JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Capitain Marrygt, der nylig har berrist de vestlige Stater i Nordamerica, har paa Grund af Americanernes Mistanke om, at han, lig andre engelske Tourister, samlede Materialier til Amerikas Forkleinelse, erholdt tilsendt 500 anonyme og ufrankerede Breve fulde af Spyt og Trudsler. Den berømte Novellist har derefter, et offentligt Blad baade protesteret mod hiin Mistanke og denne Maade, at forfølge ham paa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Londonnerblade indeholde følgende Sammenligning mellem det, som en Dampvogn og en af Heste trukken Vogs yde. Man behøver, for at befordre 180 Reisende 240 Mile i 24 Timer, med en Hurtighed af 10 engelske Mile i Timen, 12 Jilvogne, til 15 Personer og 1200 Heste. Een eneste Dampvogn gjør Farten i samme Tid to Gange, og udretter altsaa ligesaameget som 2400 Heste. Polakken Simon Konarski, der var arresteret i Wilna, som mistænkt for at være en Udsending fra de polske Emigranter, har sultet sig ihiel i Fængselet. J en af hans Lommer skal man have fundet et Brev, hvori stod, at han berøvede sig selv Livet, for ikke ved Torturen at blive tvungen til falske Bekjendelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
En rig Englænder i Boulogne sur Mer forskaffede sig i disse Dage, det forstaaer sig med nogen Bekostning, en stor Fornøielse af egen Art. Han leiede sig en Loge af tredie Rang i Theatret og kom ganske alene i samme med nogle uhyre store Pakker. Han syntes at være meget opmærksom under hele Forestillingen, med da Dækket gik ned, aabnede han pludselig sine Pakker og lod sammes Jndhold, som bestod af lutter Bonbons og Konstturer, regne ned paa Publikum. Man tog ikke Spøgen ilde op, men klappede endogsaa meere levende end for nogen af Skuespillerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
De franske Blade indeholdt nylig, men først da det var for sildigt, følgende Signalement paa Prindsessen af Beyra og Prindsen af Asturien, tilligemed Tilbud, om en Belønning af 1,000 Fr. til hvem, som bragde dem døde il eller levende: 1) Prindsessen er 45 Aar gl., vel ved Magt, meget brunet, sort af Haar, med et levende Phystognomi, et tyndt Duun omkring Munden, sorte Øine, portugisisk Udtale, mandigt Ansigt. 2) Jnfanten er 22 Aar, over Mellemstørrelse, har en hval Ansigtsform, bleg Hudfarve og svag Legemsbygning; hans Haar er bruunt og med Øinene skeeler han noget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Den 4de Novbr. feiredes i Stockholm, ved en stor Diner ved Hoffet, Aarsdagen af Norges Forening med Sverrig. Ved Skrænten af et Bjerg i Cantal har man fundet en mærkværdig Forsteening, – en heel Kameel, man seer endogsaa endnu paa Halsen Sporene af en efterladt nedhængende Toile.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
For nogle Dage siden ledsagede de fleste Klude samlere i Paris den Ældste af deres Fag til Graven. Denne Mand havde været tre Gange gif med Koner, som alle tre heed Franziska og hver skienkede ham 3 Børn. Disse Koner døde ved Slutningen af det tredie Aar, og vor Kludehandlerblev hver Gang Enkemand i tre Aar. Han efterlader tre Sønner, hvoraf hver er et af de Børn, som hver af hans tre Koner gav ham. Disse tre Børn er født i een Maaned tre Dage efter hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Skibs= og Handelsefterretninger. Efter foreløbig Optælning have 1049 Skibe clareret i Novbr. Maaned ved Øresunds Toldkammer, og siden Aarets Begyndelse 13664.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
(Hels. Av.). - Kbhvn. den 3die December. Omsætningen i Kornvarer vedbliver at være levende; dog begynde Afskibningerne at blive sjeldnere og sjeldnere, hvorimod man mere gjør Omsætninger paa Foraaret. De senest betalte Priser ere: Hvede, 122-126 Pd., Lollands 8 Rd. 64 s. - 9 Rd. 16 s.; Møens 9 1/2 Rd.; her. Rug, 120-122 Pd., 4 Rd. 64 s. - Rd. her, paa Foraaret, i Provindserne, ombord 4 Rd. 56 s. bad. Byg, 107-100 Pd., 3 Rd. 48 s. Havre, 7778 Pd. 2 Rd. 4880 s. efter Qvalitet, her. Raps, Priserne nominelle, og ingen Omsætning. – Christiania den 24de Novbr. Østers. Rug 4 1/4 a 4 1/2 Spd., 2erad Byg 16 Ort, hvide Erter 4 Spd., hele Gryn 6 a 6 1/2 Spd., halve Gryn 5 Spd., Malt, 17 Ort. grøn Oliesæbe 18 Spd., alt pr. Tde og i Partier, mod contant Betaling. – Gothenborg den 26de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
