JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
J den Jversenske Avis anmærkes, at man om faa Dage maaskee vil erfare, om vi skulle gaae indi Foraaret. Vel fik vi 1771 d. 10 April endnu saa stræng Vinter, at den allerede komne Stork faldt død ned af Rederne, og at vore Havne lukkedes til henimod Udgangen af Maji, men da havde ogsaa en temmelig varig Vinter med sydostlige Vinde opfyldt Luften inden den gik til Nords og derved blev saa stræng. Fra 1778 til 1779 var Vinteren i det Hele næsten endnu mere blid end i Aar, men mere tør, og forblev saaledes til vi fik Sommer, uden at skjelne noget egentligt Foraar. Raisonneret Catalog over Consul West's Samling af Malerier, samt Liste over Haandtegninger, Figurer, Kobberstik og trykte Værker Samlingen tilhørende, udgivet af ham selv, med en Jndledning (paa Lo Sider), er nu udkommet. Dette Værk er et vigtigt Bidrag til den artistiske Deel af vor Litteratur, og bør ikke blot betragtes som en raisoneret Catalog, men som en virkelig Haandbog for enhver Konstelsker. J Jndledningen fremsætter Forf. de fortræffeligste Jdeer om Konsten og dens Hovedprinciper i Almindelighed. Man sporer her overalt en Mand, der af sand Enthusiasme for Konsten har studeret de store Mestere i deres egne Værker, og forener ædel Konstfølelse med classisk Smag. Cataloget er inddeelt i den Hollandske, Franske og Jtalienske Skole. Ved hver Skole har Forf. fulgt den chronologiske Orden, saavidt de specielle Skoler tillode det. Hver Mesters Caracteristik er anført efter de bedste Forfattere, og derved bliver endog den, der ikke kan raadføre sig med Kilderne, bekjendt med hans særegne Maneer. Stykkerne selv ere forklarede med Jndsigt, Smag og Simpelhed. Deres Tal beløber sig til 166, hvoriblandt man finder en Rubens, Corregios, van Dyck, Tizians Arbeider. - Bogen er saa fuld af originale Træk og skarpsindige bemærkninger, samlede med største Flid af de sjeldneste og kostbareste Værker, at selv den, der ikke er indviet i Konsten, vil læse den med største Jnteresse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Til Hovedstaden er ankommen: Kjøbmand Bowigeos, Thevenel, Byerzy fra Petersborg, Heerelt fra Dietz, Bellinggrath fra Barmen, Bakmeyer fra Eslingen, Ramster, f. Engelland, Feldtpræst Boyesen fra Kiel; Afreist: Engelsk Minister Pierrepoint til Malmøe, Kammerjunker Bentzen til Lolland, Grev v. Rabe med Gemalinde og Grevinde Rantzau med Familie til Sverrig, Kjøbm. Weisman, Duell og Postmester Mørk til Frederiksborg, Den 116 aarige Sergeant Colloredo er ganske nyligen ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
J Trondhjems Avisen leveres Regnskabet for den Trondhjemske Arbeidsanstalts Jndtægt og Udgivt i Aaret 1806. Jndtægten var 2958 Rdlr. 19 s., og Udgivten 2958 Rdlr. 19 s. Arbeidernes Tal er 52 i Huset og 105 udenfor samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Udenlandske Efterretninger. Præsten N. J. Wallensteen anmærker i Svenske Blade, at der gives Sygdomme, som plage, vanskabe og dræbe flere Mennesker end Kopperne. Blandt disse regner han Trøske *) med paafølgende Slag og Anlæg til Livstidssygdomme. Fra 1749 til 1775 døde i Kudby Sogn af Kopper 80, men af Trøske, Slag &c. 233 Børn, og af Pleuris og Sting &c. 154 ældre Personer. samme Tidsrum er der i hele Wikbolands Provstie død af Kopper 1190 Børn under 3 Aar, og af Pleuris og Sting 2273 ældre Personer. Omtrent samme Forhold seer man over hele Sverrig, og paa adskillige Steder endnu større. Mueligt, siger han, at Forholdet ikke er lige i andre Lande, og at det endog i Sverrig har været mindre i fordums Dage, da man klædte sig mere overeensstemmende med det Svenske Climat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
