JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
En Aften Discours mellem tvende Naboer, ved Navn Hr. Kiærlighed og Hr. Forsigtighed. Kiærlighed: Guds Fred og god Aften, min kiære Naboe! Forsigtighed. Jeg takker Dem hierteligen min kiære Naboe. Hr. Kiærlighed! Men hveden kommer det, jeg seer Dem saa tidlig og særdeles opmuntred i Aften. Kiærlighed: Den store Fornøielse, jeg har havt og har af Deres grundige og forsigtige Tale, som De saa uformodentlig holdt i Gaar hos de tvende Nær-Forvante, De veed hvem jeg mener, Hr. Hykler og Hr. Ligegyldig, boende i den store Gade, ved Navn Overalt, har ret sat mig i en brændende Længsel efter nærmere at blive underretted om, mo. Hvoraf al Ugudelighed og den store Ukiærlighed blandt de fleste Mennesker har sin egentlige Oprindelse. 2de Hvem der blandt Menneskene mest bør staae til Rette for sin hykkelske og epicuriske Leve-Maade. 3tio. Hvad det egentlig er, som saa mægtig holder saadanne Mennesker i en fremturende Forblindelse, da dog endeel ere bestemte i særdeleshed at foregaae andre, som skinnende Lys i Verden, med gode Exempler, men giør det, som er tvertimod, skiønt af disse skulde forventes de meest berømmelige og dydige Gierninger. Jeg er ret begierlig og inderlig bekymved før at vide dette grundig. Og jeg haaber at blive tilfredsstilled, i det De behager at give min Længsel en fuldkommen Opfyldelse, efter Deres gode og bedske Erkiendelse. Forsigtighed; Min gode Naboe, Hr. Kiærlighed, den store Fortroelighed, De har fattet til mig, forbinder mig til at fyldestgiøre Deres Forlangende, dog med Vilkaar, at De tillige, efter en sund Fornuft, prøver om min Mening er velgrundet eller ikke. J det øvrige vil jeg ønske at kunde blive ligesaa grundig og tydelig, som enfoldig og kort. Først forlanger De da at vide, hvoraf Ugudelighed og den store Ukiærlighed har sin egentlige Oprindelse. Jeg svarer: Af Vantroe. Thi af den øvede de første Mennesker Synd. Formedelst den druknede den første Verden i Syndfloden. Formedelst den har Guds Dom og Retfærdighed overgaaet adskillige Folk, Lande og en kele Personer, som Skrivtens Exempler tilfulde kand udvise. Af Vantroe gik Jndas til sit Sted. Kort sagt: Den er en Moder til alle Laster i Verden. Den føder Ukiærlighed, hvilken boer hos Hr. Vrede, Had og Misundelse. Dens Broder er Ubarmhiertighed. Dens Søstre ere Egenkiærlighed og Egennyttighed, boende i den Gade, kalded Giærighed, hos Hr. Bundløse Afgrunds Umættelighed. Dette. er mit Svar paa det første. Resten skal følge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Den 16de i denne Maaned er fra en Nordfarer-Jægt bortkommen en Sølv-Snus-Daase, slet paa Laaget, forgyldt inden i, med Bogstaver J. P. S. i Træk. Eieren lover en skikkelig Finde-Løn, naar Daasen her leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Onsdagen den 24de i denn Maaned ved 12 Slæt begyndes i Herberget Altona offentlig Auction over endeel Silke-Tøi, Kram-Varer, Gang-Klæder, Sølv med mere.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Den 16de i denne Maaned har Sr. Jan Andersen Luth opsagt sin Bod, angiven sin Formue for 832 Rdlr. 5 Mk. 11 s. og sin Gield for 966 Rdlr. altsaa er Fallite for 132 Rdlr. Endskiønt der kunde findes meget at erindre angaaende det, som Sr. Gert Dischingthun mod samtlige Byens Mæglere har ladet indføre i No. 37 af de Bergenske Addresse-Efterretninger; saa vil jeg, for min Deel, allene anføre dette: Lad mit Hierte altid flye For en Daares Læbe. Naar hans Ord, som Slange-Spye, Lyver og vanærer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
