JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Haag, den 28de Augusti. J Staternes Forsamling af Holland er forelæst en Skrivelse fra Rhingreven af Salm, dateret Uetrecht den 16de Aug. af Jndhold, at man ikke mere kunde tvivle paa, at det var Preussens virkelige Hensigt at angribe Holland, at man altsaa, førend bemeldte Tropper foretage sig noget fiendtligt, maatte forstærke Hollands Magt, og bruge alle Soldaterne i Stæderne og Forterne dertil, og derimellem at lade et tilstrækkeligt Antal Borgermilitcampere og cantonnere, for saa vidt mueligt at perre Veien, og fra een Plads til en anden at kunde sende Hielp, for at forlade Uetrecht, og i Tide at lade komme Skytz og Amunition, o. s. v., for at udnævne Ham, nemlig Greven til General-Capitaine=Lieutenant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
J Friesland er alting i stor Bevægelse, og Minoriteten, som er patriotisk, giør selv temmelig stor Fremgang, saa at Majoriteten maa befrygte at tabe, Dette skulde være af stor Vigtighed, Hensigt til de almindelige Anliggender, fordi denne Provinz da skulle forandre Generalstaternes Systema, hvis Stemmer ikke skulde mangle at understøtte de hollandske Staters Hensigter, som na er dem imod. Den største Deel Aristokrater i denne Provinz ere i Gield til Bønder og Forpagtere, og disse true at belegge deres Landgods med Arrest, dersom de ikke træde over til det andet Partie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Madrit, den 20de Aug. Kongen befinder sig et saa vel som Nationen ønsker: Han synes stedse at blive svagere, og man er ret bekymret for hans Liv. Prindsen af Asturien bivaaner ordentlig alle Departementernes Raadsforsamlinger og Depecher; Kongen har ved et Deeret oprettet en Forsamling af alle de første Statsministre. De komme ugentlig eengang sammen, og bekymrer sig om alle Grene af de nu værende forskjellige Departements. Ved denne ny Jndretning beholder Statsraadet blot Navnet, og har intet mere at giøre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Arnheim, den 22de Augusti. Paa afvigte Landdag er en Negotiation sluttet paa 60000 Gylden, og som man siger paa de Amersforter Medlemmers Forlangende, for saa vidt mueligt at beroelige, som i det ringeste gierne kunde have blevet drevet til en Million.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
London, den 24de Aug. Doctor Pechwell, en af vore værdigste Præste og Menneskevenner her i London, hans Død bliver almindelig beklaget. Aarsagen til hans Død fortælles paa følgende Maade. Fra Barnbeen af har han havt stor Lyst til Lægekunsten og chirurgiske Operationer, og under sit præstelige Embede practiserede han denne sin Yndlingsvidenskab i Hospitalerne. Han havde i det Westminster Sygehuus hiulpet til at anatomere et ungt Fruentimmer, som var død af en Tæring, og hvis Lunge, som alle rede var i Forraadnelse, han nøie undersøgte. Det hendte sig at en Chirurgus, som og var nærværende, feilede, og stak ham Naalen i Fingeren, hvorved han af denne forraadnende Materie blev inoculeret. Han prædikede endnu Dagen derpaa, og holdt det ikke for farlig, men i et Par Dage blev Armen saa tyk, at man maatte afskiære alle Klæderne, og til Slutning vilde man afløse Armeen for at redde hans kostbare Liv. Om Morgenen, da Operationen skulde skee, havde Giften trængt ind i hele Legemet, og han døde om Eftermiddagen. Han havde oprettet en egen Anstalt for fa tige Syges Helbredelse, og selv var han, som Stil ter, den første, som skulle blive begravet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
En bestandig Fred med Keiseren af Marocco er fra vores Hof ved den Brittiske General Consumed følgende Foræringer bleven afkjøbt: Ved den første Audience to meget store Gulduhre, hver til 600 Pd. Sterling, besat med Diamanter og emallerede, som Keiseren selv forlangte, 5 Stykker ganske fiint Klæde paa 130 Alen; 6 Stykker fin Kammerdug; en lille Casse med Parasoller, 20 Bouteiller Liqueurer; en Kiste Sukker og Thee Ved den anden Andience 2 Stykker af det fineste brede Klæde paa 80 Alen; 2 fine Porcellains Krukker med krydrede Peberkager: Ved den tredie Audience et herligt Gulduhr med Diamanter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
