JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Proclama. ved Proclama, som under Gaars Dato er læst i den Kongelige Land B. Overret samt Hof= og Stadsret, ere Alle og Enhver, der maatte formene sig at have Noget at fordre i den her i Staden ved Døden afgangne Sadelmagermester Christian Friderich Nitz's Boe, indkaldte med tolv Ugers Varsel til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden Varselstidens Udløb for Undertegnede, der som Executores testamenti behandle fornævnte Afdødes Boe, at anmelde og beviisliggjøre; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de August 1833. Chr. Jacobsen Nørkier, I. C. Wahl, Major og Tømmermester, Brygger, boende i Brolæggerstræde.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
No. 76. boende paa Nørregade No. 38. erved bekiendtgiøres, at Creditorerne i Boet efter forhenværende HanHdelsbetient i Aalborg, Diderik Rosenkilde, der ved Døden er afgaaet i Astrup Præstegaard, Hellum Herred, ved Proclama ere indkaldte til, inden 12 Uger at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hellum Hindsted Herreders=Contoir paa Nørgaard, den 10de August 1833. Hvass.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
følge Proclama, som den 17de f. M. er læst ved Skodborg og Vandfuld Herreders Ret, og derefter ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, blive herved Creditorerne i det fælleds Boe efter afdøde Gaardmand Thomas Olesen af Mellem=Qvolsbek, Møeborg Sogn, Skodborg Herred, Ringkiøbing Amt, og efterlevende Enke Mette Christensdatter, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i Boet. Lemvig, den 7de August 1833. Gundelach. Creditorerne i Stervboerne efter 1) Fæstegaardmand Rasmus Jørgensen Suhr af Kiettinge Bye og Sogn, 2) Ungkarl Jørgen Rasmussen, en Søn af fornævnte Fæstegaardmand af dito Bye og Sogn. 3) Fæstegaardmand Otto Andersen af dito Bye og Sogn. 4 Fæstegaardmand Jørgen Pedersen Buk af Freilev Bye, Kiettinge Sogn. 5) Fæstehuusmand Niels Rasmussen af dito Bye og Sogn. 6) Leiehuusmand Peder Larsen Jys af dito Bye og Sogn. 7) Aflægtsgaardmand Niels Larsens Enke, Lisbeth Christiansdatter, at Breininge Bye og Sogn. 3) Aftægtsgaardmand Hans Conradsen af Musse Bye og Sogn, og 9) Fæstehuusmand Hans Hansen Rei af Døllefielde Bye og Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig, som committeret Skifteforvalter ved Grevskabet Christiansholm, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Fremdeles indkaldes med lovbefalet Varsel Arvingerne i Stervboerne efter Fæstehuusmændene Niels Rasmussen af Freilev Bye, Kiettinge Sogn, og Hans Hansen Rei af Døllefielde Bye og Sogn, for at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. Grevskabet Christiansholms Skifteret, den 3de August 1833. Drewsen.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Ifølge Proclama, som i Dag er læst i Skodborg og Vandfuld Herreders Ret, og derefter læses ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, bliver herved Creditorerne i det fælleds Boe efter afdøde Karen Marie Madsdatter af Bredam, Lomborg Sogn, Skodborg Herred, Ringkiøbing Amt, og efterlevende Mand Svend Madsen, med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer i Boet. Saa ere og den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere og paasee deres Arveret. Gundelach. Lemvig, den 7de August 1833.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for Under= og Overretten, 3 er Credi= og Debitorerne i Stervboet efter afgangne Gaardmand Mikkel Jørgensen af Hveisel Bye og Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel, regnet fra Proclamaets sidste Bekiendtgiørelse, til at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter, de Første for at beviisliggjøre deres Krav og de Sidste for at betale hvad de til Boet maatte være skyldig; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Veile, den 3de August 1833. Hersleb. hvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen ved J Døden afgangne Skorsteensseier Frederik Clemens Seisberg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Slagelse Kiøbstads Skifteret, den 15de August 1833. Sylow. Birch.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Creditorerne og Arvingerne i Stervboerne efter 1) Steenhugger Niels Jensen af Kraghauge, 2) Parcellist Jens Jensen og Hustrue Karen Pedersdatter af Stoubye og 3) forhenværende Compagniechirurg Christian Heinrich Scherneicker af Horbeløv, indkaldes herved med anordnet Varsel, til at melde sig hos undertegtegnede Skifteforvalter, der har forbemeldte Boer under Behandling. Falsters Birk, den 23de Juli 1833. C. G. Kruaer.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
