JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-01
Denne Hædersmand nedlagde sin jordiske Vandringsstav den 7de Februar 1835. - Som et Sørgebudskab lød Efterretningen om dette Dødsfald over hele Norge; det fandt Gjenklang hos Enhver her i det forrige Broderland, som kjendte ham. - En kort biographisk Skizze af hans daadrige Løbebane vil vist ikke være uvelkommen. Han var født i Norge den 6te December 1762 men en stor Deel af hans Manddoms Virksomhed bar ogsaa Frugter for Danmark. J sin tidlige Ungdom blev han Landcadet i Kjøbenhavn og gjennemgik ved Academiet der de forskjellige Grader fra Corporal til Premierlieutenant. Til disse Forfremmelser ved Academiet selv banede kun fortrinlige Egenskaber Adgang. Disse besad denne, senere saa hæderlig bekjendte, Mand altsaa allerede i Ynglings Alderen, og hans hele Liv igjennem udmærkede han sig ved Sindighed, streng Orden, streng Retfærdighed, Apartiskhed og utrættelig Flid og Jver for at erhverve sig selv og bibringe sine Undergivne nyttige Kundskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-01
Tabet af Lægen Dupuytren, siger et fransk Blader det største Videnskaberne have lidt, siden vi mistede vor store Naturkyndige, Cuvier. Jntet Liv har vel været mere glimrende eller begunstiget end Hr. Dupnytrens; intet Talent er vel blevet rigeligere og prægtigere belønnet. Den meget betydelig Formue, som han allerede i længere Tid var i Besiddelse af, og hvis Renter han lagde til sin store Gage, som Livlæge, og de Summer hans privat Praxis indbragte ham, maatte naturligviis tiltagel med hver Dag; thi han var altfor beskjeftiget til at kunne gjøre et saakaldet stort Huus, eller paa anden Maade offre til Luxus, men levede derimod meget tarveligt og uden betydelige Udgifter. Hans Værelser indeholdt intet andet Kostbart end hans Bibliothek, et af de rigeste i Hovedstaden. Hans Amenblement var meer end middelmaadigt. Men var har simpel og bekonomisk, med Hensyn til egen Person, saa var han desto mere gavmild og rundhaandet mod sin Datter, en Frue v. Beaumont, hvem han ved hendes første Nedkomst gjorde en Foræring af omtrent 300,000 Rigsbankdaler. Det manglede ham ligesaalidet paa Ærestegn som paa Rigdomme. Alle Sonverainer ydede hans Talent en billig Opmærksomhed. Næst efter Hr. v. Talleyrand var Dupnytren uden Tvivl den med Ordener meest decoreredese Mand i Frankrig. Fjorten Ordenstegn af forskjellige. Art smykkede hans Bryst. Som Kongens Læge ere holdt Hr. Dupnytren, adlet allerede ved sin Videnskab, et virkeligt Adelsdiplom. Aristokratiet optogsham blandt sine Medlemmer, da Ludvig den 18de udnævnte ham til Baron. Ved hans Liigfærd saae man hans Vaaben, to forgyldte Haner i himmelblaat og Feldt, ei de bekjendte galliske Haner, men dem, derm. stedse vare Lægekunstens Sindbilleder. Man kan let stænke sig, at denne Mand og den umaadelige Formue, han efterlod sig, ved hans Død maatte bliver, Gienstanden for Omtale i alle Pariser-Cirkler. Vellialenheden hævede sin Røst ved den høit berømte Lælges Grav, den Liigtale, Publicum holdt over ham, varede vel nok en 8 til 10 Dage. At fortælle en Anecdote om ham blev i de Dage Mode=Tone, dens vi ville efterligne ved at meddele vore Læsere følgeng de Træk af hans Liv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-01
