JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-10-14
J Commens Forsamling den 23de anførte Bartere endda følgende angaaende Hangaards Afsættelse : Jstædet forigaard, sagde han, skulde med den hele Armes have antedet Fanden ialanden, deelte han den i 3 Colonner. Tolønners Angreb mislykkedes, allene det ved Handschosten, da forling. Dande han opført sig, som en klog General, saa et Salanderne og Hallanderne ganske blevne adelagte, massen fra Cambrag skulde ikke være bleven massareert ved Quesnoy. - Som det heder, er Marskall Luckner og saa bleven arrestert i Strasburg, og skal nu føres fangen til Paris. Han havde forlangt den ham af den constituerede forsamling tilkiendte Pension af 36000 Livrer udbetalt. Cambon drev derpaa i Conventens Forsamling den 23de paa denne Pensions Suspension. Luckner, raabte en af Medlemmerne, havde for længe siden skullet møde for Conventens Stranker. Naar det kommer an paa at æde og drikke og hæve sin Pension, saa er han nok levende, men naar han skal aflægge Republiken Regnskab for sin Opførsel, saa hører man intet fra ham. "Allerede i afvigte October, føyede Merlin, til, er Paris bestemt Marskall Luckner til Opholdsted, og Krigs=Commissionen bleven paalagt, at indgive Beretning om ham. - Conventen decreterte, at Pensionens Udbetaling til Luckner skulde udsættes, indtil denne Beretning var indkommet. - Den forrige Grevinde da Barky, som under Ludvig den V. havde saa megen Jndflydelse, er bleven heftet i Lucienne med alle sine Betiente og bragt til Lang: slet St. Pelagie i Paris. - Den republikanske Armee i Vender bliver efter de mange Forstærkninger, som den har faaet fra Naboe Departementerne, nu angivet for 400000 Mand, men de mangle Levnetsmidler. Royalisterne skulle derimod være 100000 Mand stærke. - I Amens ere henved 40 Personer blevne arresterte, hvoriblant er le Tran (eller Grev), Medlem af det engelske Parlement og Svager til Hertugen af Cumberland. - for Boulogne har man seet adskillige engelske Fregatter. Somman troer, have de ved Hielp af de Misfornøyede i Boulogne villet bemægtige sig denne Stad, men deres forehavende er bleven tillintetgjort. - Efter en Skrivelse fra Cambran af 18de Septbr. have vore Tropper bemægtiget sig adskillige fiendtlige For standsninger ved Saargio, hvorved Piemonteserne have mistet 2300 Mand.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
J Bøge en Skrivelse fra Convents=Commissarierne ved den østlige Pyrenæer, have vore Tropper fra Sales den 17de d. M. 13 Colønner angrebet og erobret Spaniernes Leir vedPerakames. Den Armee, som under General 3 Abrus, staaer ved Pervignan, gjorde paa samme Tid tillige et Angreb og gjorde Spaniernes Nederlag fuldkomment. De have ladet 26 Artilleriestykker, henved 1000 Telie, 300 Muulesler og alt skelttøy a. i Stikken, samt mistet 500 Mand af Fangne og 200 Døde og Saarede. Bort Forliis skal kun beløbe sig til 250 Mand. - Convents-Commissarierne Caffenges og Kales, ere blevne sær saarede. Den spanske General Salane er faldet. Fienden er nu ved denne Seir fordrevet fra Perpignan, og Communicationen igien aabnet mellem denne Fæstning og Staden Salet. - Derimod er den forrige maynziske Garnison den 17de bleven slaget af Royalisterne ved Mortagne. De have maattet lade 5 Kanoner og megen Bagage i Stikken. Man giver GeneralRossignel Skyld for dette Nederlag, da han har vægret sig at lade sin Armee marcherre. Han skal nu bringes fangen til Paris. Den 18de have Royalisterne ved Thorom og den 19de ved Chamille tilsagtet sig ny Spire, og frataget de republikanske Tropper alt deres ridende Artillerie. De ere derpaa rytte frem til Thonars, fra hvilken Stad de skulle være fordrevne af Jndbyggerne. Efter en Skrivelse fra Nantes af 22de skal den Maynziske Garnison igien have erobret de Kanoner, som de mistede den 17de, og desuden frataget Royalisterne 6 Kano. ner. - De forrige Generalforpagtere