J ved Proclama af Dags Dato, som bliver tinglæst i Aarhuus Byetingsret, og i den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet, efter Dreiermester Niels Holms afgangne Hustrue Anne Larsdatter heraf Byen, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skiftere, at enmelde og bevise deres havende Fordringer paa Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Aarhuus Skifteret, den 13de August 1833. Nielsen, Schaarup, constitueret. constitueret.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
J Ved Proclama, som er læst ved Draxholms Birketingsret og snarest mueligt vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre efter min afdøde Mand, Sætteskipper Niels Willumsen af Rørvig, Huusfæster paa det Kongelige Odsherredske Gods, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, under Fortabelse af disse i Udeblivelses-Tilfælde; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Rørvig Bre i Holbek Amt, den 10de August 1833. Som Lavværge. Karen Sophie Willumsen, fød Gier. Brendholt, Kongelig Tolder. følge Kongelig Bevilling af 14de dennes, ere ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og Stadsret, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel bleven indkaldte Alle og Enhver, som formene at have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde forhenværende Modehandler her af Staden Lazarus Raphael, hvad enten saadan Fordring maatte hidrøre fra den af ham i sin Tid under Firma: "L. Raphael i Compagnie førte Handel, eller grunde sig andre af ham indgaaede Forpligtelser, til for os Undertegnede, som indsatte Executores testamenti, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, inden fornævnte Tids Forløb. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 17de August 1833. J. Raphael, J. M. Wulst, Silke= og Klædehandler, Grosserer, boende paa Gammeltorv Nr. 98. boende paa Høibroplads Nr. 1.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere Arvingerne efter Peder Nicolai Pokanmi og Maren Giertrud Balvig, som ikke have meldt sig, for at modtage den den paa Skiftet efter deres den 1ste Marts 1818 afdøde Moder, Enkeprovstinde Balvig, udlagte Arv, indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og bevise deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Mariager, den 12te August 1833. Claudi.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden B vedkommende Over= og Underret, ere Alle og Enhver, som maan Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Sognepræst Davio Plesnet i Hell Sogn, Hind Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Ringkiøbing, den 16de August 1833. John Finsen. Ja Huusmand og Tingmand Jens Pedersen af Sønderbye er ved Døden afgaaet uden at efterlade sig Livsarvinger, og hans Boe tagen under lovlig Skiftebehandling, saa indkaldes herved med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver, som maatte ansee sig arveberettigede efter den Afdøde, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres Arveret samt forøvrigt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Hjort. Selsøe, den 13de August 1833. følge Kongelig Allernaadigst Bevilling af 13de dennes, som i Dag er læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget i Boet efter at døde Jacob Hartvig Kayser af Kildevæld ved Kiøbenhavn at fordre, indkaldte med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui til lentii, til for Undertegnede, som Executores testamenti, at anmelde og beviisliggiøre saadant deres Krav inden forommeldte Varselstids Udløb hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 19de August 1833. Knud Ludvig Hafte, Lauritz Nicolai Hvidt, Particulier, Etatsraad og Grosserer, Ridder af Nyebørs Nr. 70. Dannebrogen, Kronprindsessegaden Nr. 395. vo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Ane Marie Clausdatter, Enke efter Jndsidder Hans Christian Jørgensen af Rosted, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise, saadanne deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Boet. - Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel benævnte Afdødes fraværende Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret. Birch. Slagelse, den 15de August 1833. den over Gaarden No. 2 i Ullerup paa Amager bekiendtgjorte nye Auction bliver ikke afholdt, da den Næst=Høistbydende ved den sidst afholdte Auction er indtraadt istedet for den Høistbydende, og har overtaget Gaarden. Kiøbenhavn, den 19de August 1833. Ph. Julius Knudsen,
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets Procurator. gen over Hals Sønderskov, m.v., Proprietair F. A. Kyllesbek til Hals Ladegaard tilhørende, til den 17de dennes og 3die September d. A., efter Udlæg, berammede 2den og 3die Auction, bliver formedelst iværk sat Appel, efter Reqvirenten, Procurator Dannisøe af Aalborg, hans Begiæring, udsat til videre; hvilket herved kundgiøres til Liebhavernes Underretning. Nørre Sundbye, den 9de August 1833. Lange.
