JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1788-01-21
Afdøde salig Spel, som mange her til farne, Du intet savner selv, Du alting bedre sikHvor Du i Glæden og en Mand og Venner favne, Der kort för Du til Evigheden gik. Men see - den fromme Mand, de efterladte Børn, Som Taarer blander med den efterladte Slægt Beklemte Hjerte, Ach - hvor svier dette Saar, Dog hör fra Himlen selv den Trøst Du derfra faaer. Al Sorg ubillig er for den, som falig døer, H. W. S.
Viborger Samler, 1788-01-21
Under 4 Janv. d. A. har Hr. Krigs- og Land Commissair Testrup ved udstædt Placat tilkjendegivet, at Landmilice-Sessionens Holdelse i det Nordske Jydske National District for Aar 1788, at samme skal holdes paa følgende Tider og Stæder Klokken 8 Formiddag, nemlig: J Aalborg for Aastrup og Seiglstrup Amter- 8. April Børglum Amt. 9. dito. Kier, Hornum= og Fleskum Herreder = 10. dito.
Viborger Samler, 1788-01-21
Hellum=Hindsted, og Aars-Herreder = 11. dito. Slet-Hvetboe og begge Han=Herrederne: 12. dito. 5 Thisted for Ørum og Vestervig Amter - 16 dito. 5 Nyekjøbing for Dueholm Amt . 19. dito. J Skive for Skivehuus Amt = = 22. dito.
Viborger Samler, 1788-01-21
J Viborg for Halds Amt - . . 24. dito. Alle Klager, som forlanges paakiendte, indsendes til hver Steds Amtmand fire Uger før Sessionen med sine Bielaggere, alt in Duplo, paa det derfra Amts Contoirerne kan paa den ene Gjenpart indhentes Vederpartens Tilsvar svar inden Sessionen og den anden forblive ved Protocollen; thi i andet Fald maae Klageren selv tilskrive sig, om han ikke kan faae Kiendelse i Sessions=Tiden af Mangel paa Contrapartens Tilsvar. Jordegodseiere, saa mange som eje et eller flere samlede Lægder, indlevere Reserva Rouller in Duplo i Sessionen efter det Mynster som ved 1784 Aars Udgang blev given, og Lægsmændene for alle Strøelægd indlevere Lister til hver sin Amtstue, paa aldt Reserva Mandskab i hver sit Lægd, og det i seeneste 14 Dage før Sessionen, at Amtsforvalterne derved kan sættes i Stand til at indkomme for Sessionen med behørig Rouller overalt Strøegodsets Reserva Mandskab; og den Lægdsmand som forsømmer sligt, kan vis vente at vorde mulcteret paa een eller flere RoVed Strøe=Lægd forstaaes alle de Lægder som har meere end een Ejer enten det saa bestaaer af samlet Godsers Overskud eller Strøegods.
Viborger Samler, 1788-01-21
Da de i Kjøbenhavn liggende 6 Jnfanterie-Regimentier med deres Nationale skal i Følge Kongelig allernaadigste Resolution, for i Aar forsamle sig den 17 Maji og deres Nationale igjen afgaae den 15 Junii, saa haver de i Følge Forordningen af 13 Maji 1785 her af Districtet til disse Regimenter leverede, men til deres hiem igien forlovede National-Recrutter, ufeilbarlig at være ved hver sit Regiment i Kjøbenhavn bemældte 17 Maji, hvilket enhver Jordegodseiere ville lade dem berette. De af Garderne til Hest eller Fods ere ikke under den mig herom tillagde Ordre inbegrebne; thi forholder de sig efter den Ordre de have i deres Friemænds Passer, m.v.
Viborger Samler, 1788-01-21
Dødsfald. J Aarhuus den 6 Janv. afg. Kjøbmand Johan Joseph Winzels Hustrue, Mad. Anne Kirstine Olesdotter 35 Aar. J Hald Præstegaard ved Randers den 5te Januarii Hr. Niels Alling, Sognepræst for Hald Meenighed i sit Alders 48 Aar.
