JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Fra Sydskotland klages saare over den Mængde Jrelænder, som hjemsøge Landet. Der gaaer ingen Uge over, uden at der ved Broomielaw jo lander over 1000 Jrer, der i siden som Græshopper udbrede sig over hele Landet, hvor de søge Høstarbejde, hvilket de villigen forrette for det Halve af den sædvanlige Dagløn, og vel endog derunder, da de i al Fald finde, at naar de bare kunne faae Noget hvor lidet det saa end er, saa ere de dog hermed bedre farne, end ved at gaae hjemme og sulte. Kunne de intet Arbeide faae, saa maae de, naar deres saa medbragte Penge slippe op, tigge, stiæle eller sulte. Glasgows Chronicle melder, at det i en Tid af sex Uger vare komne 12000 Jrelænder over til Skotland for der at søge det Livsophold, som de ikke kunne finde paa deres Fædernes.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Tyrkiet. Efterretningerne fra Hovedstaden selv af 26de Juli ere af meget liden Vigtighed. J Syrien anrettede Pesten store Ødelæggelser; i Aleppo og Damascus døde Jndbyggerne i Tusindviis hver Dag. - Staden Tokat i Statholderskabet Sivan i Lille-Asien (bekjendt af de i Nærheden beliggende meget righoldige Kobberminer) er fordetmeste bleven ødelagt ved et Jordskjælv, der ogsaa har udstrakt sine Ødelæggelser til den omliggende Egn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Blandinger. Arveprindsen af Oldenborg har den 12te Dennes ladet døbe en Søn, født 8de Juli, Niels (Nikolaus) Frederik Peter. Blandt fraværende Faddere vare Kejseren af Rusland, Kongerne af Danmark, Vyrtemberg m. fl.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Det Nordamerikanske Skib Six Brothers, som den 12te Maj var afgaaet fra Nyyork med en Ladning Fødevarer til Foræring for Grækerne, ankom den 12te Juli til Poros, lossede der, seilede igjen den 18de og kom den 8de August til Marseille, hvor det bragte den Tidende, at Lord Cochrane den 13de Juli var fra Alexandrien kommen tilbage med den Græske Flode til Poros, og der strax ladet aftakkle alle Skibene, med Undtagelse af Fregatten Hellas, med hvilken han igjen var løben ud i Søen. Byen Enzersdorf ved Donau, ikke langt fra Vien, som ifjor fire Gange hjemsøgtes af Jldløs og iaar af en stor Oversvømmelse, er Natten imellem 26de og 27de Juli atter afbrændt. Jlden greb saa hurtigt om sig, at inden fulde 15 Minutter efter dens første Udbrud stode allerede 62 Huse og Gaarde i en forenet Lue. Hasardspilhusene i Paris ere nu bortforpagtede til en Hr. Benaget for 6055100 Franker. Den forrige Forpagter betalte 471400 Franker mere. Der er skeet nogen Jndskrænkning i disse Spillehuses Frihed, saasom i Tidens Afkortning og deslige.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Themsen viste sig forleden, den 18de August, bedækket med en stor Mængde olicagtig Substants, som var flydt udfra de chymiske, egentlig Gas-Laboratorier, og saavidt Oset kunde række, fløde Fiske og Aal døde paa Overfladen. Paa St. Laurents=Floden i det Britiske Nordamerika og i Særdeleshed paa St. Peters-Søen har en voldsom Storm den 22de Juni anrettet saare svær Skade. Paa bemeldte Sø adsplittedes 14 Tømmerfloder, og henved 100 Mennesker satte Livet til. J Qveber skeete ogsaa megen Søstade paa de der for Anker liggende Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Den Østerrigske Ypperstemminister Fyrst Metternich er reist til sine Godser i Bøhmen, hvor han agtede at tilbringe Maanederne August og September, dog vilde han imidlertid giøre sin Opvartning hos Kongen af Prøisen i Tøplits og hos Kongen af Saxen i Dresden.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Marques af Hertford har paa sin Hjemreise fra St. Petersborg, hvorhen han bragte Strømpebaandsordenen, til Ruslands Keiser, lagt Veien igjennem Østerrig og Tytol, og havde i Baden den Ære at forestilles for de K. K. Majestæter. Da han i Tyskland fik Tidende om Hr. Cannings Død, ilede han af alle Kræfter med at komme hjem og han er allerede kommen til England.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
