JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Odense, den 23de Febr. Dersom man havde vidst det iforveien, og dersom det ikke havde været en saa ubehagelig Reisetid for Speculanter, vilde man have anmodet den kgl. Theaterdirection om til Hr. Printzlaus Benefice igaar at hidsende alle sine Billetsionere, for at disse kunde erfare, at der ogsaa engang imellem kunde gjøres gode Geschafte i Provindserne; uvist er det imidlertid, hvad der fremkaldte denne mageløse Rift om Billetterne, enten Hr. Printz laus Yndest hos Publikum, eller Valget af Stokkerne, i hvilke han selv ikke havde Leilighed til at vise sig saaledes som han kan vise sig, naar Rollen begunstiger en Udfolden af hans sjeldne Talent. (Hp. Av.)- Paa Manges Anmodning har Hr. Müller besluttet, foruden de til Søndag og Mandag ansatte Forestillinger: "Herren seer dine Veie", og "Debutantindens Fader, at give endnu en Forestilling forinden Afreisen paa Onsdag, der vil blive givet til Benefice for den yndede og flittige Skuespiller Hr. Lange, over hvis fleersidige Talent Publicum saa ofte har glædet sig i denne Vinter. Paa Fredag afreiser Selskabet til Fredericia, hvor dets Forestillinger begynde Søndagen den 5te Marts. (Th. Av.) Veile. De nu opdagede Kieltringer, som udøvede det dristige Jndbrudstyveri paa Amtstuen, ere Smeden Jens Jensen fra Trollerup, Christian Peter Stæck fra Hveisel Mark og Søren Stæck fra Daldouer Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Efter forudgaaet Aftale samledes dette smukke Selskab den Aften, Jndbruddet skulde skee om Natten, hos Søren Stæk, og begav sig derfra ind til Veile, hvor de ankom Klokken 1 efter Midnat, under et meget strængt Veir. Ved Ankomsten udenfor Kjøbmand Hansens Gaard, Amtstuens Locale, traadte Søren Stæck, som er temmelig høi, op paa Steentrappen, og pikkede en Rude ud med sin Stok, vippede Vindueshasperne af og løftede derpaa Vinduet af, som han derefter satte op til Muren. Christian Stæck fik nu Vinduesskodderne stødte tilside, steeg derpaa ind igjennem Vinduet og lukkede, dertil forsynet med de fornødne Redskaber, Skufferne op. Da han kom til den med Pengene i, langede han den ud af Vinduet til de Andre, hvorpaa Søren Stæck løb iforveien med den ned til Sønderbro, hvor han, efterat have taget Pengene ud, kastede Skuffen i Aaen. Da de andre To vare stødte til ham her, fortsatte de Alle Veien hjemad gjennem Vilstrup, hvor ChristianStæck skiltes fra dem, da han foregav at skulle møde i Veile næste Dag. Jensen derimod fulgte med Søren Stæck til dennes Bopæl paa Daldouer Mark hvor de ankom i Dagningen, og hvor Pengene, da det blev lyst, bleve talte. – Manden, der angav Tyvene, er en Bonde fra Store-Lihme, ved Navn Jes Thomsen. Smeden Jensen havde formaaet ham til at kjøre endeel Kul for sig, ved hvilken Leilighed Bonden blev vaer, at han var forsynet med flere Penge, end han paa lovlig Maade rimeligviis kunde besidde. Han gjorde ham da godtroende og fik omsider ud af ham, at Pengene vare stiaalne paa Amtstuen. (V. