JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Fra Jtalien, den 9de April. J Staden Ortona, som ligger paa et Bierg langs med det Adriatiske Hav, i Kongeriget Neapolis, blev man den 25de Februarii, Klokken 5 om Aftenen, vaer, at Jorden paa den Side, der vender ud til Havet, begyndte at løsne sig fra Bygningerne; og da Klokken var næsten 3 om Natten, saae mander, hvor tilforn havde været lutter Høye, en dyb Afgrund; den med Snee bedækkede Jordstrækning styrtede ud i Havet, og dannede sammesteds en Halvøe af 150 Alens Længde og 600 Alens Brede. Staden seer ud, naar den betragtes fra denne Side af, som et Beenrad, og alle Bygningerne true med Fald. Oliven, Alme- og andre Træer, som sammesteds vare plantede, styrtede ligeledes hen mod Strandbredden. Jndvaanerne, som vare satte i den yderste Frygt, begyndte at flygte, Mødre slæbede deres Børn fort, andre havde nok at bestille med at redde de Syge og krafteløs Gamle og deres bedste Formue. Ved et lige Tilfælde blev i Aaret 1526 den ved Foden af Bierget værende Havn ganske opfyldt og gjort ubrugelig.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Cadix, den 2den April. Til Gibraltar er ankommen det 97 Regiment. Siden denne Forstærkning ankom, frygter Commandeuren meer end forhen for et nyt Udfald. Af denne Aarsag ere de store Vagter fordoblede, og Grenadeer=Korpset, som om Natten maae beskytte Værkerne, er bleven formeeret. Men da denne Tieneste er høyst besværlig, har Commandeuren, for ikke gandske at udmatte de bedste Soldater, bedet vor Gouverneur om et Regiment af den her værende Besætning, hvilket og skal blive ham tilsendt.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Ostende, den 12te April. Da Kiøbmændene i denne Stad hidindtil have været nødsaget, at lade den største Deel af de Pengesummer, som deres Handel udkræver, komme fra udenlandske Steder, ved at anbringe deres Vexler hos Fremmede, og ved den Leylighed seet sig udsatte ey allene for Omkostninger og Fare, men endog et Tab undertiden, formedelst Vexelcoursens Forandring; saa har det Ønske, at afhielpe disse Uleyligheder, frembragt den Tanke, her i denne Stad at oprette en særdeles Bank, som, efterat Jnteressenterne i samme have tilskudt den Deel af Capitalen, hvorom man er blevet enig, skal aabnes den 13de hujus.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Versailles, den 20de April. Kutteren Slangen, som føres af Capitain von Maulerrier, hvilken den 10de Martii forlod Martiniqve, er ankommen til Brest. Ved sammes Afreyse laae Hr. von Grasse ved Fort=Royal med 32 Linieskibe, hvoraf de 7 har lidt stor Skade og derfore maae sættes i Stand igien. Generalen sammestæds ventede paa en Forstærkning, som Hr. von Mit tron skulde bringe ham, for at kunde afgaae til en Expedition.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
- Admiral Rodney var samme Tiid med 33 Linieskibe ved St. Lucie, og leed Mangel paa Alting. Han passede meget nøye paa Hr. von Grasse, saa man seer en uundgaaelig Træfning i Møde, saasnart begge Partiers Skibe blive reparerede, og een af Floderne vil gaae under Seyl. - Marquis von Vaudreuil har paa sin Tilbagereise fra St. Christopher til Martinique bemægtiget sig Øen Montferrat. - Græven og Grævinden af Norden ventes vist hertil den 10de Mai.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Man siger, at Høystsamme vil opholde sig hos os i 14 Dage, deels her, deels i Paris.