JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Den 29. Febr. J Følge Breve fra Levante, skal Prinzerne Heraclius og Salomon, om hvilke man har sagt, at de havde ladet Porten forsikre om deres Hengivenhed til den, af 2de paa dem indrykkede Corps Russer være blevne nødte til at foreene deres Tropper med Russerne imod Tyrkerne.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Warschau den 26 Febr. Nu seer det hos os ret krigsk ud. Der blive nye Tropper hvervede til Tieneste for Keiserinden af Rusland. De under den forhen i Hanoversk og Preussisk, men nu i Russisk Keyserl. Tieneste staaende Major v. Duve, ved Warschau i Prage oprettede Husarer, hvilke, som der forhen sagdes, skulle være bestemte for Hr. Obersk og Ridder v. Drewitz Regiment, eller, som man nu forvist siger, skulle være Fri=Husarer, lade sig nu allevegne see. Tre Escadroner, enhver af 200 Mand, ere allerede i Stand, og som det hedder, vil Majoren med det første gaae herfra til Krakau, for der ogsaa at hverve 3 Estadroner. Disse Folkes Skjønhed, deres Heste, Eqvipage og det sterke Tilløb, er ikke at beskrive. Deres Mondering er saa smuk og net indretted, som man nogensteds seer hos Husarer. Ingen Polak ey heller Katolik bliver af Majoren antagen. Siden den 1. Jan. er ham og bleven overdraget at oprette en Jæger=Bataillon, hvoraf allerede næsten 300 Mand ere complet monderede. Man siger, at alle disse Tropper ere bestemte for Hr. Oberst Drewitzes nye Corps, som nu med sit Detaschement befinder sig paa den Breslauske Post vey, for at holde samme ryddelig, og at opholde de streifende Partier fra Krakau. Officererne ved bemældte 2de Corps har Hs. Excellence Hr. Generallieutenant og Ridder v. Bibikow selv udsøgt, og commanderet dertil fra gamle Regimenter, ligesom og Hr. Major Duve endnu virkelig staaer ved det Kargapolske Carabiner=Regiment, og ikkun allene udtrykkelig beordret af Hans Excellence til denne Forretning.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Den 29 Febr. Endelig kan man nu mælde den behagelige Efterretning, at Præliminarierne til Freden imellem Rusland og Porten ere undertegnede, og at en Vaabenstilstand imellem begge Armeerne er bleven bekiendtgjort. En i Gaar hertil over Lemberg ankommen Stafette til den Russiske Ambassadure Hr. v. Saldern har medbragt dette, og derover er man bleven forvisset om denne Sags Rigtighed. Den 7. Mart. J Lithauen fares fort med at anlegge store Magaziner; det er ogsaa her forbudet dette Aar at udskibe Korn til Danzig, uden Havre. Uagtet den os givne Forsikring og Fred, blive dog de største Anstalter gjorte til Krig. Rusland opretter 10 nye Regimenter let Cavallerie, og man hverver her endnu stedse for det Ungarske Husar=Regiment, som nu commanderes af Hr. Oberst v. Drewitz. De 3 Escadroner, som staae i Moldau ved den Romanzowske Armee, have faaet befaling at komme herhid. Der antages ingen uden Tydske dertil.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
J Forgaars gjorde den her anhvervede nye Escadron under Hr. Major v. Duves Commando sin Exercice for den Russiske Ambassadeur Hr. v. Saldern og Hr. Generallieutenant v. Bibi kow meget færdig.