JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Det fortjener ved denne Strid ogsaa at bemærkes, at to af de ivrigste Forsvarere af den saakaldte danske Races Vedligeholdelse, just bidrage til dens Blanding med andre, den ene med de af al Slags fremmed Blod sammensatte Stutteriehingster og de engelske Halvblodshingster, den anden med den noksom bekjendte Hingst Tamerlan, i hvilken der, hvis man er ret underrettet, skal være holsteensk eller andet fremmed Blod. (Skulde man feile heri, vilde Hr. Conradsen erhverve sig Tak ved at berigtige det, idet han paa en utvivlsom Maade godtgjorde dens Herkomst), Denne Strid mellem Ord og Gierning, idetmindste hos den Førstnævnte, synes uforklarlig. Hr. Dalgas's Erklæring. i et foregaaende Nummer af denne Tidende maae de danske Hippologer og Landmænd takke ham for, fordi han har rykket frem med alle sine Jndvendinger, i Tallet. Otte, mod den hos ham saa ilde anskrevne Fuldblodsraces Jndførelse, hvilke efter nøiere Prøvelse endmeere maa overbevise dens Velyndere og Rigtigheden af deres Bestræbelser. Det være derfor tilladt at yttre et Par Ord om hver især. 1) "Fuldblodsracen er vanslægtet, og gode Fuldblodsheste vanskelige at overkomme."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-04
Den Paastand, at vi ikke skulle forbedre vor Hesteavl, fordi vore Naboer arbeide saa ivrigt paa Forædlingen af deres - og dette ligger i Fr.s Ord – fortjener dog virkelig ingen Gjendrivelse. Fr. er ikke imod Væddeløb, men vil have dem anderledes indrettede, end i Hertugdømmene. Det er at haabe, at han gjør Forslag til denne Forandring. Han har Ret i, at man ikke maa overile sig med noget Nyt, men hvad der er bekræftet ved Aarhundreders Erfaring, og hos den meest praktiske Nation i Verden, og som ogsaa hos os allerede har beviist sig som godt, er ikke Nyt. Man maa vel være forsigtig i Maaden at indføre saadant i et andet Land, men ved for mange Betænkeligheder, og ved at prøve sig fremt spilder man den kostbare Tid, og vore Naboer naae for langt Forspring. Forskjellige Anskuelser om at indføre det erkjendte Gode har ogsaa foranlediget de for dettes hastige Fremme skadelige Stridigheder mellem dets Befordrere, men Fr. har nok overseet, at man ikke stred om Sagen selv Fuldblod og Væddeløb - men om Maaden at tilegne os dem. De "Overdrivelser, Modsigelser og Absurditeter, "hine Mænd have gjort dem skyldige i, bliver det Hr. D. Sag at paavise; uden Beviis bør en saadan Paastand ikke fremsættes. Neppe vil man hos dem finde Mage til en Modsigelse, for ikke at bruge et andet af Fes Udtryk, der kan sættes ved siden af hans Lære i hans Skrift om Huusdyrene, at vi for alt maae skye Krydsning med Fuldblod, skjøndt han roser Halvblodshesten som "den Race, der afgiver de udmærkede Ride- og Kjøreheste, Englænderne ere saa stolte af og Europa beundrer, (pag. 37); thi Hensigten med Fuldblods Jndførelse hos os er jo netop at producere disse udmærkede Halv blods heste, som Fl. forgjeves vil skaffe tilveie ved de af ham til Krydsning anbefalede Halvblodshingster, thi derved fremkomme 1/4 Blods og i næste Generation, Blods Heste. Eller vil han kanskee, at vi ved ogsaa at kjøbe Halvblodshopper skal forplante Racen hertil, Han betænker da ikke, at vi for at kunne producere 40 Halvblodsfol, idet mindste maatte kjøbe 1 saadan Hingst og 40 Hopper, istedetfor at vi vedat anskaffe 1 Fuldblodshingst kan naae det samme Maal med 40 af vore egne Hopper. Foruden den uhyre Besparelse opnaaes ved sidstnævnte Fremgangsmaade, at vi ved selv at skabe Halvblod ved Fuldblodshingste ikke tillige indfører det fremmede uædle Blod i vore Racer, som vilde skee ved at bruge deres Halvblodsracer til Avl. Jo meere man maa agte Hr. D. som landekonomisk Skribent, desmere maatte man ønske, at han ikke havde indladt sig i en Materie, der har forledet ham til et saa mærkeligt Misgreb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
