JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
To eenlige Folk ønske strax to pene Værelser med Kjøkken helst paa Soelsiden og i en reel Gade. Man behager at henvende sig paa Postgaarden hos Hr. Lassen paa No. 5. J Sal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Hos Voldmester Nyborg udi Nyborg bekommes god Agern Kaffe for 24 s. Pundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
En 12 eller 2 Etages Kakkelovn ønskes til Leie. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Jfølge vedtagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Kjøbmand Jver P. Fahnøe, bliver den Boet tilhørende Gaard, beliggende paa denne Byes Adelgade Nr. 10 & 11, stillet til Bortsalg, om antageligt Bud skeer, ved een Auction, der afholdes i Gaarden Mandagen den 28 Novbr. d. A., om Formiddagen Kl. 11. Denne Eiendom, der har en særdeles god Beliggenhed for Handelen, bestaaer af et Forhuus paa 24 Fag til Gaden, 2 Etager høit, og i Aaret 1822 nyt opført af Grundmuur, med mange smukke og gode Værelser samt Kielder under; 83 Fag Udhuse, med dertil hørende betydelige Gaards og Haveplads, samt en til Gaarden tilstødende Tofte paa cirka 3 Tdr. Land. Konditionerne, der blandt andet vil indeholde, at de 2/8 Dele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere 8 Dage før Auctionen til Eftersyn paa mit Kontoir. Bogense Byefogedkontoir den 4 Novbr. 1831. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Extrakt. Ved Stevning af Dags Dato, indført i denne Tidende No. 7, indkaldes med Aar og Dags Varsel Jhændehaverne af en af afdøde Parykmager Frederich Gustav Ziller under 14 Juni 1802 til Biskoppen over Fyens Stift for et Laan af de Trolleske Skolers Oplags=Kapital udstædt og ved Odense Byetingsret den 21 Juni 1802 tinglæst Panteobligation, stor til Rest 200 Rdlr. D. C., hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i det Debitor da tilhørende under Brandforsikrings No. 80 i Odense St. Jørgens Gade ved Pjentebroe beliggende Huus, med tilliggende Gaardsrum og Haugeplads, at møde inden Odense Byetingsret paa Raadstuen i Odense den sidste Mandag i Januar Maaned 1833, om Formiddagen Kl. 10, for med Obligationen at fremkomme og dertil legitimere sin Eiendomsret, da Obligationen ellers ved Dom mortificeres, efter Kongelig allernaadigst Bevilling af 7 Octbr. sidstleden. Odense Byefogedkontoir den 4 Novbr. 1831. G. Klauman.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Erste Bekantmachung. Acht Reichsbankschilling. Ste Wird mit der Halfte mehr bezahlt. mann. S. Wenn der Kathuer Jürgen Jensen, in Gammelgab um Erlassung eines ofFBo. 2 fentlichen Proclams ad indagandum StaZivente Klasse 1. tim bonorum gebeten har und diesem Ju Expeditionen a. 2 petito deferiret vorden; als werden mit nach §. 4.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Ausnahme der protocollirten Glaubigen, vreryperveve in deren Hinsicht es nur einer Angade der rückstandigen Zinsen bedarf, hiemitFalkenskjold. telst Alle und Jede, velche an den benannten Kathner Jürgen Jensen in Gammelgab oder dessen Güter aus irgend einem Grunde Ansprüche und Forderungen, machen zu konnen vermeinen, aufgefordert und befehligt, sich innerhalb 12 Wochen von der letten Bekanntmachung dieses Proclams bey Vermeidung der Præclusion und des ewigen Stillschweigens, und zwar Auswartige unter Vestellung eines Procurator al acia, in der Gerichtschreiberey zu Broacker ge hørig zu melden, die ihre Ansprüche begrundeden Documentezu produciren und beglaubte Abschriften davon bey dem Professionsprotocoll zurück zu lassen. Nibel Hardesvogtey zu Broacker den 29 Octbr. 1831. Prehn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-07
Rettelse. Den til Odense komne Klasselotterie Gevinst 1000 Rbd. er ikke - som anført i Avisen No. 170, Side 677, 1ste Spalte, Linie 17 - paa Amben (23 - 284), men.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
