Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-03-31
Udenlandske Efterretninger. Om Steenvigsholms Fæstnings Levninger. (See No. 48.) Paa Fæstningens nordre Side sees endnu langs den øverste og udvendige Kant af Muren en Række af fremstikkende Stykker eller Bjælker. Heraf kan sluttes, at her, og ventelig ligeledes paa de andre Sider af Fæstningen, har været en Gang eller Gallerie, eller mueligt et Brystværn for dem, som skulde betjene sig af Haand= eller smaae Skydegeværer, til Fæstningens Forsvar. - Paa dennes sydvestre og vestre Side gaaer neden om Bjerget, paa hvilket Fæstningen er anlagt, en nu med Jord bedækket og med Græs bevoxen Slette eller Gang, der uden Tvivl i det mindste for en stor Deel er dannet ved at udminere Bjerget. Langs denne Gang, som er 114 Skridt lang, har været Vei fra bemeldte Broe, hvorved Holmen har været føiet til det faste Land til foromtalte Fæstningens vestre Port, foruden hvilken den formodentlig endnu har havt en anden Port, ved Siden af den østre Bastion, ud til bemeldte Skibstade, og til en Brygge, som har staaer ved Søen, paa Holmens søndre eller sydøstre Side, hvor den ordentlige Landing har været. - Paa Fæstningen sees nu ei mindste Tegn efter Huusbygninger, som venteligen have været af Træe, og derover ere forraadnede eller bortslæbte; men derinde voxer nu en Mængde af vilde Rosentræer, af Jordbær, som falde her usædvanlig store og skjønne, af Teyebær, af Reinfan og af Kongelys, samt andre mere gjængse Urter. - Under Hvælvingerne af foromtalte Cassamatter og Kieldere paa Steinwigsholm, findes hængende en stor Deel Kalkstaletiter, fra hvilke Vand neddryppede. De vare derfor ganske mørre og brækkelige, men bleve haarde, naar de en Tid lang laae i Luften; de ere runde, indhuledeaf Skikkelse som en Pibestilk, og for det meste ei meget tykkere. Dog fandtes i en Kielder under det vestre Taarn, hvorind maatte krybes gjennem et snevert Hul, en Staletit, haard og hvid som Gips, et halvt Qvarteer lang og omtrent en Finger tyk ved Roden. Dette Slags er Staletites Cretacens coniformis, tunicato erustaceus. - Defleste Levninger, som her ere at finde, af Fæstningsværkerne, staae paa den nordre, dernæst paa den sydvestre Side, nogle ogsaa paa den vestre: men paa den østre og tildeels søndre Side, hvor Landingen har været beqvemmest, har man bortslæbt det meste af Muren, alle de Stene, som vare beqvemme til Bygning, og ei ladet tilbage uden nogle Dynger af sammenkastede runde Kuppelstene. Murene ere opførte af store Graabergstene, hvoriblandt endeel have været af en finere Art, som har, paa den udvendige Side, ladet sig opløse af Luften, imellem de i den indblandede Qvartlameller, hvilke staae i den, paa tvers og paa langs, hvorover bemeldte udvendige Side, seer ud som den var overtrukken med et Kniplingsværk. Stenens Art synes derfor at være et Slags Cosmargaced argillacen, lamillis qvartzosis. - Stenene til Fæstningsværkerne ere brudte deels paa Holmen selv, hvor Fæstningen er bygget, hvor man derved har gjort Klipperne mere steile og vanskelige at bestige; deels i et Bjerg, som ligger Sønden for Holmen, paa det faste Land, kort derfra; deels ogsaa i et andet Bjerg, som ligger et Stykke Østen for bemeldte, ovenfor en her nuværende Huusmands Plads. - Paa den sydvestre Side af Fæstningen, hvor foromtalte Slette eller lange Gang begynder, er Bjerget, hvorpaa Fæstningsværkerne ere byggede, ganske glat, ligesom de Klipper og Stene ere, hvorpaa Havet idelig bryder og slaaer. Desuden er Bjerget paa sine Steder udhulet i glatte Render; hvilket er ligeledes en Virkning af Vandets idelige Anstød. Det er altsaa ei at tvivle paa, at Havets Vand jo engang har slaaet op paa denne Klippe, skjønt den nu ligger 7 Alne høit over bemeldte Gang; men denne 5 a 6 Alne over Havets nuværende Overflade, naar Flod er. - Under den sydvestre eller vestre Bastion eller Taarn, som ovenpaa er, fra Syd til Nord, tvert over 27 Alne; fra Vest til Øst 21 Alne, sees endnu paa den søndre, sydvestre og vestre Side, Tegn efter Skydehuller, som formodentlig her have været, ogsaa med flere Kanter. Fra disse Skydehuller ere, ned over den bratte Brink, til den flade, derunder liggende Mark, paa den søndre Side 39 Alne; hvoraf kan dømmes om Fæstningens Høide paa denne Kant. (Fortsættes.)