JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-05-25
J Følge Kongl. allernaadigst Bevilling af 22de Februari. bal, som den gade Martii næstefter er læst ved Kiøbenhavns umte Virstinger, og den paafølgende 24de April ved Siel lands Landsting, samt den 3de hans ligeledes er læst ved albenhavns Hof og Stadsret, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, tal paa præclan perparanskman saae de som maatte have noget at fordre udi forrige svensk Capitain men tilndst huusgiere udi Byen tilleværige der paa Kiøbenhavns Amt, Gustan Levins Fallitboe at møde for mig som Stifteforvalter der paa Kiøbenhavns Amtstue, der holdes paa store Kiøbmagergade og og deri Staden for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer da endver skal vederfares paa met er efter Løven og Boets Tilstand. Ligesaa indtaldes og balliten, fornævnte de Capitain Gesangering i Overerne. stemmelse med Forordningen af ande October ogsaa for at dervære Boets Behandling, samt at give Oplysningadet: Tillland. Kiøbenhavns Amtsine den 14de Mai 1783. p. Andersen. At Demen for bagested at Gisligge Menigheder i de dette samt Hr. Beridel haransen tiender det Dødenslaan, gen den 10 s. M., bliver herved for hans agende aarøren. de en Venner bekiendtgiøre, og naade at hans efterlevende enteer ved Kongensgadergadieronammeret Tesamme det. at martil de til Americandag, imod at betal af lovlig Gield. Skole, imod Formodesaae være andre Creditorer i dette Sterede end de som allerede ere betiendte. og have meldtaaende først melde saa med løngaldte Beviser. en ingen den Tid havde fordre, enten hos Enkensol, eller sendes antagne Langværge Degen 3 Mandag i Dantrup vedgaldet.
Berlingske Tidende, 1798-05-25
Torsdagen den 31te hujus, Kl. 10 Formiddag bliver : Bygningen malet udi fattige Panbanggaard forttaget Licita en over endes regangen i den saakaldte Kaagaaler Løn end denning nordre Langsaa og en af Vognremissernæret en blandte Slet, samt et lidet stes Opførelsengaarden. det Sørgadet gendemiets hverved bliver opraadt arbeidsløn. Maal. Tømmer Smede Snedker de ogsarme. det en Maler Prosconnen, for paa nærmere Approbationat overlades de Mandsbydende andationerne. Overslagne og egningerne saae 2de Dage frind til de rønhørendes Eftersyn. paa picitationaneder. an formedelst min døde Alderdom og svagelige Helbred, efter jeg ved ten Auction at bortsælge min paabende uden Sædegaard, ville Restrup kaldet, beliggende udi Coldinghuus. amt og madberg Sogn, 2 Mile fra Veile og 4 Mile fra Høren Kiøbstæder, landsvagelig og traataar Can Gaarden. en er frie Hovedgaardstaxt, saatte agtiendestie er ansat til gatterne Tdre Stormgader alt uden mindste stæstedskab. med nogen. Ved Gaarden kansaaes aarlig 30 a 32 Tormaa de Bog saa Tdr. Banborde og nogle og 2 a 3 Tdr. denne, avles gode Læg gaade kan grædes og foreg 10 a at søer, 4 Væster, naale og paa Stil gaar. Til Gaar ner fornøden Slon, og Jldbrændsel af Mosen og Hedetørn. ligeledes til fornødenhed. Gaardens Bygninger ere at muur, leggade Egevindingsværte som for faa Aar siden af nye er opleld, en Stuedalt med mange commode og smatte Væreler indrettet til en honet gamle, er teglhængt Stulle er gaver behøre de forlange dets kan Gaarden med dens Andar ling faaes til Beboelse til nu foregaaende Mikkelsdag tille tilanstandende Mandag og paagelige gandstioner, hvorud ordene at om forlangen kan det meste at nindskammen blive gaaende udi Eiendommen, imod Satterved og sangvare Ganter. Den forommeldte Auction over Gaarden og dens eiendomme bliver foretaget paa Mølle mandsaa førstkommende atte Malle om Formiddagen Kl. 11 tige Reistrup. traadt man og sildøde sang. gedagen den 1ste Junii om Eftermiddagen Kl. 5, blive at Duerisonens Forsamlingskal paa Frederichs Hospital fore: taget paatation over naale haande alen bleget hørlærred, nogle saar Slottering kanandag og maandag et Partie Forklærred: anrønnet og haarden Lærreds ogrovtandleget Lærred: blaat gilte grant Vadmels uldne Sengedækkener, linnede og vide Mands og Fourmommerstrømper, samt 42 Lispand 1. skandne tion oged Gaasefter Prøver og Candumerne: lerrefter disse Vare bliver at levere, ere damt at skydes Jndecteuren ved bemeldte Hospital.
