JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Men Hensyn til vor Beretning i Løverdagsavisen om Stormveiret og Nordpostens Udebliven er og velvillig meddeelt, at Communicationen med den anden Fjordside ikke i Fredags, som berettet, aldeles var spærret, thi trods det stormfulde Veir, der skulde synes at maatte gjøre enhver Overfart umulig, bleve dog ved Færgefolkenes ufortrødne Jver flere Reisende befordrede over til den anden Side og ligeledes omvendt, ja endog endeel her indkjøbt Tommer blev, paa en Proprietairs Anmodning, under Uveiret flaadet over til den anden Side. Saaledes blev tillige Brevposten herfra om Eftermiddagen sat over til Sundby; at Pakkeposten maatte oppebie den næste Dag, var en naturlig Følge af den Forsigtighed, som Risicoen ved Pakkepostfager udfordrer, At derimod Brevposten fra Hjørring blev liggende i Sundby Natten over, maa, ifølge vor Meddelers Udsagn, ene tilskrives hans egen Forsagthed, da der flere Gange om Eftermiddagen blev ham forgiæves tilbudet Færge, som ogsaa af andre i samme Tidsrum blev benyttet. – De sig i stormfuldt Veir ved Overfarten frembydende Vanskeligheder gjøre det imidlertid ønskeligt, saavel for Pakkepostsagers Conserve ring, som for Reisendes Beqvemmelighed, at der maatte anskaffes en Dæksfærge, som i saadanne Tilfælde kunde benyttes og som kunde befrie Pakkepostsagerne for Læsion og de Reisende for at blive gjennempidskede af Vandet og Uveiret i den aabne Baad. Da Færgelauget i de fenere Aar har bekostet endeel Forbedringer, vilde det vel være ubilligt, om dette skulde bære en saadan ny Bekostning; men for Generalpostdirectionen vilde en saadan jo ikke udgjøre nogen synderlig Gjenstand; idetmindste turde man vistnok vente, at Directionen vilde contribuere en passende Andeel hertil.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Kbhvns Børscours, d. 20de Decbr. Hamb. k. S. 197. Sp. 200. N. Spdlr. 173 a 4 Rd. Sv. Sedl. 17 1/2 a 17 1/2 Rbs. 1 pCt. kgl. Obl. 91 1/2 a 95 Rd. Nationb. Obl. af 1820, 1013101 1/2 Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 103 a 101 Rbd. r. S. Bankactier 73 1/2 a 74 Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Hamborg Borscours, 20de Decbr. Bordeaux 190 3/8. Petersborg 31 1/2. London k. S. 13 Mk. 5 1/2. Madrid 11 1/2 Lissabon, 47 1/2. Amsterd. k. S. 35, 85. Spec. 2 pCt. Agio. Louts & Frederiksd'orer 10 Mk. 11 1/2 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Reisende. Afgaaede med Daqv. igaar. Til Aarhuus: Styrmand J. Knar, Kjøbmand Lassen; Hr. Lassen. Til Randers: Forvalter Brendstrup; Mad. Rheders. T. Hobro: Tobakspinder Kjær.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Foreningen for Udbredelse af dansk Læsning i den dansktalende Deel af Slesvig Jdet vi takke vore Landsmænd og andre Medborgere, der have mødt vore Bestræbelser med saa megen Jnteresse, er det os en kjær Pligt at offentliggjøre, hvad vi have udrettet i det halve Aar, vi have virket. Foreningen tæller allerede omtrent 700 Subskribenter; men endnu ere mange Subskriptionsplaner ikke indkomne.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Allerede ere 30 Almuebogsamlinger grundlagte, foruden en dansk Læseforening med Læsesal i Sønderborg. Over 2000 Bind af forskjellige danske Bøger ere afsendte til disse Bogsamlinger, og de have Haab om, snart at see dette Antal betydelig forøget. Da Subskriptionen i den senere Tid har viist sig at være i betydelig Tiltagende, og vi altsaa kunne antage, at vor Forenings Omfang egentlig først i Løbet af næste Aar vil kunne bestemmes, saa have vi troet, at Jndbyderne, som Foreningens Stiftere, for det første bør vedblive at varetage de Forretninger, som Subskribentsamling samt Anskaffelse og Fordeling af Bøger medføre. Vi have derfor valgt følgende 6 Medlemmer til at lede Forretningerne indtil videre saaledes: Professor Brorson som Formand, Lector With som Casserer, Candidat Lassen som