JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Følgeblad til Fyens Stiftsavis Nr. 5. og ter at per Gunge ringrer gugerror vjuncter ny Fridskrivt Tiltrinluf Pd Det stilske P. ingenlunde uvæsenligt Maader anrete- og Amortisations=Brevene udstectionen og underskrives af alle 5 er, samt forsynes med Jnstitutets Si directionen anseer sig forpligtet til at den strengeste Taushed med Hensyn itutet og dets Forretninger Vedkom hemmeligt bør at holdes, og paa ge Jnstitutets Contoirpersonale samme telse. hvad Directionen i dens Samlinger nedskrives i en dertil indrettet Fo 8-Protocol, der dog kun føres til den ter. (Opslaaet vacant den 2 Jan.) - Borup Sognekald i Aarhuus Stift, gl. Angivelse 240 Rd. (Opslaaet vacant den 7 Jan.) - Embedet som By= og Raadstueskriver i Nakskov samt Herredsskriver i Nørre Herred. (Opslaaet vacant den 8 Jan.) - Toldcontrolleurposten i Elmshorn, hvormed er forbunden en aarlig afdragsfri Gage af 600 Rbd. - En Postconducteurpost i Hertugdømmerne, som er tillagt en aarlig Løn af 350 Rbd. samt reglementeret Mundering. - En Underbetjentspost ved Ringsted Consumtionssted, hvormed er forbunden en aarlig Gage af 240 Rbd., foruden Procentandeel, der imidlertid i forrige Aar ikke er falden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Skibs= og Handels-Efterretninger. Ved Glückstadt er Farvandet frit for Jis saa langt Øiet naaer; i Elbens Munding ved Curhaven derimod har Jismassen ikke formindsket sig, saa at flere Skibe, der i disse Dage vilde seile ind i Elben, igjen have maattet gaae til Søes. Kornpriser i Hamborg den 7 Jan.: holst. Hvede 150 a 173, dansk Rug 136 a 145, dansk Byg 25 a 110, holst. Havre 66 a 78, Ærter 125 a 150 Rd. Cour. pr. L.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Reisende over Storebelt, fra 7 til 11 Januar. Fra Fyen til Sielland; Lieuten. Schmidt; Skipper Tønnesen; Toldkass. Petersen; Dhrr. Haxthausen, Hansen, Laer, Seydel, Lythans, England, Unbekannt og Sørensen med Kone Dr. Hornemann, Propr. Ring; Frøken Graae; Handelsf. Andersen, Kjøbmd. Gesner; Skipper Meltz; Hr. Rasmussen, og Søn: Skibsf. Jensen. Fra Sielland til Fyen, Pastor Bagger og Familie: Jfrr. Larsen, Hardy, Hegon og Robel; Discipel Tornøe; Lieuten. Abrahamson; Capit. Schyth; Justitsr. Lunding; Cand. Bloch Dhrr. Crone, Petersen, Møller, Feuerhertz, Frahn, Schou, Dessauer, Johnsen, Rainals, Sørensen, Zimmermann og Bech Skomager Roeskilde og Søn; Propriet. Friis og Tjener. Dødsfald. Mad. K. M. C. Brockmann Gerner, f. Møller, 41 Aar; forhenv. Jnstitutbestyrerinde W. C. Linde, 59 Aar; forhenv. Høker S. Rasmussen, 58 Aar; Stud. theol. L. A. Larsen, 22 Aar; Politibet. C. F. Petersen, 59 Aar; forhenv. Postbud Rindom, 84 Aar; Jfr. C. M. Jensen, 16 Aar; Jfr. A. M. Gjødesen, 71 Aar ; Mad. R. Nygaard; Mad. F. Jeppesen; Skomagerm. A. Merz, 45 Aar. Alle i Kbhavn. - Mad. A. K. Hannibal, f. Petersen, i Helsingør, 43 Aar; Gaardeier J. N. Ladensach, paa Særslevgaard pr. Holbek, 36 Aar; Jfr. C. C. From, i Vordingborg; Kjøbmd. C. Andersen, i Viborg, 64 Aar; Mad. J. Møller, f. Pedersdatter, i Randers, 74 Aar; Jfr. P. M. Fangel, i Aarhuus, 15 Aar; Guldsmed C. C. Hansen, i Aarhuus, 62 Aar; L. A. Lauritzen, i Randers, 14 Aar; Capellan W. C. Lakjer, Spentrup pr. Randers, 37 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
(Jndsendt.)Der har i den senere Tid i de fyenske Aviser været ført temmelig levende Debatter i Anledning af de nye Valg af Deputerede til Stænderforsamlingen for det nu indtraadte Sexenium, hvilket giver Forfatteren af disse Linier Anledning til i al Korthed ogsaa at yttre sine Tanker om denne Sag. Naar der har været gjort opmærksom paa, at Professorerne Schouw og Clausen ere valgbare i de mindre Landeiendom mes Valgklasse, da kan herimod ikke være noget at indvende, da disse tvende Mænd have været en Prydelse for den Roeskildske Stænderforsamling, men det kan vel neppe føre til nogen Nytte for Fyens