JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Handelsefterretninger. Hamborg d. 27. Sept. Med Hvede er det som Følge af forøget Tilførsel noget stillere og Prisen er sunken 24 s. pr. Td. Rug holder Priis, Byg og Havre uden Handel, Med Raps er det uforandret. Hvede pr. Td. 3 Rd. 32 s. a 4 Rd. 37 s.; Rug 2 Rd. 38 s. a 3 Rd. 38 s.; Byg 1 Rd. 44 s. a 2 Rd. 22 s.; Havre 1 Rd. 44 s. a 2 Rd. 28 ls. Smør. F. holsteensk Sommer 4143 Rd., holst. Mid det 3910 Rd., holst. Bønder 3637 Rd., angler og slesvigsk 3539 Rd., haderslever og flensborger 30–31 Rd., randersk 3233 Rd., ord. jydsk 226 Rd. pr. Td. af 224.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Ribe. Døbte. J Domkirken d. 2. Octbr. Gid. P.J. Møllers Søn, Jørgen Peder Pedersen af Østervedsted, Fadd. Gind. N. Christians Hust. Ane af Brorup Sogn, Pigen K. Nielsdt, af Tvile, Pigerne A. Hansdt. og M. Bennedsdt. af Østervedsted, Gid. J. Jørgensen af Thiislund, Ungkarlene J. C. Busk og M. Clausen af Østervedsted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Copulerede. J Domkirken d. 30. Septbr.: Enkemand Fragtfoermand Jens Hansen Cargoe og Jfr. Karelie Georgine Augusta Otzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Bekjendtgjørelser. Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe: Lovgivningen om Borger- og Almueskolevæsenet i Danmark, af Asp. - Straus's Fremstilling af den christelige Troeslære, overs, af Brøchner. 6. H. - Ardent Trougthon, af Howard, udg. af F. Bræmmer. 7. H. - Jesu Levnet, af Dr. Straus, oversat af F. Schaldemose. 4. H. - Beckers Verdenshistorie, oversat af Riise. 6. B. 1. og 2. H. - Danmark Atlas, med Staalstik, af Gray, og Vignetter af Prof. Heiberg. H. H. - Karmarsch Technologie. 1–2. H., med Kobber tavler. – Repertorium for Almueskolelærere, udgivet af Fr. Frolund. 3. Aargang. - Nordisk Penning Magazin. 3. Qvartal. Endvidere forefindes en betydelig Deel Bøger i den nyeste tydske Literatur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
En Vindovn ønskes tilleie, Adressekontoiret anviser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Hos Andreas Michelsen i Ribe er en meget smuk, mørkrød Boll af god Race, 3/4 Aar gammel, at faae tilkjøbs.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Udsalg. Paa 2den Sal i min Bopæl, Østergade Nr. 36, udsælger pr. Contant, og til betydelig nedsatte Priser, fra Mandagen den 10de October dennes at regne, en stor Deel Manufactur-Varer. Dette Udsalg vil blive det største jeg nogensinde har havt, idet jeg, foruden at bortsælge mine ældre og mindre courante Varer, endnu dertil føier flere Artikler, jeg, paa min sidste Reise i Udlandet, har kjøbt langt under sand Værdi.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Mandagen den 10, til Torsdagen den 13. October incl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Et meget stort Parti Silketøier, saasom: brede couleurte, glatte og faconnerede, især passende til de meget moderne Halvkaaber, som Foder til disse anbefales en betydelig Deel tærnede Gros de Naples og Marcelliner, der sælges næsten ligesaa billigt, som Florence. Et stort Antal Stykker elle gante brocherede, passende til Selskabs= og Galla Kjoler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
