JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-11-22
Tirsdagen den 24de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. Timellem 2 og 1, bliver ved Auction 1ste Gang opraabt til Bortsalg : Huset No. 167 paa Gammelmynt, atsureret i Brandcassen for 6000 Rbd. Sølv og vurderet til sand Værdie for 5500 Rbd. Sølv. tilhørende afgangne Mad. Anne Marie Sahlgreen, fød Westring, og forhen afdøde Mand Thee, og Porcellainshandler Bendt Sahlgreens Boe. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstbrevene, ere forinder, til Eftersyn hos Fuldmægtig Hagen, boende paa Nørregade No. 26 a 27. Mandagen den 2den Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imelVelem 2 og 4, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbudet til absolut Bortsælgelse: Husene No. 266 og 257 i Adelgaden, tilderende afg. Høker Lars Larsen og ligeledes afdøde Huustroe Magdalene Larsen, fød From, deres fælleds Boe. Bemeldte 2de Huse, der ere assurerede for 9100 Rbd. Sølv, ere til Auctions-Efterretning vurderede for 8000 Rbd. Sølv - Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstbrevene ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amaaertorv Nr. 35.
Berlingske Tidende, 1833-11-22
Mandagen den 2den December førstkommende, om Eftermiddagen mel Vellem Kl. 2-4, bliver ved tredie og sidste Auction absolut bortsolgt: Huset No. 331 i lille Amagergaden paa Christianshavn. Eiendommen, som i Stadens Brandkasse er atsureret for 4000 Rbd. Sølv, er til Auctionsefterretning vurderet til 2000 Rbd. Sølv, og afgiver i aarlig Leie circa 500 Rbd., hvorimod Skatterne kun beløbe til circa 40 Rbd. aarligen. Conditionerne m.v., ere til Eftersyn hos Procurator Dahl paa Vestergade No. 43.
Berlingske Tidende, 1833-11-22
Efter passeret Dom og Udlæg for en Restance af Kongelige Skatter og i offentlige Afgivter, bliver den, efter tinglæst Skiøde, Rasmus Hansen, tilhørende, men, efter Opgivende, senere til Jene Larsen overdragne, Bondegaard i Sjunkebye, i Cappel Sogn, med tilhørende Jorder, ansatte til Hartkorn, Ager og Eng 7 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., og Skovskyld 1/2 Alb., samt Besætning og Jnventarium, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som afhøides Torsdagen den 19de December d. A., og den 2den og 16de Januar 1834, Formiddag Kl. 11 Slet, paa Raadstuen her i Byen. Gaarden kan forinden tages i Øiesyn og Conditionerne kunne erfares paa mit Contoir otte Dage for den første Auction. Dette bekiend giøres, i Følge Placaten 22de April 1817, til Efterretning for saavel Pante Creditorerne som de Lysthavende. Nakskov, den 17de November 1833. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1833-11-22
følge den under Skiftet efter afdøde Bagermester Christian Reimers I heraf Byen, tagne Beslutning, vilder den Stervboet tilhørende Eiendom Bagergaarden Matr. No. 26, beliggende paa Byens Hovedgade, Skoemagergaden kaldet, med tilhørende Jordlod, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, om afholdes saaledes: 1ste Auction Mandagen den 23de Decbr. d. A., ) hver Dags 2den dito Mandagen den 6te Januar 1834. ) Formiddag Kl. 10. 3die dito Mandagen den 20de f. M.,De 2de første Auctioner afholdes paa Roeskilde Raadstue og 3die Auction i Stervboegaarden. Denne Eiendom bestaaer af a) Forhuset til Gaden, 2 Fag af Grundmuur, indrettet til Beboelse med Giennemkiørselsport, b) Vestre Længde, 9 Fag med 2 Fag Tilbygning, indrettet til Kiøkken og Bagerie, c) Søndre Længe 7 Fag, 2 Etager høi, af nyt opbygget for nogle Aar siden indrettet i Nelkestue, Stald, Brændehuus a., samt til Sædelotter, di og til denne Længde, 2 Fag, 2 Etager høit, indrettet til Locum og Hønsehuus, e) Gaarden en steensat Brønd med Pompe og Redskab, f) til Gaarden en perpetueret Jordløs paa 12 Tønde Land geometrisk Maal, iøvrigt vil Eiendommens Beskrivelse nærmere erfares af den derover optagne Vurderingsforretning, der bliver fremlagt ved Auctionerne. Som Bagergaard har denne Eiendom stedse været fordeelagtig bekiendt, hvortil dens heldige Beliggenhed i Byens Hovedgade meget bidrager. Conditionerne, hvorefter en stor Deel af Kiøbesummen vil kunne forblive indestaaende i Eiendommen, ere 8te Dage førend 1ste Auction til Eftersyn saavel paa mit Contoir som paa Byeskriver-Contoiret, og iøvrigt ville de blive bekiendtgjorte ved Auctionerne. Denne Bekiendtgiørelse tiener til Efterretning for alle Vedkommende. Roeskilde, den 19de Novbr. 1833. H. C. Müller. Tro clama.