De Spanske Garnisoner paa de Kanariske Øer desertere bort en efter en anden. Halvtredietusinde Jrelændere have ladet sig hverve til Brasilien.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
J Hannover har en Hjulmagersvend skaaret Struben. over paa sin frugtsommelige Kjæreste.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Rygtet taler om et Giftermaal imellem den forrige Konge af Sverrigs Datter og Prinds Wilhelm af Prøisen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Den Russiske Fregat Vastovoy paa 44 Kanoner, som hørte til Floden, er forlist ved Reval paa en Klippe. Fyrstinde Lobanov Rostowsky i St. Petersborg har gjort en Bankerot paa 7 Millioner Rubler.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Det er et mærkværdigt Fænomen, at see et Folk, som for kort Tid siden endnu befandt sig under Slaveaaget, at have gjort saa store Fremskridt i Civilisationen, at dets Love og offentlige Indretninger næsten kunne tjende gamle Europæiske Nationer til Mynster. Dette Exempel giver Hayti, hvis fortræffelige Civil-Coder forStørstedelen er forfattet af en ung Creoler, en Advocat Blanchot.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Et Engelsk Tidsskrift bebuder en med det første udkommende ny mærkværdig Bog: "Sir Hudson Lowes Mempirer, skrevne af ham selv. Han skal deri have berørt alle Begivenheder, der tildrog sig paa St. Helene, under hans Ophold der som Governør.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Universitetet i Marburg har sidst i forrige Maaned i 3 Dage fejret sit 300 aarige Jubilæum. Jkke færre end 40 inden og udenlandske Lærde erholdt ved denne Leilighed Ærespromotioner.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Efter Forlydende er Geheimerand v. Schmidt Phiselvert bestemt til Chef for det vacante Hanoverske i Justits=Departement. Hs. Excellence er fortiden, nu fraværende i Harz. Ved at lege i en gammel Skandse udenfor LandebStoteritz ved Leipzig, have nogle Børn opkradset en er af Jorden med 8004 mest Tyrkiske Mønter, pragt i Kahira, Konstantinopel &c. Man antager, at Sta sen er opkastet i Aaret 1706 af de Svenske, som un Carl Xil dengang vare i Saxen, og rimeligviis haven bragt disse Mønter. (?)
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
En Franskmand ved Navn Dupin, Broder til den rømte Advocat af samme Navn, har foreslaaet, til 3, for den afdøde Canning, at lade hos en duelig Kun præge en Medaille med Ordene: "Borgerlig og Relig Frihed for hele Verden!" paa den ene Side, og paa anden den Afdødes Portrait med Omskrift: "Franskmedenne i alle Nationers Navn, til Georg Canning. Heden i Lyon var den 30te Juli saa stærk, flere Oxer, man ville føre til Marked, styrtede i derveis døde ned.