Kiøbenhavns Postrytter, 1792-11-30
Den 6te om Morgenen lod jeg 12 Sexpundige 12 Tolvpundige og 12 Haubitzer rykke frem, og plantede dem for Fronten af min hele Linie. General Harville, der stod paa Høyene ved Ciply, bestrøg Fiendens venstre Fløy, jeg angreb selv det høyre, og gav imidlertid Ordre til at besætte Landsbyen Quarcignon, hvortil Belgierne og 9 Batailloner under Generalerne Ferrand, Rosteres og Blotte flere, skulde bruges. Angrebets Middelpunct, som bestod af 18 Batailloner, blev commanderet af Generallieutenant Egalite (en Søn af Borgeren Egalite, forhen Hertug af Orleans) og Marechalerne Stetenhoff, Desforets og Drouet. Den høyre Fløy, som udgjorde Avantgarden, stod under Generallieutenant Bournonvilles og Marechal Dampieres Commando. General Harvilles Division kunde blot ved sit Artillerie understøtte vort Angreb, da den var for langt borte fra Fiendens Forskandsninger"."Den østerrigske Armee bestod i det ringeste af 20000 Mand, og vores var ey over 30000 Mand stærk. Østerrigernes Stilling var frygtelig, deres høyre Fløy stødte til Landsbyen Jemappe, og udgjorde en Vinkel med Fronten; den venstre Fløy naaede derimod til ValenciennesChaussenen. J denne Strækning stod Fienden paa en skovriig Høy, paa hvilken man, liig et Amphitheater, saae for sig en 3 Etage Redoute, med 20 Stykker svært Artillerie, i det ringeste ligesaamange Haubitzer, og 3 Feldt-Stykker, ved hver Bataillon, hvilket tilsammen udgjorde et Artillerie af mere end 100 Stykker. Vi havde vel paa vor Side ligesaamange; men deres Batterier maatte endelig bringe dem størst Fordeel, ifald vi havde ladet det beroe ved at afgiøre Sagen med Kanoner. Allerede længe havde vore Tropper yttret en inderlig Lyst til at maale sig med Fienden. Jeg kiendte deres Færdighed og ægte Mod. Klokken 7 aabnedes fra begge Sider den hæftigste Kanonade, som varede til Klokken 10, uden at jeg deraf kunde slutte noget fordeelagtigt Udfald for os, om vi endog havde begyndt denne Kanonade paa nye. Da jeg derefter giennemløb Fronten for Linien, viiste Tropperne en overmaade stor Lyst til med Bajonetten at gaae løs paa Fienden. General Bournonville og General Egalite havde længe forhen foreslaaet mig det samme. Men jeg holdt deres Jver tilbage, for at giøre dem endnu mere hidsige; thi jeg havde virkelig fattet det Forsæt, at giøre Ende paa Kampen ved at borttage Redouterne. Jmidlertid lod jeg mig for det første nøye med at rykke nærmere med mine Batterier, for at giøre desbedre Virkning, og jeg gav til den Ende Ordre til at angribe Landsbyen Quarcignon, siden jeg ikke fra denne Side kunde udrette noget imod Je mappe, førend jeg havde faaet bemeldte Landsbye i min Magt. Jeg afsendte Generaladjutanten, Oberst Thou vendt, for at dirigere Angrebet, og han paatog sig at attaquere baade Jemappe og Fiendens heele høyre Fløy. Jeg gav ogsaa General Harville Ordre at rykke længer frem med sine Batterier, for at tage Fiendens venstre Fløy desbedre i Tieneste. Jeg lod General Bournonville foretage den samme Manoeuvre, og at holde sig færdig til Angrebet præcise ved Middagstiden. Samme Ordre blev givet det venstre Fløy, siden jeg giorde mig Regning paa, at vi omtrent ved den Tid maatte være blevet Mester af Qvarcignon, der nødvendig maatte besættes, siden mit Angreb ellers vilde mislykkes Præcise Kl. 12 stillede vort hele Jnfanterie sig i et Øyeblik i een Colonne, og gik med den største Hurtighed løs paa de fiendtlige Forskandsninger. Den første Redoute blev strax erobret, men Vanskelighederne bleve derved flere. Middelpuncten stod Fare, og jeg saae det fiendtlige Cavallerie berede sig til at falde vore