JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-06-26
Paa Høyvelbaarne Hr. Geheime-Raad og Jægermester Rathlons vegne som fyldmægtig. H. Det 49. 50. og 51. hefte af det Danske Magazi er udkommen indeholdende 1) Tegning af en Holsklædning 1543, med nogle Kong Christ. 3, breve om Hof=klæder, smykker, gevær &c. Kong Christ. 3. skibs-artikle 1536. K. Frid. 2. Trabanten artikle 1571. Dom over Hølger Rosenkrands Lænsmand paa Boringholm 1646. K. Frid. anordning om rang imellem sine Ministre 1662. 2) K. Abels Si gill 1250. Følge af efterretninger og biskop Peder i Roskilde Dom over de Boringholmske officerer 1646, 3) En skuespenge af 1545. Slutning af de efterretninger og biskop Peder &c. K. Frid. 1. Forordning om klædedragt og anden skik iblant Adelen 1520. Dom om noget S. Laurentii vicariegods i Roskilde 1570. Dom over M. Niels Glads forseelse i sacramentets uddeelelse 1601. Nogle Norske inscriptioner &c. Selges hver hefte paa medianspapiir for 1 mk., trykpapiir 8 sk. hos Hr. Archivarius Langebek paa Kiøbmagergaden, boghandler Pelt paa børsen, og bogbinder Wilhelmi i lille Cannikestræde, paa hvike steder er at bekomme saavel de fire første bind af det Danske Magazin, som efterfølgende: Historie og Selskabets begyndelse og tilvext 3 mk. Sørgetale over Kong Christ. 6, 1 mk. Lovtale til K. Frid. 5. Salving 1 mk. 2 sk. Jubeltale om K. Christ. 1 mk. 8 sk. Græve Reusses tale ved Sorøe Academies indvielse af. Da forrige Sognepræst til Holmedals Præstegield udi Sundfiords Provstie og Bergens Stift i Norge, Hr. Christian Egede ved døden er afg. og hans efterladte enke haver fragaaet arv og gield enter velbemt. hendes sal, mand, ligesom og hans efterladte stervboe ved registrering er befunden udi saa slet tilstand, at den ey formaaer at bekoste ordentl. proclama, thi bliver samme udi qviserne 3de gange efter hinanden bekiendtgjort af Niels Lund Sognepræst til Førde Præstegield udi forbemt. Provstie, som udi Provstens sted beskikked, samt tillige indkaldes saavel bemt. Hr. Egedes arvinger med deres formundere og værger, som og creditorer at indfinde sig udi Holmedals Præstegaard inden Junii maaneds udgang i næstkommende aar 1751, hvor lovlig skifte eller ligvidation vorder foretaget og sluttet, de første at erklære, om de arv og gield ville tilsvare eller fragaae, og de sidste at legitimere deres fordring efter loven, da enhver skal vederf. den ret, som lov og forordninger i saa fald tilsige Gives tilkiende, at dersom nogen maatte forlange til førstkommende 11 Decbr. a. c. en capital paa 1000rdlr. croner af publiqve midler, imod fornøyelig vant, de da vilde anmelde sig hos Hr Præsident Worm udi Ribe, eller Stifts=Provsten Hr. Stochemarch sammesteds. Hos Sr. Johan Herman Meine boende, Gottersgaden første port paa venstre haand fra Slippen, staaer en meget smuk graa tavlet hoppe 5 aar gammel tilkjøbs, som daglig om formiddagen kand tages i øyesyn.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
No. 52. 1 Kiøbenhavnske Danske.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Post Fiender, Mandagen den 29 Junii. Extract af et Brev fra Paris, af 18 Junii. Af de offentlige Londonske Tidender have vi seet, at der skulde virkelig 86 tiltaklede Orlogs Skibe være i Commission. Dette Antall skryder meget i Førstningen, og giver et forskrækkeligt Begreb om samme Kongeriges Søe-Magt. Men naar man holder Beretningen nærmere til Lyset, saa skal det findes, at den er ikke saa formidable, som den ved første Øyekast maatte synes, siden der virkelig findes kuns 15 Orlogs-Skibe, eller Skibe af