Aalborg Stiftstidende, 1838-07-07
Ved at fremlægge for den ærede Stænderforsamling et mig tilstillet Andragende fra Repræsentantskabet for det mosaiske Troessamfund i Kjøbenhavn om Valgbarhed for Bekjendere af den mosaiske Tro, maa jeg ledsage det med følgende bemærkninger. Enhver Fordomsfri maa indrømme Sandheden af, hvad Repræsentantskabet har yttret, at Mosaiterne i Danmark ikke længere kunne ansees for unyttige Medlemmer af Samfundet, men at deres Fremskriden i aandelig Udvilling og deres tro Opfyldelse af Borgerpligter ere gaaede jevnsides med den friere Tilstaaelse af Borgerrettigheder, der er bleven dem til Deel under Frederik den Sjettes Regjering. Ogsaa tør jeg antage, at Forsamlingen vil holde den opstillede Grundsætning: at Opfyldelsen af de samme Pligter bør medføre Nydelsen af de samme Rettigheder. Mosaiten maa, som Statsborger i Danmark, opfylde alle en Statsborger paahvilende Pligter. Derfor har Hs. Majestæts Viisdom tilstaaet Bekiendere af den mosaiske Tro i Danmark lige Rettigheder med Fædrelandets christelige Befolkning. Jkkun Valgbarhed er dem endnu formeent. Om denne Rettighed andrage de. Til at bevirke, at denne Rettighed maa blive dem tilstaaet, opfordrer jeg herved den ærede Forsamling i deres, i Fædrelandets Navn. Der var en Tid, da borgerlige Sysler vare fremmede for Mosaiterne, der næsten udelukkende beskæftigede sig med Handel, og man var ikke langt fra at mene, at de ikke vare skikkede til Andet. Den Tid er svundet og svundet netop, som en friere borgerlig Existents er indrømmet dem. Nu see vi Mosatter at indtage en hæderlig Plads blandt Agerdyrkere, Godseiere, Haandværkere, Kunstnere og Videnskabsmænd. Hvi skulle de da 1 indre være valdbare, end Bonden, end Sædegaardseieren, end Haandværkeren eller Kunstneren og Videnskabsmanden, Der var en Tid, da Mosaiterne betragtede sig selv som Fremmede og Udlændinge i det Land, der gav dem Føde, og hvo vil, hvo kan fordømme denne Anskuelse! Borgerne i den Stat, hvor de opholdt sig, betragtede dem som Fremmede, behandlede dem som uværdige Medlemmer af Samfundet; Adgangen til mange Slags borgerligt Erhverv, til borgerlig Bestilling og Embede, til borgerlig Hæder var spærret for dem. Da sukkede Mosaiten under Miskjendelse, Foragt og Jndskrænkninger af hans naturlige Menneskerettigheder, og veemodigt skuede han tilbage til den Tid, da han i eget Land var Verdens første, meest benaadede Folk, og han haabede, som Fædrene under den babyloniske Udlændighed, at Fædrenes Gud vilde atter skjænke ham et eget Hjem, et eget Fædreland og Menneskerettigheder. Denne for Mosaiterne sørgelige, for de christne Stater lidet hæderlige Tid er svundet, og svundet netop som man indrømmede Mosaiterne lige Rettigheder med andre Statsborgere. Mosaiten i Danmark, hans Fødeland, sætter en Ære i at kaldes dansk og har siden 1814 givet det Haab Rum i sin Sjæl, at Danmark maatte vorde hans Fædreland. Og dette Haab bør visselig ikke udslukkes. Det er en fordærvelig Stats=Marime, at nogensomhelst Classe af Statsborgere skal nødes til at betragte sig som en Stat i Staten, eller som en Stat udenfor Staten. Den modsatte Mari me vil lade enhver Classe i Samfundet betragte sig selv som integrerende Led af Statslegemet og bevirke, at den med Jver vil fremme Statsøiemedets Opnaaelse. Og saaledes formener jeg, at Statsklogskab vil ikke mindre end billig Retfærdighed stemme for, at Mosaiterne i Danmark tillægges Valgbarhed lige med de christne Statsborgere. Og hvad skulde være hinderligt for, at denne Rettighed tilstaaes Mosaiterne? Deres Religion og Sædelæret Det vil kun det crasseste Ubekjendtskab med denne vove at yttre. Deres Opførsel som Medlemmer af et sædeligt Samfund? Medens de christne Forbryderes Tal er steget i en sørgelig Grad, er Antallet af Mosaiter, der have gjort sig skyldige i Lovovertrædelser, forholdsmæssigen lidet. Deres nationale Særegenhed? Just denne, just den rastløse Driftighed, den sindige Udholdenhed, den faste Vedhængen ved Haabet, maa afgive Motiv for deres Deelagtighed i Stændernes Forhandlinger. Eller Fordommene mod dem. Vistnok ere disse endnu ikke aldeles forsvundne, men