JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-16
Videnskabelighed. Theologisk Examen: den 5 Febr. A. F. Schjødte land., H. Jermin hand, ill., En Non cont. Den 9 Febr. G. H. M. Roll land, inprimis obspecimen seriptum; A. S. Bülow hand ill. Tildragelser. J Natten til den 23 Januar er der i Heckkathen paa Godset Gross Steinrade forøvet en Morddaad. Paa Godset Friedensthal ved Eckernførde, er skeet et dobbelt Mord af Jalousie. En temmelig lignende Forbrydelse har tildraget sig paa Godset Saxdorf, idet en Gartner skjød sin fra Dandsen kommende Kjæreste og derpaa (forgiæves) søgte at berøve sig selv Livet. (Jtz. Wochbl.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-16
Blandinger. Med sidste Rummer af Roeskilde Avis følger et Udtog af Byens Borgerrepræsentanters Forhandlinger i Januar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-16
J Begyndelsen af Mai Maaned d. A. lader Directionen for Nationalbanken ved Auction paa Børsen bortsælge c. 400 Skippund Kobber i kasserede Markstykker, blandt Andet paa Vilkaar, at Kjøberne for egen Regning lade de kjøbte Markstykker indsmelte enten i Hovedstaden eller paa Frederiksværk af den eller de Personer, som Banken dertil maatte committere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-16
J Lollands-Falsters A. lægges Præsterne paa Hjerte, at de itide forene sig for at kunne indkomme til de næste Stænderforsamlinger med Andragender og flere dem vedkommende Gienstande, saasom i Anledning af de fleste Præstegaardes usle Forfatning. "Naar en ung Mand - hedder det – nu bliver kaldet til Præst, tænker han strax paa at komme bort igjen til et bedre Kald, og i Reglen erholder Jngen et Kald, hvor han kan beslutte sig til at blive sin Livstid, for det er saa langt ud paa hans Livs Aften, at han ikke kan gjøre Regning paa at have ret mange Aar tilbage, og i alt Fald mangler Kraft og Lyst, og som oftest tillige Evne til at paatage sig de Besværligheder, der ere forbundne med at bygge. Det bliver heraf en naturlig Følge, at de fleste Præster nøies med at flikke og lappe paa det Gamle, saa at Præstegaarden blot nogenlunde kan udholde Provstesynet, der som oftest ikke har meget at betyde; men derfor boe de fleste Præster usselt, og de evige Smaareparationer medtage dog i Tidens Længde saa meget, at disse ofte ere en væsentlig Grund til Præsternes trange Kaar."J Slagelse Avis fortælles, at for kort siden blev en fra Rasphuset undvegen Fange paagreben i Nærheden, af Kallundborg og indbragt til Arresten i denne By Her blev han syg, hvorfor Jernet blev taget af ham. At hans Sygdom ikke har været meget betydelig, beviser den Omstændighed, at han under samme brak ud af Arresten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-16
Paa Gaarden Philipsdal blev samme Nat eller Natten efter begaaet Jndbrud; men Eieren kom til og skræmmede Tyven, som var i Begreb med at sætte sig i Besiddelse af endeel Sølvtøi. Han tog Flugten igjennem det aabne Vindue, og Man antager med temmelig Vished, at det har været den her omtalte Forbryder, som har forsøgt dette Tyverie. En anden fra Straffeanstalten undvegen Fange er for nylig paagreben og sat fast i Kallundborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-16
Under Overskriften: "Jordløse Huse, læses en Artikkel i Vestsjell. Avis, hvori Jndsenderen blandt Andet: siger: "Ligesom naar Man udkaster et Aadsel, der da allevegne fra forsamler sig Rovdyr derom - saaledes gaaer det til omkring ved Slagelse, at der indfinde sig Beboere, nok til alle de jordløse Huse eller Rottenborge, der i den senere Tid ere blevne til. Jeg kjender saadanne propfulde Huse - een Stue, hvori 3 Familier - Mænd, Koner, Bisloppersker, Børn - 11 menneskelige Væsner i eet Hull ; at disse Væsner sulte, fryse, gaae negne og i høieste Grad demoraliseres, at de, for at leve, ere nødte til at stiæle og røve, eller og de af hinanden fristes og forledes dertil, at de ved en ussel og