Linien, som man pleyer at kalde dem, og at de øvrige ere ikkun Fregatter paa 20 eller 30, og nogle vel ogsaa paa 40 Canoner. Under dette Antall befattes ogsaa nogle og 30 Slupper, Jagter og andre deslige Fartøye. Derforuden skal det befindes, at Store Britannien endogsaa udi Freds Tid behøver saa mange. Bemeldte Krone behøver Krigs-Skibe baade i Ost- og Vest Jndien, i det Middellandske Hav, til Gibraltar, Portmahon, og langs med de Skotlandske og Engelske Kyster. Endelig behøver den ogsaa Orlogs=Skibe til at bedække sine Koffardie-Skibe. Naar man ligner den Franske Søe-Magt, saa som den nu allerede er, imod hiin, skal man nødes at tilstaae, at den ikke giver den Store-Britanniske noget efter, i det mindste i Henseende til forbemeldte Antall. Thi vi have adskillige Orlogs-Skibe i Ostindien, uden at regne den Mængde lette Fregatter, som fare frem og tilbage uden at der giøres megen Allarm af. Der ere kandskee ogsaa fleere i vore Havne, end man tænker, og der bygges daglig endnu nye til. Alle disse Skibe skal være udi idelig Bevægelse. Man skal ikke formere nogen ret Escadre, men ikkun betiene sig af dem til at krydse, og lade dem gaae frem og tilbage imellem dette og Ost Jndien. De skal giøre Tieneste i det Middellandske Hav, og bringe os den Nytte, at det Franske Flag bliver respecteret. Man skal ogsaa bruge dem til at giøre Reiser til Lissabon, Cadix, og andre baade Spanske og J. talienske Havne, Paa saadan Maade bliver Søe-Magten øvet, og Hoffet kand altid have baade Matroser og Skibe nok i Bereedskab, for udi fornøden Tilfælde at lade dem agere. (Man maa observere, at Brevet er skrevet fra Paris.)
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Stokholm, den 16 Jun. Da vores Søe-Folk ellers hvert Aar plevede at faae For op til, i Høste=Tiden enten at gaae hjem eller at begive sig et eller andet Steds hen paa Landet, for at hielpe Bønden at høste, saa veed man endnu ikke, om saadant tør i Aar blive tilstædet, da efter den Russiske Keyserindes Ordre holdes udi Cronstad 20000 Mand Matroser i Bereedskab. Fra bemeldte Cronstad forlyder nu, at de Russiske Krigs-Skibe og Fregatter, samt en anseelig Mængde Galeier, som der have ligget tiltaklede, ere gaaene Seyl af Øster-Søen.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Danzig, den 17 Junii. Alle hidindtil fra Dresden til vores Magistrat indløbne Kongel. Rescripter have været beseglede med det lille Segl, hvilket Cronens Under-Cantzler plever at føre med sig, naar han er hos Kongen; hvorimod Kronens Store-Canzler beholder det store Segl hos sig. Men vores Magistrat har fundet for godt, at være ey allene meget seenfærdig i at efterleve de under det lille Segl udgangne strenge Kongelige Rescripter, men ogsaa udi heele Raadets Samling at moqvere sig derover. Med alt dette have Borgerskabets Deputerede taget Bladet. reent fra Manden hos Under=Cansleren, hvilken da ikke har været seen, at lade Magistratens Deputerede strax ved deres Ankomst komme for sig, hvor han har givet dem saadan en Snibbe, at de have maat skamme sig, samt sagt dem: At, i Fald de ikke vidste, hvori Kronens Under=Canzlers Embede og det lille Segl bestod, saa skulde de eftersee de Polske Historier, hvor de kunde finde bedre Underretning. Alt dette skeede i den berømte Polske Historieskriver Hr. La hans Overværelse, som blev ikke lidet forbauset, da han saa vel af Premier Ministren som Under Canzleren og andre Ministrer, der bære et godt Hierte til Borgerskabet, fik et andet Aasyn at see, end han havde ventet, helst siden han i en Latinsk Tale for Kronens Store-Canzler havde erklæret sig fuldkommen partisk for Magistraten, hvorved alle Tilstedeværende vare satte i Forundring og Misfornøyelse, siden Kongen havde beskikket ham til Borgerskabets Talsmand og Procurator. &c.