JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Under 2den Juli d. A. har Hs. Majestæt allernaadigst resolveret, at Concessionen til Anlægget og Udførelsen af den Flensborg-Husum-Tønningske Jernbane og til Afbenyttelse af samme kan forventes, saasnart de imod Approbation af Selskabstatutet, ifølge Protest af nogle Actietegnere i Hamborg, opstaaede Hindringer ere hævede. Da disse Hindringer ikkun bestaae deri, at nogle Actietegnere klage over Forsømmelse i Bekjendtgjørelsen til den foregaaende Generalforsamling, saa kan man hermed ansee dette vigtige Anliggendes snare Udførelse som sikkret. (Berl. Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
J Fred. Av. læses følgende: J forrige Aar indgik Bestyrelsen af den høiere Bondeskole i Sundbylille med Ansøgning til Rentekammeret om at erholde det Tømmer, der udfordres til Opbyggelsen, af et paatænkt nyt Skolehuus frit leveret af de Kgl. Skove heri Amtet. Jstedetfor det Ansøgte har Hs. Maj. Kongen nu bevilget et Pengebidrag til samme Øiemed af 400 Rbd., hvilket det er os en Glæde at kunne berette, ei alene fordi en saadan Hjælp maa være af Vigtighed for denne meget lovende Læreanstalts Fremtid, men ogsaa fordi vi heri see et Vidnesbyrd om, at baade hans Majestæt personlig og vedkommende Collegium varme interesserer sig for en hurtigere fremskridende Folkeoplysning end den Almueskolevæsenet endnu i Almindelighed er istand til at bevirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
J Tirsdags ankom til Kjøbenhavn fra Fær derne den kgl. færøiske Handels Skonnert Havfruen", Capt. Dahl. Den forlod Færøerne den 26de f.M.; samme Dag afseilede derfra Fregatterne Ge sion og Thetis samt Cadetcorvetten Flora. Capitain Dahl tonede Flag i Løverdags d. 29de Juni for Corvetten Flora imellem Jedderen og Lister landet. (Berl. Tid.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
J Odense er den 20de denne Maaned stiftet et landeconomisk Selskab for Fyens Stift. Sammesteds er sammentraadt en Forening for at foranstalte Udstillinger og Bortlodninger af Konstgjenstande, navnlig Lithographier, Kobberstik, Afstøbninger af Billedhuggerarbeider, og saavidt muligt ogsaa Malerier. Bidraget er 1 Rbd. for en enkelt Person, 2 a 3 Rbd. for Familier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Som man erfarer, hedder det i Dannevirke", har Hr. Conferentsraad Amtmand Johannsen i Torsdags indfaldt Hans Nissen af Hammerlev, Formand for den slesvigske Forening, og afholdt et Forhør over ham angaaende Forfatterskabet m.m. aff den oftere omtalte Extract af Foreningens Protokol, og for hvilken flere Bladudgivere i Kongeriget, for at have publiceret samme, i denne Tid ere blevne sagsøgte af Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Da den Jastram=Snittgerske eller Wernerske Sag paa Grund af de hamborgske Autoriteters Jndskriden paa dansk Gebeet og den dadelværdige Føielighed, der vistes dem fra de danske Autoriteters Side, her i Landet har været Gjenstand for fortjent Opmærksomhed, troe vi, at Følgende, der fra Hamborg skrives i Kieler Correspondenzblatt af 22de Junii, vil læses med Jnteresse: Hamborg den 18de Junii. Jgaar blev Georg Werner forsvaret i Underretten. Dr. Gallois's, ligesaameget ved et kraftigt og hensynsløst Sprog som juridisk Skarpsindighed udmærkede, Defension ledsagede Tiltalte med et eget Foredrag, hvori han blandt Andet høist aandfuldt gjennemgik sin politiske Forbrydelses=Historie og t. Ex. gjorde opmærksom paa, at han ifølge et Brev fra Senator og Politichef Binder, selv efter sin Arrestation i Winserhaum, ikke betragtedes som Forbryder, da dette Brev med Hensyn til ham indeholdt den høist liberale Yttring, at man endnu med Ære kunde hæve Arresten. Man kan forestille sig, hvilket Jndtryk Oplæsningen af denne Skrivelse fra Politimagtens Jhændehaver maatte gjøre paa det talrigt forsamlede Publicum. Hvad Straffe=Paastanden (som bekjendt 5 Aars Tugthuus, hvis Tidsaanden skulde mangle tilstrækkelig Sympathi for Halshugning) angaaer, da blev den baade af Defensor og Tiltalte