JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Wennersborg, den 8de October. Afvigte Fredag Eftermiddag ere de Danske Tropper, deels Cavallerie, deels Infanterie, under Commando af General Mansbach marscheret hertil, og blive her indqvarterede. Deres Antal bliver angivet fra 1000 til 2500 Mand. - De holdt sig rolige, saalænge alting gik til, som de vilde have det. - Logis, Mad og Seng, Lys og Varme bleve dem rigelig givne. Derfor kan ingen ringere Betaling følge, end en venskabelig Begegnelse. Forraadet i Magazinerne have de taget under deres Disposition. Af Staden har de forlanget 2000 Rdlr., men da Magistraten herpaa forestillede, at Jndvaanerne ikke vare istand til at præstere denne Summa, saa blev Resultatet at sælge Kornet af Magazinerne. J Kronbageriet lade de bage 300 Tønder Meel til deres egen Fornødenhed. J Søndags, da man ringte til Høimesse, ere saa mange Danske dragne bort, at her nu ikke ere flere end 4 til 500 Mand. Deres General er en Major Desepe. Prindsens Hovedqvarteer er paa Herresædet Strøm, som tilhører Oberst Baron Mackleau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Wien, den 18de Octbr. I Bannalet, Servien, Slavonien og Syrmeenere alle Ting i Bevægelse. Storvizieren har forladt Bannatet med en stor Deel af sin Armee og er gaaet over til Servien, men Seraskiertstaaer endnu i Bannatet, og holder Biergene med Passene, besatte, som han ikke uden den yderste Tvang skal forlade. Keiseren marscherer med et stærk Corps til Syrmien, og Feldtmarschal Landon er ligeledes opbrudt igiennem Slavonien til Syrmien. J Semlin foreener Keiseren sig med Landon; Hovedarmeen vil altsaa med første igien komme til at staae ved Beschania, og enhver forventer endnu store Optrin i dette Efteraar. Feldtmarschal Lasey, som er blevet tilbage i Bannatet og man spaaede en Fyrste hat, fører Overcommando over Armeen mellem Lugosch og Temeswar. Alle Jndvaanernes Huse i Semlin ere taxerede, Broen over Donau er afbrudt og ført til Peterwarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
London, den 17de Octbr. Vores Dronning har i Winfor anlagt en Spindeskole for et Antal fattige Børn, som af Hendes Majestet bliver klædte og underholdte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Man har fundet en Deel af den Sølv=Servick, som nylig blev stiaalet af det Erkebiskoppelige Pallads i Lambeth, i een af de nærmeste Huler, og er et mistænkeligt Menneske derover fastsat. Tyvene havde tabt et Brev, som blev fundet. Underskrivter var Joseph, og dette skal maaske lede til Opdagelsen af den hele Bande. For nogle Aar siden, da D. Huttou var Erkebiskop, blev Palladset paa lige Maade berøvet sine Kostbarheder, og Tyvene havde intet andet efterladt end en Seddel paa Bordet med disse Ord: Samler Eder ikke Skatter paa Jorden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Nederelven, den 27de October. Fra Kiøbenhavn har man den Efterretning, at den Kongelige Danske Generalmajor von Spath, og den Kongelige Danske Kammerherre Baron von Wedel har den 20de i d. M. duelleret paa Hveen i Sverrig; Baron von Wedel skiød først og feilede, derpaa skiød Generalmajor von Spath og saarede den første farlig i Underlivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Paris, den 17de Sctober, Biskoven af Grenoble er bleven sin egen Morder, og havde en Jndkomst af 110000 Livres Rente: Man fandt 80000 Livres i hans Chatol, og han havde ingen Gield. Man tiskriver, denne Handling Forfrydelse