den 5. October. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende. NOONDO Anheder fra Udlandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Spanien. Om Kong Ferdinands Død haves endvidere følgende Beretning fra Madrid af 16de Septbr.: J Dag Morges Kl. 10 bragte os en Stafet. fra S. Jldefonss Efterretning om Hs. Maj. Kongens Død, som den kgl. Livlæge Hr. Castello alt to Dage forveien havde forudsagt. Jnfanterne og Jnfantinderne samt det hele diplomatiske Korps vare paa Slottet siden i Gaarmorges. Siden Aftenen den 13de havde Kongen lidt saa skrækkeligt, at han hyppigt havde havt Dilirium- og den stærkeste Krampe. Dronningen var meget bedrøvet og sad uophørligt hos sin Gemaal, der, naar Smerterne undte ham Roe, viste sig meget om imod hende; flere gange maatte hans lille Datter bringes til ham, som han betragtede med stum Bedrøvelse. Han forlangte og saa at tale med sin Broder D. Carlos, og havde en lang Samtale med ham under fire Øine; man sagde, at han havde tilkjendegivet ham Dronningens Svangerskab, og at Jnfanten havde flydt hen i Graad. Derpaa var den høie Patient henfalden i en aldeles Bevidstløshed, i hvilken Tilstand den hele kgl. Familie og mange af de fremmede Gesandter havde seet ham. Efter en Deel anvendte Midler kom han et Qvarteerstid derefter til sig selv igjen, fik Sakramenterne, skrev nogle Ord paa et Stykke Papiir til D. Carlos, blev derpaa atter angreben af en frygtelig Krampe, og opgav sin Aand Kl. 2. 45 Min. J Dag Middags kom D. Carlos hertil med Ministrene. Jnfanten modtog i sine Gemakker Konseilet, og det diplomatiske Korps. Kourerer blev afsendt af alle Kanter. Den neapolitanske Ambassadeur var den eneste som blev tilbage paa Jldesonso, hvorhen, efter ovenmeldte Audients, ogsaa D. Carlos tog tilbage tilligemed Hr. Calomarde. Til Garnisonen er udstædt befalinger med Hensyn til Rolighedens Opretholdelse. Madrid er i stor Bevægelse; alle Gader og Caffehuse ere fyldte med Nysgjerrige. Der siges, at Jnfanten vil, indtil der kommer Svar paa de til Kabinetterne afsendte Depescher, interimistisk overtage Regjeringen; Apostolikerne paastaae derimod, at han uden videre vil lade sig udraabe under Titel af: Carl V, af Guds Naade Konge til Spanien og Jndierne &c. Der tales om, at de Cortes skulle sammenkaldes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Paris, den 23de Septbr. En Telegrafdepesche skal have bragt den Efterretning hertil, at D. Carlos er allerede udraabt til Konge af Spanien. Jgaar Aftes kom der en Koureer hertil fra vor Minister i Madrid, Grev Rayneval, men dens Jndhold holdes meget hemmeligt. Der formodes, at vor Regjering ikke gjerne seer D. Carlos's Thronbestigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Paris, den 25de Septbr. Dags Moniteuren indeholder den høistpaafaldende, fra den kgl. franske Gesandt i Madrid til Udenlandsministeriet indsendte Efterretning fra Jldesonto af 20de ds.,at Kongen af Spanien, hvis Liv var opgivet den 17de, havde den 18de om Morgenen, pludseligt befundet sig bedre, men at der den 19de igjen var indtraadt foruroligende Symotomer, som ogsaa vare overstaaede, saa at Hs. Maj. Tilstand var bedre, skjøndt langtfra endnu ikke uden Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