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Den Russiske Corvette "Krotky," Capt. Wraner, efter 2 Aars Reise omkring Jorden, ankommen England. En Officer og 2 Matroser bleve paa Mar sas-Øerne, hvor de Vilde Sloge dem ihiel og aade dem. Regeringsdistrictet Danzig har paa den senere Tid vær gjæstet af en saa umaadelig Mængde Græshopper, Markerne, hvorpaa de kaste sig, ere ganske sorte og Gra seet og Kornet reent gaaet bort. Man holder fattige Fe til at afsamle disse Jnsecter; men, omendskiønt der u denne Maade er ødelagt en stor Mængde, forslaaer, dog ikke. Ogsaa i Polen plages man af disse Gjæst og selv i Varskovs Gader kan man finde dem.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Paa nogle Steder i Overhessen hersker saadan Væ mangel, at Møllerne maae staae stille og at Brøder, blevet dobbelt saa dyrt, uagtet at Lofterne ligge fulde Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Den smukke Flække Frutigen i Kanton Bern er den 3 August næsten ganske afbrændt; 168 Huse ere fortærte, Luerne, og kun 38 bleven staaende. Raadhuset, en Si- og 2 Gjæstgiversteder ere blandt de afbrændte, og om 1700 Mennesker berøvede al deres Eiendom.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
I Havnen ved Danzig er bortstiaalet 6 Skibs-Anke fra 1200 til 2000 Pund vægtige Stykket. Det ubegriligste herved er, at Ankerne ere bortførte over Land ud at man endnu har kunnet opdage Tyvene. Det Stør er fundet nedgravet i en Skov, en Miils Vei fra Sted, J Paris har man anstillet heldige Forsøg med, at be ge Øl, eller en øllignende Drik, af grønne Ærter.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
En Russer og en Englænder befandt sig ombord paa Skib som Passagerer, og geraadede, uden iøvrigt i blive hidsige derved, i Strid om, hvilke Nationer i kjendte den virksomste Methode at slaaes paa i NævekamDe kunde ikke med Ord overbevise hinanden, og bleve de for meget klogeligen enige om, at de til Prøve skulde gi hinanden det kraftigste Nationalslag, de formaaede, hvi ved allene en fornuftig Dom vilde være mulig. Omginaf det hele Skibsmandskab som Tilskuere, stillede de sig deb lige overfor hinanden, og Russeren, som var sig sin smerteStrodsende Natur bevidst, overlod Englænderen det første rag Slag. Denne satte sig i Baxepositur, dreiede Hænderne te i hurtig Hvirvel nogle Gange om hinanden, og tilføiede en Russeren et saa heftigt Slag paa Maven, at denne med opspærret Mund styrtede tilbage paa Jorden og strakte Benene i Veiret. Man ilte med at komme ham til Hjælp, og da han ved indgodt Rum var saaledes styrket, at han igjen kunde drage Aande og tale, tilnikkede han Englænderen bifald og stønnede, i det han gned sig paa Maven; Fanden tage mig, Godt, meget godt, Tilskuerkredsen, dannede sig paa ny, og begge Modstandere traadte igjen ligeoverfor hinanden. Russeren saae sin Modstanden skarpt i Øinene, og med Lynets Fart gav han ham med knyttet Næve et saa knusende Slag paa Næsen, at Englænderen med et God damni tumlede tilbage og slog begge Hænderne for Ansigtet, medens Blodet i Strømme løb ham ned over Mund og Klæder. Dog fattede han sig paa Øjeblikket igjen, holdt den ene Haand paa den blødende Næse, rakte den anden ud mod Russen og sagde ganske koldsindigt: "heller ikke ilde!" og gik ned i Kahytten, for at vaske sig og skifte Klæder. Mis Sarah, Figurantinde ved Coburgtheatret i London, en ung meget smuk Pige, fulgte med en at de sidste Skibsladninger Forbrydere som blev afsendt fra England til Botanybay. Hun havde sidste Vinter gjort et Mordforsøg paa sin Elskede, en riig Steenkulshandler Randall. J sex Maaneder havde han levet i det fortroligste Forhold med den skjønne Miss, da han pludselig forlod hende. Men Miss Sarab havde en heftig Lidenskab for sin Elskede, der forvandlede sig til et ligesaa heftigt Had. En Aften havde hun passet ham op paa Gaden, og togange