JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Erindringen fra Barndommens lykkelige Dage, da det voxbløde Hjerte stod aabent for hvert Jndtryk af Glæde; da Haabet med alle sine fortryllende Udsigter ligesom et skjønt Landskab laae for vore Øine i det herligste Sollys, Aarstiden, der ligesom er indhyllet i Uskyldighedens Klædebon, og bærer i sit hvide Svøb tusinde Forventninger, Alt dette kan ikke andet end opfylde Sielen, med veemodssøde, ahnelsesfulde Følelser. Nordens Folkeslag have kjendt og feiret denne betydningsfulde Tid af Aaret længe førend Christendommen indførtes hos dem. J Danmark, Norge, Sverrig og Skotland har den gamle Benævnelse Juul vedligeholdt sig lige til vore Dage. Johnson udleder det skotske Tuel af det angelsachsiske Teol. J Nedrebretagne og Cornwallis, hvor der endnu findes Levninger af det celtiske Sprog, kaldes Solen, til hvis Ære Julefesten blev holdt, Hiaul. Paa en gammel Rune stavs Calender har man fundet Julen betegnet ved et Hjul, men da det i et saa grovt Arbeide er vanskeligt at skille Solens Billede fra et Hjul, saa kan det maaskee ligesaa godt have forestillet den første som det sidste. Mueligt ogsaa er selv Benævnelsen Hjul istedet for Sol, der kommer af det latinske Sol, den ældste for dette Himmellegeme. J Oldtiden var Julen Nyaarsfesten, og deraf findes endnu Spor i det Ordsprog: Aaret er aldrig saa lang, at jo Juleaften er trang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Juleaften var Aarets sidste Aften; Festen høitideligholdtes først i Januarii, og de gamle Nordboer og Celter offrede paa den Tid til Sølen, som al Frugtbarheds Kilde, der da, som de antoge, forandrede sin Bane og aabnede et nyt Aar. Det er ikke at undres over, at de raa Naturmennesker tilbade den største Kraft, Ophavet til det Gode, de nøde. Derfor blev Solen ligesaavelsom Jorden en Gienstand for Tilbedelse. Julens Festligholdelse bestod i, at man satte sig omkring en antændt Jld, hvorved man gjorde Offringer og holdt Giestebud. Jgjennem Luerne rakte den ene Gjæst den anden det fulde Bæger, og derfor betegnes ogsaa i nogle Runealmanakker Julen ved en Række opreiste Drikkehorn, hvoraf den sidste nedvendte viser, at Festen var tilende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
J Kjæmpeviserne hedder det: "Maa jeg drikke Juledrik med unge Hr. Palle i Aar!" og "Du gifve os af din Juletønde, du est vor skylde Frende. Det Ordsprog; Du har vist nok smagt Juletønden, naar man i Almuesproget vil sige, at Nogen er temmelig beskjænket, viser, at Drik var noget Almindeligt ved Julegilder. - Strax efter Christendommens Jndførelse blev Erindringen om Christi Fødsel (d. 25 Dec.) og de hedenske Nordboers Midvintersfest (Midvetrarblot) i en vis Henseende sammensmeltede til een Fest. - At den Tid af Aaret har været af astronomisk Vigtighed, for Oldnordboen, sees af Julemærkerne eller de Tegn i de første tolv Dage efter Juul, hvoraf Bønderne ville slutte, hvorledes Veiret skal blive i Aarets tolv Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Indenlandske Efterretninger. Det fortræffelige Kaneføre, vi i denne Tid have, gjøre Kanefærdslen meget levende. J Gaar saaes her adskillige Kanepartier. Et, bestaaende af 19 Kaner, med en Rideknegt foran hver, samledes om Middagen paa Høibroplads, og tog ud til Lundehuset. Om Aftenen Kl. 9 kom Selskabet ved Fakkelskin tilbage til Staden, og opløstes igjen paa Høibroplads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Man anslaaer nu Antallet af Mynterne i det Kongel. Myntcabinet paa Rosenborg til omtrent 20,000. Ved den navnkundige Zoegas Virksomhed blev i Rom en stor Deel anskaffet. 