JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-07
Natten til den 6te Angust er ved at opbrække en skiste følgende Sager blevet bortstiaalet fra Undertegnede: En fiin sort Vadmels Fruentimmerkjole; et sort Skiørt med dito Trøie, i Skiørtet er der en sort Lærreds Forbred; en Kartuns Kiole med Kaarstriber; grønne og gule Blomster, sort Fløiels Kantning, drættet med graae fiin Hørlærred og med en blaae Lærreds Skoe, et Skjort og Trøie, karmosinrød Bund med sort og hvid Skud, rød Lærreds Skoe, et rød Skar oven i Skiørtet og lyseblaae Silkebaand neden og Skiørtet, oven om Trøien var Piber med 2 Lag blaae Silkebaand; et Skiørt og Trøie grøn i Bunden høirød og mørkeblaae striberet, neden om Skiørtet er lyseblaae Silkebaand og oventil er det skarret med brun stribet Tøi, Trøien er kantet med lyseblaae Silkebaand; et sort Skiørt med brede hvide Striber; et rød og brun Flonels Skiørt med lyseblaae Silkebaand neden om; en Kartuns Trøie, bruun Bund med mange forskiellige Couleurer Blomster, Piber og kantet med lyseblaae Silkebaand; et grønt Skiørt med røde og rødbrune Striber; en græsgrøn Vadmels Trøie, udrættet, med smaae runde Knapper ved Hænderne; et rød Vadmels Skiørt med en grøn kniplet Snoer neden om; et gl. violet Lærreds Forklæde, hvis Bund med brune Blomster; et kartuns Forklæde, med gule, røde og grønne Blomster; et dito hvid Bund med gule Blomster og brune Prikker; et hvid Musselins Tørklæde med Slanger; et rød silke dito med forskiellige Couleurer Striber; et hvid dito med røde, grønne og gule Blomster; en gl. rød silke Damastes Hue, med lyseblaae Silkebaand; en rød Atlaskes dito, med røde Silkebaand, Læg og kantet med røde Silkebaand; et blommet Korsklæde med fiine nyemodens Kniplinger; et Sæt merlind Hovedtøi med gammeldags Kniplinger; 2 Sæt Hovedtøi med vævede Kniplinger; et Sæt fiin slet dito; en sort trestykket Fløiels Hue; en grøn og brun silke Hue; en sort manschesters Kyse forret med rød Stok; en sort Vadmels Ærmekaabe med hvidprikket Dræt, 2 sølv Hager, den ene uden Krog kantet ved Hænder og Hals med sort og hvid silke Flos; 2 Fildthatte, den ene med Fløiels og den anden med silke Baand samt Spænder; en middelblaae Klædes Mandskiole med hvidagtig, og guul Dræt; en sort Vest, et Par Støvler med Som i Hælene; en fiin Lærreds Liigsærk, et Hørgarns Lagen, og 2 hvide Hørgarns Pudevaar m.m. Hvo som kan give nogen Oplysning om dette Tyverie eller forskaffe mig enkelte Dele af det bortstiaalne og derved lede til Tyvens Opdagelse, loves herved en i Forhold til min ringe Evne, passende Douceur og Navnet fortiet om forlanges. Troldahl paa Dover Mark i Lintrup Sogn, den 7de August 1812. Else Marie Andreasdatter. Til 11te Decbr. indeværende Aar kunde imod Anordnings Sikkerhed og Renter erholdes Umyndiges Midler 600 Rdlr. tillaans i Warde Kiøbstæds Overformynderie, naar Vedkommende derom strax melder sig hos Varde, den 1ste August 1812 Overformynderne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-07
De der have bestilt Brændeviin hos Undertegnede, saavel i Tønde, som Potteviis, kan nu behageligst lade samme afhente. Ligeledes ere nogle Bygningsmaterialier tilkjøbs at erholde. Ribe, den 28de Juli 1812. Frederik Kolvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-07
