JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Den 27de Nov, er Christen Brandt Damsgaard beskikke at være Byefoged i Viborg. Cancellieraad og Sorenskriver Henrich Bull ligesaa at være Sorenskriver udi Nyefølke Fogderie. Byeskriver Jens Anmodt ligesaa at være Sorenskriver i Mosse Fogderie. Eiler Abel ligesaa at være Byeskriver i Holstebroe og Herredsskriver i Hierm Ginding Herreder. Samme Dag er Capellan Hr. Lorenz Budde allernaadigst beskikket at være residerende Capellan til Grans Præstegield i Aggershuus Stift. Ditlev Ludvig Rogert ligesaa at være vice Landsdommer paa Bornholm. Cancellie-Assessor og anden Gouvernements Secretair Ernst Matthias Poulsen i Slesvig til virkelig Justitsraad, og Underrets=Advocat Christfried Johan Wellms i Jtzehoe til Regierings=Ober= og Landrets=Advocat i Hertugdommene.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Under Dato Christiansborg Slot den 2den December har det allernaadigst behaget Hs. Majest. at udgive en Placat af følgende Jndhold: At da Hs. Majest. haver taget udi allernaadigst Betragtning og Overveielse, hvorledes en større Summa af Courant Mynt kunde udi Hs. Majests. Riger og Lande bringes udi Circulation, og befundet, at det vil geraade Hs. Majests. kiere og troe Undersaatter til Fordeel og Lettelse udi Handel og Vandel, naar Hs. Majest. allernaadigst vil tillade dem at maatte faae Sølv eller Guld udmyntet paa nogen af Hs. Majests. Mynter i Kiøbenhavn og Kongsberg udi danskarov Courant eller conrante Ducater, aldeles frie for alle Mynt-Omkostninger; saa har Hs. Majest hermed allernaadigst bevilget, at det maae være enhver af Hs. Majests. kiere og troe Undersaatter fra nu af tilladt, imod dertil at levere Sølvet eller Guldet paa en af bemeldte Hs. Majests. Mynter, at kunde begiære og erholde samme ud myntet udi hvilken dansk Mynt=Sort de maatte forlange, være sig udi 4, 8 eller 24 Skillings=Stykker, halve og heele Kroner: (2 Skillings=Stykker og den saa kaldede ScheideMynt samt Species allene undtagen,) alt efter den sædvanlige Myntfod Marken fiin a 11 1/2 Rdlr., samt udi courante Ducater a 75 Stykker pr. Marken brutto af 21 Karat fiin, og det uden mindste Betaling derføre at erlægge eller nogen Mynt=Omkostning at tilsvare, efterdi Hs. Majestæt samme af sin egen Casse vil lade afholde. Og har Hs. Majestæt allerede ved sine Mynter her i Staden og paa Kongsberg føiet de Anstalter, at al Sølv og Guld, som af Hs. Majests. Undersaatter maatte anbydes til Udmyntning, straxen antages, ved Digel Pro ven, hvorfor Vedkommende dog selv indestaaer, uden Anstand, stand proberes, indsmeltes og saasnart mueligt, udpræges og udtælles i den begierte Mynt Sort, uden at nogen Slag, Skat, eller hvad Slags Omkostninger det være maatte, der fore bringes i Anslag. Skulle den, som saaledes indleverer Sølv eller Guld, væ tre forlegen for strax, og forinden Udmyntningen kan skee, at være forsynet med Couranter, saa har Hs. Majestæt yder, mere foranstaltet, at han af den paa Mynten værende For Fraad, saavidt mueligt, med Beløbet af det indleverede Sølveller Gulds Værdie, Marken fiin som foranført beregnet, bliver forsynet. Den 2den Dec. har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Obristleutenant Adolph Frederich von Restorff til Medlem af Gouvernementet udi Tranqvebar; ligeledes er Cancellie Raad Thomas Christ. Walther allernaadigst beskikket til Justitiarius og Medlem af bemeldte Gouvernement. Commercesecretair Erich Emanuel Grave til Gouvernements Sekretair og Sekretair Michael Alroe Fugl til Gouvernements Fuldmægtig udi Tranqvebar, saa ogsaa Byeskriver og FiscaBertel Siersted til Notarius Publicus sammesteds. Under samme Dato har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt Capitain Friderich Ludvigle Feyre til Chef for det 1ste Compagnie Europæer udi Tranqvebar og benaadet Premier=Lieutenant Mathias Jørgen Mühldorff med Character af Capitain Lieutenant.