JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-08
Fredagen den 15de April Kl. 9, bliver paa Frederikskilde ved offentlig Auction bortsolgt, Rug, Byg, Havre, Ærter, Vikker, Boghvede og Boghvedegryn, Kartofler, og Langhalm; med Credit til Mikkelsdag. P. N. Nyegaard, J Sucerup Mølle ved Sorøe er en Veiermølle Axel tilkiøbs, 10 enhalv Alen lang og 26 Tommer tyk, og tillige noget Krumtømmer til Møllebrug. En Dreng som har lyst at lære Bødkerprofessionen, kan blive antaget strax, naar den Søgende vil melde sig hos Bogtrykker Mangnus, som giver nærmere Anviisning. Ærter, baade meget rene til at faae, og meget god til at koge, ere at faae tilkiøbs i Hyllested Præstegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-08
J Frederiksberggaden No. 10 i Boutiken er tilkiøbs extra godt rødt og hvidt Kløverfrøe, SædeHørfrøe, Raigræsfrøe, og er en Rest simpel heglet Hør til 4 a 5 Rbd. pr. Lpd., med alle andre Hørkræmmer-Vare til de billigste Priser. God Sæde=Havre er at bekomme for Tiden paa Ottestrup pr. Ringsted mod contant Betaling 10 Mk. Tegn. pr. Tde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Den Vest-Siællandske Avis eller: REX Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg.) Mandagen d. 11. April 1825. No. 30.) Mandagen d. 11. April 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Udtog af Hr. G. Molliens Reise til Republiken Columbia i Aaret 1823. (udkommen i Paris i 1824, i 2 B. 8vo, med et Kort over Columbia, og Kobbere).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Forfatteren er bekiendt af en interressant Beskrivelse over en Reise, som han har foretaget i Afrika, og har i denne sin nye Reisebeskrivelse leveret et Værk, som maae nødvendig opvække en stor Jnterresse. Hr. Humboldt havde allerede i Begyndelsen af dette Aarhundrede besøgt flere af disse Egne; men de Revolutioner og Krige, som have fundet Sted der siden den Tid, have frembragt store Forandringer, som den nærværende Jagttager har til Formaal at meddele Underretning om. Det er Hr. Molliens Forsæt ved at publicere denne Reise at meddele med Troeskab de successive Jndtryk, som Synet af Egnene, Menneskene og Tingene have frembragt paa ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Hr. Mollien har bereist den vestlige og midlere Deel af Columbien. Egnen ved Magdalena Floden, den Cordilleriske Biergklæde, ere de Strækninger, som han har besøgt. Han har ikke besøgde nordlige og nordvestlige Egne; men de Egne, han har besøgt, indeholde Rigets Centrale Kræfter, og ere bedst skikkede til at charakterisere dets Beskaffenhed. Den store Magdalene=Flod og de Andiske Bierge, som ere saa mærkværdige ved deres Høide, deres Temperatur, deres Udstrækning, deres Vulkaner og deres Biergsletter, ere de to naturlige Omstændigheder, som bestemme for en stor Deel Columbiens saavel physiske som moralske Tilstand og dens særegne Charakter. Naturen har inddeelt dette Land i to meget forskiellige Deele, nemlig de høie Cordilleriske Biergegne, som udgiøre det gamle Vicekongerige Nye=Granada, og som indtage de sydvestlige Egne, imedens de Sletter, som udgjøre det fordums General-Capitanat Caraccas, udbrede sig mod Nordvesten. J Biergegnene er Temperaturen saa forskiellig eftersom man stiger høiere op eller gaaer længere ned, saa at man paa den samme Dag kan ved at stige op af Biergene komme fra Afrikas brændende Clima til Laplands Jisegne. Jordens Dyrkning er forskjellig efter Egnenes Beliggenhed; men sielden skuffer Høsten Landmandens Haab. J de brændende Sletter ved Magdalena og Cauca-Floden dyrker man en fortræffelig Tobak, ogsaa dyrker man der Bananer, CacaoSukkerrør og Mais, hvorimod Byg, Havre og Kartofler bedække de koldere Egne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
