JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
En Oprørsdæmon, her paa Jord tilstæde, Tog mægtig de Forblindede i Sold. Jeg Borgerkrig i Øst og Vesten skued, Fornuftløs raste Lidenskab og Mord, Anarkisk Undergang de Riger trued Som søgte Friheds Skygge her paa Jord. Selv i Din egen Kirke, store Mester Var mellem Hyrderne kun Kiv og Strid, Men een jeg saae blanft Helligdommens Præster At tale Ordet diærvt i rette Tid. En Hob Zeloter op til ham sig klynged, Og vilde tale med hans Heimdals Røst. Men Arons Krumstav de forgiæves slynged Da Magtsprog ei erstatted Aandens Brøst. Skal Strid paa Jorden og i Aandens Rige, Ei nogentid forlade denne Jord Skal Mørkets Rige ei for Lyset vige, Skal ei vi enes i en fælleds Hjord: Skal Hveden mellem golde Tidsler stande, Skal Kummer Nød betynge vore Fred, Skal Ufred, Borgerkrig paa Jordens Lande.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
J uafbrudte Secler vare ved: - Alfader Jehova, Dit Navn til Ære, Du styrer Alt til vores sande Vel! For Aaret Dig vi Lov og Priis frembære. Tak for dets Kammer, tak for dets Held, Snart skal fra Jordens Templer Hymner stige Op til Din høie, lyse Himmelborg. O Trøst, at dette Evighedens Rige, Er Grændse for vor Kummer og vor Sorg!! Ugilt pr. Hjørring, den 31te Decbr. 1831. C. Utzon-Vandborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Døde. Forhenv. engelsk Bice-Consul Fenwick, Fru I. Lund, f. Schreber; Jfr. Reineldt; alle i Kjøbenhavn. A. M. Bruun, f. Mackeprang, 55 Aar, til Taarnby Præstegaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Generalmajor Kammerh. v. Staffeldt, R. af D. og Domd., 69 1/2, Aar (har tjent Kongen i 40 Aar) i Nyborg. I. C. Dreyer, 21 Aar, i Helsingøer. Etatsraad H. J. Hansen, 69 Aar, til Branstrup. Mad. J. J. Mørch, til Skibhusene. C. I. K. Møller, f. Schalz, 50 Aar, til Aarslev Mølle. Stiftsfrøken Fr. Lassen, til Støvringgaards=Kloster. Forhenv. Skipper O. A. Hvasgaard, 66 Aar, i Randers. - Wilhelm Eschels, 17 Aar; Oberst I. C. Kaalund, 75 Aar; begge i Aaltona. Mad. Martini, f. Crust, 86 Aar, i Flensborg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Hals Skibsliste. Den 28de December indkom. Jacob Christensen af Aalborg fra Kanss med Ballast. - Afseilet: P. G. Hay af Aalborg til Norge med Byg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Vinden. Den 26de December V.; den 27de B.; den 28de NB.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Aalborg Torvepriser, den 31te December. Oxekjød 5 a 6 s.; Herregaardssmør 20 a 22 s.; Bønder smør 17 a 18 s. Pundet. - Kartofler 13 a 14 s.; Rug 5 Mk. Skjeppen. - Æg 20 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Aalborg Kirker. Idag prædiker til Høimesse i Budolphie Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Døbte. Den 11te December: Garver=Mestersvend P. Schulz's Søn, Zacharias August Schultz; Fadd. Mad. A. Poulsen, Jfr. Linde, Garverie-Entrepreneur Schmidt Skomagermester Thomsen, Handskemagermester Lund, Farver Jepsen, Skomagermester P. Poulsen og Garversvend Ingvoldsen. - Skomager C. Høyks Datter, Caroline Frederikke Høsk; Fadd. Barnets Moder, Mad. Hartvig, Handskemagermester Lund, Smaahandler Rasmussen, Gartner Nielsen og Blikkenslagersvend Meyer. Den 14de, Kjøbmand P. Paghs Datter, Anna Charlotte Pagy; Fadd. Enkemad. Kjeldberg, Jfr. L. Hoffmann, Kammerjunker og Major de Bretteville, R. af D. og Domd. m. m., Viinhandler Schünnemann, Kjøbmændene C. Winkel, D. Christensen og Fuldmægtig Wesenberg. Den 18de, Commandeersergeant J. J. Brøndums Datter, Caroline Marie Brøndum; Fadd. J. Bram's Kone, Pigen