Berlingske Tidende, 1833-11-22
Enhver, som maatte have Noget at fordre efter den herpaa Holstenshuus afdøde gamle Karl, Claus Hansen, der i en Række at Aar har opholdt sig, og forhen conditioneret som Ladefoged her paa Gaarden, indkaldes i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav for undertegnede committerede Skifteforvalter i Boet. Holsteenshuus pr. Faaborg, den 15de November 1833. J. Madsen. reditorerne i efterfølgende Stervboer, der af mig ere tagne under Skif I lebehandling, nemlig 1) Skorsteensseier Frederik Wilhelm Josephs, 2) Dagleier Lars Clausens Hustrues, Karen Jensdatters, og 3) Tienestekarl Jens Petersens, alle her af Byen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer. Ligeledes indkaldes Jens Petersens Arvinger med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv paa Skiftet. Mariebo Skifteret, den 11te Novbr. 1833. Valentin.
Berlingske Tidende, 1833-11-22
Ned Proclama af Dags Dato, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget B at fordre i afgangne Maren Pedersdatters og efterlevende Mand Gaardmand Rasmus Mortensens fælleds Boe, i Hoelev Bye, Matsler Sogn, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved enholdere bekiendtgiøres. Bjerge Aasum Herreders Contoir, den 1ste November 1833. Friestedt.
Berlingske Tidende, 1833-11-22
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Nogeat fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Jørgen Pedersen, og ligeledes afdøde Hustrue, Maren Kirstine Nielsdatter af JectslønBye, under Westerbyegaards Gods, indkaldte med 12 Ugers Varsel, i for mig, som committeret Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Birchendegaard pr. Holbek, den 9de Novbr. 1833. Erichsen.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Paris, den 13de November. De Pariser Blade af alle Farver have i nogle Dage beskjeftiget sig med et Manifest, som Selskabet for Menneskeret, tigheder (Societs des droits de Phomme) nyelig har flænge ind i Verden. Dette Actstykke er en af Tidens Mærkværdigheder og har den Fortjeneste, som ikke kan afdisputeres det, at det tydeligen lærer, hvilke de sande Hensigter ere, efter hvis Udførrelse det borgerlige Samfunds radikale Reformatorer hige. Deres første Angreb er rettet imod al Eiendom; Midlerne, af hvilke disse ubeføiede Lovgivere benytte sig, for at opnaae deres Ønskers store Maal, ere laante af hiin store Heros blandt de anarchiske Lærdommes Mestere, lydeligen og uden Sky sværge disse usle Mennesker til Robespierres blodige Fane. At saadanne Bekiendelser kunne aflægges, almindeligen udbredes, og med Underskrifter af Deputeretkammerets ) Medlemmer!" - kunde priisgives Verdens Dom, beviser Mindre mod Erklærin gens Forfattere thi i hvilken Tidsperiode gaves der ikke rasende Forfægtere af falske Lærdomme!" end imod den herskende Aand i en Tid, da saadanne Forbrydelser ustraffede kunne begaaes i et civiliseret Borgersamfund!
