-01
Endnu ere samme Tiid efterfølgende forordnede til at være virkelige Justits=Raad: Velædle og Velbyrdige. Joachim Wolters, Cancellie og Regierings-Raad i Fyrsten dommene Slesvig-Holsten, Christian Tausen, CancellieRaad og Admiralitets Secreterer, Erasmus Winding, CancellieRaad og Secreterer, Nicolai Bograd, CancellieRaad og Cancellie-Forvalter. i Krigs-Cancelliet, Hans Nobel, Kammer-Raad og Deputeret i Slotsloven i Norge, Johan Wilhelm Schrøder, Hans Kongelig Høyheds Prinds Christians Jnformator.
Nye Tidender, 1717-12-01
Den 30 Novembr. haver Hans Kongl. Majest. ladet udstedde sin allernaadigste Forordning om Paabud af Liige Kister af Ege-Træe over al Danmark og Norge. Den 3 i denne Decembris Maaned haver Hans Kongl. Majest. ladet sin allernaad. Forordning paa Tydsk udgaa om Rytteriet, som udi det Slesvig, Holstenske udi Qvarter skal forlegges. Den 20 ditto haver Hans Kongl. Majest. og ladet i Naade sin Forordning udstedde om Forbud paa alle Slags Fede Vahres Udførsel af Danmark og Norge til fremmede Stæder. Desligeste samme Dag en Placat om Moderation udi Tolden af alle Slags Fede Vahre, som fra fremmede Stæder til Kiøbenhavn indføres inden en vis Tiid. Endeligen den 30 ditto en Placat angaaende noget af det gamle Rytter Godses Forhandling i Fyens Styr Udi Kongl. Majests og Universitets privilegerede Boog Trykkerie ere ved Prenten forfærdigede. De fra ToldMullens Publication Aar 1691 og tildette Aars 1717 Udgang udstedde Kongl. Forordninger, Told-Betienterne og de Trasiqverende til god Efterretning.
Nye Tidender, 1717-12-01
Helsingeur. Den 9de i denne Maaned havnede Commandeur Tordenskjold her for Staden fra Norge, paa en Baad, og toog Veyen lige af Kiøbenhavn, der hos Hans Kongl. Majest. underdanigst at aflegge sin Beretning om sit Søe-Tog for dette Aar i Noord-Søen, hand havde under Veis paa sit Fartøig, som var en fra Svensken tilforne tagen Huk ker, bemandet med 18 Mand og montered med 4 Stykker, udi Kattegat, mere end 2 Mile herfra, maattet henved 3 Glass fegte mod en Svensk Caper og Huk ker, hvorpaa vare 60 Mand og 8 Stykker, som ham vældeligen antastede, dog efter at hand dapperligen i den Tiid havde sat sig til Modværn, treffede hand imidlertiid denne Svenske Caper Capitain med en Musqueton, saa Fiendens Angreb sagtede sig noget, dog saa at Commandeur Tordenskjold maatte sette sin Huker paa Stranden, og paa en Baad selv med en Deel Mandskab tage Vejen her hid; hand siges at skal gaae af Øster-Søen med Orlogs-Skibet Ebenezer, der at forøge den Kongl. Danske Esqvadre under Skautbynacht, Kaas haver de Svenskes SøeTog i agt, som true med deres Esqvadre at overskibe Tropper ad Polen eller Meklenborg.
Nye Tidender, 1717-12-01
Norge. Frederichs-Hal. Foruden det, at Fæstningerne ere velforsynede baade med Proviant og Mandskab, er skeet i denne og næst forgangen Maaned overflødig Tilførsel fra Danmark til vores Armee paa Posteringerne, saa alting der er got Kiøb, men de Svenske paa hin Side af Grændserne have formedelst stoor Dyrke maattet adsprede sig udi Vinter-Qvarterene, til det maatte vintres, imidlertiid staar der endnu nogle tusend Mand, som skiftes fremdeles ved at opføre der den Fæstning ved Svin-Sund, som de Svenske kalde Sunds-Borg, ellers er alting paa Grændserne endnu udi Rolighed, saasom og den Svenske General over Tropperne paa Grændserne, General Mørner havde efter Ordre begivet sig ad Skaane til den Svenske Konge, der at overvære Raadslaget, som samme Konge der vil holde med did forskrevne Sverriges Riges Raad og den der didforventende Baron Gørts udi Lund, hvorledes Krigen ydermere skal angribes.
