JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-04-30
Keiserdommet Østerrig. Wien, den 24de April, Den 35te Armeebulletin aabenbarer den østerrigske Hærs ugunstige Tilstand. Feltmarschal Lieut. Wohlgemuth brød op om Natten til den 19de med 5 Brigader, omtrent 15,000 Md., hidtil opstillede som Reserve bag Gran Floden. Han stødte paa den dobbelt saa stærke Fjende der var placeret imellem Verebely og Nagy-Sarlo. Vel lykkedes det Brigaden Fyrst Jablonowsky at trænge frem imod sidstnævnte By, men da der opstod Jldebrand i Byen, maatte den opgives. Denne Leilighed benyttede Fjenden til at omgaae vor høire Fløi imellem Gran og Nagy=Sarlo, og han forsøgte fra Verebely et lignende Angreb imod den venstre Fløi. En yderst haardnakket Kamp fandt Sted fra den tidlige Morgenstund indtil ud paa Eftermiddagen; Wohlgemuth førte sine Troppe fægtende tilbage fra Punct til Punct; Fjenden udstrakte sit omgaaende Mancouvre indtil Neutra. Tidligere var der allerede meddeelt Wohlgemuth befaling om i det værste Tilfælde at fortsætte Tilbagetoget bag Neutra og endog bag Waag, for at dække Vaagdalen saavelsom Presburg og gjenoprette Forbindelsen, ved Hielp af Øen Schutt, med Kommorn, hvis Beskytning fortsattes med største Heftighed. Felttøimester Baron Welden overdrog Ban Jellachich at bryde med hele sin Magt op fra Pesth og angribe Fjenden, dog uden med Hurtighed at benytte Fordeele. Den 19de brød Jellachich frem, men Fjenden trak sig saa hurtig tilbage, at vore Kanonkugler ikke engang kunde naae ham. Den 20de rykkede en anden fjendtlig Colonne, der hidtil havde staaet som Reserve ved JpolyFloden frem paa den høire Granbred ned imod Kemend- og Gran, og angreb strax den der opstillede Reserve, Divisionen Corich, som, da Wohlgemuth allerede havde passeret Neuhausel, fegtende trak sig tilbage imod Gran, afbrød Skibsbroen der, tilsinds at forsvare dette Punct med al mulig Kraft. Den 20de April ankom den commanderende General til Ofen. Under disse Forhold syntes det General en ches uhensigtsmæssigt at forblive i Besiddelsen af Ofen og Pesth, da derved Krigsoperationerne skadedes, fordi disse Stæder ei frembyde et tjenligt Punct for Operationerne. Felttøimesteren vil derfor concentrere Tropperne i en fast Stilling, og han nærer den faste Overbeviisning, at han, naar de til hans Disposition stillede Reserver indfinde sig, vil med Held atter gaae offensivt frem. - Fra Pesth meldes under 21de April, at Ungarerne samme Dag ere kastede tilbage ved Cinlota og at Efterretningerne fra Semlin lyde gunstigere. Som Efterskrift meldes, at Ofen ikke er rømmet af de Keiserlige, at Cerneringslinien ved Kommorn ei endnu er opgiven, samt at Fæstningen endnu beskydes. Anstalter ere imidlertid trufne til paa Dampskibe at bringe Beleiringsskytset i Sikkerhed; disse ere senere contremanderede, ligesom og Tilsendelse af Munition fra Wien til Kommorn finder Sted. (Det sidst Udhævede berettiger til et godt Haab.) - Ogsaa forsikkres, at Ofen ei skal rømmes.