I Holland gjøres for Churmark et Laan af 5 Mill. Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
I Cassel ere man daglig Vidne til Executioner paa Oprørere. De mindre Skyldige slippe og kunHovedanførerne straffes. Med Trøske menes her formodentlig ikke almindelig Børne=Trøske, men Aphre, som er symptomatisk hos Børn, der have Anlæg til Schrophler eller Rachiris. Den første Punct, Forsamlingen af de forenede Rhinførster vil undersøge, angaaer Forbudet mod Engelsk Eiendom i deres Stater. Men da denne Forsamling ikke saa snart vil finde Sted, saa har Storhertugen af Würsburg i Forveien udstædt et saadant Forbud, og de øvrige Førster ville nok snart følge hans Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Preussen har nu sluttet Fred med Engelland. Det afstaaer Hannover, hvorimod de anholdte Preussiske Skibe løsgives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Moniteuren kan ikke noksom rose den ny Conscriptions gode Fremgang i Frankrige. Tropperne afgaae med det første til Storarmeen, og iblandt disse 20,000 Mand, som i Begyndelsen vare bestemte til Reserven. Rhinforbunds=Staterne maa ikke allene levere deres Bidrag complet, men det hedder endog, at de i Nødsfald endnu skulle stille en halv Contingent. Ogsaa hedder det, at Neapel og Schweitz, som Frankriges Allierede, skulle levere Tropper; det første skal stille 30,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Af de i Berlin a. samlede Konstværker ere adskillige Transporter passerede igjennem Hannover
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
De Engelske Kjøbmænd og Assurandeurerne klage meget over de mange fiendtlige Smaacapere, der forstyrre Kysthandelen i Canalen og borttage mange Skibe, som de for det meste strax brænde. De seile saa hastig, at Krigskibene ikke kunne indhente dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
J Anledning af Billen angaaende Slavehandelens Afskaffelse fra 1 Maji 1807 af at regne, sagde Grev St. Vincent nylig i Parlamentet, at den Foræring, som derved gjøres Frankrige, maaskee vil fremskynde Freden, men at Enerettigheden, at drive Slavehandelen vil være vigtigere for Frankrige end alle dets Erobringer paa Fastlandet, og omsider sætte det istand til at gjøre Engelland Herredømmet over Havet stridigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Øvrigheden i Middelburg har forbudet Dansemesterne at taale Personer af begge Kjøn paa een Tid i deres Dansesale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Schweidnitz har d. 7de d. M. overgivet sig til de Franske. Denne Fæstning, der ansees for een af de stærkeste i Schlesien, ligger 6 Mile fra Breslau. Den har 6 Porte, betydelige Magaziner og Arsenaler, 619 Huse og 9077 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