over, at han ikke blev valgt til Stændernes President; at man havde ham mistænkt for at være Erstbiskopens Spion; at han saae sig forladt af den ganske Provinz. Andre vil sige at han har skudt sig, fordi han var bleven forliebt i en smuk Kone i Grenoble. Han sluttede sig 3 Dage inde paa sit Slot Herbois, og havde bestandig en ladt Pistol hos sig. Han brændte alle sine Papiret, og paa den 3die Dag om Formiddagen Klykken 11 satte han den med 3 Kugler ladte Flindt for sit Bryst og stødte Hanen af med en Stok. Hans Betientere ulte til, da de hørte Skuddet, og fandt ham svømmende i sit eget Blod. Man foregav derefter at han var død af en Blodstyrtning. Han var ikke 47 Aar gammel; besad megen Forstand, men mere Ærgierrighed, og den Fortrydelse, at han er var valgt til President i sin Provinz, kunde han ikke overleve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Af en Skrivelse fra Gothenborg, den 8de Oct. Vi have endnu den Lykke at beholde Hs. Kongel. Majestet hos os. - Vore Gader vrimle af Krigsfolk, saavel af Cavallerie, Jnfanterie og Artillerie, som af Borger=Patrouiller, og alle Boder ere opfyldte med Foder. Hele Reberbanen er indrettet til Staldrum for Heste, foruden alle Vognskjul og Bøder, som kunne giøres ledige dertil, ja den Svenske Kirkegaard selv, hvor Dragonhestene staaer indtil videre under aaben Himmel. For Resten er intet Huus frit for Jndqvartering, og i Morgen ventes hid endnu flere Tropper af Jæmtelændinger. Tilførselen fra Baghuus Lehn og en Deel af Westergothland er imidlertid hindret af Fiendens Tropper. De ligge nu i Kongself, og have indtaget den gamle Baghuus Fæstning, paa hvilken de arbeide og indrette Batterier. Broerne over Götha og Norra Elver ere afbrækkede, alle Baade førte over paa denne Side, større og mindre Slupper udrustede til at gaae op igiennem Elvene for at hindre de Danske fra at fare over. Vore Tropper have indrettet sin Lei ved Lærie Øerregaard. Stadens Forsvarsverk tilligemed Skandserne Lejonet og Kronan ere meest færdige, og alle Batterierne forsynede med Kanoner, m.m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Borgerskabet understøtter daglig med Arbeidsfolk, Heste og Karrer, alt af Frivillige, da Nøden udfordrer det gothi Kongen gav forleden Mandag i sin Tale paa Raadstuen Indbyggerne tilkiende, at Hans eget og Hans Barns samt Rigets Vel nu kom an paa Gothenborg, hvis Borgerskab, sande Hs. Majestet, Jrger behøver at bede om Bistand, da Jeg har havt Prover paa deres Beredvillighed og Troskab. - Magistraten er bleven tilsagt at være betænkt paa et Sikkerhedssted for Stadens Fruentimmer og Børn, i Fald, noget skulde komme paa. Nogle ere og allerede reiste ud af Staden til Borgs og andre Stæder. I Gaar afsendte Kongen Friherre Albedyl, Lieutenant i Preufisk Tieneste, til den Danske Leir med en giørende Fokestilling. I Dag er den Engelske Minister afreisk derhen i samme Ærende fra sit Hof. Man faaer nu at see, hvad Svar han bekommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Gothenborg, den 15de October. Af Nyheder i Henseende til de Danske Hielpetropper for Russisk Regning, kan jeg i Dag melde Dem følgende: J forrige Uge, da de Danske ventede en Proviant Transport fra Jydland, have vore bevæbnede Skiærbaade passet paa, og opbragt 33 Danske, Baade og 3 større Fartøier, som i Mandags ankom hertil. I Gaar have de atter opbragt hertil 10 Baade og 4 Fartøier. Paa disse skal der og have været Penge tilligemed Prindsernes