JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Ved den af Sorenskriveren over Nummedahls Fogderie Elias Friderich Hetting og Laugrettesmænd, under 31te October 1807 afsagte Dom var kiendt for Ret: Contra Citanten Ole Jacobsen Hollandsøen bør for Citanten Udliggerborger Johannes Hildrum paa sin Søn Peder Hildrums Vegne, fravige og ryddeliggiøre de paastævnte 23338 Martlaug i Gaarden Hoeland, beliggende i Gryngs Sogn, og derpaa under Aulet af 24 s. for hver Dag han sidder denne Dom overbørig, meddele Ovelsmanden Peder Hildrum lovligt Skiøde imod Løsningslummens Eilæggelse 675 Rd., siger Sax hundrede Halvsterdssindstyve og Fom Rigsdag er dansk Courant, saa betaler han og for Gaardens Forringelse paa Huset ninge ne efter det Skiøn Retten herom har givet, nemlig: for den bortførte Stuebygning og Stabuhr til sammes igien Opførselse. 160 Rd. - Mk. - s. til Fæehuset, Høeladen og smaae Færhuses Reparation 6. . . 100 Favne Skiegaard at opsætte, a 10 sk. pr. Farn . 10 - 1 - 16 - Udengladdernes Inandsættelse For den til Haagen Mikkelsens solgte Stue . . 10 - . - . - samt paa egen Bekostning opbygge de den 5te Septbr. d. A. paa Aastedet befundne uduelige Sæterhuse. 252 Rd. 1 Mk. 16 s. Hvorfra dog beregnes de paa Stalden taxtrede For3 Rd. 2 Mk. . - bedringer med igien, 243 Rd. 3 Mk. 16 s. skriver to hundrede tre og fyrgetyve Rigsdaler, tre Ort og sexten Skilling dansk Courant. Dog reserveres Contra-Citanten Godtgiørelse i denne Summa, for hvad der efter Andeel kommer paa hans tilbagerende Marklaug i Gaarden Hoeland. Endelig betaler han udi denne Sags Omkostninger, iberegnet Procurator=Salaria og Stevningspenge 50 Rd., stoer femtte Rigsdalere. Som alt udredes femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Tvang og Execution efter Loven. Dom J Henseende til den omtvistede Gaards Fravigelse mod Las nings=Summen 675 Rd. og Processens Omkostning bør Stifts Overrettens Dom ved Magt at stande. J øvrigt forbeholdes Parternes Ret til Erstatning for Gaardens Forringelse eller Forbedring efter lovlig Omgang. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Juleskassen betaler Jndstævnte som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Onsdagen den 6te Junii. No. 2.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Ved den af Sorenskriveren over Rakkestads Sorenskriverie Capitain Wilhelm Manthey og Meddomsmænd, under 15de Februar 1810, afsagte Dom var kiendt for Ret: Arrestanten Gustav Johannesen Sandberg bør at stryges til Kagen og arbeide i Frederichsstad Fæstning sin Livstid, saa betales han og den bestiaalne Marie Andersdatter den bortkomne Livjord og et Par graae Sokker med 1 Ort 8 s. Arrestantinden Sophi Gustavsdatter bør at hensættes til Arbeide i Aggershuus Stifts Tugthuus, i 2 Maaneder. Endelig ber Arrestanterne een for begge og begge for een betale alle af denne Sag lovlig flydende Omkostninger; hvoriblandt Defenfor Procurator Jelstrups Regninger billiges med 27 Rd. 1 Ort 18 s. At efterkommes under Øvrighedens nærmere Foranstaltning. Dom: I Henseende til den Marie Andersdatter tillagde Erstatning bør Underrettens, men i det øvrige bor Stifts Overrettens Dom ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Dito Dato. No. 198. Mødte - Justitsraad og Høiesterets=Advocat Peter Boll Wivet, efter Kongelig befaling. contra Dreier Lars Elleisen Tøngen og Johannes Olsen Bakkegaarden. Actor har ved udtagen Høiesterets Stevning af 4de Junii 1810, paaanket til Forandring og Skiærpelse en, inden Aggershuus Stifts OverRet under 26de