JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Orienten. Breve i Times fra Constantinopel af 31te f. M. bringe høist vigtige Efterretninger. Et Jilbud, der i 16 Dage er redet fra Tabriz til Constantinopel, har bragt den officielle Efterretning til det brittiske Gesandtskab, at Beleiringen af Herat er opgiven og at Schaben, overeensstemmende med det Hr. MNeil givne Løfte, med sin hele Armee trækker sig tilbage til Muschid. Samme Brev melde tillige, at hele Georgien har gjort Opstanmod Russerne, at Schiras er bleven udplyndret og 6000 Russer, hvoriblandt 2de Generaler, myrdede, En russisk Flaade med 15,000 Mand Landingstropper er allerede afgaaet fra Krimm til Redut=Kalen. Et Privatbrefra Odessa i det franske Blad Commerce, der har viist at være vel underrettet om de orientalske Forhold og Begivenheder, melder ligeledes, at Generalgouverneuren over de caucasiske Landstrækninger, General Golowin, havde berettet Keiseren, at der i hele Caucasien, med Jndbegreb af Georgien, viste sig Symptomer til en almindelig Opstand, som han med sine 80,000 Mk. ikke saae sig istand til at tæmme, saa meget mindre som Armeen selv ikke besjæles af nogen god Aand og der i Armeen, saavelsom blandt Beboerne, vare udbredte oprørske Proclamationer. Generalen har derefter ført næsten alle Tropperne tilbage til de faste Pladse og navnligen ere nu begge Kabarderne og Strandstrækningerne ved det caspiske Hav aldeles givne til Priis forTscherkesserne. - Fra London skrives under 20de. Om en Krig med Rusland taler man ikke meere, derimod næres Bekymringer for Krigen i Jndien. Den Opgave, man har stillet sig: at gjennindsætte den gamle Konge i Kabul, er ikke let og kunde føre til en vidtløftig Krig, da Doft Mahommed, Kabuis nærværende Behersker, er en Mand af fast Charakteer og hans Lands bakkede Terrain let kan forsvares imod betydelige Stridskræfter. Man imodeseer derfor med stor Spænding Efterretningerne fra Indien, som først kunne ventes at indtræffe hertil mod Slutningen af Maaneden. - Capitain Westmacott, af et bengalsk Jnfanteriregiment, har udgivet en Brochure om de nærværende og tilkommende Udsigter for det engelske Herredømme i Ostindien, hvori han udtaler sin Dadel over det brittiske Regjerings=System i Jndien, især over den Maade, hvorpaa de Jndfødte behandles, (De øvrige politiske Meddelelser, hvoriblandt foruroligende Efterretninger fra Canada, følge imorgen.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 27de Novbr. Ved den i Efteraaret tilendebragte 2den Examen (examen philosophicum, erholdt 6 Charakteren Land. et publ. enc. orn., 64 Laud., 45 H. ill., 5 Non cont. og 3 erklæredes immaturi. Med Undtagelse af 3de Candidater, dimitterede 1836, som erholdt H. ill., vare samtlige Ovenanførte dimitterede 1837. De 6 Udmærkede vare: H. H. Lefolii og C. V. Schmidt, dimitt. fra Borgerdydsk, paa Chavn., S. tingens Side, at den ved den forandrede Agentur og de nye Obligationer ikke har havt til Hensigt at forandre Noget med Hensyn til Afbetalingen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
