Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-17
Nyeste Post-Efterretninger. Kongen af Frankerige har ved en Forordning af 6te Juni udnævnet Ministeren for det Kongelige Huus Generallieutenant Law de Laurision til Fransk Marskal i den afdøde Fyrste af EckmühlsSted. – Ved en anden Forordning bliver Marskal Lauriston udnævnt til Høistkommanderende over det andet Reservecorps af den Franske Armee i Spanien. Man bemærker, at det er første Gang at denne anden Reserve-Armee er bleven omtalt. Herved bekræftes nu det Rygte, som man foreløbigen har havt om, at mange nye Franske Tropper skulle marschere ind i dette Rige og hvorved atter de Rygter erholder Tilvæxt, som ere i Omløb i Frankfort om, at det ikke seer saa fordeelagtigt ud for den Franske Armee, som de officielle Franske Beretninger ville forkynde, og at denne Armee formindskes endnu paa andre Maader end ved Sværd og Sygdom, nemlig ved Desertion. Det gielder vel imidlertid meest den saakaldte Troens Armee, hvilken ogsaa, naar Eroles og Romagosas Corpser undtages, sielden blive omtalte i de Franske Beretninger. De fleste Tropper, som stode under O'Donnels, Obesadas, Zavalas og Gorostidis befaling skulle være deserterede fra dem, vel ikke saameget for at gaae over til de Constitutionelle, som for paa deres egen Haand at plyndre fra Venner eller fra Fiender. – Man finder i Særdeleshed, at de Franske officielle Beretninger ere fatte paa Skruer med Hensyn til Begivenhederne i Catalonien og at de Begivenheder, som ere passerede der, enten aldeles forties eller søges at fremstilles paa en saa fordeelagtig Maade som mueligt. Og man maae ogsaa tilstaae, naar man vil være upartisk, at det ingenlunde har Udseendet af, at Krigen føres med Held for den Franske Armee i dette vanskelige Biergland. Det er dog for det første høist paafaldende, at Regieringen har ikke ladet bekiendtgiøre nogen Beretning om de der forefaldne Fægtninger, og at der blot meldes, at Marskal Moncey var kommen tilbage til Girona og har derfra begivet sig til Vich. Forresten berettes intet om General Donadien eller om de forskiellige Corpsers Stillinger, og det seer virkeligt ud, som Blokaden for Hostalrich er bleven ophævet. Om Spaniernes Overfald paa de Franske i Søestaden Mataro, som omtaltes i Monceys sidste Rapport har man kun forvirrede og modsigende Beretninger. – Ultra-Bladet Etoile siger: at de constitutionelle Tropper havde hemmelige Forbindelser med Jndvaanerne, og at Franske og Jtalienske Deserteurer vare virksomme derved; at nogle af Jndvaanerne og 5 Franske ere blevne tagne til Fange og bragte til Girona. Ligeledes siger dette Blad, at der tales om, at 80 Franske Soldater vare i Mataro gaaede over til Spanierne og flere paa andre Steder. En Beretning fra General Rothenburg skal være ankommen til Perpignan om dette Overfald. Han siger at 50 Constitutionelle Soldater ere tagne til Fange; men at de Franske have mistet en Over officeer af det 6te Husar=Regiment. – Da Hospitalerne i Campredon, Girona og Figueras ere opfyldte af Feber=Patienter og Saarede saa blive de Syge bragte bort til de Franske Departementer. Den 26de ankom til Mataro fleere Karrer med Franske Saarede og det synes, at man igien har fægtet paa denne Dag. Det lader til som de Franske ere først blevne fordrevne fra denne Stad og have derpaa indtaget den igien; thi det hedder i de nyeste Efterretninger fra Perpignan, at vort Rytterie har lidt noget ved Jndtagelsen af Mata ro. Endvidere hedder det: at de Franske Tropper uagtet de bleve overfaldne trængte dog frem henimod Barcellona; men de trak sig tilbage, efter at de Constitutionelle Tropper rykkede imod dem fra Staden. Forresten, hedder det, ere Efterretningerne om disse Fægtninger meget forvirrede, og kun saameget er tydeligt, at man den 24de sloge des med Forbittrelse i Staden Mataro selv, og at Fægtningen derpaa igien begyndte den 26de, hvorpaa et temmeligt Antal af Saarede bleve bragte til Mataro. Da de sidste Efterretninger afgik saa var en Parlamenter kommen dertil fra Barcellona med Forslag til at udvexle de Fanger, som vare