JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Constantinopel, den 12 Jan. En Ragusiner, navnl. Treleschi, som fordum har staaet i Tieneste hos den navnkundige og lærde Mauro-Cordato, Hospodar udi Wallachiet, har havt i Sinde, at lade her en Avis udgaae i det saa kaldede Langne Franqve eller Franche (*) under den Titel: Beretning om historiske og politiske Tildragelser i Europa, men vores Ministerium har ikke fundet for get, at bevilge saadant, og det formedelst de Jugemens, Gisninger og Sammenligninger, som deslige Skrifter give Anledning til, og som ikke kand bestaae med Grund=Sætningerne af en Regierings-Form, der er saa despotisk som det Ottomanniske Rige, hvor Frygt og Skræk maa tiene i Steden for Tanshed og Forsigtighed.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Petersborg, den 21 Febr. En Dragoman (*), som nylig er bleven skikket herhid af vores Minister i Constantinopel, Hr. Neplueff, skal iblant andre Tidender have medbragt denne, at man søgte at overtale den nye Store-Vezier til at bryde Freden med Rusland, hvorpaa der er skikket Ordre til bemeldte vores Minister, at sætte sig i alle muelige Maader imod deslige Anslag. Keyserinden har ladet udstæde Ordre til alle sine Ministrerved udenlandske Hoffer, at hver paa sit Sted skulde bekiendtgiøre, at det maatt, være de udi dette Monarchie etablerede Kiøbmænd tilladt, at fortsætte deres Handel saaledes, som udi Keyser Peter den Stores Tid. Da ogsaa Hendes Majestet er bleven refereret, hvorledes det tilforn i Archangel anlagte Establissement til Hvalfangst er paa nogle Aar kommet til agters, uagtet Havnen sammesteds er dertil meget beleylig, og at der var intet andet Middel til at restituere det paa en fordeelagtig Maade, end at overlade det paa nogle Aar i Forpagtning til Particuliers, hvilke, naar de havde erlagt den bestemte Sum, skulde være berettigede til at indrette samme Establissement, som dennem fordeelagtigst kunde synes, og i c) Er et Sprog, som de Søefarende i det Middellandske Hav hielpe sig frem med, og bestaaer af en Blanding af alle baande Sprog. *) Dragoman eller Trucheman er en Tolk, deslige bruges udi Mellemhandlinger ved de Orientalske Hoffer og maa samme forstaae de nye Orientalske og Occidentalske Sprog. beste Maader at benytte sig deraf: Saa har Hendes Majestet approberet samme Forslag, og befalet at sætte dette i Verk. Meyland, den 21 Febr. Uden at tale om de adskillige martialske Mesures, som Greenene af Huuset Bourbon og endeel andre Jtalienske Puissancer synes at tage, giør een af vore Naboer saadanne Anstalter, som kand have adskillige Hensigter. Kongen af Sardinien, hvis Tropper ere udi god Stand, og som af alle Puissancer, der vare indflettede udi seeneste Krig, er maaskee den eeneste, der ingen merkelig Reduction har foretaget, hværver 2 nye Jnfanterie=Regimenter, paa hvis Completering med stor Jver bliver arbeydet. Fire Bataillons af hans Tropper ere indrykkede i Novara. Der laae alt 2 tilforn, og for saa ringe et Sted, som Novara er, vare der, 3 Fierdendeel for mange. Man holder her et vaagent Øye med alle disse Foretagender, hvorunder maaskee et farligt Project for Jtaliens Rolighed ligger skiult.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Florenz, den 11 Febr. Her er bleven bestilt 9000 Senge, uden at man endnu veed, hvad for Tropper der skal komme til at ligge i dem. J Tirsdags Aftes udi forrige Uge har man her observeret et brændende Phoenomenon i Luften, som er bleven seet i fulde 2 Timer.