J forrige Uge indførtes her fra Danmark: 750 Tdr. Kornvarer, 54 Ball. Uld, og 3000 Stkr. Muursteene. - Hvede betaltes i f. U. med 17 Rd. 16 s. -16 Rd. 36 s. Bco efter Qualitet. – God og svær Skaansk Rug betingede 10 Rd. 16 s.; ringere Vare, fra Lageret, solgtes til 9 Rd. 16 s. - Byg=Prisen er 7 Rd. 16 s. Bco. - Havre staaer i 4 Rd. Bco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Reisende fra den 28de Nov. til den 5te Decbr. 1838.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Forvalter Jensen; Cand. theol. Schmith; Pigen F. Petersen; Meieribestyrer Jeplin. Med Personposten: Jomfru Andersen og Borch, Toldkasserer Winding; Forvalter Møller; Hr. Bindesbøll, Jomfru, Lund. Udenfor Posterne: Geheimeraadinde, Baronesse de Selbye med Familie. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Hr. Feilberg; Proprietair Hansen. Udenfor Posterne: Major Fasting med Familie; Secretair Kruse; Forvalter Thye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Bekjendtgjørelser. Störstedelen af en paa Nykiøbing KiøbStadmark beliggende veldyrket Hauge, paa henved 2 Tönder Land, med mange Frugttræer, Frugtbuske m.v., samt paastaaende 6 Fag Huus hvoraf Halvdelen er indrettet til tarvelig Bopæl for en liden Familie, kan en ordentlig flittig og fredsommelig Gartner, der ei har stor Familie, erholde til Leie paa særdeles billige Vilkaar. Nogle Mistbænk-Vinduer, Rammer og Maatter kunne medfølge om det önkes. Haugen kan tiltrædes naar det skal være, og Huset til Paaske Flyttetid 1839. Fuldmægtig Boesen i Akiøbing giver nærmere Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
For Dhrr. Subskribenter til Anskaffelsen af en Fuldblods hingst i Lolland=Falsters Stift, bekjendtgjøres, at Valget af en Committee for at indkjøbe en saadan Hingst er faldet paa Baron Rosensen Lehn med 10 Stemmer, Kammerraad Wilhelm med 8 dito, Grev Reventlow til Christianssæde 7 dito, og at de have modtaget Valget. Rosensen Lehn. Friis. Wilhielm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i P. Chr. Deichmanns Fabrications=Handels Damp Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn erholdes til Fabrikpriserne fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd., hos Dhrr. P. H. Berg i Nykjøbing, Consul L. J. Benzon i Stubbekjøbing, H. Dorph. i Saxkjøbing, F. Hertz og L. Wilcken i Mariboe, S. M. Roepstorff i Nakskov, J. H. Heidenheim i Nysted, Pohler i Rødbye, J. Gottschalk i Stege og H. P. Ditzel i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
At min Boutik er forsynet med alle Sorter Vinter=Kaskjetter af moderneste Facon og fineste Bonitet, saavelsom simple og ligeledes til Børn; tager jeg mig den Frihed at bekjendtgjøre for Jnden- og Udenbyes, som godhedsfuld ville und mig deres Søgning; tillige modtager jeg gamle Kaskjetter til Reparation. Alt til den billigste Priis. Sorte Hunde= og Katteskind kjøbes. Nykjøbing den 4de Decbr. 1838. M. C. Meioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Et ungt Menneske, som er ovet i Contorforretninger og som er forsynet med gode Anbefalinger, kan strax blive ansat hos en Regnskabsfører. Hos Hr. Procurator Tidemand ville Vedkommende aflægge en Billet Mrk. C.N. A. Et Parti extra god Humle kan til billig Priis faaes paa Nykjøbing Apothek. 250 Rbd. Sedler af Forselige og Carlsfeldts Godsers Overformynderies Midler, kunne i forestaaende 11te December Termin erholdes til Laans, naar det Fornødne desangaaende arrangeres med Undertegnede. Corselige den 30te Novbr. 1838. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-07