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Udnævnelser. Under 20de de, har Hs. M. allernaadigst udnævnt til Hofjægermester: Kammerjunker I. Scavenius til Basnæs; til Kammerjunkere: Hokjunker, Premier-Lieutn, i Livgarden til Fods C. v. Meyern; Hosjunker, Fuldmægtig i Generalstabens Bureau M. Treschow; Hofjunker, Cancellist i Statssecretariatet for Naadessager O. Hedemann, Hofjunker, Cancellist i Cabinetssecretariatet C. Johannsen; Hofjunker Cancellist i Cabinetssecretariatet J. Wedel-Heinen; Hofjunker, Auscultant ved den holsteenske Overret C. Stemann, Auscultant ved den holsteenske Overret F. v. Bülow; Secondlieutenant i Livgarden til Hest F. L. G. Baron Wedel; Secondlieutenant i Livgarden til Hest G. v. Berner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Befordringer og Afgang. Under 19de de, har Hs. M. allern, beskikket Herredsfoged i Andst og Slaugssamt Jerlef og Brusk Herreder, Justitsraad Oxenbøll, til Byfoged i Wordingborg samt Birkedommer i Wordingborg søndre District. Og under 20de Kammerjunker, F. J. Haxthausen, til Secretair ved Protocollerne i Høiesteret. Under 21de er Fuldm. under Statsgjældsdirectionen, Secretair P. Møller, udnævnt til Told- og Consumtionscasserer i Skielskuer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Skibs-Efterretninger. Til Khvn. er den 17de ds. indkommen Efterretning fra Capt. Th. Sødring, dat. Sandichsøerne den 26de Septbr. f. A., Han var Dagen iforveien kommet dertil fra Kammschatka, og Alt var vel inden Borde. Han ventede om kort Tid at tiltræde Hjemreisen, og det med fuld Last.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Khuus. Børs-Cours den 24de Februar. Hamborg 2 M. – a vista 203 1/2. Species 200 12 s. 4 PC. kgl. Oblig. 102 a 102 1/2 Nationalb. Oblg. (af Laanet, 4de Febr. 1820). - 4 pC. uopsigelige Rigsbank=Oblig. - Nationalbank=Actier 112 a 113.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Dødsfald. Bogholder Bentzen (77 Aar gl.), Fru Capt. Regine Kæsemodel fød Finne (efter 3 Maaneders Ægteskab, Christian Sundorph 22 Aar), Clara Fristrup, Helena Camilla Brandes, Capt. J. v. Chiewitz(65 Aar), Jnstitutbestyrer Eberhardt, Capt. Neumann, Alle i Khvn. Borgercapt. Rasch i Rønne. Senator Kramer i Tøndern, Viinhandler Daniel Schmidt i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Aarhuus. Hertil ankomne Reisende have fortalt os, at der i Fredags har været en Jldebrand i Odense hos Hørkræmmer Ullum, hos hvem der brændte c. 300 Lpd. Hør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Berigtigelse. af Beretningen i Aalb. Avis ang. den fra Aalborg, Arrest undvegne og igjen paagrebne Rebslagersvend Jens N. Harboøre (see Aarh. Av. M. 32.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Jens Nielsen Harboøre ankom til Aarhuus med et Pas han havde erhvervet sig i Altona, og hvilket lod paa en anden Rebslagersvends Navn herfra Byen; med dette en Døbeattest, han havde forskaffet sig paa denne Rebslagersvend, samt en falsk Attest fra Oldermanden, begjærede han en nye Vandrebog, under det Foregivende, som ogsaa indeholdtes i Passet, at nemlig den ældre Vandrebog var tabt i Udlandet. Han erholdt ogsaa denne, men Politiet kom strax paa Spor efter de stedfundne Urigtigheder, og paa Grund af udsendte Stikbreve, blev han paagreben i Ribe, hvor han strax bekjendte at han falskeligen havde udgivet sig for den i Vandrebogen benævnte Person, og i Aarhuus tilstod han ogsaa at han var deserteret fra Aalborg som impliceret i Tyveri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Bekjendtgjørelser. Min tro Medhjælper næsten i 20 Aar, Exam. juris Fuldmægtig Jens Rasm. Lassen, hensov i Herren Mandagen den 20de dennes, om Morgenen. Hans Død var blid og rolig, som hans Liv. Han var et ædelt, dueligt og trofast Menneske; derfor savnes han smerteligt, og hans Minde er dyrebart for dem, som kjendte hans stille, retskafne og kjærlige Vandel. Horsens, den 22de Febr. 1843. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Onsdagen den 1ste Marts, om Aftenen Kl. 6, holdes Generalforsamling i Selskabet Polyhymnia, hvor de ærede Medlemmer af samme ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Jfølge Skrivelse fra den Kongelige Generalpostdirection af 18de dennes, udgjør Veilængden, mellem Kolding og Veile nu kun 3 1/2 Miil. Veile og Horsens . . . . . . 3 1/2 Horsens og Skanderborg . 2 1/4 Skanderborg og Aarhuus 3 - Aarhuus og Randers . . . og Posternes Befordring er derfor ansat til kortere Tid end hidtil, hvilket vil have til Følge, at baade Personposten, Pakkeposten og Brevposterne sydfra i Almindelighed ville indtræffe hertil tidligere end hidtil har været Tilfældet. Med Hensyn dertil bliver Jndleveringstiderne for Breve til efternævnte Poster herved forandret fra nu af og indtil videre ansat saaledes: Til nordre Post. Søndag Eftermiddag fra Kl. 1 til 3. Mandag Eftermiddag fra Kl. 2 til 5. Onsdag Eftermiddag fra Kl. 5 til 7. Torsdag Eftermiddag fra Kl. 12 til 2. Tilekbeltoft og Grenaae. Mandag Eftermiddag fra Kl. 2 til 5. Torsdag Eftermiddag fra Kl. 12 til 2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Jndleveringstiderne til alle de øvrige Poster forblive indtil videre uforandrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Aarhuus Postcontoir, den 23de Febr. 1843. Düring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
J Overeensstemmelse med den ved Mødet den 24de Septbr. f. A. tagne Beslutning, afholder det landoeconomiske Selskab for Aarhuus Amt en extraordinair Generalforsamling paa Raadhuset i Aarhuus førstkommende 1ste April, om Formiddagen Kl. 10, hvortil Selskabets Medlemmer herved indbydes. I Henhold til Lovens § 30 meddeles endvidere, at da Hr. Stiftamtmand de Rosenorn, der var Selskabets Formand, har udmeldt sig af det, bliver ved dette Møde at vælge en ny Formand; ligesom der og skal vælges en Secretair og tages Bestemmelser for Selskabets Virksomhed i indeværende Aar. Lyngbygaard, d. 25de Febr. 1843. Friis, p. t. Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Efter Skifterettens Foranstaltning afholdes Tirsdagen den førstkommende 21de Marts, om Eftermiddagen Kl. 2, Auction over afdøde Justitsraad Hjorths Efterladenskaber, bestaaende af: Stole, Borde, Sengesteder, Sengeklæder, Taffeluhre, 7 Stkr. Jern=Kakkelovne, 1 Mahogni Skriverpult, 1 Mahogni Skatol, Sophaer, endeel forarbeidet Guld-og Sølvtøi, og 2de store Speile i forgyldt Ramme, med Mere; hvilket herved bekjendtgjøres. til Lysthavendes Efterretning. Auctionen holdes i Stervbo gaarden M 894 paa Hjørnet af Klostergade. Aarhuus, den 25de Febr. 1843. Fleischer, Tirsdagen den 14de Marts dette Aar, bliver efter Begjæring af Gaardmand Thomas Frandsen i Grund før, afholdt offentlig Auction hos ham, deels over en deel Jndbo, bestaaende af Borde, Stole, Kister, et Chatol, Sengeklæder, Kjøkken= og Bryggers=Redskaber, en deel Gangklæder og en Kakkelovn, deels over 2 unge Kjøreheste og nogle Fækreaturer, samt endelig 4 Fag Huus, med Loft, Vinduer og Tørre, til Nedbrydelse. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag. Vederhæftige Kjøbere gives 1/2 Aars Credit. Lysthavende indbydes. Haale &c. Herredscontoir, d. 25de Februar 1843. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Arvefæsteauction. Onsdagen den 15de Marts d. A., om Formiddagen Kl. 10, bortarvefæstes, om antageligt Bud gjøres, den under Bödstrup Gods hörende Strande gaard ved Mullerup pr. Slagelse, til den Høistbydende, ved een eneste Auction, som afholdes i Mullerup Kro. Gaarden har gode, nye Bygninger, et Areal af omtrent 350 Tdr. Land gode Jorder, hvoraf omtrent de 310 Tdr. ere Agerland, Resten Eng og Tørvemose, hvilken Sidste er af god Beskaffenhed og fuldkommen tilstrækkelig til Forbruget Hartkornet er omtrent 47 Tdr. Land Ager og Eng. Gaarden opraabes forsögsviis med og uden Besætning m.v. Varetransporten fra Gaarden er usædvanlig let, da der er beqvem Udskibning paa dens egen Forstrand, og da der i nærliggende Handelsmagaziner drives en for Producenterne fordeelagtig, meget levende Kornhandel. Approbation eller Forkastelse af Budene skeer paa selve Auctionsstedet, og Gaarden overtages strax, eller kort Tid efter, af Arvefæsteren, efter dennes Leilighed. Conditionerne, Landkort, Arealberegning, m.v. ligge efter 16de d. M. til Eftersyn hos Undertegnede, som foreviser Eiendommen. Afskrivter af Conditionerne blive henlagte til Eftersyn hos Hr. Conditor Pedrin i Kjöbenhavn og paa Postgaardene i Ringsted, Odense og Aarhuus. Bödstrup Godscontoir, pr. Slagelse den 4de Februar 1843. Mynster. Godsforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Jfølge Reqvisition fra Værgen for den umyndiggjorte Selveiergaardmand Niels Nielsen Aaemand, grundet paa dertil erhvervet bemyndigelse, bliver den bemeldte Niels Nielsen Aarmand tilhørende Gaard i Horndrup By, Taaning Sogn, Woer Herred, af Hartkorn 3 Tdr. 1 Fdkr. 112 Alb., med indkjøbt Konge- og Kirketiende deraf, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 13de Marts førstkommende, hver Mandagen den 20de Marts, Gang Kl. 10.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Mandagen den 27de Marts Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir i Horsens, men den 3die paa Gaarden som sælges. Dens Areal er omtrent 60 Tdr. Land. Besætningen kan være 5 Heste, 10 Fækreaturer og 20 Faar med Yngel. Gaardens Udsæd er 12 Tdr. Rug, 7 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre og 3 Tdr. Boghvede, foruden Bælgsæd og Kartofler. Af Engho avles 50 til 60 Læs aarlig. Af Tørveskiær haves mere end til Fornødenhed, og af Gaardens Skovskifte kan haves fornøden Jldebrændsel og Gavnings træ. Med Mergling er begyndt, og Mergel haves beqvemt i Overflødighed paa Marken. Gaardens Bygninger ere solide og gode. Naar Gaarden ved sidste Auction er solgt, bliver derefter samme Dag afholdt Auction over Ind- og Udbo, Besætning og Jnventarium, deriblandt 4 Heste, 8 Fækreaturer m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens den 16de Februar 1838. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Skifte-Jndkaldelse. Da det er vedtaget under en Skiftesamling i Kjøbmand Knud Monbergs Opbudsbo, at Gaarden af 59 her i Horsens (Boets vigtigste Eiendom) skal stilles til en ny Auction i Forening med det deri værende DampBrændeviinsbrænderi, og at det Bud som derpaa maatte skee, skal enten antages eller forkastes samme Dag, samt da denne Auction nu er berammet til den 13de Marts næstkommende, saa blive Creditorer og øvrige Vedkommende i fornævnte Knud Monbergs Bo, herved indkaldte til en Extra Samling i Boet, som holdes i ovennævnte Gaard Auctionsdagen den 13de Marts, Eftermiddag Kl. 3, for at vedtage det Fornødne i Henseende til Gaardens og Brændeviinsbrænderiets Afhændelse og hvad dermed staaer i Forbindelse. Horsens, den 25de Februar 1843. J. Holst. J. Mathiassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Det russiske Dampbad aabnes igjen Tirsdag den 28de Februar, man behager at melde sig Dagen forud hos Madame Bech. Marcus S. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Jfølge Beslutning, tagen paa Skiftet efter afdøde Selveiergaardmand Rasmus Thomsen af Baadstrup, i Hylke Sogn, Woer Herred, bliver den Stervboet til hørende Gaard sammesteds, af Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. med Konge- og Kirketiende deraf, samt nedlagt Vintersæd, Torv og Foering, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 6te Marts ) førstkommende, hver Mandagen den 13de – og Gang Kl. 10, Mandagen den 20de – Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir i Horsens, den 3die paa Gaarden, som sælges. Dens Besætning kan være 8 a 10 Heste, 20 Fækreaturer og 24 Faar med Yngel. Udsæden er 18 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre, 2 Tdr. Boghvede, foruden Bælg. sæd og Kartofler, Af Engho avles det ene Aar med det andet 100 Læs. Tørveskiær haves i Overflødighed. Til Gaarden ligger et Skovskifte med Ege og Bøge, som af give Brændsels- og Gavningstræ til Fornødenhed. Mergel findes beqvemt paa Marken. Stuehuset er for faa Aar siden af Nyt opbygt. Naar Gaarden er solgt, bliver derefter samme Dag afholdt Auction over Stervboets Ind- og Udbo, Besætning og Inventarium. Hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 18de Febr. 1843. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
En eenlig Familie ønsker til Paaske=Flyttetid en Leilighed, bestaaende af 2 a 3 Værelser med Kjøkken, Spisekammer og øvrige Beqvemmeligheder, helst paa Middelgade eller i Nærheden af samme. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Fra Pressen er udkommen: Bemærkninger Kong Christian den Femtes danske Lov, hentede fra den senere Lovgivning, Collegii-Resolutioner og Skrivelser, samt Lovkyndiges Skrifter, samlede af S. E. Hertz, Justitsraad og Byfoged, 6 Dele, med et Tillægs=Hefte, 15 Rbd. heftet. Dette Værk giver en sammentrængt, og med største Nøiagtighed og Flid affattet Fremstilling af den danske Lovgivning. Hver Deel er ledsaget med et fuldstændigt alphabetisk Register, saa at man med Lethed kan finde enhver Lovbestemmelse. Det er saaledes en ypperlig Haandbog for juridiske Studerende og enhver Anden, der ønsker at gjøre sig bekjendt med Lovgivningen. For juridiske Embedsmænd maa det ansees som næsten uundværligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Værket faaes i de fleste Boghandlinger, i Aarhuus i den Jessenske Boghandling, hos Wissing og Warberg, i Veile hos Thune, i Aarre pr. Varde hos Nielsen, i Colding hos Meldrup, og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-02-28
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Liebaner 1 Bands Hor kan faaes hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-02
1843 No 34. Torsdagen. den 2de Marts. med Brevposterne Den til Forsendelse Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stiftveidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-02
