JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Den 26de f. M. er Jndførslen af Strømpebaand blevet forbudet i Rusland. Vandet har i f. A. været temmelig længe aabent i Cronstadt; endnu d. 13de ankom der et Skib fra Danzig. Jndtil den Tid var der i f.A. ankommen der 876 Skibe og afseilet 905.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Konigsberg d. 15 Dec. Man er meget bekymret for Dronningens Liv. Hun ligger syg af Nervefeber. Jmidlertid er hun dog uden Fare, og da Feberen ikke synes at have nogen ondartet Caracteer, saa haaber man at hun snart vil komme sig igjen. - To Franske Colonner marchere, som det hedder, den ene over Thorn, den anden mod vor Stad, hvorfra adskillige Personer begive sig til Memel og videre til Grændserne. - Grev Haugewitz opholder sig her endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Præsidenten Jefferson har udkastet en Plan, til en Opdagelsesreise, som et Selskab af 12 Personer allerede har tiltraadt. Derved troer man at blive bekjendt med de Egne af Fastlander af America, som hidtil strække sig til det stille Hav, og som næsten ere blevne aldeles ubekjendte for vore bedste Geographer. Qvækernes og Methodisternes Seet have i nogle Aar gjort store Fremskridt i de forenede Stater og Canada. Man tæller nu sammesteds henved en Million Proselyter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
J Wien har man vovet at uddeele en Russisk Bullerin, hvori der tales om en stor Seier, som Russerne have vundet mod de Franske, og som man søgte at give mere Troværdighed ved at sige, at den kom fra den Russiske Gesandts Huus. Politiet forfølger Ophavsmanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Wien d. 20 Dec. Den Keiserlige Franske Oberst og Kæmper Montesquien er ankommen til Wien som Coureer, man paastaaer, at han har Ordre, at forlange af det K. K. Hof en bestemt Erklæring, om det vil stride med eller imod Keiser Napoleon, da H. M. ikke kan samtykke i det Wienske Hofs Neutralitet. Man troer, at General Vincent vil blive sendt med det herværende Hofs Svar til det K. K. Hovedqvarteer. - Den Wittembergske Gesandt, Greve v. Beroldungen, er ankommen her. - Det hedder, at Førsten af Lichtenstein bliver Stadscommandant i Wien i Prindsen af Würtembergs Sted. - Breve fra de Tyrkiske Grændser sige, at en Afdeling Russer allerede ere indtrufne i Widdin, og at deres March gaaer til Dalmatien. J Moldau og Wallachiet have de oprettet Hværvingspladse, som have stort Tilløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Den Keiserl. Franske Minister i Jasse, Hr. Reinhard, er afreist derfra til Lemberg. - En Fransk Coureer fra Constantinopel har nu bragt den Efterretning, at Russerne ere rykkede ind i Bukarest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Frankfurt d. 27 Dec. Fuldbyrdelsen af Militair=Conscriptionen 1807 paadrives i Frankrige med stor Jver. Allerede til næstkommende Februarii maae de bestemte 80,000 være marchfærdige, til hvilken Tid de skulle marchere til den høire Rhin bredde, indtil henimod Fastelavn ventes de første Transporter af denne nye Armee. Jndtil den Tid skulle alle Depoterne være dragne ud fra Frankrige og været afmarcherede til den store Franske Armee. Næsten dagligen ankomme her større eller mindre deraf, som i foreskrevne Stapemarcher følge den store Armee, hvis Styrke til Martii Maaned skal bringes til 400,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Fra Pest meldes, at Freden imellem Tyrken og Servierne er sluttet, og at Cerni George