JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Bladet the Courier af 27de Julii indeholder følgende, der vel kan ansees som et nyt Beviis for at Engillændernes gode Forventninger om deres Armee i Portugal alt mere og meere formindskes :De private Efterretninger et Handelshuus i London og Lord Sommerseskulle have faaet om et forefaldet blodigt Slag, hvori ret vore Tropper beholdt Overbaand, men dog skrækkeligen bleve medtagne, og som med deeltes Publikum i Gaar i de offentlige Tidender, have opvakt saa meget mere Ængstlighed, som de alle stemme overeens deri at en Bataille er leveret. Disse Efterretninger have vundet almindelig Tiltroe. Imedens vi vente med Længsel paa Bekræftelsen heraf, ønske vi at hefte vore Læseres Opmærksomhed paa et Par Bemærkninger, der kunne tiene til at formindske om ikke hæve den Frygt, vi have sporet hos Adskillige. Man har fortalt os om Marschal Massenas overlegne Magt, og anslaaet hans Armee til omtrent 85000 Mand, imedens vore med Portugiserne iberegnet, ikke skulde kunne beløbe sig til 50000 Mand; og deraf kommer den Ængstlighed ved Rygtet om at et Slag er forefaldet. Vi kunne imidlertid forlade os til, at Massens Tropper om de end beløb sig til det Tal vi nylig have angivet, dog ikke alle kunne sammentrækkes paa eet Punkt eller paa saadan Maade, at de kunne agere paa engang imod vore Tropper; thi hvis saa var, eller hvis Lord Wellington følte sig svagere, da vilde han neppe nære et saa levende Haab om at kunne redde Portugal fra at falde i Fiendens Hænder. Og hvilken Vei skulde han da vil have valgt, Oppebie Angrebet af en overlægen Fiende, naar Resultatet, i hvor ærefuldt det end blev for vore Vaaben, dog ingenlunde kunde sætte os istand til at redde Portugaeller gribe den gunstige Leilighed til at trække sine Tropper tilbage for ham, medens han var engageret paa den anden Side af Agueda: At iværksætte og udføre en sikker Rettrade med en mindre Hær, er ingen lunde det mindst ærefulde eller mindst vanskelige Arbeide for en Feldte herre. Det er umueligt at have en høiere Forestilling om Lord Wellingtons Talenter ind vi have, thi de ere store, de ere af første Rang; og dette er det som beroliger os, ja giver os det bedste Haab. Beholder han sin Stilling, for at afdie et Angreb af Fienden, da vil han sikkert være underrettet om at Fiendens Styrke ikke er saa stor, som man her ansees den for at være.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Berlin, den 4de August. Den 30te f. M. om Aftenen Kl. 8 blev Dronningens Liig i al Stilhed bisat. Hs. Majestæt Kongen, alle Prindserne og Prindsesserne samt hele Hofstaten, vare med i Liig følget.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Canton, den 10de Februar. Atter er en Chineser ulykkeligviis bleven ombragt, og, som den her verende Regiering paastaaer, af en Engellænder, endskiøndt dette endnu ikke tilstrækkeligen er bleven beviist. Men strax gav denne Hændelse, som sædvanlig, Anledning til at ikke allene Compagniets Skibe (hvilke alle tilhobe havde deres Labninger inde og vare færdige til at afseile, mene, saa alle andre engelske ja selv nogle amerikanske Skibe bleve anholdte. Hvad Vending denne Sag vil tage, eller hvor længe Underhandlingerne i denne Anledning vil komme til at vare, lader sig ikke forudsee.