Berlingske Tidende, 1833-08-23
Rettelse. J den i denne Tidende No. 185 for indeværende Aar indrykkede Morifications=Stævning fra Windinge Herredscontoir af 24de f. M., og i den dertilhørende, i No. 189 og No. 190 ligeledes indrykkede, Extract er seilagtigen anført Beikstrup istedetfor Beckstrup, hvilket herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de August 1833.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Fra den Polske Grændse, den 4de August. Her tales om en Plan, udarbeidet af den Russiske Generalstab, som er forelagt Hs. M. Keiseren, men endnu ikke er samtykt af Høistsamme. Denne Plans Hensigt er, den Polske Armees Gjenoprettelse; Kongeriget Polen skulde, som der foreslaaes have en blandet Armee af nationale og russiske Tropper, hvis høieste tal ikke skulde beløbe sig over 28,000, og det laveste ikke over 16000 Mand. I enhver Brigade eller Division skulde et lig Antal af Russiske og Polske Regimenter inddeles, der kunde commanderes af Polakker eller Russer. Men Divisionsgeneralerne og den Høistcommanderende skulle Alle være indfødte Russer. Hvorvidt denne Efterretning i alle Henseender er rigtig, vil snart erfares; men at man tænker paa, at oprette nye Polske Regimenter, synes vist. Det bliver stedse nødvendigere, at beskjeftigede mange ørkesløse og brødløse Jndividuer, der siden den ulykkelige Revolution findes allevegne, og bidrage saa meget til at forøge Utilfredshed og en uroelig Stemning. Ere disse Mennesker nogenlunde forsørgede, og behandles de tilbørligen, saa tage de ligesaa ivrigen Partie for Regjeringen, som de nu ere stemte imod den. Dette saae man ved Revolutionens Udbrud i Warschau, hvor Tropperne bleve Storfyrst Constantin hengivne, og ikkun efter mange gjentagne Forsøg af deres befalingsmænd og af de Sammensvorne skilte sig fra ham.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Wien, den 7de August. Giovine Italia, har ogsaa i det Østerrigske Jtalien yttret Livstegn. Paa Diligencen fra Mestren, der blev overfaldet at en Bande, har denne paa en snigmorderisk Maade dræbt en at de Reisende, efterat den ved hans Pas havde overbeviist sig om hans Persons Jdentitet. Hiin Ulykkelige hørte selv forhen til Carbonari=Partiet, men var falden fra og havde meddeelt Oplysninger, der førte til videre Opdagelser. Forordningen angaaende Giovine Jtalia, bliver, foruden dens Publikation i de offentlige Blade, omsendt til alle Familier; disse maae ved deres Underskrifter bekræfte, at de have læst den.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Tildragelserne i Portugal opvække her stor Opmærksomhed, Den Pedros Sags heldige Udfald synes afgjort, men saa lidet Nogen her er tilbøielig til at tage Partie for Don Miguel, kan man dog ikke nægte, at den Førstes Seier comprommitterer Europas Rolighed. J Henseende til Spanien angaaer dette Anliggende et politisk Livsanliggende, og for et saadant maa alle sedvanlige Forhold træde tilbage.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Franskmændene have roeligen og med Glæde tilbragt deres tre Julifestdage. - Det er joret vakkert af dem; men Napoleonsstatuen paa Colonnen finder ikke Enhvers bifald; mange see der, et Tilbageskridt til Revolution, andre et Fremskridt til Krig, Nationalgardens Parade foran en Mands Billedstøtte, der i Aaret 190 lod skyde med Kartæsker paa Folket, for at haandhæve National-Conventets Herredømme, - er en af de fine Jronier, paa hvilke vor Tid er saa riig. Vore gode Naboer, Tyrkerne, søge nu ganske at give sig et europæisk Snit. Endnu fattes dem Statslaan, Papiirpeng- og Tedeum; men hvo veed, hvad den nærmeste Fremtid bringer, Paris, den 14de August.