JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Besynderlig Anecdote til Nytte, for Dommere. Ander Dronning Elisabeths Regiering, blev en vis Engellænder for Lord Dyer, den da værende øverste Dommer (Cheaf Justice of the Court of Commen Pleas) anklaget for at have myrdet sin Naboe. Beviis lighederne vare ey aldeles reene; men Formodningen desto stærkere. Det første Vidne forklarede, at han havde, da han for 2de Dage siden gik over Marken, ikke langt fra Fodestien i Dagbrækningen seet en Mand liggende udstrakt paa Jorden, om hvilken han ey kunde dømme, enten han var død eller beskiænket, men da han kom nærmere til ham, havde han befunden, at det var et dødt Legeme; Brystet at være paa tvende Stæder igiennemstukket: Klæderne og Skiorten blodig; og ved nøyere at betragte Saarene, at det var gjort med en Greb eller Høefort; ligeledes at han derefter ikke langt fra det døde Legeme havde funden saadan en Fork med den Anklagedes Navns Begyndelses Bogstaver tegnet, hvilken Vidnet fremviste i Forhøret, og den Anklagede maatte tilstaae, at det var hans. Det andet Vidnes Udsigende var endnu vigtigere. Han sagde, at han just den samme Dag, da hans Raboe var død, var meget tilig opstaaen, opstaaen, eftersom han havde i Sindeat gaae til en Bye der i Nærværelsen, og da saae et Glimt af den anklagede Person, som havde en Klædes Kiole, paa; hvornæst han mødte det første Vidne, som fortalte, at han havde fundet sin Raboe myrdet, og den Anklagedes Møggreb ikke langt derfra; hvorover de begge vare gaaende henfor at gribe den Anklagede, som de ikke meere kunde see paa Veyen og dernæst at føre ham for Retten. Dette Vidne føyede til at han mærkede, at den Anklagede ikke ved Forhøret havde de Klæder paa, som den Morgen da Mordet var skeet, hvilket forekom ham særdeles betænkeligt, og efter at han havde mærket den Anklagedes Forvirrelse, og forundret sig over hans Benægtelse, er han selv efter Dommerens befaling gaaet ind i hans Huus, og efter lang forgiæves Søgning funden i Sengehalmen den samme Kiole, ganske blodig, som den Anklagede havde paa kort førend Mordet var gaaen for sig. Det tredie Vidne forsikrede selv at have hørt, at Arrestanten, nogle Dage for Mordet skeede, havde udladt sig med haarde Talemaader imod den aflivede. Alle disse Vidnesbyrd lydede ikkuns slet forden Anklagede, og hans Benægtelse var ikke nær tilstrækkelig nok til at svække samme. Han stod meget koldsindig, som en anden forstortet Misdæder, og sagde:Det var sandt, at imellem ham og den nu dræbte Mand havde været en hæftig Trætte; de havde begge i et og det samme Sogn deres Marker, saa nær tilsammen, at den ene af dem nødvendig maatte tage Veyen over den andens Ager til sin egen. Paa den Dag han er dræbt, sagde den Anklagede, gik jeg meget tilig ud paa Marten, og bar hos mig min Møggreb.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Nogle Skridt fra Fodstien saae jeg en Mand liggende udstrakt og ubevægelig, enten som død eller beskiænket. Jeg holdte mig pligtig til at gaae hen tilham, for at bevise ham den muelige Hielp. Da jeg kom nær til ham skiælvede jeg over at see, at det var min Naboe, som skulde i de Dødes Sælskab og svømmede i sit eget Blod, som strømmeviis flød udaf de tvende store Saar han havde faaet i Brystet. Jeg reiste ham op og brugte alle mine Kræfter for at hielpe ham; Jeg beviiste ham den ømmeste Medlidenhed, hvoraf jeg var betagen; Jeg bad ham at nævne mig de Personer, som saa mordelig havde medhandlet ham. Han lod ved ligesom han vilde svare mig, men kunde ikke udføre et Ord. Endelig da han nogle Minuter havde stridet med Døden, udstyrtede han en ganske Blodstrøm, som overbesudlede mig, og derpaa opgav han sin Aand. Virkelig har jeg forud seet, sagde den Anklagede videre, at Mistanken vilde falde paa mig; da jeg vidste meget vel, at den Strid der har været imellem os var bekiendt over den ganske Egn. Fuld af disse Forestillinger forføyede. jeg mig bort ligesaa hastig, som om jeg havde været Morderen, og i den Forvirrelse, denne