2000 for det meste græske Mynter, kjøbtes af Baron Rocuperi i Neapel, 10,000 Stykker af den romerske Advocat Bondocca. Ved Slagelse i Sjælland bleve for 40 Aar siden opgravne i en Tørvemose 425 romerske Keisermynter, fra Tiber til Marc Aurel, alle af Sølv og vel bevarede. Desuden berigedes Museet med mange Mynter af Thotts og Suhm Samlinger, og 1300 Stykker, som Viceconsul Lundbye havde medbragt fra Tripolis. Meest vandt Museet, da Kongen tilkjøbte sig Grev Schmettons Samling, som indeholdt 1400 græske og 1600 romerske Mynter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Qvarteermand P. Jørgensen foreviser i denne Tid paa Christianshavn, Overgaden over Vandet No. 194 en af ham opfunden Model til et Skib, som med alle Vinde kan styre sig selv, som om det skeede ved menneskelig Hielp, og Opfinderen forsikkrer, at slig en Opfindelse ei har fundet Sted i den bekiendte Verden, hvori han maaskee kan have Ret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Graveren ved den reformeerte tydske Kirke har erklæret det Rygte, som i disse Dage var temmelig almindeligt her i Kjøbenhavn, "at et Barn, ved hans Forseelse, var bleven indelukket og derpaa omkommet i Kirken, for en ondskabsfuld Opdigtelse, og aldeles ugrundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Man har nu Vished om, at Skibscapitain J. F. Krøyer, paa sin Hjemreise fra Holland, i Stormen mellem d. 29 og 30 Oct. f. A., har tilsat Livet. Han var kun 27 Aar gammel, og havde først været gift i 16 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Mariboe, den 29de December. Den hvid Bjørn - Vinteren, ledsaget af Snee og stærk Frost, har nu indfunden sig. Begge Jndsøerne her ved Mariboe ere nu tillagte. Der valfartes fra Engestofte, Søeholt og Bursøe i fuld Maade over den bjelkeløse Jis, – ja - endog med hele store Læs Brænde kjøres der over den. Mariboe Damer og Cavalierer nyde nu ogsaa den frosne Fornøielse Kanckjørselen op og ned af den lollandske Hovedstads Gader. Bliver Vinteren ved, vel det nok, især gaae ud over Harerne. En kan allerede kjøbes for 3 Rbd. - J Løverdags og Søndags indtraf Tøeveir, men nu haves igjen stærk Frost. Man kan endogsaa gaae over Færgestederne ved Guldborg og Sundbye. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Nakskov, d. 27de December. Foranlediget. af den ulykkelige Jldsvaade for Eieren af Vinde bye Mølle ved Nakskov her i Lolland, er af Justitien anlagt Sag, da det formodes at Jlden er paasat. Strænge Undersøgelser ere anstillede, og den forrige Forpagter af Møllen er arresteret. Ønskeligt var det at see denne Sag fuldkommen oplyst, og den Skyldige, overeensstemmende med Loven og Anordningerne, afstraffet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Odense, d. 30 December. Efter at det jadskede Veir havde vedvaret saalænge, indfandt sig rigtig nok med Solhverv, som man maatte formode, Vinteren i rette Tid, og temmelig alvorlig med N. O. Vind; men da Vinden jevnligen hver anden Dag søger om til S. V. saa bringer den strax Tøe for den Dag. Saaledes havdes i Løverdags afvexlende Snee og Regn med Storm fra S. V. Om Aftenen imellem Kl. 7 og 8 saaes i den mørke Aften pludseligen en Lysning, der varede nogle Secunder og derefter med eet en klar Horizont, da Vinden igjen sprang til N. O., og frøes saaledes at vi næste Dags Morges havde 