JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Den 6te Juli sluttede Lord Kanzleren Parlaments=Mødet i Hs. Majestæts Navn med følgende Tale: Mylords og Gentlemen! Da Forsamlingens Forretninger nu ere til Ende, saa bevidne vi Dem paa Hs. Majestæts befaling, at det har foraarsaget Høistsamme megen Glæde, at forskaane Dem for den besværlige Nærværelse i Parlamentet. Hs. Majestæt takker Dem paa det varmeste for den Flid og Jver hvormed De undersøgte Tilstanden i Jrland ligesom Hs. Majestæt havde paalagt Dem det ved Mødets Aabning. Ogsaa er det Høistsamme særdeles behageligt, at ved den Rolighed og den forbedrede Tilstand i denne Deel af det forenede Kongerige den overordentlige Magt, som var givet Hs. Majestæt i Hænderne, til Opretholdelse af den offentlige Sikkerhed, ikke længere er nødvendig. Hs. Majestæt priser sig lykkelig at kunde tilkjendegive Dem, at samtlige fremmede Magter paa det stærkeste have forsikret deres venskabelige Sindelag mod dette Land og bevidnet deres Ønske, at opretholde den almindelige Fred. Medens Hs. Majestæt beklager Fortsættelsen at Krigen med den birmaniske Regjering i Ostindien, stoler han tillige paa, at de brittiske og indfødte Troppers Anstrængelser, som nu operere i Fjendens Land, vil frembringe en hurtig og tilfredsstillende Tilendegjørelse af Kampen. Herrer af Underhuset. Hs. Majestæt har befalet os, at takke Dem for de Summer som De have bevilget Hs. Majestæt til dette Aars Fornødenheder, og tillige at give tilkjende, hvorledes Høistsamme glæder sig ved Formindskelsen i sit Folks Byrder, som De have fundet mulig. Mylords og Gentlemen! Hs. Majestæt har befalet os at meddele Dem den Forsikkring, at han paa det Bedste vil vide at vurdere de Fordeele, som maatte foraarsaaes af hine Forholdsregler, som De i Løbet af dette Møde have antaget til hans Undersaatters Handels Udvidelse, ved Ophævelsen at upassende og unødvendige Jndskrænkninger, saavelsom de velgjørende Lettelser, De have fundet tjenligt at indføre ved dette Lands Colonial-System. Hs. Majestæt troer, at disse Forholdsregler vil overbevise Høistsammes Undersaatter i hine fraliggende Besiddelser, om den Omsorg, hvormed Parlamentet vaager over deres Velfærd; de sigte til, paa det inderligste at forbinde og befæste Coloniernes Jnteresse med Moderlandets, og Hs. Majestæt nærer det Haab, at samme vil bidrage til den almindelige og tiltagende Velfærds Befordring.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Pelworm, den 3die Juli. Hs. Majestæt Kongen ankom tilligemed sin Svite Fredagen den 1ste Julii, om Morgenen Kl. 5, fra Nordstrand til Havnen her, hvor Allerhøistsamme modtoges under de lydeligste Glædesyttringer af denne Øes samtlige Embedsmænd og en stor Mængde Jndvaanere. Hs. Majestæt besaae strax med største Nøiagtighed og inderlig Deeltagelse de ved Stormfloden den 5te Februar paa forskjellige Steder ruinerede Diger, besøgte Kirkerne og Hovedskolerne, underrettede sig endog ved et i et Bondehuus aflagt Besøg om disses indvendige Indretning, og tog derpaa sit Qvarteer i det Kongl. Landskriveri. Da Taffelet var forbi, lod Hs. Majestæt sig forevise Regnskab for Bestyrelsen af Justits- og Oppebørsels=Væsenet, ligesom og angaaende Landskabets Oekonomi, gav med særdeles Naade Andients til Enhver, der ønskede at forestilles for Allerhøistsamme, og efterat Hs. Majestæt havde henrykt alle Hjerter ved sin Nærværelse og landsfaderlige Bevaagenhed og Kjerlighed, afreiste Allerhøistsamme om Natten den 2den Juli Kl. henimod 3, ledsaget af de herværende Jndbyggeres lydeligste Velsignelser, til Halling-Hooge, hvor Allerhøistsamme maatte overnatte paa Grund af Modvind, og afgik først den 3die Juli derfra videre til Føhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Cours: Hamborg den 19de Juli. St. Petersborg 9 1/2. - London 35, 9. - Lissabon 37. - Amsterdam k. S. 105 1/2, 2 M. 106. - Kjøbenhavn k. S. - . - Specier 1 3/3 A. Odense.¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Det i forrige Uge afholdte St. Knuds Marked var talrigt besøgt af Mennesker, hvortil det smukke Veir ogsaa bidrog; men de Fleste komme meere for at see end for at kjøbe. Varmen har her i en Uges Tid fortjent at hedde vestindisk. J Løverdags især kunde Man brænde sig paa Metal, som var udsat for Soelstraalerne. J denne Hede er den skjønne Bade Anstalt af Hr. Gartner Petersen i den rindende Aae her ved Byen Publikum høist kjærkommen, og besøges fra Morgen til Aften. Alt er indrettet paa det smagfuldeste og beqvemmeste, og vil, især naar Plantningen deromkring opvoxer, afgive et vakkert Lystpartie, da Man kan seile lige her fra Byen opad den yndigt beliggende Aae, til samme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Ved Steenløse, 1/2 Miil herfra, faadtes afvigte 6te Juli en gammel Tjenestekarl druknet i en Tørvegrav.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Viborg. En gruelig trykkende Hede, meest med Nordvestvind, der ligner Fortidens deelikateste Sydvest, har vedholdt i mange Dage. Rugen der er kjernesat, befrygter man tager Skade. Græsset bortvisner og afsvies. - Det har i nogle Dage tordnet i Øster og Regn er falden; men her og Sønder og Vester paa intet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
For at holde Spurve fra Kirsebærtræer behøver Man blot at overskjære Hvidløg og hænge et Stykke i hvert Træe. De nærme sig da ikke til Stedet, hvor denne Talisman findes. Sandsynlig er Lugten af Hvidløg i høieste Grad utaalelig for Spurvene; thi da et lille Stykke heraf blev indlagt til en i et Buur indspærret Spurv, blev den heel urolig og tumlede omsider mat ned af Pinden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Aalborg
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Ved den over Kjærs Mølle den 5te Julii afholdte 5te Auction, blev det høieste Bud 10,150 Rbdlr. Sølv, som senere er forhøiet af Frue Justitsraadinde Hillerup til den ved 3die Auction budne Sum 12, 100 Rbdlr. Sølv, hvorpaa er meddeelt Approbation. J Aaret 1815 solgtes Møllen til den forrige Eier for 120,000 Rbdlr. Jgaar havde vi en ikke stærk Torden, ledsaget af en velgjørende Regn, hvortil Jorden meget trængte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Døde. Landsoverretsprokurator Jespersen, 31 Aar; Jfr. D. C. Larsen, 18 Aar; Bygningsskriver N. Thingberg, 53 Aar; Jfr. H. Bagger, 72 Aar; Mad. C. F. Hansen, fød Adler, 69 Aar; Mad. J. K. Stæhr, fød Petersen; Contoirist M. E. Monefeldt; Mad. B. C. Flache, fød Petersen, Jfr. C. C. Ziemer, 81 Aar; Mad. K. B. Horndrup, fød Legardt, 68 1/2 Aar; Alle i Kjøbenhavn. - Discipel Jeppe Prætorius, 12 Aar, i Sorøe. - Capitain L. J. Rodtwitt, 35 Aar, i Slaglunde Præstegaard. - Mad. B. Hansen, fød Nye, 50 Aar, i Præstøe. - Mad. Ane Rosted, fød Borch, i Roeskilde. - Mad. M. L. Buch, fød Nouvel, 72 Aar, i Stubbekjøbing paa Falster. - H. S. Levetzau, fød Comtesse af Petersdorff, paa Einsidelsborg, i Fyen. - Cand. phil & phill. C. L. Petersen, 25 1/2 Aar, i Colding. - Kirstine Pedersen, 79 Aar, paa Stanghede. - Borgercapitain D. C. Bendix, 59 Aar, i Viborg. - C. H. v. Stocken, forhen