JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1804-06-14
De Rygter i hollandske Aviser og flere franske Troppers Komme til Hannover, om en stor Kordon ved Rhinen o. s. v. ere endnu her ubekiendte; man siger derimod, at Keiseren ikke ønsker Krigen videre udbredt, men giør alt for at leve i Venskab med de neutrale Magter. Kejseren vil den 3die eller 4de Juni til Boulogne og der venter man store Begivenheder, da baade Flaaden og Armeen formeres daglig og Soldater, Dragoner og Husarer alt ere meget vidt i at roe og behandle Baadene. 118 Kanoner ere fra Hannover leverede til Kanonstøberier i Douay. Den ny Hofdragt bliver meget skiøn og kostbar. Palædamerne skal være 16 og Mad. de la Rochefaucault mener man bliver Keiserindens Hofdamme.
Viborger Samler, 1804-06-14
Efterretningerne fra Domingo lyde meget sørgelige. De blodtørstige Negre have kun sparet af det hvide Mandkiøn nogle faa Læger og Kirurger. De blanke Fruentimmer ere enten dømte til offentligt Arbeide ell. og blevne Slavinder hos deres forrige Slaver. Negrene have giftet sig med nogle hvide Fruentimmer, som de ellers truede med at myrde. (Det maae blive velsignede Ægteskaber.) En Madam Georg, der havde 3 delige Døttre, blev, tilligemed dem, myrdet, fordi hun ei ville tillade, at den ældste giftede sig med en Neger.
Viborger Samler, 1804-06-14
Amsterdam den 2den Junii. Fra London skrives den 29de Maj "det er ingen Tvivl underkastet, at der ganske nylig er kommen Freds forslage hertil, som ere forelagte Ministrene til Overveielse.
Viborger Samler, 1804-06-14
Koureervexelen mellem Berlin og Paris er overordentlig stærk. Fra Wesel spaaer man, at Hannover skulle vorde rømmet af de Franske og besat af Preussen.
Viborger Samler, 1804-06-14
Overgeneral Marmont har, ledsaget af 5 Lystjagter, gjort en Reise fra Utrecht til Amsterdam. Vores Krigsminister Peyman har faaet Ordre at anholde hos den franske Regiering om Erstatning for de Hollændere der have leveret Heste og Vogne til Armeen i Hannover.
Viborger Samler, 1804-06-14
J Nordholland trækkes Tropper i Leir fra Harlem til Texelen, saa at de snart kunne samles. Endeel Landfolk og nogle Desertører ere hvervede til Matroser.
Viborger Samler, 1804-06-14
Vor Generalgouvernør paa Cap befalede den 7de Februar, at alle derværende Englændere to Maaneder derefter skulle være bortreiste paa neutrale Skibe, hvis de ei ville arresteres og have deres Gods konfiskeret.
Viborger Samler, 1804-06-14
Blandede Efteretninger. Der har den 10de Maj været en Slags Forligelses kommission mellem Deputerede fra Belgradertyrkerne og Servierne, af de sidste mødte Anføreren Cerny Ge borg selv. Han erklærede og, at man var ganske villig til Fred, naar kun de Belgrader Deyer og deres Tilhængere bleve dem som Gidsler udleverede; men dette ville Tyrkerne paa ingen Maade indgaae.
Viborger Samler, 1804-06-14
Til Genua er kommen en fransk Contreadmiral, som lader den indre Rhed undersøge. 3 Skibe ere under Bygning for Frankrig og endnu skal andre 8 bygges der i Havnen.
Viborger Samler, 1804-06-14
Pachaen af Belgrad har begiert af den keiserlige General i Sclavonien, at han ville mægle ham Fred med Servierne.
Viborger Samler, 1804-06-14
J Wien griber man igjen Dødsstraffene og bygger et nyt muret Rettersted.
Viborger Samler, 1804-06-14
Fyrst Esterhazy, der fra Wien skulle lykønske Keiser, Bonaparte, har undskyldt sig ved Hoffet og nu veed man ei hvo der sendes.
Viborger Samler, 1804-06-14
Man siger Paven vil sende Cardinal Fesch for i sit Sted at krone den franske Keiser.