For nogle Aar siden kom en Søn af en riig Grund leier paa Landet, i Omegnen af Paris, til Skade paaloJagten. Dupnytren blev kaldet; han kjørte i sin Cabriolet derhen, saae den Syge og fandt en Operallestion fornøden; denne blev foretaget med Held, og i han tilbragte 2 Dage paa en meget underholdendes Maade hos den bekymrede Familie. Paa 3die Deen gen, meget tidligt, forkyndte han sin Afreise, og den le runge Saaredes Fader, forlegen, som man er under saadanne Omstændigheder, med at bestemme, hvad han turde byde den berømte Mand, tog Familien, paa Raad med sig. Man blev enig om at give 1000 Rbd., og lod ham ved den Syge overlevere i Banknoter paa 1000 Franes hver. Umiddelbart efterat have modtaget dem, sender Doctoren Faderen følgende Regning: Hr. M. har at betale for den paa hans ved et Flinteskud saarede Søn foretagne Operation 6000 Frans (2000 Daler). Denne Fordring, blev dog funden en Smule overdreven, og Maaden, at kræve den paa, lidt hovmodig. Hr. M. svarede derfor strax med følgende Contraregning: Hr. Dupuytren skylder Hr. M. for Qvarteer og Kost for ham, hans Hest og Tjener, 3000 Francs." Han loverleverede denne liden Nota selv til Hr. Dupnytren, som, efterat have kastet et Blik paa den, svar brede smilende: "Ganske rigtig, 3000 Franes har jeg modtaget contant, altsaa ere vi qvit.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-01
Blandinger. J en stor Deel af Schwaben opholde sig endnu mange Zigennere. Opholdet tilstaaes dem, deels ved Folkets hemmelige Frygt overhovedet, deels har det let Slags lovmæssigt Stempel, fordi Zigennerne formange Aar siden vare her behjelpelige og virksomme ved at fange en Røverbande. Som overalt ere Zigennerne ogsaa her Vagabonder, Omflakkende, der som Morgenen ikke vide, hvor de om Aftenen skulle henlægge deres Hoved; men som uden Sorg og Kummer om Dagen trække omkring med en liden Hest, nogle Hunde, Violiner og en Bas, indtil de, som muligt, om Aftenen opslaae deres Leir for en Landsby. Den lille Hest trækker en lille Vogn, hvorpaa der findes et Par Coulisser og andre Theaterreqvisiter; thi i Landsbyen, hvor man om Aftenen holder, skal der spilles Comoedie og Fortæringen skal giortjenes. Medens Zigennermoderen frasnakker MeUnighedens strenge Forstander Tilladelse dertil, svaae Nogle hans Døttre og deres Veninder hvad de ivrigt ønske: en Mand og tage tiltakke med Ost og Æg; Andre indrette allerede i Kroen Theatret, hvor Dr. Faustus skal opføres, Violinerne og Bassen udgjøre Orchestret. Indgangsprisen er høi. To Kreuzer skal det koste, og Bønderkarlene staae allerede længe med deres Kjærester for Døren og overtænke, dom det er bedre, at udgive 2 Krenzer og see Fanden, hente Faust, eller at beholde dem. Endelig kommer et Par afskedigede Soldater, som agte Pengene forlingen Ting, og henkaste overmodig Krenzerne. Nid og Ærgierrighed bevæge sig i Alles Hjerter. Zigenner=Hovedsmanden bringer Kunsten et Offer. Han lader det larmende Folk komme ind for halvanden Krenzer, og den, der vil blive staaende ved Døren, betaler saagar kun een. Trompeten skralder, en Zigenner efterligner dens Toner med Munden. Dækket gaaer op, Faustus kommer frem, citerer Fanden, forskriver sig til ham, for at han kan faae den skjønne, elskte Prindsesse i Mantova, og paa en Furio, der, er saa hurtig som Menneskets Tanker", rider han derhen, hvor han lykkelig erhverver hende. Dog endelig er Maalet for Faustus fuldt; han har selv slaaet sin Fader ihiel, thi denne havde et seigt Live, og han vilde dog have hans Penge. Fanden tager ham, og Comoedien er ude. Zigennerne drikke indtil der af alle Krenzerne ere ingen flere tilbage, derpaa opsøge de deres Feldtleir for Landsbyen, sove og næste Morgen vandre de til en anden Landsby, for der at opføre samme Spøg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-01
