JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Warschau, den 6te Marts. Infanteriegeneralen, Barclai de Tolly, er den 14de Febr. indtruffen i Bromberg, for at paatage sig Overbefalingen over de forenede 3de Vest- og Donauarmeer istedet for AdmiraTschitschagoff. Tharn har ikke villet capitulere paa Russernes Opfordring den 8de Febr., dog mene de, at denne Fæstning ikke længe kan holde sig. Blandt Jndvaanerne og Besætningen herske ondartede Sygdomme. Hs. M. Kongen forlod den 17de Marts Cassen. og og Veien over Ziegenhavn til Hersfeld og flere Steder for at mønstre de i disse Egne staaende Tropper, Dronningen af Vestphalen indtraf den 14de i Brüssel. I Hamburg ere directe Efterretninger ankomne fra London af 19de Marts. Ifølge disse er den engelske Fregat Java tagen af den americanske FregaConstitution, og Lord Charchart den 12te Febr. afreise til Keiser Alexanders Hovedqvarteer med en Handelstractat mellem Storbrittannien og Rusland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Marskallerne, Hertugerne af Regio og Castiglione, ere ankomne til Paris.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Den 21de Marts er Vicekongen af Jtalien afgaaet fra Leipzig til Magdeburg og det hele franske Militair tilligemed ham. Alt hvad han brugte under sit Ophold her, betalte han contant og paalagde sine Generaler det Samme. - 2 Buer af Elbbroen i Dresden ere sprængte og nedstyrtede. Marskal Davoust har forladt Dresden, Greven af Narbonne, som er bestemt til keiserlig fransk Minister ved det østerrigske Hof, ankom til Wien den 17de Marts.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Hoftidenden bekræfter Medinas Jndtagelse af Tyrkerne. Den 30te Jan. overbragtes Nøglerne til Constantinopel og overraktes Sultanen med stor Høitidelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Den 6te Febr. havde den franske Gesandt, GrevAndreossy, sin Tiltrædelses Audients ved KalmakamPascha, og blev beviist al den Ære, der tilkom hans Rang. Fra Semlin skrives, at Storherren endelig har tilstaaet Serbierne fuldkommen Amnestie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Petersburg, den 2den Marts. Vore Tidender indeholde mange Opfordringer fra Handelshuse her i Staden til krigsfangne franske Officerer, til hvem de have Penge at udbetale, at de vilde opgive deres Opholdsted. blandt andre til General Angereau, til hvem et Handelshuus har 10,000 Rubler at betale.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Den her i Residentsen nyopbygte Himmelfarts=Kirke blev indviet den 21de i forrige Maaned.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Adskilligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
(Af samme Blade.) Selskabet for de dannende Kunster i Wien har den 12te Febr. valgt H. H. Prinds Kristian af Danmark til Æresmedlem, og denne Konsternes Beskytter og Befordrer har behaget at modtage Valget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Indenlandske Efterretninger. (Af Statst f. Av. samt Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Batteriet Trekroner, den 27de Marts. En Convoi paa omtrent 30 Seilere saaes igaar at gaae udfra Malm, styrende syd efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Fra Malm overkom og indpasserede Hr. Generallieutenant Grev H. v. Morner og Major v. Silfverschildt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Den 28 Marts. En fiendtlig Orlogsfregat og 2 Cutterbrigger sees her fra Batteriet i Opseiling nord fra, styrende