Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-01-27
J Jubelaaret 1817, den 28de Januar, kom en Bye her i Stiftet, Mændene sammen, først Kirken efter Aftale med Sognepræsten, for at forberede sig forud ved hensigtsmæssige Betænkninger til den siden bestemte Jubelfest, og tillige for at prise Forsynet, da Kongen traadde den Dag indi Sit møisomme Livs halvhundredste Aar, for den evige Faders Velsignelse til det mangehaande Gavn, af Kongens utrættelige faderhulde Arbeider for Bondestanden som Kronprinds og Konge i næsten Tredieparten af et Aarhundrede, og derhos da at anraabe Forsynet om Velsignelse fremdeles til Landsfaderattraaerne, fremdeles for Dyrkerne er Danmarks Guldgrube, til at lægge Mærke til og nyde Godt af Skaberens Tilbudde i Jordbund og Klima, samt Forsynets Tilbudde i den mere Kyrdighed og Betænksomhed, Tiderne have meddeelt og vakt i mange Henseender, og den mere Leilihed og de flere Opmuntringer for Bonden end til førn Siden samledes de om Aftenen i Skolen en Timestid. Ved Samtale om den Vanskelighed der meder begyndende Ting, blandt andet Kartoflene Dyrkning i Marken, faldt man paa Tale om at, naar Alle i en Bye lagde hver nogle i sin Mark, da kunne ventes giensidigen den Opmærksomhed for deres Fred ud paa Efteraaret, som hos enkelt begyndende Mand har i uvante Egn fin Vanskelighed ofte Man vedtog da strax, at nærmeste Foraar alle Byemændene ville lægge hver nogle i Marken, og siden har, til den Bye, aarligen været dyrket flere Kartofler end nogensinde for. - J en anden Bye har man i Sinde, nærmeste 23de Januar, at vedtage, Alle, at faae nærmeste Sommer noget St. Hans Rug, eller 6 Raps, eller Raigræs mellem Rødklever, som giø hver fortrinligt Grønfoder, eller Timotheigræs, eller Spørgel eller Fløielsgræs, i dens skarpe eller moesagtige Grunde, til begyndende Erfaringer at samle og vexle med hinanden. J en anden vedtages uden Tvivl samme Dag, at holde et Par Heste inde, hver Mand, i Sommer paa grønne Havrevikker af en velgiødsket Plet. (En Mand, som ei havde gjort dette for, giødskede tidligst mueligt 1819 tre Fierdingkar eller neppe en Skieppe Bygland og saaede Havrevikker, som han, den tørre hede Sommer endog, slog 3 Gange og dermed holdt en uskaaren Hest inde, hele Somren. En anden Mand ligeledes til første Begyndelse kiørte 7 stærke Læs Gjødte i Foraar 1817 paa halvanden Skp. Land til Havrevikker: Grønfodret blev skaaren med Halm til 6 Heste, der ellers langt tidligere skulde været ude, end de herved kom: kun gandske kort varede det, for Pladsen, var fyldt i Møddingen, hvor de syv Læs vare tagne. - J en anden, at brakke et Stykke Land, nogle Heelbrak, anden halv, som Høeghekalder Tørveraadne: og at koste sig i Forening - efter 3 Aars Brug, fælles, at sælges til Høistbydende, med mindre Forening fornyes - en Brak harve, maaskee tillige en Extirpator, og en Sang plov, samt en Siellandsk Krog. Peder Nielsen Knudstrup, Gaardmand i Lemberg her i Stiftet, under Grevskabet Frysenborg, har gjort 7 engelske Plove eller Svingplove, og 2 eller 3 Exsterpatore, til Mænd deromkring; Skade, han har kun liden Tid dertil, helst da han skiærer, for en god Deel med egen Haand, alt sit Foder i Hakkelse til 20 Kreature, foruden Heste og Faar, baade Høe og Halm. (Den i Jylland uædvanlige Krog skal der være een af hos en Smed i Aarhuus, som forhaabentligen kan ventes overladt, til Eftersyn.