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Krakau den 1. Mart. Natten imellem den 28 og 29. Febr. gjorde Russerne om Morgenen Kl. 3, et nogenledes alvorligt Forsøg paa Slottet. Men da den paa Slotsporten anbragte Petarde ikke gjorde sin Virkning saa fuldkommen, som den skulde være, for med desto større Eftertryk fuldkommen at udføre den anordnede Attaqve, saa forblev det allene ved det gjorde Forsøg. Jmidlertid var den Russiske Kanon Jld meget hæftig, og Attaqven varede hen imod 3 Timer. Russernes Forliis herved fortiente ikke engang at anmærkes dersom iblandt de nogle og 30 Blesserede ikke befandtes Oberstlieutenanterne v. Obschelwitz og v. Heismann, af hvilke den første ikkun er let, men den sidste meget farlig blesseret, eftersom han førte Attaqven imod Slotsporten. Russerne have saaet allene 30 Mand døde, hvoriblandt befindes 2 Lieutenanter. Til nu i Aften Klokken 11 er intet videre forefaldet.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Paris den 2. Mart. Den heele Kongel. Søemagt skal fordeles i 8 Escadrer under 8 Departementer, og enhver af samme commanderes af en Escadre-Chef, som over sin Andeel Skibe skal have lige saadan Commando, som en Oberst har over sit Regiment. Ethvert Krigsskib skal staae under en Capitain, som skal drage Omsorg for det heele Skib. Saa skal og ethvert Skib have et Compagnie See tropper.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
De hidindtil i Soctieneste staaende Fregatte=Capitainer, som havde Rang imellem Capitainer og Skibslieutenanter, skal afskaffes. Alle Søe=Officerer skal herefter opholde sig i de Pladse, hvor deres Departementer ere. Enhver Estadre skal bestaae af 3 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Den 3 Mart. Selvmord kommer her temmelig i Gang. En forhen værende Raad i Chattelet har hængt sig, og, som man meener, af den Aarsag, at han havde giftet sig med en smuk og Astværdig Kone, som andre fandt ligesaa smuk og elskværdig.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
En anden forhen værende Medlem i Parlamentet til Rouen har med velbetænkt Overlæg slaaet sit Hoved i Stykker, efterat han først havde skrevet en Billet af følgende Jndhold: "Da jeg komtil Verden, har man ikke spurgt mig til Raads, altsaa troer jeg, at jeg kan forlade Verden igien, uden at spørge nogen til Raads.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Donau den 3 Mart. For kort siden ere 900 Morlakker, lutter skiønne og velridende Folk, marscherede forbi Temeswar til Polen. De skal, som for lydes, komme de Confoedererede til Hielp, og ere blevne anhvervede af Confoederations Marskallen Potoki.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Wien den 4 Mart. Fra den 18 Januar. til den 26. Febr. have vi her havt bestandigt varm Veyer, saa at det Reaumuriske Thermometrum mestendeel har staaet imod 4 Grader over ; Den 27. 28 og 29 Februar. var Varmen overordentlig, saa at Thermometret nogle Gange stoed paa 12 Grader, og Veyret lignede de ange os nemste Maji Maaneds Dage. Herpaa opkom den 12 Mart om Aftenen en sterk Stormind med megen Lynen hvorved den for os saa usunde Varme igien er bleven dæmpet.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Breslau den 6. Mart. Den Efterretning, at Pulawsky vilde begive sig i Kloster, er ugrundet. Han opholder sig i Censtochow, og Munkene der giøre i en Skrivelse til Biskoppen af Wilna følgende Afbildning paa ham, at han er saa tapper som Alexander, saa smuk som Ovid, saa veltalende som Cicero, en Helt som Hanibal, og en saadan Philosoph som Varro. J Fyrsten af Lubomirskys Fraværelse commanderer Oberst du Hamel i bemældte Eienstochow, som er forsyned med brede Grave og Volde, samt got Artillerie. Garnisonen er, saavel i Henseende til deres Styrke, som Stadens Hellighed, sikker. Det paa 10 Mile rundt omkring liggende Gebet tilhører Munkene.