J Aaret 1837 ere, efter de nu udkomne Tabeller, i Kongeriget Danmark ægteviede 9620 Par, fødte 39,185 og døde 29066, saa at altsaa Fødslernes Antal overstiger Dødsfaldenes med 10,119. - Af de Enkemænd, der i forrige Aar ægteviedes, indtraadte 156 i 3die og 17 i 4de Ægteskab eller derover. - - Jblandt de Fødte vare 3969 uægte (med Jndbegreb af de Uægte dødfødte, altsaa omtrent 1 a hver 10de Fødsel. Der fødtes iøvrigt i Aarets Løb 508, Tvillinger og 11 Trillinger, de Sidste alle i Landdistricterne og deraf 4 i Aarhuus Stift. - Af de 29066 Døde vare 7096 Børn under 1 Aar og 2263 fra 1 til 3 Aar. Alderen imellem 95 og 100 opnaaede 13 af Mandkjønnet og 26 af Qvindekjønnet, derimod kun 3 (Alle af sidste Kjøn, bleve over 100 Aar gamle. - Selvmord blev begaaet af 236, iblandt hvilke de 98 vare Ugivte og 138 Givte (Hels. A.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Hs. M. Kongen har under 13de Novbr. d. A. allerne tilladt Dannebrogsmand, Lodsoldermand Nissen i Frederikshavn, at anlægge og bære den ham af Kongen til Sverrig og Norge tildeelte Medaille, for berømmelige Gjerninger, (Berl. Tidende.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Kjøbenhavnsposten publicerer atter en Skrivelse fra Assessor Reiersen, ifølge hvilken Cancelliet har tilmeldt denne i Anledning af Beslaglæggelsen af Kbhvnspostens Nr. 319. at Collegiet, med Hensyn til Bestemmelsen i Forordn. 27de Septbr. 1799 5 19, bifalder den af ham brugte Fremgangsmaade. Hr. Giødwad har nu derefter indgivet en Promemoria til Cancelliet, hvori han yttrer, at dette Collegium formeentlig intet andet Alternativ har, end enten at ophæve Beslaget eller saggive ham for sit lovlige Værneting, og da det efter Collegiets Skrivelse til Hr. Assessor Reiersen ikke er ham klart, hvilket af disse 2de en lovlige Alternativer Samme har valgt, anmoder han Collegiet om, enten at hæve Beslaget eller at underkaste det Domstolenes Afgjørelse, hvorvidt det foreløbig seqvestrerede Nummer indeholder noget Lovstridigt. "Skulde Collegiet saa slutter Hr. Giødwad - mod Formodning ansee sig beføiet til at stadfæste Beslaget uden paa anordnet Maade, at forfølge det ved Lov og Dom, saa tør jeg forvente mig Underretning meddeelt desangaaende saa betimeligen, at jeg over den i saa Tilfælde mig tilføiede Forurettelse kan klage til den i Roeskilde nu for Tiden forsamlede Afdeling af de danske Stænder.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
J. Søndags gav Ole Bull sin sidste Concert paa det kongelige Theater. Han var syg, og først 3 Qvarteer, for Concertens Begyndelse stod han op af sin Seng. Efterat have givet sit andet Nummer blev han heftigt angre den af Jldebefindende, og, førend han skulde træde frem tredie Gang, underrettede Hr. Faaborg Publicum om, at han paa Grund af dette sit Jldebefindende saae sig nødsaget til i Stedet for sin Qvartet for een Violin alene at spille sin capriccio phantastico. Da Concerten var tilende, blev Publicum siddende omtrent et Qvarteer, da man var uvis, om han vilde blive fremkaldt eller ei. Man horter flere Gange Klappen, som et Forspil til Fremkaldelsen, men den blev hver Gang afbrudt af Hyssen, da de Fleste meente at det var Synd at fremkalde en syg Mand. - Om Ole Bull ere Meningerne deelte; dog ere Alle enige om, at han har opnaaet en overordentlig Grad af technisk Færdighed. Os forekommer han at være en Kunstner, der i sit Studium har lagt fortrinlig Vind paa Detaillen; i hvem en mægtig Idee om det Skjønne lever, uden dog endnu at have udfoldet sig ganske, uden at være traadt frem i sin fulde Kraft for at bemægtige sig og beherske de henrivende Enkeltheder og omdanne dem til et fortryllende Hele. Han er ikke blot i musikalsk, men ogsaa i andre Henseender, en udmærket Personlighed, og som saadan behøver han efter Reglen lang Tid til at uddanne sig. Han er kun 29 Aar gammel, og vi ere forvissede om, at, naar han efter sin Reise om flere Aar vender tilbage til os, vil han staae paa et langt høiere Punct, end nu, og, om end ikke glimre, saa dog tilfredsstille sig selv og Publicum i en høiere Grad.