omtalt paa en spottende Maade; den Første yttrede, at den havde erindret ham om Pateren i Schillers Røvere, hvor han giver Banditterne den trøstelige Forsikkring, at Retfærdigheden vilde lukke et Øie til for deres skjændige Handlinger og lade det beroe – det maatte de vel betænke - ved Radbrækning. Fiscalens (Dr. Petersens) Bebreidelser og Jnsinuationer, som synes at tyde paa personligt Fjendskab mellem ham og Tiltalte, bleve i Forsvars talerne tilbageviste med den Foragt, som de fortjente, og man kunde ikke undre sig over, hvis Staten foretog alvorlige Skridt imod en Anklager, som kommer frem med Fornærmelser imod den Anklagede, i Stedet for med Flid og Jver at gjøre et Forsøg paa juridisk at godtgjøre hans Skyld. Forøvrigt vil Tiltaltes endelige Frifindelse (thi denne er efter vor Overbeviisning en absolut Retsnødvendighed) og derved Enden paa denne i vort Aarhundrede aldeles enestaaende politiske Proces finde Sted om nogle Uger, hvorpaa en fuldstændig Beskrivelse af den hele Sag vil blive forelagt Publicum. Foreløbig ere begge Forsvarstalerne under Pressen. (Fædrel.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
(Corresp.) Kjøbenhavn den 6te Juli. Jgaar Aftes er Dampskibet vendt tilbage med de herfra Deeltagende i Skamlingsbanke-Festen. Endskjøndt vi ingenlunde tør paatage os at meddele en fuldstændig Beretning derom, som desuden sikkert vil skee i de offentlige Blade, ville vi dog ikke undlade at give hvad der er os meddeelt. Dampskibet blev hilset paa Veien ved Samsø, ved Snoghøi og ved Kolding, hvor Landsættelsen fandt Sted, med Kanonskud, Flagning, a. Selve Festen blev aabnet med en Tale af en ubekjendt Bonde, dernæst udførtes en Psalme af Musikcorpset, hvorpaa Laurids Skau besteeg Talerstolen, og holdt en forig, men moderat Tale. Blandt de øvrige Talere nævnes Pastor Grundtvig, P. H. Lorenzen, Nis Hanssen, Cand. Ploug, der mindede om, at denne Dag var Kong Oscars Fødselsdag, "Corsarens" Udgiver, Goldschmidt, o. m. fl. - Goldschmidts Tale skal have været ret humoristisk, og introduceret saaledes: "Jeg er en Jøde, og vi ere alle Jøder for Vor Herre, der er den Liighed imellem Eder og os, at vi blive begge trykkede, men J blive trykkede i Eders eget Land, vi blive trykkede af Fremmede, osv. Det hele Antal af Deeltagere i Festen nævnes at kunne anslaaes til omtrent 10,000, og der var dem, som meente, at der endog var betydeligt derover. – Om Aftenen var der Musik og Dands, og der herskede under hele Festen den muntreste og hyggeligste Tone. Stedets Politimester, Herredsfoged Thomsen, en ivrig Slesvigholstener, havde vægret sig ved at møde for ikke at tage Forargelse, og Amtmanden havde derfor constitueret en anden indfødt dansk Embedsmand fra Haderslev som Politimester, men han mødte uden al Ledsagelse, som heller ikke behøvedes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
J næste Uge vil herfra med det norske Dampskib afgaae omtrent 30 danske Læger og Naturforskere til en anden Nationalfest, de skandinaviske Naturforskeres Samling i Cristiania. Sandsynligviis ville de lunddensiske Naturforskere forene sig med dem. Kongen har, som bekjendt, givet 1500 Rbd. til Reiseomkostningernes Bestridelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Om Storfyrstindre Alexandras befindende skal der forsaavidt være kommen gunstigere Efterretninger, at hun skal befinde sig lidt bedre, men da Lægerne tillige skulle have erklæret, at Sygdommen er gaaet over til Lungesvindsot, har det desværre nok ikke meget at betyde med den Bedring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Directionen for Sparekassen har vedtaget, at der skal udlaanes 150,000 Rbd. til 11te Decbr. Termin eller for mod 4 pCt. Rente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