Viborger Samler, 1849-04-30
Efter en anden Beretning fra Wien af 24de April rømmede de Keiserlige den 22de April Staden Pesth, der overgaves til Communens Beskyttelse. Pesth, der ikke er et strategisk Punct, fordrede en Besætning af 10 a 15000 Mr., hvilke nu kunne støde til den active Hær; men det moralske Jndtryk, som Kossuths Jndtog i denne Stad vil vække, maa være uhyre stort. Den 19de April har Kossuth. ladet sin (?) Hær festlig feire Exkeiser Ferdinands Fødselsfest. Kossuth erkjender nemlig Ferdinand som Ungarns retmæssige Konge. Efter en tredie Beretning skulle Ungarerne være rykkede over Donau. Samtidige Efterretninger fra Jassy og Bucharest melde, at den polske General Bem er trængt ind i Wallachiet, og at han har trængt Russerne tilbage. Hans Hovedqvarteer er i Vatica, 3 1/2 Miil fra den siebenburgiske Grændse. Raadetzky opstiller saa store Paastande, at en Division af den saakaldte franske Alpehær har nærmet sig Savoiens Grændse.
Viborger Samler, 1849-04-30
Keiserdømmet Rusland. Man vil nu vide med Bestemthed, at 60,000 Md. russiske Tropper ere rykkede ind i Galizien og Siebenbürgen. Keiser Nicolaus ventes til Polen.
Viborger Samler, 1849-04-30
Kongeriget Würtemberg. Et Extrablad af Schwabischer Mercur bringer et Opraab fra Kongen til Würtembergerne, hvori han opfordrer til Eendragt og Tillid, hvori Würtembergs Beslutning i Forfatningsspørgsmaalet gjøres afhængig af Løsningen af de endnu imellem de større Regjeringer og Rigsforsamlingen svævende Stridsspørgsmaal, og hvori Kongen med sit fyrstelige Ord indestaaer for at der i en saadan Udsættelse ingen Fare er at befrygte enten for Würtemberg eller for Tydskland, hvilket sidste Land han ønsker at maatte blive stort, enigt og stærkt. - Jøvrigt har Kongen forladt sin Hovedstad.
Viborger Samler, 1849-04-30
Kongeriget Preussen. Mange af Berlins Jndvaanere have personlig anmodet Ministerpræsidenten om at opretholde Beleiringstilstanden i Berlin, selv i det Tilfælde, at det andet Kammer maatte beslutte en Ophævelse af samme.
Viborger Samler, 1849-04-30
Militairet i de to mecklenborgske Storhertugdømmer, der nu ganske indlemmes i, og organiseres som det preussiske Militair, skal derhos danne en særegen Division. De mecklenborgske Officierer ville, efterat have bestaaet den preussiske Statsprøve, indtræde i den preussiske Hær og kunne avancere i samme saaledes som de preussiske Officierer. Ogsaa det preussiske Landeværnssystem skal indføres i Mecklenborg for at forstærke Militairkraften. Man tilsigter ogsaa at anlægge befæstninger ved Stæderne Neubrandenborg i Mecklenborg-Strelitz og ved Dehmitz i Mecklenborg-Schwerin.
Viborger Samler, 1849-04-30
Det andet Kammer sysselsætter sig med et Andragende om Ophævelsen af Beleiringstilstanden i Berlin. J Berlin vidste man den 25de April med Bestemthed at de fire tydske Konger have nægtet at antage Rigsforsamlingens Forfatning. Med ligesaa stor Bestemthed have de nægtet at anerkjende Arvekeiserdommets Arvelighed. Camphausen har nedlagt sin Gesandtskabspost i Frankfurt; Arnim skal ogsaa være aftraadt som Udenrigsminister og som hans Eftermand betegnes General Radowitz, der pr. Telegraph er kaldet fra Frankfurt til Berlin Deutsche Reform beretter at have erfaret, at Fredsunderhandlingerne atter ere aabnede i London paa Basis af russiske Mæglingsforslag, hvilke Danmark er tilbøieligt at tiltræde. (Vi anføre fornemmelig denne Notice for at gjendrive de flere i modsat Retning udhævede Artikler af preussiske og andre Blade.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Frankfurt, den 23de April. Paa en Jnterpellation af Vogt svarede Ministerpræsidenten, at det preussiske Ministerium ingen Jndvending havde gjort imod Troppernes Jndmarsch i Jylland, men at det meget mere var med Rigsministeriet enigt i at fortsætte Krigen med største Energie. Han havde ikke erholdt nogen officiel Meddelelse om at de würtembergske Tropper havde trukket sig tilbage fra det badensiske Overland. (Disse Tropper skulle egenmægtig være kaldte tilbage af Kongens Svigersøn, Prinds Frederik; men Krigsministeren skal have udstedet den strengeste Modbefaling.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Den 23de April aabnedes i Frankfurt Debatten i Anledning af Betænkningerne fra de 30 Mænds Comite; 47 Talere ere indskrevne for og imod Betænkningerne.