En heel Deel andre, af de sædvanlige Silketøier, hvoriblandt nogle plettede. Flere Stykker Tyll, Flor, Krep, Gage, glatte og brocherede. Endeel forskjellige Tøier til Turbaner og Besætninger, hvoriblandt nogle meget elegante med Guld og Sølv. Forskjellige Musseliner og Jaconetter, hvide og couleurte, glatte og broderede. Flere forskjellige lette Garneringer af Tyll, Blomster, Perler &c. Nogle udmærket smukke Strudskjedre. Flere Stykker ægte og uægte Blonder og Blondestrimler. Et meget stort Udvalg af Shawler i alle gangbare Størrelser og Farver, fra de eleganteste til de simpleste. Endeel udmærkede Silke= og Fløiels-Mantiller, samt mange flere elegante Ting.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Fredag den 14 og Løverdag den 15. October incl.:Et meget betydeligt Parti Baand i alle gangbare Farver. Flere Stykker smalle Silketøier, Halvsilketøier, Bareger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Flere Stykker couleurte Kammerduger og andre lignende Tøier, meest passende til Hatte og Modepynt. Flere Stykker Shawlsborter. Desuden flere Smaating, som Handsker, Tørklæder &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Mandag den 17, til Torsdag den 20. October incl.:Et meget betydeligt Qvantum Kjoler og Kaabetøi, saasom: smukke uldne Musseliner, Krev Rachel og Parisienne, glatte og figurerede Orleans og Thibet, Alpacos, Taglionienne. Et stort Parti fransk Thibet. Flere Stykker bred Conting i forskjellige Farver, passende saavel til Foder, som til Kaaber.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
En meget betydelig Deel brede og smalle Sirtser i den yndede ramagerede og Shawls Smag. Endeel Sørgesirtser i en udmærket Qvalitet. Nogle Stykker extra fiint Halv klæde, couleurte Jaconetter og Musseliner. Flere Meubel tøier, som: Damast, Moreens, Meubelsirtser, Gardinmusseliner &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Fredag den 21 og Løverdag den 22. October Alle Artikler imellem hinanden, undtagen de tiloversblevne Baand, som først sælges: Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Mandag den 24. October og følgende Dage, i Forening med Resterne af det Hele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Det er lykkedes mig i dette Efteraar at indkjøbe og i flere Fabrikker at bestille en heel Deel moderne Silke= og Ulden Tøier, og flere til mit Fag henhørende Artikler, der i Smag saa total afviger fra hvad man før har seet, uden derfor at blive dyrere, at jeg er overbeviist om, det Altsammen vil vinde almindeligt bifald; hvorfor jeg er saa fri, herved ligeledes at anbefale disse nye Ting, der endnu ikke alle ere arriverede, til Dem, der ikke ville føle sig tilfredsstillede med de ældre Varer, jeg til nedsatte Priser udsælger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Kjøbenhavn, den 30te September 1842. Hans Holm, Silke= og Klædehandler, Østergade Nr. 36.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Bekjendtgjørelse angaaende Høiskolen. En Generalforsamling for at tage nærmere Bestemmelser angaaende Skolen, afholdes i Brøns Kro Mandagen d. 17de October Kl. 1 Eftermiddag. De Aktionærer, som ikke selv møde, maa enten give Andre Fuldmagt til at stemme i deres Sted, eller ogsaa bifalde, hvad Forsamlingen beslutter. Medolden d. 26de Sept. 1842. Hagen, f. T. Formand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Løverdagen den 15de Octbr. Formiddag Kl. 9 bliver paa Ribe Raadstue foretaget Valg af en Borgerrepræsentant, istedetfor Toldinspecteur Bøgh, der har opsagt sit Borgerskab og desaarsag er afgaaet som Borgerrepræsentant. Ligeledes bliver samme Dag foretaget Valg af en Ligningsmand istedetfor Guldsmed Bützon, der paa Grund af sin Alder har gjort Fordring paa at fritages for denne Bestilling; hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Valglisterne over de valgberettigede og valgbare Borgere ere henlagte til Eftersyn paa Raadstuen i 14ten Dage fra Dato. Ribe den 29de Septbr. 