En Elev ved den militaire Høiskole har skudt sig paa Grund af uheldig Examen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Ledigt Embede. Told- og Consumtions=Kasserer Embedet i Ringkjøbing, Gage 1250 Rbd., Procenter ere ikke faldne i de 3 sidstforløbne Aar. Caution 2600 Rbd. Sølv i anordningsmæssige Effecter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Befordringer. Cand. Theol. Kjær af Kjøbenhavn, er allernaadigst beskikket til Sognepræst i Jerpsted og Tønder, Provsti, Politiassistent og Actuarius ved Tugt=Rasp- og Forbedringshuset, N. C. B. Göttsche, til Byfoged i Ringkjøbing og Herredsfoged i Uleborg Hind Herreder; under 27de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst resolveret, at den Forbindelse, der siden 1823 har fundet Sted imellem Herlufsholms og St. Peders Menighed i Nestved skal ophøre, og at Herlufsholms Menighed herefter skal udgjøre et særeget Sognekald, samt endvidere, at Menighederne til St. Peders og St. Mortens Kirker i Nestved for Fremtiden forenes til een Menighed, og har Hs. Majestæt under samme Dato allernaadigst beskikket den nuværende Sognepræst for St. Mortens Menighed P. A. Thomsen til tillige at være Sognepræst for St. Peders Menighed; Licent. Theol. P. C. Lind til Præst ved Staden Kjøbenhavns civile Arresthuus; charakteriseret Bataillonschirurg H. W. Mackeprang til Districtslæge paa Møen, og praktiserende Læge paa Femern, J. F. Mende, til Distriets Chirurg i Holstebro; Auditeur af Armeen, Cancellist i det Kgl. danske Cancellie og ved Generalprocureurforretningerne F. C. C. Dahlstrøm, Ordre til at fungere som Secretair hos den Kongl. Commissarius ved den nu forestaaende Forsamling af Nørre-Jyllands Provindsialstænder, samt udnævnt Cancellisterne under det Kgl. danske Cancellie, Auditeur af Armeen F. C. J. H. Liebe og P. C. N. Buch til Medhjælpere for Secretairerne ved bemeldte Forsamling; Catechet ved Vor Frue Menighed i Kjøbenhavn I. W. Marckmann til residerende Capellan ved Vor Frelsers Menighed paa Christianshavn; Sognepræst i Spandet, H. P. Ebeling, til Sognepræst i Halk i Haderslev Provsti.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
AVERTISSEMENTS. I Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799, dens 20de Paragraph, bringes herved til offentlig Kundskab, at i en mod forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet Jens Andersen Hansen for Overtrædelse af Anordningerne om Trykkefriheden anlagt Justitssag, i hvilken inden den kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stadsret den 5te Marts 1844 saaledes er kjendt for Rets Tiltalte, den forhenværende Redacteur af Bladet Fædrelandet: J. A. Hansen bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar, saavelsom endelig udrede alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. er Løverdagen den 29de Juni 1844 inden Høiesteret afsagt saadan Dom: "Lands-Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Advocat Rotwitt for Høiesteret betaler Tiltalte 20 Rbd. Sølv. Høiesterets Justitscontoir den 29de Juni 1844. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende. modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet, 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
En ordentlig og duelig Karl, der har lært Smedeprofessionen, kan erholde Condition til 1ste Novbr. d. A. hos Smeden paa Eiegod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
En Dreng af honnette Forældre, som har de almindelige Skolekundskaber, kan blive antaget i Handelslære til 1ste August. De herpaa Reflecterende ville henvende dem til J. Hirsch's Enke i Nysted. J Saxkjøbing. anbefales til Nutidens billigste Priser. svensk, norsk og finsk Trælast, som tildeels nylig dertil er ankommen, nemlig: Bjælker fra 9 til 16 Alen, Sparrer - 6 til 11 Lægter 24 Fods, Brædder 12 Fods, fra 6 til 15 Tommers Bredde Julius Bøttern.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Faxøe Steenkalk kan faaes fra vort Brænderi Onsdagen den 10de ds. Nykjøbing den 8de Juli 1844. N. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-08
Nykjøbing. J disse Dage er hos Undertegnede arriveret et nyt Partie af de moderneste sorte Herre=Hatte til forskjellige Priser; ligeledes italienske Straahatte, og nogle Stkr. lette graae Filthatte. M. C. Mackeprang. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogbdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Nødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
