JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Corresvondent, Gouverneuren i Hamburg, Grev Hogendorp, forsamlede den 17de August de geistlige og verdlige Embedsmænd og andre anseete Jndbyggere i Staden og lod dem vide, at Vaabenstilstanden nu var udløben, og at Fiendtlighedernesnart vilde tage deres Begyndelse. Derpaa holdt han en Tale til dem, hvor han skildrede Keiserens Naade og deres Uværdighed, formanede dem til i Fremtiden, at vise sig som retskafne Undersaatter og endte med følgende Ord."Keiseren har betroet mig denne Stad. Jeg staaer ham inde for den. Jeg skal retfærdiggjøre det Valg, hvormed Hs. M. har beæret mig. Alle Indbyggere, som have grundede Besværinger at anbringe hos mig, skal jeg lade vederfares Retfærdighed, den strengeste Retfærdighed; men vee dem, som handle mod mine Befalinger, især dem, som forgribe sig paa franske Soldater; de skulle straffes efter Krigslovenes yderste Strenghed. Talen gjorde Jndtryk. - Til den udvortes Ordens og Roligheds Vedligeholdelse var tilforn, den 15de August, en Befaling bekiendtgjort, hvori Gouverneuren forbyder paa det strengeste alle Forsamlinger af Jndbyggerne paa Gaderne i Staden eller Forstæderne. Forsamling kaldes det, naar mere end 4 Personer staae hos hinanden; da skulde de med militair Magt drives fra hinanden, og hvis de ikke forføie sig bort paa første Opfordring, arresteres og skydes, eller, dersom de Skyldige ere Fruentimmer, pidskes og sættes i Fængsel. Tilfælde af et fiendtligt Angreb paa Staden, skulde Borgerne, naar Canonerne løsnes og Tropperne gribe, til Vaaben, holde sig hiemme inden lukte Dørre. Vise de sig paa Gaderne uden offentligt Kald eller Tilladelse, paagribes de og dømmes til Fængsel, eller efter Omstændighederne stilles for en Militair=Commission. Enhver Jndbygger, som træffes paa Voldene, de indre og ydre Værker, dømmes til Fængselstraf, eller, naar det skeer, under et Angreb, skydes uden Omstændighed. Enhver, som beviislig har udspredt foruroligende Rygter, eller ved Skrifter, Ord og Handlinger søgt at forstyrre den offentlige Rolighed, hæftes og stilles for en Militair Commission. Enhver Jndvaaner, som lægger Haand, paa en fransk Soldat, især naar denne er i Tienesteen, skydes. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Om Fiendtlighedernes Udbrud hedder det fra Hamburg: Den 18de brød Marskallen, Prindsen af Schmühl, op fra sine Cantoneringer. Fienden blev, efterat have lidt et temmelig betydeligt Tab, dreven tilbage paa alle Puncter. Man fratog ham nogle Fanger. De Danske have holdt sig bravt. Forrige, Nat lod Prindsen angribe de 3 Forskandsninger, som dækkede Lauenburg. 1800 Mand Jnf. og noget Cavallerie udgjorde Besætningen. Værkerne bleve indtagne med Bajonetten, uden at løsne et Flintskud. Fienden rømmede Staden og trak sig i største Forvirring tilbage over Stecknitz. Man har taget Nogle tilfange, hvoriblandt adskillige preussiske Officerer. De Franskes Tab bestaaer i hundrede for det meeste let Saarede, Fienden maa have mistet langt flere Folk. Mølun er ogsaa erobret fra Russerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Prindsen af Hessens Hovedqvarteer var til den 19de i Syck, men endnu samme Dag skulde der rykkes op uvist hvorhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Samme Formiddag, som Napoleon kom til Dresden, havde den herværende overordentlige østerrigske Gesandt, Grev Bubna, en lang Samtale med Hertugen, af Bassano. Efterat Keiseren havde nydt nogen Rolighed til Kl. 3 om Eftermiddagen, arbeidede han til sildigt ud paa Natten med den ham egne Virksomhed, Den 5te og 6te har Hs. Maj. ikke viist sig uden for sit Palais, men været meget beskiæftiget med Hertugen af Bassano, Grev Daru og Cheferne for Armee=Administrationens forskiellige Hovedgrene. Da Man maaskee inden den 15de kan faae Andet at tage vare, er Napoleonsfestens Høitideligholdelse bleven bestemt til den 10de.