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Jfølge Rygter, der finde temmelig megen Tillid, betragte de Spanske Flygtninge i alle Lande Portugal nu som den Gjenvei, de maae vælge, for at vende tilbage til deres Fæderneland. Nye Forsøg forberedes, og der gjøres endog betydelige Bestillinger af Uniformer o. s. v. Vi billige ingenlunde denne bevæbnede Propaganda, og ønske ikke at Frankrige skal kunne anklages, for at have antændt Borgerkrigen i en Naboestat, med hvilken det ikke havde mindste Grund til at bryde. (Temps.) LEurope litteraire, dette nyelig begyndte Blad, som ved sin første Optræden vakte glimrende Forhaabninger, men ikke opfyldte disse, gaaer allerede sin Oplysning imøde, og skal i Morgen stilles til offentlig Auction, men man tvivler om, at Bladen, vil finde Kjøber. Dette Foretagende var begyndt efter en saa stor Plan, at man vel kunde forudsee, at det ei kunde holde sig uden Regjeringens Understyttelse; ogsaa bemærkede man i den sidste Tid tydeligen, at Redactionens Omhu for Bladets Jnteresse aftog. Tilsidst havde l Europe litteraire ikkun 1200 Abonnenter; Hovedredacteuren er Hr. Alphons Royer.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
J Krigskolen i St. Cyr fandt den 28de Juli tumultuariske Scener Sted; Jnstitutets Chef blev skammeligen mishandlet af de oprørske Elever. Jfølge den herom indkomne Beretning til Krigsministeren, ere syv Elever, der vare i Begreb med at befordres til Officerer, degraderede til gemeene Soldater og stukne under forskjellige Regimenter.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
London, den 16de August. Forhandlingerne i Parlamentet angaae i den sidste Tid Gjenstanden af blot indenlandsk Jnteresse. O Connell er den 13de August ankommen til Dublin, og har allerede der bebudet adskillige Folkeforsamlinger.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Qvantiteten af fremmed Uld, som i Aaret 1832 er bleven indført i England, beløb sig til 28 Millioner 142, 489 Pund, deraf bleve 555,014 Pund igjen udførte. Jndførselen fra Tydskeland beløb sig til 19 Millioner 832,225 Pund, og fra Ny=SydWales, fra Vandiemens Land og fra vor Colonie ved Svane floden tilsammen 2 Millioner 377,057 Pund. - Derimod bleve i ovennævnte Aar uldne Varer for 5 Millioner 244,478 Pund Sterl. udførte fra England.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Choler a viser sig her i enkelte Tilfælde atter meget ondartet. Saaledes blev blandt Andre i Forgaars Aftes en Politie constabel Hobsworthy, under sine Forretninger saa voldsomt angreben af Sygdommen, at han, uagtet en Læge paa Øjeblikke, kom til Hielp, inden to Timers Forløb døde. Han var en stærk Mand og ikkun 35 Aar gammel.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Parlaments=Sessionen nærmer sig nu til sin Ende; Minister riet tilbageholder eller tilbagetager alle de Forslag, der kunde føre til langvarige Discussioner, og nogenlunde lade sig opsætte til næste Session. Dog kunde vore Ultra-Liberaler ikke bringe de over deres Hjerte, ei endnu engang at foredrage Parlamentet det ypperlige Declamationsstoff, hvormed man oven i Kjøbet uden synderlig Bekostning kan gjøre sig populair, - Huusskat ten. Hr. Humme gjorde i en lang Tale (i denne Session allerede fjerde Gang!) Forslag til hiin Skats Afskaffelse. Andre talede ligeledes derimod, og, for at gjøre Ende paa denne evindelige Snak, lovede Ministeren, Lord Allthorp, uagtet der gives mange Skatter, hvis Afskaffelse syntes ham gavnligere, at han vilde virke til, enten aldeles at afskaffe Huusskatten, eller betydeligen formindske den, saasnart det paa nogen Maade var mueligt, maaskee allerede i næste Session. - Parlaments=Commissionen, der var nedsat til at undersøge Politibetjenten Popays, Adfærd, har indleveret sin Jndberetning, hvoraf det skjønnes, at denne Person har formasteligen overskredet sine Foresattes befalinger til at skaffe sig Kundskab om Demagogernes Planer og Foretagender i deres Klubber og i andre Forsamlinger, selv spillet en heftig Demagogs Rolle og været Spion i dette lumpne Ords foragteligste bemærkelse. Men ogsaa hans