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Den 4de Dec. er Catechet Johan Henrich Tscherning beskikket at være Præst paa Christiansøe. Skibspræst Hr. Christen Wolf ligesaa at være Sognepræst paa Bogøe under Fyens Stift. Studiosus Esten Steen ligesaa at være Sognepræst til Stegens Præstegield i Trundhiems Stift. Dec tor Medicinæ Arent Nicolai Aasheim ligesaa at være Professor Medicinæ designatus ved Kiøbenhavns Universitet. Den 11te Dec. er Studiosus Broder Feddersen beskikket at være Capellan pro Persona ved den tydske Garnisons Menighed i Kiøbenhavn. Capellan Hr. Thobias Christian Wirthligesaa at være residerende Capellan til St. KnudsKirke i Odense. Capellan Hr. Christopher Resen Broch ligesaa at være Sognepræst til Schibtved Præstegield i Aggershuus Stift. Ober=Veier og Maaler Jørgen Knagh ligesaa beskikket at være Bye= og Raadstueskriver i Holbek. Dan chert Danchertsen Krohn ligesaa at være Hof=Agent og have Rang med virkelige Justitsraader Samme Dag er Christian Fyhn allernaadigst confirmeret at være Forstander ved Hospitalet i Trundhiem.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Den 13de Dec. er Gouverneuren i Tranqvebar, Brigadeer Herman Abbestee forundt Navn og Rang med GeneralMajorer af Jnfanteriet. Samme Dag har Hs. Majest. benaadet Oberstlieutenant Frederich von Lichtenstein udi Tranqvebar med Navn og Rang som Oberst af Jnfanteriet og ligeledes Justitsraad og Resident Ole Bil med Navn og Rang som Oberstlieutenant af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Det har ullernaadigst behaget Hs. Majestat den 14de December sidstleden at benaade Conferentsraad de Hofmann, Amtmand over Coldinghuus Amt, med Ringen: Merito, som en udmerket Belønning for hans besynderlige Fortieneste i hans vedvarende Omhue for Bønderne i dette Amt saavel i Henseende til deres Udskiftning som øvrige Vel.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Udtog af den Venskabs og Commerce=Tractat, som er sluttet imellem Deres Høiformuenheder General=Staterne af de forenede Nederlande og de foreenede Stater i America, nemlig Nye Hampshire, Massachusets, Rhode Jsland og Providence, Plantagerne, Connecticut, New Nork, NewJersen, Pensylvania, Delaware, Maryland, Virginia, North Carolina, South Carolina og Georgia. General=Staterne for de foreenede Nederlande, og de forS nede amerikanske Lande have, i det Ønske at sætte paa en fast og billig Fod de Regler, som maae iagttages i den Handels-Correspondence, som de ere findede at oprette imellem hinanden, troet, at dette Øiemeed best blev opnaaet, naar der til Basis for deres Mellemhandlinger lægges den fuldkomneste giensidige Lighed, og naar alle de partiske Distinctioner, som sædvanligen ere Aarsagerne til Tvistigheder, Forvirring og Misforstaaelse, undgaaes, saaledes at der overlades ethvert Land Frihed til at giøre saadanne videre Indretninger, som det finder beqvemmest for sig, og for at fremme deres egen Handels Drivt med reciproque Nytte, og under billige Regler for en frie Handel paa begge Sider; da der forbeholdes ethvert Land fuld Frihed til, efter deres eget Eragtende at tilstæde andre Nationer Deeltagelse i saadanne Fordeele. Paa disse Principier have General=Staternes Deputerede og Herr John Adams, som de forenede amerikanske Stater har beklædet med deres Fuldmagt, indgaaet følgende: Art. 1) Der skal være en vedvarende, ubrødelig og al almindelig Fred imellem begge foreenede Stater, de Nederlandske og Nordamerikanske.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
