JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-03-02
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads den 6te, og i Siellands Landsting den 8de Februarii 19. ere afg. Uhrmager Esbraim Linkes og efterlevende Enke Fririchs Steenders fælleds Boes Creditorer, indkaldede at melde med deres Fordringer i Hof= og Stads Rettens Skifte=Commosion inden 12 Ager fra Proclamatis sidste Bekiendtgiørelses Dato, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. (a) Ved Proclama læst i Siellands Landsting den 12. Januarii 1792, og i Kiøbenhavns Hof og Stads=Ret den paafølgende 6te Februarii ere de, som have alget at fordre efter afdøde Tracteur Hans Christian Kiernmags og efterladte Enke Ann Benedicta Rnder, med 12 Ugers Varsel indkaldede, at møde i Hof= og Stads Rettens Skifte=Con mission, for deres formeentlige Prætensioner at beviisliggenhvilket end videre herved gientages. J Følge Høns og Belædle Magistratens Declaration, ta Grund af Lovens 3 Bags 17 Cap. 1 Art., er Fændrik RanAdolsi Knie, erklæret for umandag, og Hr. Andreas Lorender, Silke= og Klædekræmmer, beskikket til hans Værge, hvillie i Hof= og Stads=Retten den 20de Februarii 1792 er publicere og herved end videre til Efterretning bekiendtgiøres. Jes Mad. C. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme i Den Syvende og sidste Tømt af den danske Atlas, el Beskrivelse over Kongeriget Damark, indeholdende Bestvelsen over Hertugdommer Slesvig eller Sander Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheds dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotten. Herregaarde, med videre findes tilstrekkelig udførte, med fuldtadige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaarden ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de HofmaForfatter at dette Verts sterde, femte og slette Tome. Den Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General- Kon et sort over Als, et over Ærøe og Femmern, et over Dannere, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skræ for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhaveren. de behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tille degive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller So kube=Papur, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumeret for 2 sk. og slummeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærøe i Femmern, og Danneverk, illumeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle den rige Timer a dette Verk, samt de dertil hørende Charter, 2de specter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten uder et, eller stykkevne. J. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henderen Et Breve fra hans Venner ; efter hans Død udgivne at af han Adolph Schlegel og Gotthied Leberecht Heier, oversatte i Peder Topp Mandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling. stræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og 12 Fransk Papur for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
sessens Tanger, den 5te Januarii. Vi høre, at Spanierne ville ødelagge vor Stad og Larsche. De skulle allerede have 10 Bombardeerskibe færdige tilæste endnu forskjellige andre. Ved nærværende Omlendigheder, da Keiseren fortrænges af sin egen Broder i ger denne Efterretning her et overordentlige Jndtryk. Al lig vil komme an paa, om Armeen, som Keiseren har brørsit til Mequine, kommer derhen. J Marocco er MoTerkene Broder virkelig bleven udraabt til Keiser. Jmidskild heder det dog at Hs. Majestæt har trukker sin sorte Ar er tilsammen ved Sale, og er i Begreb med at marchere Marocco, hvor da blodige Optrin ville gaae for sig.