Secretair, der i Forening med Generalkrigscommissair v. Riegels besørger Forretningerne for hele den østlige Deel af Landet, ligesom Student Hansen, i Forening med Lieutenant Ovesen, besørger dem for den vestlige Deel; hvorfor de nævnte Egne behage at hen rende sig til dem, der igjen sætte sig i skriftlig Forbindelse med Mænd i Hjemmet, hvilke allerede have viist eller fremdeles ville vise Sagen Jnteresse, for ved deres Hjelp at imødekomme de forskjellige Egnes Tarv og Ønsker. For snarest muligt at kunne anskaffe og endnu i Vinter afsende det størst mulige Antal Bøger, bede vi det første Aars Contingent indbetalt til Selskabets Casserer, der efter Aarets Udløb aflægger offentlig Regnskab for Anvendelsen, ligesom dette skal ledsages med en kort Udsigt over Foreningens Fremgang og en Fortegnelse over dens Medlemmer. Regnskabsaaret regnes fra 1ste Octbr. til 30te Septbr. – Med ligesaa megen Taknemmelighed som Beredvillighed vil den foreløbige Bestyrelse modtage ethvert Forslag, der kan fremme Foreningens Formaal, ligesom den ønsker at kunne modtage Bidrag i Penge og Bøger, svarende til den Læselyst, der saa tydelig yttrer sig. Kjøbenhavn, den 7de December 1839. Riegels, Generalkrigscommissair, i Snoghøi pr. Middelfart. Brorson, Prof. og Sognepræst, Bredgade Nr. 192 i Kjøbenhavn. Qvade, Oberstlieutenant. Ekkersberg, Professor. Gerlach, Capitain. With, Lector ved den kongelige Beterinairskole i Kjøbenhavn. Schjern, Oberstlieutenant. Lassen, Cand. theol., Adelgade Nr. 246 i Kjøbenhavn. Johansen, Klokker ved Holmens Kirke. Hasselberg, Cand. juris. Ovesen, Lieutenant, Artilleriekasernen i Kjøbenhavn. Hansen, Student, Sqvaldergade Nr. 230 i Kjøbenhavn. Damm, Justitutbestyrer. Baggesen, Capitain. Nissen, Major. Nissen, Ritmester.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Bekjendtgjörelser. At det behagede Gud idag Morges Kl. 8 at bortkalde vor kjære Søn, Ole Wilhelm, 1 Aar og 2 Maaneder gammel; dette bekjen tgjøres sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Aalborg, den 23de December 1839. O. Svendsen. Lovise Svendsen, født Bæhr.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Jndbydelse til Subeription. Ranny v. Beenfeldt indbyder til Subscription paa: Drømmebilleder eller min Vandring igjennem Livet, med Motto: Durum Sed levius sit patientin, Quidquid corrigere est nefus. Tilegnet enhver ærekjær Danneqvinde i Almindelighed, og enhver samvittighedsfuld Opdragerinde i Særdeleshed. Bogen, der udkommer strax efter Nytaar, som Nytaarsgave for 1840, koster 1 Rbd. med Afbildning i Steentryk.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Subscription modtages hos de Herrer Boghandlere i alle Provindserne, i alle Byens Boglader samt hos Forfatterinden i Stadt-Lauenborg i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Hos Boghandler Sadolin faaes: practisk Regnebog for Almueskolerne, udgivet af L. Jacobsen; Expl. sælges for 4 Mk. 4 s. Fremgangsmaaden i denne Bog - det gode Forraad vist velvalgte og paa rigtige Steder anbragte Stykker -de letfattelige og nyttige Tabeller over Mynt, Maal og Vægt, Faciterne i en tilhørende særskilt Bog, hvilket sidste gjør den velskikket ogsaa til Brug ved Hovedregning synes alt at tale for, at den ret maa egne sig til Skolebrug. For Tabellernes Skyld kan Bogen ogsaa være til Nytte for Handelstanden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Til behagelig Efterretning for dem, der ønske at anskaffe sig danske, tydske og franske Bøger, da tjener til behagelig Efterretning, at først i hver Uge skrives til Kjøbenhavn og først i hver Maaned til Hamborg og hvad som bestilles, vil blive afsendt med agende Post. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Fra J. Holmblads Enke er mig sendt nye Spillekort for 1840 med nye Omslag. Extra fine a 4 Mk., ditto 3 Mk. 4 s., ordinaire 2 Mk. 12 s., Tarok=Kort 9 Mk., Gav som Kort 2 Mk. pr. Spil faaes hos Rottbøll Sadolin. Sidste Halvdeel af Aargangen 1837 af Aalborg Stiftsidende ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret anviser. Binderup Vandmølle, 1/2 Miil fra Nibe, J for faa Aar siden af Nyt opbygt og siden betydeligt forbedret, med 2 Meelqværne og et Grubeværk, drives med Underfaldsvand og bygget paa en rigelig Vandstrøm, har en fortrinlig Søgning og paa yderste Kant af Eiendommen en Stampmølle, som drives med Underfalds=Vandhjul, samt hvor der kan aarlig græsses og fødes 2 Heste, 6 Køer og en halv Snees Faar. Denne Eiendom kan kjøbes paa billige Vilkaar, og tiltrædes næste Foraar, hvorom handles med Eieren, som boer i Møllen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Ovale Speile i smukke forgyldte Rammer, Pille Speile samt Speilglas faaes billig hos R. Knachergaard.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Extra fiin sort Lak af Jacob Holmblads, a Pd. 7. Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Gravenskener, Rosenheger, Piplinger, Løggæbler, Flaske æbler med flere Slags, ere hertil arriverede og udsælges ombord i Sluppen de 2de Brødre, liggende i Østerraa.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Bomuld, Citroner og Figener faaes hos J. H. Schibbye Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Raffineret Lampeolie og Natlamper faaes billig hos J. H. Schibbye & Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Et smukt Udvalg af Nürnberger-Legetøi er i disse Dage arriveret og faaes billig hos J. H. Schibbye & Nielsen.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Torsdagen den 16de Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 10 foretages paa Herredscontoiret i Frederikshavn en Samling i Skiftet efter afdøde Jordbruger Peder Hansen Milling af Tversted, hvorved Boet forventes optaget til Slutning. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placat 21de April 1824. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 19de December 1839. Rømer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Tirsdagen den 14de Januar næstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver en Skiftesamling i Kjøbmand Simon Larsens Opbuds- og Fallitbo afholdt paa Byefogedcontoiret i Frederikshavn, hvorved Repartition i Boet vil blive fremlagt. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 19de December 1839. Rømer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter Jeppe Jensen Bisgaards afdøde Enke Ane Marie Jensdatter Møller af Tandrup, indkaldte med tolv Ugers Varsel til, inden saadan Tids Forløb, for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hann-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 5te Decbr. 1839. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Auction. Efter Begjæring af Skibscapitain Blenck og hans antagne Commissionair, Procurator og Strandingscommissionair Hansen, bliver Torsdagen den 9de Januar 1840 og følgende Dage om Formiddagen Kl. 10 afholdt offentlig Auction paa Stranden ved Kandestederne i Raaberg Sogn over den bjergede Skibstakkelage og Jnventarium fra det under 13de forrige Maaned indstrandede Pinkskib Charlotte af Danzig, hvoriblandt 40 forskjellige Seil, 2 svære Ankerkjættinger (den ene circa 85 Favne lang og af 1 1/2 Tommes Tykkelse), den anden circa 90 Favne, lang og af 1 1/2 Tommes Tykkelse, et næsten nyt Ankertoug, circa 90 Favne lang, 18 Tommer i Omkreds, et KjættingAnker vog circa 1700 Pd., 1 ditto vog circa 2200 Pd., 1 Touganker vog circa 2100 Pd., endeel mindre Kjættinger til Skjøde og Dreierede, 1 Ganaspil, 1 Bradspil, Vanter, Stager, Master, Ræer og Stænger m.v., Alt af god og tildeels fortrinlig Beskaffenhed. Det bemærkes dog, at det største Anker og 15 Favne af den ene Kjætting, der laae for Braget, endnu ikke er bjerget. Lysthavende indbydes. Horns Herredscontoir i Frederikshavn, den 14de December 1939. Romer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Efter Begjæring af