JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-01-06
Fredagen den 16de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4, bliver, ifølge Execution og Udlæg for Skatter, ved 5te og sidste Auction opbudet og uden flere Auctioners Afholdelse absolut bortsolgt: Huset No. 82 i lille Kongensgade. Ved 3die Auction er for dette Huus, som er assureret for 9200 Rbd. Sølv, og til Auctions-Efterretning vurderet for 9000 Rbd. Sølv, budet 7000 Rbd. rede Sølv. J Huset er indestaaende paa 1ste Prioritet 600 Rbd. rede Sølv, paa 2den Prioritet 2500 Rbd. rede Sølv og paa 3die Prioritet 1400 Rbd. rede Sølv, hvilke Capitaler kunne forblive henstaaende paa samme Vilkaar, som hidtil. Skatterne udgjøre 105 Rbd. Sølv aarlig. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstdocumenterne ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv No. 38. Foerlev Mølle, beliggende i Skandrup Sogn, omtrent 1/4 Miil fra Skanderborg, staaende for Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. 3 Fdkr. og den til samme indkiøbte Parcel af Tvereng, staaende for Hartkorn 6 Skpr., med Konge- og Kirke=Korn og Qvæg-Tiender, Sæd og Avl, bliver, ifølge Forligs- og Udlægshaverens Reqvisition, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Fredagen den 30te Januar: dito den 13de Februar og dito den 27de dito næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction holdes paa mit Contoir her i Byen, men 3die Auction, hvorved tillige bortsælges den udlagte Besætning og Jnventarium i selve Møllen. Conditionerne ere forinden 1ste Auction til Eftersyn hos Procurator Calundan i Skanderborg og paa mit Contoir. Nærværende Publication skeer, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, saavel til Panthavernes som Lysthavendes Efterretning. Skanderborg, den 2den Januar 1835. Blichfeldt.
Berlingske Tidende, 1835-01-06
J følge Reqvisition fra den Kongelige Norske Regierings Finants-Handels og Told-Departement, foranlediget ved underhaanden skeet Overbud, afholdes Løverdagen den 28de Februar førstkommende, Kl. 2 Eftermiddag, her paa Contoiret atter offentlig Auction over det Statscassen tilhørende, i Holden Thinglaug beliggende, Holden- eller Uhlefos-Jernværk med tilligende Eiendomme og Herligheder samt Værkets Beholdninger af Materialier m. M., paa Conditioner, som i det Væsentlige ere overeensstemmende med de ved forrige Auction fremlagte, der blandt Andet indeholde: 1) at samtlige ved Værket værende Befoldninger følge med i Kiøbet; 2) at den Proces, der verserer mellem Stascassen og den forrige Eier og Bestyrer af Værket og Beholdningerne, bliver Kiøberen uvedkommende; 3) at Kiøbesummen indtil Videre kan blive staaende mod Renters Svarelse, saaledes at Kiøberen i ethvert Tilfælde indrømmes Ret til at afgjøre Gielden i 25 Aar; 4) at Approbation bliver meddeelt paa Auctionsstedet, saafremt nogenlunde antageligt Bud erholdes, og at Værket m. M. da strax af Kiøberen kan tiltrædes. Men for det Tilfælde, at Værket med tilhørende ikke ved denne Auction skulde blive solgt, afholdes ovennævnte Tid og Sted, efter at formeldte Forretning er endt, offentlig Auction til Sammes Bortforpagtning saaledes, at ligeledes Forpagteren strax kan tiltræde Samme, saavel Værket som Beholdningerne; hvorhos bemærkes, at, som følge af Foranførte, den til den 27de Januar førstkommende berammede Forpagtningsauction over Værket er tilbagekaldt. Forøvrigt kundgjøres Conditionerne paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes herved. Nedre Tell markens og Tinds Sorenskrivercontoir, Biørndalen ved Porsgrund, den 11te December 1834. Wessel.