At jeg da Maa mærke paa Hvad Guds Aand mig minder, Verdens Had forsvinder. Bergen den 19de Sept. 1766. J. D. Meyer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Paadømte Sager: Den 15de Sept. for Bytinget: en Sag. Den 17de for PolitieRetten Politie-Actor med Christian Grubbe, som for Forbrydelse mod Byens Privilegier er dømt at bøde 25 Rdlr. og betale Omkostninger 3 Rdlr. Den 18de for Raadstue-Retten ingen.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Torsdagen den 25de hujus ved 5 Slæt efter Middag lader Sal. Herman Schrøders Enke, med Debitors saavelsom de respective Pant-Haveres Samtykke ved offentlig Auction opraabe og om antageligt Bud skeer bortsælge Sr. Johann Mathias Deterings Huus med Grund og videre tilhørende, ved Nøstet beliggende.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Dødsfald her i Byen. Madame Anna Sal. Thomas Henrich Evertses, gammel 56 og et halv Aar.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Giftermaale her i Byen. Mæster Snedker Sr. Andreas Simonsen med Demoiselle Dorthe Ols Datter, cop. den 17de September.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Jndkomne Skippere. Fra 13de til 19de Septembris. Jsaak H. Bulhof af Bergen fra Skotland med Stry, Kaal, Løg, Peter A. Trøje af Bergen fra Skotland med Stry; Villum Blank af og fra Amsterdam med Baglast; Berent Øste by af Aanesire fra Kiøbenhavn med Sukker, Sirup, Rom; Hans Henr. Grivaan af og fra Rostok med Rug, Malt, Byg, Hvede.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Udgangne Skippere. John Law af og til Skotland med Trælast; Johannes Bærents af Friisland, Jakob Tialkes af Gran i Vestfriisland, Jørgen Hog af Aalborg, Lorents Penning af Rotterdam, Johannes J. Backer af Stavoren i Vest friisland, alle til Holland med tør Fisk og Tran; Gottfried Kreplin af Gripswalde til Stokholm med Fiske-Varer; Donald Mach Donald og John. Schott af og til Skotland med Brændevin og Bord, One Keltes af Amsterdam, Anton Brunkhorst af Bergen begge til Amsterdam, Cornelius Janssen af Oldenborg til Hamborg, Martin Wallis af Straalsund til Stetin, samtlige med Fiske Varer og Tran; Peter Møller af Bergen til Bremen med Fiske-Varer, Tran, lidt Brændevin; Kield Jversen af Aarhuus til Danmark med Fiske Varer og Bord; Michael Olrich Meyer af Bergen til Kiøbenhavn med fra Vestindien hidbragt raat Sukker; Hans Tørnøe af Odensee til Stokholm, Geden van der Krahn af Dørdrecht til Strædet, med tør Fisk, John Buck af og til Engelland med Bord.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
J forrige Uge Viede. J Domkirke-Sogn 2 Par, i Korskirke-Sogn 1 Par, i Nykirke-Sogn ingen i alt 3 Par. Døbte. J Domkirken Drenge 3, Piger 4, i Korskirken ingen, i Nykirken Dreng 1, Pige 1, i alt 9. Begravne. J Domkirke-Sogn Mandfolk 1, Qvindfolk 1, i Korskirke-Sogn Mandfolk 2, Qvindfolk 3, i Nykirke-Sogn Qvindfolk 2, i alt 9.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Den 19de i denne Maaned er af Sr. Johann Jørgen Mestmakers Stue bortkommen 2de Sølv-Skeer, den ene gammeldags og den anden af Engelsk Mønster, Finderen eller Opdageren loves billig Belønning. Dette er indsendt. om Fortællelser, en Oversættelse af det Franske. Jeg havde fordum en Ven, hvilken jeg al rig saa komme til mig, uden mit Hierte klappe sk. Altid havde han noget at fortælle mig, eler noget at advare mig om. Aldrig var nogen det, han sagde mig, mig magtpaaliggende at lide. Dog sagde han stedse, at hvad han havde at fortælle, var af største Vigtighed. Det lod som han var bleven min Skole-Mæster, i det han lev min Ven. Han troede end og, at jeg var som høistforbunden for en Omhu, som jeg ei hav paalagt ham. Det er ei let at afgiøre, hvilen af tvende Venner, der mest tilsidesætter Venskabs Pligt, enten den, som fortæller os alt hvad der siges om os, eller den, som intet deraf beret er os. Jngen Beretning er fuldkommen sandserdig. Stedse giør enten den, som bringer eller en, som hører den, mere deraf. Giør ei Bringeren mere deraf af Ondskab, saa giør han det affrygt for, at han ellers skulde synes at berette no et af ringe Betydendhed. Saasnart han fortæl noget, vil han man skal troe det har været værdt, at fortælles. Hvorledes man end taler om en i hans Fraværelse, er det vanskeligt