JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Lollands-Falsters Stiftstidende anfører ikke færre end 5, tildeels betydelige Tyverier, som i denne Tid ere begaaede i Nykjøbing eller Omegn. En Jndsidder i Aske, som havde stiaalet en Tobakspibe, og i denne Anledning var tilsagt til Forhør, gjorde Ende paa Sagen ved om Natten forud at drukne sig i sin Brønd. En Mand fra Sørup ved Maribo havde gjort sig skyldig i Skovtyveri i Ostofte Fælledskov, men var saa uheldig at falde paa Jsen med de stiaalne Koster, og under Byrden af disse at forslaae Hovedet saaledes at han døde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Det i disse Dage i Randers afholdte Hestemarked kan ikke andet end kaldes ret godt, skjøndt der kun havde indfundet sig et Par holstenske, men derimod flere sjællandske Hestehandlere. Som Følge af Mangel paa Concurrence vare Priserne dog noget trykkede. I Gjennemsnit betaltes for gode 10 Qvarteers Heste, helst Hopper, fra 80 til 120 Rbd., skjøndt enkelte større og bedre (hvoraf dog ei ret mange vare paa Markedet) betaltes indtil 150 Rbd. Den langt større Mængde af Heste, som opkjøbtes i dette Marked, var altsaa bestemt til at forblive i Landet, og kun nogle enkelte Koble, gik til Holsteen. Jalt udførtes i Koble over Sønderbro noget over 300 Stykker. Aarsagen, hvorfor det sidste Vintermarke som oftest kun besøges af meget faa holstenske Hestehandlere, hvis Nærværelse unegtelig betydelig opliver Afsætningen, skal være denne: at det altid faldet sammen med g et Marked i Flensborg. Det vilde derfor vist være ønskeligt og gavnligt baade for Kjøbere og Sælgere, om vort Marked blev udsat en 14 Dage; thi istedetfor, som nu, at komme i Collision med det flensborgske, vilde det da kunne combineres med de hannoveranske og andre Markeder, hvortil der iforveien paa dette kunde skee Jndkjøb. Ogsaa for de sjællandske Hestehandlere vilde en saadan Udsættelse formeentlig være ønskelig, da Transporten over Vandet, naar Markedet indtræffer saa tidligt, som iaar var Tilfældet, ofte kan være forbunden med Vanskeligheder. (Rand. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Efterat Kiels Jndvaanere i længere Tid havde været truet med Brandbreve, som ved Nattetider bleve opslagne i Forstaden Kuhberg, og som forkyndte Sammes forestaaende Afbrændelse, udbrød d. 19de Fbr. en Jldebrand paa den saakaldte Walkerdam, som imidlertid snart blev dæmpet, saa at kun eet Huus derved lagdes i Aske. Det er ogsaa allerede lykkedes Øvrigheden at udfinde Brandstifteren i Husets Eier der har tilstaaet Forbrydelsen. Paa den senere Tid ere Jldsvaaderne imidlertid i en betænkelig Grad tiltagne der i Byen; thi i Løbet af 18 Maaneder ere ikke færre end 7 komne til Udbrud, hvoraf de 4 vare paasatte og Gierningsmændene opdagede og afstraffede. Desuden var der fra hine 4 senere opdagede Brandstiftere udgaaet flere tidligere IldspaasættelsesForsøg, som dog itide vare blevne bemærkede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Da den 9de f. M. de Thurs Confirmanter passerede tilbage over Jsen fra Bjørnemose paa Fyens Siden, var en af Pigerne saa uheldig at falde gjennem Jsen paa det dybeste Sted midt i Strømmen, og man kan vel tænke sig disse Børns Skræk, hvorfor de fleste flygtede langt fra Ulykkestedet. Jmidlertid var den Haarige Lars Morten Hansen saa behjertet, at han krøb ud til Pigen og rakte hende sin Jisstage, som hun tog fat paa, men Jsen brast efterhaanden som hun ved denne Hjælp forsøgtes opdraget, og i allerede flød Vandet omkring Drengen, der selv nær havde tilsat Livet, dersom hans Broder, Rasmus Hansen, 18 Aar gammel, ei tilfældigviis var kommen til og havde taget ham i Benene, og derved i denne Kjæde gjort det muligt at redde Pigen, hvilket og saaledes skete ved disse to behjertede Brødres Hjælp under egen Livsfare.