JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-10
En Skomagermester her i Staden har forfærdiget en Fruentimmer, og en Mandfolkesko, uden at der skal være et eneste Sting paa dem. Med Øiet kan man heller ikke opdage den mindste Syning derpaa, uagtet Skoene i alle Maader see ud som andre Sko, Efter Forfærdigerens Forsikkring skulle de holde i alle Slags Veirlig. Manden skal ved den store Jldebrand i Kjøbenhavn have mistet sin Eiendom og være sat næsten ganske ud af sin Næringsvei. Han har derfor betjent sig af denne Opfindelse til at prøve Publicum Gavmildhed, ved offentlig at forevise sit Arbeide. Det var at ønske, han ved goddædige Menneskers Hielp maatte blive sat i Stand til at afstaae fra at holde sin Opfindelse hemmelig, paa det der kunde forsøges, hvorvidt dette Arbeide har noget Fortrin for det syede Skomagerarbeide. Han foreviser paa nærværende Tid Skoene i Lille Kongensgade No. 72 første Sal til Gaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-10
En eeneste Provindsialet i Grevskabet York havde paa een Dag afsagt Dom over en Ægtemand, som havde forgivet sin Kone, en Moder, som havde skaaret Livet op paa sit eget Barn, og en Søn, som havde stranguleret sin Fader. Den berømte Oeconom Arthur Young er af Keiseren Alexander, ved Grev Nomolozot, bleven indbudet til at komme til Rusland, for at reise omkring i det Moskovske Gouvernement og meddele Keiseren Forslag til at forbedre Agerdyrkningen i denne Egn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-10
Endnu i Aaret 1803 gjorde man i Bayern, ikke langt fra Passau, Pillegrimsreiser til en vis Dam, hvori man, efter andægtige Folks Forsikkring, kunde, see et fuldstændigt Mariebillede. Den oplyste Regjering har ladet Dammen tilkaste, og derved bortryddet Virkningen tilligemed Aarsagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-10
Grev Rostopsin i Rusland lader, paa sin egen Bekostning, stikke et Portrait af en Soldat, som i Krigen i Schweiz var bleven tagen til Fange af de Franske, og ved denne Leilighed reddede en Fane, som han under sit Fangenskab gjemte i sit Fængsel, og siden overleverede General Sprengporten, da han kom til Paris, for at afhente de Russiske Krigsfanger. Keiser Poul havde til Belønning gjort ham til Fændrik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-10
J Moniteuren omtales Livegenskabets Ophævelse i Holsteen med megen Hæder. I Gaar Nar satte et betydeligt Hollandsk Skib til i Nærheden af Helsingøer. J forrige Fredags Nat tilsatte ligeledes en Bornholmsk Skipper, som vilde hertil med Fisk, lige ved Anholt. Folkene bleve reddede og ere komne til Kjøbenhavn. pørgsmaale. Hvorfor er endnu ingen af vore Kobberstikkere faldet paa den Jdee, at stikke vor største Tragoedieskriver Samsøes Portrait i Kobber, Skulde der ikke existere et Malerie eller en Tegning, hvorefter det kunde stikkes, Hvad er der blevet af det for nogle Aar siden her i Hovedstaden stiftede litteraire Selskab, Hvilken Anvendelse er der bleven gjort af de Bidrag, som Selskabets Medlemmer have betalt, Existerer der ikke mere nogen Direction, som kunde give Oplysning desangaaende, Bør et heelt Selskab saaledes opløses, uden at Medlemmerne erfare, hvorledes og hvorfor det blev opløst?