JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
Den 31te. Et ungt Menneske nedlagde i Dag selv nogle Specier i Bombebøssen, uden at tilkjendegive sig. J Februari. Den 5te var vor tavse og sikkre, men ubekjendte, Mand igjen her paa Contoiret og nedlagde Penge i Bombebøssen. Han loe og - gik. Den 10de nedlagde en Herre en Seddel i Bombebøssen, som ved Aabningen den 2den April befandtes at indeholde 4 Specier, og i hvilken var skrevet: "Med Erindring om Aarsdagen nedlægges, efter mit gjorte Løfte, herved fire Specier. Kjøbenhavn, den 10 Febr. 1823. M." Den 20de. I et Brev tilsendt mig 10 Sølvdalere. Disse var fra en gammel ostindisk Ven, som ei maa fortryde paa, at jeg nævner ham ved sit Navn - Kall. Den 24de. En 5 Rbdlrs. Seddel, indsluttet i en Billet, hvori stod J Anledning af den 3 Octbr. 1822. B."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
Den 28de. J en Seddel, skreven med en fordreiet Haand, saa lydende: 50 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
Fra en Søemand, som er glad i Siel og smidig i Krop - til de Gamle som have været det Udskriften: "Til Bombebøssen." (Disse ædle og tillige muntre Linier ere opbevarede for Fremtiden under Glas og Ramme. Samme Dato nedlagde Capitain og Ridder Kinch selv 5 Rbdlr. J Marts. Den 8de. En Seddel, hvori 5 Rbdlr., saa lydende: D. 8 September 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
Drengen Thomas Christian Friderich August 5 Rbdlr. Sedler. den 8 Marts 1823. 7.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
Hr. Hofviolon Wexschall har fra sin Concert den 20de Marts, i det forenede borgerlige Selskabs Værelser, tilstillet mig 80 Rbdlr. Sedler, hvilke skulle anvendes til et Stil nye Seil til den biilfærdige Baad, som Texternes Salg ved Concerten for Bombebøssen afgav til Gilleleierne, og 25 Rbd. Sedler har Hr. Wexschall deponeret til Hjelp for strandede Sømænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
En 67aarig gammel Baadsmand, Marcus Brun, hvis Skib forliste paa Franskekysten, og som paa sin Fod spadserede igjennem Holland, Hannover og de Danske Stater i Januari og Februarii Maaneder, har deraf faaet 5 Rbdlr., og 3, navnlig Hans Peter Larsen, Frederik Meredin og Mads Madsen, som strandede den 26de Januari ved Parmouth, 4 Rbdlr. - Flere Forliste ventes. At Sømanden selv bidrager efter hans Leilighed, er ei at undre over, men endnu er ikkun nogle faa Skibe expederede ud efter - og er Par hjemkomne. Vaterskouts-Contoiret, ved Holmens Canal No. 256, d. 8de April 1823. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-08
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 20. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 11 Marts 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Om Seminariernes Nedlæggelse og Skolelærernes Dannelse ved Præsterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
J Rumer 6 af nyeste Skilderie af Kjøbenhavn for dette Aar har det Spørgsmaal været drøvtet, om det torde antages, at Præster i Almindelighed ligesaa godt kunne danne Skolelærere, som faste Seminarier, og er med Rette nægtende besvaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Nogle Sprogberigelser, hvorved Sproget ikke er blevet rigere. Enhver Sprogberigelse er Tak værd, og uden Laan kan intet Sprog, der vil gaae frem til Fuldkommenhedsmaal, blive rigere. Men enhver saadan Berigelse bør skee overeenstemmende med Sprogets Aand. Al Tilblanding af fremmede Bestanddele, der ikke letteligen forenes med Sprogets eget Malm, skader mere end gavner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Vore nyere Digtere have tildeels dannet sig efter Tydsklands store Skialde, og intet er meere naturligt, da begge Tungemaal ere hinanden saa nær beslægtede. Men netop dette nøje Slægtskab gjorde, at mangt et fremmed Ord blev antaget og gaves Borgerret, uagtet dets fremmede Herkomst og Natur er aabenlys. Saaledes har det Ord dump i de sidste tyve Aar listet sig ind i Sproget, og forekommer