Extraordinaire Relationer, 1720-12-01
dinaire For December Maaned di Jndtil Danmark. 3de og 5te udi denne Maaned vare Haunerne udi Jsland deres Beseigling, hvis Forslagning med dette Aar er omme, anslagen til nyt og offentlig Opbud, men som ikkuns til endeel af Haunerne sig Liebhaber anstillede kom det dermed ey til nogen fuldkommen Endskab. Ved Anledning at melde om dette Land, Land, vil jeg forhaabe, at det ikke skal være Læseren til Mishag, at ham en liden Extract om dets Tilstand og Beskaffenhed meddeles. Jsland ligger under Poli Høide 65 1/2 Grad imod Vesten, og ere herfra Kiøbenhaun derhen omtrent 300 Mille, Landets Længde skal omtrent, saavidt vides, udi Ost og Vest være 85 a 90 Mille og breden 35 til 40 Miile, det er i sig selv steenigt og fuld med høye Field og Bierge, af hvilke en stor Deel, saavel om Sommeren, som om Vinteren ere bedeckede med Snee, hvorfore mand og oppe i Landet ey finder Jndvaanere, som alle boe ved Søekandten, og de salte Revierer, hvoraf endeel strekker sig nogle Mille op i Landet. Omkring Landet findes ikkun faae beboede Øer, hvoraf Westmanne er den største, derpaa er en Haun, der ligeledes, som de andre, imod en aarlig Afgift vorder beseylet; Denne Øe er engang i det forrige Seculo udplyndret af Tyrkerne, endeel af Jndbyggerne bortførde udi Slaverie, og andre tillige med Præsten indebrændte i Kirken: Til denne Landing skal en Jslænder selv, som havde været fangen i Tyrkiet, givet Tyrkerne Anledning. Norden for Landet ligger og en temmelig stoer Øe, kaldet Grimsøe, hvorpaa er en Kirke, dog ingen Haun; Vesten for Landet ere ingen beboede, men inden for udi de breede Viger og Revierer findes adskillige smaa beboede Eylande; Jndbyggerne i almindelighed ere af Naturen et sterkt og frisk Folk, spise ikke gierne salt Kost, men leve gemeenligen af Fisk, Melk, Smør og det af Kiøbmændene didførte Meel. Ellers kastes af Havet op i Landet et Slags født Græs eller Tang kaldet Sølf, hvoraf de Uformuende, naar det er tørt, nære sig i Steden for Meel eller Brød. Stæder ere der ingen, hver Kiøbmand har paa den ham i Forpagtning forundte Haun sine Huuse, hvilke af Indbyggerne kaldes Kiøbstæder; Disse bortforpagtede Haune ere 24 i Tallet, nemlig 17 Fiske- og 7 Slagter-Havne, som her efter hver ved sit Syssel vorder specificeret. Landet afdeeles ellers udi 4 Deele, kaldet Fierdinger efter de 4 Hovet-Vinde: Under Biskopdomet Schalholt, hvorfra i dette Aar er bortdød den u-mistelige og lærde Biskop Mag. Jonas Torchildsen Widalin, indbefattes de tre Deele, Deele, neml. Østen, Sønden og Vesten med sine tilhørende Syg ler og Klostere, som følger: 1. Østfiord Syssel, som indbefatter Schrede-Kloster 29 Kirker under 25 Præster og 3 bortforpagtede Haune, Wapnefiord, Rødefiord, Bergefiord. 2. Schaftefields Syssel, hvortil hører Tykkebay Closter 18 Kirker og 12 Præster. 3. Rangewalde Syssel med 26 Kirker og 13 Præster, 4. Arne Syssel med 30 Kirker 16 Præster og Haunen Ørebak, 5. Kiedernæs Ting nu afdeelt i Goltbringe og Kiose-Sysler, derudi ere 18 Kirker 8 Præster, Widøe Closter og Haunene Grindevig, Boesand, Kieblevig, Haunefiord og Holmen, ved Bessested, som ligger i samme Syssel, er vel en Haun, men der drivis ingen Kiøbmandskab; det skal passere for et stykke af en Skandtze, og derudi boer gemeenligen Amtmanden eller Landfogden. Biorgefiord Syssel ere 27 Kirker og 15 Præster. 7. Udi Snefieldnæs Syssel ligger 14 Kirker med 8 Præster Helgefields Closter og Arnestapens, Budenstadts, Cummervogs og Grønefiords, Stichelsholms og Rebets Hauner. 8. Dale-Syssel bestaar af 13 Kirker, forsiunede med 6 Præster, 9. Vardestrand Syssel, hvorudi findes Patrisfiord og Vildals Hauner med 13 Kirker og 9 Præster. 