10 Gr. Kulde. Reisende som havde kjørt den Nat, saae ofte Lynild og hørte Torden. Jmorges havdes igjen S. V. og Tøe; men iaften fryser det atter med Norden Vind. Vinteren har nu alt Udseende til at blive streng, og vil snart fylde Belterne med Driviis. (Jversens Av.) - (Ogsaa her i Kjøbenhavn saaes afvigte Løverdag Aften, til samme Tid, et Par lysende Glimt i Luften. J Kirkeaaret 1817, ere i Fyens Stift copulerede 1398 Par. Fødte af Mandkjøn 2518, af Qvindekjøn 2399, hertil Uægte 563, tilsammen 5480. Døde af Mandkjøn 1478, af Qvindekjøn 1476, tilsammen 2963. Altsaa 2527 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte ere 37. Par Tvillinger. Jblandt de Døde ere 208 dødfødte og 1080 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. - Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 375 en Alder fra 70 til 80 Aar, 270 en Alder fra 80 til 90 Aar, 27 en Alder fra 90 til 100 Aar. - Pludselige Dødsfald, 3 Mennesker ere pludselig døde; 4 kundne døde paa Marken; en Mand fundet op kantet fra Søen. - Ved ulykkelige Hændelfer omkomne: 21 Mennesker ere druknede deels paa Søen og deels i Aaer, Vandsteder og Tørvegrave, en Dreng ihielslaaet af en Hest, en Dreng dræbt ved et Vaadeskud; et Barn dræbt ved løbske Heste; 2 Børn omkomne i Gruusgrave, en Mand dræbt af et omstyrtende Træe, en Mand ihiel slaaet af en Møllevinge. - Dræbte: 9 have hængt sig selv; en skudt sig selv og 4 druknet sig selv, af hvilke dog de 2 i Vildelse. - - Odense Kjøbstæd, Kopulerede 60 Par. Fødte af Mandkjøn 106, af Qvindekjøn 96, hertil Uægte 42; tilsammen 244. Døde af Mandkjøn 80, af Qvindekjøn 86, tilsammen 166. Altsaa 78 flere Fødte end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Nyborg, d. 27 Decbr. Gallioten Edvard & Ferdinand fra Lübeck, ført af Kapitain Thiel, bestemt til Havre de Grace med en Ladning Hvede, mistede ved sidste Storm fra Ost og Syd, under Læsøe 3de sine Ankere og Touge. Skibet udstod meget, og nær var Man enig i at kappe Stor Masten, hvilket dog blev modsagt af den ombord værende raske Lods H. Bjørn fra Nyborg; han bragte Skibet lykkelig her i Havn den 21de dennes. Da Ladningen troes at kunde have taget Skade ved de voldsomme Søestyrtninger, bliver den nu oplosset og undersøgt. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Aalborg. Fredagen den 19 Decbr. blev Hr. Candidat og Adjunkt Henrich Seerup ved den holdte Præstevielse ordineret til Capellan pro Persona for Budolphi Sogns Menighed, ved hvilken Høitidelighed Hs. H. Hr. Biskoppen prædikede over Rom. 8, 9, og forestillede, i Anledning deraf: At Christi Aand (der er Sandheds, Helligheds og Fredens Aand) er det sikkreste Kiendetegn paa enhver Christen i Almindelighed, og i Særdeleshed paa den troe christelige Religionslærer. Ordinatus prædikede over Matth. 11, 4, 5 og tog deraf Anledning til at fremstille christelig Taalmodighed, dens sikkre Grundvold, rette Yttring og herlige Frugt. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Viborg. Anden Juledags Middag faaes 2 Bisole eller Veirgaller (efter Bondesprog) paa Himmelen. Det gav os mod Aften Snee, og Taage og den 2den Juledags Nats strængeste Frost i Aar forvandledes til Tøeveir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