60 Aargang. Nr. 173. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten. overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Tirsdagen. 8 November 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Jndhold. Portugal. Frankerig (Lovforslaget om de fremmede Flygtninges Understøttelse antaget). Tydskland Om Urolighederne i Frankfurt. Traktat imellem Hessen og Preussen angaaende Grændsetolden). Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Skibs- og Handels-Efterretninger. Videnskabelighed. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Portugal. Et af de Skibe, som for Don Pedros Regning ere udrustede til Expeditionen mod Portugal, er den 24 Octbr. udløbet med fuldt Mandskab fra London, og et andet vi snart følge efter. Den Pedro selv vil med det Første begive sig til Engelland, og da, efter Aftale med det franske og engelske Kabinet, gaae til Cercera, hvorfra Expeditionen skal udgaae til Portugal i Løbet af December. Af Frygt for voldsomme Optrin har Don Miguel den 11 Octbr. i sto Hast forladt Lissabon. Da der nemlig samme Dag var bragt mange Raketter i Land fra de fremmede Krigskibe, sluttede Man, at der skulde udbryde Spektakler den 12te som er Don Pedros Fødselsdag. Paa Forespørgsel hos Kommandeuren for de franske Krigskibe svarede Denne, at Raketterne vare kjøbte af Portugisere, som formodentlig vilde høitideligholde Don Pedros Fødselsdag, og han modtog derpaa den Erklæring: at der vilde blive fyret paa de franske Skibe, saasnart den første Raket steg i Veiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
J de Deputeredes Kammer talede Hr. Joly den 26 Octbr. imod Bevillingen af 5000,000 Fr. til de politiske Flygtninge, men paastod tillige, at Frankerig hverken havde opført sig mod de spanske eller italienske Flygtninge, som det burde. Da Statsraadspræsidenten nævnede Hr. Joly som Kronens Generalprokureur, blev han under heftig Larm kaldet til Orden, med den bemærkning, at der i Kammeret ikke ere Embedsmænd, men blot Deputerede. Naar vi tale om Hr. Casimir Perrier her - gjentog Hr. Coulmann - saa kalde vi ham Minister, og ikke Banquier." Statsraadspræsidenten forsvarede sig dog med, at den Deputerede i det Tilfælde, netop som Embedsmand, var bedre underrettet om Sagen hvorom der taledes. General Cafapette meente, at Julirevolutionen skulde have forandret Regjeringen i dens Væsen, hvorimod dog Casimir Perrier protesterede med Varme; devil (efter Odillon=Barrots Ord) sige: han protesterede mod Historien. Forslaget blev endelig antaget med 250 mod 8 Stemmer. Den 27de forelagde Marineministeren et vigtigt Forslag om at tildeele alle frie fødte Personer i Koloni erne lige borgerlige og Politiske Rettigheder. Med det første vil Grev Guilleminot fremkomme i Pairskammeret med et Angreb paa General Sebastiani. Man forsikrer, at Beduinerne skulle have vovet et Angreb paa Algier selv, hvorhen Hertugen af Rovigo nu vil blive sendt, for at overtage Kommandoen. Ved en kongelig Forordning er Nationalgarden i Perpignan opløst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Tydskland. Ved Urolighederne i Frankfurt den 24 Octbr. bleve 23. Mennesker saarede. Den følgende Dag maatte atter slaaes Generalmarsch, da Folket, uagtet Ophævelsen af Portpengene, var forbittret over at en Borger var dræbt Dagen før Fem Skud faldt da fra Borgernes Side, Borgergarden kaldtes til Vaaben, og blev modtaget med Vivat af Folket, hvorimod Linietropperne ledsagedes af haanende Skrig. En Forordning er siden udstædt, hvori al Samling paa Gaderne forbydes. Den, som opfordrer til Uorden, vil blive straffet efter Lovens hele Strænghed. Alle Værtshuse skulle være lukkede Kl. 10 om Aftenen, og efter denne Tid skulle Folk paa Gaderne være forsynede med Lygter. Saasnart Folket ikke adspreder sig efter den første Opfordring, som af militair Magt gives ved blinde Skud, fyres der skarpt, og s. v. En Slagtermester Mohr, som der var sendt Stikbreve efter, har frivillig indstillet sig. Andre Bevægelser i Frankfurt ere af reen politisk Art. Saaledes uddeeltes der den 25 Octbr. en Opfordring til Frankfurts patriotiske Borgere, hvori siges, at der