Viborger Samler, 1788-01-21
Bøger Den 1ste Deel af det meget moersamme Skrift Peregrine Pickle, oversat, 1ste Deel af Baron Trencks Levnet, oversat; Campe Opdragelsen om America, 1ste Deel oversat Birchs Bibliothek for Ungdom. 3die Deel; Ewalds Skrifter 3die Deel; Bastholms Philosophie for Ulærde; Sammes Religionsbog for Ungdommen; Schous Haand-Register; Beschrebung der Kønigl. niedergeleaten De mainenGuter, m. fl. ere at faae hos Klokker Randrup her i Byen.
Viborger Samler, 1788-01-28
(Slutning af Nr. 5) ed Omhugningen selv iagttager man følgende Orden. Først borthugger man tæt ved Jorden alt det Busk-Verk, som ei staaer i lige Linie midt i Herken. Af dette sidste lader man saameget staae, som behøves, for at holde Qvæget ude, indtil man er for dig med den første Omhugning. Derpaa udsøger man sig, blant det nedfældede Busk=Verk, lige Stammer, paa et Par Alens Høide, og een til to Tommers Tykkel. se, og jevner disse gandske, ved at afhugge deres a 4 mk. res Greene. Disse Pæle sætter man, paa omtrænt 1. Alens Afstand fra hinanden, i Rad, langs med det endnu staaende Busk Veik, paa den Linie, hvor Gjerdet skal opsættes, og slaaer dem, ved Hielp af en Træe=Kølle, en god Haandbred dybt i Jorden. Staae der maaskee i samme Linie nogle smaae opvoxne Stammer, da skaaner man dem ved første Omhug ning, kapper dem blot to Alne oven for Jorden, hug ger Greenene af dem, og benytter sig af dem som Pæle. Jo fleere saadanne der findes, desto bedre er det; thi ved deres Rødder forskaffe de Gjerdet en Fasthed, som det ellers aldrig sik. Dernæst gjør man, i de Stammer, som bleve staaende midt i Hakken, et Snit, i den Hensigt, at man med Forsigtighed kan bøje dem hen til de nedslagne Pæle. Men dette Snit maae gjøres paa Skraae, og gaae dybt i Stammen; thi de kan Fugtighed ei skade Stammen, da skyde de unge Skud hastigere frem, og endelig kan Stammen da og lettere bøies. Siden bøjer man Stammen ud og ind omkring de nedslagne Pæle, skjønt dette ei altid lader sig gjøre tet ved Roden, thi der er den som oftest alt for stiv.
Viborger Samler, 1788-01-28
J dette Tilfælde lader man den løbe een og anden Pæl forbie, og det paa den herefter omtalte Green Side, naar Stammens Beliggenhed vil tillade det, til hvilken Side man og henhøjer alle Stammenes Spidser. Men, naar man og hermed er færdig, er der endnu i Hekken mange Aabninger tilbage, som ei ved de før omtalte Stammer kunde tettes. Man udsøger derfor derfor de længste Greene af den nedfældede Hække, og vinder dem ud og ind omkring Pælene. Jkke fornøiede hermed, søge nogle at give Gjerdet en endnu større Fasthed. De udsøge i denne Hensigt, lange Greene af Hassel, Vidie, Brombær, og anden Slags smidigt Træe. Af disse tage de to, som ere omtrent lige lange, og svor dem om hinanden, saa at de indfatte Pælene imellem sig. Naar man er til Ende med de første, tager man friske Greene, og holder saalænge ved, indtil Gjerdet paa denne Maade er omvundet. Dog maae ved al denne Tetning iagttages, at de løse Greene flettes til en anden Side, end Stammerne selv. Thi herved erholder Gjerdet en større Fasthed, ligesom man og, for at opnaae dette Øjemeed, vinder de løse Greene gandske horizontal. Man leder dem og gjerne saa, at Toppene staae alle ud til Green=Siden, og, naar dette ej gaaer an, snitter man dem af.