Februar 1810 afsagt Dom, udi en Sag anlagt af Justi lien mod Indstevnte, der tiltales for misligt Forhold med en salk 5 Rdlre. Bancoseddeels Udgivelse. Derom er ved fornævnte Dem saaledes kiendt for Ret: Lars Ellefsen Tangen bør for Actors Tiltale i denne Sag frie at være, og Johannes Olsen Bakkegaarden bør for Actors videre Tiltale udi denne Sag frie at være; dog bør sidstnævnte betale de af Actionen lovles flydende Omkostninger. At udredes efter Øvrighedens videre Foranstaltning. Ved den af Sorenskriveren over Ringerige og Hallingdalen, Justitsraad Peter Georg Goll og Langrettes Mand, under 4de Novbr. 1809 af sagte Dom, var kiendt for Ret: Lars Efelsen og Johannes Bakkegaard bør for Actors videre Tiltale i denne Sag aldeles frie at være. Sags relsen har, da ingen af de Tiltalte have været arresterede, og der givet 20 Mile fra Ringeriget til Aals Præstegield i Hallingdalen, været lovmæssig og forsvarlig. Dom Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Dito Dato. No. 199. Mødte - Høiesterets Advocat Henrich Dreier, efter Kongelig Befaling, contra Rottbønt - Birthe Christophersdatter Sahlie Eje. I den af Actor under 2den Junii 1810 udtagne høiesterets Stevning paaanke til Confirmation, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Aggershuus Stifts Overrer under 2den April 1810 afsagt Dom udi en Sag, anlagt af Justitien mod Jndstævnte, der tiltales for anden Gang begaaet Tyverie. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Hiemtings Dommen bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Ved den af Sorenskriveren over Nordre Hedemarken Erich Gløersen, under 16de Februar 1810 afsagte Dom var kiendt for Ret: At Arrestantinden Birthe Christophersdatter Schlie=Eier bør, til Straf for 2den Gang begaaet simpelt Tyverie, indsættes til Arbeide udi Aggershuus Stifts Tugthuus i Christiania i 3, skriver Tre, Aar, hvorhos hun betaler alle af Arresten og denne Action lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt til ActoFoged Rasmussen Dietpænge 1 Rdlr., og til Defensor Procurator Timmermann Salarium og for Skyds og Diæt, efter forelagt Regning, som billiges, 5 Rd. 8 s. Sagens Behandling har været lovlig og forsvarlig Dommen bliver at fuldbyrde igiennem Øvrighedens videre Foranstaltning. Dom: Stifts Overrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Dito Dato. No. 74. Ingen - Proprietair Simod Lougner, contra Klingberg - Major von Krohn paa Kammerherre Peder Ankers Vegne. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 7de November 1809 paaanker Citanten deels til Stadfæstelse, deels til Skiærpelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, en inden Aggershuus Stifs Overret under 17de Julii 1809 afsagt Dom, udi en Sag, betreffende en omtvistet Afgivet af det i Vand braget Aasa værende, og Apellanten tilhørende Fossefald m.v. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Hiemtingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Jndstevnte bør til Citanten betale for de 2de afholdte Taxations=Forretninger 145 Rd. 53 s. Processens Omkostninger for Stifts=Overretten ophæves. Det Jdømte udredes 8 Uger, c.