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Alicante, den 10de Januarii. Vi have her den tilforladelige Efterretning, at alting er i ja største Forvirring i det Maroccanske, og at Borgerkrigen, rede der er udbrudt. Allerede den 5te Decbr. forrige Aar I Prinds Mullay Jsdem bleven i Marocco udraabt som Kri af Marocco. Den 7de ejusdem er denne Proclamation leven igientaget i alle Hovedstadens Kirker. Ved denne Co monie vare 200 Deputerede fra Leiren ved Benaar tilstæde, have i hele Armeens Navn svaret Troeskabs Eeden. Det Exempel have alle Provindserne nærmest omkring Marocco net. Keiseren af Marocco har hidindtil holdt sig gandske blei Rabat, hvor han har omtrent 7000 Mand hos sig, at hvilke der dog skee stærke Deserteringer, saasom Levnets allerne der ere meget dyre, nu siger man at han er paa Veien Marocco, eller som andre mene, til Tanger. Det torde saa komme til et Slag imellem ham og hans Rival. Der sin Spanierne nu ville bekrige Marocco saa kunne de ikke vide, Eeten Keiser de egentlig have at stride imod. Prinds Mu No Jslama skal ogsaa tragte efter Kriser=Værdigheden.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Utraine, den 23de Januarii. Vores Uraine trues med Uroligheder og Forvirring, og allen er nundgaaelig, saasnart man vilde alvorlig og paa en voldsom Maade komme General Feldttøimesteren, GrevPotock, for nær, da i saa Fald er anseeligt Antal Saporoger Ensakker virkelig skal beskytte hans Eiendomme. Han kan ogsaa giøre sig Regning paa mange Tilhængere iblandt sine Landsmænd, faasom Starostiernes Bortsælgelse har ophidset mange fornemme Adelsmænd; og som man mærker, et der lagt Plan til og besluttet en Conforderation. Man venter nu ved de Pohlske Tropper General Fyrst Joseph af Poniatowsky, for deels at føie Anstalter mod den nye Constitutions Hovedsiendes Hensigter, deels at forbyde Russerne paa deres Tilbagemarch, at gaae igiennem Ukraine. - Det pohlske Jnfanterie er nu mestendeels rykket frem imod Nie ster, og Cavalleriet har posteret sig bag ved paa et fordeelagtigt Sted. Herved troer man uden stor større og Besværlighed at kunne opnaae sin Hensigt, at tilintetgiøre Fiendernes Anslage, dersom de skulde vove et Angreb. Artilleriet befinder sig for nærværende Tid altsammen i Niemirow, og Tropperne have nu faaet gandske nye og god Mundering. Hver Soldat faaer maanedlig 14 pohlske Gylden; fire deraf giver han for sin Kost, saalænge denne Tid varer, eftersom alting er i meget let Priis, og han beholder da tilovers 10 pohlske Golden til sin øvrige Pleie. Under denne gode Forfatning ophører ogsaa Udvandringen, og ved Armeen ere alle friske og vel tilfreds. Just nu indløb den Efterretning fra Saroka, at der i største Hast blive byggede 20 Pramme, som skulle være bestemte til Overfarten over Niester. Vi erfare ogsaa at den vohlske Feltrøimester, Grev Potock, er gaaet i Russisk Tieneste, og skal i Fremtiden saae en Commando, hvilken Efterretning dog endnu behøver Bekræftelse. J øvrigt give de Herrer, Polakker tydelig deres Tilfredshed tilkiende derover, at den vise Leopold aldrig vilde begunstige denne fornemme Adelsmands Hensigter, som søger ganske at tilintetgiøre den beste Forfatning ; en Omstændighed, som kan være meget fordeelagtig for Pohlens Anliggender.