(Viborg Samler.)J Ribe Avis af 26 December læses følgende Middel mod Frost. - Saasnart man mærker Frost i Næse, Hænder eller Fødder, og der endnu ei er gaaet Hul derpaa, dyppe man et Stykke Lærred i en Blanding af Askelud og Terpentinolie, omvikle den syge Deel dermed naar man gaaer i Seng, bedække den med et andet Stykke Lærred, og man vil da følgende Morgen finde den lidende Deel ganske læget. Sporer man endnu nogen Smerte, saa anvende man Middelet endnu eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Kjøbenhavns Børs d. 2 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 412, a vista 418. Amsterdam 2 M. 385, a vista 391. London 2 M. 1/4 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 430. - Specier solgtes til 25 Rbmk. 14 s. a 26 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 111 pr. 100; Oblig. (med sidste Halvaars Rente) 99. Norske Rigsbksedler 24 1/2 a 25. Dito Species. - . Svenske Sedler 7 Rbmk. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Blandede Efterretninger. J Biergegnen omkring Verona opholder sig et Folk, der af Nogle antages for at nedstamme fra de Cimbrer, som under Cajus Metellus kom over Alperne til Jtalien, og, overvundne ved Verona af Cajus Marius, saaledes betvungne, reddede sig ved Flugten til Biergegnene i Nabolavet; Andre mene, at det er en Levning af de Almanner, som i det femte Aarhundrede faldt ind i Jtalien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Her boe de endnu, omtrent 5000 i Tallet, og føre et Hyrdeliv. Danmarks Kong Frederik den Fierde havde under sit Ophold i Verona ladet komme nogle af dem, og baade han og hans Følge hørte ikke uden Forundring deres gammelsachsiske Dialect og behagelige Udtale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Hvo kjender strax i de første Linier ei Forfatterens eget veltrufne Contrafei
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Bekjendtgjørelse. Torsdagen d. 8 Jan. 1818 Formiddag Kl. 9 sælges ved offentlig Auction i de af afdøde Professor ved det herværende de skjønne Kunsters Academie, og Medlem af Kunst-Academiet i Paris, samt Hof=Kobberstikker Haas forhen beboede Værelser paa Charlottenborg Slot, en Samling sjeldne Kobberstykker af berømte Mestere, deels løse og deels i Rammer med Glas, endeel gode Malerier, samt en Deel af bemeldte Professor Haas forarbeide de Norske couleurede Prospecter, og andre Tegninger, ligesom og en Deel gode til Kobberstikkunsten henhørende Jnstrumenter og Redskaber, og nogle denne Kunst og andre Videnskaber vedkommende Bøger, titnævnte Afdødes og efterlevende Enkefrues Boe tilhørende, mod Betaling paa Anfordring til undertegnede Jncassator. Catalogi erholdes paa Auctionsstedet og betales med 4 Rbmk. N. V. for Stykket, 18 Dage før Auctionens Begyndelse; og ere Kobberne og Malerierne daglig fra d. 21 d. M. til d. 4 Januarii 1818 fra Kl. 10 til Kl. 4 sammesteds til Eftersyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Kjøbenhavn, d. 6 Decbr. 1817. H. F. Bøgvad, St. Pedersstræde No. 120, 1ste Sal. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
J Følge Kal, allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-03
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Skilderie af Kjøbenhavn. Femtende Aargang. No. 2. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 Januari 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