1842. Valgbestyrelsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Onsdagen den 12. Octbr. næstk., om Eftermiddagen Kl. 2, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt Auction over circa 200 Tdr. gode Kartoffler. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Ribe den 28 Septbr. 1842. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Efter Bestemmelse paa Skiftet efter Gaardmand A. N. Rathenborg i Trollerup hans afdøde Kone bliver den Boet tilhørende Gaard i Trollerup Bye, Nørup Sogn, hvis Jorder skylde af Hartkorn 3 Tdr. 1 Skp. 1 1/2 Alb. Ager og Eng, stillet til absolut Bortsalg ved een Auction, som afholdes paa Gaarden Løverdagen den 29de October førstkommende Formiddag Kl. 10. Gaarden hvis Bygninger ere fortrinlig gode og bestaae af 4 Huuslængder, kan tiltrædes saasnart det tilstædeværende Løsøre er forauctioneret og følger med samme den indhøstede Sæd. Til Gaarden kan holdes 6 Heste og 14 Køer foruden Ungqvæg. Paa Gaardens Mark findes Mærgel i Overflødighed ligesom og haves mere end tilstrækkelig Tørveskiær og til Gaarden hører ligeledes en god Eng. Endelig bemærkes, at Gaarden ligger ved Landeveien fra Horsens til Ribe og egner sig til Gjæstgiveri. Herredscontoiret i Veile den 30te September 1842. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-05
Hos dHrr. Boghandlere Andersen og Termansen faaes: Det kolde Vands Kraft . . . 4 2, Regler for Sundhedens Vedligeholdelse. Raad mod Børnesygdomme . . 4 – Halvtredsinstyve gyldne Regler, for unge Hustruer . . . . .
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Nibe Stifts Avis og Avertissements=Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. af 1s. Fredagen den 7 October.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Fra Washington har man en vigtig Efterretning, der giver Traktaterne af 1831, 33 og 4 det sidste Stød. Det amerikanske Kabinet har næmlig meddeelt den franske Gesandt en Beretning om de forenede Staters Stilling efter de med Lord Ashburton forhandlede Traktater. Regjeringen i Washing, ton har erklæret, at det er den umuligt at tilstaae en fremmed Nation nogen Deel i Herredømmet over amerikanske Skibe. Unionen er beredt til strengt at overholde de mod Negerhandelen udstedte Love, men den holder formeget paa Flagets Uafhængighed til at den skulde tillade nogen fremmed Autoritet at sætte en Fod paa dens Skibe. - Hertugerne af Jon ville og Anmale ventedes d. 10 til Brest, hvor de ville gaae ombord paa Fregatten "Belle Poule" og begive sig til Lissabon. Herfra vilde Hertugen af Anmale gaae med et Dampskib til Algier, medens Jonville fortsætter Reisen til Brasilien. - Fra Algier lyde Efterretningerne atter ugunstige. Den store Flittas Stamme har atter reist sig og Leiren ved Setif-Ler bleven angreben af flere Stammer, hvorved Garnisonen led et Tab af 6 Døde og 54 Saarede, iblandt Førstnævnte 1 Officeer og blandt de sidste 4. Marschal Soult skal have ifinde at kalde Buge and tilbage fra Algier, hvilket har vakt megen Misfornøielse i Kabinettet, hvor flere indflydelsesrige Medlemmer tage ham i Beskyttelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