knap Næring blive svækkede og sygelige, at de omsider maae falde Communen til Byrde som Fattiglemmer, om de ikke som Forbrydere blive grebne og straffede, at deres Afkom, opfødt ved Elendighed, bliver til lutter Elendighed og Scandale, - Alt dette synes ikke at røre Eierne af disse Huse. øde de ere 111 S. Forlangt indrykket.)J nogle af Ove Thomsens svenske Avis og Avertissements Tidendes senere Nummere fudes flere tildeeanonyme Jnserater, hvori Forfatterne paa en haanende Maade have søgt at nedsætte en agtet Medborger, Cancellieraad Hempels Værd og Fortjenester. Det er derhos om nogle af disse Angreb foregivet, at de hidrøre fra en Samling af Stemmeberettigede, uden at man kjender Personerne, og det er derved anlediget, at alle Odense valgberettigede Borgere kunne mistænkes for at være Deeltagere eller Medvidere i Angreb, som allerede Enhver, der har Agtelse for det Sømmelige og Passende, og endmere den, der kjender den Angrebne, maatte misbillige. Undertegnede valgberettigede Grundeiere og andre Jndvaanere i Odense finde os derfor saameget mere anledigede til for vort Vedkommende offentlig at udtale en saadan Misbilligelse, ligesom vi finde det passende at antyde de Erkjendelser, hvorpaa denne vor Erklæring med særligt Hensyn til den Angrebne er grundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-16
J over 40 Aar har Cancellieraad Hempel boet og virket i Odense, ved Drivtighed og utrættelig Flid, arbeidede han sig frem til en selvstændig Stilling; i denne har han tillige helliget Commmunens Gavn baade Tid, Kræfter og Opoffrelser af flere Slags. J 27 Aar har han været Forligelsescommissair, han har været Medlem af Fattigvæsens- og Skole=Commissionerne, har deeltaget i Oprettelsen eller Bestyrelsen af flere vigtige Stiftelser f. Ex. den borgerlige Enkekasse, den lahnske Stiftelse for hjelpeløse Børn m. fl., han virkede med Jver for Oprettelsen af Asplet og har stiftet et Legat for flittige og sædelige Børn i samme. Han hædredes med sine Medborgeres Tillid, idet de valgte ham til Stænderdeputeret og senere til Raadmand. Som Stænderdeputeret rettede han sin Tale og Færd efter det, han troede at være Gud, Konge og Fødeland skyldig, og vi formene, at reen Villie og moralsk Selvstændighed ved Stemmegivningen ere Egenskaber, som altid fortjene Agtelse og Paaskjønnelse, Egenskaber, som ikke kunne frakjendes Cancellieraad Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
70 Aargang. Ne 2 Fyens Stifts Kongelig ene privilegerede. sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten. Trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Cancellieraad. 17 Februar 1841. Onsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Jndhold. Fædrelandet. Videnskabelighed. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Fædrelandet. Videnskabelighed. Efterat det kongelige nordiske Oldskriftselskab havde anholdt Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen og som Præsident at overtage Selskabets Bestyrelse, har Hs. K. Høihed tilkjendegivet ved Skrivelse til Selskabet af 3 Februar, at han med særdeles Glæde havde modtaget Underretningen om dette Selskabs Ønske, og at han, efter at have erholdt Hs. Majestæts naadigste Samtykke, med Fornøielse modtager dette Beviis paa Selskabets Tillid, idet han beder ethvert af dets Medlemmer at være overbeviist om, at han vil søge at retfærdiggjøre denne Tillid ved uforanderlig Jver og Jnteresse for dets Formaal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Blandinger. Jfølge "Dagen" har Etatsraad Treschow undslaaet sig for at modtage det paa han faldne Valg som Stænderdeputeret blandt Fyens Sædegaardseiere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Jfølge Aalb. A. vil Christian Winther i sin nye Ansættelse erholde 1000 Rbd. Gage og Titel af Professor, Vi have - siger Berl. Tid. - tidligere omtalt den danske Journalistik og bemærket, at vi ikke kjende noget Land, i Forhold