Fædrelandet. Hvorledes de ubetydeligste Motiver ikke sjeldent sees at have fremkaldt de meest atroce Forbrydelser, derpaa er Følgende et nyt og mærkeligt Exempel: Birthe Nielsdatter, født den 9de Marts 1825 kom Dagen efter hendes, den 3die April 1842 stedfundne, Confirmation i Tjeneste hos Hans Andersen, i Klippinge (Stevns Herred), for som Barnepige at passe dennes 3/4 Aar gl. Barn; men da hun, efter at have været i denne Tjeneste en 14 Dages Tid, blev kjed af at være Tjenestepige, og da en 16aarig Pige af hendes Bekjendtskab havde yttret i en Samtale, at hun let kunde slippe af Tjenesten ved at give Barnet Skedevand", besluttede Birthe at følge dette Vink. Efter hos en Brødkone for 4, at have forskaffet sig noget Skedevand, tog hun en Morgen (27de April), medens Barnet laa i Forældrenes Seng, og hun var alene med det, Flasken med Skedevandet op af sin Lomme og heldte noget af dets Jndhold i Barnets Mund. Men heldigviis var Proppen, under Forsøget paa at faae den af Flasken, gaaet itu, og en Deel af den bleven siddende i Fla sten, hvilket hindrede Skedevandets frie Udflydning saa at kun nogle Draaber deraf kom i Barnets Mund. Da Barnet herved streg heftigt, kom Moderen ind, og da der begyndte at komme Blod ud af Barnets Mund, hvilket vedvarede omtrent i 3 Timer, og baade dets Tunge, Mund og Læber bleve overtrukne af en tyk, hvid Skorpe, som hindrede Barnet fra at de, begav den bekymrede Fader sig til Lægen, efter hvis Forskrift noget Medicin blev kjøbt og givet Barnet, der den paafølgende Søndag alt var i Bedring. Mandag Morgen var Birthe atter alene med Barnet, som hun vuggede, og forsøgte nu anden Gang paa at forgive det, ved at helde Skedevand i Barnets Mund. Men atter dennegang var den Flasken værende Prop det Redskab i Forsynets Haand, hvorved Barnets Liv blev reddet, idet der kun kom lidet ud af Flasken, hvoraf den største Deel løb ud paa Barnets Kind. Ogsaa havde Pigen, allerede inden Barnet vaagnede, tillige heldt nogle Draaber af Skedevandet i noget Kaffe, der var bestemt for Barnet; men da Moderen kom til og smagte paa Kaffen, førend Barnet fik noget deraf, og den forekom hende at have en Afsmag, blev den ikke benyt ret. Ogsaa denne Gang blev Barnet sygt, men dog ikke i saa høi en Grad som første Gang. Den paafølgende Onsdag bestemte Birthe, der var ene hos Barnet, sig paany til at indgive det Skedevand, og heldte nogle Draaber af Flasken i en for det bestemt Bygsuppe; men inden hun fik Leilighed til at give Barnet noget deraf, kom Moderen til, og da Sup pens Udseende var hende paafaldende, smagte hun paa den, og, skjøndt den ikke forekom hende ubehagelig, vilde hun dog ikke give den til Barnet, men drak den selv, hvorefter hun i nogle Dage følte heftige Smerter i Bryst og Mave. Da begyndte man først at fatte Mistanke til Pigen, som arresteredes, og snart tilstod sin Forbrydelse. Da Livsstraf, formedelst hendes Alder (14 Aar), ifølge Lovgivningen var uanvendelig paa hende, saa blev hun ved Landsover samt Hof- og Stadsretten dømt til 3 Aars Forbedringshuusarbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-02
J Forbindelse med den under 23de Februar udstedte allerh. Placat ang. de ulovlige Brænderiers Udryddelse (see d. Av. N 33) har det kgl. danske Cancellie udfærdiget en Circulaire til samtlige Amtmænd, hvori disse anmodes om, at indskærpe vedk. Retsbetjente i deres Embedsdistrict, at de ikke blot have uopholdelig, enten personlig eller i alt Fald ved en dertil af Amtet const. paalidelig Mand, endog udenfor deres Jurisdictions Grændser at yde fornøden Assistence, naar de fra Consumtionsvæsenet reqvireres til Medfølge ved Jnqvisitioner efter Smugbrænderier; men at de ogsaa uden slig Opfordring have at bestræbe sig for, efter Embedsmedfør at modvirke den omhandlede Lovovertrædelse med behørig Nidkjærhed og Varsomhed. Tillige er det i samme Circulaire paalagt Amtmændene, at lade samtlige Sogneforstanderskaber i deres Embedsdistrict tilkjendegive, at det forventes, at de ville benytte deres hæderlige Stilling og Jndflydelse paa de øvrige Sognebeboere til at vise Politiet kraftig Bistand, for at der omsider kan sættes Grændse for et Uvæsen, der, foruden at det fra mange Sider frembringer moralsk fordærvelige Følger, ogsaa er til Tab for den kgl. Kasse og til Forurettelse for de lovlige Brænderier. (C. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-02
