JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Fra Norge berettes, at den for sine Stiftelser og Lærdom Hr. Johannes Cold, forhen Præpositus honorarius i NedreBorgesyssel og Sogne=Præst for Nordre Frederichshald og annecterede Sogner. Denne velfortiente Mands Levnets=Løb var kortelig dette: Han blev født i Rommedals Præstegaard paa Hedemarken den 26de Mai 1683. Hans Fader var Jsaac Cold, Provst for Hedemarken og Sogne=Præst for Rommedahl og Tomter og hans Moder var Mette Haaberg. J hans Alders 14de Aar nemlig 1697. deponerede han og efter sustineret Exammen Theologicum den 8de Mai 17701., blev han 1706. den 18de Junii i hans Alders 23de Aar. Capellan hos hans gamle Fader. 1709. den 18de Novbr. blev han Felt=Præst ved de Norske Tropper. 1713. den 3die Julii blev han Sogne=Præst for Tosspess= og Borge=Meenigheder i Nedre=Borgesyssels=Provstie. 1714. giftede han sig med hans nu efterlevende Enke Anna Maria Randers, med hvilken han i 48 Aars Ægteskab avlede 2de Sønner, nemlig Hr. Peter Henrich Cold, Sogne=Præst for den Tydske, Meenighed paa Bergstaden Kongsberg, og Hr. Doct. Jsaac Andreas Cold, fordum Etats=Raad og Justitiarius i Ober Hof=Retten i Christiania. 1716. blev han Vice- og 1719. virkelig Provst i ovenmældte Provstie. Samme Aar stiftede han en particulair Enke=Casse for bemældte Provsties Præste=Enker efter Kongel. Confirmation af 21de Julii 1719. 1721. den 8de Decbr. blev han Sogne=Præst for Bergs og annecterede Meenigheder og 1729. blev han Kiøbstæd Sogne=Præst for Nordre Frederichshald, som laae til Bergs=Hoved=Kirke. 1745. maatte han for Alderdom og i særTunghørigheds Skyld frasige sig sit Provste=Embede og 1748. sit Sogne=Præste Embede. Foruden Enke=Cassens Stiftelse oprettede han og efter Kongel. allernaadigst Confirmation en Pensions=Casse for fattige Børn; ligesom han og hensatte en Capital af hvis Renter kiøbes 3de Bibler til hver Paaske og 3 til hver Michels=Dags Confirmation, som gives til de 6 meest oplyste og skikkeligste af Confirmations Ungdommen af Frederichshald, Berg og Roche Meenigheder. Ellers ansees det som noget Mærkværdigt ved denne brave Mands Historie at han har været til i 6 Christianensiske Biskoppers Tid Han var født i Biskop Rosings Tiid; blev ordineret til Præst i Biskop Munches Tiid; blev Provst i Biskop Deichmanns Tiid, i hvilken Tiid han engang forrettede Præste=Ordination og Kirke=Vielse; blev ved i Provste Embedet i Biskop Herslebs Tid, da han imidlertid forrettede en Brude=Tale for et Paa Ægte=Folk der havde levet sammen i 50 Aar; fik sin Afskeed i Biskop Dorphes Tiid, og endelig døde i den nu værende Hr. Biskop Nannestads Tiid. Hans 3die Eftermand i Præste=Embedet Hr. Niels Glatwed holdt Liigtalen over ham i Anledning af Joh. 21. v. 23.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Siellands Lands=Ting holdes = den 7de Julii.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Nørre-Jyllands Lands=Ting = den 7de Julii.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Vexel=Cours. London 5 Rdlr. 52 Sk. Pd. Sterl. Amsterdam 28 1/2 a 29 pro Cento. Hamborger Banco 31 1/2 pro Cento. dieskun TT.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Det giøres hermed bekiendt, at Hyllested Sogns Konge Tiende paa Antvorschow Amt, det Kongel. Kiøbenhavns Communitet tilhørende, bliver den 1ste Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 11 Slet ved offentlig Auction i Slagelse Bye hos Sr. Augustinus Tach opbuden til Bortfæstning paa Live=Tid, for en vis aarlig Afgift udi Penge af hver Tønde, og uden Jndfæstning, efter de Conditioner som paa Auctionsstedet vorder bekiendtgjort, og ellers forinden kan faaes til Eftersyn, saa vel paa Communitetets Skriverstue i Kiøbenhavn, som hos Oeconomus Nissen i Tiørnlunde Boe.