JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1796-01-11
(5500) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting, den 23de December 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Matros Henrich Forstrøms Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel, den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve=Ret samt at iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1796-01-11
(1823) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting den 23de December 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afg. Skipper Christian Jacobsen Gottlænders Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arve Ret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. (510) Ved Proclama, som er læn i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 21de og i Siellands Landsting. den 23de December 1795, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Premierlieutenant i Sø=Etaten, Bernhart Kaas's Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Det paa Gaarden Marienlyst, i Følge Kongel. allernaadigst Privelegium anlagte Læderfabriqve, har nu aabnet sit Udsalg i Gaarden No. 5 paa Store Kiøbmagergade hvor Boutiqven findes i Kielderen, og kan sammesteds, efter de Herrer Liebhaberes Forlangende, bekommes alle Sorter Sadelmager og Skoemagerlæder i større og mindre Partier for billige og almindelige Priser. Kiøbmand Selmer i Pilestrædet No. 100, giver Anviisning hvor udi en af Jyllands bedste Egne, kan fars tilkjøbs, og om forlanges strax til Beboelse, en Sædegaard indrettet til smuk Boepæl, dertil Hauge og Fiskeparker samt en liden Lystskov. Til bemelte Gaard er dette Aar saaet udi Gaardens Marker 36 Tdr. Rug og Hvede, 25 Tdr. giødet Byg og Haure 168 Tdr. Jldebrændsel haves meer en til Fornødenhed, ja endog til Salg. Paa disse Eien omme kan holdes 16 Heste, 60 Køer, 10 Stude, og 100 Stkr. Faar. Fyeren af en beqvem Handelsgaard i en af Provintsernes nær S somste og til alle Slags Søe- og Landhandel særdeles beqvemt liggende Kiøbstæd agter, formedelst tiltagende Svagelige hed, underhaanden at bortsælge bemeldte sin Gaard, og med den at overlade sin gandske betydelige Handel og Vahrelager paa meget billige Vilkaar, hvoriblandt er, at den største Deel af Kiøbesummen kan, imod fornøden Sikkerhed, blive staaende uopsagt i visse Aar. Nærmere Efterretning herom faaes hos Magazinforvalter Garde, boende i Dronningens Tvergade No. 208 Litr. D. Til Lysthaveres Efterretning bekiendtgiøres, at i Sielland nærved Landeveien eens vidt, nemlig en Miil fra 2de Kiøbstæder, er en Avlsgaard, bestaaende af Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 6 Skpr. 2 Alb., og Skovskyld 3 Skpr., tilkjøbs. Paa Gaardens Jorder kan, foruden det fornødne Sædeland, græsses 30 a 40 Stkr. Høveder, og hvortil tillige er god Skov af Eeg og Bøg, med mere til samme henliggende Herligheder. Conditionerne og nøiere Underretning herom faaes hos Forpagten Petersen paa Aagaard pr. Slagelse.
Berlingske Tidende, 1796-01-11
Undertegnide som forhen boede paa Vestergade No. 9, tager sig herved den Ære at bekiendtgiøre for mine respective Velyndere og Bekiendtere, saavel her i Staden som i Provindserne der forhen har forundt mig deres Søgning, at ig har luttet min Handelsboutiqve fra Vesterbede til min nye opbygte Gaard paa Vestergade No. 10, tet ved gammel Torv, forhen Rosen kaldet, jeg anbefaler mig det ærede Publicums Yndest, da jeg ved mine Bestræbelser stedse skal søge at behandle enhver til Fornøielse. Jacob Winslew, Jsenkræmmer.