AVIIISSENT. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de Lægemidler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B Aaskow, Doctor i Lægekonsten, Kongel. Liv= og Admiralitets Medicus, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske medicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolans Møller i Frederichsberg=Gaden No. 230, paa alle Børsens Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Priis=Courant. Korn. Dansk Vaar-Sild Td. Rdlr. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Pommersk Bog Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Rug Holsteensk Td. Rd. Mk. s. Høst Sild Td. 2 Rd. a 7 Rd. 3 Mk. Holsteensk Bog Dansk Td. 3 Rd. 2 a 3 Mk. Norsk Vaar=Sild Td. 5 a 6 Rd. Mk. jydskenkelt. 9 a 10 Rd.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Holsteensk Hvede Td. Rd. Mk. Rd. Tran Tønden, 17 a 18 Rdlr. Fyensk Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Lollandsk Td. 1 Rd. 4 Mk. 8 s. Salt. Elle 2 Rd. - Mk. Siellandsk Td. 5 Rd. 2 a 3 Mk. Rd. Norsk Tønden 4 Rd. a Rd. Mk. Birk- Rd. - Mk. Byg Td. 2 Rd. 4 Mk. s. Lyneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Gryn Td. 7 Rd. 3 Mk. Rd. i Spansk Td. Rd. a Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
avns Malt Tønden. 3 Rd. 1 Mk. Engelsk 4 Rd. a 4 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Havre Td. 2 Rd. s. Fransk Torve=Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Gryn Td. 8 a 9 Rd. Viine. Brænde.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Boghvede Gryn Td. 8 Rd. Mk. En Ahme Rhinsk Viin. 60 a 65 Rdlr. Et Bonde=Læs 2 Rd. 1 a 2 Mk. Rd.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Erter Td. 4 Rd. 2 Mk. uden Rigs 40 a 45 Rdlr. Et Læs Tørv. 2 a 3 Rd. 2 Mk. Rd.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Fede Vahre. Et Oxchov. rød Viin. 56 a 70 Rdlr. Kul Tønden. 5 Mk. Jslands salted Lammekjød Td. 15 Rd. 5 Mk. uden Rigs 38 a 50 Rdlr. Foering. Flesk røget Lispd. 1 Rd. 5 Mk. 8 s. Et Oxehov. Fransk Viin. 43 a 44 Rdlr. Høe et stort Læs Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Oste Fyenske Skpd. Rd. uden Rigs 23 a 24 Rdlr. Dito mindre. 3 Rd. 2 a 4 Mk. Holsteenske Skpd. 15 Rd.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Smør Fyensk Td. 400 Rd. Et Oxehoved Fransk Brændeviin. Halm et Læs. 2 a 3 Rd. Mk. 75 a 78 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Siellandsk Td. 42 Rd. uden Rigs 35 a 38 Rdlr. Høns og Fiederværk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Holsteensk Td. 44 a 46 Rd. Tælle Lispd. 2 Rd. 1 a 2 Mk. Humle. Kalkonske gamle Parret 2 Rd. 2 Mk. Grøn Sæbe Otting. 2 Rd. 2 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Brunsviger) Skpd. 60 a 70 Rdlr. - unge Parret. 2 Rd. Mk. Fisk, Garleber 55 a 600 Rdlr. Capuner fede et Par 2 Rd. Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Bergens Fisk Skpd. Norsk Jern Skpd. 123 Mk. a 13 Rdlr. mavre et Par Mk. - s. Graasen salted Td. Tiære Tønden 5 Rd. 4 Mk. a 6 Rd. Høns gamle Parret. 4 Mk. s. tor Skpd. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens - unge Parret 3 Mk. s.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Klipfisk Skpd. Fd. Reen Hamp Skpd. 26 a 30 Rd.) Bonitet. Kyllinger et Par Mk. s.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Norsk Torsk salted Td. a Rd. Ænder et Par Brænde. Favnen. 5 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Jslandsk Td. a Rd. Duer et Par 2 Mk. 4 s. Islandsk tør Fisk Skpd. 23 a 30 Rd. Pommersk Fye Rd. 4 Mk. Æg en Snees = Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberggaden J No. 230, er endnu at bekomme: Hellige Opmuntringer i mødige og tank fulde Stunder. Af Friderich Lütken. Tredie og meget forbedrede Oplag. Og sælges sammesteds paa fiin Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir 4 Mk. Ligeledes haver af samme Anthor: Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdlr. Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, Mk. 8 s. En aldrende Fadere sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, 8 s. Communicanteres nødvendige Selvprovelse, 4 s., og En fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, 6 s.