Berlingske Tidende, 1835-01-06
Proclama. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 105 - 1834 & 35. overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Vaabenmester ved 2det Jydske Jnfanterie-Regiments 7de Compagnie Peter Rasmussens og efterlevende Enke Bolette Christiane Rasmussens, fælleds Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den afdøde Mands Arvinger med lovligt Varsel indkaldte for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets- samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 31te December 1834. Mourier. V. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
No. 6. Aar 1835. Brand, den 7 Januar. Onsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. En Brevposter ke politiske og Avertissements-Tidende.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Berling. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
London, den 30te December. – Den Efterretning, man havde faaet her og en Carlistlarm i Gallicien (see under Lissabon), var særdeles overdreven, dog bragte den her spanske og portugisiske Fonds til at synke; men den viste sig snart som noget meget Ubetydeligt.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
(Over Hamborg, den 3die Januar.) - Lord Stormont, en af de nye Skatkammer-Lorder, geraadede den 20de f. M. uforvarende i en Forsamling af de Liberale i Norwich, hvor han, ifølge hans eget Udsigende, haabede at treffe nogle af sine Vælgere. Han blev modtaget med frygtelige Skrig, og Alle trængte sig hen imod ham. "Ned med Lord Stormont!" raabte dedet er nok, at han er i Underhuset. Man tilraabte ham, at han skulde pakke sig, og kun med Møje fik nogle af de Tilstedeværende transporteret ham udenfor, efterat han dog havde faaet nogle ubetydelige Læsioner.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Undersøgelserne over det Forefaldene ved Tiende-Jndsamlingen i Ratheormac i Jrland have begyndt og fortsættes ivrigt. Af Vidnendsagn har man erfaret, at Folket havde staaet i den Formening, at Soldaterne ei havde skarpt ladte Geværer, og af denne Grund havde Bønderne fortsat deres Modstand i ti Minutter. Ja selv da de fire første Saarede styrtede ned, havde de endnu troet, at dette kun var en Følge af Skrækken. Det er i det Hele klart, at saavel den commanderende Officeer, som Soldaterne have viist den størst mulige Taalmodighed.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Paris den 27de December. - Under den 16de d. M. har Mina udstedt følgende Proclamation til sine Soldater og Navarras Jndbyggere: Tappre Soldater. Paa een og samme Dag (den 12te Decbr.) have J i Sletterne ved Solrada og Unzue givet Europa, hvis Øjne ere henvendte paa Eder, et Beviis paa Eders Tapperhed, og vor ophøiede Dronning en Borgen for den lykkelige Fremtid, Eders Mod og Tapperhed tilberede Fædrelandet. Eders Forhold har glædet mig, Eders Befalingsmand. Hine ulykkelige Forvildede have J viist, hvad Endeligt de gaae imøde, dersom de, foragtende den Lære, Erfaringen allerede har givet den, ikke aflade at holde fast ved Rebel-Cheferne, der kun gjøre dem til Offere for deres personlige Fordeel. Jeg takker Eder, mine Vaabenbrødre, for Eders tappre Forhold; med rund Haand vil Regentinden uddele blandt Eder de velfortjente Belønninger. Lad os nu ufortøvet fuldende det, under saa heldige Varsler begyndte Værk, lad os tilberede Fædrelandet flere Dage, der ligne den 12te December i Hæder. Da vil Fædrelandets Velsignelse komme over os! – Og J. Navaresere J have foragtet mine Advarsler, og allerede see J mine Trudsler, gaae i Opfyldelse. 