har dannet sig en Forening af Fædrelandsvenner, som ikke vil søge at skjule sig og hvis Maaler, lidt efter lidt at forbedre Stadens Love og borgerlige Indretninger. Fornemmelig fordrer Man Offentlighed ved den lovgivende Forsamlings Møder, og herom vil, saasnart den atter samles, blive overrakt den en Ansøgning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Den bayerske Stændeforsamling vil rimeligviis formedelst Cholera blive opløst, førend den faaer tilendebragt sine Forhandlinger. Det forhadte Lotto er af det andet Kammer blevet stadfæstet med 58 mod 36 Stemmer, uagtet alle de Bønskrifter, som ere indgivne om dets Ophævelse, og uagtet den af Kammeret selv til Gienstandens Overveielse udvalgte Kommission androg paa Ophævelsen af samme som en lovmæssig bestaaende Demoralisationsanstalt. Stændeforsamlingen i Cassel har antaget den med Preussen afsluttede Traktat om begge Landes Forbindelse til et fælleds Grændsetoldforbund. Ogsaa her fremkom den 24 Octbr. Hr. Jordan med et Forslag til, at Stænderne skulde forlange Forbundsdagens Protokoller meddeelte, samt at Regjeringen skulde give dets Gesandt Jnstruktioner, som stemmede med de konstitutionelle Indretninger. Forslaget blev henviist til en Kommission, for af den at prøves.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Udenlandske Blandinger. Belgien. Professor Joachim Lelewel, forhenværende Medlem af den pohlske Nationalregjering, er tilligemed 2 pohlske Avisredakteurer lykkelig ankommen til Brussel. Tydskland. J Meklenburg er seet en 2 Mile lang Sværm af Græshopper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
J Harburg er forsvunden en Kasse, som dertil var ankommet fra Brunsvig, for videre at forsendes til Bremen, og indeholdt 76 forskjellige Stkr. Guld-og 305 Stkr. SølvRepeteer-Cylinder= og flere Uhre, foruden endeel Guldkjæder og andre Bijouterie=Varer. For Opdagelsen udloves en Belønning af 100 Rdlr. Cour.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Grækenland. Faa Dage før Grev Capodistrias Mor indtraf Hofraad Thiersch fra München til Napoli di Romania, og blev særdeles venligt modtaget af Præsidenten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Sverrig. Alle Varer, og fornemmelig Kornet, ere her i den sidste Tid stegne betydeligt i Prisen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. Paa Forespørgsel har Kancelliet i Skrivelse af 18 Octbr. svaret: at den Frihed, som Forordn. af 24 Januar 1761, Cap. 2, 5 13 tilstaaer de ved Brandkorpset ansatte Betjente, kun skal forstaaes om Jndqvartering in natura og ikke om Jndqvarteringsskat, hvilken Frihed tilmed, som ophævet for Alle ved Plakaten af 16 Juni 1819, nu kun kan komme de Brandinspekteurer, og Brandfolk tilgode, som maatte have Ansættelse for den i bemeldte Plakat anførte Tidspunkt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
En i Kollegialtidenden nu meddeelt Beretning om den i dette Efteraar i Sjelland og Møen samt Lolland og Falster grasserende epidemiske Sygdoms Beskaffenhed og Jndflydelse paa Populationen, forsaavidt angaaer Sorøe Amt, giver følgende Resultat: Totalantallet af de i Amtet af Sygdommen Angrebne beløber sig til 9203, af disse ere 7068 blevne helbredede og 1554 anføres paa Fortegnelsen endnu som syge, hvilket Antal dog efter senere Beretninger kan antages at være formindsket til 1400, hvilke næsten Alle lide af Koldfeber, hvormed Epidemien synes at ville ende sig og en stor Deel deraf ere Rekonvalisenter. J det Tidsrum, Sygdommen har grasseret i Amtet, ere i samme 1256 Mennesker døde, men af disse antages blot 706 at være døde af Epidemien. Amtmanden anfører, at Sorøe Amts Folkemængde for Tiden udgjør omtrent 53,500 Jndivider. Forholdet imellem de Angrebnes Antal og Folkemængden vil herefter være som omtrent 17 1/2. 100; imellem Antallet af dem, der ere opførte som døde af Epidemien, og Folkemæng, den, som omtrent 1 1/2. 