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Af en Bekjendtgjørelse i de fyenske Aviser seer man, at der i Svendborg Amt dannes et Hagel=Assuranceselskab for Rapsavne, som i denne Tid er sammenkaldt til et Møde.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Døde. Muurmester Chr. Lange, i Svendborg. Jfr. M. Hansen, 25 A., i Odense. Komd. K. L. Sørensen af Flensborg, 26 A., døde paa en Reise i Postgaarden i Tarm og blev begravet paa Egvad Kirkegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Jmorgen (Fredag) holder Hr. Pastor Fogh Fasteprædiken i Frue Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Bekjendtgjørelser. For al den Opmærksomhed, som i Dag i flere Henseender blev udsiist imod os, ved vor kjersDatters Begravelse, aflægges herved, enhver Vedkommende, vor hjerteligste og inderligste Tak med den Forsikkring, at Mindet herom, stedse vil boe i vor erkjendtlige Frindring. Aalborg, den 28de Februar 1837. Ane C. Wølfferdt. Fr. Chr. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Skuespil i Aalborg. Fredagen den 3die Marts, Kl. 7, opføres (til Benefice for Dhrr. Orlamundt og Ran) (for første Gang): Poul Clifford, Skuespil i 2 Acter af Mellesville og Duverier, oversat af C. Borgaard. Derefter, Kong Salomon og Jørgen Hattemager, original, Vandeville af J. L. Heiberg. NB. Billetter a 2 Mk. Stk. (Børn det Halve) faaes fra Torsdag Morgen i Hr. Raus Logis hos Hr. Gjæstgiver Petersen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Søndagen den 5te Marts opføres: Hr. Sans-Facon, Vaudeville i 1 Act efter det Franske. Derefter (efter Fleres Ønske), Nei, original Vaudeville i 1 Act af Joh. Ludv. Heiberg; imellem Vaudevillerne: Cavatina af Jægerbruden, synges af Jfr. Olsen; Den forulykkede Examen, fremsiges af Jfr. Larsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Mandagen den 6te Marts opføres: Sollicitanten, Hr. Felix Fortunatus Vorre, Lystspil i 1 Act af Scribe, ved H. P. Holst. Derefter (efter Ønske, fjerde Gang). Fruentimmerhaderen, Syngestykke i 1 Act, efter en fransk Vaudeville af Bouilly, ved N. T. Bruun.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Citchen & Kjergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
- Den foreløbigen annoncerede Concert vil med velvillig Assistence af herværende Musici og Dilettanter, blive givet Tirsdagen den, 7de Marts paa Compagnihuussalen. Dens Indhold vil nærmere blive bekjendtgjort.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Førstkommende Mandag, den 6te d. M., om Eftermiddagen Kl. 2, afholdes offentlig Exammen i Navigations skolen i Navigationslærer Møllers Bolig ved Vesteraa.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Skolecommissionen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Ved Middelsom Sønderlyng Herreders Ret er af undertegnede Sættedommer den 16de Dennes afsagt Dom i Sagen: Landvæsens=Commissair, Herredsfoged Rod, contra: Examinatus juris Clausen til Lesagergaard, hvorved saaledes er kjendt for Ret
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
