JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Da jeg agter under Haanden at sælge min iboende Gaard beliggende paa Studsgades østre Side imellem Hr. Jens Anthonisens Gaard paa den nordere og Hr. Søren Michelsens Gaard paa den syndere Side, bestaaende af 13 Fag Gadehuus med Portsrum iberegnet, 13 Fag Sidehuus med Gavlen til Gaden, 9 Fag Baghuus alt 2 Loft høi med Gaardsrum og en liden Hauge, en god Brønd med Pompei som staar i Brygerset, Gaarden er vel indrettet til Brygning, Brænding og Maltgiøring. Liebhaberne ville behage at tage den i Øiesyn og accordere med mig og Eiendommene, da Conditionerne skal blive billige, og Betalingen kan blive indrettet efter Kiøberens Villie imod Sikkerhed. Aarhuus den 21de Julii 1795. Jesper Hasle. Græsning for Dragonheste i næste Sommer No. 1796. Hvo samme haver at bortleie af modes derom at underrette Major Hobe i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Hs. Høiærværdighed Biskop Jansons Prædiken, holden i Aarhuus Domkirke paa den anordnede Andagts= og Bededag i Anledning af den ulykkelige Jldebrand, hvorved det Kongel. Residents=Slot Christiansborg blev ødelagt den 26de Febr. 1794, stor 2 et halv Ark 8vo, heftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Beskrivelse over det forhenværende Kongel. Slot Christiansborg med sammes betydeligste Mærkværdigheder, hvortil følger en illumineret Grundtegning, heftet. Samme, uheftet og uillumineret Digte af Anton Frantz Just til Strandet, 15 og et halv Ark stor, foruden Tittelkobber, paa Trykpapiir = 3 Mk. Paa Skrivpapiir 4 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Et konstigt Kobberstykke, hvorpaa forestilles 10 særdeles godt lignende men skiulte Silhouetter af Kongelige og Fyrstelige Personer, . Topographie over Wium Præstekald af N. Blicher . . . 3 Mk. 12. Beskrivelse over Kiøbstæden Ribe fra sin Begyndelse. til nærværende Tid, forfattet af Mathias Galthen, Residerende Capellan til Domkirken sammesteds, paa Trykpapiir = = 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Paa Skrivpapiir = == 4 Mk. Aarhuus Byes Viide og Vedtægt, dens tilhørende Markjorder og Eiendommes Haandhævelse, Brug, Fæedrift og Græsning med videre Vedkommende . Lister, til at indføre det med Kiøbmandskibe. farende Søemandskab i, til Brug for det Herrer Toldere og Mynsterskrivere a Bog 3 Mk. Hoved Mantals Lister a Bog = = 1 Mk. 8 s. Af= og Tilgangsdito a Bog = = = 1 Mk. 8 s. Følge=Sedler til Brug for Lægdsmænd a Bog 2 Mk. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Bekiendtgiørelser. Skipper Lars Casted her af Byen, som i Maii Maaned arrige Aar er afseilet fra Fladstrand til Sverrig eller storge, med et Ungkarl Peder Krogh i Sæbye tilhørende Fahrtøi, Patientie kaldet, men siden den Tid ikke hørt noget fra, indkaldes herved, om han, imod Formodning, endnu skulle være i Live, at anmelde og beviisliggiøre, i seeneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses Datum, sit Opholdsted for os undertegnede, som efter hans Hustrues skriftlige Begjering under 29de f. M. har taget hendes og hans fælleds Boe under Behandling til Creditorernes Afbetaling saa vidt skee kan. Ligeledes indkaldes ogsaa alle de som hos bemelte Skipper Lars Casted maatte have noget at fordre, at anmelde og beviisliggiøre, deres saadan havende Krav, inden fornævnte Tiids Forløb, eller i Mangel deraf tage Skade for Hiemgield. Aarhuus Raadstue, den 3die Julii 1795. L. P. Risom. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Udi Greenaae Kiøbstæd er død en Tienestepige navnlig Jnger Marie Christensdaatter, efter hvem der bliver kun lidet at arve for hendes Sødskende. Foruden en Broder og to Søstre af bemelte Afdøde som opholder sig paa Kat holms og Hessels Godser nær ved Greenaae, skal hun have En tredie Søster, navnlig: Anne Chatrine Christensdatter, ift med en Gartner ved Navn Schbom, som har boed den for Kiøbenhavns Østre Port for nogle Aar siden, men nu ved Skrivelse og Efterspørsel ikke skal have været at finde. Thi indkaldes herved bemelte Anne Chatrine Chrimensdagter om hun endnu er i Live, eller og hendes efterladte Børn med Værger, om hun ved Døden er afgangen, at melde sig med behørig Beviis inden næste October, Maaneds Udgang hos Stifte=Forvalteren Kammerraad og Byefoged Behr i fornævnte Grenaae. Jeg undertegnede agter saasnart mueligt, eller naar forlanges, at nedsætte mig her i Aarhuus som Mahler, og foretage mig alle Slags Malerier, saavel Gummifarve. som Oliefarve, samt Lakering, Forgyldning, fiint og grovt, alt efter enhvers Ønske. Zilhonetters Aftagelse accuraat ligne, og desuden at give Jnformation i Friehaandstegning i enhvers Huus; den billigste Behandling kan ventes hos mig. Jens Christian Nyegaard, logerende hos Hr. Hevring paa Westergaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Af Gaarden No. 268, som forhen har tilhørt Velærværdige Hr. Rasch, beliggende paa det lille Torv her i Aarhuus, er 15 Fag 2 Etage velindrettede Værelser strax underhaanden at faae til Kiøbs paa billige Conditioner og kan tiltrædes førstkommende Flyttetid, den er overmaade beqvem til Handelsbrug ligesom og til anden Handtering og en meget god Boepel for en honet Familie, saa meget mere, da den har Jndkiørsel og Pompevand. Herom kan handles med Eieren i Aarhuus. Harboe Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Enhver som haver noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skipper Jens Laursen Hasle her i Byen, indkaldes herved at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav i seeneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses Datum, da Skiftet efter ham ventes til Beregning og Slutning optaget. Skifte=Retten i Aarhuus, den 14de Julii 1795. L. P. Risom. N. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
De som maatte have noget at fordre efter her i Byen afdøde Tømmermester Rasmus Nielsen og Tømmersvend Erich Sørensen Kragh, indkaldes herved at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav for os undertegnede Skifte=Forvaltere i disses Stervboer, i seeneste inden 12 Uger a Dato, eller i manglende Fald lide Skade for Hiemgield. Skifte Retten i Aarhuus den 14de Julii 1795. L. P. Risom. N. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Den udi disse Stifts=Tidenders Nr. 49, 51, 53.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
H. S. anmeldte Auction til Bortforpagtning af Urup og Sophienlyst, som var bestemt, at holdes den 5te Augusti, bliver formedelst indtrufne Forhindringer for Eieren, udsadt til den 19de September førstkommende og foretages da paa Horsens Raadstue om Formiddagen Kl. 11 slet. Conditionerne skal 4 Uger forinden Auctionen, være at faae til Eftersyn i Odense hos Hr. Postmæster, Lausen, i Horsens hos Hr. Raadmand Kruuse, og paa Urup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Natten imellem den 8de og 9de denne Maaned, haver en Mandsperson, navnlig Henrich Gylling, fød i Horsens, som fordie han var afsindig, har i nogle Aar været indsat i een af Aarhuus Hospitals Daarekister, den 4de Gang ud brækket og gaaet bort. Han har været Student, Personen er liden af Væxt ongefær 60 Tomme, har sort Haar, mager af Ansigt og skarp af