JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-07
Odense 1780. trykt i det Kongelig privilegerede Jversen ske Bogtrykkerie, paa eget Forlag Men kun lidt nærmere til Lygten, Nu vende Vi Bladet om, og Hul, hvad finde Vi her for en Jndledning: Til det ærede Publikum. Tilforn behøvede jeg allene i Odense næsten otte Dage til at gaae omkring, for at gratulere til det nyebe- ogyndte Aar; - skaffer denne Avis nu ingen anden Nytte, saa har den dog denne visse Nytte for mig, at gjeg herved nu paa Prent i et Øieblik kan bevidne det hele Fyens Stift, og derefter Danmark og Norge min Glæde over det nye Aars Begyndelse, og den varme Andeel, jeg tager i enhvers sande Vel. Da og ventelig ingen tvivler paa, at jeg jo af ganske Hjertet ønsker enhver i sin Stand til Lykke, og mig selv med, saa vil jeg her hverken spilde mit Papiir, eller Læsernes Taalmodighed, med at fremsætte valle de ængstlige Forsikringer og gode Ønsker, som Sædvanen i disse Dage over hele Europa udaander, og hvormed man i Almindelighed kuns meener saa lidet. Som sand Patriot ønsker jeg ved dette nye Aars og denne Avises Begyndelse, og saaledes min hele Levetid, Gud velsigne Kongen, det Kongelige Huus, og alle i Staten nyttige Stænder, og give Enhver hvad dem tjenlig er, Odense, paa Nytaarsdagen, ærbødigst. Christian Jversen. Jeg vilde ønske, at Da nu havde seet Nok, lille Broer, eller rettere, at jeg maatte have blevet forskaanet for at vise Dig saa Meget. Dog, lad Os skynde Os, thi Dagene ere korte. Bladet nok engang om, og der støde Vi strax paa Din Plan og Indretning. Dette Blad fremkommer her nu som (nei tænk engang.) en Avis, uvis om, hvad Nytte det vil gjøre, eller med hvor nyttige Øine Publikum vil ansee det. - Bliver Nytten derved betydelig for Publikum, saa bliver den det og for mig, og altsaa er det naturligt at jeg gjør mit Bedste, for at gjøre denne Avis (nu er Barnet døbe) saa almeennyttig som muelig. 1) Dette Motto er anbragt paa et firvenet Bord med ske Urtepotter paa Ja det blev modnere, thi eftersom andre Omstændigheder - hvilke siges ikke - afholdt mig fra at paatale min lovlige Ret, er Sr. Jversen bleven ved i sit Foretagende: (v. Westens Ord.)¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
94 Aargang. No. 5. Fyens Stifts er Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den 10 Januar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Jndhol d. Frankerig (Tak Adresser. Kroningstilberedelser), Spanien. Storbrittannien (Skibs=Rustninger, Katholikernes Forening i Jrland. Krigen med Birmannerne). De Amerikanske Anliggender (De spanske Generalers indbyrdes Stridigheder. Callaos Søeblokade. Tilstanden i Mexico og øvrige nye Fristater. De brasilianske Underhandlinger. Uroligheder i Bahia). De græsketyrkiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Nytaarsaften overleverede Deputationer fra Pairs= og Deputeredes Kammeret i en høitidelig Audients Tak Adresserne, som begge denne Gang vare meget udførlige og saa temmelig fulgte Gangen i den Kongelige Tale.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
J den første sammenlignes den hensovede Konge med Henrich IV, da han som Denne havde erobret sit Rige fra Faktionerne, afvæbnet Hadet og tilgivet de Vildfarende. Den nærværende Konge ydes fortjent Tak for de belovede Goder. J Anledning af Troppernes Forbliven i Spanien siges, at Frankerig ikke uden Stolthed skuer tilbagpaa Alt, hvad der minder og hiint ærefulde Feldttog, og angaaende Emigranternes Godtgjørelse lover Pairskammeret, med ærefrygtsfuld Tak at modtage de bebudede Meddelelser. "Chlodevigs og den hellige Ludvigs Frankerig vil atter fremstaae i Carl Xdes Frankerig, og Monarkiets Restauration synes at være dets Stiftelses Aarsfest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
