JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Den 30te August. Jndclarerede, Skipper P. Larsen fra Amsterdam med Møllestene og Tøndebaand. J. Stormont fra Neucastle med Steenkul, Slibestene og Malervare. Baadfører L. Stisholdt fra Læsøe, ballastet. - Udclarerede, Skipper P. N. Rævsbech til Randers med brugt Fløttegods m. m. J. Jensen til Mariager med Salt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Døde. H. L. Ramløs, 66 Aar, i Kjøge. Lieutnant i det Slesvigske Curasseer-Regiment, C. G. v. Leunbach, 20 Aar, i Horsens. Mad. K. Frohn, 65 Aar, i Randers. Forhen Kgl. Landmaaler og Kjøbmand J. B. Gjørup, 64 Aar, i Viborg. - Justitsraad og Amtsforvalter Cramer i Ahrensbock.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Bekjendtgjørelser. Jdag har forladt Pressen, Sørøveri mellem Skagen og Gothenborg, eller Acterne i Sagen betræffende det paa den Danske Slup Die Frau Metta, Capt. And. Math. Norbye af Fane, den 9de Mai 1823 begaaede voldsomme Overfald med Mord paa Besætningen og Plyndring af Lasten. - Fra Svensk oversat ved Peter N. Skovgaard, Tolk og Translator, Vare=, Vexel= og Skibsmægler, samt Kongel. Portugisisk V. Consul. - Første Hæfte. - Faaes for 2 Mk. 8 s. hos Hr. Kjøbmand P. Kold i Nibe, Hr. Kjøbmand Frantz Hicke, i Hjørring, Hr. Kjøbmand Chr. Aalbech i Frederikshavn, samt paa Adresse-Contoiret i Aalborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Præmierne bleve paa Skydebanen den 31te August vundne saaledes: 1ste, en Sølv forgyldt Flødekande) Hr. Viinhandler Weile. ) 2den, en Sølv Ragourskee, Hr. N. N. Færck. ved Hr Christiansen. 3die, en Sølv Sukkerskee, Hr. Lacreoni. 4de, en Sølv Smørkniv, Hr. Søren Winkel. ) Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Rug og Sengehalm fra Landet kommer til Torvet paa Onsdag førstkommende og findes udenfor Hr. Jørgen Nørgaards.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Jagten Samson, drægtig 7 Commercelæster, beliggende i Kjøbmand Nørgaards Havn, er underhaanden tilkjøbs og forevises af Skipper Sabroe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Skipper Søren P. Hansen afseiler til Altona, kan medtage nogle Læster Fragtgods og Passagerer. Skibet er beliggende ved Toldboden. En Ølbod, ogsaa tjenlig til Krambod, er at faae til Leie til forestaaende Leerups Marked i Kattesundet No. 171. Udkommen er: For Christne. Et Maanedsskrift udgivet af Jørgen Thisted, Capellan pro persona til Trinitatis Kirke i Kjøbenhavn. Tredie Hefte. Det indeholder: Troen paa Sønnen, Faderens Villie. (Femte Pr.) - Holdfast ved hvad Du har, (Brudstykker af en Prædiken.) - En Beretning om Dr. Martin Luthers christelige Afsked fra dette Liv. - Brudstykker af Lavaters Dagbog. - Den omvendte Mahomedaner. (Af Winiger.) - Mod Sacramentsforagterne. (Af Dr. C. G. Hoffmann.) - Tro og Kjærlighed. (Af W. Thies.) - Kjærlighed er Lovens Fylde. (Af Harms.) - Prophetternes Løn. (Af Lassenius.) - Synderes Fristed. (Af Samme.) - Den sminkede Falskhed. (A.S.) - Den eneste Vei til Himlen. (Af Fenelon.) - Taalmodighed i Trængsel. (Af Samme.) - Bønnens Velgjerninger. (A. S.) - Lidet om Viskop Jersin. - Den Kunst at døe ret. - Guds Ord. (Af Luther.) - Brødsmuler. Hvert Hefte vorder Subskribenterne tilbragt mod Erlæggelse af 4 Rbmk. De, som ønske at holde dette Tidsskrift, ville behage at tegne sig paa Addresse-Contoiret i Aalborg eller hos Gartner Thisted.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Fri Kockoppeindpodning den 3die September om Eftermiddagen Kl. 3 hos Westergaard.