JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Fra Dragør af har man bemærket et Menneske paa den Svenske Kyst i en uforanderlig Stilling uden at røre sig af Pletten. Man formoder, at det er en Menneske som er frossen ihiel. Man har ogsaa lagt Mærke til to, tre Personer, som næsten en heel Dag vare at see paa Jsen i en lang Frastand, men som igien forsvandt. Det er at formode, at det vare Svenske Deserteurer, som have fundet deres Grav under Jsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Kongens Livkorps faaer nu en nye Uniform, nemlig sort Kiole med hvis Foder, rød Krave og Opslag, Af alle Stifter i Danmark, er i afvigte Aar det mindste Antal uægte Børn fødte i Riber Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Aven. Afgangne Forpagter Jørgen Møller paa Vosnesgaard, hans Enke, Anne Kathrine Høst, er ved Døden afgaaet paa Cathrineroe i Jelling Sogn, her under Jurisdictionen. Jfølge det mellem benævnte Ægtefolk oprettede Testammente, dateret Aarslew den 18de Febr. 1797, Kongl. confirmeret den 24de Martii s. A. skal i det nu indtrufne Tilfælde at ovenmeldte Madame Møller fød Hoet, døde i Enkestand efter hendes forhen afgangne Mand, Boet tilfalde hendes Stedsøn, Hr. Niels Møller paa Uggerslevgaard, imod at han udbetaler 500 Rdlr. til hendes Arvinger som ere opgivne at være. 1, en Broder, forhen Forvalter ved Løvenborg i Sielland, død og efterladt sig Børn. 2, en Broder, Sognepræst udi Schebye i Fyen. 3, en Søster, givt med forrige Skipper Mads Findsen, i Stige, og 4, en Søster, givt med Claus Møller udi Hattebets Mølle i Fyen. Disse Arvinger, de umyndige med Værge, og de Myndige personlig eller ved Fuldmægtig, anmodes behagelig at møde paa mit Kontoir 12te Ugesdagen, Onsdagen den 12te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for der at modtage, det dem tilkommende af ovenbenævnte og til mig indbetalte 500 Rdlr. Nørvangs Torrild Herreders Kontoir i Veile den 18 Januari 1809. A. Steenstrup. Herredsfoged og Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
For i eller 2 skikkelig duelig Skrædersvende som haver Lyst og Stadighed til at arbeide, kan faaes en fordeelagtig Condition hos mig Truels Jørgensen lige over for Raadmand Bruuns Fabrik her i Staden. Paa Fragten, eller Lønnen sees ikke saa nøie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Onsdagen den 25de Januari førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver udi sal. Kiøbmand Thomas Hansens Stervboegaard paa Torvegaden her i Byen, ved offentlig Auction bortsolgt: 23 Stk. Specier og 33. Stk. enkelte Ducater, 5 større og mindre Guldpenge, endeel Guld=Ringe og forarbeidet Guld af circa 8 Lods Vægt, saa og nogle større og mindre Sølv Medailler, og endeel gammel Sølv Myndt, item endeel forarbeidet Sølv af 1145 Lods Vægt. Samme Dag bliver ligesaa foretaget 1ste Auction, den paa følgende 1ste Februari 2den Auction, og den 8de Februarii næst efter 3die Auction, (hver af bemeldte Dage Kl. 2 slet Eftermiddag) over følgende bemeldte Stervboe tilhørende faste Eiendomme, neml. a. Stervboegaarden Nr. 22, som meldt beliggende paa Torvegaden her i Byen, med ald dens tilhørende. Gaarden ligger paa Byens reeleste Gade, Bygningerne ere vel vedligeholdte, og i det heele vel indrettet og beqvem til Boepæl for en honet Familie, og Jsærdeleshed for en Kiøbmand, der, ligesom den afdøde, ville drive Viin handel, da der under Forhuset ere særdeles gode Kieldere. b. En Leie Vaaning under Nr. 212 paa Brødre Gade bestaaende af 4 Fag 2 Etage Huus til Gaden, indrettet til Boepæl for en liden honet Familie. c. En Underofficeer Baraque med vedligeholdende Stald til 6 Heste, beliggende under No. 82 paa de Nordre, Grave. og d. 2de Dragon Baraqver med Stald til 5 Heste og en vedligeholdende Hauge, beliggende under Nr. 537. paa Slyngborg Gaden. Thi ville Libhaberne behage at møde i Stervboegaarden til bestemte Tider, hvor Auctionen fremmes efter