sørgelige Begivenhed havde sat mig, tog jeg den Aflivedes Greb med mig, og lod min egen ligge ved det døde Legeme. Omendskiønt jeg burde have arbeidet den heele samme Dag paa mine Agre, saa gik jeg dog i Hast hiem for at føre mig andre Klæder, at jeg ikke formedelst Blodet, paa paa de jeg havde paa, skulde giøre mig. skyldig; Jeg forvarede min blodige Kiole i min Senge=Halm; og derfor nægtede jeg for Retten, at have havt en anden Kiole paa den Dag, end den hvorudi jeg er bleven arresteret. Jmidlertid er denne Løgn ikke andet enden Virkning af samme Frygt, som drev mig til at aflegge mine blodige Klæder. Denne er saaledes, sluttede den Anklagede sit Forsvar, den reene Sandhed, med alle dens Omstændigheder. Jeg taler ikke Løgn, omende skiønt jeg ikke kan bevise, hvad jeg siger. - Efter Anseelse er jeg skyldig, men virkelig uskyldig. - Jeg har ingen andre Vidner, end Gud og min Sambittighed. Men disse tvende ærbærdige Vidner vare ikke tilstrækkelige nok til at contra bevise saa stærke overtydende Vidner, som de andre virkelig vare i denne Sag. Hvilken Morder mangler paa Jndfald, at besmykke sin Sag, og hvad for et Skarn raaber ikke Gu D. og sin Samvittighed til Vidne, for at undgaae Straffen, (Fortsættelsen skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Adskilligt Nyt. Fra Tronhiems Skole ere i Aar til Academiet dimitterede 6 Candidati, nemlig: Mr. Niels Dorph Gunnerus, Mr. Johan Randulf Bull, Mr. Christopher Bernhoft, Mr. Thomas Hammond Meldal, Mr. Ole Mehre. og Mr. Peter Christian Høier Carlsen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
J Søndags gik Confirmationen for sig i Stadens Kirker, og var Confirmantenes Antal i alt 46, nemlig i Dom Kirken 15 Drenge og 14 Pigebørn, i Frue Kirke 11 Drenge og 6 Pigebørn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
2 Søndag efter Paaske prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Hr. Angel. Frue=K. Hr. Wittrup. Mr. Hoff.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
J Tugthuuset prædiker til Aftensang Candidat Mr. Johan Randulf Bull.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Copulerede. Bergen den 6te April Copuleret Høyvelbaarne Hr. L. A. Thodahl, Stiftbefalingsmand over Jisland, og Frue Anna Helena Walentinsen Enke af Sal. Hr. Cancellie=Raad. Klov.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Udpasserede. Hans Høyærværdighed Hr. Biskop Gunnerus paa Visitats til Finmarken.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Ankomne Skibe. Skipper J. Serian fra Jrland med Baglast. A. Green fra Dublin baglastet. W. Menarl fra Aberdin baglastet. H. Simpson, fra Engeland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Skipper Christen Lind til Amsterdam med Kaaber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Bekiendtgiørelse. Det Kongelige Nordenfieldske Bergamt i Tronhiem giver tilkiende hermed: at med Posten den 28de April 1770, opgives for det Høylovlige Rente-Cammer: at 343 Skippund 9 Lispund 12 Pund Kongel. Majests. Tiende Kaabber ere her i Bereedskab til det Høye Collegii Ordre: Dette til de Herrer Negotierende til den Ende kundgiøres, for at lagt tage deres Leylighed og Jnteresse, ifald allernaadigst besluttes bemeldte Qvantum Kaabber udi Kiøbenhavn at falbyde, for at vinde den beleiligste Tiid af Aaret. TilTil Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Hvor nogle Bouteller Sirup de Capelliere, re tilkiøbs at bekomme, kan fra Adresse=Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Den Grund i Reebslager-Veiten, som Fridrich Kruses forhen eiende og beboede Huuse staaer paa, er tilkiøbs; Den Lysthavende behager at melde sig hos Eieren Sr. Hans Nissen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Hvor en næsten nye Kaaber Destileer=Pande og en Brygger-Kiedel kan faaes tilkiøbs, kan herfra Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Madame Wind agter underhaanden at sælge sin iboende Gaard her i Byen paa Bakken; Thi ville Liebhaberne med hende om Kiøbet accordere. Bøger.