Aalborg Stiftstidende, 1842-10-19
Aalborg, den 19de October. (Adressediscussionen i Viborg fortsat og sluttet.) With og Fleischer talte for en Adresses og Sognef. Jacobsen for en Takadresses Jndgivelse. Ligesom flere Medlemmer udtalte ogsaa Jngerslew den mindre Tilfredshed med at de jydske Stænder dennegang sidst vare indkaldte. Commissarius yttrede, at han tvivlede paa, at det var et almindeligt Ønske, at man strængt skulde holde over Alternationen, ogsaa, naar det er en ny Stænderforsamling, der sammenkaldes; men at han iøvrigt, hvis Forsamlingen herom skulde nære et bestemt Ønske, og skulde finde det nødvendigt at udtale dette, ikke kunde have Noget at erindre mod en saadan Udladelse, hvortil Kongen vistnok ogsaa vilde tage Hensyn." Hvass og Jespersen stemte ogsaa, Sidste ubetinget, for en Adresse, idet han tillige samstemmede i, "at det, om det end ikke er blevet modtaget med Utilfredshed, dog har gjort Jyderne meget ondt, at den jydske Stænderforsamling dennegang ikke er bleven sammenkaldt for Østifternes, ligesom det ogsaa har smertet Nationen ialmindelighed, at der kun er levnet Forsamlingen to Maaneder til dens Arbeider, hvorved Stændernes vigtigste Ret, Petitionsretten, inddirecte er bleven indskrænket." Kirk stemte for en Adresse, Schjødte for en Takadresse, og Rosenørn, som sædvanligt, imod en Adresse, Propr. Jensen stemte ubetinget for en Adresse. "Jeg troer yttrede han, – at jeg skylder mig selv, at udtale dette, ligesom jeg maa udtrykke den Overbeviisning, at Folket ikke vil føle sig tilfredsstillet, naar Forsamlingen ikke indgiver nogen Adresse, idet mindste er dette, forsaavidt jeg har formaaet at bringe i Erfaring, den almindelige Mening iblandt dem, der have valgt mig." Exam. juris Worm, Kmd. Müller og Jnspecteur Betzer stemte ligeledes for en Adresse. Præsidenten forespurgte, om det skulde stilles under Afstemning, om der skulde indgives en Takadresse eller en Adresse ialmindelighed." Proponenten fandt det ikke fornødent at fordre nogen speciel Afstemning med Hensyn til Adressens Retning. Roulund protesterede mod en Takadresses Jndgivelse da han, som forhen yttret, ikke veed, hvad man har at takke for, og han derfor maatte forlange det sat under Afstemning, om Adressen skal være en Takadresse eller ikke. Lüttichau erklærede hertil, at han ikke kunde stemme for Jndgivelsen af en Adresse, om hvilken det udtrykkelig er erklæret, at den ikke skal være nogen Takadresse", til hvilken Erklæring ogsaa Benzon og Kirk sluttede sig. Efterat Aagaard, Køfter og Fleischer havde lyttret sig imod en forudtagende Bestemmelse af Adressens Retning, formeente Præsidenten, at Roulund deraf vilde lade sig bevæge til at frafalde sin Protest imod Jndgivelse af en Takadresse, hvortil N. svarede: "Saasnart der gjøres Paastand paa, at Adressen skal være en Takadresse, maa jeg staae paa, at det blot bliver en Adresse ialmindelighed, og insisterer paa, at dette sættes under Afstemning; men da jeg ikke er for Yderligheder, har jeg Jntet imod, at den sædvanlige Fremgangsmaade iagttages, og naar Committeen da har udarbeidet sit Udkast, vil det vise sig, af hvad Farve dette er." Præsidenten erklærede, at han saaledes blot vilde sætte under Afstentning, om der skulde indgives nogen Adresse eller ikke. Kok erklærede sig hermed tilfreds, da hans foregaaende Yttring kun var fremkaldt ved den faldne Udladelse om, at Forsamlingen ikke havde Noget at takke for. Ritmester Friis stemte imod en Adresse. Under fortsat Discussion om Formen for en Adresses Jndgivelse reserverede Rosenørn Minoritetens Ret, hvorimod Roulund og Køfter gjorde Jndsigelse paaberaabende