Nye Tidender, 1717-12-01
Sverrig. Stokholm. Som Nationerne skye at fare paa disse Havne, fordi de enten der blive tagne i Beslag eller her af Far-Vandene opbragte og undertiden, omendskiønt de ere forsynede med gode Passer, nødes til at sælge deres Ladinger for den Priis, som de ikke vilde, alt saa er alt hvis mand behøver til Livs Ophold opsteget i en høi Priis, særdeles Specerier og Salt, saa at en Tønde Salt allerede i denne November Maaned gielder 32 Rigsdaler, hvorved det synes, for den store Trangs skyld, og ikke kand ventes ved Vinter Dagen af Søen nogen videre Tilførsel, at det ikke skal kunde blive men vil komme en større Dyrke derpaa udi det hele Rige, desformedelst mand befrygter, at deraf skal foraarsage sig en stor Sygdom, saavel blant Folket paa Landet som blant Almuens Mand udi Kiøbstæderne, saasom de ikke vel skal kunde leve foruden salt Spise; Saa haver og Borgerskabet her udi Staden derved taget Leilighed skriftligen i al Underdanighed at anmode Hans Kongl. Majest. af den Aarsag enten i Naade at opheve eller i nogen Maade at formilde sit Caper-Reglement og Placat, det Hans Majest. dog ikke vilde, førend de erlanges en ynskelig Fred.
Nye Tidender, 1717-12-01
Baron Gørt haver i denne Maaned her efter Ynske indfundet sig fra Czaren og her tvende Dages Tiid opholdet sig hos Hans Fyrstlige Durchlygtighed til Holsten-Gottorp, hvorpaa hand skyndeligen har begivet sig paa Reisen ad Lund til vores der i Skaane residerende Konge; dog fornemmer mand ikke til nogen hans lykkelig Forretning hos Caren, altsaa er herfra intet at mælde om nogen Fred mellem Sverrig og Moscau; At dog ikke desmindre vores Konge maae have i Sinde nogensteds at ville giøre en Landgang, vil vel deraf ikke aleneste sluttes, at sig en stor Hob Landings-Skibe for CarlsCrone befindes og endnu mere, som i andre Havne ligge i Beslag did forventes, men end og mangfoldige Regimenter ligge udi Qvarterer der omkring Egnen, som have Ordre at holde sig færdig til et Tog, imidlertiid skal et af de til Ledsagelse beJordrede Orlogs-Skibe være fløset i Luften udi Carls-Crones Havn, og det af Jlds-Vaade, som er udkommen af Krudkammeret, mand venter til denne vores for Carls-Crone seilfærdig liggende Esqvadre, som skal bedecke denne forehavende Landgang, endnu nogle Orlogs-Skibe giennem Belt fra Gottenborg.
Nye Tidender, 1717-12-01
Gothenborg. Efter at ArvePrindsen til Hessen-Cassel tillige med Feldt-Marskal Mørner havde holdet Munstringen over de udi Vester Gylland staaende, Regimenter, desligeste og udi Jønkiøbings Egn det samme og forrettet, haver Hans Durchlygtighed sig skyndeligen derfra begivet ad Skaane til Hans Kongl. Majest., som udi Lund sig opholder, hvorfra der skrives, at den Baron Gørts hos Kongen sig der haver indfundet at give Hans Majest. Efterretning at sine Forretninger hand i Kongens Ærinde haver havt hos adskillige Potentaters Hof, til den Ende og Sverriges Raad skal være forskrevet at indfinde sig hos hans Majest. udi Lund, der videre at raadslaae, hvorledes Krigen videre skal fortsettes, eller og en Fred indgaaes, didhen og en Deel af Raadet allerede skal være under Veis. Her er Baron Pfeif med Græven af Gyllenborg til Staden indkommen med Kongens Ordre, at herefter alle KopfardiSkibe, som ere forsynede med Passer fra den Svenske Gesandt Cron-Støm, som sig hos det Franske Hof opholder, og fra Legations-Secretereren Prysudi Græven-Hag, skulde passere fri for nogen Optagelse af vores Capere i Søen. Vores Capere. have nu under Marstrand deels oplagt sig til Vinter-Leje, dog en god Deel endnu i Søen, foruden trende vores Orlogs-Skibe, hvert fra 30 til 36 Stykker grove Skyt bevæbnet, som passe paa den Danske Esqvadre, som deels ligger paa Strømstads FarVande, for at hindre os Tilførselen til vores Armee, som staaer paa de Norske Grændser. Jngermanland.