Viborger Samler, 1788-01-28
Hvad jeg forstaaer ved den omtalte Green Side, maae jeg nu forklare. Naar det heele Gjerde er opreist efter denne Forskrift, blive paa den eene Side, hvortil man gjerne vælger den inderste, alle Greenene afhugne, saa den seer gandske jevn ud. Men paa den anden Side, hvorhen alle Stammernes og Greenenes Toppe ere bøiede, snitter man dem saaledes, at Gjerdet neden til bliver omtrent en Alen breed, men tager af opad, saa det oven paa bliver ikkun en Haand bred, Derved faaer denne Side Anseende af en skraa Jord Jord-Vold. Men den egentlige Aarsag, hvorfor man neden til lader Greenene blive saa lange, er, at de unge Riis, som skyde op imellem dem, herved kan beskyttes imod Qvæget. Ved denne Behandling er, almindelig efter tre Aar, den nye opvoxne Hekke saa stærk, at den kan holde Qvæget ude. Da tages det gamle Gjerde bort, hvilket man bruger til Brændsel. Til at fælde Hekkerne og opsætte Gjerderigjen, vælger man de sidste Maaneder i Efteraaret og de første i Foraaret. Erfarne Landmænd, have bemerket, at det var best, at fælde gamle Hekker i Foraaret og unge Hekker i Efteraaret. Er det gamle forældede Hekker man har fældet, graver man gjerne ved Siden saameget Jord op, som kan være nok til at bedekke de fremragende Stubbe. Ved denne Forsigtighed bevares ei allene disse imod Solens Heede, men de nye Skud komme da og meget hastigere og hyppigere frem. Undertiden komme der af en Hendelse andre og større Træer i Hekken, f. Ex. Bøg, Eeg, Alm, Hyld, og andre flere, som synes at give den en fortrinlig Prydelse. Men i det virkelige skade de den. Thi baade betage deres store Rødder, Hekken sine Nærings=Safter, og Regn, Vandet, som samles paa deres Blade, og siden drypper langsom ned, fortærer herved uformerkt Høkken, som staaer neden under. Mine Mine Landsmænd, som finde dette Forsøg, ufuldkomment, erindre sig, at det, saavidt jeg veed, er det første i Moders=Maalet. In magnis voluisse etiam aliqvid est.
Viborger Samler, 1788-01-28
J Anledning af en fra nogle Proprietairer i Halds og Mariager J Amter indkommen Ansøgning om nogen Forandring i Forordningen af 8de Junii A. c. skulle man, efterat herom er indhentet den angaaende Landboe Sagen anordnede Commissions Betænkning, tjenstligst have Hr. Stiftbefalingsmand til videre Bekjendtgjørelse for vedkommende tilmeldet. 1). Naar Jorddrotten og den afdøde Fæsteres Enke og Arvinger ere enige i at begjere Synsmænd udmeldte til at besigte Gaarden og Besætningen, til Fælds Ansættelse, er Jndvarsling til Forretningen ved Stevne Vidner ufornøden, da de paagjældende i saa Fald tage til Vedermaal, uden at undskylde sig; hvilket Lovens 1ste Bogs 4de Kap. 1 Art. anseer ligesaa fuldkommen i Henseende til Formalia, som lovlig Varsel med 2 Mænd, der kan altsaa intet være at erindre imod Stevnings Omkostningernes Besparelse paa denne Maade, naar de vedkommende Parter deri ere enige. 2) Naar nogen af de paagjældende skulle være saa langt fra det Sted, hvor Skiftet holdes, at de ikke kunde indfinde dem ved Skifte=Samlinge ne for at give deres Minde til Udmeldelsen eller deres Opholdsted ikke kunde vides, bør Enkens og de tilstedeværende Arvingers Samtykke i dette Tilfælde ansees gyldigt, efterdi det er de fraværendes Pligt at underrette dem om hvad derpaa Skiftet afhandles, for at spare Arvingerne den Bekostning og Uleilighed at møde ved Herreds Retten, for der at gjøre deres Tilstaaelse om at de renocerer paa Varsel til Mænds Udmeldelse, kan deres Erklæring i den Henseende modtages udi Skifte Protokollen, og en Udskrivt deraf fremlegges for Herredsfogden af den Part, som begjærede Synsmændene udnævnte og 3) Besigtelses og Taxations Mændenes Udmeldelse bør skee ved Herredsfogden saaledes, som i Forordningen af 8de 8de Junii A. c. er bestemt og der er saameget mindre Grund til nogen Undtagelse, i den Henseende, som den dermed forbundne Bekostning ikkun beløber til 2 Mk. for 1 Gaard og 1 Mk. for 1 Huus, hvori Sallarium for Afhjemlingen tillige er indberegnet. Det Kongelige Danske Cancellie den 22 Decbr. 1787. Schack Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Schow.