(Der spørges nu i Aviserne, hvorledes den franske Regjering har kunne lade bekjendtgjøre en saadan Efterretning, uden at være gandske overbeviist om dens Sandhed. Journal de Paris melder, at Kong Ferdinand havde ved Kourerens Afgang befundet sig i en saadan Bedøvelsestilstand, at man havde anseet ham for død, saa Efterretningen muligt kun har været for overilet. En Deel af Armeen havde allerede udraabt Donna Christina til Dronning, og fra Badajoz var der bleven afsendt en Koureer til D. Pedro. Den næste Koureer maa løse Gaaden. Den franske Regjering havde været saa vis paa Kongens Død, at den alt havde udnævnt Marskal Molitor til Chef for et Observationskorps ved den pyrenæiske Grændse.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Jtalien. Der har været Uroligheder i Neapel, hvor man har opdaget en Komplot mod Kongen for at tvinge ham til at proklamere Konstitutionen af 1820, men som Militairmagten endnu for dennegang befriede ham for. Overalt i hele Jtalien brænder det endnu under Asken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Nederlandene. Alt Udsyningshaab er forsvundet læser man i Journal des Debats - Kongen af Holland er uforsonlig. Paa den franske Regjerings Erklæring, at hvis Hs. M. ikke rømmer Antwerpens Citadel til den 25de Septbr. maa den erklære ham Krig, har han svaret: at han hverken vil høre mere om Forliig, Forslag eller Protokoller, men vil forsvare sine Rettigheder. Og til de europæiske Hoffer har han sendt en Note, hvori han opfordrer Magterne til at forhindre al Jndblanding i en uafhængig Stats Anliggender, der vilde svække det monarkiske Princip i hele Europa, hvorhos Hs. M. erklærer, at han, først tvungen til at drage Sværdet, vil kæmpe til det Yderste for Hollands Rettigheder. Ogsaa Konferentsen har han declareret, at naar den vil handle konseqvent, saa maa den exeqvere de Forslag som han har gjort, og ingen andre, og vil den ikke det, anseer han sig for gandske fri og ikke meere bunden til noget af hvad han forhen havde villet indgaae. Denne Note skal have voldet stor Forbauselse hos Konferentsen, samt foranlediget Engelland og Frankrig til den Erklæring: at nu ville de beskytte Belgien ved Tvangsmidler mod Kastellet. Paa samme Tid har den hollandske Regjering opfordret Preussen, Østerrig og det tydske Forbund til at opfylde de i Franckfurt indgaaede Forpligtelser til at opretholde dens Rettigheder i Storhertugdømmet, Luxemburg. Den franske Regjerings Erklæring var saalydende: "Den ved Grændsen staaende franske Armee har Ordre til at overskride den saasnart enten Holland angriber Belgien, eller Kongen af Holland ikke 10 Dage efter Antwerpens Blokade og den Hs. M. tilstillede sidste Opfordring om at indgaae Konferentsens Forslag, giver noget fyldestgiørende Svar. 25,000 Md. franske Tropper skulle da med Magt bemægtige sig Kastellet, og derpaa marschere igjen tilbage." Den preussiske Gesandt i Paris har taget ivrig til Gjenmæle mod denne Beslutning, og hvidsket Udenrigsministeren Sebastiani, som det hedder, en Diævel i Øret. J en meget djerv Note har han bedt det franske Kabinet ret alvorligen at overveie de vigtige Følger et overilet Skridt kunde drage efter sig, og være fast overbeviist om, at Trudsler ville ingenlunde formaae Holland til Eftergivenhed i en Sag, der angaaer dets Ære, Fordeel og Uafhængighed. Paa Grund af denne Erklæring havde den franske Regjering bevilget Holland endnu en ny Udsættelse til 1 Octbr. Hvis Citadellet da endnu ikke var rømmet, da skulde der endnu