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Fra Pressen i Tronhiem er udkommet: Et Juridisk Collegium for saavidt Danske og Norske Lovs 11te og 5te Bog betreffer, geleydet med de til denne Tiid udkomne Kongel. Forordninger og Rescripter, bestaaende af 4 Parter. Pars 1ma indeholder 7 Capit. Cap. 1) om Sagsøgeren og Sagvolderen. 2) Om Procuratores, 3) Om Hiemmel. 4) Om Dommere. 5) Om Dommeres Assistenter. 6) Om Skrivere, 7) Om Værne-Ting. Pars 2da Cap. 1) om Stevnemaal. 2) Om Arrest. 3) Om Exceptioner, 4) Om Beviser i Rettergang, samt Dom. 5) Om Appel. 6 Om Exsecution. Pars 3tid Cap. 1) Om Jagten, 2) Om Fiskerie, 3) Om Bergværker, deres Optagelse og Rydning, 4) Om Occupatio; Hertil hører: (a) om Hitte-Gods, (b; Vrag, (c) om occupatio Rerum hostilium. 5) Om Accessione, 6) De modo acqvirendCivili, (a) om Hævd, (b) om Arv. 7) Om Testamenter, Gave og Bebrevelse, 8) OmSkifte og Deeling, 9) Om Skifte=Forvalter nes Pligter. 10) Om Traditione. Pars 4taCap. 1) om Contracter, 2) Om Vexel=Contract, 3) Om Gave, hvorunder handles om Laan, 4) Om Leye. 5) Om betroet Gods. 6) Om Pant, Bodmerie og Biil-Breve. 7) Om Borgen og Forløvte, sælges nu i Tronhiem paa Adresse=Contoiret, i Kiøbenhavn paa Expeditions-Contoiret og i Christiania hos Sr. Schwach, for 3 Ort Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Commerce-Secreterer Nissens Extract og Register over de fra 1670. til 1768, udgangne Forordninger og Rescripter med meere, tilligemed et hosføyet Alphabetisk og Cronologisk Register, faaes endnu til Kiøbs 1 Kiöbenhavn paa Expeditions-Contoiret, 1 Christiania hos Sr. Schwach. i Bergen paa Adresse-Contoiret, 1 Tronhiem hos Autor selv, paa fin Skrivpapir for 6 Ort 8 Skilling, paa grovere ditto 5 Ort 20 Skilling, paa Trykpapir 5 Ort 8 Skilling. Samme Stæder faaes og Tractatus Philosophi co juridicus de juramento og Comp dien Jomfrue Pecunia, hver for 12 Skilling, samt nogle faa Exemplarer af Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger for 1767. for 2 Ort 16 Skilling, 1768 og 1769, hver for 5 Ort 8 Skilling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Bortkomne Sager. Første Paaske=Dags Aften er over Gaden, fra Sr. Jelstrups til Madame Thodes Gaard, tabt et Par Sølv Skoe=Spænder; Finderen ombedes at levere samme paa Adresse-Contoiret, hvorfra Eieren, som betaler Findeløn, anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-04-27
Academiers Stiftelse. Kønigsberg. Blev stiftet af 27de Aug. 1544. af Albrecht III. Marggrev af Brandenborg og første Hertug af Preussen, hvorefter det den 28de Martii 1560, blev confirmeret af Kong Siegesmundus i Polen, og indviet som et Kongeligt Universitet den 25de Jan. 1701, i Kong Frederich 1. Nærværelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Fortsættelse af No. 17. Besynderlig Anecdote til Nytte. for Dommere. hos Over=Dommeren gjorde denne Undskyldning ikkun slet Jndtryk men meget meere stadfæstede, at den Anklagede var den Sandskyldige. Han sagde til de Edsorne: Jeg seer intet andet, end at denne Misdæders afskyelig Gierning jo er lagt saa klar forDagen, at han paa det skarpeste maae dømmes. De Edsorne i Engelland maae i Criminel=Sager afsige Dommen, og de maae være 12, om den Anklagede skal kunde dømmes, videre maae de alle være af een Meening; og om een eneste er imod de andre, kan ingen Dom fældes. Lord over Dommeren begav sig bort og lod de Edsvorne i Frihed at afsige Dommen. Disse henbragte dermed den gandske Dag, indtil om Aftenen Klokken 9. Over=Dommeren forundrede sig over den usædvanlige Langsomhed i en Sag, som forekom ham saa klar. Han lod de Edsvorne spørge, om de ikke endnu vare færdige, og af hvad Aarsag de i saa lang en Tiid ikke var bleven enge. De lod ham svare, at de allerede siden i Formiddags vare eenstemmige, undtagen een, som ey var at bringe fra sin Meening, der var tvertimod de andres. Jmedens dette Svar blev bragt. bragt Over Dommeren, gik de elleve eenge Edsorne løs paa den toldte. for at nøde ham til at bifalde