Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-31
(Af Franske Blade) Engellænderne, der overalt hvor deres Guld og Rænker ere uden Virkning, vise sig feighjertede, have i Spanien taget Flugten, og søge deres Ned ning paa Havet, hvis Tyranner de ere. Den Franske Keiser, som den 1 Jan, ankom til Astorgahar befalet Hertugen af Dalmatien, at jage dem ombord paa deres Skibe med Kaarden i Ryggen. Men de bie ikke til man gaaer dem, de løbe frivilligen af bedste Kræfter. Saaledes forlade disse stolte Britter, der for sexten Maaneder siden rede saa opblæste igjennem Kjøbenhavns Gader paa Sjællandske Og, Leon og Castilien, efterat en Deel af deres Armee er ødelagt. - Den 25 Franske Bulletin beretter, at der er forefaldet en heftig Fægtning mellem Bagtropperne af den Engelsk Spanske og Fortropperne af den Franske Armee, paa Høiene ved Prieros i Nærheden af Ville Franca. Engellænderne bleve bragte i Uorden og mistede 200 Fanger. Paa Fransk Side faldt Gener. Colbert. J det Hele var der siden d. 27 Dec. taget 10,000 Fanger, og deriblandt 1,500 Engellændere. - De la Romanas Armee er næsten hensmeltet til intet. Gen. Gouvion St. Cyr er rykket ind i Barcellona. Ved Saragossa have Hertugerne af Conegliano og Treviso bemægtiget sig Monte Tørrere, taget 1000 Fanger og indsluttet Staden, som nu beleires. Resten af Estremadura Armeen er bleven adspredt. Alt hvad der endnu er tilbage af de Spanske Tropper har i adskillige Maaneder ikke faaet nogen Lønning. Man formoder, at Engellænderne ville gaae til Ferrol og Corrunna, for der at indskibe sig. Medens Spanien efterhaanden underkaster sig Frankriges Vaaben, synes denne Keiserstat selv at voxe i indvortes Velstand. Efter Financeministerens Jndberetning indbragte de directe Contributioner i Aaret 1808 den uhyre Sum af 839,422,952 Fr. Den ved Decretet af 7 Germinal Aar 11 anordnede Fabrication af ny Mynter beløb sig indtil September 1808 til 335,026,837 Fr. De førend dette Decret myntede ny Fem Frank-Stykker beløb sig til 106,385755. Fr. Følgelig beløber den hele ny Myntning sig til 441,362,592 Fr. - J Engelland taler man om et nyt Regentskab, som Kongens Svaghed og Regjeringsudygtighed gjør høilig nødvendigt. Det skal bestaae af Dronningen, Prindsen af Wales, Kantsleren Erkebispen af Canterbury og Hertugen af Portland. Man venter med det første en Declaration i den Anledning. - De Engelske Avisskrivere ere meget uenige om Begivenhederne i Spanien. Medens det ene Partie med Rette bebreider Engellænderne deres Feighed at forlade Spanien, uden endog at levere et eneste Slag, og skjændigen at forsage deres Bundsforvandte, der stolede paa deres Hjelp, praler det andet Partie med Generalerne Bairds, Moores og Blakes Forening, og paastaae som sande Don quixotter, at den Franske Armee er ganske afskaaren, og dens Tilbagetog til Frankrige gjort umueligt, ja, at Napoleon, der beklagede sig over, at han ikke har truffet de Engelske, om faa Dage maaskee vil fortryde, at han har truffet dem saa tidlig. - Publicisten beretter, efter Breve fra Finland, at der i Sverrig føies store Forsvarsanstalter, da man frygter meget for den Russiske Armee i Finland. Naar Frosten tiltager, sige disse Breve, som ere skrevne i Begyndelsen af Decbr. Maaned, saa lægger den Botniske Bugt til, og man maa da sætte sig i Forsvar mod denne Armees Foretagender mod den Svenske Kyst. En Angrebs plan mod Alands-Øerne er allerede udkastet, og Førsten Baraghtion skal med Eftertryk udføre den; Baron Armfeld skal igien have faaet Jndflydelse, og General Toll være falden i Unaade. Ogsaa Ehrenheim skal have tabt Kongens Tillid og være uden Embede. J Stockholm og Nabostæderne er Gjæringen stor.