Berlingske Tidende, 1763-06-01
Hs. Majestæt har derved allernaadigst forandret og forbedret de forhen udgangne Loots=Anordninger for Kongeriget Norge, saaledes : 1) Ved alle Havne eller Jndløb, hvor Lootser ere fornødne, skal af Over=Lootsen antages det fornødne faste Antal, efter det combinerede Admiralitets og General-Commissariats Collegii indhentede Approbation, samt dem en LootsOldermand beskikkes. Saadant Antal faste Lootser maa ikke forandres uden Collegii Resolution; Deres Navne skal under Ober=Lootsens Haand tilkiendegives for Districtets Enroullerings=Chef, saa og strax meldes ham, naar nogen afgaaer. 2) Den 2) Den som maa antages til fast Loots ved nogen Havn, Udhavnene undtagen, skal være over 35 til 40 Aar; have staaet nogle Aar i Kongel. Søe-Tieneste, være Farvandet bekiendt; J Søe=Lægderne paa Landet ene fuld eller halv Gaard; Men i Kiøbstæderne, Havnene og Strand=Kanterne, have der fast Boelig og Eiendom, samt besidde den udfordrende Kyndighed. Antages løs og ledig Matros eller Huusmand til Fast= eller Reserva Loots, da skal med Sessionens Attest gotgiøres at ey andre er at faae. 3) Oldermanden og de 2 ældste Lootser skal prøve dens, som skal antages, Dygtighed, og give ham Skudsmaaderom. Jmod sammes Anviisning og rigtig befindende, giver Enroullerings-Chefen ham Frieheds=Certificatz, hvilket Over=Lootsen omvexler med sit underskrevne Loots=Patent. Med Patentet melder Lootsen sig hos Oldermanden, som paategner det, hvorefter han tiltræder sin Tieneste. 4) Loots=Oldermanden skal være en vel erfaren SøeMand; Beskikkes af Over=Lootsen, med Collegii Approbation, og forretter sit Embede efter Forordningen og OverLootsens befalinger. 5) Naar Loots=Oldermand eller Loots antages, skal han aflægge Troeskabs Eed. 6) De som, paa de Stæder, hvor det er fastsat, af OverLootsen antages til Reserve=Loots, skal prøves og bestaltes efter 63, samt aflægge Troeskabs-Eed. Foruden de faste Lootser maa de og ingen anden besatte sig med Lootsning. 7) Danske og Norske Fartøyer imellem Rigerne, paa lægges ey at betiene sig af de forordnede Lootser. Men de indenlandske som komme fra eller gaae til fremmede Stæder, samt alle fremmede Skibe som søge Havn, eller gaae af Havn, eller besegle noget Loffe= og Ladestæd i Norge, skal bruge dem. Betiener da nogen sig af andre, eller ladet sig veylede af et andet Skib, betaler han Loots=Pengene dobbelt. 8) Lootsen skal passe paa, og paa første Tegn møde den Seglende saa langt ude, at Sibet er uden Fare, stræbe at komme det om Borde, da erkyndige sig om Skibets Egenskaber, eftersee og Ankerne ere klare, om der er Toug no paa Dækket, og saa lootse paa sit Ansvar. Skipperen skal vise Fliid for at imodtage Lootsen, give ham gode Touge i betids, eller betale Lootsen hvad Skade han lider. Lootsen erkyndiger sig og om det bemeldte ved Udlootsning. 9) Lottsen skal da lovise Skibet ind i den Havn det vil, om han der er bekiendt, men ellers ikke længer end han er antagen og bekiendt for. Han maa ikke indløbe i nogen af de opfundne nye og upaalidelige Havne; Skeer det af Nøds Saa, da skal han advare Skipperen om Havnens Beskaffenhed, og da Ankre paa det Sted han kiender. 10) Ved Jndlootsning maa han ey forlade Skibet, før rend det er til Ankers og fortøyet. Ved Udlootsning ikke førend det er uden Fare. Han skal blive i Farvandet, og strax komme Skibet til Hielp, i Fald Forandring af Vind og Veyer skulle hindre det at klare Landet. 11) Til Kiendetegn skal Lootserne have den mellemste Dug i Seylet paa deres Joller, Røed, og naar de ey fører Seyl da en Spryd=Stage opreist, med en hvid Kind. 12) Loots skal først lootse det Skib som kommer først. 