at tale saaledes man ei giver Anledning til en Beretning. Vilman ei have berettet hvad man har sagt, bør man aldrig tale om noget Menneske. Mangen en skulde uden al Fortrydelse selv have hørt det, hvorover han bliver fortrydelig, naar det fortælles ham af en anden. Tingen forandres altid paa Veien. Man kand lee af det, som siges os i Øinene. Men man anseer altid med Alvorlighed det, som fortælles. Det er uvist, om der kunde være Omlændigheder, i hvilke man kunde tiene en ved at fortælle ham hvad der er bleven sagt om ham. Men dette er vist, at der aldrig kand indtræffe de Omstændigheder, hvori dette ei skulde volde ham Misfornøielse. Den, som lover uden Fortrydelat høre fortælle hvad der siges om ham, bedraer sig selv. Den, som troer at giøre sig behagelig ved slige Beretninger, bedrager sig end meVil vi have os beretted hvad der siges om s; saa søge vi med et glade Hierte efter at faae venner. Den, som bringer os slige Tidender, stedse den første Uven, vi derved faae. Den, om hører en Beretning, kan Undertiden have Nyt deraf, men aldrig den, som bringer den. Be ener man sig Undertiden af saadan en, saa forer man ham dog altid. P. - . . var hos Ærkebispen af D. . . ., for at berette ham alt hvad der tildrog sig. Formedelst hans Beretninger kom mange af Tienerne paa Dør, men tilsidst Beretteren selv med. Den, som tænker han kand lære at kiende Folk af Beretninger, lærer aldrig at kiende nogen. Den, som styrer efter Beretninger, er en slet Herre. Man tager Feil, naar man siger, at man i Beretninger kand skille det, som bør troes, fra det, som ei bør troes. Man troer altid det Værste og Usandeste.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-22
Paa visse Tider er en Bog i Stedet for en behageligt Sælskab. De ere dine Brødre og dine Venner, som hielpe dig i Nød. Lyksalig er den som retter sine egne Feil, ved at see andres. En retfærdig Førsteer Guds Billed og Skygge paa Jorden. Sandhed er bitter og haard at høre. Roe og Legemets Sundhed forhverves ved Arbeide. Søg ei efter nogen Værdighed, som du er fortiener. Giærighed er den Riges Straf. Foruden andet sælges og ved Auctionen, som holdes i Altona den 24de hujus, endeel Porcellain NB. Heraf udkommer hver Mandag et Blad fra det Bergenske Addresse-Contoir hos Ole Bro
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Aar. 1766. No. 39. Anden Aar Gang. Efterretninger. Fra ddresseContoiret i Bergen i Norge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Mandagen, den 29de Septembris Fortsættelse af Aften Samtalen mellen Kiærlighed og Forsigtighed, afbrudt i No. 38. For det 2det spørger De: Hvem der blandt saadanne Mennesker, mest bør staae til Rette for sit hykkelske og epikuriske Levned. Kiærlighed. Det vil være vanskeligt at svare i en saa betydelig Sag. Her vil ventelig giøres den Jndvending, om det er tilladt at dømme og irettesætte. Skiønt det sidste vilde ikke blive halv saa farligt som det første. Ved at dømme maa forudsættes en skyldig Person, som, formedelst sine Forbrydelser, bør lide Dom. Og, om Voivoden i Podolien kunde være saadan Person, saa vilde han ventelig, efter sin Christendoms Jndsigt, svare: Du skal ingen dømme; Der er kun et Væsen, som har Magt og Dom. Men saa kunde man gierne, uden at fornærme dette Væsen og indgribe i dets fuldkomne Ret, efter den sunde Fornuft, som en u endelig Viisdom tillader at skille det Sande fra det Falske, slutte fra en Ting til en anden, fra Gierning til Personer. Thi det lærer den vise Mæster os, naar han, som ikke kand tage Feil i Dom, slutter fra de falske Propheters Gierninger til deres gandske Forfatning: Paa Frugterne skal J kiende dem. Forsigtighed: Jeg seer nu noget nær, at det kand være tilladeligt. Men De pardonnerer, mig, at jeg, efter Dydens Principium, afbeder Personer for en billig Vrede, naar De tænker paa deres Gierninger. Kierlighed. Jeg kiender eller ønsker ikke at kiende nogen, som skulde