JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Naar bemeldte russiske Hielpetropper maae begive sig til Portugals Undsætning, skal Hoffet i Lissabon besørge Transport fartøierne eller denne Transports Omkostninger. Dette skal ogsaa være Tilfældet ved Rekruteringen. Naar Tropperne blive kaldte eller sendte tilbage, skulle begge contraherende Parter blive enige med deres Ven og Allierte Kongen af Storbrittannien derom, at bemeldte Tropper ogsaa fra denne Side bekomme en tilstrækkelig Convoi til deres Sikkerhed. 9) Den commanderende Officeer over den portugisiske Eskadre eller de russiske Hielpetropper, skal vel beholde den ham anfortroede Commando; men General-Commanden skal tilhøre den, som den reqvirerende Part maatte udnævne dertil. 10) For at forebygge Rangstridigheder, skal den reqvirerende Part betids bekiendtgiøre den Chef, som han vil overdrage General-Commandoen. 11) Disse Hielpetropper skulle have deres egne Præster og frie Religionsøvelse, og dømmes efter deres egne Love og Krigsartikler. 12) Begge Parters Hielpetropper skulle blive tilsammen saalænge, som mueligt, og ingen af begge fattigueres mere, end de andre. 13) Den portugisiske Hielpe=Eskadre skal i alle russiske Havne blive imodtagen paa det venskabeligste, kan og hvert Aar vende tilbage til Havnene i Portugal; men maae mod Begyndelsen af Maji Maaned komme tilbage til sin Bestemmelse, og kan ikke forlade samme, førend i October Maaned. Bemeldte Eskadre skal bestandig blive brugt i Fælledsskab med de russiske eller Kongen af Storbrittanniens Flaader. 14) Den reqvirerende Part skal bestemme de Pladser, hvorden Suceursen skal begive sig. 15) Tilfældet med denne Alliance Tractat kan ikke blive anvendt paa de Krige, i hvilke Rusland kunde komme med de asiatiske Magter, undtagen i det Angrebs Tilfælde, som en europarsk Magt maatte foretage sig mod Ruslands Rettigheder og Besiddelser. Saaledes skal ogsaa Rusland levere Suceurs kun i det Tilfælde, naar Portugal skulde blive angrebet af en europæisk Magtet sine Rettigheder og Besiddelser. 16) Formedelst Stædernes lange Fraliggenhed skal Suceursen af 6000 Mand russisk Jnfanterie ikke blive sendt uden for Europa. 17) Er den i den 4de Art. bestemte Suceurs ikke tilstrækkelig, forbeholder de contragerende Parter sig at beslutte det nødvendige i Henseende til en videre Suceurs. 18) Den reqvirerende Part skal hverken slutte Fred eller Vaabenstilstand med den fælles Fiende, uden at medindbefatte den reqvirerte Part. 19) Den nærværende Defensiv=Tractat skal ikke gjøre nogen Afbræk i de øvrige Tractater, som de contraherende Parter maatte have med andre Magter. 20) Jfald endnu en anden Magt vilde tiltræde den nærværende Tractat ville begge Majestæterne blive enige om denne Magtes Antagelse. 21) Nærværende Defensiv Tractat skal i en Tid af 5 Maaneder fra dens Undertegnelsesdag at regne eller endnu før, ifald det er mueligt, blive ratificeret og Ratificationerne udvexlede i St. Petersborg.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