sig Stænderanordningens § 68, hvorefter Pluraliteten gjor Udslaget i Sager, der henhøre under Forsamlingens egen Afgjørelse. Hertil svarede atter Rosenørn, at ligesom han har gjort en Reservation med Hensyn til det Tilfælde, at Noget skulde indkomme i Adressen, som maa ansees for en Petition, saaledes troer han ogsaa, at ethvert Medlem, som ikke kan erholde Noget optaget i Adressen, hvilket han har formeent der burde indføres, maa være berettiget til at protestere mod Adressens Jndgivelse, hvortil Roulund replicerede: "Saavidt jeg har forstaaet den foregaaende Taler rigtigt, vil han gjøre Forsamlingen til en polsk Rigsdag, hvor der tilkommer ethvert enkelt Medlem et veto, men saavidt er det da endnu ikke kommet. Efterat en, især ved Fjelstrup vidtløftiggjort, Discussion om Adressens Form var fortsat og ogsaa Commissarius havde yttret sig herom, bemærkede Roulund: "Jeg er aldeles af samme Mening som den kongelige Commissarius, og det forekommer mig derfor, at vi her strides om Keiserens Skjæg, thi i hvilkensomhelst Form Afstemningen end finder Sted, er det dog utvivlsomt, at Forsamlingen maa have sin Ret forbeholden til, efter Behandlingen af Udkastet til en Adresse, endelig at forkaste dette." Fjeldstrup talte Adskilligt, og Cancelliraad Møller erklærede sig, efter Sagens nærværende Standpunct, imod en Adresses Jndgivelse. Præsidenten stillede dernæst under Afstemning, om Forsamlingen er sindet at indgive en Adresse og forbeholdt sig dernæst, saafremt der ikke bliver Pluralitet for dette Spørgsmaal, at stille under Afstemning, om Forsamlingen vil nedsætte en Committee til at udarbeide Udkast til en Adresse. Som af Gaarsavisen bekjendt, er det første Spørgsmaal besvaret bekræftende og Committeen valgt. – J Anledning af en af Præsidenten reist Discussion om Uddeeling af Stændertiden dens Friexemplarer, som With ønskede tildeelte hvert Sogneforstanderskab og hver Communalbestyrelse, frygtede Jngerslew, "heri at see en Forurettelse mod Sædegaardseierne",de stakkels Sædegaardseiere! – der allerede svare 5 Mk. 8 s. i Stænderbidrag pr. Tde. Hartkorn, hvorimod der afuprivil. Hartkorn kun betales 10 a 12 s.", og som ved Uddeling af flere Friexemplarer af Stændertidenden saaledes vilde faae en ny Byrde at bære. Roulund: "Jeg skal kun tillade mig at fremføre det Ønske, at enhver Deputeret vil bidrage Sit til at gjøre Stændertidenden saa interessant, at man ikke vil betænke sig paa den Udgift, dens Anskaffelse medfører." Benzon fandt, at man med Fornøielse burde understøtte Bondestandens Jnteresse for Stænderforhandlingerne og troede ogsaa, at Pluraliteten af Godseierne ikke have Noget imod at deeltage i disse Omkostninger. Dahlerup meente, at gratis Uddeling af Stændertidenden i alt Fald kun bør skee til Sognebibliothekerne. Kirk tvivlede ikke om, at man, hvor Læselysten er vakt, vil anskaffe Stændertidenden for Betaling. Det gjør mig ondt at høre – yttrede han som værdig Repræsentant af sin Stand –, at Bondestanden skal gives Noget. Dens Udvikling kommer nok efterhaanden, og enhver Gave, som man vil erhverve den paa saadan Maade, maa jeg helst ønske den fritagen for." Ved Afstemning over Spørgsmaalet, om de 50 Explarer, der haves til Forsamlingens Raadighed, skulde tilstilles de forskjellige Amtsraader i Jylland til Uddeeling iblandt Sogneforstanderskaberne, forkastedes dette med 38 Stemmer imod 11, Til Committee for Stænderforsamlingens Bibliotheks Forøgelse og Afbenyttelse valgtes Jespersen, Schjødte, Larsen, Køfter og Funder. Til Medlemmer af Petitions-Committeen ere valgte: Aagaard, Schjødte, Fjelstrup. Tage Müller og Cancelliir. Møller.