Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-06-09
Om Landmandmødet i Odense hedder det i Aalb. A.: "Det i disse Dage afholdte Landmandsmøde er vist en af de talrigste offentlige Samlinger, der endnu har fundet Sted hos os, og som sikkert hvert Aar tør antages at ville tiltage i Talrighed og Jnteresse; thi er det end vanskeligt for en Sammenkomst af 5 Formiddage af Discussionens Vei at fremme væsentlige Resultater for Agerdyrknings-Videnskaben, saa formaaer dog altid selv den kortere Tids concentrerede Fremstilling at udvexle interessante og lærerige Jagttagelser og Erfaringer: et Udbytte, der stedse vil tiltage i Værdi, naar Forsamlingen efterhaanden tilegner sig det større Antal af sagkyndige og videnskabeligt dannede Capaciteter, den større Lethed og Livlighed i Discussionen og en fuldstændigere parlamentarisk Nøiagtighed, uden paaden anden Side at besværes af Formaliteternes Baand. Men et andet væsentligt, indirekte Gode, der tillige udspringer af disse som af alle Sammenkomster til Jndsigters og Erfaringers Meddelelse, er de private Samtaler imellem Mænd af samme Livsstilling og med samme Livs øiemeed, som her have den skjønneste Leilighed til at indhøste en Mængde af Erfaringer, der ellers ad Studiums og Experimenterings Vei møisommeligen maae indsamles. Af disse anførte Grunde er det derfor ogsaa at vente, at Landmandsforsamlingerne Aar for Aar ville drage meer Opmærksomhed til sig og at Man ikke mindre i de mindre landvekonomiske Foreningers Sammenkomster vil bestræbe sig for ved Udvexling af Erfaringer og Anskuelser baade at berige Jndsigten og i større Grad, udstyre sig med Fond til Meddelelser ved det, som vi ville haabe, aarlige almindelige Møde. Af de ved Landmandsforsamlingen discuterede Gjenstande skulle vi, saavidt et Referat efter Hukommelsen tillader, her fremhæve de væsentligere: Om Eiendommeligheden og Anvendeligheden af det engelske og skotske Agerbrug, indledet ved Vicepræsidenten, Hr. Hofmann (Bang. Discussionen herom, hvori en stor Deel Talere deeltog, syntes ikke at lede til egentligt Resultat, der heller ikke lader sig vente saalænge disse Agerbrug endnu ere for endeel mindre tilegnede hos os og først efter flere Aars Erfaring ville kunne afgive moden Gjenstand for Drøftning. Den vigtige Gjenstand om Qvæg- og Hesteavlen, deres Standpunkt hos os og Midlerne til deres Fremme, refereredes ved Hr. Propr. Weinschenck, der, som Referent af den ifjor nedsatte Committee, i Forening med dennes Arbeide gav en Fremstilling af Qvæg og navnlig af Hestevæsenets Tilstande samt de Foranstaltninger, der i denne Retning især udkrævedes, fornemmelig ved Statuering af faste Principer for Fremtiden: en Nødvendighed, som ogsaa tiltraadtes i et foredrag af Veterinairvidenskabens Docent, Prof. With. Under den fortsatte Discussion henstilledes af Hr. Bernh. Ree til Forsamlingen, at bemyndige Præsidenten til at henlede Hs. Maj. Kongens allerhøieste Opmærksomhed paa Committeens Forslag og i det Hele paa de Anskuelser, der om denne for Danmarks Landbostand saa vigtige Gjenstand havde udtalt sig i Forsamlingen, hvilket tiltraadtes af Præsidenten og, efter nogle afvigende Meninger fra forskjellige Medlemmer (af hvilke eet endog vilde bestride Forsamlingens Kompetence til at foretage et saadant Skridt): ved den af Præsidenten foranledigede Afstemning med overveiende Majoritet blev taget til følge. Af Discussionerne i Hestesagen, navnlig om dens nærværende administrative Tilstande og om et Punct i Committeens Forslag, der angik, tillige at anskaffe Race-Følhopper til Befordring af et godt og sikkert Hestetillæg, fremhæve vi ogsaa et udførligt Foredrag imod Committeen og til Forsvar for den hidtil fulgte Maade, der holdtes af Grev Holstein til Holsteinborg og som baade ved sin Grundighed og Nøiagtighed i Fremstillingen og sin mønsterværdige oppositionelle Taktik i høi Grad maatte henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa den begavede Taler. (Forts.)J Kbhposten læses følgende Brev fra Odense, "At et billigt og beqvemt Kommunicationsmiddel bestandig forøger Konfluxen af Reisende, er en Sandhed, som vist Jngen vil benegte, og som Erfaringen forresten daglig stadfæster, og at en nærmere og lettere Forbindelse, med Hovedstaden bidrager meget til Provindsstædernes saavel aandelige som materielle Opkomst, troer jeg ogsaa de Fleste ville indrømme mig, og have disse Tanker ledet mig til at fremkomme med nedenstaaende Forslag, hvis Realisation tilvisse vilde være i Vedkommendes egen Jnteresse, og tillige blive en sikkert ikke ringe Vinding for min Fædreneby. Forslaget er, at een af Dhrr. Dampskibseiere skulde gjøre Kjøbenhavn og Odense til Endepunkter for et af Dampskibenes Router. Man kan vel herimod indvende, at Man for nylig har seet 2 Forslag fremsatte i dette Øiemeed, og at disse ingen Understøttelse have fundet her; men jeg maa hertil kun bemærke, at intet af disse havde til Hensigt direkte at anløbe Odense, men kun dens Fjord eller Nyborg. Maaskee ogsaa en anden Grund har bidraget til, at de ingen Understøttelse fandt, den nemlig, at de fleste og største af vore Kjøbmænd eie Parter i vore smaa Kjøbenhavns farere, og frygte for, hvad ogsaa er rimeligt, at disse skulle miste deres Passagerer, som for Tiden ikke ere saa Saaledes havde f. Ex. een af Skipperne, som ved 1 Mai afseilede herfra, c. 30 Passagerer, en anden, der senere er afgaaet, c. 20 Passagerer, som vist alle havde foretrukket den hurtigere Seillads med Dampskibe, saafremt Fragten var nogenlunde billig ansat. Seer Man nu, foruden til disse her nævnte Passagerer, hen til den virkelig forbausende Mængde, som ankommer og afgaaer med de forskjellige Poster, troer jeg vistnok, at de Reisendes Antal allerede er stort nok til at holde et Dampskib igang, og større vil det vistnok blive naar Dampskibet kommer. Vel lægger Kanalen nogen Hindring i Veien for den direkte Opseiling til Odense, men dog troer jeg ikke denne Hindring er større end at der kunde raades Bod paa den, enten ved at lade Vogne møde i Skibhusene, som ligge 1/2 Miil fra Odense, og derfra for Dampskibets Regning transportere Passagerene til Byen, eller ogsaa lade selve Dampskibet trække op til Bassinet, med Heste, saafremt Kanalkommissionen virkelig skulde modsætte sig dets Opseiling. Saafremt dette Forslag maatte vække nogen Opmærksomhed hos nogen af Dhrr. Dampskibseiere, troer jeg vistnok ubetinget at turde raade til i det mindste een Gang om Ugen at gjøre et Forsøg dermed, og da flere af Dampskibene, saavidt jeg har bragt i Erfaring, ingen bestemte Router har, var jo ikke meget vovet derved.