JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Da Hs. Durchl. Hertugen af Augustenborg for 9 Aar siden traf den Jndretning, at hans Forpagteret og Bønder kunde lade deres Hopper bedække af hans Hingste, befandt sig blandt disse 2 i England indkjøbte Fuldblodshingste, nemlig: Potætos og Haphazard, og en Halvblodshingst af ualmindelig Størrelse, og Styrke, ved Navn: Coloss, der var falden i et nederlandsk Stutteri, efter en engelsk Hingst og en normannisk Hoppe. Alle Forpagtere og Bønder ansaae den sidste Hingst som fortrinligen egnet til deres Hesteavl. De tvende Fuldblodshingste derimod, i hvis udenlandske Udvortes de ligesaalidet fandt Behag, som de ansaae deres fra alt Overflødigt befriede og derfor ogsaa finere udseende Knokler, at været stærke, betragtede de med en Slags Frygt, om ikke med Foragt. Hertugen, der havde forudseet, at dette vilde blive Tilfældet, forbeholdt sig derfor at vælge den Hingst, der skulde bedække hver Hoppe. Denne Hertugens Bestemmelse blev nu nøie overholdt - og, naar en Bonde ikke var tilfreds med den for hans Hoppe bestemte Hingst, kunde han gaae med den til hvilken Bondehingst han vilde. Følgen heraf var, at Hertugens Beskelere kun bleve lidet benyttede i de første Aar, og Antallet af de af disse, bedækkede Hopper beløb sig sædvanlig kun til 60 a d. Denne Tingenes Stilling blev saaledes uforanldret indtil det første offentlige Veddeløb, i hvilket Bønderne fra Als kunde tage Deel med hvilke Heste de vilde. Ved dette viste det sig nu, at endog de aarige Heste, der vare faldne efter Fuldblodshingstene, overgik alle andre Heste, saavel i Kraft, som i Udholdenhed, og stedse løbe af med Seieren, selv om de bare en forholdsmæssig større Vægt. Dette offentlige Beviis paa disse Hestes Fortrin, og den Omstændighed, at Tilskuerne strax bød og betalte høie Priser for de seirende Heste, - gjorde stærkt Jndtryk paa Bønderne, og allerede det første Veddeløb gav grundet Haab om Forædling og Forbedring i Opdrætningen af Landheste paa Als. Det følgende Aar steeg Antallet af de af Hertugens Hingste bedækkede Hopper lige til det dobbelte. De aarligen gjentagne Veddeløb gave stedse de samme Resultater, hvilke, i Forbindelse med den af Bønderne gjorte Erfaring: at de, efter Fuldblodshingste faldne Heste, indbragte betydelig Fordeel, saavel med Hensyn til Arbeide, som til Salg, snart forvandlede degres oprindelige Fordomme imod Fuldblodshingstene, til den største Forkjærlighed for samme. Følgen heraf har saaledes været, at i de sidste Aar ere mellem 300 og 400 Bønderhopper blevne bedækkede af Hertugens Hingste.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Forfatteren har, i de sidste Aar, ofte været Vidne, til Bøndernes Beilen og Tragten efter at faae deres Hopper bedækkede af en Fuldblodshingst, istedetfor af gen Halvblods; thi ved Udvidelsen af Hertugens eget Stutteri, er det ikke stedse muligt at tilfredsstille Landboernes Ønske i denne Henseende. Dog Nytten af disse Veddeløb indskrænkede sig likke blot til Hesteavlen hos Bønderne paa Als, men udstrakte sig ogsaa til flere Egne i begge Hertugdømmerne, i det ikke blot de mange Tilskuere, der fra forskjellige Egne i Landet vare tilstede ved disse, men logsaa de ved Hertugens Gjestfrihed tildragne Godsbesiddere overbeviste sig om Fuldblodets Fortrin og store Værd, hvorved da naturligviis rigtigere Anskuelser bleve udbredte, og mange Godsbesiddere bevægede til igjen at begynde paa Opdræt af ædle Heste. Enhver, der saae, af hvor uberegnelige Følger disse Veddeløb vare for Hesteavler, ønskede ogsaa i sin Egn at kunne faae slige indrettede - og saaledes gave de augustenborgske Veddeløb Anledning til de i Slesvig, Oldeslo, Jtzeho og Haderslev indrettede, til de nu for Tiden i Fyen indledte Veddeløb, ligesom derved ogsaa tildeels er fremskyndet Jdeen til det: Selskab for Hesteavlens Fremme i Danmark, hvilket er i Begreb med at