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Livorno, den 13 Febr. Adskillige Breve fra Neapolis melde, at Hans Catholske Majestet har begiært af det Neapolitanske Hof, at lade 12000 Mand Neapolitanske Tropper rykke til Grændserne af Kirke-Staten, hvor de ved deres Ankomst skulle campere til Spaniens Tieneste. Tiden faaer at lære, hvor vidt disse Beretninger ere grundede.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Parma, den 14 Febr. Rygtet gaaer her almindeligt, at det Wienske Hof har endnu beordret 30000 Mand, at marchere til Lombardiet, hvor desuden allerede ligge saa mange Tropper. Aarsagen skal være, at Spanien, Frankrige og et andet vist Hof skal have sluttet en Alliance, hvis Hoved Hensigt skal være, at forøge Jnfanten vores Hertugs Establissement, og at forskaffe den tredie udi Alliancen en god Barriere for sine Stater. Venedig, den 19 Febr.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Da de nærværende Conjuncturer i Jtalien tegne saa stærkt til Krig, saa har saadant givet vores Senat Anledning til at giøre adskillige Anstalter. Alle National-Regimenter, saa vel som ogsaa det Corps fremmede Tropper, der staaer udi Republiqvens Tieneste, skal være complete inden May-Maaneds Begyndelse; og efter den Forøgelse og Udrustning, der skeer ved Søe=Etaten, regnes efter, at vi til samme Tid kand have i Søen 20 Krigs-Skibe, 30 Gallioter og 30 Galeadser. Denne Resolution, som er tagen af en Forsamling hvis forsigtige Klogskab er altid bleven admireret af heele Enropa, synes hos mange at behøve ingen videre Forklaring.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Neapolis, den 6 Febr. Da her i disse Dage en vis Fremmed, som er en Hollænder, havde om Aftenen været udi Spise=Qvarteer, og vilde gaae hiem, mødte ham i en Gade, som ligger noget afsides, 2 Personer, som under Paaskud at begiære en Priis Tobak af ham, agtede at plyndre ham ud. Den Fremmede, som strax merkede deres Hensigt, lavede sig paa Modstand, men blev ikke des mindre hæftig saaret med Sting af en Kniv, hvorpaa Morderne lode ham ligge halv død paa Gaden. Hoffet har efter denne Casus strax ladet nogle mistænkelige Personer arrettere, hvoriblant ogsaa de Sandskyldige virkelig ere fundne.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Versailles, den 1 Mart. Hoffet har erholdt udførlige Depeches fra vores Minister i Constantinopel, hvorudi berettes iblant andet, at den nye Store-Vezier formodentlig skulde forholde sig bestandigere udi Portens Stats=Affaires, end hans Formand havde gjort. Denne havde fornemmelig Janitskarernes Had at takke for sin Disgrace, og samme drog han sig paa Halsen, da han søgte at svække de urolige Soldater, og for at naae dette Øyemeed stiftede Tvedragt iblant Janitskare-Compagnierne. Men disse merkede omsider, at deres Tvistigheder bleve stiftede af Store-Vezieren, og at derunder maatte hemmelige Anslag skiules; de forenedes derudover til hans Undergang, og der fattedes ikke meget i, at de havde fordret hans Hoved i Steden for hans Afsættelse. En fra Turin ankommen Con reer har medført den Tidende, at der skal være sluttet en Defensiv-Alliance imellem Spanien og Sardinien. At denne Tidende har Grund, stadfæste ogsaa Breve fra Madrit under 10 hujus. Jblant andet skal udi samme Tractat garanteres Jnfanten Don Philip saa vel de Stater, som han allerede besidder, som de, han herefter maatte bekomme udi Eye Det forsikres ogsaa, at den endnu skulde faae en stor Vægt ved 4 andre Puissancers Tiltrædelse.