til hvis Størrelse og Folketal Journalistiken er mere almindelig og udbredt, end her i Danmark, og ingen enkelt Stad, som i denne Henseende overgaaer Kjøbenhavn - og dog faae vi hvert Aar endnu flere Dagblade og Ugeblade. Men betragter Man Forholdenne nøiere, saa indsees tillige, at der ikkun er meget faa Steder, hvor dette kan skee med større Lethed, end netop hos os. Til at udgive et Blad udkræves ikke nogensomhelst Tilladelse, ingen præsteret Garanti, ingen Stempelafgift eller deslige, ingen Formue, ja ikke engang noget bekjendt Navn. Et Par Hundrede Subskribenter dække Omkostningerne, som for et Blad af ringe Omfang ikke ere store, Man har altsaa aldeles ingen Risico, undtagen i alt Fald den, at maatte lade Bladet gaae ind igjen, ifald det ikke svarer Regning, og da Man hjelper sig med Psendonymitet m.v., saa udsætter Man sig heller ikke for nogen videre Uleilighed for sin egen Person. Jfølge samme Blad har den yndede Skuespiller Phister erholdt Tilladelse til i indeværende Saison at give en Aftenunderholdning paa det kongelige Theater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Kbhposten bemærker, at Herlufsholms Skole alt i længere Tid (hvad ogsaa "Corfaren, har peget hen paa har befundet sig i en saa tilbageskridende Forfatning, at dens Disciples Antal alene i de fire sidste Aar har formindsket sig fra 50 til c. 20, hvilken Afgang ingenlunde hidrører fra, at Disciplene saa hurtigt eller i saa stort Antal dimitteres, da sjelden nogen af dens Elever førend i sit 20 eller 21 Aar qvalificerer sig til Dimission, medens derimod mange Disciple tidligere forlade Skolen for i andre Jnstituter eller privat at lade sig forberede til Universitetet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Hr. Toldkasserer Schmidt i Helsingøer har i "Fædrelandet i en Annonce nærmere udviklet, hvorfor han ved Deputeredevalget sidste Gang gav sin Stemme til Kirck og ei til Steenfeldt. "Som bekjendt - siger han indgav Steenfeldt et Forslag angaaende Oprettelsen af høiere Realskoler, og foranlediget heraf indgav Stænderne i 1836 Andragende herom til Hs. Majestæt, hvor blandt Andet anføres, at den i Helsingøer værende lærde Skole sjeldent har kunne hæve sig til et høiere Discipel antal end af nogle og tyve. Dette Argument maa altsaa tildeels om ikke aldeles ansees som Grunden, hvorfor den lærde Skole her i Byen er bleven nedlagt; det kan vist ei betvivles, at vedkommende Committee hos Byens Deputerede har faaet den anførte Talstørrelse opgivet, i alt Fald havde det været en fuldkommen Pligt for Steenfeldt at undersøge, om den var rigtig, men dette har han undladt, thi Discipelantallet i den lærde Skole var efter et Original-Document, som jeg har i Hænde, efter et Middeltal at 23 Aar nogle og halvtredsindstyve og navnlig i 1835. 41 Steenfeldt har altsaa foranlediget, at Stænderne i deres Jndstilling til Hs. Majestæt har anført en saa betydelig urigtig Talstørrelse, som har havt uberegnelige Følger for Helsingøer, og denne Feil har han endnu ei søgt at raade Bod paa, thi Byen har endnu ei, i Stedet for den forlængst nedlagte lærde Skole, erholdt en anden offentlig Skole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Hr. Proprietair Holbek til Albek har ifølge Aalb, A. i denne Tid frigivet sit Godses Bønder for Hoveri paa særdeles billige Vilkaar, nemlig 200 Rbd. aarlig, samt Leverance af Tiende- og Landgildekorn til den nærmeste Kjøbstad. Denne Frigivelse har en saa meget liberalere Charakteer, som den tidligere Hoveriforening ved dette Gods var meget stræng og trykkende for Bønderne. Efter Sigende skulle ogsaa Dhrr. Cand. juris Rottbøll til Børglumkloster og Kammerjunker de Skeel til Birkelse have ifinde, paa lignende billige Vilkaar at frigive deres Godses Bønder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Odense. (Forsinket Meddelelse.) Med megen Høitidelighed stededes den nyligen paa Schelenborg afdøde kun 25 Aar gamle, Baronesse