for sin Ophøielse til Første over Servien, skal marschere med 40,000 Mand til Moldan, for der at forene sig med den Armee, som Storveziren sammentrækker mod Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Fra d. 2 til d. 5 Januarii er til Hovedstaden ankommen: Kjøbmændene Numsschott fra Minden, Albrecht, Barleinstein, Schlegel f. Danzig og Sellingen fra Sverrig, Handelsbetjent Lengsert f. Wordingborg, Staldmester Greeshle f. Frankfurt, Contorist Bork f. Helsingøer, Gartner Evelin f. Stockholm, Kjøbm. Staal f. Falster, Wulf f. Helsingøer og Wilmsf. Bergen, Auditeur Kjerulf f. Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Chronologisk Tabel. (Fortsat.) Martii. 34. Hertugen af Brugsvig kommer fra Petersborg tilbage til Berlin. 25. Den ny Hertug af Cleve og Berg holder sit Indtog i Düsseldorf. 26. Mordisk Fægtning ikke langt fra Curacao (ved de Antilliske Øer) mellem en Brittisk Fregat, under Capit. Ros, og to Franske Krigsbrigger, som tages. 27. Kongen af Sverrig trækker den største Deel af sine Tropper fra det Lauenborgske til Svensk Pommern. - Staden Constanz høitidelige Overgivelse til Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
28. Preussisk Erklæring, at Havnene i Nordsøen skulle spærres for den Engelske Skibsfart og Handel, paa samme Maade, som ved den Franske Ocenpation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
30. Keiser Napoleon opretter for sit Huus et Familiestatut; – forener Venedig med Kongeriget Jtalien, og opretter deri 12 Hertugdømmer: Dalmatien, Jstrien, Friaul, Cadore, Belluno, Cagneliano, Treviso, Feltre, Bassano, Vicenza, Padua, Rovigo, hvis Forlehning han forbeholder sig; - udnævner sin Broder, Prinds Joseph, til Konge af Neapel og Sicilien, og opretter i dette Kongerige ligeledes sex Hertugdømmer; - udnævner sin Søster Pauline Borghese til Hertuginde af GuastallaMarchal Alexander Berthier til Første af Neufchatel; – forener Landene Massa, Carrara og Carsagnand med Førstendømmet Lucca; - opretter i Staterne Parma og Piacenza tre Hertugdommer. Anm. Antallet af de i Tydskland staaende Franske Tropper angives endnu for 200,000 Mand. Disse Tropper, hedder det, skulle blive i Tydskland, indtil Cattaro overgives til de Franske. - De Preussiske Tropper forblive i Feldtetat. Endeel af samme marscherer i Slutningen af denne Maaned til det Lauenborgske og Svensk Pommern. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Neapel og fornemmelig i Calabrien fortsættes Krigen med Hidsighed. April. Kongel. storbrit. Befaling, at lægge Beslag paa Preusse Skibe. Men at tage deres Ladninger under Bevogtning. - Preussiske Tropper modsætte sig Ocenpation af Abbedierne, Elten, Essen og Werden, hvorved der dog ikke forefalder nogen Fiendtlighed. 7. Marchal Leiebure, som allerede var gaaet over Rhinen, kommer tilbage og forflytter sit Hovedqvarteer til Darmstadt. 8. Preussen tager de Hannoverske Lande i Civil besiddelse (Patentet desangaaende udkom d. 1 April ). - Storbritanien erklærer Floderne, Weser, Elbe og Trave i Blocadestand. - Churprindsen af Badens Formæling med Prindsesse Stephanie=Neapoleon. 9. Russerne lande paa den Dalmatiske Øe Curzola. Førsten af Nassau=Oranien Dietz, de forenede Nederlandes Arvestatholder, døer. April. 16. Den af Storbritannien paa Preuss. Skibe lagte Embargo udvides nu til Hamborgske, Oldenborgske, Papenborgske og Bremiske Skibe - Den Preussiske General Tauenzien lader 3 Nürnbergske Amter besætte, fordi den Nürnb. Magistrat har antaget en Nürnb. Deserteur, som har staaet en Tidlang blandt Preusserne og har frivillig indfundet sig. Preussiske Tropper lykke igjennem Mecklenburg frem mod det Lauenborgske. De smaa Svenske Poster trække sig tilbage til deres Hovedcorps. 