JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Under 13 f. M. er det tilladt Anførerne og Bestyrerne ved den frivillige Kystmilice i nørre Jylland at have til Udmærkelse, de Første en hvid Officeerfieder med en grøn Top dog uden lange Fieder i Toppen, samt en grøn og hvid Silkekokarde uden Takker, og de Sidste en lige hvid og grøn Fieder, men større end Hines, og med lange grønne Fieder i Toppen, samt Takker omkring Kokarden. Begge Slags maae ogsaa bære Sidegevær med et Feldttegn, Anførerne af Sølv med sort Silke forinden og Bestyrerne af Guld, med sort Silke. Ligeledes er det dem tilladt af bære en Uniform bestaaende af en mørkeblaae Kiole med blaae Rabatter og gule Knapper, hvis Krave og Opslage, samt hvis Vest og blaae Pantalons, dertil en rund Hat, forsynet for Bestyrerne med en Guldsnor, samt forommeldte Kokarde og Fieder, og for Anførerne med en Sølvsnor, saa og at Bestyrerne maae have tvende Guld=Epauletter, ligesom Borger=Bevæbnings=Officererne og Anførerne een, samt endelig, at, dersom Kystmilien selv, i en eller anden Egn, vil anskaffe sig et Slags Uniform, maae samme bestaae af en mørkeblaae Trøie med hvid Krave og Opslag, samt hvide Lærreds=Pantalons og en rund Hat Kommandeur=Kapitain Kofod var den 14 Mai med Fregatten Rota ankommen til Karthagena fra Algier, hvor han i Forening med den Kal. Konsul har aldeles bilagt den opkomne Tvistighed, saaledes at man med Grund kan haabe at vore Søefarende i Middelhavet i lang Tid kunne være betryggede fra denne Side.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Det danske Skib Fropa, tilhørende Hr. Cortland i Flensborg, Kapit. Jordt, er opbragt og anholdt i Dower.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Det var bestemt fra Cette til Amsterdam med Viin, Brænbeviin og Olie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Fregatten Frederichstein, ført af Kapitain Rothe, er i disse Dage hiemkommen fra Vestindien. General Walterstorff er paa Hiemreisen sat i Land i Engelland. Den har mødt en stor Deel engelske Krigskibe i Kanalen og Nordsøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Efter Forlydende skal Hr. Conferentsraad Classen have tilbudt et betydeligt Stykke af hans Have og Jorder, som ligger uden for Kastellet, for sammesteds at henflytte den botaniske Have. Man veed endnu ikke, om dette patriotiske Tilbud, hvorved den botaniske Videnskab vilde vinde, er bleven modtaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
En Kongelig engelsk Fregat er passeret forbi Kiøbenhavn fra Nord til Østersøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Fregatten Jris er gaaet under Seil til Middelhavet. De Herrer, som i Aar have faaet Tilladelse at moere Kiøbenhavnerne i Kildetiden, for Betaling, ere: Jnstrumentmager Antonio Cetti som foreviser endeel mechaniske og optiske Sager, et Vor=Kabinet, en 40 Aars gammel levende Dværg, som er omtrent i Al høi, samt nogle Konster med afrettede Kanarifugle og Heste; Giuseppe Casorti, som med sit Selskab foreviser adskillige æqvilibriske Kunster og elastisk Dands; og Borger J. Qvist, som foreviser ende mechaniske Kunster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Politiemmester Haagen har udlover en anstændig Belønning for Hvem, der kan give nogen Oplysning om den Person, der blev funden i Grøvten uden for Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Bogtrykker Sephanson i Trondhiem tilbyder sig at lade forfærdige Skotrokke for dem som ønske det, saa og uden Giengieldelse at give Underviisning i at spinde paa dette Slags Rokke for dem, der ikke forstaae det, saavel som i Kartningen. Han forsikrer at man paa Skotrokken, kan spinde Bomuld og Uld saa fiin og saa jævn som udfordres til det bedste Klæde og at man spinder i samme Til3 a 4 Gange saameget som en øvet Spinder paa de almindelige Rokke, der desuden ere Ungdommens Dyds og Sundheds Bødeler, formedelst den Bevægelse, man derved en nødt til at