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Ved den af Sorenskriveren over Ringerige og Hallingdahlen, Justitsraad Boll den 7de April 1809 i forbemeldte Sag afsagte Dom er saaledes kiendt for Ret: Naar Major v. Krohn paa Hr. Kammerherre Ankers Vegne, betaler Simon Fongner for den ham tilstaaede Raadighed i over Vandslipningen og Dammen i Aasa Elven efter Contracten af 28de October 1803, 100 Rd. aarlig, fra 1ste Januar 1808 og saa fremdeles saalænge Fougner eller hans Arvinger eier det ham nu tilhørende Qværn og Saugbrug ved Aasa, og saalænge Kammerherre Anker og Arvinger eier Kiretten ved Aasa=Elven, samt betaler Simon Fougner for de 2de afholdte Taxationsforretninger 71 Rd. 3 Mk. 12 s.; saa bør han for Citantens videre Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves. Alt at udredes &c. Dom: Citanten som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lader møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, førend det tillades ham med denne Sag at gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen og et tillades videre derpaa at tale. Saa bør han og da betale til Justitskassen for unødig Trætte 200 Rd. og endvidere til samme Kasse 5 Rd. J Kost og Tæring betaler han til Jndstævnte, som ved Fuldmægtig haver ladet møde, 1000 Rd.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Dito Dato. No. 96. Jngen - Toldbetient Lorenz Severin Schougaard, Jngen - Kammeradvocaten paa Embedsvegne. Citanten har ved udtagen Høiesterets Stævning af 10de November contra 1309 paaanket til Hiemviisning samt nye og endelig Paakiendelse, en inden Christiansands Stifts Overret, under 27de Septbr. 1809 afsagt Dom udi en Sag, anlagt af Procurator Sørensen paa Kammeradvocatens Vegne, betreffende en formeentlig Kassemangel af 4063 Rd. 53, i Thi som bemeldte Dom afviser Sagen; hvorimod Underretsdomme, tilpligter Toldbetient Schougaard at betale ovenmeldte 4068 Rd. 531 s. med mere. Dom: Citanten som hverken selv møder eller ved Fuldmægtig lade møde til bestemt Tid for Høiesteret, bør betale 80 Lod Sølv til Vor Frelsers Kirke paa Christianshavn, førend det tillades ham med denne Saat gaae i Rette, og saafremt han ikke inden 3 Uger melder sig med Qvittering, at bemeldte 80 Lod Sølv ere betalte, bør han have tabt Sagen og ei tillades videre derpaa at tale.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Dito Dato. No. 101.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Mødte - Kammeradvocaten paa Embeds Vegne, contra Jngen - Toldbetient Lorenz Severin Schougaard. J den af Citanten under 30te November 1809 udtagne Stavning paaankes til Stadfæstelse og yderligere Paakiendelse, en af den constituerede Sorenskriver for Lister Lohn i Christiansands Stift, Ulrich Friderich, Barth, under 12te April 1809 afsagt Dom udi en Sag, betræffende en Jndstævnte for havte Oppebørseler til Ansvar decideret Kassemangel af 4068 Rd. 58 1/2 s., samt øvrige Mislidhed ved hans Regnskabsføring med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Jndstævnte suspenderede Toldbetient Lorenz Severin Schougaard bør betale de paa stævnte, ham til Ansvar deciderede 4068 Rd. 58 1 s., med dobbelte Renter deraf, fra Decisionens Dato den 9de December 1807, til Betaling skeer, samt deruden bøde 100 Rdlr., og i Mangel af skadesløs Betaling hensættes til Arbeide i nærmeste Fæstning indtil han sin Gield har betalt eller ved Døden afgaaer. Saa bor Jndnævnte og betale denne Sags Omkostninger og Salarium til Kammer=Advocaten med 40 Rdlr. Ende ligen forbeholdes den Kongelige Kasses Ret til Jndstævnte, for hvad han efter hans øvrige Regnskabers Dicision maatte befindes at være skyldig, men i øvrigt bør Jndstævnte for Kammer=Advoratins videre Tiltale i den e Saa frie at være. Fremdeles forbeholdes den Kongelige Kasset Ret saavel imod Toldinspecteur Lassen, for hvad han subsid aliter bør tilsvare i Tilfælde af, skadests Betaling ikke hos Schugaard bliver at