London, den 10de Marts. Man forsikrer, at der nu ogsaa er bleven sluttet en Subsidetractat med Hertugen af Würtemberg i Kraft af hvilken han bekommer 30000 Pd. Sterling og skal derfor levere 6000 Mand, foruden hans Contingent af 4000. - Vore Blade indeholde den Efterretning fra Ostindien, at Goa og hvad den tilhører samme, er med den portugisiske Regierings Samtykke bleven overgivet til de brittiske Tropper under General Clark- og befatte af dem. Man føier hertil, at Regieringen i Bombay skal blive forflyttet til Gog. - Videre melde vore Blade, at en forhenværende fransk Artillerie-Officeer har fra Hamborg af skrevet følgende Brev til Overconsul Buonaparte, "Vi have været Kammerater og Venner. Vore Grundsætninger vare under Revolutionen forskjellige. Deres førte Dem til den øverste Plads i Frankrig, og mine tildroge mig Forviisning. Jeg fortryder ikke hvad jeg har gjort, og jeg skulde indtil mit Livs Ende vedblive mine Grundsætninger: men jeg har efterladt i Frankrig en Fader og en Moder, som sen elsker ømt, og som jeg ønskede endnu at sige det sidste Farvel, førend Døden skiller os ad. Jeg beder Dem derfor om et Pas paa en kort Tid for endnu engang at kunne see mine Forældre. Bevilger De mig samme, lover jeg, medens mit Ophold i Frankrig ikke at foretage noget til Forstyrrelse af den nu værende Tingenes Orden. - Forfatteren af dette Brev til herpaa af Buonaparte ikke allene et uindskrænket Pas, men endog Reisepenge. Admira Bridvort støder med en anseelig Escadre til den Flaade af 20 Linieskibe, som under AdmiralGardner krydser ved Brest, og paatager sig Overcommanden.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
London, den 14de Marts. Den første Afdeling af Garderne er i Gaar afmarcher, herfra til Portsmouth. J Dag følger den anden efter. De ene af vore Søe=Expeditioner skal, hvad Tropperne angaaer blive commanderet af General Charles Steward, den anden Sir Charies Grey. 20,000 Mand blive indskibede i Port mouth. Den første Expedition skal være bestemt til Midde havet. Et af vore Blade siger, at vi med det første skull faae en stor Understøttelse af Korn fra en Haand, som vi ikke havde Aarsag, at vente den fra.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Paris, den 17de Marts I Gaar holdte Buonaparte en stor Mynstring paa Marts pladsen. Henimod 18000 Mand Tropper vare nærværende af hvilke en stor Deel er kommen fra de tilfredsstilte vestlig Departementer. Alle skulle fra i Dag af begive sig til Diion De vare nyeklædte og maneuvrerte med største Færdighed. Tilskuernes Mængde var utalig. Ved dem meest glimrende Nationalfest var den forhen ikke større. Hvor Overconsulen reed forbie blev han imodtaget med et lydeligt Fryderaab. Da Tropperne trak til Martspladsen befandt begge Consulerne Cambaceres og Lebrun sig med et talrigt Selskab paa Balconen af den militaire Skole. Buonaparte, som reed paa en smuk Hest, blev geleidet af mange Generaler. Alle trængte sig til for at see ham. Enthusiasmen, som Buonaparte paa nye opvækker, er overordenelig. En smuk Foraarsdag begunstigede Revnens Skuespil. Siden den 14de Julii 1789 harde man ikke seet saa mange Menn skeer samlede paa Marts pladsen. Da Buonaparte i en rød Uniform reed forbieJnvaliderhuset, forkyndte Kanonernes Torden og Raabet Buonaparte leve hans Ankomst. Ogsaa hans Gemalinde befandt sig paa Militairskelens Baleon. Buonaparte bukkede sig for alle Faner, som passerede forbi ham. Blant de unge Mennesker, som frievillig ville geleide Overconsulen, befinder sig ogsaa den unge Segur, en Søn af den forrige Ambassadeur i Berlin. Allerede mange have ladet sig hverve. Buonaparte giver dem en egen og glimrende Uniform. Mange have ladet sig hverve det Haab, at de skulle have den Ære, at imodtage Kongen i Dison, og geleide ham til Paris, andre og, fordi de haabe, at Freden endnu, førend Folttogets Aabning, skal blive sluttet. Macdonald og Bernadotte ere blevne udnævnte af Overconsulen til hans Lieutenanter ved ReserveArmeen.