K. M. Brandi, Depot= og Sygehuus=Sergeant Rothuus, Commandeur=Sergeanterne Schram, Hørbye, Marker, Kjølbye, Petersen og Søeborg, Regiments=Bøssemager Løbnitz, Regiments=Skriver Trasborg, Underofficeer, Holm. - Slagtermester Søren L. Sørensens Søn, Lars Sørensen; Fadd. Mad. L. Wang, Jomfru Fischer, Slagtermester Lars Sørensen, Smedemester Balling, Hyrekudsk Jens Olsen, Vognmand P. Winther Hansen, Reebslager M. Lundbye, Smedemester Niels Christensen, A. Ch. Sørensen, Bagersvend C. Christensen, Ungkarl Peder Ottesen. - Den 20de, Kammerherre, Oberstlieutnant v. Moltkes Datter, Amalia Lovise Moltke; Fadd. Fru Generalinde Bytphen, Frøken Bertouch, Kammerjunker og Major de Bretteville, R. af D. og Domd. m. m., Kammerjunker og Capitain v. Morgenstjerne, Justitsraad og Ridder Strandgaard, Capitainerne v. Koefoed og v. Schleppegrell, Skatteincassator Lütken. - Guldsmedsvend N. Jfversens Datter, Elisabeths Cathrine Jfversen, Fadd. Mad. Strøyberg, Jfr. Borch, Kammerraad Juul, Collecteur Bech, Kjøbmændene Chr. Møller og N. Brix, Skuespildirecteur Møller, Sadelmager Funck, Skuespillerne Mayson og Benzon. - Den 26de, Bager M. Chr. Nielsens Datter, Johanne Dorthea Nielsen; Fadd. Mad. L. C. Nørgaard, Jfr. Geneske, Kjøbmand Bomholt, Glarmester Dahlin, Bager Dreyer, Gartner Beyer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Ved Tallotteriets 1357de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 40. 48. 24 89. 76.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Bekjendtgjørelser. At det behagede Gud den 15de denne Maaned at bortkalde min inderlig elskede Kone, Marie Dorthea Wolder, født Busk, i sit Alders 55 Aar, fra denne Verden, efter 15 Ugers Sygeleie og 19 Aars lykkeligt Ægteskab, og i samme efterladt sig een eneste Datter, kan jeg ikke undlade at tilkjendegive fraværende Slægt og Venner; forvisset om deres oprigtige Deeltagelse i min billige Sorg, fra veder jeg mig al skriftlig Bevidnelse. Gislum Præstegaard, den 21de Decbr. 1831. Wolder, Sognepræst til Gislum, Vognsild, og Testrup Menigheder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Med dyb Veemod maa vi atter anmælde Tabet af et kjert Barn, Frederikke, 2 ½ Aar gl. der ved sin Ynde forsödede vore Dage. ikkun 1 1/2 Dag var hun syg og leed af Strubehoste. 1 vor tröattesløse Tilstand ere vi overbeviste om vore Venners Deeltagelse uden Condolence Bevidnelse. Aalborg, den 31te December 1831. Doris Koppel. W. M. Koppel. födt Schwabach. I Stedet, Nr. 366 i Elingen fildes og poreres Varbeerknive, Saxe, Penneknive, Bordknive, Brødknive; Gaster, og Lysesaxe poleres; Skøiter huulsliges. S. Krogsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Russisk Hvedemeel sælges i større og mindre Partier hos J. M. Cohen. Fiint hollandsk Hør faaes hos Th. Bomholt. Jeg er kommen til Erfaring om, at Chr. Lærke, som har arbeidet hos mig i en kort Tid, og nu ikke længer er i mit Arbeide; foretager sig uden min Villie og Tidende at gratulere de respective Aalborg Byes Jndvaanere Ny-Aar; dette jeg ikke undlader at bringe til offentlig Kundskab. H. Malmstrøm. Sennop, fiin malet, saavel i Glase, som pundeviis i Blærer og mindre Dele, kan stedse erholdes paa Sennops=Fabrikken, hos Aalborg, den 23de December 1831. Frid. Akkermann. NB. Det bemærkes at enhver Udlevering er forsyne med Fabrikkens Stempel. I Gaarden Nr. 592 paa Algaden, er en smuk Beboelse at erholde til Leie, enten strax eller til 1ste Paaske Flyttetid 1832. Nærmere Underretning erfares paa Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Proclamata. Efter givet Anledning og derpaa taget