De af Citanten, Landvæsens-Commissair, Herredsfoged Rod, paaankede, af Jndstævnte, Examinatus juris Clausen til Lesagergaard, i Bladet, Diversa Nr. 11, 15, 18, 19, 20 og 23, under forskjellige Annoncer, betitlede, Mærkværdig Gebyhrberegning, Atter en mærkværdig Gebyhrberegning, og Endnu en mærkværdig Gebyhrberegning, mod Citanten fremførte fornærmelige Udladelser og beskyldninger mortificeres, og bør Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bøde til Viborg Amts Fattigkasse 200 Rbd. Sølv. Saa bør han ogsaa betale det Stemplet papiir, som skulde have været forbrugt og de Retsge byhrer og det Skriversalarium, som skulde have været erlagt, hvis Sagen ikke for Citantens Vedkommende, havde været beneficeret, samt udrede i Salarium til Citantens befalede Sagfører, Landsoverretsprocurator Møller, 40 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. hvilket herved i Overeensstemmelse med Forordning 27de Septbr. 1799. 20 bekjendtgjøres. Viborg, den 20de Februar 1837. Chr. Otterstrøm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Da jeg, efter at være oplært ved den kongelige Fødselstiftelse i Kjøbenhavn og derfra meddeelt Testimonium, som Jordemoder, nu agter at drive Praxis som Jordemoder her i Byen, og i denne Henseende af S. T. Magistraten er tagen i Eed, saa anbefaler jeg mig for dem, der her i Byen og Omegnen ville søge min Hielp i Barselfærd i og andre en Jordemoder vedkommende Forretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Min Bopæl er i Skomagergaden hos Herr Snedkermester Mørch. Aalborg, den 28de Februar 1837. Else Marie Schultz.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
En duelig Kokkepige kan til førstkommende 1ste Mai faae Condition paa Drammatikken i Aalborg. Uden forhen at have tjent i denne Egenskab, og derhos at kunne fremvise gode Vidnesbyrd, nytter det ikke at melde sig. Den Søgende melder sig Nr. 544 paa Nørregade.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Skipper B. Geneske, som afgaaer bestemt den 3die Dennes til Frederikshavn, medtager Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Smuk engelskgrøn Oliefarve til Skibsbrug faaes forden billige Priis 2 Mk. 8 s. pr. Pd., hos D. Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
At min blankbrune, saarige Hingst, Sleipnerl, anstundende Foraar vil blive afbenyttet til Bedækning, imod sen Betaling af 1 Rbd. 8 s. for hver Hoppe, bekjendtgjøres herved. Lindenborg, den 28de Februar 1837. Hjorth.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
J Stervboet efter den paa Vang afdøde Literatus Arninoldus Bugge Jespersen bliver, ved Kjær Herreds Skifteret paa Herredscontoiret i Sundby, Løverdagen den 25de Marts 1837, Kl. 3 Eftermiddag, afholdt Skiftesamling til Afgjørelse og Realisation af Boets Ejendele, med hvad videre, som angaaer Behandlingen af 3 Boet. - Til denne Skiftesamling og til at see Skiftebehandlingen i det Hele indvarsles herved samtlige den Afdødes Arvinger og Alle og Enhver, som maatte have Jnterlesse af Boet. Kjær og Hvetbo Herreders Skifteret, den 25de Februar 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Auction. I Henhold til det Vedtagne under Boet efter Huusmand Jens Pedersen af Rimmen i Hune Sogn i Hvetbo Herred bliver fornævnte dette Bo tilhørende Huus, Rimmen kaldet, med tilliggende Jord, af Hartkorn 2 Skpr., stillet til Auction, som afholdes i selve Huset, Mandagen den 20de Marts dette Aar, Formiddag Klokken 19. - Paa Eiendommen er saavel fodret som græsset 7 a 8 Fækreaturer og 14 a 16 Faar. Naar Auctionen er afholdt over den faste Eiendom vil Auction samme Dag blive afholdt over Boets Løsøre, bestaaende af Kreaturer, Ind- og Udbo med videre. Kjær og Hvetvo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 25de Februar 1837. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Dette Barn blev i Daaben kaldet Bertel Thorvaldsen, og hvorsomhelst dette Navn nu nævnes, ikke alene i Danmark, men i den hele dannede Deel af Verden, saa behøver man ikke at tilføie, hvo han ger; thi overalt, hvor der er Kunst, er han saa bekjendt, som om han var en Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Paa dette Barns Opdragelse belv der ikke anvendt Meget, og Fattigdom var hans Fædrene= og Mødrene=Arv. De første Anlæg, han yttrede, vare til Tegning, og han blev derfor, eftersom det kunde skee uden Betaling, indsat i Kunstacademiets Skole, da han var elleve Aar gammel. Her gjorde han hurtigt god Fremgang, og Fade gren begyndte nu at tænke, at Bertel vel i Tiden kunde komme saa vidt, at han endog kunde blive ham en Medhjælper i hans Haandtering. Men han overgik snart sin Fader og var endnu kun en Dreng, da han oftere listede sig til, naar han havde bragt den Gamle Mad ind paa Hotmen, ham uafvidende, at rette paa Arbeidet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
J denne ellers saa lystelige By følte han sig saare ulykkelig, deels fordi hans Helbred var svækket, deels ogsaa fordi han havde Nød med at gjøre sig forstaaer lig i det fremmede Tungemaal. Han var nu kun nogle Dages Reise fra Rom, men desuagtet manglede der kun, at en Skibsleilighed havde været forhaanden, da han sikkerligen i sin tungsindige Stemning havde besluttet sig til at gaae tilbage til Danmark og det til uberegneligt Tab saavel for Kunsten, som for hans Fædreneland. Men tillykke følte han med Skamfuldhed, at den Svaghed, hvortil han havde overgivet sig, var ham uværdig, og det varede nu ikke mange Dage, førend han den 8de Marts ankom i Rom, hvor han snart skulde blive ligesaa bekjendt som Paven.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Han medbragte fra Kjøbenhavn en Skrivelse til en lærd, dansk Mand, ved Navn Zoega, hvis gode Raad og Veiledning han benyttede, og hvem han i Begyndelsen altid viste sit Arbeide, for at høre hans Mening. Dog, da denne Mand blev ham altfor stræng og vanskelig at tilfredsstille, anstillede han sig i lang Tid, som om han drev om uden at foretage sig noget; men hemmeligen arbeidede han og paa egen Haand, baade om Natten og om Dagen, naar Jngen kunde bemærke det. Og paa denne Maade følte han sig snart i sit Element og var saa flittig, at det hartad er ubegribeligt, hvorledes han fik saa meget fra Haanden. Men der var allerede dengang vaagnet en ganske anden Aand i ham end hidindtil. Han har selv sagt om denne Tid, at da tøede Sneen ham bort fra Ørnene, og dette nye Liv yttrede sig ikke alene i hans Arbeider, men ogsaa i en alvorlig Bestræbelse efter at lære saameget af Videnskaben, som han behøvede, for at være ret fri i sin Kunst. Men tre Aar ere ingen lang Tid, naar der ere saamange Ting at lære. Da han derfor var allerbedste i Gang, vækkedes han med Skræk ved den Tanke, at Reisetiden snart var tilende, skjøndt han endnu ikke havde udført et Arbeide, som, efter hans Mening, var godt nok til at vidne om ham i Hjemmet. I Danmark var man derimod veltilfreds med hvad han havde sendt hjem, skjøndt dette kun var en ringe Deel af det, han havde arbeidet; thi han kunde aldrig rigtigt fyldestgiøre sig selv, og derfor var det sædvanligen hans Skik, at, saasnart han havde fuldført en Billedstøtte, buggede han Hovedet af og henslængte Stumperne, at Jngen skulde see dem Men, naar man skal slutte fra de faa Arbeider, som undgik denne haarde Dom, saa havde han ikke havt nødig, at skamme sig ved dem. Ved denne Strid med sig selv og med sine Værker røbede han vistnok, skjøndt uden selv at vide det, at det Maal, han omsider skulde naae, var fjernere end almindeligt. J saadan Sindstemning besluttede han da nu, at udføre en Billedstøtte, som tilgavns kunde tale hans Sag i Danmark, og hertil valgte, han af Grækernes Historie at fremstille Helten Jason, hvorlunde han i et fremmed Land henter sig det gyldne Skind, efter at have overvundet al Modstand.