J Aaret 1759 blev den beleiret af Østerrigerne, 1758 taget af Preusserne, 1761 overumplet og taget af Landon og 1762 af Preusserne, efter 63. Dages Beleiring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Telegraphen meddeler følgende Efterretninger om hvad der siden d. 1 Febr. er forefaldet i Polen. Fortropperne af den ved Mohrungen slagne Russiske Armee trak sig tilbage og bleve forstærkede ved adskillige Divisioner og det fra Moldau kommende Corps under General Essen. Den 3die blev deres venstre Fløi omringet af Prindsen af Pontecorvo, og for at nøde den til at trække sig tilbage, bemægtigede Marchal Soult sig Broen Bergfried, som forsvaredes af 12 fiendtlige Batailloner, der bleve fordrevne, mistede 4 Canoner og 1600 M. Det fiendtlige Cavallerie blev forfulgt paa 3 Mile og kastet; en fiendtlig Colonne blev gjennemskaaret af March. Ney, og mistede nogle Tusinde Fanger, og 16 Canoner. Den 6te forfulgtes Russerne endnu videre. Prinds Murat angreb 12 Batailloner, nedsablede 2 Regimenter og tog 2 Oberster. Ved det andet Angreb blev disse Batailloner bragte i Uorden. De Franske fortsatte deres March, og efter en mordisk Fægtning, bleve Russerne fordrevne fra deres Position ved Eglau. Den næste Dag begyndte med en Canonade fra begge Sider. det Øieblik Augereau mandeuvrerede, for at forene sig med Davousts Corps, hindredes han derved ved den heftigt faldende Snee, som indhyllede begge Armeer i et Mørke. Da dette, efter en halv Time, var forsvundet, bleve Fienderne atter angrebne: over 20,000 M. bleve kastede, og nødte til at forlade deres Canoner. Russerne trække sig tilbage over Pregel. Paa Valpladsen efterlode de 16 Canoner og deres Saarede. De skulle paa een Dag have mistet 7000 M. - 12 til 15,000 Fanger, ligesaa mange, som ikke formaae at tjene mere, 18 Faner, 45 Canoner ere – efter Telegraphens Beretning. - Frugten af de forskjellige Fægtninger, som forefaldt fra 1 Febr. af. Den Franske Armee gaaer nu igjen i Vinterqvarteer. Ridder v. Högelmüller, Oberstlieutenant ved Remonteringsvæsenet i Østerrige, har bekjendtgjort, at Erkehertug Carl har sat ham istand til, forsynet med de fornødne Jndividuer og Jnstrumenter, at gjøre en Reise til Orienten. Uagtet Hestens Naturhistorie er Hovedgjenstanden for denne Reise, tilbyder han sig dog, efter Ævne, at besvare de naturhistoriske, gergraphiske, technologiske, archæologiske, numismatiske Spørgsmaale, som lærde Mænd og Selskaber indsende til ham inden Udgangen af Aug. Maaned 1807. Han ønsker at kunne medtage angaaende disse Æmner ligesaa mange Spørgsmaale, som Michaelis i sin Tid opgav de Lærde, der med Niebuhr reiste til Arabien. Hans Reisetour gaaer over Ungern, Siebenbürgen, Bukowina til Ukraina, derfra til Søes, fra Odessa til Constantinopel, hvorfra han gaaer til Halep i Syrien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Kongen af Wirtemberg lader nu opføre et Jnvalidehuus for 6 Officierer, 12 Underofficierer og 150 til 200 Jnvalider. Jngen optages deri, uden efter Kongens befaling, og de Optagne betragtes som det første Corps i Armeen, hvilket ikke behøver at gjøre Honeurs uden for Kongen, Dronningen og Kronprindsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Af de i Frankrige ankommende Preussiske Krigsfanger hværves mange af de Spanske Hværvere. Paa Grændserne af Tyrel og Jtalien ved Gardase, lever en ung Landmand, navnlig Campetti, der forstaaer nøiagtig at opgive, hvor Metal og Vand findes skjult dybt i Jorden. Nogle Naturforskere ønskede at lære at kjende dette Phænomen, og den lærde Ritter, som paatog sig at reise hen til Campetti, har, efter de strængeste og ofte gjentagne Prøver, befundet, at han virkelig besidder denne store Konst. Resultatet af Ritters Undersøgelse skal ved Trykken blive bekjendtgjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Man forsikkrer, at Russerne og Preusserne ville undsætte Kønigsberg fra Memel af, da det er yderst vigtigt for Russerne, at faae Fodfæste ved Østersøen. Danzig, Colberg, Granden; og Stralsund angribes og skal endnu angribes. De Svenske have endmere befæstet Stralsund i afvigte Aar, som fra Søsiden bestandig kan faae Forstærkning, uden at de Beleirende kunne hindre det. J General Victors Sted, hedder det, at Gener. Massena skal paatage sig Commanden over det mod Danzig og Kønigsberg fremrykkende Corps.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
