JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Jndenlandske Efterretninger Bulletins. D. 22de Febr. "Hs. Majest. Kongen har i Nat havt flere Timers beroligende Søvn, og befindendet er som de senere Dage. D. 23de Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
"Hs. Majest. Kongen har i afvigte Nat havt fem Timers Søvn; Appetitten og Kræfterne vedblive." D.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
24de Febr. "Hs. Majest. Kongen har havt en god Nat, og Allerhøistsammes befindende er som de forrige Dage." D. 25de Febr. "Hs. Majest. Kongen har i afvigte Nat havt en god Søvn, Appetitten og Kræfterne ere upaaklagelige." (Berl. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
J en Række af Numere har "Kjøbenhavnsposten" leveret en interessant Artikel om det danske Collegial væsen, af hvis Jndhold Følgende er en sammentrængt Oversigt: 1.) Jngen bør tilstedes Optagelse i Collegialtjenesten uden ved en juridisk eller cameralistisk Examen at have godtgjort sine Kundskaber, og uden at have udholdt en Prøve af et Aar; 2) Forretningerne bør simplificeres saa meget som muligt, ved at opgive alt for smaalig Controllering, og ved at undgaae vidtløftige, besværlige Formaliteter; i Spidsen for hvert Collegium stilles en Minister eller Directeur, paa hvem Ansvaret udelukkende hviler; 3) Copistelassen, gaaer ind, hvorimod der bliver tre Fuldmægtigelasser, dog kun med Hensyn til Gageringen 1000, 800 og 600 Rbd.); 4) Anciennitetssystemet følges for Fuldmægtige og Bureauchefsclasserne; 5.) et Pensionsfond oprettes, hvortil Embedsmændene bør bidrage en Maaneds Gage ved Embedets Tiltrædelse eller ved Forfremmelse, og ved visse Procent aarlig af Gagen; formuende Embedsmænd faae ingen Pension; 6) Reorganisationen af Collegierne bor skee efterhaanden; 7.) de i Collegierne værende halvstuderede og ustuderede Embedsmænd bør have lige Adgang til Avancement med de studerede, forsaavidt de ellers ere duelige. - Vi have - saaledes slutter Artiklen - talt med Frimodighed, men vi have ogsaa talt med Beskedenhed. Vi ere dybt gjennemtrængte af den Overbeviisning, at skal den Reorganisation af Collegierne, som upaatvivlelig forestaaer, svare til sit Øiemed, saa maa man fremfor Alt have for Øie at sikkre Collegierne en ret kraftfuld, arbeidsom og aandrig Embedstand. Statens Vel er meget afhængigt af den Aand, som hersker i Embedsclassen; men det gaaer i Forretningssalen som i Kirken, Bogstavet ihjelslaaer, Aanden giør levende, og det er denne frie, levende Aand, som vi ønske fremkaldt, istedetfor den døde Tjeneste Machaisme, det kan være ret god, ja uundværlig til sin Brug, men som nu altfor ofte bliver betragtet som det Væsentlige. Vi leve i en Tid, hvor Regjeringerne sandelig kunne behøve al den Kraft, de kunne samle, og man kan ikke noksom lægge Vedkommende paa Hjerte, at jo større den aandige Capital er, som en Regjering har at disponere over, des større er dens Kraft". (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Tre Nummere af Kjøbenhavns flyvende Post have leveret en tilsyneladende officiel Artikel over de danske Finantser, hvori Nødvendigheden af et nyt Statslaan, eller Forøgelse af Skatterne anprises som de eneste Redningsmidler, indtil Besparelserne kunne udføres. Deficit er ansat til 1,100,000 Rbd. aarlig. Artiklen selv anseer man, hedder det i Kieler Corresp., for meget vigtig, fordi den synes at indeholde Regjeringens Mening. Denne stemmer da, om saa er, bestoværre ikke med Stændernes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Ved Høiesteretsdom af 2den dennes er Procurator Jvar Lund i Warde, for at have med Execution hjemsøgt Kjøbmand Cohn sammesteds for en Fordring efter Forliig, som forud var betalt bemeldte Lund uden at dog Debitor havde forsynet sig med Qvittering, dømt til at betale Cohn Reparation for Tort og Creditspilde, samt desuden 100 Rbdlr. Sølv i Proces Omkostninger, 100 Rbdl. Sølv for unødig Trætte, 40 Rbdlr. Sølv i Mulct for utilbørlig Skrivemaade mod