England. J Liverpool udbrød atter den 20 Sept. Jld i Nærheden af Brandstedet, i Marinemagazinet som tillige med sit Jndhold, et Bødkerværksted og nogle Steder bleve lagte i Aske. En vis Doran er anklaget som Stifter af Branden. Den første Jldebrand fortærede ikke mindre end 20 Varelager og Magaziner, hvorved ødelagdes Vare for mere end Mill. P. St. Af Bomuld brændte alene for 337,266 Pd. St. Antallet af Døde og Saarede kan endnu ikke bestemmes, man antager at henved 20 Personer ere begravne under Ruinerne og 20 ere bragte paa Hospitalet, af hvilke de Halve menes ikke at kunne leve. Aarsagen til Jlden er endnu ei oplyst, men det hedder, at en Guist fra en Nabovaaning faldt ned i et Oliemagazin hvorfra Branden opstod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Rusland. Angaaende Branden i Kasan meddeler et Berliner Blad en Privatefterretning af 9. Sept. hvori det hedder, at man i Kasan i de sidste 14 Dage har levet i en bestandig Frygt for Brandulykker. Allerede mellem 26 og 27. Aug. udbrød Jld i Vognbyggernes Boder, af hvilke en heel Række med Bag bygninger, et Gymnasium og 10 skjønne Vaaningshuse snart laae i Aske. Næppe havde Stadens Jndvaanere forvundet denne Skræk, før der d. 3. Sept. udbrød Jld i en anden Deel af Staden, hvor dog kun tvende Vaaningshuse gik op i Luer. Disse tvende Ulykker vare imidlertid kun Forløbere for en frygteligere, der ramte den ulykkelige Stad de 5. Sept., paa hvilken Dag Jlden brød ud i en ny smuk Gjæstgiver gaards Baghuus, hvorfra den heftige Storm snart udbredte den videre, saaat den 6. om Morgenen, laae næsten den halve Deel af Staden, 1309 Huse, Kirker og 1 Kloster, i Ruiner og Aske. Men hermed var Ulykken endnu ikke forbi. D. 6. om Middagen udbrød ganske uventet Jld i den gamle Tatarstad og fortærede 8 Huse, og næppe var man her bleven Herre over Jlden for den brød løs i den ny tatariske Forstad. Den 7. gik ei heller over uden ny Jldsvaade, der dog var af ringere Betydenhed; men d. 8 om Formiddagen fortærede Jlden atter 4 Vaaningshuse med Sidebygninger midt i den hidtil forskaanede Deel af Staden. Endelig d. 10 om Middagen blev man atter ængstet af Brandlarmen: 7 Huse nedbrændte og man frygtede meget for Universitetet. Man betvivler ikke længere, at disse gjentagne Jldsvaader ere paa satte. Skaden anslaaes til 15 Mill. Rubler, hvoraf kun 860,000 ere dækkede ved Assurance. Uagtet Pengetabet vel er mindre er Ulykken dog her langt større end i Hamborg. Kasan kan ikke saa hurtigt komme til Kræfter igjen og Hjælp kan kun ventes fra Regjeringen. Jngen sender de ulykkelige Tusinder af Brandlidte Klæder og Levnetsmidler, thi i 50 Miles Omkreds findes kun jammerlige Reder, der næppe kunne beskytte deres Beboere modden strenge Kulde, der allerede har begyndt at indfinde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Tyrkiet. "Moniteuren" indeholder den nye Storvisirs Rauw Paschas og den nye Konseilspræsidents Halil Paschas Udnævnelser, og Mehemed Alt erholdt til samme Tid sin Udnævnelse til ÆresStorviser; af denne sidste Udnævnelse slutter man, at Chosrew Pascha har tabt en stor Deel af sin Jndflydelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Jndenlandske Efterretninger. Fra Kbhvn, skrives under 2 ds. "Da Veiret igaar var gunstigt have D. M. Kongen og Dronninger tilbagelagt hele Reisen hertil paa Dampskibet, Æger" og ankom imorges Kl. 9 i bedste Velgaaende her paa Rheden. Da Deres Majestæter stege iland, modtagne af de her sig opholdende Medlemmer af den kongelige Familie, bleve de hilsede med Jubelraab af den talrige Menneskemasse, der allerede fra den tid lige Morgen havde indfundet sig paa Toldboden og den tilgrændsende Langelinie. – J Eftermiddag Kl. 3 finder Fanenddelingen og den store militaire Parade Sted ved Christiansborg Slot, hvor der derpaa holdes stort Taffel. - Paa Tirsdag agte Deres Majestæter at begive sig til Sommerresidentsen, Sorgenfri Slot." (B. T.) Om Eftermiddagen Kl. 3 fandt den store Militair