være befængede med saadanne Laster, om hvilke jeg her vil melde, man taler kun om Hyklere og Epikuriske i Almindelig, hed. Og for ei at overtræde Orden, skal Epikuriske være de første, fordi de andre ere lidt finere i sine Laster og derfor noget behageligere at slutte Svaret paa dette Spørsmaal med. ForsigtighDe spørger, hvem der bør staae til rette for deres epikuriske Levned, Jeg svarer de Epikuriske. De veed selv, Min Herre, hvad det er for en Selt. Og derfor vil jeg betage mig den Umage at beskrive samme. Men en epikurisk Person fra Paris, har De hørt om den, Han kom med sine franske Rubiner reisende til Antverpen en stor Stad, men som da var i slette Omstændigheder, formedelst Noboe-Staden Amsterdam, som har sluget baade dens og andre Stæders Fordeel i sig. Hans almindelige Dragt var en lang List fuld Kiortel af det indianske Tøi, kalded sort Flurerie. Sin Tour gjorde han da til Dominikaner-Klosteret, hvor han fandt nogle af de hellige Brødre, som, da de hørte hans Raisonnements, vel bifaldt ham, men ikke bleve saavel kiendt med ham, som da det kom til at plukke Vindruer. Da tænkte forommeldte Person: Her kand du giøre Gevinst, just da han kastede Øine paa en oprigtig og godtroende Geistlig af forommeldte Orden. Med den gav han sig i Fortroelighed og under Maske af Oprigtighed blev ret kiendt baade med ham og hans Venner. Kiærlighed. Hvad er tids, det banker paa hans Dør, Forsigtighed. Ach, ikke andet, kom ind Jeg har Dem at hilse fra H. Retsindighed, herer en liden Billet. Vær saa god og hils ham.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Følgende Jndhold. Kand Guds Retfærdighed vel dette længer taale. Ach! Har han ei endnu iskiænkt sin Vredes Skaale For saadan fæisk Krop. Det mig fortryder mest? Et dobbelt Ansvar for en epikurisk P. * * * Kiærlighed: Hvem mener han har skreven dette? Forsigtighed: De spørger underligt, kand jeg vide det af et blot Symbolo, der staaer under: Ja hvad skal den P. betyde, som staaer Det maa ventelig skulde svare til mest. alene. Og derpaa rimer sig: Pest: Præst: Kiærlighed: Hvorledes gik det da videre med den Person fra Paris, Forsigtighed: Som sagt: Han blev bekiendt med Forommeldte og hans Venner. Men den Stakkel fik et Ulykke-Skaar i sin Pung førend han blev skilt med ham. Og da han nu havde gjort denne Coup, kom Vin-Tapperen i Antverpen og gjorde hemmelig Forbund med ham om at unde denne, detsligeste nogle fortryllede Project-Magere af hans forvirrede Hierne, der alle giorde noget til en hastig Forliis, af den aller hastigste Gevinst. Men vel det mærkeligste. al den Tid drev han sielden sin Profession. Kiærlighed. Hvad var da hans Æmbede? Forsigtighed. En Jesuit fra det berømte Collegio i Paris. Ret en mærkelig Hændelse: Da han i Kloster-Kirken skulle prædike, vare hans Øine saa dunkle, at han ikke kunde see at læse Texten. Hvorudover han maatte lægge Bogen fra sig og blot fagde de Ord, som han vilde forklare. Kiærlighed. Ohvilken grusommelig Ting og det af en (som jeg hører) Geistlig, Ja, er det ikke ret et grueligt Spektakel, naar de findes at føre saadant Levned, Men, min Herte. Troe, at Guds Dom og Retfærdighed ikke viger fra dem. Og det er dem Dom nok, at de føre saadant Levned. Det er vel forfærdeligt at tænke paa De ere satte, for baade med Lærdom og Levned at opmuntre til Dyd; men leve selv i de allergroveste Laster, lægge Stød for den Blinde, leve som der ingen Gud var til. Saadanne bør vel staae mest til rette, ligesom de vist nok engang kommer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Hvem af en honet Opførsel vilde vel søge at staae i Forbindelse med saadanne? Hvem af et dydigt Principio vilde tilstaae dem mindste Forsvar, Alle, som vilde redde Dyden fra Undertrykkelse, burde udrødde saadanne Dyds-Ødelæggelser, og stræbe paa at forekomme de bedragelige Hensigter, som saadanne gaae frugtsommelige end Kiærlighed. Ved Overveielse af dette