En af vore Dykkere, Hr. Spalding, er i en sielden Dukkermaskine nogle Gange gaaet under Vandet, og hver Gang blevet der en halv Time med et ungt Menneske, for at anstille Forsøg, om han i en vis Dybde, uden menneskelig Hielp ovenfra, kunde forsyne sig med Luft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Paris, den 27de Aug. Man veed nu med Vished, at Hertugen af - har talt Folkets Bedste for Kongen med ligesaa stor Ædelmodighed, som Retfærdighed. Denne Prinds har erklæret, at begge de fiicaliske Love gjorde Undersaatternes Hierter og Tilbøielighed afspenstige fra Tronen, uden at det skulde være mueligt at smigre sig, at man i Fuldbyrdelsen af begge de forlangt Subsidier skulde være lykkelig. Prindsen legger endnu til: Nationen skulde derved saa særdeles beroliges. Monarken skal indsee Sandheden af hans Raad, og have takket ham. Det hedder endog, at Kongen har begiert samme skrivtlig af ham, og Prindsen har føiet sig strax efter Hans Majestets Villie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Odense, den 7de Septbr. Onsdagen den 12te September førstkommende agter Hs. Høiærværdighed Biskopen Hr. Doctor Bloch at holde Præste=Ordination i St. KnudsKirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Efter Forlydende er Hr. Hans Peder Bachmann, Sognepræst for Østerhæsinge og Hillerslev, ved de fleste Stemmer udvalgt til Provst i Salling Herred, i afgangne Hr. Provst Mules Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Den 29de Augusti d. A. er den hidtil værende Copist i det andet Slesvigske Comtoir under Rentekammeret, Peter Paulsen, allernaadigst beskikket til Sognefoged i Jevenstedt, samt leventuel Sognefoged i Raumohrt i Amtet Rendsborg, i den afdøde Sognefoged Claus Peters Sted. Under samme Dato er den hidtil værende Skovfoged i Amtet Trittau, Jens Wilhelm Rüssel, beskikke, til Skovfoged i Amtet Tremsbstkkel; Caspar Christian Schneider igien til Skovfoged i hans Sted, i Amtet Trittau; Johan Christian Kluwer ligeledes til Skovfoged i Amtet Segeberg; og Volontairen Hans Peter Lorensen til Copiist i det andet Schleswigske Comtoir under Rentekammeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Prædikant, paa 14 Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. St. K. K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Grüner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck. Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Odense, i St. Knuds Kirke, den 5te Septbr. lod Sr. Hans Wittroch, Kleinsmed, døbe en Søn, som blev kaldet: Hans Christian. Fadderne vare: Sr. Anders Brylles Huustroe; Mad. Jørgensen; Sr. Jørgensen, Guldsmed; Sr. Hans Jacob Dahr, Muurmester; Sr. Anders Brylle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Døde. Odense, den 6te Augusti, Snedker Sr. Ch. Bertelsens Datter. Den 7de Jacob Banderops Enke. Fyen. Hr. Henrich Rudolph Kanneworff, Sognepræst til Faaborg og Diernisse, død den 1ste Septbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Bekiendtgiørelser. Proclama. mus. Guds Naade Konge til Danmark Vi Christian den Syvende, at 4 Rdlr. og Norge, de Venders og Gothers, Her 1787. - Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle tug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, vitterligt: at Vi, efter herom allerunderdanigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillagjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have de, at Hr. Lauriz Sattrup, Provst i Sønder=Herred og Sognepræst for Dannemarre og Tillitze Me Tørke, Sognepræst for Holebye og Bursøe MeUgheder i Vort Land Lolland, og Hr. Severinnigheder, som Opbudsmænd udi Sognepræsten for Rødbye og Ringsebølle Menigheder i bemeldte Lolland, Hr. Henrich Jespersen Clemmentins Opbudsboe, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske og de Fyenske Aviser, 3de gange efter hinanden, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig 1 at have noget at fordre udi forbemeldte Hr. Clemmentins Opbudsboe, saadan deres havende Krav, inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg, udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 6te Julii 1787. Under Vort Signet. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Efter Hans Kongelig Majests allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
