Berlingske Tidende, 1774-11-01
J Aaret 1681. fik Hr. Penn af Kong Carl den 2den et Gavebrev paa den øverste eller innerste Deel af dette Landskab, og siden gav Hertugen af York ham og en Bevilgning over Søe kysterne fra den Stadt Delavare, nu Newcastle eller Neukastel til det Forbierg Henlopen. Udi dette Land vare og i bemelte Bevilgning med indbefattede mange Svenske, Hollændere og Engellændere, som havde nedsat sig der, og som havde Lyst til at blive der, dog under deres egen Jurisdiction, men dog tillige at staae under een og den samme Gouverneur og betale til Hr. Penn som Eyere af Grunden og Jorden, hans Rettigheder. En af denne Provinzes Grundlove er mærk merkværdig, og samme er af følgende Jndhold: at intet Menneske, naar han ikkun troer paa Gud den Almægtige, skal i Henseende til sin Religion blive bebyrdet med, eller tvungen til at besøge og bekiende sig til en formelig Gudstieneste, naar den ikke stemmer overeens med hans Tænkemaade Videre er anordnet, at alle de Personer, som bekiende sig at troe paa Jesum Christum, ikke skal holdes for ubeqvemme til efter deres Duelighed at befordres i Regierings Tieneste, om de endog havde nogle besynderlige Religions Meeninger, og naar de ved en Befordring allene høytidelig lovede at være den Stor Brittaniske Krone underdanig, og at blive Eieren samt Gouverneuren troe og Fuld. Strax efter at Hr. Wilhelm Penn havde faaet denne Bevilgning, hvervede han Folk, og gik om Bord paa et Skib med et anseeligt Antal, Planteurer til dette Land, hvilke skulle peu piere det, hvoriblant de fleste vare Qvækere, til hvilken Sec han selv bekiendte sig, men han opførste sig saa redelig og oprigtig i sit Forhold, at omendskiøndt han af Kongen havde Tilladelse og Ret til at udvide dette Land, dristede han sig dog ikke til at indtage flere Jorde=Godser, end han allerede besad og at uddeele dem iblandt sine Selskabs Brødre, førend har ordentlig havde kiøbt dem af de Vilde, hvilke han upaatvivlelig tilstod deres Hoved Eiendom og ældste Ret dertil. Paa samme Tid forbandt han og de adskillige Nationer iblandt disse Jndianer til, enten virkelig at beboe disse Jordegodser, eller og frit ud at bekiendtgiøre ham deres Prætensioner derpaa, og at giøre ham det Løfte, at de hverken ville sælge deres Godser, eller overlade dem til nogen anden, uden til ham alene, eller til dem som af ham vare befuldmægtigede til at saae samme, hvorpaa han og gav sine Agenter skarpe Befalinger ingensteds at tage uden Tilladelse noget i Besiddelse, eller lade det skee af nogen, førend han først havde sluttet et ordentlig Kiøb med de Vilde derom. Dette ædelmodige Forhold satte ham i den største Høyagtelse hos de indfødde Vilde som ikke alene fattede den beste Tanke om hans Ærlighed og Redelighed, men lagde og en fast Grund til en bestandig Fred med ham, og derved virkelig undgik mange saadanne tragiske Begivenheder, som de andre Americaniske Provinzer i deres første Opkomst havde maattet klage over. Hr. Penu blev omtrent 2 Aar udi det ham tilhørende Land, og forfattede i den Tid saa fortræfflig en Plan til Landets Jndretning og Regiering, at flere Fremmede bleve opmuntrede til at hidkommes og boe her, ind i nogen anden Deel af Amerika. Han lagde tillige Grund til den Stad Philladelphia (et Navn der er sammensat af det Græske Sprog, og betyder Broderlig Kierlighed) og opsatte selv Planen til samme Stad hvilken formedelst dens Skiønhed overgaaer alle andre Stæder i Amerien, og har maaskee ikkun faae i den heele Verden, som overgaaer den. Den ligger imellem 2 seylbare Floder, Delaware mod Norden og Shulkil mod Sønden, hvilke nogle faae Mille meden for samme foreene sig, og derfra er endda i det mindste 100 Mille til den Bay, i hvilken den foreenede Strøm styrter sig. Dens Gader ere brede og meget rummelige med en tor bedækt Gang paa hver Side, og løbe accurat i lige Linier ved Siden af hinanden. Husene ere alle vel bygte, og giøre en meget smuk Anseelse, men i sær nogle af de offentlige Bygninger, hvilke ingen i det heele Land overgaaer, saasom Academiet, Statens Forsamlings Huus, og adskillige Kirker, Landets Eieres Boelig, hvor Ober Gouverneuren nu gemeenlig opholder sig, overgaaer alle private Bygninger i heele America, saavel i Henseende til dens Pragt, som behagelige Situation. Udi Staden ere meget skiønne Baraquer for den Kongelige Engelske Besætning, og den har af alle Steder paa det faste Land i Amerika det allersmukkeste Torv, som har er overmaade stor Omkreds, og er saavel fuldkommen regelmæssig som ziirlig bebygt eller omfattet. Kort sagt, intet kan forestille et skiønnere Landskab ved Staden med dens omliggende District, hvilket sidste kan paa mange Milles Distance, lignes ved en vel anlagt blomstrende Have, og, som jeg vist er forsikret om, er saaledes forbedret, som nogle Jordegodser heele Europa nogen Tid kan være. Staden, har omtrent 4000 Huse og 20000 Jndvaanere. Andre betydelige Steder i dette Land ere: først Lancaster, som ligger omtrent 60 til 70 Mille fra Philladelphia, paa Veyen til Fortet Qvesne, nu Pittsburg kaldet, og er ligesaa stor, som den Stad Nyeyork. Udi samme Distance fra Lancaster og paa samme Vey ligger Carlisle og 20 til 25 Mille, neden for samme ligger Schippesburg. Desuden er og det heele Landskab imellem Philladelphia og Pittsburg, som ligge 300 Mile fra hinanden, meget vel beboet, og alt Jordegodset meget got. De merkværdigste Floder i dette Land ere Delaware og Susquahanah. Den første har sit Udspring i de Mohockers, eller 5 Nationers Land, løber giennem den Pensylvaniske Bay eller det Forbierg Henlopen i Havet. Den er næsten 150 Mille henop seylbar, efter at den forhen har gjort nogle Vandfald, og Etadlissementerne ved denne Flod strække sig fra Philladelphia 160 Mille langt bort. De ved dens Aabredde liggende Jordegodser ere meget fortræffelige, og belønne som oftest Eierens Arbeyde med Overflødighed. Denne Flod forsyner og de omliggende Naboer med alle Slags Fiske, som findes udi denne Himmel Egn, i sær Stører, som her fanges i langt større Mængde og bedre tilvirkes end i det heele øvrige America. Den Flod Susquahanah, har sit Udspring udi sammede Mohockers Land, omtrent 90 Mille fra de Apalachiske Bierge, løber næsten ligefrem til den ved Maryland styrter sig i Cheesepeak. Denne Flod er ligeledes paa en lang Distance op i Landet seylbar, og Jordegodserne ved dens Aabredde overgaae, om mueligt i Frugtbarhed og Behagelighed de andre Godser, saasom de frembringe i Overflødighed, alle de Slags Kornvahre som kan voxe under denne Himmel Egn, og i sær Hvede. Men ikke alene de med Flodernes Strandkante lig gen.