JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-01-30
Arvinger og Creditorer efter afg. Passageer Tømmermand Peder Sønnichsen Holm, Bødker Niels Jacobsen, og Matros Endre Ellingsen, som haver sahret med Skibet Grangt Æbler kaldet, førendes af Skipper Peder Høyer; item Baadsmand Erich Johan Kilberg, Matros Niels Elleisen og Matros Mogens Christian Madsen, fahrendes med Skibs=Capitain Jansen, paa Skibet Rosendahl kaldet, og udi St. Croix ved Døden afgangne, indkaldes herved, at mælde sig i Kiøbenhavns Hof og Stads Rets SkifteCommission inden den i Loven foreskrevne Tid, de første deres ArveRet, og de sidste deres Fordringer lovligen at legitimere og beviisliggjøre, da enhver af dem skal vederfares Ret efter Loven. Fra Baroniet Wintersborg i Lolland er en af dets tilhørende unge reserva Mandskab, navnlig Jørgen Olsen Bager, barnfød i Ringsebye, den 13de Octobr. 1774, fra bemelte Baronie af finder iværende Tieneste undvigt: og da han ved alle Leyligheder, og Steder her i Landet er eftersøgt, men ey bleven funden eller nogen Oplysning om ham faaet, formodes han ventelig er gaaet af Holsteen, bliver des Aarsag 3de efter hinanden paafølgende gange i de Berlingske Tidender efterlyst, for, om nogen skulde antræffe bemelte Desecteur, der af Positur er liden og corporlent, ellers af en god Udseende, mørkebrune Haar og Øyenbryne, var ved Undvigelsen klædt i en hvid Vadmels Jakke, brun Vest, gule Buxer, Hau paa Hovedet og Støvle paa Beenene, de da vilde ham anholde, og derom give mig undertegnede Forvalter ved bemelte Baroni Efterretning, da der strax skal vorde sønet Anstalter til hans Afhentelse, de paagaaende Omkostninger betale, tilligemed en raisonable Recompense. Sæbyeholm, den 13de Januar 1775. Peder Lyngbye. Sandvig Gaarden bliver ved en eneste Auction, om nogen, lunde antagelig Bud skeer, bortsolgt Tirsdagen den 7de Mart. Kl. 12. Auctionen holdes paa Gaarden. Beskrivelsen over Gaarden med dens tilliggende erfares af de Berlingske Aviser No. 8. Gaa Christianshavn skal være boende eller have boet en Skibs 4 Tømmermand ved Navn Anders Steensen, der skal have en Søn som farer til Søes, og en Datter ; Moderens Navn skal have været Anne; om disse Folk er gjort Efterspørgsel fra Lissabon, og da man ikke har kundet faaet dem opspurgt, saa bekiendtgiøres herved, at om nogen af dem er til, eller nogen om dem Kundskab haver, de vilde behage at mælde sig hos Raadmand Bech. Laxegaden No. 314., da Efterspørgselen maaskee kunde være Vedkommende angelegen. udi den saa kaldede Knapsteds Gaard ved Vester Port er for comEn Tid siden bleven glemt en Paque, indsyet i et Stykke nyt udle get Blaar=Lærret, og fandtes hverken Brev eller Adresse ved samt me, heller ikke skeet nogen Efterspørsel, ønskede derfor dens rette Eiere at indfinde sig med Forklaring, hvad i samme, førend Aabning skeer, befindes, skal den til dens rette Eiere imod dette Avertissements Bekostning af Stedets Eiere blive dem udleveret.