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Madelt, den 27de Januarii. Keiseren af Marocco tør blive sat fra Thronen af sin ungste Broder, som har rebelleret imod ham. Man siger, at Spanien vil staae den sidste ble, og sende ham nogle Fregatter med lerede udraabt til Keiser. Staden Tanger har vel ikke endnu Penge og Munition. J Marorco er denne unge Prinds al erklæret sig for ham, men man troer, at dette skal skee med det første, thi den hidtil værende Reiser afskyes formedelst hans Grumhed af alle hans Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Göttingen den 12te Februarii. Den 29de i forrige Maaned høitideligholdt den største Deel, af det Dansk Slesvig=Holstenske Landsmandskab Hs. Maje havde hertil indbudet Hr. Prorectoren, de Herrer Geheimer, stat Kongen af Dannemarks allerhøieste Fødselssest. Den Ære med Fornøielse tage Deel i denne store Glædesfest. Hr. Justitsraader Hofraader og Professorer, hvilke til Kongens Majestæt Kongens Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens og det hele Danske Kongehuses høieste Velgaaende blev under Pankers og Trompeters Lyd ved Skaaler erindrede, hvorhos efter enhver Skaal, blev ligeledes under Pankers og Trompetees Lyg afsjunget en dertil forfærdiget Cancate med det Motto: "Kongen af Dannemark har ophævet Stagne, baandet og in ført Trykkefriheden." Disse vores lærde Medborgere og værdige Musernes Sønner, have ikke ladet denne Høitidelighed mangle paa Pragt, og det som mere er, begyndt og tilend bragt denne offentlige Glæde med største Orden og beste Velanstændighed til enhvers Bifald.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Wien, den 15de Februarii. De krigerske Rygter, som i nogle Uger have gaaet, be Anstalt bleven gjort, som lader befrygte, at Freden skal blive gynde nu at tage af igien, og i en Tid af 8te Dage er ingen brudt. Dog er formodentlig nu Veirliget Skyld i at Tropperne, som vare paa Marchen, have gjort holdt. Coureervexlingen, besynderlig imellem Wien og Berlin, er endnu stærk, og med det første vente vi Generalmajor Bischeforerder, efter hvis Ankomst meget torde blive opklaret.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Østerrige, den 15de Februarii. Beretninger fra Utraine synes at stadfæste det Rygte, at 40000 Mand Cosakker skulle komme paa den pohlske Felttørmester, Grev Potocks's Landgodser; og, som det beder, rænker han at sætte igiennem med sine Hensigter imod den nopohiske Constitution, saasom han har i Sinde, at giøre el Tog med disse Tropper, hvis Anfører han selv vil være. Og ficererne have i disse Dage aflagt Troeskabs= og TandshedsEed. Man frygter ikke uden Grund, at det snart vil beyde løst.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Frankfurt, den 17de Februarii. De franske Udvandrede have nu ogsaa udstædt en saa kaldet Adresse til den Franske Armee, hvori Tropperne blandt anden tiltales paa følgende Maade: Den stolte Forsamling, brave Krigere, som nu udgjør Tyrannen i Frankerig, truer og med Krig, og trodser i sin Afsindighed alle Jordens Magter efterat den har sat sin Konge fra Tronen. Bille tidere saa nedrige, at understøtte disse latterlige Pralerier, Vi kunne ikke troedet. Ærværdige Krigere skulde gode sit Blod i Misgierningsmænd, som have tilintetgjort Alter og Tren skulde under nogle affinde Philosophers ahne marcher, m. Kongens Brøer med Conderne, mod de Officeer som have deelt alle Malsommeligheder med dem, Hvile og Sag tanker I at skulle forsvare, naar J gjorde dette Erindrer Eder dog Eders Konges enkværdige Tilstand, paa den Dag, da han saa sin Garde myrdet for sig og han som en Fange blev sladt til Paris, da hans nerne undvigt af sit Fængsel, blev anholdt sine Stater, og bra tilbage igien til Hovedstaden. See denneders Konge bre ledet han er bleven vanæret, og en Bold for 700 Despere, Overmod. Velan, vi ville staae ham ble, og J bru Krigere, skulde hindre os deri, skulde erklære eder for Resernes Staldbrøde Tra J maaskee, at Kongen skal beEder, at segte med os, hans eneste Venner, Miil an verd, at vor hele Bestræbelse gaaer ud paa at befrihamsTyrannerne, og at give ham igien den frarovede Magt. - Mentroe