Paa Hans Kongelige Majestæts Forstrande for 11s. og Rømør er foruden endeel ubetydelig Vraggods, efternævnte Ting, Tid efter anden indstrandede, nemlig: Afor Lift. 1811 den 8de October 1 beskadiget Skibsbaad, mærket Jallig. Helgolland, 17de November i Stk. sort Klæde 30 Alen lang. 1 Stk. graat dito 59 1/2.1 Stk. blaae dito 7 1/2. ...... 1 Stk. dito dito 25 1/2.1 Stk. dito dito 27 1/2. 1811 den 17de November 100 Stk. Staver af Sukkereiste Træe. 1812 den 18de Januarii 16 Fyrre Bielker, 20de . . 85 Stkr. Fyrre Planker, . . 29de. 8 Stkr. Fyrre Bielker, 10 Stkr. Fyrre Planker 16de Maji 1 Jern Skibs Anker vog 140 Pd. 1 dito dito 64 Pd. B for Rømøe. 1811 den 3die December 2 Planker, 1812 den 20de Janarii 2 Stkr. Fyrre Bielker, . . . . . 1 Spiir. . . . . . 2 Stkr. Fyrre Planker. 5 norske Brædder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-07
J Anledning heraf og i Følge Forordningen 12te Marts 1790 indkaldes herved 3de Gange i Statstidenden, Altonaiske Merkur, og Ribe Stifts Avis Eieren til foranførte strandede Gods, at melde sig paa Ribe Stiftamthuus inden Aar og Dag lub poena præclusi et perpetui silentii, og der at fremkomme med deres lovlige Adkomster til det Strandede. Ribe Stiftamthuus den 30te Juli 1812. Loefod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-07
Onsdagen den 12te August Formiddagen Klokken 10, bliver til Jeppe Villadsens i Seistrup holdt offentlig Auction over Konge= og Kirke=Tienden i Negen af Hunderup Bye m. m., efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet skal blive bekiendtgjorte. Hermansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Den allierede Armee vedbliver at trænge frem i Curland. Den 20 Juli forlod den russiske Besætning Libau og Havnen ved denne Stad i saadan Jil, at den efterlod 3 Artilleriestykker i Havneskandsen. Af Skibene i Havnen søgte de, som kunde blive seilfærdige, at gaae i Søen. Om Eftermiddagen kom ogsaa allerede Major v. Reus med sine Preusser, tog Staden og Havnen i Besiddelse og lod de Koffardieskibe, som endnu vare blevne tilbage, nemlig 2 russiske, 3 svenske og 2 engelske, besætte med Vagt. De paa samme forefundne Canoner bragtes i Land og plantedes i Havneskandsen. Følgende Morgen viiste sig 3 russiske Krigskibe, 2 Fregatter og 1 Cutterbrig, i Nærheden, og udsendte en Baad med 20 Mand for at recognosere. Commandanten i Havnen lod Besætningen lægge sig ned, og Baaden, komme saa nær, at Kuglerne kunde naae den, hvorpaa han gav Jld og dræbte Officeren med 5 af Mandskabet. Fartøiet vendte nu hurtigt tilbage til Skibene, og det varede ikke længe, førend disse forsvandt af Syne, men siden ere de komne tilbage med en Forstærkning af 2 engelske Krigskibe, saa at Staden maa befrygte et forestaaende Bombardement.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Efter en privat Skrivelse fra London skal AdmiraGaumares med sin Flaade have været paa Høiden af Ahau, da denne Stad faldt i Fiendens Hænder. Han havde reddet nogle Levninger af de derværende Magasiner, men kunde intet videre udrette. Fra Kønigsberg, skrives den 27de Juli, at General York er rykket indi Libau. Ved Eckau, et Gods, som tilhører Grev von Pahlen, i Nærheden af Mitau er det den 21 Juli kommet til en for de allierede Vaaben ærefuld Træfning. Efterat Fyrsten af Wittgensteins Corps havde trukket sig over Duna til Riga, lod han General Lewis blive tilbage for at dække Borttoget. Mellem denne og de preussiske Generaler von Gravert og von Kleist kom det til en Fægtning, som endtes med Russernes Tilbagetog, uagtet disse vare 10,000 Mand, Preusserne derimod kun 5600. Russerne tabte 300 Md. Døde, Saarede, og Fangne. Preussernes Tab bestaaer af 100 Død og Saarede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Fra Paris skrives, at Hs. Maj. Keiser Napoleon, den 17 Juli havde forlas: Willna og næste Dag var ankommen til Ghoubokoe. Efter en Tidende fra Warschau af 26 Juli var den store Armees Hovedqvarteer i Druja ved Danafloden, mellem Dünaburg og Drissa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