Berlingske Tidende, 1796-01-11
J næste 11te Junii Termin kan 36000 Rdlr erholdes til Laans Timod første Prioritets Pante=Ret i et samlet og som Pant for ovenmelte Capital antageligt Jordegods. Herom han les med Secretair Rosenvinge Kolderup, boende i Gaarden No. 166 Skidenstrædet. 120 Rdlr. eller noget derover, indestaaende under Slagelse Herreds geistlige Overformynderie, ere strax at bekommes imod anordnet Sikkerhed. Korsøer, den 3die Januarii 1796. Fr. Plum, Dr. Provst og Sognepræst. Extra gode Caroliner Riis 14 Mk. Lpd., reen Sago 18 Mk. Lispd., nye Rosiner 10 Mk. Lispd., Corender 6 a 8 Mk. Lispd., Svedsker 9 Mk. Lispd. m.v., bekommes til billigste Priis paa Hiørnet af Kultorvet og Lille Kiøbmagergade hos Urtekræmmer A. C. Møller
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Af disse Tidender. meen os
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Jtalien, den 22de December. De Keiserlige Troppers Hovedqvarteer i Jtalien bliver nu forflyttet til Pavia, og Tropperne vende tilbage fra de sardimiske Stater. General Wallis, som nu commanderer den østerrigske Armee i Stedet for Baron de Vins, som endnu ligger farlig syg i Pavia, har i Ceva efterladt et betydelige Troppecorps med meget Artillerie, for at forsvare denne Fæstning, og afværge de Franskes Fremtrængen fra denne Side.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Formedelst den megen Snee, der er falden, gjøre de Franske nu Anstalter til at trække i Vinterqvarterer i det Genuesiske. Deres Hovedqvarteer er endnu bestandig i Savona. - Skibsfarten i Genua er igien gandske frie.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Basel, den 29de December. Den kongelige franske Prindsesses Udvexling var allerede for2 Maaneder siden besluttet; men den franske Regiering opsatte Fuldbyrdelsen af ubekiendte Aarsager. Endelig den 23de hujus fik Hr. Bacher Efterretning fra Paris, at Directoriet. havde bestemt Prindsessens Afreise til den 19de, da hun just syldte sit 17de Aar. Hun ankom den 24de om Aftenen til Hüningen. Hr. Bacher gav den Keiserlige Gesandt Hr. Baron Degelman Efterretning derom, og denne sendte strax med en Coureer Ordre til Freyburg, at bringe Statsfangerne til Rie en, hvor de bleve overleverte den Schweizerske Amtmand ler Grand, og bevogtede af østerrigske og schwelzerske Soldater, Regieringen i Basel havde forpligtet sig til, at ikke sætte dem i Frihed, førend Prindsessen var bleven udleveret. Bachen log herpaa samtlige Statsfanger i Øiesyn i Richen, og reiste derfra til Hunningen, for at bringe Prindsessen til Basel. Haselerborgerens Rebers Lyststed uden for Hunningerporten. Ar bestemt til Overleverelsen. J samme vare nogle Værelser, Armede og illuminerte, og efterhaanden indfandt sig sammeneds den keiserlige Minister, Baron von Degelmann, Mindsen af Gawres og hans Secretair, dog skede alting saa hemmeligt, at kun faa Personer mærkede noget dertil. Kl. ankom endelig Hr. Bacher med den Kongelige Prindsesse, i Berling. Følge med Hendes forrige Undergouvernante, Frue von Souzy, og en Kammerfrue. Desuden befandt en Kammertiener og en Kok sig i hendes Følge. Det militairiske Geleide, som hun havde fra Paris til Hünningen, bestod ikke, som det i Begyndelsen hedte, af 2 Generaler, men blot af 1 Oberst ved Gens d'Armeriet. Strax efter hendes Ankomst blev udstædt et Beviis for hendes Jmodtagelse, med hvilket Gesandtskabssecretarien Bacher strax ilede til Riechen, for at afhente de forrige Statsfanger, der ogsaa endnu om Natten ankom hertil. Prindsessen blev imidlertid beværtet med Thee, Frugter og andre Forfriskninger. Hun var sortklædt, og er, efter alles Dom, som have seet Hende, just ikke meget smuk, men overmaade behagelig. Kl. 9 blev Reisen fortsat til Lauffenburg, hvor Prindsessen i Gaar udhvilede, og derpaa reiser over Jnspruck til Wien. Da Prindsessen og Afskeed med Hr. Bacher, sagde hun med Taarene i Øinene til ham: "LevDe vel, min Herre, Jeg skal stedse erindre mig, at jeg er en indfødt Fransk, og det giør mig ondt at jeg maa forlade Frankrige. Ved Afreisen bestod Toget af 7 Vogne. J Lille Basel blev Prindsen modtagen med Haandklappen og Fryderaab, og i Hunningen har man begegnet Hende med megen Agtelse.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
