JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-17
Blandede Efterretninger. Det er bekjendt, at da Napoleons svækkede Sundhed paa St. Helena, imod hans sidste Levetid bragte Englands Regjering til at tillade, at en Læge, en Geistlig, og et Par Betjente maatte sendes ham til Longwood, satte Lord Bathurst sig i Correspondence med Cardinal Fesch om Valget. Autommarchi, Professor i Anatomien i Florenz, og Udgiver af Mascagni's anatomiske Tavler, blev valgt til Læge, en AbbeParig, blev udkaaret til Sielesørger, Princesse Pauline, Napoleons Søster, gav Slip paa en af sine Kokke, og Madame Moderen paa en Kammertjener. Hvad Sielesørgeren angik, da var den valgte Abbe Parigi en Mand af Aand, af Belæsenhed, en Verdensmand, og vist nok velskikket til at kunne tjene Napoleon til Selskab: men han var ei Devot, ei Øjenfordreier, kort ei af de Subjecter, Fesch kunde finde duelig til Sendelsen. Der maatte skee nyt Valg; en Jnspiration hialp hertil. En from Olding Buonavita, som i 26 Aar havde prædiket Evangelium for de mexikanske Landes Hedninger, blev den hellige Guds Mand, der ansaaes for den rette. Men han var afkræftet, gigtisk, lam paa Tungen; ham maatte gives en Adjunkt, en AbbeVignali. Autommarchi vilde man gjerne ogsaa see tilbageholdt; dog man blev ved dette Valg. Langsomt gik Afreisen for sig, mange Ophold foraarsagedes; men endeligen kom Selskabet til St. Helena; Autommarchi vandt Napoleons Tillid, bestræbte sig for at redde ham, men forgjeves. Autommarchi har efter sin Tilbagekomst nylig udgivet et høist interessant Værk, der ligesom slutter sig til Greve Las Casas bekiendte Dagbog. Det beskriver Mærkværdighederne af Napoleons sidste Levedage, udkom først i Paris i to Bind, siden et Eftertryk i Brüssel; to tydske Oversættelser ere udkomne, den ene i Leipzig, den anden i Stutgard. (Derom i Lit. Conv. Bl. d. A. 60. 61.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-17
Af Autommarchis kranologiske Undersøgelse, efter Spurzheims og Gall's Lære, over Napoleons Hjerneskal, fandtes følgende Organer udmærkede: 1. Forstillelsens Organ. 2. Erobringssygens. 3. Godmodighedens. 4. Den levende Jndbildningskrafts. 5. Ærgjerrighedens og Æresfølelsens (Torgane de Pambition & de Pamour de la gloire). J Hensyn til intellectuelle Færdigheder, fandt man især, 1. Jndividualitetsorganet, eller Kundskab til Jndividuer og Ting. 2. Lokalitetsorganet og for Forholdene af Rummet. 3. Beregningsorganet. 4. Sammenligningsorganet. H. Casualitetsorganet eller for hurtige og rigtige Slutningsfølger; den philosophiske Tænken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-17
Da Autommarchi var kommen til Europa begav han sig uopholdelig til Parma, hvis Hertuginde Marie Louise han havde Budskab til fra hendes afdøde Gemal. Man henviste ham til Greve v. Neipperg, der gjorde ham en Mængde Spørgsmaal om Napoleons Sygdom og Død. "Jeg ønskede at meddele Keiserinden de samme Efterretninger, vedblev Dr. Autommarchi, og levere hende et Brev fra Greverne Montholon, og Bertrand, hvorfor jeg beder D. Exc. forskaffe. mig en Audience hos hende. Det kan jeg ikke, svarede Greven. Efterretningen om Deres Ankomst har fornyet hendes Smerte. Hun klager, sukker, græder, hun er ikke istand til at modtage Dem, men jeg skal sige hende Alt, og levere hende Brevet." Da han igjen kom ud fra Hertuginden af Parmas Gemak leverede han Lægen en kostbar Ring i hendes Navn, med den Forsikkring, at hendes Gemals Ønsker ham angaaende skulde vorde opfyldte. Napoleon havde bedet sin Gemalinde om at udbetale Dr. Autommarch, 6000 Franker aarlig, indtil hans Søn blev myndig, som derpaa kunde antage sig hans videre Forsørgelse. Autommarchi, reiste fra Parma uden at faae Hertuginden i Tale, men saae hende i Operahuset. Hun havde ikke, skriver han, mere den Sundhedsfylde, hvorom Napoleon saa ofte har fortalt mig. Hun saae nedslagen ud, og bar dybe Præg af Sorg og Græmmelse."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-17
