JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1782-10-11
Sidstafvigte 14. Jul. b. a. er ulovlig bortrømt Maren Niels Sogn, af hvad Aarsag, er noksom bekiendt; og da hun efter Beretning skal opholde sig, eller tiene, i Nærheden sønden Aalborg; saa bliver hun herved 3de Sinde i de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldet at møde ved bemældte Tveden, for først at giøre Reede og Rigtighed for hvad, hun sammesteds som Huusholderske har været betroet, og derefter modtage og annamme den af hende efterladte fyrre Kiste, som endnu og siden hendes Undvigelse har staaet under Forseigling, samt et hvidt Faar med dito Lam. Hvilke hendes Efterladenskaber i Udeblivelses Fald efterat denne Jndkaldelse er udløben, ved offentlig Auction bliver udbragt i Penge, for dermed at bestride de Udgifter, som hendes Undvigelse allerede har foraarsaget, for saavidt tilstrække kan. Aaes den 2. Octobr. 1782. Hans Sæbye.
Jyske Efterretninger, 1782-10-11
NB. T.
Jyske Efterretninger, 1782-10-11
Ja Kiøb- og Handelsmand Erich Høeg i Hiørring efter forhen gjorte Publication udi Aalborg Avi ei er skeedt antageligt Bud paa sin iboende Gaard i bemældte Hiørring, saa bliver end videre hermed i berørte Aalborg Avis bekiendtgjort, at bemældte Erich Høegs iboende Gaard endnu er tilfals, og underhaanden kan bekommes hos ham Fredagen den 25 Octobr. førstkommende om Formiddagen Klokken 11 Slet, og da enten til Kiøbs eller Leie, med eller uden Markjord, ligesom best accorderes kan. Hiøring den 28. Septembr. E. Høeg.
Jyske Efterretninger, 1782-10-11
P.M. O der Sohngaardsholms Gods, er Natten imellem Fra Bonden, Claus Pedersen i Søndertranders unden 20 og 21. Septembr. sidst bortkommet i sort Hoppe, 6 i 7 Aar, af Tegning med en hvid Ford paa det venstre Forbeen og en liden Stierne i Panden; samme Hoppe, som i Foraaret blev kiøbt fra Storevorde, har Bonden flittig eftersøgt her omkring i Egnen, men til denne Tid ingen Efterretning derom erholdet, og er det slutteligt, at et ondskabsfuldt Menneske, som har faret Landeveien paa den Tid, har bortstiaalet samme, Enhver som ikke attraaer onde Gierninger skiulte, anmodes derfore paa det kiærligste, at anholde den eller dem, som med bemældte Hoppe maatte antreffes, indtil i Hændehaveren deraf fremviser Hiemmel, og derom med Posten ufrankeret pr. Aalborg, tilmælde mig, da Vedkommendes Vigilance herudi skal med Erkiendtlighed blive paaskiønnet. Sohngaardsholm den 26. Septembr. 1782. Høst, Fuldmægtig. Øl gen Klokken 10 Slet skal ved offentlig Auction, som hos Nandagen den 14. Octobr. førstkommende om Formiddades udi afgangne Raadmand Johannes Gleerups iboede Gaard her i Aalborg, 3die og sidste Gang opbydes, for til Høistbydende, at bortsælges: 1) Bemældte Raadmand Gleerups og hans efterlevende Enkes fælleds Boes tilhørende Gaard, beliggende paa Brede gades nordre Side og Hiørnet af Slotsgade. 2) Stervboets tilhørende 15 Leievaaninger, hvoraf 9 ere liggende paa østre Side i Peder Barkes Gyde, og betegne de No. 589, fire paa østre Side i Svingelen, betegnede med No. 333. og 334., en paa østre og søndre Side Hielmerstald, betegnet Nr. 452., og en vesten Vandbroen, paa Ahlgadens søndre Side, betegnet No. 469. Ligeledes bliver bemældte 14. Octobr., saasnart foranførte Eiendomme ere bortsolgte, foretaget Auction over Stervboet, Medailler, item Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Por Ind- og Udboe, bestaaende af Guld og Sølv, hvoriblandt nogle celain, Glas, Steentøi, Skilderier, Kobberstykker, Trævahre, Linnet, Gang= og Sengeklæder, Geværer, Bøger, saa og en