Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-01-28
Det vilde være overflødigt her at gientage, hvad jeg i den anførte Afhandling *) har fremsat, om Nytten og Vigtigheden for Modersmaalets Oplysning og Berigelse af en saadan almindelig Landskabsordbog, hvilken vor Litteratur hidtil savner, og om sammes Jndretning; saameget mere som en Recensent i den danske Litteraturtidende for 1811 No. 29 har anmældt dette Skrift og bekiendtgjort dets Formaal og Jndhold. Ei heller kan her være Sted til, udførligen at besvare de Jndvendinger imod enkelte Sætninger i Afhandlingen, som Recensionen indeholder; hvilket bedre andensteds kan skee. Det maa være nok, at erindre Følgende, med Hensyn til Recensentens Mening om Urigtigheden, af at indskrænke en saadan Landskabsordbog til de danske Diglecter: At det danske Skriftsprog, efter Recensentens Formening, skulde afvige ligesaa meget f. Ex. fra det jydske Almuesprog, som fra det norske, vil neppe kunne bevises, i det mindste med Hensyn til Forstaaelighed; og at Uligheden imellem disse Mundarter, om man saa vil saa kalde dem, af et fælles Stammesprog er stor nok til at kunne adskille dem i en Landskabsordbog, vilde ei være vanskeligt at vise. Ogsaa de norske Dia letter have Vigtighed nok for vort Modersmaal, til at fortiene Sproggrandskeres Omhu og saavidt jeg veed, har det Kongelige Selskab for Norges, Vel ogsaa henvendt sin velgiørende Opmærksomhed paa denne Deel af Folkets aandelige Nationalrigdom. Uden derfor at negte Vigtigheden af lignende Ordbøger over det norske, **) bornholmske og færøiske Almuesprog, saa er Gienstanden rig og omfattende nok, hvis man, som jeg har i Sinde, indskrænker sig til de danske Dialecter. Man kunde ellers, for at have Alt, ogsaa tage det islandske med, som Stammesprog, og det svenske, ligesaa vel et Søstersprog, som det norske, og saaledes forfeile sit Maal ved at ville udvide det. 2 Den er trykt og tilkiøbs hos Hr. Bogtrykker A. Seidelin i Kiøbenhavn. **) Begyndelse til en saadan have vi alt i Hallagers norske Ordsamling. Have vi først en dansk Landskabsordbog, da vi dette alt være en betydelig Berigelse, saavel for vor eget Modersmaal i Særdeleshed, som for nordisk Sprogkundskab i Almindelighed; og en saadan Ordbog vil lette Arbeidet for dem, der ville tage sig for at udarbeide lignende Værker over de øvrige nordiske Hoveddialecter. Det er et saadant Værk, en Ordbog over Danmarks Dialectsprog eller Landskabs=Tungemaal, som jeg agter at udgive, i Fald jeg seer mig i Stand til at kunne give det en nogenlunde passelig Fuldstændighed. For at opnaae denne, har jeg i ovenanførte Afhandling indbudet dem, som deres Stilling sætte i Stand dertil, at forene deres Bestræbelser med mine, ved at give Bidrag af Landskabsord, Almuesudtryk, Talemaader og Mundheld, som, ubekiendte i Skriftsproget, egne sig til Plads i en Ordbog over danske Dialecter. Med umiskiendeligt bifald er dette Forsæt optaget af mange kyndige, af Kiærlighed til Fædrelandet og dets Sprog besiællede Medborgere. Ja selv Dannerkongen, hvis høie Maal er Hans Rigers Held, hvis Kongelyst er at være sit Folks Fader, hvis Navn evigt skal straale blandt Danmarks danske Kongers - selv den Monark, under hvis Herredømme det er et Hædersnavn, at være dansk Borger, under hvis Beskyttelse det danske Sprog, elsket af Kongen, er blevet en større Helligdom for Folket - selv Hanhar værdiget med allernaadigst Velbehag at høre mine Yttringer og Vindingen for det danske Sprog af en Landskabsordbog, og at modtage mit Udkast til en Plan for dens Udgivelse. Turde jeg da vel frygte for, at et saadant Arbeide