De Franske anlægge nu Fortificationer ved Stralsund, hvis Garnison skal bestaae af 10 til 12000 M. Ogsaa paa Øen Rügen er der tilligemed Landværnet en anseelig Besætning. Stads gravene opises om Natten, og fra Fæstningen skydes ofte paa de Franske Patrouiller. Jgjennem Anclam skal der med det første passere endeel svært Beleiringsartillerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Den Polske Konge Stanislaus's Gravmæle i Bon=Secours Kirken i Nancy skal istandsættes. J Revolutionstiden er det blevet ødelagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
J China hersker Hungersnød eller rettere Riis mangel. J den Berlinske Avis berettes, at Keiseren af China høitideligen er gaaet over til den Christelige Religion og at Keiseren af Japan er Missionairerne saa bevaagen, at han sikkerlig snart vil følge hiins Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
J Tyrkiet ere alle Muselmænd blevne opfor drede til at gribe Mahomeds hellige Fane. Krigen mod Rusland erklæres for en Religionskrig, og alle uenige Paschaer og Beyer i Rumelien og Bulgarien glemme virkelig deres egne Ragerier, og forene sig nu mod Rusland. J en Circulaire, som Reis=Effendi har tilstillet alle udenlandske Ministere, anføres som Aarsager til Krigen mod Rusland, Krims Borttagelse, de Russiske Consulers egenraadige Opførsel og deres Privilegiers voldsom me Udvidelse, Ruslands Jndblandelse i Førsterne Ypsiliantis og Morusis Afsættelse, og endelig General Micholsons Jndfald &c. - Den hellige Faner grøn, og skal efter Tyrkernes Mening være bleven overleveret Mahomed af Engelen Gabriel. Naar Sultanen eller Størviziren gaaer i Feldten, medføres denne Fane samt Koranen og Prophetens Kjortel i et Guldgjemme paa en Cameel. Under Fægtningen lader man den veie i nogen Frastand, paa det man, naar det kniber, endnu i Tide kan redde den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Tyrkiet har et Fladeindhold af 49173 - Mile, en Befolkning af 25 Mill. 330,000 Mennesker, en Landmagt af 266454 Mand, og 60,000 irregulaire Tropper, en Sømagt af 12 Linieskibe, 6 Fregatter og 50 ringere Fartøier. Keisercassens Jndkomster ere: 2 Mill., Rigscassens 44 Mill. 942500 Piastre, Statsgielden 53 Mill. 350,000 Piastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Paa Preussiske Søhandelsobligationer kabes nu 40 PC., paa Bankeobligationer 20, paa Vest preuss. Pantebreve 18 til 20 og paa Trefor=Beviser, 13 PC. mod Cour.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
De Effecter, som tilhørte den Hessiske Chur prindsesse Kongen af Preussens Søster) ere i Hanau paa det omhyggeligste blevne skilte fra Churførstens og Churprindsens, og blevne leverede til hendes Agent, som har ladet dem henbringe i en By i Nærheden. Det er første Gang i denne og forrige Krig at den Franske Nationalgarde er kommen over Grændserne; men man venter, at den snart vil vende tilbage til Maynz, da der i Hanau, hvor den ligger i Garnison, skal oprettes en Nationalgarde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Curiosa. Oprindelsen til Ordet Pyt skal være følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
