JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Bekjendtgjørelser. Efterat jeg i denne Tidendes Nr. 127 har seet mig foreslaaet til at vælges som Stænderdeputeret, eller Suppleant for de mindre Landeiendomsbesiddere, af Jyllands 22de Valgdistrikt, hvilket med Hensyn til den Tillid, hvorpaa der henvises, ikke kan andet end i høi Grad at glæde mig, anseer jeg det for min Pligt, herved at bringe til de ærede Vælgeres Kundskab, at jeg, i Tilfælde af, at der faldt Valg paa mig i foranførte Egenskaber, maatte undslaae mig for at modtage saadant, paa Grund af den store Vanskelighed, som jeg anseer det for, tilbørligen at opfylde saadanne Hverv, der tillige vilde være alt for hinderlig ved Udførelsen af de mig allerede tidligere paahvilende forskjellige Forretninger. Møgeltønder den 31. October 1846. S. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Fra Dag til Dag. Familiemaleri af Soulie. 1, 2 D. 1 Rd. 27 ls. - Georg og Helene. Fortælling af Regband. 30 ls. – Preussens politiske Tilstand. Oversat ved Moltke. 5 s. - Hertugen af Guise. Fortælling af Soulie. I D. 33 ls. - Carl Johan og Svenskerne. 11 Hefte. 23 ls. - Hvorvidt har den Bichatske Jnddeling af det menneskelige Legeme i forskjellige Væv fundet Bekræftelse i den nyere Tids videnskabelige Undersøgelser? Af Hannover, Med. Lic. 20 ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Fredmans Sanger af Bellman. Med Galleri og Scener i 12 Lithographier, 65 Melodier og Ordforklaring. 2 Rd. Paris's Mysterier af Sue. (Godtkjøbsudgave.) 1 D. 23 1s. Vandtæt Læder=Fodtøi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Undertegnede er nyligen bleven forsynet med en Gummielasticum Fernis, hvorved Læder=Fodtøi kan gjøres aldeles vandtæt, ligesom Læderet ogsaa derved bliver langt mindre udsat for at brække. Dette tillader jeg mig at bekjendtgjøre og anbefaler mig med Forfærdigelsen af saadant vandtæt Læder Fodtøi, saavel for Herrer som for Damer. Da jeg har forsøgt denne Fernis paa Læder er jeg istand til at kunne indestaae for, at det af mig forfærdigede og saaledes behandlede Fodtøi ikke skal trække Vand, saalænge Saalerne ere heele. Endvidere maa jeg bemærke, at Fodtøiet Jntet taber ved denne Behandling, hverken i Udseende eller Lethed. Min Bopæl er hos Hr. A. Greisen i Graabrødregade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Ribe den 3. November 1846. C. Grumsen, Skontagermester
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Hos Undertegnede ere 8 fremmede Faar hjem tagne med adskillige Mærker. Eieren kan erholde dem tilbage, naar han betaler dette Avertissement og andre Omkostninger. Hørbroe den 2 November 1846. Christen Andersen. Markvogter. Nicolai Peter Torverdt, Kammerjunker, Overauditeur, Herredsfoged og Skriver i Hammerum Herred, Gjør vitterligt, at efter Begjæring af Landvæsenscommissair Prøveprocurator Øllgaard paa Tanderup, Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
som befalet Sagfører for Simon Jversen af Gullestrup i Herning Sogn ifølge ham meddeelt Bevilling til friProces og i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de Februar 1846 til Eiendoms Doms Erhvervelse paa Kirketienden til et af ham tidligere tilhørende, men nu solgt Sted paa Lundbye Mark i Gjellerup Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt af gammel Hartkorn 4 Skpr. Fdk. tosyvendedeel Alb. paa hvilket Sted Skjøderne ved Tinglæsningen har erholdt Paategning om at en tidligere Eier Knud Jensen, ikke findes at