JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
I Gallicien spøger det ogsaa. Jndbyggerne ere her deelte i to Partier, de saakaldte Absolutister og Morillos Tilhængere. Efter Breve fra Corunna af 12 f. M. lader Denne Fæstningsværkerne istandsætte, og paa flere Steder vægrer Man sig ved at yde Skat, hvorover en Kolonne paa 600 Md. var afsendt fra Oxense, for at dæmpe Rebellionen, der skal være saa betydelig, at Skibe, som ere komne herfra, have langs med Kysten hør, et vildt Folkeskrig: leve Unionen! leve Frihedens Angaaende Sagernes Stilling i Catalonien haves denne Gang følgende, hvis det bekræfter sig, vigtige Skrivelse fra Badalona ved Barcellona, den 25 Octbr. som Aftenen: "Jgaar er en Vaabenstilstand undertegnet og idag Kapitulationen sluttet. Garnisonerne og Pladserne Hostalrich og Tarragongierergsaa indbefattede deri. Mina har erklæret, at Kongen af Spanien kan stole paa hans Troskab og Hengivenhed. Vore Tropper skulle nu besætte bemeldte Fæstninger. Leve Kongen Jndtil den i d. havde imidlertid Monitøren ingen officiel Bekræftelse herpaa meddeelt. Den lille faste Søestad Peniscola (i det nordlige Valencia) har ogsaa først nu underkastet sig. Antallet af de 25000 Mk. som Forter Montjoui skulde kunne rumme, (S. 618) reducere Pariserblade nu til 1060.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Spanien. Man har i den senere Tid smigret sig med, at de fra fransk Side meddeelte Raad til at indføre et mildere System, endelig have frugtet, og den spanske Premierminister Saez, ved at indsee, at han maaskee endnu kunde komme til at behøve fremmed Hielp, vise meere Eftergivenhed. Jkke desto mindre savner Man endnu vis Underretning om nogen enten Gjenkaldelse eller Modifikation af de strænge Dekreter, og tør heller ingen Forandring haabe, saalænge den Person forestaaer Ministeriet. J Paris ere de spanske Fonds, som havde begyndt at hæve sig, derfor atter dalede, og i London beklager Man i saa Henseende meget, at den Engelske Gesandt ikke strax var indtruffet til Pto S. Maria tilligemed Kongen, da hans Jnstrux fik i kert har lydet paa at tilraade en iber at (?) Regieringsform, som det bedste Middel til at undgaae en Okkupationshær, hvorvel det og forsikres, at Kongen ved sin Ankomst til S. Maria strax blev tilstillet en Skrivelse fra den franske Monark, som anbefalede Maadehold forenet med Fasthed, for at forebygge Muligheden af enhver Faktion.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Som Rygtet iøvrigt fortæller, skal Frankerigs Plan være, at lade Subsidiebetalingerne til den spanske Regjering, der i hidtil har beløbet sig til 1,200000 Fr. maanedlig, saavelsom Lønningerne til de spanske Tropper ophøre fra 1 Novbr., hvorimod 40000 Franzoser skulle forblive i Spanien og lønnes af Frankerig, imod at forsynes med Nationer og andre Fornødenheder af Spanien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Beskrivelserne om Tilstanden her tillands vedblive under, disse Omstændigheder at lyde høist sørgelige. Alle Vanskeligheder uagtet, vedvare Udvandringerne. Fra de nordlig Provindser søge Mangfoldige af Biveie og forklædte at liste sig ind paa fransk Grund, og i Bajonne er leiet Værelser for endeel Grander og andre fornemme Spanier, hvis Godser ere seqvestrerede. De saakaldte Sorte Konstitutionelle) forfølges overalt, og Man søger under dette, Paaskud at tilfredsstille sin Privathævn paa alle Maader. J Ernani blev saaledes forleden skudt igjennem Vinduet efter en agtværdig