Berlingske Tidende, 1808-09-12
Den nærværende tyrkiske Keiser Sultan Mahmud er en Søn af Sultan Addul Hamed og en Slavinde, der havde stor Jndflydelse under denne Førstes Regiering. Han er ikke, som nogle Tidender have meldt, 15, men nesten 26 Aar gammel, har en skiøn Skabning og har stedse viist sig meget nedladende og gavmild. Alle, som vare omkring ham i hans Fængsel, sit Beviser paa hans Gavmildhed, hvorfor hans Gield ogsaa dengang allerede beløb sig til 400000 Piastre. J øvrigt er han menneskekierlig og ædelmodig, og man troer sikkert, at han vil lade den afsatte Sultan Mustapha, sin Broder paa Moderens Side, blive i Live. Den Revolution, der har ophøiet Sultan Mahmud paa Tronen, vil sikkert have gunstige Følger. Hovedmanden for samme, Mustapaa Bairactar, er en formedelst sig Tapperhed og urokkelig faste Characteer mærkværdig Mand. Han er 45 Aar gammel og bekiendt af de Fordele, han har erholdt over Oprørerne i Rammelsen. Nesten hele denne Provinds tilhører ham. ge Moniteuren leverer nu følgende Efterretninger af engelske Blade af 8de August med vedfølede høist vigtige Anmærkninger: "Vi have faaet franske Journaler indtil den 27de Julii og hollandske Tidender til den 1ste d. M. De melde Napoleons Afreise fra Bayonne den 21de Julii. Han har begivet sig til Pau; men man har kun Gis i om den Vei, han i Fremtiden vil vælge. Man taler og Nantes og Brest; men alt hvad man i den Henseende sige, har formodentlig blot til Øiemed, at følge den sande Bestemmelse; rimeligviis begiver han sig af Rhinen til Talrige franske Tropper ere allerede forsamlede i og ved Strasburg, og der er giver befaling at oprette en Reserve Armee (a). Hvis disse Forberedel er ikke bebude nær for restaaende Fiendtligheder, saa bevise de i det mindste Napoleons Mistanke om Østerrigs Hensigter, der tidlige let sildig maae frembringe et Brud. Medens Kelle naaorganiserer en Armee paa den venstre Rher bred have al franske Tropper i det Venetianske Friaul faaet Ordre at som mere en Leir ved Uvine. Sandsynligviis vil man forstænke denne Armee med alle disponiple Trorper i Kongerigerne Italien og Neape, om ellers ved den Gjæring, hvori den te Land befinder sig, (b) og ved en berydelig engelsk Arma Nærværelse i Sicilien, Bonaparte vil vove at forminske sin Magt i disse Egne. Han har imidlertid saa meget mere Jnteresse ved at angribe Østerrig fra denne Side, som virkelig er den svageste, at han sandsynligviis vil trække den største Deel af sin Magt derhen. Denne Forberedelse til et nær forestaaende Brud mellem Frankerig og Østerrig bestørkes ved Rygter fra i Gaar i Følge en Persons Udsagn, som sidste Tirsdag var afgaaet fra Holland og den 6te er ankommen til London. Han beretter, at den østerrigske Gesandt i Holland har forlangt sige Passer og er afreist til Wien; at den østerrigske Ambassadeur i Paris er bleven tilbagekaldet; at General Andsesssy har forladt Wien, og at de franske Tropper strømme fra alle Kanter til Grændserne af Østerrig og Bøhmen. () Vi forudsee et nær Brud mellem begge Magter som yderst sandsynligt Øier rig sysselsætter sig siden nogen Tid med at recturere sin Armee og at sætte den paa den agtværdigste Fod. Man kan (a) Moniteurens Note. Det er sandt, at 40000 Mand af den sidste Conscription begiver sig til Tydskland, for at forstærke den franske Armee og til Halvdelen at erstatte de derfra til Spanien afmatscherte gamle Tropper. Den store Armee bliver aftsaa snarere formindsket end forøget ved denne Forholdsregel, som følgelig slet ikke viser noget fiendtligt Project (b) Moniteurens Note. Aldrig har Kongeriget Napel været roligere. J Aarhundrede er der ikke begaaet saa faa Mard eller Røverier sammesteds. Galleislaver, som engelske Fregatter have landsat sammesteds, ere blevne fangne af Kystværnet og overleveerte i Rettens Hænder. Man mærkeret det Neapolitanske slet ikke til Nærværelsen af en engelsk Armee paa Sicilien. Den er forskandset i Spracuria og Messing. Tiden vil vise, om den veed at forsvare Steilien. ( Moniteurens Rotte. Hvilken Uforstand, (b) Moniteurens Note. Agiotage=Rygter Grev von Metternich er i Paris og er sammesteds, hvad endnu mere, er, godt anseet. General Andreossy er i Wien. De franske Tropper befinde sig deres Cantoneringer og mere end hundrede franske Mile fra det egentlige