Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-08-22
Heltinden Boveling er paa Spezzia bleven dræbt af et Flinteskud. Hendes Søn havde bortført en Pige af en anseelig Familie, og bragt hende til sin Moder, Pigens Forældre erfarede dette og forlangte hende tilbage; Bobeling modsatte sig dette med Magt, og faldt nu som et Offer for sin Uret J den Træfning, som Jbrahim færdighed. Pascha vandt ved Arcadia faldt den Græske Minister for det Jndre, Archimandriten Plessa og General Kephalos. – Den Franske Corvette Diana bragte Efterretning til Napoli om, at den forenede Græske Flaade var afseilet fra Øen Melos tilSuda. Den 12te og 13de hindrede den Tyrkerne. fra at løbe ud derfra, og opbrændte en Tyrkisk Corvette. - La Roche besværer sig bittert over den Assistence, som Ottomannerne erholde af Enropæiske Officere og Skibe. J nogle Dage, skriver Generalen videre, har den tappre Canaris Søn opholdet sig hos mig. Hans Fader har, da han indskibede sig paa sin Brander, skrevet et Brev til mig fuldt af Kiærlighed og Taknemmelighed for Medlemmerne af den Græske Committee, som vil tage sig af Sønnen og lade ham opdrage i Ef Frankerige tilligemed flere unge Grækere. terat Colocotroni var bleven slagen i Fægtningen den 19de Juni benyttede Jbrahim Pascha, som en duelig, og ved gode Raad, veiledet Feldtherre den paniske Skræk, som var udbredet blandt Grækerne og marscherede lige løs paa Napoli di Romania. Spidsen af hans Colonner ankom den 25de om Morgenen foran Møllerne (Molini. Jeg begav mig strax hen til denne Post for at raadslaae med Fyrste Ypsilanti, som der første Commanden; men kun havde 200 udisciplinerede Folk hos sig. Posten er meget vigtig for Grækerne, da de der have deres Møller og den største Deel af deres Levnetsmidler; da jeg kom tilbage forestillede jeg Regieringen Nødvendigheden af at forstærke den. Dette skete og den sendte Fyrsten et Compagnie Voltigeurs af det nye Linieregiment, som bliver oprettet i Napoli, foruden 300 Pelikarer, eller Græske Skarpskytter. Fienden havde 5600 Mand Jnfanterie, 6 til 700 Mand Artillerie og to smaae Feldt kanoner. J Begyndelsen af Fægtningen vare Grækerne kun 250 Mand stærke. Jeg observerede Fienderne; de kom frem af Defileen ved Møllerne og opstillede sig først i Pelotons, og derpaa i Divisioner; efterat de havde deployeret sig i to Linier med megen Orden, lagde Araberne deres Vaaben. sammen i Hobe, og giorde Holdt for at spise. Kl. 4 1/2 deelte Ægypterne sig i 3 Colonner, og rykkede imod Møllerne. Kl. 5 blev et almindeligt Angreb foretaget. Grækerne udholdt det med overordentligt Mod; forgiæves bestræbte den ene af de Ægyptiske Colonner, som havde lagt Veien over Liverimed Magt at trænge frem til Møllerne; den blev tre Gange kastet tilbage med den største Tapperhed, og Kl. 6 1/4 dreven paa Flugten; Grækerne forfulgte den ikke langt af Frygt for Cavalleriet. Fienden trak sig nu tilbage, marscherede til den bagerste Side af Bierget og holdt der stille, for at trække sine Skarpskytter til sig. Jmedens Grækernes venstre Fløi slog Fienden, var den Colonne, som stod i Centrum rykket frem til et Bierg paa Veien til Argos, hvor der blev fægtet i en Have, hvilken Fyrste Ypsilant havde besat efter mit Raad; Haven var indhegnet og bleven forsynet med Skydehuller. Klokken 5 1/2 sagtnedes vel Geværilden; men Klokken 7 begyndte den