Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-09-10
Den 2den Septbr. var der kommet Bud til Brussel, at Prindsen af Oranien var, uden mindste Eskorte, underveis til Staden, og næste Morgen Kl. 5 stod heele Borgervæbningen, 10,000 Md. stærk, opstillet i Slagorden, for at drage ham imøde; hver Borgersoldat med et trefarvet Baand i Knaphullet af sin Kjole. En Fjerdinqvei fra Staden gjorde Borgerhæren holdt, og kort efter kom Prindsen, kun ledsaget af 4 Adjutanter. Han blev hilset med de sædvanlige Militairhonneurs, men forresten gandske stille. Da han kom ind i Gaderne blev han forhauset ved at see den optagne Steenbroe, de uhyre Steenhobe, og de overalt opkastede Barricader. En Borgerkapitain sagde høit til Prindsen: "D. K. H. seer, at Brusselerne ere belavede paa at forsvare Staden mod alle Tropper!" hvorpaa Høisamme svarte, idet han vendte sig til Folket, at hans kongelige Fader aldrig, vilde lade sine troe Undersaatter angribe af Soldater. Folket raabte: "Friheden leve! Prindsen leve! Ned med van det Maanen!" Og Prindsen svarte: "Ja, mine Venner, Friheden leve! Den skal J faae Endnu samme Dags Eftermiddag udkom der en Proklamation fra Prindsen, hvori han kundgjorte, at han strax vilde træde sammen med Stadens Øvrighed og anseeteste Borgere for at høre Stadens Ønsker og tage de bedste Forholdsregler til at bringe Rolighed og Tillid tilbage. Man forlanger en Forandring i det nærværende Regjerings System. Der afgik en Deputation til Haag, med en Adresse, som indeholdt Folkets Ønsker og Fordringer. Blandt disse vare nogle Ministres, og i Særdeleshed Hr. van Maanens Afskedigelse. Herpaa svart Kongen, at han allene havde Ret til at udnævne og af skedige sine Ministre, og at det var imod hans kongelige Værdighed at tage nogen Beslutning herom saalænge man, saa at sige, vilde sætte ham Pistolen for Brystet, og tvinge ham dertil. Hs. M. vilde imidlertid nærmere tage denne Sag i Betænkning. En Bekjendtgjørelse herom blev strax opslaaet paa alle Brussels Gadehjørner, og Folket var meget forbittret herover. Selv i Amsterdam har man ikke været uden Frygt for Oprør, det var allerede begyndt, men lykkeligviis bleven dæmpet i Tide. J Lüttich er hele Befolkningen under Vaaben. J Coortryk har Folket efter en alvorlig Opstand afsat og bortjaget Borgmesteren og Stadshauptmanden. J Tongres have Jndvaanerne, saasnart de erfore at der kom Tropper anmarscherende, lukket Stadens Porte. J Brugge havde Pøbelen opbrændt nogle Huse, blandt hvilke Militairfængslet, men Roligheden var igjen tilveiebragt. J Antiverpen havde man Natten til den 30te August arresteret 30 Personer, Pøbelen havde begyndt med at bryde Steenbroen op, slaae Vinduer ind, o. s. v. Hele Borgerskabet var traadt under Gevær. Der ventedes mange hollandske Troppe til Antwerpen; et Regiment Chasseurer og Grenadere vare allerede i Øiesyn. Man formodede, at Antwerpen vilde blive Samlingspladsen. Der gik det Rygte at Kongen havde ifinde, at tage Brussel med Storm. J Verviers havde Pøbelen slaget Gensd'armer og Vagt paa Flugten, plyndret de offentlige Kasser, op brændt alle Protokoller og Papirer, ødelagt det kongl. Vaaben, plantet den trefarvede Fane og ophængt Napoleons Billed; den havde ruineret Advokat Lists Huus, opbrændt al hans Jndbo, og demoleret hans Gaard saaledes, at kun de nøgne Mure staae tilbage. Samme Skjebne havde alle de kgl. Embedsmænds Huse. Den 29de om Middagen var Mordbrænderhoben voxet til 7000 Mand og vee Enhver som ikke bar den trefarvede Kokade. Anseete Mænd, Cheferne for de største Handelshuse, have, for at forhindre større Ulykke, sluttet sig til Pøbelen, og anføre den. Dette havde hidtil reddet Privat Eiendommene. Fabrikerne skulde været angrebne, men fornuftige Forestillinger havde formaaet Oprørerne til at lade det være. Men desto heftigere raser Pøbelen mod Alt hvad der er kongeligt. Store i Hobe vare marscherede til Dison, Obelen og Herne, for at plyndre og ødelægge Grændse-Bureauerne. Som Posten gik fra Verviers vare Oprørshoben ifærd med at slæbe alle Fabrikmaskinerne hen paa Torvet for at opbrænde dem. - Fra Rotterdam meldes: "Fra alle Kanter ere Tropper paa Marschen, til de sydlige Provindser. De afgaae herfra paa Dampskibe til Antverpen, hvor man om kort Til mener at have en Armee paa 20,000 Md. Ogsaa den hele Leir ved Zeist er bleven beordret til den sydlige Deel af Kongeriget. Kongen har befalet, at Generalstaterne skal sammenkaldes til et overordentlig Møde i Haag, den 13de Septbr.