Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-11
Den Vest-Siællandske Avis, eller. Slagelse. Ugeblad. den uden, og inden landske Historie Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor og Ridder Vastholm. - Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen, den 11. Januar 1817. No 5.) 3de Aar. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene. Samta .Hr. Geldschlingel. God Morgen, Naboe. Hr. Just Justesen. God Morgen, Jeg synes at han seer mig ikke ret fornøiet ud idag. G. Har jeg vel Aarsag til andet? Har han ikke læst den lange Præk i Avisen sidst om Rigsbanken, . J. Jo jeg har, jeg havde halvt ondt ved at forstaae det; men hvorfor tager Naboe sig det saa nær, G. Jeg skal sige ham det i Fortrolighed; jeg havde just glædet mig til at Specierne vare faldne til 33 Rigsbankmark, og det af bare Patriotisme, thi jeg er, uden at rose mig selv, en god Patriot, men da jeg sagtens kunde vide, at det ikke vilde vare ret længe, saa havde jeg underhaanden givet Commission paa at opkiøbe alle de Specier, som kunde overkommes, til 42 Rigsbankmark, og nu, da jeg har faaet dem i Hænderne, kommer al denne vidløftige Forklaring ud. Det kan dog krænke en ærlig Mand. J. J. Men hvad giør det til Sagen, Naboe; saavidt jeg kan forstaae mig derpaa, saa har Banken ikke fuldt een Million i Sølv i Behold, og skylder omtrent for 28 Millioner Rigsbankdalere bort; der vil lang Tid til at indløse saamange Papiirbeviser. G. Men begriber han ikke, at Banken har en saa stor aarlig Jndtægt, deels af Hæftelserne og deels ved at giøre de inddragne Pengesummer frugtbringende, at den kan i en kort Række af Aar befrie sig fra al sin Gield. J. J. Men fordi den enten bliver istand til at inddrage de Gieldsbeviser, den har udstedet, eller at gjøre endnu større Pengesummer frugtbringende, saa har den jo derfor ikke Sølv til at klarere for sig med, og hvad vil saa alle dens Operationer hielpe? G. Men er det ikke tydeligt, at den derved faaer Midler i Hænderne til enten at indkiøbe Sølv, og derved at forøge sit Sølvfond, eller tilat inddrage den circulerende Masse af Papiirs penge, og derved at forhøie Sedlernes Værdie, alt efter Omstændighederne. J. J. Jeg kan dog ikke rigtig forstaae det; thi først, hvorfra skal Banken faae det Sølv at kiøbe, om den endog, ved at inddrage de aarlige Renter af Hæftelserne og ved at giøre de indkomne Capitaler frugtbringende, kan erhverve sig en stor Formue, og for det andet, hvorledes kan den inddrage Rigsbanksedlerne, der maae jo dog være Penge i Omløb blandt Folk, klager man ikke nok over Pengemangelen alligevel, G. Faae Sølv at kiøbe, spørger han er der ikke Sølv nok at faae at kiøbe, betales ikke Tolden i Sølv, kiøber ikke jeg Sølv, kiøber ikke saamange andre skikkelige Mænd Sølv, hvormange Godt Folk leve ikke af at kjøbe Sølv, det har hidintil været den bedste Næringsvei her til Lands. Gud naade os arme Mænd, det bliver kun et daarligt Liv for en stakkels Spekulant herefter. Han siger, at Banken ikke kan inddrage Seddel massen, for ikke at forøge Pengemangelen; men naar Landet har meget Korn at udføre og det betales godt, naar Fiskerierne ere indbringende, naar Handelen florerer, naar Jndustrien vækkes, kort sagt, naar Penge strømme ind i Landet fra alle Kanter, saa kan jo Seddelmassen godt formindskes. At Banken er uafhængig og sikker, og at den bliver riig, er jo øiensynlig; og det vilde jo være en Daarlighed at sige: at En som er riig ikke skulde faae Credit. Den som har en Masse af Penge at commandere over, som har fuld Sikkerhed for hvad han skylder bort, kan paa den erne eller den anden Maade operere til at ophielpe sin Credit, og naar den først faaer en almindelig Credit, hvad kan det da hielpe, at jeg og mine Lige ville stikke Hovederne sammen. Hvem kan vide hvad den i dette Øieblik kan foretage sig til min og andre vindskibelige Mænds Undergang. Gud bedre os for Tider vi leve i J. J. Men om det ogsaa er saaledes, saa begribe dog ikke alle Folk det; men de ville vedblive at have Mistillid til Rigsbanksedlerne. G. Jal uvidende Folk maaskee som han og hans Lige; men lad en saadan Forklaring, som den Rigsbanken har givet, komme til Hamborg eller Amsterdam; der, kan han troe, at der er Folk, som kunne skue ind i Tingene, og som godt indsee, hvilken Credit en Stats Pengevæsen faaer ved en saadan aabenhiertig Forklaring. Han kan være sikker paa, at Folk, som har den rette Forstand, ville herefter gjemme paa Sedlerne og tænke paa Fremtiden. Havde jeg vidst dette, aldrig skulde jeg have givet mig af med at opkiøbe Specier. Det klogeste en Mand nu kan giøre er at deponere alt det Sølv i Banken som han har liggende. J. J. Jeg takker ham, Hr. Geldschlingel, forden Oplysning, han har givet mig. Jeg har hørt, ham tale ud med Taalmodighed og med Glæde; men da jeg mærker, at der er den Forskiel paa os to: at han har Patriotismen i Munden, og jeg den i Hiertet, saa ville vi ikke fortsætte vor Bekiendtskab. Farvel! Hr. Naboe. Over at over Dagens udenlandske Nyheder.