JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. udstod Rage af Syvende Aargang. No. 11. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 14 November, 1809. Vartou Hospitals Historie indtil dets Opbygning i Farvegaden 1666. at (Fortsat.) Hospitalets Stiftere og Velgjørere. Kong Christian den Første stiftede, efterat den svenske Krig var tilendebragt, i sit 26de Regjeringsaar et Hospital i Kjøbenhavn Aar 1474 for 20 Fattige, og derefter funderede han Academiet, som da kaldtes Studium, hvoraf Studiistrædet har sit Navn. Hans Dronning Dorothea funderede i Kjøbenhavns Hospital en Almisse til 12 Fattiges Underhold, kjøbte dertil Jordegods, som ikke var Kronens, 1495, hvorpaa hun tog hendes Søns, Kong Hans's Stadfæstelse for Arpinger skulde holde Hospitalet skadesløs, og at Hospitalet skulde beholde samme Gods med al Kongelig Rettighed. Bemeldte Konge forhvervede desuden derpaa pavelig Confirmation. Kong Hans gav 1512 et Hospitals Gods i Malmøe, hvilket Tid efter anden er bortsolgt, og Pengene bragt til Hospitalet i Kjøbenhavn; men han bevilgede og andre Standspersoner at maatte give Almisse til Kjøbenhavns Hospital ved Fundatser, hvilket og er skeet, og samme er confirmeret af Christian den Fjerde Aar 1607. J Kong Hans Tid tillagdes Hospitalet to smaa Sygehuse, som vare uden for Kjøbenhavn, nemlig St. Giertruds Huus, hvilket strax blev forflyttet, og St. Jørgens Huus for Spedalske. Disse forrige Kongers Gaver stadfæstede Kong Christian den Anden ved sit Brev, som findes in Originali i Hospitalets Gjemme. Kong Frederik den Første deelte 1630 Graabrødre Klosters Gods i Kjøbenhavn, hvilket Kloster, Munkene forlode, fordi Kongen fremmede den Lutherske Lære, mellem Hospitalet og Universitetet, men han tillod og samme Aar ved sit aabne Brev Hospitalet at holde en Vogn og Folk at reise dermed om i Landet at fordre Almisse til Hospitalet, hvilke Folk kaldtes Terminskarle, som og blev forundt udi Kirkeordinantsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Kong Christian den Tredie har ikke allene før Reformationen 1536 stadfæstet alle de Benaadninger, Friheder og Jndkomster, som af hans Forfædre vare givne, men og efter Reformationen 1539. stiftet to Senge i bemeldte Hospital for den skotske Nation, af det Gods, som de Skotter havde lagt til et Altar i vor Frue Kirke i Kjøbenhavn, kaldet St. Nymanni Altar, saa og tillagt Hospitalets Forstander, som da var en Præst, Uggerløse Sogn at være Anner til Hospitalet, med Vilkaar, at der skulde holdes en Capellan siden Aar 1542. Jkke allene confirmerede han Christian den Førstes Fundats, som stiftede og funderede Helliggeisteshuusher i Staden til et Hospital, men og i samme Tid tillagde det, baade den Jndkomst, som laae tilet Compagniehuus her i Staden, og kaldtes St. Erichs Gilde, saa og en heel Deel Jordegods inden og uden Byen, som tilforn laae til Prælater og Kannikedømme i vor Frue Kirke, foruden Residentserne, som bleve lagte til Universitetet. Desuden lagde han i bemeldte Aar til Hospitalet af Helsingøers Toldbod aarligen to store Læster Salt, 18 Tønder. Kong Frederik den Anden, efter at det blev ham andraget, at Hospitalet ingen Græsgang havde til Sviin og Qvæg, gav han det 1667 fri Græsgang og Olden i Skoven ved Hvidere, og 1570 stadfæstede han Christian den Tredies Confirmation paa Forfædrenes Tillæg og Benaadninger af 1536. J samme Aar gav han Hospitalets Bønder Benaadning for Ægt og Arbeide videre end for de Fattige, samt maaeskiftede med Hospitalet, og i Stedet for Uggerløse Sogn gav dem Gjentofte Sogn, med alle de Vilkaar, som Christian den Tredie havde givet dem Uggerløse, og det eftersom Uggerløse Sogn var for langt borte fra Hospitalet. 