Viborger Samler, 1849-04-30
Curhaven, den 26de April. Dampskibet Stoomwart, Capt. Visser, fra Amsterdam indløb hertil i Mør ges. Jkke langt fra Langeroog saae det tre danske Krigsskibe, og da de styrede imod Nord, holdt han sydlig Cours, og kom saaledes til Elben, uden at blive anholdt af de Danske, Den 26de om Eftermiddagen ankom fremdeles Admiralitetsjollen fra Fyrskibet, uden at øine de danske Krigskibe, Fra Danzig meldes under 21de April, at den danske Kutterbrig St. Croix, Capt. Holm, og Corvetten "Galathea ei vare i Sigte den 20de April. Torsdagen den 19de April kom 7 neutrale Skibe ind i Weichselfloden, og 2 dito løb ud.
Viborger Samler, 1849-04-30
Fra Hamborg skrives under 26de April, at man vil vide, at Preusserne ere rykkede frem indtil Hadersleben for at tjene de slesvig-holstenske Tropper som Soutien.
Viborger Samler, 1849-04-30
Efter en quasi-officiel Beretning i Stats-Courant er Efterretningen om at det limburgske Contingent har erholdt Befaling til at ruste sig til Krigen imod Danmark, ubegrundet. Vel er en saadan Opfordring udgaaet fra Centralmagten; men Regjeringen har gjort Forestillinger derimod, og den er et tilsinds at stille dette Contingent til det tydske Forbunds Disposition, da den hollandske Regjering vil undgaae enhver Anledning til Collission med Danmark.
Viborger Samler, 1849-04-30
Jndenlandske Efterretninger. Rigsforsamlingen har i Fredags Aftes og i Formiddags forhandlet og afgjort Andræs Repræsentations forslag. Det gik ud paa et Eetkammer, hvortil Valgene skulde foregaae deels i mindre deels i større Valgkredse i de mindre Kredse skulde den ved Frong. 7de Juli 1848. indrømmede Valgret gjælde, i de større skulde der til at udøve Valgretten fordres enten en Skattecensus af 20 Rbd. eller Borgerskab i en Kjøbstad. Hertil var ikke mindre end 37 Ændringsforslag stillede, af hvilke dog 17 bleve tilbagetagne for Afstemningen, Resten forkastedes paa et eneste nær, der forbeholdt nærmere Bestemmelser, om Slesvigs, Jslands og Færøernes Repræsentation, hvilket antoges med 66 mod 56 St. Endelig blev hele Forslaget ved Navneopraab forkastet med 112 Nei mod 28 Ja. Hermed er Forsamlingen færdig med Eetkammer systemerne; der foreligger endnu kun 2 Repræsentations forslag, P. D. Bruuns og C. M. Jespersens, der beholder Udkastets Folkething, men vil have et Landsthing med middelbare Valg og Valgbarhedscensus, og Udvalgets Fleerheds, der i det Væsentlige slutter sig til Udkastet. Forhandlingen af det første af disse begynder paa Mandag. (Fædrl.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Fra Armeen. (Officiel.) Den 25de April er Jntet forefaldet, hverken paa den jydske Grændse eller i Sundeved. – De fjendtlige Forposter stode den 26de April endnu ved Hvidsminde, en stærk Fjerdingvei nordost for Kolding. Denne By var besat med 2 a 3 Bat., og muligviis var en ringe Styrke skudt frem imod Alminde, medens Fjendens Hovedstyrke stod i det Slesvigske, ved Von sild. J Sundeved er den 26de April Jntet forefaldet.
