Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-09
Ved Efteraarets Begyndelse ville private Thea terne i Provindserne komme i fuld Virksomhed; denne Forlystelse udbreder sig stedse videre i Landet. Næsten hver Bye har sit eget Theater, i Helsingøer, opføres en rummelig og net Bygning til Comoedie huus, som man søger at faae i brugbar Stand til vet meget forskiønnet. Selv i det lille Skanderborg i Jylland er et Privattheater og et dramatisk blev spillet af de dramatiske Selskaber paa disse Theatre, drog Skuespillerne fra Kiøbenhavn omkring i Provindserne, og gav Forestillinger paa dem; de besøgte især Lolland, Falster og Jydland; i den sidste af disse Provindser tillod man sig allevindsernes smaae Theatre blive snart forglemte, naar man henvender sin Opmærksomhed paa Hovedstadens store, hvis Forskiønnelse og Forbedring er haande Satirer i den Anledning; at satirisere er nu engang bleven en Modetilbøielighed. Pro en uafbrudt Gienstand for Administrationens og for Publikums Omsorg. J Kiøbenhavns Skilderie, blev bemærket, at et Ønske blev læst for 18 Aar siden i Litteratur, Kunst= og Theaterblade, som bør fiirkantede Piller, som staae udenfor nogle Parterreloger maatte borttages og at første Etages Loger, bleve i deres Sted understøttede af Jernstænger, fornyes, da det endnu ikke er opfyldt, det: at de da Tilskuerne i disse Loger og i Naboelogerne vilde vinde meget ved denne Forandring. J et andet No. af samme Blad blev ligeledes foreslaaet, at man skulde anbringe Orchesteret en Fod dybere, saa al Tilskuerne i Parquettet kunne see de Spillendes og Dandsendes Fødder uden at reise sig, hvorved de incommodere Tilskuerne i Parterret. – J den tydske Tidende Morgenbladet, roses Kiøbenhavns tilstaaes, at Belysningen er meget bedre end før, og at det i denne Henseende meget overgaaer det Hamborgske, men forresten siges der, at det ikke Skuespilhuus for sin indvortes Jndretning, det er stort nok for en Stad, som Kiøbenhavn, og at det ikke heller har noget fordeelagtigt Udseende. Hr. Jversen foreslog i sin Avis, at da Lampecasserne paa Skuepladsen, hindre Tilskuerne i Parqvettet fra at see de Dandsendes Fødder, hvorover der ogsaa har været klaget; at man skulde søge at anbringe Belysningen ovenfra, hvilken Jndretning er brugelig ved mange Theatre i Frankerige, som desuden i mange andre Henseender vilde være fordeelagtigt, til bedre at oplyse de Spillendes Ansigter, til ikke at fordærve Jllusionen i en Dagscene og for at skaane Tilskuernes Øine, som lide under de mange flimrende Lys, Forslaget fortiener Opmærksomhed, og Hr. Jversen tilbød sig at paavise en i Kiøbenhavn boende Mand, som besidder Jndsigt til at udføre denne Forandring. - Ogsaa har man klaget over, at der i Logerne hersker en stærk og skadelig Træk, da Dørrene ikke slutte tæt nok. Den anførte bemærkning i omtalte udenland Vinterens Begyndelse. Theatret i Odense er ble ske Blad, at Theatret ikke er stort nok for KiøSelskab blevet oprettet. J Sommer da der ikke benhavn stadfæstes ogsaa ved den Jagttagelse, at det besøges idelig mere, uagtet der spilles nu ogsaa meget om Sommeren og næsten hver Aften om Vinteren, og deraf at Logerne stedse betales bedre ved Auctionen som holdes over dem, ved Auctionerne. for i Vinter betaltes de fra to til tre Gange bedre end i Fior, en Parterre-Loge, som naar den abonneres betales med 5 Rbdlr. 5 Mk., gik i 14 Rbdlr. Logerne til Mandagen vare som sædvanligt de billigste, saaledes indbragte Jndtægten af Logerne for Mandagen 720 Rbdlr. 16 s.; men for Torsdagen 984 Rbdlr. 32 s. En Theater=Saison regnes fra September til Mai, omtrent 38 Uger, i forrige Vinter havde Theatret kun for denne Tid en Jndtægt af sine Loger paa 106,868 Rbdlr. 64 s.; men for denne Vinter paa 131,537 Rbdlr., altsaa en større til, saa bliver den fulde Jndtægt en almindelig Jndtægt af 24,668 Rbdlr. 32 s. Ved fuldt Huuser Theatercassens sæddanlige Jndtægter af Parquettet, Parterret, Pladsloger og Galleriet, 707 Rbd., lægges hertil Middeltallet af Jndtægten af Logerne Spilleaften 1582 Rbdlr. 68 s., hvorimod det løbende Udgivter hver Aften kun kan anslaaes til 2 a 300 Rbdlr. - Man klagede stærkt i Hovedstadens Blade over Billetprangeriets Tiltagelser; Politievennen No. 40 giver Raad mod dette fatale Onde, som har indsneget sid i vores Theatervæsen, og som er saa panskeligt at faae udryddet; Raadet bestaaer i, at der i en længere Tid skab udgives billetter og til flere Personer end som Skuespilhuset kan rumme, og de som komme for sildig, kunne faae deres Penge tilbage. (Dette Middel vil vel hæve Billetprangeriet, men igien foraarsage en farlig Trængsel ved Indgangen og andre Uleiligheder); i samme Blad foreslaaes ogsaa, at billetterne ikke burde uddeeles Søndag Formiddag til Søndags Skuespillene, som hidindtil, men Løverdag Eftermiddag, for ikke at lægge Hindringer i Veien for Gudstienesten. - Jo dyrere Parterrets Medlemmer maae kiøbe sine billetter, destommere tilbøieligt er det til at soutinere sin Stemmeret ved Skuespillenes Opførelse; (hvormeget har der ikke været disputeret om denne Materie?) ved nogle Uroeligheder som fandt Sted ved sidste Theater=Saisons Slutning, afgav Politie-Directeuren den Kiendelse: at det vel ikke var de Skuespilsøgende formeent, paa en sømmelig Maade at yttre deres Mening om Skuespillene; men at Udpiben, Skraalen, og alt hvad der forstyrrer den indvortes Rolighed vil blive paatalt og afstraffet efter Plakaten, af 24d September 1753. Et Brev til Politiodirecteuren blev i denne Anledning indrykket i No. 117 af Bladet Adrasten, som havde til Formaal at vise, hvor vanskeligt det er at bestemme hvilken Menings-Yttring der er sømmelig og hvilken ikke, og hvor nødvendigt det er trække her en bestemt Grændselinie imellem.