meget smuk Kareth med Speilglas udi, samt en Deel andet meere over hvilket alt trykte Fortegnelser ere afgivne med disse her fra Bogtrykkeriet udgaaende Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Fra Leiren ved Gibraltar den 17 Sept. Den 14 Septembr. er i vor Beleiringshistorie ved en saa uformodentlig, som stor Ulykke bleven mærkværdig. De 10 færdige svømmende Batterier, hvorpaa man satte den største Tillid, have neppe i 24 Timer udholdt imod Elliots gloende Kugler og Bomber. Den 13 om Formiddagen Klokken henimod 10 bleve de bragte for Anker imellem den gamle og nye Moto, 250 Favne fra Fæstningen; strax derpaa blev gjort en forskrækkelig Jld baade fra vore Linier paa Landsiden, de svømmende Batterier og tillige fra Fæstningen, og om Morgenen derefter stode alle de svømmende Batterier i lys Lue, hvilke deels fløie i Luften, deels sank til Grund.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Amsterdam den 5. Octobr. Med Breve fra Paris have vi ogsaa her faaet den ubehagelige Efterretning, at alle 10 svømmende Batterier, ere, da de den 13 i forrige Maaned begyndte med deres Jld imod Gibraltar, opfløie i RøgNederelv den 9. Octobr. Angaaende Gibraltars Beleiring, og i sær om de svømmende Batteriers Ødelæggelse, seer man adskillige Breve, fra Paris, af hvilke følgende endnu ubekiendte Omstændigheder anføres, nemlig at det Spanske Forliis har været langt større, end man i Førstningen troede. Den 9 Septembr. begyndte Landbatterierne at spille paa Gibraltar. Deres Jld gjorde saadan Virkning, at Spanierne haabede, i Fald de svømmende Batterier gjorde deres saa got, skulde Elliot snart capitulere. Den 13 Septembr. bleve de svømmende Batterier uden Besværlighed bragte for Anker, og om Formiddagen Klokken 9 begyndte de med deres Jld. Disse førte alt i alt 193 metal, og 150 jern, Kanoner, allesammen 24 Punder, og Jlden af alle disse Kanoner og fra Landbatterierne forestillede det grueligste Skuespil. Engelænderne begyndte derpaa Klokken 11 at skyde med gloende Kugler, og af 110 Kanoner kastede de en vedvarende Hagel at Kugler paa de svømmende Batterier, som deraf kom i største Uorden. Mange af de gloende Kugler fløie ind i Skydehullerne, og Jlden greeb allevegne om sig. Saa længe det var Dag, kunde de nok holde vedlige med at slukke Jlden, men om Aftenen Klokken 6 fløie allerede 3 af disse Batterier i Luften med alt, hvad der var paa dem. De andre vilde afskiære deres Touge, for at drage sig tilbage, men det var forgiæves. Master, Sei og Strikker, kort, alting var forbrændt; man kunde umuelig komme tilbage, og Kugel=Hagelen holdt idelig ved. Man sendte saa hastig, mueligt var, Chalupper til at redde Mandskabet. Printsen af Nassau, som havde mistet de fleeste af sine Folk, kastede sig tilligemed nogle Oficerer i en af disse Chalupper, og 152 Mand stege i en anden; men just da de vilde drage bort, faldt en Engelsk Bombe ned, slog Challuppen i Siunk, og intet Menneske kunde reddes. Den 14, om Morgenen Klokken 4 fløie atter 4 i Luften; Klokken 8 stode de sidste i Lue, og sank strax. Tabet paa Mennesker meenes at være imellem 150 og 2000 Mand. Kiøbenhavn den 5. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Hs. Majestæt Kongen har forundt et Handels Jnteresfentskab i Glykstad en Octroy paa 30 Aar, i Kraft af hvilken bemældte Interessentskab, foruden adskillige Friheder i Henseende til Fragtfarten, Robbe= og Hvalfiskfangsten. ogsaa har faaet denne, at det til dets Handelsdrifts Fornødenhed maae ved Actier oprette en Fond af 200000 Rdlr. Directeurerne ved dette Handelselskab ere: Geheimeraad og Canzler ved den Glykstadske Lands=Regiering, Hr. Adolph Gottlied v. Eiben, og Kammerherre og Regieringsraad, Hr. Christoph Hartwig v. Lowtzow. Hs. Excellence, Hr. Geheimeraad, Grev Adolph Siegfried von der Osten har i Tisdags første Gang taget Sæde i Høiesteret som Justitiarius.