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Drebroe, den 3die August. Da Kongen havde endt den Tale, hvormee han aabnede Rigsdagen, forelæste Hofkanzleren, Friherre af Wetterstedt, Kongens naadige Proposition angaaenge Statens Tilstand og Fornødenheder, saavelsom en kgl. Skrivelse til Rigstænderne om ufortøvet at skride til Valget af et hemmeligt Udskud, som Kongen kunde meddele de Oplysninger, det ere fornødne før der skrides til Valget af en Tronfølger. Landmarskalken saavelsom de øvrige Rigsstænders Tallemænd fremtraadte derpaa og udtrykte hver for sig deres respective Stænders underdanigste Bindelag, hvorpaa det blev dem tilladt at kysse Kongens Haand. Som det synes vil Riddernes Huus ikke blive meget talrig paa nærværende Rigsdag. Ved sidste Opraab vare ikkuns 140 Medlemmer nærværende i samme.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 435 p. C. 2 Mdr. de
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Blandede Efterretninger. J det Gemak, hvor Dronningen af Preussens Liig stod paa Parade, var en tilfældig Zirat, som gjorde et overordentligt Indtryk. Samme bestod i et Uhr, der var anbragt lige over for Thronen. Paa et Postament af farvet Marmor saae man her en Statue af hvidt Marmor, i Legemsstørrelse, der forestillede Tiden, under billedet af en alvorlig, skiægget, bevinget Olding, i Begreb med at at svinge en Guld=Le med sin venstre Haand, og med den høire pegende paa en Kugel af Guld, som laae for hans Fødder, omsnoet af en Slange, og hvorpaa Timerne vare inddeelte. Her saaes nu Tiden i en saa frygtelig alvorlig Skikkelse, og ligeover for den laae den ædleste Blomst, som den udervingelige Lee afmeiede i dens fulde Skiønhed. Kong Gustavs Reise strakte sig kun til Berlin. Han ankom sammesteds den 3die dennes og reiste derpaa igien tilbage til Sachsen, Man troer at han vil opholde sig der en kort Tid.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Man paastaaer bestemt at Keiserinden af Frankrigs Frugtsommelig hed skal officielt bekiendtgiøres den 15de August.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Sir J. Mackenzie, som for nogle Maaneder siden gik til Island for at berige Naturhistorien og indhente Efterretninger om Jndbyggerne. skriver under 11te Junii fra Reikavia, Øens Hovedplads, at han har været meget heldig i sine Efterforskninger.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Udenlandske Efterretninger. Batteriet Trekroner, den 13de August. Fra 11te til 13de August ere indpasserede 24 og udpasserede 33 Skibe. 1 Amerikansk Skib er indbragt til Undersøgelse. Skipperen berettede at have seet en engelsk Sloop af War ved Skagen, samt at han, den 9de dennes saaen stor Coffardieslaade ved Gothenborg, der convoieredes af 1 Linieskib og 1 Kutterbrig. Den kom syd fra. Under Kullen havde han seet en engelsk Fregat.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Corsøer, den 12te August. Kl. 3 i Eftermiddag saaes en Con vei, som kom Nord fra. Den bestaaer af 64 Skibe under Bedætning af 5 Orlogsskibe, 1 Fregat og 2 Luggere. Kl. 7 1/4 lagde den sig for Anker strax Sønden for Hou paa Langeland. Jblandt Orlogsmændene ere de 2 Orlogskibe og de 2 Luggere, som laae under Romsøe; disse lettede, da Conveien kom ned til dem, og fulgte samme.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Helsingøer, den 12te August. Herfra kan ingen fiendtlige Seilere sees.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Calundborg, den 11te August. I Gaar krydsede 2 Linieskibe og 2 Luggere Syd efter og lagde sig for Anker ved Romsøe. Et Linitskib og en Coffardieskonnert gik Nord efter ud af Sigte. Flaaden som nu ligger til Ankers 1/2 Miil nord for Refsnæs bestaaer af 60 Coffardieskibe, 2 Linieskibe, 2 Fregatter og 1 Kutter.