Kjøbenhavns Børs, den 17de Mai 1825. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-17
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 ½ s. Bank-Disconto 6 pCt. Norske Speciessedler. pr. 10 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2, 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-17
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye . . . . Asiatiske Actier. . . . . . 19 1/2 19 7/8 Rbd. Sedl. 52 152 3/4 Rbs. Tegn. 112 112 1/4 i Sedler Rbd. Sedl. - Banco. 99 1/2 100 Banco. 106 1/4 106 1/2 i Banco. i Banco. i Banco 89 190 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2000000 Go Toogtyvende Aargang. No. 41. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 21 Mai 1826. Et Par Ord om den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Da Hans Majestæt allernaadigst har overladt det til enhver Skolecommissions Overbeviisning og bedste Skjøn at indføre den indbyrdes. Underviisning - eller ikke, er denne Læremethode endnu ikke indført i Damsholte Sogns Skoler paa Møen. Jeg har i flere Aar læst og gransket over denne Læremethode. Jeg har besøgt mange Skoler, hvor den er indført, men har endnu ikke, at jeg skal tale og sige min Mening uden at hykle, kunne overbevise mig om dens Nytte og Nødvendighed i et Land som Danmark, hvor - til Ære for vor Regjering - AlmueSkolevæsenet alt længe har naaet en høi Grad af Fuldkommenhed; thi paa intet Sted i Europa det har jeg med glad Følelse læst i udenlandske Efterretninger, og veed desuden med Vished staaer Skolevæsenet paa en bedre Fod end i Danmark, og derom kan enhver vorde overbeviist, som vil besøge Almueskolerne i Lollands, Falsters, Fyens, Siellands og endeel af Jyllands Stifter. Paa intet Sted af Kloden er den indbyrdes Underviisning altsaa mindre nødvendig end i Danmark. Af Erfaring kan jeg bevidne, ligesom jeg og herved erklærer: at een duelig Lærer ret godt kan undervise 60 Børn tilsammen i een Skole. Bogøe Skole, hvis Præst jeg var i 12 Aar, havde 120 skolepligtige Børn; Læreren, havde altsaa dagligen 60 Børn at arbeide med, og jeg bringer det hædrende Vidnesbyrd med mig fra Danmarks første Skolemand Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Boisen: "at Bogøe Skole var en af Stiftets bedste Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
J Damsholte Pastorat, hvor jeg nu i 4 Aar har været Præst, har jeg samme Erfaring, Ebbelnæs Skole, som Frenderup Districts Børn nu i mange Aar have søgt, har 116 skolepligtige Børn, der alle ere underviste med Held og Nytte af Læreren Hr. Studiosus Paludan til vore høie Foresattes fuldkomne Tilfredshed, og har saaledes afgivet Beviis for, at den projecterede Frenderup Skoles Opbyggelse er unødvendig. Maatte kun lykkeligere Tider for Landmanden tillade, at Ebbelnæs Skolestue kunde vorde udvidet, have vi her, med Hensyn til Skolevæsenet, intet mere at ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Da en Skole uden Læsebøger er det samme som et Værksted uden Værktøi, have vi her, som paa Bogøe, anskaffet de nødvendige Exemplarer af forskjellige Slags Læsebøger til hver Skole. Læsning i Bog er dog Hovedsagen i vore Landsbyskoler, og jeg indseer ei, og har aldrig kunnet indsee, hvorledes en Lærer kan skaffe Børnene Færdighed i Læsning, naar ei hvert, eller i det mindste hvert andet, Barn i Klassens læsende Afdeling har sin Læsebog i Haanden." Da - og kun da, lærer saavel det læsende Barn, som det Barn, der seer og hører til, at læse, naar Læreren er activ og opmærksom paa Børnenes Agtpaagivenhed og Deeltagelse i Læsningen. Jeg har, ved for Skolecassens Regning at indkjøbe og udsælge til laveste Priis Stave- og Læsebøger til Fædre og Mødre i min Menighed, bragt det dertil her, som paa Bogøe, at enhver Fader og Moder, eller disses vel oplærte