JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Fra 1797 til 1805 kostede en Quarter Hvede 73 Sh. 6 D., fra 1804 til 1813: 88 Sh. 11 D., og Middelprisen fra 1797 til 1819 har været 84 Sk. 8 D. Sh. D. Sh. D. Kjød, hver cit. Brolæggerløhar i denne daglig . . . 4. 3 1/2. Periode kostet 66. I. Muurløn. . . 6. 2. Smør, Pundet 1 1/2. Blytækkerløn. 6. 2. Ost, dito . . 7 1/2. Man kunde nævne hundrede eller tusinde andre Ting, som alle ere stegne i samme Forhold, og Sammenligningen giver det almindelige Resultat, at de sidste 22 Aars Priser have oversteget de foregaaende 161 Aars omtrent 100 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Det synes nu som Tvistigheden imellem Kongen og Dronningen af Engelland vil blive mindeligen afgjort. Dronningen skal, efter the Times, have tilskrevet Kongen et Brev af vigtige Jndhold, hvori hun anmoder ham om en personlig Sammenkomst, for at meddele ham Breve af stor Jnteresse for den Kgl. Familie. Monarken skal have sendt dette Brev uaabnet til Lord Liverpool, og denne derpaa have begyndt en vigtig Brevvexling med Dronningen. Tymme Sællandsfar. (Romance.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Det var Tymme Sællandsfar, Æt af danske Stamme; Hertha under Hjerte bar, fostred op den samme; lærte ham ved Moderbryst, gjemme troe med Kappelyst Fædrenes Bedrifter. Gammel-Knud i Engelland, fældte Kjæmper mange; segned gjæve Dannemand, Regner Lodbrogs Sange, Danske Herrer brav og hold, dem han quad i Ormevold blev et gjort til Skamme. Rygtet ganger over Hav; Knud, det skalst du vide! Ethelred fandt nys sin Grav: Edmund Jronside. lever end med Mod i Bryst, prøve vil en farlig Dyst med de danske Drenge. Sværdet lyner Slag i Slag, sortner mangt et Øie; fremmest i det Vaabenbrag stride Drotter høie. Kjæmper Knud for Helteroes, Edmund byder Nornen Trods, slaaer for Fædrelandet. Slaaer for Krone, Fyrstesavn, Krøniken os meldte slaaer i Liv og Død for Navn Ærenavn blandt Helte. Knud, min Drot, nu faaer du see! Den leer bedst, som sidst kan lee var din gamle Vane. Gammel Vane bider bedst, dog med Skam at sige dennesinde var det næst Dannehær at vige. Svigter Rolf og Frodes Aand? Banner alt i Fiendehaand; tusind Liig paa Valen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Det var Tymme Sællandsfar, Æt af danske Stamme; Hertha under Hjerte bar, fostred op den samme: lærte ham ved Moderbryst gjemme troe med Kappelyst Fædrenes Bedrifter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Det var Tymme Sællandsfar, bragte Hielp i Nøden: Hvo ei Slegfredhjerte har, stride kjek til Døden! Brydes end vort Banner hist, see, i Skoven staaer forvist "danske Seiersfaner. Grønne Green paa skarpe Spær Tymme svang foroven. Fosterbrødre! Frem enhver "Dansk fra Herthaskoven! Banner est den Bøgeqvist; gammel Tapperhed forvist er med den trolovet, Herligt Grenen baned Vei for den Helteskare; Jronside magted ei Valen at bevare. Der, hvor Tymmes Banner stod, tegned Angelsaxers Blod. Knud de Seierruner. Ei forgjeves Saga har snild med Runestaven præntet Tymme Sællandsfar Bautasteen paa Graven. Herthaskove grønnes end grønnes og Erindringen. om det danske Banner, Danske Brødre, Nordisk holder høit i Ære! Lad henrundne Kjæmpetid. Manddoms=Speilet være. Favre Møe i Dannevang! Lyt til Bardens Mindesang ved de Bautastene! G. P. Brammer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 August. Cours. Hamb. 2 M. 256, a vista 259. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. - Rbdlr. Spec. 261. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 1/2 s.a 16 Rbmk. 11 s. Obligat. 67. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 69. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 August 1820. John Bartholds fortsatte. ITINERARIUNCULUM.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn, 1820, No. 62 og 63.