JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
J Følge den 20de §. i Forordningen af 27 September, 1799 om Trykkefrihedens Grændser, bekjendtgjøres herved Domslutningen af den i den Kongelige Lands=Overretsamt Hof= og Stads=Ret den 6 Juni d. A. udi Sagen Cancellieraad og Procurator Wilse som Actor contra Tiltalte Hans Marinus Hammeleff afsagte Dom, ved hvilken er kjendt for Ret:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
Tiltalte Hans Marinus Hammeleff bør for de ovenanførte af ham mod Fattigvæsenets Bestyrelse fremførte utilbørlige Udladelser bode 50 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse, samt udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger. Det Jdømte udredes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, Hunder Adfærd efter Loven. Justits=Kontoiret i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn den 10 Juni 1820. Leuning. Sophia Elisabethv. Luzzow, en Datter af Kommandeur Adam Frederich v. Luzzow, der muelig kan tilkomme en Andeel Rente, fra det af afg. Komtesse Antoinette Conradine v. Trampe stiftede Legat, anmodes at melde sig herved Stiftet og legitimere hendes Adkomst. Skulde bemeldte Sophia Elisabeth von Luzow ved Døden være afgaaet, og hendes Beslægtede eller Andre derom kunne give Efterretning, bedes saadant behagelig meddeelt snarest muelig: Odense i Fyens Stiftamtmandskab den 15 Juni 1820. Cederfeldt de Simonsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
Skipper Anders Hansen af Odense, som for Tiden er i Lübek, bliver seilfærdig til den 4 Juli og medtager Fragtgods til Odense, Nyborg og Kierteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
Løverdagen den 24 Juni førstkommende om Formiddagen Kl. 11, bliver efter det Kongelige General-Toldkammer og Kom i merce-Kollegies Foranstaltning, foretaget paa Odense Raadstue, offentlig Licitation over en Bygning til Vagthuus og Veierbod, som skal opføres ved Odense Kanalbassin af 12 Alens Længde, 9 Alens Dybde og 4 Alens Høide efter de Overslage og Tegninger, der ere at faae til Eftersyn hos Hr. Generalkrigskommissair og Toldinspekteur Krag; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 15 Juni 1820. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
De til Odense Kommunitet henlagte Konge-Korntiender af Brudager, Gudme og Weistrup Sogne stilles til offentlig Auction til Bortforpagtning i 3 a 5 Aar. Auctionen holdes paa Svendborg Raadstue Torsdagen den 29 Juni førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 slet, i Overeensstemmelse med de Konditioner, som der ville blive bekjendtgjorte og forinden ere til Eftersyn i Odense Koefod, Kommunitetskasserer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
J Anledning af de saa til indtræffende Ulykkestilfælde ved Lynild meldes, at jeg forfærdiger Lynstraal=Ledere, da jeg paa mine Reiser har lært at kjende disse nyttige Jndretninger, saavel i Theorie som Praris, hvorfor mit Ønske er, i at det maatte blive almindelig bekjendt og afbenyttet her i i Landet. Priserne ville blive yderst billige; en Leder paa en Bygning af omtrent 20 til 24 Alens Høide vil omtrent koster 118 a 20 Rbd. i Sedler. J. Kühl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
Uhrmager og Mekanikus i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
Ved Proklama, som er læst inden vedkommende Under- og Overretter, ere samtlige Kreditorer i Henric Ravenholdt, Randlefss Fallitboe i Longelse her paa Landet, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet, hvilket herved yderligere bekjendtgjøres. Langelands Herreders Kontoir i Rudkjøbing den 2 Juni 1820. Herholdt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
Tirsdagen den 13 Juni 1820 tabte jeg Undertegnede paa Faaborg Hestemarked et Sølvlommeuhr med 2de Sølvkasser. Paa den yderste Kasse befandtes to smaae Huller. Jeg har strax spurgt, at et saadant Uhr blev fundet paa Stedet, og Finderen bedes derfor at levere mig samme, imod lovbefalet Findeløn, for at undgaae nærmere Undersøgelse. Høye i Lunde Sogn pr. Svendborg den 13 Juni 1820. Peder Jensen Skovsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
