JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
En Jndsender mener i Aarh. Avis, at der af Danmarks tusinde Præster vel neppe findes Hundrede, der have læst det danske Kirkeritual, da det er vanskeligen at erholde, undtagen paa Universitets Bibliotheket, hvor det rigtignok findes "blandt andre boglige Sjeldenheder. At det, med de Forandringer, som sidigere Lovbestemmelser gjøre nødvendige, maatte vorde oplagt paanye, synes derfor et velbegrundet Ønske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Gaarden Bangsbo, ved Frederikshavn, er solgt til Kammerraad Bie fra Sielland for 11,000 Rbdr. (Aalb. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Aarhuus. D. 14de ds. var Jldebrand i Skiering, fem Fjerdingvei herfra. Fire Gaarde bleve lagte i Aske. – Cancelliesecretair Fies's Liig fandtes igaar ved Havneindløbet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Ledige Embeder. Andsager Sognekald i Ribe Stift, 200 Rd. - Sogukaldet i Kjøbstaden Lemvig og for Nørlem Menighed i Ribe Stift, 300 Rd. - Hantslev og Beistrup Sognekald i Aalborg Stift, 400 Rb. - Præstembedet ved Citadellet Frederikshavns Garnisons Kirke, 300 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Ordineret Catechet og første Lærer Embedet, ved Borgerskolen i Korsøer. Løn. Tienden af Bonderup og Huul bye, 101 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. Byg aarlig betalt efter Capitelstaxten, samt Smaaeredsel, 25 Rbd. Sølv, og i Catechet Penge af Kirken 7 Rbd. 2 Mk. Sølv, frie Boelig, 4 Favne Brænde og 3 Læs Tørv til Skolens og eget Brug, foruden Høitidsoffer af Menigheden. Beløbet af Tiendeskatten, som erlægges af Catecheten, er 26 Rd. aarlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Befordringer og Afgang. Den 8 Januar er Cancellieraad, Byefoged, Politiemester og Auctionsforvalter i Christiansteds Jurisdiction paa St. Croix, F. Frederichsen, beskikket til Justitsraad; Præst ved Garnisonsmenighed i Citadellet Frederikshavn, W. R. Dichmann, til Sognepræst for Store Maglebye Menighed paa Amager; Sognepræst for Lemvig og Nør lem Menigheder i Ribe Stift, F. C. Kannevorff, til Sognepræst for Butterup og Tusse Menigheder i Siælland; Sognepræst for Andsager Menighed i Ribe Stift, C. Thorkildsen, til Sognepræst for Sørbyemagle og Kirkerup Menigheder i Sjælland; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Nyeborg, C. L. Steen, til Sognepræst til St. Nicolai Kirke i Svendborg og for Anneret Thurøe; Sognepræst for Hauerslev og Beistrup Menigheder i Aalborg Stift, H. S. Rafn, til Sognepræst for albek og Voer Menigheder i samme Stift; Cand. theol. C. E. Bagger til Sognepræst for Ræhr, Hansted og Vixøe Menigheder i samme Stift; ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Storehedinge, P. H. B. Baumann, til Sognepræst for Hedensted og Dalbye Menigheder i Aarhuus Stift; Cand. theol. C.F. Hansen, til Sognepræst for Fjellerup og Glesborg, Menigheder i samme Stift. (Fortsæt.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Kjøbenhavns Børs Cours d. 17de Jan. Species 207 solgtes til 12 Rbmk. 6 trefjerded. s. Bank-Disconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Norske Speciesedler 158 enh. a 159 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 28de Januar bliver i Anledning af H. M. Kongens Födselsdag Aftenspise og Bal hos Undertegnede, hvortil de i Byen og dens Omegn, som önske at deeltage, herved indbydes at tegne sig paa den hos mig liggende Liste, for at Man betimeligen kan gjöre de nødvendige Forberedelser. Ribe den 21de Jan. 1834. Joh. Fölsch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