maa jeg spørge: Hvorfor ikke Prioren for dette Jesuitiske Collegio removerede den Person, De har talet og fra sin Orden eller Æmbede? Forsigtighed, Hertil maa jeg svare: At Frendskab og gammelt Venskab forblinder ofte Øinene, ligesaa vel som Guldet. Men man maa ogsaa vide dette. At uden Anklagelse kand ingen Angribelse skee. Kiærlighed. Men naar da hans Levned var saa distinquere formedelst de anstændigste Gierninger: Forsigtighed. Saa burde det dem og var deres Skyldighed, som vare Tilskuere af saadan sørgelig Tragøedie, at indstille Besværing derover til Prioren paa beviselige Grunde. Men dog var det sidstmeldtes mindste Skyldighed hemmelig at advare og paaminde. Skiønt Advarseler og Paamindelser vil lidet hjælpe til at forbedre saadanne fordærvede Naturer, hos hvilke Gud og Salighed er kommen saa stærkt i Forglemmelse. Jkke desmindre vil en forfærdelig Ende overfalde dem. Jeg erindrer mig her en Fortællelse om en af de Romerske Paver, som paa sit Yderste raabte: O! Havde jeg ikke været Geistlig, havde der maaske været Naade for mig eller mindre Grad af Pine i Helvede. Kiærlighed. Hvad var det en usynlig Røstraabt: O Vrede, Dom og Jld for saadan Udyds Flok. See, Sverdet blinker alt at give dem sit Nok. Resten skal følge.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Udi Herberget Altona er god Rostoker-Ædike, samt bedste gammel Rom at bekommes.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Samme Sort Rom er og hos Hr. Bye-SkriveFrøcken at bekomme.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Endskiønt Vedkommende noksom bekiendt det hos mig beroende vel indretted med Val-Nød Træ indlagt Skatol, hvorpaa jeg haver udlaant og betalt 25 Rdlr. Hvilket, hvis inden 3de St. lemærker ey vorder indløst, for Eyerens Regning, Gevinst eller Forliis bliver solgt af mig undertegnede Bergen, den 26 Sept. 1766. J. D. Meyer.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Sr. Christen Beyer agter under Haanden at bortselge hans eiende og iboende Huus i Smørs Gaarden, saavelsom hans sammesteds beliggende Ende-Søe-Boder. Disse Eiendeele vil han sælge enten under eet eller hver for sig, ligesom der kan foreenes med Kiøberne, som sig hos ham ville uddressere. paa Veyen imellem Svane-Apothek og Christi Krybbe er Søndagen, den 27de hujus efter Aftensang tabt en Sølv-Brille, af de, som kan legges sammen, med Sølv-Foderal til. Finderen loves en billig Finde-Løn, naar det Fundne her leveres.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Jndkomne Skippere, fra 19de til 26de Sept. Anders Soland af Flekkefiord, John Straton af Skotland, begge fra Frankrige med Brændevin og Salt; Erik Reuter af Oldenborg fra Yvica med Salt, Rusiner; Johann Henr. Dahl. af Eggersund fra Stavanger med Baglast; Ole Olsen af Bergen fra Dantzig med Rug.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Udgangne Skippere. Christian Schmidt, af og til Rostok, Thomas Johnson af Engelland til Strædet, Jakob Jansen af Middelborg, Len dert Hoel af Roterdam, Bastian van Gelderne af Dordrecht, alle tre til Holland, samtlige med Fiske-Varer og Tran; Berent Flugger af Oldenborg til Hamborg med Fiske og Skind-Varer, Tran; John Ørkney af og til Skotland med Thee og lidt Brændevin; Jakob Schmidt af Sogndal, Berent Østebye af Aanesire, Øster paa Norge med Fiske-Varer; Elert Elertsen af Bergen til Hamborg med tør Fisk, Tran, Buk-Skind; Ole Throndsen af Faaborg til Lybet med tør Fisk og Tran; Jochim Schrøder af Bergen til Ostende, med Fiske-Varer; John Caithnes af og til Skotland med Bord, Brændevin, Vin-Ædike.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Udgangne Jægter. Af Vesteraalen 3, af Helgeland 2, af Sengen 2, af Salten 2, af Lofoden 1, i alt 10 Dersom nogen har at sælge alle de Kongelige Forordninger, kand dertil herfra anvises en Kiøber.