Berlingske Tidende, 1775-01-30
Tiisdagen den 31te Januari förstkommende, om Formiddigen ved 10 Slet, bliver udi Admiralitets- og Commissariats Collegio ved offentlig Auction bortsolgt endeel gammelt Jern af adskillige Sorter, Afinit af Engelsk Pundtlæder, 2de gamle casserede Jern-Cabysser, samt endeel Skoe og Strømper, alt paa de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere vorder bekiendtgjort:
Berlingske Tidende, 1775-01-30
Tirsdagen den 31te Januar. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver Brændeviinsbrænder Søren Pedersen Thystrups Huus, beliggende paa Hjørnet af Store og tille Regnegade No. 200, efter derudi skeedte Executions og UdlægsForretning, samt Omvurderings Forretning af 3die Decbr. sidst, ved offentlig Auction S J ETre og sidste Gang opbuden og til den Høystbydende absolute bortsolgt. i Huset er et Brændeviinsværk med Tilbehør, samt 11 Jern Kakkelovne; dets nærmere Beskaffenhed sees af de trykte Placater. Ellers tiener Liebhaberne til Efterretning, at den største Deel af Kiøbe Summen kan, om forlanges, blive staaende i Huset paa første Prioritet.
Berlingske Tidende, 1775-01-30
Torsdagen den 2den Februar. førstkommende, om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, skal ved offentlig Auction 80 R. SE Gang opbydes og til den Høystbydende bortsælges Brændeviinsbrænder Christen Rasmusen Dahls tilhørende og i Landemærket beliggende Huus under Matricul No. 103.; overalt i Værelserne befindes 12 Jern Kakkelovne
Berlingske Tidende, 1775-01-30
Fredagen den 3die Februar. Kl. 12 Slet, skal her paa Børsen, ved offentlig Auction bortsælges :Et Partie til deels havareret Humle, som med Skipper Biørn Knudsen Quist fra Amsterdam er hidført, og som daglig paa Told Boeden kan tages i Øyesyn.
Berlingske Tidende, 1775-01-30
Efter Høylovlig Rente=Kammer Collegii Ordre af 7de hujus bliver her paa Hirschholm i Amtets Tinghuus til Forpagtning ud 6 Aar, fra 1ste Mai 1775. til dito Dato 1781. de af HovedgaardsTaxten her forbeholdene Hans Kongel. Majests, Giøge og Koe hauge Vænge, ved offentlig Auction Mandagen den 20de Februar. næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, opraabte og den Høystbydende paa nærmere Approbation tilslagene, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet og forinden paa Amtets SkriverStue her vorder bekiendtgjorte. Hirschholm, den 16de Januar. Oluf Holm, Amts Forvalter.
Berlingske Tidende, 1775-01-30
Paa Wemmetofte Klosters Gods er bortdød en gammel Enke navnlig Martha Catharina Ols Datter, som forhen har boet ved Wemmetofte, først i Ægteskab med Peter Hytter, Skræder af Profession, dernæst været gift med Smedden Henrich Christian, Tonsberg sammested, men nu til sidst i hendes Alderdom opholdt sig hos Sønnen David Hytter, hos hvem hun i Lille Elmue er bortdød; og da bemelte Afdøde, foruden den her værende Søn, som nu ved Wemmelofte er boende, skal have efterladt sig en Søn Nicolai Hytter, som for 14 Aar siden er bortreyst, og ikke vides hvor opholder sig, samt en Datter, navnlig Peterricha Hytter, i Tieneste paa Sæbyeholm i Lolland, saa bliver bemelte herved (de Stervboets Omstændigheder ikke tillader anden Proclama bekostet, indkaldet, at indfinde dem personlig eller ved Fuldmægtig, og den sidste med Værge og Formynder inden den i Loven fastsatte Tid deres Ret at tage i Agt, saasom Skiftet efter saadan Tids Forløbliver sluttet, og for det første til Afhandling saa vidt muelig, et berammet at foretages paa Wemmetofte Skriverstue Torsdagen den 30te Mart. førstkommende; til benævnte 30te Mart. indkaldes tillige Stervboets Credi og Debitorer, om nogen maatte være de første at angive og legitimere deres Krav og de sidste at betal hvad de til Stervboen er skyldig, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Stervboets Tilstand. Wemmetofte, den 9de Januar T. Thaning. Efter Bageren Jsaach Rasmussen Thim ved Wemmetofte, som er bortdød uden at have efterladt Livs Arvinger, er Skiftet berammet at foretages i Sterrboet paa Wemmetofte Kirke=Bro Torsdagen den 23de Februar. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og bliver samme Dag, saafremt mueligt, sluttet; og da bemelte Afdøde, foruden de 2de Brødre Ole Rasmussen Thim, Borger og Handskemager i Kiøge, og Frands Rasmussen Thim hos Broderen sig opholdende, hvilke have været tilstæde ved de i Stervboet allerede passerede Forretninger, skal have haft en Søster navnlig Rebecca, der har været i Ægteskab med Anders Andersen Borger og Slagter i Kiøbenhavn, men er død og har efterladt 2de Sønner og en Datter, saa indkaldes benævnte Afdødes samtlige Arvinger, saa vel forberørte, som alle øvrige om flere skulle befindes, de Umyndige med Værge og Formynder, at møde eller mode lade i Stervboen den berammede Dag og Tid, deres Arve Ret af tage i Agt; ligesaa indkaldes dette Stervboes Credi= og Debitorer til samme Tid, de første lovligen at legitimere deres Krav, og de sidste at betale deres skyldig værende, da enhver skal nyde Ret efter Loven og Stervboets ringe Tilstand. Wemmetofte, den 9de Januar. 1775. T. Thaning.
Berlingske Tidende, 1775-01-30
Endskiønt afgangne Hr. Etats Raad Andreas Høyels ved Tostamente af 21de Decbr. 1772 haver fastsat hvorledes med hans efterladte Midler og Boe skal forholdes, og enhver Vedkommende om benævnte Testamentes Jndhold allerede er given Efterretning saa bliver dog herved bekiendtgjort, at Stervboets Aabning foretages den 13de Februarii førstkommende, da enhver af bemeldte sal. Hr. Etats=Raad Høyelses fødde Arvinger, som det maatte behage at bievaane bemeldte Forretning, ville indfinde sig i den afdødes paa Wemmetofte beboede Værelser Kl. 9 Formiddag. Wemmetofte, den 27de Januarii 1775. Den geistlige Skifte=Ret i Slagelse Herred, lader herved bekiendtgiøre, at Skiftet efter afg. Hr. Povel Boesen Frick, forhen Hører ved den Latinske Skole i Slagelse, bliver ibid. vil Gud foretaget Torsdagen den 9de Mart. førstkommende, til hvilken Tid Credi og Debitorer, samt andre Vedkommende, vilde behage at møde eller møde lade, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og Boets ringe Tilstand. Sønderup Nørre, den 20de Jan. 1775. Paa Med=Assessorers og egne Vegne E. G. Vieth, Provst i Slagelse Herred. Næsten Et Tusende Rigsdaler, tilhørende Gorvel Christin Schytte, ved Døden afgangne Degn til Tingsted Meenighed paa Falster Falck Schytte, hans umyndige Datter, ere enten strax eller til nu førstkommende 11te Mart, paa gangbar Rente, og mod antagelig vederhæftig Pant og Forsikring at bekomme saaledes hos Provsten i Fyhns Schams Herred, Klinte Præstegaard i Fyhn, Søren Broge. den 5te Januar. 1775. aarden No. 88 ved nye Børs er under Haanden til Kiøbs, (I Liebhaberne behager at addressere sig til Hr. Jens Vedege Hr. Christian Hansen, eller til Eyeren selv i Gaarden.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
en 29de Januarii 1774. er Etats=Raad Frederich, Michael Krabbe allernaadigst beskikket til at være Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 7de Julii er Etats Raad Christian de Schou boe allernaadigst beskikket til at være Stiftsbefalingsmand over Bergens Stift, og Amtmand over det søndre Bergenhuus Amt.