1500 Rebeller ere i det mindste faldne paa een og samme Dag i Sletterne ved Solrada og Unzue, og en lignende Skjæbne venter alle dem, der ej ville aflade fra deres forbryderiske Færd. Ulykkelige, hvad vente J af hiin Tyran, der kræver Eders Fædre, Eders Brødre, Eders Børn og Eders Eiendom til Offer for sit Stivsind og sin Ærgjærrighed, Mine tappre Soldater ville snart gjøre Ende paa Zumalacarregni. Binder Eder ikke til hans Skjæbne! Forlader ham og omkredser Eders Vice-Konge, Eders Landsmand, Eders Broder; jeg vil redde Eder, beskytte Eder, skjænke Eder Freden. Jeg sætter Eder mit Æresord til Pant, J vide, det har jeg aldrig gjort forgiæves. Derpaa afgive Sletterne ved Solrada og Unzue nye Vidnesbyrd. Jeg svoer Rebellerne en Ødelæggelseskrig, og 1500 af dem bleve tilintetgjorte paa een Dag. Eders vorder Skylden, hvis J rammes af en lignende Skjæbne." Moniteuren for i Dag bekjendtgjør det mellem Frankerig og Belgien afsluttede Fordrag over Udleveringen af flygtede Forbrydere. De Forbrydelser, for hvis Skyld Udleveringen finder Sted, ere nøjagtig angivne. De ere: Snigmord, Forgiftelse, Slægtsmord, Børnemord, Mord, Voldtægt, Brandstiftelse, Falskneri (i de Tilfælde, hvor legenlige og infamerende Straffe staae derpaa, Falskmynteri, falskt Vidnesbyrd, Tyveri, som ved de ledsagende Omstændigheder faaer Characteer af Forbrydelse, Underslæb af offentlige Embedsmænd ligeledes kun i Tilfælde af svære Straffe, bedragerisk Bankerot. Politiske Forbrydelser høre, som i alle lignende Fordrag blandt politisk civilliseerte Folkeslag ikke under Categorien af Udlevering; man har saagar draget Omsorg for, at En, der udleveres for en anden Forbrydelse, ikke tør drages til Ansvar for en tidligere politisk Forseelse, eller en med en saadan sammenhængende Kjendsgierning Spanien.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
(Over Paris den 28de December.) Fra Saragossa fortælles, at efter de sidste Nederlag forfulgte Dronningens Tropper Rebel Generalen Carnicer saa ivrigt, at en Soldat allerede havde ham fat i Kappen, men han undkom dog - "Moniteuren fortæller Adskilligt om de seneste Begivenheder i det nordlige Spanien, der kun tjener til at gjøre disse endnu mindre forstaaelige. "Mina - melder den - er vendt tilbage fra Lumbier til Pamplona, efterat han forgjeves havde forfulgt Levningerne af Erasos Corps. Om Affairen den 15de d. M. har man endnu ingen ganske troværdig Efterretning; men de omløbende Rygter synes at stadfæste det i Forgaars Meddeelte forsaavidt, at Cordova gjorde den 15de et frygteligt Angreb paa Zumalacarregui ved Argijas-Broen. Det lader til at Oraa, som havde omgaaet Jnsurgenternes Stilling, havde efter Cordovas mislykkede Angreb, alene været udsat for deres hele Magt, og derfor om Natten gjort sit Tilbagetog, saa at han atter stødte sammen med Cordova ved Los-Arcos, den 16de. Den 17de stode begges forenede Corpser ved Puente de la Reyna. "Moniteuren sætter altsaa mere Liid til den carlistiske Bulletin, end til Cordovas Sejrs-Beretninger. Jmidlertid forkynder dog en Proclamation fra General-Capitainen af Arragonien, dateret Saragossa den 18de December, hiin Træfning som en fuldstændig Sejr. – Andre Efterretninger fra Bayonne, af 25de, melde, at Don Carlos og Zumalacarrequi havde den 21de staaet med otte Batailloner ved Goni, og stadfæsteMoniteurens Udsigende forsaavidt, at Cordova, Oraa og Lopez havde den 21de været forenede ved Puente de la Reyna. Den carlistiske Junta havde den 25de været i St. Estevan, og sammes forrige Præsident, Etcheveria, var paa Prætendentens befaling blevet fængslet af Oberst Eraso. Carlisterne have den 21de tilbageslaaet et Udfald af Christinerne fra St. Estevan, og det med betydeligt Tab for de sidste. De fortsætte Elisondos Belering. Mina skal af Sygdom være fængslet til Sengen i Pamplona.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Portugal. (Over Hamborg, den 3die Januar.) – En Expres fra Falmouth bragte den 30te December om Aftenen Efterretningen til London og Skibet Espoir's, Ankomst, hvilket havde forladt Lissabon den 22de December. En Carlistisk Bevægelse havde viist sig i Gallicien ved den Portugisiske Grændse, hvorhen de Portugisiske Tropper fra Provindsen Mino vare sendte.