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Paris, den 22de April. Det som nu meest ligger os paa Hiertet, er Hr. von Mittrons lykkelige Ankomst til Martinique med sine 3 skiønne Skibe og 6000 Mand. - Siden den sidste Coureer ankom hertil fra Madrit, er Rygtet bleven almindeligt, at Beleyringen for Gibraltar formelig skal blive aabnet. Det Spanske Hof forlanger dertil 12000 Mand af vore Tropper, af hvilke det og bekommer de fleste, saasom de 4 Franske Regimenter, som ere paa Minorka, ere allerede beordrede til St. Roch, og der i Toulon tør blive indskibet endnu flere Tropper. Adskillige af vore Officerer, og en Søn af Hertug Crillon ere reyse færdige for at blevaane denne mærkværdige Campagne.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
London, den 16de April. Den Kongelige Hoftidende fra forrige Løverdag indeholdte følgende meget behagelige Tidender fra Ostindien, St. James, den 13de April. J Dag er fra Bassora indløbet følgende Efterretninger: Bassora, den 26de Januarii. -
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Gouverneuren i Bombay bekræfter under den 28de October i forrige Aar den af General Coote over Hyder Aly den 1ste Julii tilfegtede Seyer. Sir Eyres Armee var paa samme Tiid ikke over 1500 Europæer og 7000 Seapoys stærk, men siden efter stødte over 5000 Mand fra Bengalen til ham, og Armeen skulde begive sig paa Marchen til Arcott den 14de Augustii: Engelænderne vare i Besiddelse af de Hollandske Establissementer Padras, Pulicat og Bimlipatam, tillige med nogle andre Pladser mod Norden fra Madras og Chinsura i Bengalen. Hvad det Hollandske Compagnie tilhørte, blev Erobrerne tildeelt, men hvad der var privat Eiendom, blev forbeholdt og overleveret Eierne deraf. - Den 2den Februarii. Af Breve fra Gouverneuren i Bombay, daterede den 25de November, erfares, at General Coote har i tvende forskjellige Fægtninger, nemlig, den 27de Augusti og 27de September, slaget Hyder Aly paa Flugt, og er rykket frem meget nær imod Arcot. - Den 6te Februarii. Den 4de hujus, om Aftenen, ankom Compagnie Fregatten Revenge fra Bombay hertil med Breve, som gaae indtil den 22de December forrige Aar, og indeholde den behagelige Efterretning, at Hyder Aly er bleven drevet tilbage lige indtil sine egne Lande, og at Hollændernes fornemmeste Establissementer paa Kysten af Corommandel, Negapatman kaldet, har overgivet sig til Compagniets Vaaben. - Den vigtigste Fordeel, som vi haabe af denne Erobring i Ostindien, er, at vitroe, at den i Gang bragte Fredsunderhandling med Holland skal derved desto hastigere opnaae en forønsket Ende. Man paastaaer, at de præliminaire Artikler allerede ere sluttede, og at der med det første skal sluttes en Vaabenstilstand. - Man venter dagligen Breve fra Admiral Rodney. Naar de Krigsskibe, som ere afsendte til Vestindien, have foreenet sig med de øvrige der værende Skibe, saa maa vores Flode i denne Egn være 42 Skibe af Linien og et 50 Kanonskib stærk, og - Admiral Barrington er i følgeligen Hr. Grasse overlegen Løverdags Morgen gaaet under Seyl med sin Flode fra Spithead, og ved Portsmouth bliver en anden Flode med mueligste Hast gjort seylfærdig, med hvilken Lord Howe skal løbe ud, og til den Ende hidse sit Flag om Bord paa Krigskibet Victor paa 100 Kanoner. Admiral Barringtons Flode er, som der meenes, først og fornemmeligen bestemt til Gibraltars Undsætning.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