20. Kongen af Storbritanniens Manifest mod den Preussiske Occupation af Hannover. 23. Preusserne besætte det Lauenborske, efter en Fægtning ved Schaalsee mellem Preuss. og Svenske Tropper, hvor der paa begge Sider falder nogle Mand. 24. Vicekongen, Engen Napoleon, erklærer de Venetianske Staters Forening med Kongeriget Jtalien. 26. Overdepartementernes Organisation i Hertugdom met Berg. 27. Kongen af Sverrig lægger Embargo paa Preussiske Skibe i alle Rigets Havne. 29. En Americansk Sømand, paa et Americansk Skib, dræbes ved Newyork af et Skud fra det Engelske Krigsskib Leander. Stor Forbittrelse herover i Newhork. 30. Kongen af Sverrig befaler at oprette et Landværn Pommern. Anm. De Franske Tropper blive, under Paaskud af Russerne Occupation af Cattaro, endnu bestandig i Tydskland. - De Østerrigske Krigsfanger, som allerede vare paa Hjemveien til Østerrige, maae gjøre holdt i Schaben. Et Preussisk Troppecorps trækker sig sammen ved Grændserne af SvenskPommern. Maji. 1. Kongeriget Wirtembergs nye Jnddeling og Organisation (Patentet desangaaende udkom d. 18 Martii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
Churførsten af Würsburg ankommer i Würsburg. 2. Russiske Tropper lande paa den Dalmatiske Øe Lesina, men slaaes tilbage af de Franske. 6. Statsministeren General Huth døer, i en Alder af 94 Aar, og alle Officerer ved den Danske Arme faaer befaling at bære Sorg. 8. De Franske bemægtige sig den forhen af Russerne (d. 9 Apr.) tagne Øe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-06
13. Kongen af Sverrig lader de Preussiske Havne ved Østersøen bloquere. - Engellænderne indtage den af de Franske desatte Øe Capri ved Neapel. 14. Ophævelsen af den Engelske Embargo paa Hamborgske Skibe, som have indtaget deres Ladning førend d. 28 Martii. - Derimod befales, at der maa udstedes Caperbreve mod Preussiske, Bremer og Papenburger Skibe. Men Udstedelsen paa følger først d. 29 Maji, og blot imod Preuss. og Papenb. Skibe. 16. De Tydske Kyster og Floder fra Elben indtil Emsbloqueres af Engellænderne. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Nyeste. Skilderie af benhavn. Par Fisker No. 26. Fjerde Aargang. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 10 Januarii, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Fragmenter af en Reise til Kjøbenhavn i Aaret 1839.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Kjøbenhavn er nu ikke allene i Længden og Breden, men ogsaa i Høiden saa bebygt, at det kan rumme dobbelt saa mange Mennesker som før. Vore Murmestere have i egentlig Forstand drevet deres Konst meget høit, thi Bygninger paa til Etager ere ingen Sjeldenhed mere, og naar det saaledes vedbliver, vil Rundetaarn, tilsidst skjules iblandt dem, som en beskeden Viol imellem høit Græs. Paa et Qvadratrum af nogle Tusinde Alen kan man nu bygge en Gaard for 30 Partier, og Kjøbenhavn er saaledes virkelig voxet meget i Høiden. Alle Stueetager beboes kun af Handlende og Professionister; thi om det kun er en Skoflikker, saa troer han at faae flere Sko at flikke, naar han boer i en Boutiqve med store Ruder i Vinduerne og en Glaslampe. Der gives Skoflikkere og Paryk magere, som betale 600, ja 800 Rdlr. i aarlig Leie. Heraf kan Du let slutte Dig til Resten. Efter en nylig udkommen Liste havde Kjøbenhavn