kostbare Kiøkkener, som man nu er beskiftiget med at udskibe. - Paa Løverdag skal jeg berette mere, eftersom der paa Fredag torde forefalde en Action imellem dem og os. - Vi have en den overlegen Magt, hvorpaa de Danske ikke have tænkt, men troet, at alle vore Krigsfolk befandt sig i Finland. - De Danske have og, som man nu verd havt den Hensigt, at bemægtige sig vor Stad, hvilket dog ikke er mueligt for nogen Fiende, da vi her have Krigsfolkinok til at forsvare den, og Naturen selv forhindrer, at komme Staden nær, saa at Fjenden maa blive langt nok borte fra samme. Jkke desto mindre har den commanderende General over de Danske Hielpetropper tilladt os ved efterfølgende Manifest frie Sildefangsted og ". Carl, Landgrebs og Prinds af Hessen &c. &c., gjor vitterligt: At da Staden Uddevalle er bleven taget i Besiddelse af de i Sverrig indrykte Norske Tropper, og saaledes befinder sig under Hs. Kongel. Majesters til Danmark og Norge særdeles Beskyttelse; saa maa i Følge heraf sammes Sildefangst, som sædvanlig, frit foretages, og af de fangne Fiske tilberedes saltet Sild eller Tran brændes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
De fornødne Arbeidsfolk fra Halland og andre Stæder i Skirrig maa og frit komme hertil og reise tilbage, og dersom der til deres Hidreise skulde blive brugt Fartøier fra Halland, maa samme, naar de ere forsynede med et Pas fra Borgmesteren, fare frit frem og tilbage. J Overeensstemmelse hermed blive alle respective Commandeurer saa del paa de Kongel. Danske som og paa de med Danmark forrnede Magters Skibe anmodede om, ikke at giøre nogen Hindring heri, eller at tilføie de til Sildefangsten henhørende Skibe, Redskaber eller Personer nogen Skade. Hvilket Jeg med al Gientieneste stedse skal være villig og bered til at giengielde. Givet i Hovedqvarteret til Uddevalg, den 3die Octbr. 1788. Carl, Prinds af Hessen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Odense, den 31te October. Den 23de Maji d. A. er Kammerjunker Peter, Tønder Kost beskikket at være Laugmand udi Nordlandene og Finmarken. Den 17de Octbr. er Capellan Hr. Christian Friderich Høyer beskikket at være Sognepræst til Vor Frelsers Kirke paa Christianshv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Helsingøer, den 27de October. Den 25de huj. om Eftermiddagen kom 130 Mand af den Cronborgske Bataillon hertil. J Dag Morges Kl. halv 7 gik det Aarhusiske Regiment herfra, og i Eftermiddag forventes Resten af den Cronborg, ske Batailion her til Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Hamborger Efterretninger, Dattrede Kiøbenhavn, den 21de October.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Om Actionen ved Qvistrum Broe ere vi nu i Stand til at levere følgende: To Svenske Batailloner og een Escadron bleve tagne til Fanger, og nogle eenpundige Kanoner til Bytte. De Fangne, Generallieutenant Hierta med 2 Adjutanter, Lieutenanterne Hierta og Virgin; Oberstlieutenant, Frisendorph af Artilleriet, og Oberst Tranefeld; Major Grev Frolich; Capitaine Baron A. Foch, Baron Knorring, Kiøkenfeld og Carsted; Regimentsqvarteermester Grev Frolich, Lieutenanterne Baron Carl Foch, Mannerhielm og Smedenborg; Fændrikkerne Ruthenskjold og Silverhielm. Af Artilleriet Capitaine Cederkrone, Lieutenant Klerk, Secondlieutenant Lejonhafed; De saarede Lientenanter Misberg og Bærenhielm i alt Officierer 21.4 Feldtwedel, 4 Sergeanter, 5 Fourerer, og 4 Rustmester . 