Viborger Samler, 1788-01-28
Bekonomisk. J Holland bruges nu med stor Nytte den Maade, at stive hvid vasket Linned med Melk, saasom Linnedet ikke brister derved, som ved Stivelse. Man gaaer dermed saaledes til Værks. Man sætter Melken paa et noget kjøligt Sted, hvor den maae staae i 48 Timer, men ikke løbe sammen. Jo længere Melken kan staae, uden at blive suur, desto bedre sætter Fløden sig deroven paa, og des mere blaa bliver Melken, som den og nødvendig i dette Øjemeed bør være. Herpaa tager man Fløden saa nøie af, at der bliver ei det ringeste tilbage paa Melken. J denne Melk dypper man det hvide vaskede Tøi, vrier det vel af, tørrer og stryger det, som sædvanligt. Linnedet faaer derved en Fasthed, og varer meget længere, da det derimod snarere brister ved Stivelsen.
Viborger Samler, 1788-01-28
Afsagte Domme udi Højesteret. Onsdagen den 12 Dec. 1787. Nr. 309. Prokurator Lange efter Kongelig Befaling, kontra Del. Jens Nielsen HelboBirketingsdommen bør ved Magt at stande. No. 313. Ober Auditeur Rosenstand efter Kongelig befaling kontra Del. Mette Marie Hansdatter. De ergangne Domme bør ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1788-01-28
Mandagen den 17 Dec. No. 139. Kammer=Advocaten paa Embeds Vegne, kontra Afg. Thøger Reenborg Sterms Arvinger, saa og Byefoged Søren Borch.
Viborger Samler, 1788-01-28
De Jndstevnte bør for Kammer=Advokatens Tiltale i denne Sag frie at være. Ons Onsdagen den 19 December.
Viborger Samler, 1788-01-28
No. 299. Prokurator Hans Haagen efter Kongelig befaling, kontra Delinqventerne Karen Olesdotter og Hans Jensen samt Jørgen Sørensen og Bodil Jensdatter. Bodil Jensdatter bør for Actoris videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til de øvrige Tiltalte bør Birketingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes, at Jørgen Sørensen i Jern bør arbeide i Fæstningen. Landstinget den 23 Janv. indstevnte Sager. No. 1. Sr. Friderick Skyum i Skive indstevner til Underkjendelse og Hjemvii ning a. en Dom afsagt paa Skive Byeting sidstleden 5 Octobr. af sammesteds Byefoged Hr. Ole Selmer med foregaaende Kiendelser og Rettes Pleie, udi en S.; Appellanten skal være paaført af Kjøbmand Engelbreth Brink i Aalborg under Navn af Regningsgjeld, som dog formeenes deels med Vare og deels med Rede-Penge og Anviisning at være komne og klareret, saaledes at Appellanten endog skulle komme Penge til gode. 2. Afg. Rasmus Nielers Enke i Bording Mølle med Laugværge og hendes 2de Sønner, paaanker til Underkjendelse en Dom, som ved Hjerm Ginding Herreders Ret den 9de November sidst er bleven dømt og afsagt af Herredsfogden Hr. Justitsraad og Byefoged Jakobi, udi en Sag mellem Hr. Rudolph de Linde til Rosborggaard paa den ene og Appellanten paa den anden Side, angaaende en Summa af 362 Rdlr. 3 Mk. med Rente, som afgangne Rasmus Nislef efter Obligation til Hr. de Linde skal være skyldig, thi i hvorvel Broderen Nislef endnu ingen Arv har taget efter Faderen, da Moderen saalænge hun lever, efter Kongelig konfirmeret Testamente, er alene Debitrix i Boet, saaog da Broderen Nislef i Ringkjøbing, hverken er lovlig stevnet eller forelagt.