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Den vittige Skribent Fyrst Pückler=Muskan, der nylig har besøgt Nordafrika, fortæller, at de arabiske Beduiner, i Alt, hvad de gjøre og lade, staae i fuldkommen Modsætning til vore Sæder: f.Ex. 1) Araberen stiger tilhest fra den høire Side; 2) han skriver fra Høire til Venstre; 3) han bærer sin krumme Sabel med den concave Side fortil; 4) sit Hovedhaar rager han af og Skjæget lader han staae; 5) istedetfor at sidde paa en Stol, sætter han sig paa sine egne Been; 6) Brødet spiser han ligesaa hedt som det kommer ud af Ovnen, Kjødet derimod koldt; Suppen spiser han ikke, som vi, ved Begyndelsen af Maaltidet, men ved Slutningen; 7) ligesom vi, ved Indtrædelsen i en Stue, tage Hatten, af, saaledes tager han Tøflerne af; 8) medens vore Fruentimmer vaske med Hænderne, vaske Beduinernes med Fødderne, idet de i en rindende Bæk saalænge træde omkring paa Tøiet, indtil det er bleven reent. Ogsaa pleie Beduinerne, ligesom Tartarerne, at lægge raat Kjød under deres Sadel og ride det mørt, hvilken Behandlingsmaade, efter deres Paastand, skal levere de delikateste Beefsteaks og Cotellets. Uagtet den europæiske Cultur allerede har udbredt sig over Constantinopel til Barbareskstaterne i Tunis f. Ex. bærer man allerede vore Beenklæder, Jakker og Huer), vil det dog slet ikke endnu bide paa hine Ørkenens Sønner.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Moderne, et Riimbrev til en Veninde. Hvorved man nu kan vente at behage, J Modens Rige vil Du lige ind Tro ei, at man, som i de gamle Dage, Aar ud, Aar ind, gaaer i det samme Skind, Nei, længst forsvandt af alle store Stæder, Den gamle Tid med sine strænge Sæder; Hver Herre, Frue, ja, hver simpel Terne Een Higen har at være ret moderne. En Aftencirkel først. - Af Spilleborde, Du finde vil Salonen stuvet fuld; Den Viseste ei komme kan tilorde - Hvis han ei spiller, er han kun et Nul. Man seer sig næsten blind paa Rødt og Sort, Man sidder der, som om man var forgjort, Man kjeder sig - ak Gud, det gjør man gjerne, Thi Kjedsomhed hos os er høist moderne. J næste Stue - - hør, man leer derinde, Man taler holt, det er de unge, som Igjennemhegle baade Ven og Fjende Og stævne Hver for deres strænge Dom. Værst er de unge Herrer uden Holde. Og unge Damer, som er meest i Mode. Hvis ei i Et og Alt Du er moderne, Da maa Du Dig fra deres Selskab fjerne. Og Ballerne. - ak, kunde Du dem skue Du vide maa man dandser ikke meer; Man jager, raser frem i vilden Lue Og som afsindig sig i Farten teer. Der bruges kun i disse vilde Larme, To rappe Fødder og to krumme Arme, Men alle Gratier med Graad sig fjerne Paa vore Baller er de ei moderne. Om ogsaa Sundheds friske Farve svinder, Og blegner mangen Kind, som nys var rød: Naar Mængdens bifald hun paa Ballet findet, Saa gaaer med Glæde Damen til sin Død.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