Cours til de to ved Malm liggende Linieskibe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Ligeledes er i Formiddags herfra seet en svær fiendtlig Convoi, bestaaende af nogle hundrede Skibe, under Bedækning af 3 Fregatter og 2 Cutterbrigger. Den gaaer nu til Ankers paa Malm Rhed, og er rimeligviis den Convoi, som saalænge har været i Vente fra Carlshavn. J en Tabel, tilføjet Fortalen til Hr. Prof. Begtrups nylig udkomne 7de Bind af Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Danmark, findes Folketallet i Kiøbstæderne og paa Landet saaledes angivet: J Kiøbstæderne: Kiøbenhavn: Mandkiøn 51642, Qvindekiøn 49,333, tilsammen 100,975 Personer i 16,274 Familier; Siellands øvrige Kiøbstæder, Mandk. 11,547, Qvindek. 11,727, tilsammen 23,274 Personer i 3720 Familier; Bornholms Kiøbstæder: Mandk. 2637, Qvindek. 3,289, tils. 5,926 Personer i 1,118. Familier; Fyens Stift: Mandk. 7,751, Qvinder. 8,308, tils. 16,059 Personer i 2,797 Familier; Laalands Stift: Mandk. 2815, Qvindek. 3,103 tils. 5,918 Personer i 1,039 Familier; Jyllands 25 Stæder (Fladstrand og Løgstøer ei medberegnede: Mandk. 18,520 Qvindek. 20,093, tils. 38,613 Personer i 6,653. Familier. Total Summa, Mandk. 94,912, Qvindek. 95,853, ialt 190,765 Personer i 31601 Familier. - Paa Landet, Siellands Stift: Mandk. 115,559. Qvindek. 116,732, tilsammen 232,291 Personer i 45,590 Familier; Fyens Stift: Mandk. 51,775 Qvindek. 53,170 tils. 104,945 Personer i 19,196 Familier; Laalands Stift: Mandk. 23690, Qvindek23,830, tilf. 47,520 Personer i 9603 Familier; Aarhuus Stift: Mandk. 59,139, Qvindek. 59,538 til f. 118,677 Personer i 21,206 Familier; Aalborg Stift: Mandk. 52,479, Qvindek. 53,522, tils. 106,001 Personer i 197677 Familier; Viborg Stift: Mandk. 12,415, Qvindek. 13,180 tilsammen 25,595 Personer i 4,590 Familier; Ribe Stift: Mandk. 48,743. Qvindek. 51,573, tils. 100,316 Personer i 19,07. Familier. Total-Summa: Mandk. 363,800, Qvindek371,545, ialt 735345 Personer i 138,987 Familier. Providerings Commissionen, denne for Hovedstaden saa høist gavnlige Indretning, og som ved giæv Borgeres Forening under Øvrighedens Autorisation ved i nærværende Dyrtids Periode kunde uden Byrde for Statskassen efterligres i alle betydelige Stæder, har i forrige Aar udsolgt fra 29de Marts til 31te December 11634,200 Pund Brød, fra 6te Novbr. til 31te Decbr. 8,627 Lispund Kiød, fra 15de Novbr. til 31te Decbr. 32,704 Lispund Lys. Hvor mange Mennesker mon der ikke ved disse Udsalg til moderate Priser ere friede fra Hunger og Mangel. - De vedvare endnu og strække sig endog til saltet Kiød, Flæst, holsteensk Ost a. Saaledes er allene i Ugen fra den 14 til 20 Marts udsolgt: 1) Brød 65,737 Stkr. a 7 et halvt Pd. 2) Fersk Kiød 23,014 Pd. 3) Saltet holst. Kiød 1 a 16 Pd. 3,591 Pd. 4) Saltet holst. Flæsk i 3 a 8 Pd. 8656 Pd. 5) Holsteensk Smør i 1/4 a 1/2 Pd. 4,352 Pd. 6) Lys i Lisp. til Huusholdninger 531 et halvt Lisp., i enkelte 1 a 2 Stkr. 49,200 Stkr. eller 245 Lispd., tilsammen 776 1/2 Lispd. Af det nylig udkomne 3die Bind af vor fortiente Ridder og Dannebrogsmand Assessor Ørsteds juriridiske Arkiv, (som var blevet forsinkeet ved en langvarig Nervesygdom, hvoraf han dog nu igien er helbredet)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
