Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-08-03
Det Beckerske Skuespillersælskab har nu givet fire Forestillinger, hvilke have forskaffet Sælskabet Publikums bifald som forhen. Antallet af Tilskuere har, med Hensyn til Aaretstid, der frembyder andre Forlystelser, ikke været ringe. Ved Costumets Rigtighed; Overflødighed af Dragter, seeniske Groupper, Theaterkoups og Theaterbekjendtskab, fortjener Sælskabet. og dets Bestyrer det vundne bifald ligesaameget som den Beckerske Familie ved at give Rollerne med Sandhed, Tække og Kraft. Jmidlertid er i Byens anden Avis yttret: at som bekjendt giver dette Sælskab Stykkerne i det Tyske Sprog, og er saaledes det eneste Skuespilsælskab, der ikke har lagt sig efter at have Danske Skuespillere. Jtem: Skuespilsælskabet Olsen, der bliver her Vinterenover, er et virkeligt, Dansk Sælskab. Hvis denne Anmældelse skal have nogen Hensigt og ikke er skrevet atter hen i Taaget, maa det jo være den, at det Beckerske Sælskab enten ei er værdt at see, eller ringere i Værd end det, der giver Stykkerne (Stumperne?) i det Danske Sprog; at der meddeles det faderlige Raad at gjemme Pengene indtil de store Tings Forventning, som skal komme. Allerede af denne Pølsesnak kunde man have nok i denne Varme, skjønt den er meget billig Kjøb. Men man bør dog tilføje nogle Spørgsmaal, Berigtigelser og gode Raad, paa det Læserne selv kunne sætte sig i Stand til at slutte. 1. Et Skuespilsælskab er et Sælskab eller en Samling af Skuespil. Disse have ingen Brøde ved at lade sig høre paa Tysk. Med et Skuespillersælskab, et Sælskab af Skuespillere er det nu anderledes. 2. Det Beckerske Sælskab er det eneste reisende Skuespilsælskab, der ikke har lagt sig efter at have Danske Skuespillere. Hvad for Noget, Dette Tyske Sælskab skulde have et Dansk Sælskab under sig? Skal det være saa, fordi en Aften skal spilles Dansk en anden Tysk Eller skulle de Danske Skuespillere, som Doubblanter strax paa samme Scene give Repliqverne paa Dansk, Følgelig to Skuespillere paa en Gang i en Rolle, Dog det skal vel et forstaaes efter Ordene? Skal det da lægges Becker til Last, at han er spiller paa Dansk istædetfor paa Tysk, Herved er at bemærke, at i dette Tilfælde maatte den Beckerske Familie være aldeles ørkesløs, siden det er en Umulighed at de 3 deraf kunne lære Dansk saaledes, at det paa Scenen kunde lade sig høre. De kunde vel lære Dansk sagtens saa godt, som det her ei sjelden befindes at skrives, men dermed var Sagen neppe klar, og af Commediens Nødder vilde blot Skallen blive præsenteret, Kjernen ikke. 3. Det Beckerske Sælskab har sit Publikum, der forlyste sig ved Øje og Øre, der, er det ei stort, er maaske desmere dannet, og til det høre ikke faa, der ansee det Nødvendigt for et velopdraget Menneske at kunne læse eller forstaae Tysk, naar derimod der findes Folk der, dumdristigen oversætte det uden at kunne forstaae enten Tysk eller Dansk. Den Beckerske Familie gjør derfor vel i hellere at være Mestere paa Tysk end Fuskeere paa Dansk. Den vinder derved at Sælskabet behøver færre Medlemmer og lettere kan underholdes i disse Tider og mange Bryderier, som indsnige sig ved en Dramatisk Trop, undgaaes. A. Man vil advare Publikum om at spare Penge indtil det ventede Sælskab kommer, Vel. Men hvorfor gaae disse store Tings Forventelse imøde med Længsel, Bøn og Fasten; 5. Samlingen af Skuespil hedder nu Olsen, forhen Olsen og Scavenius, Hvorledes kommer en Samling Skuespil til at faae en Mands Navn, 6. Skuespilsælskabet bliver her i Vinter, Kan det det fornuftigviis uden at være her, Blandt dem, der har seet Hr. Olsen spille, er og Anmælderen heraf og har med Fornøielse holdt ham for et Lys paa Taagehimmelen. Men at dette Lys skal fordunkle andre Lys, saalænge det ei engang er oprundet paa vor Horisont, det er udenfor hans Synspunkt. 7. Tør man nu ikke spørge: Hveden er al den Pølsesnak opstaaet, Er det fordi Forsøget at faae listet Placattrykningen fra Borch, mislykkedes: Eller fordi ingen Fribillet underdanigst er insinueret den forhausende Critikus 8. Hvad er en Papirsmører for En, Skulde det ikke være en, der uden at lære vil være Trykker, Og hvis saaer, hvi findes dette da som et Skjældsord, Godt Barn straffer, sig selv. At det føler den Produkt, det faaer paa Visdommens Sæde, er meget godt, men hvi vil man offentlig anstille sin Bodsøvelse, Graad og Tændersgnidsel og for Publikum skjælde sig selv ud? Venner, hvis et godt Raad J have vil, Morer Eder det bedste J kunne, uden at bryde Eder om Partiskhed, Had og Pølsesnak!