Sønner og Døttre, selv lære deres smaae Børn at stave og læse i Bog saaledes, at Commissionen, naar den indskriver 7 Aars Barnet til Skolegang (hvilket ei burde skee uden til hvert Aars 1ste Mai, fordi Læreren i Sommerens Dage da har bedst Leilighed til at arbeide med disse Smaae, og rette de Feil, de stundom bringe med sig fra Hjemmet), med største Glæde befinder Barnet at læse saaledes i Bog, at Læreren strax ved dets Antagelse kan sætte alle de Unge i een Afdeling, give dem hver sin Bog i Haand, og saaledes, uden Vanskelighed og under eet fuldkommengjøre og fuldende hvad kierlige og christelige Forældre, Brødre og Søstre i Vinterens, ja saagar i Sommerens mange ledige Timer saa villigen og med saa megen naturlig Taalmodighed og Overbærelse begyndte. Mig synes det at være Synd imod Naturen, at nægte Faderen eller Moderen Opfyldelsen af denne kiære og naturlige Pligt, at lære sit Barn Modersmaalet. Vor elskede Dronning, denne Landets hulde Moder, som jeg beder Gud længe vil lade leve, som Mønster for Hendes Kiøn paa qvindelig Dyd og Gudsfrygt, har, som jeg veed, forbeholdt sig selv, at lære sine Døttre at læse og at undervise dem i Religionens Sandheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Efterat jeg havde nedskrevet ovenstaaende, 2de Beviser for at Solen og Maanen ingen Tiltrækningskraft har, er der endnu faldet mig et 3die aldeles evident Beviis ind, da det nemlig er uden for al Tvivl, at dersom Solen eller Maanen først var istand til at overvinde Jordens Tiltrækningskraft paa Havet og drage det noget imod sig, saa maatte de saameget lettere kunne drage det endnu nærmere, da det dog er aabenbart, at Jordens Tiltrækningskraft kun svagere kan holde det tilbage, jo længere det kommer fra Centeret, da derimod Solens eller Maanens Tiltrækningskraft maa blive mere og mere overveiende, jo nærmere det kommer dem, og saaledes maatte da Verdenshavet udtørres i det samme Øjeblik, at Solen eller Maanen fik Kraft til at trække Vandet et Straaesbred imod sig Dette være nu, indtil videre, nok talt om Havet og om den Tiltrækningskraft, man har indbildt sig selv og Andre, at Solen og Maanen, var i Besiddelse af, men paa Himmelen skeer der 2de Phænomener, nemlig Aberrationen og Nutationen, som begge rette sig, den ene efter Solens og den anden efter Maanens Stilling paa Himmelen, og altsaa paa nogen Maade staae i Forbindelse med Havets Ebbe og Flod, som afhængig af de samme Legemers Bevægelser. Om Nutationen vil jeg her blot anmærke, at førend man med Grund kunde forklare den som blot tilsyneladende og bevirket af Maanens Tiltrækningskraft paa Jorden, maa man først bevise, at Maanen har nogen Tiltrækningskraft, der skulde kunne virke paa Jorden, hvilket jeg ovenfor har godtgjort, den ikke har paa Havet, og altsaa meget mindre paa Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Om Aberrationen kan man fatte sig ligesaa kort, da det er aabenbart, at førend man med Grund skulde kunne forklare den, som en Virkning af Jordens Bevægelse, og af at Lyset brugte Tid, maatte det først bevises, at Jorden bevæger sig, og at Lyset bruger Tid til at gaae fra Stjernerne *) til Jorden, uagtet Lyset dog unægtelig ingen Tid bruger for at gjennemvandre den tungere Jordluft; da det, at Jupiters Drabanteres Formørkelser indtræffe noget senere, naar Planeten er længst fra Jorden, end naar den er os nærmest, som enhver seer, intet i den anførte Henseende beviser, førend man har godtgjort, at dette Ophold paa ingen anden Maade kunde foraarsages, end netop derved, at Lyset skulde bruge denne længere Tid til at gjennemløbe det større Himmelrum. Men om det skulde blive forlangt, skal jeg end ydermere vise, at om man endogsaa antager disse ubeviste og urigtige Forudsætninger, kan dog Aberrationen ingenlunde forklares som blot tilsyneladende, og bevirket af Jordens og Lysets forenede Bevægelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Efterat jeg saaledes, baade her, og i Skilderiet No. 30 for dette Aar, har viist, at hvad man hidtil har anført for Rigtigheden af den Copernicanske Gjetning **), aldeles intet beviser, *) Jeg siger Stjerner, da Firstjerner, om man endog antager Copernicus's Gjetning, aldrig har været til uden i Jndbildningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Dersom den Copernicanske Gjetning var rigtig, og den senere Tids Astronomer havde Ret, saa maatte en Canonkugle, som man fra 7 1/2 Alens Høide lader falde til Jorden under Æqvator, i det Secund den bruger for at falde dette Stykke, endskjøndt den for vore Øine synes kun at flyttes 7 1/2 Alen, i Virkeligheden, løbe ved Middagstid 24160 Alen og ved Midnatstid 25660 Alen, da den derimod udskudt af en Canon, kun i samme Tid kan gaae omtrent 500 Alen. Naar et Skib gaaer 7 Alen i Secunden, saa gaaer det meget stærkt. saa kan man med billighed vente, at de Astronomer, der endnu fordrer Troe paa dens Ufeilbarlighed, vil sige os, paa hvilke Grunde de støtte deres Troe, hvilken synes mig saa meget mere urimelig, som det dog er aabenbart, at Myntmesterens Regnepenge ikke længere kan gaae for ægte Guldmynt. A. Aschlund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Jndenlandske Efterretninger. Program. til den forhen anmeldte Concert, som den Kgl. Sachsiske Kammersanger Hr. Franz Siebert, og hans Jomfr. Datter, Clara Siebert, agte at give paa det Kgl. Theater Mandagen d. 23 Mai Kl. 7, understøttet af det Kgl. Capel, og under Anførsel af Hr. Prof. og Musikdirecteur Ridder Schall. Første Afdeling. Duverture af Mozart. - Basaria af la gazza ladra (Skaden) af Rossini, synges af Hr. Siebert. - Sopranaria af Linganno felice, af Rossini, synges af Jomfr. Siebert. - Fantasie for Violoncel af B. Romberg, foredrages af Hr. Capelmusicus Gehrmann. - Romanze; die schöne Zauberin, componeret og synges af Hr. Siebert, med Accompagnement af Cuitarre. Cavatine af C. M. Weber, synges af Jomfr. Siebert. - Duet af Paer, synges af Mad. Wexschall og Hr. Siebert. Anden Afdeling. Stor Overture med oblig. Posauner af Hr. Barth. - Cavatine af Rossini, synges af Jomfr. Sieber. - Hymne: der Morgen, componeret og synges af Hr. Siebert. - Terzet og Polonaise af Salieri, synges af Hr. Kirchheiner, Jomfr. Siebert og Hr. Siebert. Caspars Thriumpharie af Jægerbruden, synges af Hr. Siebert. Billetter til Loger og enkelte Pladser faaes til de sædvanlige Priser hver Dag fra Kl. 8. om Morgenen til Kl. 6 om Aftenen i Nyhavn, No. 9, første Sahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Vi maa gjøre Musikyndere opmærksomme paa, at dette Konstnerpar kun denne Gang lader sig høre. Viborg, d. 11 Maj. Efterat de sidste Dage. af April og Maimaaneds forløbne Dage have giengivet og Fortidens Vaar og bragt Frugttræerne i Blomster og Græsset til en Vext, som det ellers pleier først at have i Juni, fik vi i Gaar fra Kl. 2 Eftermiddag til 5 1/2 et stærkt Tordenveir, der ledsagedes først med store Hagel og siden med Skylregn. - Regnen vedvarer endnu i Dag med Nordost og Luften er mærkelig afkjølet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Napoleon. J No. 39 nævnte vi General Segurs mærkelige Skrivt om Toget i Aaret 1812 mod Rusland. Da Napoleon havde bestemt dette Tog havde han en Samtale derom med 3 af sine Storofficierer, Hertugen af Friaul, Greve Segur, og Hertugen af Vicenza. Ved denne Leilighed bemærkede den ældste Storofficier (Segur) "man turde ikke saaledes udbrede sig, uden at svække sig, det var at tabe Frankrig i Europa, og blev det ikke allerede, forladt, uden Overhoved, uden Armee, ved saadan Udmarsch tilgiengelig for enhver Armee; hvo skulde forsvare det?" "Min Ære, raabte Keiseren; "jeg lader dem mit Navn tilbage og den Frygt, som en bevæbnet Nation indgyder." Nu søgte han at svække eller ganske