London, den 19de April. J Onsdags i forrige Uge ankom en Expresser hertil fra Vestindien, som overbragte Bekræftelsen og Admiral Rodneys Ankomst, og at samme har fuldkommen foreenet sig med Admiral Høod ved Antigua. De foreenede Floder skulle bestaae af 40 Skibe af Linien og et 50 Kanonskib. Dersom der saaledes just ikke skulde kunne foretages nogle offensive Operationer, saa skulle vi dog være i Stand til at forsvare vore Øer der, indtil at en nye Forstærkning kan ankomme. - Admiral Barrington er ikke, som de offentlige Blade have villet paastaae, seylet til Vestindien. J Følge de Forholdsordrer, han har faaet fra Admiralitetet, skal han krydse i 21 Dage paa Høyden af Brest og Qvessant, og see, om han kan opsnappe nogle af de anseelige Convoyer, som man i denne Tiid er forventende i Frankrige. Naar Escadren vender tilbage til Spithead. saa skal en Deel af samme støde til den store Flode under Admiral Howes Commando, og Admiral Barrington gaae med 5 Skibe af Linien til Vestindien, for at paatage sig Commandoen over den der værende Flode, i Stedet for Sir George, Rodney, som er bleven tilbagekaldet. - Med et Skib, som er ankommet til Clyde fra Nye=Pork, ere adskillige Breve derfra indløbne. Bemeldte Skib afseylede fra Nye=Por den 4de Martii, og den Tiid var Besætningen, saasom man befrygtede et Angreb af General Washington, flittigen beskaftiget med at befæste Øen, og at føye alle Anstalter til Modværge. Handelen laae ganske, eftersom al Samqvem imellem Besætningen og Amerikanerne var hemmet. General Washingtons Armee, som er omtrent 11000 Mand stærk, havde passeret Provindserne Jersey, ongefær 20 Miile fra Nye-York. J en Tiid af nogle Maaneder er der ikke, uagtet Vinteren har været meget mild, forefaldet nogen Skiærmydsel. - Adskillige her værende Kiøbmænd, som handle paa Nye York, gjorde for nogle Dage siden deres Opvartning hos Statssekretæren, for at erfare hvad Regieringen ongefær havde besluttet i Henseende til Nye York, og hvorledes det skulde blive med deres der liggende Gods, ifald man vilde rømme denne Plads; ligemaade, om man endnu fremdeles kunde med Sikkerhed forsende tørre Vahre og Levnetsmidler derhen. De bleve meget høfligen imodtagne, og erholdte den Forsikring, at deres Eiendom skulde, for saavidt det stod i Ministeriumets Magt, blive beskyttet; detsuagtet kunde man dog ikke just tilraade en videre Forsendelse af Vahre.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Wien, den 15de April. Man forsikrer her, at vi med det allerførste skulle see Hs. Majestæt, Kongen af Preussen i denne Keiserlige Residen. en vil Stad, dog ku bruge Badene i Jtalien, og har udvalgt den korteste og letteste Vey. Feldtmarskal Lasey skal reyse denne Monark i Møde. Hs. Majests. Reyse skal skee i det strængeste Jncognito; hvorfore Høystsamme ogsaa har frabedet sig det Logis, som var bleven ham tilbudet paa det Keiserlige Slot. - Der fattes ved denne Leylighed ikke paa Gisninger og Raisonnemens angaaende det, som begge de høyeste Hoveders Samtale skal have til Gienstænde; samme skulle, efter nogles Tanker, angaae en Fredsstiftelse imellem de krigførende Magter, det Romerske Kongevalg, visse Landes Ombytning, og den Catholske og Protestantiske Religions Forening paa nye. -Man fortæller, at der er kommet en Cavalier til Paven, og har tilkiendegivet, at han havde havt i Sinde i Anledning af en særdeles Tildragelse, at reyse til Rom, for at erholde Absolution, hvorpaa hans Hellighed, efter, at Cavalieren havde besvaret de Spørsmaale: Om han vel havde prøvet sig, og om han fandt en sand Anger og Fortrydelse, med ja, strax løslod ham med følgende Ord: Ergote absolvo in nomine Patris, Filii & Spiritus sandi. Amen.