Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-06-04
J Søndags beafskedigede Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen af Sverrig Sig hos Hs. Majestæt Kongen, spiste derpaa ved Taffelet med Hs. Maj. Dronningen, og tog efter Taffelet Afskeed ved Besøg hos Prindserne og Prindsesserne. Om Aftenen var Concert ved Hoffet i Hs. Maj. Dronningens, Prindsernes og Prindsessernes Overværelse, hvor Kronprindsen mundtlig gjentog sin Beafskedigelse. J Gaar Morges indfandt Greven af Skaane sig anmeldt hos Hs. Maj. Kongen, da Allerhøistsamme uddeelte Parolen. Kongen gav Parolen til Prindsen, og denne Parole var Ordet Oscar, samt Feldtraabet Sverrig. Den til Opvartning hos Hs. Kgl. Hyd. beordrede Kammerherre Greve Haxthausen har af Høistsamme modtaget den Kgl. Svenske Sværdordens Decoration med Brillanter, hvilken Hs. Majest. Kongen strax allernaadigst har tilladt ham at anlægge og bære. Til Hs. Excell. Overhofmarskallen overgav Kronprindsen ved Afreisen en brillanteret Gulddaase med Høistsammes Portrait. - J Gaar Formiddags imellem Kl. 11 og 12 afreiste Hs. K. H. fra Hovedstaden i en med 6 Heste bespændt Kongel. Equipage, escorteret af en Commando af Garden til Hest. Paa Veien igjennem Staden, hilsede H. K. H. saavel de i Vinduerne Staaende, som de, der mødte Tøget, med den ham egne Venlighed. - Første Pindsedag havde Prindsen Privataudients hos Deres Kongel. Majestæter, og var tilligemed sit følge til Diner ved Hoffet. Næste Dag hørte H. K. H. Cabinetsprædikenen, som holdtes af Confessionarius og Ridder Liebenberg. Saavel første som anden Pindsedag, som og i Tirsdags og Fredags spiste H. K. H. ved Hs. Majest. Dronningens Taffel. - Under Sit Ophold i Hovedstaden har Hs. K. H. taget dens Mærkværdigheder i Øiesyn og besøgt Skuespillet, ligesom ogsaa Høistsamme har beseet Slottene Fredensborg og Frederiksborg, og tog i Løverdags Middag ud til Dyrehaugen, hvor paa Eremitagen var anrettet et Taffel for H. K. H. Et af vor berømte Landsmand Profeffor H. Steffens nyeste Værker er hans Anthropologie, Breslau 1822. Heri søger han først med megen Skarpsindighed at bevise, at Jordens Kjærne er metallisk, og gaaer derpaa over til dens Udviklingshistorie, og fremsætter følgende Hypotheser over dens Dannelses- og Ødelæggelsestider: "Jorden var en Maane og dreiede sig som andre Maaner om deres Planeter; den var en stiv, chartisk Slaggemasse, saaledes som dens nuværende Maane forekommer Astronomerne. Jorden blev nu en Comet, den ilede en fremed Sol i Møde, dens Stivhed smeltede, levende Kræfter, udstrakte tusinde Længselsarme mod den glødende Sol, en yppig Vegetation udfoldede dens Kjæmpeblade - Vandet – det dyriske Livs Vugge fremkom - Men i kolde solfjerne Rum bærer Cometen sin Bane - Død bedækker det udfoldede Liv, men dets Spire bevares i Vandet. - Derfor under Jslands, Norges og Sverrigs Jsslætter forstenede Palmblade, Spor af en Vegetation, der ligner den i Tropelanden; derfor i alle Steenkulgruber Forsteeninger; derfor Skeletter af Kjæmpedyr i Jordens dybe Skjød, hvis Slægt paa samme nu ikke er mere til. - Jordens Comet vender tilbage til sin gamle Bane, tusind Livsspirer i dens Skjød - og see, dens Planet var bleven en Sol, og den tiltraadte sit nuværende Kredsløb omkring samme som Planet." - Den mosaiske Skabelseshistorie er til disse Hypothesers Understøttelse høist sindrig, da efter dem Gud skabte Solen sildigere end Lyset, ja efter Planterne. Men istedenfor sex Skabelsesdage antages Aconer (umaalelige Tidsrum).