En stor Mængde Floder, som ere vigtige forHandelsforbindelserne, flyde igiennem Republiken Columbias Distrikt. Cordillererne ere langt fra at være utilgængelige, da store Floder giennemstrømme dem, som ere naturlige Communications-Veie; overalt finder man naturlige Trapper, som tjene til at bestige Biergene. Jgiennem høitliggende Dale kommer man fra en Afstand til en anden til de høie Biergsletter, saaledes som de hvorpaa Bogota og Qvito ligge, hvilke udgiøre Grændsen for saa mange Underværker. Skovene have en Overflødighed af medicinske Urter, af Gummi, af Harpix, af kostbare Træsorter, deels til Farverie og deels til Forarbeidelse; Jordens Skjød indeholder umaadelige Rigdomme, der gives Provinser f. Ex. Choko, hvis Jordbund bestaaer saa at sige næsten af Guld. Metallerne ligesom Jordens øvrige Produktioner findes lagviis paa enkelte Undtagelser, nær, 50 Favne over Jordens Overflade begynder Guld og Platina Zonen, hvorimod Kobberet og Jernet findes i de øverste Biergegne. De Have, som omgive Republikens Distrikt ere roelige; allene det antilliske Hav bliver foruroliget af Orcaner og Søerøvere. Men alt er ikke godt i dette ellers saa skiønne Land; de skadelige Dyr, siger Hr. Mollien, f. Ex. Jaquaren, Cuguaren (den Amerikanske Tiger og Løve) Slangerne, Crocodilerne, de store Fiirbeen, Tusindbernene, Skorpionerne, Skruptudserne, Garapata (den Amerikanske Mide, hvis Stik foraarsager at Haarene falde af holde den Reisende i bestandig Angest; Han veed ikke hvor han skal gaae, hvor han skal sætte sig og hvor han tør lægge sig til at sove; Vindens Hvislen, Bladenes Raslen, alt sætter ham i Uroe. Nogle Fluer som give et Lys fra sig om Natten synes at opfylde Skoven med lutter Rubiner; men den Reisende, som synes at see i dem de flammende Øine af en Øgle, stivner af Skræk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Naar man betragter de forskiellige Folkeracer hvoraf Folkemængden i Columbien bestaaer, nemlig Spanierne, Creolerne, Jndianerne, Mestiserne, Mulatterne og Negerne og den liden Oplysning, som er udbredet iblandt dem, saa kan man ikke vente nogen stor eensformig Udvikling af den offentlige Esprit, eller en stor Eenighed eller Energie og Regieringen i den nye Stat kan ikke vel blive andet end en militairisk Gouvernement uagtet Præsidentens og hans Tilhængeres Bestræbelse for at indføre republikanske Former og Grundsætningerne, som kunne svare til en saadan Statforfatning, og denne Regiering, som er frembragt og vedligeholdes ved et eneste overveiende Talent, vil blive udsat for alle de Uheld, som Uenighed og Chefernes Ærgiærrighed vil føre med sig; dersom den Haand, som bevæger alt og holder alt i Respekt, skulde høre op at styre denne store Maskine. Hr. Mol lien skildrer med temmelig mørke Farver den borgerlige Forfatning hvori Folkemængden lever: da den i mange Henseender er udsat for Elendighed og er selv underkastet legemlige Tugtelser, som Alkaderne og Præsterne uden Barmhiertighed uddeele for Betalingen af Paalæggene og Præsteringerne af Conscriptionerne; men det kan blive bedre i Fremtiden. Forfatteren anslaaer Folkemægden i hele Republiken Columbia til 2 Millioner 644,600 Personer, hvoraf kun den mindste Deel ere hvide Statsindtægterne antager han at udgiøre 18 Millioner Dollars. Nogle Deele af Staten ere vel opdyrkede; men i Almindelighed er Agerdyrkningen i en slet Tilstand og de fleste Jorder ligge Brak. Landet har den største Rigdom paa Produkter, ikke allene paa ædle og andre Metaller, men ogsaa uudtømmelige Saltminer, en stor Overflødighed af Cacao, Sukker og Tobak, Caffeens og Bomuldens Cultur vil vist opnaae en stor Høide; men Veiene ere endnu meget slette og Comunicationerne paa Floderne ikke mindre besværlige. Englænderne have indført Dampskibe paa Magdalena-Floden, og de have forlangt Privilegier paa 10 Aar paa at indføre dem paa de øvrige Floder. En Englænder har faaet udelukkende Privilegier paa at bearbeide Saltminerne i Zivaquira, imod at betale derfor 5000 Piastre om Maaneden og under den Forpligtelse at han skal forbedre Udgravningsmaaden. Brittiske Varer finde stedse stærkere Afsætning Republiken og alle Jndvaanerne begynde at klæde sig i Engelske