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Man forsikkrer almindeligt, at den keiserlige Garde al rede den 11te skal bryde op til sin videre Bestemmelse; men Gen. Jntendantskabet og Bureauerne flyttes tilbage, til Leipzig. Alle Lazarether ryddes i Dresden; de Syge og Saarede flyttes deels tilbage deels længere bort paa Elden. Befæstningsarbeidet fortsættes paa alle Sider med største Iver. - Til de fasteste Puncter af de nye, Elbforskandsninger høre Leiren ved Pirna og Værkerne, som ere anlagte paa begge Sider af Elben ved Kønigstein og Lilienstein. Disse tildeels Klippen selv aftvungne Forskandsninger, opvække sand Beundring og giøre Elbpassen paa denne Side som og den gamle Biergfæstning Kønigstein i Sandhed uindtagelige. Kongen af Neapel ankom den 10de August til München, hvorfra Hs. Maj. begiver sig til Storarmeen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
London, den 4de August. General Graham er i een af de sidste Fægtninger i Spanien bleven haardt saaret i Laaret ved et Skud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Grev Aberdeen afgaaer næste Fredag fra England til Tyskland. Toulønnerflaaden skal bestaae af 22 Linieskibe, af hvilke nogle føre 120 til 130 Canoner, og 10 til 12 Fregatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
En americansk Tidende indeholder en Depesche af 25de Juni fra Gen. Dearborn i Fortet Georges; han beklager deri Tabet af et Detaschement paa 570 Mand, hvoraf ikke en eneste er kommen tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Man troer at de til Østersøen afgaaende engelske Tropper skulle udgjøre Stralsunds Besætning og tiene de Svenske til Reserve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
(Af samme Blade.) Jfølge Efterretninger fra Paris af 3die August er Kong Joseph af Spanien for nogle Dage siden ankommen til Morfontaine, 4 Miil herfra, hvor hans Gemalinde sædvanligt har sin Sømmerresidents. Man regner, at der daglig døe 18 til 20 Mennesker, af Pesten paa Malta. Den angriber kun de Jndfødte; Englænderne nyde den fuldkomnste Sundhed. Jalt ere 450 Jndivider henrevne af Pesten siden dens Udbrud paa Øen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
En Søn af den berømte Madam Stal er for nylig bleven dræbt i en Duel i det Holsteenske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst., Dagen f. Av. s. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Efterat Gouverneuren paa Bornholm havde bragt i Erfaring, at Chefen for en svensk Orlogsbrig, Wantalitet kaldet, som krydsede mellem Bornholm og Christiansøe, havde forbuden Fartøier at komme fra Bornholm til bemeldte Fæstning og sagt Mandskabet paa de af ham anholdte Baade og Fartøier, at han var stationeret der for at hindre Tilførsel til Fæstningen, har Commandanten paa Christiansøe, i Følge modtagen befaling fra bemeldte Gouverneur, forlangt af Chefen for denne svenske Orlogsbrig Erklæring over Aarsagen, hvorfor han anholdte danske Fartøier og hindrede dem Adgang til Fæstningen. - Bemeldte Briacher, Capitain Cronstedt, har derpaa afgivet et saadant skrivtligt Svar: at Aarsagen hvorfor han anholdte Fartøier mellem Bornholm og Christiansøe var, at alle danske Fartøier skulde