Horns Herreds Overformynderi, grundet paa Dom og derefter erhvervet Udlæg, bliver det Enkemadame Anna Elisabeth Henriette Jessen Krogh tilhørende Huus, beliggende i Nærheden af Frederikshavns nordre Bom under Nr. 41, stillet til 3 Auctioner, der afholdes: Fredagen den 3die Januar 1840, Fredagen den 17de Januar 1840 og Fredagen den 31de Januar 1840, hver Dags Formiddag Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Tingstedet i Frederikshavn og tredie Auction i Stedet, der bestaaer af 3 Fag Muur- og Bindingsværks Bygning med Tegltag, indrettet til Stue, Sovekammer, Kjøkken og Gang, samt tilliggende Grund og Haugeplads. Dette bekjendtgjøres herved til Efterretning saavel for Liebhaverne som for Creditorer og andre Vedkommende i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. By- og Herredsfogedcontoiret i Frederikshavn, den 18de December 1839. Aamer.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Veir-Jagttagelser. Barom. 27. 7. Den 22de Decbr.: Therm. 7 10 8. Vinden, St., Luften meget taget.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-23
Barom. 27 6 1/4 Den 23de Decbr.: Therm. 700 7. Vinden. Os D., Blæst, Luften tyk, Slud,
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Aalborg Altstidende og Adresse-Avis. Aar 1839. No 234 Tirsdagen den 24de December. denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & N. Ph. Reels Enke og redigeres af Bernhard Ree, udgaaer i Sange ugentlig og kan bestilles paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet Aalborg, hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Gudstjeneste. Første Juledag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. – Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun. - J Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 1/2 Hs. H. Hr. Provst Hertel. J Hospitalet Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Boesen. Anden Juledag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. – Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald; i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9 1/2 Hr. Pastor Bruun. - Nørre-Tranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Udlandet. Tyrkiet. Den af Sultanen til Katholikerne indrømmede Religionsfrihed udgjør et nyt mærkeligt Actstykke i det tyrkiske Riges Regjering. J Begyndelsen af Documentet hedder det først, at, efter Anmodning fra den katholske Patriarch i Constantinopel, at udnævne En, der kan repræsentere ham ved de græsk-katholske Melchiter i Antiochien, Jerusalem og Alexandrien, er der overdraget Erkebiskop Maslaum denne Post som Patriarchens Stedfortræder i Antiochien, Alexandrien og den ædle Stad Jerusalem. Endvidere hedder det: "Den modige og troe christne Sect, Katholikerne kaldet, der boer i hine Districter, skal anerkjende Erkebispens Autoritet, han, der frit tør prædike Evangelium og udøve sine geistlige Functioner, enten i sit eget Huus eller i Andres Bopæle. Katholikerne skulle have fri Udøvelse af deres Religion og Jngen skal kunne sige til dem: "Hvorfor feire J Eders Religions Ceremonie i Eders Huse? Hvorfor læser J Eders hellige Skrifter, ophænger Lamper og reiser Prædikestole? Hvorfor have J billeder og Slør, hvorfor brænde J Røgelse og plante J Kors." Gouverneurerne i Stæderne, Generalerne og Communal-Embedsmændene have at bære Omsorg for, at Katholikerne ikke blive forstyrrede i Udøvelsen af deres Religion; de skulle under intetsomhelst Paaskud besvære eller krænke Samme. Dog er det ikke Katholikerne tilladt, at holde deres Gudstjeneste paa offentlige Pladse eller fuldbyrde deres falske Religions Skikke for de Troendes Øine." Documentet slutter med de Ord"De katholske Christne skulle under intetsomhelst Paaskud tvinges til, at gaae over til Jslamismen. Producterne fra Ærkebispens Godser saavelsom de, han erholder som Almisse, skulle tilstedes toldfrie i alle Stæder og Havne. Vee den, der handler anderledes!"