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Hos Undertegnede ved Østeraae i Aalborg, faaes til billigste Priis: Jsenkram=, Glas & Specerie=Vare, coulørt og hvidt Engelst Steentøi, store og smaae Timser, Hollandske Munker, og Karter, Jernpander og Gryder, store og smaae Speile, fiint og grovt Krudt, Saalelæder, god Edike til 12 sk. pr. Pot. samt allesorter Pottemagerarbeide. Ligeledes har jeg i Commission extra god Rum til 44 s. Potten. H. P. Hansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Auctions-Udsættelse. At den til den 9de September førstkommende over de med Galeasen August Wilhelm fra Stettin, Skipper C. F. Sauer, for Slettestrand ved Svinekiør i Thisted Amt, indstrandede Ege Bielker og Ege=Stæver, berammede Auction, efter i Dag indløben Skrivelse, udsættes til Tirsdagen den 14de October førstkommende og da foretages paa bemeldte Strand Kl. 11 Formiddag, det bliver herved bekjendtgjort. Hanherredernes Contoir paa Aagaard den 30te August 1823. Kjer, constitueret Auctions-Directeur.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Auctioner. Efter Begjering af Procurator Juul paa vedkommende Udlæshaveres Vegne, bliver den Bødkermester Johan Lud vis Kirketerp tilhørende Gaard, No. 647, Litr. C., i Klokstøbergyden heri Byen, opbuden til absolut Bortsalg ved 3de Auctioner nemlig: Fredagen den 5te September.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Fredagen den 12te September og Fredagen den 19de September, hver Dags Formiddag Kl. 9. De 2de første Auctioner afholdes paa Byetingsstuen, men den 3die i Stedet selv. Ved sidste Auction bortsælges tillige en Deel udlagt Gods og Løsøre, hvilket herved til Efterretning kundgjøres. Aalborg den 30te August 1823. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Efter vedkommende Forligs- og Udlægshavers Forlangende, bliver ved offentlig Auction hos Christen Nielsen i Prierboden i Bislev Sogn, Torsdagen førstkommende 25de September, Eftermiddag Kl. 3, følgende rørligt Gods opbuden til Salg nemlig : en Kobber Tiærekiedel paa 2 Tdr. Rum, en Toskippunds Jernbielægger Kakkelovn, et Bornholms StueUhr med Fouteral, 7 Sildebundsgarn med Radder og en Tyl Steg. Conditionerne, hvoriblandt den Post, at Betaling erlægges ved Tilslaget eller naar paafordres, erfares samme Tid og Sted, hvor Liebhabere ville behage at møde. Dierup den 28de August 1823. Gjerlev, Auctionsforvalter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Tirsdagen den 16de September førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver afholdt Auction paa Hals Skandse, over afdøde Major von Munchs Efterladenskaber, bestaaende af: et Mahognie Chatol, Comoder, Borde, Stole, Sengesteder, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, Dækketøi, Sølv, Kobber Tin, samt et Par Majors-Epauletter og en Sabel med Gehæng og Felttegn m. m., hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye den 13de August 1823. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Tirsdagen den 16de September førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver, efter Reqvisition af Herr J. H. Møller, som Commissionair for Skibscaptain Thomas S. Winsløw, foretaget offentlig Auction paa Skagens Green ved den derværende Vagttelt, over: circa 1000 Stænger ilandbjerget Stangjern af forskjellige Dementioner: samt Skibsvraget med hvad deri af Jern maatte befindes, Alt henhørende til den Natten til den 21de f. M. paa sydos Nakke af Skagens Rev indstrandede Brig Calisto, ført af bemeldte Capt. Winsløw, kommende fra Stokholm og bestemt til Hjemstedet Bosion i Nordamerica. Efter de Conditioner som paa Auctionsstedet nærmere vil vorde bekjendtgjorte. Lysthavere indbydes. Skagen den 28de August 1823. D. C. Lund,
