Viborger Samler, 1800-01-13
Paris. 6 Titel. Om de offentlige Embedsmænds Ansvarlighed. 69. Medlemmerne af Senatet, det lovgivende Korps og Tribunatet, samt Konsulerne og Statsraaderne ere aldeles ei underkastede nogen Ansvar, lighed for deres Forretninger. 70. Begaaer et Medlem af Senatet, Tribunatet, det lovgivende Korps og Statsraadet nogen halsløs eller æreløs Forbrydelse, hører han under de sædvanlige Domstole; dog maae det Korps til hvilket han hører, først autorisere saadan Forfølgelse. 71. Ministre, som anklages for Forbrydelser, skal agtes som Statsraader. 72. Ministrene ere ansvarlige for hver af dem undertegnet Act, der af Senatet erklæres konstitutionsstridig, for Forsømmelse af de offentlige Loves Udførelse, og for konstitutions= eller lovstridige Privatbefalinger. 73. J. saadant Tilfælde anklager Tribunatet Ministerne ved en Alt, hvorover det lovgivende Korps raadslaaer, efter at det har forhørt den anklagede. Sættes han nu ved Dekret i Anklage-Stand, dømmes han af et Over=Tribunat der bestaaer af Dommere, valgte af Kassations=Tribunalet og Edsvorne, valgte af National- Listen. Saadan Dom er uforanderlig. 74. Dommernes Embeds=Forbrydelser forfølges af de Domstole, til hvilke Kassations=Tribunalet henviser dem, efterat have kasseret deres After. 75. Regieringens andre Agenter kan ei forfølges for Embeds=Sag, uden efter Statsraadets Bestemmelse, og for de sædvanlige Domstole. 7 Titel. Almindelige Bestemmelser. 76. Enhver fransk Jndvaaners Huus er et usvigeligt Friested. OmNatten har ingen Ret til at gaae derind, uden i Tilfælde af Brand, Oversvømmelse eller Anskrig fra Huset. selv. Om Dagen er man berettiget dertil i besynderlige, ved Lovene eller offentlige Autoriteter fastsatte Tilfælde. 77. Skal en personlig Arrest=Art udføres, maae Grunden og Loven for Arresten bestemt angives Akten være udstædt af en dertil lovlig berettiget Embedsmand, og være Arrestanten tilkiendegivet og meddeelt i Gienpart. 78. En Arrestforvarer kan ei modtage eller beholde nogen i Fængsel, før han har indskrevet Arrest-Aften i sit Register. Denne Alt maae enten være et Mandat, i forhen beskreven Form, en Arrest Ordre, et Anklage-Dekret, eller en Dom. 79. Enhver Arrestforvarer er ufrietagelig forbunden at fremstille Arrestanterne, for den borgerlige Embedsmand, som har Politie=Tilsyn i Arresten, naar han det forlanger. 80. Det kan ei nægtes Arrestantens Slægtninge og Venner at besøge ham, naar de have den borgerlige Embedsmands Ordre- Og denne kane nægtes, naar Arrestforvareren ej viser befaling fra Dommeren, at Arrestanten skal holdes indsluttet. 81. Enhver uberettiget, som befaler eller udfører een Arrest, enhver, som hefter en Arrestant i en ulovlig Arrest, og enhver Arrestforvarer, som overtræder en af de foregaaende tvende Artikler, er skyldig til vilkaarlig Heftelse. 82. Al ulovlig Strenghed ved Heftelser, Arrester og Executioner er Forbrydelse. 83. Ethvert Statens Lem er berettiget til, at henvende sig med Ansøgninger til enhver Øvrighed, især til Tribunatet. 84. Den offentlige Magt er væsentlig adlydende; intet væbnet Korps kan raadslaae. 855. Krigstandens Forbrydelser ere underkastede særdeles Domstole og Former. 86. Den franske Nation forsikrer alle, i dens Tjeneste saarede Krigere, saavelsom de dræbtes Koner og Børn, Pensioner. 87. For de i Republikens Tieneste udmerkede Krigere, skal der bestemmes National-Belønninger. 88. Naar et konstitueret Korps skal raadslaae, maae i det mindste toe tredie Deele af Lemmerne være tilstede. 89. Et National-Jnstitut skal samle Opdagelser, og bringe Konster og Videnskaskaber til Fuldkommenhed. 90. En National Regnskabs=Kommission regulerer og verificerer Regnskaberne for Republikens Jndtægter og Udgivter. Den bestaaer af 7 Medlemmer, hvilke Senatet vælger af National-Listen. 91. Regieringen i de franske Kolonier skal blive bestemt ved særskildte Anordninger. 92.