J, at Eders Konge var frie, Han, som manden tvunget til at antage en Constitution, som lader ham blordetomm Titel af Kongrinden Magt, som man omgiver me Mennesker, han ikke har valgt, og som ikke adlyde hans Befalinger. Vide J ikke, at han bestandig maa satte i Morderstaalet baade i Henseende til Dronningen, Daurde- og sig selv, og kun kan sig og giøre, hvad der bliver ham soreskrevet af hans uforsynlige Fiender. - Nei, Soldater, han skal ikke bekrige os; den foragtelige Forsamling, sen har styrtet ham i Slaverie, er det, som opbringer Eder im os, og saaledes kube, i Stedet for at adlyde en Korn, slavisk under en Pøbels Befalinger, som giøre EderanRebellivne Redskaber. Øsk Jatiet Middel til at kom efter Kongen Villie, saa forlang, at hans Arrestforvaretillade ham, at naar ud af Riger, og stille sig i Spidsen i Eder. Da skal han være seie. Vil han da, at J skulle de Eders Vaaben imod os, saa vil vi selv nedlægge røre Eders godder. Men vil man ikke tilstaae Eder dette og sige: Det er sandt, et Kongen holdes fangen, vi villes ham i Frihed, og afstraff hans Tyranner. - Jfor disse Sa datter fra Gaar og Kasgaard, denne overmodige Milii. tringer eder til at giennagergangen. Disse forvorøn Og Sønner tilkommen der, at ernær det Ugere som de stind frembragt. - Men skulde vel forglemme Eders Eed, Co Konge. Hun frige Pabel har sandelig vel ter Dahatte brina Eder i Vildfarelse, men at dem aardenskaber net fordærve Edet. Plant Henrich 18 Furbuske: ders Hoveder, der saa lang er bleven vaneres hans af Orleans Farver. Tag Andeel med og i den Ære, at : Kongen sin Frihed og Kiønne igien, og lader Eder til igien paa det Raab: Kongen leve! Paa den 17de Februari.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Municipalitæter har udamentet forbud at ingen sig befinde paa Gaderne med Øster da de ellersterskue, arresterede og haardt attrande. Ashøre Kuntererne: forbuden for alle dem som ikke henhøre et National. eller Linietropperne. For, saameget som mueligt, at bortFrødde alle Leiligheder til Uordener, har Municipalitætet og saa forbuden Maskerader saalænge Fastelavnelystighederne har, og allene tilladt Bavare, ligesom det er skeet ved Gaarde forrige Fastelavner siden Revolutionen. Den paa er ensen omhagelig for at Bogerne ikke kunne forhøie Priserne paa Brødet, efter Kiøbmændenes Exempel som giø stalle Stage Vahre dyrere, da formedelst Assignaternes Tysken, Prisen paa alle Vahre er saaledes stegen, at manantlig kan indsee, hvad der vil blive af dersom det saalde: ibliver. Tøierne fra Lougiers ere paa engang stegne en Fierdedeel over den forrige Priis. Kongen har selv under ift Omstandigheder, den 12te om Aftenen Kl. 10, deFinlien for Uroligheds Udbrud var paa det stærkeste, sendt sogende egenhændige mærkværde, Skrivelse til det parisiske Manicipalitet. Mme Herre! Jeg har allerede talt med adskillige af Dem om det Rygte en man søger at udsprede om min foregivne Afreise fra Pa nit. Jeg troede at det som jeg derom har saat, skulde være strækkeligt til at undertrykt disse Røgler, men da Jld sin dervedblive at udsprede det, for at giøre Jndbyggerne Patiruroelige, og mine Hensigter mitrænkelige, saa vil jeg inFing lægge min Tænkemaade for Dagen. Jeg kiender de Piller, som Constitutionen paalægger mig, jeg skal stedse esolde dem. Jntet uden min egen Villie at være her, hol er mig tilbage i Parie; men jeg holder min Narvarelse. de nedvendig, og erklærer, at dersom jeg skulde faae Aar og til at forlade det, vil sig ikke følge den. Jeg føler endnu ligt, dersom man ikke ganske er berøvet Forstanden, et i fuldkommen ondskabsfuld, kan man ikke tvidt om min mistrudte Jver for Nationens Lykke, og min