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Tranekiær, den 5te August. J Formiddags kom en Jagt til Ankers ved Spotsbierg; den havde været taget af det engelske Orloosskib Hero, men blev frigivet da den blot havde Baglast, paa det Vilkaar at den skulde føre Fanger i Land. De Landsaatte ere 3 Kiøbmænd fra Odense og 3 Skippere med deres Folk, hvilke Sidste bleve tagne lidt Sønden for Cappel af Barkasser fra Hero. Disse Folk forklare at Orlogskibene Hero og Wangard bringe alle Convoierne fra Dars til Sprogøe, og at de stedse have 6 a 8 Fartøier ude paa Kaperie langs Kysterne ved Rostock, Wismar, Neustadt, Femern, Kiel og Cappel Disse Fartøier ere armerede med 1 Karonade og nogle 20 Mand, og Officererne have i den senere Tid anlagt rød Krave og Opslag for at ligne de Danske. Paa Fartøierne føre de stedse dansk Flag og Vimpel, til de ere tæt ved deres Bytte. De ere provianterede paa 14 Dage og sende deres Priser til det Skib der ligger ved Dars. 2 danske Baade, som de toge i Løverdags ved Wismar, ere blevne udrustede til Kapere.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Kiøbenhavn, den 13de August. Hs. Majestæt har under 13de April udstædt en Forordning angaaende Byere og Byttes Deling ved Landmilitair=Etaten.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Under 4de f. M. har Hs. Majestæt, paa Generalpostdirectionens Forestilling, allernaadigst bifaldet, at Postcontoiret i Faaborg mee, fra 1ste October næstkommende, oprettes til et regningsførende Postcontoir for Postkassens Regning, imod at Postmesteren sammesteds sættes paa fast Gage, samt at Posten fra Odense til Faaborg fra samme Til maa overtages for Postkassens Regning, og Pesten fra Odense til Rudkiøbing, som hidtil allerede deels for Postkassens og deels for priver Regning har været Brevpost, maa indrettes til een Gang ugentlig tillige at medføre Reisende og Pakkegods som Pakkepost.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Under 14de Julii d. A. er Biskoppen over Siællands Stift fra det danske Cancellie bleven tilskreven saaledes : Deres Høiærværdighed har, i Skrivelse til dette Collegium af 10de f. M., andraget, hvor gavnlige det vilde være, om alle Candidater vare pligtige, aarligen et indsende en Prædiken og en exegetisk, dogmatisk eller moralsk Afhandling til Stiftets Biskop, samt at vedlægge deres Ansøgninger om Befordring Beviis, for at have efterkommet dette. J denne Anledning skulde Man herved tienstligst tilmelde Dem til behagelig Efterretning, at Cancelliet ikke finder noget herimod at erindre, og overlader til dem at foranstalte det i saadan Henseende Fornødne.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 31te Julii er Kammerraad og Committeret i Generaltoldkommeret, R. Toft, udnævnt til virkelig Justitsraad. Den 3die August, constitueret Herredsfoged i Nørvangs og Torrild Herreder, under Veile Amt P. R. Steenstrup, til Bye= og Raadstueskriver samt Politiemester og 2den Raadmand i Ribe, saa og Birkeskriver i Riberhuus Birt; Byefoged og Raadmand i Randers samt Herredsfoged og Skriver i Galthen og Haulberg Herre, der, Cancellieraad C. Bendixen, efter Ansøgning i Naade entlediget fra foranførte Byefoged, samt Herredsfoged og Skriveromhed, imod at vedblive det ham betroede Raadmandsembed samt den hidtil med Byefor gedtienesten forbundne Auctionsdirecteur Tieneste. Den 7de August Høiesterets Assessorerne, Professor C. B. Brorson, A. G. Müller, C. Rafn og P. Møller, udnævnte til virkelige Etatsraader; OverKrigscommissair samt Birkedommer og Skriver ved Frederiksværk og Halsnæs Birk, P. Budde, til Justitsraad; Cancelliesecretair og Undercancellist F. Brandt til 4de Assistent ved Auctionscontoiret i Kiøbenhavn; Justitsraaderne og Assistorerne i det danske Cancellie, C.F. Berner