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Fruentimmernarre ere vi næsten allesammen, og disse burde derfor maaskee ikke staae i denne Ordbog. Hercules selv gjorde sig til Nar, lod sig fratage sin Kølle, og gav sig til at spinde Hør og tjene som Kokkepige hos sin Omphale, blot for at behage hende. J dette Tilfælde ere vi alle, som Wessel siger, Jyder for vor Herre. Gode Narre ere vel sjeldnere, men derimod inderlig uskyldige Skabninger, der ikke komme noget Menneske i nogen Maade for nær. De gotte sig over deres Spilleværker, og det vilde være ubilligt at misunde den denne uskyldige Glæde. De kunne, ligesom Børn, more sig med Fjas og Ubetydeligheder. Saalænge deres Morskab ikke udarter til skadelig Barnagtighed, bør man taale dem i ethvert Samfund. at ere a 32 Graahærdede Narre gives der mange af. Til dette Slags høre de, der endnu i deres 6 halvfjerdestudstyvende Aar sminke sig, agere Friskfyr og gjøre Cour hos Damerne. ari Hetherodore Narre ere saadanne, som med en ussel Gaasefjer troe at kunne nedrive, hvad der har Aartusinders Hævd for sig. Lærde Undersøgelser, hvortil der udkræves grundige Kundskaber i Oldtidens Sprog og Skrivter, anstille de for et Auditorium af Pøbel. De berøve den trygge Vandringsmand den Stav, hvorpaa han støtter sig, uden at give ham nogen anden i dens Sted, og spotte hans Skjebne, naar han ved Enden af Banen er trøstesløs over sin Afmagt. De ville indføre Systemer, som ere et Aartusinde for umodne, og som hverken passe til de nuværende Mennesker eller Tider. Huusnarre bruges næsten ligesom Huus læger, men dog kun til at ryste Lungerne og gjøre Løier, Næsten hvert anseeligt Huus i Kjøbenhavn har en Huusvar, uden hvilken der ikke kan existere nogen Familiesammenkomst eller Familiefest. J gamle Dage kaldtes saadanne Personer slet og ret Snyltegiester, nu derimod kaldes de Venner af Huset. Det er ikke sjeldent gamle Pebersvende, der paatage sig en saadan Rolle. De behandles i Familier, som Maitresser af fornemme Folk. Saalænge de kunne gjøre ret mange Løier over Bordet, saalænge deres Vittighedskilde endnu ikke er reent udtørret, staae de sig ret godt, men naar de først have tabt Nyhedens Glands og Jnteresse, naar en lykkeligere og yngre Meddeiler indfinder sig, saa fortrænges de, og da staaer Narren i sin hele Nøgenhed." 3 2 Hykkelske Narre. S. egistiske Narre. Jndbildske Narre. Deres Tal har i de senere Tider taget ualmindelig til, og de nyere philosophiske Skoler have især befordret deres Folkemængde. Det ligger i Tingens Natur, at de maatte tage meget til; thi ved de mange Jeger, som disse Skoler antage, kan man dele en saadan Philosoph, ligesom Polyper, i mangfoldige Dele, og af hvert Fragment fremkommer der et nyt Jeg eller en ny Philosoph.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Kjøbenhavnske Narre maa søges under alle Bogstaverne. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Breve fra en Mand, som icke i ni Aar har været i Kjøbenhavn. Bedste Ven! Da jeg tog ind til Hovedstaden, gav jeg Dem det Løvte, at jeg skulde lade dem vide, hvorledes jeg morer mig her efter de ni Aars Forløb, som min Udenlandsreise har medtaget. Jeg besøger flittigen Skuespillet, som jeg stedse har været en stor Elsker af. Jeg vil ikke bedømme det saa ganske strængt; men da jeg er vant til at see de Franske Skuespilleres og Skuespillerinders Mesterspil, saa maa det ikke forundre Dem, at jeg for den største Deel ikke finder Spillet paa vort Theater saa ganske fortræffeligt. Aarsagen dertil ligger tildeels deri, at jeg savner adskillige af vore gode gamle Skuespillere og Skuespillerinder. Disse kunne ikke leve evigen, og maae altsaa naturligviis give Plads for Andre. Dog glæder det mig, at Theatret endnu eier nogle ret gode gamle Skuespillere. Af de gamle Skuespiller. inder er der derimod desværre kun faa tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
