Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-09-16
Paa Krabbesholm og Gieddesdal Tillæg af engelsk Race, Tillæget er faldet efter en udmærket engelsk Tyr paa Krabbesholm, og Kalvene lagte til paa holsteenske Køer fra Tønder. Qvæget fra Tønder er en stor rød Art, halv Marsk, som Brændeviinsmændene søge i Kjøbenhavn, fra dem kunne gode Kalve til Tillæg erholdes. flere Hovedgaarde tillægge selv Kalve af anførte Racer. Hvilken Race der bør have Fortrinnet, derom er man ikke enig. Angaaende Schweitzer Racen fra Berner Hochland, da tilstaaer man, at den er den bedste, med Hensyn til Størrelse og Melkerighed, men kostbar at opføde og holde, den forlanger bedre Græs og Høe om Vinteren, end her til Lands er brugelig. Den Tyroler Race er særdeles trivelig: Fedekalve til Salg af den Art betale sig vel og søges af Slagterne. Man anseer den for en stærk og trivelig Race, som haver god Huld endog paa mager Græsning, men meer passende til Fedeqvæg end til Malkeqvæg. Flere ynde det holsteenske Qvæg, som Malkeqvæg, og det jydske til Fedning, man siger en Race, som er noklet og graadig. Grev Holstein paa Holsteinborg har viist Landet en sand Tjeneste ved at bringe her til Landet Hr. Valentin fra Holsteen, som eier Gieddesdal, tre Mile fra Kjøbenhavn, ved Veien, til Kjøge, og han eier tillige Bredeshauge ved Præstøe. Paa Bredeshauge har han et Mejerie paa 130 Køer, paa Gieddesdal 400 Stude paa Græs om Sommeren, og 5 a 600 Staldstude om Vinteren. Paa den Maade han græsser og vinterfodrer, har han af Koen 9 a 100 Pd. Smør, og hans Stude have en Vægt af 3640 til 44 Lp. Hans Stude ere de største og bedste fra Jylland, ligeledes ere hans Køer med Flid udsøgte. Stude haves paa Gieddesdal, som har meget gode Jorder og lav Beliggenhed. Paa Bredeshauge, hvor Mejeriet er, ere Jorderne ikke de bedste, de ligge høit, meer banket. Paa Gieddesdal er Drivten 3 Aars Brug og 6 Aars Hvile, paa Bredeshauge 3 Aars Brug og 3 Aars Hvile. Det vil sige, man har fulgt den ældre Jnddeling, og lempet Drivten derefter. Driv ten paa begge Gaarde er Havre i Grønjord, derefter Vikkehavre med 3 Pløininger, hertil er merglet og gjødet stærkt, derpaa Rug efter 2 Pløsninger med paasaaet Klever og Thimotheigræs, som ei gjøres til Høe men afgræsses. Studene stode i Tøier, 40 Stykker i en Rad som en Rygter passer; paa Bredeshauge gik Qvæget løst. Ved den Behandling skaffes Græsning til stort Qvæg, og at et stort Qvægshøved græsses paa 4 Skp. Land. Man seer afDrivten, at den er benyttet Brak med 5 Pløjninger. Om Vinteren gives Qvæget den Sæd, som avles paa Gaarden, Saaesæd og Fødekorn fradraget, men der kjøbes meget til. Da Gieddesdal ligger i en Ærtegn, hvor der dyrkes gule Ærter af fortrinlig Godhed, fodres Studenne med gule Ærter, som det meest nærende Foder. J afvigte Vinter fortærede 550 Stude 1000 Td. Hvede, foruden anden Sæd, thi Hveden stod i lav Priis. Til Fedning bruges og Byg og Havre. Ved saaledes at græsse og fodre, ere Studene altid i slagtefærdig Tilstand, og sætte Talg om Sommeren paa Græs. Kjødet er ligesaa godt og fedt som det af Marsk qvæg. Naar Qvæget kan betale Kornet og Høet, det fortærer, er Eieren fornøiet. Hr. Valentin gjør ingen Hemmelighed deraf, han viser med Fornøielse enhver sit Qvæg, og sin Regnskabsbog for Indtægt og Udgift. Hr. Kornerup ved Roeskilde følger hans Exempel med Fedeqvæg, og Kammerjunker Scavenius paa Giørsløv Exemplet med stort Malkeqvæg, og at give det Sæd om Vinteren. Kornerup avler flere tusinde Tønder Kartofler aarlig paa sin Eiendoms Gaard, som fortæres af Studene.