erholde, som og imod de Jndllevnte Cautioniste, til Opfyldelse af deres ved indgangne Cantioner paadragne Forpligtelser. Det idømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det øvrige efter kommes under Adfærd efter Loven. Dom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Fredagen den 8de Junii. No. 41. Rottbøll - John Schmidt, Jngen - Degnen i Gylling, Andreas Kragh. contra Ved udtagen Høiesterets Stevning af 22de Julii 1809, paaanke Citanten til aldeles Underkiendelse og Forandring, en inden Viborg LandsOverret den 30te Januar 1809 afsagt Dom, udi en Sag, betreffende den Paastand om Degnetrave af Gyllingnær, hvilken Jndstevnte har formeret, uagtet det ikke der i Sognet er Brug eller Sædvane, at saadan Afgivt Præsteres og den ei heller af bemeldte Byllingnær, som forhen har underlagt Gylling og for en Deel Lierdrup Byer, og hvoraf noget forhen har været ordyrket, forhen har været leveret, eller at Degnen a Gylling Bye, har opvedaaret mere end naar der ikke har været saaet, med videre. Derom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: Jndstevnte John Schmidt bør, til Degnen Krag, i Gyllinge, saae af de i Gyllingnæstopdyrkede Jorder, Godtgiørelse for den paastevnte Den netrave i 6 Aar, fra 1300 at regne med 13 Rdlr. 2 Mk. aarlig, det er ialt 80 Rdlr., med lovlige Renter fra 30te September 1826, indtil Betaling skeer. Saa be og John Schmidt betale de befalede Sagførere Andersen, Sortmann og Thisted i Salario hver 10 Rdlr. J øvrigt ophæves Processens Omkostninger. At efterkommes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Ved den inden Hads Ning Herreders Ret, af Herredsfoged Ander Kier, under 16de November 1807 afsagte Dom er kjendt for Ret: At Jndstevnte Hr. Johu Schmidt som Eier af Gallingnæss, bør for Citanter, Kraabs Tiltale i denne Sag frie at være; men dennes Ret i Henseende til Degnekornet derimod som meldt ham forbeholdes. Processens Omkostninger ophæves. Dom: Underrettens Dom bør ved Magt at stande. Processens Omkostning for Lands Overretten og Høiesteret ophæves. Til Junitskassen betaler Jndstevnte som tabende 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Dito Dato. No. 36. Rottbøll, befalet - Skolelærer Niels Michelsen Beck, contra Bilsted Justitsraad Ole Tønder Lange.
Berlingske Tidende, 1810-11-19
Citanten har ved udtagen Høiesterets Stevning af 16de Februar 1309 paaanket deels til Stadfæstelse deels til Undert endelse og Tilsidesættelse, deels til at kiendes uefterrettelig at være, en inden Viborg Land Overret den 4de Julii 1808 afsagt Dom, udi en Sag betreffende: 1) Titantens Ret til en Eng, Digneholmen kaldet, og 2) Udviisning af fri Jldebrændsel af Øelands Skov, hvilket Jndstevnte vægrer sig at præstere, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: J Sagens 1ste Post bør den paaankede Birketinge Dom uefterrettelig at være; hvor imod Sagen med Hensyn til denne Post afvises. J Sagens 2den Post og med Hensyn til de idømte Procesomkostninger, ber Birkelings Dommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Lands Over etten ophæves. For Sagens utilberlige Ophold bør Procurator Hasselbalck bøde til Amtets Fattigkasse 20 Rdlr.; at efterkommes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved den inden Ølands Birketingsret af Birkedommeren Niels Wrigsted Meller under 12te November 1806 afsagte Dom var kjendt for Ret1) At Jndstævnte Justitsraad Ole Tønder Lange, som Eier af Oxholm, bør til Citanten Degnen Niels Mikkelsen Beck i Østerbye paa Øland, og fremdeles til Embedet, udlægge og overlevere Engen Degneholmen kaldet, til roelig Besiddelse, Brug og Afbenyttelse efter de Grændseskiel Citantens Tingsvidne udviser og fastsætter. Og for sammes Afsavn, fra CitantenKaldsbrevs Dato 20de December 1797, til han faaer bemeldte Eng i rolig Brug og Besiddelse, at betale ham udi aarlig Erstatning hvad uvillige Mænd bestemmer. 