gjorte paa begge Sider den 24de. Jsær er det mærkeligt, at man kan see, at de Constitutionelle have endog bemægtiget sig Casteltersol, som ligger imellem Hostalrich og Wich; thi hedder det fra Perpignan: da de Franske indtoge Staden igien, saa fægtede Byens Jndvaanere og selv Fruentimmer imod os; men hvorved ogsaa Byen blev haardt medtaget. To andre Vanheld for de Franske blive ogsaa omtalte; først at de Miqoelets have overfaldet et Fransk Grenadeer Compagnie ved Olot, som mistede flere Døde og Saarede, og for det andet at 300 Md. Troens Tropper have revolteret imod Oberste Peyre, som maatte tage Flugten til Puicerda. Man seer saaledes, at de Franske ere bestandig i Ryggen af deres Armee udsatte for Overfald. - Engelske Beretninger sige, at Fæstningen Pampelona har affyret 101 Glædesskud i Anledning af en fordeelagtig Træfning, som Mina skal have leveret den 19de Mai; om denne Træfning har man hørt før tale; men der er intet fortalt om den i de officielle Franske Beretninger. Man tilstaaer, at man ingensteds er sikker for Mina og hans Tropper, som angribe paa alle Punkter; at 100 Mand af hans Tropper skulle være gaaede over til de Franske fortælles kun i Ultrabladene. De Franske holde imidlertid endnu Manresa og Sellent beatte; men det seer ud som at de Constitutionelle have udbredet sig mere langs med Søekysten. J Journ, des Debats læses en Beretning fra Oberste Greve von Salpervick fra Vich den 26de, hvori han beretter Minas forgiæves Angreb paa denne Stad med 3000 Mand Jnfanterie og 300 Ryttere, som angrebe med større Mod end de Constitutionelle pleie at udvise. Fægtningen begyndte Kl. 5 om Morgenen og varede til Kl. 12 1/2. Paa Fransk Side blev kun en Lieutenant og 2 Soldater dræbte. En Capitain og 20 Soldater bleve let saarede; men Fienden lod 3 Officeerer og 60 Mand blive tilbage paa Valdpladsen. - Ved den besværlige Kamp, som den Franske Armee i Catalonien har at føre, er det nu en stor Understøttelse for den at General Molitor kommer den til Hielp med en Afdeeling af sine Tropper. Man læser nu vidtløftige Rapporter om hans Armeecorpses Marsch til denne Provins, hvorved kun ubetydelige Fægtninger ere forefaldne; men han maae lade blive endeel Tropper tilbage i Sarragossa, som skal være paalagt en stor Contribution og hvori en temmelig Giæring skal finde Sted. – Fra det nordlige Spanien høres intet. General Vilson bliver ikke omtalt. Kun siger et Rygte: at General Morillo skal have forsamlet 6000 Mand ved Benqvente. Skulde de Franske gjøre sig Haab om snart at bringe Krigen til Ende, saa maae de bestræbe sig for at fordrive de Cortes fra Sevilla; men hvorved de have vanskelige Biergegne at passere. Den store Stad Toledo ved Tajofloden har ifølge de nyeste Efterretninger af 1ste Juni underkastet sig Regentskabet i Madrid, de Franske Generaler Bourdesoult og Bourmont ere den 1ste Juni afmarscherede fra Madrid med to Armeecorps, hvoraf det første skal operere mod Sevilla og det andet mod Badajoz; Prinsen af Carignan følger med det første af disse Corps. Det kommer nu an paa hvad disse Expeditioner formaae at udrette, og Udfaldet af deres Foretagender maae betragtes. som afgiørende for denne Krigs Skjebne. Gen. Ballasteros, som havde trukket sig tilbage til Valencia for at bringe Rolighed tilveie i denne Stad, tiler nu, efter at han har opnaaet dette Formaal, af al Magt for at forene sig med Castel-Dosrios Tropper og komme Sevilla til Hielp. Man har Efterretninger derfra, som naae til den 22de Mai. Dengang var alt roligt i Staden og de Cortes forsatte deres Forhandlinger. Der skal være ankommen Depescher derfra til det Spanske Gesandtskab i London, som medbringer den bestemte Efterretning, at hverken de nye Ministre eller de Cortes have i mindste Maade tænkt paa at ville give noget efter, eller indlade sig i Forhandlinger med den Regiering, som de Franske have oprettet i Madrid. Jmidlertid gaaer dog det Rygte, at Kongen vil snart forlade Sevilla som de Franske sige for at begive sig til Cadix eller Badajos, eller som man mener i England, for at tage sin Tilflugt til Portugal.