Viborger Samler, 1836-12-03
Udenlandske Efterretninger. Spanien. En omstændelig Skrivelse i Times fra Madrid af 16de Novbr. taler om alle Slags Jntriquer, som der vare i Gang. Man frygtede for blodige Reactioner. Den 14de om Aftenen samlede sig store Folkehobe, der dog øieblikkeligen adsplittedes af stærke Patrouiller. Disse Uroligheder, skulle være et Værk af et hemmeligt Selskab af hundrede Revolutionair, i hvis Spidse Calvas de Rosas staaer, og som intet Ringere have til Formaal, end at myrde samtlige Ministre og ophidse Pøbelen. Rodils Opførsel skildres som høist tvetydig; han har truet den ham tilsendte Adjutant Cardero, der overbragte ham befalingen om hans Afsættelse fra alle hans Poster, med Døden, ladet ham jage ud af Leiren og erklæret, at han ikke vilde nedlægge sin Commando, førend han havde slaaet Gomez, men at han da vilde vende tilbage til Madrid og tage Hævn over sine Fjender. – Jmidlertid melder en Privatskrivelse, at han skal være flygtet, og at hans Tropper have stillet sig under Narvaez. - Den seneste franske Telegraphdepesche – fra Bayonne af 21de – lyder: Den 7de har Gomez, der har taget Veien til Andalusien, skilt sig fra Cabrera, som gjennem Mancha har tiltraadt Tilbageveien til Aragonien. Jntet Nyt fra Bilbao. Espartero stod endnu den 15de i Villarcano." – J London havde man Efterretninger fra Bilbao af 17de Novbr. Morning Chronicle indeholder en omstændelig daglig Beretning fra Portugalete indtil den 15de om Midnat, tilligemed Meddelelser over Bilbaos og navnligen de britiske Krigsskibes critiske Stilling, hvilke sidste vare formeligen inspærrede mellem Barren og den faste Post Desterto- og ikke kunde vende tilbage formedelst Ebben. Che sen, Capitain Lavide, har sendt Depescher til Lord John Hay, om hvis Resultat dog Jntet høres. J det yderste Tilfælde skulle Krigskibene sænkes. Jfølge denne Beretning have de enkelte Forter ingenlunde forsvaret sig godt, men ere næsten gaaede over uden Sværdslag. Fjorten Nationalgardister og 28 andre Jndvaanere ere deserterede til Carlisterne, og Gouverneuren har under Dødsstraf forbudt at forlade Staden. Jfølge Beretninger fra S. Sebastian af 16de havde General Espartero ladet Gouverneuren af Portugalete vide, at han den 18de vilde indtræffe dertil med 118,000 Mand, og at man kunde underrette Gouverneuren af Bilbao om, at Staden vilde blive undsat den 18de. Autoriteterne i Santander havde forpligtet sig til at levere ham en tilstrækkelig Qvantitet Rationer. Jmidlertid lyde Beretningerne fra Durango af 17de og Hernan af 18de - rigtigt nok af carlistiske Kilder høist betænkelige. Bilbao skal den 17de paa een Gang være bleven angre den fra fire Sider; 20 Stykker Skyts tordnede mod Staden og 10 Batailloner understøttede Angrebet. Derimod havde de Beleirede paa den mod S. Agostin vendende Side oprettet en tredobbelt Linie; flere Gader vare nedrevne og frygtelige Barricader oprettede. Garnisonen underholdt en morderisk Kanon- og Geværild mod Angriberne. J Paris vilde man om Aftenen den 23de vide, at der fra Equias Hoved quarteer var indløben den Efterretning, at den nedre Stad, paa den venstre Side af Nervion, allerede den 18de var falden, og at den anden Deel vilde den 18de eller 19de blive tagen med Storm, hvis den ei overgav sig. Der gik endog det Rygte, at Capitulationen havde fundet Sted den 20de, hvorimod man paa Børsen i London vilde vide - men ligesaa uhjemlet – at Bilbao var undsat af Espartero.