JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-06-30
Forpagtning. Haugemølle, beliggende ved forrige Kiøbstad Slangerup under Frederiksborg Amt, er underhaanden at faae i Forpagtning paa 6 Aar, at regne fra 1ste Novbr. d. A. Møllen er en Vandmølle med 2de Grovmeelsqværne. i en Hestemølle og et Stampeværk, og under Forpagtningen med den følger en Jordlod af omtrent 70 Tdr. Land af Slangerups Jorder hvilken omgiver Møllen. Møllens gode Tilstand, dens fordeelagtige Beliggenhed for Maling, og Jordernes Godhed, er saa bekiendt at en Beskrivelse derover ansees fori overflødig. Liebhavere til Forpagtningen af bemeldte Mølle, behage at melde sig hos Undertegnede inden 14 Dage fra Dato, men den som ikke kan stille fuldkommen tilstrækkelig Caution for Forpagtningsafgivten prompErlæggelse til bestemte Tider, og for Bygningernes og Værkernes vedligeholdelse i den Stand de nu forefindes, kan ingenlunde vente at faae Forpagtningen. Frederiksborg Amtstue, den 20de Juni 1818. Rasmussen. redagen den 21de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, N. G. 3 Slet, bliver Hovedgaarden Redergaards Avling og Hollænde, er rie paa Langeland tilligemed Øen=Siøe, ved offentlig Auction, som afholdes i Rudkiøbing, opbuden til Bortforpagtning paa 3 Aar, fra 1ste Mai. 1316 regnet. Gaarden, en af Langelands første Avlsgaarde, overdrages i Forpagtning med Hoverie, og faaer Forpagteren leveert Gaardens Qvæg Besætning omtrent 200 Stkr., Hollænderie=Redskaber og Dragon-Heste tilligemed Sædekornet af Hvede, Rug, Byg, Havre og Ærter, saa og noget Hør= og Kløverfrøe, mod aarlig Korn- og Penge-Afgivt. Conditionerne til denne Forpagtning, skal 10 Dage for Auctionen vær i henlagt til Liebhaveres Eftersyn i Ringsted paa Postgaarden, i Odense hos Hr. Giæstgiver Larsen, i Rudkiøbing hos Hr. Giæstgiver og Kiøbmand Or sted, og hos undertegnede Forvalter paa Nedergaard som tillige paaviser Gaardens Jorder m. v. for Liebhavere, der da nærmere vil overbevises om i denne ellers bekiendte Gaards gode Jorder og Besætning, samt særdeles gode nye og beqvemme Ladehuse. Nedergaard paa Langeland, den 10de Juni 1819. Efter Ordre, Kastrup.
Berlingske Tidende, 1815-06-30
Auctioner. Torsdagen den 29de Juni, 6te og 13de Juli, hver Dags Formiddag Kl. 10,2 bliver paa Gaarden, Glasborre, udflyttet fra Alyme Bye paa Cronborg Distrikt, foretaget Auction over bemeldte Eiendom, af Hartkorn, omtrent 5 Tdr. og Areal, henimod 100 Tdr. geometrisk Land, med den paa i Jorderne voxende betydelige Afgrøde og den paa Stedet værende Besætning og Avlsredskaber. Esbønderup, den 20de Juni 1315. Lemvig.
Berlingske Tidende, 1815-06-30
andagen den 3die Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, Vi bliver, formedelst Eierens Bortreise, i Huset No. 205 paa Hjørnet af Kongens Nytorv og store Kongensgade, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Meubler og Trævarer, Glas, Porcellain og Steentøi, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Gangklæder, Syltetøi og Adskilligt, imod Betaling strax eller naar paafordres til Cancellieraad og Lands Over= samt Hof= og Stadsrets Procurator Fugl, paa hvis Contoipaa Vestergade No. 7, de trykte Fortegnelser ere at erholde, imod Betaling af 8 Rbs.