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Haag den 6. Mart. Fra Larrache fornemmer man, at Keiseren af Marocco camperer i Biergene 2 Dages Reise fra Fetz. Hans Sønner maae reise langs Søe Kysterne, og imodtage Foræringer af Stæderne, Consulerne og Kiøbmændene. J Larrache vilde den 3die af hans Prinzer ladet ophænge den Spanske Consuls Betient, som var kommen i Strid med en Mohr, Men Justitsbetienten hængte ham ikkun op under Armene; efterdi han ventede Pardon for ham, hvilken ogsaa derefter kom. En anden af hans Sønner, der er 22 til 23 Aar gammel, har Opsyn over Artilleriet og et særdeles Corps paa 200 Artillerister, af hvilke 20 have været 2 Maaneder i Gibraltar under en Officeers Opsyn. Keiseren har ogsaa givet Befaling til sine Corfarer, hvorefter de skal rette sig, naar de møde Christne Skibe. Disse sidste skal være forbundne hver Gang at forevise et Tyrkisk Pas.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Amsterdam den 7. Mart. Det bliver med sidste Spanske Breve bekræftet, at Skibet Castilien er bleven forulykket ved Vera Crux. Vel har samme ikke indehavt rede Penge, men det har havt henimod 800 Ceroner, Cochenille, hvoraf den største Deel, skiønt beskadiget, er bleven bierget. Skatten fra Vera Crux ventes nu til Cadix 3 Maaneder sildigere, enten i Majo eller Junio. Den skal, efter foregaaende Regning, fornemmelig bestaae af 5 Millioner 198481 Piastrer i Guld og Sølv for Handelen, 4686 Ceroner Cochenille og 520 Ceroner Jndigo. Den 10. Mart. Huusets Behie, Tanevot (ikke Tannerot, og Compagnie, Fallissement til Cadix, beløber sig ikkun til 14, a 1500000 Piastrer, og af denne Summa falder rigelig en Million paa Creditorerne i Cadix og de omliggende Steder, som ere lutter rige Spanier, saa at man i Cadix ikke frygter for nogen Contrecoup af dette Fallissement. Den øvrige Rest falder paa Paris, London, Amsterdam og Hamborg. Creditorerne i London, ere ved de Qvantiteter af Cochenille og Jndigo, som de fra bemældte Huus have i Hænderne, næsten forsikrede. Her i Amsterdam er man heller ikke saa meget interesseret, som det i Førstningen hedde. De Huuse, som tabe derved, ere desuden iblandt de Riges Tal, og i Stand til at taale den Skade. Paa saadan Maade vil fornævnte Huuses Fallissement ingen Jndflydelse have i Handelen, allerhelst da man skriver fra Cadix, at samme maaskee vel kunde betale næsten 50 Procent.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Hvad Skibet Castiliens og andres Forliis ved Vera Crux angaaer, saa forsikrer man nu atter, at det dermed, ligesom med nogle Bekræftelses Breve, som skal være indløbne fra Cadix over denne Forliis, ikkun er et blot Foregivende af Monopolisterne paa Cochenille og Jndigo. Troeværdige Breve fra Cadix mælde, at man der daglig venter bemældte Skib, med saa megen Tilforladelighed, at der allerede er gjore Kiøbmandskab paa de Vahre, som det skal medbringe.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Aachen den 9 Mart. Det har ikke været de Confordereredes Tapperhed, men Russernes Efterladenhed har været Skyld i det Krakauiske Slots Jndtagelse. De i samme sig befindende Fanger vare ved en Geistlig komne i Correspondence med deres Brødre i Tynieck, Russerne havde af Uforsigtighed ingen Skilvagt sat ved den underjordiske Canal, hvor igiennem de Confordererede hemmelig kommen ind paa Slottet, da Fangerne først efter Aftale havde drukket den Russiske Capitain og øvrige Officerer en Ruus paa, som ikkun havde en Commando hos sig af 100 Mand, der mestendeels bleve nedsablede, førend de kunde gribe til Gevær.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Det hedder, at de Preussiske Tropper skal paatage sig Beleiringen for Krakau.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Den 12 Mart. Just nu indløber den Efterretning, at de Kangel. Preussiske Tropper have taget det skiønne og riige Bispedom Ermeland i Besiddelse, hvilket foraarsager stor Bestyrtelse i Danzig, og i Fald denne Efterretning er sand, ikke heller vil være meget behagelig for den souveraine Hr. Biskop.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