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Helsingøer den 11. Octobr. Den 7, hujus ankom fra Østersøen 8 Danske Skibe fra Kiøbenhavn til Norge. Den 8 ankom fra Nordsøen i Kongel. Svensk Fregat paa 30 Kanoner fra Gothenborg til Carlscrone, og 8 Skibe af adskillige Nationer til Østersøen. Samme Dag ankom Hr. Cancellieraad Tybring med den Norske agende Po med 2 Læs fra Kiøbenhavn over Sundet til Norge. Den 9. indkom fra Nordsøen i Dansk af Cappel fra Christiania til Kiøbenhavn, og gik til Seils Capit. Jacob Nielsen af Sønderborg, fra Marseille til Kiøbenhavn. Den 10, indkom fra Nordsøen, Capit. Jan Cornelis af Dragøe fra Amsterdam med Stykgods til Kiøbenhavn. J forrige Uge er efter Beretning i stærk Storm forulykket paa Svenske Wallen ved Warberg Skipper Møller af og fra Frederichshald til Kiøbenhavn destineret, ladet med Bræder og Tømmer, Skibet og Ladningen er aldeles forloren, Skipperen tilligemed sin Kone, som og var om Bord, ere ynkelig omkommet tilligemed heele Besætningen, undtagen 2 Matroser og 1 Fruentimmer, som var Passager, er bleven levendes bierget fra Vraget. Samme Dag indkom fra Nord= og Østersøen 28 Skibe. J Sundet ligge 110 Skibe af adskillige Natsioner, som til Nordsøen ere destinerede, deraf 2 Kongel. Engelske Convoy=Fregatter, 1 Snov, 1 Kutter, 1 Kongel. SvenFreaat, 2 Hollandske Convoy Fregatter og 57 Engelske Koffardieskibe. J Havnen er nu aldeles intet Fartøi ankommet med nogen Slags Proviant, som er meget begierligt, allerhelst Smør og Flæsk.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Aalborg den 17 Octobr.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Sidstafvigte 19. Søndag efter Trinitatis (som forrige Gang blev forglemt) blev her i Byen af den tilvoxende Ungdom confirmerede: J Budolphi Kirke 6 Drenge og 15 Piger, og i Frue Kirke 9 Drenge og 16 Piger, tilsammen 46.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Til Hielpe-Cassen. Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Den 14 hujus blev Hr. Wandall leveret i Bancosedler. Den 17, befandtes ved Cassens Aabning i Papiir. 2 Bancosedler Er 13. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Fra Jagten, Postillionen, beliggende fortøiet uden H. A. ) for min Plads, have tyvagtige og ondskabsfulde Menneskeer bortstiaalet et nyt Anker med Stokke paa, hvorudi Touget var istukket, og afkappet Touget ved Stæget. Hvo om samme kan give Oplysning, loves en resonabel Douceur, og deres Navn fortiet om forlanges. Aalborg den 16 Octobr. 1782. Hans Andreasen.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Tisdagen den 8. Octobr. er paa Veien fra Sønderup til Aal- borg tabt en stor rund Æske, indsyet i graat Lærred. Finderen heraf ombedes venligst at levere samme her til Bogtrykkeriet imod en resonabel Douceur. Ja mange have været begierlige efter at lære den nætte Videnskab, som jeg formerer udi, og med Sandhed forsikrer, at intet mig saa konstigt kan forevises af Kmplings Arbeide, jeg jo samme kan forfærdige og fralære mig, da jeg nu har faaet nogle ledige Timer, tilbyder jeg min Jnformation til dem, som have Lyst til samme; mit Logis er hos Sr. Smith paa Hiørnet af Vestergade. Aalborg den 16. Octobr. 1782. Kirstine Lind.