nærmet sig ham, men ved et mistænkeligt Haandgreb i sin Muffe (en i London sidste Vinter gjenopkommen Mode) vækket hans Mistanke. Han løb fra hende, men da han noget efter vil dreie om et Hjørne, staaer Miss Sarah pludseligen for ham, og med de Ord: "Forfører og Forræder, tag Din Løn!" holder hun ham en Pistol ligefor Ansigtet. Forskrækket springer Mr. Randall tilbage, og den lidenskabelige Pige affyrer Pistolen. Han raaber og Hielp og hun blev greben af nogle Soldater. Man fandt den brugte Pistol for hendes Fødder, og i hendes Muffe en anden ladt Pistol. Selv var hun i en bevidstløs Tilstand. Bahi a.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
(Sidste Meddelelse af Prinds Wied Neuwieds Reise til Brasilien. Man seer at disse Udtog for det meste kun have berørt Reisens ethnographiske Deel. Den naturbistoriske, som er meget vidtløftig, ansaas i Almindelig hed ikke skikket til Meddelelse i en Avis. Den indeholder imidlertid en sand Skat af Granskninger og Opdagelser i Naturens Rige, som vel vidne om, at Forfatteren er udstyret med udbredte Kundskaber i dette Fag. Saaledes er ogsaa al den ubeskrivelige Meisommelighed han har været underkastet paa denne Reise, noksom et talende Beviis for, at han har havt sand Videbegjærlighed for Øie. S. Salvador de Bahia de Todos os San tos er Brasiliens gamle Hovedstad, i hvilken gjennem to Aarhundreder General=Gouverneurerne have resideret. Staden er bygget paa Skraaningen af en steil Høi ved Havbugten, saaledes at dens betydeligste Deel ligger oppe paa Høiens Ryg, og den anden, som fordet meste er Kjøbmændenes Boliger, ligger nede ved Havet. Staden er temmelig uregelmæssig bygget, endskjøndt den har et betydeligt Antal store, anseelige Byg saa meget. ninger. Fra Havbugten af tager Bahia og smukt ud; Byens bjergagtige skraae Beliggenhed, 19 Tomterne mellem Bygningerne udfyldte med grønt Buskværk og Orangetræer, afgive et smukt Syn. Stadens øvre Deel er den mærkværdigste; her ere vel Gader, som ikke ere brolagte, og store Marker og Haver, hvilke tildeels adskille Bygningerne, men den yndige Vegetation og en fortræffelig Udsigt erstatte disse Mangler. Adskillige Smaa=Dale ere her opfyldte med Haver og Plantager. Endnu for kort Tid siden har Gouverneuren ladet anlægge en Vei fra den nedre Deel af Byen op til Palladset. Da der ingen Vogne haves her, saa betjener man sig af en Art Bærestole, som ere meget beqvemme; de have en Baldachin og ere omgivne af Omhang. De bæres af to Negre, og uden denne Befordring vilde man hverken komme frem i den gloende Soelhede eller ved fugtigt Veir i de ubrolagte Gader. J den øvre Deel af Staden ere en Mængde Klostre og tildeels prægtige Kirker; saaog et Theater. Foruden disse, udmærke sig ogsaa Citadellet, og Gouverneurens temmelig anseelige Pallads med Paradepladsen. Ogsaa er her et Gymnasium, hvor der læres Græsk, Latin, Philosophi, Mathematik o. s. v., og et offentligt Bibliothek af 7000 Bind.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Fra Høiden af Stadens øvre Deel er Udsigten uovertræffelig skjøn; den stolte Havbugt viser sig som et stolt og roligt Speil; ved Bredden ligge Skibene for Anker, andre seer man nærme sig med opsvulmende Seil, eller at ile af Oceanet til, idet de hilsende affyre deres Kanoner. J Frastand seer man Øen Jtaparica og rundtomkring indeslutter et Amphitheater af maleriske Bjerge den yndige Scene.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Bahia har omtrent 36 Kirker og mange Klostre; man kan altsaa slutte sig til den her levende Mængde af Geistlige og Munke. En virksom Handel opliver denne Stad, og denne Handel har foraarsaget Stadens betydelige Tiltagen. J Aaret 1581 talte Bahia kun 8000 Jndbyggere, nu derimod over 100,000.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