i Aaret 1836, 2000 saadanne Boutiquer, En Lappeskræder lod nylig bekjendtgjøre i Avisen, at han, for at forekomme Uleilighed, har aabnet sin Boutique paa Østergade, hvor han har indrettet en Fransk Lappestue, paa hvilket Sted Cavalierer og Damer paa enhver Tid af Dagen kunne faae deres Klæder lappede, stoppede a. efter den fineste Smag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Af Jnstituter vrimler det her, ja det er endog kommet saavidt, at man har indrettet Jnstituter for Umælende, under Navn af anmalske Opdragelsesinstituter. Saaledes har man to for Hunde, hvori disse nyttige Dyr kunne lære Alt, hvad der er nødvendigt at vide for en velopdraget Hund. Hundeinstitutet er inddeelt i sex forskjellige Classer. J den første læres Hundegymnastiken, og i de øvrige undervises i andre Konster og Færdigheder, saasom i at springe over en Kjep, svømme, a. Fornemme Folk sætte deres Hunde der i Kost, og betale for Kost og Logis, 4 Rdlr. maanedligen. Hvert Aar holdes en offentlig Examen og uddeles Præmier til Hunde, som have gjort meest Fremgang i deres Dannelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Da Hunden ansees for det nyttigste og klogeste Dyr, og hver Indretning, der sigter til denne Dyreslægts Fuldkommengjørelse, maa betragtes som meget vigtig, paa en Tid, hvor store Pudelhunde udgjøre den opvoxende Ungdoms bestandige Selskab, saa har Stifteren af dette Jnstitut erhvervet sig udødelig Fortjeneste af Staten, og omtales med megen Hæder i offentlige Blade. Men denne heldige Opfinder har snart fundet en Efterligner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
En vis Hr. v. Canarius, som foregiver at være kommen fra de Canariske Øer, har oprettet et Jnstitut for Canariefugle, hvor han lærer dem at fløite alle Slags Arier, Symphonier og Concerter for 4 Rdlr. om Maaneden. Ogsaa den er inddeelt i 6 Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Børneopdragelsen synes nu at have naaet sin høieste Pynt. Læremaaden og Undervisningen ere ved Opfindelser, især fra Tydskland, blevne saa lette, at Alting bibringes Ungdommen i Leeg og Spøg. Formedelst denne lette Læremethode lære Børn paa 6 Aar nu sex Sprog og sex Videnskaber paa engang. Naar en Dreng nu er 12 Aar gammel, besidder han dobbelt saa mange Kundskaber, som en Rector Magnisicus i min Ungdom. Ligesom vore Frugter nuomstunder blive meget sildigere modne end i gamle Dage, formedelst det forandrede Clima, saaledes blive vore Drenge og Piger meget tidligere modne formedelst den forandrede Opdragelsesmaade. Naturen synes her at have villet holde os nogenlunde skadesløse. Hvad den paa den ene Side lader Solen modne for sildig, det lader den paa den anden Opdragelsen modne saa meget tidligere. Saaledes er Naturen evigen den ømme, upartiske Moder, som altid giver med den ene Haand, hvad den tager med den anden, ja den er i den Henseende nu til Dags næsten den eneste, der ikke fornegter sin Natur. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Indenlandske Efterretninger. J Ribe Stift er i afvigte Kirkeaar copuleret 868 Par, fødte af Mandkjønnet 1787, af Qvindekjønnet 1695, (tilsammen 3482). Deriblandt vare 139 uægte. - Døde, af Mandkjønnet 1457, Qvindekjønnet 1496, (tilsammen 2953). Altsaa 529 flere Fødte end Døde; Dødfødte af Mandkjønnet 87, af Qvindekjønnet 48 (ialt 135). Blandt de Fødte vare to Mødre, som havde hver Trillinger, og som alle endnu levede d. 10 og 15 Dec. 26 Par Tvillinger. Blandt de Døde vare 10 fundne døde paa Marken, 6 omkomne, ved ulykkelige Hændelser, 10 Selvmordere, 32 (! Druknede, 1 Pige paa 11 Aar dræbt af Moderen, 28 Døde mellem 90 og 100 Aar, og 2 af Qvindekjønnet over 100 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