af ham opbringes. J Følge af denne Erklæring har Gouverneuren, hvis Pligt det er at vedligeholde den saa nødvendige Communication med Christianves Fæstning og at beskytte danske Skibe. de derværende Farvande, seet sig sat i den Nødvendighed at møde denne af bemeldte svenske Capitain Cronstedt udøvede offensive fiendtlige Handling med at give Ordre til fornævnte Brigs Foragelse. - Til den Ende er Capitainlieutenant H.C. Wulff den 24de Juli sidstleden Kl. 10 enhalv om Formiddagen udgaaet fra Christiansøe med 4 Kanonjoller, Kl. 11. enfierdedeel heiste bemeldte Brig svensk Flag og Vimpel og skiød et løst Skud, hvilket af Capitainlieutenanten blev besvaret. Kl. 11 trefierdedeel begyndte Ilden fra Kanonjollerne, da Briggen dreiede Bredsiden til og gav 2de fulde Lag, hvoraf 2de Kugler traf 2 af Kanonjollerne, men uden at giøre nogen synderlig Skade. Kl. 12 trefierdedeel afsendte Briiggen, en Officeer i et Fartøi under Parlementairslag med Forespørgsel, om Krig var erklæret mellem Danmark og Sverrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Capitain Lieutenant Wulffs Svar var: at eftersom Briggen, i Følge dens Chefs til Commandanten afgivne skrivtlige Erklæring, havde Ordre at opbringe alle danske Skibe og standse at Communication mellem Fæstningen og Bornholm, var ham (Capitain=Lieutenanten) tillagt Ordre at forhindre saadant. Briggen søgte nu med alle Segl og Aarer at undflye Nord efter og kom ved den tiltagende Luft Kl. 2 uden for Skudvidde. Kl. 3 indhentede Kanonjollerne atter Briggen, da Attaquen begyndte paa nyt og varede indtil Kl. 3 enhalv, paa hvilken Tid Briggen ved den stærke tiltagende Kuling atter undflyede. Efterat Briggen saaledes var fordreven uden for Christiansøe og dens Udskiær, vendte Kanonjollerne tilbage til Fæstningen, hvor de ankom Kl. 6.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Skipper Johan Peter Christopher Petersen fra Kiøbenhavn, der har ført en Handelshuset Nissen og Comp. tilhørende Kutter Erichine kaldet, og tilligemed 4 andre Skippere er af Fienden opbragt til Gothenborg og derfra retourneret til Aarhuus. den 8de d. M., har iblandt andet forklaret, at bemeldte hans Ste, strax af de engelske blev udrustet som Kaper og besat med 4 Karenader, for dermed at krydse under den jydske Kyst, i det af dem selv yttrede Haab derved at narre mange af de til Norge bestemte Skibe, siden det skulde føre dansk Flag. Dette Skib er circa 30 Fod lang, 4 Commercelæster drægtigt, ligger hallastet 3 Fod over Vandet, er hvidt malet i Bunden, derpaa sort med en guul Kant over Brekholtet, Overdelen med Skandseklædningen og Agterenden sort: Mast, Bugspryd og Stang derimod guult anstrøget, Kutter Takelage med nye Seil og en liden Jolle guult malet. - Forestaaende bekiendtgiøres herved til Advarsel og Efterretning for de Søefarende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
De Danskes Valg af Frederik den 1ste, Hertug af Holsteen og Christians Farbroder, blev vedtaget af de Norske, og denne Fyrste blev Konge over de 2 Riger, som siden altid har havt en og samme Souverain. - Da Olaus den 3die ved hans Fader Haken den 6tes Død havde Aaret 1380 forenet de to Kroner Danmark og Norge, besluttede Normændene, for Fremtiden at have samme Konge som de Danske. Efterat Christian den 1ste var bleven erkiendt for Konge i Norge Aar 1450, fornyede Norges og Danmarks Stænder, efter denne Fyrstes Kronning, ved en anthentisk Acte, de to Rigers Forening. Under Frederik den 1ste efterat alle Bevægelser til Christian den 2dens Fordeel vare neddyssede, overleverede Norges Stænder Aar 1532 til Kongen endnu en Akte, som bekræftede Foreningen af dette Rige med Dannemark. Endelig har Kongeloven, denne høitidelige og uforkrænkelige Lov, givet af Frederik den 3die Aar 1665, befæstet denne hellige For ning, for at overleveres for altid fra Slægt til Slægt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Placat for Danmark og Norge, angaaende hvorledes Forpligtelser, som ere bestemte i Kornværdie, i Forhold til Capirelstarterne, skulle tilsvares i Rbpenge. 