JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Blandinger. J Constantinopel gik ifølge Beretning derfra af 31te Octbr., slemme Rygter om Sultanens Sund J 8 Dage havde han ikke viist sig heds-Tilstand. offentlig. Som bekjendt, er ikke her Regentens Søn, men den ældste Prinds af Huset Tronfølger. J Tilfælde af Sultan Abdul-Medschids Død vilde den 11-aarige Prinds Abdul Aziz komme paa Tronen. Efter ni Maaneders Forhandlinger have endeligen Berlins Borgerrepræsentanter med 68 St. imod 30 besluttet en betinget Offentlighed ved deres Forhandlinger, saaledes at enhver stemmeberettiget Borger skulde erholde Adgang dertil. Om Regeringen iøvrigt vil tilstede denne Offentlighed er et anden Spørgsmaal, hvis Afgjørelse ogsaa vil medtage en Deel Tid. – Saaledes have Borgerrepræsentanterne søgt at vække Jnteressen for Deeltagelse i det kommunale Liv. Regeringen har ogsaa gjort et Skridt dertil, idet den har befalet, at de Borgere, som gjentagne Gange ikke have indfundet sig ved Valgforsamlingerne, skulle miste deres Stemmeret og Adgang til Deeltagelse i den offentlige Bestyrelse, samt – hvad der er den værste Klemme - paalig nes større Bidrag til Kommunens Udgivter. Chromatypien, er en nylig i London opfunden ny Art af Daguerrotypering, der foregaaer paa følgende Maade: Man væder godt Skrivpapir med en Opløsning af svovlsuurt Kobber og lader det tørre, derefter dyppes det i en Opløsning af chromsuur Potaske og tørres ligeledes. Saadant tilberedt Papir er vel ikke modtageligt nok til at benyttes i et camera obscura, men det lader sig derimod anvende paa en anden Maade. Lægger man næmlig et Kobberstik, en Plante eller anden Gienstand paa dette Papir, og udsætter det i 15 til 20 Minutter for Solstraalerne, saa fremstaaer derved en Afbildning paa Papiret, der rigtignok for Øieblikket endnu er ukjendelig; men naar Papiret dyppes i en Opløsning af salpetersuur Sølv, fremtræder derimod pludselig et skønt, mørk orangefarvet Maleri paa blegguul eller ogsaa ganske hvid Grund, og dette billede er fireret, saasnart man dypper Papiret, hvorpaa det befinder sig, i reent Vand. Det er en behagelig og let iværksættelig Maade at forskaffe sig fuldkommen tro Kopier paa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Fra Mønten i Paris er udgaaet en meget smuk Medaille til Minde om Dronning Victorias Besøg hos Ludvig Philip. J Breslau er allerede midt i Novbr. pludseligen falden saamegen Snee, at Magistraten har opfordret Alle, som holde Ekvipager, til at hjælpe til at kjøre den bort, da den sædvanlige Kjørsel ikke er tilstrækkelig dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Indenlandske Efterretninger. J en bekiendt, fra de nyeste, i Tolerancepunktet vaklende, Forholdsregler imod Baptisterne hidrørende, Sag, anlagt af det Offentlige mod afskediget Commandeersergeant Ole Nielsen Føltved og Smedesvend Niels Peter Larsen Domgaard af Aalborg, for Overtrædelse af Forskrifterne i den ved Cancellieplacat af 27. Decbr. f. A. bekjendtgjorte kongelige Resolution af 23. f. M., betræffende den baptistiske Sect i Danmark, samt øvrige derhen hørende Lovbud, er den 6 de afsagt Dom i Overretten og de Tiltalte slupne med Bøder, Føltved af 50 Rbd. og Domgaard af 30 Rbd. til Aalborg Fattigkasse. Ved Aalborg Kjøbstads Extraret vare de dømte til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, Føltved i 4 Gange 5 Dage og Domgaard i 3 S. 5 Dage. Ved Overretten er tillige afsagt en ikke umærkelig Dom i en Sag contra Niels Jensen, der var tiltalt for Tyveri og ved Hasle m. fl. Herreders Extraret frifunden for Actors Tiltale, hvorhos Actionens Omkostninger vare paalagte det Offentlige. Ved Overrettens Dom er nu Herredstingsdommen kjendt ved Magt at stande, dog saaledes, at de af Tiltaltes Arrest flydende Omkostninger for 1 Maaned udredes af Underdommeren, Justitsraad, Dr. Jur. Seidelin, som tillige bør bøde 10 Rbd. S. til Aarhuus Amts Fattigkasse. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Paa General-Toldkammer og Commerce-Collegiets allerunderdanigste Forestilling har det under 23. ds. behaget Hs. Maj. Kongen, for Deelagtighed i Consumtionssvig, af Told- og Consumtionsvæsenets Tjeneste at afskedige Told- og Consumtionsunderbetjent i Kjøbenhavn, Lieutenant C. S. Warncke, uden Pension. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Maadeholdsforeningen i Kbhvn, tæller to Classer af Medlemmer, hvoraf den første forpligter sig til at afholde sig fra alle spirituse Drikke, men ikke fra maadeholden Nydelse af gjærede Drikke, Viin og Øl, den anden Classe behøver ikke at indgaae denne Forpligtelse, men kun at tegne sig for aarlige Bidrag, saa at der altsaa Jntet kan være til Hinder for, at ogsaa Beboerne i Provindserne kunne indtræde Selskabet. Pengemidler kan Selskabet ikke undvære, da dets Virken ikke blot er negativ - Afkald paa spiritusse Drikke - men ogsaa positiv, nemlig at uddeele smaa Afhandlinger og Brændevinens Skadelighed, og at skaffe ulykkelige, til Drik hengivne, Mennesker, naturligviis under den Betingelse, at de frasige sig Drik, i Virksomhed, og dertil hører Penge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Det vil især være med Hensyn til de sidste menmeskekjærlige Øiemed, at Selskabet vil kunne gjøre Regning paa den største Understøttelse, men vil det vente nogen Bistand fra Provindserne, maa det sørge for, idetmindste i de vigtigste Stæder at have sine Commissionairer, hvor man kan tegne sig. At bevirke en total Udryddelse af Nydelsen af Spirituosa, vil neppe lykkes Selskabet. Det medfører en stor Gene i det selskabelige Liv at frasige sig al Nydelse af destilleret Drik, og det er en Tvang, som kun Fag ville underkaste sig. Vel har Prof. Otto i Fædrelandet beviist, at selv den mindste Nydelse af Spiritus er skadelig og ødelæggende for Fordøielsen, men der er visse Ting i Verden, hvorom Folk ikke ville lade sig overbevise; man appellerer til Erfaringen, som viser, at mangfoldige Mennesker, uagtet en maadeholden Nydelse af Spiritus, have opnaaet en høi og sund Alderdom. Men, om man end mener, at en ringe Nydelse af Spiritus, hvad enten det nu er Rum, Cognac eller Brændeviin, ikke er absolut stadelig, om man end mener, at det just ikke er saa ganske afgjort, at den danske Nation som man af statistiske Beregninger har villet godtgjøre, er den drikfældigste paa Jorden, saa er det dog vist, at Nydelsen af Spiritus ikke er til nogen videre Nytte, at dens Misbrug har stiftet uendelig megen Ulykke, og at vi have flere Drukkenholte her i Landet end ønskeligt. Selskabets Formaal maa derfor ansees som høist agtværdigt, og vi ville oprigtig ønske det Lykke til at omvende ret mange Syndere. (L. Falst. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
J Aarh. A. læses fra Kjøbenhavn: "Til Udførelsen, af de Bissenske Minerva og Apollo=Statuer i Marmor er der allerede tegnet 1700 Rbd. En Deputation Studenter har i denne Anledning havt Audients hos Hs. M. Kongen, fra hvis Haand ventes en anseelig Gave. Begge Statuers Forarbeidelse ventes at ville beløbe sig til henved 4000 Rbd. - Efter Forlydende vil Hs. Kongl. H. Kronprindsen først forlade Fyen i Marts Maaned og ankomme hertil Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
- Der har atter, saavel i Studenterforeningen som i den academiske Forening, været afholdt Generalforsamlinger, sigtende til at tilveiebringe en Union mellem begge Selskaber. En saadan Union har allerede ofte været paatænkt, men er stedse strandet paa forskjellige Hindringer. Ogsaa denne Gang antager man ikke, at Unionen vil gaae for sig. – "Dagens Trykkeri er blevet solgt og paany etableret af en ny Bogtrykker Michaelsen."¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