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Meyland, den 6 Jun. Heele Jtalien sættes i Forundring over de store Krigs-Rustninger, som Hertugen af Modeng foretager, og som ingen veed, hvad de sigte til, saasom han har virkelig henved 10000 Mand regulerede Tropper paa Benene, og hverver endnu idelig nyt Mandskab, hvortil han har stærkt Tilløb af Deserteurs fra Naboe-Staterne.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Parma, den 2 Jun. For nogle Dage siden gav Hertugen af Modena, tilligemed hans Arve Prinz, Jnfanten vores Hertug eller Souverain en Visite, som dog var meget kort. Man bad de fremmede Giæster tvertimod Formodning ikke engang til Taffels hvoraf lettelig kand sluttes, at Hertugen af Modena maa ikke lidet have forundret sig over saadan Høflighed. Han saae sig derfor nødt til at reyse hiem igien, og at spise under veys i et ordinaire Verts=Huus. Der siges vel, at han har inviteret Jnfanten til sig igien til Reggio; men siden vore Souverain ventelig torde faae samme Opvartning at nyde ved det Modenesiske Hof, saa er det troeligt, at han bliver hiem London, den 16 Jun.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
J Søndags havde Hans Excellence, Hr. Baron von Søblenthal, Broder til den Kongel. Danske Extraordinaire Envoye ved dette Hof, som Dagen tilforn var med hans Frue fra Holsteen her ankommen, den Ære, at giøre sin Opvartning hos Printzen af Wallis paa Leicesters Palais. Der siges, at denne Herre har en besynderlig Commission for Hans Kongel. Majestet af Danmark at udrette. Vore Silde Buyser løbe efter haanden ud i Søen, og ere vel forsynede med de beste Fiskere og Matroser. Vores Ostindiske Compagnie holder endnu flittig Øye med alt hvad der passerer i Livorne i Henseende til det Jndianske Compagnie, som der skal etableres.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Amsterdam, den 20 Jun. Paa 2 a 3 Dage ere følgende Fartøye paa Silde=Fiskeriet til Hitland udløbne, nemlig: Fra Vlaerdingen 113 Bur ser og 13 Jagere; fra Maasluys 23 Buyser og 8 Jagere; fra Rotterdam 13 Buyser, fra Delfshafen 12 Buyser; fra Schiedam 5 Buyser; fra Enkhuusen 56 Buyser og 8 Jage re, og fra Ryp 16 Buyser, tilsammen 239 Buyser og 2 Jagere. Nu er man curieur for at vide, hvorledes disse vil forliges med de Engelske, siden de fiske udi samme Farvand, og da de sidste have nogle Krigs-Skibe til Bedækkelse, i Fald dem skulde hændes noget. Man er her ellers endnu idelig betænkt paa at maintenere vores Fiskerie, saa meget som mueligt er, siden man nødig seer, at de Engelske, som ikke agte alle Remonstrationer, man har gjort dem, skulde være lykkelige.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Frankfurt, den 19 Jun. Det Utøy, som nyelig er faldet ned ved Herspruch i det Nürnbergske Gebeet, og som udi endeel Gazetter er gjort til Græshopper, har ikke været andet end en Sværm store Oldenborrer, som ere udmattede nedfaldne paa Landet, og siden af dem selv creperede, saa at de Anstalter, man havde gjort til at ødelegge dem, have været forgiæves.