Auditeur og Høiesterets Advocat Liebenberg og Kjøbmand Cohn, samt 5 Rbdlr. Sølv til Justits-Kassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Sluppen Forældrenes Minde, ført af Skpr. Bech fra Aalborg, ladet med Stykgods, blev forleden knust paa Kbhvns Rhed af Jsen. Det gik saaledes til: Da en fra Messina ankommen Brig var bleven iset ind, vilde flere seilfærdige Skippere benytte sig af den aabne Rende, for at komme ud og gaae tilsøes. Efter flere Galeaser og Jagter, der slap heldig ud, kom et stort finsk Skib, som, fordi den hugne Rende ikke var det bred nok, saaledes pressedes mod Jsen, at den, allerede ved Skibets Afgang fra Toldboden, brødes løs fra Nyholms Stakater og senere ved sit Tryk knækkede flere af Skibets Friholdter, saa at det tilsidst ved sine Seil maatte søge at komme hurtig ud af Jsen. Finnen slap ogsaa lykkeligt igjennem, men Jsen, som den havde presset tilbage og gjort løs, lukkede sig hurtigt bag ved den, bares af Vinden og Strømmen med en saadan Kraft ind paa den aalborgske Slup, der kom tæt bag efter, og skruede sig saaledes op om den, at dens Planker knustes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
En Hr. Føns i Kjøbenhavn bekjendtgjør i Dagen, "at han har nedskrevet nogle Anskuelser i Form af en Plan, om hvorledes det danske Kavallerie kunde organiseres saaledes, at Staten aarlig sparede 210,000 Rbd., Dhrr. Over= og Underofficerer erholdt et Tillæg, til deres Gage af 97,000 Rbd., Landet vilde vinde, ved en forøget Arbeidskraft af Mandskab og Heste, en Fordeel af omtrent 190,000 Rbd., og Detaillen i Regimenterne forblive som den er." Dette forde blive til en ganske uventet Hielpeskilling til Statsgieldens Afbetaling, hvortil man ønsker Landet og Hr. Føns til Lykke. (Hemp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Den i Holbek nylig afdøde forhenværende Kjøbmand, Anders Borch har i sit Testamente rigt begavet denne By. Over en halv Tønde Guld (52,000 Rbd.) er bestemt at tilfalde Kirke, Skole og Fattigvæsen; flere Stiftelser skulle oprettes under en bestandig Administration. Fra Eutin skrives: J Sagen mod Kudsken Koch og Tjeneren Wister i Anledning af Mordet paa Kammerherre v. Qualen d. 21 Febr. 1830 i hans Have har Over-Appellations=Retten endelig fældet Dom. Koch bør være fri, uden Skyld, og nyde Erstatning for 6 Aars og 329 Dages Arrest. Wister er ogsaa erkjendt for fri, og paa Grund af manglende Beviser, erklæret fri for Straf, men skal betale Omkostningerne ved Dommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Den bekjendte Sognepræst Hans Wissing i Høyen i Ribe Stift er nylig ved Døden afgaaet. Hr. Cancellieraad C. E. Hertz, Herredsfoged og Skriver i Bølling og Nørre Herreder, indbyder til Subscription paa bemærkninger til Kong Christian den Femtes Lov, hentede fra den senere Lovgivning. Med mange Aars Arbeide har Forfatteren samlet og concentreret de vigtigste Forandringer, Uvidelser og Jndskrænkninger ved hver særskilt Artikel af Loven, og dette Supplement er det, som han nu ved Trykken agter at udgive efter Lovartiklernes Rækkefølge. Værket vil udkomme hæfteviis, hvert Hæfte paa 8 Ark i stor Octav, 6 til 7 Hæfter og Aaret, og Prisen bliver for Subscribenterne 8 s. Arket. Udgivelsen vedbliver indtil hele Lovbogen er gjennemgaaet, og med bele Værket leveres et Ord- og Sagregister.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Ledige Embeder. Det andet residerende Capellanie ved Vor Frue Kirke i Kjøbenhavn, 6500 Rd. - Høyen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