Bomuldstøier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Den 25de Marts forvandlede det Engelske Underhuus sig til en Committee for at tage Told- og Accisevæsenets Bestemmelse i en nøiere Overveielse. Hr. Huuskisson stod derpaa op og udbad sig Committeens Opmærksomhed for hans Forslag til at ophæve visse Afgifter paa nogle Jndførsels=Artikler, som bruges i Landets Manufacturer, paa Jndførselen af udenlandske Manufactur-Artikler, og af nogle andre Afgifter, som have tient til Manufackturernes Beskyttelse. Han begyndte med Bomuldsmanufacturerne, om hvilke han antog at de Engelske besidde Fortrinet for alle andre Nationers; i de sidste Aar har Beløbet af de udførte Bomuldstøier udgjort over 30 Millioner Pd. St.; desuagtet har der for at beskytte Bomuldsmanufacturerne været hidindtil paalagt en Jndførselstold paa de udenlandske Bomuldsvarer fra 50 og til 75 PC.; dette er nu aldeeles urimeligt ved et Fag hvori Englænderne excellere saameget. Endskiøndt Hinduerne ere Brittiske Undersaatter, saa havde man dog paalagt Jndførselen af de Jndiske Bomuldsvarer i England en Afgift af 25 PC.; imedens man nødte dem til at modtage de Engelske; han foreslog derfor at Bomuldsvarer maae indføres i England fra alle Lande imod en Afgift af 20 PC.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Hvad Uldmanufakturerne angaaer, saa havde man i England udgivet utallige Love for at ophielpe dem, de kunde lignes med et forkiælet Barn, som man havde fordærvet ved en altfor stor Omsorg; Jndførselstolden paa udenlandske uldne Varer har hidindtil udgjort 50 PC.; men han vilde foreslaae den nedsat til 15 PC. Ved sammenlignede Beregninger imellem Aarene 1765 og 1824 viiste han hvorledes Bomuldsmanufakturerne havde taget til i en langt stærkere Proportion end Uldmanufacturerne, uagtet Uldproductionen havde taget overmaade til inde i Landet, og Forbruget af uldne Varer var bleven saa overordentligen forøget; han tilskrev denne Forskiel i disse to Manufaturers Fremskridt, at man havde overladt Bomuldsmanufakturerne mere til sig selv og tilstaaet dem en langt friere Udvikling end de uldne. – Paa Jndførselen af udenlandske Linnedvarer vilde ham foreslaae at nedsætte Afgiften, som havde svævet imellem 50 og 180 PC. til 25 PC. – Handsker, hvis Jndførsel havde været aldeles forbudt foreslog han at maatte indføres mod en Afgift af 30 PC. og at Afgiften paa Jndførselen af Bøger, Bouteiller og Leertøi skulde betydeligt nedsættes. Af Kobber forbruges 10000 Tons i England, hvoraf den halve Deel udføres som Varer, men Jndførselstolden pr. Ton er 54 Pund Sterling. Derved skade Englænderne aabenbart sig selv, og andre Nationer som kunne sælge deres Kobbervarer lettere og have lært at valse det, og at betiene sig af Maskiner til dets Forarbeidelse, undersælge Englænderne ved Fabrikatternes Afsætning. Sagen er saameget mere vigtig, som saameget Kobber nu kan erholdes fra Sydamerika, især fra Chili; han foreslog derfor, at Afgiften paa Jndførselen af Kobber maae nedsættes fra 54 til 27 Pd. St. pr. Ton. Længere hen. i Tiden vil han foreslaae en endnu større Nedsættelse af denne Afgivt, ligeledes foreslog han, at Jndførsels=Afgiften paa Zink, som forbruges saameget til Messing, maatte nedsættes fra 28 til 10 Pund Sterling pr. Ton; thi bliver det saaledes ved som hidindtil, saa ville de Engelske Messingarbeider, kun blive til Mønstre, hvorefter andre Nationer kunne arbeide; ogsaa Afgiften paa Jndførselen af Tin maatte nedsættes fra 5 til 2 Pund Sterling; og overhovedet maatte der ikke paa nogen Stof til Manufacturer hvile en høiere Jndførselstold end 30 PC. - Det Engelske Blad Times erkiender alle disse Forslag at være høist velgjørende; men kun under den Betingelse, at Jndførselen af udenlandsk Korn ogsaa friegives; thi ellers bliver Arbeidslønnen for dyr, og de fremmede Manufactus rister ville kunne undersælge Englænderne; den ene Foranstaltning maae nødvendig følge af den anden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Nyeste Post-Efterretninger. Der bliver nu giort store Tilberedelser i Mailand til den Østerrigske Keisers Ankomst og imedens deres Majestæter opholde sig i Staden vil den blive besøgt af mange udmærkede Personer. Mange Hoteller ere allerede bortleiede for en høi Betaling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