hos vore fleste Digtere. Klokkens dumpe Lyd, et dump underjordisk Brøl a. ere sædvanlige Udtryk. Det er ligefrem taget efter det tydske dumpf eller rettere dum pig, saasom dumper Laut, dumpfisch Geheul&c. Men dumpf kan ikke udtrykkes paa Dansk, uden med huul, saasom en huul Stemme, Klokkens hule Lyd o. s. v. Vi have vel Substantivet: et Dump, men, saavidt jeg veed, intet Adjectiv af den Betydning. Desuden udtrykker et Dump den dumme Lyd af noget ikke Haardt, som falder, f. Ex. en Meelsæk (s. Vidensk. S. Ordbog) &c.,men ikke af en Klokke eller deslige. Det Udtryk udtale sig er blevet meget almindeligt, efter det tydske sich aussprechen, men i vort Sprog bruges udtaler altid uden sig. Man siger: han udtaler Ordene urigtigen; det Ord udtales ikke saaledes. Men at bruge det med sig, og ovenikjøbet i figurlig Forstand, som i den Bygning udtaler den græske Smag sig er aabenbart stridende mod vort Sprogs Aand. Jstedet for udtale sig, lader der sig bruge andre mere ægte danske Udtryk, f. Ex. vidner om, bærer Præg af, læses i, sees tydeligen i, o. fl. Det Ord træffende er ogsaa blevet meget almindeligt, efter det tydske treffend, saasom: en træffende Skildring, et træffende Svar, af træffende Lighed o. s. v. Det er i Grunden vel næsten lige saa urigtigt som mit sælgende Huus, mit eiende Sted; thi det er jo ikke Skildringen, men den Skildrende, som træffer. Man siger: et veltruffent Malerie, og bør derfor vel ogsaa kunne sige, en veltruffen Skildring; og af talende Liighed er altid bedre end træffende Lighed. Flere Comp. irr. af mange, har, som prang Oversættelse af det tydske Mehrere, nu eengang saaledes indlistet sig i Sproget, at na sten de fleste Forfattere bruge det istedet for Adskillige, Endeel &c., og at det næsten ikke nyt ter mere at ivre derimod. Jdeligen læser man Flere have ønsket, blandt de flere Omstændigheder &c. Officielle Skrifter burde imidlertid dog være fri for saadanne Urigtigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Det tydske Braut, der i dette Sprog baade udtrykker den, der er forlovet, og den, der staaer Brud, have nu de Fleste, især Digterne, sat sig i Hovedet, at burde i begge Tilfælde kunne gives paa Dansk med Brud, fordi det saa beqvemt rimer sig paa drud, prud, ud, Slud, Klud, Bud o. s. v. Men Brud er og bliver en Qvinde dog kun en Dag i sit Liv, nemlig paa sin Bryllupsdag. Det samme er Tilfældet med Brautigam, der ideligen oversættes med Brudgom, hvor det dog burde hedde Kjereste, Forlovede &c. Vi have det gamle ægte danske Ord Fæstem, som netop udtrykker Begrebet af Braut, naar det betegner en forlovet Qvinde, men man synes i Digte ikke at ville bruge det, fordi det ei rimer sig paa saa mange Ord som Brud, og i Prosa, fordi det har Lighed med Fæstemand, Fæstebonde &c. Det Ord uovertræffelig er ogsaa kommet meget i Mode, efter det tydske undertrefflich. Men hvad forstaaer man ved det Udtryk Skal det betyde uovergaaelig? Jeg kjender intet ægte dansk Ord, som hedder overtræffe. Det tydske ubertreffen kan neppe oversættes uden med overgaae, altsaa bør undertrefflich hedde uovergaaelig. Omtræk istedet for Contur burde neppe faae Borgerret; thi i alt Fald var dog Omrids bedre. Ved Omtræk tænker man sig noget ganske andet. Skal det være analog med omtrække, altsaa og med optrække, saa maatte det hedde Omtrækkerie, thi man siger Optrækkerie; men saa fik det en ganske anden Betydning. Dæmring, der saa ofte bruges, synes aabenbart ligefrem at være en Oversættelse af det tydske Dammerung, og man har endog tilladt sig dæmre. Vi trænge ikke til dette Ord, thi vi have Daggry, Tusmørke, Skumring o. fl. Es dammert hedder: det gryer af Dagen, det dages, Dagen brækker frem. Abenddammerung, Aftenskumring; Morgendammerung, Daggry, Dagbrækning. Funke er maaskee kommet ind i Sproget deels ved Oversættere, der ikke huskeede paa, at det lod sig oversætte med Gnist, deels ved Poeter, der ønskede et Tostavelsesord istedet for et