JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1809-05-25
J Sagen No. 122. mødte Lykke for Kjøbmand Joseph Nielsen i Aalborg contra - Fogh, for Skifteretten i Aalborg og Kjøbmand Lassen Vinther i Thisted m. fl. Dom: Den paaankede Skiftedecision bør ved Magt at stande. Denne Processes Omkostninger betaler Appellanten Kjøbmand Joseph Nielsen til indstevnte Kjøbmand Lassen Vinther med 12 Rd., saa betaler han og til Justitskassen for unddig Trætte 6 Rd. 4 Mk. og til Domhuset 2 Rd. 4 Mk. At efterkommes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. s. Ved den ved Aalborg Skifteret afsagde Skiftedecision var saaledes kiendt for Ret: Kjøbmand Lassen Vinther i Thisted bør for sin Fordring efter det med Skipper Hans Lorenzen under 11te Febr. 1800 indgangne og den paafølgende 9de Marts tinglæste Forlig nyde forlods Betaling i Skipper Lorentzens Opbudsboe fremfor Kjøbmand Joseph Nielsens i samme anmelte Panteforskrivning. J Sagen No. 15. mødte Lykke som befalet Actor contra - Fogh, som befalet Desenser for Madame Johanne Kirstine Nandrup. (tiltalt for Trudsler og Undsigelser.) Dom: Tiltalte Mad. Johanne Kirstine Nandrup, bør med Hensyn til de paatalte Undsigelser for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog saaledes, at hun betaler alle de af hendes Action lovlig flydende Omkostninger, hvorunder til Actor Prok. Lykke i Sallarium 30 Rd. og Defensor Prok. Bastrup ligesaa 20 Rd. For sit for Retten brugte uskikkelige Forhold bør bemelte Tiltalte at bøde til Viborg, Byes Fattigkasse 10 Rd. og til Justitskassen ligesaa 10 Rd., hvorhos alle Vedkommendes Ret til hende forbeholdes for de af hende derunder brugte Udladelser. Jøvrigt afvises Sagen. For Sagens uforsvarlige Behandling bør Dommeren Justitsraad Wissing at bøde til Viborg Byes Fattigkasse 40 Rd. og den konstituerede Byfoged Prokurator Buxlund 20 Rd., i Overeenstemmelse med Fr. af 3die Juni 1796 8 35. Endelig bør Prokuratorerne Lykke og Bastrup i Overeenstemmelse med samme 5 hver for sig at bøde 10 Rd. til Viborg Byes Fattigkasse. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1809-05-25
Ved Viborg Bytingsret var saaledes kjendt for Ret. 1) At den indstevnte og tiltalte Madame Johanne Kirstine Nandrup bør for Justitiens og Actor Prokurator Lykkes Tiltale i denne Sag aldeles frie at være. 2) Vil Borgerne Guldsmed Harder, og Jens Lund eller flere tiltale hende for de Udladelser, hvorom der er ført Vidner i denne Sag, dem angaaende, forbeholdes dem dertil deres Ret paa lovlig Maade. 3) Prokurator Lykke, som Actor i Sagen, tilkiendes af offentlig Kasse for denne langvarige og vidtløftige Sags Førelse 30 Rd. og Defensor Prokurator Bastrup 20 Rd. 4) Madame Nandrup bør, fordi han urettelig har opholdt Sagen, bøde til a) Viborg Byes Fattigkasse 20 Rd. b) fordi hun lovstridigen ved adskillige Lejligheder har opført sig i Sagen og glemt den Agtelse hun skyldte Retten, bør hun bøde til den kongelige Justitskasse 10 Rd. og ligesaameget til Viborg Byes Fattigkasse.
Viborger Samler, 1809-05-25
Døde Khn. Fred. Carl Ferdinand v. Stel 28 A. Wulff Marcus Wulff, 32. Grosserer Johan Math. Rick, 56 A. Justitsraadinde M. Bülow, 57 A. Feldbereder Niels Haslund, 60 A. Oldermand ved Færgelauget J. Steffensen, 68 A. Sukkermester Jeppe Svendsen. Major C. C. v. Pflueg 81 A. Romøe Præstegrd. Poul Jonas Lilienschiold, 18 A. Hillerød Enkemad. M. Lind, f. Toftgaard 84 A. Høndrup Præsteged.: Sognepræst H. A. Kynde. Ringsted: B. M. Siersted, forhen Byfoged, 58 A. Baggersvogn, Greve Peter Christian de Fædder. Viborg; Borger Anders Taftdrup.