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Dronningen af Portugal havde den 18de December ved følgende i egen Person holdt Tale opsat Cortes-Sessionen til den 2den Januar: "Det er paa Tiden, at de almindelige Cortes paa kort Tid afbryde deres Arbeider. De Tilforordnede have nogen Rolighed nødig efter en saa flittig Varetagelse af Landets Forretninger; ogsaa fordres ved den sig nærmende Julesest en from Hvile paa nogle Dage. – Tvende Hovedgjenstande for det offentlige Vel vare anbefalede til Overveielse: Regentskabets Vedblivelse under min Mindreaarighed, i min ophøiede Faders Person, og Antagelsen af den nødvendig blevne Grundsætning, at min, dengang tilkommende Gemal maatte være blandt hine udenlandske Fyrster, blandt hvilke han burde vælges. Begge Spørgsmaalene løstes af Kamrene paa den Maade, der meest svarede til det Portugisiske Folks Følelser, hvilket saaledes fordrer min bedste Tak. - En sørgelig Begivenhed forandrede den første af de nævnte Forholdsregler, og fyldte ethvert Portugisisk Hjerte med Sorg. Den ulykkelige Sygdom, der i faa Dage berøvede mig min højt elskte, evig ærede og begrædte Fader, gjorde det uundgaaelig nødvendigt, at der droges Omsorg for Landets tilkommende Regjering. De Tilforordnedes Kammer erklærede mig eenstemmig, og Pairernes med en særdeles stor Stemmefleerhed for myndig, og i Følge heraf er Nationens Regjering anbetroet mig. Derpaa gjør Dronningen mange hellige Løvter, ikke at være betænkt paa Andet, end paa Landets Vel. Hun meddeler videre Kamrene Efterretning om hendes Formæling, og hvilken Lykke hun heraf haaber for sig og sit Folk. Hun takker, Cortes for de rundhaandede Bevilligelser, de have tilstaaet hende, Hertuginden af Braganga og dennes durchlauchtigste Datter, og hvorved de have viist en nøje Varetægt af hendes ophøiede Faders Ønske paa hans Dødsseng. "Jeg erholder bestandig de samme Forsikkringer og oprigtigt Venskab fra de fremmede Magter, og Freden, som finder Sted mellem den Portugisiske Nation og Europas andre Regjeringer vil snart befæstes i Eenklang med Nationernes vexelsidige Fordeel og Europas almindelige Fred. Derpaa omtales Landets indre Tilstand, hvorvidt Øvrighederne nu gik til Værks med tilbørligt Eftertryk, og de faa Vildledte, der endnu hænge ved Miguelitiske Grundsætninger, ville snart overtydes og Galskaben af at vedblive i dem. Herved udtales let en Dadel til den lovgivende Magt, at den ikke havde anvendt al dens Tid paa Forholdsregler, der havde kunne forbedre Folkets Tilstand og Rettens og den indre Forvaltning, og udtrykker det Haab, at dette i de ordentlige Cortes's forestaaende Session vil gaae forud for alt Andet. Hr. Carvalho var beskjeftiget med at udkaste for det næste Aar et Budget, der skal forelægges Cortes den 15de Januar, og hvori han stræber særdeles efter Besparelse. – Den følgende Mandag skulde atter 140 Englændere, der have faaet deres Afskeed, indskibes, man var ogsaa i Færd med at bortsende Belgierne. - Den 19de December vare 50 Contos (omtrent 12000 Pd.) Statsgjelds Beviser offentligt opbrændte. – Grev Lin hares, Hertugen af Palmellas Svoger, var bestemt som Gesandt til London; Grev Villareal, som man sagde, til Paris. Landet var i det Hele roligt.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Tydskland. Vien, den 24de December. – Efter at man i lang Tid ingen Efterretninger havde faaet fra den utrættelige østerrigske Naturforsker Johan Natterer i Brasilien, indløb der for et Par Dage siden nogle af hans Breve – det lader til, at der i Mellemtiden er gaaet flere tabte fra Para, ved Amazon flodens Udløb. Han har tilbragt de sidste Aar med at gjennem forske de nordlige Provindser af Rionegro, Pari og Guiana og en Deel af den forhenværerde spanske Provinds Venezuela.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
J disse vidtløftige, lidet befolkede og for største Deelen endnu med Urskove bedækkede Egne, især i Rio negro og Rio branco, havde han atter opdaget og samlet mangfoldige nye naturhistoriske og ethographiske Gjenstande. Dette Udbytte havde han, tilligemed flere Mønstre af sine Træarter, i Begyndelsen af October afsendt i 22 Kister paa det engelske Skib Euphemian til London.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Ved denne Sendelse faaer den, allerede saa betydelige ethographiske Samling en ny Tilvært af mange Arter Vaaben og Effecter fra 24 forskjellige Folkestammer. De politiske Uroligheder i disse Provindser og gjentagne farlige Sygdomdomstilfælde, saavelsom Mangel paa et stort Skib, der kunde optage disse Natursjeldenheder og et Menageri paa 135 mærkelige Dyr, hindrede den Reisende i, tidligere at indtræffe i Para, for endnu i den gode Aarstid at komme til Europa. Med Natterers Tilbagekomst vil da denne store Expedition, der har varet i atten Aar, og hvorved de k.k. Samlinger ere blevne saa overordentligt berigede, være tilendebragt.