Fædrelandet, meddeler sine Læsere en maanetisk Historie, som det erklærer for en "sandfærdig Sandhedshistorie". Om dens Offentliggjørelse vil lede til noget Resultat, enten for den Vedkommende eller for Videnskaben, vil Tiden lære. Historien er denne: J Ratiborn, i det sydlige Schlesien, lever en Kone, som i 17 Aar har lidt af frygtelige Sygdomsanfald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-02
Ved Hjælp af Magnetismen er hun i de sidste Aar kommen saa vidt, at hun har erholdt sine Lemmers frie Brug. Af og til henfalder hun endnu i maanetisk Søvn, og i en af disse har hun for nylig seet i Kjøbenhavn en lille tyk Mand, der er i Besiddelse af en Maskine, sandsynligviis electromagnetisk." Maskinen er foroven fiirkantet, hviler paa Søiler", og har 24 med Silke omspundne Snore, der endes i Staalknapper." Eierens Navn angav Patienten, saavidt Lægen kunde forstaae det, "Weirau. Han skal, efter Patientens Yttring, med Ængstelighed vente paa, at Nogen skal komme for at spørge efter Maskinen. Kan Patienten komme i Besiddelse af denne Maskine, har hun Udsigt til et meget langt og lykkeligt Liv. Lægen har skrevet til Kjøbenhavn, for at finde Manden, og hvi haabe – tilføier Fædrelandet" – at naar de andre Blade optage denne Historie, komme vi nok paa Spor efter ham, da han er saa godt betegnet, og der vel i det Høieste ikke er mere end een saadan Maskine."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-02
Foranlediget ved en paa Gjæstgiveriforpagter Boysens Angivelse grundet offentlig Undersøgelse, bekjendtgjør Kjøbmand og ved Lodtrækning, efter anordnet Tour, iaar afgaaet Borgerrepræsentant" A.B. Hansen i Kjøge, at han, i Overeensst. med Fd. 11te Apr. 1840 § 47 dens anden Passus, er idømt en Mulct af 20 2 Sølv for at have, dog som han selv forsikkrer – uden bedragersk Hensigt, benyttet deels ujusterede, deels justerede, ved Tid og Brug forandrede Lodder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-03-02
Om Jldebranden i Odense (see f. M.) meldes Følgende i O. Ths. Avis: "Jlden var udbrudt i et Kbm. Edsberg & Ullum tilhørende Huus, som laa i nogen Afstand fra de øvrige Bygninger, og indrettet til Hørstraatørring. Foruden Huset brændte c. 300 Hørstraa. Hverken Bygningen eller Hørret, var assureret. En ved Tørringen sysselsat Tugthuusfange blev forbrændt i sin Bestræbelse for at dæmpe Jlden." Pastor Rasmus Knudsen, Sognepræst til Allese M. i Fyen, bekjendtgjør i Hp. Avis, at "den velbekjendte Christensen, forhen Skolelærer i Brobe, har reist sig igjen af sin Aske og gjort nye Udfald mod Hr. Pastoren ved usandfærdige Beskyldninger og ærervrige Udtryk." "Min Beslutning er taget – vedbliver Pastoren - ikke at lade Ærestænderen sagsøge, thi det var for lang og kostbar en Vei, men i et Forsvarsskrift at møde ham som ærekjær Mand og give Lys i Mørket. Det forsikkrer jeg, at Vanære skal aldrig staae paa min Gravstøtte, naar jeg skal bukke under. J mine rolige Timer samler jeg Materier og Beviser, for at pryde Christensen med en Krands, som vil vanzire hans Tinding for Moralitetens Domstol."