JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Da vore danske Konger, efter Folkets forsamlede Repræsentanteres Bøn, paatoge sig den for en christelig Konge store Byrde, at forsvare for Gud og deres Samvittighed Udøvelsen af en absolut uindskrænket Magt, sikkrede de sig selv for Magtens Misbrug, ved aldrig at udøve den dømmende Magt uden ved Landets omhyggeligst valgte ypperste Lovlærde. Hos disse nedlagde de aarlig selv, i Majestætisk Kongeligt Optog, paa en høitidelig proclameret Dag, den dømmende Souverainitet. Dette Tribunals Domme ere Souverainens egne, som han aldrig tillader sig at forandre, uden til Formildelse i Straf. Saaledes tilegne vore Konger sig, hvad Britten saameget roser hos sine ei at kunne gjøre andet end Sallustius de bello Catil. Samlede Skrivter, 3die Deel, 1ste Bind, Side 315. Godt. Den anklagede Danske fordrer saaledes sin Ret hos Domstolene, beder om Formildelse og Skaansel hos Monarken og Hans Collegier. Enhver dømmer efter sin egen Følelse. Jeg troer, den dannede danske Mands Nationalfølelse, Kierlighed til Konge og Fødeland, Troe paa egen og Medborgeres Frihed og Sikkerhed understøttes meget af Troen paa Vedvarenhed af denne lovlige Fremfærd. Vi Danske ere nu gjennem flere Slægter fortrolige med den Jdee og Retfærdighedens Udøvelse, at den Anklagede maa kunne tilsvare og dømmes, førend han straffes. En Yttring om det Modsatte, som ønskeligt, humant og naadigt, forarger os, og paa ingen Aarets Dag kunne vi mindre fordrage denne Forargelse, end paa den første Torsdag i Thormaaned, paa hvilken Dag Hr. Luplaus Par Ord, ottende Dagen efterat de vare udkomne, faldt mig i Hænderne. Med Hr. Luplau troer jeg, at al for stor Skaansomhed med Embedsmænd skader, at retfærdig Strenghed mod dem fremmer Statens Vel. Men denne Strenghed behøver ei at udøves ved Magtsprog, den kan og bør i ethvert roligt ordnet Statssamfund udøves ved Eftersyn, Tiltale, Procedure, Dom og Dommens Fuldbyrdelse, uden Hensyn til Delinqventens forrige Stilling, Frende og Ven. J de europæisk christelige Lande ere Afsættelse efter Godtbefindende stedse en Undtagelse fra den almindelige Regel. J Constantinopel høre de til Dagens Orden, uden at Vistrer, Paschaer og Cadier derved bringes til at leve efter Pligt. Strengt Opsyn maa tvinge Embedsmanden til at leve efter Pligt, da den indvortes Dommer, trælbundet af Verden, alt for ofte ei formaaer dette." Herom ere Hr. Luplau og jeg atter enige. Men binder dette Trældomsbaand de Mægtige, Flere og Bedre; hvo skal da tvinge til det Gode, Da trælbindes Staten med alle dens Medlemmer. Til af Verdens Trældoms baand at frigjøre den indvortes Dommer, der skal frigjøre den Enkelte og det Hele: Dertil virker Staten ved at fremme christelig kirkelige Jnd retningers Virksomhed; derfor lønner den Præster. N. H. Olivarius, Cand. Theol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
(Jndsendt.) Ved Sproganmærkningen i Literatur, Konst og Theaterbladet, om Fædreland og Fødeland, kan blandt andet erindres, at Forfatteren af den bemærkning i Skilderiet Nr. 21, betræffende Holbergs Fødeland, ikke er den første, som ei har villet tage de nævnte Ord for aldeles synonyme".¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
J Minerva for 1792, 4de B., S. 80, har Etatsraad Pram skrevet Om Ordene Fædreneland, Fødeland, Fædreland. Jndsenderen har ikke dette Bind af Minerva ved Haanden, men saavidt han mindes, gjøres der Forskiel mellem de to første Ords Betydning. Endvidere har P. A. Heiberg, i Fortalen til sit Skrift om National-Repræsentation (Christiansand 1817) kaldet Danmark, hvor han er fød, sit Fødeland, men Norge, hvorfra hans Forfædre stamme, sit Fædreland. Det kan heller ikke negtes, at det var en Rigdom mere i Sproget, naar Ordet Fædreland toges i en slig mere udstrakt Betydning, saa at det tillige kunde indbefatte Fødelandet, som derimod beholdt den mere indskrænkede Betydning, Heiberg