Viborger Samler, 1849-04-30
Ifølge indkomne Rapporter ere den 23de dennes følgende Officerer m. m. døde eller saarede: Major v. Schindel, Commandeur for 5te Linie=Jnf. Bat., død. Capt. v. Bonnichsen ved 6te Linie=Jnf. Bat., dødelig saaret, død den 25de f. M.; Premierlin. v. Meincke, Adjutant ved 6te Res. Bat., dødelig saaret, død den 24de f. M.; v. Høyer, af Jngenieurcorpset, dødelig saaret, død den 24de f. M.; Secondien. v. Mamen ved 4de Reserve-Bataillon (norsk) død; Capitain v. Bohse ved 6te Linie-Jnf. Bat., haardt saaret; Major v. Harbou ved 12te lette Jnf. Bat., mindre let saaret; Premierlin. v. Grønlund ved 9de Linie=Jnf. Bat., haardt saaret; v. Lind (svensk Offf.) ved 1ste Jægercorps, let saaret; v. Meyeren ved 3die do., do.; Secondit. v. Drastrup ved 6te Reserve=Bat., mindre let saaret; v. Spith ved do., haardt saaret; v. Trøiel ved 5te do., mindre let saaret; v. Harpoth ved 12te Linie=Jnf. Bat., do., v. Holbek ved 9de do., haardt saaret; Secondl. C. F. v. Møller ved 3die Jægercorps, mindre let saaret; v. Krøyer ved do., let saaret; Ritmester d'Unker (norsk) ved Armeecorpsets Stab, do.; Sec. Lin. v. Tyssel ved 12te I. Jnf. Bat., haardt saaret, Premierlin. P. H. P. v. Dorph ved 6te Linie-Jnf. Bat., mindre let saaret; Secondlin. v. Larsen ved 7de do., do.; F. P. v. Jnqversen ved do., let saaret; Capt. og Regnskabsfører Gruner ved do., mindre let saaret; J. v. Vaupel ved 4de Reserve-Bataillon, mindre let saaret; Overlæge Mønster ved 4de do., do., Commandeerserg. Falkenstjerne ved 6te do., haardt saaret; Secondl. v. Platen (jun.) ved 12te I. Jnf. Bat., let saaret; Underofficeer Hallesen ved 12te Linie-Jnf. Bat, mindre let saaret; Sergeant Lind ved 4de do., do., Overjæger Rasmussen ved 1ste Jægercorps, let saaret; Sergeant Jørgensen ved 6te Linie-Jnf. Bat., mindre let saaret; Norup ved do., do., Frivillig Grønlund (Student) ved 5te do., haardt saaret; Underofficeer Hellstrøm (svensk ved do., mindre let saaret; Frivillig Berglund (svensk) ved do. let saaret; Vagtmester Schjøn ved 2den Gardehusar=Escadron, let saaret; Overjæger Sørensen ved 1ste Jægercorps, do. Af saarede Underofficerer og Menige ere ialt indbragte til Veile 65.
