JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Indenlandske Efterretninger. Den i sit Fag saa høist udmærkede og hædrede Urban Jürgensen, Medlem af det kongl. danske Videnskabs Selskab, Ridd. af Dbr. og Dom. er død d. 14 d. M. Han var født den 5 Aug. 1776 her i Staden; hans Establissement for Chronometre, og Metalthermometre hører tilde udmærkede i Europaa; det er forhen i dette Blad omtalt. J Aaret 1804 udkom fra hans Haand et Skrift, der blev trykt paa kongl. Bekostning om Uhrmagerkunsten med 18 Kobberere Qvart, under Titel. Regler for Tidens nøjagtige Afmaaling ved Uhre." Næste Aar udgav han paa Fransk en forbedret og forøget Udgave af samme Skrift med 19 Kobbere under Titel: Principes generaus de Peracte mesure du temps par les horloges. I denne franske Udgave findes ogsaa en Beskrivelse over et Metal-Thermometre. Det var indsendt til det kongelige danske Landhuusholdnings-Selskab, hvis Kunstkommission erklærede det for at høre til de sindrigste og for de physiske Videnskaber interessanteste Opfindelser, som Nogen havde forelagt Selskabet. Jürgensen blev tilkjendt Selskabets første Agtelsestegn, dets store Guldmedaille. Forskjellige andre Afhandlinger af ham i Faget ere trykte i Videnskabernes Selskabs Skrifter; og i Schumachers astronomische Nachrichten. Han har selv skrevet sit Levnet, meddeelt tillige med hans Portrait, i Profess. Dr. UrsinsMagazin for Kunstnere og Haandværkere 4de Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Kjøbenhavns Børs d. A. Mai 1819. Hamburg 2. M. a vista Al. Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 102. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 155 - Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler 49 49 1/2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . 92 1/2 - i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 - Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . . . . . . 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 102 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, 1044 i Bayer. ved Hambro & Søn, 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 1/2 101 r. S. 100 1/2, 101 i Banco. 4 pCt. Dito Dito . . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 66 66 1/2 Rd. Banco. 72 1/2 73 L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer Asiatiske Compagnies Actier . . 90 – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. naaan ansaa nananSyvogtyvende Aargang. No. 47. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 12 Juni 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Af hans i Berlin malede Portraiter ere nogle stukkne i Kobber af Bock. Cl. Kohl i Wien og C. Küttner. XIIX.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Fortsættelse om nogle Kobberstikkere. Aarhuus, Anders Ottesen. Er formodentlig fød i Aarhuus i Jylland, levede omtrent 1650. Sandvig har nævnt tre Stykker af ham saaledes: 1. Johan Brockenhuus's Portrait med Ahner, og et historisk Landskab, forestillende Evangelisten Mathæus, Landskabet og Ziraterne ere det bedste; det øvrige duer ikke meget. Fol. – 3. Uden Tvivl: Alting kommer af Gud. Lang. Qvart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Endeel Vignetter, Kaarter og andre Kobbere til Værker, som den Tids Lærde udgav, saasom til Pontoppidans Origines. 1760, danske Atlas, Jon ges Geographie o. fl. C. Sandvig. Haas, Peter. Nysnævntes Søn. Han har stukket adskillige Plader til Niebuhrs Reise til Arabien, til Høsts Skrift om Marokko o. fl. Sandvig. Haas, Johan Jacob Georg; Broder til Foregaaende. Fød i Kjøbenhavn 1753. Vandt 1776 Akademiets store Guldmedaille i sin Kunst, reiste derefter udenlands, blev i Paris ved et skjønt Blad, som han der stak, Medlem af Maler akademiet sammesteds, ved sin Hjemkomst til Fædrenelandet blev han, efter samme Blad, Medlem af det danske Kunstakademie, siden Hofkobberstikker. 1810 Professor i Modelskolen ved Kunstakademiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Snedkermester Vistoft, hans Malerier, hans Vaskemaskiner og Ruller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
