Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-03-31
J Hertugdømmene er hele Fattigvæsenets Bestyrelse overdraget til Amtmanden, og Præsten har i saa Henseende, kun lidet at varetage. J Danmark skal Præsten besøge enhver Skole, om han endog har 6 a 8 Skoler i sit Pastorat, hver 14de Dag. I Hertugdømmene skal c At Præsterne fritages for at deeltage i Ligninger over Udgifter til Fattig- og Skolevæsenet, og forat dictere Skolemulcter. d At de mangfoldige skriftlige Forretninger, som ere paalagte Præsterne at besørge, maa i det mindste simplificeres saa meget som muligt. *)Med Hensyn til det andet Punct kunde man ønske: a At Bestemmelserne og Præsternes tvungne Skole besøg og om Sommerskolegang maatte blive modificerede i Overeensstemmelse med Lovgivningen for Hertugdømmene. b At Skoleungdommen maatte om Vinteren erholde Underviisning hele Dage, og altsaa begge Classer, ligesom i Hertugdømmene, blive underviste under eet, hvor Børneantallet ikke er alt for stort c. At der bleve fastsatte nærmere Regler for, hvilke Kundskaber et Barn i Virkeligheden bør besidde, naar det skal ansees modent til Udskrivning af Skolen, samt at det ligeledes nærmere bestemtes, om et Barn, der ansees modent til Udskrivning, er forpligtet til at søge Skolen i den Tid, det gaaer til Confirmalions=Forberedelse hos Præsten. d At den indbyrdes Underviisning strax maatte hæves, naar vedkommende Skolecommissioner ønske dette, i de Skoler, hvor Børneantallet i nederste Classe ikke overstige 20, samt at det i Almindelighed maatte tillades, at Methoden hæves i alle Præsten vel flittigen besøge Skolerne, men hvor ofte, hvor mange Gange han finder det passende at besøge dem, er overladt til ham selv at bestemme. J Danmark har Præsten store Vanskeligheder med at bringe Sommerskolegang paa Landet i nogen Orden. J Hertugdømmene kunne Præsterne meddeele de Børn, som bruges til Markarbeide, Tilladelse til i visse bestemte Maaneder eller Uger at forlade Skolen. J Danmark skal enhver Præst catechisere hver Søndag i de 10 Maaneder af Aaret, om han endog har nok saa lang en Sognevei, eller han føler Alderens Byrder. J Hertugdømmene er det overladt til Præsternes Godtbefindende at catechisere, naar passende Tid og Leilighed dertil frembyde sig. Hvad der gielder og maa gielde for Præsterne i Hertugdømmene, synes ogsaa at kunne gjelde for Præsterne i Danmark. De staae Alle under een Konge. *) De befalede Schemata for Ministerialbøgernes Førelse kunde behøve en mere bestemt Form. Af- og Tilgangs listerne og Jævnførelsesregisteret ere, saavidt jeg skjønner, kun til liden Nytte. Reglen, som ligger tilgrund, synes god, men dens Vanskelighed mærkes først, naar man selv skal bringe den i Udøvelse. Og dette gielder om flere Forskrifter. Det sidst anordnede Schema for Tabeller over Ægtevielser, Fødte og Døde, er saa over al Maade vidtløftigt, at det ufeilbarlig kan trænge til en meget betydelig Forkortelse. Jeg tvivler paa at nogen Provst eller Præst i et større Pastorat har kunnet undgaae alle Feil i de omtrent 150 Rubriqver, som skulle udfyldes. de Skoler, hvor Vedkommende kunne ønske saadant, naar de anskaffede Apparater ikke meer ere brugbare. e At det maatte have sit Forblivende ved de Bestemmelser for Gymnastik Underviisningen, som ere foreskrevne i Skoleanordningerne af 29de Juli 1814, *) og at de senere Tilføininger til samme maatte, (saavelsom de emanerede Resolutioner om indbyrdes. Underviisnings=Methode, efterhaanden sættes udaf Kraft. For saavidt Fattigvæsenet angaaer, har jeg kun dennefinde det Ønske at fremsætte: at det maatte gjøres til almindelig Lovbestemmelse, at Fødestedet ene og alene skulle give Adgang til Forsørgelsesberettigelse, med Undtagelse af de enkelte Sogne i Jylland, i hvilke de saakaldte Natmænds=Familier opholde sig. Jeg formener ogsaa, at det vilde være gavnligt, at ethvert Sogn i de Kjøbstæder, som have tvende Pastorater, fik sit særskilte Fattigvæsen (og Skolevæsen.) Den sammensatte Bestyrelse virker sjeldent saa heldigt eller hensigtsmæssigt, som den enkelte, der bestaaer af færre Medlemmer. Hvad jeg her har henpeget til med enkelte Vink kan uden Vanskelighed tilbørligt motiveres; men til en saadan Deduction er Stedet ikke i dette Blad. Landmanden og Kjøbstædmanden. Under denne Titel har Hr. Landsoverrets=Asses for With, Herredsfoged i Bjerge og Hatting Herreder, Deputeret for de mindre Landeiendomsbesidderes 13de Valgdistrict, nylig udgivet et lille Skrivt, der omhandler mange interessante Gjenstande, af hvilke vi tillade os at uddrage følgende Brudstykke og Kjøbstædhaandværkernes Klage over Landsbyehaandværkernes formeentlige Jndgreb i deres Laugs rettigheder.