Viborger Samler, 1797-03-20
Marskallen af Sachsen, som stelse havde Corthages Exempel i Minde, faae til Ludvig og hans Minister man vil aldrig nogensteds kunne seire over Engelænderne, uden i London, og sikkert ere denne Mands politiske og militære Meeninger at stor Vægt. Jeg vil derfor lette Midlerne til at gjøre Brug deraf. Jeg kjender kun en Maade til at opdage troeløs Mennesker, oc at overbevise de Vantroende, den nemlig, at forelægge dem Sandheden. Lad os altsaa aabne Historiens Aarbøger, og vi skulle unde, at fra Kong Euard, i det tiende Aarhundrede, indtil Prinds Eduard, Prætendentens ældre Søn, bleve 25 forskjellige Landgange paa Engeland foron gaaede, hvoraf de i til bragte til kommen Triumph, men *) Af Archenholz's Minerva for Januar. 1797. de øvrige, uagtet de havde ingen afgjørende Følge, for størstedelen og indbragte nogle Fordeele. Man maa derhos endnu lægge Mærke til, at de fleste af disse Foretagender vare deels kun partielle, deels underordnede; at fleere Souverainer eller Fyrster, som forsøgte dem, vare uden Penge og uden Tropper. Frankerig derimod, siden Belgiens Jndlemmelse og Hollands Udkaarelse, foreener i sig aleene saa frygtelige An gribs- og Forsvarsmidler, at den engelske Magt for stedse maa forsvinde, naar det haardnakkent fortfarer, at sætte sin Lykke paa Spil. J Sandhed, naar Admiral Dorvilliers med 66 Linieskibs i Aaret 1781 var Herre over Havet, og tvang den engelske Flaade til, paa en skammelig Maade at flygte ind i sine Havne, hvilke, uden Hoffets Troeløshed, og uden visse Enkeltes velbekjendte Forræderie, som alt den Gang speculerede paa en tilkommende Revolution, for at føre sig samme til Nytte, vare blevne bombarderede og opbrændte tillig med deres Skibe; – hvad vil da ikke en fransk Admiral gjøre, der i de forskjellige franske og hollandske Havne kan sammenbringe 125 Linieskibe, flade Fartøier og Transportskibe i tilstrækkeligt Antal, og desuden har 50,000 Mand i Bretagne, og 40,000 Mand i Holland, for at befordre et saa skjønt Foretagende? Man tage dertil de talrige Hobe af Misfornøiede, Nyhedssyge, Fremmede og Emissarier fra visse fremmede Magter, saavelsom Haabet om en uundgaaelig Opstand i Jrland, hint ulykkelige Land, der maa betale alt, indtil den Luft, den indaander, man tænke sig, at vi ville lande som det engelske Folks Brødre og Venner, og ikke som gjerrige Erobrere, ja, mine Medborgere, jeg siger og gientager det, Freden er i eders Hænder, dersom J viide at benytte Øjeblikket, at foreene alle eders Kræfter, og at angribe Engelænderne paa alle Punkter. Jeg siger end meere; naar Monseigneur Pitt seer Virkeligheden af eders Forberedelser, vil han sikkert ikke udsætte sig for den skrækkelige Skjæbne, der er ham forbeholden, men ile, at bede om Freden, den koste hvad den vil, Fors skiønne Tale viser noksom det engelske Ministeriums Frygt og Svaghed. flere Landgange paa Engeland vare fordun lykkelige, uagtet de bleve foretagne med svage Midler; det ulykkelige Udfald af nogle andre var meere Følgen af de Angribendes Troeløshed og Svaghed, end af nogen anden Aarsag, der kunde opvække Bekymring for Følgen af et nærværende Foretagende, som vilde blive understøttet ved alle Søemagters forenede Kræfter, og ved 80 til 100000 Stridere. J øvrigt maa man lægge Mærke til Forskiellen imellem Krigen for Friheden, som vi nu kunde faae i Sinde at føre mod det engelske Ministerium, og de fordums Partiekrige; det overlades Læseren, at uddrage Følgerne af Kiendsgierningerne, og Regieringen at veje Tabene og Fordelene af det seierrige Foretagende, den foranstalter.