JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Lieutenant Løchting i Elverum Sogn. Peder Norman, a Biørche. Andreas Holter, a Nedalen. Hr. Gerhard Lith v. der Mow, a Boe Præste-Gaard. Johan Westenius, Svensk Brev. Carl Frederich Mechely, a Tins=Berg. Henrich Hansen Falch, af Christiania. Thomas Hansen Tegenæs, 2 Stykker. Niels Koch, Peruqvemager-Svend. Nok et med følgende Udskrivt: Til den Bonde Hans Joensen boendes i Rossenvold 15 Mille paa hiin Side.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-06
Fødde og Døde. Fra 28de Junii til 5te Julii er i Byens Kirke døbt: 1 Barn: Begravne 9. Altsaa i denne Uge 8 fleere døde end fødde. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Hedeler. Codske. entelligenNo. 8. Onsdagen den 13 Julii 1763. Forsættelse af de foranførte Breve om Norge, dateret Christiania i December 1755. Kiære Hr. Broder, Jeg ville gierne svare Dem paa den øvrige Deel af Deres Brev og give Dem en ydermeere Efterretning angaaende Norge; Men til denne Tiid strækker min Erfaring ej saa vidt, at jeg kand berette Dem Ting af synderlig stor Betydning. Jeg finder mig alt for svag til, at fælde en upaaanket Dom over alt det, som Dehar fordret af mig; thi De veed selv hvor farlig en Sag det er at beskrive en heel Nations Sæder og Levemaader. Den meste Deel af Sommeren har jeg været allerne, og i den Tiid ikkun omgaaes faae Personer af mit Naboeskab, saa at jeg ikke egentlig veed hvad jeg paa Deres Skrivelse skal mælde Dem til Giensvar; men for at svare Dem noget, vil jeg fortælle Dem det som jeg til fulde veed og er underrettet om. J Henseende til Aarets Tider her i Landet, kand man allerne fastsætte Tvende, som er Sommer og Vinter Vinteren begynder ved Septemper Maaneds Udgang og varer til Enden af April Maaned. Luften er i den Tiid reen og klar og det regner næsten ikke. Ved Soelhvervens Tider, har man fast ingen Dag, Klokken halv 10 om Formiddagen begynder det først at blive lyst, og Klokken halv 3 om Eftermiddagen er Dagen allereede saaledes under at man maae tænde. Lys. Efter de Kiende-Tegn som de Jnd fødde har mærket, spaaer man i dette Aar ingen stræng Vinter, og om saa er, kand man af denne ikke dømme om de efterføligende Vintere, dog kand man sikkert fastsætte Vinterens Begyndelse i Almindelighed fra December Maaned.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Afgangne Hr. Jver Brinches forhen tilhørende Gaard, beliggende ved Hospitalet udi gamle Byen, er under Haanden at faae til Kiøbs hos Eieren Frue Profesforinde Haberdorph. Huuset bestaaer af tvende Stuer til Gaden, hvoraf den ene er betrukken, een til Gaarden med et comoed Kiøkken og indrettet Spiis=Kammer, tvende Overværelser, hvoraf det ene ligeledes er betrukken, med Jndretning til tvende andre, en meget skiøn Kielder. Skulde nogen af Liebhaberne forhen vilde besee Huuset, da staaer det aaben til Eftersyn fra Tiirsdag til Fredag udi næstkommende Uge fra Klokken 9 til 12 om Formiddagen, og 3 til 6 om Eftermiddagen.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Hos Kiøbmand Lars Klouman er at bekomme: Beste Lissabons Olie, a 1 Mark 6 s. Potten, og hvilken der behager at tage 40 Potter eller meere, nyder Potten af 1 Mk. 4 sk. Ligesaa beste Olie pr. Flaske: 1 Mk. 16 sk. Gode Olivers 1 Mk. 16 sk. pr. Flaske. Spansk Grøn udi Pundeviis a 1 Mk. 20 sk. God Fransk Jndigo pr. Pundet 1 Rdlr. 84 sk. Agergield og Bruun rødt, hver Sort for sig, a Pund 6 sk. Beste Franske Rapee, kand faaes, saavel i Krukker, som Pundeviis, og saa lidet som behages. Spansk Coutillon kand og faaes. Guld- og Sølv-Tredser, med det dertil fornødne af Hæmper og Knapper, samt Feldt-Tegner til differente Priser, saa og Guld-Baletter med Knapper til Klædninger og Sølv=Baletter til Officierer, Beste sort Gros de tour kand bekommes til 1 Rdlr. 1 Mk. 8 s. allernøieste Priis, Risen Gryn pr. 100de Pund 6 Rdlr. 22 Mark. Mands Silke Strømper, sorte og hvide, Paret 3 Rigsdaler. Dito Uldne sorte Strik-Strømper og Drenge-Strømper, samt Fruentimmer-Strømper af differente Sorter til meget gode Priser, ægte Guld og Sølv i Bøger.