De sidste Efterretninger fra den polske Armee ere daterede fra Sluck den 18 Juli. Sted og Datum bevise dens hurtige Fremgang. Mellem Nieswies og Sluck er atter forefalden en Fægtning mellem det polske og fiendtlige Cavallerie, i hvilken den russiske General Pahlen er bleven, og Cosakhetmann Platow saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Hs. M. Keiseren har udnævnt Capitain Vandois til Medlem af Æreslegionen; fordi han med 50 Jægere ved Kalma angreb et russisk Artillerietrain, som bestod af 18 Canoner og 200 Vogne, hvilket han tilligemed 200 Artillerister og 600 Heste fratog Fienden. Ved Dubienka (paa den sydøstligste Grændse af Vestgallizien) samle Russerne sig og have allerede gjort nogle Jndfald paa fiendtlig Grund. J Wlodava, ved Bug, have Cosakkerne taget Toldcassen; 40 Jødehuseskulle være lagte i Aske. Ved Bar (i Podolien, staae efter Rygtet 20000 Mand, meest Recruter, under General Ertel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Kønigsberg den 1ste August. Som man hører, har den russiske Armee hovedkulds forladt sine fordeelagtigste Stillinger ved Düna, da den er tourneret af en Deel af den store Armee. Hs. Majestæt Kongen af Neapel er først gaaet over Düna ved Drissaa. Antal ket af de Polakker, som hidtil ere deserterede fra den russiske Armee, angives til 20,000 Md.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Grev Hogendorp er kaldet fra Kønigsberg til Willna, og den keis, franske General Loison har paataget sig Gouvernementet over Preussen. Til Gouverneur i Staden er den sachsiske Oberst Friherre von Bose, udnævnt istedetfor den hidtilværende Commandant, Danloup Verdun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Generalconfoederationen har besluttet at indgrave det Svar, som Keiser Napoleon gav den polske Deputation, med gyldne Bogstaver i Marmor og opstille dette Mindemærke i Rigsdagssalen. Til hvilken Side den tyrkiske Politik omsider vil hælde, synes hidindtil uafgjort. I Bukarest tales endnu om Fredens Muelighed og dens formodentlige Betingelser: at Fyrst Ypsilanti skulde blive Hospodar i den russiske, Fyrst Morusi i den tyrkiske Andeel af Moldau, og Fyrst Kallimachi Hospodar i Wallachiet. Den engelske Gesandt, Hr. Robert Liston, er den 16 Juni ankommen til Dardanellerne, hvorfra han vil giøre Reisen til Constantinopel i tyrkiske Roeskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Hr. von Jtalinsky er ligeledes indtruffen, men ikke endnu af Porten antagen i nogen diplomatisk Egenskab. Den franske Gesandt, Grev Andressys Ankomst ventes hvert Øieblik, og Storherren har udsendt en Mirhemandar med et talrigt Følge til at modtage saavel ham, som Hr. Liston.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
En Skrivelse fra Liverpool bragte den 21de Julii Efterretning til London om den første Giendtlighed, som skulde være forefalden efter den amerikanske Krigserklæring mod Storbrittanien, nemlig en Fægtning, som den engelske Fregat the Combriant havde havt med den americanske Fregat the President, hvori denne efter en haardnakket Kamp seirede ved Hjælp af sit større Caliber, og bragte den engelske Fregat som Prise ind i Havn. At Krigen virkelig er erklæret mellem de forenede Stater og Storbrittannien bekræftes i den franske Statstidende ved en Skrivelse fra New=Bork, hvor denne Efterretning ved en Dagsbefaling er Tropperne meddeelt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Til