Viborger Samler, 1788-01-28
Kopulerede. J Horsens den 18 Jan. Slagter Svend Jens Fischer og Karen Jensdatter. D. 22 Trompetter Ole Jensen og Karen Helles.
Viborger Samler, 1788-01-28
Dødsfald. J Præstholm den 16 Jan. Jomfrue Else Cathrine Sommer 21 Aar. J Horsens d. 21. Karetmager Jokum RøhriEnke 44 Aar.
Viborger Samler, 1788-01-28
Bekjendtgiørelse. Den udi disse Samler No. 1 og 2, bekiendtgjordte Auktion paa Fousingøe den 30 Januarii næstkommende, over Græsningens Bortleielse paa Gaardens Marker, bliver igjen herved tilbagekaldet. Fousingøe den 12 Jan. 1788. G. Tryde.
Viborger Samler, 1788-01-28
Paa Handberg-Hougaards Gods i Lundenis Amt, Hjerm 4 Herredt, Handberg Sogn og Bye, er Fæsteren Mogens Nielsens Hustrue Karen Nielsdatter den 10 Decbr. f. A. ved Døden afgangen; Boen er strax efter Dødsfaldets Anmældelse registeret og forseglet, og 30te Dagen d. 9 Janv, sidst paa lovlig Maade fortfare med Skiftet; Fraværende Arvinger i dette Stervboe ere 1) en Datter, Jnger Mogensdatter gift med Christen Nielsen Nyegaard, boende paa Ahlheeden. 2) en Søn Niels Mogensen gl. 38 Aar, som for en 14 a 15 Aar siden er undvigt her fra Godset, og fra ham havde Faderen bemeldte Mogens Nielsen ingen Efterretning havt, siden i Aaret 1774, da han havde faaet et Brev dateret Amsterdam den 3 Junii f. A. hvori meldes: at han var forhyret paa et Skib til Ostindien; bemeldte 2de Arvinger, og om den sidste er død, hans Arvinger om nogen er, indkaldes altsaa herved 3de Gange i den Kjøbenhavnske Berlingske Avis, samt den Viborger Samler, at møde ved Skiftet efter bemeldte deres Sal. Moder i Stervboen i Handberg Bye 6 og 12 Ugers Dagen den 20 Febr. og 14 Maji næstkommende; Til samme Tid og Sted indkaldes Stervboens Credi- og Debitorer, de første deres Fordringer lovlig at bevise, og de sidste at betale til Stervboen, hvad de retmæssig er skyldende. Handberg-Hougaard den 16 Janv. 1788.
Viborger Samler, 1788-01-28
Paa Skifte-Forvalteren S. T. Hr. Justitsraad de Lindes Vegne som Fuldmægtig. P. Smith.
Viborger Samler, 1788-01-28
Da jeg underskrevne har nedsat mig i Randers som Naalemager; Saa vil jeg herved have mig paa beste rekommenderet hos alle dem, som maatte behøve af mit Arbeide, da de til alle Tider kan være forsikret at blive betjent med gode Vare og billigste Priser, naar de behagen at adressere sig til mig, boende i Slyngborg Gaden. Jens Sørensen. Bøtrup.
Viborger Samler, 1788-02-04
Kongelige privilegerede C. R. a o. 6. A. SETEDE Aarer.
Viborger Samler, 1788-02-04
Mandagen den 4 Febr. Viborg.