1576 gav han befaling til Bønderne i Gjentofte og Søllerød Sogne, at de selv skulde føre Tienden til Kjøbenhavn i Hospitalet, paa det at Hospitalet ikke dermed skulde besværes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Kong Christian den Fjerde har tillagt Kjøbenhavns Hospital et lidet Hospital paa 8 Senge fra Møen, et paa 5 Senge fra Kallundborg, et paa 8 Senge fra Nestved, og et paa 3 Senge fra Ringsted; dog hvert Sted sin Ret forbeholden at indlægge. Han forundte og 3 Senge i Hospitalet aarlig at underholdes af Proviant huset. For St. Jørgens Mark uden for Kjøbenhavn, hvilken laae til Hospitalet, gav han Vederlag 1621, førend han vilde have den til sin Ladegaard, som han da der stiftede. Medens Kongen var i den Keiserlige Krig, gav Prinds Christian Hospitalet Frihed uden Told at indkjøbe hvad til Hospitalet var fornødent, hvilket Kongen, da han hjemkom, bifaldt. Kong Frederik den Tredie forundte 1649. Hospitalet aarligen 80 Læs Brænde af Skoven for Betaling, og desforuden gav dem en Tørvemose ved Søllerød 1650, til at lade skjære Tørv paa til de Fattiges Jldebrand. Dronning Søphie Amaliadfunderede to Senge til Hospitalet, og gav dertil 1663, et Tusinde Rigsdaler. Saaledes har Vartom ved det Kongelige Huses Godhed bestandig tiltaget fra 174, da Hospitalet blev først stiftet af Christian den Første til 20 Fattige, at det fra 1607 blev et Opholdsted for 60 Fattige, foruden 38 andre Personer. Mange private Mænd, have til denne Stiftelse givet Bønder, Kjøbstædhuse, Eiendomme og Capitaler. Peder Oxe, Rigens Hovmester, stif tode 1575 otte Senge, hvortil Gisselfelds Besidder til evig Tid svarer. Christian Friis gav 1621 til Hospitalet to Veirmøller paa Møen, skyldende aarligen 10 Pund Meel (30 Tønder). Trollerne funderede Almisse til een Fattig. Mogens Par gav 1632 paa Tusenes 4 Bøndergaarde, af Værdie 2000 Rdlr. Biskop Resen, og Frue gave 2000 Rdlr. for fire Fattige; hans Eftermand, Biskop Brochman, gav 7000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
for 14 Fattige, Doctor Niels Poulsen gav for tre Fattige 1500 Rdlr.; Doctor Jørgen Fin rens Enke for to Fattige 1000 Rdlr.; Doctor Erickes Enke for een Fattig 600 Rdlr.; Doctor Tomas Finckes Arvinger for tre Fattige 1500 Rdlr.; Borgemester Mickelsen for to Fattige 1000 Rdlr.; det Jslandske Compagnies Forvalter for fire Fattige 2000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Hvad det Jordgads angaaer, hvormed Hospitaler er benificeret, da hidrører samme fra Klostergodserne, som ved Reformationens Jndførelse. bleve af Kongerne henlagte til Universitetet, Hospitalet, Kjøbenhavns Kirker og nogle af deres Præster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
J Aaret 1527 raadførte Niels Stampe, Borgemester i Kjøbenhavn, sig med Paulo Elie, som den Gang var Lector i Carmeliternes Collegio, hvor nu Walkendorphs Collegium er i St. Peders strædet, om den rette Maade at indrette et Hospital. J den Anledning skrev Paulus Eliæ en Afhandling, som blev trykt 1628 in Qvarto. Dens Titel er: "Hvore Krancke musslige, saare Arme og fattige Mennischer schulle tracteris og besørges, En Kort Underviisning af Broder Paulo Hellie. Den blev ei fulgt, men findes afskrevet af Resenii forehavende Manuskript. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Hr. Mægler Holten har kjøbt Godset Krabbesholm paa Roeskildeamt, bekjendt af de tidlig modne Erter, som derfra komme til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