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-01
Sædegaarden Skaarupgaard, en Gaard i Tolne, 6 Stkr. Huse i samme Sogn og et Huus i Hørmested Sogn, samt Tolne Kirke med tilhørende Tiender, Proprietair Millings Opbudsboe tilhørende, stilles til 3de offentlige Auctioner, de 2de første Gange paa Jurisdictionens Tingsted i Frederikshavn, og den sidste Gang paa selve Gaarden: den 20de September 1 førstkommende Kl. 3 slet Forden 4de October og ) middag. den 20de f. M. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 22 Tdr. 1 Skp. 1 Fkr. 2 1/2 Alb., Skovskyld 3 Fkr. 1 Alb., og dertil kan saaes fra 40 til 50 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg og 50 til 60 Tdr. Havre, samt avles 120 til 140 Læs Høe. J Marken haves Mergel i Overflødighed og en vakker Kratskov. Hartkornet er contribuabelt men tiendefrit. Paa Gaardens Areal, som indeholder Ager og Eng 259 Tdr., Kjærgræsning 25 Tdr. og Hede og Overdrev 341 Tdr. Land geometrisk Maal, ere opførte 8 Stkr. Huse, som svare Arbeide til Gaarden. Ligeledes befindes paa Gaardens Mark et godt Teglværk, som ligger for god Afsætning. Gaardens Bygninger ere forsikkrede for 11090 Rbdlr. Sølv. Tolne Kirke er ansat for Hartkorn 10 Tdr. og svarer i aarlig Tiende omtrent 24 Tdr. Rug, 22 Tdr. Byg og 26 Tdr. Havre. Foruden den Kratskov, som haves paa Gaardens Mark, eier Boet endnu endeel af Dahl Skov paa 11 Tdr. Land. Eiendommen blive saavel separate som samlede opraabte og Pengevilkaarene kunne blive savorable, da der staaer offentlige Penge i samme. Jordebogen saavelsom Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos undertegnede Skifteforvalter. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Frederikshavn, den 14de August 1823. Westenholtz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Krigsskuepladsen. Man begynder dog virkelig igjen at tale om, at Cortes have opløst sig, og at en Commission er bleven tilbage i deres Sted, og Journ. d. Deb., der fortæller det, gjø den Anmærkning, at det var saaledes ogsaa, det gik til ved Contrarevolutionen i Portugal. Ogsaa fra Madrid, berettes det, at Cortessessionen i Cadix er sluttet og en permanent Deputation udnævnt af moderate Medlemmer, hvoriblandt ogsaa Gen. Alava. J Paris tales meget om Underhandlinger, der have fundet Sted mellem de Franske og Cortes, og at Bordesoults Udsendte skulle have talt med Cortesmedlemmerne Valde; og Arguelles, hvilken Samtale dog ikke havde havt den forønskede Virkning. Som en Følge deraf skulde i det franske Ministerraad det Spørgsmaal være bragt paa Bane, som Man mener, af Hr. Villøle, om Man ikke som Garantie kunde tilstaae det constit. Partie Besiddelsen af nogle faste Pladser paa en vis Tid, som Man fordum ved Richelieus Tid gjorde mod Hugonotterne, for dog at spare Frankerig de mange Penge, som Krigen koster (Man siger, skjøndt vel overdrevent, at den har allerede kostet Landet 320 Mill.), Det hedder, at Forslaget hverken er antaget, eiheller bestemt forkastet. Dette, der er talt om i Paris, kan imidlertid kun ansees for Dags rygter. Fra Madrid skulle 30 Livgardere være i al Hast marscherede til Pto. St. Maria, og Man glemmer da heller ikke at tale om, at de kunde være bestemte til at ledsage Kong Ferdinand. Med dette contrasterer et Rygte, der ogsaa var gaaet i Paris, at Garnisonen i Cadix havde gjort et Udfald, der havde været morderisk, og kostet de Franske en Generalofficeer og flere Overofficerer. - Hertugen af