De gode Sangeres og Sangerinders Tal er meget ringe. Men Balletterne og Dansen overgaae ganske min Forventning. Jeg havde den Glæde at finde vor gamle Balletmester endnu ganske virksom paa sin Post. Han har, som De veed, i sin Tid skaffet os mange gode Balletter, i det mindste saa gode som det Danske Theaters Jndretning tillader det. Jeg har med Fornøielse seet den første Solodanser, Hr. Bournonville. Efter mit Skjønnende er han, i min Fraværelse, gaaen med stærke Skridt frem til Fuldkommenhed, og ingenlunde tilbage i sin Konst. Han har endnu erhvervet sig, en anden Fortjeneste ved at danne mange unge Elever, som allerede have aflagt de fortræffeligste offentlige Prøver, og opvække de skjønneste Forhaabninger. Dansen har overhovedet, siden min Bortreise, naaet en høi Grad af Fuldkommenhed. Neppe vil Skuepladsen i Fremtiden mangle Solodansere og Solddanserinder af Landets egne Børn. Capellet er fortræffeligt, og kan sættes ved Siden af de bedste udenlandske. Det glæder mig især, at dets brave Anfører, Hr. Capelmester Schall, som med en udmærket og sjelden Kraft styrer det hele Capel, saavelsom Sangerne og Sangerinderne, er en Dansk Mand. Haner ikke allene en stor Anfører, men tillige en god Componist. Med Fornøielse hører jeg hans Balletmusique, der er ligesaa talende som udtryksfuld: to Egenskaber, som jeg anseer for die Væsentligste ved dette Slags Musique. Han er ogsaa en ypperlig Solospiller paa Violin. Han har dannet sig her paa Stedet, uden nogen finde at have reist paa noget Stipendium, Det er mit, og uden Tvivl de fleste Musiqueynderes inderligste Ønske: at han maatte ret længe endnu vedblive at virke paa denne hans hæderfulde Bane. Jeg hører fra nu af med til det Antal Danske, som føle og paaskjønne, hvad vi eie i ham. Deres a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Blandede Nyheder. Nord litteraire &c. af Prof. Olivarius fremsættes følgende Yttringer: J den sidste Danske Trykkeretsforordnings Periode syntes man at have været betaget af en panisk Skræk, man tog den Artikel, der forbyder anonyme Skrivter, saa stræng Forstand, at man troede, Loven ikke tillod Udgiveren af en Journal, at have Medarbeidere, og under noget muelig Paaskud, selv at staae til Ansvar for, hvad der findes i hans Blade. Denne Forklaring, som Forfatteren altid har anseet for alt for stræng, og temmelig upolitisk, kunde ikke andet end have en skadelig Jndflydelse paa Videnskabernes Fremskridt &c. Hr. C. Friis, Præst for Allested og Veile, Menigheder, Salling Herred i Fyen, har gjort sig meget fortjent af Kokoppernes Jndpodning. Han har ikke allene med største Held og paa egen Bekostning vaccineret 1186 Personer i sine egne Sogne og sit eget Herred, ja endog paa langt fraliggende Steder, men han har ogsaa lært andre Vaccinationen og sendt Vaccinmaterien til forskjellige Steder. Ved Hr. Schneiders Harmonicaconcert i Reformeert Kirke i Søndags var der temmelig mange Tilhørere. Efter Anm. Tykke har man i Kjøbenhavn ikke hørt nogen endnu, som har behandlet dette Jnstrument bedre end han.