de bekiendtgiørende Conditioner. Randers, den 10de Januari 1809. Bendixsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Auctions=Directeur. Over en betydelig Reparation paa Stuehuset og en nye Staldbygnings Opførelse, med meere, paa Skov Rider Gaarden Giødinggaard i Norup Sogn, blev det gjorte Bud ved Licitationen den 26de Aug, sidst ikke aproberet. Efter det Kongl. Rentekammers befaling bliver bemeldte Bygning og Reparation igien anstillet til nye Licitation som holdes paa Herreds Tings Stuen i Veile Fredagen den 3die Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Hvor de Lysthavende ville indfinde sig. Tegning og Overslag samt Licitations Conditionerne faaes til Eftersyn paa mit Contoir og tiener til foreløbig Underretning at Overslaget er paa circa 2700 Rd. samt at der gives Henstand med Bygningens og Reparationens fuldkomne Jstandførelse til næstkommende St. Hansdag eller Junii Maaneds Ende. Veile, den 11te Januari 1809. A. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Smukke moderne Kalkuner og Sirtser samt Tørklæder, hos mig nyelig hiemfaaede fra Kiøbenhavn, selges til billig Priser. Salomon Jacobsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-20
Førstkommende Torsdag den 26de Januari bliver Bal og Assemblee hos undertegnede, som begynder Kl. 6 om Aftenen og ophører Kl. 2. De af Stadens Jndvaaner, civile og militaire Embeds Mænd, Borgere og andre honette Familier, som behager at deeltage og profitere af denne Jndbydelse, ville inden den 24de hujus senest lade Entre Billetterne, som efter min Leilighed ikkun til et bestemt Antal udgives, afhente; samme betales med 2 Rd. for Chapeau med Damme. Beværtningen bliver som sædvanlig. Fridericia den 20de Januari 1809. Ahrentzen, Commissionair.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
22de Bulletin fra Armeen i Spanien, dat. Benavente, den 31te Decb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Den 30te gik Hertugen af Jstriens Cavallerie over Ezla, passerede endnu samme Aften igiennem Benavente og forfulgte Fienden til Puenta de la Valana. Samme Dag blev ogsaa Hovedqvarteeret forflyttet til Benavente. Englænderne lod sig ikke allene nøie med at afbryde, Broen over Elafloden, men sprengte endog Pælene ved Miner, som dog var et unyttigt og mageløs Foretagende og tillige meget skadelig for Landet. Overalt hvor de ere passerie, have de anrettet de afskyeligste Plyndringer og henreven af deres grændseløse Lyster, begaaer de største Uordener; - de viste sig meget meere som en fiendtlig, end som en Armee, der var ankommet til et venskabelig Folkes bistand; det er kun at beklage, at Englænderne ikke have sendt en Armee til Andalusien. Den, som for omtrent 10 Dage siden drog til Benavente, thriumpherede allerede i Haabet og havde prydet sine Fahner med Seierstegne; - intet ligner deres beviiste Tiltroe og golde Kaadhed; men ved Tilbagekomsten vare de ganske forandrede. De vare udmattede af Strabadser og syntes ganske nedslagen af den Skam, at maatte flygte, uden at have fægtet. For at undgaae Spaniernes velførte Bebredelser, gientage Englænderne uophørlig, at man havde lovet dem, at forstærke deres Armee endnu med en talrig Styrke, og Spanierne giendreve disse løgnagtige Paastande stedse paa en Maade, hvorpaa der ikke kunne svares noget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Da Englænderne for 10 Dage siden droge igiennem Landet, vidste de meget vel, at de spanske Armeer vare opofrede. Commissairerne, som de havde ansat ved Armeen, var det ikke ubekiendt, at Spanierne ikke havde havt blot 50000, men 180000 Mand under Vaaben, og at disse 180000de havde bestandig været i Kamp, medens Englænderne hele 6 Uger vare ligegyldige Tilskuere af deres Fegtninger. Ei heller havde disse fortiet for dem, at de spanske Armeer havde ophørt at existere, og følgelig maatte Englænderne dog ogsaa vide noget af den Snare man havde lagt, for at