Viborger Samler, 1804-06-14
Professorerne i Göttingen have faaet Tilbud om Embeder andensteds; men kun faa have antaget det. Den Lykke Engl. have udført Maratkrigen med, overgaaer ald Beskrivelse. Compagniet og Engl. have derved faaet Udsigter og rimeligere Vished til uhyre Skatte end alle Lotteri- og Hazardspillere i Verden. Jngen anden europæisk Magt vil kunde tale et Ord med i Jndien og ingen indiansk Fyrste tør andet end ønske, at vorde Vasal af Compagniet. Ostindien vil med sit haarde Skibstømmer og sine Kokustouge giøre Østersøens og Nordamerikas Skibsmaterialier undværlige for Englænderne. Saa sige de koleriske og sangvinske Englændere. Men de meere flegmatiske af Nationen ræsonnere saaledes "Hidtil var dog den ostindiske Regiering nødt til nogen Menneskelighed mod Jndianerne for Exemplets Skyld og for ej at opægge mægtige indiske Nabofyrster, nu er denne Tvang borte. Krigstugten vil falde, da der nu ikke er nogen at bekrige. Russerne, der stedse udbrede deres Magt i Asien, endog under den fredelige Alexander, ville om kort Tid vorde Naboer til Thibet og Kaschmir og en Hær af 30,000 Russer vil vel snart kunne indtage Engl. Ostindien; men endda er det værste af alt, om en engelsk Generalgouvernør faaer ifinde at opkaste sig til eneraadig Monark der, og giøre en ligedan Aflægger af denne Blomst, som Nordamerika gjorde for endeel Aar siden; thi da ligge Millionerne i Maanen. Denne Frygt har endog været yttret i Parlamentet. Ex=Pachaen af Tripolis vil laane af Nordamerikas Præsident 40,000 spanske Daler for at nappe Tripolis Thronen, som han har Arveret til. Lykkes dette ham, vil han gratis løslade alle i Tripolis fangne Amerikanere, og indrømme dem den bedste Fæstning han raader over, som Pant for Betalingen heraf.
Viborger Samler, 1804-06-14
Hamborg Penge-Cours den 5te Juni. 1804. Schl. Holst. Spec. 1 ½ Procent bedre end Banco. Danske Speciessedler 26 ½, Proc. slett. end Spec. Banco. Khns. Bankosedler 47 1/2 Proc. slett., end Species. 100 Rd. Khns. Bankosedler i Schl. Holst. Cour. 84 1/2 Rd. 1 Rd. dito . i dito . 40 1/4 Lsk.
Viborger Samler, 1804-06-14
Kiøbenhavns Penge-Cours den 8de Junii. Danske Bankosedler 47 1/2 Procent slett., end Species. 180 Rdl. Species, dansk Courant Rdl. 113 Rdl. 19 Skl. 1 Rdl. ditto . . i ditto 1 Rdl. 46 Skl. Diskonto 5 Procent.
Viborger Samler, 1804-06-14
Jndenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Kronprindsen reiste den 4de Juni med H. D. Prinds Carl af Hessen til Ditmarsken, og vil ved denne Lejlighed besøge Stæderne Friderikstadt, Tønningen, Jbeboe og Glückstadt. Den 10de ventedes Høistsamme tilbage til Louisenlund.
Viborger Samler, 1804-06-14
Under 22de Maj er fra det tydske Cancellie givet befaling til nøiagtig Opsyn med de Reisende i Hertug, dommene i Henseende til de anordnede Reisepasse, da de, som ikke have dem, blive viiste tilbage over Grændsen. Naar Haandværksvænde efter Plak, af 10de Juni 1803 ville have Pas paa deres Kundskafter, maae disse er være uden 3 Maaneder gamle Under 18de Maj er ligeledes anordnet Straf for de Skippere som fare paa Elben, Eideren og Kanalen, og enten selv forkomme eller ikke hindre deres Skibsfolk i at borttage eller afhænde det dem betroede Kiøbmandsgods. Denne Straf er, foruden det Forkomnes Erstatning, fra 2 til 5 Aars Tugthuusstraf, naar det Borteblevne er fra 100 til 300 Daler værd.
Viborger Samler, 1804-06-14
J Kiel er den 2den Juni død Doctor Johan Friderich Ackermann, 79 Aar gammel. Han var 50 Aar. offentlig Lærer ved Høiskolen der.
Viborger Samler, 1804-06-14
Man beskylder nu Kaffe af Jordmandler for at være skadelig for Helbreden.
