Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-05-10
Storbrittannien. De sidste engelske Blade sysselsætte sig næsten udelukkende med to Gjenstande, som især have tildraget sig den offentlige Opmærksomhed; nemlig: det nye Valg, hvilket Lord John Russell har maattet underkaste sig som Parlamentslem for Syd=Devonshire, og en Strid imellem Lord Alvanley og Hr. OConnel. Hvad nu Valget paa Lord J. Russell angaaer, ved hvilket, som allerede bemærket, begge Partier opbyde alle deres Kræfter, for at forskaffe deres Kandidat Seiren, da synes dette at tage en uheldig Vending for den ædle Lord. Elementerne have ligesom sammensvoret sig med Torverne imod ham. - Valghandlingen begyndte den 1 Mai. Uagtet det slette Veir havde en uhyre Mængde Mennesker indfundet sig; Reformisterne Farver vare Purpur og Orange med en LaurbærkrandsToryernes Lyseblaat og Blegrødt, Haa Hines Faner læste Man: "Værer Eders Konge troe, og stemmer for Manden, efter hans Valg!" Borgerlig og religiøs Frihed for hel Verden!" – Folket er al Magts Kilde!" - Torykandidaten, Hr. Parker, indfandt sig først og modtoges med Piben og andre Mishagsyttringer; Lord John Russell hilse des af Torverne paa samme Maade; men Larmen overdøvedes snart af det andet Parties Bifaldsyttringer. Hr. Bulteel, forhenværende Parlamentslem for Devonshire, androg paa Dennes Valg; men han havde neppe begyndt sin Tale, for han blev afbrudt ved et saa heftigt Regn= og Hagelveir, at hele Forsamlingen løb fra hverandre. Da Uveiret lagde sig, samledes Man atter efterhaanden; især indfandt Toryerne sig, saa at Talerne af Reformpartiet og selv Lord J Russell neppe kunde komme til Orde. Endeligen sagde han: "Mine Herrer, Hvad enten jeg nu egner, eller ikke egner mig til at repræsentere Dem i Parlamentet, saa har jeg dog i ethvert Tilfælde Ret til at forlange, at Man rolig skal høre mig; jeg vil derfor vente, til Roligheden vender tilbage." Han lænede sig nu med korslagte Arme til en Pille og ventede; men Larmen blev værre og værre, og først efter et frugtesløst Forsøg af Sheriffen, lykkedes det Admiralitetets Lord, Sir Th. Auckland, at formaae Mængden, til Stilhed. Efterat begge Kandidater derpaa havde talet, foretoges Afstemning ved at række Hænderne i Veiret, hvilket dog faldt ud til Fordeel for Lord John Russell. Men Torverne forlangte nu Afstemning efter Listerne, og Stemmegivningen bestemtes til 4 og 5 Mai. Den første af disse Dage havde Torskandidaten 2324 Stemmer, og Sir John Russell derimod kun 1603, saa at Man stærkt tvivlede om, at det vilde lykkes Lorden at beseire Hr. Parker og hans vægtige Anbefalinger. Oprindelsen til Striden imellem Lord Alvanley og Hr. OConnel hidrører fra en Yttring af hiin i Overhuset den 18 f. M., idet han havde forekastet de irlandske Parlamentslemmer i Almindelighed Bestikkelighed. J denne Anledning havde Hr. O'Connel i Underhuset den 20de iblandt Andet sagt: "Den oplæste Nar, som kunde tale saaledes om os, skulde lære at gjøre Forskjel paa uafhængige Mænd, som ikke sælge deres Stemme, og Saadanne, hvis Stemme Jngen vilde kjøbe, om den ogsaa falbødes paa aabent Torv. Nogle Dage efterat Hr. OConnel var afreist til Jrland, sendte Lorden en Udfordring til hans Bopæl i London. Dadenne ikke kom til sin Adresse og følgeligen blev ubesvaret, udspredte Man i denne Anledning falske Rygter om Hr. O'Connel og søgte at faae ham erkluderet af flere af de fornemste Klubber. Det er derfor virkeligen kommet til Duel, dog ikke med selve Hr. O'Connel, da han forskjellige Gange paa det Bestemteste har erklæret, aldrig at ville modtage nogen Udfordring, fordi han tidligere har havt den Ulykke, en Duel at skyde sin Modstander. Hans Søn Hr. Morgan O'Connel mødte i hans Sted. Duellen er imidlertid gaaet af uden Blodsudgydelse, idet Man vexlede tre Skud fra hver Side uden at træffe, hvorpaa Man adskiltes.