De Khvns. Poster saavel for sidstafvigte Løverdag som nu sidste Onsdag ere udeblevne. Rigemaade er den Jydske agende Post ey heller endnu ankommen.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Den 22. huj. blev Hr. Wandall leveret med Hosskrift: Paa et sluttet Kiøb.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Den 25 ved Cassens Aabning befandtes derudi, Tre Af bortsolgte Faste Ordener a. er til Cassens Fordeel i alt indkommet: For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes. Er 4 4 14 Dødsfald. Den 18, hujus i Hiøring Niels Rafn Byeskriver og tillige Herredsskriver udi Horns og Venneberg Herreder. Den 20, hujus Hr. Peder Wedege. Han var fød i Randers 1744. blev i Aaret 1767, beskikket til Collega ved den Latinske Skole her i Byen, hvor hans brave Fader (S. T.) Hr. Mag. Søren Wedege, nu værende Sognepræst i Randers og Provst over Støfring Herred. havde tilforn, været en æret og elsket Lærer; han traade og i samme priselige Fodspoer, som en duelig og vindskibelig Lærer; Fra den 1. Jan. 1771. og altsaa hen ved 15 Maaneder holdt Sygdom ham næsten stedse ved Sengen indtil hans Forløsnings sidste Minut, som indtraf om Aftenen Kl. 9. da han omvexlede Tiden med en salig Ævighed i hans Alders 28 Aar. Samme Dag døde og Studiosus Peder Thomsen Krogstrup, Sognedegn for Nørre= og Sønder=Tranders Meenigheder, i hans 49 Aar. Den 23. huj. i Giærding, Studiosus Jens Soelberg, Sognedegn for Giærding. og Blendstrup Meenigheder i hans 49 Aar.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Bekiendtgiørelse. Udi den os Allernaadigst anbefalede Commissions Sag, betreffende Hans de Majests Forstrande i Nørre Jylland, bliver den 13. Maj. næstkommende afsagt Dom paa Aalborg Raadstue; Thi bliver saadant til alle Vedkommendes Efterretning saavel i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser : som de Aalborgske Jydske, Efterretninger herved bekiendtgjort, paa det de kunde vide, om fornødent eragtes, at indfinde dem, og høre Dommen afsige. Aalborg den 19. Martii 1772. Deres Kongel. Majestæts Allernaadigst anbefalede. Commissarier i Commissionen, angaaende Nørre Jyllands Forstrande. Jver Baron af Holck. H. Steenfelt. af det Qvantum Forraads Rug, Hans Majestæt Allernaadign har ved i villiget Aalborg Bye, kan de Fattige og Trængende, saavel i Aalborg, som Nørre Sundbye, ugentlig hver Tisdag, Onsdag og Fredag fra Klokken 10 til 12 om Formiddagen, og 2 til 5 om Eftermiddagen, af Magistraten nyde Anviisning paa det behøvende fra 1 Skieppe til 1 Tønde inclusive, imod derfor at betale 4 Rdlr. for Tønden, og maae de, som nyde Anviisning paa noget, afhente det den samme Dag, de have faaet Anviisningen, thi skeer det ikke, kan de ikke faae noget efter samme, men maae tage nye Anviisning imod at levere den forrige tilbage, paa det saadanne tilbageholdte Anviisninger ikke skulle foraarsage Confusion ved Udleveringen. Aalborg den 18 Mart. 1772. Som sædvanligt modtager jeg Contingenterne og udbetaler Pensionerne af Aarhuus Enke=Casse dette Aar her i Egnen. Aalborg den 25. Mart. 1772. Henrich Torv.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Lodsedler til det Alton. Stadt Lotteries 17. Trækning kan nu faaes hos Aalborg den 19. Martii 1772. J. Halt.