JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-10-13
Udenlandske Efterretninger. Spanien. De ministerielle franske Blade indeholde ingen nyere Efterretninger fra Madrid. De sidst meddeelte Efterretninger om en Complettering af Ministeriet Mendizabal synes ikke at bekræfte sig. Paa Børsen i Paris den 3die October vilde man vide, at Grev de las Navas den 26de f. M. stod for Madrids Porte. Om ogsaa dette Rygte er overilet, saa stemme dog Bladene fra Bayonne og Bordeaux tilligemed de ministerielle overeens i, at Hr. Mendizabals hidtil stedfundne Underhandlinger ikke have formaaet at afbryde Andalusiernes Marsch mod Madrid. Le Phave de Bayonne melder i en Skeivelse fra Madrid af 22de: D. Rodrigo Aranda, som Hr. Mendizabal havde afsendt til Grev de las Navas, for at overtale ham til at stole paa det nye Cabinets Forsikkringer og trække sig tilbage med sine Andalusiere, er idag (22de) vendt tilbage til Madrid. Hans Mission er mislykket. Grev de las Navas har erklæret, at han af det nye Cabinet forlangte Handlinger istedetfor Løvter.
Viborger Samler, 1835-10-13
Da en Deputation af Madrids Borgergarde strax derefter indfandt sig hos Hr. Mendizabal, for at lykønske ham til den liberale, aabne Fremfærd, han viste, svarede han dybt bevæget, at han indsaae, at hans Aabenhed og Jver for de offentlige Friheder Jntet have formaaet at udrette, da man dog ikke troede hans Forsikkringer. Han vilde derfor, hvis der ikke snart indtraad en Forandring, see sig nødsaget til at søge sin Afskeed. Overeensstemmende hermed melder Memorial Bordelis, at Mendizabal den 25de har søgt og erholdt sin Afsked. Le Moniteur duCommenge melder, at Alava har afslaaet Præsident posten, som derpaa er tilbudt Arguelles og af ham modtagen. Under disse Omstændigheder havde Dronningen, da ogsaa Tropperne fra Estremadura allerede stode i Nærheden af Aranjues, udstædt et nyt Manifest, hvori hun sætter sit kongelige Ord i Pant paa, at der ikke tænktes paa Underhandlinger med D. Carlos, og at man vilde tage Hensyn paa alle Juntaernes Adresser. J dette Manifest taltes ogsaa om en ny Forfatning, der skulde discuteres af Nationens Repræsentanter. En anden Efterretning melder, at Dhrr. Rodil og Donosa ere afsendte for at formaae Estremadurerne til at standse deres Marsch. Grev de las Navas's Corps skal kun staae 3 Miil fra Aranjues, og da Arandas Sendelse til ham er mislykket, skal man senere have afsendt Statsraaden DonAquilar, en af sine utraliberale Principer bekjendt Mand, og en speciel Ven af de las Navas, for at formaae denne til at standse sin Marsch.
Viborger Samler, 1835-10-13
De officielle Blades Meddelelser indskrænke sig til Følgende: "Fra Jacca meldes under 25de f. M., at man paa forskjellige Puncter har gjort over 1000 navaresiske Carlister til Fanger. Den navaresiske Faction er ganske adspredt, neppe Trediedelen er kommen tilbage fra Aragonien. Carlistiske Fartøier fra Fuenterabia have borttaget en spansk classemander, der kom fra Socog. Figuera (i Catalonien), der har Mangel paa tilstrækkelig Besætning og Forraad, trues af 4000 Carlister. - Fra Grændsen gives der intet væsentligt Nyt, da Meddelelserne om de nyere Krigstildragelser mellem Christinerne og Carlisterne vedblive at staae i den meest skjærende Contrast. – Carlisterne vedblive langs med Floden Bidassoa at skyde paa Franskmændene paa den anden Bred.