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Helsingør, den 29 Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 26de hujus. Jens Olsen af Flensb. fra Liebau til Lisabon, m. Hør; Ole Thronsen af Faab. fra Riga til Berg, med dito; Henr. Frees, Esp. Thomsen og Pet. Clementz af Apenr. fra ibid. til St. Martin, med Bielker; Alb. Groth af Faab. fra Apenr. til Jrl. med dito; Jørg. Jensen og Christ. Jensen af Apenr. fra bid. til Jrl. med dito; Christ. Roos af Altona, fra Danzig til Amst. med Rug; Jan Svane af Berg, fra ibid. til Østersøen, med Sild; Sim. Jansen af Flensb. fra Amst. til Danzig, med Baglast, Niels Øster af Kiøbenh. fra Moss til Kiøbenhavn, med Bræder.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Kiøbenhavn, den 29 Junii. At Monarchen er den 22 hujus om Aftenen arriveret paa Tranekiær Slot paa Langeland, blev sidstleden meldet, Stedets Eyere, Hr. Cammer-Herre, Græve af Ahlefeldt, nød den Naade, at beverte Hans Majestet med sin Høye Svite, og den 23de, om Morgenen, behagede det Allerhøystsamme, at lade den Langelandske Land-Milice passere Revsen sammesteds. Samme Dag blev Reysen fortsat til Ærrøe, hvor Monarken arriverede Klokken 2 Slet om Eftermiddagen udi Ærrøeskiøbing, og samme Eftermiddag lod Land-Milicen passere Mynstringen. Den 24de, som var St. Hans Dag, bivaanede Allerhøystsamme Gudstienesten udi Byens Kirke til Høymesse, og begav Sig dernæst om Eftermiddagen over til Als, hvor Hans Majestet arriverede om Aftenen lykkelig og vel paa Augustenborg. Den 25de, om Eftermiddagen behagede Monarchen at giøre en Tour til Sønderborg, hvor Allerhøystsamme blev af Hans Høyfyrstel. Durchl. Hertugen, af Augustenborg, serveret med en Collation paa Slottet sammesteds. Den 26de, om Eftermiddagen, giorde Hans Majestet ligeledes en Tour til Nordborg, hvor Hr. Cammer-Herre, Baron Teusel von Pirchense, som Amtmand, nød den Naade, at opvarte med en Collation. Ellers retournerede Monarchen begge Aftener paa Augustenborg til Aftens-Tafsel. Den 27de fortsattes Reysen fra Als over til Fyen. Ved Færgestedet paa Als, Fyens Havn kaldet, opvartede Høybemeldte Hans Høyfyrstel. Durchl. atter med en Collation, og om Aftenen skeede Ankomsten over Faaborg og Svenborg paa Taasing, hvor Eieren, Hr. Cammer-Herre Juel, nød den Naade, saavel samme Aften, som i gaar til Middag, at beverte Monarken med Sviten. J gaar Eftermiddag gik Touren til Nyborg, og i Dag er Hans Majestet haabentlig lykkeligen passeret over Beltet, og kand denne Hovedstad i Morgen Aften vente sig den Lykke, at see vor Dyrebareste Monarch inden disse Volde. Hvor længe Hans Majestets HøyeSejour tør vare, kand endnu ikke vides.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Paa Lyst-Slottene Fredensborg og Sophienberg (hvor Hendes Majestet den Kongel. Fru Moder en Tidlang har sejorneret) continuere Deres Majesteter med samtlige Kongelige Høyheder at nyde all høy ønskelig Velgaaende. Den 23de hujus behagede det Hendes Majestet, vor Allernaad. Dronning, at giøre en Visite paa Sophienberg, og annammede derimod den 25de en Contre-Vistte af Hendes Majestet, Enke-Dronningen, paa Fredensborg, da Begge Majesteterne spiiste begge gangene hos hinanden til Middag, og retournerede om Aftenerne. Den 27de behagede det Hendes Majestet, Dronningen, at spise ved fuld Taffel paa Fredensborg, hvortil endeel høye Stands= og Rangs-Personer, som vare komne ud for at gjøre deres allerunderdanigste Opvartning, havde den Naade, at blive admitterede.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