Lollands Falsters SaftsTidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 8081. Torsdagen den 11. Juli. Beretning om Folkefesten paa Høiskamling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
(Efter Fædrelandet) Henimod Kl. 12 begyndte Festen, og med Musikcorpserne i Spidsen drog Forsamlingen fra alle Sider hen til Talerstolen, som, efter nogle indledende Ord af en af Festens Præsidenter, blev bestegen af Laurids Skau, der i nedenstaaende Tale, fuld af mandig Alvor, skildrede den Stilling, hvori det sidste Sprogpatent har bragt den dansk-slesvigske Sag Hvor dybt og gribende et Jndtryk, dette malmfulde og tillige saa kloge Foredrag af denne modige og aandfulde Bondemand maatte gjøre, derom ville selv de kunne danne sig en Forestilling, der ikke personlig have havt Leilighed til at overtyde sig om i hvilken Grad han besidder Veltalenhedens ydre Midler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
Den dansk slesvigske Sag er Danmark Sag, ikke blot fordi det er dansk Nationalitet og dansk Sprog, man vil udrydde fra de Enemærker, det fra Arilds Tid har havt i lovlig Odel og Eie, men ogsaa fordi i statsretlig Henseende Slesvig er en uadskillelig Deel af den danske Stat, fordi dets unaturlige Fortydskning netop er den underfundige Gift, hvorved man vil løsrive det fra Moderlandet, hvorved man stille, men sikkert, forbereder Statens Sønderlemmelse. Armee Danmark, det var andre Tider, dengang dine frygtede Vaaben foreskrev det stolte Breiland Love og plantede Korsets seierrige Fane paa Ruslands Stepper. Hvor er den bleven din glorværdige Helteold, hvis Bedrifter fyldte Verden med Skræk og Beundring, og hvis Minde endnu lever i vore herlige Oldtids Sagn og i Historiens Vidnesbyrd om det Gjenfødelsens og Fornyelsens Bad, der over det udlevede Europa udstrømmede fra Nordens unge Kæmpeaand, Er det ikke nok, at man har frarevet Dig Stykke for Stykke, Alt, hvad der nu udgjør Sverrig, og at da Du forliste Din Flaade, tilsidst ogsaa Norges Rige brast af Din Haand, skal det nu være kommet saa vidt, at midt i den dybeste Fred, midt i Dit eget Skjød en Haandfuld hovmodige Aristokrater og klogtige Rænkesmede skal kunne antaste et herligt Stykke af Dit lovlige Eie? Nei, det skal aldrig skee!" (Og tusinde Munde gjentoge et tordnende Nei, og tusinde Hænder løftede sig til dets Stadfæstelse.) Vel har man pralet af, at Danmarks Grændsesteen ligger i Gruus, at det gamle Dannevirke er trampet ned af de Fremmedes Heste, og de danske Bønder trængte tilbage her til disse nordlige Banker; men dog skal det aldrig skee, at der gjøres Brud paa den saa dyrtkjøbte, saa omhyggelig bevogtede europæiske Retstilstand, der atter har stadfæstet Eideren, som den fra Arilds Tid af har været som Grændsen mellem Danmark og Tydskland, - dog skal det aldrig spørges i Historien, at Danmark feigt forraadte sig selv, og skamme ligen opgav sin gode Ret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
Den danskeslesvigske Sag er hele Danmark, men den er dog fremfor Alt Slesvigs Sag. Hvad Aarhundreder have gjort, kan ikke gjøres ugjort, og det vilde være Formastelse endog blot at tænke paa at bestride, at Tydsk og Dansk nu ere lige berettigede i Slesvig. At ville benegte Tydskhedens lige Ret i dette Hertugdømme, er derfor aldrig faldet nogen Dansk ind, og mindst af Alle mig, om man end med en ubegribelig Udholdenhed har villet paa sige mig, hvad der vilde være baade Daarskab og Uretfærdighed. Slesvigs blandede Nationalitet og Sprog, alle dets eiendommelige Forhold og særegne Jnteresser, der i Tidernes Løb her have udviklet sig, fordre derfor, at det organiseres som en selvstændig Provinds. Og, naar nu vi Danske paastaae, at det skal udrives af den Afhængighed, hvori det til liden Baade for sig har staaet til Holsteen, naar vi for det fordre en administrativ Uafhængighed, en selvstændig slesvigsk Forvaltning, som ikke mindre dets historiske