J Forbindelse hermed optage vi af Randers Avis følgende: "Da den sædvanlige Linnedvaskning ved Guidning med Hænderne hører i en Huusholdning blandt de strengeste og ubehageligste qvindelige Arbeider, saa var det at vente, at i en Tidsalder som vor, hvor den menneskelige Aand saa rastløs og heldigen sysselsætter sig med Alt, hvad der kan gjøre de menneskelige Arbeider lettere, og derhos bringe dem til den mueligste Fuldkommenhed, vilde hint Arbeide heller ikke unddrage sig Opmærksomheden. Ogsaa har Hr. Professor Ursin i sit Magazin for Kunstnere og Haandværkere 4 B. 4 H. 1829 bragt en Vaskemaskine i Erindring der synes aldeles at svare til sin Hensigt. De to af Hr. Snedker Vistoft ved Viskum og her hos mig forfærdigede Exemplarer af samme have ved Brugen godtgjort, at der ved en saadan Maskine, der i det hele kommer paa 8, 9 Rbdlr., og kunde af uformuende Familier anskaffes i Forening, spares mere end det Dobbelte baade af Tid, Arbeide og Sæbe. Saaledes vasker et Par Piger paa denne Maade 10-12 Natskjorter, eller 6070 Al. Linnet i et Qvarteerstid, uden enten at faae deres Hænder brændte eller Huden af samme. Ogsaa kan det vaskede Tøis Afskylling saare nemt udføres ved Maskinen, der endelig ogsaa yder den Fordeel at Tøjet slides langt mindre, Med Tvætten i en Huusholdning staaer et andet svært Arbejde, Tøiets Rullen i nær Forbindelse. J Magazmets 4 B. 5 H. har Hr. Profesforen og beskrevet en Rulle af Pechey, der, som han siger, i den Henseende staaer tilbage for Vaskemaskinen, at den ikke er saa simpel og lidet bekostelig som denne. Jmidlertid har Hr. Vistoft inventeret en yderst simpel Indretning ved vore almindelige Ruller, der anbringes for 3-4 Mk., og bestaaer i en Slags Vægtstang, ved hvilken et Menneske fra Siden af meget let bevæger en Rulle frem og tilbage. Denne Indretning bliver blandt andre af ham gjorte Forslag at læse i et af bemeldte Magazins første Hefter. H. Bjerregaard. Strax efter læste man denne Bekjendtgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
De af H. H. Hr. Consistorialraad Bierregaard særdeles anbefalede Vaskemaskiner, som atter ved flere Forsøg har godtgjort deres Nytte og vundet Kienderes bifald kan faaes nogle Exemplarer a 9 Rbd. paa Viskum, naar man behageligst henvender sig til S. Vistoft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Jndenlandske Efterretninger. En Bespisnings=Indretning for Trængende, som i den forløbne Vinter her i Staden blev oprettet ved en Committee eller en privat Forening, som i saadant Øjemed var sammentraadt havde en god Fremgang. Der er i disse Dage udkommet en Beretning derom, med Fortegnelse over dem der bidrog til Indretningen; de indkomne Summer vare 31 Rbd. Sølv, 4208 Rbd. 48 Sk. Sedl. og Tegn, desuden 20 Favne Brænde frit tilkjørt, og endeel Victualier, saasom af en Mand 500 Pd. bedste Oxekjød, af en anden 2000 Pd. Riis og s. m. Samtlige Omkostninger paa Lokalets Indretning, Inventarium, Madlavning etc. har udgjort 4021 Rbd.; som lignet paa de 145252 Portioner der ere uddeelte gjør omtrent 23 Sk. for hver enkelt Portion. Hver Portion bestod af 3 Pæle Søbemad, afvexlende Suppe, Kaal og Ærter, med 5 Lod kogt Kjød uden Been, men til Afverling er bleven givet Flæsk og islandsk Lammekjød, ligesom Committeen og ved velgjørende Bidrag in natura har været i Stand til at give Riis til Suppen, saavelsom og et Stykke Brød til hver, hvilket forsaavidt de af Bagerlauget goddædigen skjænkede Brød ei dertil vare tilstrækkelige, er blevet indkjøbt af Committeen. Victualierne ere blevne anskaffede, Kjødet efter en staaende Accort med en Slagter for hele Vinteren til 7 Sk. pr. Pd., og de øvrige, hvor de bedst og for billigst Priis kunde faaes. Kjødet er blevet udskaaret koldt, fordi det vanskeligt lod sig behandle varmt, men denne Fremgangsmaade har været til Tab for Indretningen med Hensyn til Vægten, hvilket man imidlertid troede ikke at