J Anledning af Mag. Bierregaards Entledigelse fra Kolding Skole yttrer Fædrelandet: "Det maa naturligviis forundre Enhver, der ikke kjender Forholdene, at en saa ung Mand, der for 12 Aar siden blev Candidat, en dygtig Philolog og anerkjendt duelig Lærer, erholder sin Afsked af Skoletjenesten, medens man lader saavel legemlig som aandelig brøstfældige Personer sidde i Rektorembeder. Grunden til Hr. Bierregaards Afskedigelse turde derfor vel rimeligst søges i de idelige Kjævlerier mellem ham og Kolding Skoles Rektor, som i 3 til 4 Aar have vakt Skandale i og udenfor Skolen, og i hvilke Hr. B. utvivlsomt har været den mest, om ikke den ene Skyldige. Det er derfor ingenlunde vor Hensigt at dadle Universitets-Directionen, fordi den nu, som vi maae antage, ved en Kraftyttring har gjort Ende paa dette Uvæsen; men det er snarere et Spørgsmaal, hvorledes den kan forsvare at have ladet det gaae hen saalænge, da den naturligviis maatte indsee, at Skolens Virksomhed derved forstyrredes og Disciplinen nedbrødes. Det forekommer os, at den forlænge siden burde forsøgt et Statskassen ikke besværende, og dog mulig ligesaa fyldestgiørende Middel at forflytte Hr. Bierregaard til en anden Skole, i Stedet for at anvende Stiftsøvrigheden som Forligelsescommission, hvilket naturligviis var til ingen Nytte. Et andet Spørgsmaal er det ogsaa, hvorvidt denne ene Afskedigelse er tilstrækkelig til at sætte den nævnte, i lange Aarrækker høist stedmoderlig behandlede Skole istand til at opfylde Nutidens Fordringer; vi kunne ikke negte, at vi tvivle meget derom, og hellere saae den nedlægges end fortsætte sin obscure Tilværelse."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
No. 4243 af "Dansk Falkeblad, er lagt under Beslag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
J det Hele har der iaar været befordret, mellem Aarhuus og Kjøbenhavn, med "Caroline Amalie4366 og med "Jris: 3292, tilsammen med begge Dampskibene: 7658 Passagerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Ledigt Embede. Et Copiist Embeder i Kjøbenhavns Raadstues 2det Secretariat. (Opslaaet vacant den 24de November.) (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Handelsefterretninger. Hamborg d. 24 Novbr. Hvede 3 Rd. 36 s. a 4 Rd. 32 s.; Rug 2 Rd. 46 ls. a 3 Rd. 12 s.; Byg 2 Rd. 34 s. a 2 Rd. 46 s.; Havre 2 Rd. a 2 Rd. 14 s.; Raps 102 a 112 Rd. Bco. pr. Læst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Om Hvede var mere Efterspørgsel til Forsendelse. Af Rug var temmelig meget paa Markedet. Byg blev noget bedre betalt. Havre flau. Af Raps var temmelig meget paa Markedet; men det manglede paa Opdrag. Smør pr. 224 Pd., Holstensk Stoppel 38 a 40 Rd.; Jydsk 25 a 26 Rd.; Randers 33 a 34 Rd. Oxekjød pr. 186 Pd. 37 a 38 Mk. Kour.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Ribe. Endnu mangle vi her officielle Efterretninger om den sidst omtalte Sø-Ulykke ved Blaavand, eller rettere Veir, Oxby Sogn; imidlertid har vor Beretning desværre i det Væsentlige stadfæstet sig: 22 Mennesker ere druknede. Skibet, som gav Anledning til Ulykken, var en engelsk Skonnert, "CastleTioram kaldet, fra Newfoundland, bestemt fra Matanzas paa Cuba til Hamborg med 380 Kister raa Sukker. Skibet forlod Matanzas d. 18. Sept., løb formedelst Havari d. 6. Novbr. ind til Plymouth, hvilken Havn den igjen forlod d. 18, havde d. 21. med gunstig Vind naaet Helgoland, blev her overfaldet af sydsydvest Storm, befandt sig d. 22. vedRevshorn, kastede Anker paa 3 1/2 Favne Vand, hvorefter Masterne bleve kappede. D. 23 kom Folk fra Kysten ombord og bugserede Skibet med 6 Baade, under flau Kulling til en sikkrere Ankerplads Om Eftermiddagen forlode Kystbaadene Skibet, paa en nær med 6 Md., som Kapitainen havde anmodet om at forblive ombord for at være sig behjælpelig. Paa Hjemveien fra Skibet, reiste sig en ryggende Storm, og, som mældt, kom kun en af Baadene iland med Mandskab. Næste Morgen laa Skibet med knækkede Sider paa Stranden. Kapitainen og to af Kystboerne vare døde ombord af Kulde og Anstrengelse; Skibets øvrige Mandskab, 6 Md. reddedes. De førgeligste Beretninger i Anledning af denne Stranding, ere i Omløb, og hvis de ere sande, hvad vi dog ikke haabe, da kan man med Sandhed sige, at de Forulykkede ere faldne i den Grav, de tilberedte for Andre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Gudstjeneste og Communion for Domsognets Menighed. Hr. toppidan til Aftensang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