en Artikel fra London om Conseilordrernes Tilbagekaldelse leverer Moniteuren en Note, hvori det hedder: "Eders Conseilordrers af 1807 og 1809 ere ved siden den 1ste Juli tilbagetagne; men I gienkalde ikke Ordrerne af 1806, d. e. de nye Love og Blocade paa Papiret, hvorved I erklære en Plads i Blocade tilstand. ikke fordi den er bloqveret og formodentlig vil blive taget, men fordi den driver en Handel, som er Eders Manufacturer skadelig. Men saalænge J ikke tilbagekalde Ordrerne af 1806, saa have I Jntet gjort, og Fastlandet vil blive lukket for Eder. Naar J formedelst en Handelspeculation blokere paa Papiret en Deel af Riget, saa blive de brittiske Besiddelser blokkerede paa samme Maade. Tage J skarpe Forholdsregler, vil man tage dem endnu skarpere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Grevskabet Ramiest i Mühren har den 10de Julii lidt meget ved et Skybrud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. s. j. Av. samt Ud.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Under 30te f. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at resolvere saaledes. "Vi ville til almindelig Regel for Capitelstaxtens Sættelse. i Vort Rige Danmark allernaadigst have bestemt: a) at Stiftamtmanden i ethvert Stift hvert Aar skal i Løbet af Januar Maaned, og i det seneste inden Sammes Slutning, ved Amtmændene indhente Erklæringer fra alle Underøvrigheder i Kiøbstæderne og paa Landet i Stiftet og hvad Middelpriser ne paa de Varer, paa hvilke Capitelstart sættes, have været i deres Districter i de siden Sædens Jndhøstning forløbne Maaneder, ligesom ogsaa biskoppen skal til samme Tid igiennem Stiftets Provster indhente lige Erklæringer fra alle Sognepræster, dog saaledes, at de af disse verdslige og geistlige Embedsmænd i saa Henseende afgivende Erklæringer skulle være grundede paa nøie Opgivende af de virkeligen stedfundne Priser saaledes, at de derved ikke skulle troe sig berettigede til ved umotiverede Vota at kunne have umiddelbar Jndflydelse, paa Capitelstaxtens Bestemmelse; b) at disse Erklæringer skulle af Stiftamtmanden og biskoppen samles hver for sig, og et Middeltal deraf uddrages, ved at sammenlægge de afden ene Classe af disse Embedsmænd angivne Priser for hver Varesort især, og dividere den Sum, som ved denne Sammenlægning udkommer, ved Antallet af de givne Erklæringer, og paa samme Maade at fremgaae med de fra den anden Klasse af Embedsmænd indhentede Erklæringer; c) at de saaledes for hver Varesort udbragte 2de Hovedsummer derefter skulle ligeledes for hver Varesort for sig sammenlægges, og det halve af den derved for hver Varesort udkommende Sum af Stiftamtmanden og biskoppen ansættes som Kapitelstart for det da afvigte Aars Afgrøde, og d) at denne Kapitelstartens Sættelse skal skee til den ved Reskript af 9de Decbr. 1699. bestemte Tid, inden hver Kyndelmisse, og Stiftamtmanden, og biskoppen, saasnart den er sat, strax derom paa sædvanlig Maade meddele skriftlig Underretning til Vort Rentekammer og andre vedkommende Steder, saaledes at med Underretning til Kammeret tillige maa følge Efterretning om de Middelpriser, hvorpaa den er grundet. Ligeledes bifalde Vi allernaadigst, at, ligesom Kapitelstaxter herefter skulle sættes for de samme Districter, som hidtil, ogsaa for Bornholm maa vedblive at sættes særskilt Capitelstart, og at denne maa fremdeles der i Landet sættes af Amtmanden og Amtsprovsten, dog forresten i Overeensstemmelse med de ovenanførte Bestemmelser, der første Gang skulle tages til Følge ved den Kapitelstart, som i næste Aar sættes paa