have havt nogen tinglæst Adkomst til Kirketienden, – indstævnes herved med Aars og Dags Varsel. Den eller De, som maatte formene at have nogen Adkomst eller Prætension paa bemeldte Kirketiende til ovennævnte Sted til at møde for Hammerum Herreds Ret paa Tingstedet i Herning den første Løverdag i Martz Maaned 1848 om Formiddagen Kl. 10 for dermed at fremkomme og samme at beviisliggjøre, da i Mangel deraf Simon Jversen forventer sig meddeelt Eiendoms Dom paa ovenfor beskrevne Kirketiende. Forelæggelse og Landag er hævet ved Forordningen af 3. Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Hammerum Herredscontoir, Nørholm, den 21. Octbr. 1846. Torverdt. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
En lille, gammel fort Ko med hvide Been og en liden Svamp paa det ene Bagbeen tilligemed en rød Kalv med klippet Mærke paa venstre Hofte, er mig frakommet. Til den, som kan give tilstrækkelig Oplysning om disse Kreaturer, udloves en passende Belønning af Jes H. Jessen. Gaansager, Vodder Sogn, d. 31. Octbr. 1846.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Dandse-Jnformation i Nibe, J indeværende November Maaned agter Undertegnede at indfinde sig i Ribe for at give Jnformation i Dands. Pariser-Novelle Polka med flere yndede Selskabsdandse vil i Særdeleshed blive Gjenstand for Øvelserne. Planen er foreløbig henlagt til behagelig Eftersyn og Paategning hos Hr. Restaurateur Nielsen. Varde d. 1. Novbr. 1846. Ærbødigst S. Bay, Dandselærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Den danske historiske Forening. Bestyrelsen vil ikke undlade at underrette Selskabets ærede Medlemmer om, at Første Binds 1ste Hefte af Nyt historisk Tidsskrift, er under Pressen, og vil comtr. 2022 Ark stort, udkomme, i October Maaned. Trykningen af 2det Hefte, hvortil Bidrag haves og kunne ventes, vil derefter uafbrudt fortsættes, og det sluttede Bind, som man haaber, endnu til Aarets Udgang kunne blive færdigt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Det bemærkes at nye tiltrædende Medlemmer af Foreningen uden Betaling erholde det i Aar udgivne 1ste Bind af Historisk Aarbog, til Oplysning og Veiledning i Nordens, særdeles Danmarks Historie, for hvilket Skrift Bogladeprisen er 1 Rbd. 2 Mk. Ligeledes ville saadanne Medlemmer, for en betydelig nedsat Priis, kunne erholde 4de, 5te og 6te Bind af Tidsskriftet, hvoraf nogle Exemplarer endnu haves; ligesom ogsaa af 1ste Binds andet Hefte, og af hele andet Bind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-03
Kjøbenhavn den 15. Septbr. 1846.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Ribe. Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 6. November. No 131.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Udenlandske Efterretninger. England. Parlamentet er udsat til den 12. Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
J Jrland er den Dagløn, som er sat for Arbeiderne, 10 Penny daglig, ikke tilfredsstillende; imidlertid ere 80,000 Mennesker beskjeftigede til denne Dagløn. Jfølge Udsagn af en Læge i Egnen af Kilruth vare der 10 Mennesker døde af Hunger. Skoleforsømmelser ere langt hyppigere end ellers, da Børnene ere saa udmattede af Sult, at de ikke kunne gaae til Skolen. Enkelte Egne i Jrland have ogsaa lidt af Oversvømmelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Portugal. Fra Madrid berettes under 23 Octb. at spanske Tropper haver faaet Ordre til at rykke frem mod Portugals Grændse, som Følge af