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Strasburg, den 18de Marts. Man taler ganske bestemt om Demarkations=Liniens Udvidelse indtil Maynz og sammes Besættelse med tydske Tropper, i Følge en imellem vor Regiering og det prussiske Hof sluttet Overeenskomst. - General St. Cyr har begivet sig til Basel, og commanderer Centrumet at Rhin=Armeen; General St. Suzanne commanderer den venstre, og GeneralLecourde den høire Fløy af hiin Armee. General Moreau befinder sig endnu i Basel.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Paris, den 14de Marts. Man forsikrer her, at Østerrige har forlangt som en Fredsbetingelse Tilbagegivelsen af Belgien og den venstre Rhinbredde. General Desselles var ankommen hertil fra Schweiz med Depecher, der, som man forsikrer, var fra keiserlig Side. Han reiser nu med det første tilbage med Jnstructioner, som angaae Feldttoget. Ved Douarnene; er det engelske Linieskibthe Repulse paa 64 Kanoner strandet den 19de Marts. Eqvipagen, som bestod af 400 Mand, er for størstedelen bleven ræddet, og skal ufortøvet blive sendt til Engeland. Man vil søge at bierge saa meget som mueligt at Skibet selv.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Wien, den 19de Marts. I Gaar Formiddags Kl. 11 kom den Keiserlige Postforvalters Søn fra Venedig som Coureer hertil med den Efterretning, at Cardinal Corehorius Bart abas Chiaramonti, Biskop af Jmola, fød i Leien, 58 Aar gammel og en Fatte af den afdøde Pave Pius Vi, er ved en fuldtallig Stemmefleerhed bleven udvalgt af Conclavet til Pave, og har antage det Navn Plus Vil. Efter en Coureers Ankomst fra Constantinopel til den tyrkiske Ambassadeur har sidstmeldte meddeelt i følgende Udtog den sidste Capitulation, som Storviziren har tilstaaet General Kleber angaaende at forlade Egneten, og sluttet med samme: 1) De Franske forlade Catto og begive sig i Fæstningerne Alexandria og Damlette. Disse Fæstninger blive 2) overleverte til Porten den 1ste Februar og de Franske trække sammesteds paa Vagt med Tyrkerne. 3) Saasnart det er mueligt, i det høieste inden 3 Maaneder, skal Porten skaffe tilsammen de fornødne Transportskibe for at bringe det friske franske Mandskabover til Toulon; men de Syge, som blive friske igien, skulle først transporteres, naar alle Omkostninger og de Franskes Gield er bleven betalt. 4) GeneralKieber skal paa en fransk Fregat, som ligger i Havnen af Alexandria, seile over til Frankrig, og skal, for at komme igiennem den engelske Blokkade, bekomme tyrkisk Flag. 5) Alt, hvad der maatte tilhøre Republiken, endog det lærde Jnstituts Jndretning selv, forbliver den høie Ports Eiendom. 6) Alle af de Franske gjorte Forskandsninger forblive i deres Tilstand, og intet Skyds maae blive ført bort derfra. 7) Storviziren lover ved den store Propher, at tage alle Franske samtlig, og enhver i Særdeleshed i sin mægtige Beskyttelse. 3) Alle Franske, General Kleber undtagen, skulle endog, efterat de ere vendte tilbage til deres Fædreneland, ansees som Krigsfanger, maae i deres Livstid ikke stride mod Porten og dens Allierte, og holde sig 50 Mile fra Krigstheatret. Storviziren skiænker General Kleber den Fregat, med hvilken han seiler til Europa og desuden 6 arabiske Heste. Derimod lover samme paa Ære og Samvittighed at udlevere den hele førte Correspondence med Pachaerne af Egypten og Syrien. 10) Jndtil Afseilingsdagen fra Eandten skulle de Franske blive forsørgede paa Storherrens Bekostning med alle Nødvendigheder.