En uforgribelig Mening om Udgivelsen af Saxos og Snorros Krøniker, og Anvendelsen, af de dertil indkomne Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Skrivelse fra en gammel Kjøbmand i Kjøbenhavn til sin Ven i Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Jndenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søe-Officerer: 2 Admiraler, 2 Vice-Admiraler, 10 Contre-Admiraler, 12 Commandeurer, 7 Commandeur=Capitainer, 21 Capitain-Lieutenanter, 40 PremierLieutenanter, 39 Second=Lieutenanter. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m.v.: 6. Commandeurer, 1 Capitain, 1 Capitain-Lieutenant. - Søe-Cadet-Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officerer, 1 Auditeur, 17 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaaer af: 10 Cadetter med 100 Rbdlr. Gage, 30 Cadetter med 50 Rbdlr. Gage, 5 Cadetter uden Gage, 12 Jndskrevne. - De under Admiralitets og Commissariats=Collegio sorterende civile Kongelige Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetiente, af 16 Contoir-Chefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 23 Fuldmægtige, 21 Copiister. Ved de Kongelige Værfter ere ansatte 22 Mestere og Mestersvende, og 3 Skippere. - Ved SøeEtatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions Chirurger, 2 Reserve-Chirurger, og 4 UnderThirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
J Søe-Etatens Hospital i Nyboder har i afvigte Aar 782 Personer nydt Cuur og Pleie; af disse ere 676 udgaaede som restituerede og 48.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
døde. Fra 21 Decbr. 1816 til 21 Decbr. 1817. er, ifølge en fra Kjøbenhavns Politiekammer udkommen Fortegnelse, i Residents=Staden, æg teviede 775 Par, fødte af Mandkjøn 1674, af Qvindekjøn 1582, tilsammen 3256; døde af Mandkjøn 1854, af Qvindekjøn 1336, tilsammen 2890. Ere altsaa 366 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Afsindighed (Raserie, urolige Tanker) 6, Alderdom 172, Barselseng 54, Betændelsesfeber, (Jnflamation) 38, Beenskade 11, Blodgang 5, Blodstyrtning 10, Brok 5, Brystkrampe (Asthina) 13, Brystsyge (Lungesyge) 500, Bylder 6, Druknede 58, Dræbt sig selv 12, Durkløb 45, Dødfødte 119, Engelsk Syge 3, Falden til Døde 5, Feber (hidsig Feber, Forkiølelse, Flodfeber) 22, Flod (Saltflod, Fnat, Saar) 3, Forraadnelsesfeber 38, Forstoppelse (Obstruction) 6, Galdefeber. 3, Gigt (Værk, tør Værk) 26, Guulsot (Leversyge. 10, Gyldne Aare 1, Halssygdom 5, Hastig død 17, Hoste 33, Hovedpine 2, Jndvortes Svaghed 49, Kighoste 10, Kirtelsvaghed 25, Koldbrand 9, Koldfeber 1, Krampe, 143, Kræft 8, Langvarig Svaghed, 9, Ledevand 1, Mavepine (Kolik) 4, Moersyge 6, Nervefeber 68, Nervesygdom 55, Nyefødte 37, Orm 10, Rosenfeber 14, Skarlagensfeber, 21, Skiørbug 2, Slag (Krampeslag) 395, Slagflod (Apoplexie) 33, Slimfeber 2, Steen 8, Stikflod 's, Sting (Pleuris, Sidesting, Hold) 19, Svindsot (Tæring, tærende Syge) 283, Trud skee 56, Tænder 128, Ulykkelig Hændelse 21, Vattersot 146, Vand i Hovedet 2, Venerisk Sygdom 12, Uangivne Svagheder 80. (Under sidstanførte Antal ere indbefattede 62 af de efter Fattigvæsenets Foranstaltning paa almindelig Hospitals Kirkegaard Jordede, hvis Dødsaarsager ikke ere opgivne.)J afvigte Aar var Antallet af samtlige Lau ges Jnteressentere og Mestere i Kjøbenhavn saaledes: Bagere 63, Barberere 13, Blyetækkere 4, Bogbindere 37, Brændeviinsbrændere 304, Bundt magere 8, Bødkere 62, Dreiere 16, Dugmagere 20, Feldberedere 3, Garvere 35, Gjørtlere 9, Glarmestere 32, Grov- og Kleinsmede 127, Guldsmede 98, Handskemagere 19, Hattemagere 22, Hjulmænd 17, Hørkræmmere 36, Jsenkræmmere 24, Kandestøbere 5, Knapmagere 11, Kobber smede 32, Lygtemagere 28, Malere 66, Muur mestere, Gibsere og Steenhuggere 42, Møllere 27, Naalemagere 12, Nagelsmede 12, Peruque magere 40, Posementmagere 2, Reebslagere 19, Remmefnidere og Sadelmagere 37, Søil Flag og Compasmagere 10, Silke-Ulden- og Lærreds kræmmere 107, Silkevævere, 2, Skippere 936, Skoemagere 458, Skorsteensfeiere 6, Skrædere. 