Tirsdagen den 20 Juni førstkommende, Eftermiddag Kl. 3, bliver, efter Begjering af Skiftekommissarierne udi afg. Lak fabrikør Lars Meyers Stervboe, foretaget 3die og sidste i Gang offentlig Auction udi og over bemeldte Stervboes Huus, beliggende i denne Stads Overgade under No. 32 og bestaaer af: a) Et grundmuret Forhuus til Gaden, 5 Fag 2 Etager, begge indrettede til Beboelse. 2) En Sidebygning i Gaarden, 7 Fag Halvtag Muur= og Vindingsværk, indrettet til Kjøkken, Spisekammer med andre Huus-Beqvemmeligheder. 3) Et aabent Skuur af 5 Fag Halvtag. 1) Et Baghuus, 5 Fag Muur- og Vindingsværk, 2 Etager, indrettet til Stald og Værelser m. m. 5) En liden Gaard og Haugeplads. Hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 7 Mai 1820. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-16
(Flere Avertissementer følge i næste Avis).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
No. 83. 49 Aargang. Fyens Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende, Adresse-Avis og som forsendes overalmed Brevposten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Danmark og Hertugdømmene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense, 19 Juni 1820. Mandagen den Jndhold. Storbrittannien (Tumultuariske Optrin i London. Budskab fra Dronningen til Underhuset. Frankerig(Louvel henrettet. Vedvarende Uroligheder, Tydskland (Forbundsdagen, Storbrittannien. Med den sidstmeldte Skyden og Ringen var det dog ikke saa farligt, som Man befrygtede; men kun nogle af den Londoner Pøbels sædvanlige Excesser, hvortil Leiligheden var saa indbydende. Rigtignok gik de dennegang temmelig vidt thi ikke allene tvang Man Enhver, som kom forbi Dronningens Bolig, til at raabe, Dronningen level, men Beboerne i den og omliggende Gader nødtes desuden til at illuminere om Aftenen, for at beholde deres Vinduer hele Mange, som vilde spare deres Lys, mistede derfor ogsaa deres Ruder, og dette var ikke blot den første, men flere Aftener Tilfældet. Den 8de var overalt opslaaet Opfordringer til en almindelig Jllumination, som igjen bleve nedrevne af Politiet. Om Aftenen drog Pøbelen, for at hævn sig, omkring i store Hobe og sloge Vinduerne ind i over 100 Huse. Ministrenes Hoteller maatte især holde for, og Lorderne Sidmouth, Anglesen, Castlereagh og Liverpool beholdt ikke en heel Rude, ja til Slutning vilde Man endog hjemsøge Carltonhouse, hvilket det fremkaldte Militæimidlertid forhindrede. Ogsaa bleve endeel af Tumultuan terne efterhaanden arresterede af Konstablerne, men Spektaklerne ophørte ikke ganske før langt ud paa Natten. Samme Dag gjorde Almuen flere Forsøg paa at faae Dronningen til at vise sig paa Balkonen, men de mislykkedes alle, og hun har ved Wood erklæret, at hun ei vil lade sig see offentlig, for hendes Anliggender ere afgjorte. Ogsaa har hun nu forladt Aldermandens Huus og leiet sig en Bolig i Portman=Street. Hs. Majestæt har givet De Hr. Brougham, Deuman, Beennet og flere af Oppositionen Audients; men af Hofpersoner har endnu Jngen meldt sig til Opvartning; og hun har paa sin Side kun ladet Hertug, inden af Kent bevidne sin Kondolence i Anledning af Hertugens dødelige Afgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Forhandlingerne i Underhuset angaaende Kongens sidste Budskab begyndtes den 6 Juni, som sidstmeldt, af Hr. Bennet, der kaldte det Forslag, der var gjort Dronningen, et Forræderie mod det brittiske Monarkie. Lord Castlereagh meente, at Sagen var altfor vigtig til saaledes at affærdige den, men vilde overhovedet slet ikke indlade sig den paa Hr. Croevey fordrede, at alle de Dokumenter, hvorpaa Forhandlingerne i St. Omer grundede sig, skulde forelægges Huset, og yttrede, at det med Dronningens Anklagelse var saa een egen Sag, siden Kongen baade var Klager, Vidnefører og Dommer. Nu tog Hr. Brough