deres Meening i at dømme den Anklagede fra Livet. Men han lod sig ikke ved nogen Forestilling afvende fra sin Meening, omendskiønt heele Natten dermed blev henbragt. Ober=Dommeren blev over saadant fortrydelig, foreholdt ham hans edsorne Pligt, lod dem paa nye alle indsperre, og lovede at de ikke skulde see Jld eller Lys, førend de med hinanden bleve enige. De Edsorne anvendte alle optænkelige Grunde for at bevæge deres egensindige Collega. Men alle gode saavel som onde Ord vare hos ham uformaaende; da han erklærede sig, ikke at afstaae fra sin Meening, om det end skulde koste ham sit Liv. Altsaa gik og den Nat bort med lutter Dispute ring; Kort: de Elleve enige Edsvorne saae sig nødsaget, at declarere den Anklagede for uskyldig, siden den ene af dem vægrede sig for at kiende ham for skyldig. Men da Over=Dommeren derom blev underrettet, blev han ligesom uden for sig selv af Vrede, og gjorde dem de skarpeste Bebreydelser; men da dog Lovene forhandt ham at underskrive deres afsagde Dom, saa sagde den, at han toede sine Hænder og lod det store Ansvar for den Myrtes Blod komme an paa dem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Da den Anklagede blev underrettet og Udfaldet, kastede han sig for sine Dommeres Fødder, prisede det guddommelige Forsyn, og hendte sig derpaa til Over=Dommeren med følgende Ord: De seer Mylord! at God og en god Sambittighed ere de beste og sikkerste Vidner paa Uskyldighed. Disse Ord bleve saa bevægelige udtalte, at de rørde Over=Dommeren. Han erkyndigede sig om den Edsvornes Liv og Levnet, som med en Slags Egensindighed havde reddet den Anklagedes Liv, og han erfarede i alle Maader, at han var en retskaffen Mand. Dette gode Vidnesbyrd opvakte Cordens Nysgierrighed alt meere og meere; Han lod den Edsorne bede til sig, og søgte ved Høflighed at opdage Aarsagen til, at han havde skienket en Morder sit Liv.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Adskilligt Nyt. Formedelst den her endnu overalt liggende Snee og vedvarende kolde Luft, har Landmanden ikke til denne Tiid kundet pløye og endnu mindre faae nogen Sæd i Jorden. Paa Foer for Kreaturene er en almindelig Mangel.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
3 Søndag efter Paaske prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Mr. Lind. Hr. Provst Bang. Frue-K. Hr. Wittrup. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Den almindelige Bededag prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Angel. Frue=K. Hr. Wittrup. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Copulerede. Mæster Guldsmed Mr. Johan Kelberlade og og Jomfrue Helkan Copulerede den 2 Maji. her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Dødsfald. Jfr. Owidia Christina Wium død paa Gaarden Øvervigen d. 28 Apr. i sin Alders 57 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Madame Hanning fød Bonsach død her i Byen den 4de Maji.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Ankomne Skibe. Skipper J. Robbertson, W. Watson, R. Collert, J. Stuwart, alle fra Dublin med Baglast. A. Moursund fra St. Ubes med Salt. H. Timps fra Bergen med Kornvahre. J. Blom fra Weille med Malt. W. Fischer, fra Worskenton med Baglast. J. Busch og F. Ruuth fra Rostok med Kornvahre. J. Douthart fra Withbye baglastet. C. Jenssøn og P. Kemp fra Rostok med Kornvahre.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Skipper J. Bovman til Jrland med Bord. D. Brun til Christiansund og siden til Østersøen med Sild. H. Weillie til Stockholm med Fisk. P. Greve til Amsterdam med Kaaber. J Dag er Tronhiems Nordlands-Handlere afseilet med en østlig Vind.