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Adskillige Sorter nyeste og høieste Mode Silke-Tørklæder, item Cartun- og Lærrets-Tørklæder, alle af smukke Couleurer og god Bonite, alle Slags Specetrier og Farverier, &c., alt for billigste Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Hos Professorinde Haberdorph er under Haanden til Fals en halv Vogn med Sæhletøi, hvorhen Liebhaberne kand addressere sig, for at accordere om Prisen.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Hos Jørgen Pedersen ved Søndre Brygge: Caffe=Bønner beste Sort Pundet 1 Mark 16 sk. Fineste Thee Bohe Pd. 6 Mk. Dito ringere Pundet 1 Rdlr. Fin Top=Sukker Pd. 1 Mk. 4 sk. Bruunt CandiPd. 1 Mk. 6 s. Poudre Sukker hvidt Pd. 20 sk. Dito brunt Pd. 16 sk. Citron-Saft 1 Boutellie 2 Mk. 12 s. Skriv-Papir adskillige Slags, Priserne efter Mængden, som kiøbes. Krid 1 Bidmerpund 6 sk. En liden. Hauge med endeel Frugt-Træer, hvorom med Liebhabere kand accorderes. Adskillige Sorter Træe-Last af Eeg, Bierk, Ore, Linde, Fyr og Gran, samt Ospe-Træe.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Capitaler Capitaler til Laans. Directeurerne for Told-Forpagtningen. lader hermed bekiendtgiøre at hos Dem kand faaes til Laans imod vedderhæftigt Pandt eller Caution, og Lovlig Rente, 4000de Rigsdaler i Banco=Sædler af begge Societeters Fonds, enten i samlet eller adskildte Summer. Lieutenant, Jver Brinch Paludan haver paa Rente at udsætte 600 Rdlr. udi Courant klingende Myndt, imod pro Cento Rente og første Prioritet i suffisant Jorde Gods. Hvem som samme maatte behøve, behager at addressere sig til bemeldte Lieutenant Paludan, som logerer hos Urtergaards-Manden Fyrow. Udlaante og ikke igien erholdte Sager.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
En Ride Sadel af brunt Læder, med Bidsel og Tilbehør, saa godt som nye, er for een rum Tiid siden udlaant. Jtem: En sort Sørge=Kappe, er for kort Tiid siden udlaant og ikke tilbage leveret. Ombedes herved de Laanende ville behage at levere samme Eieren igien, eller om nogen kand give Oplysning, hvo samme i Hænde haver, behage at melde det her i Bogtrykkeriet, da Anmelderen skal nyde en Recompence, og det derfra Eiermanden blive anmeldet til Efterretning og Afhæntelse.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Tienest søgende. En liden Dreng, 18 Aar gammel, som kand baade læse og skrive, søger som Tiener eller Vise=Dreng Tieneste. Om hans Ophold kand gives Efterretning her Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Adskilligt. N. N. J Bogtrykkeriet er indleveret et Brev, fundet paa Gaden og ligger til Afhæntning, uden Betaling, under Addresse: i Monsteur Monsr. Lars Haller; Borger og Skoemager; boendes hos Mr. Ole Lieuthen i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-13