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Hamborger Posten ankom først i Middag Kl. 11 3/4. Posten fra Kjøbenhavn manglede derimod endnu ved Avisens Slutning. De væsentligste Nyheder fra Udlander ere følgende: J Algier er man ivrigt beskjæftiget med at befæste Staden. Alle Poster staae med ladte Geværer, fordi man talte om en Sammensværgelse blandt Araberne, der skulde udbryde den 7de. Endnu var Alt roligt.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Keiseren af Rusland skal have tilkjendegivet, at han vil tilstede de engelske og franske Flaader, at løbe ind i Marmorahavet, hvis den russiske Flaade kan blive sat istand til at gaae til Constantinopel for, i Forbindelse med de andre Magter, at agere til Fordeel for Porten. Den tyrkiske Sultan har, af Glæde over Fyrst Metternichs Helbredelse, tilstillet Fyrstens Livlæge, Dr. Jager, den ottomanske Fortjenesteorden.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Den preussiske Regjering siges at ville anlægge en Jernbane imellem Berlin og Hamborg.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 20de December. Islændernes Adresse til Hs. Maj. Kongen lyder væsentlig saaledes: Vi Undertegnede her i Staden nu tilstedeværende. J lændere, hvem Fødelandets Velfærd, ældgamle Videnskabelighed og Almeenoplysning ligge paa Hjerte, frembære i dybeste Ærefrygt vor hjerteligste Lykønskning til Deres Majestæts Thronbestigelse, i det visse Haab, at den vil modtages i Naade, og at den Kongelige Bevaagenhed fremdeles vil blive vor af Naturen saa lidet begunstigede Fædrene til Deel. Den for Jsland saa vigtige Handelsfriheds Beskjærmelse og hensigtsmæssige Udvidelse maa det tillidsfuldt haabe af Deres Majestæts vise og naadige Styrelse. Dets lærde Skolevæsens fornødne Reform; en manglende Forberedelsesanstalt for tilkommende Præster; det for en vidt adspredt Befolkning utilstrækkelige Medicinalvæsen; Jslands erfarne og oplyste Jndbyggeres hensigtsmæssige Andeel i Raadgivning om og Forvaltning af dets offentlige Anliggender i selve Landet; – Alt dette tillade vi os kun i dy beste Underdanighed at nævne, da vi holde os fuldkommen overbeviste derom, at disse vigtige Gjenstande allerede have tildraget sig Deres Majestæts vise og landsfaderlige Opmærksomhed og Omhu."
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Hs. Majestæt behagede at svare herpaa: Jslands Tarv skal ligge mig særdeles paa Hjerte, og det skal glæde mig naar Foranstaltninger kunne træffes, der tjene til at forøge Jndvaanernes Velvære. Jeg har Selv ikke kunnet besøge denne ved Sagn og historiske Mindesmærker til Os knyttede Ø, man det glæder mig, at min Søn har været heldigere, han omtaler stedse sit Besøg paa Jsland med usvækket Jnteresse og Jslands Anliggender ville altid i ham finde en Talmand. De ere mig desuden forud anbefalede, saavel de fjerne som de herværende Ja lændere, hvilke jeg gjerne forsikkrer om min Kongelige Hyldest og Naade.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Endeel Proprietairer og Landeiere i Lollands Nørreherred have til Hs. Maj. Kongen indsendt en Adresse, der er bleven Hs. Maj. overrakt ved Etatsraad Adler, og i hvilken det hedder: "Det store Beviis, D. M. alt for lang Tid siden har givet Verden paa, at D. M. saa beundringsværdigen skred frem for Tidens Aand, har givet den danske Nation den urokkelige Overbeviisning, at D. M. vil virke til ligesaa megen heldbringende Udvikling af de intellectuelle og materielle Jnteresser for D. M.s trofaste danske Folk, som i hiin Tid for den Nation, med hvilken vi bestandigen ville sympathisere. D. Mes almeenerkjendte Fortjenester af Videnskaber og Konster, D. Mes rigtige og klare Bedømmelse af Verdensbegivenhederne, give os det Haab, at Danmark vil modtage af D. M.s Hænder en Forfatning i samme Aand, som det af D. M. engang til vort daværende Broderfolk givne Mesterværk, og at vort Fædreland, ved dette meest varige Middel for en Nations Lykke, vil bringes til at indtage en beundringsværdig Plads blandt Europas Folkeslag, et Middel, der uadskilleligere, end alt andet Verden, sammenknytter Throne og Folk, et Middel, for hvis Anvendelse D. M. vil høste de seneste Slægters varmeste og høieste Tak og hvorved D. M.s Navn vil prises, saalænge Historien skrives, og tjene den oplyste og fornuftige Deel af Verden til Efterlignelse. (Kbhp.)– Efter "Dagen" optage vi følgende: Efter Høisalig Kong Frederik den Sjettes Død indfandt Rector magnificus og en Deputation fra Kjøbenhavns Universitet sig i Hendes Majestæt Enkedronningens Palais for allerunderdanigst at bevidne Allerhøistsamme Universitetets Deeltagelse i him sørgelige Anledning. Hendes Majestæt hindredes saavel ved den dybeste Sorg som ved Sygdom i at modtage Deputationen; Adressen blev derfor under 4de d. M. skriftligen tilstillet Allerhøistsamme, som derefter under 6te d. M.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
ved en Skrivelse fra Hendes Majestæts Hoschef til Rector magnificus, lod Kjøbenhavns Universitet tilkjendegive: "At Hs. Maj. med inderlig og hjærtelig Tak skatter den Allerhøistsamme tiltænkte Bevidnelse om Deeltagelse i Anledning af Hs. Majestæts og Danmarks Sorg. Men da de smertelige Følelser, der saa rystende nedbøie Hs. Majestæts Sind- og Stemning i Forening med Hs. Majestæts HelbredsTilstand, ikke tillode Allerhøistsamme personligen at modtage Deputationen, saa anmodes Rector magnificus at foranledige, at det blev alle Vedkommende tilfulde bekjendt, i hvilken høi Grad Hs. Maj. Enke-Dronningen erkjender og er rørt ved den Deeltagelse, Kjøbenhavns Universitet har udtalt i de ulykkeligste Dage af Hs. Majestæts Tilværelse." Paa samme Tid, som Universitetets Deputation, var ogsaa en Deputation fra Geistigheden, og ligeledes en fra Stadens Magistrat og 32 Mænd, tilstede i Hs. Maj. Enkedronningens Palais i samme Anledning, men kunde heller ikke, af ovenanførte Aarsager, modtages af Hs. Majestæt Selv.