Berlingske Tidende, 1798-05-25
Torsdagen den 7de Junii førstkommende om Formiddasen al 3 Slet, bliver ved eentlig Auction i Gaarden No. 178. paa Hiørnet af Borgergade og Dronningens Tvergade bortsolgt : endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobder Messing, Jernfang og Bliktøi, Porcelain, Glas, Meubler, Linned. Gang og Sengeklæder, Vogne og Hestetøi, der. iblandt en god nitsædigaaret med Jernarier og røde Plydses Betræk, med videre. Bager Jost Wes tilhørende, alt imod contant Betaling ved Tilstaaet eller naar paafordres til Procurator. aabne, boende i Skindergade No. 8 og Fag hos hvem saavel som paa Auctionsstedet de trykte Fortegnelser forinden ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1798-05-25
Tirsdagen den 5te Junii, om Formiddagen at og lade tenanten Mand, men hans rasegaard ud at denne dem deres af Sæden sal. ene sees at ene ogsaa me egen Smedes det egen han paasessegaden er saane dannet omenamme klammes paa anman serer. Onsdagen den et paali, en Efterandaan læsen.
Berlingske Tidende, 1798-05-25
en galadet maade maangaden hans Garnandstial imid gode Gaard paa paa de er vad derpaa de endalernes Sider prandsenes deres paa antage og deddelse saa næstager har sendog malede Bøgelse. De relsens den aldes dissede og alle paa andre Haand anden er angadmuret Halvtags Sidehager saadan det en Kielder andet Kioliner med andsdommer en ga andet Trappen galagte gibsede Værelser man havde Dags paa mmene Side er alle paa 3 Fag deels en og der staaer bel get før Etage en indrettet Stald til 2de dage og ar lamme anden staae og kanternet menemmes Slagde: et gode st maar og Sanden deres Larsen. Paa høide Side en vis lagde Flage saadan hannemgang ud til revendelstrædet : Stad de Køer med dedags Andresen. den baade Klage samt Loftetal mensiost mennadmure. Sildesaarsaat klaget har den over og paalige. de slaae Krandsnart med en andret Kobberpands paa de en gives laandmuret Kaagerinder paa 1 Td. 2 mær algode Jernbaand, endeelags sæd og saa andre slaaer, og kaldes dennersioner denne en dennes Linde med Frændsgadet mennem Sogne. gigsaa en dener tilhøire en giennemgang af maar og seenderende dende. gaaelser hørendes Sidehaas i Etage, dage og og sig. Deral: Daarenerne alle tager sin gaaende orgaaet og Arbaar samt havarig sandtsdaar til St. Bygningesaa eget den almindelige Brandtage formere senes Conditionere ere til sitetion og Sover gaa veriermandet Commet.