J Juni vil Keiseren og Keiserinden begive sig til Florenz og der opholde sig en Tid. J Mai Maaned skal der oprettes en stor Lystleier i Mayland, hvori den største Deel af de Østerrigske Tropper, som opholde i Jtalien skulle forsamles. - Ogsaa fra Petersborg berettes nu at Hr. S. Canning vil med det første afreise derfra, da hans Mission, som for det meste har angaaet Forholdene paa Nordvestkysten af Amerika nu er bragt tilende. Conferencerne om de Græske Anliggender imellem den Russiske Minister for de udenlandske Anliggender Greven af Nesselrode og den Franske, Østerrigske og Preussiske Minister have taget deres Begyndelse; tre Møder ere allerede blevne holdte hvorved Hr. Stratford Canning ikke var tilstæde. Det kommer nu an paa hvilken Sensation disse Conferencer ville frembringe paa Divanet. Det hedder, at Hr. von Minciaky staaer i den bedste Forstaaelse, med det Tyrkiske Ministerium; men at han oppebier nærmere Jnstruktioner fra sit Hof. Jmidlertid fortælles, at Capitainerne paa flere Europæiske Koffardieskibe have beklaget sig over de mangehaande Plager, som ere blevne dem tilføiede af de Tyrkiske Authoriteter, som have visiteret deres Skibe. Man vil vide at Capudan Pascha har indberettet til Sultanen: at de slette Mantuvrer ved Flaaden komme allene deraf, at de Tyrker og Jøder, som man har med Magt tvunget til at giøre Matros Tieneste, ere aldeles dertil uduelige og at det er nødvendig at man maae søge at tage duelige Europæiske Matroser til Flaaden naar der skal udrettes noget med den. Man har derfor ogsaa forsøgt paa at hverve Matroserne paa de Europæiske Koffardieskibe, som fornærværende Tid ligge i de Tyrkiske Havne, til at tage Tieneste paa den Tyrkiske Flaade under Løfte og store Belønninger; men alle Løfter og Tilbud have hid indtil været frugtesløse. De Tyrkiske Krigskibe, som vare afseilede til Dardanellerne for at dække Kysterne af Lille-Asien, have klogeligen ikke forladt disse Fæstningsværkers Beskyttelse da de erfarede, at Græske Krigskibe, som havde Brandere hos sig krydsede udenfor. J England vil man vide, at en Afdeeling af den Tyrkiske-Ægyptiske Flaade har kastet Tropper i Land ved Koron og Modon, og at de Græske Skibe, som blokerede Patras have forladt Havnen af Frygt for denne Flaades Nærmelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
J en privat Skrivelse fra London hedder det: at alle Breve, som man faaer fra Jndien, klage over Tingenes nærværende Tilstand, og yttre Frygt for Fremtiden. Krigen mod Birmanerne er meget kostbar, og yndes ligesaa lidt af de Europæere, som boe i Staten, som af de Hinduiske Soldater. Man frygter vel ikke for Birmanernes Magt; men man haaber ikke heller at kunne betvinge dem. Almindelig klages over Generalgouverneuren Lord Am herst, hvilken man skildrer som en Mand, der mangler de fornødne Talenter til at forestaae sin vigtige Post. Krigen mod Birmanerne bliver især derved saa kostbar, at de ødelægge Landet rundt omkring, hvorved den Brittiske Armee bliver nødt til at hente alle sine Fornødenheder fra Madras eller Bengalen. – Formedelst de vedholdende Østenvinde har man ingen nye Efterretninger faaet fra Amerika. Det hedder nu ogsaa, at den Nederlandske Regiering vil tilstaae sine Colonier frie Handel ligesom den Engelske. Et Selskab er blevet oprettet i London for at befordre de Vestindiske Coloniers Opdyrkning ved frie Arbeidere for at afskaffe Regerslaveriet. – Hofraad Andre har meddeelt udførlige Betragtninger og Kornhandelen, og især om Meelhandelen paa Amerika. Han bemærker at ifølge den berømte Adam Smiths Jagttagelser, finder det kun engang Sted i 400 Aar, at Høsten vedbliver at være god