Fødde og Døde. Fra 5te til 12te Julii ere i Byens Kirke døbte: 3 Børn: Begravne 8. Altsaa denne Uge 5 fleere døde end fødde. Bogtrykkeriet er til Forhandling nedlagte følgende Materier. Bevægelige og Hierte rørende Betragtninger over vor blodige Frelseres Jesu Lidelse og Død, forestillede af Morten Hyller, nu til at befordre Jesu Lidelses allerinderligste Høiagtelse og daglige Overveielse, af det Tydske i det Danske oversadt af Thomas Horrebow, uindbunden for 8 s. indbunden for 10 sk. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Nordte. entelligenzNr. Net No. 9. Onsdagen den 19 Julii 1763.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Fortsættelse af de forrige Breve om Norge, det er skrevet i Dec. 1755. Høistærede Hr. Broder, Endelig kommer jeg nu til at beskrive Dem Jndbyggernes Sæder og Skikke i et Land, som altid skal staae hos mig i Høiagtelse og stedsevarende Erindring, Levemaaden hos dette ædle Folk er fortræflig. Nordmændene ere omgiængelige. Naar man ej fortørner dem, ere de gode at komme til rette med, men giør man dem, Uret, ere de uforsonlige. Jmod Fremmede ere de høflige og tienstagtige, de ere af en lystig og munter Humeur. Deres Udtale og Expressioner ere ædle og alvorlige. De kiender Frieheden og det synes som dette Folk, næst Engellænderne, ere de lykkeligste som boe paa Jorden. De spiser gierne det som er af stærk og kraftig Føde, og drikker meget godt til deres Mad. En Dyd, min kiære Broder, som De uden Tvivl ej vil laste, det er allerne Skade, i fald de engang kom her, at her intet Merseburger Øl er at faae, thi det er jo Deres Liv-Øl.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Nordmændene ere af gode Complexioner, thi de fordøier ret vel alt hvad de læde og drikke, og Personer af begge Kiøn have i Almindelighed sunde og stærke Legemer. Ved de offentlige Festins og Samqvem kand man tilstrækkelig erfare denne Sandhed. J store Forsamlinger skal man næppe finde een Person, som kand siges at være maver. Ved saadanne Lejligheder seer man gierne Kiernen af det Menniskelige Sælskab. Det skal være en Hændelse at finde nogen, som man ej kand kalde feed, men der findes næsten ingen som kand kaldes maver, og om saa er, er deres Antal kun meget ringe. Folk af alle Nationer ere velkomne hos de Nordske, undtagen en Nation, som jeg ei vil nævne. Engellænderne elske de fræm for alle andre. Dertil holder jeg for Raison, at disse 2de Riger ligge beleilig og lige over for hinanden, at der imellem disse 2 Nationer drives en stor og anseelig Handel, og at mange Engelske Familier leve og opholde sig i Norge; Gemytsbeskaffenheden hos disse 2 Nationer, synes mig. mig at være nær i Forvandtskab med hinanden, dog ere Nordmændene ei plaget med Engellændernes Pest, Hypochondrie. De ere meget meere genegne til Munterhed, end til Melancholie. Deres Munterhed er geleidet med en Friemodighed, som giør de fortræflige Nordmænder endnu meere behagelige. Denne Friemodighed, dette Pandt paa en ædel Nation, dette hos os saa lidet bekiendte gode, findes endog hos Bønderne i Norge. Der er en særdeles stor Forskiæl imellem den Nordske Bonde, og Bønderne i vort Land. En Bonde i Norge er aldeles ikke bekymret for, at være mere pyntet end han er, Han er og ikke undseelig over sin ordinaire Klæde, dragt, han er fornøjet med den hans Fædre have været vandte til at bruge og han ønsker sig ingen bedre, formodentlig efterdi han under sin Vadmels Trøie bær et ædelt Hierte og han tillige skiønner paa denne Naturens besynderlige Velgierning. Man skal aldrig mærke hos dem de mindste Spor af en Trældoms Frygt, det Slaviske, som Vi desværre ere vandte til at see, naar en Undermand paa en nederdrægtig Maade bøier og krummer sig for en, som Lykken har sadt lidet over ham, er noget som en Nordmand veed aldeles intet af. En Nordsk Bonde kiender Friheden til