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Fra Pressen er udkommen Stits=Provst Mag. Henrich Christopher Bytzovs tydelig Forklaring over de 2 sidste Capituler af St. Johannis 1ste Epistel. Skriftet er trykt i 4to udi samme Format og omtrent med samme Stiil, som samme Autor forhen udkomne Forklaring over de 3de første Capituler af St. Johannes 1ste Epistel (af sidst bemældte Skrift kan endnu bekommes nogle Exemplarier.) Skriftet er forsynet med de fornødne Registere og udgjør udi alt 2 Alphabeter og 5 Ark; Exemplaret paa Trykpapier overlades de Lysthavende for 1 Rdlr og paa Skriv=Papier for 1 Rdlr. 2 Mk. De Lysthavende vilde melde sig hos Biskopperne Admanuenses udi Stifterne i Jylland; i Lolland hos Velærværdige Hr. Gregers Jensøn Sognepræst for Schoulænge, Syllestæd og Gurrebne Meenigheder, til hvilke Exemplarerne forsendes, saasnart Liebhabernes Tall vorder bekiendt og Skibs=Leylighed gives. Her udi Kiøbenhavn udleveres Exemplarerne strax og ved det tilstundende Landemode udi Roeskilde kan ligeledes bekommes Exemplaret udi Stift Provstens sædvanlige Logemente, som er udi Printsen udi Roeskilde.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Det er bekiendt, at man i en Deel udenlandske Sprog NB. haver Skrifter, som bær Navn af Døde Dands hvilke har hos Publicum altid fundet særdeles Biefald; og i Mangel af at vi til denne Tiid endnu ikke haver havt slige Skrifter, vort Danske Sprog, saa haver Bogtrykker Borup, boende i store Helliggeist=Strædet, besørget sligt et Skrift, som er med Forestillinger, hvorledes Døden kommer, og dandser af med enhver, fra den øverste indtil den nederste Stand, med Samtaler paa Vers under hvert Stykke, imellem Døden og Personen, som skal med i Dandsen; Skriftet kaldes: Det menneskelige Liv Flugt, eller Døde Dands, hvorudi ved tydelige Forestillinger og Underviisnings Ders vises, hvorledes at Døden, uden Persons Anseelse dandser af med enhver endog ofte uformodentlig, fra Verden til Evigheden, afbildet ved lærerige Stykker, og Samtaler imellem Døden og Personerne. &c. og er sammesteds at bekomme paa Skrivpapier for 2 Mk. Danske.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
J de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie sælges, en aandelig Brudesang, eller en liden Poesie af nogle faae og eenfoldige Betragtninger over endeel af de dyrebareste Sprog i Bibelen, Gudelskende Siæle til Opmuntring, for 4 Skilling.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Bekiendtgiøres herved, at forrige Capellan pro Persona i Trøgstads Præstegield Hr. Jens Sechmand er sidste 21de April ved Døden afgaaen, og hans Stervboe efter Anmeldelse og paa Begiering, taget følgende 21de Mai under lovlig Registration og Taxation samt at den geistlige Skifteret agter, vil Gud at holde anden Session hos Enken Mad. Maren Sechmanns paa Arve=Tomten Gaarden Soelberg i Trøgstads Præstegield, Tirsdagen den 20de Juli førstkommende, for videre da at indtage Boets Jnd= og Udgield, samt naar mueligt, at fortfare til vedbørlig Skifte=Slutning: Thi indkaldes bemelte Stervboes Debi og Creditorer med Arvinger og alle Vedkommende til berammet Tiid og Sted at møde eller lade møde, da enhver skal skee, hvad Ret er. Rachestad, Præstegaard den 2den Junii 1762. Jens Aalborg, Provst over Mellem BorgesysselsProvstie.