Københavns Adresseavis, 1766-03-05
Adskilligt Nyt. J Onsdags i forrige Uge behagede det en Deel af det Høy=Kongelige Huus, ledsaget af nogle Ministre og Cavallerer, at begive sig ned i Slots=Capellet, hvor det Kongelige Liig, som af 12 Kammer=Junkere er der nedført staaer paa den midt i Kirken opreyste kunstige CataphalgueSamme Sørge=Leye forestiller en Ægyptisk Pyramide, som i Henseende til dens Farve fuldkommeligen ligner hvidt Marmor. Den yderste Kiste er overtrukken med sort Fløyel. Paa Siderne af Kisten sees de Kongelige Danske Vaabe, ner i prægtig Bordering, omgivne med Guld=Galoner og rigeligen besatte med Gylden=Stykke og Fryndser. Paa Laaget findes den Kongelige Krone med Underskrift: F. V., Rex Daniæ & Norvegiæ, Prudentia & Constantia, med Romerske Bogstaver udborderede. Oven ved Hovedet ved Enden af Kisten staaer denne Høystsalige Konges FødselsDag den 31 Martii 1723, og ved Fødderne Døds=Dagen den 14 Januarii 1766, udsyet med Guld=Traad. Kauterne paa Kisten ere besatte med Guld=Snører paa den gamle Græske Maade. Under Pyramiden sees en Forhøyning af 8 Foed ligesom opmuret af fiirkantede Stykke grønt Veuctiansk Marmor, og paa hvert Hiørne af denne Forhøyning er et Alter med 3 Symboliske Figurer. Et hvert af disse Altere ere illummerede med 64 Vox=Lys, hvoraf allene Flammen sees, hvilke ved Hielp af en StaalTraad=Fier hæve sig selv efterhaanden som de forbrændes, saa at heele Alteret synes at staae i lys Lue. Jmellem hver Alter og Forhøyning er opført en Trappe med nogle faae Trin som oven til ere betrukne med sort Klæde. Midt under Forhøyningen er paa alle Sider en Aabning i Skikkelsaf en Hvelving, hvorigiennem sees Døden som et Beenrade der holder en Lee i den venstre, et Time=Glas i høyre Haand, og en Bog under den høyre Arm, og er Hvelvingen oplyst med 4re Lamper. Ved Siderne af forommeldte Aabninger af disse Hvelvinger sees tvende Hieroglyphiske Figurer paa Regieringen og Religionen ved Hovedet, og Bestandighed og Kierlighed ved Fødderne. Ligeledes sees paa alle Sider af Pyramiden selv oven paa den øverste Repose en Aabning i Skikkelse af en Portal af 4 Palme=Træer, som ere illuminerede af 84 Lamper, og i enhver Aabning sees en Forhøyning af 6 lave Trappe=Trin, som tilligemed de øvrige Trapper ere overtrukne med sort Klæde, hvor det høye Liig staaer. Uden paa Pyramiden oven over Aabningen sees paa den ene Side den Høystalige Konges Navn med forgyldte Bogstaver, og over Navnet de Ord: Anne Diem, d. c. For Tiden: Paa den anden Side: Vivit post Funera Virtus, d. c. Dyden lever efter Døden: Paa den tredie Sted: Nec morietur Gtoria Stirpis, d. c. Stammens Ære skal aldrig uddøe: Men paa det fierde: Flebilis occidit omnihus, d. c. Han døde og var værd at begrædes af alle. Heele Kirken er tildeels betrukken med sort Bay og Multum, og ved 1500 Lys og 101 Lamper prægtigen illumineret; Dog ere de hvide Marmor=Pillarer er overtrukne, men prydede med forgyldte Zirater som forestil Cypresser: Ligeledes ere og de 18 Glas=Lyse=Kroner mellem hver Lys=Arm prydede med sorte Festons af Flor. Oven til sees 14 Emblemata en Medaillon, som staae paa Gesunset, hvilke distingeres ved sorte Festons som neden om ere prydede med Fryndser. Over Garnisen af den nederste Rad Pillere, sees 16 Emblemata, hvoraf de 4re ved Alteret forestille den Høystsalige Konges Stiftelser, og de øvrige Provinzernes Vaaben. Oven over den Kongelige Stoel sees den Høysalige Konges Bryst=Billede som holdes af 2de forgyldte Engle. J denne Tid da det er tilladt at tage Cataphalguen i Øyesyn afvexle de høye Ministre at være derved tilstede, og 4re Capitainer staae Vagt som Drabantere indtil den høye Liig=Procession gaaer for sig. Over Hr. Jardin, som Jnventor af denne Cataphalque, har et fornemt Fruentimmer her i Staden forfattet følgende Ære. Vers, som uden Tvivl i sit Slags kand kaldes et Mesterstykke: Du Dieu des Arts Turegus les Talens, Le Dien du Gout a conduit Ton Onvrage, Dans Tes Dessius toujours Grand, toujours sage, Dantiquite napoint de Monument, Que Tune pus retracer i nyttre Age. Tusais, Jardin, nous voller les Horreurs, De cette Mort i nos Coeurs si terrible, Pour Frederie le tien toujours sensible Vient le ceurrir de Palmes Ede Fleurs. Du haut du Ciel Temoin de nos Douleurs Sur nous deseend PEspoir over ses Charmes. Par Christian il vent tarir nos Larmes, Et ces Cypres rontse changer en Fleurs, Puisse le Ciel le combler de Faveurs: Qvi Amour, Quelymen forment seuls ses Guirlandes! De mille Voeux qulil goute les Offrandes! Pour ses Autels i S seront dans nos Cours. J de 2 sidste Dage vorder foreviste Rigets Regalier, nemlig: 1) Den Kongelige Krone, 2) Zepteret, 3) Æbler, 4) Sverdet, 5) Elephant=Ordens Kieden, 6) Dannebroge, Ordens=Kieden efter Sædvane formodentlig fremlagte til Beskuelse, som og trende Sølv=Løver i legemlig Størrelse, hensatte ved Fødderne tilligemed alle Fahnerne, 17 i Tallet, plantede omkring Cataphalgne, nemlig: 1) Sørge Fahnen, 2) Fryde=Fahnen, og 3) Blod=Fahnen ved Fødderne, og ved Siderne, 4 den første Hoved=Vaaben=Fahne, 5) den anden Hoved=Vaaben=Fahne, 6) Fahnen af Danmark, 7) Fahnen af Norge, 8, Fahnen af Unionen, 9) Fahnen af Gothen, 10) Fahnen af Schlesvig, 11 Fahnen af Wenden, 12) Fahnen af Dannebroge, 13, Fahnen af Holsteen, 14, Fahnen af Stormarn, 15) Fah, nen af Ditmarsken, 6) Fahnen af Oldenborg, 17, Fahnen af Delmenhørst. Ligeledes staaer Staldmester, Hr. Joh. Ulrich v. Sperling, paa Processions Dagen udi Gylden Harnisk med en hvid Plumage i en aaben Hielm paa Hovedet og en blot Kaarde i Haanden imellem Forhøyningen og Blod=Fahnen.