Fuldkommenhed, hans Væsen er frie og anstændigt, og hans Reedelighed er afden Beskaffenhed, at han med god Samvittighed kand see alle frit under Øine. Han gidder gierne Tale, og har man Godhed for ham, maae man ej sige ham imod Efter Aarets Tider bringer han til Kiøbstæderne og sælger alle Slags Vildt og Tamt, samt Smør og andre fornødne Ting til Huusholdningen, derfor maae man begegne ham høflig og desuden give ham Mad og Drikke, hvilken Regel Fremmede, fornemmelig har at i Agt tage, thi det er ikke her, som paa andre Stæder, at man hver Dag kand blive forsynet med det som behøves. Her i Landet maae paa visse Tider indkiøbes hvad man til Huusholdningen heele Aaret igiennem har fornøden.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
J Kiøbstæderne kand man som Vinteren ikke for Penge faae; Giør man sig ikke Bonden paa en eller anden Maade forbindtlig, kand det lettelig hende sig, at man den gandske Vinter over kand komme til at leve af saltet eller røget Kiød, thi i Byen er ikke færsk Kiød at faae, siden der ikke bliver slagtet, og Bonden har ingen Vandskelighed for at faae afsadt sine Vare, hos de Fornemme som flittig og ofte har Sælskaber hos sig.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Angaaende den Tilbøielighed de Nordske har til Videnskaber, kand jeg ei meget sige, Dem; Det synes vel som en hist og her har faaet Smag paa Lærdom, dog er denne Gout ei almindelig. Nye Bøger og de som ere af nogen Betydning, finder man sielden og næsten ikke iblandt dem. Bøger ere alt gamle paa andre Stæder, førend man her veed at de ere til. Clarissa og Grandisson ere ubekiendte Navne. Der kand vel findes en og anden iblandt, som har gode Bøger, men man læser dog ikke i dem og giør jeg ikke denne alt for roesværdige Slutning af de Bøger jeg har faaet til Laans, hvilke alle have været saa nye, som om jeg havde hentet dem hos Bogbinderen, thi jeg kunde deri ikke finde det mindste Kiendetegn til, at samme havde været aabnet eller læst udi; Jeg taler heri om hvad jeg i Almindelighed har erfaret. Der findes vel nogle som man fra denne Regel kand undtage, men det er dog vist at den største Deel ei endnu har faaet Smag paa at læse. Den mindste Deel bekymrer sig derom. Man elsker allerne Fornøielser og Divertissements, som fornemmelig bestaaer deri, at sidde længe til Bord, at spille Cardt, at kjøre i Slæde at drikke og at gaae paa Jagt. Dette er alt hvad jeg veed at stille Deres Nysgierrighed tilfreeds med, og saaledes har jeg, som et Fruentimmer, besvaret alle Deres Spørsmaale; Dog maae jeg herved giøre Dem den Erindring. at de ingenlunde maa antage mine Tanker for decisives og ufejlbarlige, allerhelst De selv ofte har været af den Godhed at lade sig mærke med, det de ej tilstaaer Fruentimmerne nogen Net til at dømme endelig. Om alt hvad jeg har tilskrevet Dem, maa jeg endnu engang igientage, at min Beretning har været efter det som jeg har kundet skiønne. Jeg har endnu ej været saa lang Tid her i Landet, at jeg kunde dømme ufejlbarlig om alle Ting, desuden fattes mig paa tilstrækkelig Kyndighed i Sproget, og paa Evne til at skille Tingenes Sammenhæng, hvorved jeg kunde blevet i Stand til at give Dem en tilforladelig Oplysning om alt hvad De har begiert at vide af mig. For at giøre Deres Forlangende fyldest, har jeg villet aabenbare Dem min Vildfarenhed, De er derfor saa god at tækkes med min udviiske Be stræbsomhed, allerhelst det allerne har været for at fornøje Dem. C. H. Ø.