og Jerlev Sognekald i Ribe Stift, 326 Rd. - Gjerrild, og Hemmed Sognekald i Aarhuus Stift, 300 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Vorgod og Nørre-Vium Sognekald i Ribe Stift, 200 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Befordringer. Den 14de Februar er anden residerende Capellan ved Vor Frue Kirke i Kjøbenhavn, A.N. C. Smith, beskikket til første residerende Capellan ved bemeldte Kirke. – Den 11te Februar er Byefoged og Byeskriver i Frederikssund samt Herredsfoged og Herredsskriver i Horns Herred, Kammerjunker C. F. Bardenfleth, beskikket til Amtmand over Jslands Sønder-Amt, og tillige, indtil videre constitueret til at forestaae Stift amtmands-Embedet for Jsland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 24de Februar: Species 202 solgtes til 12 Mk. 1 syvottendedeel s. Bank Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Norske Speciesedler 179 a 179 enhRibe. Under 21de Februar sidstl. er Sognepræsten for Jellinge og Hover Menigheder, Hr. Provst Zahle, allernaadigst beskikket til Sognepræst for Hveisel og Giufskud Menigheder, og Hr. Pastor Koch til Wester=Nyekirke og Faaborg til Sognepræst for Sneum og Tjerreborg Menigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Ledigt Kirkesanger og Skolelærerembede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Kirkesanger og Skolelærerembedet i Huusbye Sogn, Ringkjøbing Amt, er paa nærværende Tid ledigt. Dets Jndkomster ere: 25 Tdr. Bygs Værdie, samt 6 Tdr. Rug, og 10 Tdr. Byg in natura, og 10 Rbd. Sølv, foruden fornødent Jldebrændsel og fri Bolig. Dog afgaae i den anførte Løn 5 Tdr. Byg efter Capitelstaxt, - og Enkepension udredes af Embedet. Ansøgninger om dette Embede kunne indgives til Bispecontoiret inden Forløbet af 6 Uger fra Dato. Ribe-Bispegaard d. 28 Febr. 1837. T. Müller. Forlangt indrykket. Lunde-Skole og Gjordemoder Boelig. Friederik Nielsen Skolelærer i Lunde død d. 15de Febr. 1837 efter hans Hustrue, Jngeborg fød Madsen, Gjordemoder i Lunde, Outrup og Qvong død 1832. Paa Lunde Mark Man bygged tvende Huse: Vort Øie søgte dem i Fryd og Sorg. Om begge Vinterens Natte=Storme suse, Corlangte Le Lunde-Skole og Gjordemoder Boelig. Friederik Nielsen Skolelærer i Lunde død d. 15de Febr. 1837 efter hans Hustrue, Jngeborg fød Madsen, Gjordemoder i Lunde, Outrup og Qvong død 1832. Paa Lunde Mark Man bygged tvende Huse: Vort Øie søgte dem i Fryd og Sorg. Om begge Vinterens Natte=Storme suse, Tryg boede Friederick med Jngeborg. - Hver Morgenstund vi saae ham dristig ile Med Christen og med Ane ved sin Haand - En Børne-Skare saae vi med Dem smile, Hvor Lærers Kløgt uddanned Liv og Aand. Paa Veien hist de raske Heste springe For Vogn til Huus. - Nu hentes Jngeborg. Hør Kudskens Raab, saa kaldende de klinge: Vor Moder venter Dig i Angst og Sorg." Og snart bortager vennehulde Qvinde, Jndtrædende hun bringer Haab og Trøst: J hver en Fare veed hun vjælp at finde, Og lægger fødte Barn til Moders Bryst. Der fostres Barnet op til Dreng og Pige, Smaae Sødskinde de lede Barnets Blik. Veed Du, Barntille, Veien til Guds Rige? Den viser os vor Lærer Friederick. Ved Kirken bist, hvor Psalmerne de klinge, Og tone til Gud Faders Lov og Priis; J Skolen der, hvor Drengene de springe, Ved Lærers Ord Du vorder log og viis. Paa Lunde-Mark end staae de tvende Huse; Men Friedrick efter Jngeborg er død. Om Kirken, Skolen, Vaaning Storme suse; Saa dybt vort Suk ved begge Grave lød. Gud lønner i sin Himmel begge Fromme De Frommes Børn har Løfter i Guds Ord; At og til dem Velsignelsen skal komme Fra Himmelen ned til længselfulde Jord. H. P. Willumsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Ribe Torvepriser d. 25de Februar. Rug pr. Td. 2 Rd. 40 ls.; Byg 1 Rd. 40 ls.; Havre 2 Rd.; Boghvede 1 Rd. 32 s.; Boghvedegryn, pr. Skp. 32 s.; Byggryn 28 ls.; Ditto Meel 32 ls.; Kartofler 4 enh. ; Æg Snesen 5 s.; Smør pr. Pd. 5 enh. ls.; Oxekjød i enh. ls.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