i 10 Aar efter hinanden, og at denne tiaarige Række nærmer sig til sin Ende, saa at der rimeligen snart vil blive en Forandring i Kornpriserne; ogsaa demonstrerer han udførlig, hvorledes Meelhandelen paa Sydamerika er ingen Chimære, men at den vil med Tiden lade sig drive med den største Fordeel. – Hr. Hume sagde nyelig i det Engelske Underhuus: at intet af alle de Forslag, som vare gjorte til Handelens Friegivelse kunde blive saa velgjørende for det Engelske Folk, som en omhyggelig og passende Revision af Kornlovene og det var ham det samme, om Ministrene vilde ansætte Jndførselstolden til 10, 15 eller 20 PE. da han var sikker paa, at naar man først engang var kommen paa den rette Vei, saa vilde man nok udfinde den rigtige Maade, at ansætte den paa. Præsidenten for Handelskammeret. Hr. Huuskisson bad Huset om at lægge Mærke til, at han endnu ikke har talt et eneste Ord om Korn, som han heller ikke vilde endnu giøre. – De forskiellige Compagnier, som ere oprettede i London, og hvis Actier circulere paa Børsen der, besidde tilsammen en Capital af over 93 Millioner Pund Sterling. – Jfølge Breve fra Lissabon over Paris blive store Magaziner anlagte for den Engelske Flaade, som samler sig paa Tajo Floden. – Cam bringe har nu 4700 og Oxford 4660 Studerende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Jfølge de nyeste Kongelige Forordninger bliver den Franske Armee fastsat til en Størrelse af 355000 Mand paa Krigsfod og 234000 paa Fredsfod foruden Jngenieur-Korpset, Gensdarmeriet og Veteranerne. – Fregatten Cybele er ankommen fra Tunis med kostbare Presenter til det Franske Hof, hvoriblandt er en meget prægtig Klædning til Dauphine. – J Frankerige er man forresten meest beskiæftiget med at tænke paa Tilberedelserne til Kongens Kroning i Rheims. – Det Rygte gaaer at 30 nye Pairs skulle udvælges ved denne Leilighed, og selv at Hr. v. Rotschild skulle ved denne Leilighed udnævnes til Hertug af Villejui – Det omtales med Forundring, at de Franske i nærværende rolige Tidspunkt sætte Fæstningsværkerne ved Cadix og Barcellona istand, ja endog betydelig udvide dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Det Rygte at Fredsfyrstens Gemalinde havde begivet sig til Rom, er ugrundet; hun opholder sig i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
J den Petersborger Handelstidende giendrives det Rygte, at Kiøbmænd, som have drevet Kontrabande ere blevne forviste til Siberien; derimod bekræftes det at der vaages i Rusland med megen Strenghed over at ingen Snighandel drives og at Toldforordningerne blive strengt overholdte. 4 Ligesom Culturen overalt udbreder sig stærkt i Rusland, saaledes finder dette isærdeleshed Sted i Provinsen Bessarabien, store Planteskoler blive anlagte for at befordre Frugttræeavlen; mange Colonister fra forskiellige Nationer have nedsat sig i Landet og blandt andet en Schweitzer-Colonie under Navn af Helvetien, som driver Viinqvlen (hvormeget var det ikke at ønske at saa store og frugtbare og dertil forsømte Lande som Moldau og Vallachiet kunde komme under en ligesaa god Bestyrelse). – J de udenlandske Blade holdes store Lovtaler over det nye Østersøiske Handelscompagnie som er oprettet i Kiøbenhavn, og man forventer sig af det de meest velgjørende Virkninger. – J Bordeaux har en stor Deel af Jndvaanerne illumineret deres Huse ved Efterretningen om at Jndførselstolden paa Vinen var nedsat i England. – Der fortælles, at man i England har en saadan Forkiærlighed for de Franske Silkevarer, at de Engelske Silkefabrikker, som forarbeide ligesaa gode Varer som de Franske, maae sende dem til Søestæderne for at foregive at de ere Franske Varer, som ere blevne indsmuglede. Jagttagelse og Forslag over Søe sygdom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Paa en Reise fra Calais til London, saaledes skriver en Reisende til Udgiveren af Monthly Magazine, maatte vort Dampskib kjæmpe med en saa modbydelig Søegang at enhver Passageer uden Undtagelse, som