Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-09-04
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Man har nu fuldstændige Efterretninger baade om den sidst omtalte Revolution i Madrid og om sammes bedrøvelige Endeligt. Revolutionen udbrød den 15de Aug., om Aftenen, og Løsenet blev givet af to Borgergarde-Compagnier, som, efterat have gjort Vagttjeneste ved en Tyrefægtning, forsamlede sig paa Plaza mayor, lode Friheden og Constitutionen af 1812 leve høit og fyrede deres Gevæter af i Luften. Paa dette, som det synes, forud aftalte Signal blev der et almindeligt Røre; allevegne hørtes Raabet: "til Vaaben!"; Borgergardens Tambouret sloge Generalmarschen gjennem hele Staden, og i faa Øieblikke havde 1ste, 3die og 4de Bataillon forenet sig med hine to Compagnier, medens derimod 2den Bataillon og den ridende Borgergarde, som ikke som pathiserede med deres Vaabenbrødre, forsamlede sig paa Kongepladsen. Da den paa Prado opstillede Garnison forholdt sig rolig hele Natten igjennem, saa opkastede Jnsurgenterne Barricader og traf andre Forsvarsanstalter. Kl. 1 om Natten sendte de en Deputation til St. Jldesonso, ved hvilken de lade forelægge Dronningen følgende Fordringer: Pressefrihed, ufortøvet Jndkaldelse af Cortes, en ny Valglov, Ophævelse af samtlige Munkeordener, Nationalgodsernes Salg, Borgergardens Reorganisation, Udskrivning af 200000 Md. til at dæmpe den carlistiske Jnsurrection, et nyt Ministerium, hvis Sammensætning afgav tilstrækkelig Garanti for, at disse Forholdsregler vilde vorde bragte til Udførelse. Siden udstedte de en Proclamation til Borgerskabet i Madrid, hvori de fortalte, at det var deres Øiemed at styrte det nærværende slette Ministerium, samt at de havde svoret paa ikke at nedlægge Vaabnene, førend Dronning-Regentinden, havde givet dem Forsikkring om at opfylde de Ønsker, som de ved en Deputation havde forelagt hende. Saaledes havde endnu den 16de Sagen et farligt Udseende; men om Aftenen vendte Bladet sig. J Løbet af Dagen havde General Quesada bestræbt sig for med det Gode at bevæge de Oprørske til at opgive deres fiendtlige Stilling og slaae sig til Rolighed; men da hans Bestræbelser vare frugtesløse, brød han, Latre og Espeleta pludselig op om Aftenen Kl. 8, besatte med Garnilonen og den kongelige Garde de Gader, som stødte til Oprørernes Forsamlingsplads og trængte disses Forposter tilbage. Jnsurgenterne, som ikke havde ventet dette, opgave strax alle deres fremrykkede Stillinger og concentrerede sig paa Platza mayot. Tropperne foretoge intet Videre Natten igjennem, men om Morgenen Kl. 4 rykkede den kongelige Garde frem og rettede sit Skyts mod Plaza mayor. Da bleve de gode Borgergardister ilde tilmode; de fødte 4 Officerer til Quesada og beklagede sig over, at man foer saaledes frem imod dem, da de dog intet Ondt havde i Sinde. Quesada svarede, at han heller intet Ondt havde i Sinde mod dem, dersom de inden to Timer forlode Pladsen; men i modsat Fald skulde Tropperne angribe, dem. Kl. 6 var der ikke een Borgergardist at see, Tropperne toge Valpladsen i Besiddelse, uden at løsne et Skud; de bemægtigede sig ogsaa Borgergardens Hovedvagt, fra hvilken iligemaade alle Gardister vare bortflygtede. Kl. 7 var Feldttoget endt, og Soldaterne vendte tilbage til deres Caserner, uden at have havt Leilighed til at gjøre een eneste Fange, hvorimod de gjorde et Bytte af 900 bortkastede Geværer og betydelige Forraad af Viin og Brød. Paa de politiske Uroligheder fulgte imidlertid oprørende Excesser, inden Kl. 2 Eftmdg. vare over 40 Mord begaaede af Partihad eller Privathevn; man frygtede for den tilstundende Nat; Staden blevdetfor erklæret i Beleiringsstand, og den høieste Magt blev overdragen til de militære Auctoriteter. D. 18de holdtes et Cabinetsraad i St. Jldefonso, i hvilket inden Postens Afgang følgende Beslutninger vare tagne: at afvæbne og aldeles reorganisere Borgergarden; at indsætte en Krigsret til strax at dømme de Skyldige; at undertrykke Bladene, Eco del Commercio og Revista, og endmere indskrænke Pressen. Borgergardens Deputerede, 2 Capitainer og 3 Lieutenanter, bleve strax fængslede; ligeledes bleve Hertugen af Abrantes og adskillige andre Høvdinger for Opstanden strengt bevogtede. J Madrid var det forbudet at samle sig paa Gader og offentlige Pladser, samt at bære Skydegeværer eller andre Vaaben; ligeledes vare Raabene leve!" og "døe!" med alle andre Yettinger af Partiaanden handlyste. Et til Krigsministeren udstedt Deeret befaler, at Borger gardens 2den Bataillon skal besørge Tjenesten, at de øvrige Batailloner skulle suspenderes, samt at Krigsretten strax skal lade sine Domme fuldbyrde. "Hendes Majestæts faderlige Regjering" - hedder det til Slutning - "vil ikke indlade sig paa nogen Underhandling med sine Fiender." J Provindserne synes de insurrectionelle Frihedsbevægelser at have større, Populatitet og bedre Fremgang end i Madrid. Jun terne i Saragossa og Barcellona have sat sig i indbyrdes Forbindelse, som man ventede at ogsaa Jun ten i Valencia vilde tiltræde. J Tarragona, Lerida, Jgualada og Cervera havde iligemaade Juntaer dannet sig. J Barcellona var Folket ikke ganske enigt: een Deel vilde lade sig nøie med Constitutionen af 1812; en anden forlangte Catalonien og de tilgrændsende Provindser adskilte fra det øvrige Spanien. J Murtiovare grove Excesser forefaldne, ligeledes i Sevilla.