Bestemmelse, at Vedkommende, under Skiftebehandlinger i Boet, efter afdøde Handelsmand Mogens Brix af Blokhuus, under Hjørring Amt, er Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de i d. M. erhvervet, til ved Proclama sub poena præclus et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel at maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at forori bemeldte Boe. I Henhold til denne Bevilling, der og ses i de vedkommende Retter, indkaldes herved med anførte Varsel alle de, som maatte formene at have noget Krav paa anførte Boe, til at anmelde og beviisliggjøre samme for mig som Skifteforvalter. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørresundbye, den 23de December 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-01
Auctioner. Ifølge taget Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Huusmand Eschild Knudsen af Brødland, stilles en dennes Boe tilhørende, af Huusmand Jens Jensen for 150 Rbd. Repræs. under 16de i d. M. med første Prioritet, i et Huus og tilliggende Eiendomme, i Brødland, Hammer Sogn, udstædte Panteobligation, til Bortsalg ved Auction, der afholdes paa Tingstedet her i Byen, Torsdagen den 12te Januar 1832, Formiddag Kl. 10. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir i Nørresundbye, den 28de December 1831. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
England.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Reformbillen er bleven læst anden Gang i Underhuset den 20de December med 324 Stemmer imod 162. Debatterne, skjønt meget varme, indeholdt i det Væsentlige dog kun de gamle Grunde og Modgrunde, hvis egentlige Gehalt er fra Reformennernes Side, at hvis Billen ikke antages, vil Landet blive ødelagt, og fra Antireformernes, at hvis den antages, vil Statsforfatningen blive saa democratisk, at ingen længere kan styre Folket. Begge Partier, hedder det, triumphere; Reformerne formedelst deres store Majoritet, Antireformerne fordi der ingen Frafald er sporet blandt deres Partie. Det næste Parlamentsmøde finder først Sted den 17de Januar og man er slet ikke tilfreds med denne lange Prorogation, fordi man anseer den for et Beviis paa, at Ministeriet endnu ikke har fattet nogen fast Beslutning. Jøvrigt er det en almindelig Mening, at Billen atter vil blive forkastet i Overhuset, hvorfor Times raader til et hurtigt Valg af nye Pairs; skeer dette ikke, tilføier den, vil Storbritanien inden næste Sommer blive en Skueplads for Blodbad og Tereorisme.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
J Jrland forefalde jevnlig blodige Optrin i Anledning af Tiendevæsenet, hvilket ikke er saa forunderligt, naar man betænker, at Catholikerne, der udgjør 1/5 af den hele Befolkning, ikke blot skal underholde deres egne Geistlige, men ogsaa betale Tiende til de protestantiske. I Grevskabet Kilkenny blev den 14de Debr. holdt en Slags Bataille i denne Anledning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
J Sunderland have nu 503 været angrebne af Cholera, af hvilke 1777 ere døde; i Newcastle tæller man 105 Angrebne og 36 Døde; i Hull skal en Matros være død af denne Sygdom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Frankrig. Fra Lyon naar Efterretningerne indtil den 15de Decbr. J Staden herskede Rolighed, men alle Forretninger hvilede, og Regjeringen synes ikke ret at have Tillid til denne tilsyneladende Rolighed; thi, hedder det : Lyon ligner en med Storm indtagen Stad; paa enhver af Broerne staae 400 Mand; paa Terreaux=Pladsen 600, paa Bellecone=Pladsen, 3000, c. s. v. Overalt mødte man talrige Patrouiller og flere nye Regimenter ere indrykkede deels i Byen selv, deels i Forstaden croixerousse, fordi man befrygtede en ny Opstand, hvilken Frygt dog synes utidig, naar man betænker, at næsten alle Vaaben ere udleverede.