Viborger Samler, 1804-06-14
En hollandsk Captain N. de Jong, som i 1797. laae i Norge, fortæller i en derover given Beskrivelse Tre Fjerdinqve, fra Bergen boer Cancellieraad Christie, der har bygt en Kirke af Papiir, som kan rumme 800 til 1000 Mennesker. Christies eget Huus, ja selv Kakkelovnen var og af Papiirmasse, hvortil tages gammelt Papiir, som begydes med Viktriolvand, mænges med Kalk der er tilberedt med Molken og Æggehvide, og derpaa æltes sammen. Cancellieraaden forfærdiger selv dette forkalkede Papiir. Man paastaaer at kunne med en simpel Teleskop see, at der for nærværende Tid er en stor Vulcan i Maanen, Nordvest for den saakaldte sorte Flod eller Søe, og at man kan see Jldgnisterne sprude. Til Vidnesbyrd om, hvorledes adskillige Jndustri grene, som vort Fædreland endnu savner, kunde ophielpes, tiener følgende: For omtrent 2 Aar siden forskrev en dansk Videnskabsmand, der dengang opholdt sig i Dresden, Hvedestraa fra Danmark, hvormed han i Kursachsen, hvor Straafabrikationen har naaet en betydelig Fuldkommenhed, lod giøre Forsøg med dette danske Hvedestraa til al Slags Arbeide, og fandt, at des i alle Henseender dertil var ligesaa godt, som det udenlandske. Efterat have gjort Vedkommende opmærksomme derpaa, blev, i Særdeleshed ved vor fortiente Ove Mallings patriotiske Nidkiærhed, en Straafabrik oprettet og forbundet med Fattigvæsenets Anstalter i Kiøbenhavn. Hiin Mand skaffede to sachsiske Straafabrikantere herind, der skulde lære Straaets Tilberedning, Svovling, og øvrige Behandlingsmaade fra sig. Tillige bleve Modeller forskrevne for 300 Rdlr. (Disse ere siden solgte for samme Priis og Fabrikens Anlæg har altsaa egentlig intet koste. I dette Fattigvæsenets Straa fabrik sysselsættes nu 60 faste Arbejdere; hertil komme endnu 50 andre. For Straafabrikater gik, som ved Extrakter af Toldbogerne er oplyst, før aarlig 100,000 Rdlr. ud af Landet, hvilke nu tildeels bespares. Dette Fabriks Afsætning er saa betydelig, at det ikke endnu kan fyldestgiøre alle indenlandske Bestillinger. Med Tiden kan det afsætte sine Vahre i Sverrig, Rusland og Landene ved Østersøen. Alle Arbeiderne ere, paa 2 nær, danske.
Viborger Samler, 1804-06-14
Rygtet taler om en ny hensigtsmæssigere Rangforordning, hvorefter alle kongelige Embedsmænd, geistlige og verdslige, skulle faae en passende Rang. Den første Prøve man har havt af Snapstingshandel her i Biborg i Aar, er at en Jtaliener har ombaaret en Bimpel med sort Blek paa Ryggen og solgt til Lysthavende.
Viborger Samler, 1804-06-14
Døde. Kbhn.: General Krigskommissair Hans Smith, 55 A. Afskediget Artillerie=Premier=Lieutnant Christian Friderich Bruun. Trondhiem: Cancellieraad og Stifts Overrets Asessor Christian August Aagaard, 56 A. Slagelse: Henrich Friderich Hatting. Borøen: Johan Vilhelm Ludvig Bierring. Rendsborg; Oberstlieutenant Peter Blichfeldt von Hadeln. Assens: Skomagermester Hans Offer Knap. Randers: Anna Magdalene Hiulbye, fød Küner, 31 A. Aarhuus: Rasmus Sørrensen, 38 Aar.
Viborger Samler, 1804-06-14
(Forsættelse af Nørre Jyllands Landstingsdomme for Maj No. 4. Maaned 1804.) Bastrup. Hans Peter Møller i Kloster Mølle mod Erik Buxlund. Andersen i Diørup. Citanten er sigtet for begaaet Skovhugst og Overfald imod Jndstævnte. Dom: Den paa Voer Nim Herreders Ret den 1ste April 1803 afsagde Dom, bør ved Magt at stande. Jndstævningsomkostningerne betaler Appellanten til Jndstævnte med 24 Rdlr. saa betalet han og til Justitskassen for und dig Trætte 6 Rdlr. 4 Mk. og til Domhuset efter Plakaten 2 Rdlr. 4 Mk. inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse, under Tvang efter Loven.