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Til Kiøbs. Hos Kiøbmand Lars Klouman er at bekomme: Beste Lissabons Olie, a 1 Mark 6 s. Potten, og hvilken der behager at tage 40 Potter eller meere, nyder Potten a 1 Mk. 4 sk. Ligesaa beste Olie pr. Flaske. 1 Mk. 16 sk. Gode Olivers 1 Mk. 16 sk. pr. Flaske. Spansk Grøn udi Pundeviis a 1 Mk. 20 sk. God Fransk Jndigo pr. Pundet 1 Rdlr. 84 sk. Agergield og Bruun rødt, hver Sort for sig, a Pund 6 sk. Beste Franske Rapee, kand faaes, saavel i Krukker, som Pundeviis, og saa lidet som behages. Spansk Coutillon kand og faaes Feldt-Tegner til differente Priser, saa og Guld-Baletter med Knapper til Klædninger og Sølv=Baletter til Officerer. Beste sort Gros de tour kand bekommes til 1 Rdlr. 1 Mk. 8 s. allernøieste Priis, Risen Gryn pr. 100de Pund 6 Rdlr. 22 Mark. Mands Silke Strømper, sorte og hvide, Paret 3 Rigsdaler. Dito Uldne sorte Strik-Strømper og Drenge-Strømper, samt Fruentimmer-Strømper af differente Sorter til meget gode Priser, ægte Guld og Sølv i Bøger. med Fri Adskillige
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Adskillige Sorter nyeste og højeste Mode Silke-Tørklæder, item Cartun- og Lærrets-Tørklæder, alle af smukke Couleurer og god Bonite, alle Slags Specerier og Farverier, &c., alt for billigste Priis.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Hos Kiøbmanden Johan Didrich, er indsadt en Halv-Vogn, som er til kjøbs for 600 Rigsdaler; Ligeledes er et Par Sæhler dertil for 20 Rigsdaler. Hvilke forhen har tilhørt Afgangne Sallig General=Krigs-Commissaire Hein.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Bekiendtgiørelse. Til Efterretning bekiendtgiøres: at Mr. Søren Leerhuuses forrige ejende Gaard, beliggende i Grendsen imellem Sr. Andreas Holtes og Madame Afgangne Jens Gud, mundsens Enkes Gaarder, er at faae tilkiøbs paa billige Conditioner, eller og til Leje, hvorom Liebhabere behager at adressere sig til Eieren Hr. Justice-Raad Morten, Leuch Eliesen her i Staden.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Adskilligt. Hos et i Stadens Arrest-Huus indbragt Qvinde Menniske er forefunden en Perlemoers Snus=Daase, hvilken hun tilstaaer ved Lejlighed af Salig General Gruners Begravelse, at have staalet af egen hende ubekiendt rød klæd Persons Lomme. Samme Daase bliver til den rette Eiere udleveret, naar han sig derom hos Byefogden anmælder. Udlaante og ikke igien erholdte Sager.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
En Ride Sadel af brunt Læder, med Bidsel og Tilbehør, saa godt som nye, er for een rum Tiid siden udlaant. Jtem: En sort Sørge=Kappe, er for kort Tid siden udlaant og ikke tilbage leveret. Ombedes herved de Laanende ville behage at levere samme Eieren igien, eller om nogen kand give Oplysning, hvo samme i Hænde haver, behage at melde det her i Bogtrykkeriet, da Anmelderen skal nyde en Recompence, og det derfra Eiermanden blive anmeldet til Efterretning og Afhæntelse.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Ægteviede. Kiøbmand Rasmus Dybwad copuleret med Jomfrue Anna Maria Petersen.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-20
Fødde og Døde. Fra 12te til 19de Julii ere i Byens Kirke døbte: 2 Børn: Begravne 5. Altsaa i denne Uge 3 fleere døde end fødde. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-27
Tjenestsøgende. En Dreng 14 Aar gammel, ved Navn Niels Hansen, tilbyder sin Tjeneste hos et skikkeligt Herskab næstkommende MichelsDag for Tjener, som kand saa vidt læse, skrive og regne. Om samme kand gives nærmere Efterretning her i Bogtrykkeriet. Be
Norske Intelligenssedler, 1763-07-27