Øiesyn. Ved Undvigelsen var han i en blaae Klædes Overkiole, en Hat paa Hovedet, hvide uldne Strømper paa Benene, men ingen Skoe eller Støvler. Hvem som maatte træffe denne Ulykkelige ville behage at lade ham anholde og underrette mig derom, da jeg skal besørge ham afhendtet og betale Omkostningerne. Aarhuus den 10de Julii 1795. N. Rohde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Synderling-Meddelsom Herreders Ting, som i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de September 1775, udi Hr. Herredsfoged, nu Borgermester Carøes Embeds Tid. blev holdt i Randers, hver Tirsdag, og siden med Vedkommendes Samtykke vedblev at holdes paa samme Sted, bli rer for Eftertiden holdt i Herredernes havende Tinghuus udi Lee Bye, Meddelsom Herred, om Torsdagen som tilforn, før det blev fløttet til Randers, var den rette Tingdag; Thi bliver herved bekiendtgjort: At Torsdagen den 13de Augusti førstkommende bliver Tinget holdet paa bemeldte Sted i Lee Bye, hvilket maatte tiene de Tingsøgende til behagelig Efterretning. Randers den 7de Julii Sthyr, Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
En Student søger en Prædikecondition hos en Præst paa Landet, eller en Læsecondition for Børn, man vilde behage at henvende sig til Adresse Contoiret i Aarhuus, hvor nærmere Efterretning faaes. giort, under Haanden at kunde faaes til kjøbs, er nu solgt hvilket herved bekiendtgiøres, for derved at forekomme forgieves Reise og Omkostninger for Liebhavere, Peder Pedersen, Reebslager her i Horsens, har opgivet sit Boe til sine Creditorers Tilfredsstillelse. J Betragtning af Boets Tilstand, og da ingen Creditor er uden for Stiftet, bliver samtlige Creditorer herved, uden videre Proclama, indkaldede at møde i Boet den 3die October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 præcise, for at anmelde og legitimere deres Fordringer, samt anbringe hvad de til Boets Beste agter fornøden. Opbudsboets Eiende Gaard i Smede Gaden No. 324. bliver fornævnte 3die October om Eftermiddagen Kl. 4 præcise ved en eneste Auction absolute bortsolgt, thi ville saavel Creditorerne som Liebhabere ved bemeldte Auction behagelig tage Møde. Horsens Raadstue den 13de Julii Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Den 27de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver her paa Randers Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Bogsamling i forskiellige tersyn hos Velærværdige og Høilærde Hr. Hornsyld i Ran Sprog og Videnskaber, hvorover Catalogi findes til Ef ders, og Velærværdige og Høilærde Hr. Zahrtman i Wil borg, samt hos Hr. Klokker Schytte i Aarhuus, hvilket herved bekientgiøres til de Lysthavendes behagelige Efterretning. Randers den 13de Julii 1795. Stadfeldt. Aae de som endnu ikke have betalt, hvad de ere skyldige til afgangne Kiøbmand Wentzels Boe, blive herved for sidste Gang erindrede om mindelig Betaling, og saa fremt samme ikke skeer inden denne Maaneds Udgang, maae de vente lovlig Søgsmaal. En SkifteSamling holdes i Boet Mandagen den 27de Julii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, om nogen af Coditorerne eller deres Befuldmægtigede maatte finde for nøden at møde for nærmere at oplyse og legitimere de res Fordringer, for saa vidt derimod er gjort Erindring. ved Revisions-Forretningen som samme Tid bliver fremlagt. Aarhuus den 18de Julii 1795. Hviid. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Uagtet 6te Ugers Dagen, efter det i Kiøbmand Ramus Jensen Dørups Opbudsboe, udstædte Proclama er for løben, haver dog ikkun faae af Boets Creditorer anmelde sig. De indkaldes derfor samtlig atter herved at møi ved en Skiftesamling i Opbuds=Boets Gaard, Onsdagen. 