befandt sig ombord, blev i høi Grad overfaldet af Søesyge i mindre end een halv Time, Allerede dette Syn var tilstrækkeligt til at opvække min Medlidenhed. Hos de fleeste begyndte dette Onde med Svindel i Hovedet, Tab af Kraft og Farve, og med hiin uovervindelige Ækelhed, hvorpaa enhver, som har gjort en Søereise, kun kan tænke tilbage med piinlige Følelser. – Da jeg havde den bedrøvelige Udsigt at maatte bære disse Qvaler flere Timer,, saa eftertænkte jeg over Grunden til dette Onde, som jeg efter min Meening fandt at bestaae i Fartøiets Bevægelse, og nu søgte jeg at bestemme dens nærmeste Virkning paa det animaliske System. Det blev indlysende for mig, at da hele Kroppen lider under Skibets Stød, saa bevæge Maven og andre bevægelige Jndvolde sig omkring i Bug- og Bryst hulen, uden at blive styrede af Villiens sædvanlige Kraft og den ellers uvilkaarlig virkende Muskelvirksomhed. Denne unaturlige Bevægelse og den deraf fremkommende Rivning og Jrritering af Maven og Jndvoldene, holdt jeg for den nærmeste Aarsag til Søesygdomme. Jeg var altsaa sikker paa, at dette Phoenomen, ligesom alle andre materielle Phoenomener, have deres Grund i visse eiendommelige Bevægelser, og at deres Virkninger allene kunne blive ophævede ved modvirkende Bevægelser. Uden en meget sammensat mechanisk Jndretning (endskiøndt allerede en sædvanlig svævende Køje vilde være af Nytte) kunde Legemet ikke blive holdet i en uafbrudt opret Stilling. Nu faldt det mig ind at en virksom Bevægelse af Musklerne, som i det mindste var liig den af Fartøiet, vilde enten virke denne sidste imod, eller dog kun meddeele Maven eller Jndvoldene en saadan, hvorved Stødenes Virkning vilde blive neutraliserede eller maaskee ganske ophævede. Jeg satte mig altsaa paa en Stoel paa Dækket og begyndte at give mit Legeme en heftig stødende Bevægelse, som ellers finder Sted ved at ride paa en Hest, som gaaer i Trav, og efter faae Minuter hørte Ækelheden op. Efter et Qvarteers Forløb var jeg fuldkommen munter, og endnu et Qvarteer senere, følte jeg Madlyst, som jeg ogsaa strax tilfredsstillede til deres Forundring og Ærgrelse, som vomerede omkring mig. Kortsagt jeg vedblev med denne Bevægelse i en større eller mindre Grad. i de tre Timer hvori Søen var uroelig, og befandt mig herpaa ligesaavel, som om jeg havde gjort min sædvanlige Morgentour til Hest.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Om de Strækninger, som Hvalerne giennemsvømme.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-04-11
Hr. Baron v. Zach, (som i Correspondence Astronomiqve georgraphiqve hydrographiqve et statistique, lægger, foruden hans egentlige Videnskab, en beundringsværdig Rigdom af de forskielligste Kundskaber for Dagen og ligesaa behageligt underholder ved sine Roter dannede Læsere, af alle Classer, som han tilfredsstiller Kienderne af hans Fag, har i No. 1 af Volume neuviemne 1823 p. 95, meddeelt et Par meget interressante Efterretninger. Han fandt nemlig i den Franske Oversættelse af Beskrivelsen af et i Aaret 1635 indtruffet Skibbrud af et Hollandsk Skib (Relation du naufrage d'un vaisseau hollandais sur la coste de lisle de Qvelparts, traduite dufflammand par M. Minutoli Paris 1670, same) at Forfatteren den berømte Nicolaus Vitsen, sagde at der var 1635, 1640 og 1650, fanget paa Kysterne af denne Øe i det Japanske Hav, som ligger ved Sydenden af Koren, mange Hvaler, som havde Harpuner i Ryggen, hvilke have, maattet være kastede paa den af Hollændere og Franske, som gik paa Hvalfangst omkring Spitzbergen og Grønland i det nordlige Jishav. Barrov fortæller at i 1805 harpunerede Capitainen paa en Hval fanger ved Navn Franks, en Hval i Davisstrædet, som gik bort derfra og som sidenefter Franks Søn dræbtes paa Kysterne af Spitzbergen, hvor han fandt sin Faders Harvun med Skibets Navn i Kroppen paa Hvalen. Man tænke sig Bortsiernelsen fra Davisstrædet til Spitzbergen, og især fra det nordlige Jishav, til det Japanske Hav og Kysterne af Korea.