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Wien, den 20de April. Hs. Pavelige Helligheds Afreise er nu uforanderlig fastsat til den 22de hujus. Hs. Majestæt Keiseren, som selv i Gaarpaahængte denne sin høye Giæst det prægtige nye Kors af Brillanter, som vurderes for 300000 Gylden, følger med ham til den første Natstation i Klostermolk, og til München, hvor Churfyrsterne af Pfalz Bayern og Trier vente paa Hs. Hellighed, ledsages han af Græv Cobenzel. Sammestæds forbliver Hs. Hellighed nogle Dage, og vender derpaa tilbage over Venedig til Rom. Hvor velfornøyet Hs. Hellighed reyser herfra, kan blandt andet sluttes af den Tale, som han i Gaar i Keyserens og det hele Hoffets Nærværelse holdte til Cardinalerne Migazi, Herzan, Bathyany og Firmian, hvilke 2de sidste han creerede til Cardinaler: Kiærlighed og Ærefrygt, sagde han blandt andet, havde ført ham fra det Romerske Gebeet til Keiserens Person. Han havde, medens han opholdt sig her, havt Leylighed til at beundre Monarkens sande, paa den ægte Gudsfrygt grundede Dyder, og Høystsammes Kiærlighed for Religion og Stat. Med et af Taknemmelighed opfyldt Hierte vilde han vende tilbage; men Cardinalerne og de øvrige Overhyrder i de Keiserlige Stater tilkom det som Biskopper, at overbevise Hs. Majestæts lykkelige Undersaatter om, at Keiseren sørgede saavel for deres aandelige som timelige Vel. Hs. Hellighed formanede dem og til at bede for Monarken, at al Verdens Behersker vilde naadelig opholde og beskierme en Regents Liv, der var saa dyrebart for saa mange Millioner Undersaattere.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Helsingøer, den 3die Mai. Den 29de April indkom fra Nordsøen 26 Skibe af adskillige Nationer, deriblant Capitain Troye af Bergen fra St. Croix 1 Fregat og i Snov, begge at og fra Kiøbenhavn, fra St. Croix alle 3 sidst fra Norge, 4 Svenske fra Malmøe og Pommern til Gothenborg; den 30te j. indkom fra Nordsøen 28 Skibe, deraf : Svensk Fregat af og til Abo i Finland med Salt fra St. Udes Den 1ste Mai indkom fra Nordsøen 45 Skibe af adskillige Nationer. Den 2den huj. indkom fra Nordsøen 47 Skibe af adskillig Nationer, deriblant Skipper Peder Thomesen af og Christian sand med Ballast til Danzig, Skipper Søren Herching af Aarhuus fra Ruan med Stykgods, som her haver endeel at løsse, og med Resten til Kiøbenhavn. Nu i dette Øyeblik indkom en Kongel. Engelsk Convoy med endeel Engelske Koffardieskibe, som en Tiid have ligget i Norge, vides endnu ikke hvor mange Skibe.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Den 30te April indkom i Havnen Skipper Lars Niels Halme af og fra Errøeskiøbing med Rug og Ærter, 3 Fartøyet af Hornbech, fra Samsøe, Randers og Horsens med Rug, Flesk, Smør, Havre og Byg. Den 2den huj. indkom Skipper Albrecht Rasmussen og Lauriz Lauritzen, begge af og fra Errøeskiøbing med Rug og Byg.