Københavns Adresseavis, 1767-08-04
Besvarelse. J Adresse=Contoirets Aviser Nr. 20 spørges om ikke Træer, kunde plantes paa Færøe, da det ligger under samme Høyde som Norge etc. Herpaa svares: at giøre et Forsøg er vel det retteste eller viseste Svar, men hvor skal vi tage Brød i Ørken. J 10 Aar mens jeg har været her, har jeg gjort mig megen Umage at faae et Par Planter af Gran, eller Fyrre Træe, men hidindtil har jeg ikke kundet naae det. Kunde nu den gode Patriot for Færøe, forskaffe nogle Stykker af dette Slags, som ikke maa være større, end de kan taale at forplantes; Kunde de kun sendes til mig underskrevne, og tillige udvirke en Ordre til Hr. Landfogeden at der maatte udsøges en beqvem Plads dertil i Marken, og det maatte da blive indhegnet for det første, thi ellers vilde Faarene, som gaaer i Marken, afbide dem, saa skal jeg giøre almin Flid, om det kunde være mueligt, at stifte en saa god Ting til Landets Beste. Jorden findes her paa nogle Steder, omendskiønt den er kun liden, ligesaa god som paa andre Steder, og hvor den ikke var, kunde den forbedres. Videre, naar Færøe var et Land, kun 4de Parten saa stort som Norge, var det sluttelig, at Naturen frembragte Træerne selv; men da det bestaaer af smaa Øer, som ere igiennem skaarne med Søe=Vand og den længste af dem regnes til 6 Mile lang, og i Breden omtrent 1 Miil, og sommesteds knap en Fierding Miil, saa bliver Solens Straaler af Søens Udbundstning saa afbrækkede, at de ey kan varme Jorden nok. Dertil kommer den skarpe Luft og afvexlende Veyrligt, om vi endskiønt kan have nogle Dage og Aaret 12 til 15 Graders Varme et Par Timer om Middagen, falder den dog om Natten igien til 8 a 4 Grader, ja det har et Par Gange hendet sig, at den er falden 12 Grader i 6 Timer. Og om der er 8 Grader, Varme og Luften Nordlig og sterk, kan dog en Mand ved al si Arbeyd taale Vanterne paa Hænderne, som nu i Aar den 27. Junii var Luften saa kold, at man frøs om Fingrene, som om Jule Tider, omendskiønt Thermommetrum visede 8 Graders Varme, og meest falder saadant Veyrligt om Foraaret. J F. bruarii og April Maaned kan man have ligesaa varmt, som om Johannis Tider, og Mai og Junii kommer Frosten igien som i Aar, den 1, 2, 3 og 4de Junii stod Termometrum paa Js=Punktet. J Februarii faldt den heller ikke meere end 3 Dage til Iis=Punkter, men den 7de Januarii til 9 Graders Kulde, som vel ikke bliver meget sterkere efter Jndbyggernes Udsigende. Observationen er gjort ved et af Rahmurs Thermometrum; hengendes uden for Huuset imod Norden i et Futteral. Endog i Norge, især paa den vestlige Kandt, voxer ey heller meget Træe ved Søe=Kandten, og paa de smaa Øer er uden noget smaae Krat, saa det er slutteligt at Luften og Søen maae forhindre det. Om Frugt=Træerne, da har jeg gjort Prøve og sat dem i Skiul for Nordlige= og Virvel=Vinde, som endogsaa ellers dreyer Kaalstokkene rundt af ved Jorden. Det første Aar groede de temmelig; andet Aar sprang de ud i April Maanet en Fingers Længde, og i Mai frøs det udsprungne bort til ikke liden Harmelde skiød siden ud igien, men den halve Part af Træet tørredes oven fra, og 3die Aar uddøde hele Stammen og Roden sprang i Martio ud igien, men frøs og siden bort og saaledes er det slutteligt at det vil gaae med alle Slags. Thorshavn den 29 Junii 1767. C. G. Schrøder. Chirurgus paa Færøe.