2) For : bestemte aarlige Udviisning af Jlding, af Ølands Skov, bør Jndstevnte for Citantens videre Tiltale frie at være. Og 3) udi Salarium og Reiseomkostninger til Procurator Hsselbalck, betaler Junitsraad Lange 300 Rdlr. fordi han ikke har mødt, eller ladet mode ved Forligelses=Commissionen eller beviist lovligt Forfald O som en følge heraf til Justitskassen som Trættekiær, saameget som Dom og Segl koster. Det Jdømte at udredes 15 Dage efter denne Dom lovlige Forkyndelse, og det øvrige at efterkommes under Lovens Tvang. Dom: Lands Overrettens Dom bør ved Magt at ande. Processens Omkostning for Høiesteret ophæves. Til Justitskassen betaler Cilanten som Tabende 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
London, den 1ste November. Bladet Thee Statsman indeholder følgende : Slaget ved Busaco.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
Af Lord Mallingtons Depesche maae man slutte følgende: 1) J det Massena angreb paa 2 Punkter, vilde han blot drage den engelske Hærs Opmærksomhed paa begge disse Punkter, imedens hans Hovedmagt rykkede imod Biergene for at forcere Passagen ved Sar da, omgaae Engellændernes venstre Fløi og bemægtige sig Sletten, hvor det franske Cavallerie kan uddrede sig med Fordeel. 2) Da Hs. Herlighed saae, at den fiendtlige Maneuvre næsten var lykkedes, trak han sig i største Hast tilbage, for at undgaae den Fare: at blive afskaaren fra Combra eller tvungen til at levere et Slag i en ugunstig stilling. Paa denne Maade har den engelske Armee forladt en fortreffelig Situation og en frugtbar Egn, og trukken sig tilbage dag Mondego. Thi i Depeschen hedder det tydeligen: Den 29de Septbr. stod den fiendtlige Avantgarde i Avelaus, paa Veien fra Oporto til Combra, imedens den engelske Armee befandt sig ved Sier fra de Busaco og Havet, og Dagen derefter - ved Mondego. Ligne ikke dette Tilbøger og en Flugt? Endelig siger 4 s. Herlighed: at han dog ikke fortryder at han har handlet saaledes, da denne Bevægelse har givet ham Haab om at redde Armeen. Massena har naaet sin Hensigt, i det han tvang Hr. Herlighed til et forlade Biergen; og det nordlige Portuaal er nu i de Franskes Vold. Hvorfor har Hs. Herlighed ikke detascheret et Corps til Sar do, som kunde hindre Fienden fra at bemægtige sig Staden Combra og dens Egn, Aldrig har nogen General begaaet en saadan Feil. Hvad den engelske Armees Tilbagetog angaaer, for at nærme sig Forstærkningerne og undvigt det overlegne fiendtlige Cavallerie, da kan ogsaa dette Øiemeed forseiles, thi Forstærkningerne kunne vorde oprykkede, før de naae Armeen. Og ere vi vel i øvrigt sikkre for at Portugiserne ville blive og troe, og ikke selv bruge Vaaben i mod os Brassel, den 9de November.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