100, og Forholdet imellem de af Epidemien Angrebne og de af samme Døde, som omtrent 7 3/3 100. Dog maa det bemærkes, at Forskjellen imellem de Syge, der ere døde af Epidemien, og dem, der ere døde under Epidemien, ikke kan være aldeles nøiagtig, da et ikke lidet Antal udentvivl er bortrykket, inden Lægehielp blev tilkaldt eller tilsendt, ligesom ikke heller alle de Dødsfald, som ere passerede under Epidemien, kunne tilskrives denne. Naar Man derfor antager, at den ordinaire Dødelighed i et Tidsrum af 2 a 3 Maaneder, hvori Epidemien har varet, vilde have været circa 1/2 Proc. af Folkemængden, saa kan Total tallet 1256 nedsættes til 1000, der, fordeelt paa en Folkemængde af 53,500, giver omtrent 1 1/2 Proc. Epidemien har grasseret med forskjellig Heftighed i Amtets forskjellige Jurisdictioner, og har saaledes yttret sig voldsomst og vedvaret længst i Ringsted Herred, Skjoldnæsholm og Svendstrup Birker, Sorøe Birk, Grevskabet Bregentveds og Gissenfeldts Klosters Birker. (fortsættes).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Skibs= og Handels=Efterretninger. Skibet Neptunus, Fachs, fra Kjøbenhavn bestemt til Nantes, er den 22 Octbr. forliist paa Goodwinsand. Folkene bleve den følgende Dag, bjergede og indbragte til Dover.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Jmellem Brødrene Cutein i Kjøbenhavn og Kjøbmand Jes Jensen i Nakskov har reist sig en Proces i Anledning af en Handel om et Partie Kornvarer, som den Sidste ansaae sig berettiget til at paastaae hævet, foregivende at Kjøberne ikke have opfyldt Akkordten. Ved en nylig afholdt Licitation har Hr. Stadshauptmand Clausen sammesteds nu paataget sig at levere det omtvistede Partie ombord ved Byens Skibbroe til følgende brillante Priser: 600 Tdr. Hvede for 11 Rbd., 400 Tdr. Byg for 6 Rbd. og 100 Tdr. Erter for 8 Rbd. Tønden, strax at betales. Han har saaledes sin Gevinst i Lommen, medens de andre Herrer strides om, hvem der skal befries for et Tab, der vil medtage henved 10,000 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Videnskabelighed. J 3die Aargangs 10de Hefte af Maanedsskrift for Litteratur findes en Anmeldelse af Hr. Kammerjunker v. Abrahamsons summarisk Extrakt af den ottende allerunderdanigste Hovedrapport om den indbyrdes Underviisning i Danmark for Aaret 1830, som ikke bør blive ulæst af Nogen, hvem Underviisningsvæsenet i vore Almueskoler ligger paa Hjertet. Jblandt en Mængde enthusiastiske Beretninger omtales ogsaa en i første Hovedrapport, som er sluttet den 31 Decbr. 1823, om en Skole paa Langeland over de høist mærkværdige Virkninger, som her have viist sig af den indb. Underviisning efter et Forløb af tvende Maaneder. "Flid og Opmærksomhed - hedder det - er uafbrudt, Orden og Sædelighed har faaet et fast Støttepunkt, Læreren træder ind i en munter Børneflok, hvor Pi dens Lyd er et kjært Signal, som aldeles har fjernet Dovenskab og Suurseenhed" o. s. v. - Anmeldelsen, der er skrevet i August 1831, slutter med det Ønske, at maatte foranledige en sandhedsskjerlig Prøvelse, en frimodig Drøftelse, af et ved sin Jndflydelse er allene paa vort UnderviisningsVæsen, men ogsaa paa Nationens Karakteer vigtigt Anliggende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Til andre af Litteraturens for Øieblikket interessante i Frembringelser hører. Om den Clausenske Jnjurie=Sag. Af N. F. S. Grundtvig, hvori Forfatteren vedbliver at erklære det for sin Overbeviisning: at enten maa en kirkelig Skilsmisse finde Sted og det tillades ham, og andre gammeldags Kristne at gaae ud af Statskirken, eller ogsaa maa Et af To: Luthers Cro eller Clausens Lærdom forgaae. Hvad der har givet Anledning til Skriftet er den Forudsætning, at Professor Clausen i sit sidste Skrift skulde have udledet Grundtvigs lange Taushed af den Følelse hos ham, at Kirkens Gjenmæle skulde være et Misgreb. Det er imidlertid ingenlunde Kirkens Gjenmæle, men Angrebs maaden og de personlige Hensyn i denne, Professoren har benævnet et Misgreb, hvilket ikke bør oversees.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
