Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-01
Jndenlandske Efterretninger Udgiveren af "Schleswig Holsteinischer Blatter formener, at det kunde være vakkert, om Kongen ogsaa lod sig krone i Domkirken i Slesvig. "Slesvig=Holsteens Møer kunde da i deres forskjellige Nationaldragter hylde Slesvig=Holsteens Landsfyrstinde. Derpaa maatte til Minde og denne dyrebare Fest for Fædrelandet Thorvaldsen anmodes om, ved sin Meisel at forevige vor Landshistories tvende glimrende Momenter, Christian den Førstes Valg 1460 og Christian den Ottendes Hylding som Hertug af Slesvig-Holsteen 1840. (Dette klinger ret godt paa Dansk, men endnu nydeligere i det zarte tydske Sprog.) (Hp. A.) Under den beskedne Titel "Noget om Friisholt og dens forrige Eier (afdøde Ritmester Halling) meddeler Jyllandsposten forskjellige Kuriosa og fortæller saaledes, at Dagligstuen paa Frisholt var fuld af Spilleuhre, som ved Fuldslag paa eengang opstillede en Musik, som overraskede Øret, uden netop at tilfredsstille det. Væggene vare her behængte med luttet Dameportræter. J Haven fandtes mange Kuriositeter, malede Figurer m.m., og paa Udbygningerne faaes de snurtigste Veirhaner af forskjellige Slags Dyr, og andre i Form af Taarne. Hundehusene vare konstruerede efter den sindrigste Bygningskunst, endog med flere Etager, saa man ved at nærme sig Gaarden hørte en Lænkebund, fra Høiden slaae Allarm længe forinden den øvrige Sværm af Gaardhunde kunde begribe, hvad der var paa Færde, da Gaarden laae i en Fordybning. Ligesom derfor de forunderlige Veirhaner stedse vendte Næbet mod Vind-Siden, saaledes vendte almindeligt alle Hundehovederne til den, imod hvilken den høist posterede Hund glammede. Alle Køerne havde i Staldene engang Halerne ophidsede i Tridler, for ei at tilføle Melken under Malkningen. Disses Hornspidser vare alle af saugede. Studene paahængtes alle Klokker, som, naar de ombreves i Dalene, løbe heelt sælsomt, "Tre Jordbrugere i Skanderborg Amt have nu i Aarhuus Avis i en skarp Tone udtalt deres Mening om den ubehagelige Himmelbjergstrid mellem St. St. Blicher og Peder Nielsen. De finde, at den Dom, som Folkebladets Redakiør, Overlærer Olsen i Kjøbenhavn, har afgivet i denne Sag, ene og alene er bygget paa Personsanseelse. Var Blicher Bonde sige de nævnte 3 Herrer - og P. Nielsen en yndet Digter, saa vilde Hr. Olsen have holdt med den sidste og følt sig meget oprørt ved Alt, hvad Blicher i denne Sag har skrevet. Men nu da Blicher er Digteren, og P. Nielsen Bonden, skal det gaae ud over den Sidste. Men saavel paa det literaire, som paa det juridiske Dommerlæde spiller Personsanseelse en altfor uværdig Rolle til at dens skiæve og uretfærdige Kjendelse ikke skulde finde alvorlig Modsigelse og Hjemviisning. Hr. Blicher begyndte Striden. Det var ham der, i flere offentlige Aviser paa eengang, væltede sig ind paa en fredelig og retskaffen Medborger, med saa grove og uchristelige Ord, at enhver Retsindig maatte forarge sig derover. Han udpegede Bonden P. Nielsen, som en Forræder, et forbandet Menneske, et Afskum og Uskud, som ingen Tilflugt havde, uden Strikken. Paa saadan Maade tør, endnu i vore Dage, en kongelig Embedsmand, en Præst og Folkelærer, omtale og behandle en Bonde, ene og alene fordi han vil have Fred paa sit; thi det er, vel at mærke, hans eneste Forbrydelse. Kunde P. Nielsen tie til dette Kunde nogen retskaffen Mand ønske, at han havde tiet?" osv. Det af Dhrr. Brødrene Jensen i Aarhuus etablerede Damp. Brændeviinsbrænderi er allerede i nogen Tid i Drift, og kan vistnok i sin Fabrikations Omfang maale sig med ethvert lignende Establissement her i Landet. Til hver i 24 Timer foretagen Brænding forbruges 50 a 60 Td. Korn eller 100 Td. Kartofler, der give et Produkt af 7 a 8 Oxhoveder Brændeviin, og som menes at kunne bringes til 10 Oxhoveder. At en ikke ubetydelig Kapital er medgaaet til dette Jndustri-Anlæg, vil man kunne slutte deraf, at alene Skorstenens Opførelse har koster 800 a 1000 Rbd. og den øverst paa Huset anbragte aabne Vandbeholder, hvori Vandet bringes op ved Trykpumper og føres ved Ventiler ned til Værket forskjellige Dele, 1500 Rbd. Maatte det svare Entrepreneurerne den haabede Fordeel og danne en Spore til industrielle Foretagenders Fremme i Provindsen. Et af Hr. Cand. pharm. Romsing anlagt Sukkerkogeri er ogsaa siden Efteraaret i Drift i Aarhuus, men synes kun at være anlagt til selve Byens Handlendes Forsyning. Hr. Ramsing har tidligere med offentlig Understøttelse været i Frankrig og England. (Aalb. A.)