Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-15
En i vor Litteratur fordeelagtig bekjendt Forfatter har bestemt adskillige af fine Fritimer til at udarbeide en upartisk Historie om vort Fædrenelands vigtigste Anliggender i de sidste 25 Aar. Naar han siger "upartisk, saa er dette Ord, der saa ideligen huisbruges i trykte Skrifter, ingenlunde hensat her for at skuffe Nutiden eller blænde Efterverdenen. Meningen er, at Kjendsgierningerne, saavelsom de handlende Personer, skulle skildres, saaledes som Sandheden byder det, i deres naturlige Skikkelse, hverken med en Rembrandts Kraftpensel eller Vanderwerfs Smigerfarver, hverken som Carricaturer af Styghed eller Jdenler af Skjønhed, men Alting skal fremstilles som det var og er. Naar Forfatteren forsikkrer, at han har gjort sig Sandheden til sin første og høieste Lov, saa indseer man let, at han, som altid har tilbedet Sandheden, skjønt ikke svoret at blive en Martyr for den, ei ønsker at see sit Arbeide offentliggjørt, førend Døden har aabnet et uoverskueligt Svælg imellem ham og alle de Personer og Ting, der ikke tillade en saa upartisk historisk Fremstilling. Saasnart hans Værk er færdigt fra hans Haand vil det, tilligemed de fornødne Billag, blive nedlagt, under Forsegling og den udtrykkelige betingelse, at det ikke maa aabnes førend efter hans Død, paa det store Kongelige Bibliothek. En af Forfatteren selv besørget tydst Oversættelse af Værket skal, paa samme Vilkaar, overgives det Keiserlige Bibliothek i Wien. Men da det, uden fornøden Understøttelse af Fædrenelandets tænkende Mænd, bliver umueligt, at give et saadant Arbeide al den historiske Fuldstændighed, Forfatteren ønsker, saa henvender han sig, i den Anledning, til enhver, hvis Stilling, Jagttagelses aand og Erfaring sætte ham istand til at levere Bidrag til Værket. Forfatteren ønsker især: 1) Efterretninger og store og gode Handlinger, ligemeget om de ere udøvede i Stormandens Borg eller den Fattiges og Ringes Hytte; 2) Exempler paa Svaghed, Smaghedsaand, Lavhed, Ondskab, Lurendreierie, Kryderie, især hos Folk af Jndflydelse; 3) Exempler paa misbrugt Myndighed og ilde anvendt Jndflydelse. - Uagtet Værket bliver af reen historisk Form og Jndhold, saa udelukkes deraf dog ingenlunde saadanne Træk der egentligen have hjemme i Abdera, og i Grunden fortjene mere Medynk end Harme, men som dog, uden at gribe væsentligen ind i Historiens Gang, oplive Maleriet ligerviis som en Gedebuk, der giør Fadæser, et smukt Landskab. Forfatteren er af den Formening, at der i vore Dage hverken kan eller vil være Mangel paa saadanne abderittiske Træk, men maa, af Frygt for at Bidragenville i saa Henseende blive flere end han seer sig istand til at afbenytte, da han allerede selv har samlet et betydeligt Forraad af saadanne Træk bede dette Arbeides Yndere, at fatte sig saa kort som mueligt. Med Fornøielse modtager han ogsaa Tegninger af saadanne Personers Contrefeier, der have udmærket sig ved Abderitstreger, Lurendreierier, Lavheder, Jnconseqvencer, Usselheder, ja endog Lumpenheder i Stillinger, hvor de, naar de besadde mindre Egennytte og Ærgjerrighed, kunde have fremmet det Ædle og Gode, det Fornuftige og Retfærdige. Jo meere saadanne Personer, lig Achilles, ere saarfri for Sandheds Piil og Offentlighedens Banstraale, desto billigere er det, at Efterverdenen ikke allene lærer at kjende dem af deres Gjerninger, men ogsaa af Physiognomie. Værket kommer til at bestaae af 3 Bind. Det første vil især omhandle Litteraturens og Pressefrihedens Historie fra 1788 til 1799 og fra 1799 til 1814. Da Litteraturen er den bedste og usvigeligste Prøvesteen paa et Folks Aandsdannelse, saa vil Forf. bestræbe sig for at vise hvorvidt vi i denne Punct have gjort Frem, eller Tilbagegang; og hvis det sidste har været Tilfældet, hvori Aarsagerne da egentligen ligge. J det andet Bind behandles Statens og Folkets Cultur i Almindelighed; begges Vee og Vel med deres virkende Aarsager vises i deres rette Lys. Det tredie Bind, kommer til at handle om vore Forhold til andre Lande. - De, som ville understøtte Forfatteren med Bidrag, det være sig Facta, Caracteertræk, Pudseerligheder, Portraiter, kunne være forvissede om den ubrødeligste Taushed, da man her ikke behøver at opgive sit Navn for nogen Anden end Forfatteren. Stedet, hvor disse Bidrag modtages, skal nærmere blive bekjendtgjort. Forfatteren.