organisere sig, og hine Veddeløb have saaledes medført Udbredelse af uendelig mange ædle Heste, hvilke ikke vilde have været frembragte uden Veddelb. - Dette er altsaa Maaden, hvorpaa Hertugen i en Række af Aar har bragtLandheste Avlen, om hvilken alene her kan være Tale, i Fremvæxt, og disse ere Midlerne, ved hvilke det er lykkedes ham, at udbrede rigtigere Anskuelser, og at bevæge de velhavende Klasser i enkelte Egnes af Landet til at lægge sig efter Opdræt af ædle Heste. Heraf maa altsaa, som logisk Slutning, følge: at Anvendelsen af de samme Midler i andre Egne af Landet maatte frembringe det samme Resultat, og at det var høist ønskeligt, om Regjeringen af denne Grund vilde befordre Forøgelsen af Veddeløb i Landet, og derved Udbredelse af Fuldblodsheste. For saavidt man har gjort den Jndvending, at Forberedelserne til Veddeløb vilde være for store forsikvore Forhold, da kan man gjerne indrømme, at selv de ubetydeligste Traineer-Omkostninger vilde være for store, naar Jntet kunde vindes derved; men Forfatteren indskrænker sig til her at anføre: at ved Veddeløbet i Slesvig kan man med 2 Heste i 4 Dage vinde 1600 Specier, og ved det i Oldeslo, i 2 Dage med 1 Hest, vinde 1200 Spc., uden at behøve at vedde eller sætte en eneste Skilling paa Spil. En slig Gevinst opmuntrer til Speculationer og lærer snart Midlerne til at drive dem rigtigen. Efter kort Tid spørger enhver efter ædle Heste, thi kun med dem kan man haabe at vinde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Den gode Afsætning opmuntrer Heste Opdrætterne til deres Hesteavls Forædling. Mange af dem speculere selv paa denne Gevinst, og deres Anstrængelser, for at producere det Ædleste og Bedste, blive saa meget ivrigere. De vindende Heste blive betalte med høie Priser, og ved Udsigt til den Vinding, som i deres Afkom sandsynligen vil kunne indbringe, saameget for og sikkrere vundne for Avlen, da Lovenelefor Banerne allerede nu bestemme, med Hensyn paade offentlige Præmier, hvilken Alder de løbende Heste bør have, og de ved tiltagende Concurrence stedsesse Hoppe udmærker sig paa Banerne, jo ædlere og bedre Hesten er, desto sikkrere bliver den bestemt til Av saasnart den forlader Banen. Naar Jsen først er brudt, ville der snart, ligesom i England, danne sig særskilte Løb for Fuldblodshenyste, og denne Avl saaledes stedse tiltage meer og mee 3 paa Godserne. Men ved Tilvæxten af Fuldblod vil selv Halvblod stedse udbrede sig videre, og saaledes den tilsigtede Forædling af Landracen gjøre hurtige Fremskridt, uden Veddeløb vil dog Fuldblodsavlen aldrig have Fremgang og bestaae - og uden Fuldblod kan er Halvblod frembringes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Hvad Veddeelysten, som man formener savnes her i Lan lidet, angaaer, maa Forfatteren bemærke, at det forekommer ham at være glædeligt, naar den ikke skulde fin tildes her, da den i dens skadelige Følger har megen Lighed med Lyst til Hazardspil, og desuden er alde nogles undværlig, hvor offentlige Præmier blive udsatte for Veddeløb. Naar Talen derimod er om Mangel paa Jnteresse og om Vrangvillighed til at befordre goffentlige Veddeløb ved Pengebidrag, være det tillade at anføre som gjendrivende Exempel, at Staden Oldeslo aarligen udsætter en Præmie af 1600 Rbdlr. Sølv, for de derværende Veddeløb, ligesom ogsaa samtlige Veddeløb i begge Hertugdømmerne ere komne i Stand ved Pengebidrag af Private, og først senere ere blevne benaadede med kongl. Præmier. Som et Beviis paa Velvilligheden for denne Sag bør forresten anføres den Kjendsgierning: at ved det sidste Veddeløb paa Augustenborg blev der til en Subscription for offentlige Veddeløb i Fyen, som 3 tilstædeværende Godsbesiddere sammesteds fra da besluttede at aabne, og som da blev forelagt det der værende Selskab, strax subscriberet for 8000 Rbdlr. Sølv. Og til det nye Selskab for Hesteavlens Fremme i Danmark er