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Udi Solum Herred i Nedre Tellemarkens Sorenskriveries, District og Bratzberg Amt i Norge er den 27de Febr. h. a. afdø een gammel Husmands Enke, Gurie Rasmus Datter, Breche kaldet der til sidst opholdt sig paa Gemsøe Closter Eiendeele ved Scheen, hvis Efterladenskab saa strax blev taget under lovlig Skifte=Behandling, og er derpaa ved Auction bleven udbragt il 47 Rdlr. 2 Skl. Og som hun af tvende Ægteskaber sig ingen Livsarvinger har efterladt, ey heller vides hvem eller hvor hendes Udarvinger ere, allerne det skal være bekiendt, at hun var fød i Egnen ved Frederichshald eller i Jde=Sogn; Saa, efter Boets Tilstand lader vedkommende det Steds Sorenskriver, her undertegnet, udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender herved trende Gange efter hinanden giøre Jndkaldelse til bemelte Gurie Rasmus=Datters rette Arvinger, hvo samme maatte være at de med lovantagelig Beviis derom vilde angive sig hos ham i Scheen inden 6 Saa neder efter denne Publication, da de derefter og kan vente, at hvis fra Begravelsens og videre Omkostninger samt anden rigtig Gield maatte blive tilovers, skal vorde dem følgagtig. Den Afdødes Credi= og Debitorer, som hidindtil ey anmeldt sig indkaldes og paa lige Maade, da enhver efter Beviser og Omstændighederne skal vederfares Ret efter Loven. Scheen, den 3die May 1762. Th. v. W. Engelhart.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Hans Kongel. Majestæts allerunderdanigste Byefoged og Skifteforvalter udi Arendahl og Øster Riisøer bekiendtgiør hermed 3de Postdage efter hinanden, at Borgeren til Arendahl Anders Tulle ved Døden er afgangen, og efterladt sig 2de Arvinger, nemlig eeneste Myndig Søn, Hr. Cornet Daniel Tuurman, her in Loco, men udi Holland een sig der opholdende Stif=SønneSøn, navnlig Rolf Danielsen navngivet, da som boet er taget under Registering og Wurdering udi Overværelse af den myndige Arving, Hr. Cornet Damel Tuurman, som tillige fød værge for fraværende Halsbroder=Søn Rolf Danielsen, saa skulle jeg efter Embeds Medsøer og foruden de ordentlige Proclamata som efter Loven udstædes og paa Rætte vedhørende Stæder bliver publicerede, hermed have indkaldet, saavel den udi Holland, sig opholdende Umyndige Arving Rolf Danielsen, som alle de der udi dette Stervboe kan have tilgode, eller være skyldige, at indfinde sig saasnart skee kan udi mit Huus her udi Arendahl, eller i det længste inden den Tiid Norske Lov befaler med Lov tilstrækkelige Beviser og Legitimation saavel for Arvingen som Debi= og Creditorer, som efter død Mand bør skee, da enhver skal vederfares den Ræt Lov og Ræt tillader. Arendahl, den 1ste Mai 1762. H. A. Thaulou.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
Herved giøres bekiendt: at paa Gaarden Hielloppen i Lexvigens Præstegield Stor= og Værdalens Fogderie, er død den forhen i Militair Tieneste staaende Lieutenant, Johan Friderich Gutichwager. Thi bliver hans efterladte Arvinger, der alle skal opholde sig i Trundhiems Stift, saavelsom Debi= og Creditorer indkaldede med fornøden Rigtighed at møde paa min som Competent SkifteForvalter, paaboende Gaard Over=Eggen i Schongens Præstegield, den 27. Jul. førstk., da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Over Eggen, den 11te Mai. 1762. E. S. Resch.