Angouleme var, da Man sidst havde Efterretning fra ham, i Ecia. Om Hertugen af Jnfantado og Minister Saez, der sagdes, at være gaaet samme Vei, som Hiin, forsikkres det nu, at de ikke have forladt Madrid. -Man har sagt, at Zayaz havde capituleret og Carthagena aabnet sine Porte, ligesom og, at Casteldosrios med hans Tropper i Estremadura havde fulgt Zayas's og Ballesteros's Exempel. - Cadix selv skal have Overflødighed af Levnetsmidler, efterdi den franske Escadre med al sin Aarvaagenhed ikke kan forhindre Coffardieskibe i at løbe ind med Østenvind, som de oppebie i Gibraltar, især da Admiral Valde; har lagt 5 store Skibe i Bugten, der i Forening med Kanoneerschalupperne skulle hjelpe Proviantskibene ind. De Franske have nylig nægtet en nordamericansk Fregat, der havde en Gesandt ombord, at løbe ind i Bugten, skjøndt en engelsk Fregat kort tilforn var passeret frit ind.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Fra Gallicien berettes officielt, at Grev Bourke, da han havde sine Batterier færdige, først opfordrede Commandanten i Corunna til at aabne Portene, men fik Afslag, efterat Parlamentairen havde maatte vente 3 Timer, og efter 10 Minuters Forløb fyrede de Spanske fra alle deres Batterier. Efter en halv Times Forløb begyndte ogsaa Jlden fra de franske Batterier, der havde til følge, at Byen kom i Brand paa 3 Steder. De Franske angive deres Tab kun til nogle Saarede, og ingen Døde, skjøndt den fjendtlige Jld vedvarede endnu Natten til den 6te Aug. En til Hamborg derfra ankommen Skipper beretter og, at nogle Huse vare antændte af de Franskes Granater, og at Man talte om Underhandlinger med Beleirerne. Morillo har ifølge en anden officiel Beretning indtaget Bayonna, hvis Garnison har forenet sig med hans Tropper. Wilson, der, som sidst meldt, havde indskibet sig fra Bayonna, og kun med Nød og Neppe undgik Franskmændene, der vidste, at han var skjult der, er ankommen paa Rheden ved Lissabon, men der maatte han ogsaa blive, han blev strængelig forbudt at komme iland. Ved den brittiske Gesandts Hjelp fik han imidlertid en Læge, som han trængte til Man mener, at han har ifinde at gaae til Gibraltar. Fra Catalonien haves en officiel Jndberetning, ifølge hvilken Milans og Llobera, der først syntes at have bestemt sig mod Seo d'Urgel, for at hæve denne Stads Beleiring, pludselig forandrede sin Retning, og gik mod Manresa, hvorhen derfor og Baron Eroles vendte sig for at understøtte Gen. Tromelin. Royalisterne bleve ved de Constitutionelles Angreb bragte noget i Uorden, men de Franske tvang disse Sidste til at trække sig tilbage. Da siden de Franske og Royalisterne forenede sig, kronedes deres Anstrængelser med et heldigt Udfald, saa at de endog forfulgte Fjenden. Denne Beretning, der taler saalidet og koldt om de Franskes Bravourer, og Jntet melder om de Dræbte og Saarede, synes noget mistænkelig. Ganske anderledes beretter ogsaa en Skipper, der var kommet fra Cataloniens Kyst. Han siger nemlig, at de Franske i en haardnakket, 2 Dages Fægtning havde lidt et Tab af 3000 Fangne og mange Døde og Saarede, at Spanierne havde stukket Manresa i Brand, at Gen. Mina og Rotten vare trukne ud af Barcellona og havde angrebet de Franske ved Mataro. og at Man endnu ved Skibets Bortreise den 2den August havde seet stor Jld paa Bjergspidserne langs Kysten. Forresten tales der ogsaa her om Underhandlinger, men Milans skal have svart, at han gjerne vilde gribe den første Leilighed til at underhandle, men nu tillod hverken hans eller hans Troppers Ære det. - Fæstningerne i den nordlige Deel af