Berlingske Tidende, 1798-05-25
Onsdagen den Junii, om Eftermiddagen imstem. lader sigten af de Blegdam smaae Stadens mange og det nogles end at gandstinger ere til Efter gen den Syverie paa Overformandet Contoiret. ogsdagen den adergang af at let haver i maae de seende dannede kan og opgaaet og adsalgs damsen. endeel andre milde Dagende de den anlagte Tag. 8. den den ninggaaes sad kaldende saamange hans maseren Boghave saareden neralte dem er : glemme hos paa andre saae i Sedler og Dags og de dommemedømmermager og nogleges Limal man og gelse lader sanden deres tigheder at gaaer. er Gara sadersdatter Derlin fød Mandag erde lerede saa havde sendes algode og nogsaa hans enden afdøde Mands eller sende sadshage den S. at den saadan Boets Creditorer indsesdag derved anden. aaes saa maar melde og denne deres ene og sande S.
Berlingske Tidende, 1798-05-25
den milieraad Belemmede ere Sogn formaae andet pital man hansens den alde denne.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
at omMalien, den 4de Maji. Etat Breve fra Floren til det der værende Haf nyelig Efterretning om at et Corn franske Tropper var rykket indGaniersan, hvilket efter al Sandsynlighed skulde paa Sider. et Sleng begive sig til det Tostaniske. Efter nøiere indhenet Deretninger der omtrent 30 Mand, og man veed endnu le, hvad samme har i Sinde. De i Fløren værende Enlandere ere bekommede for Liverne. Hr. Windham og mange andre Engelændere ere strax reiste derhen fra Floren Paris, den 14de Maji.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Borgeren Slaves er efter Conservateuren, bleven udnævnt til ver Republiks Ambassadeur i Berlin i Stedet for Børge. ren Samad som en bleven kaldt tilbage. Sledes har antaeet denne vigtige Million, endskland han var bleven valgt, leien til Deputeret. Hans Udnævnelse til Derlin ansee. man under nærværende Omstændigheder for meget mærkvær. Den siden værende Repræsentant Guinemardet forden Læge, gaart som Ambassadeur til Madrid i Truariers Sted. Borgeren Calland bestemmer man nu til Gesandt i Sverrig. Borgeren Granelle over befuldmægtigede Minister i Kiøsenhavn, har paa nogen Tid faaet Tilladelse at komme til Frankrig, hvorfra han sen Rætte at Aar har varer børs - Stalde Tallemand frange sig Ministerier for dandenlandske. Saaer saativer man, at han skal paatage sig Ambanadende: paa i Vien, og at Danger skal buden hans Efterfølge: Minander Finantsministeren Ramel gaaer som man sen til Haar som Ambassadeur i Stedet for de la Cral. sal. Ambassader i Constammel og af vore ende saa adsk Stat til Minister anden halvetiske Rede Spanlands saae Panaler i sit Blad for i Dag ningens Sag paa det haar, et bevæge det russiske Døren. gaae aae Dage i Saaskland igien mennes Cotion mod Grant. Det samt Guld i Mængde, og de meest mmende Lofter. Den franske Regiering skal intet Middel Berlin. svare for at befrie Europa fra Følgerne af saadanne Skridt og Bestræbelser. Men skulde Nordens Magter forglemme deres Folks hellige Rettigheder, og være døve mod Directoriets forsonende Stemme, saa var det ude med dem, og intet skulde afværge deres Ruin. Naar man frie og oprigtig antager den Fred, om hvilken man nu raadslaaer, vil Republiken, som ganske er beskjæftiget med sin indvortes Administration ingenlunde blande sig i sine Magters Anliggender; men dersom Haab om at bringe os under Aager, skulde bevæg disse Magter til at gribe igien til Vaaben, hvo kunde da beregne Følgerne i Revolutionerings Systemet og Jndførelsen at de repræsentative Forfatninger torde da snart udbrede. sig indtil det yderste Norden. Misbrugte man vor Møde. ration, for at lægge nye Snarer for