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Som det gryede af Dag næste Morgen, reistes videre, og derfor naaede vi da, midt paa Formiddagen allerede, til Staden, hvor det i sandeste Forstand landsfaderlige Anlæg, Daarekisten, findes. At Forstanderen, hvem vi bragte vore Anbefalingsbreve, bestemte sig til, selv at vise os om, glædede os uudsigeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Jndenlandske Efterretninger. Slutning af Ceremoniel-Reglementet for Søemilitair-Etaten; see forr. No. §. 17. For regierende Fyrster af de yngre og mindre Fyrstelige Huse, Storcommandeurer af Dannebrogen, Viceadmiraler, Generallieutenanter, Arveprindser samt appanagerede Prindser af de yngre og mindre Fyrstelige Huse, Storkors af Dannebrogen, Contreadmiraler og Generalmojorer, træder Vagten ud og præsenterer Geværet. §. 18. For Holmens Overeqvipagemester skulle alle Vagterne paa Holmene træde ud og præsentere Geværet, naar han ei efter sin Rang tilkommer høiere Æresbeviisning. §. 19. Prindser, hvis Lande ikke fore Titel af Fyrstendommer, Generaladjutanterne af Søe og Landetaten, Generalqvarteermesteren, Commandeurer, Oberster og Stadshauptmanden i Kjøbenhavn honoreres af samtlige Vagter med præsenteret Gevær. §. 20. Commandeurer af Dannebrogordenen, Generaladjutantlieutenanter, Generalqvarteermesterlieutenanter, Commandeurcapitainer og Oberst lieutenanter honoreres af Nyeholms=Hovedvagt med skuldret Gevær, men af alle øvrige Vagter med præsenteret Gevær. J. 21. Overadjutanter, Overqvarteermestere, Capitainer af Søetaten og Majorer honoreres af alle Lieutenants- og Underofficeers=Vagter med præsenteret Gevær. §. 22. Divisionsadjutanter, Divisionsqvarteermestere, Capitainlieutenanter, Ritmestere, Capitainer af Landetaten og Capitainvagtmesteren honreres af samtlige Underofficeers=Vagter med præsenteret Gevær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Officererne af Veicorpset, af Bornholms Milice, af Kjøbenhavns Borgervæbning og Brandcorps samt af Vort Livcorps, af Helsingøers borgerlige Artillerie= og Brandcorps, af Rendsborgs borgerlige Artilleriecorps samt Altonas Borgervæbning, som bære Armeens Felttegn, nyde samme Æresbeviisning af Vagter og Skildvagter, som der er bestemt for Officererne af Linietropperne efter deres forskjellige Grader. §23. Naar et armeret Corps under en Officeers Anførsel med klingende Spil, hvad enten Marsch, Trop eller Liigmarsch slaaes, kommer en Vagt forbi, skal denne træde i Gevær, og efterat der er skuldret, commanderer Vagtcommandeuren, naar Corpset er nær Vagten: Ret Eder, og strax derpaa til Tambouren, slaae Marsch, bringer Corpset Fane med, har Vagten at præsentere medens den kommer Vagtstedet forbi, og derefter igjen at skuldre. Passerer derimod det armerede Corps i Stilhed uden Fane, træder Vagten alene ud med skuldret Gevær. Denne Honneur fordres af alle Vagter, uden Forskiel paa Stedet, hvor Vagten maatte være placeret. §. 24. Fører en Underofficeer det armerede Corps, og, i det samme passerer Vagten, lader Marsch, Trop eller Liigmarsch slaae, træder Officeers-Vagten ud og med skuldret Gevær, dog uden Marsch, honorerer Corpset. Passerer en saadan Commando Vagtstedet i Stilhed, honoreres den paa lige Maade saavel ved Officeers, som Underofficeers=Vagter. Ved disse og alle andre Leiligheder, hvor Vagtmandskabet træder i Gevær, har Vaatcommandeuren selv at udstæde Commanden, Officeren med blottet Værge, og Underofficeren med Gevær, hvilken Honneur gives for Tjenestens og ei for Personens Skyld, som slig Æresbeviisning er tillagt. §. 25. Naar en armeret Commando skulde marschere forbi nogen Vagt, Jnfanteriet uden Bajonet paa Geværet, Jægerne med Arm over Geværet eller med overhængte Geværer, skal Vagt commandeuren desuagtet tillægge sig Commando den Honneur som §§. 