10. Jsefiords Syssel med 19 Kirker, 14 Præster og Jsefjord samt Dyrefiords Hauner. 11. Strande-Syssel indbefatter Kirker med 4 Præster; Paa Westmanne, som ligger under dette Schaltholt-Stift er en Kirke og 2 Præster, den der værende Haun bærer Naun af Øen, og findes da udi dette Stift 11 Sysler 5 Clostere, 215 Kirker og 132. Præster. Den Nordre Deel eller Fierding af Landet indbegriber Biskopdommet Holum, dertil hører efterfølgende Sysler, neml. 1. Tingøre eller Norder Syssel, hvorved er Husevigs Haun, 29 Kirker, 6 Capeller og 20 Præster. 2. Wadle Syssel med Munkefreraa og Modrevelde Closter 23 Kirker, 13 Capeller og 15 Præster samt Øyefiords Haun. 3 Helgenes Ting nu kaldet Schagestrandt Syssel, dertil hører Reinestadt-Closter 26 Kirker, 3 Capeller, 17 Præster og Haunen, Hopsaas. 4. Hunevad Syssel med Tingøre Closter, og 24 Kirker, 6 Capeller, 19 Præster og Schagestrands Haune, saa at til den ne BispeVispestoel ligger 4 Sysler, 4 Clostere, 10. Kirker, 28 Capeller og 71 Præster, og findes altsaa over heele Jsland 9 Clostere, 15 Sysler, 317 Kirker, 28 Capeller og 203, Præster, De fornemste Jndkomster, som Hans Kongl. Maytt. aarliligen haver af dette Land, bestaar i dend Forpagtnings Afgift, som aarligen svares. 2. For hvis udi Specie af Closterholderne udaf de siden Reformationens Tid til Cronen hiemfaldne Clostere hver St. Hans Dag betales. 3. Afgiften af endeel Strøe gods der i Landet Hans Maytt. tilhørende. 4. Den af Syslerne faldende og til particulaire Folk for deres Livs Tid bortforpagtede Afgift. 5. Jndkomsterne af de Kongelige Baade. 6. Af de for hver Syssel aarligen leverte 138 1/2 al Vadmel, de af alle Syslerne beregnede 892 par Strømper og af Sneefield og Arnestappens Syssel Jndkommende 17. Skipt Fisk. De uvisse Jndkomster og Jntrader bestaar udi Sagefald og Fester, naar Syslerne eller Closternes Forpagtninger ere omme, som allene bortfæstes for en Persons Livstid, dernest de Kongelige 15 Jnventarii Baade, af hvilke Udroerne, for hvis dermed fiskes, have at svare Regning, endelig Overskuddet af Wides Closter, som ey er bortforpagtet, men dets Jndkomster største Deels anordnet til de Fattiges Underholdning. Herforuden oppebærer Landfogden paa Kongens Vegne adskillige smaa Tiender. Biskopperne der i Landet ere rigelig og med endeel Jordegods baade til deres og Skolernis Underholdning aflagte og benaadede, saa at de af Kongl. Naade næsten har beholdt, hvis de Catholske Bisper forhen nøed foruden de u-visse Herligheder af Fiskerie, de døde Hvalfiske og det til Landet drevne Træer og Tømmer, foruden Landgilde, og den dem tillagde Smørgilde, som regnes af hver Koe aarlig 20 i eller 48 Danske, deraf Bønderne svares. Saa at Biskopen for Norden af de under sin Bispestoel liggende Kiøer udi Tallet 1337 oppebærer aarlig 904 Rixdlr. 4 s., dog er Biscopens af Schaltholt Jndkomster langt større, hvorimod Skolen koster aarligen at underholde 1000 Rixdlr. foruden hvis hvis Præsten til Dom-Kirken og de andre Kirke Betientere til Underholding er tillagt. en Angaaende de øfrige af Clericiets deres Jndkomster, da ere der paa Landet ickuns 7 Præstekalde, som ere af nogen betydelig Jndkomst, neml. udi Schaltholt Stift, Staderstadt, Hitterdall og Sellerdal og udi Holumstift Griniadastat Wahnadst, Loffaas og Muule Præsternes visse Jndkomsterigeneraliter bestaaer der udi, at de have deres Huus gemeenligen udi nærværelsen af Kircken, frie for alle Paalegger, og eje den dertil hørende Herlighed saa vel til Lands som Vands; Gemeenligen ligger til disse Præste Boliger 1. 2. 