seer man at samtlige Kiøbenhavns Apothekere have været under Tiltale ved Hof= og Stadsretten, for egenmyndigen at have sat en Medicinaltart og derefter udsolgt Lægemidler. To af dem dømtes i en Mulkt af 500 Rd., 6 i en Mulkt af 3000 Rd., og een 100 Rd., samt alle at betale Processens Omkostninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Degnen Dahlsen i Gravlev bekiendtgiør, at den 15de Marts passerede der igiennem Byen til Aalborg 10 a 12 Matroser, som skammeligen ødelagde ham 2de meget smukke unge Træer, han med megen Ombyggelighed havde for nogle Aar siden plantet, og som nu stod i frodigste Vext og havde meer end en Karls Høide, da de som slemme Dyr sprang i Veiret og tog fat i de øverste Grene og sleed Barken med Grenene af til det nederste, og det lige uden for hans Vinduer. Det er ærgerligt (skriver han videre, at see Landets eget Folk at misbruge sin Frihed paa saadanne uskyldige Ting, som en virkelig Fiende ofte holder for en Vanære. Da det er vel bekiendt, at dette Slags ryggesløse og skadefroe Mennesker, har forhen begaaet, som vel og vil skee i Eftertiden, Excesser, værre end denne, saa kunde man med billighed, fordre og ønske, at saadanne maatte til deres Stationer frem og tilbage ledsages af Commando Mange have aar havt det Uheld, at deres Kartofler ere frosne og nu raadne. Jstedet for at bortkaste disse raadne Kartofler, som en og anden har gjort, kunne de godt anvendes til Svineføde, eller til Vognsmørelse, naar de udtværes og blandes i Tiæren, som derved betydelig drøies.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Om Vald=Indige. Udtog af en Jndberetning til den franske Keiser fra Ministeren for Manufacturene og Handelen. - Da flere tilstødende Omstændigheder foraarsagede, at Fabrikationen af Vald=Jndigo i Frankrig endnu ikke havde opnaaet den Grad af Fuldkommenhed, som er mulig, kaldte Ministeren for Manufacturene og Handelen Direkteurerne ved Experimental Skolerne i Alby, Quters og i Borgo SanSepolcro til Paris. Ved deres Ankomst der, traadte de i Forbindelse med Commissionen for de indenlandske Farvestof fer, for i Særdeleshed at udfinde den simpleste og meest occonomiske Maade at udbringe Jndigo af Vaid. GiobortDirekteur for Experimental Skolen i Qniers udfandt ved Vand, der havde 800 Varme, og som holdtes paa Valden, i 7 til 8 Minuter at udtrække Farvestoffen af Vald=Bladene, og de Pugmauriin, Direkteur ved Skolen i Alby, udfandt at raffinere denne Jndigo. Saaledes tilberedt vil den koste 9. a 10 Fr. pr. Pund, forudsadt, at man kan afskiære Bladens 10 Gange. Dog dette er blot Tilfældet i Jtalien, hvor Vai den saaes om Høsteen; i de nordlige Departementer, hvor den saaes om Foraaret, kan man blot afskiære dem 3 til 4 Gange. Det er derfor umueligt at bestemme, hvor stor Mængde Blade et vist Areal Jord afgiver, saa meget meere, som det og meget beroer paa Aaret, Jordbundens Beskaffenhed og Maaden den dyrkes paa Forudsadt man og kunde giøre denne Beregning, vilde det dog være meget vanskeligt bestemt at sige, hvormeget Jndigo der indeholdes i en vis Vægt af Blade, da Valden, synes at indeholde meere eller mindre Jndigo, i Forhold til den Himmel Grad, hvorunder den er dyrket. - Man maa imidlertid ikke heraf tro, at det er umuligt at sælge indenlandsk Jndigo til den samme Priis, som den indiske, da denne Plante indeholder fire Gange saamegen Farvestoff som hein; th man har allene een og en halv Høst af Jndige Planten, medens man i de sydlige Departementer haver 12 til 14 af Valden. Den aarlige Forbrug af Jndigo i Frankrig regnes for at være elleve til tolv hundrede tusinde Pund. Naar en Arpent Jord frembringer 37 Pund 8 Unzer Jndigo, behøves altsaa 7 en halv Qvadrat Miil