Viborger Samler, 1845-05-05
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Det er utroligt, hvilken Sensation Maynoothbillen vækker ei alene i Parlementet, hvis Huse bestormes med Petitioner imod Billen, men i hele Landet. Mange Protestanter ansee denne Bills Princip, som Forløber for den britiske Kirkes Undergang Jrland. Hertugen af Marborough er ikke den eneste Peer, der angaaende Maynoothbillen er af forskjellig Mening med sin Søn. Jblandt Ministrene have Lord Lincoln og Lord Jocelyn, Sønner af ultraprotestantiske Peers, hiin en Søn af Hertugen af Newcastle, denne en Søn af Grev Roden, forsvaret Billens Grundsætninger, og i samme Tidende finder man en energisk Opfordring fra den gamle Hertug til hans Landsmænd om at reise sig Masse, sammenkalde Meetings og uophørlig petitionere imod Billen. Navnligen har Hertugen opfordret sine Forpagtere til at petitionere. Det hedder i Slutningen af denne Opfordring: "Petitionerer, petitionerer, petitionerer, Gjører det med Jver, Orden og paa en fredelig Maade, men giører det med en Udholdenhed og Behjertethed, som Jntet kan overvælde. Gjører det, og J kunne frelse Eders elskede Fædreland for Guds Vrede og for Menneskets (Peels) Troløshed; undlader det, og det samme Regiment der vil omstyrte Eders Kirke, vil fordømme Eders Marker til at ligge udyrkede og overantvorde Eders hele Landhuusholdning til Ødelæggelse og til et Hungersnød avlende Øde." J Newark blev da ogsaa strax afholdt en Forsamling, der antog en Petition, som Hertugens Søn, Lord Lincoln, paa en høflig Maade har afslaaet at underskrive. Ogsaa Ministeren Lord Stalney skal være utilfrede med Billen, og man siger at han vil udtræde af Cabinettet. – J Jrland finder Billen Anerkjendelse iblandt Catholikerne. O'Connell har i en Skrivelse til Jndbyggerne i Cort yttret: "Da det ei er lykkedes Ministrenmed Magt at undertrykke Repealaanden, have de slaaet ind paa en anden, mindre dadleværdig Vei; de forsøge nemlig nu ved Handlinger, der røbe Velvillie og Retfærdighed, at udsone sig med den offentlige Stemme. En saadan Handling er Dotationen af Maynoothseminariet, en god, en statsklog Forholdsregel, for hvilken vi yde Ministrene vor Tak. Dog er dette ikke endnu den fuldstændige Retfærdighed, som England skylder os, og som kun kan erholdes ved Gjenoprettelsen af vor Lovgivning. Lader os derfor holde ud o. s. v. – J en mere bestemt Tone end Daniel O'Connell har Maadeholdsapostlen Pater Mathew yttret sig til Fordeel for Peel. J en i Dubl. Evening Post indrykket Skrivelse fra Pateren hedder det om Sir Rob. Peel: "Denne isandhed store og gode Mand opfylder alle de Forhaabninger, jeg satte til hans Forvaltning. Han vil snart skjænke Jrland Rolighed og Fred og udbrede Lykke og Velstand over vort ulykkelige Fædreland." – Jøvrigt begynde flere af Peels i Maynoothanliggendet frafaldne Tilhængere at tage hans Forhold i dette Anliggende i Forsvar. De sige nemlig: "Naar Si Rob. Peel paa en saa paafaldende Maade handler imod sine tidligere Principer, naar han bringer i Harnisk imod sig den store Masse af hans hidtilværende Venner, naar han sætter sin politiske Existents paa Spil, saa maa han være tvungen dertil af Omstændigheder, der ogsaa vilde have været umodstaaelige for enhver Anden, saa er han tvungen dertil af Omstændigheder, som han vel i deres hele Udstrækning og Omfang kunde forelægge Cabinettet, men ikke Parlementet. - Det er for første Gang at den britiske Regjering har forsøgt paa at komme de irske Catholiker imøde med Velvillie og Føielighed, uden at være tvungen dertil ved den haarde, imodstaaelige Nødvendighed. Endnu mere: det er første Gang, at der fra et Tory ministerium er udgaaet den høitidelige Erklæring, at den Tid, i hvilken det protestantiske Overherredømme i Jrland, har været fremherskende, nu er forbi, og at man ikke længere tør ignorere Tilværelsen af denne catholske Befolkning af 7 Millioner Sjæle med sammes Hirrarchie og Præsteskab. Allerede har Sir James Graham mattet tage tilbage det uheldige Udtryk, som i Talens Hede undslap ham for nogle Aar tilbage i Tiden, nemlig at Eftergivenhed imod Jrland havde naaet sit høieste Maal; han har endog erklæret, at den nuværende Forholdsregel kun er at ansee som det første Skridt til at udsone Jrerfolket med den britiske Union og gjøre denne Forening uopløselig.