JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
Paa Christianias Theater er den 28 Jan. forefaldet en hæsligt Optrin, strax efter Prologen til Wergelands Skuespil: "Campbellerne" var bleven fremsagt, søgte Pibere og Klappere i en 5 Minuters Tid at overdøve hverandre. Da første Akt var forbi, begyndte Støien paany med forøget Heftighed; forgiæves begyndte Man togange paa anden Akt, Skuespillerne kunde ikke komme tilorde og Teppet maatte atter gaae ned. Derpaa spilte Orchesteret Nationalsangen, begge Partier, stemmede den, men da denne var tilende, begyndte Spektaklet atter. Politimesteren opfordrede nu Enhver til at suspendere sin Dom indtil Stykkets Slutning, hvorpaa Roligheden atter indtraadte og Man spillede Stykket tilende. Damerne forføiede sig imidlertid bort fra Parkettet og efter femte Akt vankede der Æbleregn ned paa Piberne i Parkettet, derefter Ræveslag og endelig bleve udenfor Theatret endeel Personer paa en lumpen Maade mishandlede."(Hp. Av.)J Leipzig circulerer for nærværende Tid følgende Kjærlighedsbrev i mangfoldige Afskrifter og bliver, formedelst dets Originalitet, hyppigt afcopieret. En gammel Lieutenant har skrevet det til en ung, riig Frøken. (Bogstavelig sandt:) "Mademøiselle, ich liebe Sie und ersuche mit umgehender Post um Gegenliebe. Genau bekannt hin ich mit Jhren Verhaltnissen; Sie haben keinen Liebhaber, keinen Vater, keine Mutter, anserordentlich wenig Jahre und graslich vil Geld. Jch hin mit Jhnen einverstanden. Auch ich habe keinen Vater, keine Mutter, anserordentlich wenig Haare und graslich wenig Geld. Sie sind 16 Jahre, ich 61, – da scheer ich mich den Teusel drum, och liebe jedoch wie ein Jüngling von 18 Jahre, worauf ich mich noch gut erinner kann. Jch hin Gottlob noch Lieutenant. Jch kann die Charge jedoch sogleich auge ben. Jhr Vermogen giebt mir die Stellung eines General. Schlagen Sie ein, Sie konnen mein Weib, hos mich der Henker, noch diese Woche werden. Schulden habe ich keine, aber Verrechnungen, werden mir zur Last gelegt. Lassen Sie mich daher nicht gleiche Feller bei der Hoffnung auf Jhre Handbegehen. Hier mein Portrait, von einem Kamme raden mit Bleistift entworfen. Mit Farben macht sich soetwas besser, allein Sie sollen durch das Original uberrascht werden. Bauch habe ich keinen, graue Haare enige, Falten im Gesichte höchst spar sam, doch rauche ich höllisch viel Tabak und trinke gerne viel und lange. Dies ist Alles. M. v. M. Lieutenant."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
Den 18de Jan. blev i Prag henrettet en Grenadeer, som for nogen Tid siden havde myrdet en Pige formedelst Jalousie. En permitteret Soldat, der som Tilskuer havde været tilstede ved Executionen, meldte sig derefter hos Kommandanten og anklagede sig som Morder, under det Foregivende, at han i Choleratiden har forgivet sin egen Moder med Arsenik. Hun var bleven begravet som Cholerapatient; men han havde fra det Øieblik af ingen Rolighed havt mere, og foretrækker nu Døden for en saadan Tilværelse. Soldaten er nu overleveret den civile Ret til nærmere Undersøgelse. (Ah. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
Budenlandsk. Den 14de De, begyndte Generalforsamlingen i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug. Det var vistnok een af de meest talrige Folkeforsamlinger, den senere Tid har at fremvise. Da Haandsoptrækningen ikke afgav noget paalideligt Resultat, blev der ballotteret med Kugler om det første og vigtigste Spørgsmaal, om Generalforsamlingerne. skulle afløses af en repræsentativ Forfatning. Generalforsamlingerne ere kun provisorisk hævede.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
Det staaer Enhver frit for, ifølge Algreen=Ussings Forslag, som blev eenstemmig antaget, at stemme anderledes, naar ikke den nye Regieringsform i alle dens Punkter, der nærmere skulle debatteres, svarer til Forventningen. Forøvrigt var det ikke umærkeligt, at Selskabet af en Taler høit blev benævnet som et Selskab af politisk Tendents, uden at nogen følgende Taler vovede at modsige det.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