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Et betydeligt Antal Studerende i Paris vilde nylig begive sig til General Romarino, for at overrække ham en Fane, men Processionen blev først standset paa Pontneuf af Municipalgaden, siden adspredt af Cavalleriepiquets; der blev imidlertid intet Blod udgydet. Denne Begivenhed gav den 19de Anledning til lidt Kjevlerie i Kammeret mellem Generalprocureuren og den Deputerede General Lamarque, angaaende Retmæssigheden og Nødvendigheden af en slig Politieforanstaltning. J Mødet den 20de søgte Conseilpræsidenten at etfærdiggjøre Ministeriet ganske, i Henseende til Urolighederne i Lyon, og vælte al Skylden paa de locale Øvrigheder og navnlig paa den suspenderede Præfect, HerDumolart. Han forelæste adskillige Breve fra denne, som alle havde lydt beroligende, selv Dagen for Opstanden udbrød, og gav fremdeles den mærkelige Oplysning, at endeel af Nationalgaden ikke alene havde forenet sig med Oprørerne, men endog begyndt Angrebet. Ved Enden af denne Tale blev Cass. Perier saa echaufferet, at han gik ind i en Sidesal, for at trække lidt frisk Luft, men her kom den suspenderede Præfect, der under Talen havde opholdt sig i en Tilskuerloge, efter ham og kaldte ham en Løgner og Bedrager, ja Striden vilde neppe have indskrænket sig til Ord alene, hvis ikke nogle tilstædeværende Deputerede havde faaet Præfecten ud. Det morsomste ved denne Affaire er dog, at da Perier atter kom ind i den store Sal, vilde en GrevJaubert, som havde været Vidne til hiin Scene, absolut fortælle hele den talrige Foksamling, hvad der var passeret inde i Salen og nogle af de Andre havde Ondt nok med at stoppe Munden paa ham.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Blandede Efterretninger. At Universitetet i Varschau indtil videre er lukket og at der er skeet en Forandring med Indretningen af de polske Skoler stadfæstes nu og fra Berlin. Krakan er den 24de Novbr. bleven forladt af Russerne og efter deres Bortgang har en stor Mængde polske Soldater flokket sig sammen det, som Østerrigerne ikke længer ville beholde og som ikke ville vende tilbage til Polen. Deres Tilstand skal være meget beklagelig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Bayerske Blade indeholde følgende Adresse til Kongen, fra Beboerne i Ganting, en Landsbye i Nærheden af München, om hvilken det er vanskeligt at sige, hvad enten den er alvorlig eller ironisk meent: Stormægtigste, allernaadigste Konge, Vi Bønder i Ganting høre, at Mange have skreven til Deres Majestæt, dette ansee vi vel for unødvendigt, thi vi ere Bayere og ikke Franskmænd, som selv ei vide hvad de ville og Troskab mod Kongen har altid været ensbetydende med Bayern. Jmidlertid har vi ladet os fortælle, at nogle elendige Stympere saasom: Tribune, Conversationsblad og andre dette (skal formodentlig være: dumme, Skrivere og Stænder have formastet sig at angribe vor elskede Konges hellige Majestæt. Vi bede altsaa D. Majestæt at give os Bønder i Bayern - thi vi ere alle enige kun et Vink og om en Secund skal Deres Majestæt ikke meere have nogen levende Fjende. Vi ville til alle Tider være Deres Skjold og danne en uigjennemtrængelig Klippe om Deres ophøiede Person; vort Liv og vor Formue staaer Deres Majestæt til Tjeneste, og ligesom vore Forfædre fægtede ved Sensberg, saaledes ville vi leve for Deres Villie, Deres Ære, Deres Lykke og Storhed &c. Det er, som sagt, vanskeligt at afgjøre, om denne Adresse er alvorlig meent, eller om den er et tronisk Stiklerie paa et royalistisk Partie, der ønsker, at Kongen ved en coup de stat skulde kuldkaste den bayerske Forfatning. Jfølge Breve fra Constantinopel er den græske Nationalforsamling traadt sammen og de allerede Magter har ophævet Blokaden af Øen Hydra.