J Fredags solgtes paa Børsen i Kjøbenhavn et Partie Caffebønner, af hvilke de fine bleve betalte med 10 Mk. 8 s. og de ordinaire fra 9 Mk. 9 s. til 9 Mk. 8 s. Pundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Hr. Uldahl, en indfødt Dansk Mand, som med stor Flid har lagt sig efter at forfærdige musicalske Jnstrumenter, især Fortepianos, med forskjellige nye Jndretninger, og som i syv Aar har i Petersborg, Berlin og Wien vidst at bringe sin Konst til en høi Grad af Fuldkommenhed og forskaffet sig den store Componist Haydns Yndest, er nu kommen tilbage til Kjøbenhavn, hvor han agter at nedsætte sig og allerede har forfærdiget et Fortepiano, som de Herrer Capelmester Kuntzen, Concertmester Schall og Organist Weisse have skienket deres fuldkomne Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
J det andet Bind af den værdige Veteran, Etatsraad Callisens interessante Betragtninger over Kjøbenhavn, findes en saare læseværdig Skildring af Fattigvæsenets Tilstand i Kjøbenhavn. Af denne erfares, at Antallet af de Fattige, som siden Aaret 1799 er henlagt under Fattigvæsens-Directionens Bestyrelse, var i Aaret 1806. 2300 Personer. Mere end en 11te Deel af Stadens Beboere nyde følgeligen offentlig Understøttelse, og det uagtet Jøderne med rosværdig Omsorg underholde deres Fattige. De Trængendes Tal er siden Kjøbenhavns Bombardement og Krigen betydeligen blevet forøget. Af en Fortegnelse over Antallet af de i Tugt Raspe- og Forbedringshuset i de sidste 10 Aar, fra 1799 til 1808 indkomne bortdøde Fanger, sees, at i dette Tidsrum ialt ere indkomne 139, og døde 416. Det største Antal – 664 – indkom i Aaret 1808, og det ringeste 399 – i Aaret 1803. J Aaret 1806, da de Jndkomnes Talqvar 622, var de Dødes Tal størst, nemlig 86. J Aaret 1808 derimod, da de Jndkomnes Tal var 664, døde kun 69.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Paa Auctionen i store Kongensgade solgtes i Dag Caffe, 9 Mk. Is. til 8 Mk. 8 s., MoskavaSukker 68 til 64 s., Campesche Træ 41 Rdlr., Tælle 6 Rdlr. Lispd., Smør, 29 Rdlr. 8 s. Fjerdingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Auctioner. D. 21 Nov. Fuldm. Saxild. Løsøre i Vognmagerg. No. 92. D. 23. Procur. Top Løsøre paa Søeqvæsthuset, Proc. Payngh dito paa Hjørnet af Nykongensgade og Frederiksholms Canal. D. 29. Fuldm. Saxild Løsøre i Farveg. D. 30. Proc. Brønlund Løsøre efter afg. Etatsraad Guldbrand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Udenlandske Efterretninger. Keiserinden af Østerrige ventes med det første til Brünn, thi hun kan ikke vel taale Luften i Ungern. Keiser Frang ventes til Wien, saasnart de Franske ganske have rømmet Staden. De vedblive at trække bort, men føre en overordentlig Mængde Artillerie og Munition deels til Strasburg, deels tilbage til Krain.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Oprørerne i Tyrol have nu bedet om, at man skal holde inde med Fiendtlighederne imod dem, da de ville nedlægge deres Vaaben, og afsende Deputerede til Vicekongen af Jtaliens Hofleer. Til Beviis paa at de mene det alvorlig med denne Underkastelse have de rømmet Egnen omkring Jnspruck, aabnet Samfærslen med Scharnitz, og erklæret sig beredte til at frigive saavel Samfærslen med Jtalien over Brennerveien som alle de Krigsfanger, de have i deres Vold; Sandvieth Hofer mødte d. 1 Nov. for Gener. Wrede, overleverede ham sin Kaarde og erklærede