Tilbøielighed, Jndsvagerne i Paris. Ludvig. Dette Brev har Municipalitætet ladet trykke, og sendt det Al hovedstadens 43 Sectioner og 60 Datailloner: den har Hiin sinde en Deputation til Kongen, for at tilkiendegive sin sin levende og varme Følelse over han igientagne For ring om sin uforanderlige Jver for Nationens Velfærd. ingen har ogsaa sauctioneret Decretet, hvorved Emaransenes Eiendomme blive confiskerede: videre har han, efter aa Forhaling, ogsaa sindfadstet det Deeret, hvorved de I Snaater af Steder Regimentet Charantieur, som Til de paa Galleierne, blive indbefattede i den almindelige høren. Ligeledes der han befalet, at Anklagelse decretet Hovedmandene for Rebellersactionen skal bringes til deres.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Nyborg, den 16de Februari. Søndagen den 29de Januarii erindrede vor Sognepræst, agtværdige Olding Hr. Peder Schønning udi fine er lige Bønner Hs. Majestæt Kongen var oprobere Kron alles og det hele Kongelig Huses Vel paa en saa rørende Dagen passende Maade, at ane Hierter nøde udieGenne dastaae med ham og forenede anraabe den Allerhøie i hans særdeles Beskyttelse og at Velsignelse over Kongen og Hans Huus. Siden havde vor nye Commandant, Hr. Oberste von Gruner, indbudet et Selskab af Byens Standspersoner af begge Kiøn, samt høie Embedsmænd, for at høitideligholde denne alle Landets Jndvaanere saa dyre, bare Dag. Om Middagen blev Hr. Kongelige Majestæts og Kongehusets Vel ved en Skaal under Kanoners Lygning høi, tidelig erindret. Om Aftenen var Bal, som varede til Kl. 6 1/2 den anden Dags Morgen, da Selskabet fulet af Blade skilles ad. Ogsaa den Ugle og Elendige blev paa denne Dag ikke forglemt. Vor nyelig afdøde, men stedse uforglemmelige Commandant, afg. Generalmajor von Schat, havde den meget priselige Sædvane, paa saadan en høitidelig Dag at beværte Slaverne, paa det at disse, vel ved deres egen Skyld udi den menneskelige Eiendighed sukkende Mennesker, dog paa nogen Maade kunde tage Deel i Landets Børns billig at og almindelige Glæde. Denne priselige Skik behages hans efterladte Enke, fuld at samme ædle Følelse som hendes salig Mand, og at billig Ærbødighed for hans Minde ogsaa denne Gang at lagttage, og lod derfor tractere disse Eiendige med behørig Forsigtighed og Olden.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Corsøer, den 2den Martii. Pesten, som af alt fra Kiøbenhavn Tirsdagen den 28de Febr., kom, efter adskillige forgiæves gjorte Forsøgt megen stor Besætning med Jis, i Dag over til Sproge; men den var endda intet at for til de fra ven forventende Poster.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Den 4de Martii. J Eftermiddag ankom 8 Baade, som samme Dags Morgen vare afgangne fra Fyen, dermed 3de Brevposter. Efter Skippernes Udsigende er Kiøbenhavns Posten af 28de Febr. og foregaaende Poster komne, over til Fyen, og at Jsen er vel noget adskilt, men Trans vorten, for det tykke Veirlig og for en Mængde Driviis paa Renden, dog yderlig hasfaderlig.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Kiøbenhavn, den 5te Martii. Fra det Kongelige Danske Cancellie er den 10de Februarii 1792 udkommet en Placat af følgende Jndhold: Da Hans Kongelige Majestæt allernaadig i har befalet, at Proclamata for de Skifter, som ere henlagte under de grønlandske Jnspecteurers Forvaltning, maae, naar de, med den i Loven befalede Varsels Tid, ere læste ved Kiøbenhavns Hef og Stadsret, og bekiendtgjort i bemeldte Stads Adressecomptoirs, samt de Berlingske Efterretninger, ansees gyldige, uden nogen anden Forkyndelse. Saa bliv i allerhøistbemeldte Befaling herved, til enhvers Efterrening og allerunderdanigst Efterlevelse, bekiendtgjort."