burde lade komme i Betragtning, naar den valgte Uddelingsmaade frembød en mere omhyggelig Behandling. Committeen har endnu en Pengebeholdning af 31 Rbd. Sølv og 438 Rbdlr. Sedler, som ere indsatte i Sparekassen, og desuden 3 Favne Brænde, samt 848 Pd. Risengryn. Brændet og Risengrynene ere opbevarede paa passende Steder for om en lignende Indretning kan komme istand til næste Vinter, da der at komme til Afbenyttelse. Beretningen lægger for Dagen med hvor ufortrøden Nidkierhed de Mænd der forestode denne Indretning til trængende Medbrødres Bedste have virket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Notitse. Kunstudstilling i Toulouse. J Toulouse er aarlig en Udstilling af de Malerier, som Kunstnerne af hin Stad ere blevne færdige med Den iblandt dem, hvis Værk bliver erkjendt for det bedste, bliver paa Magistratens Bekostning sendt paa tre Aar til Rom, og naar han vende tilbage derfra, sætter man ham istand til uden Bekymringer at følge sit Kald. Flere af saadanne Kunstnere i Rom forfærdigede Malerier ere nylig indtrufne i Toulouse og have opvakt stor Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Kjøbenhavns Børs d. U Juni 1839. Hamburg 2 M. - a vista 211. Species 211. Specier solgtes til 12 Rbmk. 203. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 153 153 1/2 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. 48 494 Rbs. Tegn 97 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. 91 1/2 92 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102, 102 1/2 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . 108 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 1024 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 104 104 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-12
Asiatiske Compagnies Actier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Spannamannaadan, Syvogtyvende Aargang. No. 48. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 Juni 1830. Jubel-Aaret 1830. 50 Gud, i hine Dag Du elskede dit Land, Dn. Jacob drog tilbage Fra ussel Slave-Skand Du kom et vores Skyld ihuNeil alle vore Synder, 89 Gudi dem skjulte de og Jehova fremtrædet, Og den Velsignelse Ham over alt velleder Som han forsættede Ol det er idel Godheds Svor, Som han sig efterlader Ham Miskundhed er stor, Birg. Lith. Bøye, Tak vor Fader i det Høie. At dit Lys du os oplod. Nu vi kan trods al vor Møie Skue dig som Fader god. Ja, dit Ord er Lys paa Vei, Som i Stormen slukkes ei Det kan saare, det kan læge, Det kan fryde, det kan væge Tak, fordi de Mænd udsendte, Hvilke fast som Klippen stod Som for Troen ivrig brændte. Os den gyldne Bog oplod. Der vi skue fro igjen, Stjernen over Bethlehem Den skal tindre, den skal funkle, Og hvert andet Lys fordunkle. Gjennem Overtroens Mørke, Brød dens Straaler over Jord: Kun ved den vi dig kan dyrke, Som du findes i dit Ord, At vi gaae vor Pilgrimsgang, Gjennem Graad - og gjennem Sang, Graaden skal til Fryd omvendes Naar vor Jordevandring endes. Herligen vi have skuet: At dit Ord det skal bestaae, (Skjøndt saamange Farer trued) Jndtil Verden maae forgaae: Da skal Ordet som vor Ven Levende vi see igien: Naar han hist i Skyen kommer Som er Jorderiges Dommer. Christne, Lad os da et glemme Ham at prise mangelund, Som oplod sin hulde Stemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
J en sød og salig Stund Som gav Kraft i trofast Bryst, J saamangen haarden Dyst; Som gav Ro, og som gav Hvile, Trods mod Fiendens hvasse Pile. Han, vor Drot, er end den samme Skjøndt Aarhundreder hengled Ham, vi vil vor Lovsang stamme! Selv vort Hjerte han bered: At det, som i yndig Vaar, Gjemmer Sæden han udsaaer, Høsten vorde til hans Ære, Som er vor og Høstens Herre! Troen vore i hans Skygge! Haabet grønnes paa hans Bud Kjærlighed i Hjerter bygge: Til hverandre, til vor Gud! Da Velsignelsen han vil Selv saa naadig lægge til; Og een Hjord, een Hyrde være, Til vor Gud og Faders Ære! Fader, see vi til dig komme Udi Jesu Christi Navn, Hvad vi bede, os