Enstavelsesord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Lotterier. Tallotteriet eller Lotto, Lotto di Genua, blev opfundet af Genueserne, som i deres Friheds tidspunkt, ved Valget af Raader, lagde Candidaternes Navne i en Potte (Seminario), derpaa i Lykkehjulet, og anstillede ved samme Veddemaale, som siden Banken overtog. Man udleder i Almindelighed Benævnelsen af Lor, som i adskillige Sprog betyder Lod, men rimeligere er det, at det kommer af det italienske lottere, kappes om, kjæmpe om, og Lotta, Kamp, Concurrence. En Raadsherre, ved Navn Benedetto Gentile, skal først have indført dette Lotterie 1620, og da dette Navn aldrig kom ud, var det en Folketro, at Fanden havde taget ham og hans Navn, til Straf for hans Opfindelse. J Florenz skal, da der var stor Pengemangel, i Aaret 1630 være oprettet et Lotterie, til Fordeel for Staten, hvori Jndsatsen var en Ducat. Ordet Lotterie var den Gang endnu ikke brugeligt der, men vel Lotto, og en Lotterieseddel hedte poli. (Seddel, Billet, hvoraf nok Ordet Police, f. Ex. Assurance=Police).J Venedig stode Lotterierne allerede i Midten af det sextende Aarhundrede under Øvrighedens Opsigt. J Frankrig bleve de egentlige Lotterier indførte i Midten af det syttende Aarhundrede, og 1660 kom det første Lotterie istand i Paris. Den Gang fandtes der adskillige Privatlotterier, men som siden gjentagne Gange, under stræng Straf, bleve forbudne. Navnet Lotterie er først kommet i Brug siden 1660, thi forhen hedte det Blanque. Jndsatsen var kun en Louisd'or, og den høieste Gevinst 100,000 Lires. J Engelland er det første Lotterie blevet trukket fra 11 Jan. 1569. indtil 6 Mai, som man siger, Dag og Nat. Det bestod af 400,000 Lodder, hvoraf hver kostede 10 Sh. J Amsterdam blev allerede 1649 trukket et Lotterie, til et Kirketaarns Opbyggelse, og i Delft 1595. J Tydskland skal allerede 1521 Raadet i Osnabrück have oprettet et Lotterie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Hamborg blev det første Lotterie trukket 1615, i Nürnberg det første 1715, og i Berlin 1740. Det sidste bestod kun af een Classe, og havde 20,000 Lodder, hvoraf hver kostede 5 Rdlr., og hvor den høieste Gevinst var en Gaard af 24,000 Rdlrs. Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
J Danmark havdes, ligesom udenlands, først Lotterier, der lignede det saakaldte Classelotterie, og siden et Tallotterie. Det første og ældste er fra 1719, nemlig et Kgl. Jordegods=Lotterie. Jndskuddet skete i autoriserede Pengesedler, og dets Formaal var, at faae en vis Sum af disse Sedler indløste og brændte. Et Lotterie til Digernes Reparation blev oprettet 1721, et Lotterie af Kgl. Bøndergods, hvorved de Kgl. Bøndergodser i Lolland skulde afhændes; et Lotterie til Understøttelse for den grønlandske Handel, oprettet 1725, og endeligen eet for Christiania Tugthuus. Classe=Lotteriet blev oprettet 1753, til Fordeel for Opfostringshuset i Kjøbenhavn, som dette, under Navn af General=Lotterie, fik Privilegium paa, men som nu føres for Kal. Regning. Tallotteriet skal Finantsraad Koes paa Antvortskov have givet den første Jdee og Plan, til. Privilegiet til at oprette et saadant Lotterie i Kjøbenhavn og Altona, er fra 1771. Gevinsterne udbetales af den Kgl. Casse indtil 250,000 Rbd. Det var først privat og bestod af Actier, men disse bleve siden indløste af Kongen. J de fire første Aar vare Jndtægterne især betydelige, nemlig 2,018,361 Rd., eller omtrent det Halve af hvad det indbragte i 11 Aar, fra 1773 til 1784, noget, som synes at vidne om, at man i Begyndelsen mere spillede deri af Mode end Trang. Siden har Jndtægten aftaget betydeligen. Den regnedes 1794 for 135,000 Rd. aarligen. Hvor meget den har været i de nyeste Tider, da Omstændighederne paa saa forskjellige Maader indbøde til at forsøge sin Lykke deri, vides ikke. Der er skrevet meget, og det saare bittert, mod Tallotteriet, endskiønt det mere burde have været rettet mod dets Misbrug, end mod Tingen selv. Digteren P. M. Troyel sagde allerede for tredive Aar