Familiefader; hos en Apotheker der i Nærheden var det samme Tilfældet, hvilke Afskyeligheder forøves under Raabet: leve Religionen, leve den uindskrænkede Konge! Et Medlem af de forhen konstitutionelle Authoritet er sammesteds skal endog være kommen til Paris, for at forestille den franske Regjering Landets Jammer. Paa Opfordring af den franske Kommandant i Pampelona til Øvrigheden, enten at stille de mang Fængslede for Retten eller løslade dem, fik han til Svar han skulde kun ikke bryde sig om den civile Bestyrelse! Ved Universitetet i Oviedo har Rectoren ladet alle Doctorer og Professorer, som have hyldet Konstitutionen, forbyde at holde Forelæsninger, og de Studentere, som have tjent i Militsen, tilstædes ikke meere Adgang paa noget Universitet, ei heller maa de herefter bære Støvler eller Halsbind, som Klædningsstykker, der minde om Uniformen. Ballesteros er med alle fine Generaler udstrøget af : Armeens Liste, og et Dekret fra Sevilla af 18 f. M. befaler, at alle Korporaler, Sergeanter, Musikanter, Trommeslagere, Pibere og Soldater, som under Krigen ere gjorte til Fanger, skal meddeles Afsked og skikkes til deres Hjem, hvor Generaltapitainerne skulle holde et vaagent Øie paa dem. Som Man forsikkrer, holder Regjeringen, sig slet ikke bunden ved de Ballesteros og Morillo tilstaaede, Konventioner, da samme ikke af Kongen ere ratificerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
J en Beretning fra Marinens Generalkapitain til Kongen skildres dens Tilstand saa jammerlig, som den nogensinde kan tænkes. Mangelen var saa stor, at General Bourmont af Medlidenhed overlod Mandskabet 3000 Rationer, for dermed at kunne bjerge paa Livet i et Par Dage. Med Alt dette subskriberer Man i Madrid paa de fornødne Summer til et stort Bal samt en Æres. kaarde af 75,000 Fr. Værdie for Hertugen af Angouleme. Alle Korporationer ere opfordrede til at yde Bidrag og kun een har undskyldt sig paa Grund af Pengemangel. Riegos Dom er endnu ikke afsagt, og vil ikke meere røre ham, ifald Rygtet skulde stadfæste sig, at han er død i sit Fængsel, hvor Man kan slutte sig til hans Behandling deraf, at hans Lænker ere fastgjorte til VæggenAt han har valgt en af de berømteste Advokater til sit Forsvar, vil sagtens intet nytte, da han tiltales som tredobbelt Forbryder, nemlig Landsforræder, Morder og Kirkeraner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Hs. Majestæt har under 28 f. M. udnævnt Hertugen af Bellund til Statsminister og Medlem af sit Geheimeraad, hvoraf formodes, at han ikke afgaaer til Wien. Hans Afgang fra Krigsministeriet forklarer Man deraf, at han skal være en Tilhænger af det bekjendte nye Oppositions=Medlem, Grev la Bourdonnaie, og derover har brudt med Minister=Præsidenten, Grev v. Villels, som især er Hertugen af Angoulemes Yndling. Ved en anden Kongel. Forordning af 27 f. M. ere Veteranerne nu igjen hjempermitterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Journal des Debats raader i en ny Artikel Publikum med Taalmodighed at oppebie Resultatet af de spanske Anliggender. "Fakta - hedder det - udvikles kun lidt efter lidt. Telegrafen kan vel melde Os en ny Seier, men ikke en Traktats Artikler. Hvor kan Man forlange, at Alt skal være i Orden nogle Dage efter Cadix's Jndtagelse? Jmidlertid kan Man forsikre, at Kongens og Prinds Generalissimusses Raad have havt god Virkning: og at Dekreterne af Puerto S. Maria, Beres og Sevilla alt ere modificerede efter en rolig og ædelmodig Politiks Raad, ligesom