J Huset N. 331 i Fiskergade er til Paaske Flyttetid en Leievaaning ledig, man henvender sig desangaaende til C. Giørtz. Hørgarn, af forskjellig Fiinhed, tilhørende den herværende Spinde=Anstalt, faaes til nedsat Priis hos Chr. Christiansen. i Ribe. No. 2 S. Fjerde Klasse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Til Documenter efter Stempelpapirs Forordningens FR 5. Litt. b. 1834. 10 Rbs. Sølv. Morten Oxenbøll. Overanditeur og Herredsfoged ud Andst, Slangs, Jerlev og Brusch. Herreder, Giør vitterligt: at efter Begjering af Gaardmand Christen Christensen i Aaagaard, Starup Sogn, Brusch Herred, Veile Amt og ifølge dertil under 15 November forrige Aar meddeelt Kongelig allernaadig Bevilling, bliver herved Den eller De, som maatte hai Hænde en bortkommen, formeentlig indfriet, men Pantebogen uudslettet Obligation, udstædt den 4de Martz 1775 af Rasmus Sørensen til dennes sex Børn, lydende paa 246 Rd. 30 sk. D. C., tinglæst 14de November f. A., med anden Prioritets Pant, næstefter 100 Rd. i Debitors Gaard i Aagaard af Hartkorn Age og Eng 7 Td. 1 Skp. 2 Fr. 2 Alb., med Aar og DagVarsel, indstævnede at møde for Jerlev og Brusch Hereders Ret, som holdes paa Kolding Raadstue, den første Tirsdag eller første ordinaire Retsdag i April Maaned 1835 om Formiddagen Kl. 10, for der at fremlæbemelte Obligation og beviisliggjøre deres dertil haven Adkomst, da samme ellers forventes ved Dom mortific. Lavdag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 179 Herredscontoiret i Kolding den 14de Januar. 183. Oxenbøll. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Selveiergaard mand Niels Sørensen og ligeledes afdøde Hustrue Johanne Jensdatter af Birkmose i Timring, Sogn, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og legitimeret deres paa bemeldte Dødsboe havende Fordringer. Herredscontoiret i Ringkjøbing d. 10 Januar 1834. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
Da det under Behandlingen af Skiftet efter afdøde Kirsten Jensdatter i Sønder-Seirslef i Emmerlef Sogn, en Datter af forhen afdøde Jens Jensen Kræmmer sammensteds, er oplyst, at der efter bemeldte Afdøde er en fraværende Arving, navnlig Paul Jensen, en Søn af Forældrene Jens Rasmussen og Hustrue Maren, hvilken sidste var et Sødskendebarn, til Kirsten Jensdatter, og det ikke vides hvor Paus Jensen opholder sig, saa indkaldes han herved med Aar og Dags Varsel til for mig som Skifteforvalter af anmelde og beviisliggjøre hans Arveret. Harris d. 11te Januar 1834. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-21
En confirmeret Dreng, som har Lyst til at lære Bager=Professionen, kan blive antagen i Lære næstkommende Paaske, Addressecontoiret giver nærmere Anviisning
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Kongelig allere naadigst privilegerede. de TitsR i Oer. og Adresse A V 8, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmark og Hertugdømmene. No. 7. Fredagen den 24de Januar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hvohoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Udenlandske Efterretninger Spanien. Forholdene her vinde nu fornyet Inderesse ved den constitutionelle Aand, som begynder stærkere og stærkere at røre sig. Oberst Sanz's Ankomst til Madrid med den sidst omtalte Erklæring fra Generalcapitain Llander vakte den største Gjæring, blandt Hovedstadens Beboere. Talrige Skarer sam de sig paa Gaderne og allevegne hedte det: "Revolutionens Stormklokkes første Slag toner!" Dronningen tog strax de fremmede Diplomater