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Kiøbenhavn, den 3die May. Den 27de Martii er Lauriz Rasmussen Lange allernaadigst beskikket at være virkelig Cancellieraad. Den 10de April Studiosus Jacob Severin Pingel confirmeret at være Sognepræst for Søebye og Heeden Meenigheder i Fyhn. Den 17de April Byefoged Hans Hjort beskikket at være Byefoged i Sæbye og Herredsfoged i Børglum og Jerslew Herreder. Byefoged Nicolai Nissen Just ligesaa at være Byefoged og Byeskriver i Mariager, samt Herredsfoged i Gierløw og Onsild Herreder, saa og Herredsskriver i Gierlew Herred. Assessor Frederich Gottlied Sporon ligesaa at være Assessor i Høyeste Ret. Missionair Hr. Morten Balvig ligesaa at være Sognepræst i Mariager, samt til Hem og Sem i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Førstkommende Mandag den 6te May bliver Apartemenved Hoffet.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Onsdagen den 1ste Mai sidstleden begyndte det Kongelige Kiøbenhavnske Skyde=Selskab og Broderskab udi det Danske Compagnie, deres ugentlige Skive=Øvelser for dette Aar, paa dets Skydebane uden Stadens Vester Port. Da Hs. Excellence Hr. Geheime-Raad de Høgh Guldberg gav sin Skive og Guld=Premia. Og tilfaldt den 1ste Gevinst, en Sukker=Bøsse, Hr. Capitain Schifter; den 2den Gevinst, en Fløde=Skee, Hr. Tømmermester Hald; og 3die Gevinst, en Medaille, Hr. Reersløff.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Premier og Belønninger, som det Kongel. Danske Landhuusholdings-Selskab tilkiendte og uddeelte til adskillige velfortjente Borgere, dem til Agt og Ære. (Se No. 34.) 187. Fæstebonden Niels Jensen til Schiellerup Nyegaard, i Silkeborg Amt, Aarhuus Stift, som i 1777 har udflyttet og af nye opbygget sin Gaard paa en Lyngheede, og formaaet sin Naboe til det samme, har derefter anvendt største Flid paa at giøre denne skarpe Hede-Jord frugtbar, anlagt en Have og plantet en Mængde Træer, hvoraf 133 Pile og 37 Frugttræer ved Synet vare i god Grøde m.v. Denne vindskibelige og veltænkende Mand tilkjendes en Belønning af den anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. 188, Udbyggeren Jens Frosti Wester Maria=Sogn paa Bornholm, har selv med en Hiul bør trillet Dynd fra en Myr paa et Stykke til Korn=Avluskikket Jord af omtrent 3 Td. Lands Størrelse, og i 1781 har han beplantet den hele Plads med Kartofler, hvorfore ham gives en Belønning af 8 Rdlr. 189. Otte af Byemændeni Reistrup i Avnslev Sogn, under Raschenberg Gods, i Nyeborg Amt i Fyen, som i det foregaaende er belønnet for Pileplantning, haver efter Fælledskabets Ophævelse i Aaret 1777, af store opbrudte, kløvede og hjemagne Steen i en Egn, hvor andre beqvemme løsliggende ikke falder i Mængde, sat 331 Favne Steengjerder, 9 Qvarteer høie og derover, hvorfore dem til lige Deeling gives en Belønning af 16 Rdlr. 190. Peter Petersen, Hospitals Lem i St. Jørgens Hospital i Sunds Herred, Nyeborg Amt i Fyen, har anlagt en Frugthave, hvori ved Synet fandtes 99 Frugttræer, fra 2 til 15 Aar gamle, og desuden aarlig podet og solgt Frugttræer af bedste Slags. Herfor gives ham en Belønning af 6 Rdlr. 191. Gaardmand Peder Pedersen i Weistrup, samme Herred og Amt, har opelsket 410 Stykker Pile, de fleste satte i 1779, og plantet 20 Frugttræer, som alle ere god Vext, hvorfore ham gives 6 Rdlr. i Belønning. 192.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
(Fortsættelsen følger i Tillæget.)