til fromme, Give du til Fryd og Gavn: Kongens Slot, og Hytte Hjem, Kjærlig tage du i gjem! Og fra alle Hjerter stige Tak til dig i Himlens Rige!! C. Mülertz. Nikobar-Øerne. De ere beliggende ved det vestlige Jndløb i Malakka=Strædet, imod den bengalske Havbugt imellem 6 og 11 Grads nordlige Brede. De ere i alt tolv, foruden en stor Mængde ubeboede Holme, og de nævnes af dem, der har beskrevet og omtalt dem, paa en noget forskjellig Maade, hvortil forskjellig Udtale og Retskrivningsmaade er tildeels Aarsag. De Danske have stedse drevet Handel og Søfart paa dem. 112 løb Skibet Grev Laurvig derind, (Miss. Ber. Th. II. 488. 886) men det er egentligen fra Midten af det attende Aarhundrede, de have været i dansk Besiddelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
En Præst Huusfeld indgav et Forslag til det Danske asiatiske Compagnie om samtlige disse Øers Vigtighed, og Forslaget blev i Aaret 1754 sendt Compagniets Secreter-Raad i Trankebar; med en befaling fra Compagniets Direction om at iværksætte det. Ifølge deraf udløbe d. 8 Sept. 1755. to Skibe (Kongen af Danmark, og Ebenezer) fra Trankebars Rhed; Expeditionen blev anbetroet Lieutenant v. Tank, som blev medgivet en Commando af 50 Mand og 8 Kanoner. Den ham givne Instruction lød paa, at han skulde tage Øerne i Besiddelse, under Navnet Nye-Danmark (siden forandrede til Frederiks-Øerne), og efterat dette var skeet besætte den liden Øe Man; dog blev ham givet den udtrykkelige Forskrift, nøje at undersøge, om ikke allerede nogen europæisk Nation havde nedsat sig der Midt i Dec. kom Expeditionen til Øerne. Kysterne fandtes saa stærkt bevoxede med Skove, at man maatte rydde en Plads til at opslaae Telte. Den 18 Dec. var man kommen saa vidt, at der kunde begyndes at opføre en Bygning, og da man ved Aarets Udgang var næsten færd med samme, foregik d. 1 Jan. 1756 en høitidelig Besiddelses Tagelse af Øerne. 2) Efterat kanonerne vare bragte i Land, og Soldaterne med deres Geværer opstillede, bekjendtgjorte Lieutenant Tank for dem, at han i Kongen af Danmarks Navn havde taget alle Nikobar-Øer, med sammes tilhørende Territorier, i 2) J August Hennings gegen vartiger Fustand der Be siungen de Europaer in Ostindien; 1 Th. 1784 S. 2632424 æses Efterretninger om Besiddelses Tagelsen af Nobar-Øerne; en kort Beskrivelse over dem, og en Deel Beretninger, som om dem ere Tid efter anden udgivne til Gouvernementet i Trankebar, deels af de første danske Colonister, deels af de Mæhriske Brøde. De ere i et og andet hinanden modstridende, og det er da vanskeligt at afgjøre, hvad der er det igtigste, eller hvad man kan sætte meest Tillid Besiddelse, hvorpaa ved Kanoners Løsning og det danske Flags Ophidsning en Pokal blev tømmet under Ønsket: Gud glæde Kongen god Med nye Dannemark, Det ønske vi med Liv og Blod Vor højeste Monark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Ved denne Ceremonie vare 16 til 20 Øeboere tilstede, hvilke man betydede Sagen i det portugisiske Sprog, hvoraf de forstode noget, samt at dette Land nu ikke længere var deres, men tilhørte Kongen af Danmark. Herpaa blev givet dem et Glas Vin, og enhver maatte, ligesom han drak, sige: Vor Konge af Danmarks Sundhed. - Hele Dagen tilbragtes derefter i Glæde. *) Da Landet paa denne Maade var taget i Besiddelse, gik begge Skibene tilbage til Trankebar, og Lieutenant Tank, som med sit Mandskab forblev paa den besatte Øe, medsendte en Beretning af 15 Jan. 1756 om samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Gouvernementet indberettede til det asiatiske Compagnies Direction under den 9 Febr. 1756, hvad der var skeet; og hvad Fordele ventedes. Øerne, hed det, kunne blive brugelige til Kaffe= og Peber-Plantager, hvilken sidste Frugt med store Vanskeligheder og Bekostninger haves fra Assam; Jorden er særdeles ønskelig til Nelle Sæd, 2) Af N. C. Møllers Beskrivelse over de Nikobarske eller Frederiks-Øerne i Ostindien med et Kort. Trykt i den Gyldendalske Samling af Reisebeskrivelser