os, og opfordre os til Kamp, da Franskmænd relser Eder alle mod Fienderne af Roeligheden i Europaa lader og igjen antage var første Ener. gjeg lader og giøre den sidste men frygtelige Anstrængelse, og forene med og alle undertrykte Nationer. Hvormeget er det at ønske for Verdens Rolighed, at Kongerne maatte betæn te deres eget Bedste, Endnu er det Tid. Jmodtag regierende Hoveder den Oliearen, som et tilbyde Eder sk. - Samme Pauliser siger ogsaa England sagte hidindtil. for at befordre en nye Caalition, at forlænge Conferencerne en Underhandlingerne i Rastadt, saasom der troede, at saae Leilighed med Tiden til at opvætte ingen Uenighed imellem decontraberende Partier og opblæse Krigsjuen igien. Engeland har hidindtil tillige saat at opvække Tordragt i det Jndre at Frankrig, for at beherske de sidste Valg. Det lovgivende Corns har derfor giort meget vel ved at passere alle urepublikan. ske Valg. Frankrig ønsker intet mere, end Fred; men en nye Modstand skulde kun gjøre det større, og Revolutions Strømmen udbrede sig overalt.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Et Rygte siger, at 18 engelske Linieskibe have ladet sig saa ved Toulen, for at abservere vor der værende Flaade; men dette Rygte er endnu uhlemlet, og man troer, at vor Flaade skal løbe ud derfra, førend en engelsk Estadre er i Stand til at indfinde sig der, saasom Lord St. Vint ikke kan begive sig fra Stationen ved Cadix formedelst den spanske s. - Forresten fornyes nu her igien det Magte, at i det mindsteen meget betydelig Deel af vor Expeditionende vare kan til Middelhavet med Krim. - Var første Angreb paa den St. Marcon, under Capitain Musken, er, som man har faae at vide, itrolvette. Et andet Angred skal ufortøvet ble foretaget. Den Efterretning, som vort Directerium har faaet, at Grev von Cobenil var bleven udnævnt i Blin til Minister for de udenlandske Sager, bar der foraarsagen megen Fornøielse, og man tvivler nuitte paa, at saadan jo skal blive vedligeholdt med Østerrige, hvilket Frantrige i det mindste ønner. Man troer her, at Grev von Cobenil er fra sin Side meget villig til at bringe, ifald der er mueligt, en almindelig Fred i Stand.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Strasburg, den 13de Maji. I Dag eller Morgen ankomme hertil 15000 Mand, som trætte videre til Samelt. De tomme der, som der sige: i Stedet for de Tropper, som ere marcherte til Jtalien, som enten at blive brugte ved Expeditionen, som forberedes i de middellandske Søehavne, eller at udfylde den Aabning, som de Trønner, man der har indskibet, have foraarsaaet.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Brev fra Marseille af 5te Maji melder, at 2de Halvrigader, et Dragon og et Rytter Regiment skulde Dagen tilfor. indskibes, men at der den følgende Morgen kom Contraordre. saa at alle Tropperne vendte tilbage til Husene, i hønte de forden vare logere. Man holder for, at denne Jndskidning skulde udgjøre en Deel af den store Spedition. Man troer, ogsaa ber, at General Duonapartes Expedition er bestemt med Krim, og at dette skret med Portens Samtykke Jmidlertid ere Rustningerne saa umaadelige, og Troppe antallet saa stort, at ved flere Udkast kunne paa eengang br. udførte.