(Jndsendt.) Svar til ham, der skrev det Stykke om Høirup i sidste Avis. At Dannevirke ikke lod det Stykke rykke ind, hvortil han efter min Forstand ikke heller var beføiet, thi naar Sognefogden betaler sin Part for at læse Dannevirke, hvorfor skal der da staae fornærmelige Talemaader, Stod der ikke Saameget om de Tyske i Avisen, var det ingen Skade til for Koch, thi Øvrigheden kan snakke og skrive dansk nok, men de vil ikke læse det, som er imod Tysken, og derfor laster de hans Blad, og betaler ham Jntet. Men min Fornuft siger mig, at den slesvigske Forening kommer mig ikke stort ved, naar jeg er Sognefoged. Den gode Mand, som skrev Stykket, skulde selv prøve at være Sognefoged og have stor Uleitighed og Tidsspilde for en ringe Fortjeneste, saa kunde han bedst høre, hvad Øvrigheden siger, naar Man underskriver Taksigelse for Sprogreskriptet eller begjærer Forligelseskommission eller forlanger Kongens Raad forfløttet til Flensborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Efter min Tænkemaade er det besværligt for en Sognefoged at have Udestaaende med sin Øvrighed, og til ingen Tjeneste for Sognet. Naar de Danske vælge kloge og stærke Mænd, som Nis Lorenzen fra Lilholt, saa gjør Tyskerne dem nok ikke Meget i Slesvig, og efter Krigstand at dømme og Viser og de Gamles Talemaade, har de Danske altid meere end som staaet sig imod de Tyske. Jeg veed ikke heller efter min Fornuft og Forstand, om det kan kaldes ret med Forligelses kommission; det kan give Leilighed til Reiser og Kostninger, og efter vor Lærdom skal vi forliges og leve i Fred, saa kan vi være udenved baade Advocater og Forligelseskommission. Vil Bymændene vide Beskeed om slige Ting, kan de faa Underretning uden Sognefogden. Den slesvigske Forening giver ham ingen Fordele, og han skal nødes til at bruge Lempe og see sig om til alle Sider, for Jngen veed til nogen Vished, nu min Mening. D. 27. Nov. 1843. De ovenanførte Betragtninger aande den hos Landalmuen ikke ualmindelige Egennytte og Frygtsomhed, parret med sløv Godmodighed. Kirke og Ret kunne rystes i deres Grundvolde, Sprog og Nationalitet undergraves, uden at Almuen aner nogen Fare. Vil man afdrage deres Tanker fra Studene til deres aandelige eller borgerlige Velfærd, gjør man sig ofte forgiæves Møie. "Det skeer vel ikke i vor Tid hedder det, naar man peger paa de sørgelige Følger af deres Ligegyldighed, og naar det alligevel skeer, spærre de Mund og Øine op og sige: "Hvem skulde have tænkt det. – At det her omtalte Stykke fra næppe dets Redaktørs Skyld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Redaktøren. Høirup ikke blev optaget i Dannevirke var forresten T. J. S. om det Tyske eller Danske skal staae sig i Længden; det er Capellan Krarup prædiker til Høimesse, og Hr. Pastor Pon1ste Søndag i Advent bliver i St. Cathrine Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Rettelse. Ved en Forseelse fra Trykkeriets Side er i det i f. Avis indførte Digts 1ste Vers 2den Linie glemt at borttage: det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Bekjendtgjørelser. Dersom Flere i Ribe og Omegn skulde föle Opfordring til at yde en Skjerv til Udførelsen af de Bissenske Statuer "Apollo, og "Minervad i Marmor, da tilbyder Undertegnede sig villig til at modtage og indsende Bidragene. Ribe, d. 28 Nov. 1843. D. Pontoppidan