da Frederik den Anden paa sin Reise i Jylland tog ind til Thimgaard, kjørte han om Kap med Gaardens Eier Peder Gyldenstjerne fra Thimgaard til Thimkirke. Da Gyldenstjerne kom forbi Kongens Vogn, og altsaa først til Maalet, raabte han Pyt Derfor er Ordsproget: Pyt! sagde Peder til Kongen, endnu den Dag i Dag meget almindeligt i adskillige Egne af Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Pontoppidan beretter, at Knud Gyldenstjerne, efter sin Befrielse fra Fængsel, i Affairen med Torhen Oxe, ved sin Hjemkomst til Thimgaard, lod udhugge Dyvekes billede i Steen, som han lod opsætte ved Indgangen til Porten, med Befaling, at hans Hofkarle skulle spytte derpaa hver Gang de ginge der forbi. Det har før været meldt i dette Blad, at denne Steen kan ventes her til Kjøbenhavn. P. M. Nødskov i sin Beskri telse over Thimgaard siger (Side 120, at Pontoppidans besynderlige Fortælling, har bevæget ham vil nøie at betragte denne Steen. Men til Uheld befandt han den overbrudt, og desaarsag et Hul i den Jndskrivt, som i Munkestiil findes derpaa. Dog er saa meget tydeligt, at der sees udhugget et Fruentimmerbillede med Dødningshoved og Been under Fødderne, hvorhos rundt omkring læses følgende Ord i det Nedertydske Sprog; Hier legt Begravertereis Tochter vud stark tich Jaer ons Herren VI den Heraf sees, at Stenens Heltinde døde i Aaret 1515, hvilket kommer næsten overeens med Dyvekes Dødstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Det Ubilligste ved saadanne Indretninger er, at de Enker, hvis Mænd have bidraget meest, kunne vente sig mindst, og at de, hvis Mænd have bidraget mindst, kunne vente sig meest. Jo ældre en saadan Casse bliver, des større og mærkelige blive dens Skrøbeligheder. Hvert Aar bringer den et Skridt nærmere til Graven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Følgerne af Enkernes skuffede Forventninger maae i sin Tid blive høist sørgelige. Mangen en Mand formindsker sin virkelige Eiendom i den Tanke, at forsørge sin Enke, og Konen, som sætter sit Haab til den Pension, hun kan vente sig, betænker ikke, at hun, naar den Tid skulde komme, maaskee ikke faaer det ringeste af det, man har lovet hende. Denne ulykkelige Tryghed qvæler enhver fornuftig Omsorg, for Fremtiden, og bidrager endog meget til, at mangen en Kone, istedet for at bevæbne sig mod en muelig Enkestands Følger, deels ved Tarvelighed, deels ved at lægge Vind paa et Fag, der kunde forskaffe hende Livets Ophold, om Manden skulde efterlade hende i trængende Omstændigheder, neddysses i en sandsesløs Ligegyldighed for sit eget Vel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Udenlandske Efterretninger. Fortsættelse af Breve om Trondhjem(See forrige Nr. Christiania, d. 1 Junii 1805. De er altsaa min Ven, ikke kjed af min Topographie over Trondhjem. Jeg vil derfor blive ved at meddele Dem mine der gjorte bemærkninger, viis paa at de ere rigtige, manglede de end Jnteresse. - Jeg begyndte i mit sidste Brev med at tale om denne Byes Skolevæsen, som jeg her vil fortsætte. Skolen paa Baklandet, den ene Forstad ved Trondhjem, er først oprettet omtrent 1778. (Denne Forstads Opkomst, dette være sagt i Forbigaaende, kan man først regne fra 1720, og de sidste 30 Aar. Paa den ældste og hidtil eneste Prospekt af Trondhjem, stukken i Kobber (i Holland, 1674), og hvoraf Kobberpladen er bleven foræret af en Etatsraad Collin til Byens Archiv, finder man denne Forstad ikke den Tid tegnet.)J denne Skole ere 80 til 90 Børn. Her er