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Fra den bayerske Hofraad Thiersch, der for Tiden reiser i Grækenland kan man snart vente et interessant Værk om dette Land. Med Folket er han særdeles tilfreds og finder i den nærværende Generation umiskjendelige Træk af deres gamle Stamfædre, fornemmelig i Arkadiens Dale. Den myrdede Præsident skildter han som en retskaffen Mand, men egensindig og af indskrænket Forstand. Som Beviis paa den første af disse Egenskaber anfører han den Bitterhed, hvormed han forfulgte adskillige af de Mænd og Familier, der havde virket meest til Landets Uafhændighed og angaaende det sidste siger han, at han lod forbyde Platos Værker i Grækenland, fordi disse bidrog til at nære sværmerske Ideer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
I Paris antager man Antallet af de udvandrede Polakker til 62000.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Directeur August i Berlin har udgivet et Skrift, Temperaturens Jndflydelse paa Choleral, som skal være et modent Product af hans gjorte Veir-Jagttagelser hele Tiden medens Sygdommen grasserede i Berlin. Det afgjorte Resultat er, at Sygdommen steeg og faldt stedse med Luftens Fugtighed, men at ogsaa Vindenes Retning udøvede sin Jndflydelse, i det Ost= og Nordost=Vinde befordrede eller forøgede Sygdommen medens de modsatte Vinde frembragte det modsatte Forhold. Jagttagelsen af Armosphærens Fugtighedsgrader bleve gjorte med et af Forfatteren forhen opfundet og som fortrinlig anerkjendt Instrument Plychrometer. Skriftet, der er ledsaget af udførlige Kobbere, skal være aandrigt og af sandt videnskabeligt Værd.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
J en Kulgrube i England fandt nylig pludselig en Explosion Sted. 28 Personer vare 3000 Alen under Jorden, og det befrygtes at de alle ere omkomne. 11 Enker og 42 Børn ville da tabe deres Forsørgere. Politiske Griller.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Der have allerede existeret Fyrster, som selv kun vare deres Ministres ansvarlige Ministre. Jo flere Maskiner, desto færre Hænder behøves. Hvi troer man da at Statsmaskinen bliver fuldkommere ved mange Statstjeneres Hvorfor maa en Diplomat være en smuk Mand; Fordi der ogsaa gives kvindelige Ministerier. Sjeldent er Noget rigtigt brugt, førend det er blevet misbrugt. De fleste Synder ere de som vi begaae mod os selv -de fleste Majestætsforbrydelser begaaes af Majestæterne selv. Hvad er der meest af: Ordener uden Fortjeneste, eller Fortjenester uden Ordener,
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
J hver Krig komme de Stærke, men i hver Fred komme de Svage til Regimente. Fyrsten er Folkets Fader, thi han behersker det Nationen er Fyrstens Moder, thi den ernærer ham. Beefsteaks Oprindelse. Hvo veed ikke at denne Ret tilberedes bedst i Englands Men man tager Feil i den Tro, at dette Land skulde være Beefsteaks Fødeland. Det gamle romerske Rige har den Ære og Historien er følgende. Laucius Plaucus, en fornem Romer, blev, formedelst en Forbrydelse, af Keiser Trajanus dømt til at arbeide som simpel Tjener ved Offringerne i Jupiters Tempel. Ved nu at stege et Offerdyr faldt et lidet Stykke Kjød paa Gløderne, Plaucus