Viborger Samler, 1830-06-26
J min Tjenesteiver og min Hengivenhed for min Konge fandt jeg vel Midler til at forebygge Ulykker, men ikke til at afvende en Forsinkelse, der er opstaaet i Udførelsen af den tilsigtede Operation. Armeens Sundhedstilstand er god; Aand og Tænkemaade ere de samme som ved Afseilingen, det vil sige fortræffelige."Med denne Beretning følger en Anden fra Lieutenant d'Assig ny over Briggernes Adventure's og Silenes Skibbrud; den er dateret Bagno (Gaaleislavernes Fængsel) i Algier den 23de Mai. Referenten og Hr. Brugt, som commanderede disse Skibe, hørte med blandt dem (hvorover han har med sendt en Liste) der ere undgaaede Nedsablingen 35 Officierer og Soldater paa Adventure og 45 paa Silene. Den Ulykkelige beskriver det ved det rædsomme Veir om Natten foraarsagede Skibbrud ved Cap Bingut, omtrent 36 Mile fra Cap Caxine. De mistede kun een Mand ved Skibbruddet og holdt Raad om de skulde gjøre Modstand med Vaaben, i Hænderne eller roligen lade sig føre til Algier af de Beduineer, som de maatte antræffe; de besluttede det Sidste og tiltraadde Marschen til Algier den 15de Mai om Morgenen Kl. 4. De havde neppe lagt en Fjerdinqvei tilbage, førend en Skare væbnede Beduiner overfaldt dem og udplyndrede dem i den næste Landsbye lige til Skjorten. Paa deres videre sørgelige Tog bleve de næsten i enhver Landsbye, mishandlede, og da de den 20de bleve bragte for Deien, fandt de allerede 12 Hoveder af deres paa andre Steder landede Ulykkesfæller opplantede foran Deiens Pallads. Kun 86 i Alt bleve bragte levende til Bagnoet. Den engelske og den sardiniske Consul forlangte af Deien at Officiererne skulde bringes til dem; men disse vilde ikke forlade Matroserne. Den sardiniske Consul gjorde et Forskud af Penge, og Deien sørgede selv for de første Fornødenheder. Den længe ventede kongelige Proclamation til Vælgerne er endelig udkommen og er imod Forventning contrasigneret af Fyrst Polignac. Den lyder saaledes: "Franskmænd, de Deputeredes Kammer har miskjendt mine Hensigter. Jeg var berettiget til at regne paa deres Medvirkning, til at udføre det Gode, som jeg havde i Sinde: det har nægtet mig samme, Som Fader for mit Folk, er mit Hjerte blevet bedrøvet herover; som Konge er jeg fornærmet derved. Jeg har decreteret hiint Kammers Oplysning. Franskmænd, Eders Vel er min Hæder, Eders Lykke er min. J ville høre paa Eders Konges Stemme i det Øieblik, da Valgcollegierne aabnes overalt i mit Kongerige. Opretholdelsen af det constitutionelle Charte og de Jnstitutioner, som det har begrundet, har været og skal stedse blive Maalet for mine Anstrængelser. Men for at naae dette Maal, maa jeg frit udøve mine hellige Rettigheder, min Krones Arvedeel, og forskaffe dem Agtelse. J disse ligger Sikkerheden for den offentlige Rolighed og Eders Friheder. Regjeringens Væsen vilde blive forvandsket, hvis strafværdige Indgreb svækkede mine Rettigheder. og jeg vilde krænke min Eed, hvis jeg taalte sligt. Under denne Regjerings Beskyttelse er Frankrig bleven blomstrende og fri. Den har det sine Friheder, sin Credit og sin Jndustrie at takke. Frankrig har Jntet at misunde andre Stater og kan kun stræbe efter at opretholde de Fortrin, som det nu nyder. Værer altsaa rolige i Henseende til Eders Rettigheder. Jeg gjor dem til eet med mine og skal beskytte begge med Omhyggelighed. Lader Eder ikke bedrage af det listige Sprog, som Eders Roligheds Fjender føre. Bortviser skjændig Mistanke og ugrundede Bekymringer, som kunde ryste den offentlige Tillid og vække store Uordener. Paa min urokkelige Beslutning skal alle deres Planer strande, som udbrede disse Bekymringer. Eders Sikkerhed Eders Jnteresser skulle ligesaalidt komme i Fare, som Eders Friheder. Jeg vaager over begge, Vælgere, iler til Eders Collegier. Jngen strafværdig Seendrægtighed bor berøve dem Eders Nærværelse! Lader eet og det samme Sindelag besjæle Eder og forene Eder om een og den samme Fane, Eders Konge æsker det af Eder, Eders Fader opfordrer Eder dertil. Opfylder Eders Pligter, jeg skal vide at opfylde mine." Gjæringen i Angers synes at vare ved, skjøndt den udvortes Rolighed er sikkret ved at General Donnadien er rykket derind med 560 Curasserer. Stadens Maire, Grev de Villemorge, var fraværende under Urolighederne og hans Post blev forvaltet af Hr. de Contades, hvis Opførsel erhvervede ham almindeligt bifald. Greven har ved sin Tilbagekomst udstædt en Proclamation til Jndvaanerne, fuld af faderlige men strænge Formaninger. Fremdeles forbydes i denne alle lovstridige og tumultuariske Forsamlinger, ligesom ogsaa alle opror ske Udraab; Overtræderne skulle fængles og stilles for Domstolene. Jkke destomindre vedblive Æresbeviisningerne mod de Ex=Deputerede, og, hvad endnu mere er Mairen selv har seet sig nødsaget til som Municipalraadets Organ at bevidne ham dettes Agtelse. - Indenrigsministerens, Grev de Peyronnets, Circulaire til Præfecterne - af 15de Juni - anbefaler dem at gribe de nødvendige Forholdsregler til Opretholdelsen af Orden ved de forestaaende Valg. Valg - hedder det heri - maae være frie, og det kunne de kun da være, naar Vælgerne nyde fuldkommen Sikkerhed. Krænkelse af de hellige Rettigheder, som Chartet har skjænket, finder Sted, saa ofte man ved Fornærmelser, Trudsler og offentlige eller tumultuariske Meningsyttringer gjor Forsøg paa at skaffe sig Jndflydelse paa Stemmerne, eller at afskrække de Frygtsomme fra Opfyldelsen af en Pligt, som de maae ansee for farlig." Ministeren bringer herpaa tidligere Love i Erindring og anbefaler Præfecterne, ikke at taale nogen lovstridig Forsamling. - J det store Theater i Lyon er der forefaldet alvorlige Uroligheder, og baade Garnisonens Commandant og Mairen, begge meget hæftige Ultras, ere blevne udpebne. Siden er der opstillet Tropper i Nærheden, af Skuespilhuset. - I Departementerne Calvados og la Manche have Brandstiftelserne igjen begyndt.