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Leipzig, den 14de Novbr. Vor politiske Tidende indeholder følgende interessante Artikel Det Franske Academie udsatte i f. A. en Priis af 10,000 Fr. for den fortrinligste Besvarelse af Spørgsmaalet og Sædernes og Lovenes giensidige Jndflydelse. Hr. Dr. Matter, Prof. Theol. ved Universitetet og Sognepræst ved den evangeliskelutherske Kirke i Strasborg, berømt ved sine Skrifter om den Alexandrinske Skole og om Grosticismens Historie, vandt Prisen. Hans i indeværende Aar udkomne Priisskrift vidner om en i Frankrige aldeles usædvanlig philosophisk-historisk Dybsindighed; det vidnet om at han i Montesquens Aand forstaaer at bedømme Statens aandige Grundvolde, og charakteriserer ham i Særdeleshed som den nærværende Tids skarpindige Kjender. Da hans Embedsstilling aabner ham en betydelig Jndflydelse paa den offentlige Underviisning, saa kan man betragte dette hans Arbeide hartad som en Fremstilling af den Franske Regjerings Anskuelser des angaaende. Det vil saaledes være vigtigt for dannede Mænd udenlands, at erfare, hvor meget Frankrige erkjender Nødvendigheden af at komme ud af Revolutionen og ved en ny Generations Dannelse forbinde denne Nations Frihed med dens Velfærd ved Humanitet. - Men ogsaa i og for sig selv ere Resultaterne af det Matterske Priisskrift videnskabeligen vigtige. For den Første vises i dette Sæders og Loves gjensidige Jndflydelse paa hinanden, som allerede grundede i deres Natur, derefter udviklesArgenson en Andro de Pupraven, begge Deen melse, døre underskrevet denne usane Et arug, og bedet ikke, er vedkjende sig deres Underskrifter. først Sædernes Virkning paa Lovenes Oprindelse, Natur og Aand, paa de politiske Jnstitutioner og Regjeringsformer, og derefter paa den borgerlige Ret; Spørgsmaalet besvares, om denne Sædernes Virkning paa Lovene bør betragtes som noget Godt, eller Ondt, og saavel de gode som de slette Sæders Virkning skildres. Dernæst afhandles Lovenes Jndflydelse paa Sæderne: den vises først som nødvendig og historisk, derefter udvikles Jndflydelsen af de almindelige Love og politiske Jnstitutioner paa Sæderne; fremdeles angives Hovedomstændighederne, der bestemme Lovenes Jndflydelse paa Sæderne; tilsidst skildres gode og slette Loves Virkning paa Sæderne. - En tydsk Oversættelse af dette lærerige Værk har Prof. Bus i disse Dage udgivet.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Darmstadt, den 9de Novbr. Den 2den Novbr. blev vor Landdag opløst efter Storhertugens udtrykkelige befaling, efterat den havde varet 11 Maaneder og een Dag, i al den Tid forsøgt sig i alle den moderne Liberalismes Theorier og derfor endnu ikke var kommen til den strax ved Landdagens Begyndelse Folket forelagte Finantslov der interesserer dette meest. Den nærmeste Anledning til denne Landdagens pludselige Opløsning var Beretningen, som den anden Committee indgav, og hvori den uden Sky forsvarede Withs og den saakaldte Trykkefriheds-Forenings revolutionære Bestræbelser. Maatte Folket benytte den dyrkjøbte Lære, som denne Landstændernes Forsamling har givet det, og nu uden at følge Partieaandens Jndflydelse, vælge Mænd, der, bedre end den sidste Landdag, kjende dets sande Jnteresser og sørge for dets Velfærd, i Stedet for hele Uger og Maaneder at spilde Tiden paa at udvikle høittravende politiske Theorier med tomme Phraser; Mænd, der uden Lidenskabelighed overvese Sagen og ikke ansee Personer. - Jkkun den bemærkning tilføje vi, at og saa vi, ligesom Mange af de fordomsfrieste og agtværdigste Mænd, som vi hørte yttre sig derom, med Forundring og Harme, have erfaret Landstændernes refererende Committees Stræden, at forsvare erkjendte og forbudne Oprørsskrifter og uddrede dem blandt Folket. Vi vilde ikke fæste Troe til denne paa Landdagen begangne Absurditet, dersom vi ikke havde Committeens Beretning liggende trykt for os, og tillige hiint Ministerial=Resolution, som fordrer disse revolutionære Steders Udslettelse af Jnd beretningen. Vi haabe, at Kammerets øvrige Medlemmer deel denne vor Anskuelse, og vente, at det, der nu vælges, vil beskytte Orden og Lov, men ikke forsvare dem, der forkynde sammes Omstyrtelse.