Foresatte synes, ifølge Commissionens udtrykkelige Yttring, at være gaaet forvidt. - Ogsaa Cobbett var Medlem af Committeen, og yttrede sig bittert om de næsten utroelige Opdagelser, som han ved denne Leilighed havde gjort; da Husets Former endnu ikke tilstæde nogen regelmæssig Debatte herom, saa har han greben en uregelmæssig Leilighed og yttret sig paa en Maade, som adskillige andre Medlemmer af Commissionen erklærede for eensidig og ubillig. Overhoveder ønske Demagogerne at see det ny Politie ophævet, der synes at være deres Virksomhed til megen Hinder, og Parlamentet vil næste Session uden Tvivl vorde overløbet med Petitioner derimod, ret ligesom 5000 Politisoldater, der kun i yderste Nødsfald faae Vaaben, og aldeles ingen Ovelse have i at omgaaes med Geværer, kunde vorde farlige for Friheden. Jmidlertid have Ministrene, for at afvæbne Borgerskabets Opposition mod dette nye Polities Kostbarhed formaaet Parlamentet, at bevilge 60,000 Pd. Sterl. til dets Underholdning.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Med Hensyn til den nærværende Tilstand i Portugal bemærker The Courier: "J nærværende Øjeblik kommer det især an paa den Maade, hvorpaa det Portugisiske Regentskab organiseres. Dersom den ny Regjering finder Portugisernes bifald, saa vil Lissabons Erobring uden Tvivl have gjort Ende paa Kampen." Men vorder Regentskabet saaledes sammensat, at Nationen ingen Tillid kan skienke det, saa er det blottet for al moralsk Jndflydelse, og Kampen maa da overlades til begge de fjendtlige Armeers Afgjørelse. J dette sidste Tilfælde vilde Dom Miguel unægteligen have store Fordele paa sin Side. Hans Autoritet er endnu erkjendt i næsten hele Portugal, hans Tropper ere talrige og velplacerede, og det bør heller ikke glemmes, at om Lissabon ikke kan benyttes til andet end til en militær Position, saa er denne Stads Erobring gunstig for Don Miguel, thi Dronning Marias Armee vil derved deles, og Dom Miguel kan da angribe enten Oporto eller Lissabon med concentrerede Stridskræfter. Alt beroer paa Regentskabet og paa den moralske Jnflydelse, som et populairt Regentskab, ved dets fra Landets Hovedstad udstedte Beslutninger, er i Stand til at gjøre gieldende.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
Schweiz. Om den oprindelige Anledning og Begyndelse til de indvortes Uroligheder i Schweiz give følgende Efterretninger i Frankfurtske og Neuschatelske Tidender nærmere Oplysninger Juricher=Landdagen havde, som man veed, erkjendt de fra Cantonerne Schwy; og Basel løsrevne Landskaber, og taget dem under sin Beskyttelse. Men i begge de frarevne Landskaber fandtes begribeligen et større eller mindre Partie, som ønskede den gamle Forbindelse fornyet. J Basel=Landskab synes dog dette Partie aldeles forsvundet; i Ydre=Schwyes" Distrikter derimod var det desto betydeligere. Man talede i den sidste Tid om det løsrevne Schwyzer=Landskabs Gjenforening med det gamle Hovedland Schwyi Særdeleshed havde adskillige anseete Borgere i Districtet Einstedeln tilkjendegivet deres Hengivenhed for det gamle Land. En Artikel i Neue Zuricher Zeitung gav næsten tydeligen Vink om et forestaaende Udbrud af Fiendtlighederne imellem begge Partier; iblandt Andet sagdes der: "Jfølge de sidste Efterretninger stor Luzern synes dette Canton at befinde sig i en saare critisk Tilstand; det liberale Partie lader det ikke mangle paa Kraftudvikling, medens i mange Egne, f. Ex. i Entlibuch, Fanatismen er stegen til en saadan Høide, at Sarnerne let kunde lade sig henrive til et voldsomt Foretagende. Efter Forlydende har dog Regjeringen i Zürich, i Betragtning af denne Tingenes Stilling, i Stilhed føjet de Forholdsregler som den holdt som nødvendige, for, om Behov gjordes, at kunne opfylde de den af Concordatet paalagte Pligter. Kort derefter hørte man, at det den 29de Juli virkeligen var kommet til Uroligheder i Kafsnacht.