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Paris, den 2 Martii. Efter all Anseelse have de politiske Affaires paa en kort Tid faaet en meget forandret Skikkelse, og det hastigere, end man kunde ventet eller formodet. Thi paa nærværende Tid tales her om intet andet, end at udruste alle vore KrigsSkibe, Tartaner a. som ligge udi adskillige Rigets Havne, med det Tillæg, at udi tilkommende Maaned skal Halvparten forsamle sig til Brest, og de øvrige til Teulon. Folket paa den ene Escadre og paa Transport-Skibene skulde commanderes ved General-Lieutenant, Marqvis de Contades; de Kongl. Ordres, angaaende denne Flodes Brug og Destination, skulde udi Midten af næstkommende Maaned udstædes &c. Det bliver vist, at Marechallen, Græve af Saxen giver sig med det første paa Reyse til Dresden, og der ere de, der forsikre, at Touren torde vel derfra fortsættes til Norden.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
London, den 27 Febr. Det sidstleden ommeldte Jordskælv har fliet vore Lærde noget at bestille, og man hører deres adskillige Meeninger derom. Den navnlundige Hr. Jsaac Newton skal have spaaet forud, at i Aaret 1750 skulde Jupiter komme Jorden saa nær, at den ved at røre vores Armosphæra eller Dunst-Kugle skulde foraarsage en Rystelse i Jorden: Det store Nord=Lys, som den 10 Dec. var her at see, regnes ogsaa dertil, og Jupiters Tilnærmelse skal have foraarsaget det saa vel som de mange Storm Veyr baade til Vands og Lands. Man troer i midlertid, at denne Planet er gandske uskyldig. Lad være, at den var Skyld deri, saa maatte det Stød, som Jorden fik, ved det at Jupiter rørde ved vores Dunst=Kugle, i det ringeste være meere almindeligt. Derforuden, om en Planet, gik fra sin Løbe=Bane, saa maatte den i det mindste foraarsage fleere Omstændigheder end en Rystelse af en Minuts Tid.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Haag, den 3 Mart. General-Staterne have givet Clericiet Fuldmagt, at eensurere herefter alle Bøger og Skrifter, der skulle gives i Tryk, og at supprimere alle dem, der maatte indeholde noget, som strider imod den udi denne Republiqve herskende Religion, om hvilken Rettighed Justice-Raadet og Stædernes Magistrater altid have havt Trætte med hverandre; da det nu er at vente, at der i den Henseende vil bruges meere Strenghed og Alvorlighed, end hidindtil er skeet, og man desuden anseer det som noget ubilligt i en Stat, hvor enhver forundes hans Religions fri Øvelse, at ville undertrykke de Bøger, der handle om den Materie, saa seer man det forud, at saadant vil foraarsage megen Misfornøyelse. Man forsikrer, at Hendes Kongel. Høyhed, Princessen af Oranien, befinder sig frugtsommelig, hvilket er en glædelig Tidende for Republiqven. Dysseldorf, den 26 Febr.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
De Chur-Cølnske Tropper have forladt den tilforn ommeldte Øe udi Rhinstrømmen, hvorom Trætten er kommen imellem Chur-Cøln og Chur-Pfaltz, hvilket giver Anledning at troe, at disse Tvistigheder skal afgiøres ved begge Hoffernes Commissarier.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Dresden, den 4 Mart. For nogle Dage siden ere allerede 36 Vogne af den Kongel Bagage under Escorte gaaene herfra til Polen. Den første Minister, Græve von Brühl, har iligemaade skikket endeel forud, saa at Hoffets Reyse til samme Kongerige er nu nær forhaanden. Kongen har givet Ordre til en virkelig Reduction ved Tropperne. Af hvert Compagnie Cavallerie skal 10 Mand og 10 Heste, og af hvert Jnfanterie=Compagnie 20 Mand og 1 Under-Officeer afskaffes, hvilken Reduction tager den 6 hujus sin Begyndelse. Jmidlertid ere de Anstalter gjorte, at de aftakkede Soldater skal paa første Ordre indfinde sig igien, med mindre de vil straffes som Deserteurs.