Consumtionsforvalter i Holstebroe, 57 1/2 Aar, paa Grønbek pr. Viborg. - J. J. K. Plesneer, 30 Aar, i Horsens. - General Grev C. F. C. U. v. Ahlefeldt, til Langeland og Rixingen, 83 Aar, i Jtzehoe. - Capitain-Lieutenant C. C. Ely, ombord, paa et af det kongel. Fiskerie-Jnstituts Skibe, paa Kysten af Hetland, 41 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Den 21de Juli. Jndclarerede, C. Larsen fra Christiansand, med Steenkul, Trælast, Boutellier og Steentøi m. m. Th. Clausen fra Kjøbenhavn med Tjære og Stykgods. L. Rasmussen fra dito med Salt og Jern m.m. Os Jensen fra Østerriisøer med Trælast. - Udclareret, Th. Funder til Aarhuus med Tobaksblade og Stykgods. Den 22de. Jndclarerede, A. Olsen fra Kjøbenhavn med Salt, Tjære og Stykgods. L. Andersen fra Nakskou med Egeplanker, Tømmer, Hvede og Hvedemeel. A. Thoresen, fra Frederiksstad med Bræder. Th. O. Wole fra Christiania med Bræder og Kommen. C. Sove fra Nakskou med Egeplanker, Tømmer og Hvedemeel. - Udclarerede, P. Christensen til Kjøbenhavn med Rug og Byg m.m. O. Bach til dito med Byg. H. Christensen til Sæbye med Ballast. J. Olsen til Østerriisøer med Kornvare. J. C. Søderstrøm til Carlshavn med saltede Sild.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Aalborg Kirker. Ottende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schierup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Henneberg; i Frue Kirke Hr. Gad.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Døbte. Den 16de Juli, Foureer P. S. Asminderøds Datter, Else Cathrine, Fadd. Frøken Jackheln, Jfr. Tvist mann, Major v. Hammond, Capitainerne, v. Risko og v. Koefoed, Overauditeur Koefoed, Lieutenanterne, v. Henckel, v. Schaumburg og v. Rodenburg, Kjøbmand Hollenius. - Den 17de, Kjøbmand Holstes Søn, Wilhelm Sophus; Fadd. Mad. Schibbye, Jfr. J. Claudi, Districtschirurg Westergaard, Klokker Claudi, Kjøbmændene, Th. v. Spreckelsen, Johansen, J. Herschind, Green, C. Hassing, Reebslagermester Garden. - Commandeersergeant S. Markers Søn, Jørgen Christian; Fadd. Enkefrue Gjødvad, Jfr. C. Kjellerup, Major v. Hammond, Capitainerne, v. Sitzler, v. Risko, v. Koefoed, Overauditeur Koefoed, Lieutenant v. Münnich, Kjøbmændene, Koefoed, J. Kjer, J. og S. Ferslev. - Skrædermester Svendsens Søn, Jens Danielsen; Fadd. Barnets Forældre, Gjordemoder Petersen, Skrædermester Gleerup, Værtshuusholder J. Als. - Den 18de, Gartner P. Herschinds Søn Peder Bærentz, Fadd. Enkemadame Bærenz, Jfr. B. Herschind, Consul Rasch, Kjøbmændene, Hilligsøe og M. Kjer, Fuldmægtig Wulff, Forvalter Wulff, Handelsbetjent J. Herschind. - Den 22de, Oeconomus Weises Datter, Amalia Berthine; Fadd. Mad. Petersen, Jfr. Høberg, Overauditeur Koefoed, Raadmand Wølfferdt, Districtschirurg Westergaard, Bagermester Dreyer, Farver Jørgensen, Skibscapitain Serritzlev, Handelsbetjenterne, Vadum, Torm, Schaltz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Begravede. Den 18de Juli, Enkefrue Etatsraadinde Qvist, 65 Aar. - Den 19de, Enkemadame Schandorph. 60 Aar. - Den 20de, Madame Maren Berthelsen, sal. Oluf Christensens, 80 Aar. - Den 22de, Arbeidskarl Ole Nielsen, 26 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Ved Tallotteriets 1245de Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 66. 76. 32. 6. 79.