Berlingske Tidende, 1833-08-24
En derværende Jndvaaner samlede nemlig Underskrifter til et Andragende om at sammenkalde en Districts-Forsamling, hvori skulde delibereres om Gjenforeningen med Schwyz. Lokal=Auteriteterne lode ham arresteres. Omtrent 50 af hans Tilhængere, forenede sig, for at sætte ham i Frihed. De bleve angrebne i det Huus, hvori de havde forsamlet sig, af en Hob af det modsatte Partie. Det kom til Skud og en Mand saaredes, Huset blev stormet og tildeels nedrevet. Herved bleve Gemytterne paa nyt satte i heftig Agitation. Begge Partier søger Hjelp. Det ene, i hvis Spidse Øvrigheden i Küssnacht stod, og hvis Formænd navnligen vare Districts-Landamman" Stutzer, og en anden Embedsmand Truttmann, forlangte Hielp fra Luzern, det andet fra Schwyz. Fra Luzern ilede strax den 3die Juli Gammelschulteis Amryhn til Küssnacht, og 100 Mand, frivillige Skytter bleve væbnede og sendte fra Luzern til Küfsnachover Vierwaldstadter=Søen paa to Barker. Paa den anden Side sendte ligeledes Communal-Øvrigheden i Arth, en Flække i det gamle Land Schwys, i Nærheden af Küssnacht, den 30te Juli to Deputerede til Küfsnacht, for at tilbyde Flækken Bistand af væbnet Magt til Rolighedens Gjenoprettelse. De henvendte sig til "Landamman, Stadler, som meldte Sagen for Communeraadet men dette gav til Svar, at det ikke kunde modtage Tilbudet, og at det vilde betragte væbnede Stridskræfters Jndmarsch fra At paa dets Territorium som en fjendtlig Handling. Jmidlerid afsendte Regjeringen i Schwys den 3die Julii, Kl. 9, om Aftenen, 2 Jnfanterie=Compagnier med 2 Stykker Skyts under Commando af Oberst Abyberg til Arth. Den 31te Juli, om Morgenen Kl. 6 1/2, lode disse Tropper sig see for Küfsnachte Amthyn, Stutzen og Truttmann søgte at formaae Oberst Ad berg og den i Selskab med ham komne forhenværende Bernste Patricier Wattenwyl, som forrige Aar maatte flygte sig Bern, til at afstaae fra deres Forehavende, og protesterede imod deres Jndmarsch. Men Oberst Abyberg, som rede, at han aldeles ikke erkjendte Landdagen i Zürich, og endnu langt mindre denne Protest; herpaa holdt han sit Jndtog, efter først at have lovet, at Personer og Eiendom skulde blive skaanede; ogsaa blev aldeles ikke plyndret, uden en Ostebod og et Brændeviins Oplag. Derimod blev "Landamman, Stutzer af Obersten erklæret for Fange, og under stræng Bevogtning for til Schweiz. "Schultheis, Amrhyn, som ligeledes skulde hertes, blev dog, da han ingen Modstand gjorde, igjen sat paa fri Fod, men fik befaling til inden en Times Forløb at forladt Küsnacht. Local-Autoriteterne toge Flugten, og Amthyn ilede strax til Zürich, for at melde det Passerede for Landdagen.