Viborger Samler, 1849-04-30
Jfølge Øresundsposten" er en svensk Officier den 23de April passeret igjennem Helsingborg til Kjøbenhavn med Depescher. Fædrel." Torsdagsnummer indeholder, i Anledning af Affairen ved Kolding d. 23de ds., ere lignende af Bladets fra ifjor bekiendte klagende og holdningsløse Artikler, og Samme har, som man kunde vente, fra flere Sider fremkaldt grundede Modbemærkninger og Dadel. Herom hedder det i Fædrel." for i Løverdags: "De fra forskjellige Sider indløbne senere Efterretninger og Kampen om og i Kolding den 23de bære alle Vidnesbyrd om, at denne Kamp, der vistnok er den haardeste og blodigste, der endnu er leveret, af vor Hær er bleven fægtet med en overordentlig Tapperhed, hvorved den har vundet nyt Krav paa sine Medborgeres Erkjendtlighed og Beundring. Vi føle os saa meget mere kaldede til i stærke og bestemte Udtryk at udtale dette, som vi have erfaret, at en Artikel, vi skrev iforgaars efter de første Efterretningers Modtagelse, af flere er bleven opfattet, som om den skulde udtrykke Dadel over Armeen. Dette har nu langt fra været vor Mening; men maaskee have vi, for at være korte, ikke været tydelige nok. Vi vilde udtrykke, at vi ikke troede, at Angrebet paa Kolding lod sig retfærdiggjøre af strategiske og politiske Grunde, medens vi derimod indrømmede, at det vel lod sig forklare og forsvare af moralske og diplomatiske. Den indirecte Bebreidelse, som man har villet finde i denne Udtalelse, kunde da kun gjælde dem, der have befalet Angrebet; i intet Tilfælde kunde den ramme dem, der kun have adlydt, og gjort Alt hvad der stod i menneskelig Magt for at udføre det. Det er nu muligt, at det, naar den fuldstændige Rapport engang kommer for Lyset, kan vise sig, at vi have feilet; det er muligt, at de Efterretninger, og Fjendens Stilling, man har havt ved Hovedqvarteret, da Angrebet besluttedes, have været saadanne, at de kunne retfærdiggjøre det; det er muligt, at de Hindringer, der forhindrede Hensigtens Udførelse, have været, ikke blot uforudseete, men ogsaa uforudselige; – en dette Tilfældet, da skal det være os en Fornøielse at erkjende, at vi have feilet." – (Det forekommer os, at Fædrl." Forsvar synes at tabe sig i lutter Muligheder!) Den Skygge, der efter den ulykkelige Begivenhed ved Eckernførde er kastet over den Læssøelske Commando ved hans og v. Kroghs Bortfjernelse, have vi al Aarsag tilat ansee for ganske ugrundet. Den Høistbefalende over Escadren havde sammen med den Høistbefalende over Landarmeen og Stabschef Læssøe deeltaget i det først afholdte Krigsraads Beslutninger og Dispositioner og vi see derfor ikke, hvorledes hvad der senere passerede med Krigsskibenes Anvendelse, skal falde Landcommanden til Last. Ønskeligt havde det været, om man fra Begyndelsen havde tilraabt et prene, garde, nu staae Begivenhederne paa et halv uforklarligt Standpunct. Vi vide ikke om det er i nogen Forbindelse med den man nu beretter, at Hr. Garde skal være rappeleret og Steen Bille kaldt til Commanden over Østersø=Escadren imedens Commandeurcapit. Christmas afløser Bille ved Nordsøescadren. (Ab. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Tydskerne have frigivet den norske Søofficier Wedel Jarlsberg imod den würtembergske Lieutn. Wundt. (N. Post.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Efter Forlydende er der Underhandlinger i Gang om Commandeur Palludans, Capt. Meyers og flere Søofficierers Udverling, og man skal have sikkert Haab om, at Underhandlingerne i saa Henseende ville faae et heldigt Udfald. (Flopst.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Faaborg, den 26de April. Jgaar hørtes her Skydning af svært Skyts hele Dagen fra en sydligere Kant end Als. Jdag verserer her det Rygte, at det skal have været vore Krigskibe, som have demoleret nogle ved Flensborg Fjorden opkastede Batterier. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Odense. Af paalidelig Kilde erfare vi at de afbrændte Bygninger og Gaarde i Kolding ere: Farver Utzens, Bager Wendelows, Slagter Pryssels, Skomager Olesens, Vognmand Johan Daugaards, Maler Aagaards, Skomager Møllers, Kjøbmand N. P. Hansens, Møller Langes, Vognmændene Nils Andersens og Hans Daugaards, alle beliggende i Søndergade, og paa Rendebanen; i Søndergade er endvidere afbrændt noget af Postgaarden og Bager Jacobsens Gaard; i Østergade er Værtshuusholder Krampes Gaard ligesom og en Sidebygning af Klubvært Brandorffs og af Apotheker Eilschous Gaard brændt. Næsten alle de øvrige Bygninger, saavel private som offentlige, ere i større eller mindre Grad blevne ramponerede. Slotsmøllen og Skovmøllen ere afbrændte ligesom og det paa Byens Mark beliggende Sted, som tilhører Reebslager S. Munk. Rygtet, at Kjøbmand Wulf Meyer i Østergade med Familie skulde være omkommen under Ruinerne af sin Gaard, har ikke bekræftet sig; da hans Gaard ikke hører til de afbrændte, tør man haabe, at han og Familie ere ilive. Selv efterat Kampen i Mandags var endt, har den kannibalske Fjende fortsat sit Raseri mod den ulykkelige By med Plyndring og Ødelæggelse; han afholdt endog Borgerne fra at slukke Jlden; meget Bohave blev kastet ud paa Gaden og sønderslaaet; Kjøbmand Wulf Meyers Boutik blev ryddet &c. Kjøbmand J. Aagaard og Handelsbetjent Barret ere slæbte bort, fordi de skulle have gjort activ Modstand. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Efter til Veile ankomne Flygtninges Udsagn ere Kjøbmand Aagaard, Hesteh. Olsen jun, og Stadshauptmand Borchs Handelsbetjent, Grandjean, sendte til Rendsborg, som mis de tænkte for, med Hagelbøsser at have skudt paa Tydskerne, der paaberaabe sig dette som Hjemmel for at de have skudt Byen i Brand. Tilstanden er naturligviis under Tydskernes Regimente jammerlig. Borgemesteren skal have erklæret sig ude af Stand til at befatte sig med Reqvisitioner, der ikke kunne tilfredsstilles. Viintørsten tilfredsstiller man paa bedste Maade i enhver Viinkjælder.
Viborger Samler, 1849-04-30
Kjøbmand Møllers Kjælder vader man i Spirituosa til midt op paa Benene. Det synes antageligt, at Eieren selv maa have ladet Vinene flyde ud, da han flygtede. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Stadshauptmand Borch, der som Flygtning fra Kolding indtraf til Horsens den 24de April, var dog rolig og fattet, skjøndt hans Tab udgjør circa 60,000 Rbd. Han havde alene over 10,000 Tdr. Korn liggende, som Tydskerne allerede i de 3 Dage, de gjæstede Kolding, havde bortslæbt. Desuden havde de røvet Sengeklæder, Sølvtøi, kort sagt Alt hvad der kunde bringes bort. De skulle i det Hele taget have raset som Barbarer og ikke engang skaanet Børn og Fruentimmer. (Ab. A.)¬
Viborger Samler, 1849-04-30
De to kostbare Hingste, som for kgl. Regning stode i Kolding, har Fjenden bemægtiget sig. (Flyst.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Da Amtmand Orla Lehmann bragte i Erfaring, at Borgermester Quistgaard, Postmesteren og flere Embedsmænd i Kolding vare flygtede til Fredericia, og at samtlige Protocoller vare faldne i Fjendens Hænder, begav han sig strax til Kolding, men blev her erklæret for Fange, og i Gen. Bonins Vogn, ledsaget af en Capitain af BoninsStab, Natten mellem den 23de og 24de ført til Byen Slesvig. Han beboer et Værelse paa Gottorp Slot.
Viborger Samler, 1849-04-30
J Affairen den 23de De, har 7de Liniebataillon havt et Tab af 92 Mand, deriblandt 4 Døde, 21 Saarede og 67 tagne til Fangne, hvilke Sidste bleve opsnappede ved Stubdrup og Stallerupgaard, hvor de om Aftenen vare blevne udstillede paa Feltvagt. Et Par Escadroner slesv. holst. Cavalleri, iførte lysebsaae Kapper og blanke Hjelme, ligesom Vore, rykkede nemlig uændsede frem, indtil det var for seent at flygte for dem, hvorpaa de med Hurraraab omringede og huggede ind paa Feltvagterne. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Horsens Avis, for i Fredags beretter som Rygte, at de fjendtlige Tropper Dagen for skulle have trukket sig lidt sydlig for Kolding.
