Københavns Adresseavis, 1768-08-10
Jmidlertid kan den Gottingske Kakkelovn endnu forbedres i sine Indretninger. Jeg vilde, f. Ex, raade til, at man skulde slet ingen Aabning give Prima ind til Værelset. Thi da Luften udvider sig ved den allermindste Varme, saa trænger den alt for tidlig ud igiennem alle disse Aabninger, og kan i Forveien ikke have faaet nogen betydelig Varme. Men maae den først gaae igjennem Pris ma og Kuglen tillige med Røret, hvormed de ere forbundne, saa bliver den tvungen til, at være i nogen længer Tid over Jlden. Det er heller ikke nødvendigt, at Kuglens Rør skal ligge paa Kakkelovns=Kistens Forplade, men hvor som holdt det for at være bedre, kunde ligesom Leutmann, lede Rørene oven til igiennem Opsatzen Da skulde Luften paa denne nye Omvey blive endnu meere varin, førende den kom ind i Stuen; derimod skulde den i første Tilfælde giøre god Virkning af den Aarsag, fordi Mundingen i Værelset kom til at ligge lavere; ligesom en Kakkelovn med lavere Been giør i Almindelighed bedre Virkning end med høye. Videre maatte endnu ved den Gottingske Kakkelovn, Mundingen af Røret, som indtrekker den kolde Luft, forsynes med en giennemboret Blikplade, ligesom et Sold, og legges lavt uden til, paa det at der igiennem ikke kunde komme noget Dyr, og heller ikke saa lettelig nogen ubehagelig Lugt fra Forstuen eller Kiøkkenet ind i Værelset Endelig maatte man og have Dekseler til Aabningerne i Værelset, med hvilke man kunde tillukke for dem, naar Kakkelovnen begyndte at blive kold. Det første Forsøg med denne Kakkelovn blev anstillet, da man endnu ingen støbte Kugler havde, hvorfor man ikkun betiente sig af Jernblik=Kugler. Jeg vil imidlertid her anvise dem, og herefter meddeele andre, som man hernæst vil giøre med gandske fuldstændige Kakkelovne. Først blev et Værelse gjort varmt ved en sædvanlig Kakkelovn, for at see, hvor meget Brænde der behøvedes til en vis Grad af Varme, og i hvor lang Tid samme kunde erholdes. Derefter blev denne samme Kakkelovn forandret af Blikkenslager Schwabe, og da man besandt, at det samme Værelse fik samme Grad af Varme i selvsamme Tid, og det af to tredie Deele saa meget Brænde, som man forhen havde brugt, hvilket begge gange var afveiet. En anden Gang blev to forskiellige Værelser af lige Størrelse og Beliggenhed paa samme Tid gjorte varme med et Slags Brænde, det ene paa den sædvanlige Maade, og det andet efter den nye Forbedring. Det sidste fik da efter Jagttagelser med rigtige Thermometer, som man have de anbragt i begge Værelserne i lige Distance fra Kakkelovgen, og fra Loftet, nemlig paa den lige over for Kakkelovnen staaende Veg, omtrent paa Værelsets halve Høyde, den selvsamme Grad Varme som den første Kakkelovn gardet første Værelse, og det i en lige lang Tid af to tredie Dele saa meget Brænde. Derhos holdt den nye indrette den Kakkelovn denne Varme endda længer ved lige i Værelset, end den almindelige Kakkelovn. Nogle Omstændigheder, som maaskee kunde giøre nogen Forskiellighed ved disse Forsøg, har man altid anvendt til de almindelige Kakkelovnes Fordeel, paa det at man desto vissere kunde bestemme den nye Indretnings Fortrin. Da disse Forsøg vare faldne saa got ud, fik Angiveren, af denne Forbedring den Belønning, som nogle anseelige Personer her havde lovet ham i den Fald. Mange har siden ladet forandre deres Kakkelovne paa denne Maade, og ere meget vel tilfreds dermed. Det er ikke at tvivle paa at de Forsøg, som giøres hernæst med fuldstændige og i nogle Stykker forbedrede Kakkelovne ikkun vil kræve Halvparten saa meget Brænde, som bruges til de almindelige. Kuglerne til disse Kakkelovne kan man allerede faae færdig i Lauterberg paa den saa kaldede Kønigshutte, og det er en sterk Anpriisning for denne Opfindelse, at Berghauptman den sammesteds har befalet at der skulde støbes saadanne Kugler, efter at han meget nøye havde ladet sig forestille hele Indretningen af disse Kakkelovne.