indeværende Aars Afgrøde. Det har allernaadigst behaget Hs. Majestæt at befale, at for Fremtiden intet fremmed Fasbinderarbeide maa indføres. i Altona, ligesom ei heller saadant Arbeide maa falholdes enten paa de aarlige Markeder eller udenfor Samme under Straf af Confiskation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Hs. Majestæt har under 27de d. M. behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville have Enhver der ikke er Handeløberettiget forbudet at kiøbe, eller ved Mæglere lade kiøbe Banco eller Vexler paa fremmed Mynt eller Penge, under Confiskations Straf af den kjøbte Sum. I det Tilfælde een eller anden Jkke Handelberettiget maatte være i den uforudseelig Nødvendighed at maatte remittere Penge udenlands, kan en saadan indkomme med allerunderdanigst Ansøgning, for at erholde den fornødne Tilladelse til at kiøbe Banco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Mariboe, den 3die August. Hs. Majestæt Kongen har tilkjendegivet Jndvaanerne i Rødbye sin allerhøieste Tilfredshed og Tak, for den Velvillie hvormed de, for ingen eller meget ringe Betaling, have sørget for de inqvarterede Troppers Underholdning, og ved sund og god Føde afværget de Sygdomme blandt Soldaterne, som ellers let kunde afstedkommes paa dette usunde Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Vatteriet Trekroner, Føreren af en hertil indkommen Ege fra Hasle paa Bornholm har underveis mødt en meget stor engelsk Convoi, kommende sydfra og convoyeret af adskillige Rangskibe. Af en Sloop var han bleven jaget fra Falsterboe ind til Stevns.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
En Skipper, kommende fra Riga, har seet en engelsk Convoi under Hammerhuus, styrende Veltet ind. Efter hans Udsagn holder en Briig, der har tilhørt Ridder Wulffsen, det krydsende udenfor Riga.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Kiøbenhavn, den 7de August. Fra Norge er indberettet, at en engelsk Challuppe med en Officeer og 10 Mand, udsendt fra en Brig, som ligger i Skærgaarden ved Kongshavn, er efter en besværlig Jagt taget af Canonbaadene ved Hval verne under Maanedslieutenant Trosvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Den 31te Juli blev Maanedlieutenant Hansen udsendt fra Greenage med en Kragejolle for at praje en Luggert, som kom Nord fra og gik Syd efter. J Nærheden af Havknuden skiøde Lieutenanten efter den, for at den skulde giøre Kiendsignaleller tone Flag, men en paakommende svær Taage gjorde at den kom af Sigte, og Lieutenant Hansen fik den ei at see førend han var paa Geværskud nær en dansk Brig, just som Luggeren havde bemægtiget sig samme. Uden at rone Flag, jagede Luggeren nu Lieutenant Hansen, som ansaae sig for svag til at angribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Saasnart dette faaes i Land, gik Lieutenant og Ridder Wiegelsen ud med Flottillen og jagede Luggeren, som heiste dansk Flag fra Toppen. Maanedslieutenant. Theysen og Feddersen forfulgte med 2 Recbandseerbaade den fiendtlige Lugger indtil 2 Mile fra Anholt, uden at kunne indhente den, hvorimod den omtalte danske Brig, fra hvilke Fienden flygtede, blev tilbagetaget og indbragt til Ankers ved Hav knuden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Det har behaget Hs. Majestæt ved Forordning af 23de f.M. at tilstaae Amtsforvalterne i Danmark en med Tiderne passende Forhøielse i de dem ved Forordningen af 27 August 1800 bevilgede Skriverpenge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Jfølge et Kongeligt Reskript af 28de f. M. skal enhver fremmed Reisende, som har