tilintetgjøre alle de gjorte Jndvendinger, i det han gjennemgik dem enkelt, og da han da dermed var færdig, tilføiede han: "J frygte Krigen for mit Liv, Saaledes vilde man i Sammensværgelsestiden skrække mig med Georges, overalt fulgte han mine Skridt, den Elendige skulde sigte efter mig. Nu, han havde i det høieste kunne dræbe min Adjutant: at dræbe mig, det var umueligt. Havde jeg da allerede opfyldt Skjebnens Villie, den driver mig mod et Maal, som jeg ikke kjender, naar jeg har naaet dette, og ikke mere er til Nytte, da vil et Atom være tilstrækkelig til at styrte mig; men indtil den Tid formaae alle menneskelige Kræfter Jntet mod mig. J Paris eller ved Armeen, det er altsaa eens. Naar min Time er kommen, da kan en Feber, et Fald med Hesten paa en Jagt, ligesaavel dræbe mig som en Kugle. Vore Dage ere talte. (L. Conv. Bl. 71.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Efterat Napoleon havde besteget Frankrigs Keisertrone formørkede den politiske Horizont, sig, især mod Slutningen af 1804, da ogsaa Rusland viste sig utilfreds. For at vinde dette Hof - hedder det i Joseph Fouches Mindeværdigheder – foreslog man Intriger af Hofmænd og galante Qvinder. Valget af Midlerne, siger Fouche, syntes mig latterlig, og jeg sagde i Raadet, at et heldigt Udfald var umueligt. Hvorledes," anfaldt Keiseren mig: "en Revolutionsveteran bruger et saa forsagt Udtryk, Ak, min Herre! Anstaaer det Dem at antage, at noget er umueligt? Dem, som i en Tid af femten Aar virkeligen har seet Ting, som man med Rette kunde holde for umuelige? Den Mand, som saae Ludvig XVI's Hoved falde under Bøddelens Jern, som saae en Erkehertuginde af Østerrige, en Dronning af Frankrig, oppe biende Schaffottet, lappe sine Skoe og Strømper, den Mand endeligen, der seer sig som Minister, hvor jeg er de Franskes Keiser, burde sandeligen aldrig føre Ordet umueligt Munden. Jeg svarede, uden at lade mig bringe ud af Fatning: "J Sandhed, jeg burde husket paa, hvorledes Deres Majestæt har lært os, at det Ord (impossible) umueligt ikke er fransk. Skuepladsen. Tirsdag (24de Mai): Braun & Comp.; og Die Wiener in Berlin, Liederposse in 1 Acte von Carl v. Holtei. Onsdag (istedetfor Mandagen d. 23), Laurbærkrandsen, nyt Skuespil i 3 Acter af A. Ziegler, oversat af Hr. Dr. Rygge; og en Entree. - Torsdag: Valerie; og Die Wiener in Berlin. - Fredag: Peber svendene, og en Entree. - Løverdag: Don Juan, Opera i 2 Acter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Kjøbenhavns Børs, den 20de Mai 1825. Hamburg 2 M.a vista 217. Species 218.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Specier solgtes til 13 Rbmk. 1 ½ s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 10 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier. . . . . 19 1/2 19 2/3 Rbd. Sedl. - Rbs. Tegn. 94 3/4,95 Rbd. Sedl. 112. 112 1/2 i Sedler. i Banco- Banco. 99 1/2 100 Banco. 106 1/4 106 1/2 i Banco. i Banco i 89 1/2 90 i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-21
Vaarsang. "Kjerlige Siel, at lad min Natur dig henrive, "Luk dine Øine for Tant, og lad lukte dem blive"Men lad med Andagt, med brændende Andagt, dem skue "Dybt i Alkierligheds evige straalende Lue! "Da skal Din Aand. Bryde sit jordiske Baand, Svinge sig hvit imod Himmelens hvælvede Bue." Oehlenschlager. (Mel. Navnløs Sallighed jeg finder.) Hvo kan skue Vaarens Ynder Og ei, Skaber, takke Dig. See, den hele Jord forkynder. Os Din Godhed rundelig; Og Naturens Pensel maler: Jorden er paa Glæder riig; Høit til Mennesket den taler: Kommer, seer, og fryder dig. See, hvor Blomsten sig udfolder Yndig i sin Skjønheds Pragt. Fuglene nu Høitid holder, Hvad har al den Glæde bragt? Det er Kierlighedens Lue Som opliver Skabningen, Som vi i hvert Blad beskue, Sendt til os fra Himmelen. Derfor ville vi Ham love, Som har nedsendt Vaarens Liv, Som nu smykker Mark og Skove Ved et nyt og kjerligt: Bliv, Ham lovsynger Fuglens Toner, Ham lovsynger viden Jord; Ham, som over Sole throner, Herren, evig, god og stor Mülers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Skilderie af Kjøbenhavn. Doogtyvende Aargang. No. 42. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 24 Mai 1825.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