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Donaueschingen, den 20de Marts. Den 17de er Erkehertug Carl, geleidet af sin Generaladger, at jeg for min Sundheds Skyld maae skilles fra mine Krigskammerater, som jeg ved enhver Leilighed lærte at kiende, agte og elske, som tapre og Hs. Maj stæt Keiseren høieste Grad troe Soldatre. Jeg anmoder samme lig saa indstændig, at de fortsætte den vor Monarch hidindtil saa berømmelig beviste Anhængenhed og Troeskab med lige varig Tienstiver under Hr. Felttøimester Baron von Krayls Anførsel. Fra nu af ere alle Ripporter, Meldelser, Beretninger, Tienstindgivelser og andre Tienstpaketter, at indsende under Addresse til Felttøimester Baron Krag, da samme i Dag har modtaget Commanden over Armeen af mig. Cail,
Berlingske Tidende, 1800-04-04
J den første Parole, som General Kran herpaa udstædte til Armeen den 18de sagde han: Der skulde mangle mig Med til at paatage mig denne vigtige Commando, efter en saa almindelig tilbedet Forgiænger, dersom jeg ikke var viis paa hiin fortrinlige Aand, som besiæler den hele Armee, saa at enhver Lem af samme under enhver Feltherre, af egen Jver vil udvise mod Monarken og vores Stands Berømmelse enhver skyldig Anstrængelse.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Heidelberg, den 21de Marts. Krigsskuepladsen er nu ganske rykket opad til Schweiz Egne. De keiserlige lette Tropper, som ere rykte ud fra Mannheim, have endnu paa den venstre Rhinbredde fast Fod og have hvilket i 3 Aar ikke er skeedt, streifet indtil Egnen af Landau, og indbringe hist og her Fanger.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Schwaden, den 21de Marts. Begge Armeerne ere nu ved Rhinens Bredder hinanden Sigte. General Moreau trækker sin Hovetstyrke igien til Schweiz, og lader Levnetsmidler bringe til sig fra FrancheCømte. Man formoder, at Buonaparte lader giøre disse Demonstrationer, for at rædde Genua. General Kraylader mere Infanterie deflere til Bregenz og Granbunden, og man er belavet paa i Fald General Lecourde skulde vove at trænge frem fra Gotthards=Bierget og til Overbundten. - Ogsaa ved Basel trække de Franske mange Tropper tilsammen. Over Aar og Limmat have de ved Zurich slaget 3 Broer. Alting synes at forkynde en nær forestaaende Aabning af Felttoget.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Frankfurt, den 22 Marts. Stikler= og Maynzer Husarer patroullere nu paa begge Bredderne af Mayn indtil tæt ind til Maynz. Da de i Forgaars opholdte sig noget længe paa Maynspidsen, blev der fra Fæstningen skudt med Kanoner paa dem. Den der værende Garnison er om Natten afvexlende under Vaaben, saasom den frygter for et Overfald. - Foruden Belgien vil Frankrig ogsaa beholde Savoyen; men Engeland opbyder alt, paa det Belgien ikke skal blive i fransk Besiddelse. - Paa Forskandsningerne i Dusseldorf arbeide igien over 600 Mand.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Mannheim, den 22de Marts. Den forrige Rhin=Skandse, er nu besat af de Keiserlige. De have ødelagt sammes Fortificationer, som vare stillede mod Staden. Da de franske Tropper ere trukne bort fra den venstre Rhinbredde lige over for os, saa giennemstreise de kelserlige Patrouiller Egnen vidt og bredt.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Haag, den 22de Marts. Man frygter endnu bestandig for en nye Expedition af Engelænderne mod vor Republik, derfor blive ogsaa vore Forsvars Anstalter daglig frygteligere. 