Viborger Samler, 1804-06-14
Den ovenbenævnte afsagde Underretsdom lyder saaledes: 1) at Hans Peter Møller i Kloster Mølle, bør ifølge Forordningen af 26 Januar 1733, betale til Erik Andersen i Dierup for de i den sidstnævntes Skovskifte hugne og derfra bortførte 12 Læs Gjærsel a 3 Rdl. er Tredive og 6 Rdlr. 2) At Hans Peter Møller bør ifølge Lovens 8de Artk. paa. 900, for at have slaget Erit Andersen, bøde 3de 6 Lod Sølv, eller Nie Rigsdaler, som deles saaledes som Lovens 4de Artikel paa 155 foreskriver. 3) At Hans Peter Møller bør til Erik Andersen betale i denne Sags Omkostninger, hvori han har aarsaget mange unyttige Moder og forvoldet større Bekostning, Sexten Rigsdaler. (De øvrige følge.)
Viborger Samler, 1804-06-14
Bekiendtgiørelser. Formedelst Forandring af anden Boepæl fra sidste Maj. agter underskrevne Eier af Gaarden Mølschou, forhen en Parcel af Linderumsgaard, beliggende under Hiørring Amt udi Vensyssel, underhaanden at afhænde samme sin udi nogle Aar, under dristig og forbedrende Brug, beboede Gaard, hvis Hartk. (der efter Kongelig allernaadigst Bevilling er Skatte og Tiendefrie) er Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 8 Td. 3 Skp. 1 Fdk. 2 1/4 Alb. og Skovskyld 3 Skp. 2 Fdk. 1/4 Alb. og dens fulde Areal efter Opmaaling og tagen Kart, er 3,823, 160 Alen eller omtrent 285 Tønder Land. Gaarden ligger behagelig i en Skov, imellem Hiørring, Sæbye og Fladstrand; er for en 6 a 7 Aar siden af nye opbygget. Borgegaardshuset grundmuurt og Steentag, hvorudi ere 7 Værelser med andre Beqvemmeligheder, indrettet til Beboelse for enhver honet Familie. Ladegaarden bestaar af 3 Fløye af Muur og Egebindingsværk. Agermarken bestaaer af feed Muld, og Engene, som ligger nær ved Gaarden, ere feed Mærskenge, hvorpaa avles 120 a 140 Læs Høe aarlig, hvis Afgrøde kan beqvemt, og uden Besværlighed bierges. Foruden den Jord, som allerede er og har været i Brug til Kornsæd, er der endnu ubrudt Land, af god Jordart, og ligger beqvem til at dyrkes; hvilke Jorder efter saamange Aars hafte Hvile, da Jordarten er god Kornland, kand blive fordeelagtig at optage under Ploug. Gode Skodtørv haves paa Gaardens Eiendomme, ligesom og Mærgel. Gaarden er anlagt og bygget midt i sin Mark, og følgelig beqvem at drive. Om Sommeren græsses forsvarlig og godt 60 a 70 Stkr. Stude, 12 a 16 Køer, 10 a 12 Bæster, 30 a 40 Faar, og om Vinteren, foeres næsten et lige Antal Kreaturer. Gaarden er og applicabel til at holde Mejerie paa Fiskerie haves i en omkring Gaardens Eiendomme løbende Aar, af adskillige Slags Færskvands-Fiske, foruden, at der udi samme er sat en Aalegaard, hvoraf haves aarlig 6 a 8 Tønder Aal. Gaardens aarlige Udsæd, er 17 a 18 Td. Rug, 10 a 11 Tdr. Byg, og Havre nogle og Tredive Tdr. Tæt omkring Gaarden er noget Skov og endeel i Marken, Denne Eiendom, som efter foranførte Beskrivelse, loves at være uden hykkelsk Roes, attraaes en til Salg, uden allene i Hensyn til Eierens langt Fraliggenhed. Enhver Liebhaber som i saadan Henseende kunde attraae en ligesaa behagelig som fordeelagtig Boepæls Sted, ville udi forestaaende Termins Tid behagentlig henholde sig, enten til Eieren selv, eller Commissionair Hr. Jens Hiersing boende paa Nørre Gade i Aalborg, hvor enhver især, saavel i Terminsdagene i Aalborg som i Viborg er at finde, for om Kiøbet paa meget fordeelagtige og billige Vilkaar at accordere, hvoriblandt een er disse, at Gaarden med dens Anling o. v., til Beboelse, Brug og Afbetiening strax kan tiltrædes. J anden Fald, at saadant attraaende Ønske, ei under denne Tid opnaaes, bliver Gaarden med dens Eiendomme, efter foranmeldte Beskrivelse, stillet til offentlig Auction sidst i Juli eller medio August næstkommende, der herved forløbigen bekiendtgiøres. Eiendommen kan daglig paa Lysthavendes Forlangende blive foreviist. Mølschougaard den 9de Juni 1804. Peder Mørch Kruuse, Forpagter ved Lynderupgaard.