Berlingske Tidende, 1815-06-30
Mandagen den 3die Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem J. Al. 4 og 5, bliver ved offentlig Auktion 3die og sidste Gang opbuden for til den Høistbydende at bortsælges: Den Lieutenant og Brygger Mathias Casses Boe tilhørende og i Lyngbye, strax ved Jndkiørselen paa høire Haand her fra Staden, beliggende Lystgaard med Hauge og Jordlod af 5 Skpr. 1 7/8 Alb. Hartkorn. Bemeldte Gaard bestaaer af en grundmuret Hoved: Bygning ud til Kongeveien, 2 Etager høi, og inddeelt i 14 Fag ; en grundmuret Sidebygning, 2 Etager høi og inddeelt i 18 Fag, hvori er 2de Heste stalde og 2 Vognskure m.v., en rummelig Gaardsplads, deri 2de smaae Bygninger af Muur- og Bindingsværk, m. m. Auctionen afholdes paa bemeldte Eiendom ; og ere Adkomstbrevene, Conditionerne, samt de afholdte Vurderingsforretninger forinden til Eftersyn paa mit Contoir ved gl. Strand Nr. 11. Kiøbenhavn, den 23de Juni 1818. Tost. Formedelst anden Bestemmelse lader Spekhøker Meelhoskiber i Byen, enten i underhaanden eller ved offentlig Auction den 5te Juli d. A., bortsælge sla lovende Gaard under Matricul Nr. 85, og et ved Siden af samme lig: 2 ret og Aplaadens nordre Side, og bestaaer i alt af 25 Fag til Gaden og gende Huus under Matricul No. 36, beliggende paa Hiørnet af Tor Torvet, samt 3 Fag Baghuus, beqvem indrettet og vel beliggende især for en Handlende eller Brændeviinsbrænder, med en god Brønd i Bryghuset, samt tilhørende Gaards= og Haugeplads, samt Jordlodder i Byens Over= 3 drens Mark. Conditionerne ere til Eftersyn hos Sælgeren, skulle Eiendommen ikke underhaanden eller ved Auction den 5te Juli blive bortsolgte, stilA les de atter til Auction, den 12te og 19de f. M. og afholdes Auctionen paa so Stedet, om Formiddagen Kl. 10. Skielskiør, den 19de Juni 1819. Vorring.
Berlingske Tidende, 1815-06-30
Slov=Auktion. Onsdagen den 5te Juli førstkommende, om Formiddag Kl. 10, holdes Auktion i Cronborg Amts Tinghuus. 1) Over Græsset til Høeslet i de Kongel. Skove paa det første Cronborg, ske Distrikt. End videre : 2) Gridsskov over 60 Stkr. udslakte Bøgehjulbænke, 16 Favne beskadiget Bøgebrænde. 4 Favne Bøge Fagottbrænde, 20 Favne godt kløvet Egebrænde, 10 Favne trøsket dito, 40 Læs Bøgeqvas, 6 Tytter Udskiørs Granbræder, 30 dito Ellerafter. 2) Harrager Indhegning : Over 30 Stkr. udslatte Bøgehjulbænke, 5 Favne beskadiget Bøgebrænde, 4 Favne Bøge=Fagottbrænde. 30 Favne godt kløvet Egebrænde, 40 Favne trødsket dito. 4 Valdbye Indhegning : Over 50 Stkr. udflakte Bøgehjulbænke, 3 Favne beskadiget Bøgebrænde, 6 Favne Bøge=Fagottbrænde, 10 Favne godt kløvet Egebrænde, 30 Favne trødsket dito. Endnu Valdbye Indhegning : 60 Stkr. Naaletræetoppe, tienlige til Sparrer, 20 Læs Granriis. 3 Tylter Udskiørs Granbræder. 3 Debierg Indhegning : Over 60 Læs Ege Udhug. Vedkommende Skovfogder i Ostrup, Nyehege, Maarum, Biørstrup og en Reilinge foreviser det Sælgende 4 Dage forinden Auktionen. En spiciefieret Fortegnelse over de ommeldte Skoveffecter er ligeledes 4 Dage forinden Auktionen til Eftersyn hos Undertegnede. Maarum, den 23de Juni 1815. Reck.