De mod Prindsessen udvexlede Fanger, som tildeels endnu befinde sig her, ere: den forrige Krigsminister Beurnonville, tilligemed hans Adjutant Menoit, og hans Secretair Wille mer; de Conventsdeputerte Camus, Bancal, Lamarque, Quinette, og Secretair Forest, som Dumouriet udleverte; den til Constantinopel bestemte Simonville, tilligemed hans Secretair Merget; den som Gesandt til Neapel bestemte Ma ret, og den bekiendte Postmester og Conventsdeputerte Drouet, tilsammen 20 Personer. De østerrigske Officerer, som geleidede dem herhid, rose alles Opførsel paa Reisen, undtagen Drouets, som tillod sig tildeels haarde Udtrykke. De kom om Natten hertil, ligesom og den hele Underhandling skede om Natten, for at forebygge et alt for stort Sammenløb af Folk, hvilket dog alligevel ikke gandske kunde forebygges. Med hver Fange fulgte 2 Over- og 2 Underofficerer, dog kun med Sidegevær, Den 27de spiste de hos Hr. Barthelem. Beurnonville, en stor anseelig Mand, havde i sit Fangenskab, et Anfald af Vattersot, som meget har svækket ham; Bancalhar udstaaet en Sygdom, som meget har angrebet hans Hoved; Simonvilles Secretair, en Mand af store Talenter, er af en vedholdende Feber meget bleven udmattet. Om alle i deres Fangenskab forefaldne Tildragelser vidste de næsten slet intet. Frue von Simonville, som var reist hendes Mand i Møde til Riechen, faldt i Afmagt ved at see ham igien Wien, den 30te December.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Pesten er nu ogsaa brudt ud i Bosnien, og der er af den Aarsag bleven trukket en Cordon sammesteds. - Efterretningerne fra de tyrkiske Grændser foraarsage mange Betænkeligheder, som kunne have store og ødeleggende Følger. En nye Conference mellem den tyrkiske Minister og den russiske Gesandt var igjen mee, stormende og fornærmende. Begge skulle have gjort hinanden adskillige Bebreidelser. Efter Rygtet skal Perserne ogsaa være indfaldne i nogle tyrkiske Provindser. Porten synes at være bange for sin Hovedstad. Henimod 100 Kanonbarker ere blevne bragte i Kanalen, og saavel Dardanellerne, som andre Forter paa begge Siderne af Kanalen sættes i Forsvarsstand. Desuden giør den engelske Gesandts Hr. Listons pludselige Afreise fra Constantinopel stor Opsigt; og, omendskiøndt man ikke veed at angive Aarsagen til samme, saa er den dog skeet paa en Tid, da en stor Alliante var kommet i Stand. Jøvrigt fortfarer Porten med andre Rustninger til Lands og Vands. - Rygtet og en forestaaende Fred vedligeholdes endnu; dog heder det, at Freden ikke skal blive antaget under andre Betingelser, end status quo. Hverken tænker Østerrige at bortgive sine Nederlande, eller Kongen af Sardinien at afstaae Savoyen og Grevskabet Nizma. Dersom ingen lykkelig Fred, som er meget vanskelig at slutte, kommer i Stand, skal Rusland i tilkommende Foraar, som det heder, vir som understøtte vort Hof. Det engelske Hof har ogsaa lovet nye Penge understøttelser for vor Rhinarmee. Af den Collinske Journal, den 31te December 1795. Divisionsgeneralen Lefebure har ladet følgende indrykke: "Jeg beder Dem, Borger, at indrykke i Deres næste Blad at Generaladjudant Cayla har, den 22de December, uden Grund skrevet til denne Stads Borgemestere og Magistrat, at der var sluttet en Vaabenstilstand mellem den franske Republik og Keiseren. Det har været blotte Aftaler mellem Generalerne ved begge Armeerne, for at skaffe Tropperne Qvarterer paa en Aarstid, paa hvilken det er umuligt at fore Krig; men der et aldrig bleven talt om nogen Vaabenstilstand."