giøre. Derimod lærer nan meget hastigere at spinde paa Skotrokken og har derved en Bevægelse som en Sundheden tienlig, da man kan staae, gaae, løbe, synge sin muntre Vise og, om man behager, kives, uden derved at forsømme det Ringeste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Efter Forlydende kommer Ritmester v. Lammers at ter her til det fyenske Regiment lette Dragoner, som Efskadronschef i Stedet for Ritmester Baron Juel Wind De to Spillekortfabrikker i Kiøbenhavn, som ere de en neste i Rigerne, levere i Aar 1100 Gros hver til 144 Spil. som er 158400 Spil. De fleste Aar leveres flere, men dog sielden over 1300 Gros om Aaret. Af hvert Spihar Kongen 8 sk. for Stempelet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Hvorvidt Herregaardenes Udparcellering, forenet med Selveiendom for Bønderne paa deres Gaarde, nu drives i Danmark, sees blandt andet deraf, at i Thye, som neppe indeholder 18 Qvadratmile, er i de sidste ti Aar af semten Herregaarde kun fire tilbage, som endnu have deres Hovedgaarde hele, og deres Bøndergods complet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
J Politivennen ankes over Søndersydernes Modbydelighed for at ansees for Jyder, da de derimod med Magt ville være Holsteenere og man ofte hører en saadan Jyde erklære: " er Guds Dø en Holstener, 28 er fra Haersløv Fali, hvilken Paastand de bevise af Almanakken, som ved Markedernes Anmældelse urigtigen anfører Hadersleb under Holsteen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
I en Kirke i Amiens viste man en Abbed ved Navn Marolles Johannes den Døberes Hoved. Ved at kysse de sagde han: "Gud være lovet, det er det slette Hoved af Johannes jeg har den Ære at kysse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
J en af Londons offentligste Gader ligeover for det ostindiske Huus, boer en Handelmand, der for sin SærhedsSkyld er meget bekiendt over hele London. Hans Fader var en anseelig og riig Kiøbmand der handlede med Jern vare og døde 1770. Han var en god Huusfader, uden just derfor at være en Enier. Sønnen gav han en god Opdragelse, sendte ham paa Reiser, paa hvilke han opholdt sig en Vinter i Rom, var adskillige Gange i Paris og taler endnu baade Fransk og Jtaliensk fuldkommen got. Saavel for Faderens Død, som nogle Aar derefter var han en sand Petitmaitre og gik altid klædt efter nyeste Smag, Denne Mand, der i hiin Tid var Mønstret for den elegante Verden, er nu forvandlet til en meget smudsig Skab, ning, og kaldes derfor af den Londoner Pøbel den smudsige Richard. Kiøber man Noget hos ham, saa finder man ham uden Kiole, Vest, Skjorte og Beenklæder, der altsammen ikke er af megen Værdie, seer ligesaa sort ud som hans Ansigt, Hænder og Vinduerne i hans Boutique, Hans Haar seer ligeledes ikke ud til at have været forstyrret af Kammen i en heel Deel Aar. Spørger man ham hvorfor han ikke holder Sine Sager bedre i Orden, saa bekiender han og nægter ikke at de jo kunde være i bedre Orden, men siger tillige at han har ingen Tid dertil, ikke engang til at klæde sig af om Aftenen. Spørger man ham hvorfor han idetmindste ikke lader sine Vinduer vaske svarer han, at han i mange Aar har havt det ifinde, men at han ikke veed, hvor han skal tage Tiden fra men haabe dog at det mkskal skee engang. Hvorfor han ikke aabner sin Vinduer engang imellem. Mine Vinduer, svarer han atter, har jeg ikke havt oplukker i 15 Aar, men jeg tænker rigtig nok paa at det bunde skee. Saasnart en Vinduesrude slaaes itu tilkiistres Hullet med Karduuspapiir og gamle Theebretter. Ved denne besynderlige Grille er han bleven saa almindelig bekiendt, at han derved har en ualmindelig Søgning. Hans Naboer og Gienboer have ofte tilbudet ham at lade hans Gaard reparere udentil paa deres Regning; men han afslaaer det bestandig og siger, at hans Handel derved vilde tabe altfor betydeligt. Man kan ellers got spore at det er Gierrighed, der behersker ham og ikke blot Lyst til Særhed. J sine