Berlingske Tidende, 1815-06-30
Onsdagen den 19de Juli førstkommende, i Middagsstunden, lader de (Kongelige Rentekammer ved Auction paa Börsen bortsælge fölgende Kornvarer til Imodtagelse ved nedenanførte Amtstuer: Rug. . 378. Havre. ved Wordigborg Amtstue Circa 3too Tdr. Assens Circaz900 Tdr. Weile, 1300 Tdr. - 3000 Tdr. Thisted, - 30 Td. - 5700 Tdr. Circa 5600 Tdr. Viborg. - 3100 Tdr. - 3000 Tdr. - 2200 rd. Hiørring. . - 6200 Tdr. hvorved Conditionerne ville kunne erfares hos Mæglerne Kiöbenhavn, den 21 Juni 1815. Br. Holten & Svane Sirsdagen den 25de Juli førstkommende og følgende Dage, bliver paa Ho& vedgaarden Rachebølle ved Faaborg holdet offentlig Auction over endeel Løsøre, bestaaende af Mahognimeubler, Stole, Borde, Speile, Kobber Messing og Jernfang, Porcellain og Glas, Senge, Sengeklæder, Heste Qvæg, Faar og Sviin, samt endeel Tømmer m. m., hvorover Catalloger ere at erholde paa Hr. Byefoged Petersens Contoir i Faaborg, saavelsom paa Nachebølle hos Forvalteren, og hos Undertegnede paa Mullerne. Mullerup pr. Nyborg, den 24de Juni 1815. H. F. de Scheel. den af mig til den 6te Juli averterede Auction over en første Prioriter, I Pante Obligation i den grerelige Ablefeld Lauervigske Fide-Commis Capital, bliver ei afholdt. S Heccher. Priser paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutninger af April Maaned 1815, i Følge de derom til det Kongelige Fat kammer indkomne Efterretninger. hvede. Rug. I Byg. Havre. Danmark. pr. Tønde pr. Tønde før Tønde pr. Tønde, Rbd. f. Rbd. A. br. J. Rbd. s. N. V. kiøbenhavn. . . (as 6 maaleases(231 32 ((18 - og 16 Nas 1 30 Helsingøer . . . . . . . . . . . . . Holbe . . . . 125 - 15 - 7 32 Kallundborg. ( 21. 64 (14 - (76 ca 6 22164 a 5 . Kag 1 32 skas Kiøge . . . . . . = = 15 - Corsøer . = = = 27 - 16 - 7 1 48 Wordingborg = = = 2 - 115 - Nestved. . . . . . Stege = = = = 211. 13. Nakskov . . . . . . . . . . . . Nysted . . . . . . . . . . . Nykiøbing . . . . . Stubbekiøbing. . . . . . . . . Oen. . . . . . . . . 16. - 4 - nesen. . . . 118. 1338164 5 48 Nyeborg. = = = 25 - 1. . 1714. - i Svendborg . . . . - . 11. = 32 - 3 kaaborg = = = 15 - 611 8 52 6 Rudkiøbing = = = = 22 . 20 - 9 Aalborg = = = = 20 . 16 . 8 32 5 Aarhuus . . . . . 22. 1 11 . . . 5 - i Horsens = 25 - 16 a 4 4 land, sa, . 67 Randers = = 33 1 32 20 Hobro. . . . . . . . 1164. 14 s. - . Thisted . . = = = = 12 . 43. 46. Rid. . . . . . . 20 - 13 - . - 7 Weile . = = = 40 - 17. = 32 7 Kolding . . . . . 22 - 15 . . 6 4 Fridericia = = = 166. 166. - . - I St. S. C. S. L. C. le s. Hertugdømmene. Rbd., L. Rbd. 24 Rbd., L. Rbd. 1. Flensborg = = = (18 - 1625 172 a 3 a 4 saa la Tønder . . . . . 8 - 3. (18 a 1 saa, 45 ( a 3 Eckernforde . . . . . . 6 123 . 216. Apenrade . . . = = 32 a 16 2 - Kiel . . . . - 8 - 6 338 31 a 2 383 Rendsborg . . . = = 6 53 4 - 8 - Sønderborg = = = = 33 216. 1 - beboe . . . . . . . . . . . . 3 Altona Hvede, 140 a 145 Rbd. pr. Læst. Rug, 100 a 103 Rbd. pr. Læst Bog, 50 a 34 Rbd. pr. Læst. Havre, 40 a 42 Rbd. pr. Læst
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Hamburg, den 28de Junii. Vi have nu ogsaa faaet den officielle Beretning, som er udkommen i Hovedqvarteret Heidelberg. Da den indeholder mange nærmere Omstændigheder, som ikke ere anførte i Hertugen af Vellingtons Rapport, ile vi at bringe den til vore Læseres Kundskab Officielle Efterretninger fra Hovedqvarteret Heidelberg over Slagene den 15de, 16de, 17de og 18de Juni i Nederlandene:
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Den 17de havde Hertugen af Wellington taget sin Stilling med høire Fløi ved Brayne la Lente og med venstre ved la Haye. Endnu om Aftenen ankom Fienderne med en stor Masse indtil et KanonskudsAfstand fra Leiren. Hertugen af Wellington var findet at levere et Slag i denne Stilling, naar Fyrst Blücher vilde trække sig nærmere hen til ham. Fyrst Blücher antog Forslaget, hvis Fienderne med al deres Magt vilde overfalde Hertugen af Wellington (hvilket man kunde forudsee, da at gaae med Armeen over St. Lambres i Fiendernes Flanke og Ryg. Han lod derfor det 4de Armeecorps tidligen defilere giennem Wawre. Det ankom Kl. 11 1/2 til St. Lambres; efter det fulgte det 1ste, dernæst det 2det Armeecorps. Henimod Klokken 11 begyndte Fienderne fra Labelle Alliance deres Angreb paa Hougemont, som var den vigtigste Punkt foran Fronten af den mellingtønske Armees Linie, og var besat med 1000 Mand Infanterie. En massiv Muur var der indrettet til Forsvar, og to paa hinanden følgende vigtige Angreb af Fienderne, hvert iværksat med sex Batailloner Infanterie, bleve afviste. Nu satte Bonaparte sig i Spidsen for sit Cavallerie, og foretog en almindelig Attaqve paa Hertugens hele Linie. Den blev afslaaet; men Røgen af Kanonerne og de mindre Geværer blev formedelst et haardt Tordenveir længe paa Jorden, og skiulte de fremrykkende Infanteriecolonner, som alle vare rettede imod Centrum. Nye Cavallerieangreb skulde beskieftige det engelske Jnfanterie indtil det franske var kommen frem, og et mindre øvet og kold blodigt Infanterie end det engelske havde ikke kunnet modstaae saa danne Angreb. Det første franske Angreb af dette Slags blev afviist Klokken 2, men Bonaparte gientog det fem eller sex Gange. Til henved Kl. 7 om Aftenen fægtede man med lige Raseri. Det engelske Cavallerie under Greven af Urbringe udførte henimod Kl. 6 nogle meget skiønne Angreb, og nedsablede to Batailloner af den gamle Garde, hvis Masser det trængte igiennem. Paa denne Tid gjorde det overordentlige Tab af Mennesker, og Nødvendigheden af at drage Reserverne ind i Linierne, Hertugen af Wellingtons Stilling bei tænkelig.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Fyrst Blücher var imidlertid med det 4de Armeecorps gaaet fremover Lasne og Agniers, og henved Klokken 5 skete hans første Kanonskud paa Høiden af Agniers. Han udstrakte sin venstre Fløi imod r Genappechausseen, for ret at giøre Bevægelserne afgiørende. Bonaparte kastede derpaa nogle af sine Jnfanteriemasser imod La Have, Pappelotte og Frischmont, af hvilke han satte sig i Besiddelse, hvorved Blüchers og Wellingtons Armee bleve adskilte. Fyrst Blücher, havde dog iforveien sendt det første Corps fra St. Lambers over Ohein, forat forstærke Hertugens venstre Fløi, og dette Corps indtraf henved Klokken 7 med sine Fortropper ved La Haye, tog denne Landsby uden stor Modstond, gik frem med Masser, og bragte paa ny Forbindelsen med det 4de Corps istand, hvorpaa det i Forening med samme rykkede henimod Labelle Alliance, forat understøtte Hertugen af Wellington, som endnu paa sin hele Linie var i stærk Smaageværild, og havde maattet lade sit Artillerie kiøre tilbage i anden Stilling. Da Fienderne saae sig faldne i Ryggen, opstod en Flugt, der snart et udartede til en formelig Deroute, da begge Armeer fra alle Sider styttede løs paa dem. Feltmarschal Blücher var nærmest ved Genappe; han paatog sig derfor at forfølge Fienderne, da begge Feltherre, kom sammen henved Kl. 9 om Aftenen ved Labelle Alliance. Kl. 11 indtraf Feltmarschal Blücher i Genappe. Fienderne gjorde et fortvivlet Forsøg paa at sætte sig fast der; men bleve øieblikkelig kastede. Til man naaede Genappe kunde 60 Kanoner og 100 Krudtvogne vær tagne. Fyrst Blücher har givet Ordre at Armeen skal marschere frem den hele Nat; derfor kan man endnu vente store Resultater. At Fanger havde man endnu ikke gjort mange, da man aldeles ikke gan sig af dermed, men