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Hvo som skulde have en Bilægger Kakkelovn paa halvandet Skippunds Vægt, kunde mælde sig i Bogtrykkeriet. Valle Laursen Grindsted, som er Wraae Gods tilhørende, bortgik af sin Tieneste hos Bonden, Just Christensen, i Suldsted Sogn og Bye den 1. hujus, og ikke siden haver været at opspørge, hvorfore han herved efterlyses med Begiering, at de, som mældte Palle Laursen maatte forekomme, ville hannem anholde, og derom give (S. T.) Hr. Greve Holck paa Wraae i Wensyssel Efterretning, da han strax skal vorde afhentet, samt alle Omkostninger og Uleilighed betalte. Benævnte Deserten er 19 Aar gl., omtrent 62 Tomme høi, efter hans Alder bred, af Skuldre, rundagtig af Ansigt, bruunt Haar og Øinebryne, hastig og frit talende. Ved Undvigelsen var han iklæd en gl. blaa Rye Kiortel, en brun og hvid ruderet Undertrøie, og dito Brystdug, et Par guule Skindbuxer med smaa sølv Knapper, et Par hvide ulden Strømper og Skoe med glatte messing Spænder, samt Hat paa Hovedet. Wraae den 15. Oct. 1782. Saasom Velærværdige Hr. Anders Knie, forhen Sognepræst for Tødsøe og Eerslev Meenigheder i Nørre Herred paa Morsøe under Aalborg Stift, er ved Døden afgaaen, saa indkaldes herved 3 Gange i Rad i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og de Aalborgske Jydske Efterretninger, (saasom Boet ikke formaaer at bekoste andet Proclama,) den sal. Mands respective Arvinger, der alle ere Dødsfaldet bekiendt, og de fleeste opholde sig i Siælland, at de behagelig vilde møde, eller møde lade, i bemældte Tødsøe Præstegaard 6te eller 12te Uges Dagen, som er den 18, hujus og 29. Novembr. førstkommende, for at opagte deres Tarv ved Skiftet. Galtrup Præstegaard den 7, Octobr. 1782. J. Panum, Jeg underskrevne, Kongel. privilegeret Cabmets Forgylder og Lakerer, bekiendtgiør herved, at jeg forfærdiger den nye opfundne Glands Metal=Forgylding, der er meget bedre end den saa kaldede ægte Guld=Brunering, ligesom og alle Slags LakeerArbeide ligesaa got som den Chinesiske. Liebhaberne af saadant Arbeide vilde behage at adressere sig til mig, boende paa Algaden i Aalborg No. 372. H. From.
Jyske Efterretninger, 1782-10-18
Sidstafvigte 14. Jul. h. a. er ulovlig bortrømt Maren Nielsdotter, som tiente for Huusholderske ved Tveden i JersleSogn, af hvad Aarsag, er noksom bekiendt; og da hun efter Beretning skal opholde sig, eller tiene, i Nærheden sønden Aalborg; saa bliver hun herved 3de Sinde i de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldet at møde ved bemældte Tveden, for først at giøre Reede og Rigtighed for hvad, hun sammesteds som Huusholderske har været betroet, og derefter modtage og annamme den af hende efterladte fyrre Kiste, som endnu og siden hendes Undvigelse har staaet under Forseigling, samt et hvidt Faar med dito Lam. Hvilke hendes Efterladenskaber i Udeblivelses Fald efterat denne Jndkaldelse er udløben, ved offentlig Auction bliver udbragt i Penge, for dermed at bestride de Udgifter, som hendes Undvigelse allerede har foraarsaget, for saavidt tilstrække kan. Aaes den 2. Octobr. 1782. Hans Sæbye.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Handels=Efterretninger. Neapolis den 10. Septembr. Fra 1. Maji 1781. til Udgangen af April. 