paa Raad med, og, efter Nationals Forsikkring, raadte Hr. Raynevaltil, aldeles ikke at indlade sig paa Concessioner, men neget mere behandle dem, der forlangte en Nationalforsamling (thi dertil og til Hr. Zeas Afsættelse skulle landers Fordringer dog have indskrændet sig) som Reveller. Tillige havde man mere end nogensinde tænkt paa at anholde om Frankerigs Bistand. Ministeriet var tilbøieligt dertil; men Regentskabsraadet satte sig derimod. Svaret, som Dronningen gav paa den tilsendte Erklæring, skal have været undvigende; men re; man vilde vide, at der tillige var udgaaet befaling til at fængsle Llander, hvilket dog nok vanskelig vil lade sig udføre, da Generalen er yderst aarvaagen og har forud iagttaget alle fornødne Forsigtighedsregler. Jfølge de senere Efterretninger fra Madrid havde Quesada i Eet og Alt gjort fælles Sag med Llander, og desuden nævtener National følgende Generalcapitainer, der, om de nend ikke udviklede samme Kraft, som Llander og Que og sade, dog vare bekjælede af et lignende Sind og syntes, ru at ville bifalde og understøtte deres Skridt: Espeleta i Arragonien, Martine; de St. Martin i Valencia, Morillo i Gallicien, Valdes i de baskiske Provindser, Rodil, befalingsmand ved den portugisiske Grændse, og endelig Generalcapitainerne i Granada og Sevilla, Prindsen af Anglona og Marquis de las Amarillas, hvilken sidste, som bekjendt, er Hr. Zeas bittreste Modstander i Regentskabsraadet. Naar man betænker, at Generalcapitainerne have en overmaade stor Magt, og at de have Totrediedelen af Regentskabsraadet, næsten hele Hæren og Jndvaanerne i de store Stæder for sig, saa begriber man let, at disse Bevægelser vække megen Bekymring. Haabet om at conservere Hr. Zeas Ministerium er derfor ogsaa forsvundet og i Pa tis havde man d. 15de det Rygte, at han allerede havde faaet sin Afsked. - Om D. Carlos hedder det nu, tvertimod de tidligere Beretninger, at D. Miguel er bleven kjed af ham og har ladet ham bede om at forkorte sit Ophold i Portugal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Portugal. D. 14de havde det Rygte udbredt sig i London, at Ministrene Dagen forud havde besluttet at sende en Expedition til Portugal, for paa denne Maade at gjøre Ende paa den derværende Kamp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Jstetfor de krigerske Efterretninger om et forestaaende Fredsbrud imellem Engelland og Rusland, er nu Rygtet om denne Jntervention blevet en Gienstand for den engelske Journalistik. Coureren af 17de siger, at det vel endnu ikke er bekjendt, om Ministrene virkelig have fattet en saadan Beslutning; men at de portugisiske Anliggender have i den sidste Tid antaget en saadan Skikkelse, at Ministrene vel kunde finde sig foranledigede til en Jntervention. J Særdeleshed maatte D. Miguels Bestræbelser for paany at opslamme Borgerkrigen i Spanien vække baade det franske og det engelske Cabinet Opmærksomhed. Times har et langt Raisonnement, hvis Resultat er, at Dronningen af Portugal har en uomtvistelig Ret til at forlange Hjælp af sin Bundsforvante, Kongen af Engelland, og at denne, saalænge Tractater endnu skulle have nogen Kraft, maa baade af Ære og Trofasthed føle sig opfordret til uden Ophold, at yde den forlangte Hjælp. Ogsaa andre liberale Blade udtale det Ønske, at de snart maae kunne meddele en Stadfæstelse af hiint Rygte, og giøre sig Umage for at vise Retmæssigheden og Nødvendigheden af en saadan Jnterventiom. Stigt smager naturligviis ikke Tornbladene; navnlig har Morgenposten gjort et bittert Angreb paa Times. Admiral Parker har