og Administratorer ved Damainerne skulle, under Straf af 1000 Livrer for hver Dags Opsattelse, aflægge Regnskab, de første til den 1ste April og de sidste til den 1ste Julii 1794. - Commissarierne Le Basseur og Bentabølle have giver en vidtløftig Beretning. om Nord=Armeens slette Tilstand, hvoraf følgende er det væsentlige: "De Ulytter, skrive de, som Tropperne have lidt ved Ovesnoy og Cambray, have tilintetgjort de Fordeele, som vi havde kunne drage af Seiren ved Dankirchen og Menin. Vi have maattet lade Armeen marchere tilbage, for at opholde de seirende Østerrigere. Armeen maae i det mindste have en Forstærkning af 40000 Mand saavel Jnfanteri som Cavallerie. De Krigs=Contingenter, som støde til 33. tre ubetydelige. De ere uden Vaaben, og kun lidt i Stand, til at understøtte os. De gamle Regimenter have tildeels mistet det Halve tildeels Tresterdedele af deres Mandskab.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Armeen lider stor Mangel paa Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Paris, den 30te September. J Jacobinernes Forsamling i Fredags angav Hebert, at Aristokraterne havde gjort et Forsøg paa, at bortføre Dronningen af Conciergeriet. Efter en meget heftig Debatte, hvor man talte paa det forkaste mod den ulykkelige Prindsesse blev besluttet, at man vilde bede Conventen om, at lade Dronningen igjen føre fra Conciergeriet til Temple. Samme Dag ankom General Houchard samt den ved hans Armee, staaende General Barthelem der til Paris, og brage bleve ligesom ogsaa Generalerne Marse, Hadonville og Seyster, bragte til Abbediet. - Fra Agen skrive Convente=Commis Commissarierne selv, at mangt Bordeaur vel har oprettet et nyt Municipalitæt, men man maatte befrygte, at dette kun er et Kunstgreb af Royalisterne sammesteds, som ikke al opgivet Haabet om, at giøre den borgerlige Krigalminde Dette nye Mumelamat har veden Skrivelse til Cand. Commissarierne forlangt Korn for Staden. J denne Salvelse tale de meget om Patriotisme, men nævner ikke Nan nal Conventen med et Ord. Commissarierne have paa de Skrivelse svaret følgende : "Med megen Misfornøye, seavi, at denne Skrivelse er affattet i de samme Udtryk, som Royalisterne hidtil have brugt. Vi erklære, at visitere vende tilbage til Bordeur, førend Conrentens Decret 6te August er bleven fuldbyrdet, og det unge Mand. fra Bordeaux har begivet sig den Marchen til Grandserne To andre Convents=Commissarier i Angouleme tilkienden, ligeledes deres Mistanke om de i Bordeaur forefaldne Fordringer. Blandt Medlemmerne af det nye Municipaliter, skrive de, ere adskillige mistænkte Personer. Vi have og tiært, at ville ville komme tilbage til Bordeaur, førend Hovedmændene for den der skiftede Sammenrottelse ere bragte Paris. (Man seer heraf, at Efterretningerne om Bordeauris Tilstand behøver endnu nøyere Oplysning. - Fre Armeen ved Touion skrives følgende: J Egnen Ollioner have Patrioterne taget Hevn. Forræderne i Toulon bør, ikke længer Mængden af Jndbyggerne paa deres Side. Men lem Engelænderne og Spanierne hersker Uenighed. Aa deri ere de endnu enige at de lige meget foragte vore forræde ske Søe=Betiente. Fienden har foretaget et Udfald, men at bleven slager, og vi have gjort adskillige til Fanger. Bare rier i Touion er bleven slukket i Brand. Et af vore Barierier har skudt et torsisk Fartøy og en engelsk Fregatte i Grund Man har anholdt et engelsk Fartøy, hvis Patron havde at Ludvig lil Navn udstædt Pas hos sig.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