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Uagtet det først var bestemt, at Kammerherre, B. Ankers Liig skulde føres directe til Christiania, saa blev det dog først bisat i Holmens Kirke. D. D. Prindserne Frederik og Christian af Hessen ere nu ankomne til Hamborg. Prinds Christian gaaer til Berlin, for at bivaane Revuen, og fortsætter derfra sin Reise til andre Tydske Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Adskillige Boghandlere i Kjøbenhavn have i den senere Tid begyndt at lade deres Danske Forlags- og Commissionsskrivter bekjendtgjøre i Leipziger Messecataloget. Ogsaa i Aar findes Titlerne paa saadanne Bøger, stundom temmelig feilfulde, aftrykte i Messecataloget. Det besynderligste er, at de fleste af disse Bøger, som allerede for Aar og Dag siden ere udkomne, findes aftrykte, efter dette Catalog, i sidste Numer af lærde Efterretninger. Saaledes maa Tydskland først underrette os om, hvilke Bøger der allerede for adskillige Aar siden ere udkomne i vort eget Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Engelske Blade anføre den Besynderlighed, at Caperen Lord Melville mistede sit Roer netop samme Dag, som Lorden af samme Navn blev anklaget af Hr. Whitebread. Begge have nu altsaa mistet deres Roer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
En Fransk Officier, navnlig Müller, har meddeelt følgende Skildring af den bekjendte Hol kar, som i Ostindien nu fører Krig med Engellænderne. Han bør betragtes som Usurpateur. Han er haard, grusom og barbarisk, men virksom og aarvaagen, og forener Fiinhed med List. Siden den sidste Krig med Seindian og siden de Uroligheder, der have reist sig i hans Familie, har han mistet en stor Deel af sine Jndkomster, som forhen vare 80 Laks. Af hans egne Stater har han nu neppe 10 Laks Jndkomster. Men han veed at raade Bod herpaa ved at sætte alle de Lande, han kan overfalde, i Contribution. Han fører næsten kun Krig for at forskaffe sig Penge, hvilke han elsker lidet for meget. Hans Leir tjener ham til Hovedstad, og hans Tropper forskaffe ham Revenner. Han er i Ostindien i dette Øieblik den eneste Mand, som nogenlunde kan modsætte sig Engellænderne. Han kan blive overvunden, men aldrig overrumplet af dem. Engellænderne, der kjende ham ret, vel, have aldrig villet erkjende ham for Souverain, men betragte ham blot som en Røver. Hensigten af den Krig, de nu føre med ham, synes at være, at fordrive ham fra Hindostan og at sætte den svage Kadji Paho i hans Sted. Men saalænge som Holkar og Amyr Kahn existere, kunne Engellænderne ikke ansee sig for rolige Besiddere, af deres store Erobringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Lord Barham, der er bleven ansat som Engelsk Admiralitetspræsident istedet for Lord Melville, er en Olding paa 80 Aar, men endnu saa rørig og munter, at han i de sidste 20 Aar ikke har brugt nogen Læge. Han har vel aldrig commanderet nogen Flaade, men han har dog tjent engang som Capitain paa en Fregat, og faaet af Øen Barbado's Beboere en Kaarde til Belønning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Den store Elephant, som holdtes i Menageriet i Petersborg, og var den længstlevende af de ni, som Catharina den Anden havde faaet fra Persien, er ved Døden afgaaet. Ved dette Dødsfald er der blevet en god Post vacant, men desværre kun for en - Elephant. Dens aarlige Underholdning kostede 2000 Rubler. Hvor mangen en ønskede sig maaskee ikke i dette Øieblik forvandler til et saadant Dyr, J Trondhjemsavisen fremsættes følgende Spørgsmaal til Besvarelse: Den mindreaarige A. sælger med Kurators Samtykke sin Eiendoms Gaard til B., og denne pantsætter den derpaa til C. Naar nu Pantsætteren B. forsømmer i rette Tid at indkalde A. med Kurator for Notarius Publikis, og A. derefter reklamerer Handelen om Gaards kjøbet som uefterrettelig, skal da C. tabe sin Panterettighed, og