AVERTISSEMENTS. paa Veien mellem Ribe og Vilslef=Spang har Undertegnede igaar tabt en bruun Læder Tegnebog, hvori var: flere Breve, adresserede til Hr. Lieutenant Mørck i Storedarum, nogle Farvesedler, en lille Æske fra Apotheket i Ribe, m.m. Finderen erholder en passende Findeløn naar Bogen med dens Jndhold leveres til Hr. Lieutenant Mørck i Darum. D. 28de Febr. 1837. R. Mortensen i Darum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Formedelst anden Bestemmelse, agter Anders Hud steds Enke underhaanden at bortsælge den hende tilhørende Gaard i Lunderschou, 2 Miil vesten for Kolding. Gaarden skatter af Hartkorn henimod 3 Tdr. og til samme ligger et Areal af 75 Tdr. Agerland, 15 Tdr. Land Eng og 12 Tdr. Land Skovgrund; Størstedelen gode Jorder. Den aarlige Udsæd er sædvanlig 8 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, 10 Tdr. Havre og 5 Tdr. Boghvede, og Høeavlen circa 35 a 40 Læs Høe. Besætningen er 2 Heste, 16 Stkr. Hornqvæg og 6 Faar. Bygningerne ere gode, og kunde tjene til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. En Deel af Kiøbesummen kunde blive staaende i Eiendommen. Lysthavende vilde behage at henvende sig til Eierinden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Efter vedkommende Forligs- og Udlægshavers Begjering bliver det af Niels Christian Christensen pantsatte, og af Jens Christian Simonsen for Tiden beboede Sted Wandløs i Fousing Sogn Hjerm Herred med Jorder af Hartkorn 4 Skp. 2 Fkr. samt Sæd og Afgrøde, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Tirsdagen d. 21de Martz næst) hver Dags 2den Auction d. 4de April ) Form. Kl. 11 og 3die Auction Løverdagen d. 22de April næst, Formiddag Kl. 9. De tvende første Auctioner afholdes paa Holster, broe Raadstue, hvorimod 3die Auction afholdes i Stedet Wandløs. – Naar Auctionen over Wandløs er tilende bliver i det i Nærheden af samme beliggende Sted Trædknoldhuus i Fousing Sogn afholdt Auction over en Deel hos Niels Christian Christensen udlagt Jndboe m.m. Dette bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Liebhaveres og Creditorers Efterretning. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionerne. Lysthavende indbydes. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe den 22de Februar 1837. Nellemann. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Ved Ribe Stiftamtmands Resolution, af 28de October f. A., er det bestemt, at der med den Arvecapital den fraværende Jens Christian Brandt ved sluttet Skifte den 11te October 1821 er tilfalden efter Faderen Peder Jensen Brandt af Jerne, og som hidtil har været bestyret under Skads Herreds Overformynderie, nu da over 15 Aar siden Skiftets Slutning ere forløbne, maae forholdes efter §2 i Frdn. af 2 April 1817. Som følge heraf indkaldes herved fornævnte Jens Christian Brandts Arvinger til inden Forløbet af 12 Uger, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter og legitimere deres Arveret. Stads Herredscontoir paa Giellerupholm ved Warde, den 11te Februar 1837. Bruun. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Huusmand Rasmus Jacobsen, at Schodborg-Skoukrog, Schodborg Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til inden Udløbet af denne Termin og under Fortabelse af deres Tilgodehavende, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres paa bemeldte Boe havende Krav. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ribe, den 7de Febr. 1837. Tranberg. Hos Undertegnede i Over, Wodder Soen, naaer indtaget 6 Faar med forskjellige Mærker, hvilke Eierne kunne erholde, naar man opgiver Mærkerne og betaler Foder og andre Omkostninger, samt afhenter samme inden 4 Ugers Forløb efter dettes Bekjendtgjørelse. D. 18de Febr. 1837. P. Pedersen Muulmana. un mann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Efter vedkommende Pante- og Udlægshavers Reqvisition, bliver den Giæstgiver Michel Jacobsen tilhørende i Hjerting Bye Guldager Sogn, beliggende Gaard med sine Bygninger og underliggende Eiendomme af samlet Hartkorn 4 Td. 6 Skpr. 2 Fkr. femottendeel Alb., stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner der afholdes: 1ste Auction Tirsdagen den 21de Martz føstk. 2den Auction Tirsdagen den 4de April 3die Auction Onsdagen den 19de f. M. hver Dags Formiddag Kl. 10; de tvende første Auctioner afholdes paa Warde Raadstue, men tredie Auction i den sælgende Gaard. Det anmærkes at Gaardens Bygninger ere gode og indrettede til at kunne beboes af en Familie udenfor Bondestanden, ligesom der og haves Bevilling til Vertshuushold i samme. Denne Bekjendtgjørelse skeer overeensstemmende med Pl. 22de April 1817 saavel til Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning. Skads Herredscontoir paa Giellerupholm den 20de Februar 1837. Bruun.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Hamp og Tors sælges til billige Priser hos Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-02-28