tillægger det. Hvad nu Holbergs Forfædre angaaer, da siger han selv i sin Levnetsbeskrivelse (Rahbeks Udg. af hans Skrifter, 21de D., S. 211.), at det vilde blive ham heel vanskeligt at gjøre Regnskab for dem paa Faderens Side; thi, til min fødebye Bergen - føier han til – strømmer ikke allene Nærboende, men endog fjerne. Han siger endvidere, at kun faa af hans Byemænd (Bergenserne) vare istand til at opregne deres Forfædre, formedelst Sammenblandingen med de den Gang hyppigen til Bergen strømmende Fremmede. Naar nu altsaa Holbergs Moder var Dansk, og hans Fader maaskee ingen Normand, saa bliver der ikke stort om hans Normandskab at tale, saa meget mindre, som Jndvaanerne i hans Fødebye Bergen i fordums Tid ei regnedes for synderligen Norske. Dersom det er rigtigt, hvad Forfatteren, af det ovenfor nævnte Stykke i Literatur- og Konst bladet yttrer, "at Holbergs Faders Fornavn: Christian Nielsen, umulig (?) kan være tydsk, og neppe norsk eller svensk, saa er dette endnu en Grund for den nys anførte Slutning. Æren for at være Holbergs Fødested, tilhører iøvrigt ubestridt Bergen, og at man der endnu mindes dette og glæder sig derved, er vistnok meget smukt, J Aand og Skrifter er Holberg ægte dansk, og det er unegteligen Sandhed, hvad Steffens i Skriftet: Die gegenwartige Zeit, siger om ham at Danmark i Holberg har en saa ægte national Lystspildigter, at neppe nogen anden blandt de nyere Nationer dertil kan opvise Magen; heel kan han ikkun fattes i Modersmaalet, og hvad han ret egentlig er, lader sig allene indsee ved den inderligste Sammensmeltning med hans Nationalitet, og i denne Henseende er han uoversættelig".
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Jndenlandske Efterretninger. J Gaar tog den aarlige Konstudstilling paa Charlottenborg sin Begyndelse og vedvarer indtil den 21 April inclusive. De udstillede Konstsager, bestaae af 105 Numere. - Malerkonst. Fem Stykker af Professor C. A. Lorentzen, Dronningens Jndtog 1790, Kongens Riddertog til Rosenborg; Sammes Tog til Comoediehuset paa Allerhøistsammes Fødselsdag; 3 Act 6 Sc. af Holbergs Barselstue, og Maskeraden i Lystspillet af samme Navn; Scene af Kildereisen. Tre Stykker af Prof. C. W. Eckersberg, Danmarks Rigstænder tilbyde Hertug Adolph af Schleswig den danske Krone, bestemt til Tronsalen i det nu Christiansb. Slot, Portrait af Skuespillerinden Mad. Andersen og af første Violoncellist F. Funck.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Fra Danmark og Hertugdømmerne er i November Maaned f. A. udført: 17,010 1/2 Tdr. Hvede, 37,464 1/2 Tdr. Rug, 64,025 Tdr. Byg, 43,727 1/2 Tdr. Havre, 495 Tdr. Boghvede, 1,986 1/2 Tdr. Ærter, 2,918 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 33 1/2 Tdr. Hvedemeel, 297 1/2 Tdr. Byg og Rug mee, 2 Tdr. Havremeel, 231 1/2 Tdr. Byggryn, 331 1/2 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 1501 Tdr. Malt, ialt 162,348 1/2 Tønder; desuden 21,605 Pund Grubbe= og Perlegryn, samt 843,999 Pd. Smør og 89,208 Pd. Ost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Ved Auction paa Børsen den 15de Marts solgtes 15 asiatiske Actier a 81 1/2 til 85 Rbdlr. (under 15 Deel af deres paalydende Sum. Skal det saaledes vedblive, saa ville tilsidst alle Compagniets 4800 Actier ikke være saa meget værdt som fordum det mindste af dets Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Paa Bagergaarden No. 7 i Frederiksberg Byes Alleegade, hvis Bygninger allene ere assurerede for 22,710 Rbdlr. Sølv, er ved tredie Auction kun buden 3000 Rbdlr. Sølv. Et af Forbuden paa Foraaret – Reier har allerede for otte Dage siden ladet sig tilsyne her i Kjøbenhavn, men der forlanges fra to Rigsbankdaler til otte Mark for Potten. Skjøndt Luften er temmelig skarp, ere Buskværterne allerede udsprungne og Vaarblomster trænge frem med Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Orcanstormen den 11te Marts var, som paa flere Steder i Danmark, i Kjøbstaden Stege- En paa Møen ledsaget af Lynild og Hagel. Lynstraale traf Kirken, som ligger omtrent midt i Byen, Kl. 10 Formiddag; mer man troede ikke den tændte; først om Eftermiddagen Kl. 4 bemærkede den paa Kirkegaarden boende Amtsprovst Krogh Røg af Taarnet, som var Aarsag til Kirkens og Byens Frelse i den gruelige Storm; thi det fandtes nu, at Lynet langsomt havde tændt de svære Taarnbjelker, og man fik det slukt inden Natten kom paa. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Kjerteminde, den 26 Marts. For nogle Dage siden kom den første hollandske Smak hertil, for at lade for privat Regning. En Galease ligger paa Rheden, for at afgaae med Skattekorn. Jøvrigt er Handelen flau. - Den smitsomme Syge synes endnu at udbrede sig, fire Steder ere spærrede, 3 Personer ere bortdøde det ene Sted og en paa det andet; Adskillige ligge. Lægen og Politiet ere yderst paapassende, for at standse det Onde og række hinanden venskabelig Haanden. Secten forholder sig nu nogenlunde rolig, siden de to Medlemmer, der vare arresterede, igjen ere løsladte. Jmidlertid ønsker enhver Retsindig, at disse Skinhellige maae blive lønnede efter Fortjeneste for de Beskyldninger, de have vovet at paadigte agtværdige Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Aalborg, den 25de Marts. Jagten Hercules, Capit. Torndal, af og fra Limfjorden, med Sild, er forliist i Nærheden af Halmstad. Mandskabet er bjerget. - Paa Stenbergstrand, (Thisted Amt) er i Torsdags indstrandet et Skib med Tømmer og Planker, men uden levende Folk omborde. Ved Hanstholmen staaer en ganske nye Papenborger Talk paa Stranden, men bliver igjen sat ud. Den var bestemt til Bremen. Et Skib, Capitain Halvor Børresen (hjemmehørende i Christiansand), sank med Top og Tavl i Orcanen den 11te. Et Flaskebrev fra samme er drevet i Land ved Klitmøller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Ribe. Den 12 Marts strandede Brigskibet the Fairless, ført af Capitain Nichlas Hume. Af et Pas, udstædt for en Alexander Mark, sluttes, at han er gaaet fra Newcastle den 1ste Marts og var bestemt til Bremen. Skibet kom uden Folk, med Kjølen i Veiret, og sidder ved Udløbet af Ringkjøbings Fjord, paa Grændsen imellem den Kongelige og Holmlands Strand. En død Mand er opdrevet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Udtog af en Skrivelse fra det Holsteenske af 29de Marts 1822. Næsten overalt ere vi blevne hjemsøgte af heftige Storme, som have anrettet betydelig Skade baade paa Bygninger, Huse, Hauger og Skove, i hvilke sidste mange Træer ere blevne oprykkede. En stor Lykke, at Digerne i Marskegnene have været i saa god Stand, at de have modstaaet de heftigste Storme. - J Skovene og Haugerne have mange Træer alt grønne Blade. Det spæde Løv begynder saaledes at fremspire fire Uger tidligere, end det ellers pleier, og vi see den mildeste, bedste, frugtbareste Sommer og Fremtid tillidsfulde imøde. - Skjøndt Kornet er steget noget, ere Priserne dog endnu stedse saa lave, at Landmanden har Møie ved at bestride sine sædvanlige Udgifter. Mange ere nu betænkte paa at faae Rapsæd, Hamp og Hør paa de Marker, hvor der før avledes Korn, upaatvivlelig vil ogsaa hine Producters Dyrkning betale sig langt bedre end Kornet, og kunne Landmændenne vente sig en langt fordeelagtigere Afsætning af samme baade i Riget og i Udlandet, end det med Sædevarer nu er Tilfældet. Under Titel af: "Opbyggelses Bogfor tænkende Mennesker i alle Stænder", udkommer paa Boghandler C. A. Reitzels Forlag en Samling af korte Betragtninger over en og anden vigtig ophøiet og lærerig Gjenstand i Livet, oversatte og tildeels omarbeidede efter det større schweitzerske Værk: "Stunden der Andacht af Provst Gutfeld. Skrivtet, 25 Ark i stor Octav, overlades Subskribenterne for 12 s. Arket paa Trykpapiir og 16 s. paa Postpapiir. Bogladeprisen bliver en Fjerdedeel høiere. - Subskribentsamlere