Høitidelighed Sted, ved hvilken H. M. Kongen uddeelte de nye Faner til vedkommende Deputationer, paa en Ballustrade i Christiansborgs indre Slotsgaard. Saavel ved Modtagelsen af den gamle, som ved Overleveringen af den nye Fane, rettede H. M. nogle Ord til Deputationerne, og efterat alle disse havde samlet sig omkring Ballustraden, talede Kongen saaledes til dem: "Med Tillid og Glæde har jeg tildeelt Gardehuusar-Esquadronerne og de herværende Jnfanteri-Batailloner de nye Faner, som bære de forskjellige Afdelingers Kiendemærker, men Fanen er den samme. Det er Dannebrog, under hvilken de Danske saa ofte have vundet Ære og Hæder, et Sindbillede paa Troskab mod Gud og Kongen! Det være den ogsaa for Eder; - den føre Eder til Seier, Aldrig fravriste Fjendehaand Eder den Gud signe Eder og Eders Daad under disse Faner." Efter et enthusiastisk: "Kongen leve!" udbragte H.M. et Hurra for den danske Armee. Derpaa fandt stor Parade Sted for H. M. paa Slotspladsen, hvorefter der var stort Taffel paa Slottet. – D. 3. ds. vilde H. M. holde Revne og derefter Manoeuvre paa Nørrefælled over samtlige Tropper i Kbhavn. (O. Th. A.)Der skal denne Gang ikke have meldt sig til Ex art. fleer end 132 Examinander, hvilket er et ringe Antal imod de foregaaende Aaringer. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
En Aften i forrige Uge blev en til det i Kbhavn værende russiske Transportskib hørende Underofficeer arresteret og bragt ind i Vagten, fordi han, formodentlig i beruset Tilstand, havde lagt Haand paa en Mand, som ikke vilde gaae af Veien for ham. (S. Bl.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Man taler i Kbhavn om, at "Collegialtidenden, maaskee allerede i dette Qvartal vil komme til at udgaae 3 Gange om Ugen. Hensigten hermed skal være at danne et Organ, hvorigjennem Regjeringens Anskuelser kunne udtale sig, ligesom den strax vil meddele alle officielle Nyheder. (S. Bl.) Om de sidste Artikler, overskrevne Øieblikkets Vigtighed, hvorfor Fædrelandet er lagt under Beslag, hedder det i dets forrige OnsdagssummerJ disse Artikler have vi søgt at vise, at Folket har standset det ved Christian den Ottendes Thronbestigelse begyndte politiske Liv, at den roeskildske Stænderforsamling har sveget Folkets Haab, at der fra den skulde udgaae et Kraftens Aandepust over Landet; at Folket derfor er overladt til sig selv; at Fol ret derfor, hvis ei det politiske Liv skal uddøe, hvis man ei vil indskrænke sig til at imødesee en ydre Omstændighed, der kan gjøre dens Gjenoplivelse mulig, maa rive sig ud af den Uvirksomheds og Ligegyldig heds Tilstand, hvori det nu befinder sig. Endvidere have vi gjort opmærksom paa, at det vilde være høist betænkeligt at afvente en ydre Omstændighed tilGjenoplivelsen af det politiske Liv fordi denne udvortes Omstændighed ikke med Sikkerhed kan ventes at ville blive saa glædelig, som vor nuværende Konges Thronbestigelse, og det navnligen af den Grund, at Danmarks Fremtid ligger mørk og truende, og at der i de forskjellige Anskuelser om Arvefølgen i Hertugdømmerne ligger giærende Elementer, der let kunne indeholde Spiren til Borgerkrige og Rigets Opløsning."