J gaar Morges, Klokk. imellem 5 og 6 Slet, arriverede det Kongel. Danske Asiatiske Compagnies Skib, Kongen af Danmark kaldet, lykkelig og vel her paa Rheden, efterat det var gaaet Seyl fra Canton i China den 26 Dec. 1749. Og i Dag erholdt høybemeldte Compagnie den Efterretning, at det andet forventede China=Skib, Dronningen af Danmark kaldet, var den 23 April udi god Stand ankommen til St. Helene, for sammesteds at indtage den fornødne Forfrisk ning. Begge Skibenes Ladning er, efter den der over trykte Carga, som følger.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Skibet Kongen af Danmark dets Ladning. 5408 Pd. Sago, 8940 Pd. Radix China, 25150 Pd. Galanga; 6727 Pd. Rhabarbara; 102 169 Pd. Puder=Sukker, 650309 Pd. Thee de Bou; 7468 Pd. Zion-Ziong Thee; 27802 Pd. Congo Thee; 16328 Pd. Pecco Thee, 84449 Pd. Songo Thee, 1870 Pd. HefanThee, 3264 Pd. Bing Thee, 528 Pd. Heysan Gobi; 100 Stk. Pode Soy; 100 Stk. Poeses Damast; 30 Stk. meubel dito; 20 Stk. skildrede Peqvins; 2 Stk. Tørklæder, Porcelain, 290 Taffel Ser viser; 296 Thee Stell, 200 Terriner, 12433 Stk. Suppe=Tallerkener, 14235 Stk. flade Tallerkener, 9080 Stk. Saltsirkener; 210 Stk. Saltkar, 40323 Par Caffe=Kopper; 112228 Par TheKopper; 3676 Par Chocolade=Kopper, 1322 Thee=Potter; 1210 Nest Sukker=Daaser; 200 Sæt Punskummer, 832 Stk. dito; 6125 Spølkummer med Fad; 21450 Stk. dito; 26 Stk. Kammer Potter, 297 Skab=Stell, 84 Sæt Postyrer og Dukker, 9080 diver se Dukker, 200 sine Leer=Postyrer; 1630 Stk. Speksteens Dukker; 1872 Pd. Speksteen. Skibet Dronningen af Danmark dets Ladning. 6112 Pd. Sago; 2137 Pd. Radix China, 14604 Pd. Gallangga6635 Pd. Rhabarbarg; 103249 Pd. Puder=Sukker, 694139 Pd. Thee de Bou; 6767 Pd. Ziou=iong; 25588 Pd. Kongo Thee 14435 Pd. Pecco Thee, 84294 Pd. Songlo Thee, 1883 Pd. HeysanThee, 2880 Pd. Bing Thee, 379 Pd. Heysan Gobi Thee, Porcelain: 269 Taffel-Serviser; 303 Thee=Stell, 201 Terriner, 9334 Stk. Suppe=Tallerkener, 12455 Stk. flade dito; 183 Smør Kander; 11410 Smør=Skaaler, 41797 Par Caffe=Kopper; 8866. Par The=Kopper; 2771 Par Chocolade=Kopper; 1438 Thee=Potter, 910 Nest Sukker=Daaser; 1387 Stk. Puns=Kummer; 300 Sæt dito, 5740 Stk. Spølkummer med Fad; 17010 Stk. dito; 35 Skab Stell; 128 Stk. Urte Krukker; 3350 diverse Dukker; 1838. Pd. Speksteen.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
J Dag fik ogsaa det Kongel. Danske Vestindiske og Guineiske Compagnie et af sine Retour-Skibe, Prinz Christian kaldet, ført af Capitaine Pleiffer, lykkelig hiem her paa Rheden.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Udi forrige Uge, fra den 20 Junii til den 27 dito, ere her i Staden copulerede 8 Par, fødde 27 Drenge= og 17 Pige, Børn, tilsammen 44; døde 13 Mænd, 11 Qvinder, 11 Drenge og 17 Piger, tilsammen 52; ere saa 8 fleere døde end fødde.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Avertissemens. Da nogle af Jnteressenterne i det Kongel. Livrente Societet deres til nu afvigte Junii termin forfaldne liverenter endnu ikke have ladet afhente, saa erindres de samme herved, at de saadanne deres uafhentede liverenter i det længste inden Julii maaneds udgang da med udbetalingen hver Mandag eftermiddag continueres, her ved General Post-Amtet vilde lade affordre, saasom de renter, som ikke inden bemt. Julii maa neds udgang blive afhentede, ikke førend næste aars 11 Jun. vorde udbetalte, men saalænge udi cassen bliver staaende.