J de Deputeredes Adresse forekom blandt andre disse Yttringer: "Sire! Deres første Ord har retfærdiggjort vor Kjerlighed, og Vi føle, at Forsynet har gjengivet Os Alt, hvad det fratog Os. Fasthed Sire, er Retfærds første Egenskab. . . . . Religionen er Grundvolden for Selskabet, uden Religion gives der hverken Varighed eller Lykke eller Hæder for Nationerne, og skulle Lovene agtes, da maae de bære dens undslettelige Præg. . . . Vi takke Dem, Sire! at De have budet Os til den Ceremonie, hvormed de ville slutte det første Møde under Deres Regjering, o. s. v. Hs. Maj. giver i sit Svar til Pairerne denne Forsikring: "Jeg vil forelægge Kamrene en Lov, der, som jeg ikke drager i Tvivl, vil foreene alle Franske, som de alt ere det i mit Hjerte. Men derved vil jeg ikke blive staaende, mine Herrer, Jeg vil efterhaanden lade dem foreslaae alle Forbedringer, som jeg anseer passende for et mig saa dyrebart Folks Lykket. Til de Deputerede sagde Hs. Maj.: "Levende rørt over de Folelser, som Kammeret bevidner mig, formaaer kun mit Hjerte at svare derpaa. Ja, Til Frankerigs Held og Hæder ville Vi altid forstaae hverandre. Enighed i Følelser! Enighed i Grundsætninger: Aldrig ville Vi adskilles, Hvilken Tilfredshed for Os, mine Herrer, at oprette og bringe Ulykkerne i Forglemmelse! Forunder Gud mig Livet, vil det lykkes mig; hvis ei, da vil min Søn fuldende hvad jeg begyndte &c. Ved Overtagelsen af sin Præsident=Post i de Deputeredes Kammer lovede Hr. Rave; stedse at overholde Kammerets Reglement, Orden og Rettigheder, hvilket hans Samvittighed gav ham Vidnesbyrd om, at have gjort hidindtil. J Pairskammerets Bureau havde det første Udkast til Takadressen ellers fundet en saa alvorlig Opposition, at det blev viist tilbage til Kommissionen, for at forandres, og derefter Stykke for Stykke antaget med i Alt 148 imod 3 Stemmer. Enkelte Partier af de Deputeredes Adresse bleve ogsaa bestredne; men hele Adressen omsider antaget uden Forandring med 287 imod 14 Stemmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Fra flere Sider gives Vink om, at Emigranternes Godtgjørelse dog ikke finder saa udeelt bifald. Hertil hører i Koureren en, Rentenerers Brev til en Rentenerer om Nødvendigheden af Erstatning for Rentenerernet, hvilke ogsaa have mistet 3/8 Dele af deres Formue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
J Rheims er Man i fuld Færd med Kronnings Tilberedelser; skjendt det kun gjelder for 3 Dage, nedrives et heelt Sygehuus, for paa Stedet at opføre en Kirke, Erkebiskoppens Palai udvides, et halvt Dusin Huse afbrydes for at forstørre Raadhuset, en ny Gade anlægges, forat tilveiebringe en beqvemmere Forbindelse imellem Kongens og Stadens Torv. Kathedralkirken er alt lukket, for at udsmykkes &c. Man frygter blot for, ei at blive færdig med alle disse Forandringer, da Kroningen selv er fastsat til 1ste Mai, og Kongen vil holde sit Jndtog i Paris den 3die, eller samme Dag da hans Broder holdt sit for 11 Aar sig den. Der ventes over 200,000 Fremmede til Staden, og er alt sluttet Arkordt om Leien af Værelser til uorme Priser, især i Nærheden af Kirken. Eieren af et Hoteoverfor Kirkedøren har endog forsmaaet et Bud af 30,000 Fr. for 14 Dage, i Haab om at faae endnu Mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Spanien. Den nye Traktat med Frankerig om Okkupationens Forlængelse skal være undertegnet i Escurial den 10 Decbr.;men dens Jndhold er endnu en Hemmelighed. Dog troer, Man, at den første Punkt angaaer de af Hertugen af Angouleme sluttede Kapitulationers troe Opfyldelse, og dernæst en almindelig Amnestie med saa personlige Undtagelser. Den næste Følge heraf formodes og at blive en Ministerforandring, hvorved Formændene for det exalterede Partie, Colomarde og Aymerich, komme til at fortrække, medens Hr. Zea og Ugarte, som Begge nylig af Kongen ere udnævnte til Riddere af det gyldne Skind, gaae af med Seiren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Foruden Garnisonerne i Madrid, Pampelona, Saragossa o. fl. St. kommer Okkupationshæren til at bestaae af Cadix, og Barcellona-Divisionerne foruden en Reserve Division i Vittoria. Saalænge Okkupationen varer, blive de franske Skibe frie for alle Havne=Afgivter. Da det øverste Krigsraad ingen Skyld har kunnet finde hos General Cruz, saa venter Man ham snart