sig villig til at forblive hos ham som Gidsel for Tyrolernes oprigtige Underkastelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Breve fra Paris forsikkre, at man inden en Maaneds Forløb vil høre yderst vigtige Efterretninger, der vedkomme hele Europas Fastland. Fra Fontainebleau skrives d. 1 Nav. at Keiserens Reise endnu ikke vil foretages førend om en Maaned. Marseille, d. 24 Octbr. Naar de Handelsforbindelser, der ved smaae Kystfartøier endnu underholdes med Nizza, Genua og andre Havne i Ligurien, samt med Livorno, undtages, er der ellers ingen Nørelse i Handelen. Med Bomolie ere vi rigelig forsynede. Her er heller ikke nogen Mangel paa Kornvare. Efter Bomuld, Brændeviin og Colonialvarer er der for nærværende Tid ingen stærk Søgning. Siden den bedste Sort Soda, der er bekiendt under Navn af Barilla, formedelst, Standsningen i Handelsforbindelserne med Spanien er bleven saa overordentlig dyr, bruger man i vore Sæbesyderier meget hyppig indenlandsk Soda.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Siden Jndførsels-Tolden af fremmed Tobak er bleven saa meget forhøiet, er ogsaa Brugen af de indenlandske Sorter Tobak, der avles i Nedre Rhin, og adskillige andre Departementer, bleven mere almindelig. J nærværende Tidspunkt tilbereder man meget hyppig af Rostner Sixup. Saavel denne, som og Honning, anvendes imidlertid her i Staden for det meste kun til almindelige Conditorsager. – Siden Jndigoen, Cochenillen &c. ere stegne saa overordentlig i Prisen, betjener man sig af andre Farvestoffer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Genua, den 20 October. Vor Handel ligger aldeles. Efter Colonialvarer er der for nærværende Tid ingen Søgning. Saavel af denne Aarsag, som og formedelst de overordentlig høie Priser, hvori bemeldte Artikler staae, vover ingen at gjøre Jndkjøb af samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Antwerpen, den 28 October. Da Englænderne endnu holde Den Walchern besat, kunne Skibe hverken gaae herfra i Søen ei heller hidkomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Farten paa de indenlandske Farvande til Holland og Ostfriesland, der ogsaa ved Englændernes Tog til Schelden en Tid lang var standlet, er nu igjen kommen i Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Hvor meget den Franske Keiser ønsker, at det Tydske Sprog skal blive mere bekjendt i Frankrige, sees deraf, at Monarken har befalet sine Page Lærere og Lærerne ved andre Opdragelsesanstalter, nøie at vaage over, at deres Lærlinge lære det Tydske Sprog til Bunds. – Naar man betænker, til hvilken Høide Culturen i Tydskland, og med denne den Tydske Literatur, som næsten i hvert Fag kan opvise Mesterværker, i de nyere Tider er stegen, saa kan man ikke andet end finde denne Beslutning saare viselig. Man maa her, som ved saamange Leiligheder, beundre den store Napoleon, der, som Fransk Keiser, under et Sprog, som selv en berømt Tydsk Konge - Friedrich den Anden - skjønt født Tydsker, saa høiligen har ringeagtet. Overalt finder man en paafaldende Forskjel mellem Napoleon og Friedrich, naar man seer, hvorledes hiin ærer, belønner og underholder sig med Tydsklands store Mænd (som Wieland, Göthe&c.), og hvorledes denne derimod behandlede sine egne store Lærde med saa megen Ligegyldighed, at han kun trak Franskmænd til sit Hof, og sit Modersmaal med saa stor Ringeagt, at han sjelden eller aldrig skrev andet end Fransk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Den Russiske Keisers Adjutant, Førsten Gorgoli, er