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Under Dato Christiansborg Slot den 24 Februarii 1792. er udkommet en Orden, hvorefter alle de Sager, som ta Hr. Majestæts almindelige Høiesteret i den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn i nærværende Aar 1792 ere indstevnte.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
saavelsom og de, som fra forrige Aaringers Høiesteret ere overblevne, skal foretages, og dermed den 1ste Martii begyndes, nemlig: Overblevne og efter Hs. Majestæts allernaadigste Bevillinger udsatte Sager: Fra Aar 1789, No. 1 til 3. Fra Aar 1790. No. 4 til 15. Fra Aar 1791. No. 16 til 77. Optagne Sager: No. 78 til 89. Jndstevnte Sager for Aar 1792. Danmark: Kiøbenhavnske Sager: Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, Nr. 90 til 131. Hof= og Stadsrettens første Vinekammers for Rettens Fornægtelse, Nr. 132. Hof= og Stadsrettens tredie Vidne kammers, Nr. 133 Hof= og Stadsrettens Skifte=Commissions, Nr. 134 til 136. Kongens Fogede for RittensFornægtelse, Nr. 137. Siellandske Sager, Landsdommernes No. 138 til 156. Kiøbenhavns Rytter DistrictsBirkedommers Nr. 157. Friderichsborg Rytter DistrictsBirkedommers, No. 158 og 159. Cronborg Rytter Districts Birkedommers, Nr. 160 til 165. Wordingbo og Districts Birkedommers Nr. 166. Hirschholms AmtsBirkedommers, No. 167 til 169. Sorøe Birkedommers, No. 170 og 171. Bregentved Grevskabs Birkedommers, No. 172. Conradeborgs Friherskabs Birkedommers No. 173 til 175. Commissariers Forretninger, Nr. 176 til 181. Sager, som efter Friherrernes Privilegier indstæv, nes for Høiesteret, Nr. 182. Told-, Consumptions= og Confiscations= samt andre Kammer=Sager, som directe for Høiesteret indstævnes, No. 183. Fyenske Sager: Lands dommernes, Nr. 184 til 186. Odense Magistrats No. 187 og 188. Lollandske og Falsterske Sager, Nr. 189 og 190. Commissariers Forretninger, No. 191. Told Consumptions= og Confiscations= samt andre Kammer=Sal. ger, som directe for Høiesteret indstævnes No. 192. Jydske Sager: Landemodets i Aalborg Stift, No. 193. Lands dommernes, No. 194 til 203. Wiborg Brandrets, No. 204. Aalborg Magistrats, Nr. 205 og 206. Horsens Magistrats for Rettens Fornægtelse, Nr. 207. Byesøg, dens i Wiborg for Rettens Fornægtelse, Nr. 208. Herredsfogders efter allernaadigst Befaling Nr. 209. Skan, derborg Districts Birkedommers, Nr. 210. Herredsfog ders og Birkedommeres for Rettens Fornægtelse, Nr. 211. og 212. Commissariers Forretninger, Nr. 213 til 217. Sager, som efter Grevernes Privilegier indstævnes for Høiesteret, Nr. 218 og 219. Sager, som efter Lovens 1 B. 2 Cap. 11 Art. indstævnes umiddelbar for Høiesteret, No. 220 og 221. Told-, Consumptions= og Confiscationssamt andre Kammer=Sager, som directe for Høiesteret indstævnes, Nr. 222. Bornholmske Sager: Landsdomme, tens, No. 223 til 226. Commissariers Forretning No. 227. Norge : Søndenfieldske : Ober=Hofretten, No. 228 til 254. Ober=Bergamtet, Nr. 255. Jarlsberg Grevskabs Birkedommers, No. 256. Laurvig Grevskabs Birkedommers, No. 257 og 258. Commissariers for Rettens Fornægtelse, Nr. 259. Told-, Consumptions= og Confiscations= samt andre Kammer=Sager, som directe for Høiesteret indstævnes, Nr. 260 til 262. Nordenfieldske Sager : Ober=Hofretten, Nr. 263. Landstingsdom efter allernaadigst Bevilling, Nr. 264. Bergens Magistrats efter allernaadigst Bevilling, Nr. 265. Vestindiske Sal ger : Ober=Rettens, No. 266 til 274.