lokke dem i Fælden, da de for 10 Dage siden rykkede frem, besielet af det haarlige Haab, at skuffe den Franske Generals Aarvaagenhed. Forhen havde de en Tidlang marscheret frem og tilbage, for at snige sig paa deres Skibe. Ved denne kloge Beslutning, føiede Spanierne til, havde J skullet blive, naar J ikke troede Eder stærk nok, at vove en Dyst med Fransoserne; og desuden burde J ikke have rykket saa tillidsfuld og modig frem, for siden igien med Jilmarscher, at vende tilbage; ei heller var det rigtigt gjort af Eder, at vende Krigskuepladsen til os, og derved udsætte os for 2de Armeers haarde Medfart; det er ikkerret, at J nu giver os Skylden, efterat J har bragt, saa megen Uheld over os. Vi kunde umuelig allene modstaae de franske, ligesaalidet som J kunde det: Giør os altsaa ingen videre Bebredelser, J. som ere Skyld i al vor Ulykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Englænderne havde udspredt det Rygte, at de ved Eglas Bredde havde nedsablet 5000 franske Ryttere, og bedækket Kamppladsen med Døde. Jndvaanerne af Benavente forekom dette noget besynderlig, da de paa Kamppladsen ikkun forefandt 3 dræbte Englænder og 2 Frantsoser. Denne Fegtning af 400 imod 2000 er yderst roesværdig for de Franske. Floden var den 29de steget saa høit, at man ikke kunde passere samme, og her var det, at General Lefebre blev taget fangen af Englænderne. Fiendens Tab i denne Fegtning var meget betydeligere end de Franskes; ja deres Flugt var endog saa overiet, at de maatte lade alle deres Syge og Saarede tilbage i Hospitalerne og opbrænde et kostbart Magasin med Telter og Klædningsstykker. De have selv dræbt alle deres saarede og trætte Heste, som vare dem ikkun til Byrde og ikke kunde komme med. Man kan ikke giøre sig Forestilling om, hvorledes dette Skuespil har gjort dem forhadt hos Spanierne. Englænderne rettere over Hals og Hoved, og alle Tydske i deres Tieneste, desertere undervels. Vor Armee maae upaatvivlig endnu i denne Aften indtræffe til Astorga og de Galiziske Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
23de Bulletin fra Armeen i Spanien, dat. Benavente, den 1ste Jan.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Hertugen af Dalmatien (Soult) ankom den 30te f. M. til Mancillaa, hvor Fiendens venstre Fløi, som bestod af de spanske Tropper under Marqvis de la Romana, stod posteret. General Franceschi kastede dem samtlig ved første Angreb Hobeviis, dræbte en stor Deel, fratog dem to Fahner, og gjorde 1 Oberst, 2 Oberst lieutenanter, 50 Officierer og 1500 Mand til Fanger. Derpaa rykkede han den 31te ind i Leon, hvor han forefandt henved 2000 Syge. Efter Slaget ved Espinosa, var Romana fulgt Blake i Commanden, og Overresten af denne Armee, som ved Bilbao udgjorde 50000 Md. bestod ved Mancilla neppe af 5000. Disse nogne Stakler fylde nu Hospitalerne. Englænderne ere nu en Afskye for disse Tropper. Kongeriget Levns Jndvaanere fordre med lydelig Stemme Freden og deres Konge, de forbande Englænderne med deres bedrageriske Jnsinuationer og bebreide dem for, at have udgydet spansk Blod, for at underholdt deres egne Monopoler og at forlænge Landkrigen. Englands Troeløshed og de Bevæggrunde som have lede det, ere nu haandgribelige for enhver. De ulykkelige Spanier føle deres Lidelser og see Ophavsmændene af samme for deres Øine. Jmidlertid flygte disse Englænder nu af alle Kræfter, da Hertugen af Jstrien er dem paa Hælene med 9000 Ryttere. I de af dem forbrændte Magasiner befandt sig foruden Telter ogsaa 4000 Dækkener og en stor Mængde Rum; desuden har man endnu optaget over 200 Baggage og Munitionsvogne, som de have efterladt sig paa Veien fra Benavente til Astorga. Resten af Romanas Armer har kastet sig ind i sidste Stad og der bragt Forvirringen til det høieste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Den engelske Expeditions Skiebne i Spanien, kan blive Gienstanden for en skiøn Talle ved