Berlingske Tidende, 1783-12-01
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre " følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Pe stil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourt er troende Siels Trost imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. JosepheJødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Dele, 4 Rdlr. i Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyret Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Commodie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.,J det Berlingske Bogtrykkerie er godt Maculatur at bekomme, Riset a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Constantinopel, den 31te October. For nogle Dage siden blev der i Muftis Huus holdt et Divan, hvori der blev raadslaaet over det Manifest, som Rusland i Anledning af Crims Jndtagelse har udgivet. J dette Divan reyste sig en heftig Trette imellem Storvisiren og Capitain Pascha. Den sidste paastod, at en Krig var nødhendig, og var meget opbragt over, at Storvisirens Mening, som raadde til Fred, fik Overhaand. Jet andet paa samme Sted holdet Divan blev besluttet, at bemeldte RussiskeReiserlige Manifest skulde besvares af Porten. Ved Udvexlingen af Ratificationerne paa den imellem Rusland og Porten, sluttede Commerce Tractat gik alting af uden Ceremonier, og ler blev fra ingen af Siderne talt noget og Crim. Man har hidindtil søgt at undgaae al nærmere Oplysning herom. -¬
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Der siges at Prindsen af Würtemberg, som nu commanderes Cherson, er bestemt til Vice-Konge i Crim. Tropperne kulle formedelst Pesten endnu cantonnere i de ved Staden, Cherson liggende Landsbyer. J Salonichi hersker Pester indnu; men her i Hovedstaden har den meget taget af.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Mogader, den 22de September. Den Hollandske Capitain Starring er ankommen til Lax lache med en Escadre. Han har Foræringer om Bord til Key ren af Marocco. Jmidlertid har hans Ankomst opvakt i stor Opmærksomhed i alle Nordiske Havne af vort Rige, og Gouverneuren af Larrache har strax affærdiget en Expresse i Keyseren, for at indberette ham den Hollandske Escadret Nærværelse. Ligeledes er en Maroccansk Fregatte, commanret af Rais Hansaly, ankommet til Salee fra Cadix. Neapolis, den 4de November.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Det er bleven bekræftet, at vore Skebekker have taget en balliote fra Tunis, og bragt den op til Cagliari. - Der ere udløbne sørgelige Efterretninger fra Calabrien. Jordskiælne vedholde endnu sammestæds, og de ulykkelige Indbygge ere udsatte for mange Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Osen, den 12te November. En Skrivelse fra Syrmien af 9de hujus indeholder følgende Efterretninger: Den 28de sidstleden opkom en Strid, iblandt Soldaterne i Belgrad, der lod befrygte farlige Følger. En Spahis af Arnanterne kom fra Leyren ind i Fæstningen, satte sig ned hos en christen Vert, og begierede et Glas Viin. Hvad han havde at betale var 1 Para eller 6 Penge; men han vægrede sig, og da man igientog Fordringen, greb han til sine ladte Pistoler, for at skyde løs paa den Christne. Adskillige Janitskarer, som vare nærværende, formanede denne Spahis til at betale Viinen og være roelig. Men uden at agte paa deres Jrettesettelse igientog han sine Trudsler med mange Eeder. Herover bleve hiine saa forbittrede, at de med mere end 20 Pistolskud nedlagde Oprøreren, paa Stedet. Neppe var Rygtet herom kommet ud i Leyren, førend mere end 3000 Arnautiske Spahis, ophidsede af den ihielskudtes Broder, forsamlede og sammensvore sig til Hævn. 400 Mand Janitskarer vare just beordrede til at gaae de fra Constantinopel forventede Befoldingspenge i Møde, og tillige efter brugelig Maade, at ledsage denne Transport med Høytidelighed til Fæstningen. Her stillede sig i Veyen for dem, det saa meget overlegne Antal Spahis med Sabler i Munden, og 2de Pistoler i Hænderne. Janitskarerne kunde nu intet andet giøre end