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Paadømte Sager. Den 21de Sept. for Bye-Tinget; 2de Gields-Sager. Den 23de for Laugtinget. Actor Kammer-Assessor og Procurator Preus mod Jakob Pedersen Angen, som for ringe Tyverie er dømt til at miste sin Hud i Fængselet. Samme Dag for Politie-Commissionen, Politie-Actor mod Jakob Ovaldsen, som for at have brugt borgerlig Næring, uden Borgerskab, er dømt til at have de medhandlede Varers Værd forbrudt med 12 Rdlr. og bøde 10 Rdlr. alt til lige Deeling mellem Angiveren, Byen og de Fattige, og betale Sagens Omkostninger 3 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Den 24de for Raadstue-Retten. Gert Dischingthun mod Procurator Sønderborg, om en Execution, hvilken vel en anseed i sig selv lovbefried, men dog den indstevnte tilkiendt at svare hvad Godset ved Omvurdering, hvilken Sønderborg ri vilde tillade, meere kunde være værdt med 50 Rdlr. Hvorpaa Sønderborg, efter Liquidation, til Dischingthun skal betale 3 Rdlr. 4 Mk. 5 s. Men Omkostningerne ere ophævede.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Da et lovligt Skifte er foretagen efter her ved Døden afgangne Racheel Tronds-Datter, Saa indkaldes herved bemeldte afdødes Creditorer og Debitorer at møde paa Raadstue-Skriver Contoiret her i Staden inden 4re Uger fra Dato, de første deres Krav at anmelde og legitimere og de sidste deres Gield til Bodet vedbørlig at betale. Hvorefter enhver skal vederfares hvad Ret er. Bergen den 27de Septembris 1766. H. Høe, H. S. Heiberg. O. B. Holm; Adjungered Raadstueskriver. Samme denne Stads civile Skifte-Ret lader, foruden den Jndkaldelse, som er skeed ved andet lovligt Proclama, herved indkalde Creditorer og Debitorer efter her afdøde Cornelius Reutzer, efter hvilken et lovligt Skifte ligeledes er foretagen, til at møde paa Raadstueskriverens Contoir inden 4 Uger a Dato, de første deres retmæssige Pretentioner at tilkiendegive og beviisliggiøre og de sidste for at betale hvad de til Bodet ere skyldige. Derefter skal enhver vederfares den Ret, som Lov befaler og Bodets Tilstand taaler. Bergen, ut supra. H. Høe. H. S. Heiberg. O. B. Holm. Endelig lade og de samme Stadens nu værende civile Skifte-Forvaltere herved bekiendtgiøre, at her i Staden er bortdød Madame Catharina Sal. Johann Reutzers, hvis efterladte Bød er tagen under lovlig Behandling. Hvorfor og saavel hendes Creditorer som Debitorer herved, foruden andet lovligt Proclama, kaldes til at møde paa Stadens Raadstueskriver-Stue inden 4 Uger fra Dato, der Creditorerne deres Krav, lovlig beviisliggjort, at indgive, og Debitorerne at betale hvad Bodet has dem retmæssig haver at fordre. Enhver kand derefter vente saadan Behandling, som stemmer overeens med Lov. Bergen at supra. H. S. Heiberg. O. B. Holm J Høe.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Hr. Lieutenant Niels Dahl agter under Haanden at bortsælge en ham tilhørende Gaard, kaldet Spørkeland, og beliggende i Scims Sogn og Lindaas-Præstegield i Nordhordlehu. Gaarden er 3de Mands Brug og skylder 2 Løber og 2 Pund Smør. De Lysthavende maatte det behage at melde sig hos velbemeldte Hr. Lieutenant Dahl, boende paa Gaarden øvre Sandvigen i Qvindherred.
Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1766-09-29
Auctionen over Sal. Jørgen Peter Møllers efterladte Løsøre holdes i den Sal. Mands eiede og beboede Vaan-Huus paa Nordnæs og begyndes Mandagen den 13de Octobris førstkommende ved Middags Tid. Samme Dags Aften ved 5 Slæt holdes i Herberget Altona offentlig Auction over bemeldte Afdødes efterladte VaanHuus, en Bomseigls-Jægt, en Speil-Baad, samt endeel Kiøbmands-Varer. De, som hos vel bemeldte Sal. Møller maatte have noget PanteGods, advares samme inden bemeldte 13de Octobris næstkommende fra Bodets Tilsyns Mand, Hr. Hans Corneliisen Blydt, at indløse, da det ellers da blandt Bodets øvrige Eiendele bliver bortsolgt. Fra velbemeldte Tilsyns-Mand kand og faaes Anviisning, om det behager nogen forberørte Effecter forud at besee.