J Følge forestaaende allernaadigste Bevilling, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar Dags Varsel, alle dem, som formeene sig at have noget at fordre udi fornævnte Hr. Henrich Jespersen Clemmentins Opbudsboe, i hvoraf saadant Krav end maatte reise sig, dermed at melde sig hos os underskrevne inden saadan Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggiøre. Dannemarre= og Holebye=Præstegaarde, den 7de Augusti 1787. L. Sattrup. S. Tørke. Allerunderdanigst læst og protocolleret inden Rodbye, Byetings Ret Mandagen den 16de Julii 1787. Reimer. Allerunderdanigst læst inden Lollands og Falsters Landstings=Ret Onsdagen den 25de Julii 1787. Bracht. Og protocolleret af Reimer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Ja afgangne Pige Karen Hansdatter heri Byen ved Døden er afgaaet, og Stervboet af os, som SkifteForvaltere strax er taget under lovlig Skifte=Behandling; Saa uagtet dette Stervboe ikkun er saa ringe og ubetydelig, at det ikke formodes, at der for Arvingerne vil blive noget at arve, indkaldes dog herved, med 6 Ugers Varsel saavel Arvingerne, som Creditorerne efter bemeldte Karen Hansdatter, til for os inden foreskrevne Tids Forløb, sig at anmelde, de første for, at legitimere deres Arverettighed, og de sidste for at beviisliggiøre deres formeentlighavende Krav, da enhver efter Stervboets Tilstand skal nyde lovlig Ret. Odense den 7de September 1787. L. M. Bendz. H. Dreier. Heri Byen er ved Døden afgaaet Rebslager Lars Sørensen Winthers Huustroe, navnlig Anne Elisabeth, Michelsdatter, deres fælleds Stervboe er strax derpaa at os som Skifte=Forvaltere, taget under lovlig SkifteBehandling; saa, siden dette Stervboe ikke formaaer at udstæde Proclama i Følge Loven, bliver herved indkaldet med 6 og 12 Ugers Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre i bemeldte Stervboe, tilfor os inden foreskrevne Tids Forløb, sig at anmelde det res lovlig havende Prætentioner, da enhver skal nyde lovlig Ret efter Stervboets Tilstand. Odense den 7de September 1787. L. M. Bendz. H. Dreier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Til Kiøbs falbydes. Paa Apotheket i Odense kan faaes extra god Kirsebær viin, for 24 s. Flasken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Capital som falbydes. af Hvor 800 a 1000 Rdlr. ere at bekomme enten til 11te September eller 11te December, gives Anviisning her fra Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Conditionsøgende. Dersom nogen til Michaeli eller Nytaar skulde behøve en Huusholderske, som forstaaer alt hvad til en Huusholdnings Førelse udfordres med Kogning, Bag verk, Conditerie, Syltning og Slagtning, vilde de derom melde sig paa Adresse=Comtoiret. for Huusholderske paa Herregaarde, og hvorom kan En midaldrende Jomfrue, der i endeel Aar har tient forevises gode Attester, qvitterer nu formedelst Forandring. paa sidste Gaard, sin der havende Tieneste til førstkommende Mikkaeli; Skulle nogen behøve hendes Tieneste som Huusholderske, der tillige i den øvrige Tid fra Huusholdningstiden endog kan tiene med at sye god Skræder som; gives om hendes Person og Opholdsted Underretning her haa Adresse=Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Bøger, som faaes her paa Comtoiret. Den sande Ærelyst især den Borgerlige, foresillet i en Tale paa Kongens Fødselsfest 1779, paa Gym nasio i Odense af Professor Seydlitz, 24 s. Maj Blomster for Maj og Junii Maaneder 