Berlingske Tidende, 1751-04-16
Underskrevne Directeurer for det Kongel. confirmerede Brand Asseurance-Compagnie udi Jylland, lader herved samtl. resp. Jnteressentere bekiendtgiøre, at vi, efter begiering fra adskillige haver berammet en general forsamling paa Hobroe Raadstue den 2 Junii førstk. om eftermidd. kl. 2 slet, for efter derom gjorde propositioner at søge fastsat, at saa længe Compagniets asseurerede summa ey har opløbet 200000 Rdlr., saa længe svares ikkuns i 3de aar allerne til brand-skades erstatning 2 pro cento; Thi som Compagniets nu af seurerede summa er 94 til 95000 Rdlr. saa kund. dog paa den maade en brandeskade paa 5 til 6000dlr. værdi dermed erstattes, om (som Gud forbyde) slig en ulykke imedens Compagniet endnu var udi sin Tilvext, skulle indtræffe; da man dog ikke noksom kand prise og takke Herren, som har holdt sin naadige beskiermelse over alle intere senterne, at der nu paa 4de aar, og fra den første Tid Compagniet begyndte at formere sig, ikke for een eneste skill, er skeet skade i samme. Men naar 200000rdlrs. fulde capital er indskrevet, bliver brand skaden promte at erstatte, efter allerhøystbemeldte Kongel. confirmerede fundations 4 art, saa derom for nærværende Tid ingen de liberation behøves: derfore ville de resp. Herrer Brand=Casserere saasom Hr. Borgmest. Richter i Fridericia, Hr. Raadm. Fellum i Aarhuus, Hr. Raadm. Høstemarch i Horsens, Hr. Birkedommer Gundorff i Schanderborg, Hr. Told=Forpagt. Spentrup i Aalborg, Sr. Peder Lind i Viborg, Sr. Niels Hasselbalck i Randers, Sr. Conrad Wedel i Riibe og Sr. Hans Hamborg i Hobroe, overlegge dette med interessenterne i hver sin bye, og derefter, under egen og største med interessents hænder inden samme Tid, til os skriftelig indsende, hvad interessenterne i hans bye, enten til fornævnte propositions bifald eller forhindring, maatte have at melde, da vi siden i kraft af fundationens 38 art. til en regel og rettesnoer vil give vores resolution. Vi kand og tilkiendegive, at der Tid efter Tid melder sig fleere og fleere liebhabere; Thi de mange udspredede rygter, saasom: 1) at dette Compagnie strax skulle ophæves igien: 2) at Hans Kongl. Majest. havde befalet, at alle og enhver uden forskiæl enten de ville eller ikke, skulle være forbunden med nye og større bekostning, at indtræde i et andet Compagnie, som skulle være confirmeret a. med andet meere, der allene har havt private og os en aldeles bekiendte hensigter, til aarsag, forsvinder dag efter dag af sig selv, og viser deres hidindtil havde urigtighed. Vi forseer os vel ikke, offentlig at bevidne, at det Asseurance=Compagnie, som skulle og tes tilstrækkelig, at erstatte een brand-skade, neppe kand sættes paa bedre fødder end vores sat er; Thi her har enhver sin frie villie er er ikke nogen aarlig udgift, naar ingen brandeskade skeer, som kand trykke interessenterne eller publicum, uden allene den fattige løn som til bogholderen og brand-cassereren i hver bye, samt de baggeller, som til Directionens bekostning bør efter fundationen svares: her er det heele Compagnie ikke paa een Tid til undergang exponeket fare. Alle huuse i een bye asseureres ikke, og alle asseurerede ligge ikke heller i een samlet klynge, men hver bye i Compagniet er hinanden fraliggende, saa om ulykken i een bye opkommer, formoder i man dog de andre skaanes, Cassen af vores compagnie kand ikke heller befrygtes at blive usikker; Thi her samles ingen capital, som paa rente skal udsættes, og enten ved ildebrand eller anden ulykkelig tilfælde hos debitor løbe fare; men da enhver, saa at sige, er selv casserer, i det Compagniet udi de asseurerede gaarde, haver prioritet for de 2 pro cento, som i det allerhøyeste til brandeskades erstatning aarlig risiqveres, saa er det fast, at saa længe saadanne asseurerede gaarde er til, saa længe er