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe: Nye Eventyr, af H. C. Andersen. - En Bedstemoders Fortællinger for sine Børnebørn. - Mathilde, en ung Kones Memoirer, af Eug. Sue. I. D. - Morianen, eller det Holsten Gottorpske Huus i Sverrig. 8. D. – Gabrielle Memanso, oversat fra det Svenske. I. D. - Pieciola, eller Forsoning med Livet, af B. Saintine, overs. af Kroyer. - Pleiebarnet, Novelle efter det Svenske, udg. af Jordan. - Slottet Loevestein i Aaret 1570, af J. van der Hage. 1–3. D. (epl.) – J. L. Heiberg prosaiske Skrifter, 3. Bind. - Noveller, udg. af Carl Bernhard. 5. D. 2. H. - Kløverbladet, indeh. Fortællinger og Eventyr, af A. Schoppe &c.,med 6 Staalstik. – Nyt Haand- og Skoleatlas, af Gust. A. Müller. (Godtkjøbs udgave) (epl.) – Bibelsk Læsebog for Begyndere, af Pastor Børresen. (Det nye Testamente.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Dansk Bibliographie. Nr. 15.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Subskription modtages paa Nytaarsgave for 1814.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Auctions-Placat. Efter Begjæring af vedkommende Strandingscommissionair bliver Onsdagen den 6te December næstkommende, og om fornødiges følgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction paa Weirs Forstrand i Orbye Sogn, Hjerting Tolddistrict, over den havarerede Ladning, bestaaende af 300 a 400 Kister raae Cuba Sukkre, og Skibsvrag af det under 24de dennes paa bemeldte Forstrand indstrandede engelske Skonnertskib "Castle Tioram" fra Nevfoundland, kommende fra Matanzas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Naar Ladningen er forauctioneret bortsælges i Strandfoged Knud Pedersens Gaard i Weirs nogle Seil, endeel Tougværk, Kjetting og Jern m.m., ilandbjerget fra bemeldte Skib. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Conditionerne erfares ved Auctionen. Thi indbydes Lysthavende. Øster og Vester Herreders Contoir i Varde, den 27de November 1843. T. Qvistgaard.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring, og i Forbindelse med de allerede afholdte 3de Auctioner, der ere kundgjorte i denne Tidendes Nr. 113, 114 og 115, bliver der Onsdagen den 20de December d. A., Formiddag Kl. 11 afholdt 4de Gang offentlig Auction over den Anders Nielsen tilhørende Gaard, Høigaard kaldet, i Give Sogn, med underliggende Eiendomme, staaende for Ager og EngsHartkorn 1 Td. 4 Skpr. 2 Fdkr. entredied. Alb. med tilhørende Konge- og Kirke=Tiender samt Avl og Afgrøde, og vil absolut Bortsalg finde Sted. Auctionen afholdes paa selve Gaarden. Foranstaaende bekjendtgjøres herved saavel til Liebhaveres Efterretning som i Overeensstemmelse med Pl. 22. April 1817. til Efterretning for Pantecreditorerne og andre Vedkommende, med Tilføiende, at Conditionerne for Salget ligge til Eftersyn paa Cancelliraad, Procurator Anchersens Contoir heri Byen. Herredscontoiret i Veile, d. 22 November 1813. O. M. Hersleb, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Tirsdag den 19de Decbr. d. A. bortsælges under Forbehold af høiere Approbation og under de sædvanlige Conditioner, ved offentlig Auction i Linnetskov circa 200 Bøge og 32 Egetræer paa Roden, inddeelte i 60 Nr., samt 400 Læs Udluftning. De Lysthavende have at indfinde sig paa bemeldte Dag om Morgenen Kl. 8 enh. slet i Linnetkroe og have samme i Forveien at besee Udluftningstræet, da Auctionen derover tildeels bliver afholdt paa et Sted. Hadersleb Vesterhusfogdie, den 21. Novbr. 1843. v. Krogh.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Auction. Torsdagen den 14de December, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Reqvisition foretaget offentlig Auction over Vraget af den ved List med Ballast, under 13de f. M. indstrandede engelske Skonnert-Ski"Flora" kaldet, drægtig 60 Commerce=Læster. Endvidere bortsælges, benævnte Skibs indbjergede Jnventarium saavel staaende som løbende Redskaber, særskildt; hvilket befindes udmærket godt. Vraget er beliggende paa Lister Forstrand, og kan der tages i Øiesyn, hvorimod Jnventariet bortsælges i Byen List, hvor det er indbjerget. Lysthavende indbydes. Møgeltønder, den 24de Novbr. 