J et vidt udbredt theologisk Tidsskrift læste man nylig om et Tilfælde, som uden Tvivl er det eneste i sit Slags (i fabula vera). Moderen til en ung Præst i Frankrig, var, ved denne Søns Fødsel, falden i en saa langvarig Sygdom, at hun, først efter 24 Aars Forløb, var istand til at holde sin Kirkegang, ved hvilken Leilighed det da var ovennævnte Søn selv, der, som Præst, indledede hende paa ny i Herrens Huus. Naturkraft. Bowe, forhen Directeur for Jbrahim Paschas Han ver og Plantninger i Cairo, beretter Følgende: J Provindsen Facum findes Olietræer, hvis Stammer, næsten have ti Fod i Omfang, og som have drevet tre til fire tykke Grene, der ligeledes have tre Fod i Omfang. Rundt omkring dem fremkomme Skudrødder, som man nu med Flid forplanter. Disse Træer, synes at være plantede førend den mahomedanske Tidsregning, da siden den Tid ingen Plantninger ere skete i Ægypten. J Palæstina og Syrien finder, man de skjønneste Plantninger af Olietræer, østlig forStaden Gaza ligger en betydelig Olieskov; men det største Træer findes i Olietræhaven ved Jerusalem. Deres Stammer have over 12 Fod i Omfang, og de pleies af de Christne, der sædvanlig troe, at det er de som allerede stode i Jesu Tider, og Hr. Boweanseer dette for ikke usandsynligt. Gamle Regler for Landmanden. (Sluttet.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-01
Marts. Marts bringer Nyt, men har ofte et slemt Gemyt. Over Marts=Snee raaber Bonden, Vee. Marts=Stov derimod giver ham forigt Mod. Er Tordmaaned tør og skiøn, venter Bonden en gylden Lon. Hvad kaster Roser paa Bondens Vei, En tør Marts, en vaad Ap Mai. April. En fugtig Vaar giver et godt Aar. J den tør April staaer Grøden still. Aprilregn glæder baade Præst og Degn; er den mild og blid spaaer den en frugtbar Tid. Altfor tør eller altfor vaade ler for Frugtblostret ikke godt. Riim og Taage i Blomstertiden, gjør Frugthøsten liden. Som Du seer Blostret paa et Kirsebærtræ, saaledes vil Du faae Rugen at see i Dræ. Paa en sneerig Vinter følger en kjølig og fugtig Vaar. Er Foraaret koldt, bliver Aaret goldt. Torden i April jager Natfrost paa Flugt. Sildig Nattefrost er ødelæggende Herregunst, og Veir i April, Rosenblade og Jomfrusmiil, Terninge= og Kortenspil, slaae Din Lid Du aldrig til. - Saalænge Frøerne kvække for St. Georgs Dag (23de April), saalænge maa Du bi efter St. Georgs Dag. Mai. Mai, fugtig og sval, men ikke kold, lo over Bonden mange Fold. Junii. Varme og Fugtighed er Sjelen i at Grøde. En varm og fugtig Skjersommer fylder Bondens Lader og Lommer. En vaadfold Juni bringer et Misvæxtaar. Et Solskinsaar, et GlædesaarSolen har endnu aldrig skinnet nogen Bonde ud at Landet, men Regnen har tidt pidsket ham ud og giqvet ham Bettelstaven i Haanden. Varme og tørre Aar bringe sielden Dyrtid, men vaade tidt. Naar Kaalen lykkes, mislykkes Høet. Juni raader for Frugtbarheden. Juli. Begyndte Sommeren med Hede, saa vamrer Heden ved. Naar Nødderne lykkes, lykkes Sæden med. En kold Januar, slet Veir i Februar Vinde i Marts, mild Regn i April, Dug i Mai varm Regn i Juni - bringe en