Land for at frembringe denne Mængde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Da man nu har erholdt fuldkommen Viished om at den indenlandske Jndigo kan træde i Stedet for den indiske, saa har den franske Keiser for at opmuntre til denne Plantes Dyrkning ved et Decret af 14de Jan. 1812 befalet; at Tolden for den fremmede Jndigo skal være 200 Fr. pr. 100 Pund. Disse Jntrader skal anvendes til de tre Keiserlige Jndigo Fabrikers Ophielpning, samt til Understøttelse for Jndigo Fabrikantere. Blegning paa Vandet. At de brugelige Blegepladser borttage en stor Deel Jord, som kunde bruges til Hørbiergning eller andet nyttigt Brug, er saa meget meere tydeligt, som efter de antagne Regler ingen anden Jord end den jevneste og bedst beliggende nyttes dertil. At ligeledes en Deel af de af Jorden opstigne Uddunstninger og selv Jordsmonnets Egenskab farver og pletter Tøiet, giør det raadent og skiørt, samt at Græshopper og andre paa Jorden og i Græsset værende Jnsekter skade det, lærer den daglige Erfaring os. At ligeledes Solen virker paa Vandet stærkere end paa Landet, ved at reflektere Straalerne, samt at følgeligen, hvad som bleges paa Vandet behøver mindre Tid og bliver hurtigere og meere hvidt, det vide alle Søfarende at fortælle os, og de, som derpaa have henvendt deres Opmærksomhed. For altsaa ikke at ødsle med saa megen Jord, som vore almindelige Blegepladse, optage, for at være meere sikker paa hvad der bleges, og for at forkorte Tiden og bespare Arbeidet ved Vandningen, synes vore mange Søer at tilbyde os den bedste og rummeligste Plads. Rader af Pæle kunde nedrammes under Vandspeilet, Rammer lægges paa dem, paa hvilke igien de lettere Rammer, hvori Tøiet opspændes, kunde lægges. De fra Vandet opstigende Dunster vilde da stedse holde Tøiet fugtigt og selve Vandets Bevægelse vilde vaske og skylle det; hvorved Naturen altsaa for intet vilde forrette meget af det, som nu maa afhielpes ved Kunst og Arbeide. Middel til at fordrive Jgler og Fiirbeen af Fiskedamme. Som bekiendt giøre Jgler og Fiirbeen Fiskeedammene Skade. Linnes tilraader derfor at kaste noget Salt i Fiskedammen, da Jglerne og Fiirbenene sikkert strax skal fordrives, da de aldrig kan leve i salt Vand. En Spand fuld af Salt er nok til en maadelig stor Dam. Salt=Lagen af Fiske= og Kiød=Tønder er ligeledes tienlig dertil og der skal da ikke blive een eneste af disse Dyr tilbage. Svale=Rede=Bygninger. Saaledes kunde man kalde de Bygninger der opføres af Leer blandet med Halm, for at skille dem fra andre Leerbygninger. Svalen søger Leer, dypper det i Vand og klistrer det saaledes til Væggen, blander overalt med Halm og Høe, for at bygge sin Rede. Hvor fast denne Blanding bliver, veed Enhver der har villet bortrydde en Svalerede fra et ubelelligt Sted. Det er derfor Svalen, der har lært os at bygge, hvad i Tydskland kaldes Wellen mande, som i Handelstidendens Nr. 10 er bleven anbefalet, fordi Varme og Varighed forenes ved denne Bygningsmaade med den mindste Bekostning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