i en Skrivelse til Coureren forsvaret sig imod de beskyldninger, som giøres mod ham i flere engelske Blade, der udskrige ham for en Torv og Miguelist. Han erklærer, at han er Donna Marias Sag af Hjærtet hengiven; men at D. Pedros Ministres Misbrug og Jntriquer have gjort ham fast ligesaa upopulær, som D. Miguel, og at en heldig Ende paa den portugisiske Strid ikke lader sig tænke, førend Tilliden til det seirende Parti igjen er vakt. - En Major Bransen og flere andre Officerer, som for en Tid siden forlode D. Pedros Tjeneste og begave sig tilbage til Engelland, have atter indskibet sig til Portugal, for at tage Tjeneste hos D. Miguel. Det engelske Skib Caroline, som var op dragt af pedroitiske Krydsere er igjen frigivet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Frankerig. Journal des Debats erklærer alle Rygter om en forestaaende Ministerforandring for grundløse, og virkelig har Hertugen af Broglio d. 13de viist sig igjen i Kammeret. Desuagtet haabe de maadeholdne Oppositionsblade, at en Forandring i Cabinettet vil fremføres ved de parlamentariske Discussioner. - De senere Forhandlinger i de Deputeredes Kammer have ingen Almeeninteresse; men desto interessantere ville de blive, naar to Bønskrifter som nylig ere indsendte, komme under Overveielse. Det ene er fra de Polakker, der, som bekiendt udskibedes fra Preussen, for, som det hedte, efter eget frie Valg at føres til Amerika. Det preussiske Skib, die Frau Elisabeth, som havde dem ombord, blev for nogen Tid siden nødt til at løbe ind til Havre, under Havari. Hidtil var det lykket Politiet at sørge for, at Palakkerne ikke forlode Skibet; men en Aftenstund blev dette med Magt besteget af et Antal unge Mennesker, som til omtrent 100 Polakker med sig i Land. Disse bleve af Militæret fordeelte i flere Vagter; men den følgende Dag gav Mairen Tilladelse til at Polakkerne maatte gaae iland om Dagen, imod at tilbringe Natten ombord. Nu have disse, 149 i Tallet, indgivet et Bønskrift til de Deputeredes Kammer. De klage der, over den Behandling, de have lidt, i Særdeleshed derover, at de, uden i mindste Maade at kunne tænke derpaa, og uden at være adspurgt derom, ere blevne indskibede, for at deporteres til Amerika. De anraabe Frankerigs Gjæstfrihed og bede om at optages i dets Skjød. Der er ingen Tvivl om, at denne Bøn vil finde den gunstigste Modtagelse i Kammeret, men Nogle mene, at Regjeringen ikke vil oppebie de Deputeredes Mellemkomst, men uden videre opfylde de ulykkelige Flygtningers Begjering. - Det andet Bønskrift drager ogsaa den almindelige Opmærksomhed til sig. Det angaaer Hr. Lafitte og hans Hotel og opfordrer Kammeret til at stille 6 Mill. Fr. til Handelsministedens Disposition, forat han for denne Sum kan ufor øvet, i Frankerigs Navn kjøbe Lafittes Hoter, hvilket da skal tilhøre Nationen og regnes blandt NationalMindemærkerne (som Julirevolutionens Hovedqvarteer); men overlades Hr. Lafitte til Brug for Livstid.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Tydskland. Ministerconferentserne i Wien ere nu aabnede; de begynde om Aftenen og vare sædvanlig til Midnat. Fyrst Metternich har givet alle de tilstædeværende Gesandter, Ministre og øvrige Diplomater et glimrende Middagsmaaltid. - Domstolene i det Baierske have endnu stedse travelt med de for politiske Forseelser Anklagede. Præsten Hochdovfer fra Sweibrücken er ført til Straffeanstalten i Kaiserslautern; Bogtrykker Kohlbepp sammesteds, som vægrede sig ved at udføre det ham anviste Arbeide, er ved smal Tæring bleven tvungen dertil; Dr. Wirth bevogtes