Af "Archiv for Søvæsenet "No. 37, 1838, meddeles her endnu Følgende angaaende det Øvelsestog, som med en lille Eskadre blev foretaget i afvigte Sommer: Vort Flag mødte baade i Brest og Plymouth den første Forekommenhed og Artighed. Floras" 5 Dages Ophold i Brest benyttedes til at lade Cadetterne besee det prægtige Værft og det Vigtigste af hvad Seeværdigt, denne Frankrigs fornemste Orlogshavn frembyder. J de 8 Dage, "Galathea" og "Diana, laae ved Plymouth, besøgte Officiererne Værftet, Skibene m. M.; dog uden at støde paa nogen særdeles interessant Nyhed i Indretningerne, hvorimod vort Artilleri, især Percusionslaasene, tildrog sig Englændernes Opmærksomhed. Saavel Englænderne som Vore kappedes om, ved Gjæstfrihed og Høflighedsbeviser at lægge begge Mariners gjensidige Agtelse for Dagen. Cronstadt beæredes vore Skibe med et incognito Besøg af Hs. Maist. Keiseren, der med saa megen Jver og Virksomhed arbeider for sin egen Marines Uddannelse; og saavidt vides vandt vore Skibes Tilstand denne ophøiede Monarks saakyndige Bifald. Paa Tilbageveien stødte vore Skibe paa en russisk Eskadre af 9 Linieskibe og nogle Fregatter, og denne Leilighed benyttede Commandeur=Capitain Lütken til at foreslaae Admiralen en Seileprøve, imellem Galathea og en russisk Fregat. Resultatet var tilfredsstillende, idet Galathea, under visse Omstændigheder vandt Noget, under andre tabte Ubetydeligt imod et Skib, der naturligviis maa antages at have været den bedste Seiler i Eskadren. (Rd. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
J sit Ultimatum til kgl. Skuespiller Hr. W. e Holst (indført i No. 13 af den Frisindede") siger Dr. Ryge slutteligen: "Den Procedure, De forestaaer mig til at erholde Statisfaction over Dem, (see No. 18 af d. Bl.) forkaster jeg; thi for det første troer jeg ikke at behøve 6 Mænds Bistand, for at møde Jnvectiver af en Person af deres aandelige Kaliber, og for det Andet er naturligviis den Tilfredsstillelse, Man kan have af en Afbigt, bestemt ved den Grad af Agtelse, Man nærer for den, der gjøre den." – J "Kbhvnsp." læses under Jndsendt Følgende til Hr. Dr. Ryge og kgl. Skuespiller W. Holst: "Maae vi saa være fri forMere, En Røst i Publicum." Paa flere Steder baade i Kbhvn, og paa Christianshavn staae nu opvarmede Værelser aabne for fattige Mødre med spæde Børn. "Mangen Jammerklage standses bekjendtgjør Hr. Jetsmark - megen Sygdom undgaaes, og halvfrosne Børn oplives derved. Mange Gaver ere indkomne ogsaa dertil. "Af Pastor Grundtvig læses følgende Stropher i Adressavisen. Hænder kolde, Hjerter varme Er blandt os et gammelt Ord; Lad den Vale og den Arme See, det gjælder end i Nord! Da sig mange Hænder kolde For de varme Hjerter folde Offre Ham en Takke=Bon, Som fra sine høie Sale, Hvor Han seer lidt smukt i Løn, Vil i Lys det godt betale, J Sagen Bog= og Papirhandler C. Steen contra Professor og Dr. philosophiæ Johan Ludvig, Heiberg blev i Høiesteret (Mandagen den 12 Febr.) afsagt følgende Dom: "Lands-Over- samt Hof og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande. Til Justitskassen betale Citanten 5 Rbd. Sølv." Ved bemeldte Lands=Over= samt Hof= og Stadsrets Dom var Jndstævnte, som bekjendt, frifunden for Citantens Tiltale i denne Sag samt Processens Omkostninger ophævede. For Høiesteret har den Jndstævnte hverken mødt eller ladet møde, af hvilken Aarsag Sagen den er bleven behandlet skriftligt. Hr. Ap Apotheket i Nysted er i disse Dage solgt af dets nærværende Eier, Hr. Apotheker Scheel, til Hr. Cand. pharm. Bagge for 17,100 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