Vedkommende, da de sikkerlig Begge ville blive valgte i deres resp. Valgdistricter, og at vælge en og samme Mand for flere Districter er vistnok meget uhensigtsmæssigt. Naar der ligeledes, med en Art Suffisance, har været henpeget paa enkelte Valgcandidater, og det igjennem flere Valgklasser, som de, der fornemmelig burde haves for Øie, da kan Jndsenderen heraf ikke billige en saadan Fremgangsmaade (der mulig ogsaa kan have været ubehagelig for adskillige af de Paapegede), fordi det forekommer ham at røbe vel megen Tillid til sig selv og alt for liden Tillid, ja selv Agtelse til og for Vælgernes Forstand, Omsorg for eget Vel og Kiendskab til de Valgbare i de resp. Valgdistricter. Hvad i Særdeleshed Sædegaardseiernes Valgklasse angaaer, da vil en saadan Henpegen vistnok være aldeles uden Jndflydelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
J Henseende til, at enkelte Mænd have fundet dem foranledigede, førend Valg skulde foretages, offentligen at erklære, ikke at ville modtage Valg, da maa Jndsenderen være af den Formening, at saadan Erklæring, naar den ikke støtter sig paa særdeles overveiende vægtige Grunde, baade er at beklage og at misbillige; thi naar dygtige, retsindige, uegennyttige og for deres Fædrelands Vel interesserede Mænd ikke vil modtage Valg til Stænderforsamlingen, hvem faaer man da derinde? Jeg synes at saadanne Mænds Samvittighed maa gjøre dem megen Bebreidelse, dersom, formedelst saadan Frasigelse, et mindre heldigt Valg finder Sted. At, paa den anden Side, Mænd selv fremstille dem som Valg candidater, der frem for andre ere egnede til Deputerede, synes mig at være saa aldeles stridende imod den danske National characteer, at en saadan offentlig Selvfremstillelse røber en meget stor Portion Fripostighed og Arrogance; men Folk af den Calliber gjør man dog nok bedst i ikke at vælge. Man kan vel desuden være temmelig overbeviist om, at de Mænd, der fremstille eller tilbyde dem selv som Valglandidater, have en eller anden hemmelig Grund, men som de naturligviis ikke tør være bekjendt at opgive, hvorfor de saa heftigen ønske at blive valgte. Den negennyttige Mand, den, som ikke har noget Skjult bag Bret, spørge sig selv oprigtigen, om han vel vilde vove at fremstille eller tilbyde sig selv som Valgcandidat i En kan f. Ex. ønske at blive valgt, fordi han maaskee kan gjøre Regning paa - uden just at savnes hjemme - at kunne oplægge endeel af sine Diæter i den Tid han tilbringer ved Stænderforsamlingen, ubekymret og hvad Nytte han forresten gjør derinde; en Anden kan ønske det af Forfængelighed, eller forat fremme en eller anden egennyttig Hensigt og desl. Det vil vel derfor være det klogeste, ikke at tage Hensyn til Saadanne. Angaaende Valg af Embedsmænd, da kan det ikke negtes, at mange, om ikke størstedelen af de bedste Capaciteter, saavel i den Roeskilder som i den Viborger Stænderforsamling, have henhørt til Embedsklassen, og der kan følgelig ikke være Betænkelighed ved at vælge en Embedsmand af saadan Capacitet, dersom man ikke i sin Valgklasse har en ligsaa dygtig Capacitet uden for Embedsstanden; thi dersom i saa Henseende To staae hinanden lige, da vil det dog nok være det retteste, ikke at vælge Embedsmanden, thi det kan dog ikke negtes, at denne, især om han ønsker og trænger til Befordring, i sin Virksomhed i Stænderforsamlingen ikke staaer saa fri og uafhængig som den privare Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Dette er mine Tanker, Publicum maa nu afgjøre om de Pseudonymus. fortjene Paaagtning eller ei. (Forlangt indrykket.