Viborger Samler, 1804-06-14
Hvem som i dette Snavsting har noget med Byens civile Overformyndere at afhandle, ville behagelig møde hos mig Christen Ostenfeld hver Dags Eftermiddag fra Kl. 4 til 5 Slet. Viborg den 12te Juni 1804. Chr. Ostenfeldt. Chr. Thostrup.
Viborger Samler, 1804-06-14
Tirsdagen den 10de Juli næstkommende om Eftermiddagen Kl. 1, bliver efter forhen skeete Bestemmelse i Langaae Præstegaard atter foretaget en Skiftesamling i Stervboet efter afgl. Provst Hans Jørgen Esmarch. og Hustrue Else Cathrine Esmarch, fød Lassen, til hvilken Tid Skiftet efter bemeldte Afdøde formoded at kunne sluttes, naar ingen uventet Hindring maatte indløbe og alle de Herrer Arvinger enten selv eller ved lovlig befuldmægtigede da behagel. ville tage Møde. Østerveling Præsterd, den 7de Juni 1804. Ditlev Monrad, constitueret Skifteforvalter.
Viborger Samler, 1804-06-14
J sal. Mad. Sadolins forrige Gaard i St. Mogens Gade, skraae for Nørresogns Kirke, kan endnu bekommes nogle smukke Værelser til Leie i Snapsting hos Eieren Præsten M. H. Lund.
Viborger Samler, 1804-06-14
Skoemagermester Grosser fra Christionsfeldt ankommer til Viborg d. 20 Juni, og medbringer Støvle og Skoe af nyeste Facon til Forhandling. Hans Logie er som forhen ved Procurator Stabell i store Bradpande No. 26.
Viborger Samler, 1804-06-14
Selveiergaarden Agentoftgaard i Thaanum Sogn, 1/4 Miil vesten for Randers, afdøde Anders Madsens Stervboe tilhørende, ansadt for Hartkorn Ager og Eng, 6 Tdr. 6 Skpr. bliver, tilligemed sammes gode Besætning bortsolgt ved offentlig Auction Tirsdagen den 19de Juni næstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, som herved til Liebhabernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Randers den 12te Juni 1804. J. F. Carøe.
Viborger Samler, 1804-06-14
En Stue er i Snapsting at faae til Leie, samt Græs tilkjøbs hos Søren Nørgaard, Tømmermand, boendes bag Bispegaarden.
Viborger Samler, 1804-06-14
De som paa Auctionen i Novbr. s. A. efter afg. Amtmand Ferslew i Thisted, have kjøbt med 6 Ugers Credit og endnu ikke have betalt deres Regninger, anmodes at betale mig samme her i Thisted med allerførste og de som have kiøbt med Credit til den 17de d. M. ville ligeledes betale deres Regninger til mig her i Thisted samme Dag, i følge Auctions Conditionerne, Thisted den 6te Juni 1804. Sørensen.
Viborger Samler, 1804-06-14
Rettelse. J nogle Aftryk af sidste Samler var den Trykkelindløben i Gravskriftet over Landinspekteur Johannes Steenstrup, at der i sidste Vers første Linie, stod; Dybt dit Tak a. isteden for Dybt dit Tab a.
Viborger Samler, 1804-06-18
No. 49.