i et eget Ærinde for sin Souverain ankommen til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Præfecten i Aachen har i en Skrivelse opfordret Mairerne, inden 24 Timer at opgive alt, hvad der hører til den forrige Commandant i Vissingen, General Monnets Eiendom, som Keiseren har lagt Beslag paa Den i offentlige Blade forhen omtalde strafværdige Forbindelse, hvori adskillige i Schweiz have staaer med Oprørerne i Tyrol, er nu endeligen kommen paa Bane. De fangne Oprørshøvdingers Forhører og Papirer, især Dr. Schneiders, indeholde Beviser derfor. Den Franske Keiser har befalet at oversende Landammannen i Schweiz samme, lade ham betyde, at de give Regjeringen i Schweiz tilstrækkelige Midler i Hænde til at saggive de Paagieldende, at Keiseren venter bestemt og er beføiet til at vente, at disse Personer ville blive heftede og de Skyldige dømte. Regjeringen har allerede ladet anstille den fornødne Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Saltværkerne ved Wieliczka, som i Følge Fredsslutningen mellem Frankrige og Østerrige, skulle være Sachsens og den sidste Magts fælles Eiendom, høre til de største Naturmærkværdigheder i Gallizien. De ligge ved Foden og paa den sydlige Side af de carpathiske Bjerge. De udgjorde fordum en betydelig Deel af de forrige Polske Kongers Taffelgodser, og disse Regenter bortforpagtede dem for det meste, men lode dem stundom ogsaa selv bestyre af dertil ansatte Betjente. De strække sig 3000 Alen i Længden, 1000 i Bredden og 400 Alen i den største Dybde. Dog ophører Saltet ikke udenfor denne Strækning, men gaaer endnu længere, uden at man veed hvor langt, i Dybden og Længden; i Bredden derimod har det sine Grændser. Oven paa staaer Saltet som i Stok værker, d. er i formløse Stokke eller Klumper, paa hvilke intet regelmæssigt er at see; men neden under ligger det igjen i horizontale Lag (Fløtzen). Hine Stokke eller Klumper ere af forskjellig Størrelse. De større ligge kun enkelt og gaae ikke dybere end 150 Alen; de tabe sig ganske og man finder her igjen horizontale Lag. Mod Vesten findes de i en Dybde af 350 Alen. De ere ganske hele, og aldeles ikke, som andre Bjergværker, der findes stokviis, kløvede, men hver Stok udgjør saa at sige kun eet Stykke. Til de under disse Stokværker værende horizontale Lag kjender man intet, da man endnu ikke har naaet Enden og end ikke efter mange Aarhundreders Forløb vil naae den. Man seer heraf, at disse Saltværker ere sande Guldgruber, og at Østerrige, ved at deele Fordelen deraf med Sachsen, mister lige saa meget, som om det havde tabt en heel Provinds. Qviksølvbjergværkerne i Jdria i Krain, som Østerrige ligeledes i sidste Fred har mistet, ydede aarligen en reen Fordeel af 2 Millioner. Qviksølvet findes i saa stor en Mængde, at Gruberne levere næsten altid 1/2 Deel og ofte 2/8 Dele reent Qviksølv. Det sendes tildeels til Ungern, hvor det bruges til at skille ædle Metaller, og det øvrige er længe blevet solgt til Hollænderne, som desaarsag holde disse Gruber i bestandig Drivt, sende Qviksølvet deels raat, deels under forskjellige Tilberedninger omkring i hele Verden. Det meste Qviksølv, der forekommer i Handelen, er fra Krain og Tyrol. Den ringeste Løn, som er bestemt for en Præst i Spanien, er 400 Spanske Ducater, og der gives nu faa Lande, hvor Geistligheden lønnes bedre. Baade den Franske Statsminister Grev Cham paany, og Søministeren ere komne tilbage til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Den Franske Keiser opholder sig endnu bestandig