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Ved Ormholt i Vensyssel, hvor Qvægsygen endnu ikke (Gud skee Lov paa nogle Miile har været nær, ere 70 gode og velfderede Stude, ey allene usolgte, men og aldeles ubeseete af nogen, som Kiøber Paa Ulstrup, Grevinde Scheel tilhørende, 2 Mule fra Randers belig- gende, er 25 Stkr. giennemsygede Køer til Kiøbs at bekomme, der alle enten nu eller inden Græs=Tiden skal kalve; Ligeledes kan og faaes 34 Stkr. Fødestude, der tilligemed Køerne kan blive overfødte til sidst in April. om forlanges; thi ville den eller de Lysthavende behage herom at adressere sig til Forpagter Enken ved Gaarden. Ulstrup den 10. Mart.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Da det er spargeret, at de paa Eskier i Vensyssel opsatte 54 Stkr. Fodestude allerede skulle være solgte, saa averteres herved, at saadan Spargement er urigtigt, og at Liebhaberne om bemældte Studes Kiøb, kan adressere sig til Eieren Jeppe Warming sammesteds. Eskier den 6. Mart. 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Mandagen den 30 Mart. førstkommende om Formiddagen Kl. 10. lader Lars Madsen i Løgstver stille til offentlig Auction sin iboende Gaard ibid. med derved værende Havn, samt en Jagt, Haabet kaldet, med sit Jnventarium, item en Deel Jndboe, Kakkelovne, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Kister, Dragkister, Senge og Sengeklæder, item adskillige Brygger og Brændeviins Redskaber med videre, som paa Auctionsstedet vorder opraabt, og de Høystbydende tilslagen efter de forud bekiendtgiørende Conditioner. Tofteberg den 6. Mart. 1772. M. Nøraager. Det skal være udstrøed blant Folk, at Demstrupgaard enten allerede er solgt eller bortforpagted, thi lader Eieren til samme udi disse Efterretninger publicere, at ingen af Deelene endnu er skeed, saa og at han vil lade i samme Efterrninger bekiendtgiøre, om det skeer, til deres Efterretning, som det maatte være angelegen at vilde. Demstrup den 19. Mart. 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Da Skiftet efter Muncant Svend Hans Nielsen Frost, hans afdøde Hustrue Else Pedersdotter Wilsen, som den 13. Septembr. a. p. ved Døden er afgaaen, formodes at kan blive sluttet den 5. Maji næstkommende, og Boen ikke engang formaaer at bekoste noget Avertissement, end sige et ordentlig Proclama, saa indkaldes enhver, som noget i Boen maatte have at fordre herved, med Advarsel, at de inden forberørte Dato, saadant lovligen i Stervboen anmælde. Aalborg den 24 Mart. 1772. Paa Nortorp i Thye er i denne Vinter opsatte 54 Stkr. gode fuldkomne Fodestude af rette Slags, som erdnu ere usolgte; hvilket herved averteres, efterdi det ellers bekiendt, at paa bemældte Nortorp i de sidste 5 Aar bestandig har været et Hollænderie paa 100 Stkr. Køer, som nu er saaledes forandret, at der for Eftertiden bliver holdet Halvt af begge Slags. Det kan og (Guld være lovet) med Sandhed berettes, at der i Egnen og Amtet ingen Qvæg=Svaghed er eller nogen Tiid har været.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