1843. Holm. Bryndum Præstegaard pr. Varde kan fra førstkommende Maidag erholdes i Forpagtning, hvorom Vedkommende have at henvende sig til Stedets Sognepræst. Det bemærkes, at Udsæden hidtil har været 24 Tdr. Rug, 40 Tdr. Havre og 8 Tdr. Byg Til Undertegnede og forrige Eier er d. 16. November d. A. hjemkommen en gammel sort Hoppe, som Eieren kan afhente imod at betale Omkostningerne, da den i modsat Fald bliver skudt. Brøns d. 21 Novbr. 1843. Niels Lauritzens Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Undertegnede der har etableret sig som Skræddermester her i Byen, anbefaler sig herved til Byens og Omegnens ærede Beboere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-11-29
Det skal stedse være mit Formaal at levere solid Arbeide med hurtig Expedition og reel Behandling. Varde, den 21de Novbr. 1843. J. Christophersen, boende hos Reebslagermester P. Jensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Nibe Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 1. December. No 142.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Modstandspartiet i Barcelona har faaet Overhaand; Underhandlingerne om Stadens Overgivelse ere atter hævede og Fjendtlighederne igjen begyndte d. 14. Novbr. Jnsurgenterne synes imidlertid kun at ville tiltvinge sig ligesaa fordeelagtige Betingelser som Gerona og Saragossa. Regeringspartiet, vil ikke vide Noget heraf, da der ved Stadens Overgivelse paa den Maade Jntet vil være vundet, idet Oprøret sandsynligviis tre Maaneder efter atter vil begynde forfra. General=Kapitainen har erklæret, at han ikke vil indlade sig i Forlig med Barcelonas Tyve og Mordere. Man mente, at General Sanz, der har en Styrke af 10,000 Md. hos sig, vilde foretage et alvorligt Angreb paa Staden d. 18 Novbr. - Amettler har brudt Kapitulationen i Gerona, med 4000 Md. forskandset sig i Fortet ved Figueras ved en Proclamation opfordret Jnsurgenterne til ny Modstand og angrebet Beleiringskorpset, der under Prim har besat Staden Figueras. Jnsurgenterne i Vigo have overgivet sig aldeles ubetinget. – Narvaez har forlangt sin Afsked, som det hedder, deels paa Grund af en mellem ham og General Serrano opkommen Uenighed, og deels fordi Ministeriet skal have vægret sig ved at stille flere for Attentatet mod ham mistænkte Personer for en Krigsret. Fem Jndivider, som have skudt paa Narvaez, ere fængslede og tre af dem have tilstaaet deres Brøde. Som Medskyldige eller Medvidere ere Redaktørerne af "Espektador- og Eco deel Commercio, fængslede, ligeledes tvende Officerer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Frankrig. Politipræfetten og Justitsministeren have anmodet Exministrene Polignac og Peyronneom at forlade Paris. Grunden hertil angives at være, at Erministrene have undslaaet sig for at takke Kongen for deres Benaadning; de ville kun bevidne Hertugen af Orleans deres Erkjendtlighed. Nogle mene, at det Forefaldne staaer i Forbindelse med Hertugen af Bordeaux's Ophold i England, hvor han agter at forblive i tre Maaneder. Det hedder, at Hertuginden af Berry ogsaa vil komme til England. Hertugen skal være forsynet med store Pengesummer. - Hertugen af Anmale bliver ved Hoffet i Neapel modtagen med stor Opmærksomhed, og man taler omen Formæling mellem ham og Kongen af Neapels Søster.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-01
Grækenland. Mawrokordatos og Kolettis ere, paa samtlige Ministres Andragende, udnævnte til Ministre uden Portesenille. – Den østerrigske og den bayerske Regering have anerkjendt det græske konstitutionelle Monarki.