Landet vedblive at holde sig kjækt, og ville Jntet høre om Overgivelse, og Mina har sagt i en Proclamation, at han havde vel hørt om Ballesteros's skjændige Overgang, men, hvad ham angik, da vilde han hellere, end at overgive sig, stikke alle Spaniens Stæder i Brand. S. Sebastian og Corunna har ogsaa faaet Proviant tilført fra Engelland, og de andre Fæstninger kunne rimeligviis vente det Samme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Spanien. Hertugen af Angouleme har fra Andujar under 8de August udstædt et Decret, ifølge hvilket 1) Den spanske Øvrighed ikke maa arrestere Nogen uden given Autorisation af Overbefalingsmændene over de franske Tropper. 2) Disse Sidste skulle fordre alle de Personers Løsladelse, der vare arresterede paa en arbitrair Maade af politiske Grunde, især Soldaternes, uden de efter deres Løsladelse have givet Anledning til Besværinger over dem. 3) Overbefalingsmændene over Corpserne have Fuldmagt til at arrestere dem, der modsætte sig denne befaling. 4) Under Disses Opsyn skulle og alle Skrifter og Blade staae. Til at decretere saaledes finder Hertugen sig forpligtet, efterdi han bør vaage over det Lands Roe og Sikkerhed, der nu er besat af hans Tropper. - Regentskabet har ogsaa, paa Grund af det stedse voxende Antal af arbitraire Hæftelser, der nødvendig maa lede til mange Uordener, paann indskjærnet det kongl. Decret af 1ste Juni 1814, hvorved vilkaarlige Hæftelser paa Grund af politiske Meninger forbydes. Hertugen af Regio har derfor ogsaa ifølge ovenstaaende Deeret begyndt at løslade alle dem, der i Paris vare arresterede for politiske Meningers Skyld. Men da Fyrst Hohenløbe i Vittoria vilde gjøre det Samme og derfor udstædte til Corregidoren den fornødne befaling, vægrede Denne sig, da han meente, at den franske Øvrighed ikke kunde blande sig i Spaniens indre Bestyrelse. - Ogsaa Cadixerregjeringen har udstædt et Decret, men af en anden Beskaffenhed. Den erklærer nemlig deri Medlemmerne af Madriderregentskabet med deres Secretairer og Medlemmerne af den provisoriske Junta med deres Secretairer for Forrædere af første Grad mod Konge og Fødeland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Kjøbenhavn. Den 30te August.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Søndagen den 31te August anlægges Hofsorg for den afdøde Landgrevinde Caroline Polyrene af Hessen-Cassel, født Prindsesse af Nassau=Ussingen, som bæres i 8 Uger. - Cavalliererne bære sorte Klæder og Klædesknapper, blaa anløben Kaarde og Spænder og smalsommede Manskjetter; 14 Dage sorte Klæder med Silkeknapper og Knaphuller, blank Kaarde og Spænder og fryndsede Manskjetter, de sidste 14 Dage Kniplings Manskjetter. - Damerne bære de første 6 Uger aldeles Sort, deraf de første 4 Uger uden Blonder eller broderet Tyl og de sidste 14 Dage den sædvanlige lette Sorg. Landgrevinde Caroline Polyrene af Hessen Cassel var født Prindsesse af Rassau Ussingen den 4de April 1762, blev formælet 2den December 1786 med Landgrev Friderich af Hessen=Cassel og var Moder til 6 Børn, 3 Prindser og 3 Prindsesser. Hendes ældste Søn er Hans Durchlauchtighed Prinds Wilhelm, der er formælet med Prindsesse Lovise Charlotte af Danmark.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