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Efter Forlydende vil han under visse betingelser give en Concert i Odense. Umuligt var det vel ikke, at de større jydske Stæder kunde faae Leilighed til at gjøre sig bekjendte med den originale Kunstner, naar de sikkrede ham en Jndtægt, der med Hensyn til hans europæiske Berømthed kunde ansees for nogenlunde ænstændig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Ved kgl. Resol. af 26de Marts d. A. er der her oprettet en Prøveskole for den qvindelige Ungdoms Underviisning i passende Legems- og Sundhedsørelser. Denne Skole har nu været i Gang saalænge, at dens Bestyrere, Dhrr. Directeur og Prof. Nachtegall og Stadsphysicus Prof. Hoppe, igjennem Adresseavisen have kunnet indbyde Publicum til at overvære dens Øvelser, for at man kan overbevise sig om, at de ikke ere farligere for det svagere Kjøn, og at Qvindeligheden i ingen Henseende kan lide ved dem, men at de meget mere ere særdeles skikkede til at befordre den qvindelige Ungdoms Anstand, stykke Legemsbygningen og forebygge uregelmæssige Uddannelser. "Dagen tilføier, at ogsaa Pigerne i det kongl. Waisenhuses Skole undervises i Gymnastik, og at ligeledes andre Pigeskoler i Hovedstaden, 1 allerede træffe Forberedelser til Gymnestikkens Anvendelse paa den qvindelige Ungdom.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Den mod Red. af Kjøbenhavnsrosten i Anledning af de 2de Artikler Hages Domfældelse og den første October, anlagte og for Høiesteret indankede Sag er, efter at være bleven udprocederet imellem Sagførerne Blechingberg og Liebenberg, nu indladt til Rettens Paakiendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Ved Lands Over- samt Hof= og Stadsrettens Dom er Redacteuren, som bekjendt, frifunden for Actors Tiltale i denne Sag. Kbhvnspst) De ellers saa hyppige einsyldige og forlegne Mennesker, der næsten kunne speculere sig fortvivlede paa, hvad de ved skulle finde paa at sige, finder man fortiden ingen af i Hovedstaden. Næsten i enhver Kreds af Samtalende lurer Een eller Anden paa Leilighed til at falde ind med det Spørgsmaal. Men hvad siger De vel om Worm, Denne Morders almindelige Historie er en Conversationsgienstand, som Alle finde let at behandle, og som Alle med Fornøielse høre de trivielleste Gjentagelser om.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Kbhvns Borscours, 27de Novbr. Hamb. k. S. 1371. Sp. 200. N. Spdlr. 1721. Sv. Sedl. 16 1/2 Rbd. 4 pCt. kgl. Obl. Vans 1/2 Bankact. 7911 S. Af. Actier 8 a 9 Rbd. Sedl.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Hamborg Borscours, 27de Novbr. Bordeaur 1892 Petersborg N. London k. S. 13 Mk. 7 3/4, Madrid 15 1/2. Lissabon. 17 1/2. Ammerd. k. S. 35, 90. Spec. 13 pCt. Agio. Louis Frederiksdorer 11 Mk. 3 1/2 s. i No.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Kjøbenhavns Havnepriser, den 24de Novbr. Hvede, sjæll. 8 Rd. 64 s. a 9 Rd. 485. Byg, 2radet 3 Rd. 20 s. a 3 R. 64 s. Do., loll. 8 Rd. - s. a 8 Rd. 72 s. Havre. 2 Rd. 48 s. a 2 Rd. 56 s. Dr., holst. 8 Rd. 80 s. a 100 Rd. 2 s. Smør, fyensk 42 Rd. a 56 Rd. - s. Rug, sjæll. 4 R. 56 s. a 4 Rd. 64 s. Do., holst Rd. - s. a 60 Rd. 2 s. Dr., dansk 4 Rd. 48 s. a 4 R. 64 s. Do., jydsk 44 Rd. - s. a 56 Rd. - s. Bøgebrænde, pr. Favn 10 Rd. 64 s. a 11 Rd. 48 s.