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Bekjendtgjørelser. At vor elskede Moder, Frue Cancellieraadinde Nissen, til Siegsgaard, i Dag Morges Kl. 6, ved en blid og rolig Død, har omskiftet Tiden med Evigheden, i sit Alders 73 Aar; det skulle vi ikke undlade herved, paa Sødskendes og egne Vegne, sørgeligst at bekjendtgjøre fraværende Familie og Venner, forvisset om deres Deeltagelse i vor billige Sorg, frabede vi os al skriftlig Bevidnelse. Siegsgaard den 21de Juli 1825. N. Nissen. K. Nissen. P. C. Nissen. Med den dybeste Sorg, bekjendtgjøres herved for fraværende Familie og Venner, at min inderlig elskede Datter, Marie Hostrup, efter 2 1/2 Dags Sygdom, i Formiddags Kl. 10, blev mig berøvet af en hæftig Skarlagensfeber, i hendes Alders 16de Aar. Hendes Tab er og bliver stedse mig og hendes Sødskende uerstatteligt. Min Trøst er, i en bedre Verden at forenes med hende og hendes forudgangne Fader. Al Bevidnelse frabedes. Sønder Elkjær den 22de Juli 1825. Cathrine Hostrup, fød Gleerup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
De Værelser og Leiligheder, hvortil hører Kjælder, Bryggerhuus, Hauge, Haugestue, en stor Sal og adskillige Kamre, hvilke hidtil beboes og benyttes af Hr. Bogtrykker Wandall, er til næstkommende Flyttedag at erholde til Leie, om hvilken accorderes med Henneberg. Aalborg den 23de Juli 1825. Hos Undertegnede er til førstkommende Flyttetid Værelser, med Kjøkken, for en honet Familie, at erholde til Leie. David Jacobsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Til anstundende Michaeli Flyttetid kan erholdes til Leie, i Gaarden No. 262 i Jomfrue Annegade, Boutiqven med Contoir og Pakbod til Vesteraae, og om ønskes en Sal med Sovekammer, med eller uden Meubler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Overværelserne i østre Ende af mit iboende Sted paa Algaden, som er beqvemt indrettet, kan til Michaeli Flyttetid er J. Nebye. holdes til Leie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Connossementer og Certepatier faaes paa Addresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Skuespil. Søndagen den 24de Juli opføres paa det dramatiske Selskabs Theater: Schinderhannes, Lystspil i 1 Optog, af Hent feldt. Derefter: Den lystige Skoemager, eller: Fanden er løs, comisk Syngespil i 3 Optoge, af Hiller. Mu Becker. siken af Weitze.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-23
Auction. Fredagen den 29de Dennes Formiddag Kl. 10, bliver paa Aalborg Byetingsstue afholdt offentlig Auction over 2de Jomfrue Hæbildstrups Dødsboe tilhørende Obligationer, nemlig: en udstædt af Ole Pedersen i Torpet, Wadum Sogn, hvorpaa til Rest skyldes 175 Rbd. Sølv; en dito udstædt af Jens Andersen i Nørre Østberg, hvorpaa til Rest skyldes 35 Rbd. Sedler; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg den 22de Juli 1825. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Tyrkiet. Fra Zante meldes af 11te Juni, at den græske Regjering har bekjendtgjort en almindelig Amnestie til Gunst for Rebellerne af 1823, hvilket har frembragt den største Enthusiasmus hos Armeen paa Morea. Tolv Tusinde Mo retter ere dragne fra Corinth gjennem Jsthmus for at ile Mesolongi og Anatolico til Hielp, som desværre ikke skulle være tilstrækkelig forsynede med Levnetsmidler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
England.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