med Lunkenhed vilde modtages af mine Medborgere, at det, som den anførte Recensens mener, ikke vilde finde Understøttelse nok til at komme for Lyset, Er mit Fædreland saa fattigt paa Borgere, som elske deres Modersmaal, paa Mænd, med Aand og Evne, der gjerne række Haand til Videnskabs og Nationalliteraturs Fremme og Berigelse? Langt fra at have Grund til saadan Frygt, har jeg endog allerede modtaget flere Vidnesbyrd om, at hæderlige Mænd i Danmark have skienkes mig Tillid nok, til at ville understøtte mine Bestræbelser. Jeg opfylder et Tilsagn i min tidt berørte Afhandling, i det jeg her ved det, forløbne Aars Slutning bekiendtgiør, hvilke Bidrag til en dansk Landskabsordbog, indtil denne Tid ere mig tilsendte. Jeg har modtaget 1., fra Hr. Pastor Plesner i Cimmerbølle paa Langeland en Samling af jydske Landskabsord. 2, Fra Hr. Skuespiller P. Foersom en Samling af Ord fra Ribes Omegn, med endeel meget interessante Bemærkninger henhørende til Almuesprogets og den jydske Almues Charakteristik. 3, Fra Hr. Pastor Lütken i Søby en Samling af Almuesord fra Aasum og Sallinge=Herreder i Fyen, med et Tillæg af Hr. Studiosus C. Lütken. 4., Fra Hr. Pastor N. Blicher i Randlev nogle jydske Ord fra Hadsherred, med nogle Sprogbemærkninger og opsatte Samtaler til Mundartens Oplysning. S., Fra Hr. Auditeur Rasmussen i Knardrup et Supplement til Hr. Pastor Junges nordsiælland ske Ordsamling. 6, Fra Hr. Studiosus Theologie N. Fogtmann i Kiøbenhavn, en liden, udvalgt Samling af jydske Landskabsord, med gode etymologiske bemærkninger. Endelig 7, fra Hr. Fuldmægtig L. Melsen i Aalborg hans ogsaa til det Kongelige danske Videnskabersselskab indsendte Vendsysselske Ordbog, hvilken Samling i Rigdom og indvortes Værd er den fortrinligste af alle trykte og utrykte Samlinger af danske Landskabsordbog, om jeg hidtil kiender. Vel ere disse Bidrag, skiøndt tildeels vigtige af Jndhold, i Tallet ikke mange; men deels har jeg i dette Halvaar, siden min Jndbydelse blev bekiendt, ikke kunne vente mig meget; deels have alt i de sidst forløbne Aar ikke faa Præster i Danmarks Provindser indsendt lignende Bidrag til det Kongl. danske Videnskabers=Selskab. At den danske Ordbog, som dette Selskab udgiver, og hvorved jeg i flere Aar har været Medarbeider, ingenlunde kan giøre et dansk Dialect-Lexikon overflødigt: har jeg allerede i min Afhandling viist, og vil derfor her ikke berøre, hvad dennes Recensent i Anledning heraf fremsætter. Jeg maa endnu kun tilføie, at jeg har søgt at giøre mit Forsæt og min Jndbydelse saa bekiendt som muligt, ei blot ved at omsende den til Landets forskiellige Stifter og Amter; men og ved at lade den komme endeel enkelte Mænd til Hænde, af hvis Kiærlighed til Modersmaalet jeg tør haabe mig virksom Understøttelse. Jkke saa af disse, fra hvilke jeg endnu ingen Bidrag hur modtaget, have lovet mig saadanne, J det jeg her gientager min Jndbydelse til vort Sprogs Venner, i det jeg yttrer mit Haab, at endnu Mange af disse ville giøre sig fortiente af Modersmaalets Berigelse, ved at bidrage til Kundskab om dets Mundarter og den rige, næsten ukiendte Skat af Ord, som Almuesproger indeholder slutter jeg med den Forsikkring, at fra min Side intet skal blive forsømt, for at fortiene den Tillid, man vil værdige mig. Jeg tør ogsaa give enhver, som denne Sag interesserer, et temmelig sikkert Haab om, at hvis Sundhed og Rolighed undes mig, skal en dansk Landskabsordbog, saa fuldstændig som den ved al anvendt Flid og Omsorg, kan blive, inden faa Aar komme for Lyset. Den 10de Januar 1812. C. Molbech. Amanuensis ved det store Kongelige Bibliothek.