20,000 Mand Franske befinde sig allerede i vort Gebeet, og daglig komme endnu flere. I Amersfort er anlagt en stor Artilleriepark. Ved Alkmaar, Petten, Camp og paa Helder, er ligeledes en Mængde Artillerie, hvormed alle de Punker ere besatte, hvor Engelænderne i f. A. landede. Langs Kysterne blive desuden er tredobbelt Linie oprettet, og over 3000 Mennesker arbeide daglig paa de nye Forskandsninger. J Nærheden af denne Residents ved Waadsort siges en Leier at skulle blive oprettet.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Den til Commandant i Amsterdam udnævnte Brigadegeneral Clement ventes der daglig. Med det første skal GeneralAngereau tage Forsvars Anstalterne i vor Republik i Øiesyn. - J Belgien skal blive oprettet et Corps Frievillige tilHest, hvilket skal støde til Armeen ved Diion. - Til Calais komme endnu bestandig Depecher fra Engeland, som ved Courerer blive sendte til den første Consul Buonaparte. -
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Efter General Moreans Befaling ere mange Tropper og Artillerie brækkede op fra Luxemburg til Worms. - Buonaparte skal have erklæret, at Belgien var en integrerende Deel af den franske Republik og aldrig kunde blive skildt igien fra samme. Man opgiver derfor alt Haab om Fred.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Helsingøer, den 4de April. Siden mit sidste have vi her havt vedholdende jevn Tøe Jsen, som nu i en lang Tid haver lagt imellem Sverrig og her, er brudt op. I Gaar saae man saa langt aines kunde ikkunk Jis ved Kysterne. J Dag er Sundet meget fuldt af Driviis, som dog ikke er meget stærk.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Kiøbenhavn, den 4de April. Mandagen den 31te Martii var det Kongel. Maler=Billedhugger= og Bygnings=Academie forsamlet under Præsidie af H. K. H. Arveprindsen. Efterat H. K. H. havde taget Arbeidet i alle Academiets Skoler i naadigst Øiesyn, tog Forsamlingen Sæde i den store Figursal, hvor følgende Elever af H. K. H. bleve overleverede de Præmier og Medailler, som dem i afvigte Aar vare tilkiendte, nemlig: Ved Concursen for de store Præmier: J Malerkonsten: Christian Fædder, Høier og Peder Jensen Block hver den anden Guld=Præmie, J Billedhuggerkonsten: Domenico Gianilli den første og Hans Christian Ratje den anden Guld=Præmie. J Bygningekonsten: Johan Georg Karlebye og Bernhard Hornbech, hver den første, samt Christian Colas og Dobert Kalleberg, hver den anden Guld=Præmie. Sølv Medailler, Første Qvartal, Poul Domenico Regoli for Tegning efter det levende Model, anden Medaille. Andet Qvartal: Johannes Lund den første og Johan Georg Baack den anden Medaille, begge for Tegning efter det levende Model. J Bygningskonsten Gerhard Løser den første og Peder Truelsen, den anden Medaille. Tredie Qvartal, Peder Andersen og Frederich Plohn for Tegning efter det levende Model, hver den anden Medaille. J Bygningskonsten Georg Schwark, kopf den første og Johan Diderich Stegmester den anden Medaille. Fierde Qvartal: Erich Knippel for Tegning efter det levende Model anden Medaille. J Bygningskonsten Wilhelm Mauriz Qvist og Frantz Støttner ligeledes hver den anden Medaille.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Continuation af det 47de Lotteries 2den Classe Tirsdagen den 1ste April 1800. No. 17150, 600 Rd. hos Hr. v. Halle; No. 34275, 1000 Rd. hos Hr. Claussen i Christiania; No. 26996, 100 Rd. hos Hr. Busch; No. 33126, 50 Rd. hos Hr. Jnspecteur Deichmann, Nr. 40420, 800 Ro. hos Hr. Jnspecteur Deichmann, No. 19935, 50 Rd. hos Hr. Claussen i Christiania; Nr. 22467, 50 Rd. hos Hr. Busch; No. 38154, 50 Rd. hos Hr. Lieutn. Gleis: No. 9693, 10 Rd., Præmie 100 Rd. hos Hr. Contr. Hansen; No. 19643, 2500 Rd. hos Hr. Paaske i Bergen; No. 25702, 10 Rd., Præmie 100 Rd. hos Hr. Schiønning; No. 32767, 200 Rd. hos Hr. Norup i Warde; No. 37969, 50 Rd. hos Hr. Wichmann i Itzehoe; No. 23993. 