en Note fra den portugisiske Gesandt, som dog ikke fordrer en Jntervention, men blot en Fremrykken mod Grændsen. Fra Lissabon selv naae Efterretningerne kun til den 17. October og disse ere høist forvirrede og modsigende. J Paris udbredte sig den 29. Octbr. det Rygte, at Dronningen af Portugal, efter at hun havde erfaret, at Troppernes Modstand var forgiæves, havde takket af til Fordeel for sin Søn, Dou Pedro V, og begivet sig ombord paa et engelsk Skib, Saameget er imidlertid vist, at det nye Ministerium finder en langt steftigere Modstand end det havde gjort Regning paa Kongen er udnævnt til Øverstkommanderende over Hæren og det hedte den 16. October, at han vilde marschere mod Oporto, hvorfra man mener, at Urolighederne have deres Hovedudspring. - Det hedder fra London, at den engelske Flaade ved Tajo skal forstærkes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Amerika. De forenede Staters General, Taylor, har med 6000 Mand, efter tre Dages heftig Kamp, tvunget den mexikanske General Ampudia til at overgive Monterey ved Kapitulation. Tabet var betydeligt paa begge Sider; Mexikanerne havde 500 Døde og Amerikanerne havde 300 Døde og 200 Saarede, Kapitulationen er, med Hensyn til Garnisonens tappre Forsvar, ærefuld og fastsætter blandt Andet en Vaabenstilstand paa 8 Uger. Denne Taylors Mildhed synes Kabinettet i Waschington ikke at være tilfreds med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Tunis. Beyen af Tunis ventes til Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Hans Afreise fra Tunis har givet Anledning til de forskjelligste Rygter. Saaledes mene Nogle, at Beyen, der neppe er 40 Aar gl., er ved sit Vellevnet i den Grad svækket, at han vil trække sig tilbage fra Regeringen og overlade sit Rige til Frankrig. Andre mene, at Beyen vil tilvejebringe et Laan i Frankrig eller England.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Indenlandske Efterretninger. Den 31. October besøgte Deres Majestæter Kongen og Dronningen Jernbanen ved Valdby, hvor de bleve modtagne af den samlede Jernbane-Bestyrelse. Deres Majestæter bevidnede Deres allerhøieste Tilfredshed med Arbeidet, og Hs. M. Kongen behagede at fuldende den over Valdby Bakke byggede Bro ved at indsætte Slutstenen. (O. Th. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Fuldstændig juridisk Embedsrammen. Den 21. Octbr.: T. Schulz, Haud illand. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Theologisk Embeds-Examen. Den 2. Novbr. N. V. Muller, Landabilis; C. Wolf og C. T. Brask, Hand illand. (B. T.) Juridisk Examen for Ustuderede. Den 2. Nov.:A. T. John, Beqvem; En Ei ubeqvem. 2 forlode Examen. (B. T.) Det er os meget behageligt at kunne meddele, hedder det i O. Th. Av. – at Skolelærerne ved de offentlige Skoler i Kbhavn kunne vente et klækkeligt Tillæg, saa at idetmindste denne Deel af Landets hæderlige Skolelærerstand vil være sikkret om end et tarveligt, saa dog anstændigt Udkomme. Om der er taget endelig Beslutning af Communalbestyrelsen, vide vi ikke med Vished, men at Lærerne ville faae et Tillæg, er afgjort, og det vil efter al Sandsynlighed blive omtrent 40 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Den Heegaardske Handel i Kbhavn vil, uagtet Opbudet, uafbrudt blive fortsat. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Fra Christiania skrives, at den nye Jnddeeling af den danske Rigsdaler i 120 Skilling i Norge ei alene ansees for en viis Foranstaltning med Hensyn til de danske Hertugdømmer, men ogsaa er meget kjærkommen for de norske Detaillister, ja selv for de norske Huusmødre. For Tiden er næmlig den norske Specie deelt i 120 s., den danske i 192 s., og derved opstaaer ligesaa mange uhaandelige Brøker, som ved Mellemregning af Rigsbankskilling og Skilling Cour. Naar derimod den danske Specie efter den nye Jnd deling kommer til at holde 240 Rigsbankskilling, vil 1 s. norsk accurat blive 2 s. dansk og de norske Huusmødre ville da have langt mindre Bryderier i deres Afregning med "Jydeskipperne", som de kalde alle danske Skippere. Vilde de Danske nu tillige følge de Norskes Regnemaade, efter hvilken Specien er deelt i 5 Mk. og deele deres Rigsdaler i 5 Mk. a 24 s., vilde begge Rigers Pengevæsen blive endnu mere eensformigt og beqvemt, saa meget mere som man i Norge er mere vant til at regne efter Mk. end Daler i den daglige Omsætning. Efter den nye Jnddeeling bliver 1 s. Cour. - 2 s. Norsk - 4 s. Dansk. (Aftenbl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Den Frisindede for den 29. f. M. indeholder følgende Erklæring: "En mig medfødt Petetsfølelse, for Frederik den Sjette og hans Huus, forledte mig uimodstaaelig til, uafseet alle Partihensyn, ogsaa i Anledning af Hendes Majestæt Enkedronningens Fødselsdag igaar at skrive et Digt, betitlet Frederik til Maria. – Justitsraad Reiersen har slettet dette Digt. Det er – som jeg vil haabe - sidste Gang, at Hr. Reiersen skal have en slig Uleilighed; thi jeg nedlægger hermed en Pen, jeg ikke længere formaaer at fore uden Tabet af den Rest af Helbred, Sindsro og Livsmod, som min Skribentvirksomhed endnu har levnet mig. Dette Nr. bliver følgelig det næstsidste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
J det Blad, det sidste, der skal udkomme paa Tirsdag, og ikke ved sit Jndhold forarge - Censor, forbeholder jeg mig at tage Afsked med Publicum. Claudius Rosenboff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Under 9. October er Regjeringsraad Kmjunker W.H. Rumohr, allernaadigst tildeelt en Virilstemme i den slesvigske Stænderforsamling. Under 14. f. M. er Kmherre Grev M. v. Moltke til Grunholz efter derom indgiven Ansøgning allernaadigst entlediget som Jndehaver af en Virilstemme i den slesvigske Stænderforsamling, og en saadan allernaadigst tildeelt Hofjægermester H. O. v. Ahlefeldt til Lindan og Gros=Königsforde. (B. T.)J den slesvigske Stænderfors. har Justitsr. Leisen, andraget paa, at Forsamlingen skal indgaae med en Petition til Hs. Maj., om at Allerhøistsamme vil indlede Underhandlinger med de frie Stæder Hamborg og Lübeck og Jndførelse af den preussiske Myntfod sammesteds saavelsom i begge Hertugdømmerne. Justitsraad Fries fremkom med følgende Andragende: "at Hs. Maj. vil forelægge den nuværende Stænderforsamling Udkast til en Lov, hvorved den personlige Frihed sikkres imod administrative Forholdsregler og Dommernes Virksomhed med Hensyn til Fængslede blive ordnede." J Mødet den 28. October motiverede Hertugen af Augustenborg sin Andr. om en schleswig-holsteinsk Forfatning. Commissarius bestred Forsamlingens Competence til at afhandle denne Sag, da den ogsaa angik Holsteen, og Forsamlingen maatte indskrænke sig til de slesvigske Forhold. Derpaa svarede Grev Reventlow fra Jersbeck, at hvis man i Slesvig ikke meere maatte tale om Holsteen, saa vilde han udvandre. Falck, Henningsen og Agent Jensen talte for Sagen, Seng tor Nielsen og Lorenzen fra Lilholt imod den. Den Sidste bemærkede, "at