følgelig Capitalen, naar B. intet eier udenfor Pantet? - Man kan tænke sig Tilfældet mueligt, at den Mindreaarige, som endnu lever og reklamerer Eiendommen, har solgt den for 50 og flere Aar siden, og at den derefter har gaaet igjennem mange Sælgeres og Kjøberes Hænder, hvad gjør nu den nærværende Panthaver til sin Betryggelse, naar han ikke engang veed at Eiendommen engang i Tiden har været solgt af en Mindreaarig, som endnu lever og lurer paa at faae den for ingen Ting tilbage? - Man vil svare, at den Mindreaarige ved at sælge faaer Valuta, men faaer han da ikke det samme ved at pantsætte, og endda er Pantsættelse ikkun Veien til Afhændelse, følgelig maa jo det første være værre end det sidste, hvoraf endvidere følger at Salg er en ligesaa vigtig Penge=Kontrakt som Pantsættelse. J Rusland er der nu lagt en betydelig Told afgivt paa alle Franske Vine, som indføres i Riget. Curiosa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
For at faae Fortsættelsen af den udødelige Suhms historiske Værker trykt, tilbød man adskillige Forlæggere i Kjøbenhavn Manuskriptet gratis og endnu oven i Kiøbet en Gratification af 8 Mk. for hvert trykt Ark. Men desuagtet fandtes der dog en Tidlang ingen, som troede sig istand til at kunne indgaae en saadan Accord. Holmskjolds kostbare Svampeværk, som han havde arbeidet paa over i tyve Aar og som Alt i Alt maaskee havde kostet ham 20,000 Rdlr., da han endog betalte 1 til 2 Rdlr. blot for Jlluminationen af hvert enkelt Kobber, blev kjøbt af Agent Gyldendal paa den afdøde Forfatters Auction for noget over 900 Rdlr., og efter Gyldendals Død overlod hans Bo det til en anden Boghandler for de udlagte Penge. Hvert Exemplar af dette Værk koster nu 80 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Medens alt dette skede i Dannemark fik Göthe i Tydskland for sit bekjendte lille Skrivt: Hermann und Dorthea, som kun bestaaer af tusinde Linier, 1 Rdlr. for hver Linie eller 1000 Rdlr. for det Hele i Honorarium af Forlæggeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-13
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Nyeste S. Filderie
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Blandede Nyheder. Modemesterne i Kjøbenhavn have nu faaet Ordre at indhente hos alle Huuseiere Efterretning om de Blinde og Døvstumme, der boe i deres Huse. Navnet, Alderen og Sygdommens Aarsag anføres. paa egne dertil indrettede trykte Lister, som leveres dem i dette Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
En Underofficier i Vestindien har villet anfalde een af sine foresatte Officerer, og skal nu derfor transporteres som Arrestant til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Efterat det allerede Dagen tilforn havde stormet meget stærkt, steg Floden ved Tønningen d. 9 d. M. saa høit, at de Skibe, der laae for Anker, i Havnen, bleve løsrevne, og at det ene Skib slæbte det andet med sig, naar Ankeret ikke vilde løsne, brast Tougene. Da Dagen brød frem, saae man, at 50 til 70, store Skibe, samt endeel forskjellige Smaafartøier vare drevne op paa Kysten og laae sammenklyngede i een Klump. Nogle af disse Skibe havde mistet Mast, Bogspryd, Roer &c. Næsten alle havde mistet eller maattet koppe Ankeret, for at vikle sig løs fra Klyngen. Det ene Anker var snoet i det andet. Masterne af de sjunkne Fartøier rage endnu frem. De bristende Touges og de knækkende Masters Knagen saavelsom Skibsfolkenes Skrig aabnede i Havnen, et meget sørgeligt Optrin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Ogsaa