Viborger Samler, 1835-10-13
Frankrig. Kongen er hurtigere, end man havde ventet, vendt tilbage fra Fontainebleau. De der bebudede Festiviteter ere udsatte paa ubestemt Tid. Tusinde Slags Rygter knytte sig til denne pludselige Tilbagekomst. Et af disse angiver som Grund en nye Splid blandt Ministrene og bringer i Forbindelse hermed en pludselig Reise af Hr. Thiers til sine Svigerforældre i Lille, og den pludselige Tilbagekomst af Generalprocureuren Hr. Martin fra Norddepartementet. Andre tilskrive denne sidste Tilbagekaldelse Opdagelsen af et republikansk Complot i Toulouse, hvori særdeles mange Militaire, især mange Underofficierer, skulle være indvillede. Man taler allerede om 300 Hæftelser, der i Anledning af dette Complot skulle være foretagne blandt Militairet. – Le Temps taler om en Forbindelse mellem Hertugen af Orleans og Jnfantinden Jfabella Josephine, en Datter af Jnfanten Francisco de Paula.
Viborger Samler, 1835-10-13
Grækenland. Fra Toulon skrives: "Corvetten Cornelie er gaaet til Ankers paa vor Rhed.
Viborger Samler, 1835-10-13
Dette Skib, der kommer fra Levanten, maa have overbragt vor Regiering vigtige Efterretninger fra Admiral Massien de Clerval angaaende Tilstanden i Grækenland. Ved benævnte Skibs Afgang havde forskjellige Fægtninger fundet Sted mellem Jnsurgenterne i Rummelien og de imod dem udsendte baierske Tropper. De Sidste havde allerede lidt flere Nederlag. Jnsurgenterne kæmpe under Raabet: Constitutionen leve! – Hvert Aar udgives 6 Millioner mere, end Jndtægten beløber sig til, og Jntet skeer for at raade Bod paa dette Desicit."
Viborger Samler, 1835-10-13
England. Den 1ste d. M. har Kong Leopold, ledlaget af Hr. van de Weyer og en Adjutant, begivet sig til sit Landsted Claremont. Den 2den ventedes han til Windsor, hvor han tilligemed sin Gemalinde skulde dinere hos Kongen og Dronningen; den 3die agtede han at forlade Windsor. – Hr. van de Weyer havde den 3die en lang Conference med Lord Palmerston i Udenrigsministeriets Bureau.
Viborger Samler, 1835-10-13
Blandet. En Privatdocent i Theologien ved Universitetet i Göttingen holdt offentlige Forelæsninger over Manglerne ved Exegesen af det nye Testament og gjorde haarde Angreb paa flere derværende Lærere. Tillebet var overordentligt, og Regjeringen har nu forbudt Forelæsningerne og anordnet en Undersøgelse; Flere af Docentens Tilhørere have overrakt ham et Sølvbæger med Paaskrivt: Hvor en stor Mand udtaler sine Tanker, der er Golgatha. – Cholera er udbrudt i Dalmatien ved Ankomsten af et Skib fra Apulien.
Viborger Samler, 1835-10-13
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1835-10-13
Man erfarer nu endvidere, at Etatsraad Treschow er i Christiania bleven enig med de hidtilværende Eiere af Grevskabet Laurvig om en Kjøbesum af 250,000 Speciesdalere, og at Eiendommen allerede var bleven aftraadt til ham. Til Grevskabets Overforvaltning skal han have bestemt Overlærer, Sverdrup.
Viborger Samler, 1835-10-13
Den 7de October om Aftenen omtrent Kl. 9 1/2 udbrød en stærk Jldebrand paa Humletoftegaard, der eies af Hr. Proprietair Barfod og ligger paa en Parcel af Frederiksdals Hovedgaard. Udhusene ere afbrændte; men Hovedbygningen skal være bleven frelst. 17 Qvæghøveder og endeel Smaakreaturer, ere omkomne i Luerne. Først i Morges (den 8de toge de fra Kjøbenhavn afsendte Brandfolk og Sprøiter tilbage. Endnu har man ikke nøiagtig Efterretning om Skadens Størrelse eller Jldens Aarsag.