Ret end dets baade aandige og materielle Jnteresser kræve, da kalde de det Propaganda, Jncorporation, jeg troer endogsaa Consumtion. Det er ikke her Stedet til at udvikle dette Punct nøiere, kun skal jeg endnu herved minde om, at, ligesom den store og ædle tydske Nation er uskyldig i Schlesvigholsteinernes hadefulde Angreb paa den danske Nationalitet, saaledes veed hele den europæiske Statsret Jntet om deres Stor hertugdømme Nordalbingien, og jeg er vis paa, at Metternich og Nesselrode ville være de Første til at lee ad saadanne barnagtige Hjernespind og uskadelige Luftcasteller. Derfor frygter jeg heller ikke for den endelige Udgang; men min Seiers forviisning er dog bygget fremfor Alt paa Dem, paa de slesvigske Danske. Og De vil seire, naar De kun tilegne Dem den vanskeligste af alle politiske Dyder, en urokkelig Udholdenhed, der nok giver Tid, men aldrig giver efter, – den største af alle politiske Konster, at bruge ethvert lovligt Middel, men aldrig noget ulovligt. Lad os derfor freidigen gaae Fremtiden imøde, hvor mørk den end kan see ud; De maae stole først paa Dem selv, dernæst paa deres Brødre hiinsides Belt og Kongeaa- hiinsides Øresund og Kattegat, – men mest dog paa den Gud, der er de Svages Støtte og de Betrængtes Forsvar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
Det danske Falk staaer ikke isoleret i Verden, det er ikke det sidste svage Skud af en alt udgaaet Stamme; – men Stammen groer endnu frisk og har stærke løvrige Grene; det har udenfor Danmark Brødre, som det elsker, og som elske det igien; Brødre, ikke blot i Herkomst og Sprog, men ogsaa i aandelig Dannelse og politisk Udvikling, i Sindelag og Stræben. Og disse Brødre boe ikke langt borte bag store have eller fjerne Bjerge, saa at de kun see og høre lidt til os, saa at de ikke kiende og ikke bryde sig om vore Anliggender; men den faste Klippegrund, hvorpaa de bygge, udstrækker beskærmende sine Arme paa begge Sider af vore lave hav omflydte Øer, ikkun en Jndsøe og et Sund er imellem os, men de adskille os ikke, de forbinde os, de gynge os i hinandens Favn. J, danske Slesvigere, udgjøre jo eet Folk med os, altsaa ere vore Brødre, ogsaa Eders. Vor fælles store Moder anerkjender ogsaa Eder for sine ægtefødte Børn, ville nu J fornægte Eders Moder, Det kunne heller ikke nytte Eder, hvis J gjorde det, thi Eders Maal røber Eder, J ere Skandinaver, Jkke Slesvig, ikke Danmark, men hele det store skjønne Norden er Eders rette Fædreland. Vel udgjør dette Fædreland kun i Tankens Verden en Eenhed, vel har Historien deelt det i trende Stater med tvende Konger, og de Forsøg, der hidtil har været gjorte paa at forene det, ere mislykkede. Men gjennemtrænger den fælles Nationalbevidsthed først de trende Folks hele Væsen, erkjende de først, at det for at betrygge deres Fremtid og opfylde deres historiske Bestemmelse er nødvendigt, at de slutte sig sammen; have de først fattet den alvorlige, urokkelige Villie at deele Ondt og Godt, staae og falde sammen – saa maae de opnaae en stedse fyldigere og virksommere aandelig Eenhed! Altsaa frisk Mod, Slesvigere, thi J ere Skandinaver. Det er tomt Mundsveir, naar Eders Modstandere ville skræmme Eder med det store Tydskland, thi dette bekymrer sig kun lidt om det lille Slesvig og endnu mindre om det ufødte Nordalbingien; det har nok at gjøre med sine indre Anliggender, med sin egen søndersplittede Tilstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
