JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-30
Beltpassage. Fra den 25de til den 28de April ere udreiste: Til Fyen. Kammerr. Lassen, Kiøbm. Stolterfort; Viinh. Petersen; Artilleriecapt. Myhre; Groff. Freinsheim; Mad. de la Thauwer; Jfr. Obel, Kiøbm. Brandt; Handelsk. Petersen; Grændsekont. Thanning; Jfr. Reichel; Skibscapt. Brasen; Jfr. Friborg; Silke= og Klæde. Friborg; Handelslærling Jensen; Lieut. Krefting. Til Sielland; Silke= og Klædeh. Lund; Handelsm. Goldsmidt; Handelsb. Block; Mad. Weinholt; Forp. Rasmussen; Handelsm. Sachs; Handelskommissair Nathans Handelsb. Anrich, Kniplingsh. Mahler; Lærredsb. Sichmann; Dansk Hofjægerm Blome; Groff. Meyer; Handelsf. Henriques, Silke= og Klædeh. Henriques; Lieut. og Groff. Henriques.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-30
AVERTISSEMENTS. Den Wunsche eines geehrten Publicums gemas, verspreche ich hiemit eine baldige Rückkunst, im Fall ich auf 6 Vorstellungen eine hinlangliche Unterzeichnung erhalte. Bey meiner Abreise fühle ich mich verpflichtet, denen mig unterstuenden Musikfreunden und besønders dem Hr. Stadt musikus Schwartz für seine uuegennutzige gutige Direction des Orchesters, meinen offentlichen Dank abustatten. Schlagelse den 29sten April 1822. G. Franck, Schauspieldirector.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-30
Udi Reebslager Lykke Jversens Opbudsboe vorder afholdet Skiftesamling paa Slagelse Raadstue den 4de Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, hvorved vil blive at tage Bestemmelse om det ved 3die Auction skeete Bud paa dette Boes faste Eiendom, bliver at approbere eller ikke, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse Kiøbsteds Skifteret den 25de April 1822. Birch. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-30
Huset Matr. No. 134 i denne Byes Corsøer. Baggade som er nyt og vel vedligeholdt, indrettet til 4 Leieboliger, og hvortil hører en god Hauge, er underhaanden at faae tilkiøbs, naar Man derom henvender sig til Brændeviinsbrænder Hr. N. Aaris her i Byen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-30
Skulle det ikke være bortsolgt inden Onsdagen den 8de Mai førstkommende, stilles det samme Dags Formiddag Kl. 11 til offentlig Auction paa Byens Raadhuus for da, om nogenlunde antageligt Bud skeer, absolut at bortsælges, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Corsøer den 28de April 1822. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-30
Onsdagen den 15de Mai førstkommende, Formiddag Kl. 19, bliver i Stervboegaarden, efter afg. Brændeviinsbrænder Dyrlund, paa denne Byes Torv, afholdt Auction over en stor Deel Tømmer, bestaaende af: Bielker, Sparrer, Lægter, Brædder og en Mølleaxet m.v., 8 Møllestene fra 5 til 6 Fods Diameter, Slibestene af forskiellige Dimensioner, et complet Hestemølleværk, omtrent 7000 Stkr. Flensborger Muursteen og 600 Stkr. Teglsteen, Kornvare af circa: 1000 Tdr. Malt, 117 Tdr. Hvede, 280 Tdr. Rug, 760 Tdr. Byg og 130 Tdr. Havre, flere forskjellige Sorter Vindovne og Bilæggerovne; 167 Stkr. fladt og 6 Stkr. fiirkantet Stangjern, Splittezern og flere Sorter, Kreature: 4 Stkr. Heste, 15 Stkr. Fede høveder, 6 Fedesviin og nogle Smaaekreature, 16 Sider røget Flesk. Et Qvantum Steenkul circa 20 Læster, 1000 Stkr. forskiellige Sorter Leerkar, 14 Tdr. Brændeviin, 2 Kulvogne, samt en ved Stranden beliggende stor Pram Alt bemeldte Dyrlunds Stervboe tilhørende. Conditionerne vil erfares ved Auctionen, og hvoriblandt bliver: at suffisante Kiøbere gives 4 Ugers Credit, paa Kreaturene, Brændeviin og Flæsket, samt 8 Ugers Credit paa det øvrige Sælgende. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Kiøge den 23de April 1822. M. Friderichsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-30