De, som have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Christian Adamsen og Kone Christiane Poulsdatter i Bandholm, under Grevskabet Knuthenborgs Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til derom at melde dem for mig som committeret Skifteforvalter. Knuthenborg den 28de Novbr. 1838. L. Petersen. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Lollands. Falsters CastoTvende. No. 145. Søndagen den 9 December.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Udenlandske Nyheder. England. Efterretningen i forrige Avis om Lord Durhams Ankomst var for tidlig, hvorimod han først er ankommen til Plymouth den 30 f. M. Ved Afreisen fra Canada har en stor Deel af Regieringspersonalet i Qvebek foranstaltet et Festmaaltid for den ædle Lord, ved hvilken Leilighed han holdt flere Taler, hvori han roste de engelske Tropper og sluttelig udbragte en Togst for Hertugen af Wellington. Modtagelsen i England synes derimod ikke at ville blive saa behagelig for Lorden; thi næsten alle Journalerne ere enige i at dadle at han har forladt Canada paa en Tid da hans Nærværelse i høi Grad er nødvendig, og sammenligner hans Opførsel med en Generals, der vilde forlade sin Armee Dagen for et Slag skulde leveres. Skjøndt de senere Efterretninger fra Canada modsige Rygtet om at 40,000 Mand skulle være beredte til at gjøre Angreb paa Landet, saa gjentage de dog, at Tilstanden er meget foruroligende, og at man hver Dag kan vente at Fiendtlighederne ville blive fornyede. De saa længe ventede Efterretninger fra Ostindien ere endelig ankomne, men indeholde intet tilfredsstillende. Af de Raisonnements som Bladene indeholde, seer man imidlertid at Englændernes Stilling i Ostindien er meget kritisk, da en længe næret Misfornøielse med Englands Herredømme er bleven understøttet indenlands fra; dog bereder England sig til med kløgtig Energie at møde de kommende Begivenheder. J Anledning af en meget ufordeelagtig Skildring af Englands Forhold til Udlandet bemærker Bladet Courier at Folket i Sverrig og Danmark ere antrussisk findet. Den 24de f. M. feirede Polakkerne i London Aarsdagen for den sidste polske Jnsurrection, ved hvilken Leilighed der blev holdt meget lange Taler, og sluttelig bestemt, at indsende et Bønskrift til Parlamentet om Opretholdelsen af Polens Nationalitet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Frankrig. Den parisiske Nationalgardes Overbefalingsmand, den amle Marschal Lobau er den 27de f. M. ved Døden afgaaet i sit 69 Aar. En Brystbetændelse, som Marschallen ikke i Førstningen bekymrede sig om, bragte nogle gamle Saar til at bryde op, hvorefter han døde nogle faa Timer efter. Kongen har taget sig Dødsfaldet meget nær, og han, saavelsom den hele øvrige Familie har aflagt Marschallens Enke Condolationsvisiter. Dette pludselige Dødsfald har sat mange Penne i Bevægelse, for at udfinde hvem der skal være Marschal lens Eftermand, i hvilken Henseende man er undkom melig paa Formodninger, og man nævner endog Hertugerne af Orleans og Remours som dem, der kunne have Lyst til Posten. En anden Begivenhed, som har vakt ikke mindre Opsigt i Paris er, at Professor Lhermier ved Tumult og Støi af sine Tilhørere er bleven hindret fra at begynde sine Forelæsninger. Efterat Professoren nemlig en Tid lang havde hørt til Oppositionen, er han pludselig gaaet over paa Ministrenes Partie, hvilket har fremkaldt dette Beviis paa Publicums Misfornøielse med ham. Nationalgarden i Metzer efter en kongelig befaling af 26de f. M. bleven opløst. Den nærmeste Anledning hertil maa vel søges i, at Nationalgarden ingensinde har viist sig gunstig stemt for Regjeringen, hvorfor den og har benyttet en Strid mellem Obersten for Nationalgarden og Ministrene, til at decretere dens Opløsning. Kongen, skal efter Bladet National, have oprettet et Testamente, der indeholder flere mod den almindelige Lovgivning stridende Bestemmelser. Breve fra Algier modsige nu aldeles Efterretningerne om Abdel Kaders Død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Spanien. Naar undtages, at Ministeriet har indgivet Begjæring om Dimission, og at denne er bleven tilstaaet uden at man dog hidtil har faaet et nyt Ministerium dannet, saa er der aldeles ikke foregaaet nogen Forandring i Spanien. Beleirings