sat paa frie Fod, hvilket Alt er Tilfældet med den forrige Over Politie=Intendant i Santander, Oberst Enriquez, der lænkebunden var ført til Valladolid og stilt for Militair kommissionen paa den Beskyldning, at han havde givet en Person, der skulde arresteres, skriftligt Vink om at redde sig ved Flugten; men nærmere Undersøgelse viste, at Brevet med saa mange andre var efterskrevet! Siden sidstmeldte Landgangsforsøg, der dog nok kun egentlig var et Smugler=Tog, ere Forholdsreglerne imod de Konstitutionelle der i Egnen skjærpede; ogsaa i Navarra ere deres Sikkerhedskort dem fratagne, hvilket er det samme som en Arrest, da de ikke uden dem maae lade sig see paa Gaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Storbrittannien. De usædvanlige Skibsrustninger, som her for Tiden foretages, vække nogen Opmærksomhed. Fra Ostindien lyde dog de sidste Beretninger lidt bedre for Britterne, som vel den 1 Julii bleve slagne paa Flugten ved et Angreb paa General Campbells høire Fløi; men den 8de derefter erobrede Birmannernes Forskandsninger, hvilke derved tabte mange Folk. Dog vilde den egentlige Plan, som gik ud paa at omringe Fienden, ikke lykkes, da han itide trak sig tilbage til det Jndre med omtrent 14,000 Md. Omkostningerne paa denne Krig anslaaes iøvrigt til 50,000 Pd. Sterl. maanedligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Man har sagt, at Præsidenten for den Jrlandske For ning, den 70aarige Olding, O'Connel, var bleven hæftet paa Generaladvokatens Reqvisition, i Anledning af en af ham holdet oprørsk Tale. Dette forholder sig dog ikke saa; men han har blot maattet stille Kaution for at møde ved næste Retssamling. Ogsaa skal han selv have ifinde at søge Udgiveren af Koureren som Bagvasker, i Anledning af det foregivne Udtog, dette Blad har meddeel af hans Tale, hvori forekommer følgende Sted: "Ofte bringes Nationerne ved Undertrykkelse til Fortvivlelse. Jeg haaber, at Jrland aldrig vil tvinges til at gaae i Grækenlands og Sydamerikas Spoer; men skulde det alligevel skee, da haaber jeg og, at en ny Bolivar vil opstaae blandt Os &c. Andre Blade skildre Talens Jndhold langt anderledes, og lade ham især advare for at indlade sig i hemmelige Selskaber; men hvilket Partie, der har Ret, lader sig vanskeligt sige, naar betænkes, at de katholske Biskopper i Jrland gaae saavidt, i deres Hyrdebreve at advare Almuen for Bibelen, som en høist farlig Bog i dens Hænder, &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
De Amerikanske Anliggender. Snart maa Man dog nu vente at høre noget Vist om Bolivar, som i Slutningen af August skal have staaet i Underhandlinger med de roialistiske Anførere, Laserna, Valde; og Canterac. J en kort før udstædt Proklamation til Limas Jndbyggere af den spanske Kommandant i Callao, General Rodil, søger han at forjage den melankolske Stemning over Seiren ved Junin, den han finder Fintet mindre end afgjørende, og forsikrer, at Canterac Dagen efter igjen havde indtaget sin Stilling og snart vilde forene sig med de to andre Generaler. Jmidlertid skal Valder, efterat han den 4 Septbr. havde overladt Olanet a Po tos i, være bibragt et fuldstændigt Nederlag af Servilerne, og Jngen kunde gjennemskue Olanetas Planer, hvis Magt strakte sig lige fra Mojo til Desaguadero. Siden Linieskibet Asia den 14 Septbr. løb ind til Callad, blokeres Staden af den Peruanske Admiral Guise.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
J det af Regjeringen udstædte Manifest til Nationen skildres Tilstanden i Mexico som meget forbedret i de sidste halvandet Aar, baade med Hensyn til den indvortes Rolighed, Finantserne, Armeen og Flaaden. Høist vigtige Traktater ere sluttede med Columbien. En Gesandt er skikket til Engelland og en Agent til Rom, for at indlede Underhandlinger om de geistlige Anliggender. Haabet om en Udsoning med Spanien er imidlertid svækket siden den uindskrækkede Magts Gjenoprettelse. Borgerkrigens Lue slukkedes den 19 Juli. "Mere lader sig ikke forlange af et Folk, der endnu er i sin Barndom. Lader Os aldrig