Onsdagen den 15de Mai förstkommende om Formiddagen Kl. 10 lader Undertegnede ved en eneste Auction, som afholdes paa min Boepæl, opraabe til absolut Bortsalg, Hovedparcellen af Arvefæstegaarden Zartzgaard i Pedersborg; hvis Hartkorn er Ager og Eng 2 Tdr. 7 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/4 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 1/2 Alb., og hvortil er et Areal af 30 Tdr. Land geometrisk Maal, samt hvorpaa er opført de fornødne Bygninger. Conditionerne, hvoriblandt bliver den, at de 3/4 Deele af Kiøbesummen kan ventes at blive staaende, kan forinden faaes til Eftersyn hos Undertegnede der tillige foreviiser Eiendommen. Samme Dag og Sted bortsælges Græsning og Höeslæt i en Mose ved Zartzgaarden, inddeelt i Lodder, nogle Ungsviin som er tienlig til Slagtning, en 2 Aars Plag, 15 til 20 Tdr. hvid Rug, omtrent 20 Læs Rug-Langhalm, en Löekoe og tvende Qvier. Cathrinelyst ved Sorøe, den 23de April 1822. O. Høyer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-30
En Præst paa Landet, i Nærheden af Slagelse, har hidtil havt Børn hos sig deels for videnskabelig Dannelse i Almindelighed, deels for at forberede dem til Latinskolernes øvre Classer. De sidste han har havt, demitterer han til Mai d. A., og han kan derfor modtage andre. Skulle Nogen ønske sine Børn saaledes underviste, ville man behageligst derom aflægge en Billet paa Avis Expeditionen i Slagelse, med Udskrift: til Præsten, paa Corsøer Overdrev-Halskov, kan i Græsning denne Sommer erholdes til 60 Hoveder, mod Betaling af 2 Rbdlr. Sedler pr. Hoved, naar man snarest muelig anmelder samme for Kiæmneren C. F. Hagen. Corsøer den 18de April 1822. En Gaard beliggende paa en af Slagelse Byes reele Gader bestaaende af 12 Fag Forhuus og 15 Fag Baghuus, med tilliggende, god Hauge, og circa 1 Td. Land Jord paa Byens Mark, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar. Lysthavende behager at melde sig hos Bogtrykker Magnus her i Byen, som giver nærmere Anviisning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
den Vest-Siællandske Avis, eller: Slagelse. Ugeblad. uden- og indenlandske Historie vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Baltholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen, den 4 Mai 1822. 18de Aarg. Nr. 36.) Løverdagen, den 4 Mai 1822. Lo Nr. 36.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Oversigt over de Krige, som Rusland, hidindtil har ført med Tyrkiet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Da det er høist sandsynligt, at en Krig imellem Rusland og Tyrkiet forestaaer, saa er det lærerigt at kaste et Blik tilbage i Tiden, og at betragte de Krige, som disse to Magter have ført med hinanden tilforn, og det Udfald de have havt. Man vil deraf giøre sig bekiendt saavel med disse Kriges Gang som med disse to Magters politiske Forhold til hinanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Det var i Aaret 1453 at det Græske eller Byzantinske Keiserdømme, som den sidste Levning af det Romerske Riges Magt og Herlighed laae under fordet Ottomaniske Huses Angreb. Efterat Tyrkerne havde allerede i Forveien bortrøvet de fleste af dette faldende Keiserdømmes Provinser; angreb endelig Keiser Mohamed den Anden Constantinopel selv i bemeldte Aar; den 6te April begyndte han at beskyde Staden, og den 29de Mai blev den indtaget med Storm. Den sidste Græske Keiser Constantin den 12te, Palæologus, omkom i Stormen: Er deringen Christen at finde, som vil afhugge mit Hoved, raabte han i Fortvivlelse fra Stadsmuuren, da han saae sig omringet af de indtrængende Tyrker, og at al Modstand var forgiæves, og han nu kun skiælvede for at falde levende i deres Hænder. Han kastede tilsidst sit Purpur fra sig, og faldt selv ukiendt for en ubekiendt Mahomedaners Haand. Den Skiendsel hviler paa de da levende Europæiske Regentere, at de tillode en Mahomedansk Magt at trænge ind i Europa, og tilintetgiøre et Christeligt Keiserdømme, som tillige var saa ærværdigt ved sin Oprindelse og sin Ælde, især kan det bebreides den Østerrigske Keiser Frederik den Tredie, nær havde ogsaa det hele christelige Europa kommet dyrt at betale sin utilgivelige Efterladenhed. Tyrkerne vare dengang i deres Fremgangs Periode; Krigskonsten