1783. Stykket 2 s. Forskiel mellem Dyd og gode Handliger. Et philosophisk Forsøg ved Professor Gamborg, 4 Mk. Prinzesse Charlotta Amalie høipriselige Stiftelse, som angaaer alle Stænder, 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Det aandelige Seierverk eller gudelige Betænkninger ved ethvert Klokkeslet, 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Capitels-Taxten for Fyens Stift af Rug Byg og Havre fra 1660 til indeværende Aar paa et Ark, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Summarisk Jndhold af Aftensangs og nogle Høymesse Prækener for Kirke Aaret 1771, ved Nicolai Nannestad, Dr., 1 Mk. Erice eller Westalen, et tragisk Sørge=SyngeStykke i 3 Handlinger af Obelitz, 2 Mk. Jdeen om Overherren og Lovgiveren, som Fader, og Velgiører, forestillet som den sterkeste Drivefiær til en villig Lydighed, som en Tale paa Kongens Fødselsdag 1784 af C. G. Seydlitz, Professor: 14 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-07
Trykfeil. J sidste Avis paa nest sidste Spalte, staaer i Avertissementet og Sukkerpriserne det brune Puddersukker anført til 14 s. Pundet; skal være: 12 s. Pundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Et Beviis paa store Fraadsere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Om de Vilde i Acadia fortæller Dierville, at de gjøre et meget sparsommeligt Maaltid naar de fortære allene 18 til 20 Pund Kiød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Den store wittenbergiske Fraadser Kahls Minde, er 1757 bleven foreviget af Prof. Bøhmer i et særdeles Skrivt. Denne lod sin Appetit see for Penge. Undertiden lædskede han sig med 4 Skiepper Kirsebær, uden at forsmaae Stenene, eller med otte Skokke Blommer, som han ligeledes svalgte heele. Et Sviin, en Bede var ikkun et Maaltid, for ham. Endogsaa de haardeste, uspiseligste og afskyeligste Ting kunde han faae ned: Glas, Gruus, Tallerkener, Fade, Blekhorn, Penne, Penneknive, Flintestene, Kaalorme, Fugle, Rotter og Muus. Eengang aad han en heel Sækkepibe fra en fattig Landsbye=Virtuoso. Til dette meere end herkuliske Arbeide manglede han ei den fornødne Styrke. Han bar fire Karle af den nærmeste Bondebye ind i Staden: en har han paa hver Arm, een paa Ryggen og en holdt han med Tænderne. Denne Ædekiempe beholdt sin Appetit og sine Kræfter indtil sit 60de Aar, og blev hele 80 Aar gammel. elin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Den ældre Albinus i Leiden har seet en Karl, som gik omkring og aad Steen for Penge; men han førte dem selv med sig. De vare overmaade glatte, da de saa ofte havde gjort den samme Reise. Naar han var mæt, rystede han Underlivet og lod høre, hvorledes Steenene skulpede og raslede imod hverandre. Lige saadanne Personer have Schenk, Plater, Borelius og Schur vig seet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Joseph Kohlniker fra Passau, som døde 1760 i Jlfeld, har funden en medicinsk Biograph i D. Vogel. Denne Fraadser var bleven saa merkværdig, at hans døde Legeme blev aabnet og beskuet af trende Doctorer, og hans hele og role Til og Levnet i et ordentligt Forhør protocolleret og henlagt af Acta. - Mandens Forældre havde ogsaa ædt allehaande; og Moderen skal have spist eet af sine egne Børn, ja tilsidst være bleven galen af Sult. Han aad aldrig nogen Mad uden at tage Steene dertil, thi ellers kunde ingen Ting fylde ham. Jo mindre Spise, jo fleere Steene. J hvor mæt han undertiden syntes at være, saa varede det dog aldrig længere end et Par Timer. Hvert Qvarteer maatte han æde, om intet andet, saa Steene, omtrent 4 til 5 Pd. af Gangen. Endogsaa om Natten vaagnede han ofte af bare Sult, og maatte vederqvæge sig med en haandfuld Flintesteene. Eengang reiste han til Holland, for ogsaa der at aagre med sit Pund; men da man havde sagt ham, at dette Land var fattigt paa Steene, tog han heele 260 Pund med paa Reisen, som en Slags Madpose. Han maatte virkeligen forlade Holland, af Mangel paa sin nødvendige Fyldekalk. Da han