am Ordet, og forsikkrede, baade at han ikke kunde begribe, hvo der havde bragt Underhandlingerne i Frankerig til offentlig Kundskab, og at Lord Hutchinsons Brev var i flere Punkter urigtigt. Dagen derpaa blev ogsaa i Overhuset, efter Takadressens Antagelse, debatteret over denne Sag, og det temmelig frit, da Lord Liverpool, som Grund for dens Henviisning til en hemmelig Kommittee, beraabte sig paa, at det Ægteskabsbrud, som en engelsk Dronning eller Prindsesse begik med en Fremmed og udenfor Kongerie gets Grændser, ikke kunde ansees som Majestætsforbrydelse, og et sligt Brud var overhovedet ei nogen Kriminal Sag, men kun en borgerlig Fornærmelse. Marqvis von Landsdown bad ham betænke, at Ministrene let kunde kompromittere sig, hvis Underhuset gik den modsatte Vei og fordrede en offentlig Anklagelse, men da Storkantsleren stemmede i med Grev Liverpool, blev Sagen virkelig henviist til en Kommittee, som Dagen derefter blev udnævnt og bestaaer af Erkebiskoppen af Canterbury, Biskoppen af Lon 3 don, Lordkantsleren, Lord Harrowby, Hertugerne af Beau sort og Northumberland, Marqvis Landsdown og Bucking, ham, Greverne Liverpool, Landerdale og Beauchamp, Lorderne Redesdale og Erskine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
For Man endnu begyndte Debatterne i Underhuset den 7de, forelæste Hr. Brougham for fuldt Huus et Bud, skab fra Dronningen, hvori Hs. Majestæt, for at retfærdiggjøre sin Karakteer, forlanger en offentlig Undersøgelse, som en Ret, der ei bliver nægtet den ringe 1ste Undersaat, og protesterer paa det høitideligste mod et hemmeligt Tribunals Oprettelse, som en voldsom Overtrædelse af alle Retfærdigheds Grundsætninger. Ogsaa kunde til Regjeringen kun ved et offentligt Forhør retfærdiggjøre hendes Navns Uddeeladelse af Kirkebønnen, de hende tilføiede Chikaner af de udenlandske engelske Ministre o. dl. Hertil svarede Lord Castlereagh, at Kommitteen vilde grund sine Forhandlinger er allene paa skrivtlige Dokumenter, men i ogsaa paa mundtlige Vidnesbyrd, Hs. Majestæt blev altsaa paa ingen Maade betaget den almindelige Ret til at forsvare sig og om muligt gjøre Beviserne ugyldige. Vidnesbyrdene skulde kun for Deelikatessens Skyld holdes hemmelige, til Huset havde opfyldt en Grand-Jurys Pligter. Ogsaa protesterede han imod det Rygte, at Man havde villet bestikke Dronningen til at frasige sig sin Titel. Hensigten var blot, at hun skulde antage en fremmed, og Pengene kunde overhovedet ikke bevilges hende uden Kronen Samtykke. Kongen var iøvrigt Herre i sin egen Familie og kunde derfor bestemme, om der skulde bedes for Dronningen, eller ikke. Nu tog Brougham Ordet, og erklærede, at Dronningens Beredvillighed til offentlig at fremstille sig for sine Anklagere, beviiste bedst hendes Uskyld og gode Samvittighed. Selv ikke en Pitt, paastod han, vilde have vovet at afvige saa meget fra de sædvanlige Lovgivnings Grundsætninger, som Man nu agter ved den oftnævnte Kommittee. Hvad de i den grønne Pose fremlagte Dokumenter angik, da kjendte han vel ikke deres Jndhold, men Dronningen kunde ogsaa, naar det kom derpaa an, opvarte med en grøn Pose, hvis Papirer vilde bringe Ting. for Dagen, hvorom den ædle Lord og hans Kolleger maaskee mindst drømte. For Resten var han overbeviist om, at intet levende Vidne kunde optræde mod Dronningen, skjøndt Man kunde have nok af skrift: lige Udsagn fra bortjagede Betjenter og andre slige Bagvaskelser. Det Hele endtes omsider med Sagens Udsættelse til den 9de, og da denne Dag kom, blev Man atter, paa selve Lord Castlereaghs Forslag, enig om endnu at forlænge Udsættelsen til den 12te, saa at Man med Grund endnu haaber en mindelig Overeenskomst. J Kommitteen til at bestemme Udgivterne for Flaaden, paaankede Hr. Hume den 9 dens altfor overdrevne Størrelse, da alle andre europæiske Magter tilsammen ikkun have 169 og Storbrittannien derimod allene 590 Krigskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Frankerig. Prindsemorderen Louvel