1782. ere her 52 Danske Skibe ankomne, til sammen 2769 Commerce Læster drægtige. Den Danske Skibsfart har altsaa her meget tiltaget. Upaatvivleligen er det Krigs urolighederne, som for en stor Deel giøre, at dette Flag nu meere end tilforn sees i vores Farvande, men den Tiltroe, det formedelst vore Søefarendes Duelighed og Redelighed har tilvundet sig, er en sikker Grund til at formode, at den Danske Skibsfarts Anseelse i disse Havne ikke vil være bunden til de nærværende Krigsuroligheders Varighed. Marseile den 13. Septembr. Her gives mange Fragter, for ucutrale Skibe til de Franske Øer i Amerika, da man mangler egne Franske Skibe. Man foredrager de Danske for alle andre til denne Fart. Her ligger forskiellige derhen bestemte Svenske Skibe under Ladning, da man ikke har Danske Skibe nok. Alle disse Expeditioner foretages for neutral Regning, og betales meget vel.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Paris den 20 Septembr. Paa den her værende Kongelige Danske Gesandts Forestilling, angaaende den, Natten imellem den 19 og 20. August., i Bourdeaux foretagne voldsom me Matros=Presning, har det Franske Ministerium til bemældte Hr. Gesandts Fornøielse erklæret: at alene Nødvendigheden havde tvunget Regieringen til at lade i Bourdeaux giøre de strængeste Eftersøgninger, for at forekomme en overhaandtagende Misbrug, da Franske Matroser hobeviis tage deres Tilflugt til de neutrale Skibe, for at unddrage sig Krigstienesten. De fremmede Matroser, som ved denne Leilighed ogsaa vare tagne, vare tildeels allerede udleverede, og skulde endnu uden Ophold blive udleverede, og var det i øvrigt den Franske Regierings Hensigt, at lade neutrale Skibe fremdeles nyde den selvsamme Behandling, som de hidindtil have nydt i de Franske Havne uden allermindste Forandring.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Da den Kongelige Gesandt ved samme Leilighed besværrede sig over den Embargo, som saa til blev paalagt Danske Skibe i de Franske Havne, hvorved deres Redere uden Opreisning maatte lide meget Tab, saa gav Ministerium ham tilkiende, at der var udstædt befalinger, til at for Fremtiden Farten for neutrale Skibe i enhver Henseende skulde være fri og ubehindret, naar der handledes om Convois de cabotage.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Bourdeaux den 14. Septembr. Ankomne Danske Skib. den 29. August. die Liebe, Skipper B. Lorenzen, kom fra Nantes, gaaer til Kiøbenhavn; den 4 Septembr. de 2 Brødre, Skipper A. Thorgrimsen, kom fra Jrland, søger Fragt.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Madrid den 24. Septembr. Den Beretning, som Hoffet i Dag har ladet bekiendtgjøre om de svømmende Batteriers ulykkelige Skjæbne, mælder udtrykkelig, at Planen har været, at adskillige Divisioner af Bombardeer= og Kanon-Chalupper skulde tilligemed de svømmende Batterier beskyde Fæstningen, derved giøre Angrebet saa meget muelig almindelig, og de skulle lade Besætningen hverken Rolighed eller Sikkerhed; men denne saa nødvendige Plan havde formedelst de opkomne hæftige Stormvinde og den høie Søe ikke kunne blive udført. Meget vigtige Besværligheder havde ogsaa forhindret, at nogle Linieskibe havde gjort en Diversion ved Spidsen af Europa, og deraf har Følgen været, at alle de fiendtlige Batterier, som ikke vare udsatte for vore Landbatterier, havde rettet deres heele Jld af Bomber, Granater, Kartætsker og gloende Kugler blandt hvilke have været 42 Punder, ) imod disse 10 svømmende Batterier.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Af denne Hofberetning seer man ogsaa, at de saa berømte svømmende Batterier ikke have været af eens Størrelse og Betydenhed, som sees af følgende ægte Liste paa dem, nemlig: 1) Pastora paa 24; 2) Tallapiedra paa 23, 3 Den første Paula paa 23: 4) Rosario paa 21; 5) St. Christophal paa 13, f) Prinz Carl paa 10; 7) St. Juan paa 9. 