Nye Tidender, 1717-12-01
Petersborg. Handelen og Vandelen imellem Moscau og China have de Chineser imodtaget med visse Vilkaar, som endnu ikke os ere aabenbarede, den og Czaren haver imellem dette og Frankerige Kongen af Frankerige tilbudet at giøre et forsøg paa med allehaande Gallanterier og Vine, og derimod Frankeriges Undersaatter at tage derfor Moscoviske Vahre, men ei derfor gives rede Penge. Saafremt den Romerske Kæiser ej faaer Fred med Tyrken, skal vel Czaren blive til Sinds at bryde Freden med Tyrken. Czaren haver i Tilfælde derfor og givet Ordre til Gouverneuren udi Siberien at oprette 15 Regimenter der i Landet og ved hvert Regimente beskikke nogle af de der siddende fangne Svenske Officerer, som der til maatte have Lyst. J hvorvel Czaren holder nu gode Miner med Sverrig, saa skal hand vel ikke give Sverrig meget af de erobrede Svenske Provincier, med mindre de Svenske med stormer Haand kunde tage det, ej agtende hvad Løfter den Svenske Baron Gørt haver gjort Caren, og hvad for stor Kriigs Magt hand haver giort store Dord af, at Kongen af Sverrig mod ham kunde have paa Vene ne, hvorom Caren vel haver anden Kundskab, og skal derfor vel ikke slutte noget med Sverrig med mindre hans høje Allierede derom faaer Part og de dermed kunde være fornøiede.
Nye Tidender, 1717-12-01
Polen. Fraustad. Siden vores Konges Hidkomst udi denne Maaned her til Staden, er intet endnu synderligt passeret, end at Hans Majest. haver uddeelt adskillige her i Riget leddig værende Bestillinger og Æmbeder, og som Hans Majest. haster strax efter Jule-Festen at være udi Saksen. igien, bliver vel intet videre her foretaget.
Nye Tidender, 1717-12-01
Frankerige. Paris. Mand siger her til Hove, at vores Abbed du Bois, som nogen Stund i vores Konges Ærinde, til at forlige Kæiseren og Kongen af Spanien, haver været ved det Store Brittanniske Hof, og nu derfra hid er kommen for at hente tilstrække ligere Fuldmagt i den Forhandling, skal nu baade af vores saa- og Spaniens Konge have bekommet deslige Fuldmagt saaledes at fortsette Freds-Forhandlingen udi London under Kongens af Store Brittannien Megling, og havde den Kæiserl. Gesandt Baron Bentenrieder og den Spanske Gesandt Montledne slige Ordres og erholdet med al Jver og Alvor at tage den Freds-Forhandling under Hænderne, saa snart benævnte Abbed igien herfra indfandt sig udi Londen: Ti dersom Kæiseren skulde mod Kongen af Spanien sende Tropper af Jtalien, lader vores Konge sig forstaae, at vilde sende ligesaa mange Tropper for at erholde Fred og Rolighed der i Landet, saa vores Konge, saa vel som Kongen af Store Brittannien ere efter det Ytrechtske Freds-Fordrag Forlovere, at der imellem Kæiseren og hvem som vilde aftvinge ham de ved det Fordrag hannem tillagte Lande, Fred og Roe skal haandhæves. Mand haaber derfor at begge stridende Parter skal formilde deres Paastaaende og med det første disse Stridigheder blive bilagte. Ængelland.
Nye Tidender, 1717-12-01
London. Efter at Parlamentet nu nogle Dage i denne Maaned haver havt sit Sæde, haver det den 14 i denne Maaned taget Hans Majests. Tale til det udi underdanigste Betænkende og derpaa tilstaaet for det næstkommende Aar 1718 til Flodens Fornødenhed ad Øster-Søen 10000 Mand, nok til Besolding for hver Mand om Maaneden 4 Pund Stærling, og det udi 13 Maaneder, som beløber sig den Summa 520000 Pund Stærling, hvoriblant deres Sold er begreben, som ere Betiente ved det grove Skyt. Den 15 ditto, da og Parlamentet vil raadslaae over, hvad for Hielpe-Penger Kongen skal tilstaaes til sit Hofs Underholding og sine Rigers Beskiærmelse. Jkke vidt fra Dovre haver en Svensk Caper af 36 Stykker taget et vores Skibe, som agtede sig af Vilbog.
Nye Tidender, 1717-12-01
Til Duynkerken er en Svensk Caper med sin Priis opbragt.
Nye Tidender, 1717-12-01
Tydskland. Vien. Med Freden mellem Kæiseren og Tyrken lenter det endnu saa hen og vil vel Tyrken først see, hvorledes det vil løbe af med det Forliig, som mellem Kæiseren og Spanien er paa Tapetet, imidlertiid laves paa alle Sider til Krigen. Holsten.
Nye Tidender, 1717-12-01
Neder-Elben. Som det skrives fra Colberg, da skal der paa Søe-Siderne have ladet sig see en Svensk Esqvadre, hvorpaa Græve Finkensteen, Commendant i Colberg, havde gjort saadan Anstalt, at de Svenske der intet have kundet tage sig fore, om de havde vildet giøre nogen Landgang. Til Nyt-Aar haaber mand for Vismar at blive klart med Fæstningen Valfisken, at lade sprænge i Luften Skandsemesterne ynske tør Frost, saa formene de snart at kunde blive klart med Vismars Hoved Voldes og Værns ydermere Nedbrydelse.