paa Fontainebleau. Landeveiene, som føre derhen, ere bedækkede med Kareter, og Værelserne er der saa dyre, at man betaler en Louisd'or for et maadeligt Natteqvarteer. Alle Rigets Store kjøre her frem og tilbage. Ogsaa Fæstningerne ere nuomstønder underkastede Tidsalderens store og uventede Omvexlinger. Man sløifer dem paa den ene Side med ligesaa stor Omhyggelighed som man paa den anden opfører og forbedrer dem. Stralsund, Wien o. fl. ere et Beviis paa, at Menneskenes evige Stræben gaaer ud paa at bygge og nedrive. Værker, som med Millioners Bekostning og tusinde Menneskehænders Arbeide ere blevne opførte, tilintetgjøres, og nedbrydes. Ogsaa Grätzs Citadelle er nu bestemt til at sprænges, og venter kun paa at de dertil fornødne Miner ere færdige. De Volde, som omgive Staden, skulle jevnes. Med de øvrige Fæstningsværkers Sprængning i Østerrige holdes nu inde indtil den Coureer, der er afsendt til den Franske Keiser, har bragt det Svar, som skal bestemme deres Skjebne. Jkke blot ved Frankriges Krigslykke, men ogsaa ved de mange og betydelige, Fæstningers Sløjfning har Europa ganske forandret sin politiske Stilling, og skulde i Fremtiden en ny Krig udbryde i Tydskland, saa gjør denne Forandring allene en ny Krigsmethode nødvendig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Den prægtige Genoveva Kirke i Paris bestaaer egentlig af to Templer, der ere bygte oven paa hinanden, af hvilke det øverste er indviet til Gudstjeneste, som forestaaes af et Keiserligt Capitel, og det øverste er bestemt til Begravelser for Senatorernes, Ministernes og Stor Dignitariernes Liig. Denne Deel bliver nu paa en for Hensigten værdig Maade forsynet med et Perystil og to Portaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
J Almanach imperial for 1809 angives de Franske Departementers og deres Hovedstæders Størrelse og Folkemængde i Begyndelsen af indeværende Aar. Efter denne Opgivelse har Paris 547,756 Jndbyggere, Marseille 96, 413, Toulouse 50, 171, Bourdeaux 90,992, Nantes 77, 162, Orleans 41,977, Antwerpen 56,318, Lyon 88,919. Paa Parls nær findes i det hele Keiserdømme ikke en eneste Stad, som har 100,000 Jndvaanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Et paafaldende Beviis paa en Philosophs Nøisomhed findes i et Brev fra J. J. Rousseau til en vis Hr. D., hvor han i Anledning af en fuldstændig Udgave af alle hans Skrifter, siger: "Naar Alting lykkes, vil en saadan Udgave indbringe en reen Fordeel af 100,000 Franker, men naar jeg slaaer det Halve af og kun regner 50,000, troer jeg dog med billighed at kunne fordre en Fjerdedeel af denne Sum for min Umage, aldenstund dette Foretagende vil koste mig fire Aar uafbrudt Arbeide, som uden Tvivl fuldkommen vil udtømme mine Kræfter. Mine almindelige Udgifter i de sidste tyve Aar have været det ene i det andet regnet sex Louisd'orer om Aaret. Jeg antager denne lille Sum for at kunne bestemme hvad jeg behøver for at kunne leve i Fred Resten af mine Dage, uden at spise andres Brød: en Beslutning, som har været fast hos mig i lang Tid og som jeg aldrig opgiver. Jeg gjør altsaa Regning paa, at faae for den omtalde Udgave af mine Skrifter en Capital af 12,000 Fr. (den Gang 3000 Rdlr.) og jeg vil hellere, aldeles ikke indlade mig deri, end gjøre det for en mindre Sum, thi det er mine øvrige Dages Rolighed, som jeg vil kjøbe med fire Aars Slaverie."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-14