og C. L. Lassen tillagt befaling om, tillige som Departe, mentschefer at overtage Bestyrelsen, den førstnævnte af Cancelliets 5te Departement, og den sidstnævnte af Cancelliets 1ste Departement; Concelliesecretairerne og Cancellisterne J. F. Laders og J. C. Dræbye beskikkede til Contoirchefer, den første i Cancellies 1ste og den anden i Cancelliets 5te Departement. Den 10de, Provst i Vestsmarken og Sognepræst til Altentalvig, N. Hammond, til Sognepræst for Stegens Præstegiæld i Saltens Provstie; forrige Sognepræst i Hammerfæst, C. Qvale, til Sognepræst for Næsne og dennes Menigheder i Nordlandene; Sognepræst for Sandes Menighed paa Færøerne, P. Henze, til Sognepræst for Thorshavns Menighed med Annerer paa Syderstrømøe under bemeldte Færøer.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Under Generalpostdirectionen. Den 4de Julii er Fuldmægtigen paa Ribe Postcontoir, Bennedsen, beskikket til Postmester i Faaborg. Den 1ste August, hidtilværende Bestyrer af Qvintus's Tolegraf, Krigsassessor J. W. Schette, efter Ansøgning i Naade og med Vartpenge entlediget fra bemeldte Post, og Student J. Bec igien udnævnt til Bestyrer af bemeldte Telegraf. Den 26de Julii Extrapestfører T. Dyrsen udnævnt til virkelig Postfører ved den danske Fragtpost imellem Hamborg og Colding; Postføreren paa Pakkepost routen mellem Kiøbenhavn og Vordingborg, Kals, i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Embed, og Postiøreren paa Rouren, mellem Vordingborg og Nakskov, Postmester Bøelsen, igien forflyttet til Postfører paa førstnævnte Roure.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
AVIISSENT. Danske og Nørske Species-Bank. J Følge Beslutning i Repræsentant=Forsamlingen for den danske og norske Species Bank den 10de d. M., bekiendtgiøres herved i Overeensstemmelse med Octroyens 50 5 til Efterretning for de Herre Jnteressentere: 1) At Udbyttet for det forløbne Bank=Aar fra 1ste Julii 1809 til 30te Junii d. A. er bestemt til 4 Procent, som udgiør 16 Rd. Speccies for hver gammel Actie a 400 Rd. Species og 4 Rd. Species for hver nye Actie a 100 Rd. Species, hvilket af Bankens Casserer, Schiellerup udbetales fra Mandagen den 24de September til Octo der Maaneds Udgang, hver Mandag, Tirsdag, Torsdag og Fredag Formiddag fra Kl. 9 til 11.2) At de, som ikke personlig kunne møde for at modtage det bestemte Udbytte, behageligen ville forsyne den, som paa deres Vegne her i Banken skal modtage samme, med behørig Fuldmagt, hvilken Fuldmagt i Følge Octroyens 65 §. vel kan udstædes paa stemplet Papiir, men maae være forsynet med vedkommende Øvrigheds eller NotariaPaategning om Underskrivtens Rigtighed, saafremt de vil vent samme antaget. 3) Fra den 18de d. M. af og indtil 24de Septemder kan ingen Transport fra Eier til Eier finde Sted.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Directionen for den danske og norske Specierbank, den 11te August Kirketerp. Larssen. Pratorius. Kirstein. Wendt. Dems.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
I Følge det Høikongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii Betaling indkaldes herved med 8 Ugers Varsel Enhver som endnu maatte have Priispenge tilgode for de ved Batterierne TreKroner og Prøvestenen samt Roeflotillen i Helsingøer erobrede og priisdømte Skibe Dvina, Texel, Erskina, Astræa og Marry, da Regnskaberne til den Tid skal sluttes.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Söe Etatens Equiperings-Contoir paa Gammelholm, den 6te August 1810. Grove.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