tilstanden er vel erklæret ophævet for Hovedstadens Vedkommende, men vedvarer endnu stedse i de fleste andre Provindser, ligesom Repressalliejuntaerne endnu ere i fuld Virksomhed. Ved Prætendenten, Don Carlos Hof, er der derimod foregaaet en væsentlig Forandring, da nemlig Jesuiterne aldeles have fortrængt Capusinerne, hvorefter tillige en Forandring i Embedspersonalet skal være paafulgt. J Sevilla har der fundet meget voldsomme Optrin Sted, men man mangler endnu nøiagtige Efterretninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Belgien. Alt antager her en meget krigersk Anskuelse. Krigsministeren fordrer nemlig Penge for at kunne forsyne Armeen med alt Nødvendigt og Reserverne indkaldes til Møde ved deres respective Regimenter, og endelig forsynes Fæstningerne ved den hollandske Grændse med Ammunition. Grundene til alle disse Demonstrationer skal være, at Preussen, bestemt har erklæret sig mod at Belgien beholdt Luxemburg og Limburg, og at England skal have tiltraadt denne Mening. Hvad Frankrig derimod vil gjøre, er endnu uvist, thi vel søger det ved Underhandlinger at hjælpe Belgien, men man antager dog almindeligt, at det ikke vil begynde en Krig for Belgiens Skyld, og da de andre Magter vide dette, ville de diplomatiske Underhandlinger formodentlig ikke hjælpe synderligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Rusland. Den forhen ommeldte General Sumarkoff har ikke deeltaget i Sammensværgelsen, men er derimod den der har opdaget den for Keiseren, hvorefter han har forladt Rusland for at undgaae alle mulige Efterstræbelser. Over Rustningerne som foregaae inde i selve Rusland hersker der endnu fremdeles et stort Mørke, dog lader det, efter enkelte Avisartikler, til at Ruslands Stemning mod England just ikke er den bedste. Foruden den allerede tidligere omtalte Forbindelse mellem Hertugen af Leuchtenberg og Storfyrstinde Marie, taler man tillige om at Storfyrst Tronfølgeren skal formæles med en Prindsesse af Würtemberg og Arveprindsen af Nassau med Storfyrstinde Olga.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Fædrelandet. Blandt nyttig Stræben og for Fædrelandet og dets saa vigtige Handel gavnlige Virksomhed staaer ustridigt Skibsbyggerie meget høit, om ei høiest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Der er i Danmarks Kjøbstæder vistnok meget Faa, der i et lige Tidsrum har viist større Virksomhed i Skibsbyggerie end Kjøbmand J. Kruse i Korsør, og Jndsenderen heraf har saaledes været Øievidne til, at Kjøbmand J. Kruse har: 1829.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
bygget en Skonnert Dronning Maria drægtig 54 Com. Læster; 1831 bygget en Skonnert Flora drægtig 48 Com. Læster; 1833 fortømret Sluppen Fortuna drægtig 27 Com. Læster, 1834 fortømret Jagten Lykkens Prøve drægtig 12 Com. Læster, 1835 bygget Skonnerten Augustak drægtig 61 Com. Læster, 1837 bygget Briggen Columbus drægtig 80 Com. Læster, og endelig løb Onsdagen den 28de November 1838 Sluppen "Mester drægtig 344 Com. Læster af Stabelen. Desuden har Kruse et Skib under Bygning, som rimeligviis i næste Foraar eller Forsømmer vil komme til at løbe af Stabelen og som er det største af dem alle, da det bliver over 100 Com. Læster drægtigt. Ogsaa med Hensyn til de mange Sømænd, Haandværksfolk og andre Arbeidere, som saaledes i en Række af Aar have havt stadigt Arbeide ved Kruses Skibsbyggerie, er hans Virksomhed af stor Nytte for Corfør By, og Mange have derfor ham at takkefor deres Ophold. – Jndsenderen formener, at Kruses Virken er saa priisværdig, at den burde komme til almindelig Kundskab, og har derfor indrykket nærværende Anmeldelse. (Vests. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Efter Forlydende, hedder det i "Dithmarschische Zeitung i en Artikel fra Heide, er vort Sogne collegium blevet opfordret til at erklære sig over, om og hvormeget Militair der vilde behøves til at vedligeholde Orden og Rolighed ved den forestaaende Jndførelse af Tolden i Nordditmarsken. Sogne committeen skal i den Anledning have erklæret, at Sognecollegiet ikke saae sig istand til for det uformodede Tilfælde at Tolden virkeligen skulde indføres den 1ste Januar, at bestemme Noget om Hensigtsmæssigheden eller Uhensigtsmæssigheden af militaire Forholdsregler, men at slige, herfra ikke foranledigede Foranstaltninger hverken ønskes paa Sognets eller Landskabets Bekostning. Vi for vor Deel tilstaae, at det havde været os behageligt, om Sognet uforbeholdent havde yttret, at militaire Forholdsregler efter dets Overbeviisning, ere aldeles unødvendige ved Jndførelsen af Tolden, da Enhver, der kjender den Ordens og Roligheds Aand, der hersker i vort Landskab, maa føle sig overtydet om, at det Lovmæssighed hyldende ditmarsiske Folk aldrig, om ogsaa hver Enkelt med Smerte vil høre, Afskedstimen slaae for det gjennem Aarhundreder til og nedarvede Privilegium, vil lade sig henrive til Opsætsigheder mod Loven, der kunde gjøre Anvendelsen af slige overordentlige Midler nødvendig. Dertil kommer, at da enhver Handlende allerede er tilstrækkelig forsynet for Vinteren, vil der kun være liden Anledning til Forretninger med Toldvæsenet, og altsaa ingen Aarsag til Tvistigheder, idetmindste for i Vinter. Vi maae derfor antage, at der lettere lader sig befrygte Uenigheder med Militairet, end med Toldvæsenet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Fra Roeskilde meldes under 1ste dennes at der samme Dags Formiddag noget efter Kl. 8 udbrød Jldløs i den tæt udenfor Byen ved Klostermarken beliggende Vandmølle, Rimers Mølle kaldet, som for Tiden er indrettet til Papirmølle. Jlden var opkommet i Stuen, men ved den tililende Hjelp af Brandkorpset med Sprøiter lykkedes det at redde saavel Underdeelen af Vaaningshuset som den Ende, hvori Mølleværket befandt sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
J en agtet Borgers Gaard i Veile fandtes mod Aftenen den 28 Novbr. i den til Gaden vendende Port endeel Gløder henlagte, om hvis Bestemmelse, der neppe er nogen Tvivl. Tvende Toldbetiente, som tilfældigviis kom der forbi, slukkede dem ved at skrabe dem frem under den lukkede Port, og anmeldte det senere for Eieren. Man bør haabe, at Politiet anvender alle de Midler, der staae i dets Magt, for at opdage Ophavsmanden til denne Riddingsdaad, der kunde være bleven farlig for hele Byen. Dannevirke, meddeler en kort Beretning om en rigtignok yderst mærkværdig Ægt (d. c. befalet Kjørsel. En Bonde blev nemlig beordret til at kjøre i Ægt fra Feldum til Østerskov. Karlen mødte med Heste og Vogn og maatte kjøre med Jntet, undtagen en - lille Hammer! Grundtvig endte sine interessante og stærkt besøgte Forelæsninger Tirsdagen den 27de f. M. med en Betragtning over den allerseneste Tid. Da han steeg ned af Cathedret frembragtes Auditoriets Tak til ham i tvende Taler (af Dhrr. Barfod og Hammerich) og en afsjungen Sang. Man har det Haab, at han snart vil aabne en ny Række af lignende Forestillinger. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Hvorledes Anordningerne om Borns Daab undertiden overholdes, idetmindste eet Aar efter Fødselen, derpaa afgiver følgende Factum et mærkeligt Beviis: Det er befundet at en Skoemager i Kjøbenhavn har en Datter der er født den 14de Juni 1823, men først døbt den 9de Nov. 1838. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
J Løverdags Formiddag Kl. 11 retournerede Hs. Kongelige Høihed Prinds Frederik igjennem Odense fra Nyborg til Fredericia.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
J Stige er i disse Dage død en Kone som opnaaede den sjeldne Alder af 102 Aar. Eiereren af Frederichsdahl paa Lolland, Hr. C. Burchard har i Kjøbenhavnsposten af 4de ds. ladet Følgende indrykke:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Da jeg fra flere Sider er bleven gjort opmærksom paa, at den fra Mecklenborg komne Godseier, hvortil Sognefoged Fr. Jørgensen, under det af ham i den Roeskildske Stænderforsamling foredragne Forslag om Huusmændenes Pligt arbeide, der findes i Stændertidendens første Række s 33, har sigtet, skal være mig; saa finder jeg mig herved foranlediget til at erklære, at