Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-11-15
Fædrelandet. Lovgivning. 26 Octbr. 1831. Plakat, indeholdende følgende nærmere Bestemmelser med Hensyn til Bortfæstelsen af beneficeret Bøndergods; 1. De Embedsmænd, til hvis Embeder Bøndergods er henlagt, maae herefter ikke bortfæste, eller, forsaavidt Bortfæstning ikke efter Lovningen er nødvendig, bortleie dette paa længere Tid, end deres Embedstid, uden erhvervet Approbation paa de Vilkaar, hvorunder saadan Overdragelse skal foregaae. 52. Foranmeldte Approbation skal, med Hensyn til det Bøndergods, der pro officio er tillagt geistlige Embeder, stedse ansøges hos det danske Kancellie, naar den Jordeiendom, som skal overlades, udgjør en Tønde Hartkorn eller derover. Men i modsat Fald skal vedkommende Amtmand og Provst være bemyndiget til at meddele Approbation, dog med Undtagelse af det Tilfælde, at sligt mindre Jordegods er beneficeret til en Bispestoel, hvilket kan bortfæstes eller bortleies under de Vilkaar, hvorom Stiftamtmanden er enig med Biskoppen. 93. Til Bortfæstelse eller Bortleielse af det Bøndergods, der er henlagt til andre Embedsmænd, skal altid haves Approdation af vedkommende Kollegium. 64. Den Jndfæstningssum, som erholdes af beneficeret Gods, skal, med Fradrag af en fjerde Deel, som det tillades Beneficiarius selv at beholde, anvendes til Fordeel for Embedet, og udsættes blandt de offentlige Stiftelsers Midler, saafremt ikke en anden for Embedet fordeelagtigere Anvendelse frembyder sig, f. Ex. til at indfrie den paa Embedsgodset og de samme tillagte Tiender hvilende Bankhæftelser, forsaavidt samme efter Anordningerne kan indfries, eller til Nedsættelse af Præstegaardens Løsningssum, til hvilket sidste dog hver Gang udfordres Kongelig Resolution. Jmidlertid skulle de, som for Tiden ere i de Embeder, hvortil Beneficiargods er henlagt, beholde den hele Jndfæstning, som efter de paa den oven foreskrevne Maade approberede Fæstevilkaar kan faaes, og saaledes den foranførte Jndskrænkning kun være anvendelig paa de tilkommende Beneficiarier. b. Foranførte Bestemmelser skulle ikke gielde for det Beneficiargods, som efter sin Natur er bestemt til at drives at vedkommende Embedsmand selv, men hvis det i et enkelt Tilfælde skulde være fornødent at bortleie eller bortforpagte saadant Gods saaledes, at Eftermanden derved skal forbindes, bør dertil stedse søges Tilladelse i vedkommende Kollegium; hvorhos det dog med Hensyn til de egentlige Præstegaards-Jorder, i eet og alt vil forblive ved de allerhøieste Bestemmelser, der ere kundgjorte ved Kancellie-Plakaten af 19 Marts 1812. Offentlige Foranstaltninger. Hs. Majestæt Kongen har allernaadigst behaget at udnævne til Riddere af Dannebrogordenens fjerde Klasse, under 31 Aug. sidstl. Premierlieutenant Lind af Søe-Etaten, og under 4 Septbr. næstefter Kammerjunker Ludvig Vincent Hein, Gouverneur paa Kysten af Guinea; samt at benaade med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, under 4 Septbr. sidstl. Underofficeer Malm og Konstabel Jens Kjøge, Begge af Garnisonen paa Kysten af Guinea, og under 1 Octbr. næstefter Forpagter og Forligelseskommissair John Sigurdson paa Bøyverstader under Øefjords Syssel paa Island. - Endvidere har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at tillade under 21 Septbr. sidstl. Hs. Durchl. Prinds Friedrich til Hessen, General, Gouverneur i Rendsborg pp. at maatte anlægge og bære det han af de Franskes Konge tilstillede Storkors af ÆreslegionsOrdenen, og under 10 Octbr. næstefter ligeledes at tillade, Sekondlieutenant Jørgen Peter Frederik Wulff af SøeEtaten at maatte anlægge og bære den ham tildeelte Ridder, Dekoration af Æreslegions=Ordenen, samt under 21 October sidstleden Hs. Durchl. Prinds Ludvig til BentheimSteinfurt, demitteret Oberstlieutenant, at maatte anlæge og bære den ham tildeelte Dekoration som Kommandeur af den Hannoverske Guelse=Orden.