1) De forAaret 1808 satte Capituls=Taxter skulle, forsaavidt de have Jndflydelse paa Bestemmelsen af Tiendegodtgiørelse eller andre Afgifter, beregnes, som om de vare satte til en lige Sum i Rbankpenge Sølvværdie. 2) Derimod skulle de Capitul tarter, som ere satte i Aarene 1808, 1809, 1810, 1811 og 1812, reduceres fra dansk Courant til Rbpenge Sølvværdie, efter det Forhold, som den Frdn. af 5te Jan. d. A. vedføiede Tabel Litra A. antager mellem disse Pengesorter i det Qvartal, hvori Capituls Kiøbets Bestemmelse skeede. 3) Den i indeværende Aar satte Capituls=Taxt, skal, forsaavidt den er sat i dansk Courant, derfra reduceres til Rbankpenge Sølvværdie, efter Jndløsningsforholdet 6 til 1. 4) CapitulsTaxterne, som for Fremtiden sættes i Rbankpenge Navneværdie, skulle, med Hensyn til deres Jndflydelse paa de ovenbenævnte Afgifter, reduceres til Rbenge Sølvværdie efter den Cours som Rigshanken sætter det Aars 1ste Februar, hvori Capituls=Taxtens Bestemmelse foregaaer. 5) De foran under 1 til 3, fastsatte Regler skulle være anvendelige paa de i den første halve Deel af indeværende Aar forfaldne, efter et Middeltal af flere Aars Capituls Taxter bestemte, Tiende Afgifter; hvorimod disse Afgifter skulle beregnes efter de forskiellige Capituls Taxters forskiellige Rominalbeløb i dansk. Conrant, og derefter betales med 1 Rbdaler Sølvværdie for hver 4 Rd. dansk Courant. 6) J de Tilfælde, hvor Capitaler ere reducerede til Korn, der skal betales efter Capitels=Taxter, bliver ovenanførte Beregningsmaade ogsaa i Et og Alt at anvende paa saadanne Capitaler med Sammes Renter. I øvrigt kunne de Lettelser, Frdn. af 5te Jan. d. A. tilstaaer de Debitorer, hvis Fordringer reduceres efter OmskrivningsTabellen, aldeles ikke anvendes i saadanne Tilfælde, hvorimod den i saa Henseende indgaaede Forening vil, for saavidt den i øvrigt er overeensstemmende med Lov og Anordninger, i alle Dele blive at opfylde efter de i Samme indeholdte Vilkaar i Forbindelse med ovenanførte Forskrifter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
(Jndsendt.,¬ J Anledning af et i Riber Avis Nr. 66 indrykket Stykke. angaaende en Afhandling, som er indført i Kbhvns N. Skilderie, troer Undertegnede, saa lidet han har Aarsag til at være misfornøiet med den Dom, som er fældet over Afhandlingen i det Hele, at Adskilligt af det, som er sagt i Anledning af denne Afhandling, dog alligevel kunde modtage nogen Berigtigelse. Det er paafaldende, saa har man sagt, jævnsides den Paastand: At Skildringerne over Landprang og Opkiøberie vilde findes falske i Henseende til Danmark, at føre de soleklareste Beviser for, at B. S. Masse er den eneste og sandeste Kilde, hvorfra Dyrtid og Opkiøberie have deres Udspring. Skulde det da være saa paafaldende at tilstaae det ene og nægte det andet: Kan et Onde ikke gjerne være til, uagtet de Skildringer, som giøres over dette Onde ere falske. Eller om end Skildringerne ere sande, kan de da ikke vorde skiæve i Henseende til Stedet, hvor de anbringes: Dette sidste har Undertegnede just