J det sidste Parlaments Møde den 5te Juli var Her Canning just tilstæde, for at svare Hr. Baring, der havde gjort Hr. Peel det Spørgsmaal, hvorfor Gesandten fra Buenos=Ayres, Hr. Lampriere, ikke var bleven Hs. Majestæt forestilt ved den sidste Lever, Hr. Canning erklærte, Man har ladet det beroe, fordi Regjeringen i Buenos Ayres havde oversendt Hr. Lampriere et Document, hvori han var udnævnt til Gesandt baade for England og Frankrig. England kunde vel gjøre Fordring paa, at have en Gesandt for sig alene. Tillige yttrede han: Staten Buenos=Ayres har ved Aarets Begyndelse udnævnt en brittisk Undersaat, Compagnion af et anseet engelsk Handelshuus, til General-Consul i England. Denne havde i den angivne Qvalitæt gjort ham et Besøg, og tillige ved at overlevere hans Bestalling, villet træde i høistvigtige politiske Underhandlinger, men han havde undslaaet sig derfor, og ikke oftere villet tale med hiin Herre. Dette skeede, vedblev han, fordi hiin Bestalling ikke engang var i sin Orden, og for det andet af en endnu vigtigere Grund Englands Forhold til de nye Stater have langt meere været af en commerciel og speculativ end politisk Natur, og hvem som overveier de her i Landet det sidste Aar vaklende Planer, vil vist erkjende, at jeg havde Englands Ære og Credit for Øie, naar jeg yttrede det Ønske, at de amerikanske Stater overhovedet ikke vilde udnævne brittiske Kjøbmænd til Consuler her i Landet. Jeg har derfor skrevet til vore Ministre hiinsides Havet og ogsaa til Gesandten i Buenos Ayres, og tillige tilkjendegivet vore Embedsmænd i Amerika, aldeles ikke at indlade sig i Handelsforhold. Uden Tvivl vil Huset billige min Synsmaade og jeg haaber, at den Herre, hvorom Hr. Baring havde talt, før næste Parlaments=Møde vil erholde de behørige Fuldmagter, paa det at der intet skal være til Hinder for at han jo kan blive forestillet. - - De elleve største Bryggerier i London have fra 5te Juli 1824 til 5te Juli d. A. leveret 1 Million 533,509 Fade Porter; den berømte Qvækerfamilie Barclays Bryggerie leverte alene 357,446 Fade; det Whitbreadske Bryggerie, tilforn det første, hører nu kuns til Bryggerierne af tredie Rang og bryggede 203,842 Tønder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Blandinger. Den Franske Moniteur indeholder omstændelige Efterretninger og Jordomseileren Søelieutenant Duperrus Seillads, som afseilede fra Toulon paa Corvetten Coqvuille den 24de April 1822 og efter 31 Maaneder og 13 Dages Forløb er igjen kommen tilbage dertil uden at have mistet en Mand, uden Syge og uden at hans Skib er i mindste Maade blevet beskadiget. Naturhistorien, Physiken og Geographien skulle ved denne Reise have erholdet store Berigelser. - En anden Fransk Søeofficeer Hr. Bougairrille, en Søn af den bekjendte Jordomseiler, er i Begreb med en Fregat og en Corvette at foretage en nye Reise omkring Jorden og er ankommen til Manilla paa de Phillippinske Øer, hvor nogle af hans Officere, som have dyrket Naturhistorien gjennemstreife, imedens han selv beskjæftiger sig med Astronomiske Jagttagelser. Corvetten havde mistet sin store Mast i en Orkan. Fra Manilla vil Expeditionen begive sig til Cochinchina, derfra til Canton, og derpaa seile tvers over det store Ocean.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Den Engelske Capitain Leslin, førende Skibet Jupiter, har gjort en vigtig Reise omkring Jorden fra Aaret 1822 og indtil indeværende Aar. Efterat han havde besøgt Øst og Vestkysten af America indtil Bugten af Californien, saa har han flere Gange seilet tvers over det store Occan, hver Gang under en anden Bredde, og er tilsidst kommen over det gode Haabs Forbjerg. Han har nøiagtigen bestemt Beliggenheden af flere Øer, opdaget nogle, som endnu ikke findes paa Søekortene, og overbeviiste sig om at forskiellige Øer ikke ere til, som ere anførte paa dem. Han har hverken mistet noget Seil, eller noget Stykke af Skibets