Paa Veriterne er igien et nye Linieskib næsten gandske færdigt, og en Fregat skal løbe af Stapelen først i næste Maaned. Man siger at en Deel af Schildeflaaden skal tilbringe Vinteren ved Anewergen. Den største Afdeling af denne Flaade ligger for Anker i Nærheden af Vlies singen. Adskillige engelske Krigskibe vedblive at krydse i Nærheden, af Scheld flodens Udløb. For noget siden hedte det at Admiral Strachan havde Ordre at løbe ind i Schelde og andride vor Flaade; men hidtil er endnu intet forefald t. Man holder sig i øvrigt belavet paa at tage eftertrykkeligen imod Engellænderne. I Vliessingen ere flere offentlige Bygninger deels igien istandsatte deels paa nye opbygte. Ligeledes reise sig sammesteds igien mange Privatholiger af Gruset. Staden har erholdet særdeles anseelig Understøttelse i Penge af Keiseren. Dog skal den for Fremtiden ikke mere regnes iblandt de viatice Fæstninger, hvilket vilde være saa meget mindre nødvendigt, da de, ved Bombardementet og kort før Engellændernes Tilbagetag, for største Deelen tilintetgjorte Magasiner og Verfternu samtlere ere flyttede til Antwerven.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
Siden Provindsen Seeland er bleven indlemmet i det franske Rige, har den erholdt megen Understøttelse fra Regieringens Side, hvilket var saa meget nødvendigere, som de fleste Jndvaaneres Næringskilder Skibsfart og Handel, ere stoppede. Denne Provindses Kyster ere stærkt besatte med Toldgarder og Topper, ikke saa meget for at modsætte sig en Landgang af Engelladerne, hvilken man, i det mindste i nærværende Øieblik, ikke befrygter; som for at giøre al Snigbande, med Engelle derne umuelig.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
De Trørne, som i forrige Sommer vare stationerede paa Kysterne mellem Stuis og Ostende, have trukket sig tilbage ind i Flandern, for der at lægges i Vinterqvarteer. Gene al Chemberlac fører Overcommanden i denne Deel af det forrige Belgien. Fra Dankirchen over Calais og Bou ogne til Havre er ligeledes ford elt et anseeligt Troppe torøe, som General Vandomme commanderer. Paa alle disse Puncte af Lysten vaages meget omhyggeligen for at forhindre ethvert forbude Samqvem. Udrustningen af Kapere gaaer godt fra Haanden, og da de engelske Streifskibe, især paa denne Aarstid, for Stormens Skyld hyppigen maae trække sig tilbage til de engelske Havne, saa have de letseilende Kaperskibe frit Spillerum i Kanalen; hvilket de ogsaa vide at benytte til at giøre mange Priser. J Dan kirchen ere Selskaber, der, som Rhedere for saadanne Kaperskibe, have pundet store Pengesummer. J øvrigt danne sig i mange Steder i det nordlige Frankrig, især i Parts, talrige Selskaber af Actionairer til Kaperes Udrustning, som træde i Forbindelse med Armateurs og overlade dem hele Udrustningen. Flere Handelshuse i Havnene ved Kanalen have faaet Licentser fra Regieringen, som de paa Tilbagereisen fra deres Bestemmelse benytte sig af til Colonialvares Jndførsel, der er tilladt mod at erlægge den bekiendte Afgift. Ved de mange Priser, der indløbe i vore Havne, komme ligeledes stærke Ladninger af Colonialvare til det nordlige Frankrig, hvorfor heller ikke Priserne paa disse Varer ere stegne i den Deel af Riget.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
Berlin, den 13de November. Hs. Majestæt har, i Følge Anmodning, besluttet at lade det af Hs. Majestæt de Franskes Keiser udstædte Decret angaaende Forbrænding af engelske Manufacturvarer, ogsaa bringe i Udøvelse i sine Stater, Den nye Grundlov for den øverste Stats-Bestyrelse i Preusen indeholder følgende Bestemmelser : Statsraadet bestaaer af Kongehusets Prindser, Statscantsleren, Statsministrene eller andre Raad, Cheferne for Collegierne, Statssecretairen og Medlemmer, som Kongens særdeles Tiltroe maatte værdige et saadant Kald. Statscantsleren har, under Kongens umiddelbare befaling, Overopsigt over og Control med enhver Bestyrelse uden Undtagelse. J Cabinettet er han første Raad; i Statsraadet er han Præsident. Ministerierne deele sig i Departementer for Rigets indvortes Anliggender, Finantserne, Justitsvæsenet, de udenlandske Anliggendes og Krigsvæsenet. Stats-Secretairen besørger Statsraadets egentlige Forretningsgang, fører Protocollen ved dets Beraadslagninger, og contresiquerer de Beslutninger Statscantsleren har at besørge. Tillige er hen Præsident i Lov og Over Examinations=Commissionen.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