Berlingske Tidende, 1762-06-24
De civile Skifte=Forvaltere i Bergen, lader herved i de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender (foruden det ordentlige Proclama som for Ober= og Under=Retterne er læst og paaskreven) tillige 3de Postdage efter hinanden avertere: at da en af det søefarne fattig Huuses Lemmer her i Bergen ved Navn Johannes Monsen ved Døden er afgaaen, tilligemed hans Hustrue Anna Johannesdatter, som forhen for noget over 1 Aar siden i bemelte Fattig Huus ligeledes døde, er bleven bragt i Erfaring, at efter disse 2de afdøde Ægte Folk, skulde være endeel Penge=Beviser, bestaaende af Pante=Obligationer: Reverser og deslige, (som og nu ved Skiftets Foretagelse efter Manden, er befunden rigtig). Saa er desformedelst et lovligt Skifte efter meerbemelte Afdøde foretaget. Thi bliver i saadan Anledning dette Stervboes Debi= og Creditorer, tilligemed begges efterladte Arvinger, hvoraf Konens for det meeste skal opholde sig i Jndsvigens Præstegield i Nordfiords Fogderie her i Bergens Stift, at de alle med behørig Rigtigheds Afleggelse (for hvad de enten kan være pligtige til Stervboen, eller der maatte have at prætendere) indfinder sig for os inden 12 Uger fra Avisernes Dato; Da Arvinger i særdeleshed advares, at de til besagde Tiid, ligeledes haver at bevise deres Arveret; og da disse skal være Bonder, som ikke læser Aviser, saa ville Præsterne behage at underrette dem derom, paa det de med deres Arve=Legitimation til Skiftets Slutning, betids kan indkomme, hvorefter enhver skal pleyes lovgemæs. Bergen den 18de Mai 1762. H. Mathiesen H. V. Heiberg. Cancellier, og President i Bergen. Byefoged sammesteds.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Rom, vom 24 Mai. Se. Heiligtet, der Pabst, haben, bevor Sie jungst noch eine Reise nach Civita Vecchia antraten, eine Bulle von vilem Gewichte gezeichnet, zu welcher følgende Umstande Anlatz gegeben haben. Seitdem die Jesuiten nach dem Kønigreiche Tunquin und andern Gegen den von Ostindien durchgedrungen sind, haben dieselbennicht underlassen, die andern Mistionarien daseldst zu verfolgen. Es scheinet, das die guten Vater daseldst keine Zengen der Vermengang des christl. Gottesdienstes. und der Abgotteren, die sie ihren Neubekehrten zulassen, leiden konnen. Alles, pas Rom ins Werk gestellet hat, diese Verfolgungen zu hemmen, ist fruchtlos gewesen. Die Missionarien haben endlich, da sie auf datausserste in die Enge getrieben waren, aufs neue eines ihrer ehrwurdigsten Glieder mit Klagen uber die Jesuiten anhero geschickt. Diese Klagen sind, mit authentischen Beweisthumern begleitet, der Congregation de propaganda fide vorgelegt worden; und man har der aus unter andern Uebelthaven, diemoch nict nicht kund har gemacht merden, ersehen, das die Jesuiten die Augustiner Missionarien excommunicirt, und mit Was sen, Prageln und Steinen aus dem obgemeldeten Konigreiche vertrieben, nachdem sit vorher aus chren Mitteln sogenante Schubrichter aufgeworfen haben. Durch einige Cardinale angetrieben, haben hierauf Se. Heiligtet die besagte Bulle entwerfen lassen, in welcher, nach der Erzühlung der von den Jesuiten n. ihren Schutzrichtern begangene heillosen Unordnungen, dio rechtmassigen Mitzionarien in ihrer Sendung bestattiget, und jene, onne Bering zursick zu kommen, besehliget mer den. Es ist merkwürdig, das die Versamlung der Cardinale, welchen die Absassung dieser Bulle ausgetragen war verschiedener Meynung gervesen sind. Die Cardinale Sciarra und Spinelliverlangten dieselde stærker, dentlicher und beziehender