Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1839-08-23
Det er tidligere blevet omtalt, at St. St. Blicher i det festlige Møde paa Himmelbjerget den 1 Aug. d. A. har holdt en Tale og foreslaaet den 28 Mai til Samlings dag for fremtidige danske Folkefester. J sidste Nummer af Jyllandsposten gjør Pastor Blicher selv imidlertid opmærksom paa, at Krigstanden saaledes maatte blive udelukket fra samme Fest, da Mynstringstiden begynder den 26 Mai. "Da Mynstringstiden. - siger St. St. Blicher - ender 47 Juni, tykkes mig den 21de at kunne passende ansættes som første - mellemste - eller sidste Dag i den forventede Folkehøitid. Vi har da Sommersolhverv, lang Aften= og Morgendæmring, og ingen egentlig Nat - Skov og Mark og Eng ere paa Høiden af feire Ungdomsliv - Luften er renest og friskest - Storm, Regn, Torden sjeldne paa denne Aarets Tid - Landmanden har gjerne Ferier, inden Hosletten begynder. Jstedetfor de gamle Munketog til Helligkilderne, istedetfor Troldeblussene St. Hans Nat, skulde da Himmelbjergtoget træde. - Landsmænd forener Eder, i større og mindre Kredse, sætter disse i Forbindelse! Enes om Mødet, og Festens Jndretning! Og vælger et Raad til dens Ordning og Bestyrelse! Ethvert enkelt Samfund kunde da vælge et Medlem i sin Kreds til Deputeret i den almindelige Folkeforsamling, og disse igjen et mindre Udskud, der maatte bestemme Festens Tidsrum, hvad der paa hver Dag, og i hvert Tidsrum af samme var at foretage, f. Ex. Første Dag ved Solopgang en Hymne, en Folkesang - derefter en Tale - herpaa, under Musik, Legemsøvelser - Maaltid, Sang - andre Kappevelser, (Løben, Bryden, Svømning, Styrkeprøver o. s. v.) derpaa Uddeling af Ærestegn til Seierherrerne ved dertil beskikkede Dommere - Sang - Maaltid - Dands, og Slutningshymne. - Tre Dage kunde Festen vare (23de, 24de og 25 Junii. - Hvad om Nationaldragt prøves indført til næste Folkefest? - ingen belgiske Blouser, ingen franske Livkjoler, ingen polske Frakker, ingen tyrkiske Kaftaner; men danske Kofter, som de bare dem, for vi bleve Sydboernes Abekatte. Lader os dog heri ogsaa være selv hjemme, være os selv igjen."J Randers Avis opfordres en af Landets formuende Familier til at kjøbe en af de jydske Hedestrækninger og anvende samme til Runkelroers Dyrkning. Aarhuus Byes Magistrat saavelsom Byens samtlige Borgerrepræsentanter ere først i denne Maaned indgangne med en Klage til det kongelige Rentekammer i Anledning af den af Jngenieurcapitain v. Dau begaaede Egenraadighed, ved efter eget Behag at lade bortrydde Alleen udenfor Frederiksporten ved Aarhuus og bortsælge det der af Borgerne bekostede Anbindingstømmer. Hvilke Fremskridt Liberalismen i Danmark har gjort, hedder det i en Skrivelse fra Kjøbenhavn i "Neue Zeitung af 3ds, erkjender Man nu fornemmelig af Striden mellem Kjøbenhavnsposten og Trykkefrihedsselskabets Skriftcommittee. Alle offentlige Blade i Jylland, saavelsom paa Øerne, erklære sig paa det Bestemteste mod AnDe masselsen af en Censur fra hiin Committees Side og fremsætte derhos meget frisindede Principer og Journalistik- og det offentlige Liv. Medens vel 10 Dagblade bære en bestemt frisindet Farve, gives der kun et eneste conservativt, eller snarere servilt, nemlig "Dagen, og det bliver tilmed redigeret meget maadeligt.