Parlamentets Aabning, i det man kan fortælle den engelske Nation, at deres Armee i hele 3 Maaneder har været uvirksom og gottet sig med at skue Sørgespillet an, istedet for at være Spanierne behielpelig; at sammes Anførers have begaaet den utilgivelige Forseelse at lade den rykke frem, efterat de spanske Armeer vare opofrede, og at de endelig have begyndt det nye Aar med en skiændig Flugt, forfulgt af en Fiende, som de ikke turde maale sig med og overset med Forbandelser af dem, som de have forført istedet for at skulle have forsvaret. Saadanne Foretagender og Resultate kan ikkuns existere i et Land, som regierer sig selv. Aldrig vilde hverken Fox eller Pitt have begaaet saadanne Feiler, at indlade sig i en Landkrig imod Frankrig; - imod Frankrig, som har - Hundrederusinde Mand Cavallerie - Halvtredsindstyverusinde Transport Heste - og Nigangehundretusinde Mand Jnfanterie, det hedder dog vel fra engelsk Side at drive Spillet til der yderste: - det hedder, at være hungrig efter Skam, det hedder endelig, at forvalte Englands Sag saaledes, som Cabinettet for Thuillerierne maatte ønske det. Man maatte kiende meget lidet til Spanien, naar man vilde lægge nogen Vigtighed i enkelte Folkebevægelser, eller haabe, at ved at ud blæse Oprørsflammen, Branden skulde have nogen videre Følge eller Varighed. At skrive og udbrede Skiændselsskrivter og derved at opvække en liden Forvirring blandt Gemytterne, dertil behøver det ikkuns nogle fangtiske Præster; men noget meere hører der til, at bevæbne en Nation. I den franske Revolutionstid vare 3 Aar fornøden til at forberede det militairiske Overvægt, og hvo erindrer sig ikke endnu, hvor vaklende Frankrigs Tilstand ofte var Til Trods for Englænderne existerer nu hverken Jnqvisition, Franciscaner eller Fendalret meere i Spanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
General Gouvion St. Cyr har efter Rosas Beleiring med det 7de Corps vendt sig til Barcellona, og adspredet alle Tropper som befandt sig paa denne Plads, samt bevirket sin Forbindelse med General Duhesme Hans Armee er derved bleven 40000 Mand stærk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Hertugerne af Treviso og Abrantes have borttaget alle gjorte Forsvars=Anstalter ved Saragossa, og Ingenieur General Laroste tænker nu paa Midler til uden Tab at indtage Staden. Kongen af Spanien er afgaaet til Arranjue, for der at mynstre Hertugen af Bellunes Corps.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Foruden dette findes i Monitøren endnu er Udtog af en Skrivelse fra Villafranca af 22de Decbr., som foruden de allerede bekiendte Omstændigheder ved Rosas Capitulation og nogle mindre interessante Tildragelser, endnu indeholder følgende: "Den 16de fandt vor Arriergarde Fienderne fordeelagtig posteret paa Glacis af Cardedon, med en talrig Magt af deres bedste og udsøgteste Tropper, hvorhen de desforuden havde ført 12. Kanoner fra Barcellona, som kommanderedes af Marqvis de Vives og General Reding. En levende Fegtning begyndte og efter en heel Times haardnakket Modstand og en stærk Artillerieild, bleve Fienderne fordrevne fra alle deres Stillinger, bragte i fuldkommen Uorden og forfulgt af Rytteriet, som anrettede et skrækkeligt Blodbad iblandt dem. Vi gjorde over 1500 Fanger og deres Tab af Døde og Saarede maae næsten være ligesaa stor. Al deres Artillerie, bestaaende af 2 Haubitzer og 10 Feldtstykker, tilligemed 200,000 Jnfanteriepatroner, blev taget. Armeen havde endnu kunne gjort flere Fanger, dersom Generalen ikke forsætlig havde renunceret paa denne Fordeel, imod den langt større, snart at kunne sætte sig i Forbindelse med Barcellona. Dette skedte den 17de December om Middagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Den 21de har General St. Cor atter angrebet Fienden i en forskandset Leir, paa høire Side af Floden Lobregad, hvor den ligeledes tabte alt sit Artillerie, bestaaende af 22 svære