kom til det steenrige Tydskland igien, takkede han Gud for denne Velsignelse saa inderligen, som nogen skorbutisk Søemand kan giøre, der kommer i det grønne Land, Man kunde føle og høre Stenene rasle i hans Mave. Naar han havde faaet en gammel Hat eller et Par Slæver, eller andet Lædertøi, saa var det en stor Hielp for ham; det var ligesom Suul til hans Steene. Ellers fortærte han ogsaa Guld, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcellain og Steentøi, Trævahre og andet Løsøre, imod kontant Betaling af den Meestbydende. Med blotte Steene kunde han til Nød stille sin Sult i en Uges Tid; men da maatte han drikke desmere, og fik han ingen virkelig Føde, saa blev hans Hunger ulidelig. Hans Kone lavede ham undertiden, naar Eonen tillod det, et dygtigt fadfuld Suurkaal, dertil kom han en Skofte skaaren i Tærninger, en haandfuld Salt og tre gode Næver fulde Steen. Sytten Spegesild og ligesaa mange Kander Øl, var allene en Mellemmad for ham. J Wolffenbyttel lod Hertugen give ham 25 Pd. Oxesteg og 20 Flasker Viin, hvormed han gottede sig i heele 7 Timer; dog maatte der Steene til J Oresden tog han i en Tiid af 8 Timer en heele stegt og en heel kont Kalv til sig, tilligemed nogle Pund Steene og 12 Flasker Viin. Han brugte ogsaa en Mængde Snuustobak, og tog i det mindste 20 Priser ved et Maaltid. Han var en Tiidlang Soldat iblandt de Kaiserlige, hvor han laae i Qvarteer, blev han regnet for 8 Mand. Hans Kammerater kunde ingen Flintesteene beholde for ham. Man maatte derfor takke ham af Drikke kunde han ligesaa got som æde. Fire Potter raat Vand, var hans The om Morgenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
En halv Pot Kornbrændeviin tog han som en Slurk. Stokfisk og Ost var ham overmaade modbydelig: og i hvor sulten han var, saa skulde han dog aldrig æde af noget, hvori han havde seet et Haar. Derfor aad han heller ingen Smør, Af Smag vidste han ei at sige. Naturens Velgierning havde han eengang om Dagen, men kostede han megen Tiid. Han fordøiede ei som sunde Folk Purgantser virkede aldrig hos ham. J øvrigt var han altid frisk og stærk. Endeligen døde han i et Vertshuus, hvor han havde drukken en Pot Brændeviin, om Natten af Apoplexie: Man fandt at Maven kunde rumme 5 Potter, Baade i den og i Tarmene, fandt man 72 Stykker smaae Steene, foruden endeel Knapper, Spender og meere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
For nogle Aar opholdt sig i Edingborg en aftakket Husar, som svalgte alle Slags haarde Legemer for Betaling. Lægerne sammesteds hyrede ham strax for at gjøre Experimenter med hans Maye. De toge en liden huul Sølvkugle, bestaaende af to Stykker, som kunde skrues sammen, og havde mange Huller. Den fyldte de med Ost, Kiød o. s. v. og lode Æderen synke den. Naar den gi bort igien, fandt og optegnede de hvad Forandring, Substantsen havde faaet under Fordøielsen. - Saaledes kan endogsaa en Æder komme til Nytte. Rostan, en ganske ny Antor, melder om et vildt Menneske, som nogle Hollændere havde fundet paa en ubeboet Øe, og som spiste Steen og Kiød, forlangte ei heller at spise andet. Denne Vanslægtning var dog deri temmeligen lig vore polerede Europæer, at han intet andet bestillede, end aad, drak, røgede Tabak og sop. Fournier, en Læge i Brest, har aabnet det døde Legeme af en Galeislave, som havde været en Fraadser og tillige forrykt. Man fandt i Maven, som var 10 Tommer lang, 25 Stykker Træ, tildeels af 8 Tommer, en sammenknuset Blektragt, fem halve og hele Tinskeer, den største Deel af en Tobakspibe, en liden Jernplade, de fleste Stykker af et Spende, som Blommestene, nogle Stykker Glas og Læder, en Lommekniv 4 Tommer lang, et Stykke 14 Tommer lang af et Tøndebaand, hvilket tildeels stak i Halsen endnu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Universal-Middel, for al Slags Hovedvine, som kommer af Kuld og Flod. *).