rig Høst i Juli og August. August. Der bliver Dyrtid i det Land, hvor Kornet lykkes i Sand. Sildig Høst kommer sjelden tør i Huus. Den Frugt, som ei er moden i An gust, bliver det ei i September. September. En varm tør Sommer - en mildt Efteraar. Bonden vorder aldrig arm, saalænlige Saaden er tør og Vaaren varm. October. Tøve Trækfuglene, tøver Vinteren, med. Mange Slaaen og Hyben, Agern og Nødde spaae, at Frosten slaaer dybe Rødder. Naar Regn, Allormene dybt i Jorden gaae, de om en bidende Vinter spaae. Bliver Løvet længe siddende paa Green da fryser Jorden saa haard som Steen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-01
November. Allehelgen bringer en Sommer endnu. St. Martin er en alvorlig Gjæst, han ritilder gjerne en skimlet Hest. Smelter den første Sne snart, vil Sneen i den følgende Vinter heller aldrig holde sig længe. December. Julen blid, Paasken hvid. Naa Dagen længes, Vinteren strænges.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Grækenland. Oldtidens berømte Athenen fremstaaer paa ny af det Mørke, hvori Barbarernes Herredømme i saa mange Aarhundreder havde indhyllet denne den europæiske CivilisationsVugge. Jgjennem en Række af skjebnesvangre Omvæltninger, der udgjøre et saa interessant Afsnit af Oldtidens classiske Historie og som mere eller mindre have forberedt det senere Tidsalderes Begivenheder, er Athenen atter, første Gang siden Codrus's Dage, bleven en Konges Residents men med den Forskjel, at det nu er en græsk, ikke en bloatheniensisk Konge, den slutter inden sine Mure. Den unge Kong Otto den Første holdt sit Jndtog i Pericles's navnkundige Stad den 13de Decbr., om Middagen imellem 12 og 1, under Tilløb af en jublende Folkemængde og under en Salve af 101 Kanonskud (det gamle franske Losen under Keiserdømmet); han begyndte sit Ophold i sin nye Residents med et høitideligt Te Deum, hvorpaa han begav sig fra Templet til Slottet, som ligger paa den nordostlige Kant af Staden. Han var afreist fra Nauplia den 11te, landede den 12te paa Øen Salamis, satte først Fod paa atheniensisk Grund, en Time for Indtoget, ved Piræus og sort satte derpaa Veien til Hest til sin Residents. Man løver sig Meget af dette Skridt, da man antager, at det forøger Folkets Tillid til Regjeringen, da denne nu aabenbart viser den Selvtillid til sin egen Kraft og Fasthed, at den tø opslaae sit Sæde i en aaben By. Det vil i Udlandet gielde for et Tegn paa, at den nu anseer sin Rolighed sikkret; uden al Tvivl vil denne Jdee lokke mange bemidlede Udlændinge til Jndvandring i den nye Stat og man har saaledes det Haab, inden føie Tid at see en høiere Cultur med sine velsignelsesrige Følger udbrede sig fra Athenen, som et fast Middelpunkt, over det skjønne Lands Provindser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Preussen. Den nye Organisation af den preussiske Finantsforvaltning foranlediger mange Betragtninger. Efter Adskillelsen af de enkelte Grene er det egentlig kun Generaldirectoriater for Skattevæsenet, der er overdraget Hr. v. Alvensleben. imedens Hr. Rother staaer i Spidsen for den ulige større Green af Forvaltningen, som indbefatter Handelen, Fabrikerne. og Bjergværksvæsenet, og følgelig indtager den Plads, hvori denne, anerkjendt dygtige, Finantsmand bedst kan gjøre fine udbredte Kundskaber gieldende. Man begynder allerede i Publicum at tale om allehaande Besparingsplaner, som skulle