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Lefebure, Divisionsgeneral. Af Coller=Journalen, den 1ste Januarii 1796. Efter høiere befaling indrykke vi følgende : "Vii ere blevne bedragne af vor Correspondent i Coblenz, og intet er meere falst, end at General Kleber har officialiter ladet bekiendtgiøre den formeentlige Vaabenstilstand, som skal være sluttet mellem de franske og østerrigske Armeer. Den nærværende Rolighed, som man mærker paa begge Sider, synes i det høieste at være en Virkning af en stiltiende Convention mellem Cheserne for begge Armeerne.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Lautern, den 1ste Januarii. Siden den sluttede Vaabenstilstand lever man nu her noget roligere. De Keiserlige Tropper, som hidtil have lagt her i Mængde, blive nu forflyttede andensteds hen, og endeel af samme kommer til at ligge i Vinterqvarteer i Heidelberg. Armeerne beholde dog den samme Stilling, som de havde, førende Vaabenstilstanden blev sluttet. Der forsikres, at de Franske giøre stærke Requisitioner i Pirmasens og det Zeybrückske J Homburg og flere andre Steder have de paa nye udskrevet Brandskat, og bortført Gidsler med sig, indtil Betalingen skeer. London, den 1ste Januarii.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
J Forgaars er General Døyle ankommen fra Jsle Dier til Plymouth tilligemed mange brittiske Officerer, Krigsskibet Orion og mange Transportskibe fra Quiberonbay er tillige ankommet til Portsmouth. Den hele brittiske Flaade, forlod bemeldte Bay den 27de December, og blev den følgende Dag adspredt ved et Vindstod. Adskillige Transportskibe, som ere ankomne til Plymouth have liidt Skade. 12 til 14 franske Fiskerbaade ere ankomne med Jndbyggere fra Jsle Dieu hvilke have forladt Øen af Frygt for at de skulle blive afstraffede for den Bistand, de have gjort Engelænderne. - Alt Haab om Fred er endnu lige saa langt borte, som tilforn. Al Forbindelse mellem Engeland og Frankrige er ikke alleneste nu saa sperret, at vi i 12 Dage ingen Efterretning have havt derfra; men en fransk Commissair, Hr. Magdelaine, som var kommen til London formedelst Krigsfangernes Udvexling, fik end- og for nylig Ordre, at forlade Staden, og blev af en kongelig Betient bragt til Dower. Under saadanne Omstændigheder er det dog høist usandsynligt, hvad man udgiver for saa vist, nemlig: at Lord Auckland med det første skal afreise til Basel, for at handle om Fred. Den lange Udsættelse af Parlementet indtil den 2den Februarii skal have sin Grund i en Uenighed i Cabinettet, hvilken skal have deelt det i Hertugen af Portlands og Hr. Pitts Partie. Dersom begge Partierne ikke forene sig, maae man vente en Forandring i Ministeriet, og at Parlementet bliver dissolveret. - Blandt Tropperne i Vestindien hersker nu den gule Feber. - Collot de Herbois, forhen Medlem af den franske Velfærdscommission, der, som bekiendt, blev for Guyana, nyder sammesteds, efter Beretninger, som man har faaet over Philladelphia, megen Frihed, besøger ofte Gouverneuren, og har allerede forskaffet sig mange Tilhængere blandt Negerne og de Militaire. Billand de Varrennes bliver derimod holdt meget indskrænket, og beskjæftiger sig i sin Landflygtighed med at afrette Papegøier. - Efter Beretninger fra Ostindien ere mange Tropper blevne indskibede fra Madras til Expeditionen mod de hollandske Eiendomme samt mesteds. Capitain Symes er afreist til Hoffet i Ava, for at utte Handelsforbindelser med samme. - Det heder, at deraf vor Regiering er bleven overleveret det spanske Hof en Memoire, angaaende de store Søerustninger, som nu foretages de spanske Havne paa en Tid, da Spanien lever i Fred med hele Verden.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Paris, den 1ste Januarii. Divisionsgeneralen Lemeine har givet General Rey, nuværende Jnterimscommandant over Armeen paa Kysterne af Brest, følgende Beretning om de nye Tildragelser med Chouanerne : "J 14 Dage have de opsætsige Præster og de Adelige, som have været udvandrede, og ere adspredte i Departementet Morbihan, opbudet alt, for at opvække en almindelig Opstand, som blandt andet havde til Hensigt, at dække en Landgang af Emigranterne paa Kysterne af Sarzent. Jeg blev betids underrettet om disse Anslag, og sendte blandt andet til Wannes en Troppeforstærkning. Den 10de December