J det nys begyndte og meget lovende Danske Ugeskrift, udgivet af et Selskab og redigeret af Professor J. F. Schouw, findes ogsaa under Mærket Kis nogle læseværdige Betragt. ninger, Om Jnjurier i trykte Skrifter, fremkaldede ved det bekjendte Skrift af Professor Clausen, om hvem det her siges: "Denne Forfatter vil allevegne finde Deeltagelse, the saa længe som de uværdige Angreb, for hvilke han har været udsat, have vedvaret, saa længe har ogsaa den retsindige Deel af Publikum overveiet, ved hvilke lovlige og fyldest. gjørende Midler hiint Uvæsen kunde være at standse. Jøvrigt opregnes her Exempler af den protestantiske Kirkes Historie paa, at slige Angreb, som de, der nu besudle vort kirkelige Væsen, ingenlunde ere uhørte, men at Troens formeentlige Kjemper ogsaa for Aarhundreder siden udskjældte deres Modstandere i offentlige Skrifter for, Erkebedragere, der burde suspenderes fra deres Embeder, forbydes Prædikestolen, &c. Hvormange Vanskeligheder, det derfor turde medføre, at anvende Midler, som ikke tilligemed Misbrugen vilde hæmme Brugen af den lovlige Frihed, eller at overlade Afgjørelsen til Andre end de ordentlige Retter, synes dog Forfatteren en strængere Fremgangsmaade mod Jnjurianten, der dog altid bliver den egentlige Citant, som den, der har anklaget sin Vederpart for Regjeringen og Folket, i saadanne Sager tilraadelig, hvorimod naar Alt skal gjøres gjeldende til Formildelse af Straffen, Fordelen virkelig synes at være der, hvor den ikke skulde være, paa Jnjuriantens Side. Ogsaa formeenes Censor i Skrifter, der ere underkastede hans Censur, berettiget eller snarere forpligtet til at forhindre den trykte Gjentagelse af de samme Jnjurier, hvorfor Forfatteren allerede er dømt, eller i al Fald vilde en yderligere Bestemmelse i denne Henseende være ønskelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Endnu er udkommet et Sendebrev af Dr. og Prof. J. Møller til Biskoppen over Lollands og Falsters Stift, Hr. Dr. R. Møller: Om Cholerasotten, betragtet fra den religiøse Synspunkt, hvori den høiærværdige Forfatter, som Ven af det danske Folk, som Ven af den danske Geistlighed, og som Bekjender og offentlig Lærer af den evangeliske Kristendom, føler sig opfordret til, med ædel Varme at modsige slige eensidige og almindelige Paasagn, som dem, der findes i Hr. Mag. Lindbergs Maanedsskrift, i Stykket: der er een Frelse for Cholera, f. Ex., at ikke allene Folket glemte Herren, men Herrens Vægtere sov i Mag - at selv Præster raabe det høit ud over Landene, at Bønnen nytter til Jn 691 Se tet. - Som en Prøve paa den Lindbergske Kristendom maa følgende Sted tjene, efterat han forud har omtalt dem, der ere vante til at betragte Qvarantaine=Indretninger som en Sikkerhed mod Pest og anden Smittesot: "Lad dem nu staae op, alle de Fornuft=Mænd, lad dem nu gaae frem- og mane Cholera-Pesten, at den standser hiin Side Havet! Ham, som med eet Ord bød Sygdom at vige og Døde at opstaae, ham have de spottet (?), velan, lad dem nu bruge baade deres Ord og deres Kunster, og vise Verden, at de uden Ham kan byde Sygdommen at vige!" - Hvilken Tale - maatte Man spørge - kan være mere usømmelig, hovmodig og bespottelig end denne? Eller er det ikke som læste Man et Sidestykke til: Jesu Fristelse af Diævelen? Blandinger. Uagtet alle Forsigtighedsregler og at ingen af de Syge have været i Land, har dog nu viist sig nogle Choleratilfælde ombord hist og her paa de danske Skibe ved Hamborg. De Syge ere indbragte paa de vel indrettede Hospitaler og give Haab om Helbredelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
J de til det kongel. Sundheds-Kollegium i Kjøbenhavn indsendte Rapporter fra Bataillons-Chirurg Thune i Danzig, hvor han opholder sig, for paa Stedet at indhente de fornødne Erfaringer og Cholera, erklærer han sig for Sygdommens Kontagiøsitet, som beviist ved mange Exempler, og yttrer sig herom saaledes: "Min nuværende individuelle Mening er, at gode Qvarantaine=Anstalter kunne holde Sygdommen ude, og at en itide med Aarvaagenhed anvendt Spærring kan standse dens Udbredelse; thi, saavidt jeg hidtil har lært Cholera at kjende, anseer jeg den for en kontagiøs Sygdom, dog ingenlunde at sætte i Sammenligning med Pesten, men at forholde sig i den Henseende som Typhus gravior eller Skarlagensfeber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