23 og 24 befale, men derefter melde sligt paa behørigt Sted, saa at den Feilende, til bedre Orden og Agtpaagivenhed i Tjenesteen, kan blive underrettet og efter Omstændighederne anseet. 5. 26. Naar en Stabsofficeer af Generaladjutantskaben, Dag eller Nat, melder sig ved Vagten som du Jour hos Os, og angiver at skulde visitere Vagten, da have samtlige Officeers= og Under officeers=Vagter at træde ud og præsentere Geværet for ham, samt at gjøre ham Rede og Rigtighed for Vagten, og imellem Tappenstreg og Reveille affærdige ham som Hovedronde. 5. 27. En Vagt, som marscherer til Vagt stedet og møder Os, eller Nogen af det Kongelige Huus, fortsætter sin Bestemmelse, da Vagtcommandeuren lader skuldre, slaae Marsch og selv saluterer; Skulde det behøves for at gjøre Plads, lader han derhos Vagten trække sig til Siden, eller formere Roder. En Vagt, som marscherer med Trop, honorerer paa lige Maade, men Trommeslaget bliver uforandret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 30te Julii 1820. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederikr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Den Ranzanske Familie skal endnu være i Besiddelse af det Sølvkruus eller Bæger, hvoraf den navnkundige Johan Rantzau drak, efter Slaget ved Øxnebjerget i Christian den Tredies Tid, da Feldtherren ønskede de Flygtende en hastig Henfart. Dette mærkværdige Stykke er altsaa over 265 Aar gammelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
J det Villaunske Handelsinstitut var Onsdagen den 9de og Torsdagen d. 10de August offentlig Examen. Efter de forelagte Lister frequentere samme 12 Elever, som ere inddeelte i tvende Classer. Den ældste Elev er 16 Aar, den yngste 8 Aar gammel. Den længste Tid, een af dem har frequenteret Jnstitutet, er 18 Maaneder; den korteste 2. Uagtet den store Forskiel i Forkundskaber og Evner, som nødvendig maa finde Sted ved den nævnte Alder og Tid, i hvilken de have været i Skolen, som ogsaa giør Underviisningen desto vanskeligere, var dog Resultatet af Examenen, efter Fortegnelsen af de uddeelte Characterer, følgende: Jblandt de 65 Characterer, som bleve givne, ere 9 Ug., 7 Mk., 21 Mk., 8 mk., 19g., 1 dig. Altsaa 45 Mk. og Ug., 20 s., hvoriblandt kun 1 mig. En herværende Grosserer fremsatte en Opgave, hvorefter 6 Elever, opsatte en Factura og Varecalculation, af hvilke 3 fik Ug., 2 Mk. og 1 S. J Handelsgeographie og Handel fik 3 Ug., 2 Mk. og 3 S. - De af Eleverne tegnede Kort over Floderne i Europa og de dem forbindende Canaler, erholdt udeelt Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Mariboe, d. 17 August. Hidtil har Høst veiret været særdeles gunstig for Landmanden, men igaar Eftermiddag skylregnede det saaledes, at Byghøsten maatte afbrydes. Man begynder nu hist og her i Stiftet at indføre den priselige og nyttige Indretning, at opbinde Kornet strax efterat det er afmeiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Viborg, d. 21 August. J Fredags Morges, reiste Storkene herfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Blandede Efterretninger. Om de engelske Financer. (Fortsættelse; s. forr. No.) Under alle disse Omstændigheder bliver det et Spørgsmaal af uendelig Vigtighed at bestemme: hvad kan eller bør der gjøres, for at ophielpe vore Financer, thi vi ansee det for afgjort, at Jngen, som har sund Menneskeforstand, kan antage, at de skulle forblive der, hvor den sidste Parlaments forsamlings Financeplan har sat dem. Lad os roligen og ulidenskabeligen betragte nogle af dens item. Først: vor Freds Jndkomster udgjøre 18,000,000 aarligen. Vil nogen retskaffen Mand sige at det virkeligen er umueligt at bringe den til en ringere Sum, Sandt nok, at Spørgsmaalet indbefatter vor Regierings hele Politik, thi dersom Catholikernes Frigivelse (Emancipation) var tilstaaet Jrland, saa kunde 20,671 Mand ikke være nødvendige til at understøtte den civile Magt i Tider, hvor der hersker aabenbar Rolighed, og naar man ret raadførte sig med den offentlige Mening i Storbritannien, og saaledes lempede sig efter den, som Landets nuværende Stilling aabenbar kræver det, kunde 29,895 Mand ikke være nødvendige til at formaae os til at adlyde Lovene. Heller ikke kunde, naar vore Coloniers Forsvar var betroet til vor Flaade, 30,275 Mand være nødvendige til deres Garnison. Vi ere overtydede om, at meget store og væsentlige Jndskrænkninger kunde gjøres i den Henseende, ved den simple Politik at vende tilbage til en Regjering, som vil beqvemme sig til at regjere efter Constitutionens gamle billige System. J Henseende til vor Flaade, da har man, enten det nu var fordi dens Tjeneste ikke er længer i Mode, eller den ikke meere passer sig til den huuslige Regjerings nuværende System, ei fundet Vanskelighed i at reducere Sømændenes Tal til næsten det, som det var 1792, men større Reductioner maa endnu kunne gjøres i alle Flaadens civile Embeder. Udgivten til Artilleriet af 1,190,000 Pd. St., synes at være uhyre for det 4de Fredsaar, eftersom den 1797, det fjerde Krigsaar, ikke var mere end 1,321,024 Pd. St. Dog, Jndskrænkninger kunde fremdeles gjøres, ikke allene i de særdeles Udgivter til Landets Forsvar, men ogsaa i dem, der vedkomme Bestyrelsen, af Jndkomsterne og den civile Regjering. Følgende Sammenligning, tagen af de forhen nævnte Beslutninger, viser, hvormeget Ødselheden i disse Departementer har tiltaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Krigssecretairens Departem. kostede 31,290 P. 55,290 P. Generalzahlmesterens dito 19,280 30,506 Controlleurernes ved Armeens Regnskaber 4,470 12,458 Artillerievæsenets civile Departementer. . . 6,618 82,891 Flaadens civile Departementers beløb sig 1792 til 125,109 Pd.; 1813 til 672,373 P. og 1819. til 506,000 P. Hele Udgivten til de offentlige Departementer, der bestyre og føre Regnskabet over de offentlige Penge, efterat de ere komne i Skatkamret, beløber sig til 1 Mill. aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Don Pedro Cevallos, som i saa mange Aar har spillet en Rolle i de spanske Anliggender, er født 1764 i St. Ander af en adelig Familie. Han betraadte, efter fuldendt Opdragelse, den politiske Løbebane, og blev 1784 ansat i Stats secretariatet, hvor han udmærkede sig ved Kundskaber og Retskaffenhed. Da Godoy, den Gang Hertug af Alcudia og Carl IV. Minister, vilde binde ham til sig, gav han ham sin Cousine til Ægtemage, og da han nedlagde Ministeriet for de udenlandske Anliggender, udnævnte han Cevallos til første Statssecretair. Men da Godog snart mærkede, at han modigen modsatte sig hans politiske Hensigter, saa skjulede Hertugen for ham paa det omhyggeligste sine Underhandlinger mod Napoleon, saa Cevallos hverken kunde forudsee eller forhindre dem. Ved Brudet imellem Carl IV. og hans Søn erklærede Cevallos sig lydeligen for den sidste; heller ikke havde Ferdinand saasnart besteget Tronen, førend han udnævnte ham til Statssecretair, Da Savary kom med sin bekjendte Sendelse til Madrid, paastod Cevallos med Eftertryk, at Kongen ikke skulde forlade sin Hovedstad, og i Særdeleshed ikke begive sig til Napoleon; men Ferdinand adlød ikke sin Minister, reiste til Bayonne, og maatte der give Slip paa sin Krone. Don Cevallos, som havde ledsaget ham did, beklagede sig i Begyndelsen heftigen, over den Troløshed, og Vold, hvormed man gik frem mod hans Herre, men antog dog tilsidst hos Kong Joseph en Plads som første Minister, fordi, som han paastod, dette var det eneste Middel til at undgaae Fangenskab. Han var heller neppe ankommen til Madrid, førend han, formedelst et Brev, hvori han frit yttrede sin