5te October førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 p. cise, for da at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringe. samt anbringe hvad de hver især til Boets Beste finder f. nøden. Fornævnte 5te October og Eftermiddagen Kl. præcise bliver Opbudsboets eiende Gaard Nr. 386 p. Nørre Gade ved offentlig Auction absolut bortsolgt, ville saavel Creditorerne som Liebhaverne, ved samme Aftion tage Møde. Horsens Raadstue den 13de Julii 179. Borgemester og Raad. Silhouetteur Rothermund fra Slesvig, og rer for nærværende Tid i Randers hos Hr. Andreas brecht. Han tegner Familiestykker i Skygge paa Glaenten i Værelser med smukke Udziringer eller i Haver. De foruden klipper han af sort Papiir, i nogle faae Minuter, .get lignende Silhouetter efter enhvers Ansigtstræk, forlanger intet for sin Uleilighed, naar de ei ligne. Da en Snedkersvænd, navnlig Wolf, som var af sin Master sat udi Arbeide hos S. T. Hr. Oberstlieutenant Gull, sidstl. Tiirsdags Middag bortreist uden nogen Rigtigh fra Lauget, og efter som Byerøgter fortæller, og da saadant ikke er bemelte Svend, men den som skal have ove faldet ham i Arbeidet, til Fornærmelse, saa ombedes bemeldte Snedkersvend, at tilmelde Lauget sit Opholdsted, og at tilkiendegive os Aarsagen til hans Bortgang, i han af Lauget kan vente alt muelig Understøttelse i hvi Lovligt og Ret er. Aarhuus den 18de Julius 1795. Oldermand for Snedkerlauget og paa des Væg Berent Meyer. Paa Svændenes Vægne, Skaffer, Mouriz Jespersen Bossel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-22
Mandagen den 3die August, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction paa Støvringgaards Kloster bortsolgt endeel Meubler og Effecter, bestaaende af: et indlagt Skatol med Skab, Sængestæder og Sængeklader, Borde, Stoele, Speile, Porcellain og Steentøi Kaaber, Tin, Messing og Jernfang m. v. samt endeel Dækketøi, thi ville de Lysthavende sig samme Tid og Sted behageligen indfinde. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkjøbs: Markets=Passer a Bog a Mk. - :
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Jndenlandsk. Kiøbenhavn. Først i næste Maaned skal foretages en stor Forandring med den Kongel. Hofholdning, hvorved Kongen aarl. svarer 50000 Rdr. Det Kongel. Kiøkkens og Viinkielders Personale skal afgaae med at beholde deres Gehalt, og det Kongel. Taffel skal herefter for en accorderet Summa overlades til en af Kokkene, da Taffelet herefter, Galla-Dagene undtagen, kuns skal bestaae af 24 Personer. De, som hidtil have spiist i Rosen, faae Kostpenge, nogle faae undtagne. Falkoneergaarden ved Frederichsberg med tilhørende Bygninger skal sælges paa de Vilkaar, at deri skal anleggges en eller anden nyttig Fabrik, og den Høistbydende skal inden han faaer Kongel. Approbation derpaa, tilkiendegive, hvad Slags Fabrik han vil anlegge. Man meener, at de brandlidte huusvilde Jndvaanere, skulle formedelst de anseelige Gaver, som allerede ere givne eller gives, inden Vinteren komme til at boe under Tag. En Summa af nogle og 30000 Rdr. som Regieringen i nogle Aar vil give til Kiøbenhavns Opbygning, vil samme paa denne saa mageløse Maade svare ved Hofhuusholdningens Jndskrænkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Den russiske Admiral som ligger paa vor Rhede, har været Ombord paa det danske og svenske Admiralskib. Viccadmiral Kaas forestillede ham alle Skibscheserne paa den danske Flode, og har igien været Ombord hos ham. Den 16de Julii spiste de