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Bekiendtgiørelse. Mig er, i Anledning af en magtpaaliggende Sag, opgivet, at søge Oplysning om, at gangne Borgemester Busæus i Helsingøer endnu haver Arvinger i Live; Hans Enke Mette Wederborn siges at være død; Hans Moder Dorothea Michels-Datter Storm har boet her i Tronhiem, men der vides ikke om hun er levende eller død; Hans Søster Johanna Bredahl siges at være død, og at have efterladt sig 3 Børn, men om samme ere i Live, vides ikke. Om enten vedkommende, eller andre, herom kunde forskaffe fornøden Underretning, vilde de inden 8 Uger fra dette Avertissement mælde sig hos mig underskrevne, som samme haver faaet i Commission at undersøge. Tronhiem den 5te Maji 1770. Niels Krog Bredal, Borgemester i Tronhiem.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Licitation. Torsdag den 10de Maji Klokken 3, bliver udi Sal. Hr. Thomas Angels Stervbod foretaget Licitation, hvor de Mindstbydende bliver tilslagen, Leverancen af adskillige Materia lier til det Angelske Huus, saasom Tagsteen, Bord og videre, alt med de paa LicitationsStedet bekiendtgiørende Conditioner. Til Kiøbs.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Friske Citroner, Spansk Peber, Schneebongis og Cathrina=Plommer, som nyelig er hiemkommen, faaes tilkiøbs for billig Priis hos Sr. Matthias Schive.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Da jeg er sindet underhaanden at bortsælge, min eiende Brygge og Grund samt hosliggende Hauge=Plads, saa ville Liebhaberne behage at indfinde sig hos mig for at tage samme i Øyesyn og om Kiøbet at accordere. Barbara Røst.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Nyelig ankommen beste Engelsk Hvedemeel er for billig Priis at bekomme hos E. Wensell.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Academiers Stiftelse. Lausanne. Denne høye Skole er bleven anlagt af Canton Bern i Reformations=Tiden Anno 1536. Leiden. Universitetet her er stiftet 1575. og af Prinz Wilhelm af Oranien høytidelig indviet den 6te Febr. 1675. Det kaldes det Provincial Hollandske Academie. Leipzig, Blev stiftet af Frederich 1.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-04
Landgrev i Thuringen og Marggreve i Meisen, siden første Chur=Fyrste i Sachsen, og indviet den 2den Decembr. 1409. Lund. Var allerede oprettet den 19 Dec. 1666. men blev først indviet den 28de Jan. 1668, af det Kongel. Senat i den mindre aarige Kong Carl X. Navn. Marburg. Blev allerede stiftet den 30te Maji 1527, af Landgreven i Hessen, Phillig den Stormodige, omendskiønt Keyser Carl V. først den 16 Jun. 1541. benaadede det med Privilegier, hvorpaa det høytidelig blev indviet. Mayntz, Blev stiftet af Erkebiskop Diethero Anno 1482. Lotharius Franciscus fornyede dets Statuter den 21 Oct. 1707, og gjorde dem anseeligere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-11
Anmærkninger. ore Forfædre har allerede i deres Tiid lastet det hos de Danske, som en Feyl, at de vare alt for begierlige efter udi deres Skrifter, uden Nødvendighed, at indflikke alt for mange fremmede Ord, holdende fore, at det var en Daarlighed og Skam, for Landets Jndbyggere: Men kunde de nu see op af deres Grav, da vilde de vistnok med større, Grund, laste den i vore Tider sig indsnegne, desværre, men efter meer til og fast Overhaand tagende Misbrug, med saadanne laante fremmede Ords Forandring, i det de skrives eller trykkes med Danske Bogstaver, hvorved de tabe deres rette bemærkelse, saasom for Exempel, Man har nyelig læst et Sted udi offentlige Efterretninger de Ord: en Promenade, at være trykket med Danske Bogstaver: en Promenade, hvorudover Meeningen paa dette Sted er afbrudt og ikke af Folk paa Landet strax kan fattes; En Bonde læste forgangen i en Beretning, som ellers sielden skeer, og traf just paa de Ord: Sort Herregaards Smør, at være i Hovedstaden tilfald, han brast derover i Latter og bandede en stor Eed paa, at han forlangede ikke at kiøbe noget deraf. See, min Herre, dette med fleere slige Friheder at bruge udi Skrivter, ter, viser tydelig de Danskes Forfængelighed at tiltage. Vilde man endda giøre det saaledes, som man nyelig har seet en vis Skribent har anført, hvor man finder det Ord: Decorum, som er et laant Ord, i det næstpaafølgende oversat paa Dansk, hans Ord ere disse: Decorum eller Velanstændighed, saa kunde man nogenlunde hielpe sig igiennem til