Colonner i Flankerne. Jeg detacherede Generallieutenant Egalite, som ved sit kolde Blod og sin Tapperhed bragte de confunderte Colonner i Orden igien, og anførte dem imod den anden Redoute. Dette Angreb havde jeg paa samme Tid ladet understøtte af det 6te Husarregiment og det 3die Jægerregiment, som kom til rette Tid, for at standse og angribe det fiendtlige Cavallerie. Jeg forføyede mig imidlertid selv til det høyre Fløy, hvor jeg fandt, at General Bournonvilles Cavallerie var geraadet i nogen Uorden, medens han var i Spidsen for sit Jnfanterie. Jeg fik det strax bragt i Orden igien, og det gik derpaa strax med største Eftertryk løs paa det fiendtlige Cavallerie, som havde nærmet sig vores høyre Flanke. Dette Cavallerie vilde da trænge sig igiennem den første Parisiske Bataillon, men blev saa alvorligen modtaget, at der ved den første Salve faldt 60 Mand. Jmidlertid havde vort venstre Fløy faaet Bugt med Jemappe, og vores Middelpunct bemestret sig den anden Redoute Etage. Men endnu stod der et Pust tilbage. Den øverste Redoute maatte ogsaa borttages. Dog, dette var snart gjort, siden vore Troppers stedse tiltagende Jver og Tapperhed, havde indjaget Østerrigerne Skræk. Klokken 2 begave de sig i den største Uorden paa Retiraden, og vore Tropper besatte hele Fiendens Terrein, som var skiult med Døde og Saarede af begge Partier. Fiendens Forliis var saa betydeligt og Bestyrtelsen saa stor, at han tog Veyen igiennem Mons, uden at besætte enten Berchaumont, eller Mont Palissel, eller nogen af Høyene ved Nimyl. "Jeg posterede min seyrende Armee paa Høyene omkring Landsbyen Cusmes, som jeg besatte med Jnfanterie. J denne Bye fik vi en 13 pundig Kanon til Bytte, og forefandt der mange Saarede og endeel Deserteurer. Endnu samme Dag lod jeg Mont-Palisel besætte af General Harvilles Division, og Berchaumont af General Stetenhofs. Jeg lod derpaa Mons opfordre, og Underhandlingerne bleve begyndte. Men Tropperne, som nu havde været 3 Dage og Nætter under Gevær, vilde endelig strax færd med Mons. Jeg maatte love dem, at de den følgende Dag skulde faae deres Lyst styret, og jeg giorde virkelig alle Anstalter dertil. Men Fienden havde taget Natten til Hielp, og forladt Staden, saa nær som 400 Mand, hvilke om Morgenen fulgte bag efter. Jeg var just i Arbeyde med at stille mine Batterier, da Jndvaanerne Kl. 9, efterat de havde opsprænget de af Østerrigerne spærrede Porte, kom til mig, for at indbyde mig til at drage ind i Staden. Dette skeede strax. Magistraten kom os i Møde ved Porten, og rækkede mig Nøglerne. Jeg svarede dem, at vi kom til dem som Brødre og Venner, for at bevæge dem til altid at spærre deres Porte for deres forrige Undertrykkere, og forsvare den Friehed, vi nu havde tilveyebragt dem. Vort Forliis er mig ey endnu ret bekiendt; men jeg regner det til omtrent 300 Døde og 600 Saarede. Jeg skal nærmere give dem Efterretning, saasnart jeg selv har faaet den fra de forskiællige Corps. Fienderne have mistet 8 Kanoner, af hvilke General Bournonvilles Avantgarde erobrede de 5, og de 3 andre bleve tagne i vort Angreb paa Fiendens venstre Fløy. "Fiendens Forliis af Døde, Saarede og Deserteurer, er i det mindste 4000, foruden de mange, som enten savnes, eller have forstukket sig, eller ere adspredte, og som vi daglig samle adskillige af. Denne er Detaillen af dette Slag, som er fuldkommen afgjørende for Belgiens Erobring, siden Østerrigerne neppe saa hastig ville vove at vise sig i Slagtordning igien. Vi have dennegang viist, at ingen Hindring, ey engang naar Kunst og Terrein ere paa Fiendens Side, kan sætte Grændser for de franske Troppers Mod.