Jyske Efterretninger, 1822-06-03
Fædrelandet. I Januar Maaned d. A. er fra Danmark og Hertugdømmerne udført følgende afgivtsfrie Artikler: Boghvedemeel, 54 Tdr. Byggryn, 96 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 119 Tdr. Malt; ialt 21,576 Tdr., samt 26,600 Pund Grubbe= og Perlegryn, og desuden 286,875 Pund Smør og 16,440 Pund Ost. J Februar Maaned er af samme Artikler udført: 6074 Tønder Hvede, 18,794 1/2 Tdr. Rug, 15,205 Tdr. Byg, 6881 Tdr. Havre, 76 Tdr. Boghvede, 940 1/2 Tdr. Ærter, 1144 Tdr. Vikker og Bønner, 125 Tdr. Hvedemeel, 278 1/2 Tdr. Rug- og Bygmeel, 368 1/2 Tdr. Byggryn, 204 1/2 Tdr. Havre= og Boghvedegryn, 2855 Tdr. Malt; ialt 52,946 1/2 Tdr., samt 30,502 Pund Grubbe= og Perlegryn, og desuden 277,686 Pund Smør og 8427 Pund Ost. J Skilderiet læses et vittigt "Regulativ for Lapser, efter det Engelske, localiseret og beregnet efter Kjøbenhavns Polhøide, til Afbenyttelse for Begyndere i Lapsekonsten her, og disse tjenstvilligst tilegnet, hvor der gaaes ud fra Ordsproget: Kjød skaber Heste og Klæder Lapser, som det bør at hedde, og desaarsag gjøres, blandt andet, følgende Fordringer til den vordende Laps. Han maa ikke kunne staae sikkert og fast paa sine Been, men derimod vrikke paa en omvendt Kegle under Hælen, som bør være velbeslaget med Jern i Form af en Heste stoe. Beenklæderne bør sluppre om hans Edderkoppebeen, ligesom en tyk Mandskjorte om den Pind, hvorpaa den er hængt til at tørres, og være forsynede med en bred Kant paa Siden, der tilligemed alenlange Sporer og et Knebelsbart meget vil forfremme ham i Lapseordenen. Hvad Halstørklædet angaaer, henvises han til en til Hovedstaden ankommen Franskmand, som for en Specie giver Underviisning i at binde det med behørig Sløife &c. Ved Kjolen er Vateringen det Fornemste, hvori han ikke maa tillade at nogen Maren Amme med de tykkeste Yvere overgaaer ham. Haaret maa altid, være forpurret og han bør aldrig gaae ud, mindste paa Østergade, uden Briller, og skulde han selv ville see noget foran sig, da kan han jo see over Brillerne. Godt var det ogsaa, om han havde en dinglende Lorgnet i en Staalkjede om Halsen og en Blomst i Knaphullet, der i Frastand kan see ud som en Orden. J Henseende til hans Opførsel, da maa han aldrig gaae af Veien for noget Fruentimmer, Olding eller svagt Menneske; han bør lee og tale høit paa alle Steder, hvor andre ere meest opmærksomme, i Selskaber stange sine Tænder, nynne en Vise, kort bære sig af som om han var ganske allene. Videre bør han altid beholde Hatten paa, saalænge det nogenlunde lader sig gjøre, fjase med Opvartningspigerne paa offentlige Steder, og overhovedet være hvad den gamle Verden kaldet grov mod Fruentimmer, overfusende og paastaaende mod Ældre og Klogere, støiende i Selskaber, og derhos aflægge de gan le Under at kunne gaae, staae, see og kjende Fol J Skilderiet læses følgende Grundtegning af F. Høegh Guldberg. On anne patrie sous un don roi, en nen a toitous un mechant. Voltaire. Velkommen, fremmed Himmels Søn, til Danmarks fredelige Kyster! Er Baar bag Bjerg end luun og skjøn, ei mindre Slettens Vaar forlyster. Her sprudler ei, her rinder Væld; Smaahøiene kun Blomster bære; og Alt, hvad Sletten kan Dig lære, er, Gud skee Tak! det stille Held. Den Stamme tro, der Slægter hen baer Kongesædet fromme Fædre: ei ræd for Kamp, skjøndt Fredens Ven, og rede fremmed Ret at hædre; i Ord og Haandslag uden Svig; med Lærdom, Vid og Kunst Veninde; saa skal Du, Vandrer, Folket finde, der som en Broder hilser Dig. J Modgang fostret op til Mand; de Svage Fader, Ven af Brave; vel friest Hersker i sit Land, men af dets Lov frivillig Slave; en mod al Veldaad skjønsom Aand; et Hjerte, ædelt til at glemme; saa skildres Dig af Sandheds Stemme, den Drot, der Sceptret har i Haand. Gjem Begges Billed dybt i Barm: et Folk, fro ved sin Plet i Norden, en Drot, vel Krone værd, thi varm for Frihed, Ret og Fred paa Jorden! Hvis Drøm om Heltestorhed ei saa blide Træk af Hjertet fjerner, har i dem Begge Du de Stjerner, der atter styre hid Din Vei. Hvor er, om Jorden rundt Du gaaer, ei Nød, selv ingen Engel hindrer; Let hugge Krigens Øxe Saar; men landsomt Fredens Olie lindret. Det lyde til os fra hver Kant, hvorhen Dig Hjul og Vinde rykke at mindre Nød og større Lykke, end her, Du dog ei tiest fandt J et Brev fra en Præstegaard ved Slagelse, som læses i occonomisk Correspondent, beklages blandt andet, at det ved de lave Kornpriser bedre kan betale sig at føre. gamle Hestebeen til Kjøbstaden, thi for et Læs Rug til 4 Tdr. faaer man 9 Rbd. 2 Mk. og for et Læs Hestebeen, til 24 s. Lispundet, gives 12 Rbd. Slutningen af Brevet indeholder nogle Yttringer om at lære Pigebørn i Almindelighed Fransk og Brodering. Det Første, siger Forfatteren, er dem til ingen Nytte, og det sidste læres ved lidt Øvelse. "De blive desuden - hedder det - ved sligt Arbeide saa afvante fra huuslig Forretning med at spinde, karte, Uld, gaae i Huset, at de holde sig for gode til sligt, og heller vil sidde med en Bog i Haanden eller ved en J. Brodeerramme, end maale ud til Folkene fra Loftet, passe Gryden i Kjøkkenet og see efter Andet i Huset. Hvem maae ikke, ved at læse slige Paradoxer, udbryde, med Chilian i Comedien: Gid jeg havde en Prise Tobak, at jeg kunde faae Luft Aalborg, den 3die Junii.