vare de i de Tider Europæerne lige, i krigerisk Mod og Aand for det meeste overlegne. Da det eengang var bleven denne Strøm af krigsvante Barbarer tilladt at overstige den Dæmning, som modsatte sig deres Overgang fra Asien til Enropa, saa truede den at overskylle alle tilgrændsende Lande. Jsær var det Østerrig og Polen, som maatte prøve deres vilde Anfald; hvoraf dog den sidste Stat havde havt den Fortieneste at have stiftet et, skiøndt forgiæves, Forbund for at standse den. Langvarige Krige fandt nu Sted imellem Tyrkerne paa den ene Side og Polen og Ungarn tilligemed Østerrig paa den anden; Tyrkerne giorde blodige Jndfald i Ungarn, og tilreve sig hele Stykker af samme; de trængte saavidt frem, at de i Aaret 1683 endog beleirede Wien; den tappre Polske Konge, Johan Sobieski, erhvervede sig et glimrende Navn i Historiens Aarbøger ved at undsætte denne Keiserstad.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Da den Tyrkiske Halvmaane saaledes viiste sig i sin høieste Glorig, saa abnede den ikke hvilken den Stat skulde være, som skulde tilberede den sin Undergang. Rusland existerede vel som et Rige, men uden politisk Anseelse; det var dengang endnu en barbarisk og lidet agtet Stat; vel havde Russerne i det 10de Aarhundrede i det Byzantiske Keiserdømmes Dage foretaget sig Streifetog til Søes, og truet Constantinopel; men disse vare ikke blevne gientagne. Mongolernes Jndfald i det 13de Seculum havde brudt det Russiske Folks Kraft, og til dets Opvaagnelse af sit Barbarie var intet Tegn forhaanden. Jmidlertid var dette besluttet af Forsynet. Aaret 1672 var det Tidspunkt, da den overordentlige Mand skulde fødes, som var bestemt til at hæve det allerede dengang uhyre Russiske Rige fra Barbariets til Culturens Tilstand, da dette Aar var Peter den Stores Fødselsaar. Peters ældre Broder, den aandsstore men legemlig svage FeodorAlexiewitsch regierede for ham fra Aarene 1676 til 1682; under hans Regiering kom Russerne og Tyrkerne i den første fiendtlige Berørelse med hinanden; de Zaporogiske Kosakker havde nemlig unddraget sig Portens og kastet sig under Ruslands Skyts; Tyrkerne giorde derover et blodigt Jndfald i de Russiske Stater, men allerede denne Gang laae Tyrkerne under, og i Freden af 1680 forbleve disse Kosakker under Ruslands Høihed, og Porten frasagde sig sine Fordringer paa Ukraine.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Keiserinde Anna Jmannowna døde i Aaret 1740; hvad der passerede fra hendes Død og indtil Catharina den Anden besteeg Thronen, eller til Aaret 1762 er bekiendt; men kan med Føie sige, at det var Passionernes Regieringstid i Rusland; hvilket havde til Følge at Peter den Førstes store og paa Fornuften byggede Planer til sit Riges Flor bleve faalænge tilsidesatte. Jman den Tredie var et Aars gammelt Barn, og laante kun et Aar sit Navn til Regieringen, og selv i denne korte Tid omleirede Passionerne og Hoftabalerne hans Throne eller rettere hans Vugge. Peter den Stores Datter Elifabeth var behersket af meere end een Passion, hvoraf den fordærveligste var den, som bevægede hende til at tage Deel i Syvaarskrigen, og at spilde sit Rigets Kraft paa at hævne sig paa Preussens store Frederik, og hendes Efterfølger og Søstersøn Keiser Peter den Tredie, sluttede vel Fred med Preussen, men i Grunden kun bevæget dertil af en ligesaa stor Passion for Frederik, som Elisabeth havde næret imod ham, og kun for at overlade sig til en anden endnu mere brændende Lidenskab mod Danmark. Da Peter den Tredie begik den Hovedfeil, ikke som Ruslands Keiser at kunne forglemme Hertugen af Holstein, og da de Forhold, som tilhørte hans Stilling fra den Tid af udgjorde hans Hovedpassion, saa tilberedte han sig derved sin Undergang; og hans Gemahlinde Prinsessen af AnhaltBerbst. Catharina den Anden, indtog i Aaret 1762 hans Plads.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