allerede tegnet for over 400 Portioner a 8 Rbd. r. S. Til de urigtige Forestillinger, man gjør sig om Fuldblodsavlen, hører ogsaa den, som ligger til Grund for den Yttring, at Tilbageslag kunne indtræffe i Landgracen med Fuldblodshingste. Hvilket Begreb man egentligen gjør sig om Fuldblod og Halvblod, er aldeles uklart ved denne Yttring. Først og fremmest burde man dog vide, at en Fuldblodshingst er en Hingst, der nedstammer fra aldeles ublandet, ædelt, navnligen orientalskt Blod, hvis Forfædre, saavel paa fædrene som mødrene Side, alle vare Fuldblod; des. foruden, at Halvblodshingst bliver kun den kaldt, den er falden efter en Fuldblodshingst og en nædel Hoppe, heller omvendt. Hvem der veed dette, maa kunne sige sig, at det umiddelbare Afkom efter en uædel Hoppe og en Fuldblodshingst, paa fædrene Siden kun kan gjøre Tilbageslag til det Ædl. - det vil sige: kun kan art efter en af Faderens samtlige ædle Forældre, at derimod det umiddelbare Afkom efter en Hoppe af Land racen og en Halvblodshingst kan arte saavel efter Faderens uædle Moder, som efter Moderens nædle Forældre, og kan saaledes efter alle Egenskaber, blive nædel. J første Tilfælde er der kun een enkelt Anledning til Udartning, i det sidste derimod mange. Overalt kan man endnu ikke ofte nok gjøre Antagonisterne af Fuldblod, naar de derimod rose Halv blodet, opmærksomme paa, at alle Halvblodshingste takke Fuldblodshingstene for deres Tilværelse, og at uden Fuldblod intet Halvblod kunde finde Sted. Man behøver ikke at være nogen stor Hippolog og Calculator for at indsee, at, naar f. Ex. 10 til Landracens Forædling anvendte Fuldblodshingste, efter 10 Aars Forløb, vilde afgive 4000 Halvblodsheste, saa vilde derimod 1000 paa samme Maade brugte Halvblodshingste ikke producere en eneste Halvblodshest. Og hvorfra skulde man nu og senere hen i Tiden tage disse Halvblodshingste, naar Landet selv ikke har Fuldblod.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
At de efter en Landhoppe og en Fuldblodshingsfaldne Heste, saavel med Hensyn til Kraft og Udholdenhed, som til Brugs Dygtighed, ere at foretrække for de efter Halvblodshingste faldne, er allerede noksom bekjendt i Hertugdømmerne. Som Beviis paa, hvormeget disse gjorte Erfaringer have indvirket paa Priserne, tillader Forfatteren sig at anføre følgende Kjendsgierninger. Ved den i September 1831 paa Augustenborg holdte Auction, ved hvilken Forfatteren var tilstæde, blev for det, efter den i sin Slags fortrinlige derværende Halvblodshingst, Rainbow, faldne halvaarige Føl, betalt i det Høieste 15 Spc., men de efter Landhopper og Fuldblodshingste faldne halvaarige Halvblodsfol gik til det Dobbelte, ja endog til 80 Sp. Og dog er Rain bow en Hingst, hvis Exterieur tiltaler. Den er uden Aftegning, holder 12 Qvarteer, holsteensk Maal, har en skjøn Reisning, ligesom den overhovedet har skjønne Former og fortrinligen stærke Knokler uden alle Feil, med hvilke Fortrin den desuden forbinder en god og regelmæssig Bevægelse. At nu dens Fol ei kunne holde Priis med de efølter Fuldbloldshingste faldne, maa dog sandsynligen have sin Grund deri, at Publicum har overbeviist, sig om de Sidstes større Værd. Man kunde maaskee falde paa, at et særegent Liebhaberi hos enkelte Kjøbere kunde have bevirket Forskjellen i Priserne ved denne Auction. Dette er imidlertid ikke Tilfældet, men hundrede Tilskuere have ved de sidste Aars Heste Auctioner paa Augustenborg erfaret: at jo merelBlod Føllene og de unge Heste havde, jo ædlere deres Udvortes var, desto dyrere bleve de betalte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Nogle Exempler paa slige Salg fortjene her at an 1. J Amtet Haderslev 1) Af en Mand i Sognet Aastrup solgt?)a) Et 2aarigt Føll, Skimmel, for 140 Spe. b) Et Laarigt bruunt Føl, for 100 Spe. c) Et nyfødt Patte=Føl, for 60 Spe. 2) Af Eieren af Taabdrup en bruun Vallak, 5 Aar gammel, som i sit 4de Aar havde paa den slesvigske Bane vundet 260 Spc., blev solgt for 170 Spec. 11. J Sønderborg Amt 1) Af en Mand i Maibüll et 5 Maaneder gammelt Føl, for 64 Spc. 2) Af Forpagteren paa Kekenisgaard en Haarig Hoppe, for 140 Spc. 3) Af en Mand i Leebüll et 1 1/2 aarigt Fol, for 70 Spc.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