Østerrig. Altsaa antage for vist, at Napoleon aldrig vil tilgive dette. Østerrig ønsker unægteligen, at undgaae et Brus indtil sit Øieblik, det har bragt sin Armer til de i største Styrke; men da Napoleon siden en lang Tid har besluttet, at tilEftetgiøre denne Magt, troer man almindeligen, at det sat hans Hensigt, efter at have tilendeb agt de Spanske Anliggender, at erklære Østerrig Krig, i det han havde lentet, ikke at finde saa megen Modstand i Spanien. midlertid synes han dog ikke at have opgivet sin Plan, men ansee sig for stærk nok til at byde Østerrig og Spanien paa En Gang Spidsen. (e). Denne Napoleons pludselige Be hagelse maa ungteligen foranledige os til at spare vore Hielpekilder; men vi maa give Napoleons Fiender de for sødne Penge og Munition. (f). En Skrivelse fra Am 1) Moniteurens Nytte. Det er fourrigt nok, at ville sætte det i Tvivl, om Frankerig og dets Allierte paa een Tid kan føre Krig med Østerrig og Spanien, da det uden Allierte har seiret over ti Gange bygteligere Coalitioner. Gierne saae Engellænderne, at Østerrig forte Krige i samme Aand, hvor de har opvakt Preussens Coalition, endskiøndt de meget vel forudsaae den Skiedne, som forestod Preussen; men de lade hver Dag have sin egen Plage. En Krig, der blot varede et halvt Aar, var lige saa megen Gevinst for dem. De tænke ikke paa Udfaldet, der kun vil forværre deres Stilling. 1 Moniteurens Note. Engelland kiender den nøie Forbindelse, som hersker imellem Frankerig og Rusland; det veed, at disse to store Mag er ere bestemte til, at forene deres Styrke og at ansee enhver Ven af Engelland som kiende; det veed, at Freden i Tydskland ikke kan blive forstyrret, og det beholder ikke noget fornuftigt Haab om et lykkeligt Udfald til Slutning ved at underholde Urolighederne og Adelæggelserne i Spanien; det veed, at dette Blod og disse Offere ere for Leves. Fastlandets Forstyrrelse er blot Engellands Lyst. Det veed ogsaa meget vel, at førend eet Aar er til Ende, vil ikke nogen Bye i Spanien, mere være i Oprør eller nogen Engellænder være længer i dette Land men hvad bryder Engelland sig derom, Det kiender hverken Skam eller Samvittighedsnag. Dets Armeer vil igien indsk be sig og forlade de Bedragne, det vil behandle de spanske Jnsurgentere som Kongen af Sverrig. Det gav denne Souperain Vaaben i Hænderne, smigrede ham med en mægtig Undernøttelse; 20 a 30000 Mand skulde staae ham hi imod Danmark og Rusland; men Løvter ere en let Sag. General Moore kom med 5000 Mand og blev 2 Maaneder for Anker ved de Svenske Kyster, imidlertid Finland blev erobret og de Svenske forjagede fra Norge. For saa Uger siden opkallede man her det Spørgsmaal, hvorledes Engellunde vi de med Ære kunne trække sig ud fra denne daarlige Kamp i Norden, Landsætter det en Armee, saa vil denne Armee til Vinter blive tagen til Fange. Saa slet Begreb vi endogsaa have om den brittiske Troskab, saa kunde vidog ikke vente, at denne troløse Magt vilde overlade Sverrig til sin ulykkelige Skjebne og gaae bort derfra, da det derved gav ny Prøve paa, hvad Engellands Allierte havde at vente af det - nemlig at blive forraadte og forladte. De Spanske Jnsurgenter vil lig ledes blive forraadte og forladte, naar den franske Ørn udbreder sine Vinger over hele Spanien. Ubesindighed og Mangel af Aandstyrke har gjort, at vore Vaaben have liidt nogle Tab; disse ville hur lig igien blive oprettede og Engellænderne ville da ile tilbage til deres Skibe, forlade deres Allierte og ligesom ved Qviberon skyde paa de Ulykkelige, som blive tilbage paa sterdam af 28de Julii beretter, at en engelsk Gesandt, som nan anseer for Hr. Adair, er ankommen til Wien. Den at Grev Staden er bleven modtagen paa en meget Naade og har havt forskellige Conferencer med Strandbreden. - Hvad Østerrig angaaer, da til Frørden paa Fastlandet blive vedligeholdt, fordi Engelland ikke meere har nogen Jndstydelse sammesteds. Den Foragt og det Had, der indskyder, er fælleds for alle store Magter; alle ere de blevne et Offer for samme. Hr. Adair blev forsaget fra Wien paa samme Dag, som Fyrst Stahremberg kom tilbage fra London. - Convoierne, som Engelland afsendte under amerikanske Flag og som bleve eskorteerte til Triest af engelske Fregatter, ere nylig blevne hæmmede og forbudne ved et Edset af Keiser Frands den 2den.