Viborger Samler, 1835-10-13
Under 2den October har Cand. plarm. J. V. Neergaard, der har kjøbt Apotheket i Kjerteminde, faaet Bevilling til at drive dette Apothek.
Viborger Samler, 1835-10-13
Ledige Embeder. Et Fuldmægtig Embede i Auctions-Contoiret under den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stads=Ret. 300 Rbd. Gage. – Toldkasserer-Embedet i Christians sted paa St. Croix.
Viborger Samler, 1835-10-13
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 30te September er Cand. juris J. D. Clemens beskikket til Cancellist i Cancelliet.
Viborger Samler, 1835-10-13
(Børs-Coursen, af 9de October, er uforandret.)
Viborger Samler, 1835-10-13
Copulerede i Viborg den 10de October: Avlsmand Laurids Jensen Krog og Kirstine Marie Nielsdatter.
Viborger Samler, 1835-10-13
AVERTISSEMENTS. Med dyb Veemod maae jeg herved bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner, at min inderlig gode og retskafne Mand. Christen Qvistgaard til Langesgaard, er ei mere. Efter 6 Ugers Sygeleie kaldte Gud ham ved en stille Død den 7de Dennes i hans Alders 50 Aar. Allene staaer jeg nu tilbage, trøstende mig i Gud og Haabet om en salig Gjenforening Hisset hvoringen Adskillelse meer finder Sted. Langesgaard den 10de October 1835. Ane Deichmann Aagaard sal. Qvistgaards.
Viborger Samler, 1835-10-13
Den i Domkirken formedelst sammes indvenvendige Reparation i nogen Tid afbrudte Gudstjeneste tager igjen sin Begyndelse i bemeldte Kirke Søndagen den 18de October 1835.
Viborger Samler, 1835-10-13
Vinter-Posttour. Torsdagen den 15de De, tager Vinterposttouren sin Begyndelse, og Jndleveringstiden bliver da saaledes: A. Posten til Randers. For løse Breve:
Viborger Samler, 1835-10-13
Søndag Eftermiddag fra Kl. 5 til 7, og Mandag Formiddag fra Kl. 8 til 9.
Viborger Samler, 1835-10-13
Torsdag Formiddag fra Kl. 10 til 1.
Viborger Samler, 1835-10-13
For Penge- og Pakkepostsager: Søndag Eftermiddag fra Kl. 2 til 4. B. Posten til Holstebroe, Skive, Nykjøbing og Thisted, For løse Breve: Mandag og Torsdag Eftermiddag fra Kl. 6 til 8. For Penge- og Pakkepostsager: Mandag Eftermiddag fra Kl. 6 til 8.
Viborger Samler, 1835-10-13
Extraposten til Hobroe afgaaer for sidste Gang i d. A.
Viborger Samler, 1835-10-13
Torsdagen den 8de De og retournerer fra Hobroe Dagen derpaa.
Viborger Samler, 1835-10-13
Breve fra Viborg til Lemvig og Ringkjøbing kunne ikke alene sendes med Posten over Randers, men og over Skive og Holstebroe.
Viborger Samler, 1835-10-13
Postcomptoiret i Viborg, den 6te October 1835. Wansen.
Viborger Samler, 1835-10-13
Classe=Lotteriesedler. i min Collection bedes fornyede senest den 19de dennes. Viborg, 13de October 1835. R. Dons.