Viborger Samler, 1809-05-25
Designation.
Viborger Samler, 1809-05-25
Over de faldne Gevinster i Jnspector Baads gaards Collection i sidste 3 Klasse. No. 27790 med 16 Rd. No. 23024 med 16 Rd. No. 28097 med 16 Rd. No. 28104 med 16 Rd. No. 28121 med 16 Rd. No. 28148 med 16 Rd. No. 28198 med 16 Rd. No. 28199 med 16 Rd.
Viborger Samler, 1809-05-25
Bekjendtgjørelser. Til Reisendes Efterretning bekiendtgiøres, at den vestreste Skive Broe d. 23de d. M. optages, saa at ingen Pasagie fra den Tiid kand blive. Naar Broen er istandsat, skal det blive offentlig bekiendtgjort. Staarupgaard d. 18 Mai 1809. A. C. Dyhr. Sal. Chr. Friiss.
Viborger Samler, 1809-05-25
At den Jydske Pakkepost, kommer i næste Omslags Termin til at gaae over Viborg, det bliver efter den Høi Kongelige General Post-Directions Ordre af 16de d. M., herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Viborg Post Kontoir d. 24 Mai 1809. billig Priis. af dame Obel, er gode Humle tilkiøbs for Stuer og Kamre ere at faae til Leie i Snapsting hos Landinspecteur Wesenberg boende ved det store Torv.
Viborger Samler, 1809-05-25
De Værelser, som S. T. Hr. Borgemester Hvid fra Aarhuus i endeel Aars Snapsting har logeret udi hos afg. Madame Sadolin, ere udi næste Termin at faae til Lejehos Eieren Edvard Christensen Skive, Skomagermester.
Viborger Samler, 1809-05-25
Tirsdagen den 30te Mai førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, og følgende Dage, bliver af det indstrandede og priisdømte svenske Brigskib Alliancen paa Vixøe Strand, Thisted Amt, bortsolgt ved offentlig Auction. Circa 300 Skpd. Stangjern. 35 Tdr. Steenmoos, for det meste vaad. 300 Stkr. Bielker fra 6 til 14 Al. 8 til 11 Tommer i Kant. 60 til 70 Tylter Fyrplanker. 300 Tønder Tjære. samt Vrag og Takkelage. Conditionerne vil paa Auctionsstædet nærmere blive bekiendtgjort, og Vahrene forevises før Auctionen af Forbierger Skipper Lars C. Schielsgaard. Thisted den 12te Mai 1809. Brøndlund.
Viborger Samler, 1809-05-25
I Vedersøe Kirke i Ringkiøbing Amt, er 2de aabne Begravelser, den ene i en Kielder under Korskirken, den anden over Gulvet under Taarnet. Deri ere en Deel, næsten forraadnede Liigkister med Liig af Oblitzs og Lindernes Familier, men i de sidste 40 Aar har ingen afbenyttet disse Begravelser. Efter allernaadigst Forordning af 22de Februar 1806, agtes disse gamle forraadnede Ligkister udført af Kirken og Begravelserne tilmurede; men da jeg ikke paa nogen Maade har knu net bringe i Erfaring, om der er nogen Efterlevende af ovenmeldte i Vedersøe Kirke begravne, som til Begravelserne har Eiendom, der og ikke er nogen Legat til Vedligeholdelse af Begravelserne, som behøve Reparation; mit Skiøde paa Kirken ikke heller paalægger mig noget i den Henseende. Saa indkaldes herved 3de Gange i Berlingske Statstidende og Stiftets Avis, samt Viborg Samler, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene dem Eiendoms berettigede til benævnte Gravstæder, beviislig at legitimere samme for mig her paa Gaarden, og for egen Regning at besørge Reparationen, og Kisterne ellers nedgraves i Kirkegaarden og Hvelvingernetilmures. Borgensgaard i Vedersøe Sogn, Ring, kiøbing Amt den 8de Mai 1809. B. Hansen, Eier af Vedersøe Kirke.
