Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-10-04
offentlige Blade berettes nu med mageløs Bram, at en vis Hr. Peters fra Maynz, der endnu har en Million Gylden tilgode hos Napoleon, som Præmie for Opfindelsen af en Spindemaskine, skal have opfundet et Perpetuum mobile. Efter Beskrivelsen bestaaer det af et Hjul, der er 7 Fod i Gjennemsnit og 2 Fod tykt, og som vedbliver at løbe ved sin egen Kraft, uden at dertil anvendes Fjeder, Qvægsølv, Jld, Electricitet eller Galvanismus. Dets Hurtighed skal være saa stor, at man, naar det anbringes paa en Vogn, kan tilbagelægge en Strækning af 100 Mile 3 tolv Timer, uagtet man tillige kan standse det ved et eneste Tryk. Latterligt er det Pral, hvormed tydske Blade udbasune denne Opfindelse. De forsikkre, at den er vigtig for Alle, lige fra Privatmanden indtil Konger og Keisere. Den kan bevæbnes med Sabler og danne hele Escadroner Cavallerie, der commandere sig selv. Kort, efter hiin Beskrivelse er det en Maskine, af samme Slags som der gives saa mange Tusinde i Skriverstuer og i Raadsforsamlinger, i Cabinetter og i Feldten, kun med den Forskjel, at den hverken er opblæst af sin Viisdom, eller trænger til Gageren og Honoreren, men at det ene er Hr. Heinrich Peters Genie, som har blæst Livsaande i den At denne vibunderlige Maskine imidlertid allerede har været opfundet, i det mindste hvad Formen angaaer, over for hundrede Aar siden, ville vi strax faae Leilighed til at vise. Allerede Udtrykket Perpetuum mobile (stedsevarende Bevægelse) indeholder en Modsigelse, fordi der paa Jorden intet gives, som kan eller bør kaldes stedsevarende. Jmidlertid forstod man dog altid derved kun en saadan Maskine, som indbefatter i sig selv Kilden til sin Bevægelse. Den maa altsaa være saaledes indrettet, at den fortsætter denne Bevægelse stedse, uden at en udvortes Aarsag deeltager deri, og at den følgeligen ikke ophører at løbe, undtagen den standses ved en udvortes Hindring, eller gaaer til Grunde, naar Materien, hvoraf den bestaaer, Mangfoldige have hidtil brudt deres slides. - Hjerner med en saadan Opfindelse, men altid forgjeves. Kunde et Perpetuum mobile virkeligen opfindes, saa vilde det rigtig nok yde uendelig megen Nytte i det practiske Liv, thi blev det anvendt paa et Uhr, behøvedes dette aldrig at trækkes op, og kunde det frembringe stærke og store Virkninger, maatte det kunne benyttes til at drive Møller og deslige, der nu ikkun kunne drives ved Vand eller Vind, ofte paa meget ubeleilige Steder. Ogsaa Heste, Menneskehænder, o. s. v. vilde da ved mange Maskiner kunne spares. Mange have anseet der for mueligt, at forfærdige et Perpetuum mobile, og anvendt stor Flid og Bekostning paa Opfindelsen deraf. Schott, i 11te Bog af fine Technica curiosa, beskriver mange, herhidhørende Udkast; men endnu mere Franciscus de Lanis, i den 8de Bog af den 1ste Deel af hans Magisterii natura & artiis. Meest Opsigt gjorde D. Orffyreus, eller, som han egentligen hedte, Besler, der netop opfandt et saadant Hjul, som Hr. Peters nu brammer med, af 6 Alens Gjennemsnit og 1 Fods Tykkelse, der kunde løfte omtrent 70 Pund. Det staaer omtrentligen beskrevet i Perpetuo mobili Orffyreneo 4. Cassel 1719, med en Gjendrivelse af de Modsigelser, det mødte. Men dets indere Jndretning er aldrig bleven bekjendt. - Andre have erklæret en saadan Maskine for et Hjernespind, og bygget deres Beviser paa Grunde, hentede af Mechaniken selv. Maupertius siger i hans Breve over forskjellige Gienstande: Da ingen udvortes Kraft tør indflyde i denne Maskines Bevægelse, saa maa Alting udrettes her enten ved Tyngden, eller ved Uvirksomhedskraften. J første Tilfælde maa nogle nedsynkende Legemer, f. Ex. Kugler, løfte Andre i Veiret, som igjen synke, og atter løfte hine. Men da Summen af de synkende Producter i deres Dybde ligner Summen af de stigende i deres Høide, saa maatte den begyndte Bevægelse, dersom den altid skulde fortsættes, intet Afbræk lide ved Luftens Modstand og Gnidningen, hvilket er umueligt. J andet Fald vilde dertil, da ved. Legemernes Stød imod hverandre Hensigten skal opnaaes, udfordres fuldkommen elastiske Legemer, hvorved den levende Kraft intet taber, men som ikke ere til, ei at tale om, at hverken Luft eller Gnidning maatte foraarsage nogen Forringelse i Bevægelserne. Oprindelsen til det Kjøbenhavnske Classelotterie, er denne Da Opfostringshuset (paa Christianshavn) den 29de Juni 1763 fik sin Fundats, var een af de Fordele, Kongen forundte Stiftelsen, Frihed til allene i 20 Aar at indrette aarligen et General=Lotterie, med 3000 Rigsdalers Afgift for hvert Aar til Fattigvæsenet i Danmark. Ved Rescript af 17 Aug. 1764 blev det tilladt Opfostringshuset, efter de det bevilgede 20 Lotteriers Tilendebringelse, endnu at nyde 10 deslige Lotterier og den deraf flydende Fordeel, imod at betale til General=Krigs-Directorium 50,000 Rdlr., og til Fattigvæsenet 70,000 Rdlr. Ved et andet Rescript af 22 Dec. 1769 skulde Fattigvæsenet, naar de Opfostringshuset overdragne Lotterier, som skulde vedvare til 1783, vare tilende, allene og uden at Andre til noget Lotterie maatte være berettigede, nyde de danske Lotterier i 50 paa hinanden følgende Aar, altsaa til 1833, hvorimod Directionen for Fattigvæsenet skulde svare til forskjellige offentlige Indretninger, ialt 134,000 Rdlr. VedReser. af 12 Nov. 1772 blev Lotteriet igjen henlagt under Opfostringhuset paa samme Vilkaar og Forbindtlighed, som denne Stiftelse tilforn har havt det. Reser. af 17 Martii 1784 bestemmer, at Opfostringshuset, istedet for de samme forhen tillagde Jndtægter af Lotteriet, aarligen skal nyde 6000 Rdlr. af de 26,000 Rdlr., Kongens Casse herefter giver de Fattiges Væsen. Efter den Tid førtes Classelotteriet for Kongelig Regning, imod at Kongens Casse betalte Fattigvæsenet, 25,000 Rdlr. Siden er dette Lotterie henlagt under Rentekamrets Direction, og dets samtlige Committerede, som tillige ere Commissarier, bivaane vexelviis Lotteriets Trækning.