endnu stedse paa det Strengeste; to Studenter ere nylig blevne fængslede i Würzburg; et ungt Menneske, som paa et offentlig Sted gjorde sig lidt tilgode over den brugelige Afdigt for Kongens billede, har maattet udsone denne Brøde med to Maaneders Fæstnings straf, mod Apellationsrettens Frikiendelsesdom mod dem, der vare tiltalte for at have underskrevet den thinbaierske Protest imod Forbundsbeslutningerne af 28de Juni 1832 er af Regjeringen nedlagt Cassation. - Paa Børsen i Frankfurt havdes d. 15de det Rygte, at Caspar Hausers Morder var opdaget og arresteret i Stuttgart. - 24 unge Grækere ere ankomne til München, for der at opdrages.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Grækenland. Journal de Smyrna beretter, at ifølge de sidste Efterretninger fra Nauplia vare nye Fængslinger der foretagne. Blandt andre nævntes en Biskop, som ved den opdagege Sammensværgelse var slemt compromitteret. Kolokotroni og hans Medskyldige bleve endnu stedse strengt bevogtede; under Processens Gang fremgik daglig nye beskyldninger imod dem. Regentskabet vedblev i denne Sag at vise Kraft og Bestemthed, og hverken Bønner, ei heller de Trusler, som de Anklagedes Slægtninger og Venner offentlig udtale imod det, formaaede at bringe det fra dets faste Stilling. Man troede i Almindelighed at de Overbeviste vilde blive dømte i December Maaned, og at Dødsstraf vilde blive Nogle af dem vis. Dommen skulde fældes i et offentligt Møde, hvilket skulde være Borgen baade for de Anklagede og for Nationen, at hverken Rang og Stand skulde gjøre nogen Undtagelse fra Lovene, eiheller noget Ulovligt vederfares de Skyldige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Blandinger. Om den ulykkelige Søvngængerske i Dresden forsikkres der nu, at hverken Faderen eller Nogen før skal have mærket det Mindste til denne Egenskab hos hende; men at hun paa den senere Tid, formedelst Hjerteanliggender og huuslige Sorger, havde været i en tungsindigGemytstilstand. Kl. 5 om Aftenen havde man allerede savnet hende i Huset; men var først 2 Timer senere blevet hende vaer paa Taget, hvor hun, fuldkommen paaklædt, havde kravlet, eller rettere sagt dandset omkrin paa de farligste Steder. Hvad der foraarsagede hendes Nedstyrtning er senere oplyst at have været den Omstændighed, at en Bagersvend havde, just som hun befandt sig saa nær det øverste Qvistvindue, at han troede i Nødsfald at kunne gribe og holde hende, rækkende sig ud af Vinduet, kaldte hende ved Navn. Saasnart hendes Navn blev nævnet, udstødte hun et Hviin, det unge Menneske snappede efter hende, men naaede hende ikke, og baglænds styrtede hun fra det høie Tag ned paa et lavere Nabohuus, og derfra igien ned paa Gaden. Hun syntes steendød paa Stedet, og gav ikke den ringeste Lyd fra sig siden. At der ikke blev udspændt Redningsnet under Taget, saaledes som Mængden forlangte, eller andre Foranstaltninger til den Ulykkeliges Redning bleve trufne, er endnu Gjenstanden for en stræng Undersøgelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