Viborger Samler, 1809-05-25
Da Pigen Mette Christensdatter af Nyrup i Gislum Sogn, imod min Villie og i urette Tid, har forladt hendes Tjeneste, saa advares først alle og enhver fra at huse og hæle hende, som den der ikke lovlig er fraskildt hendes forrige Hosbonde. Dernæst hun, igien at indfinde sig i sin Tjeneste, da i andet Fald jeg i Henseende til hende holder mig Forordningen af 25de Marts 17919 efterrettelig. O. T. Lottrup. - af Holmgaard.
Viborger Samler, 1809-05-29
No. 43.
Viborger Samler, 1809-05-29
Sachsen d. 15 Maj. Efter paalidelige Efterretninger er den franske Avantgarde kommen d. 10. Maj før Wien. Den kommanderende General opfordrede Ærkehertug Marimilian til Stadens Overgivelse, som Han afslog, hvorpaa de Franske dog ikke foretoge noget Fiendtligt, da man først ville oppebie Hovedarmeens Ankomst d. 11 eller 12te Maj.
Viborger Samler, 1809-05-29
Erkehertug Carl er d. 5te brudt og fra Budweis med sin hele Armer paa 110000 Mk.; men ved de hurtigste Marscher kan han ej før d. 14 eller 15de komme til Wien. Gen. Hiller har vel og paa sit Tilbagetog fra Crems, sendt 10000 Mk. til Wiens Undsætning; men man troer ikke, at denne aabne og ei noksom befæstede Stad vil udsætte sig for et fransk Angred indtil Erkehert. Carl kan komme den til Hielp.
Viborger Samler, 1809-05-29
Dresden d. 17 Maj. Den hollandske Gesandt i Wien Hr. von Hogendorp, er kommen hertil. Han forlod Staden d. 10de og da var allerede den franske Avantgarde i Forstæderne og havde besat Højene om Staden.
Viborger Samler, 1809-05-29
Hamborg d. 23 Maj. J dette Øjeblik er, med overordentlig Leilighed, den Tidende kommen hertil at Wien d. 13 Maj har overgivet sig, samt at Besætningen er krigsfangen. Lünsburg d. 20 Maj. I Gaar Morges Kl. 4, kom ganske uventet 50 Mk. af Schills Husarer, hertil, besatte Portene og begave sig til Raadhuset. for at giøre Fordringer og endelig toge de alle offentlige Kasser i Besiddelse. Denedreve det franske Vaaben og ophængte det engelske. De droge bort igien, som det lod, til Harburg. J Eftermiddag kom over 20000 Md. Hollændere under Gen. Gratien hertil for at sætte efter Schills Korps. De opsatte Vaaben bleve strax forandrede. Endeel af Schills Folk skal være fordeelte i Witmar, Rostok og Pommern.
Viborger Samler, 1809-05-29
Posen d. 10 Maj. Fægtningen d. 3 Maj har havt de bedste Følger. Det polske Militær indbringer, daglig de adspredte østerrigske Fanger, som d. 5te Maj beløb sig til 2500 Mk. og 2 Faner. Den hele høire Side af Brichselen er i vore Hander og Gen. Roznietii renser Gallicien imellem Bug og Brichsel. Jndvaanerne i Gallitien understort Armeen med broderlig Velvillie og yder dem ald Vistand ved at levere den Underholdningsmidler.
Viborger Samler, 1809-05-29
Petersborg t. 5te Maj. Hs. M. Kejser Alexander har i Hoftidenden ladet bekiendtgiøre, et Han var uddsaget til, at falde sit Gesandtskab fra Wien og tilkiendegive der herværende østerrigske Gesandt, at alle Forhold med ham og Hoffet her vare afbrudte. Hs. M. forudskikker som Grund til denne Krigerkiæring, den fra Østerrigs Side atter tændte Krigsfakkel, der nøder alle europæiske Magter til at gribe til Vaaben. Kejseren af Rusland undlod ikke heller ved Østerrigs begyndte Rustninger at tilbyde Sikkerhed for de østerrigske Staters Jntegritet og erklærede tillige, at Han i Følge den med Frankrig indgangne Alliance, nødvendig maatte beskytte den nærværende Tingenes Orden, ifald den brødes. Desuden erklærer Keiseren, i Henseende til Sverrig, at den sidste Regierings forandring har lagt Hindringer i Veien for de begyndte Fredkunderhandlinger. Rusland er stedse beredvillig til at slutte Fred, men det kan ikke handle derom uden med en lovlig ansat Regjering. Hovedvilkaaret for Freden bliver 1) Besiddelse, af Finland til Kalix, som et ved Vaabnene erobret og i politisk og borgerlig Henseende med det Russiske Rige ugienkaldelig forenet Land. 2) Englændernes Udelukkelse fra alle svenske Havne i Østersøen.