Viborger Samler, 1835-10-13
Med Ovrighedens Tilladelse agter Undertegnede at etablere en Skiveskydning i Stærkjær hos Hans Jørgen Hansen Onsdagen den 4de Novbr., paa følgende Gevinster, nemlig: et Tombaks Repeteeruhr, et Sølv, Kapsel-Dito og et Sølv tokasset Uhr, af Værdie 36 Rbd. Der skydes med glat Bøsse paa 100 Alens Distance. Hvert No. betales med 4 Mk. Niels Sørensen Aldrup. Elsborggaard, der er beliggende i Elsborg Sogn, Lysgaard Herred, Viborg Amt, kan med sin Andeel Kirke-Tiende erholdes til Kjøbs: den staaer for Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. 2 Album; dens Ager-Jord er god Korn-Jord, som meget kan forbedres, da der er Mergel paa Eiendommen; den har en god Frugt-Hauge, endeel Skov og fornøden Tørve-Jord; af Ho avles aarlig imellem 40 og 50 Læs. – Lysthavende henvende sig til Eieren. N. Møller.
Viborger Samler, 1835-10-13
Et Par sorthielmede Stude, brændt paa det venstre Horn med Bogstaverne C. B. ere bortgaaede Natten imellem den 3die og 1de October. For Oplysning om dem loves en passende Douceur, naar man henvender sig enten til Avertissements-Contoiret eller til Eieren Chr. Bang i Skibelunds Mølle, Friisholt, Gods. Nylig udkommen: Listige Paafund af Smuglere. som faaes for 3 Mk. hos Boghandler Kabell i Viborg.
Viborger Samler, 1835-10-13
Løverdagen den 17de d. M., om Eftermiddagen Kl. 2. Slet, bliver paa Raadhuset bortsolgt nogle Manufacturvare, tilhørende Kjøbmand Øllgaards Boe, hvilke Vare af Toldvæsenet have været anholdte, og bestaae af: Merinos, Bombasin, Bomuldstøi, Scherting, Bommesie, forskiellige Slags Tørklæder, hvide og sorte Bomuldstrømper m. m. efter Conditioner, som paa Auctionsstædet bekjendtgjøres. Ved samme Auction bortsælges, efter Toldvæsenets Forlangende, 2de Stykker Lærreder. Lysthavende indbydes. Viborg den 12te October 1835. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1835-10-13
Efter Begjæring af Forstanderen for Randers Hospital, bliver det samme Hospital tilkommende Vederlag for Kongens Anpart Tiende pro 1835 af Thorning Sogn, nemlig: 44 Tdr. 5 Skpr. 1 1/2 Fdkr. Rug, 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 43 Tdr. 7 Skpr. 3 2/3 Fdkr. Havre, stillet til Bortsalg ved Auction, der afholdes i Knudstrup Kroe, Thorning Sogn, Onsdagen den 21de d. M. om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 8de October 1835. H. H. Holm. nuar
Viborger Samler, 1835-10-13
Saalænge Vinterposttouren varer, udkommer Samleren, Tirsdag, Torsdag og Løverdag. Avertissements bedes indleveret den foregaaende Dag.
Viborger Samler, 1835-10-13
(Med Gaarsposten ankom ingen No. af, Kbhpst."
Viborger Samler, 1835-10-15
1835. No. 128. 63de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Viborger Da MILL. Danmark og Hertugdommene. Forsendes med Brevposten i 15de October. Torsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dous.