cassen og asseurancen ifalible. At samle en aarlig fond til capital, var, i en ufornøden maade at trykke interessenterne, og ingenlunde kunde gavne Compagniet nær saameget som den indretning, der allerede giort er. Efter vore tanker kand der aldrig findes en billigere og nyttigere asseurance, end den, som den ene interessent paa lige guarantie og vilkaar giver den anden: vi have ofte med smerte erfaret, de mange ugrundede raisonements dette vores Compagnies indretning, snart af een og snart af en anden er attaqveret med: men da vi endeel have befundet samme at være en ufuldkommenhed hos disse raisoneurs, enten til at kiende, corrigere, forstaae eller selv indrette slig et verk: endeel, at nogle af blot avind, og fordi deres navn ikke stod for dette arbeyde, eller at saa tiden en bye, som Hobroe, skulle giøres navnkundig af saadan et Compagnie, og endelig endeel fordi at ingen particulaire interesse kunde tilflyde disse mennesker af dette Compagnie, have overilet sig, saa haver vi hidindtil meere ynket end straffet deslige gemytter, og foragtet deres elendige snak. Skal nogen asseurance være til, da man der jo og vises, hvorfra asseurancen skal komme, skal den komme af en casse, da maa vel en capital dertil aarlig indskydes og, skal saadan en indskydelse skee, enten brandeskade paakommer eller ikke, er det da ikke en langt større Tynge og Trykkelse for interessenterne, a en mindre sikkerhed, end methoden udi vores Compagnie vi appellerer til alle raisonables jugements, som har kraft og evne til at fælde en rigtig dom udi saadan materie, og spaaer os sandelig ikke, derved at tabe. Nogle har udstrøed, at ved det Compagniet asseureter interessenterne 2 pro cento til brand=skade aarlig i det høyeste, derfor skulle det være en absolute følge, at disse 2 pro cento og, af hver interessent aarlig skulle udbetales, men disse særsindede beklager vi meget, og for om muelig, at føre dem paa den rette vey, vil tiene med dette giensvar: at 1) er det ikke en afgjort sandhed, (hvilket Gud end og forbyde) at 2 pro cento hver aar til brandskade skal udbetales; Thi udi 3 a 4 aar er endnu, som forhen meldet er, ikke en skill. dertil fordret, og naar ingen skade skeer, skeer ingen betaling, 2) Den skade, som kunde blive at erstatte, kan jo lige saa snart træffe disse særsindede, som andre, hvorfor vare de da ikke lige saagodt som andre, tjent med asseurancen, 3) Den sandhed staaer fast, at alle hver øyeblik er exponeret fare forilds vaade, nu af egen forseelse, nu af u-agtsomme Tienestefolk, ufornuftige børn, skiødesløse mennesker og uboer, mord brændere og uvenner, ja torden og lynild, hvorpaa desværre baade her udi riget og andre steder haves daglige og bedrøvelige exempler: derfore synes vi, at enhver, som vil bære navn af en forsigtig og fornuftig mand, meget meere skulle bestræbe sig for, hvorledes han kunde affeurere sig og sit imod saakan en ulykke, ved tilladelige midler, i fald skade skulle træffe ham End at han tvert derimod, stedse giør sig en vis facit paa en uvis udgift, hvilket ikke stemmer overeens med en fornuftig mands Caracter: thi det er bekiendt, at den forstandige seer faren forud og und stoer den, eller i det mindste søger all muelig sikkerhed derfor, og hvor kand sige: enten han først skal kræve eller give brand-hielp, 4.) skulde ulykken træffe saadanne særsindede, som, for at spare 2 proceuro til deres nødlidende næste, ey have ville entrere i dette Assen, rance-Compagnie, og de derved mistede deres huus og gaard, var det da ikke ufornuftig at opofre 98 Rdlr. udi ilds-luen, for at spare to rdlr. til andres brand hielp det kand ikke med raison og rime, kaldes en skat, byrde eller tynge paa en bye, at dens bygninger imod brand=skade asseureres, men forstandige og upartiske tilstaae meget meere, at denne assurance er byen til gavn