Viborger Samler, 1809-05-29
Den amerikanske Regiering sender Hr. Shott som Minister til det russiske Hof og Grev Feder von Pahlen sendes herfra som overordentlig Gesandt did.
Viborger Samler, 1809-05-29
Man troer det er for at slutte en gjensidig Handels traktat, der vil være af veldædig Jndflydelse under nærværende Tidspunkt.
Viborger Samler, 1809-05-29
Paris d. 5 Maj. Monitøren anfører, efter de fra Armeen komne Beretninger at Øster retirere fra Jtalien; at Vicekongen, der d. 6te Maj var ved Plade, havde fra Vicenza af fanget 1500 af dem. Østerrig, hvis Arriergarde under Gen. Frimont regnes for 10000 Mk., stod ved Prins og Narvese med 15 Kanon. Resten trak sig til Sacile og Pordenone. En Telegrafberetning af 10de Maj, siger, at den italienske Armee d. 8de har passeret Pibefloden i Fjendens Paasyn og taget 5000 Fanger og 6 Kanon, fra dem. En fra Portugal kommende Reisende fortæller. Den 23 Marts nødte Hert. af Dalmatien 5000 Portugisere efter en kort Fægtning, til at søge Lissabon; D. 27de kom han til Oporto. Nogle Mile derfra, ved Villa, Cond, fik han at vilde at Englændere vare landede; Han gik imod dem Natten til d. 28de og slog dem, Rytteriet nedsablede dem saa græsselig, at en Mand der besaae Valpladsen forsikrede der vare over 9000 døde, saarede og brunde. Af den 10 Mr. troer man ei 100 kom omberd. De lode 4 Førselskibe tilbage som de Franske tøge.
Viborger Samler, 1809-05-29
Bavonne d. 6te Maj. Hertug, af Trevise, der med 24000 Mk. er gaaet fra Arragonien, er kommen til Astorga. General Kollermann er d. 22 April gaaet fra Benavent til Asturien med 18000 Mk. Fæstningen Tarragona og Girona skal beleires.
Viborger Samler, 1809-05-29
Jndenlandske Tidender. Den 21de Mai laae 63 fiendtlige Skibe, hvoriblant nogle vare Krigskibe, til Ankers ved Kullen. Et af dem fører Vireadmirals Flag.
Viborger Samler, 1809-05-29
Et Brev dat. Rønne paa Bornholm d. 16de Mai, melder, at Fjenden, skjøndt hans Skibe af og til tydelig sees, ikke har foretaget noget mod Øen.
Viborger Samler, 1809-05-29
Da Fartøjerne fra de fiendtlige ved Romsøe i store Belt liggende Orlogskibe, have i de sidste Dage flittigen besøgt denne Øe, saa bleve Kystkommanderen, Capt. Greve Wedel, af Hs. Maj. Kongens Regmts 4de Bataillon, og Chefen for Roeflotillen Capt. Lieutut, Schønheder enige om, at foretage en Expedition til bemeldte Øe, for der at forurolige Fienden.
Viborger Samler, 1809-05-29
Efter de til Hs. Maj. Kongen fra den commanderende General i Fyen, Hans Durchlauchtighed Generallieutn. Prinds Christian til Hessen, indkomne Rapporter, er denne Expedition udført paa følgende Maade: Den 18de Maj om Aftenen indskibedes paa de Capitainiin. Schønheider og Lieutnant Sulsunderlagte Canonchalupper 30 Md. af det Siællandske Jægercorps under Prem. Lieutn. v. Linde, 24 Md. af Jægerkompagniet i Kongens Regiments 4de Bataillon under Capt. v. Dass og 22 Md. af det Fyenske ridende Jægercorps under Ritmester v. Juel, som tillige kommanderede det hele Detachement. De ankom til Øen Kl. 2 om Natten og bleve der satte i Land tilligemed 100 Matroser under Søelterne Cederfeldts og Grotschillings Commando, hvorpaa Kanonfartøjerne efter Aftale begave sig bort. Øen blev strax formedelst den paa flere Steder antændte Jld recognosceret, men da intet befandt sig der, hverken af Mennesker eller Kreature, bleve Tropperne samlede i et Baghold i Skoven og de fornødne Poster udsatte.