i Kiøbenhavn og dens Omegn rasede samme Nat en meget heftig Storm. Paa Rheden stødte nogle Skibe paa Grund, og et lidet Fartøi med Meubler, som vare bestemte til et Lyststed udenfor Staden, sank aldeles. Ved Helsingøer, blev en Galease slaaet ganske i Stykker; et stort tremastet Skib satte paa Grund, en Nordbaad kantrede, og en anden mistede sin Mast. Hr. Kammerjunker v. Brockdorf, der har staaet ved Garden til Fods, er bleven udnævnt til Toldinspecteur i Weile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
J den Jversenske Avis anføres, at der, efter Rygtet, skal i Nyboder opføres en Bygning til et nyt Søqvæsthuus, og at det gamle paa Christianshavn, skal overlades til en Kjøbmand. - Ligeledes skal der, efter Sigende, ved Landeværnet ansættes Regimentsqvarteermestere. Der har allerede længe været talet om, at der skal sendes en Skarpretter til Bornholm, for der at henrette en Kone, som er dømt fra Livet, og ligeledes, at der skal komme et Ægtepar herover fra Jsland, som ogsaa er dømt fra Livet, og som skulde henrettes her, fordi der ikke haves Leilighed dertil derovre. Manden har ombragt sin forrige Kone, og Konen sin forrige Mand, med gjensidig Medvirkning, for at kunne ægte hinanden. Jmidlertid synes det dog ikke sandsynligt, at de ville blive førte herover, saalænge Norge ligger nærmere til Island end Kjøbenhavn, og det første nok heller ikke mangler Skarprettere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Jmellem Steffens og Stephanson i Trondhjem har der vel en Tidlang været Vaabenstilstand, men nu veier Blækfanen igjen i den Trondhjemske Adresseavis. Stephanson har fremsat Spørgsmaale, disse Spørgsmaale have avlet et Svar, og dette Svar atter et Svar. Steffens gaaer i sit Svar ud paa at overbevise sin Modstander om letsindig Overilelse, - Dumhed - og Strafværdighed. Aarsagen til den paa ny brudte Fred er egentlig den: at Stephanson i Jan. Maaned d. A. indberettede til Stiftet, at der grasserede Mæslinger i Trondhjem, hvorimod Regimentschirurg Steffens tog til Gjenmæle. Da der nu saavel i forrige som denne Maaned har raset Skarlagensfeber i Trondhjem, saa gjorde Stephanson, det Spørgsmaal, om det, han har sagt, endnu er Hvishvas og Dumhed? Derpaa svarer Regimentschirurgen ham blandt andet: dersom den nu indtrufne Skarlagensfeber kan undskylde ham for, hvad han har sagt for et halvt Aar siden om Mæslinger, saa kan han med ligesaa god Grund, naar han engang drømmer og Jldebrand, springe op paa Christianssteen, affyre Brandcanonerne, faae Klokkerne derved til at klimte, Vægterne til at pibe, Trommerne til at røres &c. &c., og, naar man i Harme over saadan utidig Angest og Galskab irettesætter ham, undskylde sig, naar der et halvt Aar derefter uheldigviis indtræffer. Jldebrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Hr. Kjøbmand Gram er bleven udnævnt til Svensk Consul i den afdøde Gustmeyers Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
J et Tydsk Tidsskrivt anføres, at Senatogerne i Florenz, og blandt disse Oldinger paa 70 Aar, kyssede ved Hyldingsceremonierne i Augusti 1803 det Fireaarsbarn, som skulde hyldes, paa Haanden!