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Hamborg, den 10 Mart. J denne Middag ved 1 Slet er det nye St. Michaelis Taarn her i Staden, tillige med Kirken, ved et Tordenslag aldeles bleven lagt udi Aske. Omstændighederne af denne Ulykke, saa mange som endnu for Tiden kand berettes, ere følgende: Tordenslaget skeede Klokken halvgaaer 11, og man kand ikke begribe, hvorledes det er gaaet til, at ingen er ble No. XXI. den 13 Mart. 1750 ven Jlden vaer førend Klokken henved 1 Slet. Det heele Spiir stod paa eengang udi lys Lue, og brændte omtrent en halv Time, hvorpaa det slog ned til den Nørre Side, og faldt paa de nærmest staaende Huuse, hvoraf ogsaa omtrent 4 i Tallet bleve fortærede af Luen, og reent lagte i Aske. Siden fik Luen fyldest Magt med den heele Kirke, saa at den tillige med Taarnet brændte af, indtil det yderste Muurverk, og nu ved Postens Afgang staaer alting endnu i Lue. For Tidens Knapheds skyld kand endnu ikke siges, om noget Menneske derved er kommen til Skade; men Jlden blev ved den stærke Blæst dreven paa 500 Skrit omkring, og var det en Lykke, at der om Formiddagen var falden en temmelig Regn, som ogsaa vedholdt, indtil efter Middag Klokken 3. Nu da Klokken er 8, brænder det inderste af Kirken endnu.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Altona, den 10 Mart. En habil Kunstner og Guld-Arbeyder her i Byen har funder paa en Kunst, at forfærdige gandske besynderlige Øyen, til Nytte og Tieneste for dem, der ved Sygdom eller andre ulykkelige Tilfælde havde mistet et Øye, hvilket vanziirer et ellers vel skabt Ansigt. Til at raade Bod paa dette Onde, har man ellers betient sig af Glas=Øyen, hvorved man dog er stor Jncommoditet undergiven; men disse ny opfundne forfærdiges af det fiineste Guld, og emailleres med ægte Farver, saa at de i alle Maader ligne et naturligt Menneske=Øye, kand dreyes og vendes i Hovedet, ligesom de naturlige, og foraarsage den, der bruger dem, ikke den allerringeste Smerte, da han der foruden ikk tør frygte for at hans Øye gaaer i Stykker, om han taber det.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Tønsberg, den 3 Martii. Sidstafvigte Søndag, den 1 hujus, var her fra Kl. 11. om Formiddagen til Kl. 4 Eftermiddag, en forfærdelig Storm, men i sær kom imellem Klokk. 1 og 2 saadan en forskrækkelig Hvirvel=Vind af Nordvest, at Vandet i Fiordene ved Byen, søg som Aske 5 Favne op i Veyret. Samme Hvirvel Vind traf 15 Mennesker, som havde været i Høymesse her i Byen, og nu reyste hiem i en Baad; Siden de vare saa mange i en liden Baad, er den i et Øyeblik bleven fyldt med Vand, og tillige omveltet, saa de alle ynkelig omkomme. En Mand med Kone og 2 Døttre, en Enke med 3 Sønner og 1 Dotter, en Mand med sin Søn, 3 Tieneste Pige, og 1 Dreng, udgjorde forommeldte Tall. Fem af de døde Qvinde-Menneskers Legemer bleve opkastede ved Bølgerne samme Aften, men alle de øvrige har man endnu ikke fornummet noget til Kiøbenhavn, den 13 Mart.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Den 9 Febr. har det Allernaadigst behaget Hans Kongel. Majestet, at lade udgaae tvende Forordninger i det Tydske Sprog: Den ene, angaaende Bedrageriets Afskaffelse, den er fornummet ved Lodders Collectering til udenlandske Lotterier, for Hertugdommet Slesvig, den Kongel. Andeel af Hertugdommet Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grævskabet. Ranzov og Staden Altona. Den anden, angaaende hvad Skriver- og andre Penge Lands=Skriveren paa Øen Fehmern skal have at nyde.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