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Under Valgforhandlingerne her i Odense de forrige Uger erklærede Hr. Ove Thomsen offentlig, da en Stemme faldt paa ham, at han var aldeles bestemt paa ikke at modtage noget Valg, og benyttede Leiligheden til, næst at rose sin Patriotisme og sit Frisind, samt fremhæve sin uafhængige Stilling, at meddele hvorledes han forlængst havde sagt det Samme til Andre. Hvorledes kan man nu bringe i Overeensstemmelse med disse offentlige Erklæringer, at bemeldte Hr. Thomsen, som det høres fra Kjerteminde igaar, dersteds underhaanden har stillet sig eller ladet sig stille som Kandidat. Sømmer det sig for nogen Mand, der ikke vil fornægte al Charakterens Aabenhed, at handle saaledes: Og hvorledes kan Hr. Thomsen, der dog maa være sig bevidst, hvor maadelig en Rolle han spillede da han i 1844 var i Roeskilde, have den mildest talt meget store Ubeskedenhed at ville stille sig paa en Plads, til hvilken Medborgeres Tillid og den offentlige Mening forlængst har udpeget de to hæderlige Mænd, Agent Bruun i Assens og Pastor Leth i Middelfart? Spørgsmaale, som udbedes besvarede af Kyndige. Skal Bestemmelsen i Fr. 10 Jan. 1698. IV Cap. 8 9 om Opmaal anvendes ogsaa nu, da Kornvarerne ere bedre rensede og saaledes af en bedre Qvalitet, end den Tid da Bestemmelsen gaves, og kunde dette Spørgsmaal ikke være en hensigtsmæssig Gjenstand til af Provindsialstænderne at drøftes: Kan Opmaal billigen forlanges, naar Bonden først maa levere Landgildekornet i een af de første Maaneder i Aaret efter at Kornet er avlet? Naar Landgilden efter Ordre leveres directe til Kjøbmanden, bør Yderen da desuden særlig levere Overmaal til Herskabet, eller betale derfor Naar Fæstebrevene indeholde, at Landgildekornet skal præsteres til en vis Vægt, og ingen Overmaal er betinget aparte, bør da ogsaa i dette Tilfælde Overmaal gives: En Fæster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
AVERTISSEMENTS. At min inderlig elskede Mand, Kammerherre, Oberst Joseph Nicolai Benjamin Abrahamson, ved Døden blev mig berøvet den 6 Januar 1847, er det Sorgens Budskab jeg herved bringer fraværende Slægt og Venner. Odense den 12 Januar 1847. Sophie Abrahamson, fød Frisch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Onsdagen den 6 Januar bortkaldtes ved en stille og rolig Død vor elskede Fader og Svigerfader, Forpagter Johan Sünckenberg Voigt paa Pæregaard paa Langeland, i en Alder af 75 Aar, efter at hans trofaste Hustrue, vor kjære Moder og Svigermoder, faa Dage i Forveien af Forsynet var hjemkaldt til den evige Hvile. Dette bekjendtgjøres sørgeligst af de Afdødes Efterladte. Udkommet er:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Digte af Mattison. 4 Mk. Faaes i alle Boglader i Danmark, og i Odense i den Hempelske Boghandel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Kongelig dansk Hof= og Stats-Kalender for 1843. faaes indb. for 3 Rbd. i Odense hos J. Milo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Fyens Stifts Læseforening. J Aften (Tirsdag), Kl. 8, fortsætter Hr. Manzius Oplæsningen af Øhlenschlægers Aladdin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Søndagen den 17 Januar, Kl. 7, bliver Aftenunderholdning og Assemblee i Odense Klub. Stiftelsen af 18 September. Siden 2 Septbr. 1846 (see Avisen Nr. 187 f. A.)er til Stiftelsen indkommen følgende Bidrage: J Gaver eengang for Alle. En, ifølge Forlig ved Politiretten, erlagt Mulkt 5 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Fra Committeen for et den 15 og 16 Septbr. afholdt Skyttelaug, indsendt som Overskud 30 en Unævnt, til glad og taknemmelig Erindring om 3 Januar "M. C. H. 3 Januar. 25. Tilsammen 70 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