361, Slagtere 86, Snedkere 197, Stolemagere 27, Sverdfegere 4, Tobakspindere, de privilegerede Fabriker iberegnede, 36, Tømmermestere 33, Tøimagere 27, Uhrmagere 26, Urtekræmmere 128, Viinhandlere og Fasbindere 46, Vognmænd 52, Vævere 15. Jalt 3816 Jnteressentere og Mestere. Hos disse vare i Arbeide og Tjeneste 3475 Svende, og 2129 Drenge; desuden aparte Arbeidere og faste Folk 1726, af hvilke 210 brugtes ved de her i Staden i Drift værende 60 Bryggerier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Det ældste Fangehuus i Kjøbenhavn er Blaataarn, hvor Eleonora Ulfeld har siddet arresteret i sexten Aar. Fængslerne deri ere for det meste meget lyse og sunde. J de nyeste Tider har det undergaaet adskillige Forandringer, og nu holdes der Kjøbenhavns Amts Politieret og Birkeret. Bag ved Bygningen ligger endnu en stor sønderbrudt Steen, med Christian den Fjerdes Navnetræk og Aarstallet 1621, som har sat over Jndgangen. Da man for ikke længe siden, ved at gjøre en ny Jndretning, optog en Fyrreplanke, fandtes den endnu saa frisk, som om den kunde været lagt ganske nyligen. Man har, saavidt Anmelderen veed, sjeldent hørt, at nogen Fange nogensinde er undveget fra Blaataarn, hvilket synes at vidne om dets Fængslers hensigtsmæssige Indretning. Det har arvet sit Navn efter et Fangehuus paa det gamle Steileborg Slot, Blaataarn kaldet. Det nuværende Blaataarn synes ikke at være ældre end fra Christian den Fierdes Tid, og i et Brev fra denne Konge, skrevet paa Skanderborg 1633, hedder det: Fiidt Tømmermand skal befales, at han Laden paa Abrehamstrup saaledes flier, at den kan staae, og saafremt han ikke kan sætte Loven og Vissen, at Sligt for Høsten skee skal, da skal det blaa Taarn borge for hannem o. s. v. Til Slutning af Brevet hedder det atter: "saafremt han sig nu derudi intet skikke vil, da skal han Loste paa det blaaTaarn ervarte." Det Fængsel, hvori Eleonora Ulfeld har siddet, vendte ud til Volden, men det er ved Ombygning forandret. Endnu sees her paa Gangen et Jerngitterværk, som kaldes Jalousie, der, som Sagnet fortæller, skal have staaet for den ulykkelige Eleonoras Fængselsvinduer. En Reisende, som kommer til Kjøbenhavn, og finder i denne det protestantiske Danmarks Hovedstad, tre Klostere (Budolphi, Harboes og Petersens, kan ikke andet end studse ved denne Benævnelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
Jmidlertid ere disse Klostere kun milde Stiftelser, der, Gud veed hvorfor, have faaet denne catholske Benævnelse, uagtet de ere oprettede længe efter Reformationen. Budolphi Kloster er oprettet 1725 af en Student, M. N. Budolph, der skiænkede 400 Kroner og et Huus i Prindsensgaden ved Nyboder, til fri Beboelse og Underholdning for 4 Fattige af Borgerstanden. Men da det var af gammel Bindingsværk, solgtes det for 531 Rdlr., og et grundmuret Huus i Pustervig kjøbtes i dets Sted, men som brændte 1728, nogle Dage efter at Fundatsen var oprettet. Derpaa opførtes det nuværende Budolphi Kloster i St. Pedersstræde. - Det Harboiske Frue Kloster, i Stormgaden, er stiftet af Geheimeraadinde Christiane Harboe, fød Baronesse Fuiren, som skjænkede samme sin Gaard i Stormgaden, 1735, og tillige alle sine anseelige Midler, og sit Baronie, Støfringgaard i Jylland, til lige Deeling imellem dette Frue=Kloster og Jomfruklestret Støf ringgaard i Jylland. Det Harboiske Fruekloster, blev indrettet, og med Tilbygning udvidet, 1741. J Stiftelsen boer nu en Priorinde og 12 Enkefruer. Bygningen har tre Etager, og i hver ere 4 Værelser til to Fruer, og det femte til deres Pige. Lemmerne nyde, foruden fri Bolig, en aarlig Pension, der oprindeligen var bestemt til 260 Rdlr., og hver Enkefrue 160 Rd. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