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Berlin, den 28de December. - Over-Præsidenten i Rhin Provindsen, Hr. r. Bodelschingh-Velmede har i den Preussiske Statstidende bekjendtgjort en General-Oversigt over de indløbne Bidrag for Familierne af de Bjergfolk, som i Begyndelsen af dette Aar forulykkede i Goulay-Gruben ved Aachen. Der er indkommet den betydelige Sum 21,556 Rdlr. 16 Sr. 3 P. Hs. Majestæt Kongen har alene skjænket 800 Rdlr.; de Kongelige Prindser og Prindsesser have ogsaa ydet anseelige Gaver.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Om det i denne Tidende flere Gange omtalte Jordskjælv i Koblenz, melder man nu derfra, at det ogsaa sporedes i Benndorf, Jrrlich og Lendesdorf (begge de Sidste omtrent en Milsvej nedenfor Revied, og det langt stærkere end i Koblenz. Rhin- og Mosel-Tidenden troer, at denne ubetydelige Rystelse, som ikke har viist sig i nogen anden Egn, har udelukkende indskrænket sig til Omkredsen af den udbrændte Vulcan, hvis Hovedpunkter ligge flere Miil nedenfor Koblenz.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
München, den 28de December. – De i Forgaars her ankomne portugisiske Tilforordnede, Marquis da Ficalho og General Sada Bandeira, overbragte Hertug August af Leuchtenberg alle de portugisiske Ordener. Hs. Kongelige Høyhed afreiser, ledsaget af hine Herrer, herfra den 2den Januar.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
For nylig modtog han fra Staden Eichstadt en Lykønsknings Deputation.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Geheimeraad v. Uschneider, som allerede i een og tyve Aar har sysselsat sig med Sukkerfabrikationen af Rødbeder, har i en til den Kongelige Regjering indgiven patriotisk Plan, beregnet, at 20,000 Dagspløininger, beplantede med Rødbeder, ere tilstrækkelige, for at frembringe den for Bajern nødvendige Mængde Sukker, nemlig 80,000 Stur. aarlig. Efter Hr. v. Uschneiders videre Beregninger og Anskuelser, vilde Bajern aarlig betale fire Millioner Gylden mindre allene til Udlandet for Sukkerindkjøb. Efter officielle Beretninger ligge to Millioner Dags pløininger i Bajern brak, nu ønsker Hr. v. Uschneider, at Regjeringen vilde sørge for at beplante den hundrede Deel med Rødbeder.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Hamborg, den 3die Januar. Blandt de her til Staden i afvigte Aar ankomne 2,360 Skibe vare 16 fra Ostindien, 100 fra Vestindien, 85 fra Syd-America, 60 fra de forenede nordamerikanske Stater, og 116 fra Danmark og Hertugdømmerne.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Tyrkiet. (Over Triest, den 21de December.) – Man har faaet den Efterretning fra Corfu, at hele Albanien er i Opstand. Albaneserne have nægtet Porten Lydighed og jaget de tyrkske Autoriteter væk. De fordre – ifølge et foregivent, dem tidligere gjort Løvte – enten Uafhængighed, som Grækenland, eller Jndlemmelse i denne Stat, dog med Bibeholdelsen af visse Privilegier. Om det vil lykkes dem, at rive sig løs fra Portens Over-Herredømme, er endnu meget tvivlsomt. Jmidlertid er hele Landet i Bevægelse, og Jnsurgenterne ere allerede i Besiddelse af nogle faste Punkter, blandt andre have de bemægtiget sig Fæstningen Berat, som de gjøre til Middelpunktet for deres Operationer. En Afdeling Albanesere er marscheret til Janina og vil formodentlig ogsaa tage denne By, der kun har en svag Garnison.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