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 21de October haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst bestilt Oberstlieutenant Johan Georg von Dilleber til Oberst og Major Henrich Christian von Hirsch til Oberstlieutenant af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 1ste December er Jens Lundum allernaadigst beskikket at være Herredsskriver udi Liusgaard Hitz=Herreder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 29de December er Studiosus Cai Buchard Zierg, Tambs allernaadigst beskikket at være residerende Capellan for Kliim, Wust og Thorup Meenigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 5te Januar 1775. er Copellan Hr. Johan Dietrich Wilhelm Westenholtz, ligesaa beskikket at være Sognepræst for Solberg og Sundbye Meenigheder i Aalborg Stift.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 9de Dito har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst bestilt Thøger Schatt til at være Tolder udi Kiøge. Detle Duncker allern, bestilt til at være Controlleur ved Segeberg. Toldstæd. Den 12te Dito er Studios. Johan Jentoft allernaadigst beskikket at være Missionarius Ordinatus til Gilleschaal, Schierstadt og Saltdalen i Nordlandene. Hans Hjort ligesaa at være Byefoged i Mariager og Herredsfoged i Gierløw og Wongsild Herreder. Samme Dag er Studios. Manasse Monrad benaadet med Klig Raads Caracter.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 27de Dito er Hr. Land=Raad og Resident Friderich Carl de la Pottrie i Lübeck efter allerunderdanigst Ansøgning af Hs. Kongel. Majestæt i Naade entlediget fra sin Tieneste. Den 2den Februar. haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst behaget at lade udgaae en Placat angaaende, at vedkommende Skifte=Forvaltere aarlig skal aflægge Rigtighed for Justitz Cassens Jndtægter.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 3die Dito er hidtil værende Committeret i det Kongel Rentekammer, Hr. Capitain Henrich Wilhelm von Gerstenberg igien allernaadigst beskikket til Resident i Staden Lübeck.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 6te Dito har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Auditeur Jonas Rist til at være Controlleur ved Friderichshalds Toldsted udi Raadmand og Controlleur Leths Sted, som efter Ansøgning fra denne Tieneste i Naade er dimitteret.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Under Dato Christiansborg den 13de Febr. har Hs. M. allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved al Omløben med Handels-, Kram og Galanterie, samt Haandværks=Vahre i Kiøbstæderne og paa Landet i Kongeriget Danmark aldeles forbydes.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Samme Dag har Hs. Kongel. Najest. allern, udnævnt Peter Waldman til Huusfoged i Amtet Gottorf.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 17de Februar. er Candidatus Juris Jens Ostenfeldt allernaadigst beskikket til Procurator ved Hof= og Stads=Retten i Kiøbenhavn, samt ved alle andre Ober= og Under=Retter i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Den 20de Dito haver Hs. K. M. allernaadigst benaadet Fuldmægtigen i General Land-Oeconomie= og CommerCollegii Norske Secretair Marcus Westerman med CommerceSecretairs Character.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Under Dato Christiansborg den 23de Febr. har Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst udgivet den Orden, hvorefter Hs. Majestæt vil, at de Sager, som til indeværende Aars Høyeste Ret deels nye ere indstævnte, deels fra forrige Aaringer overblevne skal foretages, og dermed den 2den Mart. begyndes. Hr. Johan Georg Kop, Viinhandler, og Hr. Niels Broch, Grosserer, ere optagne iblant Stadens to og tredive Mænd.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Søe-Cadetterne Horstman og Lindholm ere allernaadigst udnævnte til Second-Lieutenanter i Søe=Etaten.