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Provindsialberetninger. J Nestved Ugeblad, fortaltes for nogen Tid siden en oprørende Historie om skammelige Mishandlinger, som i Landsbyen Hammer skulde være tilføiede en forhenværende Kjøbmand Maitland; hvilken Historie derpaa er gaaet over i andre Blade, endog i det stockholmske, Aftonbladet, og brugt som et Beviis paa vor Landalmues Raahed. Da et Udtog af den findes i dette Blad Nr. 165, ansee vi det for Pligt, ogsaa at meddele et Udtog af nogle ved Forhør tilveiebragte, i Kbhvnspst. Nr. 322 indeholdte, Oplysninger om det Usande og Overdrevne i den. Maitland er ofte beruset og i denne Tilstand i hoi Grad trættekjær, ustyrlig og voldsom imod Andre. Ved sine Naragtigheder udæsket han Ungdommen og giør sig til Gienstand for deres Optoier. Saaledes har han f. Ex. trukken sin Kone ud i et Gadekjær og vadsket hende med en Skruppe. En anden, Gang afklædte han hende i Landsbyen Hammer, vadskede hende med en Børste og Karklud og gav hende Riis. J Hammer fortalte han, at paa hans Kones Geburtsdag skulde hans Huus, der kun har eet lille Vindue, illumineres med 24 Lys. Dette gav Anledning til, at Byens Ungdom forsamlede sig om hans Bolig og begik nogle Uordener, som dog langt fra ere gaaede saa vidt, som Nestved Ugeblad, har fortalt. En Jndsidder-Familie, som beboer en Stue i hans Huus, lagde ikke engang videre Mærke til dem. Vet blev hans Vindue slaaet ind, og et Par Stripper Vand blev kastet paa Loftet, men hverken han eller hans Kone skjulte sig; han har selv taxeret den lidte Skade til 1 Mk. 6 s., og tilstaaet, at han ikke nærede nogen Frygt for at blive stenet eller vise sig paa Gaden. Ogsaa traf Politimesteren strax, da han fik Underretning om det Passerede, Foranstaltning til at forebygge Fornyelsen af lignende Optrin. Den hele Tildtagelse var ikke af anden Beskaffenhed, end at Lignende kunne passere i enhver By, i ethvert Land. Falste Femrigsbankdaler Sedler synes nu atter at komme i Omløb i Odense. Vi have i disse Dage - hedder det i Thomsens Av. - seet een saadan, der ved lidt nøie Eftersyn let var kjendtlig som falsk. Paa Bagsiden, var den næsten guul og i Underskriften Nationalbanken i Kjøbenhavn stod Ordet Nationalbanken temmelig ulige. Underskrifterne vare slet efterlignede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Angaaende den Natten mellem den 15de og 16de de i Ringkjøbing udbrudte Jldebrand er, som tilligere meldt, Jntet oplyst om hvorledes Jlden er opkommen; men der haves stærk Formodning for, at den er paasat fra Gaden; thi gjennem nogle paa Muren paa Ladebygningen ud til Østergaden anbragte Korshuller opdagede Vægteren, der var bleven opmærksom ved Røgen, en ubetydelig Jd i det inden. for værende Fourage. At Jlden skulde være opkommen vedSelvantændelse, kan formeentligen ei antages, da Kornet var kommet aldeles tørt i Huus. Nibe Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
I Hempels Avis bekjendtgiør Major Andrup, at der hos ham faaes Finner. Rosiner, Svedsker, Blemmer. s. v. Det er vistnek en ganske usædvanlig Ting, at Militaire have Tilladelse til at handle med Svedsker og Rosiner.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
J Mandags Morges lidt efter Kl. 7 viiste sig ved Randers paa Himmelen en klart skinnende Jldkugle, tioneladende af Størrelse som Maaneskiven. Endskjøndt den ikke lod til at skyde nogen synderlig stærk Fart, i Retningen fra Nord til Syd, havde den dog en funklende Hale efter sig idet den fra Veirmøllebanken dalede ned imod Rideskolen udenfor Østerport, hvor den uden Knald og uden at efterlade sig nogensomhelst Lugt, sprang i mangfoldige, ker, ligesom naar en Raket kaster Stjerneskud, fra sig.