- Det Petersenske Jomfrukloster stiftedes 1765 af Klædekræmmer Albert Petersen, der skjænkede dertil 90,000 Rd. Efter Fundatsen skulle 20 Jomfruer, som ere Kjøbmænds og Præstedøttre, og over 35 Aar gamle, nyde fri Bolig og 150 til 200 Rd. i aarlig Underhold. J Stadens almindelige Brand, 1795, afbrændte Bygningen, men den blev derpaa smagfuldt opbygget igjen. Denne Stiftelse er et Minde om hvad Silke= og Klædehandelen havde at betyde for 60 Aar siden. Man gjør saa meget Væsen af at Holberg efterlod omtrent 100,000 Rd. At man ikke behøvede at være en Holberg, for allerede den Gang at kunne efterlade sig en saadan Formue, det beviser Albert Petersens Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
J Hr. Jversens Avis af 2 Jan. læses følgende: "Nogle statistiske Notitser om Odense ved Aarets 1817 Udgang. - Odense Kjøbstæd har en Folkemængde af mellem 7 a 8 tusinde Mennesker. - Familiernes Antal er omtrent to tusinde. - Gaarde og Huse større og mindre mellem sytten og atten Hundrede. Disses Brandforsikkrings sum vil, naar den nu befalede Omtaksation er sluttet, som den er paa en liden Deel af et Qvarteer nær, udgjøre omtrent tre Millioner i Rigsbankdaler Navneværdie. - Totalbeløbet af Behæftelserne paa de under Odense Byes Grundtaxt liggende Stæder og Bygninger med Jorde, som ere tinglyste inden Retten, er, naar de i dansk Courant stipulerede og ei omskrevne Summer om skreves efter Gjældens Ælde, ialt 3200 Rd. Sl. H. Courant, 400 Mk. Hamborg Courant, 7502 Rbd. rede Sølv, 613,379 Rbd. S. V., 485,311 Rbd. N. V. Herunder er dog ikke indbegreben Behæftelsen til Rigsbanken. Af disse Summer ere i Aaret 1817 tinglæste 400 Mk. Hamborg, Courant, 1600 Rbd. S. M., 27,440 S. V. og 192,021 N. V. - Af faste Eiendomme under Byens Jurisdiktion er ved offentlig Auction i Aaret 1817 solgt for 38,870 Rbd. N. V.; af Løsøre paa samme Maade 118,947 Rbd. 4 Mk. 5 1/2 s. N. V. - J Næringsveie gives her, saavidt mig er bekjendt, 11 Prokuratorer, 9 Hvedebrøds bagere, 47 Brændeviinsbrændere, 14 Tømmer- og Muurmestere, 29 Snedkere, 8 Dreiere, 22 Smede, 6 Hattemagere, 88 Skoemagere, 41 Skrædere og 19 Handskemagere, Handlende større og mindre 1000. - Ved denne Byes Forligelsescommission har i Aar været behandlet 569 Sager, hvoraf dog de 466 have været Gieldsager, hvoraf 220 ere forligte, de andre deels henviste til Rettergang, dels hævede eller udsatte. Af de øvrige Sager have de 46 været injurie Sager, 8 Ægteskabsfager til Skilsmisse, 17 Klager i Anledning af Kontrakters Misligholdelse, hvoraf de 2 forligtes. De øvrige Sager vare tildeels ubetydelige Klager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-01-06
- Af ordinære Retssager ere paa Byetinget 46 behandlede, hvoraf de 31 ere paadømte, 7 hævede og Resten endnu staae afgjorte. - Paa Politiekammeret have i dette Aar 85 Sager været behandlede, hvoraf de 22 reiste sig af Klager over Næringsindgreb, 14 Uenighed med Tienestetiende. 16 militære Forseelser. Resten Uordener deels paa Gaden, deels i Vertshuse. - Odense, 31te December 1817. - G. L. Baden, Byeskriver.