Charlotte Wilhelmine Sophie Emilie v. Juel-Brockdorff, Datter af Hr. Baron v. Juel-Brockdorff til Thorseng og Schelenborg, til sit sidste Hvilested den 25 Januar. Kisten blev af Godsernes Forvaltere, Fuldmægtigerne og Flere baaret fra Liigstuen, paa Schelenborg over Gaarden til Liigvognen, der var forspændt med 6 graae Heste med sorte Dækkener. Foran Liigvognen gik 11 Søfolk fra Thorseng med Flag paa halv Stang, under Sørgemusik. Godsets Skolelærere bare foran Liget Vaabenskildterne med det Juel-Brockdorffske Vaaben, tilligemed den Afdødes Navne. Derefter fulgte en Deel sortklædte Bønderpiger og endnu 8 andre unge Piger, Alle med Blomster og Krandse. Efter Liget fulgte, foruden de nærmeste af Familien, en Skare af flere hundrede Mennesker, Alle uindbudne. Ved Ankomsten til Dalby toge Godsets Bønder Kisten af Vognen og bar den til Kirkeporten, hvorfra den bares ind i Kirken af de Samme, der havde baaret den til Vognen. Kirken ledsagedes Psalmernes Afsyngning af Sørgemusiken, og da Sognepræsten, Hr. Jørgensen, holdt Talen, nedsænkedes Flagene over Kisten. Derefter blev den Afsjælede baaret ind i Capellet, hvor der blev paakastet Jord og af den ærværdige 76aarige Olding, Hr. Pastor Schmidt til Mesinge, holdt en særdeles hjertelig Tale. Jndsenderen, der selv var tilstede ved den høitidelige Handling, kunde, ved at mindes den Afdødes timelige Glands og Herlighed, ikke lade være at tænke paa en Gravskrift, der paa Kjøbenhavns Assistencekirkegaard findes paa en Ahlefeldts Grav, og hvor Digteren, efterat have beskrevet hiin adelige Families Magt, gaaer over til at omtale Dødens endnu mægtigere Haand og siger i den Anledning: Trods der Rigdom, Magt og Vælde Slipper ingen Ahlefelde! Thi ogsaa her vare alle Kunstens Hjælpemidler forgiæves, blevne anvendte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
En agtbar Medborger og forhenværende Jndvaaner af Odense, som i mange Aar levede i vor Midte, Saddelmagermester Ole Hansen, er, efterat have tilbragt sine sidste Aar med en kjærlig Familie i det rolige Landliv, vandret heden. Fra sit Ophold her var han af Alle kjendt som den duelige, virksomme og vindskibelige Borger, der gjerne deeltog i ethvert almeennyttigt Foretagende og aldrig holdt sin Skjærv tilbage, hvor det gjaldt om at yde den trængende Næste hjelpsom Bistand. Efter at have forandret sit Opholdsted glemte han dog aldrig sit gamle Odense, hvor han som Olding endnu indfandt sig engang, hver Sommer, for at bivaane den glædelige Borgerfest i Samling med det borgerlige Skyttelang. Maatte de sørgende Efterladte finde nogen Trøst ved Tanken om, at han (Udg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
ogsaa her lever i velsignet Minde, Jdag savnes ingen Poster. Store Belt, som forud havde været heelt tillagt, var isøndags meget aabent paa begge Sider af Sproge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Skibs= og Handels-Efterretninger, Kbhavn den 12 Febr. Jiskarten mellem Sverrig og Sielland bliver nu mere lerende: igaar ankom der saaledes 9 Slæder fra Malme uden Gods, men for her at indtage Varer, og idag kjørte 23 Slæder dertil med Gods. Jdag kjørte 4 Eenspænderkaner herfra til Landscrona. Jmidlertid skal Jsen mellem Saltholm og Sverrig ikke overalt være stærk nok for Kjørende Horsens Fjord var den 12 ds, saaledes tillagt med Jis, at Man kunde gaae derfra til Derne Hjerne og Endeelave, ja selv til Sams.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Fra Saxkjøbing Toldsted er i 1810 udført 32,017 Tdr. Korn, altsaa 913 Tdr. flere end i 1839. 