(taget af de Aalborgske maanedlige Tillæg.) Cancelbark et halvt Lod, Muskat og Muskat blommer 1 Qvintin, Jngefærd, Peber, Nelliker, Calmus af hver Sort et halvt Qvintin, Laurbær 1 Lod, Rormerin, Salvie, Lavendel, af hver Sort saa meget som kan tages imellem 3 Fingre dette stødes og skiæres maat, kommes i en Pot Boutellie, slaaes en god halv Potte Fransk Brændeviin her paa, og proppes vel, naar man bager, slaaer man 4 Fingre tyk Del omkring Botellien, og sættes det tilligemed Brødet i Bager=Ovnen, og naar Brødet er bagt vel, saa er dette ligeledes nok, dog observeres, at det skal svales udi Brødet, førend Boutellien tages deraf, og siden altid holdes vel tillukt, heraf kan tages efter Behag, naar man haver Hovedpine, noget i en Skee at toe Jssen dermed og Tindingerne og over Panden, for Tandpine toes Kinderne og tages noget Bomuld og lader nogle Draaber at snuse op igiennem Næsen, det styrker Hukommelsen, og bevarer for ond Luft, især naar det bruges om Morgenen, undertiden at tage noget ind deraf om Morgenen, i et Glas Viin, saa meget som en halv eller heele Skee fuld, styrker merkelig Maven. 1) For ikke at overtræde det allernaadigste Rescript af 24 Nov. 1779, saa har man ikke kundet indføre denne Anmeldelse uden med Vedkommendes Paategning, saaledes som følger:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Da alle hidsige Midler ere skadelige i den Hovedpiinder kommer af Kulde, hvilken langt sikkere hæves ved Aareladning, Afføringer, Fodbad o. s. v.; saa vi man let indsee dette høist hidsige Middels Skadelighed i samme. Dette Middel er især ogsaa derfor skadeligt, at det let kan drive den rheumatiske Materie indad til Hiernen, eller andre ædle Deele. Det samme gielder om dets Brug i Tandpiine, der kommer af Forkjølelse. For en svag Mave er det ikke heller tienligt, da alle hidsende Ting, omendskiønt de kan synes at lette for en Tid, snarere ere skadelige end gavnlige. Dette Middel kan altsaa alene bruges uden Fare og med Nytte i den Hovedpiine der kommer af Modersyge, i Tandpine af huule Tænder, og for en svækket Hukommelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Odense, den 11te Septbr. Under 17de Januarii sidstleden har Hs. Kongel. Majestet allernaadigst beskikket Eiler Hagerup Krog til at være Foged i Westeraalens, Andenæs og Lofodens Fogderie under Nordlands Amt, udi forrige Foged Truels Krogs Sted, som fra bemeldte Embede i Naade er entlediget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Kiøbenhavn, den 7de Sept. Afvigte Tirsdag den 4de huj. blev Hendes Majestets, Dronning Juliana Maria, høie Fødselsdag celebreret paa Christiansborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
J Anledning af Hendes Majestet Dronningens høie Fødselsdag den 4de September, var det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde-Selskab og Danske Broderskab samlet paa dets Skydebane uden forStadens Vester=Port den derpaa følgende 5te huj., for at glæde endeel fattige Mænd, Enker og faderløse Børn, ved at uddeele til dem, det som siden forrige Aar af milde Gaver var indsamlet i dets Fattig-Casse. Døbt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Odense, den 8de September havde Kiøbmand Hr. Starup en Søn, kaldet Carolus Gustavns Schiøtt, i St. Knuds Kirke til sin Daabes Confirmation. Fadderne vare: Frue Majorinde Dorrien; Jomfrue Rasmusen; Hr. Major Maar; Hr. Landsdommer Mylius; Hr. Birkedommer Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Dødsfald. Odense. Atter en af vore virksomme Kiøbmænd tabte vi den 8de Septbr., da Hr. Hans Jversen, døde, efter 1 1/2 Aars Svaghed, i sit 62 Aar. - Savnet af denne redelige Ven, saarer Hans efterladte Families og Bekiendteres Hierter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-09-11
Bekiendtgiørelser. Da Broen over Aaen ved Møllebroe=Port den 17de September førstkommende bliver opbrækket og taget under Reparation, saa bliver herved til fornøden Efterretning bekiendtgjort, at der udi en kort Tid bliver ingen Passage for Kiørende og Ridende ind af bemeldte Port. Odense den 8de Septbr. 1787. Bendz. Dreier.