af gamle Wartous Fabriqve er atter arriveret gode hvide Formelys 6, 3 a A 10 paa Pundet, Spedelys 3, 10 a 15 paa Pundet, samt hvid haard, rød og blaarmarmoreret Sæbe, alt til Fabriqvens Priis, kan bekommes i Vimmelskaftet Nr. 33, lige over for Helliggeistes Kirkeport i Kielderen. ved Udbrud fra Tugthuset ere 5 af Rasphusets Fanger i Morges Kl. 3. undvegne, nemlig: 1) Uærlig, kagstrøgen og brændemærket Rasphuus Fang: Frederich Meyer, han er tydsk af Fødsel, men taler Dansk, høi af Vext, smal af Laar og Been, maaer af Ansigt og blegladen, røget Næse og omne Haar, og iklædt en graae Seildugs Trøie med hvidt Uldent foer, gamle lan Seildugs Buxer, Jslandske Strømper og Seildugs Pampusser ve Fødderne 2) Uærlig og kagstrøgen Livsfange Johan Petersen, født i Stralsund, tak Tydsk og Svensk, middelmaadig af Vext, smal af Ansigt, kroget Nær og sorte Haar, var iklædt en graae Seildugs Trøie med Uldent hvidt For tange Buxer af Hvergarn, Jslandske Strømper og Læder Pampusse3) Ærlig Livsfange Anthon van der Haack, født i Holland, høi af Vexvel proportioneret, af et godt Udseende og sorte Haar; han var iklædt en graae Seildugs Trøie, hvide lange Lærreds Buxer, lyseblaae Ve Jslandske Strømper og Klædes Pampusser, 4) Ærlig Livsfange Johannes Berg, født i Holland, liden af Vext, godt proportioneret, rundladen af Ansigt og blonde Haar, var iklædt en graae Seildugs Trøie med hvidt Uldent Foer, Kattuns Vest, rødt Kattuns Halstørklæde, hvide lange Lærreds Buxer, Jslandske Strømper og gamle Klædes Pampusser. 5) 5 Aars Fange Christopher Halvorsen, født i Kiøbenhavn, høi af Vex- og vel proportioneret, rundladen af Ansigt og brune Haar; han var iklædt en graae Seildugs Trøie med hvidt Uldent Foer, blaae Klædet, Vest, lange Lærreds=Buxer og Skoe. Skulde nogen af disse være at antræffe, bedes de anholdte og hertil indbragte, da de derpaa medgaaende Omkostninger herfra skal blive erlagte. Kiøbenhavns Rasphuus, den 13de August 1810. Schneider. datten imellem den 8de og 9de dennes er Livs=Arrestantinden Caroline i Frankenberg undvegen af Corsøer Arrest; hun er temmelig høi og stærk af Vext, har sort Haar, mørke Øine og taler godt Tydsk samt lidet Dansk, ved Undvigelsen var hun iklædt en guulprikket Kattuns=Kiole, et mørkerødt blommet Halstørklæde, hvide Bomulds=Strømper og sorte Skoe, samt bart Hoved, og er efter hendes Opgivende 27 Aar gammel. Skulle bemeldte Person blive antruffen, maae jeg anmode Vedkommende behage ligen at lade hende anholde og derom at meddele mig Efterretning, for at kunde foranstalte det videre Fornødne til hendes Afhæntelse, samt de paa bendes Anholdelse medgaaende Omkostninger erstattede. Corsøer, den 12te August 1810. Bernth.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Søndagen den 12te August, om Aftenen Kl. imellem 5 og 6, er ved en Piger Uforsigtighed at et Værelse i 3die Etage i Gaarden No. 10 ved gammel Strand bortstiaalet 2de borgerlige Majors=Epauletter. For Opdagelsen loves sammesteds en raisonabel Douceur. Den 6te denne Maaned ar imellem Holstenborg og Sorøe tabt en Tegnebog med henimod 40 Rdlr. dansk Courant. Finderen, eller den der kan give Oplysning derom, vilde behageligt aflevere samme imod en passende Douceur, i Krebsekroen eller i Kiøbenhavn, store Kongensgade Nr. 32 i Stuen, Til Saltning bekommes fiin Meelis 9 Mk. Pd., i Toppre 8 Mk. 12 s. Pd. & Raffinade 10 Mk. Pd., i Topper 9 Mk. 12 s. Pd., hvidt Pudersukker 4 Mk. 8 s. Pd., i Lispund viis 4 Mk. 6 s. Pd., raffineret Pudersukker 4 Mk. Pd., paa Halmtorvet Nr. 68 fierde Huus fra Knapsteds Gaard hos J. D. Skovgaard, Urtekræmmer. en sort Atlasses Pels med Maarskinds Kant om Kraven, og indkjøbt i en Nanqvinskappe, er tabt om Aftenen den 9de dennes af en Tog fra Allergaden paa Frideriksberg, om af gamle Kongeven til Nørreport; hvo den leverer dette Tri i Stormgaden Nr. 205, erholder en raisonabel Douceur. Fineste Kaffe 7 Mk. 8 s. Pd., i Lispd. viis 7 Mk. 4 s., lys Candt. 