(Fortsættelsen følger.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Nyeste Post-Efterretninger. Man maae aldeeles ikke vente at erfare noget afgiørende om Underhandlingerne imellem Rusland, og Porten, eller nogen anden vigtig Nyehed om Begivenhederne i Østen, førend omtrent om 14 Dage ere passerede, eller maaske endnu noget længere, da Geheimeraad v. Tatitschef var ifølge de sidste Efterretninger i Begreb med at forlade Wien, og det er sandsynligt, at den Russiske Keiser vil først efter hans Tilbagekomst tage en afgiørende Beslutning. Fyrste Colloredo er vel ankommen til Wien; men og Jndholdet af de Depescher, som han har overbragt, holdes en officiel Taushed. Bladet Coureren havde i sine sidste Nummere erklæret, sig for Krigens Sandsynlighed og yttret den Formeening, at den i Journal des Debats meddeelte Tyrkiske Note var i det Væsentlige rigtig. De Engelske Fonds havde vaklet meget i den sidste Tid; men Bladet Times har nu oplivet Fredsrygterne paa nye ved at udbrede, at Hr. von Tatitschefs Tilbagereise fra Wien har til Formaal at forelægge sin Regiering nye Forslag fra de mæglende Magter, hvori Nødvendigheden af nogle videre Jndvilgelser bliver forestillet. Lord Strangford skal nu blive Hovedfredsmægleren, da han skal have en stor Jndflydelse paa Divanet, og til hvilken det Wienske Cabinet skal have henviist dette, da det skal have besværet sig over, at den Østerrigske Jnternuntius viiste sig for parthisk for Rusland, ogsaa skal Keiser Alexander give fredelige Forslag Gehør og være villig til at tilstaae videre Eftergivelser, saavidt de kunne forenes med hans Værdighed, blot for at undgaae Krigen. - Moniteuren taler ligeledes om, at man vil vide at Hr. v. Tatitscheskal have skrevet for sin Afreise fra Wien, at han ikke omtvivler, at de i Wien modtagne Oplysninger ville befordre Underhandlingernes Vedligeholdelse; og Moniteuren formeener, at den Tyrkiske Flaades Nederlag vil giøre Divanet meere bøieligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Journal des Debats fortæller os tilsidst, at Qvæstionen om Krig og Fred vil blive uafgjort, indtil Rusland, Østerrig og England ere blevne enige om en Plan, som kan tilfredsstille de forskillige Jnterresser, og at denne Opgave vil vist medtage nogle Maaneder. - Den Østerrigske Jagttager har erklæret den, ogsaa dette Blad anførte vigtige Skrivelse fra Donau, hvis Jndhold blev antaget for Sandsynligt, for at være aldeeles uden Gund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Derimod tales fra Wien, saavel om at et nyt Laan paa 32 Millioner Gylden bliver negocieret med Hr. Rotschild, som om at en Østerrigsk Observations Armee skal i Tilfælde af en Krig opstilles paa Grund sen af Tyrkiet, og det er selv bleven sagt at H. v. Lützow har faaet Ordre til at forlade Constantinopel. naar ikke Porten vil give efter. Det gaaer i Petersborg, som i det øvrige Europa, Rygterne vakle imellem Krig og Fred og ingen ved noget: een Dag hedder det, at Keiseren vil afreise til Armeen og næste Dag at Freden staaer for Døren. Paa Børsen i Amsterdam har man imidlertid faaet Skrækken i Blodet; maaske over det nye Østerrigske Statslaan og Statspapiirerne falde hver Dag meere. (Med Fornuft kan ikke noget afgiørende ventes, førend man kan erfare fra Petersborg, at Hr. v. Tatitschef er kommen tilbage dertil, bliver faa Krigen ikke erklæret, saa er det ikke at formode at det bliver til Krig; da Underhandlingerne nu allerede have varet i saa mange Maaneder, og da den gunstige Aarstid til at foretage Krigsoperationerne nu forestaaer, som man ikke kan lade gaae forbi imidlertid maae man dog bemærke, at Krigen vel ikke kunde dennegang aabnes førend i Mai, da Moldau og Wallachiet ere saa ødelagte, og der i det mindste maae være overflødigt Græs paa Jorden, for at skaffe Foder til den uhyre Mængde Heste, som Armeens Transporter ville udkræve J. Man maatte da antage, enten at Rusland vil foretrække en almindelig Fred paa Jorden for alle videre Hensyn, eller at en Udvei til de Christnes Frelse er udfundet afde Europæiske Magter, uden at Freden skal brydes. Hvilket dog synes lidet troeligt; da det lader til som Porten, tryg ved sit Folks Enthusiasme og sin politiske Stillings formeentlige Vigtighed, har antaget den Beslutning at betragte alt hvad der foregaaer imellem den og dens Undersaattere, som de øvrige Magter uvedkommende).