Berlingske Tidende, 1774-04-15
Fra Holland, den 28de Martii. Jblant de Sager, som nu af det Storbritanniske Parle ment blive overveyede, ere næst de Americanske, de maaskee de vigtigste, som angaae Linned Manufacturerne. J Grærskaberne Wilts, Dorset, Hons og Sommerset havde 316 Huse hidtil beskæftiget sig med saadant Arbeyde, og dertil brugt 5492 Stole og 27460 Arbeydere. Da man giver Handelens Forfald med samme Skyld for de mange Udvandringer, saa har man i Parlementets Underhuus ved denne Sags Undersøgning i sær afhørt Doctor Hugues Williamson, som i Philladelphia har øvet Lægekunsten. Han har udsagt: at udi de 5 Aar for den sidste Krig vare komne 3000 Emigrantere fra den nordlige Deel af Jrland til Pensylvanien, og havde nedsat sig der; efter Krigen har Antallet paa de derhen komne Emigrantere ikke hvert Aar været lige, men snart 2, snart 5, ja og 6000 undtagen i de sidste 2 Aar, da hvert Aar, efter Betienternes Beretning ved Sundheds-Kammeret vare ankomne 8000. J Henseende til den bevægende Aarsag til disse Udvandringer har han erklæret sig : "At man i sær tilskrer samme de Tumulter, som saa ofte ødelagte Jrland, og Land godsernes alt for store Forhøyelse i Priis, ingen af de Emigrantere, med hvilke han har talt, har anført Linned=Manu sacturernes Forfald, endskiønt nogle havde angivet som bevægende Aarsager den slette Tilstand, hvorudi Handelen var, og Mangel paa Arbeyde, uden dog at bestemme de egentlige Grene af Handelen, eller det Slags Arbeyde, som var meent og endskiønt iblant disse Emigrantere befandt sig Vævere, havde dog ingen af dem udi Pensylvanien begyndt igien at drive sin Handtering." Nogle Ord, som vare faldne Hr. William son i Hast af Munden, have givet Anledning til Oplysninger, hvilke, sandt at sige, ey ere til nogen Ære for Pensylvonier, nes Tænkemaade, men opdage, at man alt for ofte bedrager de arme Folk, som ved deres Arbeyde gierne ville hielpe sig sort da de i det Haab at forbedre deres Omstændigheder, stor te sig, uden at vide det, i et Slags Slaverie. Han havde sagt: en Landmand var mere agtet end en Væver, eller er anden Haandværksmand, undtagen Smede og nogle andre Haandværksmænd. Man har virkelig af Doctorens Sva ved Hr. Füllers igientagne Spørsmaal uddraget: "at imellem Pensylvanien og den Provints Ulster drives en Handel, med Mennesker. De ulykkelige Jndvaanere fra denne Deel af Jrland, som der i tet Arbeyde finde, sælge sig til de Skippere, eller andre Folk, som allene for den Handels skyld komme derhen fra America. Naar de ere ankomne til Philladelphia, eller i den Havn, som er 30 Engelske Mile fra Staden, sælger man dem enten paa Skibet eller paa Landet til de Høystbydende, efter at sammes Ankomst eller Bortsælgelse forhen offentlig er bleven bekiendtgjort. Den almindelige Priis er næsten overalt 15 Pd. Sterl. for hver, og de maae da tiene som Livegne i 2 eller 3 Aar, eftersom Contracten ved deres Udvandring fra Jrland er bleven sluttet. Udi saadan Tid have de intet, uden det nødtørftigste af Mad, Drikke og Klæder, men siden giver man dem, foruden en complet Klædning, nogle faae Arbeyds Redskaber tillige med Friheds, Brev. Da nogle af Parlements Lemmerne bleve rørte med Afskye over Efterretningen om saa barbarisk en Handel, har Hr. Cavensdisb purt Doctoren; hvor meget en Oxe der i Landet kostede, hvorpaa Hr. Williamson har svaret, han vidste det ikke. Derpaa har Hr. Fuller, for dog at erfare den Proportion, som man der har udi Priserne imellem Mennesker og de strebenede Dør, gjort det Spørsmaal, hvor meget en Rid Hest der kostede, hvortil Doctoren har svaret: at den blev solgt for 25 til 40 Pd. Sterl.