I Anledning af Hr. Pastor Pontoppidans Et Par Ord om den indbyrdes Underviisning", see Skilderiet Nr. 41. Indførelsen af indbyrdes Underviisning i Skolernes yngste Classer er tilladt, men ikke befalet. Naar derfor de øvrige Medlemmer af Damsholt Skolecommission deele Hr. Pastor Pontoppidans Overbeviisning mod den nye Læremaade, saa have de Medhold af Loven, ved ikke at anvende den. Denne Overbeviisning være iøvrigt vrang eller ret, hverken er det Stedet her, eller tilkommer det mig, at yttre mig desangaaende. Men naar Hr. Pastor Pontoppidan troer at see Grunde mod Methoden, i flere Kiendsgierninger der tale for den, da anseer jeg det for Pligt, noget nærmere at oplyse disse Fremsætninger. Naar nemlig Hr. Pastor Pontoppidan anseer indb. Underv. som den der vil forjage al Alvorlighed af vore Skoler, saa tillader jeg mig at spørge, hvor vel meest Alvor hersker, der, hvor hvert Barn altid er sysselsat, eller der, hvor det er umuligt for Læreren at overkomme, paa eengang, hvert enkelt Barns Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Det er iøvrigt mærkeligt: i flere Aar lastede man ved indbyrdes Underviisning, at Ordenen var for streng, at den forjog den barnlige Munterhed; - og nu anklages den for at forjage al Alvorlighed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Det være mig tilladt ved denne Leilighed, i Anledning af den Paastand, som her er fremsat, at den vel indrettede Skole, der ikke har overdrevet Antal Børn, ikke kan have Nytte af indb. Underv. og i Anledning af at Hr. Pastor Pontoppidan mellem vore af Skolevæsenet høifortjente Mænd, nævner, og det visseligen med fuld Føie, Biskop Boisen, at bemærke, at denne Ynder og Fremmer af Almueoplysning netop nu paa det Ivrigste udbreder indb. Underv. i Laalands og Falsters Stift, arbeider for dens Jndførelse overalt efter at have ladet den indføre i Skolerne i sit eget Pastorat Vesterborg, og Birket og at han derved understøttes af et stort Antal værdige Geistlige i bemeldte Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-05-24
Nu er det dog vel vist at Laalands og Falsters Skoler høre med til de bedste i Riget, der er ingen bydende Nødvendighed for indb. Underv. Jndførelse, men Nytten indsees, og dette bevæger Biskop Boisen og Stiftets Geistlighed tilat arbeide for Sagen. Ved dette Aars Slutning vil et høist glædeligt, overraskende Resultat for Laaland og Falster sees. Langt være det fra mig, at ville kaste Skygge paa den Geistlige, der ei arbeider for indb. Underv.;men fortænke maa man mig heller ikke i, at jeg med glad Tilfredshed og Erkjendtlighed, med Glæde griber Leiligheden til at nævne de Mænd, der befordre den almeennyttige Sag, der efter deres og min klippefaste Overbeviisning er paa hvert Sted til saa saare megen Nytte; - og det forekommer mig som det ogsaa er Andres (Methodens Modstanderes) Pligt, ei at kaste Skygge paa de mange værdige Mænd der arbeide for denne nyttige Sag, og jeg kan derfor ingenlunde tillade mig at billige de i den Anledning fremsatte Yttringer. Ogsaa forekommer mig det af Hr. Pastor Pontoppidan brugte Udtryk den Mængde Tilhængere Methoden synes at have vundet, ikke passende. Den der med Eftertanke og Upartiskhed gjennemlæser 2den Hovedrapport, vil visseligen ei være enig med at man kan sige synes at have vundet Tilhængere om en Sag, som det halve Antal af Rigets Geistlighed, en Trediedeel af samtlige Skolelærere og et stort Antal af Rigets første og hæderligste Borgere af andre Klasser paa det Bestemteste have erklæret sig for.