XIV, ogsaa særskilt 1797 paa den Gyldendalske Boghandlings Forlag. Skriftet indeholder blandt mere Udtoge af Brevvexling imellem det asiatiske Compagnies Direction og Gouvernementet i Trankebar om Nikobar-Øerne. Sammes: Bidrag eller Udkast til Frederiks Per nes eller de Nikobarske Øers, Indbyggeres, Produkters og s. v. Beskrivelse. Udgivet med en Fortale af N. H. Sevel Bloch. Khavn 1799 S. XXVI. og N. S. 8. Forlagt af Heidner junior, De forventede Fordele af disse Ders Besiddelse bestaae deri: 1) At man kunde som Eiere af dem, og naar den danske Magt blev mere udbredet i Indien, gjøre med Kongeriget Asiam hvad man vilde. 2) At man kunde gjøre Hollænderne en anseelig Afbræk paa deres Handel i Malakka-Strædet; thi naar de Danske have bestandig Oplag af Optum, som man forsynes med fra Bengalen paa Nikobar, saa er det naturligt, at de nærliggende Nationer kjøbe det der, da man kan sælge det halvtredsindstyve Procent bedre Kjøb end Hollænderne, da det i Batavia oprettede Opium-Compagnie maa betale til det hollandsk ostindiske Compagnie, halvtredsinds tyve Procent mere, end hvad de Dan skee kunne have den for. 3) Et ypperligt Skibsbyggerie kunde der anlægges, hvilken Leilighed nu allene findes i Pegn, og er forbunden med uendelige Fortrædeligheder med Regjeringen sammesteds, vilde man betænke, at andre Nationer ikke skulde komme der af Misundelse, saa er i denne Henseende intet at befrygte; thi en Nations almindelige Bedste bliver i Jndien ikke saa nøje iagttaget, at jo en privat Kjøbmand søger sine private Fordeele. – J Bengalen blive vel Skibe reparerede og kjølhalede; men saasnart en Hoved-Reparation behøves, maa enhver søge til Pegu. For at faae Jnsulanerne civiliserede, har man henvendt sig til Missionairerne om at sende nogle af dem til Øerne. Det synes fordeelagtigt at efterfølge andre Nationers Exempel, i at udsende Veisenhuus=Børn og Folk af Tugthusene af begge Kjøn, som Kolonister. Saadanne Personer kunne uden stor Bekostning transporteres med de til China gaaende Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Af det Foregaaende sees, at vi med Føie kunne ansee Besiddelsen af disse Eilande for meget fordeelagtig, og omendskjøndt Omkostningerne i Begyndelsen vilde blive noget store, saa kunne samme dog nogenlunde tilbagevindes paa det Bygningstømmer og Kalk, vi have nødig, saavel her til Fæstningen, som til Logens Bygning i Bengalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Man kan ikke vente i de første Aaringer at indhøste nogen klækkelig Frugt af dette Foretagende, men Efterkommerne ville gjøre det, og takke deres Forfædre for sligt et rosværdigt Foretagende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Hollænderne maa ansee de franske Der med Fortrydelse. De frembragte intet, da hine forlod dem, nu give de Kaffe og Bomuld i Mængde o.s. v. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Døvstumme Jnstitutet i Kjøbenhavn¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
(J dette Tidsskrift for forrige Aar Nr. 25 læses en kort Beretning om samme, hvortil her gives nogle Tillæg, grundede paa de Efterretninger den sidste Collegialtid. N. 24 S. 470-182 indeholder.)De faste Elevers Antal den 31 Decbr. 1829 var 116, nemlig 70 Drenge, 46 Piger; foruden at 3 Drenge og 4 Piger uden for Institutet deltoge i Underviisningen. Altsaa det hele Antal 123. Lokalet har Pladser for 120, efter den sidste i Aaret 1828 skete Udvidelse. Over Antallet af samtlige Døvstumme over hele Danmark, og paa Island indsendes aarligen fra Biskopperne schematiske Indberetninger. Ved Udgangen af Aaret 1829 var Antallet i alt 626, nemlig 332 af Mand- og 294 af Qvindekjønnet; af hvilke 66 vare anmeldte som vanvittige, nemlig 39 af Mand- og 2, af Qvindekjønnet; 30 vare opgivne at være vanføre, epileptiske, og svage, af hvilke 15 Mandfolk og 15 Fruentimre. Under bemeldte Antal er tillige indbefattet de 123, som undervises i Jnstitutet; hvilket er for Børn fra 7 a 8 til 14 a 15 Aar, og er tilstrækkeligt stort til Optagelse af de Døvstumme af denne Alder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