auf die Jesuiten; andere hin gegen meyneten, man miste die Secietat noch, soviet moglich, bey Chren erhalten, und sich des Endes nicht namentlich nennen, melche Parthey denn auch in ditsom Stucke die Oberhand behalten hat. Sobald der Padst nach Civita=Verchia abgereiset war, wurde die Bulle hier gedruckt und ausgestreut. Jedermann war daruber in grosser Verwunderung, der Theil aber, melchet den Jesuiten noch anhangt, nedst diesen Vitern, in Schrecken und Verlegenheit gesetzet. Die Vornehmsten des Jesuitischen Anhanges gingen dem heil. Vater, bey Dessen Zuruckkunst, mit thranenden Augen entgegen, und baten um die Wiederrinziehung dieser Constitution. Solches ist aber Sr. Heiligket nicht mehr moglich gewesen. Sie haben indessen alles gethan, mas inJhrem Vermøgen gestanden hat, und alle Exemplarien einsammeln, auch den Verkauf derselben verbieten lassen, som dat, mer keinen Abdruck hat, ito Mühe ha den wird, einen zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Madrit, pom 25 Man. Der Marquis de Sarria har durch einen Courier, welcher den 17ten dieses aus dem Hauptquartier zu Dos Jalesias abgejertiget war, dem Hofe die Nachricht er. theilet, das cinem Detaschement, melches er abgesandt, die Portugisische Stadt Braganza aufzufordern, 5 Deputirte entgegen gekommen waren, welche bemselbendie Schlüssel der Stadt gebracht hatten. Der Generallieutenant, Marquis von Cevallos, welcher dieses Detaschement commandiret, har die Deputirten wohl emplangen, und von den Einwohnern der Stadt den Eidder Treue angenommen, werauf et ene Anzahl Trukpen in die Vestung geleget, welche man zu schleiffen beschlossen hat. Unfre Truppen haben daseldst 18 Kanonen von verschiedenem Calibre, nur wenige Munition, 2000 unbrauchbare Flinten, und einige Pistolen vorgefunden. Uebrigens ist die Stadt von einer Garnison ganzlich entblosset gewesen. Sowol von Braganza, als zu Miranda, werden, auf Befehl unsers Generals, des Marquis von Sarria, die Vestungswerke geschleiset. Zwo starke Divisionen, von der Armee des gedachten unsers Generals haben sic in weitere Bewegung gesezt, die eine nach Chaves, und die andere nach Almeida, um auch diese Platze unter dem Gehorsam unsers Monarchenzu bringen. Ein gegangenes Geracht, das die Escadre von Carthagena 2 aus der Levante gekommene Englische Fregatten genommen hatte, ist ungegrundet befunden worden.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Paris, vom 8 Junii. Den 3ten dieses ist hier eine Bulle im Druck erschienen, die der gegenwartige Pabst am jungstverwichenen, 13ten April mieder die Jesuiten ansgelassen, welche man uberzeugt har, dassie nicht allein die Missionarien, des Augustinerordens aus dem Reiche Tunquin vertrieben, sondern auch die Eingebornen, welche durch didieselben mit Waffen, sogar Stocken und Steinen vergedachten Mitzionarien bekehret waren, aufgebracht sehen, undsie selbst angeführet; dassie hernach einen die Vermessenheit gehabt hat, den Apostolischen Bischofsogenannten Beschirmrichter ernennet haben, welchet Visitatoren aus der Ursache in den Bannzu thun, weil er die vorbemeldeten Gewaltthatigkeiten verhindern wollen, und sich den vornehmsten Aufrührern widersetzer hatte &c.,Als die vorgedachte Bulle zu Rom ans Licht gekommen ist, har der Cardinal Torreggiani, welcher nicht das mindeste davon vorher gewust hatte, sich darber soscherschhrocken, das er mit einem Gallenfieber befallen worden ist. Ein Schreben von Rom, welches, nedst der besagten Bulle, eingegangen, meldet verschiedene Umstande, megen der Verlegenheit, in melche die