8) Den anden Paula paa 93 9) St. Anna paa 9 og 10) Af Smerterne paa 7, Kanoner. Mange af de allerede ommældte Omstændigheder blive ogsaa her bekræftede, nemlig, at saa længe det var Dag, gik Jldens Dæmpelse got fra Haanden; at General Elliot har skudt nogle af de Barker, som vare fulde med reddet Mandskab, i Grund o. s. m.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Antallet paa de Fanger, som Gouverneur Elliot har gjort ved sine udsendte bevæbnede Barker, angives paa 335, af hvilke de Saarede blive got pleiede i Fæstningen. Overalt sætter denne Hofberetning Landtroppernes For tiis paa 86 Døde, 236 Saarede, 292 Fangne, og 105 Savnede. Forliset paa Matroser var endnu ikke at bestemme.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Triest den 1. Octobr. Ordet gaaer, at nogle Magnater i Reder=Ungarn havde faaet befaling, paa deres Godse at holde alt, hvad som behøves til Russiske Troppers Jndqvarteering, i Beredskab. Der skal og være gaaet befaling til Pest, at der i en Omkreds af 10 Jtalienske Mile hverken maae pløies eller saaes. Hvad disse Marker da kunde indbringe, skal Jordeierne gotgiøres i rede Penge.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Paris den 7 Octobr. Det skal have sin Rigtighed, at Hertugen af Crillon, har givet den Erklæring fra sig, at han, dersom den combinerede Flode iagttager sin Pligt, vil sætte sit Hoved til Pant paa, at han vil nøde Gouverneur Elliot til at capitulere. Derimod skal Hertugen af Choiseul, da han nyelig i Versailles blev spurgt: Hvad han meente om denne Beleiring, have svaret, Man vil aldrig indtage denne Fæstning. Førend 8 Dage gaae forbi, maae noget Mærkværdigt. være foregaaet imellem begge Floderne, og man vil forundre sig over Admiral Howes Dristighed, om han med nogle og 30 Skibe vil angribe den combinerede Flode, der bestaaer af fleere end 50 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Man seer et Udtog af en Journal fra den i Leiren for Gibraltar sig befindende Baron v. Falkenhavn, hvori bliver mældet, at det hver Nat har kostet Beleirerne mange Mennesker.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Wien den 9. Octobr. J Henseende til de krigske Optrin ved de Tyrkiske Grændser kan man nu mælde, at ved det talrige Korps af Kroaters Jndrykkelse i Bosnien have de der værende Tyrkiske Grændse=Undersaatter med deres Familier, Qvæg og Gods flygtet ind i det Inderste af Landet, og følgelig bleve de tomme Huuse i 30 Tyrkiske Landsbyer lagde i Aske Warschau den 9. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Alle Efterretningerne fra de Tyrkiske Grændser taleom store Krigs Udrustninger, som man med stor Jver foretager sig i alle Tyrkiske Provinter. Der skal komme mange Tropper fra Asien til Europa.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Polske Grændser den 9. Octobr. Man taler om en haarnakked og blodig Trefning, som i Crimm skal være forefalden imellem et Corps Russiske Tropper af 15000 Mand, og en Tartarisk Armee under en Fætters af den nye Chans Anførsel, og hvorved de Russiske Tropper have beholdt Seieren.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Amsterdam den 12. Octobr. Ved Postens Afgang udbredte sig her det Rygte, at Lord Howe lykkelig var kommen til Gibraltar; men denne Beretning behøver endnu Bekræftelse.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Haag den 12. Octobr. Den unge Officeer, som her sidder i Fængsel, hedder, de Witte, og er Hollandsk Fændrik. Han skal have sendt en Plan over Batterierne og en nøie Optegnelse paa Skytter, saa og Tallet paa Landmilitien paa ØenSchouwen, til Engeland; han skal og nu have forsøgt at bringe sig selv af Dage, hvorfra han dog er bleven forhindret; nu har han faaet dobbelt Vagt. Man siger ogsaa, at en Engelsk Ingenieur strax har forladt Øen Schouwen, da bemældte Fændrik blev arresteret.