Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-05-30
Kapitain Franklin af den Brittiske Marine er passeret igiennem Nyeyork paa sin tredie Opdagelsesreise og har isinde at trænge igiennem Canada til Mundingen af Mackenzie-Floden, og derfra at forsøge paa Baade at seile mod Vesten til CooksJiskap. Skulde han da ikke være saa lykkelig at træffe sammen med Kapitain Parry, saa vil han forefinde det Kongel. Skib Blossom paa 28 Kanoner, som formodentlig er afseilet fra England, at vente paa sig i Beringsstrædet, dersom han kommer gertil. Fra Mackenzie=Floden vil afgaae et Partie under Dr. Richardson og Lieutenant Kendall østlig for at undersøge Kyststrækningen til KobbermineFloden. En Afdeeling af Expeditionen er afgaaet igiennem Hudsons Bugten; men Officererne ere hos Kapt. Franklin, og kom ifølge Efterretninger fra Albany af 4de Ugen tilforn, der igiennem. Der ere foruden ham den af den forrige Reise saa bekiendte: Lieutenant Kendal, Astronom Dr. Richardson, Chirurg og Naturforsker, Lieutenant Bark Geometer, Hr. Drummond, Botaniker. De afgaae til York i Overkanada, tænke at træffe sammen med de andre ved Biørne-Søen, i Foraaret 1826 at seile ned af Mackenzie-Floden og i Juli det samme Aar at være paa Polarhavet. – Efter den sidste Tælning udgjorde Folkemængden i Staden Halifax i Nye skottland, 10000 Siæle foruden Tropperne. Emancipations Sagen er da saaledes afgjort og fik det Udfald, som man havde ventet. Jmedens man hører hyppige Exempler paa fra Frankerige og andre Katholske Lande, at Katholikerne tillade sig allehaande Forfølgelser mod Protestanterne, seer man paa den anden Side at hine, uagtet mangfoldige Bestræbelser til deres Forsvar, ikke formaae at erholde lige borgerlige Rettigheder med deres Troesforvante i et af Jordens meest oplyste Lande. Skaberen uddeeler hver Dag sine Gaver i lige Overflødighed og med lige Naade til alle sine Børn med hvilke Forestillinger de saa tilbede ham; men disse ville ikke indbyrdes tilstaae hinanden den aandelige Friehed, som han dog forunder dem. Man maae ved at betænke disse Forhold, erkiende at den Græske Kirkes Tolerance er høist beundringsværdig, og i Rusland, et Land som man saa ofte har villet anklage for Despotie, finder en Friehed Sted. i Henseende til Menneskets vigtigste Anliggende, som kan betragtes som et almindeligt Mønster. Jmidlertid er den Katholske Kirke selv for en Deel Skyld i at man er saa frygtsom for i England at forunde den et større Jndpas, da den ved sit fatale Proselytmagerie og ved sin irregeliøse Paastand at der ikke gives nogen Sallighed udenfor dens Skiød, maa nødvendig opbringe sine Modstandere mod sig. – Man veed at Qvarantaine Lovene have i det Engelske Parlament været underkastet en nye Prøvelse; et Partie, som vilde omtvivle Epidemiernes smittende Natur ved Berøringer, har for at skaffe Handelen en større Friehed og Lettelse, søgt at mildne Qvarantaine Lovenes Strenghed; men har fundet en velgiørende Modstand af det forsigtigere Partie, som ikke for en nye medicinsk Theories Skyld vil sætte Millioner Menneskers Liv i Fare. Jmidlertid have disse Forhandlinger frembragt et saa ængsteligt Jndtryk i Udlandet, at mani Genua, Livorno, Triest og Marseille har begyndt med at underkaste de Skibe, som ankomme fra England en Qvarantaine. Disse Foranstaltninger have foraarsaget et stort Jndtryk i England. Hr. Huuskisson berørte dem i Underhusets Møde den 13de Mai; han ønskede, sagde han, overmaade at Publikum vilde beroelige sig angaaende denne Gienstand; vel tilstod han at det vilde være til en stor Fordeel om Qvarantainen kunde afskaffes; men der giøres saa stærke Jndvendinger imod den, at den nødvendig maa behandles med den største Forsigtighed. Sagen har ikke heller havt endnu nogen videre Fremgang, end at Qvarantaine Lovene ere blevne henviiste til en speciel Committee for at undersøges om de kunne formildes. – Det er interressant at læse Forhandlingerne i det Engelske Underhuus og Jndførselen af Kornvarer fra Canada, som Ministeriet har forlanget friegivet: Landpartiet er nu høist bange for at Nordamerikansk Korn skal blive indsmuglet under Navn af Cana disk, og Ministeriet har nok at gjøre med for at betage dem Frygten for at det skal skee, ja af en Yttring af Hr. Huskisson om, at der skal blive taget Forholdsregler imod denne Jndførsel, dersom der i 5 Aar blive aarlig indført over 100000 Qvarteers derfra, da man saa maatte antage, at der fandt Bedragerie Sted derved; maa man troe at Ministeriet ikke har i Sinde saasnart at foretage en væsentlig Forandring med Kornvarerne.