en eneste Lærer, som giver Underviisning i Læsning, Skrivning, Regning, Geographie og Chorsang; Pigerne lære det samme som Drengene, Sangen undtagen. Skolens Jnspectører og Directører have havt det Forsæt, at oprette en Spinder og Arbeidsanstalt ved denne Skole, som hidtil endnu ei er gaaet i Opfyldelse. Skolebygningen er bygt af det rige Angelske Legat, af hvilket Læreren og lønnes aarlig med 110 Rdlr. Han har desuden fri Bolig og Brænde. Hans Kone underviser og Byens Børn i Skræddersom og Syening, hvorfor hun af Forældrene faaer særskilt Betaling. Læresalen er lys og smuk. Den har en smuk Udsigt mod Østen over landlige Egne, og mod Vesten over Byens med Skibe og Fartøier mylrende Havn. Kun Skade, at her synes ikke at være Plads nok for denne Forstads talrige Ungdom, og at Jagttageren seer strax ved første Øiekast, at en eneste Lærer er langt fra ikke tilstrækkelig til Børnenes Antal, Paa intet bedre eller beqvemmere Sted i og ved Trondhjem, end her, synes mig, at man kunde anlægge en Navigations=Skole. Det eneste Skibsverft Staden har, hvorpaa bygges aarlig 1, undertiden 2 Skibe, er her, men dette Nabolav i Nærheden, er formedelst den Mængde der værende brændbare Materialier af Tjere, Beg o. s. v. nok ikke det sikkreste for Forstaden med sine Træhuse. - J Byens anden Forstad Jhlen mod Sønden, er og siden 1770, en Skole. Her ere 76 Børn af begge Kjøn, som undervises i de samme Ting som i den nylig nævnte Skole paa Baklandet. En Hovedmangel ved denne Skole er det, at her ingen Lærerinde er ansat, for at undervise Børnene i Fruentimmerarbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Her er blot 1 Lærer, som foruden fri Bolig og Jldebrand har 135 Rdlr. aarlig Løn. J denne Forstad ere omtrent 80 Huse og Gaarde. - Friskolen ved Domkirken er senere hen oprettet end sidstnævnte. Man nævnte for mig en Stiftsprovst, siden Biskop, Bang, og en Kapellan, nu værende Sognepræst, Jonas Angell, som de Mænd, der virksomst havde bidraget til denne Skoles Tilværelse: en rig Kjøbmand her, Otto Beyer, gav ved en anseelig Gave begge Præsternes døde Plan Liv. Her ere 2 Lærere ansatte. Overlæreren har aarlig 135 Rdlr., en beqvem Boepæl og det nødvendige Brænde. Børnenes Antal er 140 af begge Kjøn. Her undervises i Læsning, Skrivning, Regning, Religion, Jordbeskrivelse og Chorsang. Underlæreren, som har 115 Rdlr., frit Huus og Brænde, underviser i en Sal over Skolehuset 120 Børn af begge Kjøn, i Læsning, Bibelhistorie, og de første Grunde i Skrivning. J denne store Skolebygning har en Lærerinde, en Jomfru Buaas, som kun har 60 Rdlr. aarlig Løn, 50 Pigebørn at undervise, hvilke hun over Forventning, ja til Beundring har bragt overmaade vidt i Strikning, Syening, Bomuldspind og Knipling. Jeg saae her de fineste broderede Netteldugs Tørklæder, man gjør og her meget nydelige Straahatte. Skolestuerne vare lyse, høie, rene og luftige; endog Lærerindens Værelse var smukt betrukker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Den ovennævnte Sognepræst ved Domkirken, Angell, fortjener den Ære at nævnes her som en Jnspecteur, der med roesværdig Jver har bragt Skolen i sin nuværende blomstrende Tilstand. Dette uagtet, synes man alligevel og her med Føie at kunne beklage, at 2 Lærere ere for lidet til Stadens Ungdom. Børnene søge derfor og kun hver anden Dag Skolen. - Den ældste, og i Trondhjem først oprettede Fattig, eller Friskole, er den i Fruesogn, som har 2 Lærere. Den første Lærer har aarlig 130 Rdlr.; Underlæreren 120 Rdlr., og