111. J Norborg Amt 1) Af en Revierjæger en Baarig Hoppe, Fux, for 175 Spc. 2) Af en Mand i Sebloe en Baarig bruun Vallak, for 210 Spc. 3) Af Forpagteren paa Gammelgaard en Baarig bruun Vallak, for 120 Spc. 4) Den samme et Fol, 1 Aar gammel, for 80 Spec. 5) Af en Mand i Sebloe en 4 aarig Hoppe, for 160 Spc. Forfatteren erindrer ogsaa flere Exempler paa høie Bud, der ere blevne gjorte, uden at dog Handelen der bleven sluttet, hvilket hyppigt er Tilfældet med Hopper. Dog dette være tilstrækkeligt til at bevise det Ugrundede i den Paastand, at det directe Afkom af Fuldblodshingste og Landhopper ikke have nogen høi Værdi i Handelen. At ogsaa Marskbeboerne begynde at skatte Fuldblodshingstene høiere end Halvblodshingste, bliver klarligen beviist ved den Kjendsgierning, at i Foraaret 1832 ere allerede anmeldte til Bedækning fra Marsken alene, 10 Hopper til de augustenborgske Fuldblodshingste og 9 til Antonin paa Tüschenbeck. De vilde vistnok have undgaaet de Omkostninger, som dette Foretagende, formedelst den lange Frastand vil medføre, hvis de fandt mere Behag i Halvblodshingstene.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Disse Betragtninger ville vi slutte med den bebrømte Hesteopdrætter, afdøde K. K., østerrigsk Stutteri=Jnspecteur Justinus's Ord: Da Regjeringerne i alle cultiverede Lande i Enropa have anseet det nødvendigt at forbedre og fuldkommengjøre deres Hesteavl; da Hesteavlen i faa Lande er bleven betydeligt og tilstrækkeligt forbedret ) Afkommet i 3 paa hinanden følgende Aar efter een . Hoppe, som nu atter er drægtig efter en Fuldblods ved de anvendte Midler, idet den bedste Hesteavl maa være den nyttigste for Stat og Borger; da Omkostningerne ved Jndretningerne og Opdrætningen ere lige, hvad enten man opelsker Heste af 10 eller 160 Ducaters Værdi, da de engelske Hestes Fortrinlig : hed er bekjendt over heele Europa, da Exempler bedste belære i alle menneskelige Foretagender, og da det ere det sikkreste og klogeste, at benytte Andres Erfaringer, for at spare Tid og Omkostninger, - saa maaman sandeligen undre sig over, at Commissionerne for Hesteavlens Forbedring endnu ikke have undersøgt, hvilke Midler ere og endnu blive anvendte i England. Man tør vel slutte, at i alle Lande, hvor man anskaffede og anvendte hine Midler, vilde de samme, Resultater følge. Ved hvilke Midler Jnteressen for Hesteavlen bliver fremkaldt, er ligegyldigt, skjøndt man vel vanske ligen vilde finde et bedre Middel til at vinde aller Stænder derfor, end Veddeløb. Alle Heste, som komme til os, saavel for Hoffets som for Adelen, ere, paa faa Undtagelser nær, op drættede af Landmanden, de ere Bønderheste, som kjøbes paa Markeder; selv Kongen af England rider, paa de af Bønderne opdrættede Heste, og disse en gelske Bønderheste kalde vi ædle, og det med Føie. Dog uden Veddeløb vilde den engelske Landmand eil kunne opelske dem. Naar Veddeløb ere blevne almindelige hos os, Jnteresse for den bedre Hesteavl vakt, og derved Kundskab om det Gode udbredt, ville snart de ved Veddeløb berømte Heste blive søgte, og Landbeskelere. derved blive overflødige." Emancipation fra Pligtens Aag.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