gives det 10 Dages Frist, for at bestemme sig, og var der den 10de Octbr. endnu ikke givet noget tilfredstillende Svar, saa skulde Citadellets Beleiring begynde, og atter gives 10 Dages Betænkningstid. Men fra 20de Octbr. ingen mere Frist - Pladsen skal da stor mes og erobres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Den franske Flaade i Cherbourg havde faaet Ordre til at løbe ud, for at forene sig med den brittiske, som ligger parat i Spithead. Forbi Portsmouth var der passeret en fransk Fregat, som skulde, melde, at hele Flaaden kunde ventes hvert Øieblik. Den brittiske Admiral Malcolm siges at skulle føre Overkommandoen over den kombinerede fransk engelske Flaade. Den franske Flaade kommanderes af Admiral Villeneuve. Begge Admiralerne skulle saasnart de komme i de hollandske Farvande, overlevere Kong Wihelm en fælleds Erklæring fra Engelland og Frankrige, og gives atter derpaa et af slaaende Svar, skal Blokaden begynde. Baade ved den hollandske, den franske og preussiske Grændse er der uhyre stor Bevægelse blandt Tropperne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
En hollandsk Division blev for nogle Dage siden sat over fra Zeeland til Flandern. Foruden de 25000 Md. franske Tropper som skulle rykke mod Antwerpen, staae endnu andre 25000 parate ved Grændsen. Alle Officerer som høre til den franske Nordarmee havde faaet Ordre til at begive sig uopholdelig paa deres Poster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Fædrelandet. Rhvn. den 2den Octbr. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst udnævnt Directøren ved Sorøe Academie, Dr. Philos. Estrup, til Ridder af Dannebrogorde. nens 4de Klasse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Hs. Exell. Geheime-Statsminister Admiral Bille blev under sidste Statsraadsforsamling, i Onsdags, pludseligt anfaldet af et saa heftigt Jldebefindende, at Læger øieblikkelig maatte tilkaldes. Det er os særdeles behageligt fra sikker Kilde at kunne tilføie, at Hs. Excellence, hvis Tilstand i Øieblikke vakte en saa stor Bekymring og Deeltagelse, allerede Dagen efter var saa vidt restitueret, at ingen Fare længere befrygtedes. (Khosp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
J Dag disputerede Hr. Licentiatus med Hornbeck, Landphysicus i Vestindien, for Doctorgraden i Medicinen. Respondens var Hr. Cand. med. S. Ballin. Den skriftlige Prøve for dem, der have meldt sig til Examen artium, skulde begynde i Mandags, og strax derefter den mundtlige. For at den sidste Prøve hurtigere end sædvanligt kan tilendebringes, ville, efter Forlydende, dHr. Mag. art. Hendrichsen, Lector i latinsk Philologie, og Prof. Kielsen, Rector i Mathematik ved Sorø Akademie, indtræffe hertil, for at assistere som Examinatorer i Latin og Mathematik, foruden Hr. Cand. Theol. Hermansen, Adjunkt ved Metropolitanskolen, der tilligemed Hr. Prof. Hohlenberg vil komme til at examinere i Hebraisk istedetfor Hr. Prof. Rask, der ved Sygdom forhindres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Den unge Hr. Sahlers, som bebuterede forleden, er efter Forlydende bleven engageret et Aar paa Prøve som Tenorist ved det Kgl. Theater, med 1000 Rbdlrs aarlig Gage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Forleden Aften, da alle Husets Beboere laae i den dybeste Søvn, havde en Dagleier, som for bedre at smutte igjennem, klædt sig af lige til Skjorten, boret et Hul i Væggen paa en Silke, og Klædekræmmers Huus paa Østergade, ved Siden af hvilket han om Dagen havde arbeidet, taget et Par Steen ud og var