troet at finde Sted, da han sagde: at, naar der siges om Landprang, at den er en Fordeel, der erhverves med lidende Millioners Taarer, at det var et Skilderie, Enhver vilde finde falskt i Henseende til Danmark. Thi om det end er sandt i sig selv, saa passer det ikke til Danmark, hvor der ikke findes lidende Millioner, der græde over Landprang. Og hvad der er paastaaet og Klager, er vel ikke i Almindelighed saa ganske rigtigt. Thi deels kunde Klager være ugrundede, og ere de end ikke dette, kunde de dog alligevel, naar de rettes mod en uskyldig Gienstand, skade, i det de vildlede der offentlige Mening, og derved ikke allene give Anledning til Uretfærdigheder imod enkelte Jndivider, men endog vorde skadelige for det Hele. Saaledes har man i Almindelighed stilet enhver Klage over Dyrtid imod Landmanden, og dersom det nu befandtes, at han ikke var Aarsag dertil, ere de da retfærdige, Mueligt er det ogsaa at tænke sig, at disse saa ofte gientagne Klager, kunde give Anledning til, at man greb til faste Forholdsregler, der kunde have skadelig Indflydelse paa Landets første Næringsgreen, Agerdyrkningen, vare de da vel uskyldige, At ville formene den Lidende det, som ofte er hans eneste Trøst: at klage, var grum Uretfærdighed, men Uretfærdighed er det igien, naar den Lidende anklager den Uskyldige. B. Giørtz.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
2) Kaget af Fyens Stifts Addresse Avis, No. 122 paa. 486 første Spalte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Udgiveren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie, Actuariatet ved Tugt, Rasp= og Forbedringshuset i Kiøbenhavn med 300 Rbd. aarlig Gage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie; Den 23de Juli er Kiøbmand D. C. Welling confirmeret som Veier og Maaler i Mariager. Politie=Adjutant i Aalborg, F. C. Møl fordt, til Procurator ved samtlige Underretter i Aalborg Stift, Aalborg Bye= og Birketing undtagen; Forligelses Commissair og Forvalter ved Grevskabet Frisenborg, N. Saabne, til Cancellie raad. Den 13de August Personel Capellan, N. R. Heierdahl, confirmeret til Capellan pro persona for Lands Præstegield i Aggers huus Stift; Sognepræst for Simmerhøie Menighed, U. A. Plesner, til Sognepræst for Longelse og Fuglsbølle Menigheder paa Langeland; Cand. Theol, og Lærer ved Borgerskolen i Nyborg, N. Worm, tillige til ordineret Catechet sammesteds; Provst samt Sogn nepræst i Stege, J. Stauning, samt Provst og Sognepræst for Egitzløvmagle Meenighed i Siælland, S. M. Beyer, tillagt Rang med Amtsprovster. Den 17de August, Cancellieraad T. Bøtcher, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra hans Embed som Stifts Reviser i Fyen og Langelang, Under Antekammeret: Den 7de August er Landvæsens=Commissair i Aarhuus Amt, Willesen, fra 18de Juli 18 7 af forundt Rang med Kammerraader efter Kangforordningens 7de Klasse Nr. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Ved Tallotteriets 905 Trækning i Altona udkom følgende Nummere. 24. 36. 35, 61. 76. en Tønner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Da Tyvs=Arrestantinderne Mette Rasmus Datter Fløys og Inger Marie har fundet Leilighed til at undvige af deres Arrest her i Ribe, saa anmodes Alle og Enhver, som maatte antræffe disse 2de Qvindespersoner, at anholde dem og transparteere dem til Ribe, eller nærmeste Øvrighed da de dermed forhundne Omkostninger skal vorde erstattede. Jnger Marie har angivet sig 25 Aar gammel, og hun var ved Undvigelsen iklædt en blaae Trøie med opstaaende Krave og lange Ærmer, et graaeagtig tavlet Vergarne Skiørt, et hvidt Lærreds Forklæde, en hvid Kappe paa Hovedet og Skoe paa Fødderne. Mette Fløys har angivet sig 35 Aar gammel, hun var iklædt en blaae Trøie med korte Ærmer, et hvidt blommet Catuns Skiørt, et rødstribet Vergarns Forklæde, Stumphoser og Trækalosser paa Fødderne samt en hvid Kappe paa Hovedet; hun er desuden noget tunghør. Ribe, den 24de August 1813. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Mandagen den 13de September førstkommende Formiddag Kl. 9 bliver foretaget offentlig Auction over afgangne Madam Høbnes Stervboes Huus Nr. 272 i Præstegade. her i Ribe, der bestaaer af 6 Fag til Gaden og 3 Fag Halvtag i Gaarden med tilliggende Fenne i de store Lodder, No. 7 og i de smaae Lodder Nr. 16 paa Sønderports Mærsken. Naar Huset er solgt, bortsælges Boets Løsøre, som bestaaer af Sengesteder, Sengeklæder, Dragkiste, Chatol, Borde, Stole, noget Linned m. m. - Auctionen afholdes i Stervboehuset, hvor Conditionerne skal blive de Lysthavende bekiendtgjort. Ribe, den 24de August 1813. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Hvor et Huus her i Byen, beqvemt indrettet til Beboelse for en liden Familie, er at faae tilleie fra næste Michelsdag, erfares paa Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-24
Proclama. J Følge et imellem Hr. Major Otte Christopher von der Often af Colding og afdøde Hustrue Frue Friderica Elisabeth von der Often fød Borch, under 16de August 1807 oprettet og de 3die Septbr. næstefter allernaadigst confirmeret Testamate, er af Enkemanden indbetalt 10 Rdlr. D. C. til Deling imellem den Afdødes Arvinger. Thi indkaldes herved med lovlig Varsel bemeldte afdøde Frue Friderica Elisabeth v. d. Ostens fød Boechs Arvinger, til udi Skifterretten heri Staden at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret, for derefter at modtage, hvad dem af bemeldte 10 Rdlr. D. C. maatte tilkomme. Colding Raadstue den 18de August 1813. Magistraten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Corresvondent, Efterretningerne som ere indløbne til Ham burg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
fra det 13de Corps Hovedqvarteer, lyde saaledes: Fienden har stukket Brøen ved Zahrendorf i Brand. Denne Hindring kunde ikke opholde Troppernes ivrige Mod. Broen blev istandsat i et Qvarteerstid, og Fienden under bestandig Fægtning dreven tilbage mod Wastoff, han retirerer paa alle Puncter. Den 22de havde Marskallen sit Hovedqvarteer foran Wastoff i Mecklenburg. General Grev Loison var i Camin og rykkede mod Wittenburg. Alle keiserlige Tropper og den danske Division vare i Linien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
Den sach siske Armee staaer i to Divisioner under Generallieutn. Let og og Generalmajor v. Sahre. paa denne Side Gørlitz. General Reynier, Chefen for det 7de Armeecorps, hvortil Sachserne høre, har sit Hovedqvarteer i Gørliz selv. Dette Corps, som indbefatter tillige den franske Division Durutte, udgjør sikkert 35000 Mand; de sachsiske Divisioner allene 24000 Mand. Det sachsiske Cavallerie holder Grændsen af Lausiz mod Schlesien besat. Giennem Sachsen vedblive Troppeskarer at strømme til Overlausig og Schlesien, skiønne og raske Folk tilhøbe. Man kan uden Overdrivelse antage, at der allene paa Veien til Bautzen er gaaet 80,000 Mand til den store Armee, medens paa samme Tid Andre marschere over Høyerswerda. De talrige Cavalleriecorps, som især hele Julii igjennem ere ankomne fra Frankrig, cantonere i Neeorelausitz, der er rigt paa herlige Græsgange. Hertugen af Reggio havde lang Tid sit Hovedqvarteer i Lübbenau (N. Lausitz), og i den hele Linie derfra til Christiansstadt staae upaatvivlelig over 70000 fran skee og Forbundstropper. For deres Underholdning hæ Tres al muelig Omsorg. Fra Vestphalen og det Anhaltske bringes Levnetsmidler derhid baade til Lands og paa Floderne. Frankrig leverer Tvebakker i stor Mængde, dertil kommer en velsignet Høst i de Egne af Sachsen som Krigen har skaanet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