Man og arbeider paa en Konvention til at regulere Militairforholdet imellem Frankerig og Spanien paa saa fordeelag tige Vilkaar, at vore befriede Naboer kun endnu ville see en Velgierning mere deri. Vi gjentage det: vor Konges Exempel vil ikke være spildt, men Spanien snart opnaae et fast og maadeholdent Monarkietter. Derpaa erklærer Journalen Rygtet om, at Engelland skulde have erkjendt de spanske Koloniers Uafhængighed, for en reen Usandhed, da dette Skridt vilde stride imod den inderlige Forening af alle Kabinetter, og den ubetydelige Expedition, som forberedes i Engelland, allene har til Hensyn at dæmpe Neger=Opstanden i Demerary. (Her maa dog bemærkes, at efter et Londonner Ministerial Blad har Frankerig foreslaaet at afgjøre Differencerne om de spanske Kolonier i Sydamerika paa en Kongres, som den Engelske Regjering har vægret sig for at tiltræde, og vil imidlertid vedblive at henvende sin Opmærksomhed paa en Sag, der er af saa stor en Vigtighed for Engellands Handel.) "Forgjæves - vedbliver Journalisten - er den i sidste Aandedræt liggende Revolutions Haab. Europas Fred vil ikke blive afbrudt. Aldrig var Overeenstemmelsen imellem Regjerinligerne indbyrdes fuldkomnere. Den eneste Brand, som endnu ødelægger det østlige Europa, skal indskrænkes istedetfor at udvides. Om Minisleriet, siges til Slutning, at det ikke vil forandre sine Grundsætninger; men benytte Frankerigs nye Hæder til, stedse meere at befæste Tronen og give Frankerig hvad det endnu maatte fattes i sine Grundlove.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Talen bliver ogsaa stedse høiere om de Deputeredes Kammers Opløsning og Jndførelse af et 7 aarigt Kammer, hvorom Man dog ikke forventer den Kongelige Forordning før i næste Januar Maaned. Det bringes derved ogsaa i Anslag, at Man saaledes bedst vilde blive Manuel qvit. Jmidlertid finder denne Forandring af Chartet næsten mere Modsigelse i Ultrabladene, end i de liberale Tidender. Oriflammen mener, at hvad Manuel angaaer, da har Man jo Oberst Foucauld for at bringe ham til Raison (det vil sige: kaste paa Dørren). Vi veed - siger Quotidienne - at Monarkiet har holdt sig ved det nærværende System; men ikke hvad der vil skee ved et nyt. At Stemningen heller ikke her allevegne er den bedste, viser blandt andet følgende nyere Exempler, en Lærredshandler i Marseille er dømt til 8 Ugers Fængsel, for at have sagt: Hr. Manuel havde Ret i, at de Franske med Modbydelighed have seet Bourbonnerne vende tilbage, en Forgylder i Lyon er tiltalt for at have udstødt slig fornærmelig Tale som denne: "Til Tak burde Man bygge 100000 Galger for Armeen i Spanien. Det var ønskeligt, at der endnu fandtes to til tree Karle som Louvel (Hertugen af Berrys Morder), som kunde expedere Resten af den kongelige Familie, vidste han, at kunne slippe med to Aars Fængselsstraf, vilde han gjøre det selv; der gaves ingen anden Redning end en Republik &c. J Marseille var en Jurist ogsaa tiltalt for at have talt ilde om den spanske Krig i en Barbeerstue; men blev frikjendt paa den snurrige Grund, at en Barbeerstue intet offentligt Sted var, hvilken Motiv Overretten dog ikke bifaldt. Stoffet til alle Samtaler i Paris er ellers for Øieblikket Hertugen af Rovigos nylig udkomne Brochure om Hertugen af Enghiens Henrettelse, hvoraf første Oplag paa 4000 Exemplarer blev revet bort paa een Dag. Det Helegaaer ud paa at fralægge sig selv saavelsom Bonaparte Deel i Hertugens Død, og derimod skyde hele Skylden, paa