Tiltakling, og blot en Mand, som i Bugten af Californien havde fjernet sig formeget fra Skibet, og var bleven et Bytte for de vilde Dyr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Den spanske Adelsmands Stolthed er saa bekjendt, at den er bleven til et Ordsprog. Aldrig forhen var denne Hovmod bleven saa dybt ydmyget som under Carl den 2dens Regjering, da Lystigmageren Valenzuela, som ved Dronningens Yndest beherskede Riget, blev Grande af Spanien. Grandezza en blev saa fornærmet over at see En ophøiet til Deres Ligemand, som havde været Page hos En af dem, og som havde begyndt sin Lykke med en af de ringeste Hof tjenester, at den ikke engang havde Kraft nok, til at beklage sig over den Beskjæmmelse, man havde paaført den. Der var iblandt Granderne En, som føelte sig saa dybt krænket herover, at han foresatte sig, aldrig meere at ville see Solens Lys, fordi den havde havt den Uforskammenhed, at skinne ved en saadan Handling. Han gik altsaa til Sengs, saasnart han fik den bedrøvelige Tidende at høre; tilbragte i Sengen ti hele Aar af sit Liv, og døde omsider i den. Hver Gang hans Kammertjener og Morgenen kom ind for at lukke Vinduerne op, spurgte han ganske alvorlig: Hvorledes er Veiret, Tjeneren svarte derpaa, og Herren spurgte atter, om hans Slagter var bleven Grande d'Espagne Nei, min Herre, var Svaret. Nu vel, vedblev han, luk da Vinduet. Denne Scene gjentoges næste Morgen, og saaledes vedvarede det til hans Død, uden at Noget kunde forsyne ham igjen med Solen eller Verden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Joseph Bonaparte lever for nærværende Tid paa et Landgods, der forhen beboedes af Moreau, i Nærheden, af Bordentown, en liden Stad ved Delamare i Pensylvanien. Han kalder sig Greve af Survilliers. Han lever som amerikansk Landmand i ligefrem Simpelhed, omringet dog af Kunstens Gienstande og ivrigen sysselsat med Videnskaberne. Hans Adfærd i Omgang er yderst elskværdig og, uden alle Fordringer, naturlig. Hans Ansigtstræk ligne, næsten til Forvexling, hans Broder Napoleons, men udtrykke dog langt mere Venlighed og Blidhed. Han er sine Landsmænds Velgiører og bliver af alle sine amerikanske Naboer høiligen elsket. Da i 1820 den af ham beboede Villa brændte af, blev det Meste af Kunstskatterne, Canopas Billedstøtter, Malerierne og Bøgerne reddet ved Omegnens Beboere, da de opbøde alle deres Kræfter til dette Øiemed. De Beviser paa Deeltagelse og Kjærlighed, han ved denne Leilighed fik af Naboerne, skal have anlediget ham til, ikke at forlade denne Egn. Han skrev og dengang et Brev til Fredsdommeren i Bordentown, i hvilket han erklærede Amerikanerne for det lykkeligste Folk, han nogensinde havde seet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Kjøbenhavn. Den 15de d. M. forsvarede Hr. Pastor H. U. Møller, residerende Capellan for Kjøbeløv og Vindebye Menigheder, sin for Magistergraden skrevne Afhandling De authentia oraculorum Esaiæ capp. 4066 (om Ægtheden at Ef. 4066). De ordentlige Opponenter vare Hr. Professor Dr. Theol. J. Møller og Hr. Professor Dr. Phill. Rasmussen. Ex anditorio opponerede Hr. Dr. Phill. Bredsdorff. Respondens var Hr. P. Møller, Adjunct ved Metropolitanskolen. Akten foregik i Regentskirken og varede fra Kl. 101. Den berømte svenske Digter Atterbom er indtruffen hertil, tilligemed Sverrigs berømte Historiker, Professor Geyer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Vor egen geniale Digter, Pastor Steen Steensen, Blicher, ankom den 18de d. M. hertil fra Jylland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Blandt