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Den her udkommende Drutsche Vaterlands=Veitung, meddelen i Dag Følgende. "Den fjendtlige Aand, den ridenskabelighed, den upolitiske Udetænksomhed, som havde bemægtiget og Plura liteten af de Storhertugelig=Hessiske Landstænders andet Kammer og ikke tilstedte nogen roelig, upartisk, af Grunde underflyttet Berraadslagning, allerede lod formode, og hvad dette Kammers Adresse selv spaaede, - er indtruffet. Efter 11 Maaneders Forsøg, paa at tilvejebringe og vedligeholde en nogenlunde god Forstaaelse: efter mange Beviser paa stor Maadehold og Langmodighed, har Hs. Kongl. Høihed Storhertugen omsider opløst Stændernes Forsamling og i et ypperligt Manifest tilkjendegivet sit Folk Grundene til dette smertelige Skridt. Dette Actstykke, et interessant Bidrag til vor Tids Historie, fortjener i alle constitutionelle Stater en nøje Overveielse. Aldrig har en Regjering nogensinde viist meer Liberalitet og Humanitet end den Storhertugelige Hessiske i Henseende til denne Landdag. Den tillod sig ikke mindste Jndflydelse paa Valgene; den gik endog saa vidt, at den end ikke i fjerneste Henseende traadte et uafbrudt virksomt Parties Machinationer, som bemægtigede sig mange Valg, imøde; den tilstedte endog sine aabenbare Modstandere - hvad den letteligen og lovligen kunde forhindre - Adgang til Kammeret; den lodde offentlige Blade uforstyrret i deres Virksomhed for en heftig og fjendtlig Opposition; aaben, tillidsfuld og med Velvillie kom den Stænderne imode. Denne i Sandhed liberale og høimodige Adfærd, der grundede sig paa Bevidstheden om en retfærdig Sag og de bedste Hensigter for Landets Vel, forudsatte en lignende fra Kammerets Side; men man havde taget storligen Feil, hvilket strax skjønnedes af Adressen og siden endnu meer af Forhandlingernes Gang. Hvo der kjender de langvarige Forhandlinger paa denne Landdag, disse pompøse Taler, denne Sværmen i høiere politiske Regioner, disse Overdrivelser i at fremstille Virkeligheden, denne heftige Stræben efter at vindicere Kammeret Statsmagtens Rettigheder, disse lidenskabelige og hadske Angreb, der ofte skeete med de bjærveste Udtryt, mod Alt Gjeldende, mod det Tydske Forbund, de Tydske Regjeringer a., denne Bitterhed, og Uretfærdighed mod Anderledestænkende, - hvo der endnu engang upartisk vil overveje dette og meget Andet, han vil beundre Stats=Regjeringens Taalmodighed og Lemfældighed, og maa tilstaae, at den vist ikke er Skyld i denne Landdags ulykkelige Udfald. - Vor Stats Ministeriums Rescript angaaende de forargerligste Steders Udslettelse i Committeens Jndberetning fandt ikke den Understyttelse i Stændernes andet Kammer, som man ventede. Mange Medlemmer yttrede sig udtrykkeligen imod denne Udsletttelse. Er dette ikke ligefrem at provocere Opløsningen af Landstændernes Forsamling? Regjeringen havde jo intet andet Middel tilovers. Som sagt, den er visselig ikke Skyld i de store Udgifter, som denne unyttige Landdag har forvoldet!" Tyrkiet.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Fra Belgrad melder et Handelsbrev. Det er nu bestemt, at i Stedet for alle øvrige hidtil erlagte Afgifter, skal af Servien betales 50000 Keiserlige Ducater, som aarlig Tribut til Porten. Byen Belgrad skal, som henhørende til Fæstningen, fremdeles staae under Tyrkisk Jurisdiction.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Fra Albanien berettes: "Foruden Efterretningen om den ulykkelige Udfald om Natten, som Veziren har foretaget fra Citadellet ved Skutari, erfare vi, at Commandanten i Albassan, er dræbt i en nyelig udbrudt Opstand, og at Paschaen af Ja ning, der fra forskjellige Kanter saae sig tillige angreben af Stadens Jndvaanere, har maattet forlade Byen og Fæstningen og trække sig tilbage til Bjergegnen med 300 Mand, som endnu vare levnede ham.