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Ved Tal=Lotteriets 333 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 38, 22, 13, 9, 87.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Den 30te April blev paa Børsen bortsolgt: 5 Actier udUrtekremmerlauget og Jnteressenternes Sukker=Raffinaderie her i Staden, pr. Actie fra 259 til 255 Rdlr. Et Partie Sukker fra 12 til 13 1/2 s. Pd. Virginie Tobak a 16 til 20 1/2 s. Pd. Caffebønner 26 til 27 1/2 s. Pd. Et Partie Sukker 10 3/4 til 11 1/2 s. Den 1ste Mai et Partie Sukker fra 10 1/2 til 18 1/2 s. Caffebønner 25 til 28 s. Pd. Portorico=Tobak 25 til 27 1/2 s. Pd. Salpeter 100 Pd. a 12 Rdlr. 3 Mk. 8 s. til 14 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Copulerede. J Kiøbenhavn den 1ste Mai Hr. Andreas Wibe, Præst i Hobroe i Jylland og Mad. Maria Elisabeth Lyders; den 2den hujus Sr. Poul Poulsen, Spekhøker og Jfr. AnnaMaria Schalkam.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Døde. J Kiøbenhavn den 28de April Hr. Justitsraad PeterFehman, 80 Aar; den 29de hujus Johan Jernis Kypnas forhen Vagtmester ved Livvagten til Hest, 80 Aar; Hr. Michael Schrøder, Mægler og Børs=Commissair, 60 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
den 30te ejusd. Frue Justitsraadinde Johanne Colbiørnsen, født Piper, 38 Aar; den 1ste Mai Kammerherre= og Marskalkinde Kirstine Sophie Rantzau, født Thoth, 49 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongel. Majests allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Margretha Elisa beth Weinman af Vor Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, hendes herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa hermed bevilge og tillade, at hun med Curator maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Jomfrue Friderica Lovisa Ernst, at indfindsig inden den i Loven fastsatte Tid hos hende, som indsat testamentarisk Arving efter fornævnte afg. Jomfrue Ernst, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for bemelte Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skad at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 19de April 1782. Under Vort Signet, (L. S.)
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen, den 29de April 1782. C. Schifter.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Jndkaldes herved alle og enhver, som noget efter sal. Frøken Friderica Lovisa Ernst beviisliggen kunde have at fordre, at møde hos mig underskrevne, boende paa Vestergade No. 12. Kiøbenhavn, den 30te April 1782. Som Curator, Margaretha Elisabeth. A. H. Bartholin. Weinman. Jesper Pedersen paa Linnet=Hovgaard i Østerlinnet Sogn Frøs Herred, Haderslef Amt, agter under Haanden at sælge sin Besid havende velbebygde og med Kongel. Skiøde forsynede Selveiergaard, med hertil værende Friheder og Rettigheder Gaarden er frie for alle Kongel. ordi= og extraordinaire Skatter, Magazin Levering, Egter, almindelige Veyes og Broers Reparation, imod at betale til hver Mortens Dag 100 Marklybsk Kroner, i Arve=Pagt; Besidderens Sønner ere frie for Land Udskud; har Mølle=Frihed at kjøre med sit Korn hvor han vil eller male det selv; frie for Jndqvarteering, Ulve=Jagt og Skytter Hold; har Frihed at brænde Brændeviin til egen Brug, ganske frie for Konge-Tiende; har været, og ventelig endnu er fri Jagt Rettighed til Gaarden; og endelig staaer ingen Fare at blive forhøyet ved en forventende ny Landmatricul og Undersøg, ning; Gaarden er forsynet med tilstrækkelig Skov til egen Brug, overflødigt til deels ganske got, til deels middelmaadig Agerland med hertil ganske tilstrækkelig Eng; er nu saaet til Gaarden 30 Tdr. Rug, og skal saaes til For=Aaret 6 til 8 Tdr. Byg, 25 til 30 Tdr. Havre og 16 til 18 Tdr. Boghvede, kan avles 120 til 140 gode Læs Høe paa meget beqvem Eng, foruden hvad meere efter Behag kan bierges paa beqvem Agerland; for det øvrige er omtrent den ganske Mark ved Separationen lagt saa beqvem, at man kan sidde i den daglige Stue og oversee den. Østerlinnet, Hovgaard, den 2den April 1782. Jesper Pedersen.