russiske og svenske Admiraler til Middag paa det danske Flagskib hos Vice Admiral Kaas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Aarhuus. Udpasseret den 25de, Hr. Amtsforvalter Giødesen og Kiereste fra Aalborg Kiøbenhavn med Fragtgods og Passagerer. Han agter I Dag den 25de ankom Skipper Ole Clausen fra om 8 a 10 igjen at afsegle til Kiøbenhavn, hvorhen han ligeledes medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Den 24de afseglede Mathias Holm til Norge, med Kornlast. Den 25de afseglede til Callundborg, C. Soede med Stude for A. Hvid. J. Thurøe, med Stude for M. Bygballe og Jes Jessen med Stude for C. Torst. Samme Dato ankom Skipper Hans Kryssing fra Corsøer og Michel Jensen fra Norge med Kalk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Udenlandsk. Engeland. Den 5te Julii fik Admiralitetet i London den tilforladelige Efterretning fra AdmiralBridport, ved Lieutenant West, at Hr. von PuSkyts, landet i den norlige Deel af Quiberon Bay saa var den 27de Junii under commodore Warrens med 6000 Emigrantere, og bemægtiget sig 2de smaae raab: Kongen Leve. Jndvaanerne i Staden Au Forter, hvori var 200 Republikanere, under det Ud ray skal derpaa have fordreven af Staden 400 Republicanske Soldater og imodtaget i deres Sted Hr. Rojalisterne, have bedet om Gevæhr samt at indlemPuifay. Derpaa skal 3000 Bønder været stødt til mes under deres Regimenter. Et Artillerie Train bragt i Land. Man forventede der og daglig et paa 16 fire og tyve Pundings Kanoner skal være Korps Chouans paa 15000 Mand under Generalnetsmidler og Forfriskninger. Strax efter LandgangBourdonnoye. Landfolket tilbringe dem daglig Lev gen blev omdeelt 4000 Gevæhrer; andre 20000 skal blive udskibede. Strax efter denne Efterretning gav Regieringen de eftertrykkeligste befalinger til Grev Moiras Expedition. Han skal commandere et Korps paa 15000 Mand som skal giøre Landgang i en anden Egn. Foruden disse camperer 4000 Mand paa Øen Wight, som og er bestemt til Landgang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Jmellem Admiral Bridpord og den franske Kyst skal være aabnet en regelmæssig Correspondence.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Øen Belle-Jsle er af Capitain Harrison opfordret til at overgive sig til Hs. allerchristeligste Majestæt som Øens retmæssige Souverain. Men Gouverneuren skal have svaret: at han kiendte ikke til nogen fransk Konge men vel til Republiken og Conventen. Øen er kun forsynet med 2 Ugers Proviant. Resten af den slagne franske Flode holdes bloqveret i Havnen Orient.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Fra Ostindien er de sidste Efterretninger om Øerne St. Lucie, St. Vincent og Grenada ikke gunstige. Et eneste Angreb man giorde der, kostede over 100 Mand. Paa St. Lucie har vi ved at angribe Posten Souffire mistet 200 Mand og den 22de April angreb Franskmændene os med Overmagt, hvorved vi havde 185 Døde og Saarede, man venter med Ængstelse paa videre Efterretning. Den eneste Trøst vi har, er, at til St. Domingo er ankom men en Forstærkning af 1500 Mand, som der har tilveiebragt os Overmagten. Fra Jamaica skrives: At den gule Feber anretter store Ødelæggelser paa de Vestindiske Øer, og skal især være farlig for Fremmede. Den 2den Julii afseglede Sir Sidney Smith, med sin Eskadre fra Portsmouth. Arvestatholderen har været i Conference med Kongen, i Anledning af en fra Holland ankommen geheim Depesche. Den Koffardieflode som vi venter fra Vestindien, bestaaer af 198 Skibe og har 3 Krigskibe til Bedækning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