erholde paa 6 Exempl. det 77de gratis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Blandede Efterretninger. To af det norske Universitets Professorer, C. Hansteen og J. Ratheke, ere blevne optagne til Medlemmer af det Kgl. Svenske Videnskabers Selskab. Den første er født i Christiania 1784, og blev 1815 Professor ved hiint Universitet. Han har erhvervet sig et Navn i Europa ved sit ypperlige Priisskrift om Magnetismen i Almindelighed, som er ledsaget af et magnetisk Atlask, og 1813 blev kronet af det Kgl. danske Videnskabers Selskab. - Den sidste er ligeledes født i Christiania 1769, studerede først Theologie og lagde sig derpaa efter Naturhistorie, blev 1810 Professor i Zologie ved Kjøbenhavns Universitet, og 1813 ved det norske Universitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
J Egnen af Berlin lever et Par Dverg Sødskende af 40 Tommers Høide; Drengen 19. Aar og Søsteren 16 Aar gammel. De ere sunde og velskabte, og have en temmelig god Forstand; men de kunne naturligviis ikke bruges til deres Forældres landlige Sysler, og forrette kun fiint Arbeide. Saavel deres rette Fader, som deres nuværende Stiffader, have længe tjent som Krigsfolk. Man har allerede gjort Forældrene adskillige Forslag, at lade disse mærkværdige Sødskende see offentligen for Penge, men Moderen kan ikke beqvemme sig til, saaledes at sende sine Børn paa Lykke og Fromme ud i Verden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Den 2den April 1821 oplæste M. Blot i det franske Videnskabersacademie en Afhandling om Prof. Ørsteds Opdagelse. J Jndledningen hedder det: Naar man ved et indlysende Beviis vil dømme, hvor meget den experimentale og mathematiske Methode, som nu er antagen i Videnskaberne, fortjener at foretrækkes Aanden i det foregaaende System i hele Aarhundreder, saa betragte man den Hurtighed, hvormed man forfølger og udvider i vore Dage de ny Phænomener, som Jagttagelsen eller Tilfældet har opdaget, og sammenligne Frugtbarheden og Sikkerheden af disse Undersøgelser med Goldheden i de hypothetiske Begreber hos Oldtidens største Genier. Jmidlertid har Naturen rakt de Gamles, som vore, Opdagelser Haanden, og Hændelsen har ofte talet for dem, som for os. Men hvilken Nytte vidste de at drage af dens Oplysninger, Den viste dem, at Rav, saavelsom andre Harpixer, faae ved Gnidning den Egenskab, at trække lette Legemer til sig, og de udledte deraf Electricitetens første Love. Den havde lært dem, at Magneten havde en tiltrækkende Kraft, og meddeelte den samme Kraft ved sin Berørelse. De fik ikke udbragt af denne Tilkjendegivelse den magnetiske Handlings simpleste Love. Det sande Verdenssystem lod sig ogsaa tilsyne for deres Blik, det var for dem kun en Gjenstand for Stridigheder og Gisninger; de havde hverken bevist eller beregnet. Nu udvikle de samme Jdeer, der laae for deres Øine i to Tusind Aar, sig i to hundrede Aar; de have avlet en Mængde Resultater, som de Gamle ikke kunde have nogen Jdee om, og den Hurtighed, hvormed vor Kundskabsskat voxer dagligen, er saa stor, at vi, i det korte Tidsrum af adskillige Aar, have seet fremstaae heel forskjellige Classer af Phænomener, og aabnes som nye Miner af naturlige Kiendsgierninger og Særsyn, hvis Tilværelse hidtil ingen formodede. Saaledes var det med Galvanismen og Lysets Polarisation. Naar Tilfældet, jeg mener det iagttagne Tilfælde, har stundom ladet fremspringe de første Tegn af disse Opdagelser, saa indseer man, at denne Lykke kun kan have været af et Øjebliks Varighed, og at en fast og frugtbar philosophisk Methode ene har kunnet søge de ny Metalaarer, udforske dem og forfølge dem ustandset, ved at uddrage den uventede Rigdom, de indbefattede, og omsider trænge frem til det Maal, der altid ligger meget nærved vore første Bestræbelser, hvor en ny og ubekjendt Natur, standsende vore Arbeider, tvinger os til at bie, indtil en Mand af overordentligt Genie, eller et nyt Tilfælde, bortrydde de Hindringer, inden for hvilke Naturen har skjult andre Skatte. Hvad Prof. Ørsteds Opdagelse angaaer, da giver den et nyt og paafaldende Exempel paa denne de physiske Videnskabers sikkre Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Kjøbenhavns Børs, d. 2 April. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 253. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 77. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februari 1820) 97 a 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 124 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 1.5. - Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Damppaketfarten. imellem Kjøbenhavn og Kiel begynder den 23de April dette Aar sin fjerde Aargang, og vedbliver saaledes, indtil September Maaneds Udgang, i hvilket Tidsrum Dampskibet Caledonia afgaaer hver Tirsdag Morgen Klokken 5 fra Kjøbenhavn, og hver Torsdag Eftermiddag Klokken 4 fra Kiel, og i Almindelighed tilendebringer denne Reise i 27 Timer. ForPassagerernes Beqvemmelighed vil blive sørget med al Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-02
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
J Jslands Kloster Post No. 2 for 1822. har nu Hr. Conferenceraad og Justitiarius Dr. juris M. Stephensen i Anledning af den ved forrige Stads-Physicus afg. Dr. Scheel i Nyt Bibliothek for Physik Medicin og Oeconomie 9 B. I H. S. 83 angivne overordentlige Mortalitet af spæde Børn i Jsland – hvilken Angivelse i øvrigt sammesteds bevises at være aldeles ugrundet, fremsat følgende mærkværdige Anmærkning S. 30 og 31. Ogsaa anfører Dr. Scheel, at som en medvirkende Aarsag til at svække spæde Børns Helbred og volde nogles Dødi Jsland, kan ansees den almindelige Sædvane, at bringe dem aldeles raae og nyefødte til Kirke for at døbes, undertiden i haardt eller usundt Veirligt, under vort umilde Clima, og kan saadant ingenlunde benægtes. Men - da det maaskee kan vorde meere besværligt, at overbevise Folk om, at det i sig selv er uskyldigt, at opsætte sunde Børns Daab – endog i nogle Uger, indtil de styrkes mere og Veiret formildes, hvad dog er almindeligt i andre Kongens Lande, siden Forordn. af 27de Julii 1771. tillod saadant, og Børns Hiemmedaab, begynder man nu i de seenere Tider, mere end før, at anvende denne ved Præsterne (i Jsland) og Folk hvergang at umaae disse til Barnedaab hiem i ethvert Huus, uden al Fornødenhed, endog i alleslags ondt Veirligt, ligesaa snart et Barn vorder født, men Barnedaab i Kirkerne derimod at vorde heel sjelden, hvilken dog til dette Sacramentes større Høitidelighed og til almindelig Opbyggelse og Høiagtelse for samme, vore ældre Kirke-Love *) have bestemt, at i Kirken skulde Daaben altid forrettes, med mindre høi Nødvendighed det maatte forbyde, og al Hiemmedaab dog derefter bekræftes offentlig i Kirken, hvad ogsaa Slutningen af Forordn. af 7de Maii 1783 paabyder. Det kan altsaa endnu drages i Tvivl, hvorvidt "Jsland er forundt den særegne og overJordentlige Tilladelse til Børns Hiemmedaab ved Præsterne, fremfor i Danmark, der maatte kunne fritage Vedkommende siden at bringe saadanne Børn, som Hiemmedøbte, til Kirken for offentlig at bekræfte deres Daab, hvilket vel kunde udsættes til Sommerdagene. Men denne Pligt synes dog naturligst at flyde af de nyere Lovgivninger herom, nemlig: Forordn. om Huustugt af 3 Junii 1746 s. 2; den af 27de Julii 1771, og Slutningen af Forordn. af 7de Mai 1783. Men Cancelliets alvorlige Jndskierpelse af saadan Pligt ved Skrivelse af 18de Maji 1805 **), at have forudsat dette." See N. L. 26-1, 2. Forordn. 19 Marts 1745, Forordn. 3 Junii 1746 om Huustugt §. 2. Forordn. 27 Julii 1771 og 7 Maji 1783.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Da de af Fogtmann i Note til denne Cancellie=Skrivelse Pag. 188 anførte Citat ser af Collegial=Tidenden vise, at Cancelliet alvorlig paaseer Lovens Overholdelse i Danmark, denne Punct angaaende, og Anmelderen kiender intet specielt Lovbud, eller troer samme at existere, som undtager Jsland fra denne Pligt, hvis Tilsidesættelse han veed at der forarger mange, som ansee denne kun som en Følge af Ford.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