Viborger Samler, 1804-06-18
Paris den 4de Junii. Det store Forhør over Moreau og de andre giør hurtige Fremskridt. Det er allerede, saavidt Vidneforhøret angaaer, sluttet den 3die Juni, og den keiserl. Generalprokurør holdt derpaa som Actor en lang Tale hvori han paastod Dødsstraf for alle de Anklagede 4 undtagne. Defensorerne ansøgte om to Timers Betænkning for at holde deres Taler. Forhøret angl. er dette det mærkeligste: Georges sidder eller staaer bestandig med Armene overkors, seer aldrig i Veiret; men hefter Øjnene stivt paa hvad der er lige for ham. J sine Svar er han vel ikke uhøflig; men han skiuler slet ikke, at han kom til Paris for at sætte Prætendenten paa Thronen. Hans Tiener Pieot og Marqvis Riviere tale i samme Tone. Brødrene Polignaa opvække megen Medlidenhed for deres Ungdoms Skyld.
Viborger Samler, 1804-06-18
En lille Prøve af Georges Bekiendelser er følgende: Hvor har De logeert? Det vil jeg ikke sige Dem - Og hvorfor ikke. – Fordi jeg er vil formere Antallet paa Slagtofferne - Hvorfor kom De til Paris. - For at anfalde Førstekonsulen med en stærk Magt - Hvor ville De finde denne stærke Magt? – J hele Frankrig - Hvad ville De saa giøre? – Sætte en bourbonsk Prinds paa den franske Throne - Hvo var denne Bourbon? – Charles Xavier Stanislaus, nu Ludvig VIII kaldet af os - Var Pichegru med i Complottet? Det veed jeg ikke - Var Moreau blant de Sammensoerne: Jeg har hverken seet eller kiendt Moreau. Da man anden Gang spurgde Georges: hvor logerede De, da De blev arresteret, svarede han: J min Cabriolet. Armand Polignac forklarede: at den Vished, han havde om, at Moreau ville tage Deel i en Revolution til de franske Prindsers Fordeel, havde ført ham til Paris; men det havde fortrydt ham, da han havde erfaret, at Moreau ville være Dictator. Jules Poligne tilstod, at Greven af Artois havde sendt ham til Frankrig og at han vidste, at der skulde skee et Angreb.
Viborger Samler, 1804-06-18
General Morean, som i de forrige Retssessioner, havde af og til optegnet noget med Bliant, forsvarede sig beskeden og frimodig næsten i en heel Time, og mens han talede, herskede almindelig Stilhed. Da han krævede de Nitiendedele af Armeen som han havde kommanderet til Vidne, klappede man; men Præsidenten forbød det og befalede, at jage Klapperne ud. Moreau forundrede sig over, at man af Directoriummets Gruus havde fremdraget et Brev fra ham, og lagt det til Grund for en Anklage mod ham havde jeg sagde han, ogsaa forseet mig i at skrive det; saa maatte dog 30 siden efter vundne Slag og saa mange erobrede Fæstninger kunne afviske denne Plet og vidne om min Fædrelandskierlighed ". Moreau har tilstaaet 1) at han havde forsonet sig med Pichegru; men derimod nægtet, at have talt med ham paa Boulevard de la Madelaine, 2) at Pichegru 2 Gange har været i hans Huus, den første Gang gik Tiden ved Complimenter, den anden Gang havde Pichegru gjort ham de før omtalte Forslage, dem han besvarede saaledes, at Pichegru gik misfornøjet bort. 3) han nægtede og at han havde sagt til Roland, at Konsulerne maatte skaffes af Veien. Da man spurgte: hvorfor han da ikke angav dette Pichegrus Ærende og de engelske Forslage, svarede han jeg slaaes hellere med min Fiende end skriver Klager over ham.
Viborger Samler, 1804-06-18
Generalprokurøren sagde i sin Tale blant andet Hele Europa studsede over at see Moreau og Pichegraforenede urigtig paaskylder Moreau Emigranternes Tilbagekomst og den Chouanerne givne Pardon for at kunne nærme sig en Mand hvis Forræder var ham bekiendt. Moreau, De er ikke en blot Privatmand, som De siger; De er General en Chef, De har 40000 Franker aarlig Gehalt og 4 Adjutantere. De er altsaa een af de første af den Regiering, om hvem De bekiender der er gjort Dem Forflage imod; De burde jo have aabenbaret den disse Planer som man betroede Dem; Deres Taushed om Pichegru er strafværdig; De fornægtede den første Sammenkomst fordi De føler den var den strafværdigste o. s. v. De 3 Bænke for Tilhørerne ere saaledes besatte: den første er for Generalstaben: den anden for fornemme Reisende og det deplomatiske Korps og den tredie for andre fornemme Parisere. De Anklagede tilspørges ei eftersom de sidde; men eftersom den enes Svar giver Anledning til at spørge den anden, springer man i Raden. Ofte afbrydes de ved nye Spørsmaale inden de have besvaret det første ud. Den engelske Captain Wright svarede til Anklagen mod ham "at han blot havde opfyldt sin Regierings befalinger i at seile, det vidste han ingen kunde afbevise og ikke heller ville han videre svare i denne Sag.