J den under fransk Forvaltning staaende Andeel af Schlesien er hele Høsten taget i Beslag, I Hertugdømmet Warschau har i Mandsminde Afgrøden ikke været saa rig som i Aar, saavidt Sæden har kunne blive lagt. Giennem Met 3 drage saamange Tropper og Convoi er, at de ikke kunne rummes i Staden, men maae fordeles i Landsbyerne langs med Veien til Maynz. Fra Storhertugdømmet Baden brøde 3 Batailloner og til Storarmeen den 9de August.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
Fra Augsburg er et anseeligt Artillerietrain ankommet til den bayerske Leir ved Nymphenburg, og endnu eet er ivente. Det hedder, at alle Tropper, som udgjør denne Leir, snart skulle afgaae til Grændserne af Kongeriget Bayern. Man vil ogsaa vide, at Kronprindsen er ifærd med at oprette et nyt Troppe Corps i Salzburg. - Vicekongen af Jtalien har begivet sig paa Veien til Verona. Kongen af Neapel indtraf den 12te August i Bayreuth. Den ungarske Nation giver nye Beviser paa sin gamle Hengivenhed for Kongehuset. Adskillige Committater og kongelige Fristæder have allerede besluttet at forstærke de østerrigske Husarregimenter med Frivillige, som paa egen Bekostning forsyne sig med Klæder, Heste og Rustning. J Ofen og Pesth kappes de unge Mennesker om at tilbyde deres Tieneste ved det Rytterie, som disse Stæder have paataget sig at levere. Paa sin Reise i det nordlige Bøhmen var Keiseren. af Østerrig blandt andre Steder i Leutmeritz, besaae Forskandsningerne paa Elbøerne og begave sig derpaa til den ligeoverfor liggende Theresiestad, hvor Hs. Maj. tog Fæstningsværkerne, Magasinerne, Bagerierne og Tøihuset i Øiesyn. Overalt, hvor han drog frem, blev han modtaget som Landets Fader af sine hengivne Undersaatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
Mellem Tyrkerne og Serbierne er det endnu ikke kommet til nogen Hovedfægtning. Efter Beretning fra Belgrad har den hosniske Magt besat en Øe i Dring og slaaet 3 Broer over Floden. Tyrkernes Magt voxer dagligt ved Morava.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
Efter den tyrkiske Keisers befaling er Fæstningen, 3 et tin i Slutningen af Juni bleven rømmet af de otcommanniske Tropper og besat af de Franske. Porten findes ogsaa villig til at erstatte den foraarsagede Skade. Saaledes er nu Roligheden igien tilveiebragt, og de undværlige Canoner ere med den største Deel af Soldaterne komne tilbage til Carlstadt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
Adskilligt. (Af samme Blade og Dagen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
Dronning Caroline fra Sicilien ventes til Ofen, hvor Man mener, at Hs. Maj. for det første skal residere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
Generallieuten. Baron v. Thielmann og Oberstlieutenant Asters, som begge gik over i russisk Tieneste, opfordres i Leipziger Tidende til at indstille sig igien inden den 4de October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-08-27
De franske Skuespillere, som i adskillige Uger gave dramatiske Forestillinger i Dresden, ere vendte tilbage til Paris.