177 Fartøier af 1601 Læsters Drægtighed er indklarerede, og 181 Fartøier paa 1783 Læster, ere udklarerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Reisende over Storebelt, fra 4 til 11 Februar. Fra Fyen til Sielland; Forpagter Neergaard, Kjøbmd. Holck; Fabriqueur Seidel; Auditeur Liebe; Jnstrumentmager, Slotky; Skipper Jacobsen; Billedhugger Jahn; Handelsreisende Ruppell og Ehrenburg, Kjøbmd. Raphael; Particulier, Nathansen, Propriet. Tesdorph, Kjøbmd. Gruneberg; Demoiselle Winchler; Hr. Buch. Baa er Fra Sielland til Fyen; Grosserer Hoskjær Hyrekudsk Nissen og Wodsgaard; Secondl. v. Popp og Christiani; Handelsreisende Franzmann, Bundtmager Klemke; Landmand Prosch; Secondlieut. v. Malling, v. Schmidt og v. Clausen, Consulatsecretair Piepersberg; Pastor Carlsen; Kjøbmd. Jacobæus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Odense Kirkenyt. St. Knuds Sogn. Døde: den 7 Febr., Mad. L. A. Thornberg, fød Rauch, 40 Aar; den 9de, J. Sørensens Datter, Johanne Severine, 13 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
(Jndsendt.) Da den stemmeberettigede Borger allerede i den Berlingske Tidende No. 28 har afgivet sit ultimatum, kunne vi formede at han ikke bryder sit Ord ved at efterkomme den til ham af flere stemmeberettigede Borgere i Svendborg i samme Tidendes No. 30 gjorte Opfordring, hvor let det vist ellers maatte være ham fyldestgjørende at oplyse Rigtigheden af hans om vort Stændervalg yttrede Formening. Om vi ikke ere stemmeberettigede, saa ere vi dog alle ret ved underrettede, og veed, hvor nøie vor Skattebevillingspetition i Sommer og vor Valgstyrelse i Vinter ere, og stedse maa blive, forbundne i vor Byes Friheds-Annaler, hvorfor vi i al enfoldig Troskyldighed og med upartisk Sindighed tillade os, at fremsætte følgende Spørgsmaale, 1) Opvoxede disse 2 herlige Frihedstræer paa Svendborg, egen Grund, eller blev ikke Spiren og alle fornødne Forberedelser, lige indtil Concepten til Skattebevillingspetitionen, sendt os herover fra et liberalt Drivhuus; 2) Maatte ikke disse spæde Drivhuusplanter med den meest utrættelige Vaersomhed bæres fra Huus til Huus, for at vænnes til vor ubrakkede Jordbund og maaskee mindre blide Klima 3) Ligesom man saa ofte her i Livet paa Mennesker anvender snilde Overtalelser, herlige Løvter og hellige Forsikkringer uden streng Hensyn til om disse ere velgrundede og sande eller ikke, blot for at formaae dem til at gaae ind paa en vis Anskuelse, maatte der da ikke ogsaa af de kloge Gartnere anvendes al tænkelig Konstfærdighed for at faae disse kjælne, fremmede Vexter til at fæste saa megen Rod i vor Jordbund, at de kunde afgive den halvmodne og derfor noget bedske Frugtsom de kastede af sig: 4) Var det legnagtige Rygte, som gik fra Mund til Mund her i Byen, om Grunden til at Generallisten for det 5te Valgdistrict ikke fandtes udlagt paa Raadstuen, ikke ligesaa nedværdigende for den, fra hvem det kom, som indignerende for den om hvem det blev udspredt, Skulde de flere stemmeberettigede Borgere ikke selv til redsstillende kunne besvare sig disse Spørgsmaale, ville vi venskabeligen henvise dem enten til vor Byfoged eller til vor Formand for Borgerrepræsentanterne, thi disse 2 oplyste Mænd hylde vist begge Sandhed og Offentlighed i den Grad, at de med Fornøielse fuldstændigen og sandfærdigen besvare Spørgsmaalene og derved tilfulde oplyse vore Medborgere om, at der vist ikke er sagt formeget, naar der er yttret: "at de Midler, som bleve anvendte forud, vare ligesaa nedværdigende for den Paagjeldende, som de Ord, der faldt paa selve Valgdagen. Slutteligen kunne vi ikke andet end henlede de flere stemme berettigede Borgeres Opmærksomhed paa den korte, men komiske Samtale paa Landeveien, som vi tydelig mindes for kort Tid siden at have læst i et offentlig Blad, dersom vi ikke huske feil i Følgebladet til Ove Thomsens Avis No. 13. Sat sapienti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
AVERTISSEMENTS. Beemodsfuldt bekjendtgjøres for Slægt og Venner, at min uforglemmelige Mand, mine Børns kjærlige Fader, Ole Hansen, forhen Berger og Saddelmagermester i Odense, blev mig ved Døden berøvet den 3 d. M. af et apoplectisk Tilfælde, i hans Alders 70de Aar. Hans Lidelser vare haarde. J næsten 17 Aar levede vi det kjærligste Ægteskab, hvorfor hans Minde stedse skal blive i min Erindring, til vi hisset gjensees. Mosegaard den 5 Febr. 1811. Sophie Frederikke sal. Hansen, fød Raahauge. De