snapper det, brænder sine Fingre, putter det uvilkaarlig i Munden og strax var den kostelige Opdagelse gjort. Alle Jupiterske Præster i det guddommelige Kjøkken fandt nu saadan Smag og Behag i den nye Ret, at hvis Himmelens Konge intet andet havde at leve af end Offringerne i Rom, da hvade han vistnok sultet ihiel. Det kom Trajanus for Øre, og Jupiters Ypperstepræst samt alle hans Medhielpere bleve dømte til Galgen. Den ærværdige Mand var en høitbedaget Olding og havde det længste og helligste Skjæg i hele Rom. Keiseren ynkedes selv over denne Beslutning, der gjorde saamegen Opsigt at hele Rom i otte Dage var i fuld Bevægelse, men hans Ord kunde ikke igjenkaldes, dog besluttede han at vise den Ulykkelige den Ære, selv at overvære Henrettelsen. Den sørgelige Dag kom. Apperstepræsten bad Keiseren om Tilladelse at ende sin Løbebane som han havde begyndt den, med et af de Offere, der vare helligede Jupiter. Den sidste Bøn af en saa høi Tjener i Staten kunde ikke afslaaes. Der tændtes nu Jld paa Alteret og en Offerhøitid var i fuld Gang. Apperstepræsten rækker snart Keiseren et StykkeBeef og beder ydmygelig at Allerhøistsamme maatte smage det, for derved at lægge for Dagen, at han ikke har personligt Nag til sin fra Livet dømte Tjener. Den store Monark putter i Munden, gjentager Experimentet; - nok engang, og atter, Apetiten var god. Retfærdighedens Tjenere maatte bie. Tilskuerne, der nu engang vare komne for at see det sieldne Skuespil, bleve utaalmodige, og under en vild Tumult raabtes der, om man her vilde lade Folk rende med Liimstangen. Da reiste sig den vældige Keiser: Rommere, Skrydere mod min keiserlige Villie, Oprørere imod hele Jordens Overhoved, nedbøier Eders Hoveder i Støvet, og værer tause. Lærer først at kjende Fristelsen, førend i dømmer om Forbrydelsen. Apperstepræsten har kun givet efter for en umodstaaelig Fornøielse. J kalder ham i Eders Uvidenhed, en Overtræder af Landets Love; havde han ikke gjort hvad han gjorde, saa var han bleven en Overtræder af Naturens Love. Jeg indbyder ham til mit Taffel idag, imorgen skal holdes et offentlig Festmaaltid og enhver af Roms Jndbyggere skal smage hvad jeg idag har smagt og paa den 3die Dag da ville J i alle Gader opreise Æresstøtter for den store Opfinder." Dette skeete virkelig, og et Hurra for Beefsteak (NB. med Løg og Kartoffler, gjenrungede i den mægtige Stad, hvor den nu vidtberømte Ret havde tilkjæmpet sig Udødeligheden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Fædrenelandet. Aalborg Skuespillerselskabet, dirigeret af de Herrer Werligh & Müller, har for denne Sinde givet 21 Forestillinger her i afvexlende en Søndag og en Søgnedag, paa hvilken første altid var aldeles fuldt Huus og paa den sidste altid godt besøgt og stundom ogsaa fuldt Huus, hvilket da maa vidne som vort Publikums Tilfredshed med Selskabets Spil Selskabet havde sikkerligen endnu kunde have havt mange Jndtægter her Vinteren over og vides derfor ikke hvorfor det har taget herfra.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Atter havde vi her ved Udgangen af det henrundne Aar paa et hængende Haar maattet see et sørgeligt Beviis paa Følgerne af at vove sig for tidligt ud paa Jsen. En 10 Aars Dreng gik saaledes forgaars ud, noget vesten for Snurren, men den meget svage Iis brast snart, og Drengen var ufeilbarlig bleven et Offer for sin Ubesindighed, dersom ikke to Mænd, som lykkeligviis kom i nogen Frastand forbi, ved Barnets gjennemtrængende Skrig øieblikkeligen vare tillede, og hvis ikke efter et forenet anstrængende Forsøg paa at redde Drengen ved en lang Lægte, den ene af Mændene, Hr. Styrmand Claus Frederik Jensen, havde sprungen i Fjorden og med Livsfare bragt Drengen, som allerede var ved at synke, i Land.