Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-01-26
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Eiheller Paris er gaaet fri for en ødelæggende Jldebrand. Theatre italien er den 14de de, bleven et Rov for Luerne. Samme Aften opførtes Mozarts Don Juan; som sædvanlig havde Pompiererne, da Stykket var forbi Kl. 11 1/2, gjort deres Runde, men uden at spore noget Betænkeligt. Men det varede ikke længe for man hørte en knittrende Lyd, og nogle Pompierer, som frygtede for at der var Brand, begave sig strax ind imellem Coulisserne for at undersøge paa ny - men da var det allerede for til digt. Jlden havde grebet vidt om sig, og Sprøiterne maatte strax sættes i Virksomhed; ulykkeligviis var Theatrets store Vandrelervoir ganske tilfrossen, og maatte først optøes. Men skjøndt man snart blev færdig hermed og der hurtig kom Hjælp udenfra, var det dog for sildigt; Kl. 1 1/2 var den inderste Sal i lysLue; den stærke Nordenvind bidrog sit til at gjøre Ulykken større. Saavarini, een af Direktørene for den italienske Opera vilde ved et Spring redde sig udaf Vinduet, med faldt med Hovedet lige mod Steenbroen, og var øieblikkelig død. Robert, Søn af en anden af Direktørene, reddede sig ved Hjælp af en Strikke, som Pompererne kastede op til ham. Jmidlertid blev den Fløi, hvor Savarini boede, aldeles ikke angreben af Luerne, da Vinden pludselig forandrede sin Retning han vilde altsaa have været frelst, naar ikke Angsten havde bemestret sig ham. Boulevarden, Operahuset, og flere nærliggende Bygninger undgik lykkeligviis Luen. Om Aarsagen til Branden vides med Vished intet; man mener dog at den ikke er paasat, men opkommen ved nogle Rester af det Fyrværkerie, som ved Slutningen af Operaen Don Juan forestiller Helvede. Flere Mennesker ere komne til Skade. Beklagelig er ogsaa den fra alle Kanter bekræftende Sandhed, at under Jldebranden trængte Tyve ind i de nærliggende Huse og begik en stor Mængde Voldsomheder saa at Beboerne med Pistoler i Haanden maatte værge sig imod dette Røverie. - Den 15de overleverede Deputterikammeret ved en Deputation Kongen Svar addressen og blev naadigen modtaget. - Saavel i Paris som i London er Kulden saa stærk, at flere Personer ere fundne ihielfrosne, Eugland. Canadierne have indgivet Besværinger til Regieringen over de mange Uretfærdigheder de i længere Tid have maattet døie. Begge Parlamentets Huse ere allerede sammentraadte for at raadslaae over de canadiske Anliggender, og et Cabinetsraad, hvori alle Ministrene deeltoge og som varede 3 fulde Timer, er bleven afholdt. - Den af Underhuset til Trykken befordrede og nu publicerede Regjeringens Correspondence over de canadiske Anliggender indeholder et Foliobind paa 120 Sider. Man seer deraf at Colonialministeren, Lord Glenelg, først d. 6te Decbr. tilsendte Sir John Colborne en Depesche, hvori han bemyndigedes til at proclamere Krigsloven. Bekiendter det, at Lord Gosford, den tidligere Generalgouverner, allerede havde acciperet denne Tilladelse, for Depescherne herom kunde indtræffe til Canada. - Den nye Børs anslaaes at ville kaste fra 60000-80000 Pd.; den skal opbygges paa samme Sted, som den forrige, men det vil vare længe for Bunden vil tillade at der opføres en ny Bygning. - J Edingburg have Studenterne begaaet Optøier i Anledning af at Politiet havde blandet sig i en Sneeboldfægtning imellem dem og Fabriksarbeiderne, hvorved flere Forbigaaende saaredes og endnu flere Vinduer sloges itu. Politiet søgte forgiæves med det Gode at tilveiebringe Orden; flere Studenter arresteredes, hvilket ikke gjorde Sagen bedre; et Detaschement Jnfanterie maatte brugeBayonnetten, omringe og tage Universitetsbygningen med Storm. Jkke destomindre droge Studenterne, om Aftenen igjennem Byen og sloge Vinduer itu samtidig aabnede de Subskription for at dække Bøderne, hvori deres fangne Kamerader vare blevne dømte.