blev den 8de om Eftermiddagen Kl. 6 henrettet ved Guillotinen paa Grevepladsen, og blev til sidste Øieblik i sin Forstokkelse. For Pairskammerets Ret var han anstændig klædt i en bruun Overkjole; men hans skaldede Hoved, dybtliggende Øine, fremstaaende, Kindbeen, blyfarvede Ansigt og aldeles intetsigende Physiognomie gjorde et meget ufordeelagtigt Jndtryk. Blandt andet skal han have udsagt, at han i sin Ungdom havde læst Thomas Paines Skrift om Menneskets Rettigheder, og Konstitutionen fra 1789, men ellers ingen af Dagens Blade. Da han atter forsikrede, at han ingen Medvidere, havde i sin afskyelige Handling, bemærkede Præsidenten, at han dog nok maatte være leiet dertil, siden han selv kaldte Handlingen afskyelig. Herpaa svarede L., at han kun betjente sig af dette Udtryk med Hensyn til at han havde anfaldet Hertugen bagfra, og det var altid en Forbrydelse at snig myrde et Menneske. Hvad Religion han havde, var han ikke enig med sig selv om, dogtroede han det blev den katholske. Til Elba var han blot reist for at søge Arbeide og havde ikke seet Bonaparte der. Hvis han var undkommet, sagde han, var det blevet en Ulykke for Frankerig, da Mange derved vare blevne kompromitterede og Tusinder maaskee arresterede. Endnu paa Lally Tollendals sidste høitidelige Opfordring til at bekjende, om han havde nogen Medskyldige, svarede han et lydeligt,eil. Hans Tale skal iøvrigt have været saa fuld af skammelige Udladelser imod Kongen, at offentlige Blade væmmes ved at meddele dem. Dog skriftede han Aftenen for Henrettelsen, hvorved, foruden de vagthavende Tropper, en utallig Mængde Tilskuere vare tilstæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Ved de urolige Optrin den 4 Juni skal det endog være kommet til Haande mæng mellem Liberalerne og Royalisterne, og den syge Hr. Chauvelin maa, for at forebygge nye Opløb, lade sig bære til og fra Kammeret igjennem afsides Gader, da han i det forrige blev truet med Stokkeprygl. Af flere Deputeredes Klager sees, at der iblandt Urostifterne fandtes mange forklædte Militære, hvoraf nogle ere arresterede. Ogsaa skal Man have havt den Plan, at omringe og myrde Lafayette. Da nogle Deputerede saae sig nødt til at istemme det almindelige Skrig: leve Kongen, leve Chartetis bemærkede en Ludvigsridder (som ikke maa være stærk i sin Historie), at det sidste var et Oprørsskrig og tvang dem til blot at raabe leve Kongen!" Det synes derforvist, at der existerer et ordentligt Komplot mod Liberalerne, skjøndt Modpartiet ogsaa maa udstaae Forfølgelser. Saaledes blev den 4de en Lieutenant paa Boulevarderne af 400 unge Mennesker opfordret til at raabe, Chartet level og da han kun vilde det med Tillægget Kongen level, blev han saa grovelig insulteret, at nogle Borgere maatte komme ham til Hielp. Som en Følge af Urolighederne, ere betydelige Troppekorpser kaldte til Paris, og Kommanden, over dem alle betroet Marskal Macdonald, som er indrømmet Bopæl i Thuillerierne. Stærke Piqvets ere opstillede paa flere Steder og Passagen over Ludvig den 16des Broe forbudt. Jngen Dag er ganske frie for Uroligheder og Arresteringerne ere meget talrige. Blandt Andre er den bekjendte Oberst Dufay og Generalerne Fressinet og Solignae tagne i Forvaring, ligeledes mange Personer, som have staaet i den Bonapartiske Families Tjeneste; men især Studenter, hvilke da ogsaa egentlig kunne be e tragtes som Ophavsmænd til Urolighederne, hvori den simple Mand ikke tager nogen Deel. Da den største Part af Paris ti altsaa endnu er rolig, har Man dog Haab om at det ikke vil have videre Følger. Ei heller skal der være Noget om at Kongen, som daglig arbeider med Ministrene, belaver 3 sig paa at afreise til Versailles, Lille &c. Man vil ellers eet ogsaa have hørt raabe, Keiseren leve!" og flere Personer, skulle i de sidste Dage være bleven saarede i Tumulterne. vil Studenterne ere af deres Foresatte truede med Relegation, naar de overbevises om Deeltagelse i Uroligheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