En Smedesvend forlangte nylig af en Lærredreng, at han skulde hente ham Genever. Da Drengen vægrede sig derfor, fordi Mesteren havde forbudt det, stødte den Rasende et gloende Stykke Jern med saadan Heftighed mod hans Bryst, at Spidsen gik ud igjennem Ryggen. Den ulykkelige Dreng døde øieblikkelig, og Morderen undkom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Fra Berlin læses Følgende: "J Nærheden af Perleberg forsvandt for mange Aar siden en engelsk Gesandt, Lord Bathurst, og, trods den ivrigste Efterforskning, var inten Spor at opdage af ham. J denne Tid har Man i en Mærgelgrube fundet et Skelet, der, ifølge Dimensionerne, timeligviis er den ulykkelige Lords. Som bekjendt druknede en Datter af ham forflere Aar siden paa en Spadseretour ved Tiberen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Jndenlandske Efterretninger. Om Filalbankers Indretning hedder det i Politivennen: "Hvad der endnu er meget til Hinder for den driftige Handlende, eller anden Næringsbruger, i Provindserne, er, at rede Valuta kan, selv ved reel Omsætning, saa vanskeligen erholdes. Man kan om Nationalbanken sige det samme som om saa mange andre nyttige Jndretninger i Staten, at den er altfor meget beregnet paa Kjøbenhavns Bedste, og at Provindsialstæderne kun af Omveie, der standse og slappe al Virksomhed, kunne komme til at nyde det Gode, den efter sin Natur medfører. Det vilde uden Tvivl være af uberegnelig heldig Jndflydelse paa Handelen, og Omsætningerne i Provindserne, dersom Nationalbanken udvidede sin Virkekreds, ved at have Filialbanker, eller Contoirer, i Landets vigtigere Kjøbstæder, som, i en maaskee noget indskrænket Omfang, udførte en Banks Functioner. Vort Land mangler ikke dygtige og retsindige Mænd, som kunde anbetroes saa vigtige Bestyrelser som de ommeldte, og at enkelte Kjøbenhavnere ville tabe endeel af deres Commissionsforretninger er, som man let indseer, ingen fornuftig Grund, hvorfor man skulde være imod en almeennyttig Foranstaltning. I hamb. mochentl. gemeingl. Nachr. føres i en Skrivelse fra Kiel Anke over et paafuldende, stærkt i Svan, gaaende Misbrug ved det medirinske Facultet i Kiel, idet Samme nemlig tildeler enhver medicinsk Candidat, der to sluppen igjennem Examen, om endog kun med fletteske Caracteer, Doctorværdigheden, naar han blot forlanger den og betaler Promotions Omkostningerne. Saaledes, samme Øieblik Man finder, at en ung Mand kun fortjener sletteste Embedscaracteer, da at tildeele ham Lægevidenskabens høieste Værdighed, er dog i det mindste en paafaldende Jnconseqvents. J Hertugdømmerne findes derfor ogsaa ikke færre end 160, af det medicinske Facultet i Kiel promoverede Doctorer i Medicinen. Det theologiske Facultet ved samme Universitet uddeeler sine Doctordiplomer med saa sparsom Haand, at der ikke i Hertugdømmerne findes en eneste af samme creeret Doctor, af det juridiske kun 14 og af det philosophiske 24.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
(Kbhvnsp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Odense. Den 18de ds., om Eftermiddagen, hensov, efter langvarig og tiltagende Legemsvaghed, Stiftets elskede Biskop. Dr. Fr. Pium, Com. af Dannebroge. Han opnaaede en Alder 74 1/2 Aar, hvoraf han i de sidste 23 havde været Fyens Biskop. Besidderen af Bruunshaab, Hr. Johan Bruun, har under 14de de, i Vib. Samler ladet indrykke følgende Advarsel: "Da der fra Veipolitiets Side aldeles Jntet er foretaget, finder jeg mig pligtig til Advarsel for de Reisende, som agte at passere nedenbenævnte Vei, at bekiendtgjøre: at Hovedlandeveien fra Viborg til Veile imellem Christianshede og Lilleholund er upas sabel, og at de Reisende paa denne Vei ere udsatte for at tilsætte Liv og Lemmer, hvilket jeg personlig har erfaret, ved i forrige Uge at passere den, idet jeg maatte efterlade min Kudsk med brækket Been i Lillehøiund, og efter langt Ophold og Bekostning fortsætte Reisen med et Par ilde tilredte Heste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Befordringer og Afgang. Forhenv. personel Capellan hos Amtsprovsten over Veile Amt, J. Jelstrup, beskikket