J Cabinettet resererer Statscantsleren, en Geheime Cabinetsraad, og i militaire Sager de Personer, som dertil vorde udnævnte af Kongen I Henseende til de løbende Forretningers Gang, gaaer attinge lige til Kongen, som derpaa strax befalet hvad i hvert enkelt Tilfælde skal foranstaltes. Alt øvrigt adskilles i Militaire, Hof- og Civile=Sager, indsendes dagligen tilligemed Udtog af Journalerne til Statscantsleren og fremlægges af ham, af Cabinets-Raaden, Departements Ministrene eller Chefen for det almindelige Krigsdepartement, for Kongen, i den almindelige Conferents.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
Statsraadet er intet bestyrende Collegium. Til dets Virkekreds henhøre ikkuns alle Love, Forfatnings- og Forholds Anordninger ; de Gienstande, som tillige vedkomme flere Ministerier, uden at disse derom, kunne blive enige; det skriftlige Regnskab som Ministrene aarligen have at aflægge over deres Bestyrelse &c. &c. Det forsamler sig en Gang om Ugen, og, hvis fornødet giøres, ogsaa overordentligen. Jntet Medlem af samme maae udeblive, med mindre det skulde være fraværende eller hindres ved Sygdomstilfælde. Umiddelbar under Statsraadet staae : Lov=Commission for den hele Lovgivning, Over=ExaminationsCommissionen for alle Civil-Ministerier og Plenum af samtlige Ministerial=Departementers videnskabelig tichniske Deputation. Over regnings=Kammeret og Archivet staae umiddelbar under Stats=Camleren.
Berlingske Tidende, 1810-11-23
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1810-11-23
Stockholm, den 14de November. Efterat Rigsdagens Slutning var bleven offentlig bekiendtgjort i deel Staden og Forstæderne, den 10de dennes, holdtes, Manda en derefter den 12te November, Gudstieneste i Storkirken, hvorhen Hs. Kongesaa ne Høihed Kronprindsen behagede at begive sig i den sædvanlige Procession Prædikenen blev holdt af Biskoppen i Wext, Baron og Dr. Mørner m. Da Gudstienesten var til Ende begav Kongen sig, ledsaget af Hs. Kon ver gelige Høihed Kronprindsen, Deres Excellencer Rigsherrerne, Embede per mændene, Statsraadet, Justitsraadet, Hof=Etaten &c., fra fine Ra ter relser til Rigssalen, hvorhen Ridderskabet og Adelen fulgte bag efter det Hs. Majestæt. De øvrige 3 Stænder vare iforveien gaaet derhen fra Kirken af. Efterat Kongen havde taget Sæde paa Thronen og Kronprindsen paa sin stoel, samt de øvrige af Processionen indtaget deres anordnede Pladser, holdt Landmarskalken og Talemændene under anige Taler til Hs. Majestæt. Herpaa oplæste Hofkantsleren Rigsdagens Beslutning, og Kongen behagede med en Tale at ende Rigsdagen, samt hiem forløve Rigets Stænder. Landmarskalken og Talemændene kyssede Kongens Haand, og derpaa begav Hs. Majestæt sig tilbage til sine Værelser. Ceremonien bivaanedes af Hs. Majestæt Dronningen og Hs. Kongelige Høihed Prindsessen i en Loge. Ligeledes vare Pladser udseete paa Galleriet for Rigsherrernes Fruer, Hofdamerne, de udenlandske Ministre, samt adskillige flere, som havde erholdet Indgangs Billetter.