J de Deputeredes Kammer vedbliver det at gaae yderste stormende til; det ene Medlem kan ikke komme til Orde for le det andet og Skjælsord nedregne fra alle Sider. Det var kun den 1ste 5 af Valglovens første Artikel, som blev antaget er i Mødet den 3die, senere er nu ogsaa den 2den 5 gaaet gjennem. Hvad de Liberale, fornemmelig B. Constant, anke paa, og som giver Anledning til de heftigste Optrin, er Regjeringens Fremstilling i Aviserne, og navnlig i Monitøren af Begivenhederne den 2den og 3die, som Manspaastaaer er meget besmykket og overhovedet urigtig. Ogsaa Pairskammerets Møder begynde at smittes af Urolighedsaanden. Den 6te blev den dræbte Lallemand begravet og havde er Følge af henved 2000 Studenter, som en Pladsregn dog med eet adsplittede. Tre af dem holdt Taler ved Graven, af hvilke den ene, der ganske gik ind i Politikens Gebeet, fandt almindeligt Mishag. Ogsaa have Studenterne ifinde at opreise ham et Mindemærke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Tydskland. Den 8 Juni feirede Forbundsdagen sin Tilværelses femte Aarsdag, ved at give Slutningsakten af WienerKonferentserne (som allerede er udkommet i Trykken) Sank. tion som en Forbundslov; og bivaanede derefter et prægtigt Maaltid hos den præsiderende Grev Buol Schauenstrin, hvorunder et vel besat Musik=Kor bidrog til Selskabets Tidskort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
(Udenlandske Blandinger følge i næste Avis). Beltpassage fra den 11 til 18 Juni 1820. Fra Fyen til Sjelland. Proprietair Bredal af Hønneberggaard; Kniplingshandler N. H. Pors; Musikusserne A. Kaufmann, W. Voz, H. Wagner, Teuerhahn, F. Bisse og H. Schmidt; Kammerjunker J. v. Benzon; Groshandl. L. J. Willander; Jomfruerne C. M. Bagge og A. C. Mortensen; Studiosus chirurg. og ReservelægP. M. Mortensen; Kopiist under Finantsdeputationen A. V. Mortensen; Kammerjunker C. v. Bendzen med Tjener; af skediget Kapitain C. v. Michaelsen; Kammerherre Knud Bille, Greve af Schack; Hestehandler C. Hansen; Hattemagerne Pedersen, Jantzen, Holm og Lercke; Student Palludan Møller, Kjøbmand D. Lose med Kudsk; Skolediscipel C. W. Petersen, Kancellieraad og Borgemester Cederfeld; Major og Toldforvalter Thus, Avlsforvalter A. Larsen; Landmaaler H. Kragh; Handelsmand J. F. Jensen; Gaardmand P. Andersen; Etatsraad J. Mander med Datter; Litterarus B. S. Jngemann, Professor F. Magnussen; Brændeviinsbrænder J. Jensen; Snedker A. Kline; Hestehandler W. P. Holm; Hr. P. Bang; Hr. F. L. v. Haxthausen med Frue; Demoiselle F. Haxthausen, Sekondlieutenant C. Sælboe; Grosserer C. Snell med Kone; Reserve-Chirurg A. Nielsen; Pastor S. C. Salling; Jomfru Pagt; Avlsforvalter G. Madsen; Fuldmægtig S. Poder; Skolelærer og Kirkesanger Groth; Studiosus Pharmacia C. Mad. sen; Hestehandler W. Bierring; Stiftamtmand Thygeson, med Søn T. Thygeson og Tjener; Grev Rantzau med Tjener. Fra Sielland til Fyen. Forvalter Freisleben; Jfr. Pagh; Madam W. Garnæs og Søn; F. Hr. Rahlff, Madam Lehn; Amtmand Treschow med Fuldmægtig; Baron v. Bille Brahe, Sekondlieutenant ved Livgarden til Hest; Hestehandler C. Hansen; Pastor Zeuthen; Mad. Zeuthen og Datter; Jfr. H. Zeuthen, Skipper J. Petersen; Postmester Sørensen med Kone, Barn og Pige; Frue Doctor inde Rosted; Kammerjunker Levetzau med Frue, Barn, Jfr. Amme og Tjener; Auditeur, Bye- og Raadstueskriver Helms; Jfr. L. P. Müller; Brygger W. Salomon; Jnspekteur over Jnfanteriet og de lette Tropper i Danmark og HertugdømmenOberst C. L. W. v. Rømer, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand; Kapitain af 2det Livregiment til Fods, H. F. v. Munch, Adjutant hos Oberst v. Rømer; W. C. v. Klein med Frue og 2 Sønner; Kammerjunker Amtmand v. Krogh med Frue, Komtesse E. de Lercke, Kammerjunker G. H. Monrad, Auskultant i det Kongel. Rentekammer; Overkrigskommissair og Grosserer J. K. Gyldendal; Kapitain C. v. Stolpe; Jnspekteur over Kavalleriet, Kammerherre Oberst Flindt; Sekond Ritmester Nielsen, Adjutant hos Jnspekteuren over Kavalleriet; Provst P. Høst med Søn og Kudsk, Bager J. Harboe og Søn P. Harboe; Madame Gravenhorst med 2 Døttre, Grosserer Snell og Kone; Hr. Bisted; Madame A. M. Bang; Frue J. Prinzen; Handelsbetjent C. C. Hofmelster; Jomfrue A. Friis; Oberst C. v. Lønborg, Ridder af Dannebrogen med Familie, Kammer= og Ridejunker v. Røpstorf, Hattemagerne Jantzen, Pedersen, Lercke og Holm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Kjøbenhavns Børs-Kours den 16 Juni. Hamborg: 2 M. 251. - k. S. 254. Specier. 