J det Hele er til Dato indtegnet i Bidrage: 2716 Rbd. 95 s. Eengang for Alle, Aarligt Bidrag i bestemt Tid, ialt 211 Rbd. 3 Mk., som vil udgjøre 1244 - - Aarligt Bidrag i ubestemt Tid . . Jalt 4124 Rbd. 95 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Jdet vi bevidne Enhver, som har bidraget til at fremme Stiftelsens veldædige Øiemed, vor inderlige Tak, tillade vi os at gjentage vor Jndbydelse til, fremdeles at virke for dens Udvidelse. Odense, i Directionen for Stiftelsen 18 Septbr." den 9 Januar 1847. Sim. Hempel. N. E. Fich. A. B. Koppel. Chr. Hansen. Helm=Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Undertegnede føler Trang til offentlig at udtale min bedste Tak til Hr. Bataillonschirurg Rosendahl, der i den haarde Sygdom, som i de sidste 3 Maaneder er overgaaet mit Huus, ei alene ved sin Lægeduelighed reddede eet af mine Børn fra den nære død, og næst Guds Hielp gjengav ham sit Helbred, hvor usandsynligt og næsten utroligt dette end syntes, men som ogsaa ved sin Utrættelighed og Omhyggelighed gjorde Alt for at lindre og hielpe de andre 5 Patienter, saa at de nu Alle ere ved god Hilsen igjen. Og denne min offentlige Taksigelse fremsætter jeg saameget hellere, som jeg veed, at Mange istemme den med mig; thi det er mig fuldt bekjendt, at Hr. Rosendahl ikke blot gratis har ydet Lægehielp til flere fattige Familier, men endog selv bragt Lægemidler til de Syge og Brød til Sunde, og offereret egne Klæder til deres nogne Børn, og dette afgiver visselig Vidnesbyrd om denne Mands ædle F. C. Petersen, Hjerte. Bundtmager. Faaborg den 6 Januar 1817. Da Kobbersmed David Johan Lange, som i noget over et Aar har været etableret her, Natten mellem den 2 og 3 dennes hemmelig er bortdraget med alt sit Gods, uden at betale os vort Tilgodehavende, saa opfordre vi ham til at afgjøre sin Gield, og derhos troe vi at burde gjøre Publikum opmærksom paa, hvorledes han her har endt sine Forretninger, for at han andensteds kan være tilstrækkelig bekjendt. Bogense den 5 Januar 1847. Burchardt. Kage. M. Jürgensen. A. C. Schvaner. Alle og Enhver advares herved for, et paa mit Navn at udlevere Noget, uden Contrabog eller skriftlig Ordre. F. Duch jun., Skrædermester paa Nørregade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Jfølge Stiftamtets Ordre af 23 f. M., bringes herved til almindelig Kundskab, at en af Mechanicus Hansen i Lumbye forfærdiget Slagmaskine staaer til Afbenyttelse uden Betaling hos Væver Chr. Rasmussen i Brabek. Bjerge Aasum Herreders Contoir den 6 Januar 1836. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Da durch das ersolgte Ableden meines Freundes des Herrn Ludwig Walter, seit 1832 Theilhaber meiner Handlung, die Firma von A. F. Naht 8 Walter, erlischt, so beehre ich mich hiermit die Anzeige zu machen, das ich das Geschaft, wiederum wie früher, für meine alleinige Rechnung unter der Firma von Ad. Fr. Naht & Co. ungestort fortsezen werde, und empfehle mich dem Wohl wollen meiner Freunde besteens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Lübeck d. 1 Jan. 1847. Adolph Friedr. Nat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
En honet Familie paa Landet ønsker at faae en lille Søn anbragt hos en Familie, hvor der holdes en Huuslærer, hvorimod der ønskes en lille Pige, der i Forening med en Datter af Huset paa 12 Aar skal nyde Veiledning af en duelig Lærerinde i Sprog, Musik og alle nu brugelige Haandarbeider. Moderlig Omhu og Pleie skal ikke mangle. De herpaa Reflecterende bedes at aflægge en Billet paa Adressecontoiret mærket A. B.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Meierske søges. En ferm Meierske kan faae Plads til 1 Mai paa Krumstrup men uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
En duelig Meierske søges i et Meierie, hvor der holdes en 70 Køer, og som tillige kan gaae tilhaande i Huusholdningen, helst en af Bondestanden. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
For en duelig Meierske med gode Anbefalinger er en Tjeneste ledig til 1 Mai paa en Herregaard i Fyen, hvor der holdes 60 a 70 Køer. Adressecontoiret meddeler nærmere Underretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
For en duelig, ædruelig og skikkelig Havekarl, der kan forevise gode Anbefalinger, er Plads ledig 1 Mai eller tidligere paa en Hovedgaard i Fyen. Adressecontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