2 Reginems- og i Batallion Feldskiær 2 8 Trommeslagere, 541 Musqucterer = 549. 2 Skykjunkere, 3 Artillerie-Sergeanter, 23 Constabler, 36 Underconstabler = 134 6 Underoffic. ved Staldetaten, 46 Trodskudske, 52. Fodjægere = = = 31 Jægerne til Heste med Jægermester Gyldenswerdt, undveeg. De Svenske havde 5 Døde og 41 Saarede, af disse sidste ere derefter 12 Døde. - Ved den Norske Armee vare 4 Døde og 1 Officier og 18 Gemeene saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Den 30te Septbr., da de Fangne bleve modtagne, og med Undtagelse af Artillerister og Jægere igjen frigivne, fik den Norske Armee endnu en 8 pundiger Haubitzer, en 16 pundiger Metalkanon, fire 3 pundiger dito, 9 Ammunitionsvogne, 2 Ammunitionskarrer, en Carduskarre, 614 Musketeer-Gevæhrer, 129 Artilleriegevæhrer, 31 Ladestokke, 16 Gevæhrcapeller, 6 Underofficier, 80 Gemeene og 11 Artillerist-Telte med en Mængde Feldkiedler, o. s. v. Officierernes og Mandskabets Bagage blev frigivet, og kun det taget som tilhørte Kongen, eller, som man i Sverrig kalder det, Kronen. - En Stilstand er indgaaet paa 4 Uger, og Tropperne have for det første trukket sig tilbagetil Wennersborg. Et Brev derfra paastaaer, at vi endnu ikke saa snart skulde faae Kronprindsen tilbage; men her hedder det, at man forventer ham, endskiønt det er vist, at hans Feldequipage endnu for nylig er beordret derhen. Man vil sige, at det ommeldte ved Quistrumbroe gjorte Bytte, som formedelst Stilstanden blev sendt til Norge under Bedækkelse af 1 Lieutenant og 20 Mand, igjen skulde være borttaget af 600 Bønder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Prædikanterne paa Alle Helgens Dag. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Wirth. Hr. Prof. Kraft. Frue Kirke Hr. Dan. Hr. Ferslev, Klokker. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Holm, Student. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Bekiendtgiørelser. For dem, som unde eller herefter ville unde mig nogen Fortieneste, for upaaklageligt Arbeide, bekiendtgiøres herved, at jeg nu er flyttet i den af mig kjøbte Gaard, som for beboedes af Hr. Peperkorn og er beliggende ved Flakhaven her i Byen. Odense den 10de October. 1788. Limkilde, Perukemager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Auctioner. Efter Dom og Jndførsel udi Selveier Claus Rasmusens Gaard No. 1 i Heedeboerne i Wøslinge Sogn, under Rauneberg Herred, vorder Fredag Formiddag Klokken 10 Slet den 24de October førstkommende, foretaget 1ste Gang offentlig Auction over bemeldte im mitterede Gaard, der bestaaer af Hartkorn Ager og Eng 3 Tønder 4 Skpr. 1 Fkr., og Skovskyld 2 Album, tilligemed et paa Gaardens Grund opbygt Huus, Nelle ved Huus kaldet; Ligesom over bemeldte Gaard Nr. i Heedeboerne foretages 2den Auction Fredag Formiddag Klokken 10 Slet den 31te i samme Maaned, og Fredagen nest efter den 7de November, ligeledes Kl. 10 Slet, Formiddag, den 3die og sidste Auction; alt paa de Conditioner, som paa Auctions=Stedet i meerbemeldte Gaard No. 1 bekiendtgiøres; Og bliver ovenmeldte 1ste Auctions-Dag over Gaarden den 24de i denne Maaned tillige ved offentlig Auction bortsolgt Gaardens Besætning og deri værende Jnd og Udboe, af Borde, Stole, Dragkister og andre Kister, samt Kobber, Jernfang, Sengesteder og Sengeklæder, adskillige Trævahre, Biestader, Must, Hollænderie, Gaard- og Avlings=Redskaber, samt Creaturer af Heste, Qvæg, Faar og Sviin, som og Hugge-Redskaber med videre. Thi ville de Lysthavende berørte Tider og Sted behagelig møde. Odense den 18de October 1788. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-10-31