256, solgtes til 15 Rbmk. 6 1/2 s. (Dagen efter til 15 Rbmk. 6 s. Obligationer: (med Renter fra 11 Decbr. f. A.) 71. Norske Roksedler 16 1/2. Svenske Sedler 58 a 58 1/2 s. Diskonto 6 PC.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Avertissemenis. Vor retskafne Mand og Fader, Farver og deputeret Borger samt Stadshauptmand Peder Engelbredt Kellinghuusen, bortkaldte den evige Kjerlighed til sit bedre Rige, Morges Kl. 3, efter flere Maaneders Lidelser, i hans Alders 67de Aar. Som hans hele Liv var helliget kjærlig Virksomhed, saa var hans Død - blid og rolig - den Frommes Død. Han nyder nu Hvile efter sine Gjerninger. I det vi veemodigen savne og længes efter vor elskede hedenfarne Ven, trøster det os mægtigen: at hans blide Aand, efter langvarig Trængsel, aabnedes Jndgang til Guds Børns herlige Frihed; at han gik bort herfra agtet og elsket af det Samfund, hvori han levede og virkede; at Mange, som deele Sorgen over hans Bortgang med os, med os kjærligen ville bevare hans Minde. Kondolence frabedes. Odense den 16 Juni 1820. A. M. Kellinghuusen, M. K. Wegener, født Kellinghuusen. født Stiller. H. Kellinghuusen. Til 1 Novbr. d. A. eller 1 Mai 1821 ønskes Forpagtning af en Gaard, som kan holde mellem 20 a 40 Køer, og hvortil den fornødne Besætning af Kreature og Jnventarium kan følge; ligsaa attraaer den Søgende Afgivten allene erlagt i Korn Skrivtlig Underretning desangaaende anmodes aflagt paa Adressekontoiret i frankerede Breve mærket C. D.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Plakat. Da der ved 3die Auction intet Bud skeete paa Huusmand Claus Nielsens iboende Huus med tilliggende Jordeiendomme, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 2 Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb. beliggende paa Roerslev Mark, Roerslev Sogn, Wends Herred, bliver samme stillet til 4 Auction Torsdagen den 6 Juli om Eftermiddagen Kl. 3 slet. Konditionerne til denne Auction ere til Eftersyn paa Herredskontoiret i Middelfart, alt efter Udlæg paa Domhaverens Begjæring. Auctionen afholdes paa selve Stedet. - Middelfart den 14 Juni 1820. Gieding, konst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
J Odense forenede Skydeselskab bliver Tirsdagen den 27 d. M. Kl. 2 Eftermiddag Skydeøvelse efter de bestemte Sølvpræmier, og skydes denne Gang med Rifler og paa Poiets. Direktionen. Odense den 18 Juni 1820.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Udi Sarslef Sogn er anholdt en løsgaaende fortblisset Hingst af 3 Aars Alder, samt en guul Hoppe, hvis Eiere, mod Foderløn og Omkostningers Erstatning, vilde afhente samme hos Sognefogden i Sarslef. - Lunde Scham og Schoubye Herreders Kontoir den 15 Juni 1820. M. Knutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
J Følge allernaadigst Bevilling saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi efter Byefoged Nellemann af Vor Kjøbstæd Svendborg udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han som Skifteforvalter i Kjøbmand Erich Rasmussens Boe ved Proklama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt alle andre offentlige Tidender 3 Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for Skifteretten at anmelde, og beviisliggjøre, deres Fordring, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 30 Marts 1820.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1820-06-19
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)