Stykker, betydelige Magasiner, af Krigsforraad, mange Mennesker og henved rusinde Fanger, Fienden er nu paa Flugten til Tarragona, hvorhen vi forfølge ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Fra Bayonne meldes, at Hertugen af Abrantes, nu ogsaa har sat sig i Marschh; at Hertugen af Trevises hele Opmærksomhed end nu stedse er rettet paa Saragossa, at 50 Ingenieur=Officierer ere afgaaede didhen, og at de talrige gjennemmarscherende spanske Krigsfanger, samtlig begive sig til Dison. General Hendelet har forladt Bilbao med sin Division, og Hertugen af Valmy (Davoust) ventes til Bayonne, for at overtage Kommandorn over Reserve=Armeen. Efter spanske Krigsfangers Udsigende, skal Castannos være bleven massakareret af sine egne Soldater og Resten af Armeen staae under Hertugen af Jnfantados befaling. Jfølge Breve fra Madrat har vor Armee i Andalussen ogsaa allerede gjort meget hurtige Fremskride og indtaget Andujar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Blandede Efterretninger. Holland. Den 6te Jan. om Aftenen var ved Hoffet i Amsterdam et meget glimrende Bal, som H. M. selv beærede med sin høie Nærværelse. Blandt de at forskiellige Corporationer og Antoritæter for Høisamme frembaarne Lykønskninger til det nysbegyndte Aar, yttrede Stadsraadministeren ved Slutningen af sin Tale, ved at bevidne sin Tak for modtagne Velgierninger og tilkommende Forhaabninger, iblandt andet følgende læseværdige Ord: "Sire, Der bliver intet videre til at fuldende alle disse ædle og store Gierninger, end at hele Jordkloden maatte skienkes den længe attraaede Fred - den Fred, hvorefter den hele lidende Menneskehed længselfuld raaber og beder, og som saalænge har været den berøvet. Da, Sire, vil man vinde Rum til at istandbringe store og interessante Planer; da, Sire, vil De med Forsynets Hielp magelig igien kunne frembringe det, som i de sidste henrundne Rædselsaar er gaaet tilgrunde, og Folket vil rigelig indhøste Frugterne af dets Standhaftighed og de talrige Opofrelser, som det har maattet gjort til Statens Opretholdelse. Give Gud, at dette Aar, hvis Jndtrædelse vi nu festligholde, maatte tilstæde een af os, at kundgjøre denne glade Begivenhed for D. M. og Undersaatterne; mange Takbevidnelser vilde da frembringes for det høieste Væsen, - mange Velsignelser vilde da omgive den mægtige Beherskers Throne, som bestemmer Menneslægters Skjøbne og mange Ønsker stige til Himlen for D. M. Livs Forlængelse. Derpaa fremtraadte Præsidenten for det lovgivende Corps og sagde: "Under nærværende Tidsomstændigheder har D. M. næsten seet sig skuffet i ethvert Skridt De har taget, for at befordre Deres Undergivnes Lykke og Vil færd; men een Belønning bliver Dem dog, nemlig disses inderlige Overbeviisning, at D. M. elsker dem med et oprigtig hollandsk Hierte, og skyer ingen Møie eller Besværlighed, for at gjøre dem lykkelige, hvorpaa Kongen svarede denne sidste: "Jeg takker Dem for de ædle Følelser, som De lægge for Dagen, med Forsikring og min sande Tiltroe og Agtelse. Vær De forvisset om det hele Værd, jeg lægger paa Deres Venskab, som indbefatter saavel alle mine Fornødenheder som den Kierlighed jeg nærer for deres Land. De kan giøre Alt for min Lykkes Forfremmelse, nemlig ved deres sædvanlige Omsorg at forvalte en Regiering, som en ligesaa central og eenformig, som liberal og maadelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Vi erholde endnu bestandig Efterretninger om de Ødelæggelser, som den sidste Oversvømmelse har anretter paa vore Kyster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Den Wiener Hoftidende melder fra Tyrkiet: At de sidst omtalte Optrin imod de Christne i Forstaden Pera har ikke existeret; og at der i Constantinopel nu hersker offentlig Rolighed, siden Storherren Machmud havde forbudet Janitscharerne al videre Spilop. Ogsaa Veien til Rumelien er igien sikker, saa Caravanerne uhindres kan gaae; dog er endnu nylig en Transport overfaldet i Egnen af Adrianopel, af en Hob bortløbne Seymens. Storherren har befalet sin nye Storpiir, paa det strængeste at fortsætte Rustningerne baade til Lands og Vands, Desuagtet blev den 8de Decb. i Constantinopel offentlig kundgjort, at i Bucharest skal aabnes en Freds Congres med Rusland. De til denne Congres bestemte Ministre, ere allede afgaaede derhen. Den engelske Gesandt ligger endnu paa sin Fregat i Dardanellerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