100 Rd., Præmie 50 Rd. hos Mad. Schaarup i Christiansand; og hermed endtes Trækningen. Tida den tredie Tirsdag i April Maaned udi dette Aar indfalder Dagen efter Paaske, bliver forestaaende Flyttedag, i Overeensstemmelse med Placaten af 1ste Julii forrige Aar, udsat til den følgende Torsdag den 17de April. Kiøbenhavns Raadstue den 2den April 1800. Ober=Præsident, Borgemestere og Raad
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Copulerede. Fortunen, den 2den April: Hr. Johan Henrich Ladensach og Jfr. Mariane Maarslet fra Aarhuus. Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Kiøbenhavn den 1ste April 1800. Cours af Danske Banksedler imod Species 29 3/4 pr. Cente, som udgiør, For 80 Rdlr. Species, Dansk Cour. Rdlr. = 103. 77. 40 Rdlr. Species, = = = = 51. 86. 20 Rdlr. Species, = = = = 25. 91. 8 Rdlr. Species, = = = = 10. 36. 4 Rdlr. Species. = = = = 5. 18. og for 1 Rdlr. Species, = = 1. 29.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Directionen for den Danske og Norske Species=Bank Suprema Jubente Lege, Eheu, Nimis cito Superiori licet sælicolarum Mundo du idonens, Oceubuit. Johannes Antonius Luytkis, Christiansundie prondam insignis Mercater. Natus Nidrosiæ Anne R. S MDAll.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
die Av Decembris, Denatus Christiansundi A. M. d. XVI Martii Vir candidus, incorrupta sidde nee nonindesessa industria, Amicis optime consulens, bonis carus, nulli, nist invidia slagrante, invisus, Hæe tumulo detuncti dicavitConradus Molitz.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Avnsk. Da jeg i tilkommende Ugge, ligeledes til Veste for et Korn Magazin og en Skole, som i eller ved Tønsberg, som den ældste Stad i Norge, ønskes oprettet, haaber at udgive min anden Præmie=Sang om Brændevinets Skadelighed med en Fortale af vor indsigtsfulde og berømte Professor Bang, endskiøndt Sangens ypperlige Forfatter dog endnu ikke har afhentet sin Præmir derfor, saa meddeles herved de to første Vers deraf i Haab om at opmuntre Publikum til at kiøbe samme til Beste for Jndretningen, allerhelst da disse to nedenstaaende Vers bevise, at Sangen, som ialt bestaaer af tolv saadanne opperlige Pers, fortiener at komme i Publikums Hænder, med Ønske, at den kunde virke nogen Nytte. Sangen bliver at faae paa samme Steder, som den første Præmie=Sang, og de Her ter Præster i Siælland kan, som forommeldt, hver afhente 10 Exemplarer frit deraf. Saasnart Vandet aabnes, skulde et Par hundrede Exemplarer vorde afsendte til Jarlsbergs søndre District i Norge og kan faaes gratis hos den ædeltænkende Over Jnspecteur Hammer. Den helliges ligeledes Hans Kongelige Høihed Kronprindsen, som Landets tilkommende Fader. Ved denne Leilighed ombedes endnu vealigst de Herrer Præster, Læhnsmænd og Degne i Jarlsberg søndre District i Norge, at formode Sognefolket om mueligt at spare noget af den gode Sædehavre, hvor lidet det end var, som ønskes paa de Fattiges Vegne at kunne overlades for 3 Rdlr. Tønden eller lidet mere, da den strax kunde blive betalt og modtaget henimod Sædetiden, for igjen at udlaanes til den yderlig Trængende allene til Sædekorn, aldeles uden Jnteresse til næste Høst, da ellers mange af disse ville mangle al Sædekorn og deres Udsigter i det tilkommende