Jesuiten sich durch, diese Bulle gebracht sehen. und man heffet, das der Hofzu Rom sich mit diesen Bi sons an die Niederlandischen Bischsse geschrieben hat; Jnzwischen vernimt man, das der Bischof von Soisschøfen, welche durch den Betrieb der Jesuiten for Ke ter erklaret worden sind, nachstens wieder versohnen merde. Die Hartnackigtet, mit welcher die Jesuiten sich den Canonisation des somol im Leben als nach dem Tode vor ihnen versolgten chrwurdigen Don Juan von Palafor vidersetet haben, vurde denselden in Spanien einen harten Stand zuwege gebracht haben; allein der Pabst, oder Cardinal Torreggiani, har diesem Uchel noch in Zeiten vorzubeugen gewust, da Sr. Heiligkeit Dero Bereitwilligkeit zu dieser Canonisation Sr. Katholischer, Majestat bezeuget haben. Uebrigens heistes, der Pabst habe nun dem Pater General der Jesuiten bekannt gemacht, wie Sr. Heilig keit beschlossen hatten, an der Sache der Jesuiten inFrankreich keinen Theil zu nehmen. Wie dem seyn møge, so haben die Parlementer von Bourdeaux und Rennes nach dem löblichen Beyspiele des unfrigen und anderer, die Societat der Jesuiten, in so weit dieselbe unter ihre Jurisdictionen gehørte, mittels Arrets vom 26sten und27sten Mai, gleichsals vernichtet, und diesen weylandOrdensleuten anbefohlen, mit dem Anfange des August monats ihre Stifter zu raumen, auch nach der Zeit die Ordenskleidung nicht weiter zu tragen.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
London, vom 8 Junii. Der Graf von Winchelsen und Sandwich, und den Lord Melcomb, werden, wie die Rede gehet, dem Lord Anson in dessen Platz bey der Admiratitat solgen.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Dem Admiral Hawke ist das Hauptcommando ube alle Sr. Majester Schiffe in den Brittischen Seen, und zwar von dem nordlichen Theile von Schottland an bis zum Felsen von Lissabon, aufgetragen.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Die Aussuhre der Jrlandischen Butter ist wiedet frey gegeben.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Jn der vorigen Woche wurden hier 50 Guineen Procent zur Versicherung der Güter in der Havanna angeboten, die man aber abgeschlagen hat.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Auszugeines Schreibens ans Martinique, vom 7 Marz.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Den 28sten vorigen Monats ward, auf Ordre des Generals Monkton, in den Kirchspielen von St. Pierre und Fort-Royal ein offentliches Dankfest geseyert, wobey sich Sr. Excellenz, nedst allen Officiers von Sr. Majestat Truppen, einfand, um dem allmachtigen Gott for die vielen und erzeigten Wohlthaven, undhauptsachlich for die Eroberung eines Platzes, melchet der Brittischen Handlung in diesem Theile der Welt allezeit eine Geissel gewesen ist, Dank zu sagen. Die den Jesuiten und Mönchen gehørigen Kirchen, welche am 14ten Februar unsern Truppen verschlossen wurden, und davon man den Eingang auch sogar den Officiers verweigerte, sind for diese Hoflichket in Barracken verwandeelt worden. Ein gleiches ist auch den Klostern wieder fahren. Ueber dieses har man sich auch ihrer Güter bemachtiget, und uder die Jesuiten erne Parthey Fustrolker bestellet, welche besehliget sind, mit an ihren Taseln zu speisen, es maa sich dabey befinden, wer da will: wie denn diesenigen, die disses Gebot ubertreten, mit der Gefangenschaft bestrafet werden sollen.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Ausjug eines Brieses ans Jamaica, vom 20 April.