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Blandede Efterretninger. Under Indsendt, læses i Thisted Amtstidende: I det Vesten Storme vi havde i November Maaned, skyllede Havet over Landtunden heelt fra Skandsen eller Nørenabe og syd til Kanalen, en Distance af over en halv Miil, og det saa stærkt, at det havde været umuligt, enten at gaae, ride eller kjøre der; Vinden sprang derpaa til Østen og pressede Fjorden saa høit, at den gik over Vasen eller Landeveien sønden for Øster=Agger, og længere Syd, heelt op imod Klitbankerne, hvilket Flydningen af Fjorvandet, ved min Nærværelse der, den 5te og 6te December endnu tydelig viste, saa at der er al Sandsynlighed for, at om Canalen ikke havde været, der kunde, fra hvilkensomhelst Side, sluge en saa stor Vandmasse, vilde denne mægtige Vandflod skaaret sig et nyt Gjennemløb, sandsynligst dengang ved Nørnabe, paa Kanalen selv, har denne Storm havt den Jndflydelse, at den baade foruden og inden er bleven henved 100 Alen bredere end før, og paa sin smaleste Punct, har sin sædvanlige Dybde, 6 Alen. Faa vide maaskee at Colding er den eneste Bye i Danmark hvor der een Gang om Aaret holdes et saakaldet Folkemarked. Herom siges i den af Statsraad Tauber, udgivne Bog Breve fra Kolding følgende: "Vil man see Almuen en masse i sin Kraft og hele forgløse Eiendommelighed, da skal man besøge det saakaldte Folkemarked, som holdes i Kolding i Begyndelsen af October Maaned. Karle og Piger sælge her sig selv til den Høistbydende under bestemte Betingelser og i en accorderet Tid, eller de sælges af deres Forældre, og det Hele vilde have nogen Lighed med Afrikas Slavetorve, naar ikke de glade Ansigter og den Folkefest, der slutter Forhandlingerne, viste, at det Hele var frivilligt. De faldbudne Karle og Piger ere Vesteregnenes Beboere, der udvandre af Mangel paa Arbeide og af Frygt for Udkomme i Vinterens Løb. De opstille sig i Rader, langs med Husene paa Rendebanen. Kjøberne indfinde sig og besigtige deres physiske Bygning, føle dem i Hænderne betragte deres Gang, Fodskifte o. s. v. Aftale gjøres om Arbeidets Beskaffenhed, Betalingen accorderes i Klædningsstykker eller Penge, ja man hengiver sig endog stundom forden blotte Vinterunderholdning, og, er Handelen sluttet, gives Penge paa Haanden. Disse anvendes gjerne til Aftenens Glæder, der bestaae i Dands og Spiir. Husene ere ved denne Leilighed saa opfyldte med Mennesker, at alle ikke kunne faae Qvarteer. Disse vandre da forgløse Natten igjennem omkring paa Gaderne eller tilbringe en Deel af Tiden i Værtshuusene. Den næste Morgen drager Enhver afsted med sin ny Herre.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
I Altona bleve i forrige Aar ialt 253 Par copulerede, der fødtes 767 Jndiv. og der døde 841 Der døde altsaa 74 flere end der fødtes. Mit Hele Damer ei lider.
Aalborg Stiftstidende, 1832-01-02
Bekjendtgjörelser. At det behagede Gud den 15de denne Maaned at bortkalde min inderlig elskede Kone, Marie Dorthea Wolder, født Busk, i sit Alders 35 Aar, fra denne Verden, efter is Ugers Sygeleie og 19 Aars lykkeligt Ægteskab, og i samme efterladt sig een eneste Datter, kan jeg ikke undlade at tilkjendegive fraværende Slægt og Venner, forvidset om deres oprigtige Deeltagelse i min billige Sorg, frabeder jeg mig al skriftlig Bevidnelse. Gislum Præstegaard, den 21de Decbr. 1831. Wolder, Sognepræst til Gislum, Vognild og Testrup Menigheder.