London, den 1ste October. Forrige Løverdag alt Lord Howe igien til Søes fra Tort med 24 Linieskibe. Paa samme Dag skulde endnu 3 Lin skibe støde til ham. - J Hoftidenden af 28de September ar indrette Depeder fra Lord Høvd i Tog en af 3de September Af samme sees, at bemeldte Admiral har udnævnt Lord Ma grave til Overstcommanderende over de brittiske Tropper i Toulen; at han havde besluttet, at forlade en Post, som laae gandskenden for Desensions Linien, men at denne Paa var, førend hans Ordre kunde fuldføres, bleven angribet : Carteaux, som havde bragt tilsammen et Corps af 500 Mand, for at forurolig Garnisonen i Tousen. Ved den Angred ere af de 4000 Spanier og 150 Royalister, som forsvartrommeldte Post, 35 blevne dræbte, 22 saarede og 12 savnede. Et Detachement Engelændere har dog uden be lis dørket deres Retratte til Staden. De Depecher, som Hoffet i Gaar har faaet fra Lord Hød, melde, at 220 Mant spanske Tropper vare ankomne til Toulon; at Lørte, havde overdraget Admiral Gall, som sammestæds var ankonmet med 6 Krigskibe Commanden over denne Stads Havn, og at man der havde Overflødighed af Levnetsmidler. - Den tre udnævnte Commissarier, som skulle træde sammen i Udderhandlinger, og Ridder Elliet er i Begreb med at aften vart Hef, saasom Royalisterne i bemeldte Stad blot ven Hame, for sammestads at ridere som befuldmægtige. Faresig mod dem, som paa nærværende Tild regiere Frank een Aansdation fra Storbrittanien, for offentlig at er i, som deres Partie daglig bliver stærkere. - Vor MiDe holde sig saa meget meere forvissede om et godt Udgiler i Genua har faaet Ordre, at bevilge Corsernes Ansøg han, og tage dem under storbrittannes Skyds. - For nog der der herskende Partie har givet forslag, at giøre et Jnd 4 Dage siden have vi faaet fra Frankrig den Efterretning, Fortioner. Dette Forslag har her ikke gjort noget andet Jnd Gid i vort Rige, for og i samme at opvække Uroeligheder og at, end at Lord Hame nu er afseilet lige til de franske Ko Frans Commando, bestaae af 17 Regimenter, og ere beder. De Tropper, som blive forsamlede under Ridder, Femte til et meget vigtigt Foretagende i Vestindien.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Brussel, den 2den October. indig til søgte sig Overgangen over Sambre. Dette var selsom Fæstningen selv kunde indsluttes, maatte man nød Førend den forskandsede Gjendtlige Leir for Manbenge, saade farligt Foretagende, da Fienden paa hiin Side af StrandFridden havde startt befæstede Forskandsninger. De keiser, lige Tropper have dog alligevel udført dette Foretagende.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Den 29de om Morgenen tidlig satte et stærkt Corps af samt at sig i Bevægelse og rykte frem. Det nendtlige Artillerie giorde fra sine Poster en bestia Cartalskild; man denne af : Frækkede ikke de tavre keiserlige Tropper. De alk over Sam dre, kastede de samtlige nendtlige Forposter efter en lang og merdisk Fegtning overende toge mange Redouter ind, og rede Eienden ind i Fæstningen. De erobrede 11 Kanoner, en gjorde mange ganger. Det fiendtige Forliis paa Mand, skab var meget brindeligt ; paa keiserlig Side beløb det sig Fr. retagenders Vanskelighed naaret til 200 Døde og Saarede. Efter denne blodige Fogtning blev den fiendtlige Leir og Fød. ning omringet fra alle Sider og trangt indsluttet. Commandanten i Mandange er General Tourville, som Jacobinerne i Paris forlængst have angivet og udskreget som en For daglig, men endnu ikke faaet mortet. Han har en ConventsDeputeret af Bergvartiet ved Siden, den bekiendte Dubois, Dubals, som meget har udmærket sig ved Ludvig R Vl. Forsvømmelse og et udeskedent Brev til Prindsen af Coburg, Denne Overstcommanderende har endnu sit Hovedqvarteer i Darav, hvorfra han holder Die med General Hauchard, et lit dennes Efterfølger, som nu paa nye er trukket ind med sin Armee i Cafars Leie, og sammestæds forstærker sig. - Den afdesyntes Fienden igien at ville komme med 6000 Mand. fra Dankirchen til Eurnes, og foraarsagede nye Skræk blant Jndbyggerne der i Egnen. De Allierte rykke ud af Staden, med Fienden, som ikke vovede sig hængere end til Buscamp. Naale saa bleve gjorte til Fanger. Den 26de greb Fiender, da Ryssel af og i 3 Colonner de Alliertes Forbøster anved Et mok hos Lys. Hans Cavallerie bort og nogle hannover: s. Paster; Infanteriet gjorde nogle og 20 Mand af det ode ske Fricorps til Fanger, og tvang de øvrige til at trække sig. tilbage. Men da den hannoverske Reserve rykte frem, maatte Fienden med Forliis trække bort igien.