sættes i Værk i nærværende Finantsaar. Almeenheden retter, i denne Henseende fornemmelig sit Blik paa Hæren, som den Green af Forvaltningen, hvor en Besparelse i det Store kan tænkes mulig, og at denne Besparelse fortjener dette Navn, vil man vel ikke nægte, hvis det forholder sig prigtigt, at Udgiftsposten for Hæren for Fremtiden skal kunne blade sig nedsætte, fra 26 indtil 2021 Millioner preussiske Dalere. For at prøve Udkastet til en saadan Plan, taler man om en Commission af Armeens fornemste Generaler, som skal sammentræde i Berlin.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Af Ovenstaaende bliver det forklarligt, at Rigsdagen atter dennegang har udrettet Lidet eller Jntet. Den vilde nu have sluttet sine Møder, men den svenske Statstidende har følgende Svar fra Kongen paa dens Andragende i saa Henseende: "Hs. Majestæt vilde gjerne have istemmet de svenske Stænders og sikkert det hele svenske Folks Onske, at Rigsdagen snarest muligt maatte kunne opløses, selv om ogsaa nogle mindre vigtige Sager derved skulde underkastes Henstand; men da nogle af de vigtigste og deriblandt saadanne, som angaae de Garantier, som Banken har at stille Publicum til Seddel=Ihændehavernes Sikkerhed, endnu staae tilbage, faa finder Hs. M. sig, skjøndt ugjerne, foranlediget til, endnu at udsætte Bestemmelsen af den Dag, paa hvilken Rigsdagen kan sluttes. Denne Bestemmelse vil imidlertid blive tagen, efter Regjerings=Formens Forskrifter, saasnart Kongen finder den overeensstemmende med Almeenvellets Fordringer og Tarv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Orienten. Medens Mehemmet Ali har ladet sig formaae til at pausere paa een Kant, griber han desto stærkere om sig paa en anden. Den hele store Halve, som under Navnet Arabien strækker sig mellem den arabiske og persiske Havbugt, er Maalet for hans Erobresyge. En stor Deel af Arabiens Stæder ere allerede i hans Vold, og i en Fægtning mellem 130,000 Beduiner og 15,000 regulaire ægyptiske Tropper, bleve Beduinerne totaliter slagne. Flere af Arabiens Jmasiner underkaste sig, og Beduinernes fremtidige Uafhængighed synes alene at være betinget af, om Jmanen af Mascate, som behersker Arabiens sydlige Deel, kan betvinges, da han mellers vil være hine Horder en mægtig Statte. Han har igjen, paa sin Side, taget det Parti at kaste sig i Englands Arme, ved at underhandle med dem om at afstaae dem Den Sacotora, sønden for Arabien, en vigtig Vagt og Observations=Station for Seiladsen paa begge benævnte Havbugter. Den er allerede undersøgt af den engelske Capt. Ross og befunden passende til et saadant Establissement, hvormed da ventelig Englands Kjæde af Vagtstationer omkring næsten alle Verdens seilbare Have og Stræder kan ansees for at være fuldendt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Blandede Efterretninger. Et russisk Dampskib har nylig fra Odessa til Constantinopel overbragt 123 Kister med Foræringer fra Keiser Nicolaus til Sultanen, bestaaende af allehaande Prydelser, Glasvarer, Alabastes Lysekroner, Bronce=Birater, Crystal=Servicer, c., bestemte for et nyt opført Palais. Prinds Albrecht af Preussen, Kongen af Preussens yng1ste Søn, har nylig, da han i Potsdam spadserede med sin Gemalinde, sen nederlandsk Prindsesse, med egen Livsfare breddet en Skotteløber, der var sluppen ned igjennem Jsen paa Havelen, og hvis Raab om Hielp kaldte Prindsen