siden, i et Stykke om Tallotterie i Maanedsskriftet Minerva Forsvind, fordømte Plage og gaa til Helved tilbage; Forbandelser ledsage dig. Pest dræber - Land og Riger græder; Du myrder Pligt og Dyd og Sæder, Og tvinger Folk at dræbe sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Tallotteriets Fortrin findes skildrede i Jndledningen til Planen for samme saaledes: "E Tallotterie er forskjelligt fra andre Lotterier i følgende Puncter, man kan forsøge sin Lykke deri med 8 Skilling, saavel som med nogle 100 Rigsdaler; man kan af mange Spillemaader vælge een, to, tre, fire eller alle tilsammen; Gevinsterne blive strax udbetalte og uden al Afkortning; man kan med ringe Jndskud vinde noget Anseeligt, naar Lykken vil føie, man kan ofte forsøge sin Lykke deri, og endeligen kunne Spillerne ikke allene vinde fra hverandre, men og fra Lottocassen, som undertiden maa udbetale langt mere end hele Jndskuddet til en saadan Trækning har indbragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Jndenlandske Efterretninger. Ved den Concert, som den 2den d. M. blev givet paa Hoftheatret til Fordeel for Bombebøssen, indkom for Texterne 7 Rbdlr. rede Sølv og 201 Rbdlr. 24 s. Sedler og Tegn, hvilke, efter Bestemmelsen, anvendes til en biilfærdig Baad for Fiskerne fra Gilleleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Den 28de Decbr. f. A. døde paa St. CrolEtatsraad L. Smidt, første Regjeringsraad overde danske vestindiske Øer, Ridder af Dannebrogen. Han var født den 30 Sept. 1761 paa hans Faders Selveiergaard Ronshauge i Smidstrup Sogn, Coldinghuus Amt i Ribe Stift, og har i 22 Aar opholdt sig paa St. Croix, hvor han var almindeligen agtet og elsket. Historisk Efterretning om den fri adelige Skole Herlufsholm, af H. B. Melchior, Professor, Dr. Philos., Overlærer ved Skolen. 516 S. st. 800. XII S. Tilegnelse, Fortale og Jndhold, med 6 Kobbere og Grundtegninger. Kbh. 1822, trykt paa Hofboghandler J. H. Schubothes Forlag. (Priis 6 1/4 Rbdlr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Forfatteren har her leveret et Værk, der maa interessere mange Læsere. Over i tre Hundrede Aar har Herlufsholm staaet som et værdigt Minde om, dansk Følelse for Oplysnings og Kundskabs Udbredelse, paa en Tid, da Reformationen først nyligen havde begyndt at sprede sine velgjørende Straaler over Danmarks Horizont. Hvor mange herlige Poder ere ikke udgaaede fra denne ypperlige Planteskole for Dyd og Lærdom, og hvor mange flere ville ikke udgaae deraf i Fremtiden, naar den, pleiet og røgtet med Kongelig Rundhed, fremdeles vedbliver at arbeide til sit store Maal, J Fortalen giør Forf. opmærksom paa, at han, under Udarbeidelsen, har været nødt til at tage Hensyn til to Slags Læsere: dem, for hvilke Stiftelsen er saa at sige fremmed, og dem, der enten have Deel i dens Bestyrelse eller nyde Godt af dens Velgierninger. Naar hine maaskee ville nøies med en almindelig Udsigt over dens Historie og nuværende Indretninger, fordre disse en langt mere i det Enkelte gaaende Underretning, fornemmelig om Fortidens Indretninger; ældre Reglementer f. Ex. for Undervisningen, for Disciplinen, for Bespisningen eller Andet, kunne ofte give høist nyttige Vink og Oplysninger, naar nye skulle forfattes, og kunde derfor i Skolens Historie ei udelades, uden at savnes af dens Foresatte nu og i Fremtiden. Angaaende Bygningernes Jndretning i ældre Tider fordrer den, der nøiere kjender Stedet, en langt omstændeligere Underretning end en Fremmed, hvortil, spørger man, brugtes i Munketiden eller i Skolens ældre Tid denne eller hiin Bygning, dette eller hiint Værelse, og et saadant Spørgsmaal burde vel, saavidt Omstændighederne tillode det, ei blive ubesvaret. Forfatteren har derfor seet sig forpligtet til en vis Omstændelighed i flere af sine Beretninger. Han anfører stedse Kilderne til sine Efterretninger, blandt de Haandskrifter, han har benyttet til Klosterets Historie; til disse hører især Abbed Jeps originale Regnskab over dets Gods Jndtægter og Folkeløn i Aarene 1467–81, som endnu haves paa Herlufsholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