da George, Canning, vari født i London, i Aar 1770, og nedstammede fra en anseet irelandsk Familie Hans Fader som var Advocat, døde i kummerlig Omstændigheder tidligt fra ham. en Omsørgen for den Ungen Caltnings Opdragelse be nu anbetroet en Onken, en lagtet Kjøbmand i London, af hvem han blev sendt til den berømte brittiske SkoStonage Allerede det landet Nodstafle Ugebladet beMictobosmövar forfatter af Cansking, som dengang ikke var mere end 15 Aar gammel, Fra Ston gi Canning som Studen til det ihøi Anseelse værende Christchurchcollegium i Oxford. Her udmærkede har sig ved den 2 Opmærksomhed, han helligede sine Studier, og ved den klussiske Elegants og Kraft, der udmærkede hans latinske Productioner, lillig tiltil Vii 1792, havde han, i Forening med FrererteEllis, foranlediget Udgivelsen af he AntiladsbinDe poetiske Bidrag, han til dette Tidsskrift leverede ere af politisk Tendenes, og udmærke sig ved fiin Jronie, spillende, Vittighed og skarp Satie, "De ere siger en af Canningsengelske Bjographer, "Juveler, skjøndt de, liig nogle andre Ædelstene, torde indeholde en ondartet Gifts snigende Principeral og J 1793 betraadte Hr. Canning, som denganvar 23 Aar, en ny Mark, der var hans Talenten og hans Flid værdig, han indtraadte i dette Aar i Parlamentet. Gienstanden for Debatterne var denganSubsidie-Traktaten imellem England og Sardinien J sin Tale forsvarede han ikraftig den Krig, hvor dette Land paa den Tid var indvikket og sluttede med den Erklæring, at da Traktaten var en væsenlig Deel af det udstrakte System, der skulde give Krigen et lykkeligt Resultat, ansaae han det for sin Pligt af al Magt at understøtte den. Frandette Øjeblik af 22 og Canning som en tro Tilhænger af Ministeriek; Deel til næstene enhver Debatte af Vigtighed, og hiis Tids Regjering skyldte hans Bistand Meget. J 1794 blev han udnævnt til Under=Statssecretair i det udenlandske Departement, Budmukkede sig ved sin ivrige Medvirkning til Slavehandelens Afskaffelse, i det han ved Debatterne om denne Danmaden 1ste Marts 1797, med den største Farse angreb denne skjændige Hander, og med megen Skarvindighed opløste og bekæmpede de Parlamentsklemmers Argumenter, der talede til dens Gunst. - J Aaret 1800 indgik Canning nægteskadelig For Heruginden af Postland og en Datter af GeneralScotte Dette fordeelagtige Parti den betydeligt andelse med denstrige Miss Scott, en Søsteren at udvidede hans Anseelse, skyldte han aldeles fine person thi Canning var langtfra ikke rig.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Da Pitt i Aaret 1803 atter greb Regjeringens Tømme, blev, Canning Skatmester ved Marinen; lige Fuldkommenheder og sit fordeelagtige Udvortes; nostanblev han Statssecretair i det udenlandske Devartement i en Post, efter hvilken han længe havde higet. Medens Canning beklædte denne Post, og hans sildigere Forgænger i Ministeriet, Lord Castlereagh var Statssecretair i Kolonie- og Krigs-Departementet, landt en Trætte Sted imellem dem, angaaende den Walchernske Expedition, der endte med en Duel. Canning modtog sin Modstanders Kugle i Laaret, blev ført til sit Huus, hvor han for nogen Tid maatte holde Sengen, men da Laarbenet ikke var beskadiget, som han sig snart saaledes, at han kunde giøre Opbartning ved Leveen den 11te October, hvor saavel han som