den daværende Udenlandsminister, Fyrst Talleystrænd, som derved er sat i den Nødvendighed at retfærdiggjøre sig. Efter Forfatterens Oplysninger var det i Anledning af et Udsagn af to af Georges Medskyldige, at Mis stanken faldt paa Hertugen af Enghien, som endog skulde have været hemmelig i Paris, hvorpaa en Oberst blev af sendt til Ettenhem for at opsnappe Prindsen. Forfatteren, som overbragte General Murat Ordren til Krigskommissionens Nedsættelse, forsikrer, at han var aldeles uviydende om dens Jndhold, skjøndt han, før han forlod Malninison, vil have hørt hvidske om Prindsens Paagribelse. Ogsaa søger han at undskylde Krigsretten a. - Ved saaledes at oprippe gamle Sager, vil sikkert Tid efter anden. mange smukke Ting komme for Lyset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Kjøbenhavns Børs Kours den 7 November. Hamborg: 2 M. 244. - t. S. 247. Specier: 250; solgtes til 15 Rbmk. Obligationer: smed Rente fra 11 Juni 1823) 81 1 a 82. Nætionalb. Oblig. (u. R.) 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. eller, 126 1/2 Rbd. Sedl. for 100 Rbd. r. S. Norske Rbtsedl. 14 a 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Disconto 5 PC. Sedl. 58 1/2 s. vertisse ments. a 1 t. over Spise- og Drikkevarer for Odense Kjøbstæd, over Spise- og Drikkevarer for Odense Kjøbstæd, Rugbrød 8 ond velbogt Rugbred. 18 Hvedebrød. a) et haardbagt Franskbrød 14 Lod . . . . . . . . . . . 4 - b) sigtet Hvedebrød 16 Lod . . . . . . . . . . . . . . 2. c) haardbagt Suurbrød 24 Lod. . . . . . . . . . . . . d) dito dito og de større i Forhold dertil. e) haardbagte Rugtvebatter 14 Lod . . . . . . . . . 2 Oxekjød, a) et Skaal Pund af det bedste, nemlig: Bryststykket, høie Ribbenet, Mørbradstegen og Laarkjødet, pr. Pd. 4 1/2. b) Mesten pr. Pd. . . . . . . . 3 1/2. Hvorhos Slagterne alvorlig blive paalagte, ikke at paanøde Kjøberne noget Slags Paahæng af Skanke, Halskjød, Slag eller sligt, men de skal sælge ethvert Slags Kjød for sig. Brændeviin. en Potte til 6 Grader . . . . . . . . 24 - Flesk, fersk Flesk pr. Pund . . . . . . 8.3 røget dito pr. Smør: Sommersmør pr. Pund 4 Talg: a) et Pund, smaae Lys, 10 a 12 Stkr. pr. Pd. . . . . . 18 b) et - større - 6 a 8 - pr. - . . 22. Øl: a) en Kande godt Øl . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6 s. b) en Huusholdnings Øl . . . . . . . . . . . . . Efter hvilken Taxt de Handlende have at rette sig indtil videre, under Straf i Overtrædelses-Tilfælde. Odense Raadstue den 5 Novbr. 1823. Borgmester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
J sidste Generalforsamling i Odense ældste Klub blev besluttet, at de Medlemmer, som have paadraget sig Restancer El dre end fra 1 October d. A. og hvorpaa en Liste er ophængt i Klubben, skulle uden videre være exkluderede, naar Restancerne ikke vare afgjorte senest forinden Aarets Udgang; hvilken Beslutning herved kundgjøres af, Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Efter forudgaaet Forlig og Udlæg, bliver den Degnen Gram i Harndrup tilhørende og paa bemeldte Harndrup Byes Mark beliggende Jordlod, indeholdende omtrentlig 6 Tdr. Land med Ager og Engs Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., stillet til Bortsælgelse ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 10de og 27 Novbr. samt 4 Decbr. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner holdes paa Herredsskontoiret i Middelfart og den sidste i Harndrup hos Degnen Gram; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Middelfart den 4 Novbr. 