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Indenlandske Efterretninger. Skagen, den 16de November. - Natten til den 10de dennes er paa Skagens Sydost-Rif indstrandet den norske Jagt "Det gode Haab, ført af Skipper O. P. Drageland, af Hol varde, kommende fra Gothenborg med en Ladning Salt m.m. bestemt til Mandal. Skibsmandskabet, 4 Mand, er bjerget ligesom og Takelage og Jnventarium, men Skibet er Vrag og Lasten bortsmeltet.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Frederikshavn, den 16de November. - Den 6te dennes sank en norsk Slup, ført af Skipper Halvor Hansen Been af Moss, 1 1/2 Miil fra Land, syd for Hirtzholmen. For ikke at tæntre besluttede Been at kappe Masten. J dette for den Forulykkede saa kritiske Øjeblik passerede Skipper William Kieldsen, førende en Tjalk, hjemmehørende i Mandal, tæt forbi det sjunkne Vrag, men endskjøndt han havde Lods Hans Michelsen af Hirtz holmene ombord, følte han dog intet Kald til at gjøre endog kun Forsøg paa, at frelse sine ulykkelige Landsmænd. Man maa for Mandens egen Skyld ønske, at han kan forsvare dette paafaldende Forhold for sig selv.""Anderledes handlede vor brave Lodsoldermand U. Rissen. Ei snarere var han bleven opmærksom paa den Fare, hvori Been med sit Mandskab svævede, inden han opmuntrede fem af sine Lodser til at følge sig, og med sin bekjendte fortrinlige Lodsbaad vovede sig i Kamp med det oprørte vaade Element. Gud være lovet, at det vovelige Forsøg kronedes med Held, Noget inden Aften vare 3 Mennesker, der, uden Rissens hæderværdige Daad, havde været Dødens uundgaaelige Bytte, frelste og under hans Tag, Hæder ham og hver Ligehandlende, (Af Aalborg Avis No. 181)
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Kjøbenhavn, den 28de November. I Dag, den 23de Novbr., høitideligholder vort Universitet Reformationsfesten paa sædvanlig Maade, i Regentsauditoriet Kl. 12. Hr. Professor Theol. ord. Dr. Hohlenberg holder en latinsk Tale de imagine rerum ecelesiæ Christianæ inVetere Testamento adumbrata. - Derefter bestiger Hr. Etatsraad Dr. Ørsted, Prof. Phys. ord. R. af D. og Doud., d. A. Decanus i det philosophiske Facultet, Cathederet, giver en Udsigt over den nys fuldendte Exammen Artium, og proclammerer deres Navne, der ere blevne optagne i de academiske Borgeres Tal; tillige nævner han dem med offentlig Berømmelse, der have udmærket sig i denne Examen Artium. Disse unge Studerende ere: 1) Andreas Frederik Krieger, dimitteret fra Borgerdydsskolen i Kjøbenhavn. 2) Jørgen Simon Jørgensen, d. fra samme Skole. 3) Rasmus Theodor Fenger, d. fra Borgerdydskolen paa Christianshavn. 4) Christian Andreas Larsen, d. af Cand. Theol. Friedenreich. 5) Edvard Christian Ludvig Lembede, d. fra Metropolitanskolen. 6) Rasmus Tøren Worm, d. fra Horsens Skole.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Det af Hr. Prof. Hohlenberg til denne academiske Høitide, lighed udgivne Programm indeholder: "Fragmentum librinominum hebraicorum antiquissimum e cod. Paris."med Anmærkninger af Udgiveren. (46 S. 400.)
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Førstkommende Mandag forsvarer Licentiatus Med. og Cand. Chir., Hr. P. A. Uldall, sin Jnauguraldissertation for Doctor, graden i Medicinen, hvis Titel er: de dentitione infantilicum adjuncta disqvisitione de Spasmis et antispasmodicis. (93 Sider i 8vo). Respondens er Hr. Cand. Med. J. Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Den 12te November har Kjøbmand og Gaardbruger C. Ras paa Læssøe faaet Bevilling til at være Strandings Commissionair sammesteds.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Ledige Embeder. Under det Danske Cancellie: Byefoged og Byeskriver Embedet i Nykjøbing i Sielland og Birkedommer og Birkeskriver-Embedet i Draxholms Birk. - Herredsfoged- og Herredsskriver-Embedet i Løve Herred.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Befordringer. Under Rentekammeret: Den 13de Novbr. er Deputeret i det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie, H. Greve af Reventlou=Criminil, udnævnt til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Reisende mellem Sielland og Jylland. Fra Callundborg til Aarhuus, Premierlieutenant Secher, Oberstlieutenant Sehested, Proprietair Poulsen, Bundtmager Michelsen, Studen Lindhardt. Fra Aarhuus til Callundborg; Major Holstein-Rathlou med til Døttre, Major Møller, Forligelsescommissair Møller, Proprietair Neergaard, Student Haubroe, Jnstitutbestyrer Sommer, Forpagter Lassen.