undskylde sig, og i største Hast at trække sig tilbage til Belgrad. Men man bemærkede alle Slags Bevægelser iblandt Janitskarerne; og den commanderende Bassa tilligemed de andre Officerer kunde neppe med al Møye styrretil rette. Nogle Dage derpaa yppede igien Janitskarerne selv en Allarm. Vort hele nærværende Forhold kommer Tyrkerne meget fremmet for. Forbudet af Frugters Udførsel, paa en Tid, da vi aldeles ingen Mangel have at befrygte, vore Øvrigheders strengere Adfærd med de Musselmænd, som forbryde sig imod vore Grændse=Stæder; den Alvorlighed, hvormed Tyrkerne tilholdes at iagttage Landets Love, naar de betræde den Keiserl. Kongel. Grund; den nøye Opsigt ved Toldstæderne, hvor de ligeledes maae underkaste sig den almindelige Behandlingsmaade: alt dette ansee de som nye Syner, der allerede ofte have opvage deres Opmærksomhed. Hvad vil det betyde sige de, at de Vantroe behandle os saa vilkorlig, at Musselmændene ved alle Leiligheder vises saa megen Ligegyldighed, og at man ikke giør minste Forskiel imellem os og de ringeste iblant Folket. Jtalien, den 12te November.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Hs. Majestæt Kongen af Sverrig ankom den 2den hujus lykkelig til Pisa, under Navn af en Greve af Haga. Monarchen begav sig strax til Badene, og derfra igien til Staden, hvor han aflagde et Besøg hos de Toscanske Herskaber. Den 3die imodtog han Sammes Contravisite. Den 4de bivaanede han de store Høitideligheder, hvormed den nyfødte Erkehertug, Ranteri, blev ført til Templet. Ligeledes var Høistsamme og en Tilskuer af den ved samme Leilighed anstillede Kapseilen af Fregatter, og om Aftenen af Jlluminationerne, Fyhrværkerierne o. s. v. Bemeldte Hs. Majestæt har egenhændig tilskrevet Cardinal Bernis i Rom, at han vilde tilbringe en Deel af Vinteren og Foraaret i Jtalien, og ved denne Leilighed lære at kiende en Minister af Person, hvis store Fortienester og udmærkede Egenskaber havde for længe siden vundet hans Høiagtelse.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Fontainebleau, den 13de November. De Herrer Hollandske Gesandtere, von Berkenrode og Brantzen, have i Dag tilstillet Greven af Vergennes et Promemoria, hvis Jndhold er Republikens Svar i Anledning at Hs. Allerchristeligste Majestæts bevaagne Tilbøyelighed til igjen at indrøme Hollænderne deres Colonier uden al Giengieldelse. Greven vil overlevere Hs. Majestæt samme, og har allerede bevidnet bemeldte Gesandtere, at Udtrykkene i denne Skrivelse vare saa forbindtlige, at den ikke kunde andet, end være Hs. Majestæt særdeles behagelig, ligesom de og tilforladelig kunde forsikre Deres Høymægtigheder, at Hs. Majestæt altid vilde give Republiken Prøver paa sit usminkede Venskab, og hvor megen Deel han tog i dens sande Vel.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Warschau, den 19de November. Fyrst Potemkin, om hvis Helbredelse man neppe torde giøre sig det svageste Haab, er ganske uformodentlig kommet op igien af sin Sygdom, og reist tilbage til den Krimske Residentsstad, Baktschiserai, hvor han imodtager Deputationer fra de omliggende Folkeslag, som frivillig indskyde sig under den Russiske Beskyttelse. J Krim selv er alting fuldkommen roeligt; Russerne have besat alle Søestæder, og man anlægger i samme allevegne Forskandsninger, hvor det er mueligt at lande. Der bygges og sammesteds mange Skibe, og de af tredie Rang (der ere 1119 til 1400 Tønder drægtige, hver Tønde til 20 Centner) blive saaledes indrettede, at de efter Gotbefindende kunne tiene saavel til Coffardie, som Krigsskibe, i hvilket sidste Fald de faae 60 til 70 Kanoner, og 410 til 600 Mand om Bord.