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Kiøbenhavn Livrente Societetet den 30 Jun. 1750. Hos Eggert Thomasen i Laxegaden, er extra godt May-maaned, smør i halve ter og fierdinger nylig her til staden ankommen, og sælges d. for 28 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Der bliver bekiendtgjordt, at Lindenborg hovedgaard under Bakoniet Lindenborg, beliggende udi Jylland udi Aalborg Stift, vorder Mandagen den 3 Aug. paa bemt. Lindenborg ved offentl. auction til nye forpagtning opraabt, og om fornøyelig bud skeer, uden videre eller fleere auctioner, til den høystbydende overladt udi 3 eller 6. aar, fra 1 Mai 1751 at regne, paa de conditioner, som ved auctionsstedet vorder bekiendtgjort, og ellers kand faaes til eftersyn udi hans Høygrævel. Excellence Hr. Græve Friderich Christian Danneschiold, Samsøes gaard paa Kongens Nyetorv i Kiøbenhavn, saavel som og hos forvalteren eller hans fuldmægtig paa bemt. Lindenborg, til gaarden kand aarlig faaes rug 70 til 80 tdr., byg 90 til 100tdr. og havre 110 a 120 ter og avles en 200 læs engehøe, foruden hvis baar høe, som kand haves paa den ene af gaardens vange skifter, som til saadan brug aarlig vorder udlagt; under forpagtningen er henlagt Konge- og kirke korne tienderne, saavel som qvægetienden, kirkens anpart udi Gunderup og Blenstrup Sogner, hvis hartkorn bøndergods, ager og enger ongefær 700tdr., der kand aarlig staldes 150 Stk. stude, og fødes 50 sk. kiør og ongefær samt 30 a 40 sk. bæster og 100 faar, og dette kand ogsaa om sammeren altsammen græsses paa gaardens marker, naar ikke alt for tørre aaringer indfalder; thi ville de lysthavende behage sig til bemte tid og sted at indfinde.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Det bekiendtgiøres at hovedgaardene Høgholm, Fæveile og Lychesholm under Baroniet Høgholm udi Aarhuus Stift i Jylland, vorder Mandagen den 27 Juul. førstk. paa bemt. hogholm ved offentl. auction til nye forpagtning opraabt, og om fornøyelig bud skeer, uden videre eller fleere auctioner til den høystbydende overladt udi; eller 6 aar, fra 1 May 1751 at regne, paa de conditioner, som ved auctions stedet vorder bekiendtgjordt, og ellers forinden kand faaes til efter syn udi hans Høygrævelige Excellence Hr. Græve Friderich Christian Danneschiold Samsøes gaard paa Kongens Nyetorv i Kiøbenhavn, saavel som og hos forvalteren eller fuldmægtig ved Høgholm; til Høgholm kand aarlig faaes 60 tdr. rug, 50 ter. byg, 60 ter havre og 50 ter. boghvede, samt avles 200 læs godt høe, der kand staldes 100 sk. stude, og foeres 50 Stk. kiør og stude, samt 20 til 24 sk. bæster og 150 Stk. faar, hvilket og altsammen om sommeren kand græsses ved stedet; og er ellers under gaardens forpagtning henlagt Tistrup Sogns Konge= og kirke- korn- og qvægetiende. Til Fæveile kand aarlig faaes 36tdr. rug, 28 tdr. byg, 40 ter havre og 28 tdr. boghvede, samt avles 60 læs hør, der kand foeres 80 til 90 Stk. stude og kiøer, 10stk. bæster, og 30 til 50stk. faar, under denne forpagtning er henlagt Lyngbye Sogns Konge-korn og qvægtiende, item Homal Sogns kirke, korn- og qvægetiende i dito Sogn. Til Lychesholm er ud-sæden aarlig rug 44tdr., byg26ter, havre 36 Tdr. og boghede 26 tr. der kand forres og græsses 100 sk. stude og kiør, 10 bæster og 100stk. faaer, og er ellers skiøn leylighed ved gaarden til allehaande smaa ere ature, under bemelte Lychesholms forpagtning er henlagt Lyngbye Sogns kirke- korn- og qvægetiende, samt Hold Sogns konge-korn- og qvægetiende; de lysthavende ville altsaa behage, sig til samme tid og sted at indfinde. Tilkiendegives, at udi Riim degneboelig i Niim Bye og Herred i Aarhuus Stift i Jylland er ved døden afg. sal. Hr. Oluf Severin Krefting, hans moder Ciciliana Kreftings, og hendes efterladenskab strax efter loven er taget under rettens behandling, men som ey vides hvor hendes børn og arvinger sig i Siælland monne opholde, saa indkaldes 3de postdage efter hinanden udi de danske viser samtlige arvinger, som og credie saavel som debitorer advares at møde udi ermeldte Riim degne boelig d. 10 Aug. a. c. hvor skifteretten videre Stervboen. foretages, og om mueligt, skiftet til ende bringes. den 26 Jun. 1750. Af den geistlige skifterets forvalter udi Niim Herred.