Bekjendtgjørelse. Hr. Capitain Haarup lader herved bekiendtgiøre: at Han haver udlaant sit Jnfanterie Reglements 3die Tome No. 1096. Hvilke samme haver laant, ville behage at lade den hjembringe.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-27
Velædle og Velbyrdige Hr. Agent Ancher & Monsr. Wærn i Moss, lade bekiendtgiøre, at have forsendt Deres Skib, Elisabeth kaldet, ført af Skipper Oluf Tollessen, directe fra Moss til Tronhjem; Skulle nogen have noget Fragt Gods at forsende enten frem eller tilbage, eller Passagerer vilde medreise, behage de at mælde sig hos bemældte Skipper Tollessen, eller Commissionair, saavel som hos Mækleren Bertel Madsen Møller. Skipper Andreas Schaarup, nu med sit førende Far-Tøj, her ved Christiania beliggende, agter sig herfra til Kjøbenhavn, thi mældes: at hvem som med ham behager at forsende noget Fragt Gods, eller om Passagerer ville medfølge, behage de at mælde sig hos Mækleren Bertel Madsen Møller.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-27
Den 12 Julii er hos Niels Bretved (boende paa Gaarden Bretved i Aggers Sogn) indkommen en rødsotede Hoppe med hvid Stierne i Panden, 3 Aar gammel, med ingen Skoe under. Hvem samme ejer, ville anmælde sig hos bemældte Niels Bretved, da Eieren nyder Hesten tilbage, igien.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-27
Adskilligt. Den 27de Julii blev i vor Frelseres Kirke i Christiania af Hans Høiærværdighed, Hr. Doctor og Biskop Nannestad, holdet Præste-Ordination, hvorved følgende Candidater bleve indviede: Hr. Andreas Cappelen til Capellan pro Persona for Bamble og LangesundsPræstegield i Nedre Tellemarckens og Bamble Provstie. Hr. Andreas Christian Henne til Capellan pro Persona for Nordre Frederichshald i Nedre Borgesyssels Provstie. Og. Hr. Peder Crøger til Capellan pro Persona for Anneboe Præstegield i Laurvigs Provstie.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-27
Døde. Fra den 19de til 27de Julii ere i Byens og Vatterlands Kirke-Gaarder, begravne: 3. Bogtrykkeriet er til Forhandling nedlagte følgende Materier. De Troendes Sallige Tilstand saavel her i Naadens, som ogsaa hisset i Ærens eller Herlighedens Rige i Himmelen. J eenfoldige Sange forfattet af Thomas Falster, indbunden 16 s. Siælens Hvile i Gud, forestillet i Poenitentses og andre Aandelige Sange, til Guds Ære og andre Christnes Op hagelse af Thomas Falster, indbunden 16 sk. Davids Harpe paa 10 Strenge i 10 Due-Sange, nævnlig: 1.) Den forvildede Due. 2.) Den lokkende Due. 3.) Den tilbage flyvende Due. 4.) Den indtagne Due. 5.) Den priisende Due. 6.) Den bevarede Due. 7.) Den kurrende Due. 8.) Den elskende Due. 9.) Den stiltiende Due. 10.) Den sukkende Due. Eenfoldig tracteret af den omvankende Due i Ørken, indbunden 8 s. Horticulture, det er : en kort Underviisning og Anledning, hvorledes en liden Lyst-Urte-Frugt- eller Kjøkken-Have i disse Nordiske Lande, særligen her Nordenfields, bedst kand funderes, anlegges indhægnes, afdeeles, Jorden dyrkes, be plantes, saaes, vandes, formeeres og bevares., nogle faa Capitler afdeelet. Af Christian Gartner, indbunden s.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-27
Adskillige Tanker ved adskillige Anledninger i nogle Sange, under bekjendte Melodier, Tid efter Tid fremsatte, og nu efter Venners Begjæring til Trykken, leverede. 1758, indbunden 8 sk. Undersøgning af den Sats hvor vidt Odels-Retten i Norge er gavnlig eller skadelig for det almindelige Beste, ved M. Døderlein. Den galante Ungdom iblandt Mandfolk afmalet med sine rette Farver, oversadt af det Engelske Sprog i det Danske efter Personens Ringe Gaver, indbunden. 10 sk.