de ville svinde, naar Mosaiten bliver deelagtig ogsaa i den vigtigste og meest hædrende Borgerrettighed: Valgbarhed. Og, naar et Valgdistrict, trods de Fordomme, den mindre oplyste Mængde maaske endnu nærer mod Mosaiterne, vælger just en Mosat til Deputeret, da kan Staten være fuldkomment forvisset om, at erholde i en Saadan en dygtig Deputeret. Hensyn til den stænderske Virksomheds Frugt bør derfor ogsaa afgive Motiv for, at Mosaiter tillægges Valgbarhed. Men, dersom Nogen skulde indvende, at det ikke af det fremlagte Andragende fra Repræsentantskabet for det mosaiske Troessamfund i Kjøbenhavn er klart, at deres Troesbrødre i Nørre-Jylland, ligesaa ivrigt attraae Valgbarhed, eftersom de ikke have derom indgivet noget Andragende, da behøver jeg blot at oplyse Forsamlingen om, at jeg havde tilbudet det mosaiske Troessamfund i Aalborg at ville fremlægge og efter Overbeviisning understøtte et saadant Andragende, om det vilde overgive mig det, men at Repræsentantskabet undlod dette alene af den Grund, at de, som kun udgjøre en liden ubetydelig Menighed i Forhold til deres øvrige Troesbrødre i Danmark og navnlig Kjøbenhavn, ikke fandt det aldeles passende at optræde som Ordførere, men overlode fortrostningsfuldt dette Hverv til mig. Jeg vil ikke røgte dette Hverv paa anden Maade, end som allerede er skeet, ved en ukunstlet Fremstilling af de Grunde, der tale for, at Mosaiterne i Danmark tilstaaes Valgbarhed lige med christne Medborgere, og er forvisset om, at Stænderforsamlingen vil derom indgive en allerunderdanigst Petition til Hs. M. Kongen. J Mødet den 23de Juni meddeelte den kgl. Commissarius, Forsamlingen følgende fra Hs. M. Kongen modtagne allernaadigste Rescript af 19de Junii. Vi ville Sernaadigst have Dig paalagt at tilkjendegive Forsamlingen af Vore troe Provindsial stænder for Nørrejylland, at Vi med sand Glæde have modtaget den igjennem Dig allerunderdanigst indsendte hjertelige Lykønskning, tilligemed Forsikkring af Folkets taknemmelige Følelser, i Anledning af 50 Aarsdagen efter Forordningen af 20de Juni 1788 om Stavndbaandets Løsning. befalende Dig Gud. - Efter denne Meddelelse udbrød Forsamlingens Medlemmer eenstemmigen: "Længe leve Korgen! - Præsidenten anmeldte 6 indkomne Andragender og Brænderiernes Frigivelse, som overleveredes den paagjældende Committee, som prøven Landvæsenscommissair Wulffs og Møller Tøstesens Forslag om samme Gienstand. - Et Andragende og Jndførelse af kal Vare=Lotterier og om Ræves Udryddelse overleveredes Committeerne respective i Tallotterisagen og i Jagtsagen. - Udkaste til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Forbud mod Reisepasses Udstedelse, blev foreløbigen discuteret - Petitions=Committeens Referent, Stiftsprovst Hald, foredrog 7 forskjellige Andragender, hvoriblandt et fra forrige Sognepræst Faber, over den Maade, hvorpaa Censuren mod ham er bleven udøvet. Forsamlingen var enig med Petitions-Committeen i, ikke videre at indlade sig paa disse Andragender, at hvilke det sidste desuden ikke var indgivet af nogen Deputeren og endydermere var fra en Mand, der ikke opholder sig i Nørrejylland. - Et ved Lauritz Vorberg indleveret Andragende fra en Deel Beboere paa Morsø om, at den bestaaende Jndskrænkning i deres Handelsfrihed maatte hæves, blev ei antaget til Forhandling. - Justitsraad Fielstrup oplæste et Forslag om Forbedring i Districtslægernes Kaar. Efter at dette Forslag var discuteret, bestemtes, med 33 Stemmer mod 11 at ingen Committee skulde nedsættes. - Et i Mødet den 2den Juni udsat Forslag fra Procurator Seidelin om, at Eierne af Hovedgaardstaxts Hartkorn maatte deeltage i Veiarbeide paa Biveiene, blev, da den kgl. Commissarius endnu ikke saae sig istand til, med Vished at bestemme, om det bebudede Udkast til en ny Anordning om Veivæsenet vilde blive Forsamlingen forelagt under den nærværende Session, foretaget. Forslager afvistes med 43 St. mod 1. - Et i Mødet den 2den Jun udsat Forslag fra Kammerj. Mylius om nogle Foranstaltninger i Henseende til Viborg Snapsting blev foretaget. Forhandlingerne om samme vare i sidste Stændertidende endnu ci sluttede.