J Onsdags, den 11 hujus, holdt Hendes Majestet, vor Dyrebareste Dronning, ligesom forud blev berettet, ved all Høy-Kongel. Velgaaende Sin lyksalige Fremgang efter den høye og lykkelige Nedkomst. Om Formiddagen bivaanede Hendes Majestet Gudstienesten udi Christiansborg Slots=Kirke; til Middag spiiste det Høy=Kongelige Huus 3 grande Table, hvorved ogsaa Hendes Majestet, den Kongel. Fru Moder, behagede at lade sig indfinde, og ved endeel Marechals og andre store Taffeler bleve de høye Stands- og Rangs-Personer af begge Kiøn placerede, der havde nydt den Naade, at aflegge deres allerunderdanigste Lykynskninger.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
J Mandags, den 9 hujus, holdt det Kongel. Octroyerede Vestindiske og Guineiske Compagnie General-Forsamling udi Compagniets Huus paa Christianshavn, hvorudi Hoved-Objectet, efter Forlydende, skal have været en Beraadslagning om at giøre dem, der havde Capitaler paa Rente ved høybemeldte Compagnie paa 6 pro Cent, det Forslag, enten at tage dem til næstkommende 11 Jun. tilbage, eller at lade dem herefter staae for 5 pro Cent. Hvis Rygtet staaer at troe, skal ogsaa ved Opsigelses Terminen virkelig henved 80000 Rdlr. paa Compagniets vegne være blevne opsagte; hvilket kand tiene til et Beviis paa dette Compagnies Credit og blomstrende Tilstand.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
J Stats=Sager passere og arrivere her endnu som oftest Couriers fra adskillige Hoffer. Foruden een, som i denne Uge passerede her igiennem fra Frankrige til Stokholm, arriverede den 11te hujus en fra det Kongl. Svenske Hof, og i Dag en anden sammesteds fra, efter hvis Ankomst den Kongel. Svenske Minister strax søgte om Audienz hos Monarken, hvortil han ogsaa blev admitteret; men om hans Andragende er intet tilforladeligt bekiendt.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Jblant ankommende Personer var den 9de hujus, en Kongel. Svensk Cammer-Herre, navnl. Lagerqvist, kommende fra Straalsund; den 12te, Græven von Bothmer, fra Meklenborg. Fra Flensborg berettes, at Hans Excellence Hr. GeheimeRaad og Amtmand Græve af Holstenborg hans Gemahl, Fru Catharina Elisabeth von Holstein, er den 8de hujus, efterat hun var bleven forløst med en ung Comtesse, tillige med det nyfødte Foster ved Døden afgangen.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Andre Holsteenske Breve berette, at den 6te hujus er Høy og Velbaarne Frøiken von Ahlefeldt til Lindov bleven udvalt til Priorinde udi de Høy-Adelige Jomfrue=Kloster til Preetz.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Ved Kiøbenhavns Told=Cammer ere følgende.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Skippere indkomne: Den 19de Mart. Carsten Carstensen, Peder Knudsen, Thønnes Madsen og Lars Andersen, fra Svendborg, med Rug og Havre, Johan Hartvig, fra Bandholm, med Rug og Hveede; Rasmus Jensen, fra Rudkiøbing, med Rug, Byg og Havre; Hans Peders. fra Stubkiøbing, med Rug; Lorens Wulf og Andreas Wolertsen, fra Cappel, med Ost og Smør; Jochum Carbuun, fra Lybek, med Støkgods. Den 11te: Niels Nielsen, fra Svendborg, med Rug, Byg og Havre; Hans Ereboe, fra Flensborg, med Østers; Johannes Sybrand, fra Flensborg, med Muursteene. Den 12te: Niels Riis, fra Bandholm, med Hvede; Anders Mau og Hans Lindberg, fra Grenaa med Brændeved. Udgaaene. Peter Jan Theisen til Rørvig; Hans Huusum til Holbek; Jens Rasmusen til Aabenraa. Den 11te: Rasmus Echlon til Bandholm. Den 12te Peder Larsen til Naschou; Albert Diriksen til Kiel; Hans Olsen til Holbek.