opholdt sig her i Staden 2 Maaneder, og ønsker at forblive her længere, dertil søge Tilladelse igiennem det Kongelige danske Cancellie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Paa Grund af at Pesten, efter officielle Efterretninger, er udbrudt i den tyrkiske Handelstad Smyrna, i Provindsen, Natolien, erklærer den Kongelige Qvarantainedirection Smyrna, Chartagen i Spanien og de canariske Øer indtil videre for smittede Steder, alle Havne og Stæder paa Spaniens sydlige Kyst fra Grændsen af Portugal til Alicante inclusive, saavelsom alle tyrkiske Havne, de vestindiske Øer, og det afrikanske Barbaries Havne og Stæder ere at anseefor mistænkte, alle andre Lande, Stæder og Øer i og udenfor Europa for aldeles umistænkelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Hr. Forvalter Christensen paa Boller agter, i Forening med 2de andre Mænd, at anlægge en Oliemølle i Brund Bye ved Horsens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Politiemmesteren i Randers har, ved en Politieplacat i Avisen, forbudet al Udsalg af Kartofler indtil denne Maaneds Udgang, da de ei før ere modne og Erfaring har tilstrækkelig lært at umodne Kartofler ere høist skadelige for Sundheden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Hr. C. H. Knorr fra Lübeck, som for nærværende Tid er i Aalborg, bekiendtgiør at han vil underrette enhver om hvorledes dansk Kornbrændeviin kan betages sin Finkelagtige, Smag og Lugt, samt destilleres saaledes at det faaer Lighed af Fransk Brændeviin. Det destileres koldt paa en Maskine, der ugentlig kan destillere 4 Oxhoveder. Omkostningerne kan blive omtrent 1 Rdlr. for hvert Oxhoved.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Hs. Majestæt har befalet et Skolelærerseminariums Oprettelse for Aalborg Stift, hvis Forstander er Hr. Provst Bentzon i Snedsted Præstegaard, pr. Thisted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Viborg. Sidstafvigte Fredag Eftermiddag den 31 Julii opkom, uden at man veed hvoraf, Jld i Selveier Hans Michelsens Gaard i Levting Bye, 2 Mile herfra, som inden Aften lagde hele Gaarden, tilligemed endeel Udbesætning, hvoriblandt 3 næsten nye beslagne Vogne, i Aske, samt afbrændte det nærved liggende Huus Jesper Dyhr tilhørende. Hans Michelsen havde i Fior opbygt sin Lade og hele Gaarden, var kun assureret for 1600 Rdlr. saa hans Tab er meget stort, Det indbiergede Høe brændte og At Jlden maae have havt en særegen Aarsag, sluttes deraf, at ingen i Gaarden røgte Tobak, og at da Jlden opkom, ikke engang var Jld paa Jld stederne. (Fortsættelsen af Nr. 63.) Som Følge heraf bliver Distinctionerne for hver Grad saaledes: Second=Lieutenanterne af Land=Etaten bære en Guld eller Sølv=Roset paa hvert Kioleærme, anbragt een Tomme ovenfor Spidsen af Opslaget. - Premier=Lieutenanter af Land=Etaten og Second=Lieutenanter af Søe=Etaten 2 saadanne Rosetter i Linie med hinanden paa hvert Ærme, een Roset paa hver Side af Opslagets Spidse. - Premier=Lieutenanter af Søe=Etaten faae 3 Rosetter satte i en Treangel, saa at den ene kommer ovenfor Spidsen af Opslaget og de andre under Siderne af denne paa hver Side af Opslags=Spidsen. - Capitainer af Land=Etaten og Capitain=Lieutenanter af Søe=Etaten faae 4 Rosetter saaledes i anbragte paa hvert Ærme. Capitainer af Søe=Etaten og Majorer af Land=Etaten faae den forhen beskrevne Guld= eller Sølv=Tresse og over Spidsen, af samme en Roset af Guld eller Sølv. - Commandeur=Capitainer af Søe=Etaten og Oberst=Lieutenanter af Land=Etaten faae 2 Rosetter af Guld eller Sølv, som sættes oven overTressen, een