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 22de November 1833. Hamborg 2 M. - a vista 205. - Species 207. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 6 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk 87 1/4 a 88 1/2. Dito uden Renter i Sedler 90 a 91. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 101 ½ a 102. Dito i Sedler 105 a 105 1/2 Rbd. Norske Speciesedler 156 Rbd. Svenske Sedler 44 1/2 a 45 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan, ved Wilson et Comp. 70 1/2. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 403. Dito dito til 4 pCt. 99 1 a 100. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 100. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 101 a 101 Rbdlr. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Kiøbenhavns Torvepriser, den 22de Novbr. 1833. Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Byg Lradet, Td. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 8 s. dito Gradet, Td. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Havre, Td. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter, Td. 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Smør, Pundet 1 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen 1 Rbd. 1 Mk. 14 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Giær, Pd. - Rbd. 1 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. Siællandsk Smør pr. Tønde 48 Rbd. - Mk. a 56 Rbd. Sedler og Tegn.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
(Slutning f. Gaars No. Amben: 19125 med 500 Rbd. hos Coll. Riber i Svendborg. 5 - . - Christiani i Kbhvn. - 64125 = 100 - . - Sevel i Kbhvn. - 96125 = 50. - . - Frieberg i Kbhvn. 100 - . - Frieberg i Kbhvn. 5 - . Jfr. B. J C. Bie i Kbhvn. 1000 - . Coll. Geiher i Kbhvn. 100 - . - Geider i Kbhvn. 500 - . Jfr. B. S. C. Bie i Kbhvn. 100 - . Coll. Hansen i Odense. 200 - . - Haase i Tønningen. 5 - . Jfr. B. J C. Bie i Kbhvn. 5 - . - Gierup i Kbhvn. 100 - . Coll. Frieberg i Kbhvn. 100 - . Coll. Gether i Kbhvn. 5. - , Mad. Eichel i Kbhvn. 200 - . Coll. Riber i Svendborg. 200 - . - Jacobsen i Helsingøer. 50 - . Mad. Sørensen i Flensborg. 50 - . Coll. Mohns i Jtzeboe, 100 - . - Joelsen i Helsingøer. 500 - . - Geiber i Kbhvn. 500. Jfr. B. 4. C. Bie i Kbhvn. 200 - . Coll. Gjørup i Kbhvn. 2000 - . Coll. Gether i Kbhvn. 50. - Giegengack i Mariboe. 100 - . - Hansen i Odense. 5 - . Mad. Cappe i Altona. 5 - . Coll. Riber i Svendborg. 200 - . - Christiani i Kbhvn. 5 - . - Mulvad i Kbhvn. 100 - Jfr. B. J. C. Bie i Kbhvn. 5 - . Assessor Badstuber i Præstøe. 100 - . Coll. Gether i Kbhvn. 5 - . - Klein i Kbhvn. 5 - . - Mohns i Jtzehoe 5. Jfr. B. J C. Bie i Kbhvn. 200 - . Coll. Hauerberg i Kbhvn. 200 - . - Klein i Kbhvn. 49229 . 100 - . - Christiani i Kbhvn. 5 - . - Riber i Svendborg. 62229 . 50 - . Jfr. B. J C. Bie i Kbhvn. (Præmie 1000). Coll. Gether i Kbhvn. Ethvert Lod, paa hvilket et af nedenstaaende udtrukne Bagtal befindes, faaes den laveste Gevinst eller 30 Rbd., for saavidt det ikke findes anført iblandt en af de for Amberne bestemte høiere Gevinster: Alle øvrige Lodsedler, hvis Bagtal i 5te Klasse ikke er udkommet, erholde et Frilod til 1ste Klasse af det 87de Lotterie. Terminen til Udbetalingen af de i det 36de Kongelige Kiøbenhavnske Klasselotteries 5te Klasse faldne Gevinster skal i Aviserne nærmere blive bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Det Kongelige Kiøbenhavnske Klasse=Lottories Jnspectorat, den 18de No. vember 1833. C. v. Heinen.
Berlingske Tidende, 1833-11-23
Litteratur. den Gyldendalske Boghandling, Klareboderne No. 8, I er udkommet: Dansk Dialect-Lexicon, indeholdende Ord, Udtryk og Tallemaader af den danske Almues Tungemaal i Rigets forskiellige Landskaber og Egne, forsaavidt som de ere fremmede for Skriftsproget og almindelige Sprogbrug, med Forklaring og Oplysninger ved C. Molbech. Første Hefte. A. til Efternoon. Planeret og heftet 6 1/2 s.