J Rentekammerets Archiv haves fra Aar 1660. samtlige Stiftelsens Regnskaber, foruden adskillige vigtige Commissionsforhandlinger (fra 1669, 1675. og 1684), Forpagtningscontracter m.m. Ogsaa Cancelliearchivet indeholder endeel Oplysninger, Herlufsholm angaaende. Før Grev Holstein blev Slotsherre, laae de fleste af Stiftelsens Papirer deels i Skoleherrens, deels i Forvalterens Gjemme, nogle i Rectors eller Andres, og saaledes udsatte forat ødelægges, deels ved skjødesløs Behandling, deels ved Jldsvaade eller udvortes Uheld. For at sikkre dem mod Ødelæggelse lod Holstein dem alle samle og ordne, og saaledes hensætte til Opbevaring i brandfrie Kieldere, hvor Cancelliets Archiv gjemmes, men af de vigtigste Documenter - af alle dem, der hjemle Skolen nogen Rettighed - lod han i Forveien tage perificerede Gjenparter, eet Exemplar til Opbevaring hos Skoleherren, og eet hos Forvalteren. Siden ere adskillige særskilte Archiver fremkomne, hvoraf det vigtigste hos Skoleherren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Mærkeligt er det, at den Klokke, som endnu sammenkalder Skolens Disciple til Lovsang, er den samme, som fordum sammenkaldte Klosterbrødrene til deres natlige Gudsdyrkelse, eller at holde Vigilier. En vigtig Levning fra Klosterbibliotheket er Calendarium Nestvediense &c. paa fiin Pergament i Qvartformat, heelt igjennem zirligt skrevet, skjøndt med forskjellige Hænder, tildeels med coulørte Bogstaver, og prydet med sex forskiellige Malerier. Det tilhører nu Universitetsbibliotheket. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Blandede Efterretninger. J Guatimala (Ny-Spanien) ikke langt fra Palencia opdagedes for en Deel Aar siden Ruinerne af en gammel Stad, hvorom Capit. Don Antonio deel Rio allerede i Aaret 1787 meddeelte en haandskriftlig Beretning i det spanske Sprog, som først 1822 er udkommet i London paa Engelsk, fordi man i Spanien selv af visse Grunde lagde Dølgsmaal derpaa. Ruinerne bestaae af Steenhuse, fjorten i Tallet, blandt hvilke nogle have lidt mere af Tiden end andre, men Adskillige af Værelserne deri ere endnu stedse i en saadan Stand, som ganske tydeligen adskiller dem. Man skulde troe, at det Folk, der har beboet disse Huse, har havt nogen Lighed og noget Samqvem med Romerne, da Valget af Stadens Beliggenhed, og en under Jorden værende Vandledning af Steen, overordentligt stærkt minder om Romerne. Bygningsmaaden er konstig, men uden Hielp af Jern eller andre Metaller, hvormed de Byggende syntes at have været ganske ubekjendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Menageriet i Paris har i forrige Aar faaet adskillige nye fiirføddede Dyr, der synes at have stor Lighed med de Gamles Centaurer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Kjøbenhavns Børs, d. 11 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbdl. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 73 1/2 a 74. Nationalbank-Obligat. (af Laanet den 2den Febr. 1820) 100 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 126 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 13 2/3 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-11
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-15
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. 2000 OOm- Tyvende Aargang. No. 21. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 15 Marts 1823. Om Forandring udi Tiendeforeninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-15
Jndenlandske Efterretninger. Da man i denne Tid seer Gaarden No. 47 i Strandgaden averteret til Salg, saa har det givet Anledning til det Ønske, at denne Gaard, formedelst sin Beskaffenhed og Beliggenhed, maatte blive kjøbt til en offentlig Skole, f. Ex. enten Borgerdyds= eller Døttreskolen paa Christianshavn, og vedkommende Bestyrere derpaa gjort opmærksom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-15