13. Dybgaaende Skibe, saasom Fregatter, Brigantiner, Snauver, billinger, Hukkerter, Galliother og andre skarp bygte Fahrtøyer, skulle om Sommeren erlægge for Jndlootsningen i en Havn, naar Jndseylingen fra de yderste Skiær ey er over 1 Miil, af et Skib paa 4, 5 til 6 Ford 1 Rdlr. 16 Skilling. 19 og derover for hver Foed, det er dybere end 18, 1 Rdlr.; og for Udlootsningen til det Sted, hvor Lootsen maa forlade Skibet, naar det ey er over 1 Miil, erlegge 1/2 mindre end for Jndlootsningen. 14) Flakgaaende Skibe saasom Smakker, alle andre Skibe, der fare med Sværd; Fløyter og andre fyldige Fartøyer der ere over 4re Gange saa lange over Stævner som de ere breede uden Bord udi Vandgangen, midtskibs, samt alle Klinker, eenmastede Galliother og Galleaser, hvis Brede uden Bord er, eller overgaaer 1/2 af Længder over Stævnen, skulle om Sommeren for Jndlootsning og Udlootsning, naar det ey er over 1 Miil, erlegge en halv Deel meere, end som §. 13 fastsadt er. 15) Dybgaaende skulle om Sommeren, naar Jndseylingen er over 1 Miil, eller og, at Skipperen vil gaae videre inden Skiærs, erlægge for den øvrige Distance efter Milene, som den udgiør, og det forhver Miil, saa længe det ey er over 4re Mile, af 4, 5 til 6 Foed 36 Skilling. 13 Fod. 19 Foed og derover 1 Rdlr. mere for hver Miil, Men er Distancen over 4 Miil, da betales for hver Miil, som er over de 4re, indtil 8, 1/2 mindre, og om Distancen bliver længere, da for hver Miil som er over de 8.1/4 mindre, end Taxten er. 16) Flatgaaende Skibe skulle om Sommeren erlægge mere for hver Miil end i foregaaende §. er anordnet. 17) Saavel dyb som flakgaaende Skibe skulle om Vinteren for Ind= og Udlootsningen svare 1/4 meere, end i H. 15 og 16 fastsadt er. 18) Sommer regnes fra medio Martii til medium Octobris, og Vinter fra medio Octobris til medium Martii. 19) Dersom Skib, som er udlootset, formedelst Vindens Forandring igien nødes at søge Havnen, da, om Lootsen endnu er om Borde, og Skibet kan komme i Havn i Lootsens eget Oldermands District, skal han lootse det ind for intet; men er Lootsen fra Borde, og Skibet ikke ude af Lootsens Sigte, da skal han lovise det ind for 1/2 Loots=Penge; men er Skibet ude af Lootsens Sigte, da betales fulde Loots=Penge. Naar saadan Skipper igien skal udlootses da betales Lootsen i de tvende første Tilfælde ikkuns 1/2 Loots Penge, men i de sidste Tilfælde fulde Loots=Penge. 20) Saalænge Lootsen er om Bord paa noget Skib, nyder han der frie Kaast og Tæring; men foraarsages han formedelst Modbør at holde Søen 1, 2, eller fleere Jevn døgn, da bør Skipperen foruden de fastsatte Loots=Penge betale ham 3 Mark for hver Jevndogn. 21) Lootsen maa ey, under hans Tienestes Fortabelse, tage over Taxten, undtagen i Storm og haardt Veyer, et ler at Skibet har mist Mast, Seyl eller Roer, da han ma tinge med Vedkommende. Blive de ikke enige, skal har dog bringe Skibet i Havn, hvor da Øvrigheden udnævner 2 kyndige Mænd, som med Oldermanden skiønner hvad Skipperen skal betale. Paa den Maade kan Skipperen og paa anke allerede gjort Tingning. Ankes paa bemeldte 3 Mænds Skiøn, kiender Stædets Øvrighed derpaa, og den Kiendelse skal Skipperen efterkomme, dog kan han appellere til Ober=Admiralitets Retten. 22) Sipperen skal give Lootsen Beviis for at han er lodt set upaaklagelig, og i samme melde hvad han derfor har betalet. Lootsen skal og give Skipperen Beviis for det oppe baarne; begge skal være trykte i et Sprog som Skipperen, forstaar. Lootsen skal strax forevise sit Beviis fra Skipperen, til Oldermanden, som paategner det, og indfører det i den ham af Oberlootsen leverede forseglede Protocoll. 