glemme, at ingen Regjering kan bestaae uden Lydighed. Ere Vienige, da kunne Vi stedse blive frie, uafhængige og lykkelige: &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Regjeringen i Buenos=Ayres har nu og sat Slavehandel i Klasse med Søerøverie. Handelen og den offentlige Sikkerhed her tillands har i de sidste 10 Aar gjort store Fremskridt, og i Midten af Decbr. vilde Generelkongressen sammentræde, for at bestemme, enten Republiken skulde udgjøre en Forbundsstat som Nordamerika og Mexiko, eller een sammenhængende Stat. J Chili maa Tolerancen ikke være ret herskende, siden de Forenede Staters Gesandt har maattet klage over, at de Fremmede lægger hindringer iveien for frie Religionsdyrkelse. En Nederlandsk Agent har nu og havt Andients hos Vicepræsidenten i Bogota, der i sit Svar paa hans Tale yttrede sin Glæde over at modtage Venskabs=Forsikringer fra en værdig Efterfølger af den Fyrste, som i den nyere Historie gav det første Exempel paa at knække Spaniens Tyrannie. Efter Forlydende viser den franske Regjering sig ogsaa tilbøielig til at modtage Oplysninger af de Mexikanske og Columbiske Agentere i London, Hurtado og Michilena, om Handelens Tilstand i deres Lande. Kongressen i Washington aabnedes den 6 Decbr. men Præsidentens Bud skab kjender Man endnu ikke. Af General Jackson og Hr. Adams havde den Sidste endnu de fleste Stemmer for sig til at blive Præsident. Efter Morning-Chroniels skulde Kongen af Spanien endog hav opfordret de Forenede Stater til at tilbagekalde de Sydamerikanske Staters Erkiendelse, under Trudseel af at ophæve Floridas Aftrædelse!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
J London har Hr. Canning hyppige Konferentser med den portugisiske Ambassadeur og Fyrst Efterhazy angaaende Underhandlingerne imellem Portugal og Brasilien, og en Lissabonner Skrivelse forsikrer, at Spanien og Rusland søge at omstemme den portugisiske Regjering, hvorimod den brittiske Gesandt, Sir Court, har forlangt de nærværende Ministres Entledigelse m.v. Man sætter og i Forbindelse hermed, at den franske Minister, Hr. Hyde de Neusville, er afreist til Paris. J Bahia har været alvorlige Uroligheder, og Gouvernøren sammesteds er myrdet af Privathævn, og i Maranham var det kommet til aabenbar Fiendtlighed imellem Folket og Øvrigheden, hvilken sidste dog beholdt Overhaand. At de Franske med omtrent 8000 Md. fra St. Eustach, skulde have gjort Landgang paa St. Domingo, er neppe andet end et uhjemlet Skipper=Rygte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
De græst tyrkiske Anliggender. Den sidste Søetræfning ved Candien skal endnu være en af de vigtigste, og Jbrahim Pascha i samme have mistet hele 30 Skibe. Jmidlertid skal Sultanen alt være betænkt paa et femte Feldttog imod Grækerne og have udstædt ny Opfordring til Vicekongen af Egypten om hans Medvirkning. Men Man haaber, at Hellenerne, dersom en tydsk Tidende udtrykker sig - temmelig godt have løst de tungeste Opgaver hidtil, i Aar ville rykke op fra den første i en høiere Klasse. Den østerrigske Jagttagers snurrige Beretning om de fangne græske Officerers for Lord Strangford yttrede Henrykkelse over den gode Behandling, de nød paa Kapudan Paschas Flaade, faaer nu en langt anden Mening ved følgende Berigtigelse i Engelske Blade: Paa Spørgsmaalet, fra hvilken Stad eller Provinds de vare, gave de det stolte Svar: "Vi have intet Hjem (de vare fra det ødelagte Jpsara). For vort Liv frygte Vi ikke, da Vi stole paa, at vor Død vil blive hævnet paa de mange Tyrker, der befinde sig i vore Landsmænds Fangenskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Beltpassage fra den 5 til 9 Januar 1825. Fra Fyen til Sjælland. Kadet G. v. Lasson, Jomfrue N. Wier; Sekondlieutenant v. Bloch; Kapitain v. Stokfleth; Kand. juris C. A. L. Haxthausen; Styrmand C. Henrichsen; Kadetterne O. P. Seyer, og N. G. C. Hein; Hr. J. Frederiksen; Kjøbmand H. Heller; Hr. C. C. Hartmann, Stud. theol. N. M. Plum; Stud, pharm. N. G. Blumensaadt; Student P. Paludan Müller; Volonteur H. C. Kragh, Lieutenant C. C. v. Rafn; Jomfrue L. Egholm. Fra Sjælland til Fyen. Hr. W. Start med Betjent; Mynsterskriver ved Søe-Jndrulleringen F. W. Bülow; Hr. C. P. Paludan Müller; Søe Krigskommissair Forbech; Premierlieutenant v. Deichmann, Kammerjunker G. v. Schmidten, Skifteforvalter paa St. Thomas; Discipel H. C. L. Bagger; Kammerjunker C. H. v. Bille, Koureer fra Kjøbenhavn; Skipper A. R. Banke; Styrmand H. R. Banke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Kjøbenhavns Børs=Kours den 7 Januar 1825. Hamb. 2 M. 216. k. S. 219. - Spec. 222: 13 Rbmk. 5 s. 4 PCt. Kgl. Oblig.: 86 1/2 a 86 3/4. - Nationalb. Oblig. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. ell. 112 1/2 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 98. Dito. 4000 Bcomk. 988. 16 PCt. Norske Oblig. 105 1/2. Norske Speciessedl. pr. 10 Spec. 16 12 a 16 3/8. - Svenske Sedl. 5 1/2. Asiatiske Actier. - Disconto 5 PCt. In memoriam Petri Bergenhammer, Primarii hypodidascali, Schole Othiniensis. Qui morti succubuit nonis Januar MDec. Melpommene tragico proclama carmine mortem Viri eruditi - Plangte Pierrides! Flebilis hen oecidit, qui vivida carmina cantu Protulit innocuo - meller verba tammen. Supplicant, ne percat pudibundus Pegasus undis Danorum, quibus est Musa latina sacra O si Virgilius, Flaccus, Nasoque redirent! Manes anderet quis scelerare vagos Sint Mecænates, reduci pede limina tangentDesertæ patria Pierides hillares. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Avertissements. At Overlærer P. Bergenhammer, der i mange Aar har logeret hos mig, er den 5 dennes, om Aftenen Kl. 10 1/2, efter nogle Dages Sygdom, blideligen hensovet, bekjendtgjøres herved for hans Familie og mange Venner. Odense den 6 Januar 1825. Nissen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Gaver. Atter have Menneskevenner forundt mig den Glæde, ikke forgiæves at have talt den Ulykkeliges Sag. Saaledes er hos mig til Dato indkommet følgende Bidrag til vore ved Dige brudet i Breitenburg-Distriktet ødelagte Medborgere: Af en Ubenævnte . . . . . . . . . . . . . . . 30 Rbd.,J et Brev, med Mærket B, dateret Bogense den 5 Januar 1825. . . . . . . . . . . . . . . . . 5 - Fra Hr. Hattemager Lerche . . . . . . . . . . .De ædle Givere behøve ikke min Tak; men jeg nærer det Haab, at flere ville betænke hine lidende Brødre, hvis Nød ved Aarstiden og den endnu befrygtede Vinter end meere forøges. Odense den 10 Januar 1825. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
En Lærer, der, foruden i de almindelige Underviisnings gjenstande, ogsaa giver Jnformation i nogle af de levende Sprog samt i Musik, ønsker sig til 1 Mai antaget som Huuslærer enten paa Landet eller i en Kjøbstad. Hr. Gjæstgiver Fugleberg paa Overgade i Odense anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
De, som endnu have Kongelige Renter at affordre Odense, Amtstue for afvigte December Termin 1824, ville behagelig, afhente samme inden den 25 i denne Maaned, da Regnskabet i derover bliver sluttet strax efter den Tid. Odense Amtstue den 4 Januar 1825. Bekker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
De Enker, som nyde Pension af det Fyenske Enke-Understøttelses=Fond, ville lade Blanketter til Qvitteringer og Leve=Attester afhente hos Bogholder Larsen her i Odense, som derefter udbetaler Pensionen for det andet Halvaar 1824. af de 77 Portioner, som ifølge Planen skal udredes. Odense den 10 Januar 1825. Direktionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Da jeg agter at give Underviisning i Frihaandstening som og i de første Grunde til Malerkonsten, saa anbefaler jeg mig til de ærede Forældre og Andre, som ønske deres Børn underviste. Nærmere Aftale kan skee. Man behager at melde sig desangaaende i Huset No. 513 i Vindegaden hos Gartner Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