J Anledning af denne Anbefaling er af Udgiverne forlangt Underretning om de af Leer og Straae opførte Muure skulde have en Aspudsning af Kalk for at afholde Fugttighed, og i hvilken Forhold Halm skal blandes med Leer, samt om den skulde blive heel eller skiæres til grov Hakkelse for Blandingen. - Jndtil den der lovede udførlig Anviisning kan meddeles, maa man indskrænke sig til følgende Efterretning: Hvormeget Halm der er taget til de Skotske her i Landet opførste Leerbygninger har man endnu ikke kunne erfare, men vel, at man har taget en trediedeel grovt Sand blande, med tolte viedeel Leer og hugget Straaet til omtrent 1 Fods Længde. Tydskerne pleier vel til deres Wellenwande enten aldeles ikke eller dog ikkun engang at skiære Straaet over, naar det er 6 eller 5 en halv Fod langt. Man tager der til et Læs Leer af 12 Cubikfods Jndhold, 1 en fierdedeel Bundt god Rughalm et Bundt regnes til omtrent 20 a 24 Pd. - hvor man har magert Leer blandes det slet ikke med Sand, men feedt Leer maa blandes efter dets Beskaffenhed. Man angiver, som Kiendemærke, at Leeret maa falde heelt og aldeles fra Skuffen. Gammelt Leer, der 1 til 2 Aar har henligget i Luften og er gjennemfrossen og Vinteren foretrækkes, naar man har Valget. Æltningen giør Arbeiderne med Fødderne, eller de betiener sig dertil af en Stud. Naar Væggene ere nogenledes tørrede, kan man med en Spade skiære dem glatte og da behøve de ingen Overtræk med Kalk. Men vil man giøre det er det des bedre. Dette skeer dog ikke førend paa andet Aar, for at Muren kan være i Forveien ret tør. Kalken blandes da med Koe= eller Kalvehaar, hvorved den holder fastere. – J øvrigt tilraades, naar Bygningen skal være ret varig, at giøre Hiørnerne af en muret Pille, især naar Huset skal have flere Etager, som til er Tilfældet i Tydskland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
(Af Handelst.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Prædikanterne. I Domkirken paa 5te Søndag i Faste Hs. H. Hr. Dr. Koefoed. J Catrina Kirke Hr. Pastor Satterup. I Domkirken, 5te Onsdag i Fasten, Hr. Pastor Satterup. En TSSEndre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Tirsdagen den 13de April om Eftermiddagen Kl. 2 bliver ved offentlig Auction i Giestgiver Ramsings Gaard bortsolgt: endeel Blaar, Hørgarn og Blaargarn, tilhørende herværende Spinde=Anstalt. Hvortil Liebhabere herved indbydes. Ride, den 2den April 1813. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Hos Undertegnede : Sønderpoorsgade Nr. 799 bekommes følgende nylig hiemkomne Vare, til saa billige Priser som muelig. 7 a 8 Fods, 9 a 10 Fods og 11 a 12 Fods 4 skaarne Brædder, 11 a 12 Fods Vragbrædder, Tomme Fyrreplanker af dito Længde, 6 Tomme bredt, Stangjern, 2 enfierdedeel Tomme dito, enhalv Tomme : Jern, valset Baandjern, enkelte og dobbelte valset Jernplader, treottendedeel Tomme og jemottendedeel Tomme, I Staal, 3 Tomme Sam, Blikplader, Salt, finsk Tiære, svendsk Kronbeeg, dybe og flade Tallerkener af hvid Fajance, grøn og hvid Sæbe, div. Sorter Røgtobak, Snustobak, Sigarer, gammel Rom paa Ankere og Boutellier. try Madera og rød Viin paa Boutellier, Congo Thee, og Haysanskin, div. Specerier, Raffinade, Melis og Candis, af Kiøbenhavns Raffinaderier, stødt Topsukker, Puddersukker og Caffebønner. Ribe, den 2den April 1813. Frederik Kolvig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Af de den 1ste April bortsolgte Frugt=Træer, ere at Stkr. gode Blomme= og 2 Stkr. dito Æble=Træer at faae for Auctions Prisen. Eilschou sen. Hvor et Slæd for en liden Familie er at taae til Tre fra førstkommende Paaske, anviser Adresse=Contoiret. TilStædet er en liden Hauge. Formedelst Forandring af Boepæl staaer 4 Køer og 3 Unghoveder tilkjøbs hos Henning Clausen i Obekier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Den 8de April 1813, om Formiddagen Kl. 10 lader Madam sal Eilse hou ved offentlig Auction