23) De Skibe, som efter §. 7 maa undlade at tage Loots, skal dog betale paa Toldstæderne 18 Part af LootsPengene, til Lootsvæsenets Vedligeholdelse. 24) Tolderne skal, efter Lootsens Anmodning, tilholde de Skippere som ikke have efterlevet den 79, til at betale det paalagde. 25) Ved Jndlootsningen maa blant Lootserne ingen Omgang eller Fællesskab have Sted, men vel ved Udlootsningen. 26) Passer de satte Lootser ikke tilbørlig paa, naar Skib giør Tegn, da maa enhver, som er beqvem, lootse og nyde Betalingen, uden Afkortning til Overloots eller Oldermand. Kommer Lootsen siden, og for sildig om Bord, skal han omsonst hielpe til at indlootse og fortøye Skibet. Bemeldte gielder ikke om Udlootsning. Reserva=Lootserne maa ey heller Lootse ud, uden Oldermanden ordinerer det, som ey maa skee, naar de faste Lootser ere tilstæde; MenJndlootsning maa de altid forrette. 27) Det i 5. 23 benævnte tillægges Overlbotsen for hans Opsyn med Lootsvæsenet, og dets Vedligeholdelse; Desuden 16 Part af Lootspengene som betales til og fra de Steder hvor Skibene losse eller lade, og 1/6 Part af det, som betales paa Udhavne, og for Lootsning til og fra en Havn hvor Skibet ikke losser eller lader, han nyder og frie Skyds af Lootserne i Embeds Reiser. Oldermanden nyder 6 Skilling af hver Rigsdaler Loots Penge. 28) Tolderen maa ikke clarere nogen Skipper til Udgaaende, førend han beviser at have betalt for baade Jnd og Udlootsningen. Er Skipperen i Proces om Loots=Pengene, skal ham dog deponere dem saa længe hos Tolderen. Dersom og paa de Stæder, hvor ingen Tolder er, en Skipper ikke betaler Loots=Pengene, skal han siden, naar han treffes, betale dem, og desuden bøde ligesaa meget til Deeling imellem Lootserne og Stedets Fattige; Og derudi skal Stædernes Øvrighed efter Over Lootsens Requisition assistere, ved at anholde Skipperen og paa hans Bekostning inddrive Pengene. 29) Faste Lootser ere frie fra at møde ved EnroulleringsSessionerne, fra Skydfærd, Kirkeværgerie, Rettens Besiddelse og andre deslige Forretninger, hvorved de kunde hindres fra Lootstienesten, saa at disse Byrder hverken paa Person eller Formue, under hvad Skin eller Paaskud det end kunde være, maa paalægges. 30) Tolderen skal modtage Overlootsens Andeel og holde Bog derover efter Num., og nyder detfor 4 Procent. Bogen skal Overlotsen levere ham under sit Segl. Beregningen skal skee efter Oldermandens Beviis, om hvor dybt Skibet. Skibet stikker. Overlootsen kan dog bruge en anden til Oppebørselen, naar han vil. og Lootserne atter Overlootsen, og denne Admiralitetet, 31) Lootserne skal adlyde Oldermanden, Oldermanden i alt hvad som befales Landvæsenet Vedkommende, under vilkaarlig Straf, eller Tienestes Forbrydelse, efter Collegii Kiendelse. Angaaer Sagen Liv, Ære, Straf paa Gods eller Fængsel, da forfølges den ved Retten. se ingen har faaet, da skal samtlige Lootser ved den Havn, Tegn efter Loots, men, formedelst Lootsernes Forsømmel32) Beviser en Skipper at have i sigtbar Veyr gjort med Oldermanden, om Skylden tillige har været hos ham, bøde hver Loots 2 Rdlr. men de nærmeste og meest skyldige betale hvad Skade som er skeed, er og ingen Skade skeed, da dobbelt. Dog er her de undtagne, som have haft lovlige første Gang 4 Rdlr., anden Gang 8 Rdlr., og tredie Forfald. Loots Oldermanden for sin Efterladenhed bøder Gang mister sit Embede. Skade til, af Ukyndighed, Forseelse eller Forsømmelse, 33) Sætter en Loots Skib paa Grund, eller loviser det uværdig til at lotse mere; men af Forsæt, da bør han hænges. erstatte Skaden, og enten arbeyde en vis Tid i Jern, eller være skeer; skeer