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Wien, den 16de Mai. J Østerrige og de øvrigt Provindser er udskrevet og agtede sat i Vært en Rærmering for at allere Regimenterne og Corpserne fuldtallig. - Fra Neapel er ankommet derulen overordentlig Camer. Som man erfarer, maae det fransk Directoriums Forsikring ikke ganske have berollert Neapel, da man paa det eftertrykkeligste fortsættet Forsøers Anna terne i det Neapolitanske Antallet paa dem som have til badet sig at tiene som Frivillige, tager bestandig mere til Enden paa Steilien ankomme mange unge Folk som Bolen. tairer. Efter Rygtet skal de geistlige Konster og Prælater Schmaben have illandet sig mod en stor Magt at give en betydelig Deel af deres Jndkomster til Rigets Forsvar, isat. Krigen skulde blive nødvendig igjen hvilket man den ud venter. - Man siger her, at de franske Ministre i Rastadshavde tilsidst gjort saadanne store Fordringer, for nærmere a. lare at kiende Omsanget af de Forbindelser, som ere i Bar imellem adskillige Dasser, i det man ventede at de Maaler som blolndtil havde tiet, skulde paa Perrelsen afsenster Fordringer træde frem og erklære sig nærmere. - Det er i Vær at det ungerske Jnfanterie af 11 Regimenter Kal alle forstættet til 20 Begimenter, der vil sig til 6000 Mand og at det underske Cavallerie skal blive formere med 20 sk. dianer aller omtrent 40 Mand.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Raladt den 26de Mai. Rigsdeparationens Svar paa den sidste stanske Nate er me udkommet. Den bestaaer af næsten 2 tratte Sider i Falie. en er af følgende korte vælille Dalhold: Rigsteds Deel. mationen besluttede nemlig at paastaae, at Rhinens Lød og Midten af samme skulde amaaes som Baandse imellem han Staterne; at Ruinerne derimod skalle andre den Parti hvis Halvdeel den laar, paa den giensidige Standse havde. altsaa man af Parterne naaet at baade. Forresten til graadte Rigs Depmationen Forslagene angaaende Vilene ved Smandreddene til Stidstrækningen, og Strandred. dene Salterhed med alle skabelt Vandbygninger paa den mediene Side, tager bladt til under Ovenskomst angaaende den fælles Behønskelse af Snammen. Forslagene an. gaaende Transte og de øvrige Toldindretninger fortiene en nøiere Overørelse, en kunne ved en færskudt Handel og Stibsfarts Tractar blive bestemte og inden dette skedte, for dede Sagerne paa den gamle Fod. Den paa den venstre. din Strandbreddes Lands hæstede Stald lande af mande. sande ikke blive transporterie paa den høire Rindrede Lande. Fæstningen Sorandreisteins Slørtning kunde man litte sammeligt, saakomman atte vidste hvad for et Ege let den franske Republik bød derser. I Denseende til Redderskabets Denddelser paa den venstre Mandredde vare de Adria let at anne som private Gods ere høite de lenske Gesandtere ogsaa havde forsikret udte Mate Sten. dame Sikkerhed. Hvad de forlangte Frangeller til Gans forden franske og de med samme allerte Repubiller angaae sam letter det indske Rige det i den Forretning, at samme Frangelse paa alle de Fordringer som ved nærværende Krig, landsvare foraalemarde, ogsaa skidte fra stansk Sld. J deriet ansøger Rigsdeputationen igientagende om Svar paa de Dantier, sammendamere udesaarede. haabet om General Buonapartes Ankomst bortil er næ atter giørt til intet Han har sin skrever heril, at han nu fiirskat komme til Rastade Man fortierer findette saandse et Directeriet skal vedende Statmands Rentananske Tal. dragelsen med Ambassaden Deraadette som følet. Man stoet, at General Dernaadette var derover maaer misfornøiet. en har forlangt at Diranarier saa Alskeed. I Gaar og Fr. gaars ankom bertil 3de franske Cancerer fra Paris. Danen. overdragte General Deraadette den Ordre at bogle samme. det der varende Selandskabs Folde til Strasborg Han er de paa i Aften afreist derhan med Legationair Gaden den at have ialt med den kelseller Miner. Den anden Saaler overdragte Depaaer til den paa Camaile og den sildig overdragte Jnsionen for de manske Ministre, Trenhøre. en Bønner, som derpaa straxtidlige Mersmengade Da sendes Eieren Caben.