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Segeberg, den 16de Rybr. Den 13de de har Publicationen af Dommen over den siden Decbr. 1836 formedelst sin Kones og sit Barns Mord hæftede Detlef Blücker fundet Sted. Den lyder paa Halshuggelse, at Hovedet sættes paa en Stage og Legemet lægges paa Steile, men er ved kgl. Naade formildet til simpel Dødsstraf. - Det slesvig-holsteen lanenborgske Cancellie har sat en Præmie af 300 Rbd. paa Opdagelsen af Ophavsmænden til den mod Toldcontrolleurerne Marr og Freese udøvede Voldsdaad.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Odense, den 27de Novbr. I Løverdags Aftes (den 24de) Kl. 6 1/2 holdt Deres Kgl. Høiheder Prinds=Gouverneuren og Gemalinde deres Indtog her i Staden. J nogen Afstand fra den modtoges Høistsamme af det her garnisonerende Dragonregiments Officeercorps, Stadshauptmanden, det borgerlige ridende Corps, samt en Escorte af Dragoner. I den saakaldte Runddeel udenfor Vesterport brændte paa den ene Side en Række Beegfakler, paa den anden var det vakkre Fodjægercorps opstillet og foran Samme stod en Afdeling deraf en linie med brændende Fakler. Her standsede det høie Par under Folkemængdens Indelraad og Borgmesteren, Justitsr. Reimuth fremtraadte, i Spidsen for Magistraten og Borgerrepræsentanterne, og bød i en kort Tale i Alles Navn et hjerteligt Velkommen, som Hs. K. Hhd. besvarede i de naadigste Udtryk. Efterat Høistsamme derpaa havde tilladt Jægercorpset at marschere foran Vognen til Slottet, satte Toget sig i Bevægelse, med Fakkelbærerne fordeelte imellem Corpsets Pelotoner, igjennem de smukt illuminerede Gader. Paa Pladsen Flakhaugen stod Borgercompagniet opstillet. Da det høie Par var steget af paa Slottet, drog Jægercorpset ind i Slotshaven, og opstillede sig en linie ved Parken udenfor Slottet, imedens Fakkelbærerne defilerede omkring denne og derpaa lagde Faklerne i Baal paa den aabne Plads. - Endnu samme Aften bragte Dragonregimentets samtlige Officerer og Underofficerer ligeledes i Slotshaven Deres K. Hyder. et særdeles smukt Fakkeltog med Regimentsmusiken i Spidsen. Det behagede det høie Par at træde ud af Slottet, og, efterat en af Redacteur Ove Thomsen forfattet Sang var bleven afsungen i kraftfuld, trestemmig Harmonie, holdt Chefen, Kherre., Oberst v. Levetzau en Tale, for hvilken Prinds=Gouverneuren takkede i særdeles naadige Udtryk og giengjældte de bragte Ønsker med et Hurra for Regimentet. Af Faklerne dannedes et nyt Baal, omkring hvilket Toget forenede sig, imedens Musikken længe vedblev at oplive denne Scene. Ved Jlluminationen udmærkede sig især Raadhuset, hvis hele øverste Etage var smukt illummeret. Transparenter vare ogsaa anbragte for Frimurerlogen, paa Postgaarden), hos Juveleer Petersen og hos Malermester Fich. Til de smukkest illuminerede Bygninger borte Bispegaarden og Borgerskolen. Flere Udsalgsteder vare særdeles smukt belyste. - J Løverdags Aftes ankom ogsaa Hs. K. H. Prinds Frederik hertil fra Fredericia, for i nogle Dage at gjæste sin høie Fader. - J Søndags Formiddags bivaanede Deres K. Hhver. Gudstjenesten, i St. Knuds Kirke. Om Aftenen var der stor Cour for Damer og Herrer paa Slottet, hvor tillige udførtes en Concert af flere udmærkede Tonekunstnere: Violinisten Sainton, Viilloncellisten Kellermann, samt Pianisterne Li ders og Louis Müller. - Jgaar besøgte Prindsessen, Asylet for Smaabørn, og Prindsen inspicerede Tugthuset.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Jaften giver det Titchenske Skuespillerselskab en Festforestilling i Theatret, som beæres med Deres Kgl. Høiheders Nærværelse. (D. Th. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Randers, den 27de Novbr. Jgaar tiltraadte vore borgerlige Raadmænd, dhrr. Oberst, Ridder v. Broch og og Kjøbmand Krogsgaard, deres nye Fuuction. J Anledning af deres Udtrædelse af Repræsentantskabet valgte Byens Repræsentanter Hr. Apotheker Køster til Formand og Hr. Kjøbmand Boserup til Vice-Formand. (Rd. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Den 29de Novbr. Efter Sigende skal Regjeringen have i Sinde paa den, den kal Kasse tilhørende Hovedgaard Silkeborg, nogle Miil Venen herfra, at anlægge et Jernværk, hvorved de til Silkeborg hørende meget betydelige Skove, som have en ualmindelig stor Udstrækning, fessor Forchhammer skal for nogen Tid siden have været paa Silkeborg og anstillet Undersøgelser med en Jordart som der er funden, hvilke Undersøgelser skulle have givet Haab om den paatænkte Plans Realisation. - Fra St.St. Blichers Haand vil om kort Tid udkomme en ny Novelle. - Hr. Opticus Hess fra Slesvig foreviser idag for sidste Gang heri Byen sit Hydro=Oxygen=Gas Mikroskop, som forstørrer ikke mindre end 500,000 Gange. En Loppe seer fuldkommen saa stor ud som en stor Kalv, et Menneskehaar omtrent som en pommersk Bielke; i een Draabe Vand seer man henved en Snees Dyr, hvert omtrent saa stort som en Rotte, at bevæge sig osv. osv. osv. Hr. Hess reiser ikke længere Nord paa, men begiver sig herfra hjemad, da det Besøg, han i Jyllands Stæder har havt, ikke har været saa stort, at hans Reise har svaret Regning for ham.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Aalborg, den 30te Novbr. J Natten til afvigte Onsdag blev begaaet et Jndbrudstyveri hos Viceconsul og Kjøbmand Jac. Hersind og nogle Penge bortrøvede. Gjerningsmanden er endnu ikke opdaget.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Ogsaa her har man, ligesom i Randers, i Mandags Morges seet en Jldkugle paa Horizonten. Den foer som en Raket fra Nordvest over Byen og efterlod en blaalig Stribe, paa Himlen. Jldkuglen skal have seet ud som om den ikke bevægede sig i nogen betydelig Høide.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Den i Mandagsavisen omtalte væltede Bondemand fra Dall skal ikke blot skylde Væltningen sin Lemlæstelse, men tillige være bleven ilde tilhandlet af nogle Personer, med hvilke han var raget i Klammeri. De fornødne retslige Undersøgelser ere anstillede. Manden befinder sig endnu paa Sygehuset.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Handels- og Skibsefterretninger. Horsens, den 27de Novbr. Den over 8 Dage stærk vedholdende Froshar tillagt hele Fjorden, saa at ingen Skibe i de sidste Dage have kunnet komme ind eller ud; men igaar er der blevet iset, saa at Skibene nu kunne passere Fjorden ligeind i Havnen. (Hors. Av.) Frederikshavn, den 28de Novbr. Efter Skipper J.H. Gotthards Beretning (see Skibslisten) har Jsen lagt sig fra Christiania til Drobak saaledes at Søfarten, til førstnævnte Sted foreløbig er standset.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Hals, den 28de Novbr. En Jagt og en Skonnert vare isigte imorges, lændsende nordefter. De 3de Langelændere, som gik ud igaar, kom tilbage igjen og ankrede i Veidybet. En Tjalk S. fra Soen kom ind og ankrede ved Durhagen. For Udg. ligge her: And. Larsen, Køstel Sørensen, Lorenz Christiansen, H. Johnsen, J. Albretsen, H. Salve sen, Th. Olsen, O. Chr. Petersen, Claus Juul og SalvAasoldsen, Alle best. t. Norge. P. A. Pig best. til Gothenborg og P. Dam til Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Weseren