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Nyt statsoeconomisk Archiv. Under denne Titel agter Professor C. N. David at udgive et Hefteskrift som Fortsættelse af det af ham tidligere udgivne Statsoeconomiske Archiv. - J dette Skrift vil blive leveret originale Afhandlinger om vigtige statsoeconomiske og politiske Gjenstande, og Anmeldelser af indenlandske og udenlandske Skrifter, der henhøre til de politiske Videnskabers Gebeer. - Der vil aarligen udkomme 4 Hefter, hvoraf 1ste Hefte allerede er udkommet og kan erholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Prisen for Heftet er for Subskribenter 1 Rbd. J Odense S. Hempels Boglade. modtages Subskription paa. Det kolde Vands Kraft, Negler for Sundhedens Vedligeholdelse udkommer med det Allerførste et nyt Oplag. Bestillinger paa Exemplarer af dette modtages fremdeles S. Hempels Boglade. Pion det vilde være godt for Danmark i Almindelighed og den danske Bondestand i Særdeleshed, om vi fik Enevolds-Magten indskrænket, og Stænderne fik Skattebevillingsret og besluttende Medvirkning i Lovgivningen, af O. Jensen. Faaes heftet for 10 s. hos Dhrr. Busch og Gomard i Nyborg, Jessen i Svendborg, Møller i Faaborg, Hobling i Assens, Wilhjelm i Rudkjøbing samt i Odense hos J. Milo. Nylig er udkommen og faaes paa S. Hempels Boglade: Veispiele und Anfaaben ans allen Theilen der Arithmetikund Algebra, v. Dr. Arndt. 10 Mk. - Harfentene, Andachtsbuch für gebildete Christen, mit Vildern und Randzeichnungen, 3 Rbd. 3 Mk. - Jrene, ein Gebeetbuch für gebildete Christen. 1 Rbd. – Sammlung von Predigten auf die Sonne und Festtage des Kirchenjabres, von Lützelberger, 3 Rbd. - Theoretisch-praktisches Handbuch for Zimmer lente, v. Matthaen, Vaumeister zu Dresden, mit 27 Zeichnungen in Folio. 16 Mk. - Erprobte Anveitung den Rauchtaback zu behandelen. 1 Mk. - Napoleons Asche in Paris. 21 s. - Die Theorie der burgerlichen Bankunst, von Leger. 1 Rbd. - Geschichte der inductiven Wissenschaften der Astronomie, Physik, Mechanik, Chemie, Seologie &c., nach dem Englischen der Whewell, mit Anmerkungen v. Lit trow. 12. Bd. 3 Rbd. 4 Mk. - Gedenke und Notizenbuch, für Jngenieure, von Dr. Høyer. - Theorie des Christlichen Cultus, 3 Rbd. – Dr. Martin Luthers Leben, einErinnerungsbuch für die evangelische Christenheit, von Dr. Genthe, mit 5060 Kupsern. Complet i 18 a 20 Leveringer, hver Levering koster 1 Mk. 5 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Paa S. Hempels Boglade faaes: Den ældgamle Planetbog, 2 Mk. - Allernyeste Hexe og Kunstbog. 3 Mk. 6 s. heft. - Gravspil. 20 sk. Nylig er udkommen og faaes paa S. Hempels Boglade: Den danske Stat eller Kongeriget Danmark med tilhørende Bilande samt Hertugdømmerne, betragtet geographisk og statistisk, især fra et militairt Standpunkt. Af Capitain Baggesen. 5 Rbd. Historiens Philosophie, af C. Molbech, 2 Dele, i Papbind, 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Peter der Groste und seine Zeit. Nach den bestenQuellen dargestellt von Dr. Reiche. - Dette Skrift udkommer i 6 a 8 Leveringer og udstyres med fine Staalstik, 1ste Levering er udkommen. Subskriptionsprisen er 1/2 Thaler for hver Levering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Paa det sidstnævnte Skrift modtages Subskription i S. Hempels Boglade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1841-02-17
Paa S. Hempels Boglade faaes: Forklaring over de hellige Apostlers Gierninger, nærmest til Brug for Skolelærere, af Biskop R. Møller, 1 Rbd. heft. Forklaring over Pauli 1ste og 2det Brev til de Corinthier, af Biskop R. Møller. 2 Dele, 11 Mk. 8 s. heft. Forklaring over Matthei og Johannes's Evangelier og, fra Christi Lidelses Historie af, over samtlige fire Evangelier, nærmest til Brug for Skolelærere, af Biskop R. Meller. 8 Mk. heft.