Viborger Samler, 1849-04-30
Jfølge Privatbreve, der i Fredags ankom til Kbhvn, fra Hamborg fra en sig der opholdende Dansker, have 9de og 10de Jnsurgentbataillon lidt overordentlig i Kolding; de ere næsten aldeles tilintetgjorte og der siges at de have tabt henved 1400 Saarede og Døde; Sorgen derover er stor i Altona, hvor mange af dem havde hjemme; Prittwitz skal have isinde at tage sin Afskeed, fordi Slesvigholstenerne uden hans Ordre ere gaaede over Kongeaaen; han skal have tilmeldt Redacteurer af Hamborgerblade, at han vil vide at drage dem til Ansvar, naar de vedblive at give Beretninger fra Krigsskuepladsen saa ganske i Strid med Sandheden som deres Fortællinger om Dyppelerslaget. Dette var Grunden, hvorfor denne Fortælling tilbagekaldtes. Jøvrigt troe selve Tydskerne ikke mere paa deres egne Blades Phantasifortællinger, men søge efter Oplysning hos de Danske, for at faae Sandheden at vide. – Jøvrigt synes de Danske, at Elbblocaden ikke udføres i sin hele Strenghed. (Flopst.)
Viborger Samler, 1849-04-30
Fra Husum berettes under 22de De, at en tydsk, armeret Dampbaad (formodentlig Eider") var fra Kiel igjennem Canalen med 4 Kanonbaade ankommen der paa Rheden, for, som det heed, at benyttes til at befrie Før for de Danske. Fra Læk (2 Miil søndenfor Tønder) skrives i "Ost, Telegr.": "Om Eftermiddagen den 22de De, have de Danske ifølge paalidelige Privatefterretninger atter rømmet Føhr. Det er vel forekommet dem lidt uhyggeligt der efter den Tilmarsch af preussisk Jnfanteri og Cavalleri, som Vestkysten har havt i de sidste Dage. Samtidig hermed forlyder, at paa Føhr Jngen er bleven presset til Tjeneste og at de Danske der ved deres Adfærd ikke have givet nogen Grund til Klage."
Viborger Samler, 1849-04-30
Sønderborg, den 24de April. J Affairen den 13de mistede Sachserne foruden de tvende Kanoner, der bleve tagne af 10de Bataillons raske Mandskab, endnu en tredie, som med tildeels sønderskudt Lavet blev liggende i en Grøft temmelig nær ved den tydske Kjæde, og en Munitionsvogn, som de ligeledes maatte efterlade. Da man fra vore Batterier kunde see nogle Liig ligge paa Valpladsen, og der savnedes et Par Mand, blev der sendt en Parlamentair over til de fjendtlige Forposter, for at foreslaae en tre Timers Vaabenhvile, i hvilken det skulde være begge Parter uformeent at afhente deres paa Marken muligviis henliggende Døde. Dette Forslag blev af Tydskerne hoverende tilbageviist. Da nogle Dage efter en anden Parlamentair gik over til Fjenden med Breve fra de Fangne, blev han i høi Grad oprørt over at see en af vore Faldne ligge endnu ubegravet, maaskee neppe 40 Skridt fra Tydskernes Kjæde, og foreholdt dem denne deres Raahed, der contrasterer saa stærkt med den Omhyggelighed, hvormed man fra vor Side behandler de faldne saavelsom de saarede Fjendtlige. Herpaa blev da intet videre svaret, men kort efter kom en tydsk Parlamentair herover, med Tilbud af 3 Timers Stilstand, for at afhente de Døde, der nu netop 8 Dage havde henligget paa Marken. Man modtog det, tvende Vogne bleve sendte over, og man fandt rigtigt tvende Døde af Vore, som i mangfoldige tydske Soldaters Nærværelse bleve lagte paa Vognene og kjørte hertil. Men imedens dette skeete passede de lumske Tydskere Øieblikket, og bortførte hurtigt deres tilbageblevne Krudtvogn samt Kanonforstillingen.