Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-01-12
Beregner Man Spaniens Befolkning til 11 Millioner og de spansk amerikanske Colonier til 15, saa see vi, hvilken Gienstand det øvrige Europa havde for sin Kunstflid, saalænge Moderstatens Forhold til sine Colonier var urokket af Jnsurgenters Hære. Hine 40 Millioner Piastre, der aarligt gik fra Amerika til Spanien, kunde netop betale det Arbeide, der i Frankrigs, Storbrittaniens, Hollands og Tydsklands Fabriker forfærdigedes deels for Beboerne af selve den pyrenæiske Halvøe, deels for de store Vicekongeriger i det spanske Nord= og Sydamerika. En hver europæisk Stat fandt sin Regning ved det Forhold, hvori Spanien stod til sine Colonier, og uden en klog Benyttelse af dette Forhold havde Europals Cultur aldrig naaet sin nuværende Standpunkt. Ved dets Opløsning maa Europas Erhvervvirksomhed synke, thi Virkningen maa forsvinde med Aarsagen. Spørges nu, naar det europæiske Arbeid standser, fordi de amerikanske Penge udeblive - hvormed vil Europa da betale hine 6 - -8 Millioner for Vare, det største Deelen faaer fra Amerika, (Efter Andres nener Nationalkalender, zweiter Zugabe, P. 11), Det osmanniske Rige, hvorpaa alle Blikke nu ere fæstede, er opkaldt efter Osman, en kjæk og heldig Røverhøvding, der, i Spidsen for en Hær af Ransmænd, undvegne Slaver og Fanger, paa Ruinerne af Arabernes, Seldschuckernes og Mongolernes Magt grundede den osmanniske Tyrkestat i Asien og i Aaret 1300 anmassede sig Titel af Sultan. Efter ham hævede otte store Fyrsters Mod og statskloge, Virksomhed, i Løbet af halvtredie Aarhundred, hiin Stat til den første Vaabenmagt i Europa. Osmans Sønnesøn, den tappre Soliman, besluttede, at paatvinge det lille, i hans Øine foragtelige, indbyrdes uenige Europa Mahomeds Lære og seierrig betraadte han denne Verdensdeel Aar 1355. Hans Søn Amurat 1. erobrede (1360) Adrianopel og beseirede med sine nye, af ranede, i Jslammismen opdragne Christendrenge dannede Soldater (Janitskarerne, Tyrkens første staaende Hær) Macedonien, Albanien og Servien. Men da han paa Valpladsen ved Kaschau frydedes ved sin Seir, kaldte Servieren Corbilitza, der forgiæves havde kæmpet for sit Fædre. lands Frihed og haardtsaaret laae paa Jorden i sit Blod, ham til sig, greb ham fat og stødte ham Dolken i Hiertet saa Seierherren døde med den Overvundne (1389). Efter ham trængte den vilde Bajased, med Tilnavn Lynet, frem ligetil Constantinopel. Han slog de Christne ved Nikopolis (1397) byggede et fast Slot ved Bosphorus og paa lagde den græske Keiser en Tribut. Muhammed 1 trængte frem lige til Salburg (1415) medens de Christne for at skaffe Kirken Fred, paa Conciliet i Costnitz brændt Hus og afsatte 3 Pavster. Tillige beseirede han VenediHam fulgte den vise og tappre Murad 2. Han sluttet Fred og nedlagde Regieringen. Men Paven løste Ungarn og Polens Konge, Vladislaus fra hans Eed og de Chri ne trængte frem ligetil det sorte Hav. Da omgiordet Murad sig atter med Osmans Sabel, nedkaldte Himle Hævn over de meensvorne Christne og slog dem ved Varn, (1444). Kong Vladislav selv fandtes blandt de Døde Endnu engang frasagde den store Murad sig Tronen i endnu engang kaldte Faren ham tilbage derpaa. Han slig de Christne andengang ved Kaschau (1449). Muhame2. fuldendte det statskloge Erobringsværk. Rask angrik han Constantinopel; det faldt den 29de Mai 1453 og Chastenkeiseren, Constantin Il. begrov sig under sin Trone Ruiner. Fra den Tid af blev Stambul den høie Port Sæde. 1456 erobrede han Morea. Forgiæves kalde Pe Pius 2. Christenheden til Vaaben. Muhamed erobrelig (1465) Epirus og (1470) Resten af Bosnien. Derphafratog han Venetianerne Negropont og Lemos, Genuserne Kaffa og tvang de krinske Tartarers Khan til at hykes sig (1473). Alt havde han erobret Otranto i Neam(1480), da døde han midt i sine store Planer mod RomsoPersien. Hans Sønnesøn Selim 1. Slog Perserne OMamluckerne og erobrede (1517, Ægypten, Syrien har Palæstina. Mecca underkastede sig og Arabien skiænHalvtredsindstyve Aar vare Osmannernes Vaaben tilla- og tilvands Asiens og Europas Skræk, især under Sterleyman 2. Han underkastede sig Bagdad, Mesopenien, Georgien, halve Ungarn og havde sikkert plads Mahomeds Banner i Europas Hierte, hvis han hast vidst, at give sine Planer Sammenhæng og Fasthed. S ledes steg Halvmaanens Vælde; franuaf begyndte den dale. Siden Suleymans Død (1566) til vor Tid h. atten Sultaner regieret og blandt dem alle ikke to mo Krigere, ikke een seierrig Fyrste. Thi disse Herskere i fra Fængslet paa Tronen og levede i Serallet, indtiikke sielden igien stege fra Tronen ned i Fængslet. enkelte store Vezierer opholdt Statens Fald. Jndvorsank Folket stedse dybere. Udvortes blev Porten en B. for den europæiske Politik. Medens Europa skred fra hver Freds= og Krigskunst, vedbleve Osmannerne at he ved det Gamle. Janitskarerne og Statholderne giorde lige Oprør. Derfor væbnede sig Despotens Mistanke, Dolk og Strikke og feigt opoffrede han sit Divans dygMænd for Soldaternes Had. Jalmindelighed lodfølgeren sine Brødre myrde og selve Sultanen blev jeg dræbt eller afsat. Mustapha 1. blev togange stødt fra nen (1618 og 1623); Osman den Anden blev strangne . Jbrahim ligesaa (1648); Selin 2 blev af sit Kanastet i Fængsel (1687); Achmet 3, ligeledes (1730). Hvert Aar svækkedes Portens Magt ved udvortes Krig, og Advortes Oprør. Grækernes Frihedsaand vaagnede og trede sig, dog endnu kun i afmægtige Forsøg. Den nuværende Storsultan, Mahmud 2., (f. 1785) kom paa Trøsen 1808 og arvede efter sin myrdede Formand, Se lin, en Krig med Rusland, der endtes med Freden til Bildharest (1812). Denne Fred er nu paa Nippet at vorde brudt. Snart kan Grækernes Sag føre en russisk Hær over Rigets sidste Bolværk, over Hæmus's Høie, ned i Adrianopels Sletter og videre for Hovedstadens Porte!