J Aarhuus Stift ere i afvigte Kirkeaar copulerede 1056 Par; fødte ialt 4265 og døde 3250 Personer, altsaa 1015 flere Fødte end Døde, Dødfødte ere ialt 189, nemlig af Mandkjønnet 111 og af Qvindek, 78. Blandt de Fødte ere 1 Sæt dødfødte Trillinger, og 29 Par Tvillinger; i Ægteskab ere avlede af Mandk. 1718 og af Qvindek. 1936, og uden for Ægteskab 232 af begge Kjøn. Blandt de Døde vare 157 Personer, paa 80 til 90 Aar, 27 paa 90 til 100 Aar, og 2 som vare over 100 Aar gamle. Den 6 Jan. Kl. 1 om Eftermiddagen rykkede det 1ste Jydske Jnfanterieregiment ind i Cantoneringsqvarteer i Fridericia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Blandt de Sjeldenheder, som de Franske have forefundet i Brunsvig og sendt til det Pariser Museum fandtes ogsaa en Edda, der, efter Tydskernes og de Franskes snurrige Mening, var skreven paa Fiskehund. Men de have formodentlig antaget Pergament for Fiskehund. De haandskrevne Exemplarer af Edda, som findes paa Kongens og Universitetsbibliotheket i Kjøbenhavn ere begge skrevne paa Pergament, men Antiqvarerne formode, at det er forfærdiget af Svineskind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Den Odenseiske Canal har vel i Aaret 1806 været beseilet af 3 Skibe flere end Aaret forud men i Henseende til Skibenes Drægtighed og Ladningernes Betydelighed har Farten været ulige mindre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Nytaarsdag betroede det Kjøbenhavnske Publicum Fodposten saa mange Nytaarsønsker, at derved de befordrede Breves Tal var over 600.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Den lærde og mærkværdige Oldgrandsker Arndt, som har gjennemreist Norge og gjort antiqvariske Jagttagelser, er nu kommen til Kjøbenhavn. Han har medbragt mange Afskrivter af gamle Jnscriptioner, som han med mageløs Taalmodighed har søgt at forskaffe sig. Hans Færdighed i at tegne har været ham ved denne Leilighed til stor Hjelp. Han har endog aftegnet P. C. Un dals Portrait, som findes i en Kirke i Norge. Han agter endnu at gjøre en antiqvarisk Reise i Bergens Stift, og siden at reise til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
J det Trondhjemske Fattigvæsens Arbeidshuus lader Bogtrykker Stephanson nu udsælge Svovelstikker. Han siger i sin Bekjendtgjørelse, at man formodentlig vil finde bedre sin Regning ved at kjøbe dem der, end af unge Børn, der deels ved denne Handel forsømme nyttige Sysler, deels ofte blive alt for bekjendte med Indretningerne i Byens Huse. Man kunde maaskee endnu lægge til, at enhver vil være bedre tjent med at faae brugbare Svovelstikker end ubrugbare, thi hvor ubetydelig denne Artikel end maatte synes er man endog i Kjøbenhavn dog sjelden istand til at faae en ærlig Svovelstikke, skjønt det i mange Tilfælde kan have ubehagelige Følger, naar man om Nattetider maa søge efter en Svovelstikke som efter en Classelotteriegevinst, og finder 20 Frilodder mod een Gevinst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