Ja Wilsted Præstegaard en liden Miil fra Løgstøer i Aalborghuus Amt, agtes bortforpagtet paa 3 a 6 Aar næstkommende 11. Maji at antage og tiltrædes, saa averteres samme herved til de Lysthavendes Efterretning, som derom ville adressere sig til Sognepræsten for Wilsted og Windbles Meenigheder, der formedelst aftagende Helbred har maattet resolvere til dette, Præstegaardens Hartkorn er 6 Td. 3 Skpr. 1 Fdk. hvormed til Brug dog tiendepligtig følger Bondeskyld 4 Tdr. 2 Fdk., hvortil kan saaes 16 a 18 Td. Rug, 14 a 16 Td. Byg 24 a 30 Td. Havre, ligesom Aars Jndtægterne kan falde, avles imellem 20 a 30 Læs Høe. Tiende af Sognene kan og faaes, ligesom de om denne agtende Forpagtnings Conditioner til Foreviisning vise. Præstegaardens Godhed paa Eiendom er, uden her at fremføre det, noksom bekiendt Paa Woergaard hos Krigs=Commissaire Testrup er at faae 40 a 50 " stkr. gode Foerstude, durchsyge, og det for saa meget des billigere Priis, som bemældte Gaard skal antages af en anden Eier til 1. Maji næstkommende.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
En Gaard, beliggende ungefær 2 Miile fra Aalborg, er underhaanden at faae til Kiøbs dens Taxt er halvfierde Td. Hartkorn, Bøndergods 18 Td. 2 Skp. Udsæden til Gaarden er Rug 4 a 5 Td. Byg 6 a 8 Td. Havre 18 a 20 Td. der kan forres og græsses 10 Fæhøvder, 20 a 30 Faar, 3 a 4 Bester. Bønderne gjøre Hoverie til Gaarden, dens Bygninger ere i god og forsvarlig Stand af Muur og Bindingsverk, indretted med beqvemme og smukke Værelser, saa mange, som til en hos net og tilstre. kelig Familie behøves; Den bestaaer af 4 Fløye hvoaf de 2de udgiøre Rollingshuuset, og de andre 2de Fløye ere til Stald og Lade. Ved Gaarden er en smuk Frugthauge, bestaaende af adskillige unge frugtbærende Træer, uden for Gaarden ere Fæ= og Tørvehuuse med meere. Til Gaarden er god Tørv og Lyngbiergning, og strax uden forGaarden ere 2de Fiskedamme, med videre Herligheder, som en Liebhaber, ved Eftersyn best kan blive underretted om. Liebhabere ville behage at adressere sig til Bogtrykkeriet i Aalborg, hvor dem gives Efterretning om samme Gaards Beliggenhed. Den Kiøbende kan accorderes Dilation med Kiøbe=Summens Udbetaling, om forlanges, til Wiborg Omslag 773. Aalborg den 11. Mart. 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-03-27
herved bekiendtgiøres, at Onsdagen den 8. April førstkommende agten jeg underskrevne ved offentlig Auction at bortsælge den mig tilhørende Gaard, beliggende i Hellevad Sogn, Roeslund kaldet, af Bindingsverk med Muur rundt om, og af mig er forbedret afvigte Sommer med en nye Brønd med Redskab, nye Porter, og Planker, en smuk Hauge med alle Slags Frugttræer, og nye Gierde forsynet, tilligemed nye Planker paa den ene Side af Haugen, gode Udhuuse, og en sufficant Vindmølle, til Gaardens Maling, Gaardens Mark og Enge, er mestendeel Eendeels Mark, hvorved kan græsses 36 til 40 Kør, 12 a 14 Bæster, 40 til 50 Faar, alt paa Gaardens Eendel, desuden er tilkiøbt fra Ørums Byes Beboere, som er mig tilhørende, Enge til Gaarden, hvorpaa kan avles 40 til 50 Læs Høe, samt Skovskyld, nu Gaarden tilhørende i ØrunBye Hartkorn 2 Td. 6 Skpr. 2 Fdk. 1 Alb. hvor der er bygget 9 Huuse og findes 10 Beboere, til hvilken Tiid de Lysthavende behagentlig vilde indfinde sig paa benævnte Roeslund om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvor nærmere Auctions Conditionerne skal blive bekiendtgjorte til Auctisionens Fremme, samme Tiid bliver og bortsolgt Indboe og Udboe nemlig Kiedel og Kar, Sengesteder og Sengeklæder, samt Bielegger Kakkelovn, og Vindovn, Dragkister og Skabe med meere, tilligemed Køer, Bester og Faar, Vogne og Plouge, Harver; Skulde ellers nogen forinden have Lyst at tilforhandle sig samme Gaard og Gods, kan derom tales med mig, som og kan skee, og den Kiøbende kan strax faae Gaarden til Beboelse. Hiøring den 19. Mart. 1772. Anders Holm.
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
No. 14.
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
fterretninger. Fredagen den 22 April. 1722.