Moderne, et Riimbrev til en Neninde. Hvorved man nu kan vente at behage, J Modens Rige vil Du lige ind Tro ei, at man, som i de gamle Dage, Aar ud, Aar ind, gaaer i det samme Skind, Nei, længst forsvandt af alle store Stæder, Den gamle Tid med sine strænge Sæder; Hver Herre, Frue, ja, hver simpel Terne Een Higen har at være ret moderne. En Aftencirkel først. - Af Spilleborde, Du finde vil Salonen stuvet fuld; Den Viseste ei komme kan tilorde - Hvis han ei spiller, er han kun et Nul. Man seer sig næsten blind paa Rødt og Sort, Man sidder der, som om man var forgjort, Man kjeder sig - af Gud, det gjør man gjerne, Thi Kjedsomhed hos os er høist moderne. J næste Stue - - hør, man leer derinde, Man taler holt, det er de unge, som Om end en Modeherre er den rene, Gediegne Dumhed - - har han lette Beene, Saa seer man ham i alle Cirkler gjerne; Han yndet er, thi han er jo moderne. Selv fra de Smaa den bedste Skat man stiæle, - den bedste Skat er dog et barnligt Sind i Den hulde Barnlighed med Magt man qvæler J Affectationens Faareskind. Den lille Pige ei med Dukken spøger, De Voxnes Gruppe hun med Fordring søger, Paa Barneleg hun renoncerer gjerne, Naar ikkun hun er pyntet ret moderne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-02
J Blomstret dræber man Beskedenheden Og planter i det barnlige Gemyt En Higen efter Alt, hvad der er nyt Og tomt og huult og jammerligt herneden. Smaapiger aldrig seer Du sig genere, Med unge Herrer alt de kokettere, Og Drengen troer sig alt et Lys, en Stjerne, Thi kun de kloge Born er ret moderne. Skal jeg i Toilettet Dig indvie, Jeg krymper mig; derom en anden Gang. Tillad mig, for idag, derom at tie - Alligevel er traurig nok min Sang. Saameget seer Du, at vi gaae med Floden, At vi, Gud bedre det, er stærkt paa Moden, Og, fattes det os end paa indre Kjerne, Saa er dog Skallen sikkert høist moderne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-04
udgivet af J. Chr. Borch K. H. Ph. nies Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, N. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-04
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-04
Hvorledes det endogsaa har sig med det sidstomtalte nye Attentat, saa synes dog saameget vist, at Regjeringen ikke vil lade det ubenyttet, men søge at skride frem paa den Bane, den engang har betraadt, nemlig: at udvide Antallet af Undtagelses=Love. Den tilbageskridende Tendents, som det nærværende Ministerium lægger for Dagen og flere ufordulgte Yttringer i de afhængige Blade, allerede før Attentatet, synes at tale for denne Mening. Disse Blades Valgsprog, synes nu at være, at Regjeringen kun dristig behøver at vove, for at være vis paa at sætte igjennem, hvad den vil Hvad der forstaaes under at vovel, fremlyser af disse Journalers Programmer, i hvilke man, ligesom med Længsel, fremmaner Systemet og Menneskene fra Restaurationsperioden og kun yttrer Ønske om at beholde det nærværende Dynasti, tilligemed Ministeriet, og - naturligviis - dettes afhængige Journaler. Netop Dagen før det nye Attentat opdagedes, kom paa Amnesti= og Benaadnings=Qvæstionen paa Bane i Kammeret, men, efter nogle Debatter, hvori der yttredes, at en almindelig Tilgivelse og Antagelsen af et mildere og meere populairt System for Fremtiden vilde være det eneste virksomme Middel til at berolige Staten og sikkre Kongen, gik man over til Dagsordenen. J Kammerets Conversationssal kom ogsaa samme Materie paa Bane, hvor da en af de tilstedeværende Deputerede, i Samtalens Løb, fik Leilighed til at udtale sin Mening i følgende Lignelse. Den berømte Kjøbmand Pourtales, Hopes Rival og en Forløber for Rothschildt, kunde ikke lide at nogensomhelst hindring, lagde sig i Veien for hans Handelsoperationer. Da det nu tildrog sig, at en Forening af Amsterdammer=Kjøbmænd, havde opkjøbt alle saltede Fisk, i hvilken Handelsgreen hans just vilde speculere, hevnede han sig, ved at opkjøbe alt Bødkerarbeide i hele Holland, i hvilket slige Fisk nedlægges og forsendes. Efter faa Dages Forløb maatte hans Meddeilere, ydmyge