Viborger Samler, 1809-05-29
Den 10de om Morgenen Kl. 6 udgik den første Barkasse fra et Rangskib og efter denne 3 Chalupper som alle holdte ind til Øen. Mandskabet i disse Fartøier kunde omtrent være 150 til 170 Mand. Ritmester v. Juel lod dem uforstyeret gaae i Land, og da han kunde formode, at de omtrent vare saa højt oppe, at de kunde afskiæret, hvilket formedelst en Pynt af Skoven ikke med Vished kunde seer, led han den høire Flanke trække sig under Stranden, for om muligt at bemestre sig Fartøjerne, medens Fjenden blev angrebet af det øvrige Mandskab. En Lieutn., 2 Masters, 87 Mk. og 9 Fruentimmer bleve afskaarne og fangne, og en Mængde af de Flygtende som søgte at redde sig til Fartøjerne, dræbte. Disse Fartøjer bleve strax understøttede fra Linieskibene, som lagde sig paa hver Side af Øen og udsatte alle deres Fartøier til Hielp for de Flygtende. Af de til Øen ankomne Fartøjer blev det ikke muligt at erobte noget, da Fienden ved Ankomsten strax satte Baadene fra Landet; men Folkene paa det ene Fartøi bleve nedskudte paa 2 Mand nær, og kan Fiendens Tab af Døde og Saarede bestemt anslaaes til 20 Md. Da saaledes den overblevne Rest var flygtet tilbage til Skibene, bleve de gjorte Fanger førte afsides paa Øen medens ovenmeldte fra Krigskibene udsatte Fartøier, nemlig 3 Barkasser, 4 Travalleslupper og 3 mindre Baade, som alle vare stærk bemandede og bevæbnede, under en levende Karteskild af Karonader og stærkt Hurraraab attaquerede vore Folk paa Øen, men uden Virkning. Ritmester v. Juel lod strax trække en Kjede langs Kysten, da det formodedes at Fienden maaskee vilde atter forsøge paa at lande, men de kom ikke ind under vore Folks Kiffelskud. Under denne Action, som omtrent varede en Time, blev een Mand af ovennævnte Jægercompagnie let blesseret af en Kugle i Laaret, men i øvrigt have vi ingen Saarede, og ei heller Døde. Af Fangerne er en Kone stærkt saaret. En stor Deel fiint Lærred, som var bragt i Land, blev gjort til Bytte. Paa givet Signal fra Øen kom de danske Kanonbaade efter Aftale tilbage, fordrev Barkasserne og de øvrige fiendtlige Baade, og indtog Commandoet tilligemed de 98 Fanger. De fiendtlige Orlogskibe gjorde vel, ved at gaae under Seil og nærme sig Embarquements Stedet, Mine til at ville hindre Indskibningen, men vovede dog formedelst et undgaaende Rif ved Landgangsstedet intet Angreb medens Embarqueringen varede, eller under Jndseilingen til Kierteminde, hvor Expeditionen kom tilbage med Fangerne Kl. 1. Denne Expedition blev af alle Officerer og Mandskabet, som der tog Deel, udført med megen Condutte, Raskhed og Orden, og Commandoet blev paa bedste Maade understøttet af Kanonschalupperne; hvorfor Hs. M. Kongen ogsaa haver ladet samtlige Officerer Mandskab tilkiendegive Sin allerhøieste Til
Viborger Samler, 1809-05-29
Bekjendtgjørelser. Til Eftert han for afgangne Dem Lauritz Grens ges ingen overde med Vel, en BeFordringer i dis Boe, der at de i en an paaske er bleven opnaaet, meldes, at en Skiftesamling er berammet d. 2de Juni først et i Hr. Kjøbmand Auchvaldte Huus i Vibore, og at Skiftet kan ventes sluttet strax efter næste Snapsting. Heilicher for : 11 26 Mai 1809, Funder.