Det er ikke 33 Millioner Tydskere der ville overvælde 150,000 stakkels danske Bønder, men det er 30,000, ja kun 3000, og strengt taget, maaskee kun 30 dumdristige Schleswigholsteinere, der have kastet Feidehandsken til 6 Millioner Skandinaver. J seer, at Partiet er ulige, og at Overmagten er paa Eders Side. Som Skandinaver behøve J ikke at ræddes over det store Tydsklands rige Literatur, som Eders Modstandere tilegne sig, thi J ere selv Medeiere i en Literatur, der hævder en hæderlig Plads i Verdensudviklingen; og for Navne som Tycho Brahe og Linne, som Berzelius, Hansten og Ørsted, som Holberg, Bellmann og Oehlenschlägermaaselv den værste Vildtydsker tage sin Hat af. Som Skandinaver behøve J ikke at skamme Jer ved Eders Sprog; thi det er ikke et usselt, sammenrørt og for qvaklet Kandervelsk, som der brækkes paa mellem Flensborg Fjord og Kolding Aa, men det er den samme Nordens Tunge, som klinger fra Ribe til Calmarsund, fra Nordcap til Gjedserodde. Som Skandinaver have J en Fortid riig paa glorværdige, begeistrende Minder; J ere da Ærlinger, ikke blot af hine Angler, der gave England Navn, men ogsaa af hine normanniske Vikinger, hvis Sværd lynede Europa rundt, som reiste Halvdelen af dets Throner, og som til Bod for den Udaad, de havde øvet mod Christendommen, plantede Korset paa Jerusalem vanhelligede Mure; J ere Slægtninge af Gustav Vassa, som i Spidsen for sin Bondeflok befriede sit Land, og af hin Gustav Adolph. som med sit Vlod beseglede Europas Troesfrihed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
Som Skandinaver have J ogsaa Lod i den herlige Forfatning, der har begrundet Norges Lykke og vundet Europas Beundring. Som Skandinaver see J endelig en stolt, en daadrig Fremtid imøde: thi vorde de tre Folk først enige, da have de en stor, en verdenshistorisk Opgave i den europæiske Retstilstands Opretholdelse. Da skulle de ogsaa gjenreise hiin Grændsesteen, der nu ligger henslængt i en Krog af Rendsborgs Arsenal, men da skal der ikke skrives paa den paa Latin, her ender Tydskland, men der skal staae paa Dansk, hertil gaaer Skandinavien; da skulle de, det er min Tro, min historiske Overbeviisning, ligesom de fordum med serrige Vaaben reddede Troesfriheden, hævde og besegle Folkefriheden i Europa. Altsaa frisk Mod, Slesvigere, thi J ere Skandinaver. Bestyrker hinanden i denne Overbeviisning, udvikler og klarer meere og meere denne Bevidsthed; derved afdrages J ikke fra det, der ligger Eder nærmest, thi først naar i ere gode Skandinaver, ere J gode Slesvigere. Men, naar Faren engang synes Eder stor og Frelse umulig, naar Bekymring og Mismod overvælder Eder, og J fortvivlede troe Undergangen nær, – saa løfter blot Eders Blik mod Himlen; der funkler Nordstjernen; den er Eders, den er Skandinaviens Stierne, som den aldrig gaaer ned, saaledes skal Skandinavien aldrig gaae under. Held over Slesvig, Held over Danmark. Held og Hæder, Frihed og Seier over alt Skandinavien! Efterat Hr. Ploug var traadt tilbage fra Talerstolen, vendte han sig endnu eengang om til Forsamlingen og sagde: det falder mig ind, at det netop idag er den ene af Nordens Kongers Fødselsdag. Han har vel kun endnu regjeret kort Tid, men denne Begyndelse berettiger hans Folk til saa gode Forhaabninger, at J vel med mig ville istemme et Lykønskningens Hurra for Sverrigs og Norges Kong Oscar den Første.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
Nykjøbing den 12 Julii. Den 8de de om Aftenen Kl. mellem 11 og 12 udbrød i Faarestien, paa Gaarden Ny Kirstineberg en Jld, som i faa Timer lagde den vestre og nordre Længde i Aske. Over 100 Køer, omtrent 900 Faar og 14 Heste, foruden flere andre Kreaturer, omkom i Luerne, der inden Hjælp kunde komme havde faaet en frygtelig Overmagt. Selv et Par Karle bleve, ved at ville redde, temmelig forbrændte. Skjøndt Forpagteren havde assureret, har han lidt et ikke ubetydeligt Tab, og er saa meget mere at beklage, som denne Ulykke er overgaaet ham for ikke meere end et Par Aar siden. Aarsagen til Jldens Opkomst vides endnu ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
J Overeensstemmelse med de af Amtets landoconomiske Selskab forhen udstedte Bekjendtgjørelser, blev der den 28de f. M. ved Ourupgaard, afholdt: 1. Præmiepløining, hvorved meldte sig til at pløie med Heste 27 Concurrenter. Af disse tilfaldt følgende de udsatte Præmier, tilsammen af Beløb 100 Rbd.; Gaardmand Jens Hansen i Tjæreby 20 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-11
Tjenestekarl Jørgen Hansen i Nykjøbing 18 Hans Poulsen i Egebjerg 16 - Lars Hansen ibid. Rasmus Pedersen ibid. Jens Jørgensen i Meelse 10 –