Corsaren, 1841-07-16
Om Staldmestere og Skolemestere. Første Capitel. Om Stald- og Skolemestere i Almindelighed. Hvad er en Staldmester? – En Mand med en guldbroderet Krave og Kaarde ved Siden samt Sporer og trekantet Hat, hvis Pligt det er at opfostre Heste til Statens Gavn og Nytte. Hvad er en Skolemester? – En Mand i en luvslidt Frakke, uden Sporer og uden Hat, med en Stok istedetfor en Kaarde, hvis Pligt det er at opfostre Mennesker til Fædrelandets Nytte og Forædling. Hvori ligne Stald- og Skolemestere hinanden? Deri, at de begge opfostre. Hvori ere de forskjellige? Deri, at de Første opfostre Heste, de Andre Mennesker. Er en Overstaldmester en vigtig Mand i Staten? – Ja, han har Generallieutenants Rang, Hæder og Værdighed. Hvorfor, Fordi han opfostrer Heste? Nei. - Hvorfor da? – Jeg veed det ikke. Hvorledes ansees en Skolemester? – Som en høist obseur Ting uden nogen Rang, Hæder eller Værdighed. Hvorfor, Fordi han opfostrer Mennesker? Nei. - Hvorfor da? – Jeg veed det ikke. Andet Capitel. Om Skolemestere i Besynderlighed. Naar, ifølge 1ste Kapitel, en Skolemester er en høist obscur Ting, hvorledes bør Staten da behandle en saadan Mand? Staten bør ansee ham som sin ringeste Tjener og som saadan agte, lønne og behandle ham. Hvorfor – Fordi Jdeen om en saadan Person ligger heelt og holdent udenfor Begrebet om en velordnet Stat. Hvad forstaaer Du ved velordnet? – At eie Tag over Hovedet, Klæder paa Kroppen, Sæd paa Ageren og tilstrækkeligt Foder paa Lofterne. Hvad bør altsaa en velordnet Stats Bestræbelser gaae ud paa – At forsyne sig med Staldmestre og gode Hingste, Faar fra Jsland og hollandske Køer. Tredie Capitel. Om Skolemesteres Natur og Væsen. Hvorledes inddeles Skolemestere? – I Skolemestere med Løn, dito uden Løn, og dito, som aldrig kunne komme i Betragtning til nogen Løn. Haren Skolemester kongelig Bestalling? Nei. Have da Staldmestere, Beridere o. desl. kongelig Bestalling? – Ja. Hvorfor har da en Skolemester ingen kongelig Bestalling. - Fordi, som ovenfor viist, en Skolemester slet ikke kan komme i Betragtning ligeoverfor en Staldmester. Hvilken Forskjel er der imellem en ugift Skolemester ved *** Skole og en dito Hingst i den kongelige Stald? At den Første nyder i aarlig Løn 50 Rbd., men den sidste tilstrækkelig Klædning og Tractement. Bør for dets Skyld en saadan Skolemester forblive ugift? - Ja. Hvorfor - Fordi han med 50 Rbd. om Aaret ikke synes at kunne underholde sig og Familie i disse dyre Tider. Hvad Forskjel er der da imellem en Hest i kongelig Stald og en lønles Skolemester? Den, at Sidstnævnte kan sulte ihjel, men Førstnævnte ikke. Fjerde Capitel. Om Forbedring i Skolemesterens Kaar. Skulde muligen nogle Skolemestere kunne formaaes til at staae i Spiltoug og æde Havrehalm? – Ja, visseligen. Hvilke da? - De, der ikke kunne haabe at komme i Betragtning til nogen Løn. Hvorledes mon dette vil bekomme dem? Meget vel. Hvorfor - Fordi Havrehalm unægtelig er bedre end slet ingen Ting, og fordi Staten paa denne Maade med den mindste Opoffrelse kan opfylde, hvad Forordningerne til Fordeel for lønløse Skolelærere bestemme og fastsætte. Femte Capitel. Om en Skolemesters Kjole. Hvor gammel bør en Skolemesters Kjole være? Fem Gange saa gammel som han selv. Hvorfor - Fordi kun hver 5te Skolemester i Embedet kan faae Raad til at anskaffe sig en. Bør den være forsynet med Lommer? - Ja. Hvorfor? – Fordi Skolemesteren stadig maa leve i Haabet om at faae Noget i dem. Bør en Skolemesters Kjole besidde andre Egenskaber? Ja, den bør være uigjenkjendelig. Hvad vil det sige? - Den bør være saaledes beskaffen, at Jngen, der ikke for har seet en saadan, kan sige, om det er en Kjole, et Hestedækken eller en Gulvmaatte. Hvortil kan en velindrettet Skolemester-Kjole tjene? Til Kjole, Sengetæppe, Haandklæde, Pengekasse og Bogskab. Sjette Capitel. Om en Skolemesters Permissioner. Hvorledes bor en Skolemesters Permissioner være beskafne? - Hængende paa Hofterne neden om den tomme Mave, med Huller bagtil, fortil og paa Knæerne. Hvormed holdes de oppe? – Med Stumper Seilgarn. Ere disse Permissioner varme? – De blive det med Tiden. Syvende Capitel. Om en Skolemesters øvrige Klædningsstykker. Skulle vi tale derom? - Nei. Hvorfor ikke? - Fordi, "hvor Intet er, har Keiseren tabt sin Ret." Ottende Capitel. Om Staldmesterens Heste og Skolemesterens Skoledrenge. Hvo opdrages bedst, Først- eller Sidstnævnte? Til Ære for Menneskeheden ville vi foreløbig, uagtet det Foranførte, antage, at Sidstnævnte opdrages bedst. Vist er det idetmindste, at de ikke blive saa farlige til at kafte af som de Førstnævnte.