Værelser har han aldrig Varme. For at holde sine Fødder varme sætter han den i en med Straae opfyldt Kasse, hans Undskyldning for at han ikke vasker Ansigt og Hænder er den, at dersom han vaskede dem eengang saa maatte han vaske dem oftere, hvilket vilde være for kostbart, da han saa og saa maatte kiøbe Sæbe og lade sine Haandklæder o. s. v. vaske. Jmod Kiøbere er han saa høflig at han heller løber den halve Stad igiennem for at faae fat paa en ubetydelig Ting, som Nogen maatte forlange og han ikke selv har, da han er yderst bange for at miste Noget af sin Søgning. Han holder hverken Hund eller Kat og siger selv, at han plages hverken af Rotter eller Muus, da han ikke lokker dem til sig ved noget Slags Levnetsmiddel. J hvor gierrig han er holder han dog en Vogn, men som NB. ligger i hans Kielder, er meget gammel og ubrugelig, og som han desuden har arvet efter sin Fader.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Patriotiske Betragtninger over Nationalvelstanden og de dyre Tider. (Størstedelen uddraget af Danmarks berømte oekonomiske Forfatteres Skriver). Stedet, hvor vi sidst slag den velmeenende Lütken, er for sandt, for energisk og desværre, endnu for anvendelige paa vore Dage, at man ikke fremdeles skulde lægge Læserne et Par Erindringer paa Hierte: Man forestille sig tvende Øer - vedbliver Lütken - Den ene Øes Folk ere lade; den Andens flittige; den første kiøber alle Ting fra den anden; monne ikke den slittige Øe lettelig kan giøre sig den Lade underdanig? Det er hverken Sølv eller Guld eller Jordens Frugtbarhed, der beriger eller lyksaliggiør et Folk; men det ger Arbeide; Arbeide holder ikke allene paa det Sølv og Guld som Landet selv har; men det drager og som en Magnet, andre Landes Sølv og Guld til sig. Derfor ger der og ingen Ting som Holland, Engelland og Frankerig, er meere forpikket paa end paa Arbeide. De forbyde at udføre deres Materialier. Silke, Uld, Klude, Hude a. a. De tillade ingen forarbeidede Vare at indføres fra andre til dem; de bære og bruge intet fremmer, om deres eget endog er nok saa meget dyrere. Ja de give deres Undersaatter store Præmier, for at udføre deres forarbeidede Vare til os andre, og vi kiøbe dem begierligen. Sørgelige Sandhed, at slige Ord skulle være talte i Ørken, og blive uden synlige Frugter. Præmier og Patriotisme, d. c. reen Fædrelands Kierlighed, ere de Midler hvorved Hine have frembragt deres Arbeidsomhed. De samme tvende Midler, ere de eneste visse, som kan redde og ophielpe Danmark. Det er Præmier - siger Lürken - der egentligen har gjort Engelland til Engelland. Deter dem, der har bragtalle Hoveder til at tænke, alle Hænder til at gaae og fyldt Engelland med saadan en Vælde og Rigdom, som ingen Parlaments=Atter eller Prohibitioner, ingen Forordninger, ingen Seier, hvindinger, nogen Tid vilde være kapable til. Men vimaae da og giøre det samme som Hine have gjort; i Begyndelsen patriotisk bruge hvad her forarbeides, og give nogle Skillinger mere derfor, end for andres, om det end ikke er fuldt saa smukt og godt, som det Fremmede, indtil det siden naaer større Fuldkommenhed og kan sælges billigere. Ville vi ikke gaae frem paa denne Vei, som de Andre have gaaet, saa er ingen Redning for os.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Befordringer og Afgang. (Fortsættes.) Under det danske Cancellie. Den 27de Mai en Skipper L. M. Smith, af Lessøe, under Hiøring Amt, meddeelt Bevilling som Strandings=Commissionair der paa Stedet; Procurator C. H. Fugl, af Nakskou, ligeledes som Procurator for alle Over= og Under=Retter i Danmark, Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt Høiesteret undtagne. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Under Generalitetet: Den 27de Mai er den ved det jydske Regiment lette Dragoner staaende char. Ritmester, ved Rummelhoff, beskikket til Second=Ritmester ; Sec. Lieutenant v. Gahler til Premier=Lieutenant, og Cornet a la suite v. Balvig til virkelig Cornet ; char. Ritmester v. Bruun beskikket til Second=Ritmester og Premier=Lieutenant a la suite v. Bardenfleth til virkelig Premier=Lieutenant i det fyenske Regiment lette Dragoner; Ritmester Baron Juel=Vind forflyttet fra det fyenske Regiment lette Dragoner og ansat ved det schlesvigske Rytter=Regiment som Ritmester a la sui te; C. C. W. Ruge beskikket til Kostcadet ved Landcadet Compagniet; Underchirura Geuth, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra Under=Chirurgicatet ved det smaalehuske DragonRegiment med Pension. Ved Kiøbenhavns Brand=Corps; Premier=Lieutenant I. C. Møller afskediget; Premier=Lieutenanterne N. A. Zimmer og C. Jennerich beskikket til Brand Capitainer; Secend Lieutenanterne G. P. Schneider, P. J. versen og J. C. Schortmann til Premier=Lieutenander, og Over=Brandmesterne J. Lund, J. Lynge og J. C. Frost til Second=Lieutenanter ; Vei=Conductørerne Rosenberg, Stod fleth og Bloch tillagte Gang med Premier=Lieutenanter, og surnummerair Vei=Conduktørerne Hoskier, Stocksleth, Rosenberg og Wentzel Rang med Second=Litutenanter af Jnfanteriet. - Under Admiralitetet : Den 20de Mai en Capitain Høier beskiftet til Termester ved Søe=Etaten. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Under Rentekammeret: Den 25de Mai er Amtmanden for Vordingborg og Tryggevelde Amter, Kammerherre, J. R. Bielke, udnævnt til, at være tillige Amtmand for Møens Amt; ligeledes er Stiftamtmand for Lollands Stift, og Amt. mand for Aalholm, Mariebog Klosters og Halsted Klosters Amter, Kammerherre F. K. Baron Juel Wind, udnævnte til at være tillige Amtmand for Nyekiøbings Amt. Den 27de Mai ere Second=Lieutenant ved det holsteenske Rytter=Regiment, G. H. C. v. Krogh, og Second=Lieutenant ved Kongens Regiment til Fods, F. v. Linstow, udnævnte til Kammerjunkere. - Under Finants=Collegium. Den 25de Mai er Bogholder ved Bank= og Vexel=Contoiret i Altona, P. J. Schumacher, udnævnt til tredie Directeur ved bemældte Contoir i den ved Døden afgangne Directeur J. Ernstes Sted, og til Bogholder sammesteds ansat Fuldmægtig i Statsgiælds=Contoiret, under Finants=Kasse=Directionen, P. F. Qvist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 3die Junii, Smaahandler Matthias Cornelinses Søn, Cornelius; Fadd. Jfr. Ølenschleger, Jfr. Wendelboe, Kiøbmændene Rasmussen, Telsen og Docker, og Vertshuusholder P. H. Bøllemose.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Kopulerede. Den 1ste Junii, Dragon Lars Andersen, Møller og Pigen Anne Fransdatter. Den 3die Uhrmager Niels Faber og Jfr. Anne Cathrine Høyberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Begravede. Fra den 28de Maji Anne Cathrine Brochmans, 58 Aar. Daglejer Frans Hansen, 57 Aar. Jsabella Sophie Kundsdatters Datter, Anna Cathrine, 1/4 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
AVERTISSEMENTS. M. L. T. Den 1ste Juni om Morgenen betids blev ved Corsöer Telegraph bestilt Kliddags. Spise, Aften-Spise og Natteqvarteer for Hans Kongel. Høyhed Arveprindsen med höie Fölge til fölgende Dag hos Hr. Giestgiver Holst i Nyborg. Ved Fourerens Ankomst samme Dags Eftermiddag Kl. 2 1/ erfaredes, at Hans Kongel Høyhed havde bestemt Sig til den af mig nye opbygte Postgaard, hvor jeg og Dagen derpaa, havde den Lykke at modtage og beverte disse høye Personer, til naadigst Velbehag. Foureren forsikrede at han ligesaa lidet havde forlangt den ovenmeldte Telegraph Bestilling, som hans medhavende Jnstrux ei heller tilholdte at lade noget bestille igiennem Telegraphen, han forklerede tillige at flere Personer i Corsøer havde været meget omhyggelige for at fortælle og indbilde ham at der paa Postgaarden i Nyborg ikke var nogen Bevertning eller beqvem Leilighed for Hans Kongel. Høyhed. og høye Fölge, med mere deslige. Hvor lögnagtig og skammelig slig Fortælling er, vil Enhver föle som kiender Postgaarden i Nyborg, og jeg tør med Frimodighed tilføye, min og mines Bestræbelse