skulde man have en Forfatning, saa maatte det være sammen med Danmark. Ved Afstemningen nedsattes med 39 St. imod 2 en Committee til Sagens Bedømmelse, bestaaende af Hertugen, Etatsr. Falck, Grev Reventlow fra Jersbeck, Advocaterne Gülich og Rønnenkamp. Derpaa motiverede Etatsraad Esmarch sit Andrag. om den samlede Styrelses Adskillelse i Hertugdømmerne fra Kongerigets. Han efterviste hvilken Skade Hertugdømmerne i enhver Henseende havde maattet lide ved Sammensmeltningen af deres Forhold med de danske. J Statsraadet, i GeneralCommissariatskollegiet, i Admiralitetet ofv. var ingen Tydsker er ansat." Commissarius erklærede atter, af samme Grund som den forrige, Forsamlingen for inkompetent til at afhandle denne Sag. Tiedemann talte for Sagen, Agent Jensen og Regjeringsraad v. Rumohr imod den. Med 32 St. mod valgtes ogsaa i denne Anledning en Comittee. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Viborgske Stænderforsamling. J Mødet den 27. October oplæste Landsoverretsprokurator Jespersen det af ham indgivne Andragende angaaende, at Hs. Maj. Kongen vil tage sit troe Folks Ønske og Jndførelsen af en fri Forfatning i allern. Betragtning og til Opfyldelsen af dette Folkeønske allern, ville træffe de i den Anledning fornødne Foranstaltning. Efter Andragendets Oplæsning yttrede den kgl. Kommissarius sig saaledes: Forsaavidt nærværende Andragende gaaer ud paa, at den ærede Forsamling skulde anbefale de i Sammes Præmisser udtalte Anskuelser til Kongens Overveielse, og det i disse Præmisser er udtalt, at Hertugdømmernes nærværende Stænder-Jnstitution, deres judicielle og administrative Forfatning aldeles burde omdannes og tildeels tilintetgjøres, saa ligge vel disse Forhold saavel efter Stænderanordningen af 28. Mai 1831 som efter den i den allernaadigste Kundgjørelse Stænderne givne Meddelelse saaledes udenfor Forsamlingens Virkekreds, at et Andragende herom ikke af mig ville kunne modtages. Det er ved den mig meddeelte Jnstruktion paalagt mig at meddele den ærede Forsamling: at Kongen ikke kan give sit Samtykke til at Andragender og Forandringer i Statsforfatningen tages under Behandling af Forsamlingen, men at Han forventer, at Forsamlingen selv vil afvise dem ved ikke at nedsætte en Komittee over samme, hvorfor Hans Kommissarius skal afholde sig fra at gaae ind paa Sagens Realitet. Præsidenten modsagde paa det Bestemteste, at Sagens Behandling var ulovlig, noget som forresten kun Domstolene kunne afgjøre; men er andet Spørgsmaal vilde det være, hvorvidt det var raadeligt og forsvarligt under de nuværende for Staten høist bevægede Øieblikke at Forsamlingen befattede sig med dette Foretagende. Kommissarius svarede herpaa, at der just heller intet positivt Forbud var kommen fra Kongen, men at man, dog nok kunde forstaae, hvilken Anskuelse Kongen ansøer for den rigtige. Endvidere fremkom han med en anden Meddelelse fra Hs. Maj. Köngen: at Kongen ei har villet forudsætte, at Stænderforsamlingen vilde indlade sig paa at nedsætte Komittee i Anledning af et Andragende om Forandring i Statsforfatningen, og at Kongen derfor har indskrænket sig til at befale mig som Hans Kommissarius, hvis en Komittee, mod Forventning, skulde blive besluttet, af Præsidenten at forlange, at al videre Forhandling af Sagen standses, og at navnligen Komitteens Medlemmer ikke vælges, forinden jeg har havt Leilighed til at indhente nærmere allerh. Bestemmelse, som uopholdelig vil blive meddeelt. Proppnenten