saavelsom Elben er fuld af Driviis og Skibsfarten paa begge Steder standset. Det Samme er Tilfældet ved Wismar og flere Steder ved Østersøen. Den holsteenske Canal er nu tillagt med Iis, der ogsaa paa Eideren har standset flere Fartøier i deres Seilads; deriblandt Emili ", Capt. Breckwoldt, med Raps fra Randers bestemt til Zaardam, som ligger indefrossen i Tönningens Havn, Maria Elisabethl, Capt. Jversen, og Jane", Capt. Lindgaard, Begge af Aalborg, ere: Første fra Thisted og Sidste fra Veile, resp. d. 17de og 18de ds., ankomne til HuldJndcl. ved Kbhvns. Toldbod den 27de: N. Elling og F. Thiel fra Frohvn. med salt. Flæsk, Jern, Caffe, Uld, Raps og Rug. Udel. s. D.: J. Fischer til Aalborg. So=Assurance-Præmiers sidste Notering i Hamb d. 25de d. Jmellem Aalb., Randers, Aarhuus og Hamb 4 a 4 1/2 pCt., imellem Vestkanten af Jyll. og Hamb. 3 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Frederikshavns Skibslifte. Jndk. D. 25de Novbr. C. Erichsen f. Stettin, best. t. Norge m. Egetømmer. Den 26de : D. Borge f. Mariager (udg. s. D.), N. Guldbrandsen, og H. Clemmensen f. Aalb. (Begge udg. d. 27de), Alle best. til Norge m. Kornv. Den 27de: M. J. Møller f. Kragero, beste t. Kjerteminde og J. H. Gotthard f. Christiania, best. t. Mariager m. Brædder. H. N. Hansen f. Altona, best. t. Kallund.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Denne Avis, som udgaaer 5 Gange uge m. Stykg. Den 28de: C. R. Møller f. Norge, best. t. Troense. pr. Svendborg m. Jern m. m. - Udg. Den 28de: N. Guldbrandsen og A. Møgelstue t. Norge. - Ved Skibslistens Slutning d. 2de, Kl. 9 Aften, Vinden SSD., Storm. Hals Skibslifte. Jndk. Den 26de Novbr.: L. Ellefsen f. Østerr. m. Træl. P. Baadsgaard f. Kbh. m. Salt og Stykg. M. Lund og P. Smith f. Drammen og M. Bolt f. Sandefjord, Alle m. Træl. Den 27de: J. Walløe f. Sandefjord m. Træl. N. Jørgensen f. Kbh. m. Stykg. - Udg. D. 27de: A. Willumsen t. Christianss. m. Kornv. J. Sylow til Arend. m. Kornv. Chr. Nielsen t. Rudkjøb. m. Salt og Leen kar. N. F. Larsen og N. Willadsen t. Rudkjøb., ball. (Sidste indkom igjen den 28de for Modvind.) - Vinden den 26de S. den 27de V S., og den 28de Syd, stiv Kuling, klar Luft.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Agger Kanals Skibsliste. Udg. Den 24de Novbr. B. P. Brandt af Klitmøller fra Thisted til Kbhvn. med Uld Byg og Talg. Reisende fra Kallundb. til Aarh. Fru de Thygeson; Skuespiller Prinzlau; Pastor Marcussen; Komd. Hartvigson; Godsforv. Beder; Urtekr. Carlsen; Pastor Funck m. Familie, Hestehandler Schjøn; Toldbetj. Johansen, Contoirist Hansen; Md. Buck, Garver Wulff, Kbd. Lind; Slagterne Specht og Berg; Forv. Reidtz; Gaardeier Fasting. F. Sams. Handelsm. Hiermitzlev. - Fra Aarh. til Kallundb.; Capitainl. Secher; Cand. chir. Hahn; Jfr. C. Lund Stud. P. v. Rosenørn og H. Elmquist; Guldsmed Massen, Baron v. Rosenkrantz; Handelsbetjent N. Kock, Propr. P. Neergaard; J. Garden; Consul Nissen; Grosserer M. Fürst med Kone; Skibscapit. Kjolner.
Aalborg Stiftstidende, 1838-11-30
Døde. Copiist under Admiralitetet Ludvig Eskildsens Hustru, Jnger Christine, f. Wulff; Secr. og Auctionsholder Salchows Hustru, Gyda Marie, f. Hansen, 20 1/2 A.; Els Olie Moller, Enke efter Slagermester Møller, 61 1/2 A.; Alle i Kbhvn. Pastorinde Hammer, f. Callisen, 89 A., i Steinbeck. Md. Widerhold, f. Nissen, 70 A., i Altona. Sognepræst for Gylling, C. F. Ingerslevs Hustru, Elisabeth Marte, f. Bering, 76 A., i Aarhuus. Kjøbmand og Borgerrepræsentant H. C. Grams Hustru, 58 3/4 A., i Randers.