Norske Intelligenssedler, 1763-07-27
Enkens Skærv i Templen, bestaaende, i Gudelige Suk og Sange med Morgen og Aften Psalmer, i Tallet 35. Jtem Morgen- og Aften-Sukke til hver Dag i Ugen, med fleere Hierte-Sukke paa sine fornødne Tider for bedrøvede Enker, og andre Guds Børn efter Lejlighed, i Tallet 22. Eenfoldigst ved Guds Bistand sammensatte af Kirsten Jens-Daatter, indbunden 10 sk. Davids Psalter, med Doctor Morten Luthers Fortale og korte Summariler; Saa og Riim Bønner til hver Psalme, indbunden 10 sk. Anviisning til en fortroelig Omgang. med Gud, indbunden 6 s. Trykt i Christiania hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-03
Vor Nors, Nettiget, Norr No. 11. Ho Onsdagen den 3. Augusti 1763. BeEn Hollandsk Frues Tanker om Theologie.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-03
Der blev Ugentlig fra et vist Bogtrykkerie udgivet Tid efter anden endeel Theologiske Blade, skrevne af en stor Mand, der vare ligesaa grundig skrevne, som Manden var bekjendt for sin Grund i Theologie og andre smukke Videnskaber. Disse bleve i Begyndelsen ombaarne i de Huuse, hvor man haabede at finde Skjønnere; de første Ark tog man mod med stor Begiærlighed. Det var den store Autor alt for nær, selv at søge derved nogen Vinding; en redeliHensigt til sin Næstes Hielp og ligesaa utrættelig en Lyst til at oplyse mange omtvistede og af adskillige Lærde ikke saa ret udtolkede Materier vare begge beveegende Aarsager til Arbeidet. Enhver som kiender, Manden, veed det Disse Blade bleve for det meste almindelig approberede. Critiqver er umuelig at undgaae endogsaa i de bedste Ting; blandt andre faldt uhældig samme Blade i en vis Hollandsk Frues Hænder, maaskee Hun enten ikke forstod sig paa eller maaskee Hun var en Hadere af Theologie, Hun gav sin Skilling efter den af Bogtrykkeren fastsadte Priis for Arket, Hun som andre, men hvad skeer, da Fruen var bragt 1 a 2 Ark af dette Slags, og Ombringeren kom den 3de Gang i Haab om sin visse Skilling nu igien som forhen, blev han smurt om Næsen af Fruen med denne Hollandske PenseeNaar J ikke har andet at bringe end saadant Snak og Sladder som jeg før har faaet hidindtil, saa viid: At jeg har bedre Papiir end dette, som jeg emploierer til et vist Brug. Man maa sige herom med Porten Theologie, Dit Pas er færdig; Reis, Du er ej i Mode her. Landflygtighed, som en Lastværdig, Dig her til Lands forkyndet er.
Norske Intelligenssedler, 1763-08-03
Om adskillige Folkes Forskjellige Smag. Alle liger ikke eet. Een liger heller ikke alle. Folkes Smag kand endogsaa i en og den samme Ting være adskillig og forskiellig. Det som een ligger, lyster ikke en anden, hvad som lyster og indtager en Sangvineum mishager og lastes af en Melancholico. Jeg veed ikke hvad jeg skal tillægge, Skylden heri, enten Temperamenterne, eller Landets Skikke, eller den medfødde og indplantede Tanke om Tingene? Jeg troer fast, at Smag og Behag kommer af alle disse Deele. Den Aristoteliske Sætning er heller ikke saa urimelig som den dog af adskillige udraabes: Intellectus facit opnia. Ti JndbildningsKraften lægger for det meste Grunden, hos de fleste til et og andet, som skielden eller i det mindste med stor Vanskelighed udryddes siden. Dog har Opdragelsen megen Skyld hos de Unge ligesom Temperamentet ikke mindre contribuerer dertil og fremdeles enhvers adskillige Lyst og det Studium, de oplæres udi, kand beskyldes derfor.