til Det engelske Admiralitet har ladet den brave Helderboer, Skipper Martin van der Hamm, den nye Woltemade), som ved Svømning reddede Mandskabet af det, i Nærheden af Helder, forulykkede engelske Skib, Tusmania, udbetale 10 1 Pd. St., og hver af hans Folk 5. (Lidt nok.)J Riga har en Jlder dræbt et 6 Maaneders Barn i Vuggen. Dyret var kommet igjennem et Hul i Gulvet ind i Stuen, havde vidt Barnet i den venstre Kind, og su liget alt Blodet af det. Dette mærkværdige Tilfælde er atteAsteret af Øvrigheden og 4 Læger. Kvægsygen, som først udbrød i Polen ved det ringe hog knappe Foder, og derfra udbredte sig til Mühren, har halene i den Olmützer=Kreds, hvis Hovedstad er Kvæghanindelens vigtigste Torveplads, i kort Tid bortrykket 25000 Kvæghoveder. Nu er den trængt frem til Wien. I Hermersberger-Skoven, som tilhører Fyrsten af Hohenlohe, er en Skytte nylig bleven skudt af Vildttyvene, derpaa hængt op i et Træ og spiddet med sin egen Hirschfænger til Stammen. Den Myrdede havde for nogle Aar siden skudt en Krybeskytte, og var meget stræng i sin Function.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
J Meaux skal der, paa Grund af en Fornærmelse, som af en Officeer var bleven tilføiet en Dame paa Promenateri=Batailloner ere foreløbig sendte did.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Viborg. Den 5te Jan. blev i den kongl. Landsoverret i en Sag, mod Christian Peder Adamsen, Johanne Cecilia Poulsdatter, for Tyveri og Overtrædelse af Lovens 613-13, samt Peder Christian Carlsen, Johannes Kellermann og BirtheeCathrine Christiansdatter for Tyverier m. m., den Første dømt at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 4 Aar, den Anden og Tredie hver i 1 Aar, den Fjerde til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 og den Femte i 4 Dage. Ved Hasle m. fl. Herreders Extraret vare de 2de Førstnævnte tildømte at romme Provindsen, Den 12te er Johanne Casperine Hansdatter eller Caspersdatter, tiltalt for Løsgængeri, Betleri samt fredsforstyrrende Forhold, dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder. Ved Ebeltoft Byes Politiret var Straffetiden bestemt til 18 Maaneder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
J Fredens Palmers Ly Kong Fredrik skuer, Sin Fødselshøitid rinde op paany, Og Folkets Glæde hvit i Flamme luer I Høitidsdagens aarle Morgengryn, Og luer atter, indtil Lys gaaer ud, Med Suk for Danskes Fader op til Gud. Den Retfærd, Han i Manddoms Kraft annammer, Ham følger trolig paa Hans Alders Gang, Og derfor ingen Sorg Hans Hierte rammer, Saalænge Han er Drot i Danmark Vang, Selv naar Han gaaer til fromme Sieles No. Hans Retfærds Minde skal i Danmark boe. Men meer end Retfærd staaer i Danmarks Minde - Hans Kjærlighed skal aldrig slukkes ud; J fjerne Dage skal en Taare rinde For Kongen, naar Han længst er Christi Brud, Sin Kjærlighed jo Kongen Danmark gav, Og klar den lyse skal paa Fredriks Grav. Paa Graven - Ja langt over Graven smiler En Faders fromme Jid for Barnets Vel; Kan det vel glemmes, at Hans Øie hviler End efter Døden paa den elskte Siel; Ol de ei, Fredrik, nei, vær Skjold og Stav J mange Aar paa danske Kæmpers Grav, Gudfader, Du, i hvem vi alle leve, Og for hvis Øie Kongen er kun Støv; Du, som alene Liv og Død kan kræve, For hvem al Magt og Glands er falden Løv bør Sukket: "Læg Kang Fredrik seent i Grav, J Livet vær Hans Soel og Skjold og Stavl!!