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
Alle, som i Onsdags have seet den høisalige Konges lit de parade, ere enige om det skjønne og hensigtsmæssige Arrangement. Det var impofant og gribende at komme fra de mat belyste Gemakker ind i den stærkt oplyste Riddersal; det gjorde et dybt Jndtryk, at see de omkring Liget staaende høitedagede Embedsmænd (hvoriblandt en Ridder af Elephanten og to Storkors af Dannebroge), tause og næsten ubevægelige, med Udtryk af Sorg over Tabet af deres eiegode Herre malet paa deres Aasyn. Jngen har sikkert forladt Salen, uden dybt bevæget. Vi maae endnu tilføie, at foruden Regalierne ogsaa samtlige Ordener, som den Høisalige har baaret, vare placerede paa Tabouretter, som stode omkring Paradesengen. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1839-12-24
J Stockholm har Efterretningen om Thronskiftet hos os vakt den meest levende Sensation. Den første Efterretning derom kom med Coureer den 7de dennes. J Aftonbladet af 9de læses følgende bemærkninger: "Den nye Konges antecedentia som Medstifter af Grundloven, i Eidsvold, og de stærke, constitutionelle Sympathier, som i de senere Aar have udviklet sig i Danmark, gjor hans Opstigen paa Danmarks Enevoldsthrone mere betydningsfuld, end et saadant Personskifte ialmindelighed pleier at være. Alle Forhaabninger om en bedre og friere Tingenes Orden synes at have grupperet sig om ham og det Tidspunkt, da Magten skulde gaae over i hans Hænder. Man vil snart faae at see, i hvilken Grad disse Forhaabninger virkeliggjøres, eller om ogsaa de komme til at regnes blandt Jllusioner. De næstkommende Poster fra hiinsides Sundet ville derfor blive af stor Jnteresse. Der findes neppe meer end een Stemme blandt alle tænkende og oplyste Danske, om Sandheden af Hamlets bekiendte Udtryk: "There is someting rotten in the state of Denmark, om at dette gamle Monarchie umuligt kan holde sig i uforandret Status med 130 Millioners Statsgjæld, sine svære Afgifeter til Hofholdene &c. og sin udover Forholdet til Landets Kræfter stegne Militairbudet, saavelsom at Perioden for en Constitution, efter deres forrige Brødre, Nordmændenes, Forbillede, er forhaanden nu, om nogensinde." J en senere Artikel under Overskrift: "Udsigterne for Fremtiden i Danmark leverer Aftonbladet Studenternes Adresse til Kongen og Hs. Majestæts Svar herpaa og slutter sin Artikel saaledes: "Den nye Konge har idetmindste ikke ladet vente paa Udtrykket af sine Tanker –At maatte ved Thronens Fod nedlægge sine Ønsker" er indtil videre det Maal, hvorved det danske Folks Forhaabninger maae blive staaende, og de Udsigter, den nye Regent giver det ved sin Thronbestigelse –– Berl. Tid." siger i Anledning af Aftonbladets Artikler: "Vi have ikke optaget Aftonbladets bemærkninger over Adresserne og over vor Regjering og Land, da vi, efter vor Følelse og Anskuelse, ikke finde det passende nu at indlade os i nogen polemisk politisk Strid; men naar Hamtets Ord ere indflettede i hine bemærkninger, There is someting rotten in the state of Denmark, ville vi kun foreløbigen svare herpaa, at There is someting rotten in every state", og at man dog skulde gribe først i sin egen Barm, for man udskød sine Pile mod en Andens."