og bestandigh.; afbrænder een eller fleere gaarde i en bye, da nyder de skade lidende jo den asseurerede summa af de øvrige og andre byer, til at bygge og sætte sig i stand med igien, og er det vel ikke til byens gavn, kiøber nogen en gaard en kiøbsted, men siden trænger til at laane en capital imod pandt udi samme, er det da ikke en sikkerhed for creditor og hielp for debitor, at samme imod brand-skade er asseureret, eller bliver en formynder, kirke værger eller anden betroet umyndiges og publiqve penge, men han ikke har andet pandt, end kiøbsted bygning at sætte derfor, skulle det da ikke blive byen til gavn og bestandighed at saadanne gaarde ere asseurerede, man seer allerede beviis derpaa, udi een og anden af de Jydske kiøbstæder, hvor Øvrigheden ikke betroe kirkers, hospitalers eller umyndiges midler, paa andre kiøbsted bygninger, end de, der forud, eedelig vurderet og for en vis summa afseureret er, og er det ikke et middel, hvorved øvrigheden, forstanderne og over formynderne, samt kirker, hospitaler, fattige og umyndige selv giøres sikker og bestandig, ja befæster samme ikke udi høyeste maade den almindelige eredet udi kiøbstæderne, Vidste vores modsigere den sande gavn af saadan et Brand=Asseurance=Comragnie, eller vare bekiendte den nytte, som deraf i Engelland, Holland, Tydskland og fleere steder for publicum udflyder, da lode de sien saaledes forløde, som de nu til deres egen dishoneur giort haver Vi invitere alle retsindige til vores interessentskab, og lader resteaterne beholde deres egne capricer for sig selv, og vi lover efter al muelighed at assistere enhver: Det er bekiendt, at jeg Niels Foersom, som den første forfattere og samlere til dette Compagnie, hver ken har sparet umage eller mange hundrede rdlr., reyser og andre bekostninger, for at bringe compagniet udi stoer og fuldkommenhed sam at jeg derudover paa min egen pung og regning, har til adskillige kiøbstæde, gjort langt fleere reyser, end mit ved Compagniet havende Directeur- og Bogholder-embede tilforpligtede mig, men jo er ikke endnu modtvillig, og derfor vil anvende min yderste kræfte til udi saa høystnyttig en sag at tiene publico. Vi befinde og, at ingen udi det heele Compagnie endnu er affordret noget til Directionens Bogholderens og Brand=Casserernes bekostning og aarlige belønning, uagtet det er paa 4de aar siden Compagnie, begyndte, og det maa altsaa være et beviis paa, at egen interesse ikke, men Conpagnices sande gavn og behag allene dirigerer os, dog, som enhver arbeydere er sin løn værd, saa averteres de resp. Herrer interessente og, at ved førstk. October Maaneds udgang, bliver det første aar lon at erlegge til bogholderen een og en halv s. af hver faa enkelt men 1 s. af hver sag dobbelt eller fleere etager høi asseureret huus og til hver brand-casserer i hver bye 6 s. af hver huus og 12 s. af hver gaard, som udi hans bye asseureret er, alt i kraft og følge af fundatineus 22 art. da man for nærværende tid ikke fleere udgifter have at repartere. Bogholderen lover og in medio May at lade ved de danske aviser følge, en liste over interessenternes antal og deres asseure. rede gaarder og huuses Num., vurderings- og asseurance-summa at enhver som vil laane noget ud paa gaard eller huus pande, dera kand see, hvad samme er edelig vurderet og asseureret for, men i sær de med, paa de den ene interessent kunde nyde kundskab om den anden et Compagnies saa vel speciale, som generale summa udi hver kiøbe de da det deraf kand blive at udfinde, at Compagnier bestaaer af bekiendte fornemme og høy skiønne Mænd, og deels de beste bygninger i hver af de kiøbsteder, som i intereffentskabet allerede haver taget deel. Hobroe, den 7 April 1751. Jar. Timmerman, N. Foersom, L. Schipper, Sogne-Præst i Hobroe. Byefoget sammesteds. Toldforpagt for Hadsunds Toldsted.