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Leiden den 12. Octobr. De nyeste Breve fra Madrid forsikkre, at Beleringen for Gibraltar skal for Alvor fortsættes. Man vil derved bruge mange Kanonbaade, hvoraf enhver fører 2 Kanoner. Disse skal søge at giøre den Bresche fuldkommen, som de svømmende Batterier havde begyndt. Efter Breve fra St. Roch den 21, i forrige Maaned havde Engelænderne oprettet et Batterie paa Courtinen, hvilket commanderede de meest fremrykte Spanske Linier; men Hertugen af Crillon havde ladet gjøre en saa levende Jld paa det, at Engelænderne maatte forlade det.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Helsingøer, den 18 October. Den 14de Oct. ankom fra Østersøen 35 Skibe af adskillige Nationer, deraf 3 Engelske fra Petersborg. Samme Dag gi til Seils til Nordsøen 115 Skibe af adskillige Nationer, deraf 45 Svenske fra adskillige Stæder i Østersøen til Holland, Engeland, Frankerig og Portugal, adskillige Danske fra Østersøen, Nord til Holland, Middelhavet og Norge, Resten meest under preusisk og keiserlig Flag. Den 15, hujus ankom fra Østersøen, 54 Skibe af adskillige Nationer, deraf nogle Hollandske, som skal under Hollandsk Convoy gaae til Holland; samme Dag gik 25 Skibe til Seils til Nordsøen, meest Danske til Norge, og Svenske til Gothenborg og Marstrand, saa indkom og fra Nordsøen, 1 Fregat af og til Danzig fra London. Den 16, indkom fra Nordsøen 3 Engelske fra London og Leverpol til Riga og Petersborg, 2 Hukkerter af og til Kiøbenhavn fra Jsland med Fisk, ulden Gods og Kiød, 4 Danske fra Norge til Kiøbenhavn, 6 Dan skee fra Kiøbenhavn til Vestindien, Holland og Norge. Den 17. indkom fra Nordsøen 2 Engelske til Petersborg. J Sundet ligger 145 Skibe af adskillige Nationer, som til Nordsøen ere destinerede, deraf 2 Kongel. Engelske Convoy=Fregatter, i dito Snou, 1 dito Cutter, 63 Engelske Koffardieskibe, 1 Kongel. Svensk Convoy Fregat paa 40 Kanoner, og 15 Svenske Koffardieskibe, som skal gaae under sammes Convoy, 2 Hollandske Convoy Fregatter og adskillige Hollandske Koffardieskibe, som skal gaae under sammes Convoy. Den 15. hujus indkom i Havnen, Skipperne Jacob Madsen og Erich Brandt, begge her af Byen, fra Kiøbenhavn med Stykgods, 1 Fartøy af Hornbech fra Jylland med Brænde. Den 15, indkom Skipper Claus Rasmussen af og fra Cappel med Smør, Ost og Gryn. Skipper Niels Olsen af Hornbek fra Randers med Smør og Miød. Den 17, indkom Skipper Nor af Ærrøeskiøbing med Rug og Hvede, 1 Fartøi af og fra Cappel med Smør og Gryn.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Aalborg den 24. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Hans Majestæt har allernaadigst beskikket Hr. Professor Seyd lig i Odense at være tillige Lector Theologi ved Odense Gymnasium. Studiosus Axel Rosenkrantz Segelche at være Sognepræst til Tisted og Binderup Meenighed i Gislum Herred, og ligeledes confirmeret Studiosus Daniel Hop at være Capellan pro Persona til Øls, Hørbye og Døstrup Meenigheder i Hindsted Herred udi Viborg Stift.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Afsagte Dømme i Høiesteret.
Jyske Efterretninger, 1782-10-25
Torsdagen den 3. Octobr. 1782. No. 65. Herredsfoged Jens Laasbye Lynou contra Niels Cramer. Landstingsdommen bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostning ophæves. Til Justits=Cassen betaler Citanten, som Tabende, 5 Rdlr.