forlangte derpaa, at Sagen paa Grund af sin særdeles Vigtighed og den uventede Meddelelse, maatte blive udsat til et følgende Møde, for at Forsamlingen og navnlig han selv kunde tage under Overveielse hvad der nu i Sagens sande Jnteresse var at gjøre. Saavel Kommissarius som Præsidenten meente, at Sagen godt kunde udsættes til næste (det syvende Møde. J dette reiste sig Proponenten og tog Sagen tilbage, idet han dog haabede, at Forsamlingens Kompetence til senere at optage denne Sag herved var reserveret. Præsidenten erklærede derpaa Sagen for hævet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Udnævnelser og Entledigelser. Under 17. October er Told- og Consumtions=Kasserer i Ribe, Kmjunker, Wincenz Steno, Grev Sponneck, allern, beskikket til Told og Consumtions=Kasserer i Veile. Under 19. October er Prof. juris ved Universitetet i Kiel, Dr. C. Herrmann, efter derom indgiven Ansøgning, i Naade entlediget fra dette sit Embede, fra Paaske næstkommende Aar at regne, og den deputerede Borger J. Thomsen i Friederichstad, udnævnte til Raadmand sammesteds. Under 30. f. M. er Auditeur ved 3. Jnfanteri-Brigade, Kmjunker, Overauditeur P. C. C. Holck, Ridd. af Danneb., udnævnt til Herredsfoged i Eldbo. Holmands og en Deel af Brusk Herreder. Under f. D. har Hs. Maj. beskikket personel Capellan for Hammer og Lundby Menigheder i Sjællands Stift, H. J. D. Paludan, til Præst og Skolelærer paa Øen Nyord; Capellan pro loco for Hyllested, Holsteinsborg og Vænsløv Menigheder i Sjælland, F. Werlien, til Sognepræst paa Rome under Ribe Stift; Sognepræst for Glenstrup Meenighed i Aarhuus Stift, H. N. R. Rordam, til Sognepræst for Ondløse og Søndersted Myder i Sjælland; Licentiat i Theologien, Sognepræst for Sønder sogns Menighed i Viborg, A. F. Silverberg til Sognepræst for St. Nicolai Mhed i Svendborg med Anneret Thurø; Præst for den lutherske Menighed paa St. Croix og ordineret Missionair sammesteds J. K. Bagger, Ridd. af Danneb., til Sognepræst for Fruering og Vitved Menigheder i Aarhuus Stift. (B. T. og C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Døde. Kjøbenhavn: Enkemad. M. S. Staal f. Warberg, 59 A., Fuldmægtig i Kbhavns Overformynderie, L. Wiborg, 51 A., forhenv. Major ved det sjællandske Jægercorps. T. L. Wadskjær, 76 A., Forvalter ved Maskinhørspinderiet, F. Barfred; J. S. Beilgaard, 77 A.; C. Gennerup f. Munch, 50 A.; Mad. T. C. Nielsen f. Rosendahl, 51 A., Bødkerm. J. A. Thorngreen, 81 A.; Enkemad. J Hylling, 70 A.; S. M. Madsen f. Hansen, 68 A.; D. Jönck f. Nielsen, 65 A., forhenv. Høker J. Hansen, 57 A. Kjøbenhavns Nørrebro. Enkemad. J. M. Manger f. Bredal, 63 A. Frederiksborg: Grev A. C. F. Knuth, 56 A. Kallundborg: Major A. v. Holck, 80 A. Stubbekjøbing. Niels Staal, 70 A. Borum Kro: Landmaaler J. Høiriis, 50 A. Vaalse Præsteg paa Falster. Rasmus Aabye, 82 A. Aalborg: M. C. Lundberg f. Østerbye, 32 A., Handelsbetjent D. C. C. Wedel, 22 A. Randers. Christine C. S. Rhode. Aarhuus: Underlæge i 3. Dragonregiment, S. O. Baggesen. Ringkjøbing: Jfr. C. P. J. Gunst. 20 A. Sønderborg; Bogtrykker C. G. Meyler, 32 A. Pelworm: Landfoged C.W. Jacobsen, Ridd. af D.