Viborger Samler, 1835-10-15
Udenlandske Efterretninger. Man har - siger Le Temps af 2den October - i lang Tid paa mange Maader beskjæftiget sig med Hertugen af Orleans's forestaaende Formæling. Man har Tid efter anden paastaaet og flere Prindsesser ved forskjellige europæiske Hoffer, at vor Thronfølgers ærefulde Valg var faldet paa dem. Snart hed det, at Storfyrstinde Olga af Rusland, snart Prindsesse Theodolinde af Leuchtenberg, snart igjen Kongen af Würtembergs Datter var udseet til at beklæde den franske Throne. Men nylig har en anden Formodning gjort sig gjældende, der, hvis den er sand maa lade forudsætte, at alle hine Projecter definitive ere opgivne. Den unge Prindses Øine skulle nemlig nu være rettede paa Jnfantinden Jsabelle Josephine, Jnfanten Don Francisco de Paulas fjortenaarige Datter. J denne projecterede ægteskabelige Forbindelse med Syden vil man opdage den Hensigt, at skadesløsholde den franske Kongefamilie for, at det er mislykkets den at fæste fast Fod i Portugal, og paa den Maade at holde Englands Jndflydelse paa Halvøen Modvægt. Fordelene af en saadan Forbindelse vilde endnu blive betydeligere, hvis Jnfanten Francisco skulde kaldes til Regentskabet over Spanien, hvorfor man troer, at de Jnstructioner, som skulle være meddeelte Hr. de Raineval, at afbryde al Forbindelse med det madridske Cabinet, hvis Maria Christina berøvedes Regentskabet, ikke ere ret alvorligt meente. Ligeledes synes ogsaa det belgiske Konge pars Reise til Ramsgate, til Hertuginden af Kent og Prindsesse Victoria, at have til Hensigt at befordre et andet Ægteskabs-Project. Jfølge Nogles Formening skulde nemlig den unge Hertug af Coburg, den belgiske Konges Brodersøns, Formæling med Dronningen af Portugal, der bringes paa det Rene, medens en anden Version gaaer ud paa, at Belgiernes Konge, for hvis Characteer Englænderne endnu stedse bære den største Holagtelse, vilde forsøge paa, at forskaffe sin ovennævnte Neven Prindsesse Victorias, Storbritanniens Thronarvings Haand, og kun i det Tilfælde, at dette Udkast mislykkedes, komme tilbage, til det portugisiske Giftermaal." – Et andet Giftermaalsrygte har man - efter Allg. Zeit. – i Berlin, at nemlig Kongen af Preussens Brodersøn, Prinds Adalbert, skulde formæle sig med den elskværdige Storfyrstinde Olga, og at Prindsen i dette Tilfælde var bestemt til Konge i Polen.
Viborger Samler, 1835-10-15
Den 29de Septbr. lagdes ved Culm i Overværelse af de tre Monarcher Grundstenen til et Monument, der skal reises til Minde om den Tapperhed, hvormed en Afdeling af den russiske Garde under Anførsel af Grev Ostermann-Tolstoy den 29de Septbr. 1813 tilintetgjorde den franske General Vandammes Bestræbelser at bane sig en Vei gjennem dette Pas.
Viborger Samler, 1835-10-15
Troppeøvelserne ved Kalisch skulle vel være faldne ud til de forsamlede Monarchers Tilfredshed, men efter Forlydende ere nogle høiere russiske Officierer og Embedsmænd formedelst Defraudationer sendte til Sibirien, da især ved deres Forseelse Linietropperne ikke behørigt ere blevne forpleiede.
Viborger Samler, 1835-10-15
De udøvede Drab i Nordamericas sydlige Stater, Fuldbydelserne af den saakaldte Lynch-Lov, ledes af en Committee, der fører Navn af Lynch-Club og især har det Formaal at bekæmpe Abolitionisterne (Forsvarerne af Slavernes Emancipation). Man læser nu i Pariserblade en (anonym) af hiin Club i Nordamerica i Circulation sat Note, hvori erklæres, at Club ben har bragt i Erfaring, at visse Jndivider, der misbruge dens Navn, falskeligen betegne nogle af deres Medborgere, som erklærede for Fredløse af Lynch-Club ben, for derved at indgyde dem Skræk og jage dem ud af Landet; Clubben bekjendtgjør derfor, at dens Bandsætter ene og alene træffe de sletteste og skjændigste Mennesker, og at Erklæringen i et saadant Tilfælde tilmeldes disse af Clubben selv. "Saaledes bekjendtgjøres herved – hedder det til Slutning – at Enhver, der efter Modtagelsen af en saadan Erklæring ikke bortfjerner sig, er hjemfalden til Lynch-Loven, og skulde ved Fuldbyrdelsen af Clubbens Befalinger et af dens Medlemmer blive saaret eller haandgribeligen insulteret, da vil Gierningsmanden til et afskrækkende Exempel blive hængt."