Viborger Samler, 1809-05-29
J Følger, Kobbelt i 7 April 1809 som er læst ved Hornum Fleschum Herreders Ret d. 20 April og i den Kongl. Landsoverret i Viborg d. 1ste Maj, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclust et perpetui silentii, alle og enhver som efter min salig Mand Justitsraad Andreas Møller paa Gudumlund i Aalborg Amt Viborg Stiet, i vores Fælledsboe maatte formeene sig at have noget at fordre, under hvad Navn være kan, med deres Paastand derom at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for mig eller min Laugnænge Hospitals Forstander Schou i Aalborg at anmelde og beviisliggjøre. Ved denne Leilighed anmodes de som maatte være noget skyldig til Fælledsboet, om at betale eller afgiøre saadant med bemeldte min Langværge, udi anstundende Omslags Termin. Gudumlund d. 21de Mai 1809. Som Laugværge Johanne EricheLassen. Schou. sal. Justitsraad Møllers.
Viborger Samler, 1809-05-29
Hvor 3de Værelser, med fornøden Beqvemligheder, er at faae til Leie i Viborg Omslags Termin næstk., anviser Adresse Contoiret.
Viborger Samler, 1809-05-29
Hesteskerer Peter Orloff, kommer til Skive d. 20de Juni og til Knudstrup Kroe d. 30, uni 1809.
Viborger Samler, 1809-05-29
Den ædle Menneskeven, som ved S. T. Hr. Dr. Biskop Bloch nyelig lod mig tilstille 20 Rd. som som Bidrag til mit store Tabs Oprettelse, kan jeg ikke undlade herved at bevidne min og Mines inder. ligste Taknemlighed. Hans Navn er det mig et tilladt at nævne offentlig, men stedse skal samme være mig uforglemmeligt; og Bevidstheden om at have opmuntret og trøstet en ulykkelig og nedtrykt Familie vorde Hans kjæreste Løn. R. H. Rosendahl. Sognepræst for Frederichs og Karup Menigheder.
Viborger Samler, 1809-05-29
Da Pigen Meye Christensdatter af Nyrup. i Gislum Sogn, imod min Villie og i urette Tid, har forladt hendes Tieneste, saa advares først alle og enhver fra at huse og hæle hende, som den der ikke lovlig er fraskilde hendes forrige Hosbonde. Dernæst hun, igien de en finde sig i sin Tienelle, da i andet Fald jeg enseende til hende holder mig Forordningen af 25de Marts 17918 3 Efterrettig. H. C. Lottrup, af Holmevard.
Viborger Samler, 1809-05-29
For nogen Tiid siden kom til Giedsted Bye i Rinds Herred, en en rask, overen Mandsperson, som no sig ud for Glarmester og at hans Navn var Christian ter at hiemme for Gods, havende et Gevæhr under Armen. - Sognefogden, attraperede denne Person og fordrede Pas, og da han intet havde et forevise, men derimod forekom mistænkelig, og Sognefor den Geværet, undersøgte sammes for, og fandt at det var faldet med 3 40 store Feber, og da han og fo med et ville anholde og føre ham til Herredsfogden, lev han deel, uden at Sogneder, fandt samt Aaret som er et ordentlig Jæger eller StardskytterGevæhr, paa hvis Laas gaaer : Amsterdam, og paa en oval Messinsplade paa Kolden Nr. 69, er oplyst ved Rinds Gislum Herreders Ret og en ydermeere herved oplyses 3de Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborg Avis, med Tilkiendegivende at samme er i Forvaring hos mig, og udleveres paa Forlangende, til den som paa lovlig Maade kan bevise at være Eiere deraf, imod at erstatte de paa Oplysningerne anvendte Bekostninger, Skulle derimod, eget, finde og lader sig, den 12 Uger, fra Dato, bliver Gevæhret solgt ved offentlig Auction og naar alle lovlige Bekostninger ere fradragne, beregnes det overskydende til Jndtægt for Giedsted Sogn Fattigkasse. Hobroe d. 12te Mai 1809. J. P. Rommedahl.