En flink og duelig Havekarl kan til 1 Marts d. A. erholde en god Tjeneste paa en Herregaard paa Langeland. Man henvender sig til Adressecontoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Af Umyndiges Midler under Baroniet Schelenborgs Overformynderie er 180 Rbd. 68 s. strax at erholde til Laans, mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende derom henvende sig til undertegnede commit. Overformynderibestyrer. Schelenborg den 8 Januar 1847. G. F. Krarup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
308 Rbd. 32 s., Umyndiges Midler under Salling Herreds Overformynderie, kan strax erholdes til Laans, mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man enten personlig eller portofrit henvender sig til Undertegnede. Salling Herredscontoir, Faaborg den 6 Januar 1847. C. N. Wiborg, const. af alle Sorter Kjøkkenværter; ligeledes landoeconomiske Frøsager, saasom Kæmpe=Kaalrabi, Rotobager, flere Sorter, Turnip, Aggerroer og Runkelroer, kan bekommes til billige Priser hos Gartner Eltzholtz paa Brahetrolleborg. NB. De, som ønske flere Lpd. af een eller anden Sort, bedes saasnart mulig at tilstille mig deres Ordre. Guano,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
ægte afrikansk, faaes billigt hos H. Kruuses Sønner. Nyborg den 11 Januar 1847. Favnebrænde, der staaer i et aabent Huus og som er fuldkommen tør, er tilkjøbs paa Juulskov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
God storslagen tør Favnebrænde kan erholdes frit tilkjørt, for 10 Rbd. Favnen paa Vestergade hos W. Edsberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
J No. 256 paa Vestergade er strax tilkjøbs 20 Læs god Gjødning; sammesteds staaer 1500 Stkr. Muursteen til Salg. J Klaregaden Nr. 634 er en Leilighed til Leie til Paaske Flyttetid, bestaaende af 2 Stuer til Gaden, Kjøkken, Spisekammer og Loft, om Leien akkorderes med Skomagermester Dobbel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Licitation over Steen til Brolægning Torsdagen den 11 Januar 1817, Formiddag Kl. 10, bliver i Stadens Raadhuus afholdt Licitation over Leverance af 150 J Favne hugne qvadrerede Brosteen til Brolægning i Byens Gader, efter Conditioner, som ere til Eftersyn her paa Contoiret. Odense Auctionscontoir den 23 Decbr. 1846. F. Benzon, const.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-12
Fyens Stiftsavis, redigeres af N. Seedorff, udgives i Odense 8 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-13
Onsdagen, Jndhold. Fædrelandet. Stænderforsamlingen i Fædrelandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-13
Stænderforsamlingen i Viborg. J det 43de Møde den 19 Decbr. blev foretaget til endelig Behandling Sagen angaaende Udkast til en Anordning om Trykkefriheden. Ved Afstemningen blev Committeens Hoved-Jndstilling: At Forsamlingen, saafremt det foreløbige Gjennemsyn af Blade og Skrifter indtil 24 Ark ikke ophæves, paa det Jndstændigste vil fraraade Udkastets Emanation som Lov; antaget med 39 St. med 9.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-13
Kjøbmand Rees Amendement: At det henstilles i Præmisserne som ønskeligt, at Adgangen til Bogtrykkeri drift stilles lige med alle andre industrielle Næringsbrug, forkastet med 37 St. mod 12. Committeens Jndstilling, for det Tilfælde at den specielle Censur hæves: 1) At Cautionsbeløbene forhøies saaledes, at der for ethvert af de i § 11 omhandlede Blade eller periodiske Skrifter bliver, naar Bladet skal udkomme 1 eller 2 Gange om Ugen, at stille Sikkerhed, paa den i 8 13 omhandlede Maade, af 2000 Rbd.; og hvis det skal udkomme oftere, da 1000 Rbd. til for hver Dag, dog i intet Tilfælde mere end ialt 6000 Rbd., om Bladet end udkommer over 6 Gange ugentlig; antaget med 39 St. mod 11. 