Viborger Samler, 1788-02-04
Sidste 28 Jan. som var Hans Kongelige Høiheds, vor Naadigste Kronprindses mærkværdige Fødsels Dag, forsamlede sig til Høistsammes glædelige og samdrægtige Erindring i Sr. Froms Huus et Selskab af Stifters, Regimentets og Byens høieste og høje Embedsmænd samt Borgere. Til samme Tid, og i lige Hensigt hos Sr. Stilling indfandt sig andre EmbedsMænd, Borgere og unge Karle, alle med frydefulde Hjerter og glade Ønsker for Hs. Kongelige Høyheds høieste Velgaaende: Begge hos hinanden liggende Gaarde vare smukt illuminerede, og Selskaberne fornøiede sig for og efter Maaltidet med Dands. Øvrigheden deelte sig imellem begge Selskaber for at tage Deel i Alles i Alles Fornøjelser. Over Borde blev Hans Kongelige Høiheds, Kronprindsens Lyksalighed med de varmeste Ønsker erindret under Trompeters og Pokalers Klang, og blev da i Borger Selskabet af en af dets indbudne Gjester sammensat in promtu følgende Linier: Som Solen ved sin Opgang giver Ny Lyst til Arbeid, og opliver Den Slumrende til nyttig Flid; Saa Fridrich ved sin Ankomst bryder, Uvirksom Sevn, at ædle Dyder, Maa vaagne op til rette Tid. Hæld, store Prinds, Hæld Dig ledsage! Kom ofte glad til os tilbage! Og see til Landets Sønners Vel! Vær stor i Dyd! Vær stor i Ære! Den Dag, Du blev, Velsignet være Saa ønsker hver en Borger=Siel. Denne Sang blev oftere før Skilsmissen gjentagen, Efterat Selskaberne paa begge Steder havde fornøjet sig til ud paa Natten under Dands og flere Glædes Ønsker, toge de alle frydefulde hjem, for at berede sig til følgende Dags Høitidelighed.
Viborger Samler, 1788-02-04
Den 29, som var Hans Kongelige Majestæts egen Høj Fødsels Fest, forsamlede sig efter foregaaende Jndbydelse til Kl. 11 Formiddag i den latinske Skole Stiftets vedlige og geistlige Øvrighed, Dhrr. Officerer, Magistraten, Geistligheden samt andre Embedsmænd og Borgere, hvor De anhørte en Tale, holden af Skolens Rektor, om Religionens Jndflydelse. stydelse paa borgerlig Rolighed ved Regjeringens priselige Forsorg. For Talen blev opført: Aria Hør, hisset rase Krige; Hist Borger=Sværd man drager; Selv skaber Lande Plager; Ja iler selv til Død. J stille Roe vi nyde, Hvad æret Folk kan fryde: Til Fryd for Tvilling=Rige, Vor Christian blev fød. Choral. Al Godheds Gud, Som setter Kongerne, At de skal vaage over dine Bud, Til salig Hæld for Borgerne, Vor Christian, Han følger just den Plan, Din Viisdom foreskrev Hvert Aar nyt Vidne blev Hør i Dag fordoblet Bøn Af hver Tvilling=Rigets Søn Kongen Vel og længe lev! Efter Talen blev sjungen: Choral. Den Dag, i Gaar, hvor glæderig, Da først vor Christian glædte sig Ved Arving til sin Throne. En Arving til al Fædre Dyd, En Prinds, ret fød til Rigers Fryd, Værd, uden Fødsel, Krone! Hvert Aar, Han, naaer, Prøver giver: Paa nye. Jver. For vort Beste. Hvert Hans Trin Gud selv befæsteAfia Bønde Hytter, Herre=Sæder, Grønlands Bjerge, Elvens Slette Kappes om i reene Glæder, Christian Ære=Krands at slette, Og for Ham at gjøre Ben. Ja for Friderich tillige, Prinds, udmærket frem for alle, Skal hvers Bøn til Himlen stige. Moder lærer Barn at lalle: Kongen leve og Hans Søn Klokken 6 om Aftenen forsamlede sig paa Raadstuen er anseeligt Selskab af samme høie verdlige Embedsmænd, Officerer og Borgere, som, foreenede Natten over, glædede sig under Dands og andre Fryde Tegn over Hans Majestæts aller, høieste Velgaaende, og over Borde erindrede med glædefulde Hjerter Allerhøistsamme med det hele Høikongelige Huuses, under Kanoners Løsning, samt Pankers og Trompeters Lyd. Samme Aften vare hos Stiftets geistlige Øvrighed indbudne Byens Geilighed og Skole=Lærere, hvor ligeledes over over Borde Hans Majestæts og øvrige Høikongelige Personers allerhøieste og høieste Lyksalighed med de hjerteligste Ønsker bleve erindrede.