Meeningen, og de tvende første Ord sees at kunde spares. Hos hvem nu Skylden ligger, enten hos Forfatteren eller Bogtrykkeren, det skulle man formeene, at vore Tiders store Regnemæstere, kunde udregne, enhver som agter sligt, maae visselig bejamre saadanne Skribenters Daarlighed, og man forundrer sig paa Landet over at ikke vores aarvaagne Natte-Vægter i HovedStaden tillige med hans gamle Philosoph, der ellers sporer og udforsker alting saa nøye, endog udi mindre magtpaaliggende Ting, endogsaa indtil Mandfolkenes Skoespender og Fruentimmernes Chalouper og ømmeste Stæder, taaler og tier med denne Pisbrug, der vanzirer vort Danske Sprog og giør det ulæsseligt og ukiendeligt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-11
Mærkeligt er det, at dette Onde er begyndt at gaae i Svang, just paa en Tiid, da nogle af vore lærde Mænd, som der siges, staaer i Begreb med at rense Sproget. Man formaner derfor alle de, som har Ævne til at hæmme denne Misbrug, at de med forenede Kræfter i Tide sætter sig derimod og drive den paa Flugt, at den sig ikke videre skulde udbrede, men dræbes i Fødselen; thi dømmer selv, om det blev Mode at skrive heele Breve eller Meeninger paa Fransk med Danske Bogstaver, da vilde upaatvivlelig end- og den ældste Provst i Landet, have ondt ved at forstaae hvad han læste. Det synes visselig at være Høytid, nu, da man seer at vore Svenske Ra boer beskylde os for, af os at være befængede til Overdaadighed
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-11
ligesom vi beklage os, af de Franske at være forførte til Forfængelighed, hvad vilde det ikke blive os et Samvittigheds Rag, om de engang skulde faae Aarsag tillige at klage, at de efter vort Exempel, havde fordærvet deres Sprog og Moders Maal, Jhr Lieben denten es veiter nach, siger Tydsken. Raad og Middel herimod eragtes at kunde være dette: Alle Ordfordærvere burde igiennem nogle skarpe Penne at løbe Spitsrod. (Af Montesquien de Pesprit des loix.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-11
Angaaende de Africanske Ne gers Slaverie. Dersom jeg skulde forsvare den Ret, som vi have havt til at bringe de Sorte i Trældom, saa vilde jeg sige: Epropæerne have ødelagt de Amerikanske Jndbyggere; de maatte ogsaa bringe i Trældom de Africanske, for at dyrke saa mange overbundne Landskaber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-11
Sukkeret vilde blive for dyrt, dersom man ikke ved disse Slaver lod den Plante udarbeydes, som frembringer det. Disse Africanske Folk ere sorte fra Top til Taae, og have saa plat en Ræse, at det er næsten umueligt at ynke dem. Man Man kan ikke bilde sig ind, at Gud, som et albidende Væsen, skulde have givet en Siæl, allerhelst en god Siæl, til et ganske sort Legeme. Man kan slutte, hvordan man bør agte Hudens Couleur af Haarenes Farve, hvilken hos de Ægypter (i sin Tiid de beste Philosopher) var af saa stor Vigtighed, at de uden Barmhiertighed lod dræbe alle de rødhobede Menneske, som faldt i deres Hænder.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1770-05-11
Endnu er det et sikkert Beviis, at disse sorte Folk ikke have nogen menneskelig Forstand, at de holder meer af et Halsmykke af Glas en som af Guld, hvilken Metal dog hos alle slebne Folkeslag er i saa stor Priis. Det er umueligt, at vi kan troe, at disse Folk ere Menneskeer; thi dersom vi troede at de vare Mennesker, maat vi tillige troe at vi selv ikke vare Christne. Folk af liden Jndsigt og ringe Tænkemaade, giør formeget Væsen af den Uret, som vi giør Afrikanerne; thi dersom det var saaledes, som de siger, skulde det da vel aldrig have faldet de Epropæiske Førster i Tanker, som slutter saa mange unyttige Forbud med hinanden, at slutte ogsaa en i Almindelighed, for at haandhæve Barmhiertighed og Medlidenhed. Heraf kan man see, hvilke Tanker, denne store Mand haver, om den ubarmhiertige Misbrug, at bringe uskyldige Mennesker til det ynkværdig ste Liv, for at blive Redskaber til vores Overdaadighed. Efterretning for de Handlende.