Viborger Samler, 1835-10-15
En i London bosat fransk Mechanicus har nylig opfundet et nyt Slags Paraplyier, hvilke han kalder Omnibus. Disse, der ere af sædvanlig Tykkelse og meget lette, kunne ved en Fjeder udfoldes efter Behag, saaledes at 2, 4 ja endog 6 Personer kunne finde Skjul under dem.
Viborger Samler, 1835-10-15
En fransk Eventyrer, der kalder sig Baron Thier ry, har i nogen Tid fyldt de vestindiske Journaler med sine Planer. Han paastaaer, allerede for 15 Aar siden at have kjøbt nogle Districter paa Nyseeland af de indfødte Hovdinger, og nylig af dem at være udnævnt til deres Overhoved. Han skal den 23de Mai være afseilet med en bevæbnet Corvette: L'Actif fra Panama til Nyseeland, for at tiltræde sin Regjering, civilisere Menneskræderne &c. Der ere mange Vanskeligheder i denne Historie, hvis der ellers er noget Sandt deri, navnligen den, at England ingen fransk Herre af Nyseeland vilde taale, endskjøndt det hidtil ikke har gjort Fordring paa Souverainitetsrettigheden over dette Land. Man erindrer sig, at, da i Aaret 1830 den franske Corvette Astro lade lagde til ved Nyseeland, og opkastede temporaire Fæstningsværker, for at kunne i No foretage de nødvendige Udbedringer af Skibet, Gouverneuren af Ny=Sydwallis, saasnart han hørte dette, hensendte en Agent og nogle Tropper, fordi det var et Grundprincip for de nyhollandske Colonier, ikke at taale noget fremmed Establissement i Nyseeland. Men det Forunderligste ved Sagen er, at Baron Thierry ikke troer, at have Beskjæftigelse nok i sit nye Kongerige, men paa samme Tid forkynder, at han agter at gjennemskjære Panama. Han har, som han gjentagne Gange forsikkrer, henvendt sig til Kongressen i Nygranada, der har givet ham Tilladelse til at forbinde Floderne Rio Grande og Chagres ved en seil har Canal af 11 a 12 Fods Dybde. Det er nu vel ikke at betvivle, at jo Congressen vil give Enhver, der vil have den Godhed at gjennemskjære Jsthmus, Tilladelse dertil; thi der kan ikke vises Republiken nogen større Tjeneste end denne; men det er mindre forklarligt, hvorledes hans noget problematiske Majestæt, Kong Thierry af Nyseeland, vil finde Midler til dette store Foretagende, især da der stærkt vil blive lagt Beslag paa hans Tid i hans noget barbariske Kongerige. Det Sandsynligste af hele Sagen er, at han aldrig har været i Nyseeland; thi han nægter i sine Proclamationer, at Nyseelænderne ere Menneskeædere, hvilket dog er almindeligen bekjendt og meere end tilstrækkeligt beviist. Han forsikkrer i Journalerne, at han har skrevet til den engelske og franske Regjering og tilsendt dem sin Souverainetets-Erklæring.
Viborger Samler, 1835-10-15
Den republicanske Reformateur vil vide, at Regjeringen har lovet Carl X i Ham indspærrede Ministre, med det Første igjen at hjælpe dem til deres Frihed. For det Første skulle de derfra bringes til en Sundhedsanstalt, hvorved Begyndelsen skulde gjøres med Hr. Chantelauze, for at man kunde anstille et Forsøg paa, hvad den offentlige Mening vilde sige til et saadant Project. Realiseringen af denne Forholdsregel, ved hvilken man haaber at vinde et Antal af de gamle Aristocrater i Forstaden St. Germain for det nye Dynastie, har man lovet Hr. Sauzet, Hr. Chantelauze's Defensor i den store Ministerproces, der kun ved Modtagelsen af dette Løvte har beqvemmet sig til at overtage Beretnings aflæggelsen over Presseloven. De Herrer Polignaes, Peyronnets, Chantelauze's og Guernons fuldkomne Løsladelse vil først da paafølge, naar Hr. Sauzet er bleven kaldet til at overtage Justitsministeriet i Hr. Persils Sted, hvilken Begivenhed imidlertid ikke længe vil lade vente paa sig.