Store flamske Sild bekommes til 1s. Cour. Stykket hos Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Kongelig allernaadigst privilegeret. tifts AdresseAvis, som forsendes med Brevposten, overalt i de danske Stater. No. 118. Fredagen den 3die Marts Udgives af N. S. Hyphoffs Enke i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Spanien. Morning Chronicle meddeler en Skrivelse fra den spanske Grændse, hvori det klages over Dronningens Generalers fortsatte, ubegribelige Uvirsomhed. Carlisterne have benyttet denne Pause til deres Fordeel og navnligen befæstet Fuentarabia og Jrun meget stærkt, saaat deres Jndtagelse vil koste mange Folk. Det er ogsaa at befrygte, at de til Expeditionen samlede Levnetsmidler snart ville være fortærrede, og at det da ikke vil være saa let igjen at blive forsynet. Det hedder, at den franske Regjering har tilbagetaget den tidligere meddeelte Tilladelse til at førden brittiske Legions Skyts over fransk Grund, i hvilken Anledning General Evans skal have holdt et Krigsraad, om hvis Veslutninger dog Jntet af Betydenhed, vides. – Den bekiendte Baron Haber udtaler i den Londonner Morgenpost den Anskuelse, at Borgerkrigen, i Spanien ikke vil ophøre, om det end lykkes at forjage eller dræbe D. Carlos; thi de oprørske Provindsers Beboere vilde desuagtet vedblive at kæmpe for deres Privilegier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Portugal. De sidste Efterretninger fra Lissa bor indeholde fast Jntet uden Klager over Finantsnøden og Formodninger om den forestaaende Ministerforandring, over hvilken Forholdsregel Sa da Bandeira, og Passos skulle være geraadede i Strid med hinanden. Marquis Loule og hans Gemalinde, Don Pedros Søster, leve saa ufredelig med hinanden, at der er Tale om Skilsmisse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Storbrittannien og Jrland. Den vigtige irlandske Municipal-Reformbil er efter langvarige Debatter bleven overgiven til Committeen, efterat et Amendement af Lord Eggerton var forkastat med 322 Stemmer mod 242, hvilket Resultat afgav en ministeriel Stemmeflerhed, større, end Ministrene havde ventet og Torperne frygtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
(De øvrige udenlandske Efterretninger ville vorde meddeelte næste Gang.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Bulletins. D. 26de Febr. "Hs. Majest. Kongen har havt en god Nat, Hosten er mildere og Befindendet som de forrige Dage." Den 27de Febr. "Hs. Majestæt Kongen har havt en særdeles god Søvn afvigte Nat og befinder sig vel i Dag." D. 28 Febr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Hans Majestæt Kongen har i afvigte Nat havt fem Timers Søvn, og Allerhøistsammes befindende er som i de forrige Dage." (Berl. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
En Biskop havde til Cancelliets Afgjørelse indstillet, om det ikke, i Tilfælde af en Sognepræst bliver saaledes angreben af et Sygdomstilfælde, at Lægens Vidnesbyrd kan fremlægges for, at han i flere Maaneder, ja længere, ikke vil kunne overtage sine Forretninger kunde tillades Biskoppen, naar Districtsprovsten, deri med ham er enig, at bestemme, at Embedet, i det mindste i en Tid af 12 Uger, om han ei inden den Tid er helbredet, bør besørges efter de samme Regler, som naar Vacance ved Forflyttelse eller Dødsfald finder Sted, samt om det ikke, hvor et Herred kun bestaaer af ganske faa Pastorater, maatte være tilladt at udstrække Besørgelsen af Forretningerne til Præsterne i videre Omkreds end Herredets, naar dertil gives tilstrækkelig