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Fra Tyrkiet har man ikke en eneste Efterretning; blot over Petersborg meldes, at Pesten raser slemt i Constantinopel. Den Franske Corvette Cornoline som er kommen tilbage til Toulon, var anløb ne Athen den 12te Marts, Staden var dengang i Grækernes Magt, som beleirede Tyrkerne i Castellet, hvilke vare i stor Nød. Staden Athen var reent ødelagt. J Marseille gik Rygtet om et blodigt Oprør paa de Joniske Øer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
J Departementet for de udenlandske Anliggender i London er bleven holdet et stort Cabinetsraad. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Ved et stort Lever har den nye Franske Gesandi Vicomten af Chareaubriand overleveret sit Creditiv Hs. Majestæt Kong Grorg den IV. Fødselsdag blev celebreret den 23de April.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
J Spanien er det roeligere end nogensin de tilforn men det truer der og i det hele sydlige Europa med en total Misvært formedelst en uhyre Tørke, som er der herskende. Ved Marsala i Sicilien er Strandbredden revnet og Havet har været i en overordentlig Bevægelse man befrygter en Vulcans Udbrud under det.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
De Portugisiske Tropper i Rio Janeiro ere efter nogen Modstand indskibede og afsendte til Europa Kronprinsen bevirkede det ved sit standhaftige og bestemte Forhold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Den nye Russiske Toldtaris. Det Russiske Blad Conservateuren, som udgives i St. Petersborg indeholder en Afhandling, hvori Bevæggrundene anføres hvorfor den Russiske Regiering har gjort en Forandring i de Handelslove, som den havde udgivet i Aarene 1819 og 1820. Disse Love vare en Følge af en Traktat, som i 1818 blev afsluttet med Hoffet i Berlin efter langvarige Forhandlinger, og hvorved man fra Russisk Side anvendte alt mueligt for at bringe de i den Wienske Congresses Act opstillede Grundsætninger om Handelsfriehed i Udøvelse. Den Russiske Regiering erkiendte dengang meget vel, at disse Grundsætninger kunne blive ligesaa velgiørende i Udførelsen som de synes theoretisk rigtige, men den holdt det tillige for afgjort, at de maatte blive almindeligt antagne, naar de skulle frembringe lykkelige Virkninger, og at den Stat, som følger dem, imedens alle andre støder dem fra sig, frievillig fordømmer sin Jndustrie og Handel til at betale Udlandets Jndustrie og Handel en for den ødelæggende Tribut.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
J Aaret 1815 syntes man at føle i Wien, at det var nødvendigt at tilstaae Handelsforholdene saameget mere Friehed, som Continentet havde udgydet sig i Klager over det Aag, under hvilket Handelen havde sukket i 10 Aar. Næsten alle Regieringer besluttede derfore strax ved en uforhindret Communication og ved Letheden i at kunne ombytte Varerne indbyrdes, at lægge det Onde under hvilket Europa har lidt. Men Erfaring og Beregninger, som vare nøiere, fordi de støttede sig paa positive Angivelser og paa de allerede bekiendte Resultater af den tilveiebragte Fred, bragte dem snart til ikke at opgive Prehibitiv-Systemet. – England beholdt sit; Østerrig blev den Regel troe, at beskiærme sig imod Concurencen af den udenlandske Jndustrie. Frankerige greb i den samme Hensigt til de strengeste Forholdsregler og Preussen har i forrige October bekiendtgiort en nye Tarif, som beviser at denne Magt holder det for umueligt ikke at rette sig efter det ov dige Europas Exempel. - Dette Exempel giør det ogsaa til Pligt for Rusland at vende tilbage til Toldforordninger, hvis Nødvendighed alle Magter synes at have erkiendt. - J det samme Forhold som Prohibitiv=Systemet andre Steder vinder i Udstrækning