angrebe 200 Chouanere de republikanske Poster ved denne Stad, endog med Kanoner. Efter 1 Times Fegtning bleve de af 12 Grenadeercompagnie slagne paa Fluar. Den følgende Dagbrættede jeg op til Kysten til Egnen af Muzilla, hvor de repuAikanske Poster uden en hastig Hielp formodentlig havde været forlorne. Jeg fandt Chouanerne henimod 6000 Mand stærke, lod dem i Begyndelsen angribes af Husarerne, men uden Følge. Herpaa marcherte jeg i 3 Colonner mod dem, og drev dem strax paa Flugten. De lode blandt andet 200 Par Træskoe i Stikken. General Pichegrus Armee faaer endnu daglig forstærkning. General Hoche har nu paataget sig General kommanden over alle 3 Armeer, som tiene mod Chouanerne og Vendeerne. Alle franske Kiøbmænd, som, førend Krigen brød ud, opholdte sig i Spanien, have nu efter det spanske Hofs befaling faaet Gotgiørelse for de Eiendomme, som de ved deres Udvandring fra Spanien lode tilbage.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Haag, den 2den Januarii. Der manglede kun lidet i, saa havde den 29de December givet Anledning til et Fredsbrud mellem Provindserne og en Adskillelse i den forderative Union. Paa denne Dag skulde Sagen angaaende en Nationalconvent paa en afgiørende Maade bestemmes. Paa denne Dag slog Provindsen OverOssel sig til Minoriteten mod denne Nationalconvents Opret kelse, og gjorde det Forslag, at forsamle i Amsterdam en Commission, som skulde bestræbe sig for at forene Provindsernes forskjællige Meninger og Jnteresse, i Henseende til denne hienstand; men den 30te blev denne Provinds igien vundet, Provindserne Holland, Geldern og Utrecht, og tog sit den 9de gjorte Forslag tilbage igien. Holland benyttede sig at denne gjenblitlige Pluralitet, og bragte det dertil, at Genetilstaterne formeligen antoge Rapporten af 13de December, gaaende Nationalconventen, med nogen Forandring i den 4de og 88de Artikel; saa at Nationalconventen nu istedet forden 1ste Februarii skal tage sin Begyndelse den 18de, og ved denne Opsættelse give de dissenterende Provindser Tid til at forene sig med Pluraliteten af Holland, Utrecht, Geldern og Over=Øssel. Man seer altsaa, at der endnu, ligesom den de November, er en Pluralitet af 4 Provindser mod Friesland, Grønningen og Seeland; som ere mod en ConventsOprettelse. Om disse Provindser endelig ville tiltræde de andres Beslutning, maa Tiden lære. Hidtil forlanger Seeland: 1) at Provincialsouverainiteten bliver beholdt; 2) at dens Bidrag til Unionens Bekostninger bliver formindsket. Friesland forlanger: 1) at Repræsentationen ikke grunder sig paa Besoltningen; 2) at Provincialsouverainiteten beholdes: og 3) at der bliver sat en Modvægt mod Nationalconventen. Grønningen forlanger: at der skulle sendes Committeerte til Amsterdam, for at see, om ikke en Forening mellem Provindserne, angaaende denne Punct, kunde bringes i Stand.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Frankfurt, den 5te Januarii. Endnu har man ikke kunnet faae at vide, fra hvilken Side Vaabenstilstanden er bleven foreslaaet. Efter Fortælling haren Samtale, som General Kray tilfældigviis havde med nogle franske Officerer paa Forposterne, givet Anledning til samme. De Franske talede om de idelige Forpostfegtninger, som bestandig kostede Mennesker paa begge Sider, uden at noget i Hovedsagen blev afgjort, og yttrede det Ønske, at man maatte holde inde med samme. Den Keiserlige General gav Haab herom, og strax derpaa skeete fra de franske Øverstcommanderendes Side et formeligt Forslag til en Vaabenstilstand. Ligesaa uvidende er man ogsaa endnu om de endnu manglende Ratificationer. Paa Keiserlig Side ventes den endnu fra Hofkrigsraadet, og efter Breve fra Strasburg venter Pichegri den fra det fuldbyrdende Directorium. Brevene derfra ere af 28de December, og indeholder Ordlydende følgende: "Efterretningerne fra Weissenburg og Landan bekræfte den Nyhed, som Courererne fra Armeen allerede have bragt os: nemlig, at en Vaabenstilstand er bleven sluttet mellem General Pichegru og Østerrigerne. Jmidlertid venter Pichegriendnu paa det fuldbyrdende Directoriums Ratification, hvorpaa da først Publicationen skal følge. Han har forbeholdt sig hertil en Opsættelse af 12 Dage.