for god og reenBevertning. Enhver som altsaa maatte have nogen Deel i den anførte Fortælling, vil uden min videre Anmærkning föle sig noksom beskiemmet. Min Hensigt med dettes offentlige Bekiendtgjörelse er allene, at bede Reisende som passere Corsøer, ikke at ville fæste Troe til slige Insinuationer. Nyborg den 6te Junii 1803. M. L. Thun, Giestgiver paa Postgaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Raffinaderiers Priser ere nu Top. Sukkere: Fiin Fiin a Pd. 42 s. Fiin R. finade 40 sk. Rafinade 38 s. Fiin Melis 36 s. Ordinair Ditto 33 s. Lompen 30 sk. Candiser: Hviid a Pd. 42 s. Lyseguul Ditto a 40 sk. Lysebruun Dito, a 38 s. Bruun Ditto 34 s. Mørkebruun Ditto 20 sk. Puder=Sukkere: Hvild a Pd. 24 s. Guul Dito 22 s. Bruun Ditto 20 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Sirupper: Hviid a Pd. 26 s. Bruun Ditto a 1000 Pd. 11 Rdlr. Dito, Mørkebruun Ditto 18 s.a Lpd. 2 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Mandagen den 20de Junii førstkommende bliver udi Gaarden No. 194 paa Flathaven i Odense holdt Auction over endeel Meubler, Sengeklæder, Linned m. m.; hvorover trykte Catalogi ere at erholde fra 12te Junii hos Auctions=Directeuren, paa Adressecomtoiret og i Gaarden. Et Huus paa 3 Fag, 2 Etager høy, smuk indrettet, med fornøden Gaardsrum og Baghuus til Jldebrændsel, beliggende paa Sortebrødre Kirkegaard i Odense, er strax eller til Michelsdags Fløttetid, at faae til Leie. Ligeledes er Græsningen af 22de Enghaver, beliggende ved afg. Rebslager Viinthers Løkke bag Sortebrødre Kirkegaard for i Sommer at faae til Leie. Liebhaberne behager at henvende sig til Eieren Major Grev Trampe eller i hans Fraværelse til Hans Olsen, boende paa Stedet. Odense den 7de Juni 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Løverdagen den 18de Juni førstkommmende Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Begjæring foretaget offentlig Lecitation, som holdes udi Frue Sogne Præste=Residense og ver Reparationen paa Frue Kirkes Ring=Muur, paa de Conditioner, som ved Forretningen fremlægges og forinden kan faaes til Eftersyn hos Kirke=Værgen; og da dette er publiArbeide, maae Enhver uden Hensyn til Lang eller Bye paatage sig samme. Odense den 7de Juni 1803. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Følgende nye Bøger. 1) Overmod giør sieldent god, en skjøn og moerende Almue fortælling af F. H. Guldberg. 3 Mk. 2) Jndledning til philosoph. Forelæsninger af Henrich Stefsens. 4 Mk. 3) Fem Prækener af Th. And. Borup, Sognepræst paa Anholt, holdne ved høitidelige Leiligheder. 1 Mk. 10 sk. 4) Konkordat mellem den franske Regiering og Pave Pius viaf J. K. Høst. 3 Mk. 6 s. 5) Neergaards Reise mellem Alperne ved P. H. Münster, 4 Mk. 4 s. 6) Udsigt over Manrerne i Spanien af Chr. Georg Høst. 4 Mk. 7) Schinderhannes Levnetshistorie af H. C. Lund. 3 Mk. 8) Onkel Rollen, et Skuespil af L. Kruse. 1 Mk. kan daglig bekommes i Overgade No. 9 hos F. Seidelin. De Creditorer som endnu ikke maatte have anmældt deres lovlig havende Fordringer udi Stervboen efter her i Byen af døde Borger og Rugbrødbager Jørgen Hausen, vorder herved med 6 Ugers Varsel af Skifteretten lovlig indkaldet, til at møde og samme deres Fordringer anmælde og beviisliggjøre hvorefter Skiftet kan ventes sluttet. Odense Raadstue den 12te Mai 1803. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