Mening, anholdt om sin Afsked og trak sig tilbage til sin Fødestad, hvorfra han ved alle muelige Midler understøttede Ferdinands Sag. Han lod endog d. 1 Sept. 1808 trykke sit bekiendte Skrift: "Skildring af de af Keiser Napoleon anvendte Midler til at tilrive sig Spaniens Krone", hvorover Keiseren blev saa opbragt, at han lod Cevallos erklære for Frankrig og Spaniens Fiende og for en Forræder af begge. Som Juntaens overordentlige Minister ved Londons Hof, var han heldig i alle sine Underhandlinger, og han fik blandt andre Subsidier af den engelske Regjering et Laan af 60 Mill. Franker. J Slutningen af Maji 1809 kom Don Cevallos tilbage til Spanien, og tog meget kraftig Deel i alle Anstrængelser mod Napoleon. Da Ferdinand 1814 fik sin Krone igjen, tiltraadte Cevallos atter sin Post som første Statssecretair, og foranledigede adskillige vigtige Decreter. Jmidlertid blev han, trods fine udviste Tjenester, i Januar 1816, dog tilligemed det daværende Ministerium afskediget, og derpaa forvist med en Pension af 10,000 Fr. til St. Ander, men allerede i den paafølgende Februar kald te Kongen ham igien tilbage, for at betroe ham Portesenillen for de udenlandske Anliggender, og forundte ham det gyldne Skinds Orden. Allerede d. 30 Oct. f. A. fik han igjen sin Afsked. J Slutningen af 1817 gik han som Gesandt til Wien, og er nu igjen vendt tilbage derfra, forat træde ind i Ministeriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Et Pigebarn, paa 4 1/2 Aar, som i Bedstadens Præstegield, Nordre Trondhjems Amt, d. 16 Juli var fulgt med en Dreng, som vogtede Creature, hen i Udmarken, blev, da de vare komne 1/2 Miil fra Gaarden og Drengen vilde opsøge noget Qvæg, hvorfor han imidlertid lod hende være allene, borte. Drengen, som ved sin Tilbagekomst til Stedet, hvor han havde forladt Barnet, ikke fandt det igjen, troede at den lille Pige var gaaet hjem til hendes Forældre, og beroligedes derfor Men ved sin Hjemkomst om Aftenen hørte han med Forfærdelse af de bestyrtede Forældre, at hun ikke var kommen. Folkene i Bygden anstillede nu en almindelig Eftersøgen, som skulde vare i 8 Dage, men endnu d. 29de Juli var Barnet ikke fundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Spørgsmaalet bliver nu, om enten en Ørn skulde have ført det op i sin Rede eller en Goupe (Los) have fortæret det. Rigtig nok er Goupen yderst sielden Nordenfields, men den skal dog skundom være seet netop i Gaarden Jveraas's Field mark, hvor denne Ulykke tildrog sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Efter en i den norske Rigstidende fremsat algebraisk Beregning, er den aarlige Rente af det for 1820 aabnede norske Laan 11 Spd. 88 1/2 s. af 100 Spd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Engelske Blade meddele nu det i forr. No. omtalte Brev fra Dronningen til Kongen udførligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
J den sidste Bankforlegenhed i Dublin havde en Mand sendt sin Datter til Hest med en Bank note paa 50 Pd. til Staden. Da hun hos Banquieren blev opholdt i nogle Timer, besluttede hun at ride hjem igien. En velklædt Mand giver sig i Tale med hende, og da han netop skulde samme Vei, tilbyder han sig at ville ledsage hende. Da de vare komne nogle engelske Mile langt, til et afliggende Sted, affordrer han hende med ladt Pistol for Brystet, Banknoten, og hun maatte give ham den. Men Vinden blæste Papiret bort, og medens Røveren vilde stige over Gjærdet, benytter den raske Pige sig af Øjeblikket, og jager afsted med hans Hest. Stimanden, affyrede Pistolen efter hende, hvorved begge Heste bleve sky, og saaledes kom Heltinden lykkelig hjem med den erobrede Hest, i hvis Vadsæk der fandtes 1500 Pd. Hesten var godt værd de mistede 50 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Da den engelske Gesandt, Ridder Liston, d. 7 Juli forlod Constantinopel, forærede Storherren ham i Afskedsmødet en prægtig Daase af 20,000 Piastres Værdie: et ikke ringe Beviis paa den nuværende gode Forstaaelse imellem Engelland og Porten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Kjøbenhavns Børs d. 25 August. Cours. Hamb. 2 M. 255, a vista 258. Amsterd. 