3, ja vel fleere Gaarde og Huuse, saa som Kaldet er got til, af hvilke Præsten aarligen faar sin Land- og Smør-Gilde, nemle af hver Koe, som derpaa kand fødes, 20 R. Smør eller 48. Danske. Endeel Præster have og deres Anex Kirker, hvoraf Præsten alleene nyder den halve Smør Skyld, og Proprietairen den anden halve Deel imod at holde Kirken ved liged Dog tilstaaes herhos, at der findes Præster, i hvorvel faae, hvilke ey nogen Vaaning er tillagt, men maa fæste og svare af en Gaard lige saa meget, som en anden slet Bonde. Alle Præster nyde den tiende Deel aarlig af alt ubevegeligt og bevegeligt Godts, saa at af hver 20 hundrede i Land-Gods oppebærer Præsten 12 s. in specie og Kirken ligesaameget, saa at 100de udi Landgods andslages for 8 Rixdal og 100de af Boehave og Lifvahre for 4 Rixdal.; Derforuden haver Præsten til gode hos hver Bonde en vis Høe Told, imod hvilken Bonden Vinteren over maa føde ham et Lam saa maa og enhver Bonde levere til sin Sogne-Kirke hvert Aar 10 Pund u-smeltet Tellig kaldet Lyse-Told. Dernæst nyder en Præst for at begrave en Død gemeenlig i Rixdinspecie og for Jorden 1/3 Rixdaler, hvilken ellers tilfalder den, der haver Jus Patronatus, hvorimod det beroer paa enhvers gotfindende, om de ham for Børne-Daab eller Brude-Vielse noget vil tillegge, Øvrigheden af Landet bestaaer udi Verslige Sager af en StiftbefalingsMand, en Amptmand, 2de Laugmænd og de anordnede Syselmænd i Lands-Tinget holdes gemeenligen alleene eengang om Aaret Aaret ved Petri Pauli Tider, dette Ting varer 8 til 10 Dage, og møder af ethvert Syssel 6. 8 og undertiden 4 Mænd, ligesom Sysselet er stoer til kaldet Laugrette Mænd. Sysselmændenes Dome appelle ris til Landstinget, og gaaer derfra til høieste Ræt, Sysselmændene ere ei allene Dommerere udi deres District, men end og Forpagtere af det dem anfortroede Syssels Jndkomster; Den Jslandske Lov er til dato ei endnu forandret, men bestaar af de ved adskillige Konger i Norge udgifne og af Kongerne i Danmark stadfæstede og forøgede Anordninger. Skibene fra Danmark ankomme gemeenligen paa Fisker-Haunene in Majo og Junio, og gaar fra Landet in Augusto, derimod kommer de paa Slagter-Haunene in Junio og Julio, og afseigler igien in Septembri; Alle andre Nationer er det forbudden at handle derpaa under Skibs og Ladnings Forliis, saa de Kongl. Betienter, som befindes at handle med Lurendreierne (hvilke aarligen giøre de udi handelen interesserende stoer Afbrek og Skade, og gemeenligen ere Engellænder og Hollænder, dog indtræffer der iblandt nogle fra Bajone og Biscaien under prætext af Hvalfiskfangsten) have, naar de dermed betrædes, deres Bestillinger og Boets Lod forbrudt, og andre efter Sagens Beskaffenhed straffes med Bremerholm. De fornemste Kiøbmands Vahre, som føres til Landet, hvormed Handelen drives, ere Meel, specie Rixd. Jern, Kaaber, Salt, Viin, Brændeviin, Moed, Øl, Tobak, Klæde, Lærret, Fisker-Redskab, Jsen Kram, Tømmer og Vogenskud; Fra Fisker-Haunene udføres derimod tør Fisk, Tran, Klipfisk, salt Torsk, Strømper, Vadmel og Ederdun; Fra Slagter-Hannene kommer Faare og Oxe-Kiød, Lamme-Skind saltede og tørre, Tellig, Smør, Tran, Strømper, Uld, Vadmel, og iblandt Torsk og Klipfisk. Dette Land, som fra den Tid af det Norske Rige blev udi Dronning Margrettes Regiering for ævig Tid indbunden med den Danske Krone, haver siden, som et Dependentz af Norrig, fuldt Danmark, er ved Kongelig befalings Mænd bleven forestaaet, dets Vaaben, som ventelig betegner den Overflødige. flødighed der under Landet af Fisk findes, og den Guds Velsignelse, som aarligen deraf udføres fra Landet, bestaar af en hvid Croned Fisk udi rødt Feldt, som af hossatte Tegning er at see At tænke til at besatte Landets Historie paa dette Blad, er et Arbeide, som jeg holder baade for vidtløftigt og voxen over mine Kræfter, og vil derfore allene anføre med faae Ord nogle af de fornemste Forandringer ved Landets Beseigling og Forpagtning.