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Bekjendtgjørelser. Rolig og Gud hengiven indslumrede i Døden vor kjære uforglemmelige Moder og Svigermoder Magrethe Mariane Frederiche, født Fischer, Enke efter afgangne Capitain Carl v. Heilmann, i sit 4de Aar, Natter imellem d. 29de og 30te Dennes. Hvilket herved sørgeligst meddeles Familie og Venner. Aalborg, den 31te Januar 1835. Hanne Herskind, Jacob H. Herskind. født Heilmann. Christian Heilmann. Carl Heilmann, Efter de indkomne Efterretninger og Korn=Priserne er Capitelstaxten for 1834 Aars Afgrøde sat saaledes: A. For Vensyssel og Hanherrederne. Rug pr. Tønde, 3 Rbd. 1 Mk. 4 12 s. Sølv. Byg - . . . 1 4 - 133 - Havre. . . . 1 2 - 53 - - B. For Thy og Morsø. Rug pr. Tønde . . 3 Rbd. 2 Mk. 9 s. Sølv. Byg - Havre. . . . . - 4 - 1 1 - Hvilket herved bringes til almindelig Kundskab. Aalborg, den 2den Februar 1835. Castenschjold. Fogtmann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Torsdagen den 5te Februar opføres: (til Benefice for Hr. Wildenradt, sen.) Rataplan, den lille Tambour, Vandeville i 1 Act af Angely, oversat af H. P. Holst, Derefter: Den fattige Poet, Skuespil i 1 Act af Kotebne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Til Slutning: Recrutten, Vandeville i 1 Act, efter det Franske, ved Th. Overskou A. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Et smukt poleret Divanbord er at faae tilkjøbs hos Snedkermester Ole Mørch i Skomagergaden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Beboelses=Leilighed for en honnet Familie kan erholdes til Leie næste Paaske=Flyttetid hos L. Wang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-02-02
Til et lidet Meieri paa 30 Køer ønskes en Meier eller Meierske strax eller til 1ste Mai d. A. Samme kan og faaes i Forpagtning paa kortere eller længere Tid. Her Kjøbmand Valeur i Aalborg giver nærmere Underret Det Sted i Nørre-Sundby, som Jacob Christensen, hidtil har eiet, og som er indrettet til Beboelse for flere Smaafamilier, er tilkjøbs underhaanden paa billige Vilkaar. Man ville behage at henvende sig desangaaende til Kjøbmand A. Raffel eller Cancelliraad Jensen. Den Leilighed i min Gaard i Bispensgade, som Madame Borup fraflytter, kan faaes til Leie næstkommende Paaske Flyttetid, og dersom det attraaes, kan til samme Leilighed overlades en Boutik til Manufactur=Handel. F. W. Siiger. Af Liimfjordens Arm fra Klitgaard til Ribe, i Aalborg Amt, Hornum Herred, er den østre Side omtrent 2, Fjerding Veis Længde, alene matriculerede Sildebundsgarns. Stader; Nordost efter Landmærke Rødsleths Borregaard, under den norderste Høi paa Hvorup Mark og sydligste efter Landemærket, hvor Herculers Bakke hentager en stor Høi paa Nørup Mark. Tæt ved nordre Side af disse Bundgarns Stader er: Den eneste matriculerede Aaleruselænke, Hvingelhat kaldet, og som antaget har sit Aalefiskeri fra Bundgarns Stadernes benævnte sydligste Strækning. Endeel af disse Stader tilhører mig, og deriblandt de sydligste og nordligste, saavel som Aaleruselænken. Nøiere Beskrivning om Fiskeriets Brug i dette Østerland erfares af de optagne Besigtelses=Stade bøger. Omtrent 10 Aar forud begyndtes med Sætteri af Aale bruser i dette Fjordstykke, som er senere saaledes tiltaget, at Bundgarnslænker fra Grunden til Dybet 2 a 300 Favne var afvigte Aar besat med Aaleruser til en saadan Præjudicee for den matriculerede Lænke, at den neppe afgav 12 Part imod sædvanligt. - Dhrr. Eiere af Landgrunden, til denne Fjordarm, og enhver anden Vedkommende, kan ikke misbillige, at jeg, saalænge mulig, paa enhver Maade vil forsvare denne Rettighed, især da den har kostet mig Frugten af mange Aars Flid, og til min Existence i Tiden skulle afgive den største Deel. Lovens 5, 10, 43, forbyder Aalegaarde, hvor det er Kon egen og Menigemand til Skade. Kongen er skadet ved ulovlig Brug efter Matriculen, og Menigemands en Ret ved ulovlig voldsom Jndgreb. Og omvendt Lovbud det og Matriculens Forandring vil Kongens Retfærdighed ikke tillade betager den Menigmands ene Rettighed uden efter foregaaende mindelig og billig Afhandling. Jmod Eftertidens Brug til Aaleruser i bemeldte Silde=Bundgarns-Staders Fjordstrækning skeer pherved: Offentlig Aflysning til lovlig Hævd for den eneste derværende berettigede og mig tilhørende Aaleruselænke. Aalborg, den 5te Januar 1835. Jens Rasch.