Lord Castlereagh resignerede deres Embeder, til ikke ringe Mishag for Kongen, der yttrede sin Utilfredshed med, at hans Ministre saaledes med Pistoler, ville afgjøre deres Trætter. Den Walchenske Expedition, var Aarsag til hiin Trætte imellem Canning og Castlereagh. Denne Expedition, hvorved det var Englands Hensigt at række Østerrigerne en kraftig Understøttelse, var projekteret af Canning. Dens egentlige Hensigt var at indtage Antverpen og bemestre sig den derværende Flode og Arsenalerne; men den mislykkedes, og det var denne Omstændighed som Castlereagh i Parlamentet lagde Canning til Last - der foranledigede den nysomtalte Duel.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Nu sluttede Canning sig til Marquis Wellesleys Partii, meldte sig som Candidat for Liverpools Repræsentation (hvilket kan ansees for hans første Skridt, til Antagelse af populaire Grundsætninger, og blev af denne Stad i 1812 valgt til Parlamentsmedlem, og bestræbte sig allerede nu for at forskaffe de irlandske Katholiker lige Rettigheder med Protestanterne. - Det var ogsaa ham, der i 1814, i Parlamentet anvendte sine glimrende Talegaver til, som en følge af den imellem England og Sverrig sluttede Alliancetractat, at forsvare Norges Forening med Sverrig.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Meddelelser af Napoleons Levnet, som skildre ham i hans personlige Eiendommeligheder og give et Beviis om hans Characteer. Af Sir Walter Scott. (See Avisen No. 130.)(Slutning.) Napoleon var ikke mindre original som Taktiker end som Strategist. Hans Manoeuvrer paa Valpladsen, havde Lynets Hurtighed og afgjørende Virkning. J selve Kampens Hede, som i de Forberedelser, han havde gjort for at fremkalde den, søgte han at sætte Fienden i Aande paa mange Punkter, medens han pludselig kastede sig over eet enkelt med en uventet Mængde af Stridskræfter. Hans Forsæt, enten at gjennembryde Linien, eller at kaste en af Flankerne, som han havde havt for Øie fra Slagets Begyndelse, laae sædvanlig skjult under et stort Antal af foregaaende Bevægelser, og han forsøgte ikke paa at udføre det, førend Fiendens saavel moralske som physiske Styrke var bleven svækket ved Kampens Længde. Det var i dette Øieblik, han bragte sin Garde frem, der, utaalmodig over sin Uvirksomhed, havde været holdt i Beredskab i flere Timer, og som nu, springende fremad, lig Ulvehunde fra Koblet, havde det hæderfulde Hverv, som sjeldent slog den feil, at afgjøre den længe holdte Kamp. Man kan tilføie, som et yderligere Særkjende ved hans Taktik, at han foretrak at anvende Colonne for Linie - maaskee paa Grund af den Lid, han kunde fæste til de franske Officerers overordentlige Tapperhed, af hvilke Colonnen blev anført.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Den rige Deeltagelse, som Napoleon bevarede i de franske Soldaters Kjerlighed, ved hyppigt at uddeele Belønninger og Hæderstegn, saavelsom ved fortroligt at lægge Mærke til deres Personer og vise Opmærksomhed for deres Savn, i Forening med den uindskrænkede og uafhængige Commando, han besad, gjorde det ikke vanskeligt for ham at sikkre sig deres Understøttelse ved Revolutionen den 18de Brumaire, og at stille sig i Spidsen for Sagernes Gang. - Da han saaledes havde naaet Spidsen af menneske lig Magt, gik han over til, sindig og med Overlæg, at bygge Grundvolden til sin Throne paa hiint demokratiske Princip, som havde opladt ham hans egen Lobebane, og som gik ud paa at aabne for Fortjenesteen, uden at denne behøvede nogen videre Berettigelse, Adgang til Lykke