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Da Capellanen til Hverring og Annerer udi Riim Herred i Aarhuus Stift, ærværdige Hr. Stephan Stephansen Suundz er ved døden afg. og hans ringe efterladenskab efter loven er taget under rettens behandling, men ey vides hvor eller hvem hans rette arvinger monne være eller sig opholde, og stervboens effecter findes saa ringe, at den ikke kand taale lovlig proclama at lade bekoste, saa advares udi de danske oviser 3de postdage efter hinanden, at de til førstkommende 21 Sept. a. c. udi Hverring præstegaard vilde lade sig indfinde med lovlige beviser, hvormed de agte at legitimere sig at være den afd rette arvinger, iligemaade til samme tid og sted indkaldes alle eredi og debitorer med saadanne beviser, som efter død mand bør eskes, at fremvise, hvorefter enhver skal vederfares ret Stervboen i Hverring præstegaard d. 15 Jun. 1750. Af den geistlige skifteforvalter udi Rum Herred. Hvo som maatte behøve 40ordlr. til laans af den fattige garnison skoles midler, og haver at sætte tilstrækkeligt huus pant herfor, vilde behage derom med allerførste at anmelde sig hos skoleholderen for bemt, skole Mr. Overbek, logerende i store Strandstræde, som derom giver nærmere efterretning. Anders Schifter paa Strandkiærholm, og Hans Jensen Tredforpagter paa Løvenholm, lade bekiendtgiøre at de have at kand sælge skibs planker fra 9 til 14alen, samt skibs indtømmer, sodstykker fra 8 til 14 alen, stolper, løsholter, og opstandere, mølleaxler, fiel til boeskaber, Hiuletræ af alle sorter, item bødker-tømmer med videre saa dersom der er nogen der behøver sligt kand de correspondere med dem derom og melde hvad sort, længde og tommer, da de strax faaer prisen at vide, og om saa er der sluttes accord, bliver det taget i arbeyde saa snart mueligt er, og leveret frie ved Ryegaardstrandhvorfra det til søes kand føres; deres addresse er pr. Randers a Løvenh. Siden det har været umueligt at faae efterretning fra de respective Kongel. amtsforvaltere og collecteurer for det Wiborg manufacturelotterie, om de afsatte lodder, til den foresatte 3die classes trækning den 25 Jun sidst, saa bliver det næst Guds bistand foretaget de 21 Juul. førstk. hvorfor de respective Kongel. amtsforvaltere og collecteurer vilde behage til Hr. Etatz-Raad og Lands=Dommer Dyssel i Wiborg, at indsende deres specisicationer over de afsatte lodder, saaledes at de udi seeneste med posten den 18 Jul. forhen kand være Wiborg. Jmidlertid kand enhver velmeenende til dette verkes opkomst, blive forsynet med de overblevne lodder hos de forhen mentionerede collecteurer, og er endeel endnu efterliggende hos collecteuren i Kiøbenhavn Sr. Jonas Collin fuldmægtig ved det stemplede papiir, hvor og kand faaes lod seddeler i den nye tydske kirkes lotterie til behagelig efterretning.
Berlingske Tidende, 1750-06-29
Da man formoder i Sept. maaned at kunde give Admiral Lord Ansons reyse under pressen, ombedes hermed alle og enhver, som derpaa kand have lyst at prænumerere, at de inden den tid vilde indfinde sig med subscription hos forleggeren Sr. Jacob Christian Schmidt, silke= og klæde kræmmer, boende lige over for Hl. Geistes kirke, ligeledes at de Hr. commissionairer i Provinzerne og i Norge, til samme tid vilde indsende fortegnelse paa de Hr. prænumeranter, som hos dem til denne tid have indfundet sig. Prænumeration derpaa er 3de.