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 3. Novber. Hamborger Banco a vista 196 pCt. Bank-Disconto 4 pCt., Disconto paa Vexler paa Hamborg 6 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 102 1/2 a 103 Rbd. - Nationalbankactier 177 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Hamborgs Bors-Kours den 3. Novbr. Slesvig=Holst. Species 1 3/4 pCt. Avance mod Banco Dansk grov Kour. 22; Skillings-Stkr. 24 1/4 a 25 1/2 pCt. slettere end Banco. - Louisd. og Frd. 13. Mk. 12 1/2 s.; Slesvig=Holst. Species a 60 sk. Krt. 122 3/4, Nye, a 31 s. 124 1/5, Preussiske Dalere a 40 sk. 125 Mark Kour. for 100 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Ved Tallottoriets 1595. Trækning i Kbhavn udkom: No. 49. 12. 22. 5. 52.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Ribe. J disse Dage er omdeelt til Ribe Borgere, fra Byens Magistrat en Bekjendtgjørelse om de Forhandlinger, som ved vedkommende Autoriteter have fundet Sted angaaende Valget af en ny borgerlig Raadmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Det vil af denne Bekjendtgjørelse erfares, at Borgerrepræsentanterne hidtil have vægret sig ved at foretage noget nyt Valg af en borgerlig Raadmand og udtalt sig for en Udsættelse af Raadmandsvalget, deels af Frygt for, at Jngen af Borgernes Midte skulde egne sig til at udfylde Raadmandsposten, og deels for at vinde Erfaring for, om ikke denne Post burde aldeles gaae ind. Ligeledes erfares det, at Cancelliet i den Anledning har stillet Ribe Byes Borgere det Alternativ, enten at vælge en ny Raadmand, eller ogsaa at vente, at denne Post ved allerhøieste Resolution vil blive inddragen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1846-11-06
Det synes imidlertid af Forhandlingerne i denne Sag, at Repræsentantskabet nærer noget overdrevne Forestillinger og den Jntelligens og Dygtighed, som skulde være nødvendig for en borgerlig Raadmand. Vistnok er det meget ønskeligt, at en saadan Mand er saa dygtig og intelligent som muligt, men at der dertil skulde behøves saa sjeldne Egenskaber, at der blandt Ribes valgbare Borgere ikke skulde kunne findes Nogen, som kunde være skikket til en saadan Post, – der kan Repræsentantskabet vist ikke gives Medhold. En Raadmand bør være en fornuftig og en forstandig Mand, som med nøie Kjendskab til Byens Anliggender forener en redelig Villie til ved enhver given Leilighed at paasee Byens sande Jnteresser; – det vilde ikke geraade Ribe Borgere til synderlig Ære, dersom der i deres Midte ikke skulde kunde findes en saadan Mand! Repræsentantskabet har dernæst anført som Grund for at udsætte Raadmandsvalget, at man da imidlertid vilde vinde Erfaring for, om Posten skulde besættes eller aldeles gaae ind. Hertil maa vel svares: at i de mangfoldige Aar, som gik forud, førend man for 8 Aar siden valgte den første borgerlige Raadmand i Ribe, har man sikkert havt god Tid til at vinde saadan Erfaring, og der behøves vist ikke nu igjen hele Aar for at overveie det, hvorom Byens Borgere allerede eengang have erklæret sig enige, næmlig, at der af deres egen Midte bør udvælges en Mand, for at sideordnes Magistratens øvrige Medlemmer og i Forening med disse at tage Deel i Forhandlinger og Byens vigtigste Anliggender. Dersom Borgerne enten directe eller indirecte androge paa, at Raadmandsposten skulde gaae ind, da vilde en saadan Beslutning komme til at staae i en besynderlig Modsigelse til det allerunderdanigste Andragende, som Byen indgav for faa Aar siden, og hvori den netop androg paa det Modsatte, næmlig paa Ret til at oprette en saadan Post. Det tør derfor haabes, at Byens Borgere paa den forestaaende Raadstueforsamling med stor Majoritet ville stemme for, at den Ret, som er given Byen til at udvælge en borgerlig Raadmand, ikke allerede nu igjen skal fratages den.