kun tænkte paa at adsplitte den endnu sammen holdende Masse. De Allieredes Tab den 15de, 16de, 17de og 18de Juni kan ved begge Armeer beløbe sig til 30,000 Mand i Døde og Saarede. Den 18de var Tabet af høie Officerer ved den engelske Armee betydeligt. Døde ere, saavidt hidindtil er bekiendt, General Picton og Generalqvarteermester de Largen; Saarede Kronprindsen af Oranien (let), Greven af Urbringe, General Coole, Lord Fibroy Sommerset, Arveprindsen af Rassau Weilburg (let) og næsten alle Hertugens Adjutanter. - Bonaparte ledte selv, efter fangne Generalers og overgangne Officerers Udsagn, alle Angrebene og udsatte sig meget; men da han saae at Slaget var tabt, reed han bort, og overlod Armeen til sin egen Skjebne. Han havde fire Armeecorps og Garderne i Slaget. Et Armeecorps var detascheret paa høire Bred af Dyle henimod Wawre, og angreb det 3die Corps just som det vilde følge Armeen Bevægelse. General Thielemann kastede det tilbage, og fik derpaa Ordre at angribe det endnu om Natten.) Ved Courerens Afgang vare allerede 300 Kanoner tagne.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Den 30te Junii. Som man forsikkrer er Hertugen af Bas sans (Maret) stukken ihiel af Landsedragerne. Napoleons Taffelservise og hans Karret, hvoraf FeltmarschaBlücher nu betiener sig, ere faldne i Preusernes Hænder. Mandeuge skal, efter en Opstand af Garnisonen mod Commandanten, være kommen i de Allieredes Magt. Paa Valpladsen, hvor det mærkværdige Slag blev leveret den 13de d., staae 124 Stykker fransk Skyts, som om kort Tid, prydede, med Baand og Blomster, skulle bringes i Triumph til Brussel. Et transportabelt Observatorium, hvorpaa Bonaparte stod under det blodige Slag, der afgjorde hans Skjebne, er ligeledes taget. Alle de Juveler, og over 2 Millioner i Penge, som Bonaparte altid førte med sig, ere faldne Seierherrerne ihænde. Bonaparte var nær ved at blive fanget. Hans Folk raabte paa eengang. Preusserne, Preusserne!" J samme Øieblik kastede han sig paa en Hest, og ilede saa hastig bort at han tabte Hatten. Den største Deel af den franske Nordarmee har allerede paasat den hvide Cocarde. Ogsaa Fæstningen Guise har overgivet sig.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Haag, den 27de Junii. Kongens Adjutant, Oberst v. Perpecher, som iaften er ankommen hertil, medbringer Efterretninger fra det preussiske Hovedqvarteer, som han forlod igaar. Det skulde endnu samme Dag forlægges til Nærheden af St. Quentin, hvorden Wellingtøns ogsaa havde begivet sig. De Allieredes Forposter havde allerede nærmet sig Compagm. - General Ziethen, som commanderer det første Corps af Bluchers Armee, har fra den franske General Morand faaet det skrivtlige Forslag at standse alle Fiendtlighederne, " fordi Napoleon, som eeneste Gienstand for samme, endnu engang havde opoffret sig for Frankrigs Lykke, og paa ny frasagt sig Tronen." Denne Skrivelse havde imidlertid ikke et Dieblik opholdt de Allieredes Marsch, og man havde ladet den blive ubesvaret. - Bonapartes Tronafstaaelse synes umiddelbart at have havt Sted efter hans Tilbagekomst til Paris den 20de, i Begyndelsen til Gunst for hans Søn, siden for hans Sted, søn og tilsidst for Hertugen af Orleans; og da Pairernes Kammer nægtede alt dette, var for det første den overste Magt kommen i en Mellemregierings Hænder, bestaaende af Cambaceres, Fouchs og Carnet. Hos disse syntes Bonaparte at finde nogen Beskyttelse saavel mod Folkebevægelsen i Paris, som mod en af et af Kamrene given Erklæring, at han var udenfor Lovene.