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Mandagen den 13de Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver paa Gen Hirtsholmen ved Fladstrand holdet offentlig Auction over circa 1040 Tdr. Rug, 210 Tdr. Hvede, 130 Tdr. Hampe-frøe, 150 Ruller Pakke Lærreder, 56 Sk. l. tör Hamp, 40 Skpd. vaad Hamp og 3 Fade Hareskind, hvilke Vahre der findes oplagte og i Land bragte fra Koffe Skibet De Jusfraum Pouhje Fabets, fört af Skipper Hanties, kommen fra Öster-Soen; Liebhaverne ville behagentlig til bemelte Tid og Sted indfinde dem hvor da Conditionerne, hvorefter Auctionen foretages, forud skal vorde bekiendtgjorte. Fladstrand, den 27de April 1782. Frantz Uhersax.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Uagtet den forhen udi disse Tidender 3die Julii gjorte Bekiendtgiørelse i afg. Snedker Tercheld Hansens Stervboe her i Byen, have 2de hans efterladte Sønner navnlig, Hans og Jens Terchildsen ikke ved Skiftet meldt sig eller ladet møde, som det ey heller vides hvor de sig opholde, men dog formeenes at være her i Riget, saa blive bemelte 2de afg. Tercheid Hansen Snedkers Born herved endnu 3de gange indvarslet til at møde eller møde lade forinden 12 Uger a Dato, da Skiftet ellers paa lovlig Maade sluttes. Videre erindres de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Hans Holbech, Skoestekker, her i Byen at anmelde og legitimere deres Krav for inden 6 og 12 Ugers Forløb a Dato, om de ikke siden vil tilregne sig selv Skade af Forsømmelsen. Skifte=Retten paa Aarhuus Raadstue, den 28de Martii 1782. F. C. Gleerup. C. Thrane.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Alle og enhver, som maatte have noget at fordre efter den her i Byen bortdøde Heste og Qvæg=Handler Michel Madsen, indkaldes 3de gange herved, at ville anmelde deres formeentlige Krav ved behørig Legitimation hos os forinden de Tider Loven befaler, da de kan vente at nyde retmæssig Betaling. Ligesaa advares de, som formene at have nogen Pretension til afg. Consumptions=Betient Henrich Pedersen og Hustrue Zidsel Johanne Johans Datters efterladte Stervboe her i Byen, deres Fordringer at indgive til os i seeneste forinden 12 Ugers Forløb da Skiftet efter begge derefter uden Ophold sluttes. Skifte=Retten paa Aarhuus Raadstue, den 28de Martii 1782. F. C. Gleerup. C. Thrance.
Berlingske Tidende, 1782-05-03
Stervboets Effecter efter afg. Oldfrue paa Herlufsholm sal. Jomfrue Bloch, bliver paa bemeldte Sted ved offentlig Auction bortsolgt den 29de Mai førstkommende, og bestaaer i endeel smukke Meubler af Skatoller, Commoder, Speyle, Borde, Stole og Senge, saa og i sær af endeel moderne og kostbare Fruentimmer=Klæder og anden Pynt; Conditionerne bliver paa Auctionsstedet oplæst. Herlufsholm, den 30te April 1782. Som nu Tiden tilstunder at jeg kan begynde at blegge saa tiener det til behagelig Efterretning for det høystærede Publicum, som agter i Aar at lade blege hos mig, at de vilde indlevere deres Lærreder, i Kiøbenhavn hos Hr. Christen C. Weise, Porcelain, Handler, i Viingaardstræde No. 180, og i Helsingøer hos Hr. Kiøbmand Dødt, som begge derfor giver deres Beviis, enhver skal blive behandlet paa det beste som mueligter, og til billigste Priis. W. Nisbeth, Kongel. privilegerede Blegmester. i Kongens Lyngbye.