igien med endnu større Heftighed; Fienden forstærkede sine Angrebs Colonner; men Ypsillanti fik ogsaa sin Krigsmagt forstærket fra Napoli og havde om Aftenen Kl. 8 900 Mand under sin Kommando. Nu trak Fienden sig i Uorden tilbage paa Landeveien til Argos Endnu vilde hans mellemste Colonne sætte sig fast paa Bierget; men det Græske Voltigeur-Compagnie fordrev den derfra. Fienden havde omtrent tabt 4000 Mand i Døde og Saarede; Grækerne, havde kun tabt meget faae Folk, den vakkre Oberste Makriani blev farlig saaret i Armen. Skibene havde fortræffeligt understøttet Fyrste Ypfilanti, og havde været til stor Nytte for den lille Landmagt ved deres vel vedligeholdte Kardætschild, især udmærkede sig Hr. de la Croze, tilforn Fransk Søeofficeer, som commanderede en Mistik, og en ung Officeer Hr. Trumper fra Brussel. (Han er bekiendt, som Forfatter af mange yndede Romaner og reiste i Januar med en Ven Hr. von Lannoi til Grækenland.) Den Franske Admiral Rigni, som laae for Anker ved Molini for at tage Vand, ombord udviste den Barmhiertighed at lade alle Fruentimmer og Børn bringe, før Træfningen, ombord paa sin Fregat ligesom ogsaa efter den den saarede Oberste Makriani. Fægtningen ved Møllerne har overbeviist Barbarerne om, at Grækerne vide naar de ere godt anførte, at fægte som Mænd, der fortiene deres Friehed. De skiønne og frugtbare Dale ved Modon, Kalamatta og Londari ere udplyndrede, Jndvaanerne myrdede og der er blevet sat Jld paa Sæden. Da Jbrahim ankom til Argos lod han denne store Stad opbrænde ligesom de flere tusinde Olietræer, som omgive den. Det fy nes at være hans egentlige Hensigt at ødelægge alt rundt omkring, da han vel indseer, at det vil ikke blive mueligt for ham dennegang at erobre Peloponnes, da han hverken er forsynet med Artillerie eller Provisioner, som han først forventer fra Sudafor at erobre Napoli di Romania. General LaRoche melder tilsidst: at den Efterretning var indløben: at den Ægyptiske Armee har trukket sig tilbage fra Argos; men da Landeveien derfra fører saavel til Tripolitza, som til Calavrita i Nærheden af Corinth, hvorhen Colocotroni har trukket sig med sin Armee, saa veed man endnu ikke hvilken Retning den har taget, (den Østerrigske Jagttager formoder det første; men Skibsefterretningerne sige det sidste) Regieringen lader den paa sit Til baget og foruroelige af Gueriller. Ægypterne have paa det skammeligste mishandlet og myrdet Erkebiskoppen af Modon. Den provisoriske Regiering i Grækenland siger General La Roche, har overdraget mig Commanden i Napoli di Romania og jeg skal medvirke med den største Jver og Hengivenhed til Grækenlands Forsvar. - Odisse Død bekræftes. Gouras skal holde 2000 Tyrker indsluttede i Salona. - Colocotroni havde d. 19de Juni udstædet en Proclamation hvori han opfordrede alle Grækerne paa Morea til at tile for at tilintetgiøre Ægypterne, som han holdt indesluttet; men Mainotterne udebleve, og de undslap. - J det Franske Blad Etoile meddeles en meget gunstig Skildring af Jbrahims Krigsduelighed og af hans Armees fortræffelige Organisation, som bestyres af Europæiske Officere, hvilke dog ikke have antaget Mahomedanismen. Dette Blad har pludselig changeret sit System og erklærer sig nu mod Grækerne formedelst deres liberale Grundsætninger; det har, som tiere er mødt, opoffret sin Christendom for sin Politik.