og bliver mere fuldkomment, bringer den Stat, som følger det modsatte System, meere udelukkende og betydeligere Offere. Den aabner sine Havne for alle fremmede Producter og alle Havne blive tillukkede for de Frembringelser som den selv er vant til at udføre. Den begunstiger uafbrudt andre Landes Manufacturer og dens egne Manufaccurer have en Kamp at udstaae i hvilken de næsten altid maae ligge under. Agerdyrkningen, som sikke finder noget Torv, Jndustrien som ikke finder nogen Beskyttelse døer bort og forfalder. Den klingende Mynt vandrer i Udlandet. De solideste Handelshuse blive rystede og Folkets Velstand fornemmer snart de Saar, som have truffet private Personers Formue og naar ingen Forandring foretages i den nærværende Tingenes Tilstand i Rusland, saa vil Rusland, efterat det har bidraget til at forskaffe Verden Freden og de deraf fremgaaende Velgierninger, være den eneste Magt, som ikke nyder disse almindelige Fordeele. Ja disse Fordeele selv ville formere andre Landes Rigdom kun paa dens indvortes Velfærds Bekostning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
J en saadan Tilstand kunde Regieringen ikke være uvis om hvod Forholdsregler den skulde vælge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
Oversigt over vort Solsystem og over Verdens Bygning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-05-04
(Fortsat). For at overbevise sig herom maae man giøre sig bekiendt med den Orden, som finder Sted i disse Stiernesystemer. Vort eget Stiernesystem, Melkeveien, som man anslaaer til 50 Millioner Sole, tilbyder os, som Brandes bemærker, allerede Anledning til mangfoldige Betragtninger af dette Slags. Var denne Stiernehær begrændset, og omgivet med et tomt Rum, saa kunde vi ikke godt tænke os det anderledes, end at de Stierner, som ligge ved dens Grændser maatte være underkastede en Tiltrækning henimod Midten, og at disse tiltrækkende Kræfter af de samtlige Legemer af Systemet maatte virke til at trække disse meest bortfiernede Stierner nærmere til sig. Den uhyre Bortfiernelse ved hvilken den ene Stierne er afsondret fra den anden, svækker vist nok meget denne Tiltrækning; men den tilintetgiør den dog ikke fuldkomment; og dens Virkning maae altsaa upaatvivlelig være ringe, men i en ubegrændset lang Tid maae dog dens Virkning kunne yttre sig. Just denne Slutning kunne vi anvende paa de mindre Grupper af Stierner, som vi finde i vort Stiernesystem. Blive de yderste Legemer i disse Grupper i nogen Grad tiltrukne af de omgivende Stierner, saa maae dog Tiltrækningen til Midten af Gruppen være meget stærkere, og altsaa maa en Bestræbelse til at forene sig nærmere finde Sted. Naar vi overlægge dette saa synes det, at den Stiernernes Orden, som vi nu iagttage og som i det korte Tidsrum af nogle Aartusender, ikke har forandret sig betydeligt, ligegefuldt ikke vil være af uendelig Varighed; men at disse store Stiernehære ville efter et langt Tidsrum efterhaanden fordeele sig i afsondrede Hobe. Vel er det mueligt, at der allerede ved den nærværende For deeling af Stiernerne er forebygget ved enkelte Stierners Kredsbevægelser, at de ikke skulle rykke sammen til hinanden eller at der efterhaanden ligesom de tiltrækkende Kræfter rykke videre frem, ville fremkomme Kredsbevægelser omkring Middelpunktet af Systemet, som ville sætte Skranker for videre Forandringer, men da man ikke kan bemærke en saadan Kredsbevægelse og ikke kan bevise dens Nødvendighed, saa er det i det mindste tilladt at spørge om saadanne Forandringer i Verdensbygningen kunne i FølgeJagttagelserne giøres sandsynlige. Og her synes nu en mærkværdig Bekræftelse paa denne Tanke at fremgaae ved Jagttagelsen af hine fjerne Stierne hære. At ogsaa den tiltrækkende Kraft viser sig virksom i disse Stiernesystemer; at ogsaa disse, ligesom alt det Synlige, ere underkastede Forandringer; og at der gives Stiernesystemer, som allerede ere rykkede langt videre frem i disse Forandringer end det som omgiver os, bliver derved sandsynligt.