Viborger Samler, 1835-10-15
Den 2den Septbr. om Aftenen har en Jldebrand i Jacobstad i Finland lagt den bedste Deel af Staden i Aske.
Viborger Samler, 1835-10-15
En frygtelig Brand i Biere ved Magdeburg har lagt 345 Bygninger i Aske. Skaden anslaaes lavt til 300,000 Rthlr. Et Par hundrede Familier ere huusvilde.
Viborger Samler, 1835-10-15
Ved et stort Festmaaltid, som Christianias Jndvaanere den 27de f. M. gave Kongen, udbragte Hs. Majestæt en Togst til Christian den Fjerdes Minde, da denne Konge for 200 Aar siden netop paa denne Tid havde været i Christiania og med egen Haand afdeelt Byggepladser.
Viborger Samler, 1835-10-15
Angaaende en Spøgelsehistorie i Byen Brentfordi England fortælles følgende: J Hr. Wilsons Skole, der støder op til Kirkegaarden, bemærkede man om Søndag Aften Lys. Da dette meldtes Hr. Wilson Mandag Morgen, skyndte han sig derhen og fandt alle Regnetavlerne, 80 i Tallet, der Løverdag Eftermiddag vare blevne hængte op paa Væggen, kastede omkring paa Gulvet. En Timestid efter at Skolen var begyndt, kom tvende Disciple styrtende ind i Stuen, ganske blege af Skræk, og fortalte, at de havde seet et Spøgelse, en stor Figur i hvidt Klædebond, men barfodet og barhovedet, der med langsomme Skridt var kommet dem imode. De vare begge strax løbne deres Vei; men en af dem havde ved Døren seet sig om og bemærket, at Figuren forsvandt i et til Gaarden stødende Kulskuur. Hr. Wilson lagde ingen videre Vægt paa denne Beretning. En Time senere hørte han pludselig et gjennemtrængende Skrig fra den yderste Ende af Skolestuen. De der siddende Drenge fortalte, at de gjennem den aabent staaende Dør havde seet den beskrevne Figur stige opaf en i Nærheden værende Falddør, der førte ned i en Kielder. Hr. Wilson fordeelte Drengene paa forskjellige Punkter i Værelset og lod dem hver især bringe paa Papiret hvad de havde seet. Af ti saadanne Beretninger stemmede de otte paa det nøiagtigste overeens. Han var netop blevet færdig med at sammenligne det Skrevne, da Drengene i den anden Ende af Værelset raabte: her, her, Hr. Wilson, og løbe ud af Døren; grebne af en panisk Skræk, fulgte de andre med et lignende Udraab, og som man paastaaer – Hr. Wilson selv bagefter. Denne sidste gjorde Anmeldelse derom til Politiet; man undersøgte hele Dagen igjennem, men uden at finde noget. Gaarden var rundtom indesluttet af en, ni Fod høi Muur, der intet Sted viste Spor af at være besteget; Falddøren over Kielderen var saa suffisant tillaaset, at den slet ikke kunde aabnes. Ved Tømmerfolk lod man Skolestuens Gulv, under hvilken Kielderen laae, tages op, og man fandt en Hue og et Lommetørklæde, mærket C. T. Kjeldergulvet var iøvrigt bedækket med over sex Tommer dyb Mudder, der var for flydende til at kunne beholde Spor af Fødtrin. Dagen efter kom Jngen i Skole, og Nysgjerrige strømmede til fra alle Sider, for at gabe paa det forherede Huus. Gaaden er endnu ikke løst.