(Af Kbhvns, flyvende Post.) Det er utroligt, hvilke Byrder der paaligge Nutidens Mennesker. Vel ere disse Byrder langt min dre, end de, man havde at bære forhen, men den gang stode Folk i den enfoldige Formening, at de vare fødte til at bære Byrder, og bare dem derfor taalmodigen. Nu er det en anden Sag: Enhver veed, at han er fribaaren, d. er fri for at bære Noget; og det maatte være en daarlig Person, der ikke, saasnart Børneskoene ere traadte, og Skolen gjennemløbet, i Magtfuldkommenheden af sin Frihedsfor lelse kunde bevise den Sætning: at en honnet Person vel finder sig i at handle efter Pligt, naar og saalænge dette behager ham, men at det er Trællesind at gjøre det, fordi det forlanges som Pligt; at Jngen, der veed, hvad Frihed er, under saadan Betingelse gjør det, uden forsaavidt han tvinges af NødUvendigheden, og at det er Despoti at fordre Pligtens Opfyldelse som et Bud.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Det var Forfatterens Hensigt endnu at sige nogle Ord om den beklagelige Fordom, at Staten er berettiget til at fordre Collegieflid af de Studerende, som ville opnaae de Øiemeed, for hvilke enfoldige Forfædre have gjort Collegiestid til Betingelse; men det Urigtige, ja Oprørende i denne Forpligtelse er alulerede andensteds beviist saa klart, at nærværende Forfatter ikke tør tiltroe sig, at kunne føie Noget til, som er værdt at høre. Derimod haaber han ved lovenstaaende bemærkninger, at have givet et ikke loverflødigt Bidrag til at see Sandheder, der, naar de betragtes isolerede, staae Fare for at miskjendes, i et Sammenhæng, hvori de baade vilde vinde i Klarhed og Styrke. Resultatet er, at det, som nu fremfor Alt er fornødent, er at erkjende og realisere den Sandhed, i hvilken Tidsalderens Gjæring alene vil finde sin Hvile: at naar blot Enhver har faaet de Rettigheder, han forlanger, er Pligten overflødig, ja skadelig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Journalisterne i London. Da de engelske Journaler, som bekjendt, have en stor politisk Jndflydelse, og ere de forskjellige Partiers mægtige Organer, er det meget interessant at blive nøiere bekjendt med deres Natur og Farve, saavelsom ogsaa at see ved hvilke Midler de bestaae og hvo det der, hvis Meninger udtale sig i dem. J det af Taiudgivne Edinburgh Magazine findes en Artikel der dom, af hvilken vi meddele et Udtog, da den skal være grundet paa nøie Kundskab om Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Morgenbladene staae i første, Aftenbladene i anden og Ugebladenes uendelige Skare i tredie Rang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Den almægtige Times er det fornemste Morgenblad og grundet paa en Commandite, hvis Eiendom er deelt i 24 Actier. Disse bleve medens Walter, Fader til det nuværende Parlamentslem Walter, levede, solgt for 100 Pund (950 Rbd.) Stykket. Ved denne talentfulde Mands Anstrengelser og hans Søns kloge Bestyrelse svingede Times sig efterhaanden optil den overordentlige Anseelse, den nu nyder i de politiske Verden, og enhver Actie har nu en Værdi af ikke mindre end 12,000 Pund (104,000 Rbdlr.). Af disse Actier tilhøre de 16 eller 3 Walter selv, og 3de give ham en aarlig Jndtægt af mere end 20,000 Pund Sterling, hvilken endogsaa hver Dag forøges.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
J lang Tid var Walter Forlnu 2000 Pund; men siden han har erhvervet sig en uhyre Formue, har han trukket sig tilbage fra Trykningshuset, og boer nu paa et skiønt Landsted hiinsides Windsor, hvor han lever paa en stor Fod. ForØieblikket er Walter aldeles udenfor Udgivelsen og Bestyrelsen af Times. Det grove Skyts i Bladet affyres ved Sterling, forhenværende Capitain i den engelske Armee. Han har tjent i Krigen paa Halv ven, er Hertugen af Wellington godt bekjendt og altid i Selskab med Officerer. Denne Mand skriver Hovedartiklen i Times, og Alt hvad der i flere Aar har gjort Opsigt i dette Blad, er fra hans Aand. Sterling tilvendte sig først den øverste Redacteurs, Opmærksomhed ved at tilsende ham en Række Breves med Underskrift: "Vetus", hvis glimrende Tanker skaffede ham en fast Løn, som efterhaanden er stegen til 1,500 Pund (14,250 Rbdlr.). For Resten har Sterling ikke noget at gjøre med Forretningerne ved Bladet; hans