Ifølge Dom og derefter passerede Jndførsel, bliver paa Begiering af Hr. Procurator Hansen paa Billesbølle, Borger og Farver Sr. Abraham Endesen Fughis her i Middelfart paa Byens store Adelgade beliggende unseelige Gaard, førstkommende Mandag den 27de October. stillet til offentlig Auction 1ste Gang, 2den Auction den 3de Novbr. næstefter, og 3die Auction den paafølgende 10de i samme Maaned; alt paa de Conditioner, som nærmere ved Auctionerne skal blive bekiendtgjorte, Og tiener til Liebhabernes behagelige Efterretning: at bemeldte Sr. Fughls Gaard er bestaaende af 32 Fag Stuehuus til Gaden og Mørkegyde, hvoraf de 20 Fag er 2 Etager holt, 32 Fag Stald- og Ladehuus, 9 Fag Huus i Gaarden 1 Etage, og 13 Fag dito Halvtag; alt særdeles beqvemmeligt indrettet, enten til Farverie eller Kiøbmandsbrug. Til Gaarden er en særdeles vel indrettet Hestemølle, som er bevilget at male for Byen; saa er og til Gaarden (som overalt er i god vedligeholden Stand, en betydelig Lyst= Frugt= og Humle Hauge; Ligeledes bliver og ved bemeldte 3de Auction den 10de Novbr. førstkommende og følgende Dage, hos fornævnte Farver Sr. Fughl, holdet offentlig Auction over en stor Deel Ud- og Jndboe, hvoriblandt meget betydelig Farverie Redskaber af nye Kobber Kipper og Kiedeler, en stor dito Kiedel af Engelsk Tin, med flere betydelige Redskaber til Farverie og Trykkerie, samt en af nye vel indrettet Perse med fuld Tilbehør, som alt for faa Aar siden af nye med store Bekostninger er indrettet, og bedste kan erfares af Kiendere i hvor durabele Stand befindes; dernæst selges paa samme Sted Bester og Køer, Vogne, Plouge og Harver, Chatoller, Dragekister og Kakkelovne, Senge og Sengeklæder, Borde, Stole og Beenker, et 8te Dags Stueuhr, endeel torsket Korn, endeel Foering, af Hol og Halm, samt adskillige Farve=Specier, hvorover tilsammen trykte Catalogi ere at bekomme om 8te Dage hos bemeldte Hr. Procurator Hansen paa Billesbolle, Hr. Rohr paa Posthuset i Assens, paa Adresse-Comtoiret i Odense og hos mig som Auctions-Directeur. Middelfart den 20de October 1788. J. B. Lund. Med dette No. følge et Blad af Fortegn, paa Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
Ved Loft. 435 Trækn i Altona udk. 86, 37, 1450, 62. - 559 Træk, i Kiøbenh. 47, 9, 28, 50, 68.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
Stokholm, den 21de October. Beretning om de Danskes Jndfald i Baghuus=Lehn, Slaget ved Qvistrum Broe, sammendraget af adskillige Skrivelser :
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
Saasnart man bemerkede, at en Russisk Krigsescadre, af hvem de Svenske Handelskibe bleve opbragte havde Tilflugt i den Danske Havn og nød Beskyttelse, saa var det ogsaa tydelig nok, at Fiendtlighederne fra den Side ikke skulde være langt borte. - Denne Mistanke blev ved de Norske Regimenters Bevægelse formeret, og tilsidst derved sat i fuldkom: men Vished, da man i udenlandske Aviser læste den Danske Erklæring mod Sverrig. Kort derefter var Armeen i fuld Marsch til Grændserne af Baghuslehn, og Jndfaldet skeete den 24de Sept. om Morgenen. Oberst Tranefeld befandt sig de med 400 Mand og 4 Kanoner paa Veien til Svinesund, hvor man troede at Overfarten skulde skee, da han bragte i Erfaring, at den første Colonne, under Prindsen af Hessens Obercommando, ledsaget af den Danske Kronprinds, var landet ved Krogstrand, og