1823. Stabel. ell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Bekjendtgjørelse. Da det ved 3die Auction over Gaardmand Erich Rasmussen i Aborre og Ungkarl Henrich Rasmussen i Assens, deres ved Meelbye beliggende Huus med tilliggende Jordlod, gjorte høieste Bud, ikke af vedkommende Udlægshaver er antaget, saa stilles denne Eiendom, i Henhold til de forud skeete Bekjendtgjørelser, til en fjerde Auction, som afholdes Fredagen den 14 d. M. om Eftermiddagen Kl. 2 i selve Huset, efter Konditioner, som ved Auctionen vorde fremlagte. Assens den 5 Novbr. 1823. Helm, konst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Tirsdagen den 18 Novbr. førstkommende holdes offentlig Auction i Brahetrolleborg Skove over endeel gode Egetræer. Auctionen begynder bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 slet ved Klosterhuset, hvor de Lysthavende ville behage at give Møde. Brahetrølleborg Birks Kontoir den 8 Novbr. 1823. Auctions-Direkteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Da min kjære Fader, Guldsmed Peder Jørgensen, derhar fledført sig til mig, ved Døden er afgaaet den 4d., saa indkaldes herved med 6 Ugers Varsel alle de, som formene sig at have nogen Krav paa den sal. Afdøde, at melde dem hos mig inden fornævnte Tids Forløb, da enhver retmæssig Fordring skal blive betalt. Odense den 8 Novbr. 1825. Anne Cathrine Lehn, fød Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Tirsdagen den 12 Novbr. næstkommende, om Formiddagen Kl. 9, bliver afholdt Auction i Hesberg Skov over nogle af det Kongel. Admiralitets- og Kommissariats=Kollegio kasseerte. Eege, tjenlige til mindre Skibes Bygning, Huustømmer og Bødkerarbeide, samt 2 Mølleraxler, Eegegrene og Spaan. Odense Herredskontoir den 1 Novbr. 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-10
Efter vedkommende Udlægshavers Forlangende afholdes Auction Mandagen den 10 Novbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Jens Andersens Gaard i Fangel over Jndboe og Løsøre, bestaaende af Sengeklæder, Kister, Stole, et Klokkeværk, Avls= og Meierieredskaber, Vogne, Plove, Harver, Heste, Køer, Sviin og Faar m. m. Odense Herredsskontoir den 2 Novbr. 1823. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
62 Aargang. No. 157. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig allene Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Tirsdagen den 11 November 1823.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Jndhold. Storbrittannien Skibe udrustninger. Tydskland (Hertugen af Brunsvigs Regjerings=Tiltrædelse. De græske tyrkiske Anliggender (Foreløbig Rygte om en ny græsk Søeseier). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Fædrelandet: Offentlige Foranstaltninger. Skibs- og Handels-Efterretninger. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Storbrittannien. Linieskibet Superb paa 78 Kanoner skal med det først afseile fra Plymouth til en egen Bestemmelse. Jmedens Oppositionsbladene bestandig tale om Krigsrustninger, forsikrer Koureren, at der slet ikke tænkes paa sligt; var den Noget paafærde, vilde det nok mærkes paa hyppigere Kabinetssamlinger, Konferencer, Koureer-Sendelser &c. Jmidlertid blive Journalisterne paa begge Sider af Kanalen alt mere dristige i at tilkaste hverandre Stridshandsken. Ori flammen har saaledes et Slags Udfordring, hvori forekommer følgende forstaaelige Yttringer. Det Engelske Kabinet bliver sit System troe, at afsondre sig saavel politisk som