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Ministeren Treilhard har i Forgaars givet mange Gesandt, skaber venskabelig tilkiende, at han har besluttet sig til at maae, efter det nye Balz, sin Plads i de Gamles Raad at han altsaa opgiver der sin Gelandskabsvest, og den 30te Man vilde reise til Paris. Man siger, at det franske Gonommement skal sande en anden Underhandler i Buonaparter. Sted for med Grev von Colonil at dring i Rigtighed, hvad det endnu maatis paranasat imellem begge Magterne. Af en Skrivelse fra Rastadt, den 18de Mai. Gren Endenil har over Viin faaet en Coureer fra det fran. ske Dimentarium, hvori det undementer ham om, at GeneralDanam maatte langes til en vigtig Expedition og der. senette kunde komme til Rastadt. Den blande Post, som Stuen paa nærværende Tid beklæder, udfordrede, at man stillede imod ham, som Underhandler, en ikke ringere Persen, end en afgaaet Directer selv. Directoriet havde den ser udnævnt Borgeren Franges de Reuschatean dertil; men da denne i følge Forordningen efter hvilken en afgaaet De retter ikke inden 2 Aar maae begive sig uden for de franske Grander, atte Land komme til Rastadt, saa blev Hr. Green omtadet at bestemme et Sted inden de franske Grændser, hver han kunde fortsætte Underhandlingerne Steren da senet derpaa at han havdgangen Orden dertil, men maattet lest forespørgs andes sit Dør, hvorpaa han og strax haanardiget en Coureer til Wien. J dette Dieblik gaaer de Kann, at en Couter er ankommen fra Paris med den Eftaling, at Tilbarden bleven udnævt til Directer.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Landen den 3de Maji. Af Breve fra Dører og Dral sort, at den hemmelige Egedition først sidstafvigte Onspaa er afseilet fra Maraate, I Danseende til sammes Bestemmelse lagttager Regieringen den dødes Sallighed. Da naale Transportskidt med hollandske Tropper, som vare dostmes for den franske Erved tian med Caarland, ere indløbne til Varmouth, og skulfrigsaa have overleveret saa saa formøde naale, at en Med Repetian var i Vært, og at vore Tropper paa ommanden Flands hans Order, at giøre en Landgang i holland. ste Danne Daslaget paa Stigen i Døver blen stran opdaat saamart Creditionen var udød. - Man vil ved. egende vide, en Expeditionen fra Margate er bestemBinagen. Det Ryne, at den Walleren og StalMistandog allerede vare blevne indtagne, er for tidlig J denne er man formedelst den stærte Vind, som i Gaar dal maandekommer ser Stedingen. Somantenant det Senge som gaaer denne Skoedition, bestaaer af at Kiønske paa 30 Kaner, 4 regatter, 3 Kanonbaade ***. Brander. Da Expeditioner. dennegade fra saatte strede den førsten Scer. hans man om Eftersdagen kan den Comsen til Fanen dens Dag saa fors at den var bestemt at den sendes anden derligger ommen engelsk men deres en De som formedelst hans Dallagen. ere dagende ønser Vans Paagen til mande ansallge Staler i Holland, hvor det tre blevne udrustede. Kanenbaade. Capitain Popham kjender meget godt der landske Kyster, og har forhen opholdt sig en lang Tid i Delvortsluis. Den hele Expedition, som har Nordsøes Lod. ser om Bord bestaaer, som man nu nærmere har faaet at vide, af 14 Stide, paa hvilke befinde sig 2300 Soldater og Artillerister. - Lieutenant Prict, som forsvarede Den St. Matron, er bleven udnævnt til Post-Capitain. Ved Den Guernsen har man sort 3 franske Linieskibe og 3 Fregatter og i Kanonbaade at seile fordi. Den hele Garnison i Dublin har faaet Ordre at holde sig marchfærdig Vi vente daglig Efterretninger om en Søetræfning ved Cadix, saasom vi vide, at den spanske Admiral Majarrede har faaet udtrykkelig Befaling, at gaae i Søen. - Vor Regiering antager ikke alle som tilbyde sig til Landets Forsvar, saasom mange Jldesing. dede beunde sig deriblandt, hvilke man ikke vel kan betroe Vaaben. Man er derfor meget opmærksom paa dem, som under et gode Skin øve sig i Vaaben.