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Wien, den 2den October. Uagtet at man her i nogle Dage almindelig taler om en Fredscongres, som endnu i denne Maaned skal aabnes i Haag, saa bliver dog Hovedarmeen under Prindsen af Coburg igien paa det hurtigste forstærket med 20 Batailloner Infanterie og 15 Divisioner Cavallerie. - Reiserens og Keiserindens Reise til Nederlandene er fastsat til den 18de hujus. Foriveien begive Høistsamme sig til Lystslottet Holis, og brøre tillige ved denne Leilighed Fyrst Efterhag, med deres Besøg paa Esterhavn.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Aachen, den 3die October. Arveprindsen af Ocanien har hos Prindsen af Coburg besværet sig over den keiserlige General Beaulsen, som staaer i stor Agt hos den hele Armee, fordi han i Slaget den 13de ikke tidsnok understøttede ham. General Beaulien har forsattet en Retfærdiggiørelse derimod, og denne er tilligemed Arveprindsens Klage bleven sendt til Wien. Jndtil Keiseren faaer afgjort denne Sag, har General Beaulien ingen særskildt Commande. Denne Misforstaaelse vil forresten, ikke have nogen skadelig Følge for de selleds Operationer. Tvertimod synes den hollandske Armee at have imodtaget den Ære, som Prindsen af Coburg har tilbudet den, nemlig at medvirke til Jndtagelsen af Mandenge. Den 27de og 28de ere virkelig mange hollandske Tropper passerede igiennem Ath, og den 1ste hujus venter man i Bryssel en anden hollandsk Colonne af 10000 Mand fra Gent, hvilke leire sig i nogle Dage i Nærheden, og derpaa strax rykke frem mod Mandenge.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Helsingøer, den 14de October. Fra den 11te hujus til i Dag ere 33 Skibe passerede Sundet. I Gaar gik de 2de her paa Reden liggende engelske Orlogskibe med en heel Flaade af Coffardieskibe til Nordsøen. hvorunder og befandt sig Capit. Kock til Vestindien.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Kiøbenhavn, den 14de October. Løverdag Morgen den 12te October Kl. 5 1/2 Slet behagede. det den Allerhøieste, ved Tænders Udbrud, fra det Timelige at bortkalde paa Friderichsberg Slot, Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Marie Louise, i en Alder af næsten 11 Maaneder. Samme Dag blev anlagt Kammersorg, som bares allene ved Hoffet, saa længe til det høie Liig er bisat.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
I Gaar bleve i Garnisons Kirken dansk confirmerte 21 Drenge, 25 Piger. J Citabellet dansk 4 Drenge, 9 Piger.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
J Classe=Lotteriets 5te Classes Trækning ere end videre følgende høie Gevinster udkomne, nemlig : No. 4419. 50 Rd. udi Hr. Kierrumgaards Coll. i Bergen; No. 15626, 500 Rd. udi Hr. Paasches Coll. ibidem; No. 24232, 50 Rd. udi Hr. Contr. Hansens Coll her i Staden ; No. 13244, 300 Rd. udi Hr. Hygoms Coll. ibidem; No. 1091, 50 Rd. udi Hr. Borups Coll. i Aalborg; No. 9600, 50 Rd. udi Hr. Secretair Heibergs Coll. i Horsens; No. 7271, 100 Rd. udi Hr. Friks Coll. i Roeskilde; No. 15488, 50 Rd. udi Hr. Bogholder Waldsøes Coll. her i Staden ; Nr. 6111, 500 Rd. udi Hr. Schønnings Coll. ibidem; Nr. 512, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. ibidem; Nr. 7005, 50 Rd. udi Hr. Cancellieraad Hansens Coll. i Helsingøer; No. No. 28066, 100 Rd. udi Mad. van der Lipper Coll. i Strede, paa Møen; No. 16804, 50 Rd. udi Hr. Toldskriver Freds Coll. i Porsgrund; No. 5770, 50 Rd. udi Hr. Rosenbergs Coll. her i Staden; Nr. 24120. 100 Rd. udi Hr. Borskes. Coll. ibidem; No. 2896. 