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Den 1ste Januarii ankom til Hovedqvarteret i Kreusnach en Coureer fra Wien med den Keiserlige Ratification paa det Arrangement, i Følge hvilket de enkelte Angreb mellem begge de Keiserlige og franske Armeers Forposter indtil videre ere ophævede. Hvor længe samme skal vare er aldeles ikke endnu bestemt. Den franske Regiering har sendt Ordre til Rhein sels: at den paa hin Side liggende Deel af Nedre Grevskabet. Kantnelnbogen, som indeholder Staden St. Gaar og mange Landsbyer, skal, i Følge den med Hessen-Cassel sluttede Fred, behandles venskabelig, og blive forskaanet for alle Requisitioner.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Maynz, den 5te Januarii. Østerrigerne ere nu allerede siden i Forgaars trukne Vinter qvarterer, og Hovedqvarteret er rykket herind i Gaar. J Dag er Feidtmarskal von Clairfait reist til Wien. Endskiønt der allerede er en Vaabenstilstand, saa bliver den dog ikke publiceret, førend Hofraadets Ratification paa samme er indløbet. Jmidlertid kan man ikke tvivle derom, da vore Tropper fordeele sig til alle Sider, for at nyde rolige Vinterqvarterer.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Hitterdal i Norge, den 16de December. Som noget Ualmindeligt, der neppe kan fremvises Lige til i denne Tid fra noget Præstegield, der kun beboes, som Hitter dal, af Bønder, fortiener dette Bekiendtgiørelse : "At heraf Præstegieldet er til de Brandlidte udi Kiøbenhavn indsamlet 160 Rdlr. 60 s. Deraf har Annexet Lille Herred, som er et af de allermindste Kirkesogne her i Landet, da det ei bestaaer af flere end 7 Gaarde og h Gaardbrugende, givet 52 Rdlr. 36 s. Jngen af de Formuende og sande Rige, have herved saaledes udmerket sig, at de fortiene denne hædrende Benævnelse, som Lehnsmand Ole Semb og Bønderne. Leir Tinne, Christen Landsvær, Ole Haavi og Svenning Haavi. Disse gave ei allene 10 Rdlr. hver, men gave det endog med en Broderfølelse, som ikke vilde laane noget Øre til det Snak, som herom skeede af de meere vældige og mindre følende ved Brødres Nød; der ansaae dette som et utidigt Offen til et Folk, de ikke kiendte, og derfor unddrog sig ogsaa her i Sognet meer, end deres virkelige Kræfter havde taalt eller lovet ved en saadan Leilighed, som denne, for de rette Dalens Sønner.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Nestved, den 9de Januarii. Det Nestvedske Patriotiske Selskabs Vinter=Forsamling, foretages hos Forstanderen S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand Bielke, udi hans iboende Gaard her i Byen, Løverdagen den 30te Januarii 1796, om Eftermiddagen Kl. 3. hvilket Selskabets høie og respective Medlemmer herved tilkiendegives, med Anmodning, derved behagentlig at tage Møde. E. Wulff, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Kiøbenhavn, den 15de Januarii. Fra det Kongelige danske Cancellie er den 31te Decbr. f. A. udkommet en Placat, som befaler, at Forhørene i de Sager, der høre til Søerettens Behandling og Paakiendelse, bør optages ved bemeldte Ret.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Ved Tallotteriets 599 Trækning i Altona udkom No. 18. 61. 16. 64. 27.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Død. Den 4de Januarii, Maren Biørn Fog, Renteskriver, Muses Hustrue, 21 Aar 3 Maaneder.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
AVIIISSEMENTS. Den første Morgen i dette Aar døde min elskeligste Mand, Hr. Zacharias Luderus Hagen, af et Slagflod i en Alder af 60 Aar. Dette for mig høistsmertelige Forliis, og at jeg lænker at fortsætte den nu forevigedes Handel under det forrige bekiendte Firma, giør jeg alle vore fraværende Venner hermed bekiendt, og er uden skriftlig Forsikring overbeviist om deres oprigtige Deeltagelse. Hamborg den 5 Jan. 1796. Dorothea Cornelia Hagen fød Borkenstein.
Berlingske Tidende, 1796-01-15
Efter 14 Aars haarde Sygdomskors behagede det den 24de Novbr. 1795 den alvise Gud ved en stille og let Død at bortkalde min elskte og retskafne Fader, Jens Mørch, til Uforkrænkeligheds Egne, hvilket jeg bekiendtgiør for fraværende Slægt og Venner. Forvisset om enhvers Deeltagelse i vor billige Sorg, frabedes Condolence, der ikkun vil forøge den smertelige Følelse ved hans Tab, som ikkun kan oprettes ved Haabet om evig at favne ham i Udødeligheds Land. Hurums Præstegaard, den 24de Nov. 1795. Paa egne, Moders og Sødskendes Vegne Andreas Mørch, forrettende Præst i Hurum.