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Avertissemens. Udi Deres Kongel. Majests. Hoffbogtrykkerie hos E. H. Berling ere udi afvigte aar, følgende bøger og skrifter ved trykken udkomne og sælges som følger: 1) Biskop Herslebs Jubel=Prædiken a. for mk. 4 sk. 2) Kiøbenhavn i sin Jubel=Glands a. 1 mk. 3) RitmeyerHimmelske Fryde-Maaltid 1 mk. 8 sk. 4) Baron Holbergs Historie, Universalis, 4de forbedrede oplag, 1 mk. 5) Ejusd. Compendium, Geographicum, 8 sk. 6) Kingos nye Kirke=Psalmebog in 8vo, med meget stor stiil, foruden evangelier og bønner. 2 mk. 8 sk. 7 Naadens Dørs gandelige Hammer, eller en gudelig bønnebog, 12 sk. 8) LeMilantrope, en comoedie paa 5 acter, oversat paa danske vers, 10sk. 9) Mag. Eilschovs Forsøg til en Fruentimmer=Philosophie, 1ste og 2det hefte, 1 mk. 4 sk. 10) Nogle Anmerkninger over den Kunst at skrive et godt Brev a. 12 sk. 11) Hr. Pastor Giesens Neueingerich tetes Gesangbuch, 1 mk. 8 sk. De saa exemplarier, som endnu er tilovers af catalogo over Hans Excell. Hr. Geheime Raad von Ostens bibliotheqve, kand faaes udi Sr. Peltes boglade paa børsen. Byefoget Richart von der Hart i Stege paa Møen bekiendtgiører, at han agter at bortselge sin iboende og tilhørende gaard i bemelte Steege beliggende, næst Velædle Hr. Forvalter Smidts gaard Farvestrædet, bestaaende af 19fag, til gaden god kiøbstæd bygning, teglhengt, indrettet udi gode, smukke og beqvemme logementer og værelser, deraf en stor stue nye betrokken, og et sengekammer panelet, 2de jern-kakkelovne, i gaarden 2de sidelengder begge 22 faa indrettet til kiøkken, kamre, lader, stalde, vognhuuse og videre som indbefatter et fuldkommen gaardsrom, derhos en bagegaard- og en temmelig stor hauge; til gaarden hører 4 og en halvtdeiendoms sædeland i byens mark, og 3 enge i ulshage; thi er samme berammet til 1ste auction paa Raadhuuset Fredagen den 10de Apr. eftermiddagen kl. 2 slet næstkommende, samt 2den auction de 6te Mai, og 3die auction d. 4 Jun og i fald ved 1ste og 2den anction ey skeer fornøyelig bud, da endeligen ved 3die auction til den høystbydende bortselges, og vorder paa auctionsstedet conditionerne bekiendtgjort.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Endskiønt at det tilforn udi aviserne er bleven publiceret, at den 18de udi denne maaned skulle her i staden udvælles nye Directeurer, for de saa kaldede, og paa Guld= og manufactur huuset først oprettede Liig-Enke og Oeconomie-casser, saa dog i henseende til at verket er befunden af langt større vidtløftighed og confusion, end nogen kunde forestille sig, maa man herved tilkiendegive publico, at de belovede Directeur vall, ikke kand skee ovenmeldte dato, men skal nærmere blive bekiendtgjordt, saa snart det bliver mueligt at sige, hvad der er eller kand blive at dirigere. Ellers da der gaaer det rygte, ligesom at der skulle være funden anseelige midler i casserne, saa skal deels den udi rettens middels overværelse gjordte seqvestrationsforretning, og deels revisionen i sin tid best udvise, hvor lidet slig et rygte er grundet. Kiøbenhavn den 13 Mart. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Efter commissionens foranstaltning som fuldmægtig C. G. Hes.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Skifteforvalterne udi afdøde Raadmand Børge Lemvigs stervboe i Bergen, lader herved advare hans eredi og debitorer, hvo eller hvor de være kand, at de vilde være betænkt paa, inden aar og dag efter at denne advarsel 3de postdage efter hinanden udi de trykte danske nouveller er anmeldet, at indfinde sig paa Raadstue skriverens contoir i Bergen, der behørig at legitimere deres fordringer, og de udeblivende at tilskrive sig selv hvad skade de formedelst udeblivelse sig kand paadrage. Af den tydske St. Petri kirkes penge er til forestaaende 11 Juni imod forsvarlig huus pant paa interesse at bekomme en capital af 8000dlr. som under en summa, eller og separatim kand bekommes, hos kirkens nu værende curatores, de Mess. Magnus Møllmann og Laurids Schwindt.