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Det Væsentligste af disse Efterretninger er bleven stadfæstet at Oberst Ondinet, som den 21de ankom til Bergen i Hennegan for tilbyde Kongen af Frankrig sin Faders, Hertugen af Reggiøs og Hertugen af Tarents Tieneste, og derpaa strax reiste efter Ha Majestæt til Bavay, og derfra til de Allieredes Hovedqvarteer, hvorhen Høistsamme allerede Dagen iforveien havde begivet sig Amsterdam, den 27de Junii.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Den Glæde, som de nylig indløbne Efterretninger om de Allieredes Fremtrængen i Frankrig, den store Giæring i Paris og Bonapartes nye Tronafstaaelse have opvakt, er ubeskrivelig. Man ringede strax med alle Klokkerne, løsnede Kanonerne og lykønskede hinanden paa Børsen som paa Nytaarsdag. Jaften skal hele Staden illumineres. Man siger, at Bonaparte skal bringes til Spandau. - Den allierede Armees lette Rytter, skal allerede strøife til Egnen af Paris.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Macdonald og Ondinot staae fornemmelig i Spidsen for det Mod partii, der har dannet sig i Paris mod Bonaparte. De skulle staae i nøie Forbindelse med Fyrst Talleprand.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Brüssel, den 22de Junii. Den Tapperhed, som Rederlænderne udviste i Slaget den 18de, var overordentlig. Arveprindsen trængte i blotte Skiorteærmer, og med blottet Hoved i Spidsen for det nederlandske Cavallerie giennen de franske Rækker, og udbædte Død og Ødelæggelse. - Hertugen, af Danzig (Lefebre) er dræbt.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Man har her bekiendtgjort, at 150,000 Royalister, især fra Ven dre, understøttede af to spanske Armeecorps, marschere lige mod Paris.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Den 23de Junii. Man veed endnu ikke bestemt, hvad der er bleven af Bonaparte. Efter Nogle er han flygtet til Paris, efter Andre har han taget Veien til Strasburg, for endnu at giøre et Forsøg ved Overthinen. At han er fangen, som Rygtet et Øieblik sagde, har hidindtil ikke stadfæstet sig.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Den 25de Junii. Hs. Durchl. Fyrst Blücher har efter den store den 18de d. tilkæmpede Seier udstædt følgende Proclamation til sin Armee: Brave Officerer og Soldater af den nederthinste Armee. I have, tappre Vaabendrøde, udført store Bedrivter. I have i tre Dage leveret to Slag. Det første var ulykkeligt, og dog blev Eders Mod urokket. J maatte kiæmpe mod Mangel; dog udholdt I den med Standhaftighed. I Ulykke urokkelige, og efter Tabet af et blodigt Slag marscherede I, med Fortrøstning til Seierens Gud og Eders Anførere, modig til et nyt, og gjorde en meenedersk, anmassende og seierdrukken Fiendes Anstrængelser til Skamme. Besiæledaf denne Aand satte J Eder i Bevægelse, forat understøtte de tappre Engellændere, som med uhørt Mod udholdt den haardeste Kamp Dog, den Time, som skulde afgiøre denne store Kamp, har slaaet og afgjort, om en ærgierig Eventyrer eller fredelskende Regieringer skulle give Love. Skjebnen vaklede end, da J mod Aften brøde frem at Skoven, for med koldt Blod og med den Fasthed, der karatteriserer den ægte Kriger, at anfalde Fienderne. Hastig som Lynet trængte I ind i deres Rækker. Fienderne maatte overlade Eder adskillige hundrede Kanoner. Deres Armee er opløst. Kun endnu nogle Dage, og disse meenederske Legioner ville ikke være mere. Alle store Hærførere have anseet det umueligt strax igjen at kunne levere et nye Slag med en tilbagetrængt Armee. I have givet Beviis paa det Modsatte. Modtager derfor, uforlignelige Soldater, min Tak. Historiens Aarbøger ville forevige Eders Triumpher. I ere det preussiske Monarchies urokkelige Støtter. Paa Eder beroer Kongens og hans ophøiede Huses Skjebne. Preussen vil aldrig gaae til Grunde naa Eders Børn og Bornebørn ligne Eier. Undertegnet: Blücher. Førend Fyrst Blücher gik over den franske Grændse, lod han Bel gjerne offentlig takke for den Bistand de havde viist Armeen.