"Jyllandsposten", har, blandt andre Mangler ved Dagvognene i denne Provinds, ført Klage over, at naar der For= og Efteraar skeer Forandring med Tourene, dette ikke bringes tilskrækkelig til offentlig Kundskab. Bestyrelsen for den aalborger Dagvogn, fralægger sig i Aalb. Avis denne beskyldning for sit Vedkommende, da saadan Forandring altid har været bragt til Publicums Kundskab igjennem Avisen. - Hverken i Randers eller, om vi mindes ret, heller i Aarhuus er derimod denne mod Publicum skyldige Opmærksomhed i den senere Tid iagttaget. (Rd. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
(Forlangt Jndrykkelse.) Ved at læse en i disse Dage her i Egnen ankommen Pjece, et Jndlæg af Skolelærer Nielsen i Gyrstinge mod Hr. Provst Bentzon, ledes man atter til at falde i Forundring over de i Sandhed intetsigende Data, som Ondskab eller Chicane lægger til Grund for sine Angreb paa denne agtværdige Geistlige, og skjøndt Skriftet, som i Alt ligner et Embryon, slet Jntet har i sig, der i priori beviser noget mod Provsten, enten som Menneske eller Embedsmand, saa seer man dog med hvilken Flid Vedkommende har søgt at indignere ham, ved at gjøre en Elephant af en Myg. Forunderligt nok, Enten har Provsten, denne godmodige, kjerligsindede Mand fornægtet sin Characteer i det sjællandske Klima, eller og denne Øes Skolelærere og enkelte Andre, der ere komne i Berørelse med ham, maae være sande Querelleurs; men da Mænd af Provstens Alder og Characteer ikke forandres, saa maae vor Omdomme om Hine kun blive lidet favorable for dem. Dog maaskee de gode Skolelærere ere paa en Maade at undskylde: De kunne jo være Redskaber i en Fjendes Haand, der kan have en privat Hævn at tilfredsstille, thi at alle de Stævninger og Jndlæg ere ene og alene Yttringer af det onde Princip i Mennesket, kan man ei antage. Jeg mener det er en ond Aand, der er kommen over dem: Denne Verdens Fyrste - Asmodens er hans Navn – er bekjendt nok. Det var ham der var med, da Gergesenernes Sviin styrtede i Genezareths Søe, og gjorde tusinde Spilopper i Jødeland; siden da dette Rige gik under, foer han i de romerske Bisper og havde nær vælket Verden, hvis ikke Doctoren fra Wittenberg, havde truet at vælte ham i Vesuvs Krater. Da paatog han sig en Ravns Skikkelse, foer op i Jylland og byggede sin Rede ved Liimfjorden; men da man der lærte, at grim var hans Færd – formastelig hans Tale, fløi han over Belterne, og det er ei umuligt, at det er ham, der nu gjennem Skolelæreren, bryder ud i Stævninger og Jndlæg, maaskee fordi Provsten engang, følgende Pligt, og Samvittighed kan have knækket en Vinge paa Uhyret, for at straffe dets Saturnalitet, eller Canibalitet. Saaledes fristes man til at ræsonere, forresten er Provstens Agtelse saa fast begrundet her i Egnen at hine smaalige Machinationer ei skulle kunne rokke den - tvertimod, han vinder i forøget Jnteresse ved hvert Angreb, Morsøe i Februar 1838.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
AVERTISSEMENTS. Frue Amtsprovstinde A. C. Bendix, födt Jörgensen, Enke efter salig Amtsprovst Bendix, blev i Gaar ved en pludselig, men rolig Död bortkaldt til Fredens Hjem i sin Alders 62 Aar og 4 Maaneder, hvilket Sorgens Budskab herved bringes til fraværende Slægt og Venner af hendes dybtsörgende Børn. Westervig den 20de Februar 1838.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive thinglæst ved Hassing Refs Herreders Ret og den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som have noget at fordre i Stervboet efter afg. Gaardmand Søren Nielsen Høy af Kjestrup Bye Heltborg Sogn Refs Herred med 12 Ugers Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved bekjendtgjøres. Teglgaarden den 14de Februar 1838. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
Den ædle ubekjendte Gaver, der i denne haarde Vinter har skjænket 20 Rbdr. til Jndkjøb af Tørv for Byens Trængende, ville herved modtage deres hjertelige Tak.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-23