Viborger Samler, 1809-05-29
Cancellieraad samt Bye, og Herredsfoged J Stævnstrup Bye, Greensteen Sogn, Middelsom Herred, Viborg Amt, er ved Døden afgaaet Selvejer Huusmand Mogens Knudsen Lærke hvis Boe nu er registeret og forseglet; under den afholdte Forseglings Forretning blev anmeldt: at efter den Afdøde skal være en Søn af Navn Christen Mogensen, og saavidt H. var dem bekiendt, opholder han sig i en Landsbye pr. hi Tøndern, Sønder Lugum kaldet; benævnte Christen Mogensen og Medarvinger Jndkaldes herved til Personlig at give Møde i ovennævnte Stævnstrup Bye Fredagen d. 26 Mai næstkommende om Formidd. Kl. 10 slet for at tilkjendegive Undertegnede, om han og Medarvinger selv vil paataae sig at skifte og deele dem, imellem, eller Skiftet som af min er benyndt, skal til Enden udføres; da de alle ere Myndige. J saa Tilfælde, at Boen bliver mig overladt til videre lovlig Behandling, bliver samme Dag det allerede registerede Jndboe og Besætning vurderet, for saasnart Ombændighederne tillader, at Skiftet da kan vorde sluttet. Til samme Tild og Sted indfaldes at møde Born Credi= og Debitorer. De første for at legitimere dem paa den Maade Lovene byder efter død Mand, og de sidste for at betale deres Skyld til den da bestemte Tiid. Bidstrup pr. Randers d. 14 Mai 1809.
Viborger Samler, 1809-05-29
Paa Skifteforvalter S. T. Hr. Kammerherre Stiftsbefalingsmand, Amtmand de Schesteots Vegne efter Fuldmagt. Langballe.
Viborger Samler, 1809-05-29
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1809-06-01
Ludvigsburg 17de Maj.
Viborger Samler, 1809-06-01
Til Hs. Maj. Kongen er ved Adjutanten Major Breuning, kommen den vigtige Tidende, at de Franke, efter 2 Dages Modstand, ere rykkede ind i Wien den 13de Maj.
Viborger Samler, 1809-06-01
Det franske keiserlige Hovedqvarteer kom den 8de Maj til St. Polten, hvor man fandt betydelige Magasiner. Den østerrigske Hær under General Hiller havde trukken sig tilbage i 3 Kolonner; een hiinside Donau til Crems, den anden til Wien, den 3die til Mariazell i Karntheer; denne sidste blev indhentet af et fransk Detaschement, som og nogle hundrede af dem Fengne og nødte Resten at søge Mariahulff. - Det franske Hovedqv. kom den 9de til Sigartskirchen og den 10de til Schønbruun. Staden Wien havde, under Ærkehertug Maximilians Kommando, besluttet at forsvare sig. Den 10de om Morgenen rykkede de Franske mod Forstaden Mariahliis og toge den, uagtet der fra Staden, af blev fyret stærk paa dem. Keiser Napoleon forbød, at bruge Magten mod Staden og sendte 2 Parlamentærer derind, som man beholdt derinde, uden at give noget Svar. Natten til den 11te gjorde Wiens Besætning et Udfald; men bleve strax slagne tilbage, hvorpaa de Franske omringede alle Forstæderne. En Brigade let Kavalleri under Aftenen indtoge de Franske Prater Øen, og Natten til den 12te kastede de Franske Hanbitzgranter og Bomber ind i Wien; en Time efter stod 40 Huse i General Colbert besatte Veien til Presburg. Om Brand og et Palæ ( som man siger Fyrst Efterhagys, Man besvarede det fra Vien af med en svag Kanonade, som holdte ved til den 12te Morgen Kl. 6. Staden forlangte da at kapitulere og sendte en Deputation til Keiseren, i hvis Spidse var Fyrst Lichtenstein og Wiens Ærkebiskop. Ved Audientsen sagde Kejseren dem, at han ville sende en Officeer med nærmere Vilkaar om Stadens Overgave. Om Middagen kom den østerrigske General Devaux, en Oberst af Krigsraadet og en Stabsofficeer af Wiens Borgerskab til Hovedqvarteret, for at slutte Kapitulationen og overgive Stadens Nøgler. Men, Kejseren forkastede alle de foreslagne Betingelser og forlangte, at Staden skulle give sig paa Naade og Unaade. Man var saa meget mere nødsaget til, at antage dette, da Erkehertug Marimilian samme Nat havde forladt Wien med den største Deel af Besætningen og var draget til den anden Side Donau.