rykkede frem mod Strømstad. Den Svenske General fandt herpaa for raadeligt, formedelst Fiendens Overlegenhed, uden videre Modstand at trække sig tilbage, hvorfore han lod Broerne afskiære, for at hindre Fiendens Fremgang, Ved Wetterlandsbroen, oven for Strømstad, fik han tilsidst Posto, og da man den 25de om Aftenen Kl. 6 fik den Norske Armee i Sigte, saa blev ogsaa denne Broe afbrudt, ved Fiendens Ankomst Allarmtrommen rørt, og en Officier sendt over forat spørge: "Af hvilken Aarsag Prindserne med saa stærk Mandskab vare komne til Landet?" Prindsen beraabte sig paa sit Manifest; "at Kongen af Danmark, i Kraft af Opfyldelsen af sin med Rusland indgangne Forbindelse og Tractat, saae sig paa den skeete Requisition nødsaget til at overlade Keiserinden af Ruslanden Deel af sin Krigsmagt til Lands og Vands, som Hielpetropper mod Sverrig, og at ingen Svensk Undersaat, som ikke fiendtlig satte sig til Modværge, skulde vederfares den mindste Skade paa Liv eller Eiendom For det øvrige raadede han Obersten at trække sig tilbage og skaane sin lille Trop. Da Obersten herpaa svarede, at han havde ingen Ordre hertil, saa tog Attagnen fra Fiendens Side sin Begyndelse. Men kort derefter skal han alligevel fra General Hierta have faaet Ordre, at trække sig tilbage, da Attaqven ogsaa tillige ved et heftigt Regnveir blev afbrudt. Tilbagetoget fra Wettelandsbroen skeete den 25de om Natten. - Jmidlertid var den anden Colonne af de Norske Tropper, under Commando af Grev Schmettau kommen over ved Svinesund, saa at Fiendens Styrke nu havde formeret sig til 10000 Mand; Nu blev en Generaladjutant afsendt til Strømstad for at opfordre Staden. En Bataillon stod for Porten, som og saa strax uden Modstand tog Staden i Besiddelse. Prindserne fortsatte derpaa deres Marsch med den ovtige Armee, Den 27de var deres Hovedqvarteer i Tanum Præstegaard, og den 29de i Foss ved Quistrum. Her havde Oberst Tranefeld retrancheret sig, og vilde med 3 eller 400 Mand, fra Bahnslehn, 400 Mand af det Skarabergske Jnfanterie, og 100 til 150 Artillerister, forhindre den ganske fiendtlige Magt Overgangen over Broen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
J mit sidste Brev berettede jeg, hvorledes Ritmester Tideman med vort lille Rytterie (nemlig et Compagnie) tilligemed Artilleriet fra Skandsen under Lieutenant Milde og siden hele Landets Almue, har gaaet de Danske i Møde ved HierpestrømNu faaer jeg berette, at bemeldte Fiende, efterat han havde været det øverste Sogn i Landet, Ahre, paa 5 Fjerdingsvei nær, og faaet Nys om vore Anstalter, er vendt tilbage til Norge igien, og at det hele mod Jamteland bestemte Corps har faaet Lov at gaae hiem til sit, undtagen 20 a 30 Mand, der ere befalede at ligge stille som en liden Grændsevagt i Suhl. Da Fieldene nu alleredere betækte med Snee, haabe vi paa nogen Tid at være sikre for Anfald, saafremt Fienden ikke i Vinter render herover med sine Skieløber-Soldater. Vore Krigsfolk ere i Nat komne hiem her til Rødøn, undtagen et lidet Observations=Corps, som blev efterladt ved Hierpen. Ellers var der, efter den Beskrivelse, som jeg har faaet, føiet saadanne Anstalter ved fornævnte Pas, at Fienden, i Fald han havde vovet sig frem, var blot af vore Kanoner bleven massacreret. Dette merkede han, og som han ingen anden Vei havde at passere, greb han til det sikkerste, og vendte hiem. Det gik forresten ganske formt med Almuens Opbydelse. Jnden 3 a 4 Dage vare 4000 deels Bønder, deels