ingen af de med mine Huusmænd, indgaaede Leiecontracter ere af saadant Jndhold, som i bemeldte Tidende er anført. Fremdeles har Sognefoged Fr. Jørgensen under sit foranførte Forslag, imod Hr. Justitsraad Freis's Yttring, erklæret, at det var med Prygl, at Huusmændene her almindelig tracteredes idet det heed: "Du skal have Prygl, din Hund, eller Han skal have Prygl den Hund." Dette er imidlertid aldeles usandt; thi i de 1 1/2 Aar, jeg har været Eier af Frederichsdahl, har jeg kun een Gang nødtvungen maattet gjøre Brug af Revselsesretten imod en Huusmand, og to Gange imod en Tjenestekarl, hvilke naturligviis begge ærlig havde fortjent den Reyselse, de fik
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Blandet. J Stockholmske Blade af 26de og 27de f. M. læses en paa Boghandlersocietetets Vegne, udstedt Kundgjørelse om, at et i Boghandelen til Salg averteret Kobberstik, med Underskrift: "Sabrer le canaille, er derfra tilbageleveret til Udgiveren og ikke længer der at faae til Kjøbs. Aftonbladet af 27de f. M., der i denne Kundgjørelse seer det første Tegn paa et Stockholmsk Boghandlersocietets Tilværelse, oplyser i den Anledning, at benævnte Kobberstik forestiller en Mand, som, klædt i Surtout og med en over Ansigtet nedtrukken flad trekantet Hat, rider paa en Gyngehest, og forskrækket over Knaldet af en Prop, som springer af en paa Bordet staaende Champagneflaske, stikker med en Sabel foran sig og udraaber de Ord, som udgjøre Kobberets Jndscription. - Stockholmsbladet af s.D. fortæller følgende Anecdote: "J en af Stadens Boglader indtraadte nylig en meget fornem Dame og forlangte en nylig i Boghandelen udkommen Carricatur. Saasnart hun havde faaet den, sønderrev hun den i stor Forbittrelse, og spurgte hvad hun havde at betale? – 24 Skilling Bco. - her er flere om Deres Naade befaler, svarede den høflige Boghandler, idet han med megen Artighed præsenterede hele Bundtet. Men Loyaliteten tiltroede sig, i sin varme, opoffrende Jver, ikke at gaae over 24 Skilling Bco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Den nu afdøde Marschal Mouton, Greve af Lobau, var en Bagerson fra Phalsburg i Departementet de la Meurthe, hvor han blev født 1770. Oprindelig bestemt for sin Faders Haandværk, traadte han ved Revolutionens Begyndelse som simpel Soldat i Armeen, og erhvervede sig paa Kamppladsen, de høiere militaire Grader. J Aaret 180 blev han Adjutant hos Napoleon, 1805 Brigadegeneral, og 1807 Divisionsgeneral, i hvilken Egenskab han deeltog i Feldttoget mod Spanien. Under Krigen mod Østerrig i Aaret 1809 erhvervede han sig ved sit udmærkede Forhold paa Donau-Øen Loban, Grevetitlen, og kæmpede fremdeles tappert i de for Frankrig uheldige Krigsaar 1812 og 1813. Ved Ludvig den 18des Tilbagekomst blev han Ludvigs Ridder, men gik atter over til Napoleon da denne i Marts 1815 kom tilbage fra Elba, og blev af denne udnævnt til Pair af Frankrig og Chef for den første Militairdivision, og deeltog som saadan med Berømmelse i Feldttoget, indtil han blev fanger i Slaget ved Waterlod. Efterat være forviist fra Frankrig, vendte han tilbage i Aaret 1818 og blev 1828 udnævnt til Medlem af Deputeretkammeret og sluttede sig nu til Oppositionen. Ved Udbruddet af Juli Revolutionen var han Medlem af Commissionen i Hotel de Ville (Hovedsædet for Revolutionsmændene. Efterat Lafayette havde fratraadt Commanden over Nationalgarden, blev Grev Lobau udnævnt til Overcommandeur og Aaret efter til Marschal af Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-12-09
Nylig kom det smukke Kjøn i Wilmslow i stor Bevægelse over en Artikel som den anglikanske PræstMorris havde publiceret i Northcheshire Reformer."J denne Artikel var sagt, at man skulde lægge en Skat paa de gifte Koner. Herover vare Fruentimmerne, i Særdeleshed Pigerne, blevne saa opbragte, at de i store Hobe omringede Præstens Huus og truede ham paa Livet, indtil han kom frem paa Balkonen og forsikkrede, at det var Bogtrykkerens Skyld, der havde sat Ordet wives (gifte Koner) istedetfor mines (Vine, og saaledes blev Sagen bilagt.