For nogen Tid siden er paa Landeveien imellem Odense og Assens, i Nærheden af det saakaldte Griisehuus, fundet og til mig indleveret et lidet Meerskums Tobaks=Pibehovemed Sølvbeslag og vedhængende Rør, hvilket imod Bekjendt gjørelsens Omkostninger og de fornødne Kjendemærkers Angivelse kan afhentes af Eieren hos Undertegnede. Odense Herredskontoir den 7 Januar 1825. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Afvigte 31 Decbr. er paa Landeveien imellem Damsboe og Strandbye funden et lidet Meerskums Pibehoved med Rør hvilket Eieren mod en billig Findeløn og dette Avertissements Betaling kan erholde hos Hans Frideriksen paa Hvedholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge 2 Jordlodder, hvortil hører en saa godt som nye opført Ladebygning: De Lysthavende behage at henvende sig til Eieren, boende i Stige. Jens Andresen, Stige den 9 Januar 1825.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Skipper. En Landeiendom, som her i Landet har en fordeelagtig Beliggenhed, med gode Bygninger og Tilliggende af 200 Tdr. Ploug-Land, 52 Tdr. Land Eng geometrisk Maal, foruden i godt Tørveskiær, lidet Overskov og Gjerdselskov, samt 10 Fæstehuse og flere indbringende Rettigheder, agtes underhaanden bortsolgt. De, som maatte ønske en saadan Eiendom tilkjøbs, vilde derom behagelig henvende sig til Kystbefalingsmand Pedersen i Woldbye ved Middelfart, der af Vedkommende er givet i Kommission at sælge den, eller, om saadant ei skeer, efter nærmere Kundgjørelse, at bortforpagte den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Onsdagen den 19 d. M. bliver i Raunholts Skove, Bjørnemose kaldet, ved offentlig Auction bortsolgt nogle Vindfælder og endeel paa Roden staaende Træer. Liebhavere møde ved Skovfogedhuset sammesteds Kl. 9 Formiddag. Liselund den 9 Januar 1825. Haastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
At der, ifølge det Høikongelige danske Kancellies Bestemmelse af 31 October f. A., vil blive afholdt offentlig Licita tion Løverdagen den 29 Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa Herringe Skole, over dennes og Degneboligens Udvidelse, efter Overslag og Konditioner, som paa Stedet skulle vorde bekjendtgjorte, bringer Skole-Kommissionen, herved til offentlig Kundskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Onsdagen den 2 Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, afholdes paa Middelfart Byes sædvanlige Tingsted er Skiftesamling i afgangne Kancellieraad, Postmester og Kjøbmand Jens Brandts Boe, til hvilken de respektive Arvinger og øvrige Vedkommende herved indkaldes at møde, de Boet formeentlig samme Dag vil vorde optagen til Slutning og om muelig endog sluttet. Middelfart den 5 Januar 1825. Stabell.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Fredagen den 14 Januar gives det andet frie Bal i den ældste Klub; hvilket herved tilkjendegives for Klubbens inden og udenbyes Medlemmer af Baldirektionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Hvor et Huus med en god Hauge, ikke langt fra Odense, er at faae til Leie førstkommende Maidag 1825, anvises fra Adressekontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Det fyenske Livrente-Societet. Til Efterretning for samtlige Interessentere i dette Societer, bekjendtgjøres herved: 1) At den under 10 April d. A. foreslaaede Forandring i Planen for Societetet, som i den sidste Jnteressentliste blev bekjendtgjort, ikke bliver iværksat, da endeel af Jnteressenterne have forlangt, at de hidtil gieldende Love maatte forblive uforandrede; og At det til 1 Juli 1825 forfaldne Kontingent, som endnu skyldes af nogle Medlemmer, kan blive imodtaget indtil den 12 Febr. 1825, da Generalforsamlingen i denne Anledning: er bleven udsat til den 15 i samme Maaned; sam at de, som ei til berørte Tid have betalt ommeldte Kontingent, blive, i Medhold af Lovene, uden videre Erindring, udslettede af Societetet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Direktionen og Repræsentanterne for det fyenske Livrente=Societet, den 28 Decbr. 1824.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-01-10
Den i disse Tidender bekjendtgjorte 4de Auction over Steen ager=Huset i Wissenberg Sogn, tilbagekaldes herved. Odense Herreds=Kontoir den 28 Decbr. 1824. C. A. Falbe.