Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-08-15
Aarsagen hvorfore Fyrsten af Hardenberg har trukket sig tilbage, er formodentlig for at nyde den nødvendige Rolighed til at udarbeide Preussens nye Constitution, som nu beskieftiger den almindelige Opmærksomhed; hvorved dog bemærkes, at det bliver vanskeligt at udarbeide en Constitution, som kan være passende for det hele preussiske Monarchie; da Jndvaanerne i de forskiellige Deele af Riget staae paa et saa forskielligt Trin af Cultur, og den Betragtning tilføies, at den Friehed, som tilstaaes et Lands Jndvaanere, maae rette sig efter det Trin af Cultur hvorpaa det staaer (en meget sand og rigtig bemærkning, thi et Folk maae være overmaade oplyst og sædeligt, naar en repræsentativ Statsforfatning ikke skal giøre meere Skade end Gavn; saa oplyst at Folket kan fatte hvad Statens Vel udkræver, og saa sædeligt, at Egennytte og Parthiehad ikke forblinde dets Repræsentative, men hvor findes det paa Jorden, Repræsenteres Folket af Stænder, saa vil hver Stand holde over sine Rettigheder, om de og i sig selv ere ubillige og stride mod det Heeles Vel; man tænke allene paa den würtembergske Adels Fordringer, vilde vel Bondefriheden i Danmark og saameget andet godt være bleven indført under en repræsentativ Regiering, og skal Repræsentanterne vælges enten af en vis Stands Medlemmer eller af visse Egne; hvorledes skal da redelige og indsigtsfulde Mænd blive valgte, uroelige Hoveder, forfængelige Mennesker trænge sig frem, som bilde sig ind, at forstaae sig paa Statsbestyrelsen, hvilken de ikke kiende; hvor ufornuftigt hører man ikke ofte ellers forstandige Menneskeer dømme om offentlige Anliggender, blot fordi de ingen Erfaring har deris Uerfarenhed og Lyst til at vise sig, tilveiebringe da idelige Modsigelser og Angreb paa Regentens Foretagender og Rettigheder, og trætte ham i hans Bestræbelser for Landets Vel; man have blot Sverrigs Historie indtil Gustav den 3die, Nederlandenes indtil Revolutionen, og Englands indtil det Hanoverske Huuses Tronbestigelse for Øinene; hvad der vil komme ud af dette System, vil nok i Tiden Tydsklands Historie lære os, naar det eengang faaer alle sine Constitutioner færdige. Kun Monarchen, som ophøiet over alt, kan ikke andet end vilde det Gode, han kan forvilde sig, men hele Statens Vel maae være hans naturlige Formaal; kun under en uindskrænket monarchisk Regieringsform kan en fuldkommen planmæssig, overskuende og conseqvent Regiering være tænkelig Man anfører derimod mange maadelige Regieringer; det kan ikke nægtes; men paa Jorden bliver der altid en Stigen og Falden, sielden findes Fuldkommenhed, aldrig bliver den varig. Man giør opmærksom paa, at i Fristaterne udvikles bedre Folkets Talenter og patriotiske Følelser; det er sandt, men tillige ogsaa Lidenskaber, Parthiehad og indbyrdes Stridigheder, som forgivte Folkets Sædelighed og Lykke, og hine Talenter og Følelser kunne ligesaa vel udvikles i Monarchierne, naar en stor Regent besiæler Folket med sin Mand, eller en fornuftig Folkefrihed tillades, man tænke paa Portugals Historie under Emanuel og Johan Frankerigs i den første halve Deel af Ludvig d. 14 Regieringstid; Preussens under Friedrich den anden. Adelen, som er nødvendig i Monarchierne, kan drive sine Fordringer forvidt, men det taber sig ved Oplysningens Tilvært og det ene Menneske vil desuden altid hæve sig over det andet, enten ved Fødselens Fortrin, eller ved sine Forbindelser, eller ved sin Rigdom. Kongerne har ofte skadet ved deres Krigslyst; men Republikerne har endnu udviist den i en høiere Grad fra Athen og Sparta af og indtil Republiken ved Platafloden. Man beraaber sig til det repræsentative Systems Forsvar paa Amerikas og Englands Exempel. Men hvad det første angaaer, saa er Folket i Amerika fra lang Tid af vandt til en repræsentativ Forfatning; denne Stat bestaaer desuden af mange smaae Stater, hvis Bestyrelse er let at oversee, og den er i den lykkelige Stilling, at den ligger i et Land, hvor Næringsveiene kunne tiltage i en uberegnelig Tid uden at støde an imod hinanden; den som er misfornøiet eller lider Mangel kan flytte om han vil 100 Mile bort og nedsætte sig der, og finde sin Underholdning; Staten behøver ikke formedelst sin fraliggende Stilling at gjøre de Udgivter, som andre saa vanskelig, som i Europa; det vil i Fremtiden Stater, i et saadant Land er Statsbestyrelsen ikke blive anderledes, desuden bære de Nordamerikanske Fristater allerede Spiren i sig til deres Stats omvæltning. Og hvad England angaaer, saa ligger dens Fuldkommenhed ikke saameget i, at dens Forfatning er repræsentativ, som i at den er monarchisk, men veed at Repræsentationer er for det meeste i