J disse Dage ventes vor berømte Lærde, Professor H. C. Ørsted, R. af D., tilbage her til Staden efter sin Udenlandsreise, paa hvilken han især har opholdt sig i Berlin, Dresden, Munchen, Paris, London og Edinburgh.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Amtmanden over Jslands Nord= og Øster=Amt, Conferenceraad Stephen Thorarensen, Ridder af Dannebrog (ogsaa bekjendt ved forskjellige trykte Skrifter) døde pludselig, 69 Aar gammel, den 12te Marts d. A., efterat have forestaaet Embedet i 40, og før været Laugmand i 10 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Det sidste No. af Literatur-Kunst- og Theater bladet meddeler en af et fransk Blad uddraget interessant Undersøgelse om, hvorvidt Walter Scott er Forfatter til de ham tillagte Romaner eller ikke. Resultatet af samme er, at en Ven af Sir Walter Scott, en vis Creenfield, skal være Forfatter til det Prosaiske Hovedindhold, og Walter Scott til Romancerne og de øvrige poetiske Steder i Romanerne. Det er ikke at tvivle paa, at denne Opsats jo har gjort Opsigt i England og Man kan derfor udentvivl snart vente en Forklaring fra de nævnte Forfattere. Den gyldendalske Boghandling vedbliver at besørge og forlægge Oversættelser af disse berømte Scottske Romaner ved Seminarielærer Boye og Hr. Hviding. Capitain Schneider har ogsaa paa Beedens Forlag leveret en Oversættelse af en af de nyere: Lord Niegels Hændelser. Overgen Agnese, hvormed Theatersaisonnen 1823 og 24 aabnes paa Mandag den 1ste September, skal være en af den berømte Paers fortrinligste Compositioner. FerdinandPaaer, bekjendt som en af de største nulevende Componister, er født i Parma 1774 og componerede allerede i sit 10de Aar sin første Opera, Circe, der blev opført med udmærket bifald i Jtalien. Hertugen af Parma, hans Gudfader, udsatte et aarligt Reisestipendium for ham, og han saae sig derved i Stand, til at gjennemreise hele Jtalien i Aarene 1790,95, da han komtil Wien, hvor han siden blev ansat som Hofcomponist, og hans Kone som første Sangerinde ved den italienske Opera. 1801 blev han Capelmester ved den italienske Opera i Dresden og hans Kone ligeledes her første Sangerinde. Efter Slaget ved Jena bevægede Napoleon ham til at følge sig til Posen og Warschau, hvor Paer dirigerede Concerter for Keiseren, og efter Freden udnævnte Napoleon ham til sin første Capelmester. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
For nærværende Tid er Paer Musikdirecteur og første Capelmester ved den italienske Opera i Paris, Ridder af flere Ordener og Medlem af 4 store Kunstacademier. - Foruden Agnese kjender Man paa det Kongel. Theater to andre af Paers Operger: Sargino og Achilles. En fjerde "De Udvandrede, (i Fuorosciti) skal foreløbigen være bestemt til at gives Onsdagen den 29de October i Anledning af Hendes Majestæt vor elskede Dronnings høie Fødselsdag.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 20de August er Cand. juris J. Jørgensen beskikket til Copiist ved Kjøbenhavns Politiret og Politiets øvrige Forretninger; Examinatus juris W. N. Nehring og A. G. Ny til Procuratorer ved Underretterne i Siellands Stift, med Undtagelse af Retterne for Kjøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Gaarsdagen og det idag udkomne Nummer af Statstiden. den indeholde følgende Efterretninger fra Reikavik i Island; Nye Vulkan Udbrud.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