Anledning. Efter at have taget Forslaget i Overveielse, og derom indhentet Betænkning fra Rigets øvrige Biskopper, har Cancelliet i sit herpaa afgivne Svar af 14de Jan. ikke anseet det fornødent at udvirke nye Lovbestemmelser om den omhandlede Gienstand, da man er overbeviist om, at det vil være et sjeldent Tilfælde, at en Præst, der for nogen Tid ved Sygdom er sat udaf Stand til at forrette sit Embede (i Suspensionstilfælde er det en anden Sag, skulde mangle den frivillige Hjælp, som Præsterne pleie at yde hverandre i saadanne Tilfælde, og da man desuden ikke tvivler paa, at biskoppen i ethvert Tilfælde vil træffe hensigtsmæssige Foranstaltninger. (Col Tid.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Trykkefrihedsselskabets Ansøgning om at erholde Ret, til at forsende med Pakkeposten mod modereret Porto og om muligt at erholde en Nedsættelse i Betalingen for Forsendelsen af Pakker er bleven afslaaet. Om dette Afslag hidrører directe fra Hs. Majestæt, eller fra Generalpostdirectionen, og hvilke Motiver der ere gjorte gieldende mod de slaaende Argumenter, hvorpaa i sin Tid Assessor Ussings Forslag, og altsaa vel ogsaa Selskabets Ansøgning, støttede sig, alt det vide vi ikke; men alt det vil man sikkert erfare af næste Folkeblad. (Kbh.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-03
Hr. Adjunct Palludan Müller, i Odense har i disse Dage i et lille Skrift udtalt sig om det Thorvaldsenske Museum. Forfatteren tvivler ikke og Nytten af et saadant Museum, fordi man kunde befrygte en eensidig Jndflydelse af Thorvaldsens Arbeider paa de unge Kunstneres Dannelse; men han mener tillige, at Nytten af det omtalte Museum maa betragtes fra et høie re Standpunkt, hvorfra den ikke kan være tvivlsom, idet derved vil fremkomme det øvrige Europas specielle Agtelse og Sympathie for Danmark. "Borgerne i de mindre Kjøbstæder bedrage sig selv, dersom de troe, at de kjøbenhavnske Borgeres Velfærd er enten skadelig eller blot ligegyldig for dem. Lad Kunster og Haandværk, Handel og Jndustrie blomstre i Kjøbenhavn, saa vil ganske vist enhver af de andre Kjøbstæder og enhver Mand i dem, der jo middelbart eller umiddelbart alle hænge paa det nøieste sammen med Hovedstaden, faae sin Part af Fordelen, om endog paa en saadan Maade, at den mindre Dannede ikke strax kan indsee, ad hvilken Vei den kommer. Ethvert betydeligt Arbeid vil bringe Haandværkerne i Kjøbenhavn paa et høiere Trin, og dette vil spores i hele Landet. Hvor meget har ikke Christiansborg Slots Bygning virket i denne Henseende, jeg tager ikke i Betænkning at paastaae, at f. Ex. den langt bedre Smag i Steenhuggerarbeide, som har vist sig i de senere Aar, og som Landets Bygninger og Kirkegaarde kunne give Enhver de meest iøinefaldende Beviser paa, fornemmelig skyldes denne Bygning. Folkebladets myndige og, reent ud lagt ukloge Taushedsbud misbilliger Hr. Paludan, Müller og sluttet med følgende Yttring: "Men fordi Planen maaskee ikke er tilstrækkeligt forberedt og der er gjort Misgreb ved dens Anpriisning, vilde det dog være sørgeligt, om den skulde savne den Understøttelse fra Folkets Side, uden hvilken den ikke kan udføres Falder den nu hen, kan den ikke optages igjen, og da er det ubodelig Skade, at den er bragt paa Bane; thi ligesom dens Udførelse vilde være en skjøn og gavnlig Erklæring for hele Europas Øine, saaledes vilde man i andre Lande, ja maaskee endog Kunstneren selv, ansee et mislykket Forsøg for et offentligt og umiskjendeligt Beviis paa, at det danske Folk er ligegyldigt for sin store Kunstner. Og dette er det dog virkelig ikke. Jeg tillader mig derfor at opmuntre mine Medborgere til at antage sig Planen med Varme. Hvad de nu forsømme, kunne de aldrig gjøre godt, thi de maa ikke gjør Regning paa, at faa en Landsmand som Thorvaldsen, igien; og da Sagen nu engang er sat i Gang, er det bedre at understøtte den, end af Misfornøielse med Maaden, hvorpaa det er skeet, at lade en Leilighed gaae forbi, som ikke kommer tilbage." (Hemp; A.)