Undertegnede agter underhaanden at bortsælge min i Hørsted Bye og Sogn beliggende Gaard, enten heel eller Parcelviis. Gaarden skatter af 3 Tdr. 3 Skpr. med tilhørende Ager, Eng og Tørveskiær. Bygningerne ere nye og i forsvarlig Stand og i Eiendommen kan formodentlig blive indestaaende 300 Rbdr. Hørsted den 21de Februar 1838. Christen Bach.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Ao. 1838. No. 2. THS Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv og Avertissementstidende, eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 24de Februar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Politiske Nyheder. Engeland. Det forventede Dampskib fra Ny-York var ankommen, men Depeschernes Jndhold endnu ikke bekjendt; dog Courieren meddeler et Brev fra Ny-Scotlands Hovedstad Halifax, hvori der siges, at den brittiske Gesandt i Washington Hr. For, skal have forlangt sine Passe; det hedder imidlertid, at Sir Francis Head har besluttet at anvende Alt, for at fordrive Menzie fra Navy=Island, man troer dog ikke, at det vil kunne skee, uden med store Opofrelser. Under-Canada er for Tiden rolig, men man frygter for, at Utilfredsheden venter paa Leilighed til et nyt Udbrud. 3 Regimenter havde forladt Ny=Scotland for at marschere til Canada, og Gouverneuren i Ny-Brunsvig Sir Henry havde bevæbnet Militsen 1600 Md. stærk, for at beskytte Landet. Man troer at Nordamerica nerne ikke ere meget tilbøielige til at iagttage en streng Neutralitet, og man ventede derfor i Canada med Længsel paa nye Forstærkninger. Til Havre har en Paketbaad bragt Efterretninger fra Ny-York af 16de f. M. Menzie var bleven taget til Fange paa nordamericansk Gebet, men frigivet igjen mod 6000 Dollars Caution. Den engelske Oberst Nab, der i en Depesche har tilstaaet, at det nordamericanske Dampskib er ødelagt paa hans befaling, har maattet nedlægge Overbefalingen i Major Kirbys Hænder. Han er Præsident i Forsamlingen i Torronto. Betydelige Troppemasser have concentreret sig paa den saakaldte hvide Øe" i Eriesøen, lige over forFort Maldon, hvor Duncombe staaer med hans Jnsurgentere. Oberst Sutherland og 30 franske Canadiere ere ankomne til Rochester og ville gaae til Navy=Jsland for at tjene Jnsurgenterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Spanien. - Portugal. Breve fra Madrid naae til den 7de De. De lyde næsten uden Haab for den constitutionelle Regjerings Fremtid, dog maae man betænke, at i Spanien hører Lykkens Omverling til Dagens Orden. Siden den 15de Januar havde man ingen Efterretninger erholdt fra Estramadura og Andalusien, da al Forbindelse var afskaaret ved Carlisterne. Cadix befinder sig endnu bestandig i BeleiringsTilstand, og i Malaga trues man ved alvorlige politiske Uroligheder. J Spanien synes Middelalderen igjen at være indtraadt, og Spanien at være kastet tilbage igjen i Maurerkrigens Tidspunct. Den Carlos havde forladt Llodio, for at begive sig til Estella; han synes ikke at have modtaget store Pengesummer, og hans Leverandeurer, ville ikke give ham mere paa Borg. - Jnsurgent chefen Basilio Garcia skal forenet med Palille omtrent have 6000 Md. Den carlistiske Hær er stærk belæsset. Anføreren Tallada fører en feed Fransiscanermunk med sig, der skal veie 350 Pund; han bærer paa Brystet et Christusbillede, af Bronce der er en halv Alen lang. Det hedder, at Espartero marscherer mod Durango, for at fordrive Don Carlos fra Biscaia. - Det havde opvakt nogle Uroligheder i Lissabon, at Guerillachefen Basilio havde nærmet sig den portugisiske Grændse. Sa da Bandeira skal have tilbudet at tage sin Afskeed, som Høistcommanderende, for Nordarmeen, og da man blandt de Cortes talte om den frække Optræden i Syden af Remeschidos Bander, svarede Ministeren, at man havde ingen Penge til at udruste tusinde udskrevne Recrutter og der fattedes selv paa Fonds til at kunne foranstalte Udskrivningen med. Frankerig. Journal du Havre melder, at den 3die Jan, har i Ny-Orleans raset en stærk Jldebrand, som har lagt 20 store med Kjøbmandsgods fyldte Pakhuse i Aske. Jlden kunde uagtet alle Bestræbelser først slukkes næste Dag. Mange Menneskeer skulle derved være omkomne, og Skaden anslaaes til 2 Millioner Dollars. Ogsaa fra Westpreussen meldes, at i Staden Marienburg har en Jldebrand ødelagt Marieportens stadselige Taarn. (Neue 3.