2 M. - . London 2 M. 11 Rbdlr. 64 s. Spec. 260. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 10 s. Obligat. 65. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 59 1/2 a 60 s. - Disconto 6 pC. Bemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
De offentlige Blade levere ofte meget Stof til Mellemgulvets Rystelse, deels ved Oversættelsesseil, deels ved Trykfeil. Her nogle Exempler. En Kugle rammede Generalen, og han tog derpaa Afsked (er verschied). - Han blev af hovedet (enthauptet). - Børn under 100 Aar betale kun det Halve. - Den eiegode Olding, Præsteenken Madame er af Gud bortkaldet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
De fleste Ting i Verden retter sig efter Moden. Theologien, Philosophien, Moralen, Regjeringskonsten har sine Moder, ligesaavel som Damernes Pynt. Der var en Tid, da en Adelsmand kunde sige til Borgere: "J ere ufrie, og der var en Tid, da Adelen maatte nøjes med Navnet Citoyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-26
Rettelser. J No. 66, Side 1047, Lin. 32: Agerdyrkning læs: Agerdyrkeren - S. 1048, Lin. 2: af Jndtægter læs, for Jndtægterne - S. 1049, Lin. 11: Udskibningen læs: Udskiftningen J No. 68, S. 1087, Lin. 1, for: Herrer læs: Herres Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Nogle, der, efter i lang Tid at have ønsker og foreslaaet visse Lovbud, eller visse Statsindretninger forandrede af Landets Regjering, derimod fra det Øieblik af, at Forandringerne vare befundne gavnlige og iværksatte, endog aldeles overeensstemmende med deres egne billige og fornuftige Forslag, nu ikke aflode at søndertygge Regjeringen og latterliggjøre selve Forandringerne; Endeel, der, maaskee for Spøg, havde yttret, men dog faaet den snakkelystne Mængde til at løbe med, hvorlunde Skomagerlauget meget muligen var det enerette Personale til at bringe Landenes Finanzvæsen i passende Gang, siden dette Langs Hovedstudium og Livssyssel bestod i, ved den meest beqvemme Tilskjærelse af Fodtøi at for hjælpe Alle og Enhver til lette, hurtige og magelige Fremskridt; Andre endeligen, der, saasom og efterdi Nattergalen er en kostelig og Mange høist kjærkommen Sangfugl, nøisomme havde raadet og blindpartiske opmuntret, til ikke blot at forsmaae, men endog forfølge, ødelægge, udrødde alle Landets Bogfinker, Jrisker, Stillitser, Lærker, ja, de uskyldige Svaler selv, ene og alene fordi de ikke ogsaa vare Nattergale. O. s. v. Vi ginge, efterat have takket Forstanderen, for Ledsagelse og Velvillie, hjem og overveiede som bedst alle disse nye Særsyn paa vor Reise. (Fortsættes efterhaanden.) Europa og Amerika, eller den civiliserte Verdens fremtidige Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Af Dr. C. F. von Schmidt Phiseldek, Kgl. dansk virkelig Etatsraad, R. af D. &c. Oversat og forsynet med Anmærkninger af D. Didrichsen og H. A. Martensen. 224 S. 8vo. Overs. Jndledning og Forf. Fortale og Forerindrig XIV. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-08-29
Allerede i adskillige Aar har Grandskerens Opmærksomhed været henvendt paa de Forhold, der forestaae den civiliserede Verden, som Virkninger deels af de store politisk financielle Omvæltninger, der i nyere Tider have mødt Europa, deels af de overordentlige Fremskridt, den nordamericanske Fristat har gjort, og den Higen efter at følge dens Exempel, som Sydamerica har lagt for Dagen. Men hidtil var det kun enkelte Esquisser til dette store Verdensmalerie, man blev vaer.