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Fædrelandet har tidligere yttret Tvivl om, hvorledes Digterens Udtryk "Storværk var blevet opfattet af de Stænderdeputerede ved Festmaaltidet i Roeskilde den 18de f. M.; som et Beviis paa, at det i det mindste af Præsidenten ikke er blevet forstaaet paa Preussisk, meddeler samme Blad følgende Tale, han ved denne Leilighed holdt: "Den Erkjendelse er levende i Nationen, hvor stor en Lykke det er for en Stat, naar Jntelligensen er der, hvor Magten er, – hvor stor en Lykke for Danmark, at denne Forening, som saa ofte savnes paa de lavere Trin i Samfundet, saa sjeldent findes paa det høieste, hos os er given paa Thronen. Thi kun Sielen, som staaer aaben for det Store og det Høie, finder Kald og Kraft i sig til stor og høihjertet Virken; og naar en Stat bærer stærke og frodige Spirer i sit Skjød, der udvikle sig efter den store NaturnødvendighedsLov, paa samme Tid som den gaaer en Fremtid imøde, hvor Gaaderne ere flere, ere dunklere og hemmelighedsfuldere, end det i Almindelighed er Tilfældet: da trænger Staten dertil, at, hvor de enkelte styrende Kræfter samle sig i eet Punkt, der er Klarhed, Frihed, og Høihed i Sielen, fordi den trænger – at jeg skal bruge Digterens Ord – til kongeligt Storværk; "Tiden er kostbar, og Timerne ile. J Stændernes Forsamling, som har sin særegne Andeel i det Kald at arbeide for Fædrelandets Nutid, med Blikket heftet paa dets Fremtid, er det ofte, med den fulde Overbeviisnings Varme, blevet udtalt, hvor stort, hvor rigt et Haab der er knyttet til vor ophøiede Konges Personlighed. Disse Ord ere gaaede over i hver dansk Mands Bevidsthed, og jeg behøver kunat minde herom, for at vække fuld Gjenklang, naar jeg udbringer det Ønske: at Gud ville velsigne vor Konge, skienke ham et daadrigt, lykkeligt Liv, til gior værdig Jhukommelse af Samtid og Eftertid. Længe leve Hs. Majestæt, Kong Christian den Ottende!
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Under Overskrift "Orla Lehmanns Lehombre" har "Corsaren" leveret følgende Oversigt af den Lehmann ske Virksomhed og dennes Resultater: "D. 4. Decb. 1839 spurgte Lehmann i Spar og Spørgespillet var saa godt, at over 200 Studenter anerkjendte det; men da det befandtes, at der var galt i Kortene, maatte Spillet gaae om, og den egentlige Profit gik da over til en Modspiller. Nogen Tid efter havde L. paa Falster den brillanteste Solo Couleur, der, eftersom næsten alle Hjerterne vare inde, i Øieblikket syntes utabelig, men som ganske uformodentlig blev tagen af en vis Klør, hvilken man troede var gaaet ud - hvoraf da følgen blev en høi Codille og betydeligt fra i Krøllen. Lykken skulde nu atter fristes ved det store Lombrebord i Roeskilde, hvor Jndtægten er bestemt til trængende Huusmandskoner og skabede Faar, men Omsætningen er meget daarlig og paa nogle ubetydelige Spil og Beter nær, synes de Spillende bedst at see deres Fordeel ved at passe. For Tiden arbeider Lehmann sig igjennem en mager pelit nolo (Spadille lagt), som ifølge Manges Mening vil gaae igjennem. Modspillerne søge imidlertid at overbevise ham om, at han efter dette Spils mulige Tab bør søge sin Lykke ved at tournere."Man har beregnet – og det er just ikke nogen indviklet Beregning -, at dersom det Spørgsmaal, det vigtige Spørgsmaal, som saa ofte gjøres aldeles tankeløst i vore Selskaber: "Hvorledes befinder De Dem,", ikke blev gjort i et Aar, saa vilde der, Jorden rundt, spares 270,833,333 Arbeidsdage a 8 Arbeidstimer. Ligeledes har man beregnet, at der ved at gabe (hver enkelt Gaben anslaaet til 2 Secunder) spildes 3,611, 111 Arbeidsdage. Vurderer man nu 8 Timers Arbeid til 2 Mk., saa lader sig lettele gen udfinde, hvilke Summer hiint Convenients spørgsmaal og den selskabelige Gaben kosted Menneskernes Børn aarligen. J den Anledning falder det den Frisindede ind, at en taalmodig Regnemester, omtrent paa samme Maade, efter Stændertidenden, kunde udregne, hvormange Arbeidstimer, den roeskildske Stænderforsamling har spildt