For 44 Aar siden begyndte Bogtrykker Rasch at udgive det første Ugeblad i Norge, som han kaldte Norske Jntelligencesedler, men da i de senere Aar hvert Stift har faaet sin Avis, saa har han med dette Aars Begyndelse forandret Ordet Norske til Christiania," og nu kalder han dette Blad: Christiania Jntelligencesedler; men da han engang var i Færd med at mageskifte Titelen, saa burde han ogsaa have forandret det i denne Forbindelse snurrige Ord Sedler til Blade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Udenlandske Efterretninger. Erkehertug Ferdinand af Østerrige er ved Døden afgaaet i sit 52de Aar. Servierne have erobret Fæstningen Belgrad, Foruden de mange Canoner, som man fra Berlin har ført til Magdeburg, bragtes ogsaa fire Slaver af Bronce did, som høre til den store Chur førstes Statue. De gjemmes i det Magdeburgske Tøihuus, hvori der, ligesom i Laboratoriet, arbeides uafladeligen i denne Tid. I den triumpherende Tone, hvormed "der Freymüthige" i Berlin kastede Stridshandsken til alle Pariser Blade kort før det Preussiske Nederlag, meldte den blandt andet under 11 October som et Beviis paa, hvor farligt det var at yttre den mindste Lyd for Franskmændene, at en Skomager i Meisen var næsten pryglet til en Krøbling, da han blot holdt det betænkeligt for Preusserne at maale sig med Franskmændene, hvilken opbyggelige Anecdote ender med den bekjendte Sentents: "Skomager bliv ved din Læst?" Kun tre Dage længer her i Tiden viste Udfaldet, at Skomageren denne Gang havde Ret, og at Skjældsord og Nævehug overalt ere slette Argumenter i Disputeerkonsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Ministeren for det Indre i Frankrige har udgivet et Program, hvori han opfordrer alle indfødte Konstnere til at indlevere Tegninger til det Monument, der til Hæder for den store Armee skal opføres ved Magdelena Kirken. For at bringe Eensformighed i dette Arbeide skulle de alle tegnes efter en bestemt Maalestok, som findes vedføiet. Concoursen staaer kun aaben til d. 20 Febr. Den Konstner, som vinder Prisen, overdrages Monumentets Bygning. De tre øvrige Konstnere, som tilkiendes Accessit, faae deres Arbeide betalt efter den nedsatte Commissions Skjønnende. Programmet er blevet alle Architecterne i Paris tilstillet, Det er ligeledes blevet sendt til alle Departement Præfecter, som skulle tilstille alle de Konstnere det, som ville tage Deel i Concoursen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
J Moniteuren bevises nu, at de Franske Troppers March igjennem det Ansbachske i Oet 1805 ikke var noget Jndgreb i den Preus fiske Neutralitet. Denne Gjennemmarch var iøvrigt ikke nødvendig, siger den, og stod ikke i Forbindelse med Krigsbegivenhederne. Jmellem Frankrige og Preussen existerede to Overeenskomster, hvoraf den ene var sluttet umiddelbar efter Baseler Tractaten, og den anden et Aar derefter. J Følge disse var det den Franske Armee tilladt at marchere igjennem adskillige Preussiske Besiddelser, nemlig de Vestphalske Lande paa den venstre Side af Lippe, og det Anspachske Land, men paa den betingelse, at den i samme ikke skulde tage nogen militair Position, eller forlange Livrancer uden Betaling. Paa Grund heraf marcherede Sambre= og Maas-Armeen, under General Jourdan, herigjennem og tilbage, i Aaret 4, saaledes blev i den anden Coalationskrig den Fransk Bataviske Armee, under Augereau adskillige Gange ført herigjennem, uden at der nogensinde reiste sig nogen Klage eller Reclamation derover. Den Østerrigske Armee, under Erkehertug Carl, gik ligeledes i Aarene 4 og 9 uden Vanskelighed igjennem det Ansbachske, og det samme gjorde endnu nylig Prinds Ferdinand, efter Ulms Overgivelse, for at kunne komme til Bøhmen. Kongen af Preussen havde selv tilladt en saadan Gjennem march ved at opfordre Hessen-Cassel og de øvrige Førster, der ligge bag