geographisk fra det øvrige Europa. Hvad mon det vinder derved, eller hvad Tak faaer det derfor, Hvorle, des skal Man forklare sig en Ministers Afsindighed, som baade i Underhuset og Kabinettet vovede at fremsætte det Ønske: at Revolutionairernes Sag maatte seire. Hvilket Raserie, Havde Himmelen bønhørt hans ugudelige Ønske, da vilde Engellands Regjering have været i Hunters og Burdetters Hænder. Den samme Diplomatik lovede Cortes 40 Millioner Realer; og lod det blive ved Raad og Konstitutionsplaner. Men en Bourbon Sværd har sønderhugget den hele Jntrigue. Me Glæde (?) har Europas Fastland seet det store Slag udført. Den brittiske Nation er den eeneste i Verden, som ikke veed, enten den skal være glad eller bedrøvet. Ligegyldig over hvad dette Folk med sit dobbelte Ansigt føler, raabe de andre Magter Vee over dem, som hverken ville erklære sig for Venner eller Fiender. Dem forlader Enhver i Nødens Stundac. Medens Oppositionen finder denne Lektion, velfortjent, og paastaaer, at Ministrene, uden at indgaae i den hellige Alliants, staae i hemmelig Forbund med den, søger Koureren at vælte beskyldningen fra sig, ved de gamle Gjentagelser: at Engelland ikke er saa følesløs ved Fastlandets Anliggender, som Man maaskee troer, at dets Neutralitet var ærefuld og oprigtig, med mere af samme Suurdeig,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Tydskland. Den 29 Octbr. holdt Hertug Carl af Brunsvig. som nu selv er tiltraadt Regjeringen, sit høitidelige Indtog i Residentsen, hvor han modtoges med Jubel af sine glad Undersaatter. Æresporte vare opreiste og ved Ankomsteroverleverede den første Magistratsperson paa en broderes Pude Stadens Nøgler. Siden lod Hertugen med Broder, Prinds Wilhelm, sig see fra Slots=Balkonen for den jublende Mængde, og om Aftenen bragte hele Officeerkorpser, ham et Vivat ved Fakkelskin. J Ottensen feirede et talrigt Selskab Brunsvigere fra Hamborg og Altona ogsaa den 30te Dagen i samme Huus, nu Carlsruhe kaldet, hvor Hertugens Bedstefader den 10 Novbr. 1806 hensov, som en Følge af de i Jenaslaget bekomne Saar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
De græst tyrkiske Anliggender. Saavel fra Zante som over Semlin haves foreløbige Efterretninger om en, eller maaskee hele to Søseire, Grækerne atter have tilfægtet sig over Kapudan Paschas Flaade Ved Øen Mytileno skulle de nemlig den 22 Septbr. have frataget ham 2 Fregatter og 1 Brig; desforuden taler Rygtet om en mellem Lemos og Mytilene i Begyndelsen af October vundet Seier. Det stemmer ogsaa med ældre Efterretninger; thi da den tyrkiske Flaade paa sin ilsomme Fart til Dardanellerne den 12 Septbr. passerede forbi Øen Zen, var den Plariotiske Eskadre foran og Hydrioterne samt Spezzioterne med 30 Seil bag efter den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Det var især Kapitain Diamantis, der ved at lande paa Enbog med 1500 Mk. hialp til at faae den tyrkiske Hær, som havde foretaget sig den ødelæggende Erkursion fra Negroponte, drevet tilbage i Fæstningen. Den før saa navnkundige græske Anfører Kolokothroni venter nu med 12 Medskyldige i Lænker sin Dom. Ved deres Proces haaber Man at flere smukke Ting ville komme for Dagen. For i Mag at kunne tære paa sin opdyngede Skat, som anslaaes til 18 Millioner Fr., skal det have været hans Plan, at forraade sit Fædreland, ved igjen at spille Napoli di Romania i Tyrkernes Hænder, som til Vederlag, havde lovet at ophøie ham til Fyrste af Morea. De, som endnu maatte tvivle om