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
Tanker om Betlerie. Det Forsæt, at skaffe Betlere af Veyen og udrydde dem, stemmer saa meget meere overeens med en fornuftig Statsklog skabs Regler, som man derved paa den ene Side afvender og hæmmer Dovenskab og Lediggang, og paa den anden Side tvinger disse Statens dovne Lemmer til nyttige Arbeider. De Viiseste blandt alle Folk, neml. de Egypter, indsaae i Tide, hvor meget Lediggængere vare Staten til Byrde, og hvor skadelige de kunde blive for den. Derfor var enhver Borger, i Følge Lovene, forbunden til at giøre Rede for sin Levemaade, saa og hvormed han ernærede sig og sin Familie. Paa denne Maade bleve alle Dagdrivere opdagede, og alle saadanne for Staten skadelige Lemmer tilbørlig straffede. Man straffede ikke allene Lediggang og Dovenskab, men søgte endog at forebygge alle de Forevendinger, hvorunder de havde indsneget sig. Det var derfore enhver Stadtholder anbefalet at underholde visse offentlige Arbeider, for at kunne anvise dem Arbeyd, som intet havde at bestille. Ved disse vise Anstalter opnaaede man det forønskte Maal, ganske at udrydde Ladhed og Betlerie i Egypten. De græske og romerske Historier fortælle os samme Maade til at forekomme og hæmme Bet. Betlerie, men de berette endog tillige den roesværdige Omhyggelighed, som man bar for gamle fattige Folk samt fader= og moderløse Børn. Samme fortiener forne HaClerg. emmelig vores Opmærksomhed, og man kan umuelig lade dem savne den fornødne Hielp, om man ikke skal ansees for Umennesker. J Grunden maae man ikke forvexle dem med hine Statens lade Lemmer, hvilke man ved Lovene maae tvinge til deres Skyldighed, og til den almindelige Pligt, efter Muelighed at være den Stat til Nytte, som man lever i. Under Constantins Regiering hørte man op at holde over Lovene imod Landstrygere. Denne Fyrste, rørt over den Elendighed, hvori saa mange Christne vare geraadede, og af de Lidelser, som de havde maattet udstaae ved Forfølgelser, lod opbygge Hospitaler, og indtage alle Betlere og saadanne Personer, som vare gebrækkelige paa deres Lemmer. Disse milde Stiftelser, som ikkun bleve oprettede i den Hensigt at lindre deres Elendighed, som havde lidt for Religionens Skyld, gave Anledning til, at Landet i en kort Tid blev opfyldt med Betlere, som nu ikke meere frygtede for Lovenes Strenghed, saa at Keiseren, for at befrie Staten derfor, tilloed alle Borgerne at giøre alle de Betlere til Slaver, som vare i Stand til at arbeide. Carl den Store valgte et usikkert Middel til at afskaffe alle omstrygende Betlere, i det han forbød at give en Betler, som kunde arbeide, det allermindste. Siden den Tid ere gamle Forordninger deels fornyede, og deels nye udgivne, som ofte ikke have bragt den forønskte Virkning med sig; thi man har sielden været betænkt paa at bruge det sande og eeneste Middel til at styre dette Onde. Dette Middel bestaaer allene deri, at skaffe dem bestandigt Arbeyd, som intet have at arbeide, eller og, efter Omstændighedernes Beskaffenhed, at tvinge dem dertil. Dette er det eneste Middel til at uddrive Dovne og Dagdrivere, der ere Staten saa skadelige.
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
Anmærkning. Da vi i disse Efterretningers Nr. 4 og 5, for 1772. ommældede, at den afdøde Hr. Geheimeraad og Professor, Christian Adolph Klotz, var af vor Allernaadigste Konge bleven benaadet med en stor og kostbar Guld=Medaille, vidste vi ikke den egentlige Anledning til samme Kongelige Naades Beviisning. Men
Jyske Efterretninger, 1772-04-03
nu erfare vi, at salig Klotz i næstafvigte Aar har til Leipzig besørget et nyt og forbedret Udgave af vor berømmelige Danske Historieskriver Saxo Grammaticus, og dediceret samme til vor Allernaadigste Konge. See Altonaisch. Gelehrt. Mercur. 1772. 11. Styk 87. Side. 20 Ros Marseille den 14. Febr.