paa hver Side af Spidsen. - Commandeurer, af Søe=Etaten og Oberster af Land=Etaten faae 3 Rosetter af Guld eller Sølv, som sættes oven over Tressen i samme Form som ved Premier=Lieutenanterne af Søe=Etaten er beskreven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Naar Generaladjutanterne og Generalqvarteermesteren ikke ere Admiraler eller Generaler, da bære de samme Distinctioner som Commandeurerne eller Obersterne, men desuden skulle de vedblive at bære respective et Guld= eller Sølv=Skulderbaand paa den høire Skulder af samme Facon, som hidtil, kun at det maa heftes tæt op til Kiolekraven. - Broderiet og Krave og Opslage paa de virkelige Generalkrigscommissairers Uniformer skal efterhaaden som de nuhavende opslides bortfalde og afskaffes. - De virkelige Generalanditeurer og Generalkrigscommissairer bære Obersters Distinctioner, kun med den Forskiel, at i Midten af enhver Roset bliver en Rabning, som udfyldes med Klæde af den Farve, som deres Opslage have. - Stabschirurger bære samme Distinction som Majorer, kun med samme Forskiel som sidstomtalte, at i Rosetterne bliver en Aabning, som udfyldes med Klæde af samme Farve som Opslagene. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Regimentschirurgerne, Stabsdyrlægen, Under= eller Bataillons Chirurger og Auditeurer bære Distiuction lige med de Officerer, med hvilke de rangere, dog saaledes at Rosetterne faae en Aabning i Midten, som udfyldes med Klæde af Opslagets Couleur. - Da Regimentsqvarteermesterne bære Regimenternes Uniform, saa er det en Selvfølge, at de bære selvsamme Distinctions Rosetter som de Officerer, hvormed de rangere. - Officererne af Vor Livgarde til Hest, af Husar Regimentet, af Jæger= og Skarpskytter=Corpserne, skulle paa deres Colletter, Peltse, eller Doliman og Trøier beholde samme Besætning paa Ærmerne, som hidtil, og derfor ogsaa samme Distinction paa Ærmerne, som hidtil har været reglementeret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
- Alle Officerer ved Borgerbevæbninger eller Brandcorpser, som af Os udnævnes og bære Armeens Felttegn, skulle, enhver efter sin Charge, bæve de for Armeens Officerer fastsatte Distinctioner paa Ærmerne, kun med den Forskiel, at i Midten af enhver Roset bliver en Aabning, som udfyldes med Klæde af den Farve, som enhver Munderingskiole har. - Ved alle øvrige Borgervæbnings= og Brand Corpser bære Chefen for hver Afdeling til Distinction en mat Guld eller Sølvtresse, (som retter sig efter Kioleknapperne, om Krave og Opslage; denne Tresse maa kun være een Tomme bred. De øvrige Officerer bære ingen anden Distinction end det borgerlige Feldttegn. (Sluttes næste Gang.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Befordring. Under det danske Cancellie. Den 7de August, personel Kapellan A. G. Vedel til Sognepræst for Dahler Meenighed i Ribe Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Ribe. Døbt. I Catrina Kirke den 9de August: Søren Sørensen Portners Søn, Jens Christensen, Fadderne: FrandsTerkildsens Hustrue, Stine Pedersdatter, Delefoged P. Øllgaard, Møllersvend Jens Pedersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-08-11
Ved Tallotteriets 887de Trækning i Altona udkom følgende Nummere: T T T. Efter 23 Aars Ægteskab forlod min trofaste Hustrue, Karen født Gloerfelt denne Verden den 3die August. Families og Venners Deeltagelse i min Sorg er jeg overbeviist om uden skrivtlig Forsikring. Gamst Præstegaard den 11te August 1812. C. F. Junghans Et Billard med Biller, Instrumenter og Lamper er at faae for billig Priis hos Giestgiver Ramsing i Ribe.