Københavns Adresseavis, 1796-06-08
Jblant de indkomne paa Frederichs Hospital vare formedelst ulykkelig Hændelse: en afskediget Soldat forstaaet paa Hovedet af en Steen, som nedfald fra en Bygning; en Pige faldet paa Gaden og slaaet Knæskallen itu; en Karl faldet paa en Trappe og forveiet det ene Knæ, en Tømmersvend nedfaldet fra en Bygning og brækket et Been; en dito ligeledes nedfaldet og forstaaet sig; en Muursvend forstaaet den ene Fod med en Bielke. Vi læste nyeligen i Aviserm, at en Bøddel i Wien betiente sig af et Bedragerie, for ikke at skydes ihiel og dog undgaae, at hænge en fornemme Mand, som fandt for godt, at ville døe paa denne Maade ved Bøddelens Haand. Spørges i Anledning af Hr. Horrebows Spørgsmaal til Hr. Confessionarius Bastholm, hvilket der efter Moralens strængeste Regler havde været rigtigst gjort af Boddelen, enten at lade sig skyde ihiel, eller at hænge Herremanden eller at frelse, som han gjorte dennes og sit Liv, ved at narre Manden til at lade sig bagbinde, Fortiener den Usandhed, som Bøddelen har betient sig af, at kaldes vogn, Er Logn og Ufandhed eenstydige Ord, Kan den uden Nørreport bestandig værende dræbende Stank, der er saa ubehagelig for alle Forbipasserende, og saa skadelig for de derved Boendes Helbred, ikke bortrydes, da Aarsagen dog er bekiendt. Jndqvarteeringen i Frederichsberg Bye, som i den senere Tid saa ofte har været paalagt sammes Beboere, og næsten uafbrudt har vedvaret, har givet en ukyndig Mand, Anledning til offentlig at fremsætte nogle Spørgsmaale desangaaende: 1) Hvad Ligning skal der lagttages i Henseende til Indqvarteringens Uddeelelse iblandt Beboerne, Reparteres Jndqvarteeringen paa enhver Grundeier, enten i Hensigt til den Deel af Jorder han besidder i Marken, eller til den større Leilighed af Huusrum han haver, er den større Andeel i Jorder det Maal, hvorefter Inqvarteringen bestemmes, hvor stor bliver den da for en heel Gaard, for en halv, en fierding og en Ottendedeel Jorder, 2) Hvad kan være Aarsagen, hvorfore de uden for Friderichsberg Bye beliggende Gaarder, dog til Byen henhørende, f. E. Gothaab, Lykkesholm og andre, saa gandske ere forskaanede for Jndgvarteringens Byrder, er der noget særdeles Privilegium, eller findes der noget, der frietager dem derfor, Kan Grunden dertil ansees at være denne, at disse Gaarder ligge saa langt borte af Veien, hvilket ikke vel kan være sandsynligt, da Valbye og Hviersløv ere endnu længere fraliggende; eller er Aarsagen maaskee denne, at disse Gaarder ligge adspredte fra hinanden, og Krigsfolket derfore ei kan være samlede, hvilken Grund ei heller kan synes gieldende, da der i Vandløse Bye findes udflyttede og adsplittede Gaarder, hvor Rytteriet ikke destomindre i Exerceringstiden indqvarteres. 3) Hvad er vel Meningen af de Ord: frie HovedgaardsTaxt, som findes indrykket i de til Frederichsbergs Byes Beboere udstædte Skiøder, kan der vel paalægges dem større eller andre Pligter, end andre Eiere af ligesaadanne Jorder, tilkommer dem ikke de samme Rettigheder, og ere de ikke frietagne for alle de Byrder, som Eiere af Jorder af samme Vilkaar ere frietagne for, og hvilke ere de Rettigheder, som slige Jordeiere tilkomme, 4) Er det sand, at Frederichsbergs Byes Beboere fra den Tid, den blev kaldet Hollænderbyen, er meddeelt næ get særdeles Privilegium, findes der noget Document i Archiverne, der authoriserer denne Meening, eller er det kun en mundtlig Fortælling og et løst Rygtes har et saadant Privilegium existeret, hvori har da samme vel bestaaet, og hvad har været Aarsagen til sammes Ophævelse : har Beboerne expresse eller tacite renunceret derpaa eller har nogen senere Kongelig Anordning udtrykkelig tilbagekaldet samme. Man udbeder sig, at en kyndig og oplyst Mandsvil desangaaende, offentlig i Aviserne meddele sine Tanker.