med at gjøre Undskyldninger for den korte eller knapt tilmaalte Tid." Det er ikke usandsynligt, at havde man ladet det være nok med, eengang for alle at gjøre denne, vistnok velbegrundede, bemærkning, havde man ogsaa faaet Tid til at foretage Pressesagen. Skulde, imod Forventning, dette ikke slaae til, kunde man maaskee regne nogen af den Tid med, som er gaaet tabt til at sige hinanden Douceurer og compliments de boeus" (Hp. A.)De, der tidligere i Odense havde hørt Hr. Keller mann, vare d. 3 ds. om Aftenen ved Concerten Alle enige i, at den geniale Kunstner paa sine Reiser havde uddannet og udviklet sig til en endnu langt større Høide. Ethvert af hans Nummere lønnedes med stort bifald, især hans sidste Bravourvariationer over Beethowens Længselsvalts. Deres Kal Høiheder saavelsom den høie Meklenborgske Familie bivaanede Concerten. (S. B.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Den holsteenske Stænderforsamling har erklæret sig enig i den nedsatte Comitees fraraadende Betænkning og med 40 Stemmer mod 2 antaget Advocat Kirchhofs Amendement, ifølge hvilket Forsamlingen, efter hvad der hidtil er forelagt samme, ikke seer sig istand til at ansee Jndførelsen af stænderske Comiteer som anbefalelig." (O. Th. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
J Jtzehoer Wochenbl. berettes, at en anseet Landmand i Tønning Sogn har bestilt fra England et Dampskib, hvis Bestemmelse er at transportere Stude direkte til England; Skibet skal kunne rumme 150 Høveder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Den 28. Septbr. om Aftenen henimod Kl. 8 blev Flensborg den uventede Glæde til Deel, men desværre kun paa en kort Tid, at turde hilse paa vor elskede Landsfader. Allerhøistsamme kom fra Noer for herigjennem at begive sig til Angustenborg. Hele Flensborg geraadede i den glædeligste Bevægelse; Embedsmændene modtoge Hs. Majestæt ved Posthuset, begge Garderne opmarscherede skyndsomst, den danske Nationalsang tonede, og Staden blev festlig oplyst. Man havde først kort forud erholdt det glædelige Budskab om Kongens Jndtræffen, saa at Modtagelses-Høitidelighederne ikke kunde være saa fuldstændige, som Flensborgs troe Borgere vel havde ønsket; men den uhyklede Glæde, som den ophøiede Monarks Nærværelse i Staden foraarsagede, er stattede Mangelen paa Pomp. Efter en Times Ophold forlod Hs. Maj. igjen Staden, ledsaget af Jndvaanernes Velsignelsesønsker. (Fl. 3.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
J Løverdags Eftermiddag ankom til Aalborg den af Hr. Lundt i England kjøbte Dampbaad "Violet, men med betydeligt Havart. Den anden, som samtidigt var afgaaet med "Violet", har man endnu ikke erfaret Noget om. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1842-10-07
Propheten, som forleden holdt sit Jndtog i Randers, er nu, ved Hielp af Eensomhed og Fangekost, kommen til Besindelse og har indseet sin Daarskab. Han er en Huusmands Søn fra Tolstrup Tommestrup i Horsens Egnen, og tjente paa en Herregaard, hvor han foregiver, at hans Medtjeneres Drillerier, (formodentlig over hans Hang til mørk Grublen, skal have givet Anledning til hans Sindsforvirring. Natten før han ankom til Randers havde han, under et heftig Regnskyl, præsenteret sig paa samme Viis paa Herregaarden Foussing; men dog ladet sig overtale til at tage Klæder paa og derpaa tilbragt den øvrige Deel af Natten i et af Udhusene. Han transporteres nu til sit Hjem, men er nok neppe endnu saa ganske rigtig i Hovedet, da han yttrer stærk Forlangende efter at komme til Kbhvn. – for at bede Kongen om en Violin, (Rd. A.