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Fra den 28 Januar. til den 25 Februar. ere her i Staden, copulerede 48 Par, fødde 106 Drenge, 108 Piger, til sammen 214, døde 56 Mænd, 60 Qvinder, 54 Drenge, 57 Piger, tilsammen 227, ere altsaa 13 flere Døde end Fødde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 27, Barselseng 2, Blodgang 1, Blodstyrtning 1, Brystsyge 19, Durchløb 1, Feber 14, Flek feber 1, Forraadnelses=Feber 7, Gicht 1, Hidsig Feber 6 indvortes Svaghed 1. Jnflammations Feber 2, Koldbrand 1, Kopper 4, Kræft 1, Ormefeber 2, Purpur feber 1, Slag 71, Sting 1, Svindsoet 10, tærende Syg Syge 18, Tænder 1, uangivne Svagheder 25, Vattersoet 6.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 29 Jan til den 25de Februar. af Patienter indkomne 124, udgaaet 77, døde 25, af Barselqvinder indkomne 40, udgaaet 36, død 1, af Børn fødde 36.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Fortegnelse over Fødde og Døde, samt Copulerede udi endeel store og smaae Steder i Europa.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
1 Fødde, Døde i Copuler, Aalborg Stift = 2385 1594 Aggershuus Stift = 8928 Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Altona Amsterdam. Bergen i Norge. Brunschmig.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Carlscrone, Cassel ChristianstaClausthal paa Erlangen.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Frankfurt am Mayn. Falster,
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Fyhn, Giesen. GothGothenborHamborg. Hanau. Harlem Herzogenbusch. Holstein HerJnspruk¬
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Kønigsberg. Langeland. Leiden. Leipzig, Leuwarden. Lolland, London Malm, Manheim, Middelborg. Miettau.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Pinneberg Herskabet. Rantzau, Grevst Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Schleswig Hertugdom. Siellands Stiff.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Rotterdam. Fødde.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Døde. Copuler.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Stockholm. Stutgardt
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Trondhiems Stift Turin Uddewalle = Uirecht
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Warschau, den Lutherske dan ske Meenighed
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Warschau, Wiborg Stift =
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Wien. Østad. Zeybriken = Skrivelse fra de Americanske Coloniers General Congres til det Storbrittaniske Folk, (af en Engelsk Gazette, Philladelphia, den 5te September, (Beslutning See Januarii.)
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Udi alle vore Colonier bliver Justitien ordentlig og upartisk forvaltet, og desuagtet kan de Anklagte, saavel som alle til Vidner udseete Personer, J Kraft af nogle Parlements Acters Meening, og den Forklaring man giør over andre Acter, med Magt paagribes, bringes til Engeland, langt borte fra deres Fødeland dømmes af eedsvorne Fremmede, og udsættes for alle de Vanskeligheder, og alle de Fortrædeligheder, som reyse sig af Mangel paa Venner, Mangel paa Vidner og Mangel paa Penge. Da den Hensigt, at hæve en Jndkomme af den paa Theens Jndførsel i America lagte Told, blev tilintetgjort, ved det at vi ophørte at lade disse undværlige Vahre komme fra Engeland; aftalte Ministerium en Plan med det Ostindiske Compagnie, og der blev udstædt en Act, som autoriserede og opmuntrede, Compagniet til, at føre Thee til Colonierne og sælge samme der. Formedelst den øiensynlige Fare som vi ville geraade udi, dersom vi lode denne listige Streg Lykkes, og tillade at en Taxations Exempel blev indført iblant os, grebe vi til adskillige Messyrer, for at afvende denne Streg Folket i Boston, som da stoed under en Gouverneur Hr. Hutchinson, hvilken, saavel som hans Formand Sir Frantz Bernerd, heele America anseer som sin Fiende, besandt sig udi den alleryderste Forlegenhed. Gouverneuren havde ved sin Bestyrelse