3 Mk. 12 s. Pd., i Lispd. viis 8 Mk. 8 s., fiin Melis 9 Mk. Pd., Lumpen 8 Mk. Pd., i Lispd. viis 7 Mk. 8 s., fiin hvid Melis i smaa Stykker 7 Mk. Pd., lyseguult dito, Havanna Pudersukker 4 Mk. 8 s. Pd., i Lispd. viis 4 Mk. 4 s., mørkt dito 4 Mk. Pd., i Lispd. viis 3 Mk. 12 s., fineste Congo 16 a 18 Mk. Pd., bedste Riis 28 s. Pd., i Lispd. viis 26 Mk., extra god Liverpool 3 Mk. Pd., fiin Amerikansk Knaster 3 Mk. Pd., udsøgte godt nye St. Mikkel Abbelsiner 1 Rdlr. Dosinet, Tællelys med fine Linnede Væger 5 Mk. 8 s., Christiansfeldter Formelds 6 a 8 Stkr. pr. Pd. a 1 Rdlr. Pd., sælges med mere i Boutiqven Nr. 63 paa Halmtorvet hos Kehlet.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Auctioner. Torsdagen den 15de August, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11, lade Brygger Hr. Mariager ved Auction anden Gang opraabe for til Høie bydende at bortsælges: En oprydet Grund eller Byggeplads af omtrent 18371 Alens Storrelse, beliggende paa lille Kiøbmagergade, samt ud til Skiden. strædet og Pederhvitfeltstrædet, under nye Matricul No. 78, med derpaa forefindende Muursteen af den afbrændte Bygning, de endnu gaaende Mure og en Portion Springvand. Auctionen afholdes hos Snedker Hr. Benthin paa Hiørnet af lille Kiøbmagen gade og Skidenstrædet, og Maalebrevet over Grunden tilligemed AuctionsConditionerne findes til Eftersyn paa Procurator Brønlunds Contoir i Gaarden No. 147 paa Hiørnet af Admiralgaden og Viingaardstrædet.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Haandagen den 20de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 og følVeggende Dage, bliver ved Auction i Huset No. 31 i Læderstrædet bortsolgt: endeel gode og vel conditionerede, førstedeel æsbetiske Bøger i adskillige Sprog, samt Kobbere, Charter og Reoler, med videre, atgangne Kammer Assessor Adrian Lentzes Stervboe tilhørende, imod Betaling til Procurator Top, boende i Skidenstrædet Nr. 62 og 63, hvor de trykte Fortegnelser ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Jandagen den 27de August, bliver ved Auction paa Börsen i Middagsstun, den 3de og sidste Cang opraabt for da absolut at bortsælges: Skibet der Stohr, drægtig circa 150 Svenske svare Læster, Skibet Caroline, drægtig circa 137 dito dito, og Brigskibet Harmenie, drægtig circa 67 dito dito, med deres tilhörende Inventarium, som af Rostetillen ved Halsingøer hertil er indbragt og ved Over-Admiralitets Retten priisdomt. Conditionerne og Inventarii-Listen faaes til Eftersyn hos Mægler Hans J Herlew.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
(Torsdagen den 30te August førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, L. Slet, lader Etatsraad og Kammer=Advocat Schønheyder paa Engledsvegne i Callundborg ved offentlig Auction bortsælge: 445 Oxhoveder Rødviin, 269 Oxhoveder Hvidviin, samt 28 ledige Rødviins Oxhoveder, og 27 dito Hvidviins dito, som har udgjort den til Hs. Majestæts Kasse priisdømte Ladning i det ligeledes priisdømte Skib, die Freundschaft kaldet, forhen ført af Capitain Borcherding. Betalingen erlægges til Procurator Bierning i Kronprindsessegaden Nr. 395 i Kiøbenhavn, hvor ogsaa Catale gerne ere at faae fra den 23de August. Vinen ere at faae til Eftersyn i Calundborg paa de i Cataloget angivne Steder fra den 27de August indtil Auctions=Dagen. sontinuation af de i den kongl. Priseret i Kiøbenhavn afsagte Domme : - No. 145. J Sagen, Kammer=Advocaten og Søekrigsprekureuren, contræ.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