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Hos skipper Bertel Rasmusen i Laxegaden lige over for glarmesteren, er at bekomme gode indsaltede hummer for billig priis. En capital paa 4700 Rdlr. og en dito paa 1000rdlr. er imod sufsisant pant førstk. 11 Jun til laans at bekomme, hvorpaa Hofbogtrykker Berling giver anviisning.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Af Qvæsthuusets midler kand til førstkommende 11 Jun faaes 800dlr. til laans paa 1ste prioritet udi forsikret huus pant, enten udi een samlet summa eller og separat, ligesom de maatte behøves, thi vilde vedkommende behage derom at tale med Hr. Raadm. Rasmus. Holm, eller Hr. Raadmand Stephen Heger boende paa Nørregade.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Herved giøres bekiendt, at som Høyædle og Velb. Frøken Lovise Eleonora de Lamara ved døden er afg. saa lader skifte forvalteren i Weyle 3de postdage efter hmanden indkalde berørte stervboes eredi- og debitorer, at de førstkommende 10 Jun formiddag kl. 10 slet, vilde indfinde dem for skifteretten paa Weyle Raadhuus, de første deres fordringer lovmæssig at legitimere, og de sidste at aflegge tilbørlig rigtighed, hvorefter enhver skal vederfares hvis lov og ret medfører.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Den Kongl. allernaadigst forordnede skiftecommission over sal. Fr. General=Majorinde Geistlerns stervboe, lader herved indkalde og varske alle arvinger, creditorer, eller de, som have nogen prætension udi bemlt. stervboe, at addressere eller sistere sig at dato publicationis inden 12 uger med deres retmæssige og beviisligge fordringer, vedbørligen, hos os underskrevne Kongl. commissarier, og dernæst forventer nærmere resolution indtil sagens endelige decision, i mangel deraf maa de udeblivende sig selv tilskrive all den skade som deraf kunde følge. Ved denne leylighed haver commissionen og funden for got at nøtificere, at der skal holdes auction d. 27 næstkommende maaned April, her i staden, over alle denne stervboe tilhørende mobilier og immobilier, særdeeles bestaaende i et got qvantitet af forarbeydet sølv, tin, kobber, og andre smukke meubler, item huus og gaard, hvoraf den trykte catalogus inden fjorten dage er at finde hos Hr. Regimentsqvarteermester Belliger i Odense. Datum i skiftecommissionen til Fridericia den 15 Mart. 1750. J. G. Andresen, Major af det 3die Jydske Curaff. RegJ. H. Haumann, Ritmester af samme Reg. C. H. Bunge, Auditeur, som constituered Actuar.
Berlingske Tidende, 1750-03-13
Foruden at det i afvigte aar 3de gange i de danske gazetter er bekiendtgjordt, at en huusmand navnl. Niels Christensen sadelmager, hans hustrue Dorthea Ameling udi Fyen, Sunds Herred og Qverndrup Bye, d. 21 May a. pass. ved døden er afg. bliver samme ydermeere endnu 3de gange i de danske aviser bekiendtgjordt, og tillige at skifte og deeling efter bemt. Dorthe Ameling d. 22 May. næstkommende paa Egeschougaard bliver foretaget og sluttet, thi indkaldes til bemt. tid boens credi= og debitorer, og i sær hendes 2 sønner, navl. Peder Pedersen, som skal være rytter og indqvarteret i Wordingborg, og Bonde Bondesen, som skal være paa de Ostindiske eller Chinesiske reyser.