Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-11-19
Fra det Tyrkiske Fastland lyde Eterretninger for Grækerne ikke mindre gunstige. 2000 Janitscharer vare blevne afsendte for at forstærke Seraskirens Dervisch Paschas Armee, som skulde erobre Morea. Men da de kom derhen, saa var Armeen allerede tilintetgjort, hvorfor de selv vendte tilbage og nogle af dem vare allerede komne tilbage til Constantinopel. De fleeste Paschaer, som skulde tilsende Porten større eller mindre Pengesummer for at bestride Krigsomkostningerne have beholdt dem selv. Midt under disse følgerige Begivenheder som kunne blive saa fordærvelige for Porten, blev Publikum overrasket ved et Firmanfra Sultanen, hvori han foreskriver Fruentimmerne mere Anstændighed i deres Klædedragt; selv de dannede Muselmænd forhauses over denne Ligegyldighed og begræde Rigets Tilstand. – Den nyelig meddeelte Efterretning at Ghalib Pascha er bleven udnævnet til Pascha over Salonich, er ikke bleven bekræftet. – Lord Strangford var den 14de afseilet fra Constantinopel til Triest og har faaet af Sultanen Presenter af 40000 Piastres Værdie og hans første Dragoman Ridder Chabert af 10000 Piastres Værdie. Lord Strangford har nyelig udgivet en fortræffelig Oversættelse af den berømte Portugisiske Digters Camoens Lusiade. – Endelig meldes fra Constantinopel at Hr. von Minzaghar endnu ikke udviklet sin diplomatiske Charakteer, og at han skal være bleven høist forbittret overen Moldauers Henrettelse, som har fundet Sted i Jasse. – (Den Østerrigske Jagttager har ogsaa leveret Efterretninger fra Constantinopel af 10de og 14de October: De ere i Grunden ikke meget lærerige og det synes ikke, at Redacteuren veed meget mere end vi andre. Den holder sig til Kritiken, sammenligner Efterretningerne indbyrdes og udbringer det Resultat deraf at det seer kun ilde ud med de Tyrkiske Anliggender, og at Foldtoget i Aar er mislykkedes; men den fortæller dog alt dette paa en for Porten saa skaanende Maade og i en saa moderat Tone som mueligt, hvilket ogsaa er den ægte Kritiks Karakteer). Først fortæller den: at den 8de og 9de bleve henimod 60 Græske Skibe, som vare blevne erobrede ved Jpsara og i andre Fægtninger bragte ind i Havnen, hvorved man lod dem passere langs med Stats murene, men Virkningen af dette Skuespil (saaledes fortiener det ogsaa med Rette at kaldes) frembragte dog ikke den Virkning paa Folket, som man havde forventet, fordi der i de samme Dage vare udbredte en Mængde foruroeliggende Rygter om Vanheld, som vare mødte Flaaderne, og som snart erholdt en almindelig Tiltroe, da man fik at vide at Capudan Pascha var kommen tilbage til Dardanellerne; herpaa siger Jagttageren: at de Begivenheder, hvorpaa disse Rygter ere grundede ere endnu kun meget ufuldkomment bekiendte; at alt hvad man veed om hvad der er passeret i de sidste 3 Uger i Archipelet beroer kun paa Efterretninger fra forskiellige Skibs-Captainer; at der er ikke indløbne nogen paalidelig Beretning, hverken Tyrkisk eller Frankisk, og den vil derfore sammensætte en Skildring af Begivenhederne af de Fortællinger, som synes at være nogenlunde troeværdige saa godt som det er den mueligt, den udbringer nu af alle disse Beretninger: at der er intet forefaldet af Vigtighed imellem de fiendtlige Flaader indtil den 27de Septbr. Den 27de Septbr. var Capudan Pascha løbet ud fra Bodrun med sin heele Flande, tilligemed 40 Ægyptiske Skibe og nogle tusinde Mand Ægyptiske Tropper, og som man neppe kan omtvivle i det Forsæt for at fornye Angrebet paa Samos. Men den 27de blev han overfaldet af en Storm imellem Øerne Andros og Mycone (altsaa er Flaaden bleven dreven langt over paa Græsk Side.) Den 28de skal han være løben ind i Havnen ved Mitylene med 6 Fregatter; hvortil efterhaanden fleere stødte som vare bleven adspredte af Stormen. Selv af de Græske Aviser siger Jagttageren paa et andet Sted kan man see, at alt hvad der er mødt den Tyrkiske Flaade maa være passeret imellem den 27de Septbr. og 7de Octbr., men om hvad der i disse Dage er passeret er Jagttageren i Uvished. Den taler slet ikke om i hvilken Tilstand Capudan eller hans to Skibe er løben ind i Dardanellerne, men den siger: at det er endnu fuldkomment uopklaret, hvad der egentlig har bevæget ham til at forlade Havnen ved Mitylene og seille indenfor Dardanellerne. Saameget veed man kun med Vished, at han eller endeel af hans Flaade er den 6te October stødt paa den Græske imellem Mitylene og Scio. En Russisk Coffardie=Kaptain mødte paa denne Dag begge Flaader og talte 100 Tyrkiske og 60 Græske Skibe. Den samme Capitain har omNatten imellem den 6te og 7de seet i en stor Afstand ved Horizonten mægtige Jldsøiler at stige i Veiret og hørt stærke Explosioner. Det samme bliver ogsaa fortalt af andre Personer, som have været paa Havet og der er der for Grund nok til at formode, at den Tyrkiske eller Ægyptiske Flaade har lidt store Tab i denne Nat. Jmidlertid forsikkeer en jonisk Capitain, at Tabet er ikke saa stort som Rygtet har sagt, og at kun en Fregat og en Brig ere brændte, 8 til 10 Transportskibe ere løbne paa Strand; men vist er det at Capudan Pascha er den 7de kommen tilbage til Hellesponten. Om den Ægyptiske Flaades Tilstand var man uvis. En Frankisk Skibskapitain har ved Scio den 7de mødt 44 Ægyptiske Skibe, som styrede mod Sønden, formodentlig for at naae deres forrige Station ved Cos, dersom ikke Fienderne have forhindret dem der (Men det er just dette som man nu vil vide fra Tyrkiet at de virkelig have gjort) Hvilke videre Oplysninger vi endog ville erholde.