ved Neutralitetslinien til at lade de forskjellige Franske Corpser frit gjennempassere. Hvor urimeligt og ufornuftigt er det ikke, at favorisere Franske Troppers March igjennem Lande, som ligge indenfor Demarcationslinien, og at besvære sig saa meget over deres March igjennem Lande, som ligge udenfor samme, og ved formelige Tractater er undtagne derfra? – Vigtig for det sidste Feldttog har iøvrigt denne Gjennem march aldeles ikke været. Linien ved Jller var allerede indsluttet, og den ved Donauworth med Magt gjennembrudt af Marchal Soult, som ikke var marcheret igjennem det Ansbachske, førende endnu Marchallerne Davoust og Bernadotte, som gik igjennem Landet, vare ankomne; de kunne altsaa ikke bidrage til Operationerne ved Jller. De ankom ikke paa den Punct, hvor de kunde virke, førend man havde sat dem over Lech og Donau. De havde altsaa ligesaa godt, og maaskee med langt større Fordeel kunnet gaae over Donauworth. De marcherede derigjennem, fordi det befaledes af Keiseren, uden at han just satte noget Værd derpaa, men fordi han vidste, at denne Provinds ikke var indbefattet under det nordlige Tydsklands Neutralitet. - Den Preussiske Officier, som skulde protestere derimod, ankom iøvrigt meget sildig og uventet, da de Franske Colonner allerede vare trængte dybt ind i Landet, og forkyndte Protestationen hos ikke commanderende Officerer, hvor den i intet Tilfælde kunde være af nogen Virkning, da den burde forkyndes Keiseren som øverste General. 30 Vogne med Sachsiske Contributionspenge ere d. 31 f. M. ankomne til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Det hedder, at den i St. Petersborg værende Østerrigske Ambassadeur Greve v. Meerfeldt, skal med det første gaae til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Moniteuren af 26 Dec. indeholder Anmærkninger over følgende Yttringer i Engelske Blade: 1) Adskillige fra Petersborg kommende Reisende forsikkre, at en Russisk Armee paa 400,000 Mand er paa Marchen til Preussisk Polen. Anm. Naar denne Armes er slaaet ville de Engelske Basuner ikke trættes ved at gjentage, at Russerne kun havde 80,000 Mand under Vaaben, og at de Franske vare 10 mod 1. Denne Tactik har i 15 Aar været den samme. 2) (Den bekjendte Udladelse angaaende Sequestrationen af fremmede Capitaler i de Engelske Fonds). Anm. Fastlands=Beboere, lægger Mærke til dette Sprog, og lærer at kjende deraf den Puniske Skræk, Engellænderne ville tage de Capitaler, J have nedlagt i offentlige Fonds, under Beslag. Enten de nu gjøre det eller ikke, saa er det dog beviist, at de, da de have havt det i Sinde, engang ere istand dertil. 3) (Angaaende samme Gjenstand. Anm. 3. Dette Exempel vil være en stærk Leetion for hele Fastlandet. Jndividuer vilde ruineres; men fortjente dette Offer for Forblindelse vel at beklages:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Efter Denons befaling skulle de skjønneste Malerier i Salgthaler Galleriet, de sjeldneste Stykker af det Brunsvigske Naturaliecabinet og de kostbareste Haandskrivter i Wolfenbatten, sendes til Paris. Blandt Malerierne ere nogle og 80, som Hertugen allerede havde ladet indpakke, for at faae dem bort. Men man er kommet efter dem hos de Privatfolk, de laae skjulte hos. Der findes Arbeider af de berømteste Mestere deriblandt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-01-10
Den Contribution, Hessen skal betale, beløber sig til 7 Mill. Rigsd. - Den i Weissensee fundne Skat skal langt fra ikke være saa betydelig som man i Begyndelsen foregav.