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Østerrige, den 19de November. De concentrerte Tropper skulle allerede virkelig være i Bevægelse. Skulde altsaa Porten nøle, og i sit Giensvar nægte at afstaae den venstre Strandbred af Donau, saa er alting færdigt til Jndmarch i Wallachiet. Jmidlertid fortsættes endnu Underhandlingerne, og man forsikrer, at det allerede den 12te hujus skal have været afgjort i Constantinopel, om der skulde blive Krig eller Fred. Tilrustningerne gaae deres Gang fort. Der siges, at det berømte Maria Billede til Maria Zell i Steyermark skal blive bragt til Wien, og indlemmes i Religions=Kassens der værende Skat. - Keiseren, af Marocco skal, som der siges, have i Sinde at sende 20 unge Personer til Wien, for sammesteds at danne sig efter de omgiængelige, giæstfrie og redelige Wienere, eftersom hans Gesandt har lagt saa stor Berømmelse paa alt, hvad han havde iagttaget i denne Keiserlig Kongelige Residentsstad. -- Efter Beretninger fra Ungern gielder sammestæds i adskillige Egne en Eimer Viin, naar den sælges i store Partier, 30 Kreuzer, og i de smaa Kanden een Kreuzer. Det indeværende Aar var og ey allene for Ungern, men og for mange andre Lande særdeles velsignet, og Breve fra Riget, besynderlig fra Egnen ved Bodensee, melde, at en Malter Hvede bliver sammestæds solgt for 6 Gylden. En saa ringe Pripaa Producterne kan ingen erindre sig.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Prag, den 20de November. Paa det her værende Keiserl. Kongelige Krigs=Hospita tildrog sig i afvigte Uge følgende: En Soldat af Fødsel en Jtaliener, laae sammestæds farlig syg. Han døde og blev efter Sædvane først bragt paa Ligstuen. Efter en halv Dage Forløb havde en af Sygeopvarterne noget at forrette der i Nærværelsen, og merkede at den formente Døde bevægede sig frem- og tilbage. Han havde og virkelig Liv, og blev strax ført tilbage til Sygestuen, pleyet paa nye, og indgivet Lægemidler; men fandt ingen Bedring. Han døde igien den anden Dag og blev atter ført paa Ligstuen, hvor han laae Natten over. Om Morgenen saae man igien efter, og fandt ham næsten stiv krybende paa Jorden. Man giorde nu, som første Gang, og da han var kommet lidt til sig selv igien, bad han om en Geystlig, og bekiendte offentlig for det hele Communitet, at han havde begaaet 3 Mord, hvorover han med Taarer og Vemodighed bevidnede sin Anger og Fortrydelse. Endelig blev han noget roeligere og døde. Man lod ham ligge i 2de Dage og Nætter, saa at han først den 3die Dag blev begravet.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Christiansand, den 20de November. Løverdagen den 15de November afvigte, har Søen heromkring Staden uformodentlig og meget hastig opvoxet til en saa usædvanlig Høyde, at den ey allene er gaaet over Bryger, ne og Bolværkerne, men endog ind i de underste Rum i det derpaa staaende Søe= og Pak=Boder, og har staaet omtrent 2 Fod høyt fra Gulvet, hvorved de der liggende Vahre, som af Søen kunde bederves, meget ere beskadigede. J Ulykken over dette, en Lykke at denne Vand=Flod paakom i nogenledes stille Veyrligt; thi havde samme indtruffen med en stærk Storm af Synden, vilde samme have ruineret og bortskyllet Bolværkerne og omstyrtet Søe Boderne til en des større Skade for Byens Handlende. En saa høy Flod er ikke i Mand Minde erfaret her ved Staden. Kort forhen har været stærkt stormende Veyrligt, som dertil maae have været Aarsagen.
Berlingske Tidende, 1783-12-05
Haag, den 22de November. Generalstaterne have befuldmægtiget Minister Hop i Bryssel til at giøre General=Gouvernementet for de Østerrigske Nederlande denne foregaaende Erklæring, at de med største Misfornøyelse havde erfaret, at samme have baaret Tvivl om de res Følelse af Høyagtelse for Hs. Keyserlige Majestæt, hvilken de dog aldrig have sat til Side imod ham og hans durchlauchtigste Huus. Det havde været langt fra dem, at ville foretage noget imod Hs. Majestæts Rettigheder, og de ønskede intet hellere, end at give Høystsamme tilstrekkelig Fyldest giørelse, om der af Forseelse var forefaldt noget, som kunde have fornærmet Ham, paa det de bestandig kunde leve med Ham i det Venskab, som i saa lang Tiid havde bestaaet. De res Høymægtigheder vilde til den Ende lade denne Sag paa det nøyeste undersøge, og General-Gouvernementet kunde være forsikret om, at alt, hvad der havde tildraget sig, var skeet uden deres Vidende.