J disse Dage ere adskillige Islandsfarere ankomne, deels direkte, deels sidst fra Bilbao i Spanien. Med dem haves følgende Efterretninger: Fiskeriet har paa Sønderlandet været meget godt. - Paa en usædvanlig mild Vinter fulgte et særdeles koldt Foraar, foraarsaget af den grønlandske Driviis, som da omspændte de nordlige og østlige Kyster, og yttrede sin bekjendte skadelige Jndflydelse paa Landets Klima og Vegetation. En tør og raa Kulde standsede Græsværten næsten ganske i lang Tid, saa at Oplandsbondens Udsigter nu ere sørgelige. Hertil kommer at en bekjendt Vulkans nye Udbrud have alt viist sig langt frygteligere end dens Naboe, som nylig var gaaet til Hvile.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Den 22de Juni d. A. brød den saakaldte Katla i MyrdalsJøkkelen atter løs, efter at have holdt sig rolig siden 1755.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Den 26de i samme Maaned paafulgte en skrækkelig Eruption, som ødelagte en Deel af Myrdals-Herred, hvoriblandt en stor Gaard, kaldet Solheime, hvis virksomme og duelige Beboere maatte søge deres Redning i Flugten. Efterretningerne naae kun til først i Julii Maaned, og haves derfor endnu ikke fuldstændige. Veiene i Omegnen ere desuden ufremkommelige. Formodninger haves om at en endnu østligere Vulkan, i Nærheden af Mule Syssel, truede med lignende Udbrud. Saaledes omspændes det ulykkelige Land af Jis paa den ene og Jld paa den anden Side!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Under 15de August er Candidatus pharmacie O. F. Ramsing meddeelt Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Nibe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Ved Rescript til Stiftamtmanden over Aarhuus Stift af samme Dag er det, paa det af Birkedommeren og Skriveren ved Steenballegaards Birk derom gjorte Andragende, og i Følge de oplyste Omstændigheder samt med Birkepatronens Samtykke, bevilget, at bemeldte Birk herefter maa holdes paa Woer og Nim Herreders Tingsted i Horsens.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Under 19de f. M. har Hans Majestæt Kongen allernaadigst approberet, at det philosophiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet confererer Sognepræst til Holme paa Island, Gisle Brynjulsen, som offentlig har disputeret, Magistergraden ved bemeldte Universitet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Ved Rescript af 27de f. M. er ved indtruffen Vacance i Galthen, Wissing og Hadberg Sognekald i Aarhuus Stift det sidste (Hadberg) Sogn bleven forenet med Ødum Sognekald, hvorfra det ligger kun omtrent 1/4 Miil, da derimod Veien mellem Hovedsognet Galthen og Hadberg var en Miil lang, og derhos meget slet. Derved er der til hvert Pastorat kommet 2 Sogne, og det i Galthen Pastorats 3 Sogne før brugte Messefald ophørt. Cours den 29de August. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 250. - Specier solgtes til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 80 a 80 1/2. Nationalbank-Obligat. af Laanet den 2den Febr. 1820. 103 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 128 3/4 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 15 a 15 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. - Svenske Sedler 60 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-09-03
Den 1ste September. Jndclarerede, Baadfører J. Bruun, og P. Michelsen begge fra Skagen med Jern. Skipper J. C. Hanefeldt fra Kjøbenhavn med Salt og Tøndebaand m.m. H. C. Krohn fra Bergen med Salt. J. Clausen fra Nyborg, med Æbler. C. Nielsen fra Skagen med Jern m.m. - Udclarerede, Skipper J. Thorendahl til Kjøbenhavn med saltede Sild, røgede og saltede Aal m.m. N. Nissen til dito med saltede Sild, Jern og Fløttegods m.m. A. Kolding til Frederikshavn, ballastet. Baadfører P. Michelsen til Skagen, ballastet. J. Bruun til Frederikshavn med en Jernkakkelovn. Den 2den. Jndclarerede, Skipper C. Christensen fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. J. E. Holm fra dito, ballastet. - Udclareret, Baadfører C. Eversen til Aarhuus med Klude.