100 Rd. udi Hr. Lunds Con. i Flensborg; Nr 12575, 200 Rd. udi Hr. Jnsv. Collins Coll. her i Staden; Nr. 16783, 50 Rd. udi Hr. Postm. Plads Coll. i Laurvigen; No. 12614, 100 Rd. udi Hr. Jnsp. Collins Coll. her i Staden. (Continuation følger.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Fra den 8de til 10de huus ere indkomne og udgaarde Capit. J. H. Holm fra St. Croix med Sutter og Kasleben. ner; Capit. J. J. Ravn, L. Mathisen og N. Bartrumen fra Grønland med Spak, Barder, Skind og Edderduun, Capt. B. P. Paulsen fra Cagliari med Salt; Capit. D. Thomsen fra Jsland med Fisk og Uldengods; Capit. W. Danlov til Ostindien og H. Cappel til Vestindien med Cargalson og Provisioner. Barom. Therm. i Vinden. 7 October. 28. 1. 6111 Varme. V. 28 S. 6. 12 - - N. V. 13 - - 23 5. 5. 1124 - - O. S. O.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Avnrissair. Fra den 7de til 12te October 1793 har Asseurante Premierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Assurance=Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes: som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre B. Lemmelser : Fra Kiøbenhavn til St. Croix. - dito til Amsterdam - dito til Bergen - dito til Øster paa Norge. - dito til Kiel .- dito til Danzig - dito til dito & Retour - dito til Memel & Retour - St. Croix til Kiøbenhavn - Havre de Grace til dito Amsterdam til dito - Christiansund til dito - Øster paa Norge til dito - Stokholm til dito - Øster paa Norge til Terel & R. dito til London & Retour - dito til Dunde & Retour - dito til London. . Trontien, Mad. celen. - Hamborg til dito .- Christiansand til Bud. .- Barcellona til Jøita da Bergen . . dito til Teilsen & Reton. .- Pillan, Dantag, til Lissabon .- Hamborg, Dremen, til Cadi. .- St. Thomas til Amsterdam . .- Aalborg til Drammen = = = Da det har behaget Forsynet efter nogle Dages Spaden har denne at bortkalde fra dette Timelige m. der Friderich Drab, Enke efter forhen afdøde Bemen. og Kiøbmand Johan Hansen, saa bekiendtgjøres saadam: fraværende Slagt og Venner, paa herværende Brøde. Svegeres samt Egne Vegne. Randers, den 11te Octor, J F. Hansen.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Alt det har behaget Gud, at bortkalde min Datter C. stener Høyer den 30te Septbr. ndst, hos S. T. Hr. A. ler blev i Traløse. Det bekiendtgiører jeg for Slagt Venner, og er jeg forsikret om, at De tage Deel i den min Sorg, uden nogen skriftlig Tilmeldelse af Condolence. Reerslev, den 6te October 1783. Jens Høyer. ra Pressen er nu færdig: Anden Deel af Stlanuari. og samtlige Værker, at det Latinske oversatte, og med oplysende Commentair forsynede ved Man Jacob Dade Praf i Veltalenheden ved Kiøbenhavn lmenseet. De ne Deelindholdes: Saurerne, Drabene og Dagsdag og selge ligesom første Deel, for at paa Tagier, Matr. Skrivpapirken til Snder venterneter 1 Rdlr. Tryld. Stald, hos Agent Gald naal, i Klareboderne o. er ogsaa nu til Stalinges Brug for sand over den lamme Sal. alene, med Varianter, under Titele emain 1 overdommen nytmin Recensides en man derom : sit Alde Paalen, in paavel. Havn, Prot. Potten. A. duni varialationer sauara Coad. A. Regis. ram k. contand sit nuus M. Tortales haven, Phill. Prot. Lassen. som bekommes lammesteds for 3 Mk. paa Trykp. og 3 mk. d. nogender. en første Deel af Hr. Profestor Schlegels Statistis har forladt Pressen, som indeholdes: 1) En almindelig ledning angaaende den Videnskades Omlang og Bestem a en søndeles Jndledning til Europas Beskrivelse. phans Sognelse af der hædrenelandshovedlande, nemie Danemark, Norge og Forstendommene, samt 3) Endenes Besøgelse at alle de danske Colonier i de tre Verdens Par en kaller paa Tigte, at ant at hoveder deregnet hentes. meration som godtgiøres ved den sidste Deels sidstad. den Deel er under de sen, indtil anden Deeles andre medtages Sudstriendes Boghandler Mang og Serigaden No. 43.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