En provisorisk Regjering er nedsat i Berat, for at styre de offentlige Anliggender. Flere Tartarer tilte med denne Hiøbspost til Constantinopel, hvor man sikkert er blevet overrasket paa en høist ubehagelig Maade. J ethvert Tilfælde vil Porten opbyde Alt, for at bringe en saa vigtig Provinds, som Albanien, tilbage under sit Herredømme, og Albaneserne faae en haard Kamp at bestaae.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 7de Januar. At Geniet, hvor det findes hos Mennesket, viser sig i alle Situationer, og paa ethvert Dannelsestrin, som oftest uden al Jndvirkning udenfra, og ligesom baner sig selv sin Vej, bevise Smedesvendene, Tvillingbrødrene Møller fra Varde, et Par nittenaarige Ynglinge, hvis Opfindelsesaand, blottet for alle de skjønne Fordele, som en omhyggelig og hensigtsmæssig Opdragelse er i Stand til at give sine Pleiebørn, har frembragt et Kunstpreduct, som visseligen fortjener al den Opmærksomhed, som af høje Vedkommende er bleven tildeelt samme. Anmelderen, der flere Gange har taget det omtalte Kunstværk i Øiesyn, vil forsøge at meddele Læseren en kortfattet, men dog nogenlunde fuldstændig Beskrivelse derom. Det bestaaer af et Jern-Pengeskrin af Middelstørrelse, og er sammensat af solide og dobbelte Jernplader, samt overalt indlagt med polerede Staffer, og overhovedet af et ret smukt og ziirligt Arbejde. Naar Skrinet er lukket, er det for de, med dets Jndretning Ubekjendte ikke muligt at see, hvor det skal oplukkes, og ifald en Uvedkommende, enten ved Nøgler, eller ved Bryde-Jnstrumenter, vil forsøge at aabne det, ville der strax, saafremt Laaget tages kun en halv Tomme højt op, nedspringe to Staffer, og i samme Øjeblik afføres to Pistoler, som ere skjulte indvendig, og ligge i en convergerende Retning til hinanden, hvorpaa Skrinet endog ikke vil kunne aabnes saavidt, at Pengene eller Kostbarhederne kunne udtages. For Skrinets Eier derimod, eller for Enhver, der er bekjendt med dets Mekanisme, bortfalder naturligviis det Farefulde ved Oplukningen. - Dette Skrin, som af Professorerne for de skjønne Kunster i Kjøbenhavn er blevet anbefalet paa det Bedste, og bærdiget til at faae Plads ibland de skjønne Kunstproducter paa kunst-Udstillingen i forrige Sommer, har senere staaet paa den udustrielle Udstilling, men formedelst dets høje Værdi ikke kunne modtages til Bortlodningen. - Hans Majestæt Kongen, der ved sin Viisdom overalt og bestandigt veed at finde det sande Genie, og ved sin uindskrænkede faderlige Omsorg drager det ud af sit Mørke, paa det Huldrigeste opmuntrer, pleier og understøtter det, har heller ikke overseet de omtalte unge Kunstnere, men med landsfaderlig Omhue taget sig af deres videre Uddannelse, saa at de engang kunne blive duelige Mænd i deres Kald, og nyttige Borgere for Fædrelandet.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
Paa en fra adskillige af Stadens Skibsmæglere til det Kongl. General-Toldkammer og Commerce-Collegium indgiven Ansøgning om at det maatte tillades Skippere for Fremtiden paa eget Navn at oplægge Varer, paa hvilke der maatte hæfte Fragt, Caplacken, Øresundstold, Havaricomkostning m.v., men forøvrigt til Vedkommendes Disposition, har Collegiet, efter derom at have corresponderet med det Kongl. Danske Cancellie, tilladt at Skipperne i slige Tilfælde maae angive Stykgods og andre Varer til Oplæggelse i Toldbodens Pakhuse under eget Navn, mod at de paa General-Angivelsen opgive en Mægler eller Comnissionair, som i deres Fraværelse kan endossere de til det opgte Gods henhørende Fragtbreve eller Connossementer til ved ommende Modtager. Som Følge heraf vil saadant oplagt hods ikke af Pakhuusforvalteren vorde udleveret, med mindre til samme hørende Connossementer behørigen ere endosserede vedkommende Skipper eller af den af ham paa General-Ansvelsen opgivne Commissionair. Fredagen den 19de December 1834 holdt det Kongl. Danske denskabernes Selskab et Møde. Professor Schouw forelæste Brev fra Naturforskeren Dr. W. Lund, dateret Villa Franca do Imperador i Brasilien. Til indenlandske Medlemmer af den mathematiske Classe optoges Professor i Mathematiken ved Kjøbenhavns Universitet: Magister Christian Ramus og Lector i Mathematiken i Søe-Etaten Magister Christian Jürgensen. Til udenlandske Medlemmer af den historiske Classe optoges: M. Latronne og C. B. Hase, begge Medlemmer af det franske Jnstitut, af Æreslegionen osv. Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Den hemmelige Lidenskab, Lystspil; og Huuskjøbet, Syngespil.
Berlingske Tidende, 1835-01-07
J Morgen Kjærlighed ved Hoffet, originalt Skuespil i fem Acter af Hr. Paludan Müller.