Følgende Karakteer=Træk af den sidste Hertug af Brunsvigs mærkelige Levnet ville udentvivl interessere Læserne: J Aaret 1805 skrev Hertugen til Minister Pitt: "Hvis Engelland endnu i nogle Aar fortsætter Krigen med Frankerig, saa er det Europæiske Kontinents Frihed for lang Tid forloren, og Brittanien selv vil føle det Skadelige af sin Egensindighed." Da Overcommandoen over de Preussiske Tropper i det 1805 forehavende Feldttog mod de Franske tilbødes Hertugen, sagde han: "Det er sørgeligt, naar man nødes tilat føre Krig til en Tid, da Pennen ved Fredsslutningen udentvivl vil bortgive hvad Sværdet mueligen vandt; det er endnu sørgeligere, at en Tydsk Feldtherre ikke staaer i Spidsen for en Tydsk Nation." Da Hertugen efter hiin ulykkelige 14 October saaret blev bragt til Brunsvig var han i fuld Besiddelse af Bevidsthed og Sielsrolighed, og befalede, igjen at udpakke de Kostbarheder og Konstværker, man alt var ifærd med at bortføre. 4. Dage for Slaget fik han Efterretning om sin ældste Søns Død, som han ved sin Afreise fra Brunsvig havde forladt sund og karsk. Denne Tidende kunde heller ikke rokke hans Mod, hvoraf man seer, at han, uagtet sin høie Alder (7 Aar, besad en sjelden Sielstyrke. Den 10 November 1306 endte han i Ottensen sit daadrige Liv, stedse rolig, stedse sig selv liig. Man veed, at han efter de mange Ulykkens Slag ønskte sig selv Døden, og man saae ham nu rolig forlade en Verden, hvor den ustadige Skjebne engang lod ham spille en saa glimrende Rolle, og omsider ende i mørk Stilhed. - Forfatteren af den Karakteristik, hvoraf dette er taget, dømmer saaledes om Hertugens Feldtherre-Værd. Han var en god og maaskee en af de bedste Taktikere fra Friedrich den Andens Skole, men den nye Strategie blev ham ikke allene fremmed, men endog forhadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-18
Nyeste be Skildrer. Fahenhavn. a N. ank, Tydsk Fa Hads Godses Reg Syvende Aargang. No. 12. an Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 18 November, 1809. Vartou Hospitals Historie indtil dets Opbygning i Farvegaden 1666. (Sluttet.) ald
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-18
Fortegnelse over Hospitalets Senge. J Hospitalet er et vist Antal Senge for gamle Mænd og Qvinder, som have fri Værelse, Gudstjeneste, Jldebrand, Kjøkken, Opvartning, og 3 Mk. i Penge ugentlig, og findes der efterfølgende Senge Stadens Senge, efter Fundatsens. Jndhold af 1607. Dito, kaldet St. Jørgens SengeGisselfelds, eller Peder Oxes, eller de Løckers Senge, efter Fundatsen af 1575 Hr. Niels Trolles Seng, efter Fundatsen, 1668 og 1640 Anm. De tvende Bønder, som dertil ligge, ere, efter Christian den Fjerdes Fundats 1607, lagte til Stadens 50 Senge. Møens Landsenge, efter Fundatsen 1429, 1469, 1618 og 1621 Nestved Senge efter Fundatsen 1631.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-18
Ringsted Senge, efter Fundatsen 1631.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-11-18
Kallundborg Senge, efter Fundatsen 1631. Dronning Sophie Amalies Senge, efter Fundatsen 1663. Reseni Senge, efter Fund. 1633 og 1641. Brochmanns Senge, efter Fund. 1645, 1647. Fiuhrens Senge, efter Fund. 1656. Finchens Senge, efter Fund. 1674 Borgemester Jacob Michelsens Senge, efter Fund. 1641. Doctor Niels Poulsens Senge, efter Fund. Anna Poulsen Resens, Sl. Doctor Erick Zog Hustrue Moders Seng, hvorpaa er ingen Fundats Jslands Compagnies Senge, efter Fund. 1648. Herforuden vare to Senge for den Skotske Nation, efter Fundats 1639, og to Proviant gaardens Senge; men eftersom Jndkomsten dertil er borte, holdes de fire Senge ei mere.