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Ved Tal=Lotteriets 474 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 57, 39, 19, 76, 83.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Siellands Landsting holdes den 7de den 28de Martii. Baron. Thorn.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Vinden. 27 Februarii 128. 5. C. 3 1/2 Kulse. S. O. e o. 1 Martii. 2 5 T. 3 S. O.S. O.S. O. . - 127 106 2 Bam. Uge.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Avarissainders, ved den i Dag foretagne 8te Aars Trækning af de for inding. i Østersøiske Actier under 1ste Juli 1780 af Finants gin udstædte 974 Stykker Obligationer, lydende hver paa Rdlr., ere følgende 224 Mammere, som til næstkommende i Juli skulle molgtes i efterskrevne Olden udkomne, me 166. 77. 972. 63. 1s. Fag. 2918. 22 691. 239. 9. 6tag slet. 3461. agt. S. 1626. 2117. 833. 79. 43. 3941. 6768 og 1134. 1822. 374. 23 8. 617. 3383. 3732. 243. Kgl. 191. 144. 72. 6047. tor. 1649. 18aa lag br. 86. 126. 184. 6127. 5345. 833. 3366. a. 913. Spd. 5115. gl. 11. 7230. Kaag. Byg. 5375. 1675. 8321. 1233. Fyra. 676. a. 44. har, aa sang. a. . 4631. 3934. 1666. 6827. Født. 834. 4146. 968. 2417. 7348. 1439. aarg. 48. 2418. 93. 1164. 4642. 4390. Lpd. 3. bes. 32. 238. byg. 3211. Fags. 3164. 6006. 143. 3428. 6334. 3797. 4292. 584 s. og 3076. 76 a. 2843. Paas. saa. gade. 122. og, aas. 2498. ing. Kong. 4227. Abo. . . Jg. 91. 6826. gods. 3152. 1427. 3212. arre. 2576, død. 3415. 6269. 829. 700 aans sagt 2de, gave. 2824. 2127. 3276. 5141. 5323, br. 1517, 4623, aarg. døde, ans 4. Soga, saa an 1016, 2490. Eierne at disse udtrukne Obligationer ville og saa paa det sædvanlige Sted til forestaaende 1ste Julii modtaderes paalydende Beløb med deraf forfaldne Renter, da efter meldte Tids Forløb ingen videre Rente deraf bliver golden Finants=Collegium, den 1ste Martii 1792. den 3die d. M. behagede det den Allerhøieste ved Døden, bortkalde min saa inderlig elskede Ægtefælle Buge Magdalen fød Marten, i hendes Alders 42 Aar, den for mig og efterladte Barn saa smertelige Tab, anmeldes og ved sørgeligst samtlige hendes og mine fraværende Slægtung, og Venner. Forsikret om enhvers Deeltagelst, frabedes Condolence. Kiøbenhavn den 5te Martii 1792. Matthias Wowern.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Det var en Commissionsfeil, at mine Beere blevne afterede til at sælges i Partier af 25 Exemplarer til 4 Mk. indbundne, det skulde været uindbundne, da deres Salg : bundne er ung uvedkommende. Rasmussen.
Berlingske Tidende, 1792-03-05
Magistraten i Colding, som Skifte Forvaltere i Kiøbmand Jacob Thiørnelunds Opbudsboe sammesteds, Bevilling af maae i Aviserne indkalde bemelte Kiøbmand Thieruelunds Creditorer. Allerunderdanigst læst i Retten paa Nørre Jyllands Landsting, for Januarii Maanedergaae under No. 2 rantrup. Gieruli. Teten gons. Hoff. Protocolleret at Hauch Allerunderdanigst læst inden Colding Byetings=Ret Onsdagen den 8de Februarii 1791. H. J. Bang. Og protocolleret Folid 11 af H. Diechmann. Jndkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sun pæne præclus& perpetui silentii, alle de som formene sig at have noget at fordre udi indbemelte Jacob Tlagenlunds Boe, at fremkomme og beviisliggjøre deres havende Fordringer, da enliver skal vederfares Ret. Colding Raadstue, den 8de Februarii 1792. H. J Bang. K. Bruun. H. Diechmann.