Viborger Samler, 1804-06-18
Man har her grundet Haab om, at Roligheden i det nordre Tydskland skal blive vedligeholdt i Aar.
Viborger Samler, 1804-06-18
Haag den 5te Junii. Gesandt Schimmelvenning har faaet Ordre at lykønske Napoleon som Keiser.
Viborger Samler, 1804-06-18
Den preussiske Regiering har befalet udleveret fra Paderborn de Kostbarheder og Reliqvier af Keiser Carl den Stores som 1794 bleve flyttede fra Domkirken i Aachen.
Viborger Samler, 1804-06-18
Man troer i Paris at de Anklagedes Proces snart endes og Dommen fældes. Vagten ved Domsalen er fordoblet og de Tilhørere der giøre Støj, trues med Arrest.
Viborger Samler, 1804-06-18
Admiral Verheul er ophøjet i Ærelegionen.
Viborger Samler, 1804-06-18
Blandede Efteretninger. Den tydske Reisende von Humholdt, som man snart ventede hiem, er død i Acapulco af den gule Feber. 2 nordamerikanske Skibe have ved Gibraltar taget en portugisisk Prise fra 2 algierske Skebekker og jøget dem paa Flugt.
Viborger Samler, 1804-06-18
Ved det preussiske Hof har man yttret megen Glæde over Bonapartes Udnævnelse til Keiser, siger Monitøren.
Viborger Samler, 1804-06-18
Hamborg Penge. Cours den 8de Juni. 1804. Schl. Holst. Spec. 1 ½ Procent bedre end Banco. Danske Speciessedler 26 Proc. slett, end Spec. Banco. Khus. Bankosedler 46 ½ Proc. slett., end Species. 100 Rd. Khns. Bankosedler i Schl. Holst Cour. 857 Rd. 1 Rd. dito . i ditto . 41 Lsk.
Viborger Samler, 1804-06-18
Kiøbenhavns Penge-Cours den 11te Junii. Danske Bankosedler 46 ½ Procent slett., end Species. 80 Rdl. Species, dansk Courant Rdl. 117 Rdl. 29 Skl. 1 Rdl. dito . . i ditto 1 Rdl. 45 Skl. Diskonto 5 Procent.
Viborger Samler, 1804-06-18
Jndenlandske Efterretninger. 3 smaa danske Skibe, bestemte fra holsteenske Steder til Tønningen, Altona og Hamborg med Fødevahre, ere opbragte af de engelske Blokaderibe til Yarmouth; men man venter de snart frigives, da det var paa indenlandsk Fart de toges.
Viborger Samler, 1804-06-18
Den ny Paketbaad som skal gaae mellem Nysted og Heiligenhasen, er lagt ud til Skue paa Larsens Plads. Pantalons ere landsforviste i Kbhn., nu blive Buxerne vide og bundne med Sløiser for Knæerne. Damerne snerpe nu ej Kiolerne sammen mere; men bære Enden af Slæbet i Haanden. De smaa Parasols ere forjagede og Ridiculerne tagne til Naade.
Viborger Samler, 1804-06-18
Man venter en Forordning om Skovvæsenets Forbedring i de danske Stater.
Viborger Samler, 1804-06-18
16 svenske Skiærbaade ere passerede forbi Helsingøer til Østersøen.
Viborger Samler, 1804-06-18
1 Vestindiefarer og 1 Amerikaner ere siden den 9de Juni komne til Khn. med Sukker, Kaffe og Bomuld. Man regner den Told for 190,000 Rd. som de i Fjor for Blokaden giennem Sundet gaaende og til Com borg destinerede Skibe, har maatte betale i Øresund.
Viborger Samler, 1804-06-18
Den eneste og sidste store danske Portrætmaler Professor Høier, er død 53 Aar gl.