De som maatte have løvlig Fordring udi Stervboet efter der i Byen afdøde Arrestforvarer Peter Frisach, og endnu ikke anmældt samme, bliver tilligemed Boets Arvinger herved lovlig indkaldet med 6 Ugers Varsel til at møde under Boets Behandling, efter hvilken Tids Forløb dette Skifte ventes sluttet. Odense Raadstue den 12te Mai 1803 Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Gode nye Skaanske Møllesteen af adskillige Størrelser faaes tilkjøbs for billige Pelser hos Dahlens Møller Jørgen Hansen, Hos Kiøbmand Simon Hempel i Faaborg er nye Norlands Fuglefjer igjen at faa til Kiøbs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Hvor et Hjørnehuus af 2de Etager Eege indingsværk, paa en af Odense Byes store Gader beliggende, er at faae tilkjøbs underhaanden, og hvorudi det meste af Kiøbesummen kan blive staaende; derom kan faaes Underretning hos Procurator og Kiæmner=Kasserer Heilmann, med hvem tillige accorderes om Kiøbet selv. Odense den 10de Mai 1803. Den 7de Mai sidst er Andreas Høyer, Skoleholder i Westerkjerbye i Agerup Sogn Bjerge Herred, hans Kone Karen Sophie Ortrup død, uden at efterlade sig Livs=Arvinger. Da Enkemanden ejevidste eller kunde opgive om den Afdøde har andre Arvinger; og dette ringe Boe ei kan formaae at udstæde Proclama, saa ifølge Placaten af 26de October 1792, anmældes dette Dødsfald udi Odense Adressecomtoirs Aviser 3de Gange, med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato om nogen skulle finde sig berettiget til at tage Arv. Men tiener ellers til Efterretning for Vedkommende at Boet neppe er tilstrækkelig til Gieldens Afbetaling og Begravelses=Omkostningerne M. T. Friis, Marslew ved Odense den 8de Mai 1803. Herreds=Provst. De som maatte have noget at fordre, eller at være skyldige til Stervboet, efter afdøde Stine Rasmusdatter Nygaardsi Esschebiergshauge ved Hjortholm paa Langeland, som for en Deel Aar siden har tjent for Huusholderske paa Hjortholm, vilde behage inden 12te Ugers Dagen fra Dato, at anmælde deres Tilgodehavende, eller at betale hvad de maatte være skyldige, til undertegnede Skifteforvalter, da Skiftet efter saadan Tids Forløb, i Medhold allernaadigst Placat af 26de October 1792, vorder sluttet. Hjortholm den 1ste Mai 1803.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Paa S. T. Hr. Kammerraad og Landeværns Kapitain Madsens Vegne, H. Bech.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
J Følge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 29de Martii sidst, der er læst ved Fyenboe Landsting den 27de April 1803 og ved Sunds Gudme Herredsting den 5te Mai næstefter, indkaldes herved Creditorerne efter afgangne Fren Grevinde Adlefeldt Laurvig til Bjørnemosse med 6 og 12 Ugers Varsel at fremkomme med deres Fordringer til mig som Skifteforvalter, og tiener til Efterretning at Skifter bliver foretaget paa Apoteket i Svendborg den 20de Junii, 18de Julii og 22de August og om mueligt sidste Daa da sluttet. Svendborg Amts=Comptoir den 21de Mai 1803. Schumacher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Paa Veien, fra Svendborg til Qværndrup, Par Gaardmand Søren Hansen udi Snorup, Fredag Eftermiddag, den 20de Mai 1803, tabt et Anker rød Viin, mærket B. B.; hvem derhar funden samme, eller derom kan give Oplysning, ville behage at melde det til Forvalteren paa Egeschousgaard, som derfor betaler en billig Findeløn eller Dauceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
De som maatte have lovlig Fordring udi Stervboet efter her i Byen for nyelig afdøde Skrædermester Jens Gabrie, Lind, vorder af Skifteretten med 6 og 12 Ugers Varsel herved lovlig indkaldet til at møde med sammes Anmældelse og Beviisliggjørelse. Odense Raadstue den 12te Mai 1803. Magistraten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-08
Da det i Kiøbmand Torbiske Trachmanns Fallitboe Udstædte Proclama nu er udløben, og Adskilligt skal ompentileres og afgiøres førend Boet kan sluttes, saa anmodes saavel Falliten som samtlige sig anmeldte Creditorer og andre Vedkommende, om at møde ved en berammet Skiftesamling paa mit Contoir, Mandagen den 6te Juni førstkommende, Eftermiddag Kl. 2 ; og erindres herved tillige Boets Debitorer, som endnu ikke have betalt, hvad de, efter Revisions Forretningen skylde, om at indfinde sig forinden med Betalingen. Kierteminde den 18de Mai 1803. J. Bluhme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-06-10
J Paris har man efter den sidstmeldte Foranstaltning faaet 800 Engellændere viist til Fontaineblau som Fanger.