Regieringens Hænder, og at Repræsentanterne ikke vælges med Hensyn til Folkemægden, hvilken Forandring Regieringen aldrig har vildet indrømme. Havde Regieringen i England været mere monarchisk end den er, saa vilde mange Dele af Statsbestyrelsen være bragte til en langt større Fuldkommenhed, som dets Justits- og Politieret, Fattigvæsnet, Landmandens Stilling, Geistlighedens Dannelse, Tiendevæsnet og det iland ske Folks Forfatning. Englands Flor ligger i dets Beliggenhed, og den Frihedsaand, som besiæler Folket; men denne kan ligesaavel finde Sted i et efter human Principer styret uindskrænket Monarchie. Redakteuren kan ikke afholde sig fra at fremsætte disse bemærkninger i en Tidsalder, hvori et nyt Sværmerie synes at bemægtige sig Menneskene; han har tilforn tænkt anderledes, men Bekiendtskab med Menneskeslægtens Historie og Menneskets Natur har lært ham at forandre sine Tanker, man kan bebreide ham at han taler, hvor han maaskee ikke kunde have talet anderledes, men havde han tænkt anderledes, saa havde han tiet, han har faaet det jordiske Gode, han i sit Liv forlanger og hans Ønsker gaae ikke videre; hans Formaal er kun at bidrage sit til at giøre hans Medlevende tilfreds med det Gode de har og at opmuntre dem til at paaskiønne deres Lykke. Kongen af Preussen forblev, formedelst sin Upasselighed, sin Fødselsdag over den 3die August i Magdeburg, den blev høitideligholdt der som i hele Preussen med megen Inderlighed. Den 4de afreiste hans Majestæt, der nu var bleven fuldkommen restitueret, til Carlsbad. – Ogsaa i Wien har store Høitideligheder fundet Sted, da Erkehertuginde Clemmentine blev den 28 Julii formælet med Prinds Leopold af begge Sicilierne, Kong Ferdinands anden Søn og den yngste af hans 4 Børn, nu 26 Aar gammel. – Den kongelige danske Minister i Paris har havt Audienz hos Kongen af Frankerige, og i samme overleveret ham en Gratulations-Skrivelse fra Kongen af Danmark, i Anledning af Hertugen af Berrys Formæling. Prinds Carl af Hessen har i en Bekiendtgiøfor at gratulere ham til hans Guldbryllup, da han relse fra Luisenlund af 5 August frabedet sig Besøg har sat sig for, at tilbringe denne Dag i huuslig Eensomhed, derimod beder han sine Venner, at hæve paa denne Dag med ham deres Tanker til Gud. - Endelig den 11 Marti d. A. er Formæ og de to brasilianske Prindsesser bleven declareret lingen imellem Kongen af Spanien og hans Broder ved Hoffet i Rio Janairo. - Et Rygte siger, at Napoleon skal have anmodet den engelske Regiering om at blive forflyttet fra St. Helena til et Fængsel i England. Admiral Cockburn, som hid men nu er bleven afløst af Sir Hudson Lowe, er indtil har havt Commanden paa St. Helena, kommet tilbage til England; ogsaa Orlogskibet Northumberland, som bragte Napoleon paa St. Helena, afseilede derfra den 19 Junii og er indløbet i Portsmouth. Det er usandt, at Napoleons Moder Mad. Lütitia og hans Søster Prindsesse, Borghese har faaet Tilladelse til at opholde sig ved Hoffet i Parma. Joseph Buonapartes Gemalinde boer i Frankfurt. – Om de fyrstelige Personer, som befinde sig paa Reiser kan meldes, at den forrige Konge af Sverrig, som kalder sig Hertug af Holsteen Eutin, og som nu opholder sig i Sachsen, har ladet bekiendtgiøre i den franske Tidende: at han ikke længere vil føre denne Titel, men derimod herefter kalde sig G. A. Gustafson. - Prindsessen af Wallis har ikke besøgt Staden Constantinopel, blot de maleriske Egne ved Canalen, hvorved den ligger; den 17 Juni har hun indskibet sig paa den til Brussa i Asien, for derfra at reise til Lands til Jerusalem. Førend hendes Afreise, lod Storsultanen, hende overlevere ved Reis-Effendi, nogle kostbare Presenter i Shawls, Tøier, vellugtende Sager, og han Majestæts Navnetræk, rigelig besat med Ædelstene, som anslaaes til en Værdie af 45000 Piastre. - Den 27 Junii ankom Storfyrst Nicolas til Staden Nicolaew ved Bogfloden, som falder i det sorte Hav, en anseelig Stad paa 890 Steenbygninger, og som har et Admiralitet, og hvor derer et Hoveddepot for den russiske Marine paa det sorte Hav. Viceadmiral Greigh modtog Storfyrsten i Spidsen af fine Officierer; et Orlogskib paa 74 Kanoner afløb i Prindsens Nærværelse; den 29 afreiste han til Odessa, denne blomstrende Handelstad, som nu har 35500 Jndvaanere, 7 Kirker, 250 Magaziner og 30 Fabriker; Storfyrsten besøgte Theatret, hvor et Stykke paa russisk og et paa italiensk blev opført, Kiøbmandskabet gav et glimrende Bal til hans Ære. – Fyrsten Ypsilanti, tilforn Hospodar i Moldau og Vallachiet, som var flygtet til Rusland og havde Pension af den russiske Regiering, er pludselig død i Kiew den 26 Mai i hans 56 Aar; 4 af hans Sønner ere i den russiske Militair-Tieneste.