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Franfurt, den 19de Maji. Breve fra Rastadt indeholde blant andet følgende : Man vil vidt, at Grev von Cobenzis hastige Ankomst hertil har til ligemed Rigsfordens Paaskynden den Hensigt, at aabne en nye Forligelses Underhandling imellem Engeland og Frankrige. Rusland, som vil tage den virksomste Andeel i Kri eller Fred, og understøtte Engeland med sin hele Magt, skal give Anledning dertil.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Fra det Holsteenske, den 23de Maji. I Gaar har den bedrøvelige Skjebne truffet Staden Oldesløe, at over 2 Huse, hvoriblandt Raadhuuset, Apotheket og Posthuset, bleve i en Tid af 10 Timer lagt i Aske at en hæftig Jldebrand, som formedelst en stærk Østenvindhurtig greb omkring sig. Jlden opkom hos en Brændeviinsbrænder ved det, at Datten paa hans Diskeleerpande spranaf, og udbredte sig tillige meget hurtig derved, at mange Bygninger og Lader vare fyldte med Hør og Halm. Brændeviinsbrænderen vilde i Begyndelsen selv slukke; men da den som Jld i hans Klæder, saae han at redde sig, løb til Vandet. en skal endnu savnes. Tolv Børn skulle være omkomme, Saltværket og Kirken skulle være blevne reddede.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Helsingøer, den 23de Maji. Fra den 21de hujus til i Dag ere 139 Skibe passerede Sundet, hvoriblam den danske Cadet Fregat Frederichsværn, under Capit. Snerdorffs Commande.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Kiøbenhavn, den 28de April. Den 23 April er Studiosus Juris J. F. W. Jessen beskikket. til Coviist ved det Kongel Gouvernement i Tranqvebar med Prædicat af Fuldmagtig Den 16 Maji er den tredie Deputerede i General Toldkammeret, Etatsraad Hansteen, udnævnt til 2den Deputeret og den 4de Deputerede, Statsraad O Malling til tredie Deputeret i samme Collegio. Den 18de Maler Capitain o. Wegener ved det siellandske Jægercorps beskieret til Major, men Ancinnets fra den 11te M. Under samme Dato er Dyrsenden i Assens, R. L. Nellemann, beskikket til virkelig Cancellieraad; H. F. Lantim i Pløer, ligesaa til Postholder ved den der oprettede Extraves Staltion. Den 23de Maji er Sognepræsten til Vaaben i Trønhiems Stift, Provst M. D. Krog, udnævnt til Sogne, præst for Ørlandet i bemeldte Stift; Sognepræsten til Pederskiær paa Bornholm, E Gad, til Sognepræst for Ro Menighed der paa Landet, og i hans Sted Cand. H. Dele Stidspræst C. Clansen til Sognepræst i Meirup under Rid. Stift; Cand. H. C. C. Koch til anderende Capellan i Hørbeløv og Falquerslev paa Falster, Catechet C. M. Aspaa til Capellan pro lode ved Frue Kirke i Aalborg; Justitsraad og stemplet Papiirsforvalter, N. Hammeles, til værelig Etatsraad. Samme Dag er Støvsagede Sanst udnævnt til Skovfoged ved det jægerspriske Stor District. Den 25de Missionarius ordinatus A. C. Thonning commemeret som Personel-Capellan for Ballerup og Maalev Menigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Den 26de hujus gik Cadet Fregatten og det asiatiske Com pa nies Skib Norge, som er bestemt til Ostindien, bage under Stil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Vacaner: Det residerende Capellanie til Wraae. Emb og Serretslev Menigheder i Aalborg Stift, 110 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1798-05-28
Barom Therm. Vinden i Malle 143. . . . Varm. men og den S. afsende. - - lasse. - -