Jyske Efterretninger, 1780-02-18
Endelig har jeg paa min Reise igiennem Nord=Amerika fra Canada til Syd=Carolina kunnet opfylde Deres Ønske, for, saa vidt Omstændighederne ville tillade det, at give Dem en nøie Efterretning om den blomstrende Handel og Skibsfart i denne Deel af Verden, i Betragtning af de nordamerikanske Producters Udførsel, og de europæiske Vahres Jndførsel. Til den Ende har jeg overalt betient mig ikke allene af Toldbod=Listerne paa Udførselen, men jeg havde ogsaa den Lykke, at blive bekiendt med Gouverneurerne i Provintserne, Told=Commissarierne, de fornemste Kiøbmænd og Planteurer, og enhver af dem viiste sig beredvillig til at give mig den beste Efterretning om alt, hvad jeg forlangte. Jeg troer altsaa, at min Liste er saa nøiagtig, som den i et nyt Land, hvor Toldboderne ligge saa vidt adspredte fra hinanden, kan være muelig. En fuldkommen Rigtighed kan man ikke vente, efterdi de europæiske Vahres Jndførsel aldrig blive rigtig angivne. De amerikanske Producters Udførsel er vigtigere; thi deraf betales ingen udgaaende Told, og Skipperne maae i de europæiske og vestindiske Havne og Toldstæder indlevere et rigtigt Manifest af deres Ladninger. Værdien af de europæiske Vahres Jndførsel veed man kun af Taxationen, og den beløber sig omtrent til 24555000 Pd. Sterling eller 14733000 Rdlr. Preussisk Courant, men Udførselen beløber sig til 3457500 Pd. St. eller 20745540 Rdlr. Preussisk Courant. Efter denne Regning havde Amerika et aarligt Overskud af 1002096. Pd. St. eller 6012540 Rdlr. Preussisk Courant, som man 2) Dette Aar maae man vel lægge Mærke tilebruar. ikke kan regne for en reen Gevinst, efterdi Amerika med denne Summa maae betale sin Viin, Sukker, Caffee, Olie og i Særdeleshed Reger=Slaverne, hvoraf aarlig indføres mange Skibsladninger, og sælges Stykviis for 280 til 300 Rdlr. Stykket, saa at det virkelige Overskud ikkun er ganske lidet, og neppe tilstrækkelig til at holde Bygninger, Broer og Veie vedlige for, og at giøre deres Markjorder brugbare; thi dette Land er bevoxet med Træer og Buske, hvilke først maae afhugges og udryddes, førende Landet kan bære Hveede og andet Korn. De maae altsaa ikke ansee Amerika ligesom Europa. Et Land, der allerede for nogle 1000 Aar siden har været beboet af Folk, har sin Jord reen til Agerdyrkning, og behøver ikke de store Bekostninger til at føre den i Brug. Havde Engeland ikke givet de europæiske Jndvaanere i Amerika en fuldkommen Frihed, saa vilde Amerika endnu have været en Ørken; men Friheden har frugtet saa meget, at de europæiske Amerikaner nu aarlig forbruge af de Engelske Manufacturer for 14 til 15 Millioner Rdlr., og kan betale samme med deres egne Producter. Just denne kostbare og nyttige Frihed vil man nu ved utidige Taxter qvæle i dens fulde Blomster. Betragt kun Canada og Louisiana, disse 2de Franske Colonier, der ikke have havt den Frihed, som de Engelske Colonister have nydt, i hvilke elendige Omstændigheder de ere, i Ligning mod de andre Engelske Colonier, - Det er Engelands Jnteresse, at forskaffe Amerikanerne alle muelige Midler, hvorved de kunde vinde Penge, og betale Engeland for sine Manufactur=Vahre, thi jo flere Midler de have, destomeere forbruge de af Engelske Manufactur Vahre, og just denne Mangel nøder dem til selv at anlægge Fabriker, saa at næsten enhver Bonde har en Vævestoel i sit Huus, for at gjøre Lærred og et Slags uldent og linnet Flonel for sin Familie. Dette er et klart Beviis paa, at Amerikanerne virkeligen ikke ere i Stand til at betale Taxter, efterdi de ikke kan betale deres Gield. Jeg spørger altsaa ethvert fornuftigt Menneske, om det ikke var fordeelagtigere for Engeland, at tage al amerikansk Formue i Betaling for sine Manufactur=Vahre, end ved Taxter, at ophæve den, og derved at ødelægge sin Handel, - Engeland nyder utroelige Fordeele fremfor Amerika, som jeg allerede foran har viist, og foruden samme vinder det af de amerikanske Producter atter nogle Millioner, efterdi alle amerikanske Producter, som nordlig fra Cap. Finisterra komme til Europa, maae udlosses i Engeland. Tobak allene udgiør 90000 Fade. Af denne faaer Engeland i Told=Omkostninger og Provision 540000 Pd. Sterling eller 3240000 Rdlr. Preussisk Courant. Af Riis betales ligeledes ved Udlysningen 10 Procent, og paa denne Maade ere Amerikanerne bundne i deres Han deel. De maae komme til Engeland med deres udførte Vahre, og naar de have solgt deres Producter i Spanien, Portugal og i den Middellandske Søe, saa maae de med Viin, Olie og Frugter seile fra Cap St. Vincent henimod 400 Mille af deres Vei, til Engeland, for at fortolde deres Ladninger, og clarere deres Skibe, da de kunde giøre det lige saa vel i Amerika, og derved forkorte deres Reise et Par Maaneder. (Slutningen følger i næste No.