Kjøbenhavns Børs, d. 14 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 246, a vista 249. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. - Rbdl. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 182. 74 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) 101 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 14 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-15
Rettelse. J forr. No., P. 317, L. 19 istedetfor Han anfører stedse Kilderne &c. læs: Han anfører, stedse Kilderne til sine Efterretninger; blandt de Haandskrifter, han har benyttet til Klosterets Historie, hører især Abbed Jeps &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-15
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-18
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 22. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 18 Marts 1823. Fornuft og Forstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-18
Endnu raadspørge man en agtet Philosoph, S. C. Schulze, som i sin Psychische Anthropologie, 2den Udgave, Göttingen 1819, i Læren om den menneskelige Aand gjør nøie Forskiel imellem Fornuften, Kilden til Kundskaben om det Oversandselige i Væren og Handlen, og Forstanden, som tydeliggiør, hvad Sandserne og Fornuften erkiende, ved at opløse dette i dets Bestanddele, og bestemmer de Forhold, hvori de erkjendte Ting staae til hinanden. Som disse Data, der let kunne forøges med mange flere af nyere Skrifter, tilstrækkelig bevise, at Fornuften, i videnskabelig Henseende, har en høi Betydning, og derfor ikke, som saa ofte skeer i det daglige Liv, bør forvexles med Forstanden, saa burde de især advare for den meest oprørende af dette Slags Forvexlinger, som ikke sjeldent høres fra vore Prækestole, at Fornuften modsættes Religionen. Prøve af et utrykt Sørgespil: Carl den Tolvtes Død. (Fortsættelse; see forr. No.) Kongen (allene. Hvor fuld af Trods, og dog beundrer jeg Den mageløse Haardhed hos en Møl Hvis Elskovs stolte Lue var istand At smelte ledingsvante Hjerters Js, Da var det saadan Mø, jeg lide gad, Ei hine Kiele, som med Leflekonst Saa tidt forvandle Heltens Løvemod Til feig, blødagtig, ussel Qvindefærd; Men Hjertet hærder mod hvert Jndtryk sig, Der dæmper Kraftens høje Guddomsild, J Barmen, som kun higer efter Daad. Kun Krig og Leding blev mit store Kald, Saalænge jeg som Larvevandrer her. Hal bort hver Tanke, som mig minde kan Om Elskovs bittersøde Kogleri, Her Kampens vilde Tummel døve skal Den sidste Lyd af Ungdoms favre Drøm, Og Kierlighedens Blomst henviisne brat Blandt Dødes Rallen og i Stæders Røg! Kongen. Adjutanten. Adjutanten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-03-18
En dristig Speider, naadigste Monark, Er nylig bragt herind, og beder om At forestilles Jer. Kongen. Hvor greb man ham, Adjutanten. Tæt uden for hans egen Præstegaard. Alt længe havde Øie vi paa ham; J Hykleriets falske Løvehund, At skjule han forstod sit Ulvesind; Han stedse svigted, fuld af Slangelist, Den brave Aschenberg, som paa hans Gaard J Schiedberg Sogn, da havde sit Qvarteer. Han altid vore Fjender gav et Vink At snappe op ethvert vort Sendebud, Der ingentid tilbage kom med Svar. Ham var det, der besnakked Aschenberg Med underfundige og trædske Ord Til at forlade uden Grund sin Post. Ved Moss han vristed Seiren af vor Haand, og skilte os ved tvende Hundred Mand. Kongen. Lad ham komme, Alt længe ønskeed jeg At see den Kierk, man altid mig beskrev Som min og mine Braves Avindsmand. (Adjutanten bukker dybt og gaaer.) Kongen (allene. Omsider faldt dog i min Fælde DuO, Klærk, som under Præstekappen har Det Kogger, hvoraf listig du udskjød Hver giftig Piil, som rammede min Hær; Nu har jeg, gamle Ræv, dig i min Sax, Fra den i levende du slippe skal. Kongen. Rumor (i Præstedragt og Lænker). Adjutanten. Kongen. Hvo est duRumor. Herrens Tiener, som J seerKongen. Hvad er dit Navn? Rumar. Rumer, fra Tumpor Sogn. Kongen. Mig tykkes jeg skal kiende dette Navn.