J Neapel er falden saa overordentlig stærk Regn i de sidste Dage af Decb., at intet Menneske kan erindre sig dens Lige. Det saae ud, som Himlen vilde heelt aabne sig over denne Stad. Til Calabrien afgaaer meget Artillerie derfra, da der skal formeees en nye Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
I Amsterdam har den store Klæde=Fabrikant Pieter Vrede, erklæret sig insolvent. Fattig Lægerne sammesteds ere nu fra 4 voxne til 12, formedelst de Fattiges Antal daglig forøges. Mange Fornødenheder, som Salt, Sæbe, Potaske og Colonievare stige i Prisen, og Forbudet af Skibsfart til fremmede Lande, lagttages paa det strengeste. Rhinen er i Egnen af Dusseldorf steget til overordentlig Høide.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
I Tyrol har store Sneemasser anrettet megen Skade i afvigte Decb. Mange Huse, Mennesker og Creature ere blevne begravne under disse. Paa Adlersbierger og flere Steder ligger Sneen 9 til 10 Fod høi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
J Wien skal med det første holdes et stort Statsraad, i hvilket ogsaa Landeværns Indretningens endnu videre Udbredelse, vil komme i Forslag. Sammesteds har det jødiske Vexelhuus Joachim Heim, hørt op at betale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Augsburg. Ifølge Privatbreve fra Paris, skulde nye Parlementairer være kommet dertil fra England, med alvorlige Fredsforslage; og man vil selv i Paris aabne Freds=Congressen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Jndenlandske Efterretninger. Forleden Dag bleve 2 Menneskeer begravede i St. Knuds Kirkegaard i Odense som vare ihielfrosne paa Landeveien. Samme Dag fandtes imellem et Par lukte Porte en liden meget sygelig udseende Pige, som havde lagt der hele Natten i den strenge Kulde. Ved Efterspørgsel forklarede hun at hendes Stedmoder daglig og hende ud at tigge, og naar hun ikke kunde bringe saamange Skillinger hiem, som hende paalagde, maatte hun ikke komme hiem om Aftenen. Srs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
At det behagede Gud i Gaar Morges den 22de d. M. at henkalde min retskafne gode Kone, Grethe Petersdatter, efter 6 til 7 Ugers Sengeleie; ville jeg ikke undlade efter Sædvane at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, forvisset om deres oprigtig Deeltagelse i min og 4 efterladte Børns billige Sorg; frabedes ald skriftlig Condolence. Fridericia, den 23de Januari 1809. Hans Lucht.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Hos Se hyt ved Prindsens Port, er god heglet Hør at bekomme for 4 Mk. Pundet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1809-01-24
Formedelst Hr. General Krigs Commissair Serenes Bortfløtning til Ussinggaard, bliver paa Begjering, førstkommende Onsdag den 8de Februarii Formiddag Kl. 10, slet og følgende Dage, ved offentlig Auction bortsolgt udi den Gersdorfske Fide Commisses Gaard i Horsens, endeel Løsøre, bestaaende af store Speile, Glas Lysekroner, Borde, Stole, Skabe, endeel meget gode Sengeklæder, Kobber, Messing og Jernfang, Steentøi, Glas, forskiellige Sorter Vine og endeel Jernvindovne, en nye engelsk Kareth med Messing Seletøier, m.v. Trykte Cataloger herover, kan erholdes i Veile hos Hr. Fuldmægtig Seest, i Aarhuus hos Hr. Bogtrykker Lund, i Horsens hos undertegnede. Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Horsens den 20de Jan. 1809. Christensen, constitueret Byefoged.