Til Publikum, i Anledning af den udgivne Verdens og rie med Tabeller og S. T. Hr. Professor Abraham Aar. Erklæring imod samme fra S. Petersen, med minDen retfærdeste Staltved er nedag, naar den gandet : for sig selv foragteligt, omtaterianer goragt og den giærdaade Selvagelse er naalen, naar den nægte andre. dem skaldede sat en adet ler haver inden derne. at betragte andres Fortienene, sælges for af det Bog ter Scent i Antomstræde Adgaaestæte Sal. sorter J Følge Kongel. allernaadigst Bevining af 14de Junii. alle indkaldet herved Hr. Rangaar Hauger paa St. Croix for da selv og kan de Wint, som Excenter efter afgangne Jøde gaaede Vint, for sammen Rølger, som Fuldmægtig for Grøn. alen og Peter Høyliger al, paa deressang og de øvriges Venen som, da Jørgen Hansen Møller fallerede, vare Medlemmer at Borgeraadet paa St. Croix, alle de det Scalene, Ondres paa Stifte Retten paa dem selv eller afgangne Jørger Hansen Maller, som deres beskikkede Jucanator, hvilke Vedkommende endnu maatte paastaae, at være ud talte, for de adskilde Stervboder, hvori de eller fornævnte afgangne Møller vare Jucanatore, dermed at fremkomme, lad pæna præ glat de de tilenen, de i de Kongel europæiske Riger og kande at udenlands boende inden Aar og Dag efter dettes Besandtagelse de Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger samt den Altonaiske Mercur, og de paa Danske Ven, anske Der boende inden 3 Maaneder efter Bekiendtgiørelser. paa St. Croix, og samme deres Fordringer lovligen at bevise. Kiøbenhavn, den 1ste Julii 179. Paa Hr. Raastaar Herligers og de øvrige ommeldte et Vegne af. Manert.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling al 27de Septbr. aastleden læst i Kiøbenhavns Hat og Stads Ret den 7de hum at planter Nr. Christender glananan paa det Kongel. Dansk Saland St. Crog i America, og Jomfrue Anna E. Rogier, sammenads, deres Creditorer, lab pæna præclus Spper, at man indkaldede at anmelde og beviisliggiøre deres hos den. derende Fordringer for bemelte Hr Flanggan paa egne og Jom laae paaa E. Raniens Vegne, de saavel i Vore Riger og Landet som udenlands hvende med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof og Stads Ret, samt det mange efter hinanden indført de Berlingske Aviser, Adrenmange Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og lige ladet med 4 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclamme er læst ved alle Open og under Retter paa de Danske Vestindiske Salande, samt 3de Gange indført i St. Troix trykte Avis, indlade deres paa foranførte Eylande boende og sig opholdende, treditorer, hvilket end videre herved skeer og bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 11te October 1773. Paa Hr. Planter C. Flanaaans Vegne deler von damert.
Berlingske Tidende, 1793-10-14
J Følge Hans Kongel. Majests allernaadigst Bevilling af te Stater d. A., indkaldes herved med Aar og Dags Varsel denne paalann & perpeman man alle de, som formene haat have noget at fordre efter min sal. Mand, afg. Occonsmus ved Faldede Hospital Ambon Trone, derom at melde sig hos nanderskrenne inden foranførte Tids Forløb og deres haven, de strax med lovgaldede Beviser at godtgiøre. Friderichs Hos maal, den 2den October 1791. Som kan nærge, R. Dad. Kirstine sal. Trolles. 1 Fag, hans Kongel. Melis allernaadigste Bevilling :de Dato at huus, som under Dags Dato er læst ved Kiøben hans har og Stads Act, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver som formene sig at have nogen Slags Fordring hos de Herre. John & Thomas Filan paa St. Croix i America, saavel under virma at Finlag & Compagnie, som og Wrigth & Flag, hvad enten samme maatte bidrøre fra publiqve eller private Forretninger eller i andre Tilfælde. Jntet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos dem selv paa bemelte St. Croix, inden foreskrevne Tids Forløb, og deres Fordringer beviisliggjøre. Kiøbenhavn, den 7de October 1793. Paa de Herrer John & Thomas Finlanderes Vegne. Kierulf.