Engellands inder lige Forening med de andre Magter, behøve kun at læse Lord Strangfords sidste Note til Divanet, hvori han opbyder Alt, for at see Freden imellem Rusland og Porten (som rigtig nok passer til dets egen Jnteresse) bevaret, og siger, at Cheferne for Rebellerne, (o: Grækerne) hvis de sadde i den tyrkiske Keisers Raad, ikke kunde give Porten et for lidere Raad, end at drille Rusland paa alle Maader, hvorved ikke blot en Krig vilde fremkaldes mellem Porten og Rusland, men ogsaa med Engelland, ja maaskee med heele i Europa. Med Ømhed søger den ædle Lord derfor at aabne Portens Øine for dens sande Gavn, idet han forsikrer, at den er i del Vildfarelse, naar den tvivler om de allie. rede Magters Enighed og Hensigters Reenhed, eller holder Keiseren af Ruslands Taalmodighed for uudtømmelig, eller troer, at det er noget Offer, som forlanges af den. Alt hvad Man forlanger, er Traktaternes Opfyldelse &c. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Udenlandske Blandinger. Preussen. Den afdøde Carnots Søn er fra Magdeborg vendt tilbage til Frankerig, og har til Afskeed takket i Jndvaanerne for den hans Fader beviste Agtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Den unge Grev Blücher-Wahlstadt, HusarOfficeer, er nylig dømt til 3 Aars Fæstningsarrest, for at have saaret Skuespiller Stich med et Dolkestik. Krigsretten er i Kabinetsordren tilkjendegivet Hs. Majestæts fortjente Mishag, fordi den i sin Dom havde søgt at besmykke en Forbrydelse af denne Natur med, at hans svage Legemsbygning ikke tillod ham at betjene sig af andet Middel for at redde sin Ære. J den mærkværdige Dagbefaling desangaaende hedder det, at Forbrydelsen egentlig havde fortjent en haardere Straf. "Jeg vil - siger Kongen - at Officererne i min Armee ikke maae søge deres Stands Hæder i blodig Giengieldelse af selvforskyldte Krænkelser, men tvertimod haandhæve samme ved en anstændig og sædelig Opførsel og ved ikke at begaae Handlinger, som ligemeget stride imod Moral og Ære. Jøvrigt smerter det mig at see et hædret Navn paa denne Maade skjændet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Storbrittannien. Udgiveren af Sunday Times er kjendt skyldig (S. 619), men af Retten anbefalet Kongens Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Siden Bonapartes Død er Øen St. Helena igien sjunket tilbage i sin forrige Ubetydelighed og Skibene anløb den blot for at hente Vand. Det Huus, som var indrettet for Fangen i Longwood, er nu en Skole, og det Eneste, som lokker Fremmede til at komme i Land, er Begjerligheden efter at see Heltens og i sin Tid Verdensbeherskerens beskedne Gravsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-11-11
Frankerig. En Professor i Veltalenheden har paataget sig det utaknemmelige Arbeide, at lemlæste Molieres og andre klassiske Skribenteres Værker, for at gjøre dem skikkede til Skolebrug. Naturligviis gaaer det især ud over det frie Stæder, hvorved Ungdommen kunde forføres til at tænke ilde om Jesuiter og andre Godtfolk. Quotidienne forsvarer denne aandelige Beklipning med en i sin Tid af Nationalkonventet tagen Beslutning, hvilket Koureren holder for det samme, som at gjøre en Æselsstreg god med en anden. Hr. Bonald vedbliver ellers at udstaffere Quotidienne med Sententser som følgende: "Vi have ført en god Krig imod den spanske Revolutions Soldater; lad nu Spanierne selv bekrige dens Grundsætninger, Man anslaaer den franske Armees Tab i det spanske Feldttog kuns til - 4500 Md.