Jnstitutets Elever ere i Henseende til den intellectuelle Undervisning fordeelte i tre Klasser; og i øvrigt gives Underviisning i en Haandarbeidsskole, i tre Værksteder, og i gymnastiske Øvelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
For Haandarbeidsskolen er det fremdeles som Hovedregel antaget: at al Beklædning forfærdiges i Jnstitutet af dettes egne Elever, ligesom alt Materiale dertil, saavidt Indretnintillader det, altsaa i Reglen kun med Undtagelse af Klæde og Læder, forarbeides der, deels i Haandarbeidsskolen, deels i Værkstederne. I Haandarbeidsskolen øves alle Pigebørnene i Strikning og Syening, samt Hør= og Uldspind, og Drengene af yngste Klasse, som endnu ikke ere komne til at arbeide i Værkstederne, øves under Lærerindens Veiledning, de ældre i Karten og Uldspind paa Skotrok, de yngre i Strikning og Straaletning. Foruden den bestandige Reparation af alt Jnstitutets Linned, alle Strømper, og Pigernes hele Beklædning, forfærdiges i Haandarbejdsskolen en Deel nyt Arbejde. De ældre Piger maa, for ogsaa at øves i anden qvindelig Haandgierning, skifteviis hielpe uden for Underviisningstiden, ved Husets Rengjørelse. Af Værksteder ere trende, nemlig et Skomager, et Skræder, og et Væverværksted indrettede. Ved disse Værksteder ere som Lærere udlærte Døvstumme valgte, og Hovedhensigten med disse Værksteder er, at Drengene tilgavns skulle lære et af bemeldte Haandværker dels til Næringsvei eller Beskjæftigelse i deres Fremtid, deels for at her kan arbeides til Elevernes Beklædning i det Hele. Saaledes bliver i Skomagerværkstedet baade al Reparation af Skotøi iværksat; og nye Sko forfærdigede, samt Kasketter; i Skræderværkstedet blive samtlige Drenges uldne Klæder reparerede, og desuden til Confirmationen syet adskillige nye. Den ved Væverværkstedet ansatte Lærer, den døvstumme Væversvend Ravn, som tillige er Dreier, har forfærdiget og istandsat Væverredskaber, og andre Inventariisager, hvorved Drengene i enkelte Timer have skifteviis hjulpet ham, og saaledes faaet Veiledning i dette Slags Arbeide. - Pap-Arbeide drives ogsaa meest som Fornøielse, nemlig: Indbinding af Bøger, Paaklining af Tabeller, Forfærdigelse af Perspectiv kasser og andre Smaating, som forhandles for Stiftelsens Regning og indbringer et lidet Overskud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
J den gymnastiske Undervisning, hvortil en Gymnastiklærer lønnes, deeltage alle Drengene visse Aftentimer; ligesom og om Sommeren i Svømmeddelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
J Aarets Løb 1829 var de Syges Antal 167, af hvilke 146 ere helbreddede, 6 døde, og 15 under Kuur ved Aarets Slutning. De 6 Døde vare 4 Drenge og 2 Piger; de 3 af scrophuløs Tæring; en Pige af Blodstyrtning, 1 Dreng af Vand i Hjernen; og 1 af acut Asthma, denne Sygdom havde i bemeldte Aar førstegang viist sig blandt Jnstitutets Elever, og er af alvorlig Natur. Den vides ikke at have paa andre Steder til samme Tid yttret sig saaledes, mindst hos Børn. Den opstaaer pludselig, yttrer sig med vanskeligt Aandedræt, krampagtig Bevægelse af Brystet og Smerter i Underlivet. Af 6 Elever, som i forskjellig Grad vare angrebne, bleve, ved krampestillende Midler og stærk Anvendelse af Blodigler, de 5 helbredede; den sjette, der tillige havde andet indvortes Tilfælde, døde. Ved Ligets Aabning fandtes Betændelse i Nyrene, hvilken paa engang havde kastet sig paa Brystet, og der frembragt en betydelig Samling af Vand samt pludseligt dræbende Krampetilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-15
De Confirmeredes og fra Institutet Afgang nes Antal har i de sidste Aar (18239) været i alt 32 Drenge og 200 Piger. De aarlige Beretninger, som skal fra Amtsfattigdirectionerne indgives om deres Opholdsted, Næringsvei, Opførsel, m.v. da de indtil de have fyldt 25 Aar ere under Opsigt, have alle været aldeles tilfredsstillende.