krøbet ind i Værelset. Boutiqvedrengen, der sov i et Kabinet ved Siden af, blev vakt ved den Støi, Rotterne, efter hans Formening, foraarsagede, men da han hørte de formeentlige Rotter nærme sig til Pulten og bryde Pengekassen op, gjorde han Allarm indtil hans Principal kom. Hvad enten nu Tyven, som Musen i Æsops Fabel, var bleven for feed og kunde ikke slippe ud igjen, eller ogsaa den omtalte Nøgenhed var Skyld deri – kort sagt: Fyren blev grebet og, som man siger, med circa 2100 Rbd., hvorfor han efter sit Udsagn vilde kjøbe sig et Landsted og tilbringe sine øvrige Dage i No. Da denne Plan imidlertid ikke lykkedes, maa han for det Første tage tiltakke med et mindre beqvemt Logis i Raad- og Domhuset. (V. Av.) paa Kreaturbeen er gjort Kontrakt til Foraaret for flere hundrede Tons til 3 Rbd. 64 s. og 5 Rbd. pr. Skpd. eftersom de skulle leveres i Provindser ne eller her. (HT.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Den Fuldblods Beskeler, som Veile Amts lande, conomiske Selskab indkjøber i Forening med en Deel private Jnteressenter, kan ved Hs. Durchl. Hertugen af Schlesvig Holsteen, Augustenborgs høigunstige og vel villige Medvirkning forventes til Veile i næste Maaned. – J dette gavnlige Foretagende kunne endnu nogle Jnteressenter optages, naar man derom henvender sig en ten til Amtscontoiret i Weile, eller til en af Hr., Generalkrigscommissair v. Petersen til Engelsholm Ritmester Baron v. Juel Wind i Horsens, og Capitain Ridder v. Riegels paa Sønderbyegaard ved Fredericia, hvilke Herrer ere bemyndigede til at udvælge Hingsten og afslutte Kjøbet. Stederne hvor den skal hensættes, saavel som Størrelsen af Bedækningspengene m. m. vil blive afgjort ved Stemmeflerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Rhvns Børs-Cours den 2den Octbr. 1832. Hmb. 2 M. a vista 213. Species 211. 12 Rbmk. 10 ½ s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Ved den 1190 Trækning i Wandsbek udkom følgende Nummere: 17. 30. 22. 34. 1.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Frøkenerne C., L. og M. Rosenørn, Cancellieraad Lanng med Datter, Greve Rantzau, Pastorene Friis og Høyberg. Pastor Fogh med Familie, Cand. Theol. Carlsen, Fuldmægtig Aagaard, Skovrider Albrecht, Proprietair Bruun, Erich Bruun, Handelsbetjent Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Paa Søndag prædiker i Domkirken: til Høimesse Hr. Pastor Assens fra Aarslev. Til Aftensang Hr. Pastor Gruner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Theatret i Aarhuus. Søndag Aften opføres: Brud og Brudgom i een Person, Lystspil i 2 Acter. Derefter: Rescensenten og Dyret. Vaudeville af Prof. Heiberg. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Mandagen den 15de October førstk. om Eftermidd. Kl. 2, foretages, efter Reqvisition af Aarhuus Toldvæsen, Auction over endeel fra Horsens, Randers, Viborg, Mariager, Ebeltoft og Greenaae hidsendte confisqverede Varer, bestaaende af c. 550 Al. Bomuldstøi, c. 280 Al. Sirts, 387 Stk. diverse Tørklæder; c. 29 1/2 Al. Manchester; 10 Al. Bomuldsfløiel; 1 1/4 A. Klæde; c. 40 Al. Merino; 29 Al. Sarsinet; 8 Stk. Vestetøi; 2 Stk. Haardug; 6 Al. sachsisk Merino; 10 Al. Bomulos-Baand. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 4de October 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Efter Begjæring af Arvingerne bliver Torsdagen den 18de October d. A. om Eftermiddagen Kl. 2 i Boet efter afgangne Frue Laurentin, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Porcellain, Linned, saavel fine som ordinaire Sengeklæder, Sengesteder, Kakkelovne, Speile, Borde, Stole, Kjøkkentøi, en Kobber 1/2 Tde. Kjedel, en justeret Korntønde og en dito Halvtønde, en god Arbeidsvogn og 2 Køer, m. m. m. Lysthavende indbydes. Aarhuus, den 4de October 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Jfølge Dom og derefter passeret Udlæg bliver den Jens Rasmussen tilhørende Gaard i Slagballe Bye, Grædstrup Sogn, Thyrsting Herred, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. og Skovskyld 1/2 Alb., efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 10de) dito den 17de) October næstkomm. og Torsdagen den 25de) hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa Thingstedet i Brædstrup, hvorimod 3die Auction afholdes i selve Gaarden. Lysthavende indbydes. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den Wittusen. 29de Septbr. 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Det Værelse som Capt. Schiøth har beboet er tilleie enten strax eller til første Flyttetid, hos Mad. I Lund, Middelgade Nr. 51.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Fra en Reisende er i forrige Uge ved Overfarten paa Skipper Lujas Smakke, bortkommen en Pakke, indsvøbt i grovt bleget Hørlærred, og hvorudi befandtes nogle Fruentimmer-Klædningsstykker samt en sort Pose, med couleurt Garn. Hvem der ved en Feiltagelse skulde have faaet samme, bedes behagelig at sende den til Hr. Gjæstgiver Fulling i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Skipper L. Petersen afseiler saa hastig mueligt til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-05
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
No 162. den 6. October. Løverdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende Aarhuus Ar
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Blandinger. Tredivetusinde Beduiner ere i Anmarsch mod Algier, for at drive Franskmændene bort derfra igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Den berømte engelske Skribent Walter Scott er død, 62 Aar gammel, efter at have tilbragt lang Tid i en aldeles Ubevidsthedstilstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Den franske Gesandt i Haag har forladt Holland, fordi dette Lands Konge har tilbageviist den brugelige Notification om Kong Leopolds Formæling med en fransk Prindsesse. Miguellisterne i Villanova havde forskandse sig mod Kanonkuglerne fra Oportos Volde med Viinpiber.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Bønderne i Jrland drive nu deres Hævn saavidt, at Høet som de levere i Tiende, forgiftes af dem med Arsenik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Ved ingen Sygdom forekommer Tilfældet af Skindød saa hyppigt, som ved Cholera. Man kunde gjøre denne bemærkning overalt, hvor den rasede. Høist mærkelig er følgende Tilfælde, som, efter hvad man melder fra London, har tildraget sig i disse Dage, i Omegnen af Oldstreet: En gammel Kone og hendes Søn bleve heftigt angrebne af Cholera, og den Sidste, som man troede, sammes Bytte. Man tøvede ikke længe med at begrave ham. Snart derpaa geraadte ogsaa Moderen i en længe vedholdende Dvale og Stivhed, saa at man ligeledes holdt hende for død. Allerede laae hun i Liigkisten, og Bærerne vare just i Begreb med at tag hende paa Skuldrene, da hun igjen kom til sig selv, og snart derpaa befandt sig bedre. Hendes første Ord, da hun igjen kom til fuld Besindelse, vare, at hun spurgte efter sin Søn. Man kunde ikke dølge hans Skjebne for hende, hvorover den stakkels Kone udbrød i stor Jammer, og bad paa det indstændigste, at man da maatte vise hen Adresserede de