2) At disse forhøiede Cautionssummer for Blade, der udkomme fra et Bogtrykkeri i Provindstæderne, blive at erlægge med 1000 Rbd., naar Bladet skal udkomme 1 eller 2 Gange om Ugen, med et Tillæg af 500 Rbd. for hver Dag det skal udkomme oftere, dog at Cautionssummen i det Hele ei overstiger 3000 Rbd., antaget med 39 Stemmer mod 11. Committeens Majoritets (Jespersen, Holst, Nyholm Jndstilling: At Forsamlingen i Præmisserne til dens Betænkning optager de af Majoriteten udtalte Anskuelser og Pressens Stilling og Ønsket om en større Retsgarantie for Trykkefriheden i dens Virksomhed, samt i Forbindelse hermed henleder Hs. Majestæts allerhøieste Opmærksomhed paa Jndførelsen af Eedsvorneretter i Trykkefriheds-Sager, som et folkeligt Retsinstitut, der netop i disse Sager synes fortrinligt skikket til at yde Regjeringen og Folket den rette og ønskelige Rets=Garantie; forkastet med 34 St. mod 16. Committeens Jnd stillinger: At det indstilles til Regjeringen, for det uventede Tilfælde, at det forelagte Lovudkast ikke skulde emanere som Lov: 1) At Plak. af 3 Juni 1846 udkommer som provisorisk Lov, dog med den Forandring, at den nærmere Bestemmelse, der i 81 er givet Begrebet af de de privilegerede Blade forbeholdte politiske Nyheder og Efterretninger udgaaer, saa at de Ord i Paragraphen: hvad enten Samme bestaaer i politiske Nyheder og Efterretninger, eller bemærkninger over fremmede Staters Forfatning eller Forvaltning, eller over det gjensidige Forhold imellem dem indbyrdes eller til det danske Monarkie, - bortfalde, hvorefter det overlades til Domstolene, efter den hidtilværende Lovgivning at bestemme Omfanget af det omhandlede Begreb; antaget med 35 St. mod 16. 2) At der – for det Tilfælde, at der ikke maatte blive udarbeidet et nyt Lovudkast om Trykkefriheden i det Hele til Forelæggelse for de først sammen trædende Stænderforsamlinger - forelægges disse Forsamlinger et Lovudkast til Betænkning angaaende de i Plak, 3 Juni 1846 omhandlede Punkter; antaget med 45 St. mod 6. - Til endelig Behandling blev der
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-13
Blandinger. Odense. efter foretaget Sagen, betræffende Udkast til en Anordning, hvorved adskillige af de Sager, der nu behandles ved Overpolitiretterne for Landet, henlægges under Landsoverretterne. Ved Afstemningen blev Committeens Majoritets Hovedindstilling: At Amts- og Lehns-Overpolitiretterne aldeles maatte ophæves, og samtlige de under dem nu henhørende Sager henlægges under de almindelige Landsoverretter; antaget med 24 St. mod 23.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-13
Blandinger. Den danske Minister i Stokholm, Grev Moltke, havde den 29 f. M. Afskedsaudients hos den svenske Konge, og var derpaa til Taffels hos Hs. Majestæt. Torsdagen den 31te afreiste Greven fra Stokholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-01-13
Fra Nykjøbing skrives under 9de, i Loll.-Fst. A.: "I Tirsdags, Onsdags og Torsdags fuldbyrdedes Stændervalgene for Kjøbstædernes 9de Valgdistrikt Nakskov, Rødby og Maribo.). Hr. Boghandler Thierry i Nakskov valgtes til Deputeret med 130 St. og Cand. juris Hother Hage til Suppleant med 93 St. Næstefter disse Mænd havde Prokurator Bonnezen i Nakskov de fleste Stemmer, nemlig 89. Ved Valgets Begyndelse i den sidste By (Maribo) stod Prokurator Bonnezen overst med sine 89 St., af hvilke han i Nakskov (hvor der af 94 Vælgere mødte 68) havde erholdt 35 og i Rødby (hvor der af 73 Vælgere mødte 62) 54 St. dernæst Boghandler Thierry, der i Nakskov havde 33 og i Rødby 48 St., og endelig Cand. Hage, der i Nakskov havde 36 og i Rødby 8 St. Da traadte Vælgerne i Maribo op i en stærk og fast sluttet Kolonne og gave Sagen et forandret Udseende. Af 55 valgberettigede Borgere mødte 49, der Alle uden Undtagelse gave deres Stemmer til Boghandler Thierry og Cand. Hage, der saaledes bleve de Seirende. Ligesom der i det Hele i dette Distrikt har viist sig en priselig Jnteresse for Valghandlingen, saaledes er det især Maribo, der i denne Henseende har givet et Exempel, som vi ikke kunne Andet end af Hjertet anbefale til Efterfølgelse i ethvert tilbagestaaende Valgdistrikt."¬