de Mærkværdigheder, som afdøde Etatsraad og Professor i Historien ved Kjøbenhavns Universitet, Abraham Kall, R. a. D., efterlod sig, befindes 2 sjeldne Levninger fra den ægyptiske Oldtid, hvilke den berømte Oldgrandsker Georg Zoega omtrent for nogle og 40 Aar siden fandt paa den danske Øe Fyen og hvilke sal. A. Kall siden tilkjøbte sig og lod føre til Kjøbenhavn. Disse Monumenter, hvoraf det ene fandtes i Kjerteminde og det andet paa Herregaarden Brolykke der i Nærheden, blive i December Maaned indeværende Aar solgte ved Auction i Hovedstaden. De ere, efter Zoegas Dom, maaskee i deres Slags de eneste i Europa, og bestaaer i 2 Sarkophag Laag i Skikkelse af Mumier; det ene i en fortræffelig Stiil og vel konserveret, det andet noget mutileret men mærkværdigt ved en Jnscription af 5 vertikale Linier Hier- oglypher. De ere i alle Maader, deres conkave Side saavel som den convexe, ligesom Laagene af de Træe=Mumie=Kasser, Man sædvanlig seer i Museerne, begge ere forsynede med den sædvanlige ægyptiske Hovedprydelse, den ene ogsaa med Skjægget, der paa den anden maaskee er afbrudt. Oprindelig have de tilhørt en Oberst Jesper Friis der døde 1643 og i sin Ungdom havde gjort vidtløftige Reiser i Offenten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Ved Selskabet til Druknedes og andre Skindødes Redning, dets menneskekiærlige Bestræbelser, er i de sidste 10 Aar 336 Personer reddede af Fare for at drukne og 22 som Skindøde optagne og bragte til Live. Kun beklageligt, at Selskabet under Tidens Løb har tabt flere af sine veldædige og formuende Medlemmer, saa at det aarlige Tilskud er betydeligen formindsket. Man haaber imidlertid ved nye Velgiørere at sættes i Stand til, med fornyet Kraft og Virksomhed at fremme Selskabets menneskekjærlige Formaal.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-07-25
Helsingøer, 6te Juli. J Forgaars kom en americansk Brig fra Havanna til at sidde fast paa Lappegrunden; som kommende fra et for smittet erklæret Sted kunde den fornødne Bistand, saa hastig og saaledes som Omstændighederne kræve den, ikke ydes, hvorfor der maatte gribes til det Nødmiddel at kaste endeel af Ladningen overbord, for at lette Skibet; det saaledes udkastede Havannasukker anslaaes til omtrent FireHundrede Kasser eller 160,000 Pund, som er styrtet i Søen, da Kasserne størstedeels først bleve sønderslagne; Skibet, som ved den stærke N. V. Kuling og svær Søegang, var i stor Fare for at arbeide sig i Stykker, blev ved Udtømmelsen og Søegangens Hielp i Gaar Middags flot, og gik strax under Seil til Kjøbenhavn. - Da en af vore Færgemænd, som i Fredags otte Dage var i Helsingborg, der bemærkede at en Skonnert paa denne Side Hveen drev for Vind og Storm, begav han sig med sine Fæller og nogle flere tilhielptagne fra Sverrig, ufortøvet til Skibet, som befandtes i synkefærdig Tilstand, forladt af Besætningen; de vare saa heldige at bringe Skibet, som var Svensk og ladet med Jern, i Landskrona Havn, hvor det, neppe ankommet, sank; men saavel Skib som Ladning kan bjerges. - J de sidste Dage af Maj havde nogle Folk fra Viken, som ankom hertil for at besøge Frænder her paa Rheden, det Uheld at deres Baad, formedelst en Kastevind, kantrede og sank noget udenfor Havnen; af de fem Personer, som vare i Baaden, bleve tre Mandfolk og et Fruentimmer ved hurtig tillende Hielp af Færgebaade og Vagt skibs-Chaluppen, reddede; den fjerde Mandsperson, som havde udtømmet alle sine Kræfter for at holde Fruentimmeret oven Vandet, druknede.