sig for ham, da deres Magasiner vare overfyldte med en Vare, de nu ikke kunde forsende. Saaledes, vedblev han, idet han henvendte sig til de Ministerielle, som det gik Hine med Deres Fisk, saaledes gaaer det Eder med Eders Love. Imedens J føie den ene Artikel til den anden, bringe vi efterhaanden Folkets Sympathi mere og meere paa vor Side. Den er imod hine Love og, uden den, bliver dog deres Anvendelse umulig. Det er kun NationalAanden, der formaaer at indaande en Lovgivning Livskraft. Fattes dette Middel til at bringe Loven i Agtelse, saa ville J blive qvalte i Eders, med Love opfyldte, Magaziner, af disse Love selv.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-04
De afrikanske Anliggender blive stedse meere forviklede og gelden Rolle, Marschal Clauzel spiller i dem, sætter ikke hans til Caracteer i noget glimrende Lys. Man gaaer endog saavidt 4, at man paastaaer, at han spiller under Dække med Ministeriet og at hans Afsættelse er skeet efter Overeenskomst med dette, for at han, under Skinnet af Uafhængighed at e Regjeringen, destobedre kan tage dens Parti. Naar da Kammerets Debatter om denne Sag ere tilende, skulde han, almener man, igjen erholde sin Gouverneurpost. - For disse hans Forhaabninger er det imidlertid et slemt Varsel, at Kammeret har erholdt en Petition i det arabiske Sprog, der ser fuldt af Besværinger over Underslæb og Udsuelser, hvor Marschallens Navn ikke sjeldent forekommer. - Nu er igjen den overveiende Mening for, at Expeditionen til Constantine dog vil gaae for sig; man nævner General Reille som 6 Chef for Generalstaben under Hertugen af Orleans Neapel. Kongens Virksomhed og Aandsnærværelse ved Slotsbranden omtales med meget Berømmelse. Efterat have bragt sin Gemalinde i Sikkerhed til Tronsalen, hvor samtlige Med slemmer af den kgl. Familie forsamledes, ilede han til den Deel af Palladset, hvor Flammerne rasede, for ved sin Nærsværelse at paadrive Slukningen og lede Slukningsanstalterne. Han med Dronningen, tillige med Greven af Syracus, beboer nu, siden den 7de, Pavillonen Chiatamone, Dronning Moderen med de øvrige Prindser og Prindsesser, Prindsen af Salernos Pallads. Som man formoder, er Jlden opkommet i Dronningmoderens Garderobe, ved Uagtsomhed laf en Kammerfrue, der havde ladet et brændende Lys staae i Nærheden af brændbare Stoffer, Orienten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-04
Jfølge en Skrivelse fra Constantinopel af 25de Jan. ventede der saavel Franker som Tyrker, med stor Længsel, paa den engelske Regierings Afgjørelse, med Hensyn til Anerkjendelsen eller Jkkeanerkjendelsen af den russiske Blocade paa Circassiens Kyst. J sidste Tilfælde ville meget betydelige Handelsexpeditioner blive foretagne fra Constantinopel, som vilde bringe betydelige Fordeele. Morning-Chronicle vil vide, at Tyrkerne vise Circassierne megen Hengivenhed, ja at endog en af Damerne i Sultanens Harem har lagt Sligt for Dagen. ved at ophænge Circassiernes nye Nationalfane i sit Vindue. Samme Blad beretter, at en russisk Krigscorvette, som af Stormen var kastet ind paa den circassiske Kyst, er bleven Jndvaanernes Bytte. - Hr. Churchili har gjort de ham, som Skadesløsholdelse for de lidte Fornærmelser, tilstaaede, Handelsfordele i Penge og erholdt 4000 Lstl. udbetalt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-04
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-03-04
Kjøbenhavn, den 28de Februar. Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom, D. 26de. Hs. M. Kongen har havt en god Nat, Hosten, er mildere og befindendet som de forrige Dage." D. 27de.