begge fri Bolig og Brænde. De har begge et Antal af 60 Børn af begge Kjøn (den sidste i en Sal over Skolehuset) at undervise. Her er og en Lærerinde, som har 55 Rdlr. Løn; men hun underviser kun i Syening og Spinden. De ældre Børn af begge Kjøn, som have her havt den første Underviisning, sættes herfra i Veisenhusets Skole til videre Lærdom. En afdød Sognepræst ved Frue Kirke, Niels Tønder, har man at takke for denne Skoles Oprettelse. - Grunden til, at man først seent tænkte paa at oprette Almueskoler i Trondhjem, var den: i de ældste Tider, 1634, blev Veisenhuuset, eller som Jndvaanerne kalde det, Blaaskolen stiftet; (en historisk Efterretning om denne Stiftelse findes i Prof. Thaarups Arkiv for Statistik, Kbh. 1796, 11te Hefte, Side 194, o. s. v.). Dette var den eneste Almueskole i denne Stad, indtil man langt om længe blev vaer, at det var de ved den ansatte Lærere umueligt, at undervise den talrige tilstrømmende Ungdom. - Her have De da en Fortegnelse paa Opdragelsesanstalterne i Trondhjem, det nyttige Seminar for Landsbyeskolemestere undtagen, oprettet af afdøde Biskov Schønheider, men som synes ved hans Død at ligge i sidste Aandedræt, hvilket i sig selv ingen glade Udsigter staaer for Skolevæsenet paa Landet. - Regjeringen bestemte 1801 noget aarligt af det lappiske Seminars Fond til at oprette et bestandigt Seminar til Landsbyeskoleholderes Dannelse i Trondhjems Stift, af denne Fond var forhen 1000 Rdlr. i 3 Aar bestemt til Oprettelsen af faste Skoler i Nordland, og Finmarken. Af nysnævnte gavnlige Indretning til det nordlandske Skolevæsens Tarv har den sidst afdøde Biskop Schønheider unegtelig erhvervet sig store Fortjenester; men i det oprettede Skoleholder=Seminar er for nærværende Tid ikke en eneste Seminarisk. - Det ovennævnte finske Semi nar, af hvis Fond Summerne tages, skulde danne Missionærer til Finnernes Oplysning; men ophævedes 1774, da man troede det ikke svarede til sin hensigtede Nytte. Af en Haandbog, udg. 1764 i Trondhjem af Prof. i det lappiske Sprog Knud Leem, seer man: at dette Seminar i bemeldte Aar allerede eiede 15,300 Rdlr. Capital, hvoraf Renterne 4 PC. beløb sig til 765 Rdlr. Deraf fik Professor Leem 500 Rdlr. i Løn, og Overskuddet anvendtes til Klæder og Bøger for Seminaristerne. De vise, min Ven, føler jeg, en ningeløs Taalmodighed, om De i et væk have gjennemlæst disse tørre, men sande, Efterretninger, om denne Stad. Det vilde derfor være utilgiveligt, at sætte Dem denne Gang paa en længere Prøve. Jeg vil derfor slutte dette Brev med en Anecdote, der viser et Exempel paa at Historie og Oldgranskning ikke overalt opelskes i Trondhjems vidtløftige Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
For nogle Aar siden fandtes ved Kjøbsteden Troms de (d. c. Trommesen i Nordlandene, saa kaldet af een ved den liggende Øe, der har Udseende som en Tromme) en Mængde gamle, tildeels norske, Skuemynter. Blot to af disse kom af en Hændelse i en Kienders Hænder til Trondhjem; de øvrige adsplittedes saaledes, at man ved Efterspørgsel kunde neppe opdage dem. Et Tegn til, at de Herrer Embedsmænd i Nordlandene ere just ikke alle Oldgranskere! – J mit næste Brev kunne De vente Beskrivelse over Stadens offentlige Bygninger, o. s. v. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-28
Professor F. D. Grater i Schwabisch hall, hvis Fortjenester af den nordiske Mythologie tilforn ere blevne omtalte i disse Blade, er under 3die Januarii dette Aar bleven optaget til Medlem af Dette Selskab.