Bondekarle, med saadanne Vaaben, som deels i Landet, deels paa Frøss Skandse vare at faae, samlede ved Hierpen, hvor Almuen i den hele Tid har arbeidet paa at nedhugge Skoven, og opføre Brystværn m.m. - At Fienden, uden at vover den mindste Skiermydsel, vendte om, beviser tydeligen, at Raadighed og hastig føiede Anstalten af en ferm Landshøvding og Hurtighed hos et lidet Antal hiemmeværende Officierer, forenet med deres egen, Mandskabets og en heel Almues Troeskab og Enighed, kunne sætte en Provinds i Agtelse hos en Fiende, som ikke kommer med nogen aldeles overlegen Styrke. Havde vi manglet nogen af de opregnede Egenskaber, havde vi ganske vidst i denne Time været Fiendens Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
a. Wien, den 22de Octbr. Feldmarskal Landon har paa Veien skilt sig fra sin Bataillon, og er i største Hast gaaet forud til Semlin til Keiseren. J Belgrad og ved Belgrad ere alle Ting i største Bevægelse. Besætningen er blevet forstærket, der kommer daglig Tyrkiske Skiøbe med Munition, og i de omkringliggende Egne voxer Fiendens Antal overmaade. Dersom de end ogsaa ingen Hensigt skulde have paa Bescania, saa holde de dog ved deres Bevægelser vores Armee bestandig i Aande, og have nu den Fordeel at have fordærvet os et heelt Feldtog. Lasen staaer endnu i Bannatet, han besøger snart Temeswar, snart Lugosch, og lader det Terram igjen besette, som Tyrkerne havde forladt i Bannaret. Prindsens Corps af Coborg er paa Marschen til Siebenbyrgen. Prindsen selv er syg af en Lungeantændelse og ikke uden Fare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
Odense, den 4de Novbr. Ved 5te Classes Trækning af det 35te Lotterie sid kom endvidere følge høie Gevinster for Fyens Stift: No. 10579 med 300 Rdlr. udi Hr. Riissings Coll. i Odense; Nr. 5354 med 100 Rdlr. udi Mad. Rasmussens Coll. i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
Helsingøer, den 31te October. Den 25de hujus afgik en Fransk og en Keiserlig Coureer til Sverrig. Dagen derpaa kom en Dansk Coureer fra Sverrig, og samme Aften gik en dito dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
Hamborger Efterretninger, Daterede Kiøbenhavn, den 25de Octobr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-11-04
Man erfarer nu fra Tropperne i Sverrig, at de kun af Mangel paa Levnetsmidler have trukket sig til Udewalla, hvor Kronprindsen og begge Prindserne af Hessen befinde sig. - Begge Jydske, det Aarhusiske og Riberske Jnfanterie Regiment, have faaet Marschordre tilbage, og forlade Sielland, den 29de Octbr. - D. F. Feddersen, Assessor i Hof= og Stads=Retten er tillige udnævnt til Kongens Foged. - Fra Capitaine Moriz With, som fører det Asiatiske Compagnies Skib, Prindsesse Charlotte Amalie, har man Efterretning fra Angers den 17de Julii, at alle Ting vare vel om Borde, og at han efter at have indtaget Vand og øvrige Forfriskninger, vilde fortsette Reisen til China- Efter Kongl. Ordre er Jndførselstolden for Fremmede af Smør, Kiød, Flesk og Ost for det Syndenfieldske Narae nedsat til Udgangen af dette Aar paa indenlandsk Told. E. S. Efter sikre Beretninger skal de Danske Hielpetropper igjen begive sig tilbage ud af Sverrig, og trække i Vinterqvarteer i Norge. Det er vist, at man kan tilskrive det vores dyrebare Kronprindsesypperlige Tænkemaade, at disse brave Tropper, efterat de allerede vare passerede Gotha Elv, gjorde ingen videre Skridt, der let kunde have havt vigtige Følger efter sig.