og ingen Skade, have enten forbrudt sin Loots34) Forlader han det i Utide, da erstatte Skaden som Hyre, eller sættes fra sin Tieneste, eller arbeyde nogen Tid i Jern. de opfundne nye og upaalidelige Havne, da miste han sin 35) Bringer nogen Loots uden i Nøds Sag Skib ind i sætlig bringe nogen paa Spille Grund, eller have forandre. Loots=Hyre, og bøde desuden 4 Rdlr.; End skulle han forde Mærker og Varetegn, eller opsætter Mærker, der kan enten arbeyde i Jern paa en vis Tid, eller efter havde For forføre de Seilende, da skal han efter Omstændighederne sæt sin Livs Tid, eller og hænges. dobbelt, og 3die Gang afsættes fra sin Loots=Tieneste. Bord, da skal han bøde 2 Rdlr. første Gang, anden Gang 36) Kommer nogen Loots beskiænket eller drukken om tiente, og bøde 2 Rdlr. Fører han Lootsernes Kiendetegn, 37) Lader uberettiget sig bruge til Loots, miste det forbøde 4 Rdlr., og miste Seylet. Selger Loots sit Segl til en anden, borttage den røde Dug, eller giøre hele Seylet rødt, ellers bøde 4 Rdlr. 38) Uformer Skipper Loots, eller Loots Skipper, betale Volds Bøder. peren for oppebaarne Loots Penge, eller det behørig for Ol 39) Dersom Loots forsømmer, at tage Beviis af Skipdermanden at anvise, da bøde han for hver Gang 3 Mark, men fordølger han nogen Seddel, da have han forbrudt sin Loots=Hyre, naar Overlootsens og Oldermandens Andeel statte han det formeget oppebaarne dobbelt, have det fortienførst er fradraget. Tager han høyere Loots=Hyre, da erte forbrudt, og bøde desuden 4 Rdlr. 40) Nægter Loots sin Overloots Skyds i sine Forretninger, bøde 1 Rdlr. og begive sig paa Farten, men melder dette for Overlootsen. 41) Reserve=Loots skal aarlig møde for Sessionen, maa Men gaaer fast Loots i Farten, arbeyde i Jern en vis Tid. der ikke ere ret satte eller udlagde, samt Fyrer ikke behørigen 42) Hvor Grunden forskyder sig, eller Mærker og Tønhave været tændte, der bør Lootsen det for Oldermanden angive. Giør han det ey, da straffes han med at arbeyde i Jern i næste Fæstning paa vis Tid efter Sagens Beskaffenhed. end de der skal lære Lootseriet, Havnenes Beskaffenhed eller 43) Aabenbarer Loots for Fremmede, eller for andre, Mærker, straffes paa Liv, Ære eller Formue. af Øvrigheden efter Reqvisition af Overlodsen. Denne 44) Bøderne, efter denne Anordning, skal indpandtes skal paa hans Omreyse uddeele dem, i Øvrighedens Nærværelse, til fattige Loots Enker og Sørfolk, og derom meddeele Admiralitetet Efterretning ved endte Omreise. 45) Den Klagende, Skipper over Loots, eller Loots over Skipper, skal begiære et Forhør af Oldermanden og 2 dersøges Klagen og Vidnerne føres. Med dette Forhør be erfarne Søemænd, som Øvrigheden udnævner. Der un ste=Retten. Paa Omkostningerne gives Credit til Sagens skreven, forfølges Sagen for Stædets Øvrighed efter GiæUddrag, da den Tabende skal betale. Ankes paa Dommen, skeer det for Admiralitetet, hvis Dom staaer, undtagen i vigtige Tilfælde, da det forestilles Hs. Majestæt. Veyr kaster Anker paa uvedkommende Stæder, og bliver 46) Saasnart en Loots mærker, at en Skipper i føyelig liggende under Landet, melder han det for næste Kongel. eller Stift Amtmanden i Agershuus Stift, til behørig Jn Betient, som igien andrager det for Vice-Stadtholderen. qvisition. Dette er for Christiania Fiord eller der omkring. maade, og samme nærmeste Kongel. Betient skal da lade Paa andre Stæder i Norge, melder Lootsen det paa lige giøre Jnqvisition. Forsømmer Lootsen dette, eller colluderer med nogen Skipper, miste sin Tieneste, eller straffes for Utroeskab, efter Sagens Beskaffenhed. 47) Denne Anordning skal opslaaes paa alle Toldstæder, i Norge.