Løn faaer han blot for den dagligen leading artiele, som han fra sit Hjem sender til Trykkeriet. Denne Skribent har den letteste og overordentligste Productionsevne; i mindre end een Time kan han fylde en af Kæmpespalterne i Times. Jsær udmærker han sig ved Stilen; thi i sin Siels lidenskabelige Heftighed bliver han troløs mod sine Grundsætninger, vender tilbage til dem, forlader dem atter, og det med en Hurtighed, som giver Politiken i Times dens saa paafaldende Præg af Jnconsequents. Eierne have lagt Mærke dertil; men i Sterlings Sædvaner, Manerer og Politik ligger noget saa Militairt, og aabenbarer sig en saa stolt, ubøielig Mand, at de ere nødte til at lade meget gaae hen, fordisk hans Artikler staae i Anseelse ved Stilens Kraft ogs Glands. Saaledes river Sterling Times afsted med sig, hvorhen ham lyster. At Bladet for Øieblikket understøtter Hertugen af Wellington, deri er Sterling Skyld; men han gjør det ikke af egennyttige Bevæggrunde; thi den Mand er han langtfra ikkest som giør sig til Slave af noget Partii, eller frafalder sin Ret til at knuse alle dem, der turde vove at sætte sig op imod hans despotiske Villie, i tusindes Stykker og Stumper. Grov er han: de ædleste Fædrelandsvenner blive tillagte Øgenavne og overøsten med Skjeldsord, naar de ere saa ulykkelige at mishage ham; sig sin Magt bevidst er han ogsaa hans berømmer sig af, at han fra sit Huus kan styrte og reise Ministerier, regjere og ødelægge Staten.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Den meest anseete Redacteur af Times er Barnes, som beklæder det man kalder den ansvarlige Udgivers Embede. Man har ofte beskyldt ham for Sterlings tordnende Artikler, endskjøndt han i Almindelighed kun skriver over literaire og æsthetiske Gienstande. Han er en Mand af mange Sprogkundskaber og dybsk Lærdom, tilmed er han utrættelig til at arbeide, baade Nat og Dag. Hans Løn er 1000 Pund (9500 Rbd.) aarlig, desuden eier han en halv Actie. Med stor Jndsigt og Raskhed styrer han hele den store Meschanisme i Trykningshuset. Hans fine Dømmekraft res lyser frem af ethvert Nummer, der udkommer; den aller ham, der vælger fremmede Correspondenter og til Hurtigskriverne, som give Beretninger fra Parlamentshusene, dette nyttige og talrige Hjelpepersonale finder en ædel og erfaren Forretningsfører i denne Mand. For Resten vil han tjenes paa samme Maarilde som han betaler; han fordrer streng Pligtopfylridelse, og alle, undtagen Sterling, bøie sig for Bar nes. J Politiken hylder han Frihedens Principer; han indseer sin Stillings Værdighed, foragter ethvert Forsøg paa at bringe ham fra Maalet, har ikke Tilbøielighed til at misbruge sin Magt, og viser sig stedse i Alt som en frimodig og retskaffen Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
og Børsartiklen besørges af Alsager, som har 600 Pund aarlig Løn og fortjener den ærligt. Denne Mand kjender Handelen og Finantsvæsenet til Bundsliderved er det lykkedes ham at vise Landet vigtige Tjenester i de Spalter, han fylder i Times og at lerhverve sig selv en betydelig Formue ved kloge Speculationer. Hans Meninger have stor Vægt hos de londonske Handelsforeninger. Mange af de Folk, som i deres Comptoirer regjere flere af det rige Englands Millioner, kunne takke denne Mands gode Raad for, at de have vogtet sig for mangen grov Bommert.
Aalborg Stiftstidende, 1835-03-01
Mange af Sterlings Artikler har man tillagt Lord Brougham; thi der anvendes Alt for at skjule Sterlings Navn. Enhver, der ønsker at blive ved at være Medarbeider i Times, maa vel vogte sig for at nævne Navnet Sterling; thi det er hans Ansættelses sikkre Død. - J det Hele gives der ikke noget engelsk Blad, som kan udholde en Sammenligning med Times, og trods de utallige Fiender, som Sterlings ubesindige Udfald paadrager den, er der ingen Tvivl om, at Times endnu længe vil blive ved at være den første journalistiske Magt.