forhindret, at de med The ankomne Skibe, ikke igien seylede hiem: Tolden skulle nu betales, Ladningen udskibes, og falbydes, og en Gouverneurs Bestrebelse skulle have forskaffet og beskyttet mange Kiøbmænd. J medens nu Staden svævede i Uvished, og ikke vidste hvad den skulle gribe til, blev Theen kastet i Søen. Vi ville for et Øyeblik antage, at man herudi har begaaet en Feyl, en Forseelse, og at altsaa Eierne af Theer have Ret til at forlange Erstatning, saa stode jo dog Domstoelene aabne for dem, og Dommere, udnævnte af Kronen, præsiderende derudi. Men det Ostindiske Compagnie fandt ikke for got, at begynde en Proces i den Henseende, og det har ey heller nogen Tiid forlangt Erstatning hverken af enkelte Personer, eller af heele Staden i Almindelighed.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Her see J nu den ministerialske Plans gradvise Fremgang at giøre os til Slaver. Ministerium indsaae vel og var tilfulde forvisset om, at saa haarde og undertrykkende Forsøg, saasom at berøve os vor Eiendom; at fratage os den dyrebare Rettighed at dømmes af Edsvorne; at bemægtige sig, vore Personer, og føre os til Engeland, for der at blive dømte; at sperre vore Havne, at ophæve vore Friheds Breve, og omstøbe vore Regiernings Former; at saadanne Forsøg ville opvække, og havde allerede opvakt megen Misfornøyelse udi alle Colonierne, og at deraf kunde reyse sig en aabenbare Modstand mod disse Messyrer. Desaarsag har Ministerium ladet udgaae en Acte, at alle de skulle beskiermes, holdes skadesløs og være frie for at Rettens Tiltale og Straf, som for at bringe disse under trykkende Løve i Execution, maatte giøre sig skyldige, endog udi Mord." Og ved en anden Acte blev Canada meget udvidet ihenseende til dens Grænser og sammes Gouvernement blev saaledes indrettet, at Jndvaanerne kunde komme i Uenighed med os, og ved Fordomme saavel i borgerlige, som Religions Sager blive afsondrede fra vore Fordeele, paa det de formedelst deres Mængde, som tiltog daglig ved de Catholske Emigrantere fra Europa, og i Kraft af deres Hengivenhed for en deres Religion, saa gunstig Administration, kunde blive forskrekkelige for os, og maatte ved Leylighed være nyttige Redskaber i Magtens Hænder, for at bringe de gamle frie og protestantiske Colonier udi den samme Trældoms Stand, i hvilken de selv krybe. Saadant var øiensynlig Hensigten af denne Acte og de den betragtet fra den Synspunkt er overmaade farlig for vor Frihed og vor Rolighed saa kan vi en andet end besværge os over samme som over et fiendtligt Skrit mod det Brittiske America.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Foruden disse Betragtninger, maae vi og beklage den ulykkelige Tilstand, hvorudi saa stort et Antal Engelske Colonister er sat, som, opmuntrede ved den Kongelige Proclamation, der lovede dem en fuldkommen Nydelse af alle deres Rettigheder, have kiøbt Establissementer i dette Land. Disse finde sig nu underkastede en vilkaarlig Regiering, skilte ved den Rettighed at dømmes af Edsvorne, og naar de ere satte i Fængsel, kan de ey giøre nogen Fordring paa at nyde got af den Acte Habeas Corpus (?) dette store Værn, dette den Engelske Friheds Palladium. Vi kan og ikke skiule vor Forundring over, at et Brittisk Parlement nogen Tiid har kundet samtykke udi, at man i dette Land, Canada, har befæstet en Religion, som tilforn har oversvømmet Eders Øe med Blod, og udbredt overalt i Landet Ugudelighed, Overtroe, Forfølgelse, Mord og Rebellion.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Hvem som efter sin Overbeviisning finder ingen iblant Cardinalerne værdig til at være Pave, behøver ey at give nogen sin Stemme, hvorpaa man og i Conclave af 1758 har havt et Exempel. Siden bliver een Stemme efter den anden udtagen, og efter at de ere gaaet igiennem de 3 Sceutatorers Hænder, oplæser den sidste dem hver Gang høyt, og skriver dem op Den som har de 2 tredie Deele af Stemmerne bliver Pave.