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Indenlandsk. J en kongl. Resolution af 17de Januar forekomme blandt andet følgende Udtrykke: Vi ville med særdeles Velbehag ansee det, naar der i Kjøbstæderne gjøres Udveie til, ved Siden af de almindelige Borgerskoler, hvori der fremdeles som hidtil, bør være Adgang for alle Jndvaanere til uden Betaling, at faae deres Børn underviste i de for alle fornødne Kundskaber og Færdigheder, i Overeensstemmelse for hvad der for disse Skoler er befalet, at indrette høiere Borgerskoler, i hvilke en meere udvidet Underviisning gives for Børn af begge Kjøn, imod at de derfor erlægge saadanne Skolepenge, at derved den forøgede Udgift dækkes, som en saadan Skole vil medføre fremfor dem, der ville være forbundne med at disse Børn nøde Underviisning i den almindelige Borgerskole. Skolecommissionen skal til den Ende udarbeide en udfor lig motiveret Plan og Jndvaanernes Tarv og de Midler, hvorpaa der kan gjøres Regning, som indsendes til Cancelliets Approbation o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Under 10de De har det ligeledes behaget Hs. Maj. Kongen blandt Andet at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst, at det tilkjendegives Amtsfattigdirectionerne, at, naar Sognecommissionerne finde det tilraadeligt at oprette Forsørgelses= og Arbeidshuse for Almisselemmer, vor Forestilling herom, ledsaget af en udførlig Plan til Indretningen, med Directionens Betænkning indsendes til Cancelliets Afgjørelse, samt at dette Collegium maa bemyndiges til efter Omstændighederne at bevilge de til Arbeidshusenes Anskaffelse og første Indretning fornødne Laan, enten af vedkommende Amtsfattigkasse eller, saafremt de ikke af disse kunne erholdes, af de offentlige, Stiftelser imod lovlig Rente og Afbetaling i taalelige Terminer. (Coll. Td.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Jfølge de officielle Jndberetninger havde der i Danmark, Aar 1836, været 10,186 flere Fødte en Døde.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Den 1ste Januar 1837 antoges Danmarks Folkemængde, at være c. 1,255,000. Omtrent hver 9de Fødsel havde været uægte, i hvilken Henseende, næst Kjøbenhavn, Fyens Stift staaer øverst. Blandt de Døde havde været 281 af Krampe, 81 af Kopper, og 22 (hvoraf 3 Fruentimmer) af Drankergalenskab. Selvmordernes Antal havde i d. A. været 225. Af Trillinger var født 10 (hvoraf 3 i Aarhuus Stift). Blandt 1890 Enkemænd som i d. A. havde giftet sig, vare 164 indtraadte i 3die og 25 i det 4de Mateskab. Ligesaa 93 Enker i tredie (Aah. Av.) og 11 i fjerde Ægteskab.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Kjøbenhavns Handelstand har den 3die Februar overrakt Hs. Majestæt Kongen en Petition med Hensyn til at en Commission er bleven nedsat, for at underhandle om nye Regulationer for Handelssamqvemmet mellem Danmark og Sverrig. Disse Regulationer - siges der i Petitionen, skulle nemlig efter troværdigt Sigende væsentligen gaae ud paa, til Forebyggelse af Told=Defraudationer, at indføre et gjensidigt Control=System ved Hielp af saakaldte Rückattester, hvoraf Virkningen, med Hensyn til den danske Handlende, vilde være, at den, der afsender Varer til Sverrig, vil blive gjort ansvarlig for Beløbet af den danske Jndførsels=Told paa disse Varer, indtil han med Attester beviser, at de svenske Toldlove ere blevne efterlevede med Hensyn til disse Varers Jndførsel i Sverrig; og følgelig at, i det Tilfælde nogen Toldbesvigelse ved disse Varers Jndførsel i Sverrig fandt Sted, den danske Afsender vil være udsat for at blive anseet med en Straf bestaaende i Tabet af den danske Tolds Beløb for en Overtrædelse begaaet af en fremmed Undersaat mod sit Lands Love. Et saadant Control system, formener den kjøbenhavnske Handelstand, vilde besvære al Handel, den lovlige ligesaavelsom den ulovlige, ligesom der i Petitionen antages, at, om ogsaa Controlforpligtelsen blev grundet paa Reciprocitet, da vilde denne dog blive meere formel, en reel, og Nytten deraf (A. Av.) næsten ene paa Sverrigs Side.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
J Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag den 28de Januar, havde den danske Minister i Paris, Kammerherre v. Koss, foranstaltet et Diner i sit Hotel, hvortil den største Deel af de i Paris værende Danske og nogle Udlændinge, der hære danske Ordener, i alt 28, vare indbudne. Efterat Ministeren havde udbragt Kongens Skaal, anmodede han een af de Tilstædeværende om, at oplæse eil ham samme Dag tilstillet, i den Anledning forfattet, Sang til Melodien af de Danske i Paris: Vive lerøi, Vive le france." Skaalen tømtes, som Skik og Brug er i Paris, uden støiende Hurra; men hver tilstædeværende Dansk folte i sit Hjerte en dyb Taknemtelighed for alt det Gode, vi skylde Frederiks faderlige Regjering, og Erkjendtlighed imod Forsynet, der bevarede ham paa en saa vidunderlig Maade, da Menneskenes Kunst syntes udtømt. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Da en af de Deputerede for Aarhuus Stifts Sædegaardseier, Procurator Jngerslev, har anmeldt, at hun ikke kan mode ved den forestaaende Stænderforsamling i Viborg, fordi Bestyrelsen af den ham tilhørende Hovedgaard Marselsborg, som han fra 1 Mai d. A. skal overtage, kræver hans Nærværelse, har den Kongelige Commissarius indkaldt den 4de Suppleant for den bemeldte Valgdistrict, Kammerherre, Høfjægermester, Baron Guldencrone til Baroniet Wilhelmsborg, til at møde i hans Sted. Ligeledes er i Stedet for den Deputerede for Kjøbstædernes 6te Valgdistrict i Nørre=Jylland, Agent Monberg i Horsens, der, paa Grund af sin høie Alder og tiltagende Svagelighed, har undskyldt sig for at møde, Suppleanten for bemeldte District, Framinatus juris Schytte i Horsens, indkaldt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
Under Langeland, ved Fakkeberg Fyr, er efter Forlydende i denne strænge Vinter skudt og fanget over 5000 Stkr. Vildænder, og andre Strandfugle af lignende Art, hvoraf omtrent 12 Deel Edderfugle. En firespændt Slæde skal for nogle Dage siden være indtruffen til Svendborg med en Ladning af 500 Stkr., hvoriblandt 200 Stkr. Edderfugle, der solgtes for 3 Mk. Parret og veiede 10 a 12 Pund. (Aah. Av.)J Stubbekjøbing blev der i et Selskab af agtede Borgere gjort det Forslag, at der skulde indsamles Bidrag til Brænde for Byens Fattige. Forslaget fandt en saa levende Deeltagelse, at der paa Stedet indkom saa meget at, 12 Favne Brænde Dagen efter blev indkjøbt og strax uddeelt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1838-02-24
En Ven af Horsens spørger i Aarhuus Avis, af hvilke Grunde, eller af hvad Aarsag, vilde Man i Horsens ikke have nogen Raadmand, Onde Tunger, mener han, kunde let falde paa at sige: enten at Borgermesteren ikke kunne taale at see Nogen ved Siden af sig, eller at der iblandt det hele Borgerskab ikke findes een eneste duelig Raadmand. (Rand. Av.) Storebelt er fuldt af Driviis. Derfor er det formodentlig at Siellandsposten bliver borte. Lillebelt er derimod seilbart ved Middelfart. J Odense saae man forrige Løverdags Aftes stærktfunklende Nordlys. Fra Odense skrives: Jo vanskeligere visse Slags Brud, paa den offentlige Sikkerhed, ifølge deres Natur, altid blive at opdage, des vigtigere maa det være Almeenheden at erfare, at det er lykkedes Politiet at faae fat paa nogle Tjenestekarle, som for nogle Aftener siden havde fundet en kand Fornøielse i at gaae omkring og slaae Vinduer ind hos adskillige Beboere med Jisstumper og Stene. Politieretten har idømt dem Hver en Mulkt af 8 Rbd. Sølv til Politikassen, foruden Erstatning til de Skadelidre. Udentvivl ville forporlig Revselse være en virksommere Cuur for slig Riddingsdaad. Ved samme Dom blev en Districtsvægter for Skjødesløshed i sin Tjeneste dømt til 3 Dages Fængsel paa Vand og Brød.