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Der Admiral Rodney wird zu Porto=Rico vorsprechen, um daseldst Lebensmittel, Holzund Wasser einzunchmen. Dieses mechte vielleicht ein wenig unglaublich und unerhørt scheinen, indem Porto Rico en Spanischer Haven ist. Allein der Admiral ist gleich dem alten Oliver entschlossen, die dasigen Einwohner mit ihren eigenen Waffen zu bezwingen, und sie zu nothigen, uns vorher sogar von ihren egenen Plantationen mit den Mitteln zu versehen.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Mayland, vom 26 Mai. Unser Gouverneur har allen regulairen Orden, besonders aber den Benedictiner, und Olivetaner-Geistlichen, andenten lassen, in einer Zeit von 40 Tagen eine, Summe von 6 Millionen Maylandischer Gulden an den Banquier Tansi zu liesern, wofor er ihnen jahrlich 6 Procent Jnteresse, und die Bezahlung des Capitals in Jahren, verspricht. Jm Falle sich die Geistlichen mit dem Mangel an baarem Gelde zu entschuldigen suchen solten, so ist gedachter Banquier autorisiret, die benannte Summe auf deren Güter zu negociiren.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Amsterdam, vom 8 Junii. Von unsern Ostindischen Compagnieschiffen sind am2ten dieses 6 glücklich zurückgekommen. Wirerwarter, nachstens noch 6 andere, die das Capeinen Monat spa ter verlassen haaben.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Briese ans Paris melden, das die Spanische Escadre von Carthagena sich 2 Englischer Fregatten, die aus der Levante mit reichen Ladungen zurückgekommen waren, bemachtiget hatten.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Warschau, vom 4 Junii. Der Courier Wechselzwischen dem Rusischen und dem Preusischen Hofe ist noch immer so stark, das dergleichen schwerlich jemaals zwischen zwoen Hösen gewesen ist; woraus man deutlich schliessen kan, wie grost die Vextraulichteitzwischen den zeen Monarchen seyn misse. An einem einzigen Tage, den 24sten Mai, sindzu Thorn, Preusische Feldjager pasirt, die alle von Petersburg, kammen, und nach Bres au gingen. Den 26sten solgte der Preusische Flugeladjutant, Capitain von Steuben, auf derselben Route nach. Dagegen ist seit dem der von Breslau gekommene Preusische Courier Sprewitz nach Petersburg abgegangen, um Sr. Kayserl. Maje stat eine prachtige Uniform an dirsen Monarchen von Sr. Preusischen Majestat geschenkten Regiments von Sy burg zu uberbringen, welche Uniform Sr. Rufisch Kayserliche Majestat, wie man muthmasset, Selvst bismeilen tragen werden, meil daran ein töstliches Ordenszeichen gestickt ist.
Berlingske Tidende, 1762-06-25
Regensburg, vom 7 Junii. Nummehro fangen die Kayserl. Minister alhier andie neuerliche Rømermonatsache auf das ernstlichste zu betreiben, und bey den anwesenden Gesandtschaften die Jnstructionseinholung zu urgiren. Dem hentigen Raths=Ansagtzettet nach, durste die Verabredung hente genommen werden. Der Hr. Reichs=Vicekanzler sol in einem Schreiben an den Hr. Concommissarium geanssert haben, dat, da man Kayserl. Seite die von einigen Katholischen Standen an Kayserl. Maj stat ge thane Vorstellung beyitzigen Umstanden, die Sache beruhen zu lassen, nicht for hinlanglich befunden habe, som sey um so mehr dieser Angelenheit kein langerer Aufschubzu geben, sondern solche ans das fordersamste in Proposition zu bringen. Jedoch finden sich verschiedene Gesandschaften, welche an wirklicher Vollziehung der Proposition zweiseln wollen. Cleve, vom 4 Junii. Die Juaction der beyderseitigen Armeen veranlasset. die Vermuthung eines nahen Waffenstillstandes, wozu an beyderseitigen Hösen die vorlauffigen Maatzregeln bereits getroffen zu seyn scheinen.