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Præsten Zahn i Delitz har udgivet paa Tydsk Oplysninger, om de Gothiske Sproglevninger i Neapel og Arezzo, som et Jndledningsskrivt og Bilæg til Ulphilas. Han er ivrig sysselsat med en fuldstændig Udgave af denne Forfatter. Han har til dette Brug forskaffet sig en af Jhren besørget Afskrivt af Coder argentens i Upsal, som er 1400 Aar gammel, og efter et Øienvidnes Beretning, allerede 1784 var halv fordærvet. Sært nok, at man i Tydskland arbeider saa ivrigen paa de Gothiske Oldsagers Studium, medens man i Dannemark, som den nærmere vedkommer, synes temmelig ligegyldig derfor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Der er nu paa Fransk udkommet en elegant Beskrivelse over Trollhætte Canalen, ved A. C. Skjøldebrand. Af denne sees, at denne Canal ligger 168 Svenske Fod høiere, end Nordsøen. Det med saa frygteligt et Brag nedstyrtende Vand opløses i Skum og Dunster, i hvilke sidste man bestandig, naar Solen skinner, kan see en Regnbue. Allerede Gustav J. foreslog Stænderne, at forene Østersøen med Nordsøen, paa det man, naar Dannemark eller Hansestæderne skulde spærre Sundet, kunde komme fra den ene Søi den anden. Men denne store Jdee blev ikke bragt til fuldkommen Modenhed, førend man endelig, under Gustav III. Regjering, fik aabnet en Subskription, hvorved endeel Svenske Patrioter i en Tid af fjorten Dage gjorde et Sammenskud af 750,000 Rdlr., bestaaende af Actier, hver paa 100 Rdlr. Regieringen forundte dem store Rettigheder til Sluserne. 1000 til 1200 Soldater skulde aarligen arbeide paa Værket; man skulle have det fornødne Egetræ og 800 Centner Krud af Kongen. Men inden sex Aar skulde Canalen, 6 1/2 Fod dyb, være færdig. I det syvende Aar var den ogsaa virkelig færdig, og af de subscriberede Penge havde man kun brugt 358,988 Rdlr. Den 15 Augusti 1800 saae man det første Skib seile igjennem Canalen, en Ting, som man indtil den Tid havde anseet for umuelig J Aaret 1802 var der allerede gaaet 1380 Skibe derigjennem. 3 Allerede for adskillige Aar siden bekjendtgjordes i det Asiatiske Magazin i Londen, at man i Jndien, nemlig i Decan, ikke langt fra Aurangabad, i Bjerget Ellora havde opdaget meget mærkværdige underjordiske Huler. Denne Bekjendtgjørelse bevægede en Engellænder, navnlig Jones, til at reise til Indien, for nøiere at undersøge disse underjordiske Mærkværdigheder. Ved hans Tilbagekomst meddeelte han en Beskrivelse derover med 24 Kobbere, Efter dette Værk trækker sig denne underjordiske Hvælving igjennem Bjerget Ellora, som danner et Granitfield, i en Strækning af nogle Mile. Man finder i samme i en Hule, som har 3 til 4 Etager, de prægtigste Sale, Colonader &c., som alle ere bygte og opførte i den høieste Stil og den ædleste Smag. Alle Ziraterne i Salene og paa Seulerne ere udhugne med Meisselen og forsynede med de skjønneste Basreliter. De Statuer, som findes i samme, ere collossalske og dristige, af Menneskehænder fuldførte, Arbeider. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
i Jndien haves ikke mindste Spor til, hvilke Nationer de kunne tilskrives. Det syntes imidlertid ikke usandsynligt, at disse store Sale og Forsamlingssteder have været bestemte til religieuse og hellige, ja maaskee endog til mystiske Ceremonier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-05-17
Medens den Engelske og Franske Regjering vedblive at føre Krig med hinanden, vise Privatfolk det venskabeligste Sindelang mod hinanden. Præsidenten Banks i London har sendt en Kiste, der var adresseret til ham og bestemt for en Fransk Lærd, til Frankrige. Kisten indeholder Naturalier, som Humboldt har samlet paa sin sidste Reise. Saaledes blev der ogsaa opbragt i Malta en Kasse med Mineralier, som tilhørte den afdøde Dolo mien. En Engelsk Officier kjøbte den, og sendte den paa sin egen Bekostning til Paris.