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Jfølge Pariserblade var ogsaa Prinds Hieronymus bleven saaret Frankfurt, den 24de Junii.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Fyrsten af Wrede er gaaet over Sarre ind paa fransk Grund. Det var ved Landan Fiendtlighederne begyndte den 20de med en ubetydelig Skiærmydsel. Erkehertug Johann er med 60,000 Mand rykket ind i Schweiz. Jgaar og idag ere 36000 Russer under i General Doctorow passerede herigiennem med 72 Kanoner. Den 27de Junii. Klokken 2 inat erholdt jeg den officielle Efterretning, at Bonaparte har frasagt sig Tronen den 23de, og at en Regiering er bleven indsat under Fouche, Carnot og Caulaincourt. Kl. 3 ankom Ritmester Grev Blücher, Søn af Fyrst Blücher, hertil, forat begive sig til Hs. Majestæt Kongen, og overbringe den Efterretretning, at Avennes den 22de er bleven besat af de Kongel. preussiske Tropper, efterat Staden var bleven beskudt. Ved denne Leilighed var en Bombe falden i Krudttaarnet, og en stor Deel af Staden derved bleven forvandlet til en Askehob.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Den 23de var Fyrst Blüchers Hovedqvarteer i Cogny, 10 Mile, hiinside Avesnes, paa Veien til Laan, og Hertugen af Wellingtons 1 i Chateau Cambresis Friherre, Offerstedt, Kongel. preussisk accrediteret Chargsd'Affaires i Rigsstaden Frankfurt.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Lausanne, den 16de Junii. Siden igaar har Communicationen med Gens over Versoix været uafbrudt. Man har herfra bortført Kanoner indtil paa 48 Pund med tilstrækkelig Munition til at kunne skyde 200 Skud med hver. Fra Rouendringes de tilvands til Paris. De høre til det Artillerie, som man har sammenbragt fra de forskjellige Søhavne. Ved Birsch, har en Division franske Tropper taget Stilling og besat Indgangene ved Gövenbruck, samt alle de Veie, der fore fra Neder rhin til Zweibrückerland. Dette Troppecorps skal vedligeholde Communicationen mellem den høire Fløi af Moselarmeen under GeneralVichers Befaling og den høire Floi af Rhinarmeen under General Grandjean.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Fra Hsningen er den 11te d. alle Linietropperne marscherede til Breisach. Et dobbelt Antal Nationalgader er kommen i deres Sted, Foruden disse er der endnu i Fæstningen nogle Compagnier Artillerie og et Jnfanterieregiment. Den 103 indbragdes 2000 Tønder Roen Den 12te have de Franske gravet døde Grave paa Landeveien mellem Huningen og Bourglivre. Alle Bønderne i Elsatz og Egnen have faaet Ordre at stikke deres Boliget og Landsbyer i Brand ved Fiendernes Nærmelse og at flagte til Skovene. Overhovedet bliver i Elfast og Lotbringen intet Middel uforsøgt for at møde et fiendtligt Jndfald. Allerede har man undermineret mange Broer og Overgange, og fortsætter endnu stedse disse strækkelige Anstalter. c. Dion har man lovet den, der kan angive det bedste Ødelæggelses og middel, en Belønning af 200 Louis'orer, og allevegne gientage om dette Løvte.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Den 14de d. var Marschal Jourdan i Besancon, Marschal Suchet i Chambery, General Dessaix i St. Julien og General Meranzin i Versoix. - Bønderne i Belheim i Nærheden af Landau, fyrede paa Bayer ne, da disse rykkede ind paa fransk Grund. Til Straf blev deres i hele By afbrændt.
Berlingske Tidende, 1815-07-03
Gens, den 20de Junii. Ifølge de her udkommende Tidender ere de Franske i Bevægelse, for om muelig at besætte Veiene over store St. Bernhard og Passerne over Mønt Cenis. Man tvivler imidlertid om at deres forehavende vil lykkes.