Viborger Samler, 1788-02-04
Den latinske Skolegaard udmærkede sig i Særdeleshed ved en smuk Jllumination, som dens øverste Lexies Disciple selv havde foranstaltet: i det mitterste store Vindue var afsat en Pyramide af graat Marmor, opreist paa en Piedestal, hvorpaa stod N. CUMN. PATRIE. Paa Støtten selv stod Sa Majestæts allerhøieste Navn i Guld=Skin over fremrækkende, i Grunden forenede, Palme- og Olie Greene; derunder d. KRIKJan. A. MDCCIVIII, i en Halveirkelomkring Støttens øvre Deel flammede ud i Sølv=Skjer Gl ORa Ex A. PATKl. J Hensigt hertil sang nogle Disciple følgende Strophe, som af Andre med musikalske Jnstrumenter blev accompagneret: En Skygge af Din lyse Ære, Af Fædre=Rigers sande Gavn, See, Konge, her opstillet være, Med Dit det hæderfulde Navn: Men Glædens Jld paa Altret brænder J Din hengivne Ungdoms Bryst, Og tusend glade Ønsker tænder For Skolens Fader, Landets Lyst. Samtlige Disciple fornøiede sig sammesteds i beste Op den og Anstændighed til Kl. 12. Fra alle Sælskaber forsøiede hver sig hjem med glade Ønsker for Kongens Vel og Konge=Huusets bestandige Flor.
Viborger Samler, 1788-02-04
J disse Forsamlinger bleve anseelige Gaver sammenskudte og til de Fattig uddeelte.
Viborger Samler, 1788-02-04
Aarhuus.
Viborger Samler, 1788-02-04
Aarhuus. J Aarhuus Domkirke bleve Onsdagen den 30 Januaf Hs. H. H. Hr. Biskop Hee til det hellige PrædikeEmbede ordinerede. 1. Hr. Andreas Rützon til at være Sognepræst for Thistrup og Fuglelev Meenigheder i Sønder Hered. 2. Hr. Peder Bentzon Kaalund til at være Resideren, de Capellan for Kattrup, Tolstrup og Ørritzlev Meenigheder i Woer Hered.
Viborger Samler, 1788-02-04
Af Ordinatis prædikede Hr. Kaalund over Texten Psalm. 111. V. 4. Hr. Biskoppens Ordinations Tale var over Texten 2 Timoth. 2 V. 15.
Viborger Samler, 1788-02-04
Angaaende de Huus=Armes Blok i Domkirken.
Viborger Samler, 1788-02-04
Onsdagen den 30te Janv. vare atter Byens SognePræster tilligemed Hospitals Forstander Bertelsen samlede i Domkirken til Blokkens Aabning, hvorudi fandtes fra 13 November 1787 indtil bemeldte Dag ey meere at være indkommet end Men paa Hs. Kongel. Majestæts høje Fødselsdag, som de Geistlige Embeds Mænd her celebrerede i Biskops Residentzen, gave disse til Uddeeling iblant de Fattige, 7 Rdlr. 1 Mk. 11 s. Er 7 Rdlr. 2 Mk. 6 s.
Viborger Samler, 1788-02-04
Fra d. 2 December 1783 indtil denne Dag har vi havt 325 Rdlr. 2 Mk. 7 s. at uddeele, men nu begynder denne Kilde, som har vederqvæget saa mange syge, fattige, sukkende og sørgende, gandske at fortørres. Over 3 til 400 HuusArme kunne vi uden Vanskelighed anmelde, men neppe 20 formuende Jndvaanere. Hvorledes vilde vor yderlig forarmede Viborg giennembringe alle disse uden vore Med Christnes Hjele, denne anraabe vi endnu, men, om den ikke kommer, nedlægger de Huus=Armes Blok sig selv. Be