Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-10-01
Piemont. Den Stad Pignerol er udi tre Dage bleven Bombarderet, og den største Deel af Staden lagt i Aske. Men derimod haver mand givet Marschal af Catinat Tid, at komme udi det jevne Land hvilket indtil henved Turin med Hertugen of Savoyens skiøne Pallas le Ve nerie kaldet er bleven afbrændt, og paa det Fienden sig ey dend tilsammenbragte Furage kunde bemægtige, blef mand tilnød ved 100000læs Høe at forbrænde. Og saasom Marschallen af Catinat saae, at voris uden ald Raison samme Tid continuerede, at Bombardere Pignerol, marscherede hand lige imod Pignerol, hvilket foraarsagede, at voris icke foruden temmelig u-ordning maatte forlade Stæden, og af føre Artilleriet, som dog til Lycke in Sal vo, derhos lade springe St. Brigitte Skantze og forbrænde ald hvis de ey kunde med sig føre. Aarsagen hvorfor de icke straxen den Tid bemelte St. Brigitte Skantze blef indtagen, Pignerol haver Bombarderet, var at de gode Allierede ingen Forraad hafde, at Bomber, og andet saadant et Værck udkrævis, imidlertid bekom Kongen af Franckerige Tid at lade marschere over 20000 Mænd af Tytskland af Catalonien, Marschallen af Catinat til Succurs. Efterat nu Pignerol var forladt, haver de Allieredis Armee sig conjungeret, og om Commando sig forligt, nemlig: At Hans Kongelig Høyhed og under hannem General-Feldmarskalck Caprara, commanderede den høyre Vinge, Marqvis de Leganes GouGouverneuren af Mæyland den venstre, og Prinz Eugenius af Savoyen, tillige med Marqvisen af Parella Corpus af Battaillen. Udi saadan Orden marscherede Armeen den 23 passaro ved Siden af Orbassan, ved samme Tid blef mand den Franske Armee ansigtig, som ligemaade satte sig udi Battaillen, og lod Armeen imod voris marschere, men saasom det var nær Aften, gick de tilbage, om i forestaaende, Nat at lade Soldaterne hvile. Om Midnats Tid blef ald Bagagen og Eqvipagen bortskicket, og saasom mand kunde fornemme af den District, den Franske Armee stoed paa, at de vare stærckere end voris Armee, brugte mand ald muelig Forsigtighed. VedDagens begyndelse marscherede de lige paa os, og efter nogle Timers Cannonering paa begge Sider, anfaldt de ved Klocken 9 voris venstre Vinge med 20000 Mand. Deris Angreb skeede, med Kaarden i Haanden, og uhindret de mandeligen fægtede, blef de enddog tilbage dreven; Men saa snart de sig igien hafde colligeret, giorde de et Anfald paa Fronten og Flancken af det Spaniske og Neapolitaniske Cavallerie, hvilcke om endskiøndt, de hafde gjort temmelig Modstand, endelig Fiendens store Antal maatte vige, retirerendis sig til samme Vingis Tydske Cavallerie, over hvilcke disse kom i Confusion, særdeelis da den samme Tid af Gendarmeriet blef chargeret, og saasom de ey kunde imodstaa, gaf de Flugten, og retirerede sig til den anden Lienie; Deris Flugt foraarsagede, at de Franske anfaldt Jnfanteriet, som iligemaade sig matte retirere. Da nu den anden Linie blef anført, hafde Cavalleriet, den forladt, at Jnfanteriet for samme skyld Fiendens Magt ey kunde imodstaae, og derover blef tvungen at retirere sig. Midlertid at det saaledis ved den venstre Vinge passerede, blef Fienden af den høyre Vinge og Corpus af Battaillen, udi trende gange med stor Forliis, indtil deris Leyer tilbage slaget, og var Seyervindingen gandske paa denne Side, indtil det Franske Cavallerie, som den venstre Vinge hafde slaget, indfaldt udi voris Jnfanterie af Corpus de Battaille, som stod blot for Cavalleriet, samme Tid anfaldt Fiendens Jnfanterie dem ogsaa med stoer Furi; Uhindret dette, deffenderede sig voris saa mandeligen, at de formedelst deris Artilleris Hielp, tvang Cavalleriet at gaa tilbage. Men saasom deris Magt ved 10000 Mænd var stærckere end voris, gjorde de endnu et Anfald, og ansatte Corpus af Battaillen paa alle Kandter med deris Cavallerie, derimod var voris gandske afmattet, tilmed af Cavalleriet forlade for hvilken Aarsag de da blef nødt at vige, overladendis, ved Klocken 4, deris Fiender Valistæden med 36 Feld stycker, hvorpaa blef givet Ordre at alle Tropper ved Moncalieri sig igien skulde sætte, og der at recolligere, og gick samme Aften over Po-Strømmen. Alle Tropper haver temmelig giort deris Pligt, i særdeelished de Tydske Carasserer og de Engliske Tropper under Her