til personel Capellan for Hvirring og Hornborg Mbd. i Aarhuus Stift, forhenv. versonel Copellan for Nexøe og Bodils Mhd. paa Bornholm. H. Matzen til personel Capellan for Svane ke og St. Jds Mod. sammesteds; Geheimeconferenceraad W. J. A. Moltke. Stk. af Dr. og Dom., efter Ansøgning i Naade entlediget, fra 1ste Mai d. A. at regne, fra sit Embede som Overpræsident i Kbhvn, samt fra de ham iøvrigt overdragne Forretninger som første Medlem af Directionerne for Fødsels- og Pleie Stiftelsen, for Almue og Borgerskolerne, for den bestandige Providerings commission og for Vandcommissionen; og i hans Sted er Chef for Kjøbenhavns Politie og Kostpolitiet samt første og storende Medlem af den administrerende Direction for Kjøbenhavns Fattigvæsen og af Directionen for TugtRasp og Forbedringshuset i Kjøbenhavn og Møens Tugt og Forbedringshuus A. C. Kjeruff. C. af D. og Dom., beskikket til, fra 1ste Mai at regne, tillige at være Overpræsident, saa og tillagt Ordre om at indtræde i samtlige ovenanførte Directioner; hvorimod han fra nysnævnte Dato af er dechargeert som Politidirecteur og Justitiarius i Kjøbenhavns Politieret. J disse sidste Embeder er fra samme Tid beskikket, Justitsraad og Vice=Politidirecteur i Kjøbenhavn, C. Bræstrup, R. af D., ligesom han er beordret at indtræde i den bestandige Provideringscommission; hvorhos han er udnævnt til virkelig Etatsraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Ved Tallotteriets 1393 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 66. 50. 68. 14.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Ribe. Tredie S. L. H. 3 K. prædiker i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Frost, Ridder af Dannebrogen; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
AVERTISSEMENTS. Sørgeligst maa jeg bekjendtgjøre, at den 15de dennes om Morgenen Kl. 7, behagede det den Almægtige, efter et kort Svaleie, at bortkalde til et bedere Liv, min inderlig elskede Mand, Niels Jensen Buch, eligeret Borger og Eier af Ringkjøbing Veirmølle, i sin Alders 63 1/2 Aar. - Enhver som kjendte den Saliges sande Gudsfrygt, hans Retskaffenhed, hans bramfri redelige Vandel, og Virksomhed erkjender sikkert mit uerstattelige Tab, og deeltage i min og Borns billige Sorg. Ringkjøbing den 22 Januari 1834. Birtha sal. Buch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Søndagen d. 26de Jan. giver Undertegnede Skuespillere en dramatisk Aftenunderholdning, paa Raadstuen, hvis Jndhold nærmere bliver ved Plakater bekjendtgjort. Ribe d. 24de Jan. 1834. Jørgensen & Carlsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Hvor treaarige Aspargesplanter faaes, a 20 ls. 100, anviser Addressecontoiret. Concert i Warde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Undertegnede agter, med Understøttelse af ærede Dilletanter, at give en Concert paa Warde Raadstue, næstk. 2den Febr. Billetter a 12 ls. erholdes i mit Logie, hos Hr. Gjæstgiver Nielsen i Warde, fra 1ste Febr., samt ved Indgangen. Ribe d. 24de Jan. 1834. Lorenzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1834-01-24
Da det ifølge allerhøieste Rescript af 1ste Octbr. f.A. er allernaadigst bevilget at det her i Byen Tirsdagen før Fastelavn hidtil holdte Hestemarked, maae i Aar og fremdeles afholdes Fredagen for Fastelavn, saa bekjendtgjøres herved for alle og Enhver at bemelte Hestemarked, som efter den for i Aar udkomne Almanak, skulle holdes Tirsdagen den 4de Februari, da først holdes Fredagen den 7de Februari førstkommende. Byefogedcontoiret i Kolding den 22 Januari 1834. C. Estrup.