Aar og længere blive alt for bedrøvelige. Naar de allerede bestemte 1000 Rdlr. ere opkiøbte, vil man see til at giøre Udveie til 500 Rdlr. endnu, og foranstalte samme udbetalt enten ved Hr. Over-Jnspector Hammer eller kongl. Bestalter Landmaaler Præben v. Ahn paa Gaarden Fronæs ved Tønsberg. Mit inderlige Ønske skulde ellers være, at nogle Formuende vilde følge dette Exempel og redde den Nødlidende, som i dette haarde Aar vil sakke for Brød for sig og sine. 1ste Vers. Til Jordens Vel min Sang skal lyde, O, Mand, O Qvinde her paa den! Fra Lastens Bane skal den byde Dig skoldfrie vandre Livet den! - Hvis sildig Anger ei med Graad Skal nage dig, saa bør dens Raad! 2det Vers Bortfiern den Last, som grumt dig dræber, Og ikkun glæder Livet kort! Som dig til Graven efterstræbet. Og giør dit Hierte koldt og hort! - Ol Lastens Navn er Brændeviin, Dets Misbrug drager din Ruin! H. Buchwald, Lieutenant Siden vor sidste Bekiendtgiørelse af 11te Jan. d. A. ere følgende Commissionairer blevne antagne og forsynede med det fornødne til deres Commissions Udførelse, nemlig: Hr. Christian Wiencken i Hillerød for Hillerød Kiøbstæd og Frederichsborg Amt. Hr. Kiøbmand Peter Fuglede i Callundborg for Callundborg.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Bye og Amt, og Hr. Landvæsens Commissair og Byefoged Jørgensen i Steege for heele Møens Land. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for enhver, som paa disse Steder ville forlange deres rørlige Eiendomme forsikrede ved Compagniet. Kiøbenhavn i Directionen for det almindelig Brandassurance-Compagnie paa Vare og Effecter den 1ste April 1800. Falbe. Hammerich. Haagen. Wolqvartz.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
J Anledning af et til dette Steds patriotiske Selskab indkommen Forslag om en Realskoles Oprettelse her i Byen, give vi os den Frihed, at indbyde Selskabets fraværende ærede Medlemmer til et extraordinair Møde den 23de April næstkommende, som foretages paa Postgaarden om Eftermiddagen Kl. 6. Kallundborg den 29de Martii 1800. S. Asmussen. Schaltz, p. t. Forstander. pet. Casserer.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
At det har behaget det alvise Forsyn den 12te denne Maaned at bortkalde herfra til det bedre min elskede Moder Maria Cathrina Westerholt, fød Høyffer, bekiendtgiøres fraværende Familie og Venner af hendes efterladte Datter, Hernhut den 20de Martii 1800. F. C. Westerholt.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
Ved sædvanlig Begier bliver herved for egne og Koner fraværende Venner og Paarørende bekiendtgjort, at min Svigerfader, forhen Borger og Handelsmand her til Byen, Johan Anthon Luytkis den 16de d. M. ved en stille og roelig Død er overgaaet til en bedre Verden, efter at han i denne har opnaaet en Alder af 67 Aar 3 Maaneder og 1 Dag. Saa redelig og forsigtig som han var i sin Vandel, saa retskaffen og urokkelig ligion og Sæder, og saa kler og omsorgs uld for Venner; saa døv og urørlig var han derhos til sidste Stund, ved Verdens afvexlende Smigten og Dadlen. Din ypperlige Siæl, fromme og uforglemmelige Velgiører, være i din Forløseres Haand evig velsignet. J Roe hvile din Aske. Christianssund den 21de Marts 1800. H. Brodtkord.
Berlingske Tidende, 1800-04-04
At min gode og uforglemmelige Kone Maria Elisabeth Kiøhlsens, fød Schreber, er den 19dt i forrige Maaned ved Døden afgangen i hendes Alders 71 Aar og 6 Uger, det vilde jeg herved for vore fraværende Familie og Venner have bekiendtgjort. J. D. Kiøhlsen.