bortsælge en Deel Jnd= og Udboe, - førend denne Auction begynder bliver paa samme Sted bortsolgt circa 1000 Pd. blaae Caffe og circa 1000 Pd. stødt Toplukker i 50 Pd. viis. Colding, den 31te Marts 1813. To Carl Steinmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Tøverdagen den 10de April førstkommende, bliver ifølge, indgaaet Forlig og Jndførsel, foretaget offentlig Auction hos Christian Engelstoft i Reisbye, over hans paaboende Kaadnersted under Grevskabet Schakkenborg med tilliggende 1 Td. Land, der besiddes med Arvefæste, og bestaaer af 8 Fag Stuehuus 10 Fag Ladehuus og 4 Fag Port og Stald, samt over hans Ind= og Udboe som bestaaer af alleslags Bohave, Sengeklæder, Kiøkkentøi, med videre. De Lysthavende indbydes at møde bemeldte Sted og Dag om Formiddagen Kl. 9 hvor Conditionerne forud skal vorde bekiendtgjorte. Ribe den 19de Marts 1813. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Hvor en Boepæl for en Enke, ugivt Mandsperson eller og aldrende Mand og Kone uden Børn, er at faae til Leie fra næste Paaske Flyttetid, anviser Adresse=Contoiret. Stædet er nyt og smukt beliggende i Nærheden af Torvet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Søndagen den 4de April bliver sidste Gang for denne Vinter Concert i Ribe Klub, som begynder, Kl. 7. Efter Concerten er Assemblee. Ribe, den 30te Marts 1813. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Fra Tars Pedersen af Skarup Bye og Sogn, er den 5te dennes bortkommen en gammel sortebruun Hoppe. Da denne ikke siden har været at opspørge, saa bekiendtgiøres herved at hvo der enten til Hr. Kiøbmand Worok i Colding, Hr. Kiøbmand Jørgensen i Weile, eller til Undertegnede kan give nogen Oplysning om bemeldte Hoppe, erholder en passende Douceur. Starup Bye og Sogn den 25de Marts 1813. Lars Pedersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Onsdagen den 7de April Kl. 6 holdes Generalforsamling i Selskabets Værelser, hvor da blandt Andet foretages Valg paa nye Directeurer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Directionen for Ribe forenede Klubselskab den 23. Marts 1813.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Extra godt sort Mærsk Havre til Sæd, faaes tilkjøbs hos Hans Haastrup, boende i Norports=Gaden i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Heglet Hør og god gammel Rum er at bekomme hos Ribe den 19de Marts 1813. Dessauer. Til næstkommende 1ste Mai modtages Lærred og Garn til Bleg paa Slots Bleggaaren. Peder Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-02
Nyelig hiemkommen hægset Hør er tilkjøbs hos Spandet i No. 13 paa Nørregade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
Berlin, den 30te Marts. Efter en med Russerne sluttet Convention er Dresden bleven rømme, af de Franske, som havde en Besætning der af 2 til 3000 Mand. Umiddelhar derpaa blev Staden besat af Russerne. Prindsen af Eckmühl er ankommen til Magdeburg og har gjort et Udfald derfra for at bringe Qvæg og andre Levnetsmidler ind i Fæstningen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
Den kongelige preussiske Generallieutenant v. Kleist har fra Treuenbrieten foretaget en stærk Recognostering, mod Wittenberg, som endnu holdes besat af de Franske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