De 3 Linieskibe Alexander, Tiger og Formiddable som Admiral Bridport fratog de Franske, ere vel stærk forskudte men kan dog holde Søen, de 2de sidste ere gandske nye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Den 10de Julii holdt Kiøbmandskabet her en stor Forsamling i London Tavern, og besluttede til Meelets Besparelse, ei at tillave Buddings og Pasteter i deres Familier, samt fubskriberede rigelig for de Fattige. Lige Subskriptioner er foranstaltet over hele Staden. Alle offentlige Giestebude ere ophævede. Branddirectørerne har sendt til Lord Major 500 og Brandassecurans=Compagniet har sendt 100 Pund Sterling til de Fattige. Risengrynsudførsel er forbuden. Paa et falsk Rygte om voldsom Hverving, anfaldt Pøbelen her 2de Hververhuse og efter at de vare ruinerede og de havde opbrændt al Jnd boen, gik de hen og slog Ministeren Pitts Winduer ind. 5 af Oprørerne bleve arresterede, men til Skam for Politiet i Districtet Surrey, blev de af en anden Pøbelhob udfriet igien. Grev von Puisayhar den 30te Junii udgiven en Proclamation fra hans Hovedqvarteer Carnac; hvori hand indbyder alle retskafne Franskmænd at gaae under hans Fane, lover dem Hs. Brittiske Majestæts Hielp i deres retfærdige Sag, til at undertrykke Tyrannerne og igjen at indsætte deres retmæssige Konge &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Frankrig. Den 8de Julii lod Conventen endelig bekiendtgiøre Emigranternes Landgang paa Kysterne af Bretagne. Samme Tid bekiendtgjorde de og, at de Chouans i Mayenne og Loire Departementerne vare slagne, og deres Chef Cadoe dræbt, at de have lidt et stort Nederlag i Districtet af Sable, og at mange Meenigheder have forenet sig med Republikanerne for at ødelægge de Chouans. Den fra Nordarmeen til Bretagne beordrede Colonne er med stærke Dagmarscher under Veis derhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Efter private Beretninger skal den engelske Landgang egentlig være skeet den 1ste Julii under Beskyttelse af 36 Engelske Krigskibe, og man angiver de Landedes Tal paa 15 til 20,000de. Officererne paa de 5 Linieskibe, som ikke fulgte Signalerne til Linieskibet Tigers Redning, bliver vist ikke ustraffede, imidlertid spiller nu Engelænderne Mestere til Søes. Gyselige ere Efterretningerne fra det sydlige Frankrig, fornemmelig fra det forhenværende Provence. J Tarascon, hvor man alt før har opbrudt Fængslerne, og myrdet Fangerne, har man nu den 21 Juni atter gientaget dette Barbarie, myrdet 50 til 60 Fanger og styrtet dem i Rhonen. De har levende begravet en af Districtstribunalet friekiendt 50 Aars Borger, ved Navn Breissard, som var Fader til 3 Børn, og derpaa skreven ham paa Emigrantlisten. Paa flere Steder har denne morderske Sect handlet ligesaadan; man regner Tallet paa de i Tarascon myrdede Mænd, Koner og Børn paa 5 a 600, og Rhonen skal nu, som forhen Loiren, lige indtil Søen være bedækket af døde Mennesker. Jndvaanerne i Lion er ved en Adresse formanede til at holde sig rolige. Discusionen over den nye Constitution gaaer nu en temmelig hurtig Gang. Den 7de Julii besteg Thomas Payne, efter 8te Maaneders Arrest, igjen Talerstolen i Conventen og lod ved sin Secretair oplæse nogle bemærkninger over Menneskerettighederne og Constitutionen, men han blev ofte afbrudt ved et lydeligt Muren. Herpaa blev Discusionen over Constitutionen begyndt og de 2 første Artikler decretterede: 1) at Republiken skulle deeles i Departementer og 2) at hver Departement ikke maatte indeholde mere end 100 QvadratMyriameter i Overflade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Den 10de Julii