Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-11-23
Jeg beder Dem, Høistærede, at bevise mig den Tjeneste, at lade hosfølgende Prøve af dette Værk bekjendtgjøre i Deres Blad, paa det den paa denne Maade desto snarere kan komme til Almeenbundskab. Spørgsmaal: Kan du sige mig, min lille Søn, hvori bestaaer egentlig Snydekonsten, Svar: Den bestaaer af to Hoveddele: den practiske og den theoretiske. - Spørgsmaal: Hvor lærer man bedst den practiske, – Svar: Paa Børsen, paa Auctioner, &c. - Sp. Hvor lærer man bedst den theoretiske, – Sv. Af Procesacter, Kjøbmandsbøger, især naar man træffet dem, der ere indrettede til eget Privatbrug. Sp. Lader denne Konst sig inddele i flere Over og Underafdelinger, - Sv. Jp. - Sp. Hvormange Arter gives der. - Sv. To. Store Snyderier og smaa Snyderier. - Sp. Kan du nævne mig nogle, der henhøre til det første Slags, Sv. Did henhører det Slags, hvorved man kan kjøre den prægtig Vogn med to Spænd Heste for, give Giestebudde, der koste mange Tusinde, føre det paa en meget høi Fod, og forskaffe sig Navn af en Hædermand. – Sp. Kan du nævne mig nogle af dem, der henregnes til den anden Slags, Sv. Did, henhørendet Slags, hvorved Folk, som ikke have Leilighed til at føre det paa fuld saa høi en Fod, dog kunne finde Udveie til at holde sig i det mindste en Eenspændervogn med lakerede Sæder, boe til 6 a 8000 Rdlr. aarligen, holde sig en Jomfru i Byen og en Loge i Comoedien, give imellemstunder en Pikkenik, som koster nogle Tusinde Rigsdaler, have Gulvtæpper, som koste 5. til 6 Tusinde o. s.v. - Sp. Hvilke ere Midlerie, til med Fordeel og Nytte at udøve Snyderier i det Store, Sv. Connexioner Tractementer god Viin - Haandens Aabning og Øiets Tillukkelse i rette Tid. - Sp. Gives der ikke flere Ting, der eve nødvendige, naar Snyderier skulle drives i det Store? – Sv. Jo; men de ere ligesom de elcusiske Mysterier kun bekjendte, for de Jndviede. – Sp. Hvilke ere de Veie, der staae aabne for Snyderier i det Smaa, – Sv. Den første og bedste Vei er, saa meget som mueligt, at slutte sig fast til Snydere i det Store, saasom de Store og de Smaa sædvanlig staae i nøieste Forbindelse sammen, og de store Snyderes Stilling, sjelden tillader dem, at kunne være deres mindre Colleger aldeles foruden, saa at ofte den grove Haand maa vaske den fine. Naar Pakhuse skulle tommes, brugelige Ting casseres eller ombyttes med ubrugelige, saa staaer der altid en Vei anden forsmaa Snydere til at gjøre deres Lykke hos deres større Colleger. – Sp. Men hvad er Grundbetingelsen for denne Vei til at gjøre Lykke, Sv. At holde tæt Mund, og aldrig lade falde noget Ord, hvorved den gode Sag kunde forraades. Sp. Gives der ikke flere Veie til at gjøre Lykke ved Snyderier, i det Store. - Sv. JoEn af de første og bredeste, som man i vore Dage næsten kunde kalde Alfarveien til Lykken, ere Bankerotter. - Sp. Hvad udkræves egentlig til en ret brillant og frugtbringende Bankerot? – Sv. At den skeer i rette Tid, og at Bylden ikke aabnes førend den er fuldmoden; at man forstaaer at indgaae en rigtig Accord, og fremfor alt, at man vogter sig vel for, ikke at holde den; at man har Patroner og gode Venner, som kunne paatage sig Eens Partes. – Sp. Hvad er der at lagttage, naar man vil spille en fornuftig Bankerot, Sv. I. Man maa sørge for, at alt hvad man eier og tiende vorder bliver betimelig pantsat til en Ven eller Frænde og Pantsætningen tilbørlig tinglyst. 12. Bør man altid i Forveien maae det saa, at man beholder fuld Raadighed over sin Boutik, Varelager &c. 3. Man maa have nogle gode Venner, der kunne udsprede i Byen, at man, saafremt Creditorerne ikke beqvemme sig til at indgaae Accord, agter at gjøre en lille Reise til Marstrand, og andre, saadanne Høiskoler for Snydekonsten, eller og at man ikke bryder sig noget om at komme i Slutteriet, saasom man da faaer faste Jndkomster, smukke Værelser, Skildvagt for Døren, Portner, og meget andet, hvilket man altsammen maa savne udenfor Slutteriet. - Sp. Men gives der ikke andre Veie til at gjøre sin Lykke i det Store end netop denne Alfarvei, – Sp. Jo Adskillige, der ere blevne meget almindelige i de sidste Tider. - Sp. Kan du nævne mig nogle af dem – Sv. En af de første ere at erklære sig for uberettiget. – Sp. Hvad forstaaer man, ved det Ord uberettiget? – Sv. Det vil sige saa meget, at man er berettiget til at tage Prositen, men uberettiget til at erstatte Tabet. – Sp. Hvorledes bærer man sig ad, naar man vil betjene sig af denne Vei, – Sv. Man vogter sig vel for at tage Borgerskab som Grosserer, thi naar man har et saadant Borgerskab er denne Vei spærret. Sp. Men gives der ikke endnu flere Ting at iagttage, naar man vil gjøre sin Lykke paa denne Maade, . – Sp. Jo. Man maar altid passe vel paa, at man kjøber afden Berettiget og sælger til en berettiget, og det af følgende Grunde. Naar man kjøber af en Berettiget, saa er man altid vis paa, at Sælgeren maa levere det Kjøbte naar det stiger, og naar man sælger til en Uberettiget, saa kan man altid slippe for at levere det Solgte, i Fald det stiger. garden, Dette er en liden Prove af mit Værk. Skulde det, som jeg ikke tvivler paa, finde bifald, saa agter jeg ogsaa at udgive en theoretisk practisk Underviisning for Fraadsere, Spillere, Flaner, Snyltegjæster, Lapser &c., altsammen Værker, som jeg er overbevist om ville finde en ganske anderledes Afsætning end mine Skrifter om lærde og curiøse Materier. Deres forbundne o. s. v.