Barnet endnu en Gang. Da hun vedblev sin Bøn, føiede man hende endeligen, Graven blev aabnet, Liigkisten oplukket og – man tænke sig den ulykkelige Moder - hendes Søn laae, aldeles omvendt, og Ansigtet frygteligen tilredet, som Følge af en forfærdelig Dødskamp, i samme, saa at man ikke længere torde tvivle om, at han først i Graven havde fundet sin egentlige Død. Denne Erfaring har man ogsaa gjort paa flere andre Stæder, især, som man siger, i Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Paa Stevney Kirkegaarden i London begroves forleden en Fiske- og Østerhandlerske, der var død 6 Timer iforveien af Cholera. Da Jordpaakastelsen skete sammenstimlede efterhaanden henved 2000 Mennesker af de laveste Klasser og afbrød Ceremonien med den lydelige Erklæring: at Konen blev begravet levende. Med Møie lykkedes det at faae Kisten nedsænket og Graven tilskuffet; men neppe var ogsaa dette skeet, før Mængden styrtede over Graven, og Præst og Graver bort, og gav sig ifærd med at grave den Døde op igien. Da Politiet endelig kom til, havde man allerede naaet til Kisten; den blev ogsaa, Politiet til Trods, løftet op og aabnet, men da der hos Liget virkeligt fandtes Tegn til en naturlig Død, anden Gang nedgravet. Et Selskab har erholdt den engelske Regjerings Tilladelse til at anlægge Kolonier i Australien, paa en Landstrækning imellem 30 og 328 sydlig Bredde og 132 til 1410 østlig Længde, saavelsom alle i Nærheden liggende Øer. Jndad Landet til, d. e. mod Nord, er der ingen Grændse sat for Foretagendet. General Gouverneuren udnævnes af Regjeringen; den industrielle Forvaltning forbliver derimod aldeles i Selskabets Hænder. Dets hertil sammenskudte Capital beløber sig til 12 Mill. Pd. St. Deraf erholder Regjeringen 1/4 Deel for det aftraadte Land: en anden 1/4 anvendes til, deraf at gjøre Kolonisterne Forskud til deres første Indretning; Resten bruges til at bygge Broer, grave Kanaler, anlægge Veie, opføre offentlige Bygninger for o. s. v. i den nye Koloni.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-10-06
Jndtil Aaret 1883 nyder Kolonien fuldkommen Handels frihed, saavelsom ogsaa Fritagelse for enhver Stats- og Militair=Byrde til Moderlandet. Til Hovedplads for Kolonien og fast Sæde for Regjeringen er Fortet Lincoln, ved Spencer-Golsen, valgt. Denne Golf er egentligt en, nogle og tredive Lieues dyb Bugt, der danner et pragtfuldt Vandbasin, hvori Skibene til enhver Tid kunne løbe ind og være beskyttede mod alle Vinde. Den store og frugtbare Kangaruh Øe dækker Baien imod Austral=Oceanet. Jorden er frugtbar, gjennemskaaren af Floder og bedækket med yndige Skove; Klimaet er altid mildt og sundt. (Saaledes faaer den europæiske Kultur Aflæggere, medens dens egen Hjerterod efterhaanden visner.) Hvor sælsomt afvexler ikke Alting her i Verden. 1806 befoel Napoleon, at der til Erindring om hans Seiervindinger ved Ulm. Austerlitz, Jena og Auerstadt, skulde opføres en Triumphbue, men inden den blev fuldendt var han styrtet. Triumphbuen henstod nu urørt. Derpaa drog Hertugen af Angouleme over Pyrenæerne, indtil Herkules Søilerne, uden at møde nogen Modstand, og nu blev der atter taget fat paa Triumphbuen, for at den skulde forkynde Efterverdenen hans Stordaad. Dette vilde rigtignok have været at beklage; men Skjebnen for hindrede denne Gasconnade. Triumphbnen var endnu ikke fuldendt, da Julirevolutionen gjorde ham og hans spanske Felttog til et politisk Intet. Siden den Tid har man nu tredie Gang taget fat paa Triumphbuen, men hvilken Bestemmelse den nu faaer, vil Tiden lære.