overleverede Velfærdsudskuddet en Engelsk Spion ved Navn Burras til Afstraffelse til Militairudskuddet, han havde udgivet sig for en Amerikaner og havde mange Passe samt dechifrerede Breve, hos sig. Da Paris trues med nye Uroligheder, saa maa nu alle mistænkelige Fremmede forlade den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Regieringen har Efterretning at Fremmede i forskiellige Sectioner i Paris foranstalter Forsamlinger, hvori de uddeele Assignater til trængende Mænd og Qvinder, og derved opfordrer dem til voldsomme og oprørske Handlinger. Politiet har ved opslaaende Placater ladet bekiendtgiøre at man er kommen paa Spor efter en falsk Louisdor Fabrik. Decretet i Anledning af Proportionallederen i Henseende til Betalingen af de tilbagestaaende Afgifter, har paa faae Dage virket overordentlig; enhver der kan giøre Anstalt til Betaling, tvinger sig frem til Contoiret, hvor Skatterne modtages, for nu at betale eengang det, som om faae Uger skulle betales 6 dobbelt. Paa denne Maade har Nationalskatten i nogle faae Dage imodtaget 80 Millioner; I Departementerne skal det gaae ligeledes til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Jtalien. Den 25de Junii indtog General Wallis fra Franskmændene den for ved Vado beliggengende Post Madonna deel Monte. Samme Tid erobrede General Argentau Posten Settepani og General Cantu den vigtige Post St. Jacomo. Den 27de bad den franske General Harpe om 4 Timers Vaabenstilstand for at begrave sine Døde, som og blev ham bevilget, og efterat Østerrigerne havde besadt alle Høie om Vado, var samme Natten til den 28de forladt af de Franske. De efterlod sig 22 fornaglede Kanoner og 2 Haubitzer, og retirerede til Vands til Oneglia, hvor de har sadt sig. Den 25 angreb General Colli de stærk forskandsede Franskmænd ved Spinardi og fordrev dem. Andre siger at deres Gereral Cerrioni, som var en Corse, har været troeløs, og skal som en Forræder være skudt af de Franske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Tyrkiet. Den 8de Junii havde den Franske Gesandt Vernia sin første offentlige Audience hos Storvisiren med stor Pragt, som blev forhøiet derved, at den Tyrkiske Flode med alle i Havnen sig befindende franske Skibe formerede en Linie og Admiralskibet havde heiset det tre farvede Flag. Porten viste ham overordentlig Ære, da den gav ham et Compagnie Janitskarer til Garde. Sultanen har og tilbudet ham den for kort Tid siden afskaffede Dam af 250 Piastre paa 20 Maaneder som han dog har afslaaet. Han har ofte Conferencer med Reis-Effendi og skal have gjort Porten store Tilbud. Adskilligt. Efter Beretning fra Barcellona den 20de Junii, har Spanierne den 14de Junii imellem Rosas og Figuciras slagen de Franske, hvorved Franskmændene have tabt 2000 Mand i Døde og Saarede, samt 23 Kanoner, Spanierne tabte kun 600 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Paa Lystslottet Laxenburg indtraf den 10de Julii det uheldige Tilfælde, at, imedens Erkehertug Palatin, ved et af ham foranstaltet Fyrværkerie, befandt sig i Laboratorium, kom Jld op, der dræbte hans Livlaqvay og dødelig saarede hans Kammertiener som stod ved Siden af ham. Erkehertugen døde selv Dagen derpaa. Han var den 4de Søn af Keiser Leopold, og kun 23 Aar gammel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-07-25
Bekiendtgiørelser. De som have taget Lotterie=Seddeler under min Collection her i Randers, vilde behage at fornye samme til 4de Classe forinden den dertil bestemte Tiid, og imod Tilbagelevering af 3die Classes Lodder. Randers Post-Contoir den 14de Julii 1795. Stabell.