Viborger Samler, 1790-08-29
Onsdagen den 8de August. Doms Slutninger. No. 1. Enke Provstinde Ammisbøl i Kliim, contra Madame Ammisfølge Jørsbye. Altsaa kiendes for Rett at Laurits Anmidsbols Enke, Madame Antonette Hals, naar hun inden 4re Uger efter denne Doms lovlig Forkyndelse, paa de i Underretsdommen for Ret kiendte Vilkaar, nemlig imod Pandte Brevets Extradition, samt imod lovlig Forsikring for Capitalens Tilbagebetaling efter Citantindens Død, udbetaler til Citantinden, Enke Provstinde Ammidsbøl den omstevnte Capital 750 Rdlr. med resterende Renter, bør for Citantindens videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves, og saaledes er den indstevnte Dom herved stadfæstet. No. 2. Birkedommer Møller i Halschou og Jeppe Olesen i Oddense contra Kobbersmed Esman i Skive. Altsaa kiendes hermed for Ret: at Kobbersmed Esman i Skive bør inden 4re Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, til Creditor Jeppe Olesen udbetale og indfrie sin til ham udgivne Pandte Forskrivning af 3die Augusti 1786 med 99 Rdlr., samt lovlige Renter fra Forskrivningens Dato til Betaling skeer, saaog i Processens Omkostninger for begge Retter 16 Rdlr., alt under Nam og Executions Tvang efter Loven, hvorimod Birkedommer Møller ikke allene bør betale den ham ved Underretten idømte Mulct til Justitskassen med 5 Rdlr. men endog derforuden til Skive Byes Fattige ligesaameget; endelig betaler Kobbersmed Esman strax til Domhuuset 2 Rdlr. og Birkedommer Møller ligeledes 1 Rdlr. ifølge Placaten af 29de Januarii. 1762. Saaledes bør den indstevnte Dom, deels forandret og deels ved Magt kiendt at ansees. Fortsettelse af Forordn. om Vands Afledning. (s. No. 34.) 2. Naar nogen Jorddrot finder, at hans Ager eller Eng kunde forbedres ved Vandets Afledning eller Afgravning igiennem andre Jorddrotters Jorder eller et Fælledsfang, da skal han derom henvende sig til vedkommende Jorddrotter, og søge mindeligen med dem at forene sig om de Steder, hvorigiennem Vandgrøvterne skulle trækkes: den Brede og Dybde, de skulle have, hvorhen Jorden udaf dem skal opkastes, og hvorledes jevnes, hvorledes Grøfterne for Eftertiden skulle vedligeholdes: hvad Godtgiørelse de Lodseiere skulle nyde, over hvis Grund Grøvter, trækkes: og hvad Deel enhver skal tage No 503 E. i Omkostningen og Godtgiørelsen. Skulde han ikke kunde forenes med Vedkommende, da skal han af Stift- eller Amtmanden reqvirere Landvæsens Møde paa Aaestedet, i hvilket Landvæsens-Commissionen skal paakiende: hvor Grøfterne skulle løbe, hvor breede og dybe de skulle være, hvorledes med den opkastede Jord skal forholdes: og endeligen hvilke der, foruden Reqvirenten, nyder Godt af Vandets Afledning; da enhver Jorddrot af Landvæsens-Commissionen skal ansættes, med Hensigt til den rimelige Fordeel, Vandes Afledning vil forskaffe ham, til at tage forholdsmæssig Andeel i Grøvtens Gravning og øvrige medgaaende Omkostninger. Og skulle derefter uvillige Mænd lovligen taxere, hvad aarlig Penge Godtgiørelse, der tilkommer dem, over hvis Grund Grøfterne løbe, saavel for den Jord, de derved tabe, som for Vedligeholdelsen af Grøfterne, der for Eftertiden skal paaligge dem. 3. Skulde der i Henseende til Aaers, Bækkes eller HovedGrøvters Rensning opkomme Stridigheder om, hvad Anpart der skal tilkomme enhver at vedligeholde; da skal, saavidt Vedkommendes Forbindtligheder fra ældre Tider ikke lovligen kunne bevises, enhver tage Deel, eftersom hans Grund strækker sig med Vandløbet. Den, igiennem hvis Jorder det løber, skal vedligeholde det, saa langt hans Jord støder paa begge Siderne; den derimod, hvis Jord ikkun paa den eene Side grændser til Vandløbet, skal imod de paa stødende Grundes Eier tage den halve Strækning, og kaste Lod med ham om, hvor der skal tage den øvre eller nedre Deel af Vandløbet. Dog, hvor locale Omstændigheder ved betydelige Aaer skulde giøre det vanskeligt eller umueligt at følge denne Forskrivt, formedelst Vand løbets eller Grundens Beskaffenhed, med mere, skal det staae Vedkommende Grundeiere frit for, anderledes at forene sig, og i Tilfælde at saadant ikke kan skee, skal Tvisten, som alle andre Landvæsens Sager, i et Aaesteds Møde afgiøres ved Kiendelse af Landvæsens Commissionen, og, om nogen Vedkommende dermed ikke er fornøiet, af Vort Rentekammer. Og skal da, efter Omstændighederne, Jnddeelingen kunne bestemmes anderledes, og tillige paalægges dem, som ikke grændse til Vandløbet, men dog have Nytte af dets Vedligeholdelse, hvilke sidste ogsaa maae kunne ansættes til at bidrage med Penge til Vedligeholdelsen. Den Deel, som eengang en Grundeier er tildeelt, skal han, med mindre han selv anderledes samtykker, fremdeles vedligeholde, i hvad Forandring og Deeling med tilstødende Grundstykker end maatte skee, og i hvor mange Eieres Grunde og Jorder derved maatte komme til at paastøde Vandløbet. S. 50 R. 4. Naar der ved Aars eller mindre Vandløbs Opgravning eller Rensning i Bunden, eller ved Siderne skulle vise sig Flyvesand, skal Amtmanden strax føie alle fornødne Anstalter, til sammes Dæmpelse, saaledes at Sanden ikke tilfylder Vandløbet, eller beskadiger de tilstødende Jorder, og haver han da derom strax at giøre Jndberetning til Vort Rente Lammer, til videre Foranstaltning efter Omstændighederne. 5. Dersom samtlige Deeltagende i ferske Søer forene sig om at ville udlede Vandet af dem, for enten bedre at benytte dem til Fiskerie, eller giøre dem til frugtbar Ager eller EngJord; da, naar ingen Vandmølle Eiere, eller andre derved fornærmes i deres Rettigheder, skulle Eierne af de til Vandløbet stødende Grunde være pligtige til, imod Godtgiørelse, som i 2den k. ommeldt, at tillade, at Vandløbet graves til den Dybde og Breede, som behøves, og siden selv holde det vedligge. (Resten følger)