Skibs Captain Prinz, Skibet Charlotte Caroline, (Paakiendt den 4de August.) Kiendt for Ret. Det i nærværende Sag omhandlede, af Skibs= = sapitain Prinz førte Skib, Charlotte Caroline kaldet, tilligemed dets Fa tidning, bør være Hs. Majestæts Kasse som god Priise hjemkalder, dag en vedkommende militaire Anholderes forbeholdes de dem ved Anhauget me i Søe Krigsartikkelsbrevet af 13de April sidstleden H. 3 tilsøgte Pro enter. Retsomkostningerne og derunder kommer Advocatens Salarium, som bestemmes til 30 Rdlr. bør af Prisen udredes. No. 146. J Sagen, Soperføre. Dahn, contra Skibs-Capitain Raaberg, Skibet Gustav Adolph.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
(Paakiendt dito Dato.) Kiendt for Ret: Det i nærværende Sag omhandlede, af Skipper Kaaberg førte Skib, Gustav Adolph kaldet, tilligemed sammes Lad bing, friegives herved, imod at af samme udredes Retsomkostningerne. No. 147. J Sagen, Kaperfører Dick nann, contra Skibs-Capitain Daanken, Skiket Diana, (Paakiendt dito Datc.) Kiendt for Ret: Det under næet ærende Dag omhandlede, af SkibsCapitain Daanten førte Skib, Diana kaldet, friegives herved, dog at af samme udredes Retsomkostningerne og til Kaperfører Dickmann i 300 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
No. 143. J Sagen, Kaperfører Petersen, contra Skibs-Copitain Duii, Skibet de Bruun Juliane, (Paakiendt dito Da o.) Kiendt for Ret: Det under nærværende Sag omhandlede, af Skibs le pitain Duis førte Skib, die Brouw Juliane, friegives herved; dog i banedes, at af samme udredes Retsomkostningerne og til Kaperfører 5 Petersen 400 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
No. 149. J Sagen, Kaperfører Steen, contra Skibs=Capitain Kruuse, Skibet Wigilandt. Kiendt for Ret. Det under nærværende og omhandlede, af Skip ver Kruuse førte Skib, Wigilandt kaldet, til gemed sammes Ladning, lulkiendes herved Kaperfører Steen som god Prise. Retsomkostninlerne af Prisen at udrede: No. 150. J Saaen, Kaperfører Colding, contra Skibs Capitain Tr lin, Skibet Haabet.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
(Paakiendt den 7de August.) Kiendt for Ret: Det under værværende Sag omhandlede, af SkibsCapitain Avelin førte Skib, Haabet kaldet, frigives herved, dog at deraf udredes Retsomkostninger og til overføre Colding 200 Rdlr., hvorhos Toldvæsenets og Kaperførerens Ret forbeholdes for saavidt Skibet i October 1807 er visseret Helsingøer uden at blarere.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
No. 151. J Sagen, Kaperfører Colding, contra Skibs=Capitain Anlin, Skibet Manan.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
(Paakiendt dito Dato.) Kiendt for Ret: Det i nærværende Sag om handlide, af SkibsCapitain Aulin førte Skib, Maan kaldet, tilligemed dets Ladning, friegives herved; dog saaledes, at af samme udredes Retsomkostningerne, og til Kaperfører Colding 300 Rd.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
No. 152. J Sagen, Kaperfører Glaser, contra Skibs=Capitain Fischer, Skibet Die Jungfran Maria.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
(Paakiendt dito Dato.) Kiendt for Ret. Det under nærværende Sag omhandlede, af SkibsCapitain Fischer førte Skib, die Jungfrau Marie kaldet, tilkiendes herved Kaperfører Glaser som god Prise. Retsomkostningerne af Prisen at rede.
Berlingske Tidende, 1810-08-13
No. 153. J Sagen, Kaperfører Nestrup, contra Skibs-Capitain Meishart, Skibet Apelle.