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Naar de Fremmede Cardinaler merke, at een, som mishager deres Hoffer, har snart Stemmer nok, saa maae de protestere mod hans Val; thi naar Tallet engang har sine fulde Stemmer, saa finder ingen Exclusion, eller Udelukkelse, (hvortil Ken. Keiseren, Frankerig og Spanien have Magt, ) meere Sted, Naar ingen har det tilstrekkelige Antal af Stemmer, saa kommer det til Accesso, eller anden Votering paa samme Maade, hvilken gemeenlig og falder ligeledes ud, saasom enhver bliver ved sin Meening. Hver Morgen bliver Strutinium paa nye igientaget, indtil Parterne omsider blive klæde af at Leve saaindsperret, eller nogle Cardinaler ved Cabaler blive bragte paa en anden Side. -
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Alt hvad som foregaaer ved et Pave Val, er, som Romerne sige, Virkninger af den hellig Aand; imidlertid kan de ikke nægte, at jo i disse Virkninger yttre sig meget menneskeligt. Cardinalerne kives sammen, og hidsige Hoveder have vel før truet hinanden med Blekhornene. Uagtet Eeden blive saa mange Statsstreger spillede, saa mange Stemmer givne af Partiske Hensigter, eller tilvendte en anden af Had, at det hører en stærk Troe til at holde Vallet for en Virkning af den hellig Aand. Ethvert Conclaves Historie er fuld af saadant: Cardinal Passione giorde i det Conclave af Ao. 1758 en bidende Satire paa sine Medbrødre, hvorudi han forekastede dem mange saadanne Partiskheder. Det fattes i Almindelig idender &c. hed udi ethver Conclave ikke paa Satirer, og Friheden er i Rom saa stor, at man uforhindret læser dem, ja endog nævner deres Forfattere. Nogle af følgende Anedoter maae være et Beviis derpaa. J det Conclave af Ao. 1724 blev Orsini Pave under det Navn af Benedict XIII. endskiønt ingen i Begyndelsen havde tænk paa ham. Derudi var Cardinal Olivieri Skyld. Thi da Orsini een Dag meget alvorlig formanede sine Colleger til ey ved deres Jntriguer at give meere Forærgelse, sagde Olivier til den som sad nær ved ham, i det han pegede paa Orsini, lad og tage denne ærlige Præst (Orsini havde været en Dominicaner) han er af et stort Huus, men skal ingen skade paa nogen Maade. Hiin gjorde den Jndvending: men hvad skal blive af Cosica, som trækker ham om ved Næsen, Cosica, svarede Olivieri, er en Abbatuctio, som skal takke Gud naar han faaer et Præstekald paa 1500 Rdr. Jndkomme Orsini blev Valt, han kiendte sin Svaghed, og ville længe ikke modtage Kronen, indtil hans Ordens General ved votum Obedientia(Lydigheds Løfte) saa at sige, maatte tvinge ham dertil. Fortsættelsen følger.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Rug Holstensk Td. Korn. Rd. Mk. s. Dansk Vaar=Sild Td. Rd. Mk. Rd. Holsteensk Høste Sild Td. 5 Rd. Mk. Jydskenkelt Rdlr. Mk. s. 5 Rdlr. 2 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Priis-Courant. Dansk Td. Rd. Mk. a 3 Rd. 3 Mk. s. Norsk Sild Td. 5 Rd. Mk. Fyhnst, Rdlr. Mk. 4 Rdlr. 2 Mk. s. Holstensk Hvede Td. 5 Rd. 3 Mk. Laalandsk Td. 4 Rd. 2 Mk. Tran Tønden. Salt. 22 Rdlr. Mk. Birke. Rdlr. Mk. s. Byg Td. 1 Rd. 3 Mk. 8 s. 1 Rd. 4 Mk. Gryn Td. Rd. Mk. 5 Rd. 2 Mk. Norsk Tønd. 3 a 3 Rd. 3 Mk. s. i Lyneborger, Td.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Kiøbenhavns 6 a 6 Rd. 3 Mk. Malt Tønden. 2 Rdlr. Mk.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Havre Td. 1 Rd. 8 s. Gryn Td. - 7 Rd. a Rd. Mk. Spansk Tønd.
Berlingske Tidende, 1775-02-01
Engelsk Td. 3 Rd. 3 Mk. s. Rdl. Mk. s. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Boghvede Gryn Tønd. Rd. a 5 Rd. 2 Mk. Erter Tønden Rdlr. 2 Rd. 2 Mk. Fæde Vahre. Viin.