af 27de Julii 1771 Misfortolkning i Jsland, hvortil ingen Hiemmel der, mere end i Danmark, eller Nødvendighed skjønnes at kunne finde Sted, da Daabens Bekræftelse i Kirken kan, som her bemeldt, udsættes til de mildere Aarstider, saa var det
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Indenlandske Efterretninger. Det har behaget Hans Majestæt, paa Cancelliets derom nedlagte allerunderdanigste Forestilling, under 28de Marts d. A. allernaadigst at resolvere: "At Daglønnen for Muur- og Tømmersvendene i Kjøbenhavn i April og September Maaneder d. A. skal fastsættes til 5 Mk. Sølv. dagligen, og at Arbeidstiden i disse Maaneder skal være fra Kl. 6 om Morgenen til Kl. 12 om Middagen, samt fra Kl. 1 om Eftermiddagen til Kl. 7 om Aftenen; men at derimod Daglønnen i Mai, Junii, Julii og August Maaneder d. A. skal fastsættes til 5 Mk. 8 s. Sølv om Dagen, og Arbeidstiden fra Kl. 5 til 11 om Formiddagen og fra Kl. 1 til 8 om Aftenen. disse Dage er udkommen: "Beretning om Jnstitutet for Metalarbeidere for 1821. Den faaes paa store Kjøbmagergaden Nr. 65, hos Hof og Universitets Bogtrykker, Hr. Capitain Seidelin, for 16 Skilling, til Bedste for Jnstitutets Fond. Af denne Beretning sees, at Jnstitutet nu har staaet i 15 Aar, og at Aftenundervisningen, saavel fra 6 til 8 for Liebhavere, som fra 8 til 10 for Metal- og Træarbeidere, tilligemed Tegneunderviisningen og Bogsamlingens Afbenyttelse om Søndag Formiddag, fortsættes uafbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Siden Jnstitutets Oprettelse have 476 Personer nydt Underviisning i samme, hvoraf de 389 have været Metalarbeidere. Jndtægten til de løbende Udgivter f. A. har været 526 Rbdlr., og Udgivten 391 Rbdlr. 16 s. Fondet, som nu er at ønske, at den Misbrug nogle synes at gjøre af sunde Børns Hiemmedaabend- og tæt ved Kirkerne selv, f. Ex. i Reikevig, som maaskee der skal lade mere fornemt, end at lade dem døbe i Kirken, uden, at Hiemmedaaben siden bekræftes offentlig i Kirken) kunne vorde hæmmet, saameget mere, som det med Grund kan omtvivles, at et anstændigt Døbe kar gives i hver Hytte i Jsland, og at Præsterne hver Gang, i Følge Forordn. 3 Junii 1746 §. 2 medbringe et saadant allermindst Kirkens, til Hiemmedaab. 6151 Rbdlr. 76 1/2 s. (hvoraf 6000 Rbdlr. Kongel. Obligationer), er siden Slutningen af Aaret 1820 forøget med 886 Rbdlr. 88 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Denne Underviisningsanstalt, som man seer aarligen gaae fremad, giver sikkert Haab om, fremdeles at kunde vedblive, saafremt man bliver den antagne Grundsætning tro, ikke at forbruge meere aarligen, end hvad der indkommer til de løbende Udgivter, og stedse søger at formere Fondet, saa at Jnstitutet, i paakommende Tilfælde, kunde bestride sine Udgivter af Fondets Renter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
Den Concert, som Jomfruerne Georgine og Amelia Elouis ville give paa Hoftheatret Mandagen den 8 April, om Aftenen Kl. 7, indeholder, Første Afdeling. 1) Overture; 2) Stor Duo af Steibelt, udføres paa Harpe af Jomfruerne Elouis; 3) Aria, synges af Hr. Dütsch; 4) Stor Concerto af Jagten af Steibelt, udføres paa Harpe af Jfr. S. Clouis. Anden Afdeling. 1) Overture; 2) Stor Sonateaf Bernhard Romberg, udføres paa Harve af Jfr. G. Clouis; 3) Variationer af Rode paa Clarinet, udføres af Hr. Braunstein; 4) Nationalsangen af Hr. Prof. Weise, med Variationer paa Harpe, componeret af Elouis, udføres af Jfr. G. Clouis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-04-06
J disse Dage blev her i Kjøbenhavn slagtet en holsteensk Stud, der veiede 1,604 Pund. Den var 5 Aar gammel.