i ethvert Statsdepartement. Denne var den hemmelige Nøgle til Napoleons Politik; og han havde saa gode Hielpemidler til dens Benyttelse, i sin skarpe Jagttagelsesevne, saavelsom i sin gode Natur og Følelse (hvilke tvende Egenskaber han i sine rolige Øieblikke besad), at han aldrig, under alle sine Gjenvordigheder, gik Glip af nogen Leilighed til at vinde og behage Mængden, ved at vise en betimelig Opmærksomhed for at udmærke og belønne sandt Talent. Herom dreiede hans Samtale sig bestandig, og herfor har han Krav paa, og er berettiget til at høste den høieste Roes. Vi betænke os ikke længe paa at gjentage, at det var den Omstændighed, at han aabnede en viid Løbebane for Talentet af enhver Art, der var Slutstenen til hans Hæder og Hovedgrundvolden til hans Magt. Ulykkeligviis grundede hans Kierlighed for Fortjeneste og Tilbøielighed til at belønne den, sig ikke udelukkende paa en patriotisk Opmærksomhed for den almene Velfærd, og langt mindre paa en reen, velvillig Attraae efter at belønne hvad der var priisværdigt; men paa et Princip af egenkjerlig Politik, som maa tilskrives en stor Deel af hans Lykke, en ei ringe Deel af hans Vanheld, og næsten alle hans politiske Forbrydelser. -
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Vi have et andet Sted nævnt den Skildring af Keiseren, som hans Broder Lucien har leveret, sandsynligviis i et fortrædeligt Øieblik, men som ikke desmindre er bleven stadfæstet af næsten alle de Personer, der sædvanlig havde Omgang med Napoleon, hos hvilke vi have Leilighed til at søge Oplysning. "Hans Forhold, sagde hans Broder, styres ene af hans Politik, og hans Politik er ganske grundet paa Egenkjerlighed. Jntet Menneske har maaske nogensinde (under de Jndskrænkninger, vi strax skulle nævne) besiddet en saa stærk Andeel af hiint EgenkjerlighedsPrincip, der er fælleds for den hele Menneskeslægt. Naturen plantede det i hans Hjerte, og det vandt Næring af den halv klosterlige, halv militaire Opdragelse, der saa tidlig adskilte ham fra selskabelige Baand; det blev opmuntret af Bevidstheden om, at han besad Talenter, der satte ham over de almindelige Mennesker, blandt hvilke hans Lod syntes at have hensat ham; og det blev til en indgroet Vane, ved den censomme Stilling, hvori han stod ved sin første Udflugt i Livet, uden Ven, Beskytter eller Velynder. Den Roes, den Befordring han vandt, skyldtes hans Genie, ikke hans Person, og han, der var sig bevidst at have banet sig selv Vei, havde liden Grund til Taknemmelighed eller Velvillie mod dem, der ene gjorde Plads for ham, fordi de ikke vovede at modsætte sig ham. Hans Ærgierrighed var en Modification af Egenkjerlighed, vistnok ophøiet i sine Virkninger og Følger; men den lod, strængt opløst, dog kun lidet andet end Egoisme tilbage i Smeltediglen.
Aalborg Stiftstidende, 1827-08-30
Vore Læsere ville imidlertid ikke formode, at Napoleons Egenkjerlighed var af hiin almindelige og forhadte Characteer, som i det private Liv giør Menneskene usle, tilbøielige til Undertrykkelse og Svig, eller som, under mildere Træk, indskrænker deres Anstrængelser til saadanne Foretagender, som kunne bidrage til deres egen individuelle Fordeel, og tillukker Hjertet for patriotiske og selskabelig velvillige Følelser. Napoleons Egoisme og Selvkjerlighed var, skjøndt grundet paa lignende Bevæggrunde, af en langt ædlere og mere ophøiet Art; - ligesom Ørnens Vinger, der svinge sig i Solens Regioner, vistnok bevæget sig efter de samme Grundsætninger, som ikke kunne føre Hanen, over Hønsegaardens Enemærker.