Man har nu ogsaa faaet en dansk Oversættelse af en forhenværende Apotheker i Moskau, Auerbachs opfundne Nyt Middel mod Cholera Morbus, bestaaende i en spansk Peber=Essents, hvoraf, blandet med ti Draaber Opiumtinetur, gives den Syge tvende Spiseskeer fulde, og derefter 3 til 4 Kopper Pebermønte-Thee at drikke. Hiin Dosis synes, som Kieler Korrespondentsblad bemærker, indrettet efter en nordisk Mave; men uagtet alle de Mirakelkurer, Exapother, keren dermed vil have udrettet, seer Man af Hr. Thunes ovenanførte Rapport, at en Qvaksalver i Nærheden af Danzig, formodentlig en Skomager Haamann, gjør overordentlig Opsigt med en lignende Mixtur imod Cholera, som han sælger til en høi Priis og med en rivende Afsætning. Øvrigheden - hedder det videre - anseer det ei for raadeligt, under nuværende Omstændigheder at tiltale Manden; men vil først lade Folks Raserie for ham og hans Middel lægge sig, hvilket snart vil skee, da Mange, uagtet dette Middels øieblikkelige Anvendelse, ere døde af Cholera.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
AVERTISSEMETS. Jdag Middag Kl. 1 1/2 behagede det den alvise Gud at bortkalde herfra til et bedre Liv min gode og retskafne Mand, Phillip Frederik Wahlmann, 61 Aar gammel. J 16 Aar delede vi Livets Sorger og Glæder. Dette for mig og mine 5 uopdragne Børn saa haarde Tab bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner. Odense den 30 Octbr. 1831. Charlotte Auguste sal. Wahlmann, fød Thesøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
At det blev min og mine Børns tunge Lod at miste min inderlig elskede Kone, Johanne Madsen, fød Krøyer, Kl. 6 om Morgenen den i dennes, da hun efter flere Ugers Sygeleiblev bortkaldt fra dette Livs Lidelser til det Bedre, i hendes Alders 46de Aar; det tilkjendegives herved fraværende Familie og Venner, med den Overbeviisning, at Enhver, der kjendte hende, vil deeltage i min Sorg, hvorfor skriftlig Bevidnelse frabedes. Hendes Vandel var from og god, og mit og mine 6 umyndige Børns Tab uerstatteligt; ene den Almægtige og Tanken om Gjenforeningen formaaer at gyde Trøst i vore bedrøvede Hjerter. Svendborg den 2 Novbr. 1831. H. Madsen, Kjøbmand. Det er med dyb og inderlig Smerte, jeg herved bekjendtgjøfor deeltagende Venner, at min elskede Mand, Belspostfører og Dannebrogsmand Jesper Jespersen, indslumrede til den evig Hvile Natten mellem den 1 og 2 Novbr. Fortrolig med Faren og med varm Følelse for sin Pligt, saae han ofte Døden nærved i sit stundom møisomme Kald, og naar mit Hjerte ængstedes da førte den kjærlige Gud ham frelst tilbage til mig og Amme. Det var Herrens Villie, at Døden skulde overraske ham paa Sygeleiet i en kraftfuld Alder af 57 Aar. Nu staae vi sørgende ved hans Grav, thi Kjærlighed til Hustrue og Børn laae dybt hans Hjerte, men, Gud være lovet, at jeg tillidsfuld tør nyde den Trøst: Han gik bort fra dette Jordliv, hædret med sin Konges Naade, sine Medborgeres Agtelse, sine Undergivnes Kjærlighed. Med denne Trøst vil jeg lære mine Børn at velsigne hans Minde, indtil vi Alle engang gjenforenes hisset, hvor han nu er lykkelig, tii hans Gjerninger fulgte med ham. Nyborg den 3 Novbr. 1831. Maren sal. Jespersen, fød Egholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-08
J disse Dage har forladt Pressen i Horsens: Anhang Vanmarks Provincial=Lexicons 1ste Deel, ved Chr. B. Jensen, ordin. Katechet og første Lærer ved Borgerskolen i Horsens, Dette Anhang, bestaaende af 62 Octav=Sider, faaes heftet for 24 Rbs. Exempl. paa Adressekontoiret i Odense. Nylig har forladt Pressen, Nogle bemærkninger om det lærde Skolevæsen. i Danmark. Af C. H. Kalkar, Kandidat i Theologien og Adjunkt ved Odense Kathedralskole. Faaes i Odense heftet for 24 s. hos Forlæggeren J. Milo.