J Løverdags besøgte Hs. M. Kongen, General Wittgenstein og opholdt sig hos Hs. Excell. en halv Time Samme Dags Formiddag forsamledes under Klokkernes Klang de endnu tilbageblevne preussiske Tropper i Lyst haven, paa Döhnhofsplads og Wilhelmsplads, hvor der holdtes en høitidelig Gudstieneste, ved hvis Slutning Tropperne meddeeltes Velsignelsen. J Lysthaven, hvor Chefen for dette Corps, General Vork, var tilstede, tilføiede samme endnu en kort Opmuntring til Soldaterne. Efter denne religiøse Handling, - hvis Jndtryk forstærkedes ved den Omstændighed, at Solen, som hidtil havde skiult sig, under Velsignelsen brød skinnende frem -, defilerede det hele Mandskab, ledsaget af de varmeste Seiers=Ønsker, udaf Porten og tog Veien til Potsdam. Med lignende Høitidelighed ere Tropperne den 23de marscherede ud fra Breslau. Jgaar indbragtes en Transport franske Fanger. Churprindsen af Hessen ankom hertil den 27de Hs. M. Kongen har ved en Cabinetskrivelse bevidnet Medlemmerne af den forrige Regieringscommission sin fuldkomneste Tilfredshed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
Commandanten i Kønigsberg, Generallieutenant Siewerts, har bekiendtgjort, at Danzig fra Søesiden, bliver bloqveret af en engelsk Eskadre, og at følgelig intet Skib, af hvilken Nation det end er, kan seile derhen uden at blive opbragt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
J Preussen oprettes et nationalt Cavallerieregiment, 1000 Rd. stærkt, hvortil i Kønigsberg allerede 278 Rd., tildeels Handelsbetiente og Studerende, have indstillet sig fuldeligt eqvirerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
Hertugen af Mecklenburg har under 25de d. besluttet at oprette et Corps regulairt Infanterie og et Jægercorp, hvori enhver Mecklenburger uden Forskiel af Fødsel og Stand opfordres at tage Tieneste. Tysklands Befrielse fra det franske Aag er det store Maal, til hvis Opnaaelse de skulle bidrage. De, som lade sig engaaere ved Infanteriet, faae Mondering, Vaaben og Sold; Jægerne derimod maae selv udruste og eqvipere sig. Skulde inden 15de April det fornødne Antal af Frivillige ikke have meldt sig, nødes man at tilveiebringe det feilende Mandskab ved Conscription, som ellers herved suspenderes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
Fra Lübeck skrives, at Borgernes Glæde over at have faaet den gamle Forfatning igien, endnu vedbliver at yttre sig. Under Musik og Frydeskrig lagde det første Skib udaf Bommen, og det første Skib, som løb herind, en Svensk, blev hilset med samme Glædesyttringer. Baade fra Prækestolene og Theatret prises den lykkelige Forandring i Regieringen. De Frivillige øve sig daglig i Vaaben; den 31te afgaaer allerede en Deel af dem til virkelig Tieneste. Adskillige Personer, som under den forrige Forfatning. havde gjort sig forhadte ved Angivelser, ere satte under Politiets Opsyn for at sikkre dem mod Udbrud af Folkets Forbittrelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
Den 26de Marts ere 6000 Mand Svenske ankomne til Rygen, og ventes hvert Øieblik til Stralsund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
En Skrivelse fra Elben af 23 Marts melder, at den engelske Gen. Dørnberg, som staaer ved den preussisk russiske Armee, er i disse Dage gaaet over Elben ved Sandow med et Corps af 4 til 5000 Mand Cavallerie og Infanterie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-04-06
Fra Hovedqvarteeret Bunzlau har den preussiske Gen. Blücher udgivet en Proclamation af 23de Marts til Tropperneunder hans Befaling og en anden til Sachsens Jndbyggere. I den første formaner han sine Soldater at betragte Sachserne, hvis Grund de nu betræde, som Venner og Landsmænd.