Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-09-06
To Escadroner Constitutionelle ere i Egnen ved Zamora gaaede over til General Odonells Tropper. Dog er Tilstanden urolig i Provindsen Estremadura og Hertugen af Reggio har givet General Bourke Ordre til, at saasnart Corunna er indtaget skal han afsende Brigaden Laroche Jaquelin til Estramadura, hvor de Constitutionelle have ladet see nogen Magt. Staden Corunna er formodentlig nu i de Franskes Hænder; thi General Bourke har den 13de August indberettet til Hertugen af Reggio: at Garnisonen havde om Natten imellem den 10de og 11te giort en meget levende Jld paa de Franske Tropper, men lykkeligviis gjorde de kun lidt Skade; fleere Huse omkring Generalens Hovedqvarteer bleve beskadigede; et Tobaksmagazin kom i Brand men Jlden blev snart igien slukket. Henimod Kl. 8 om Morgenen lod en hvid Fane sig see og en Parlamentair traadte frem med Fredsord. Fienderne forlangte, at Generalen skulde erklære, at de havde gjort deres Pligt og adlydet Ferdinand den 7de; de vilde begive sig under Hertugen af Angoulemes Beskyttelse, men ikke høre noget og Regentskabet i Madrid; de vilde i denne Stilling oppebie Udfaldet af Begivenhederne. i Cadix og Kongen af Spaniens Ordre. Hele Dagen den 11te gik hen under saadanne Underhandlinger. Jeg har siger Generalen ladet dem vide mit Ultimorum, nemlig: at jeg vil rykke ind i Corunna som Ven eller som Fiende. Kl. 6 om Aftenen melder endelig Generalen: at en af de Befuldmægtigede var kommen tilbage fra en Conference, som havde fundet Sted i Staden. Man blev enig om at Garnisonen i Corunna skal staae under GeneralMorillos Befaling, som vil vaage over dens Jnteresse. To Officeere af Garnisonen ere blevne afsendte til Generalen for at underrette ham om denne Overeenskomst, indtil de komme tilbage hersker der Vaabenstilstand, som vel kan vare en 4 til 5 Dage, fordi Greven af Carthagena opholder sig saa langt derfra. Man vidste over England, at Staden var i stor Nød, da den baade manglede Levnetsmidler og Vand. Chefen for det Spanske Artillerie Oberst lieutenant Barco var bleven brædt under Bombardementet; dette havde anrettet store Ødelæggelser, da 4 fiendtlige Batterier vare anlagt paa de saakaldte Møllehøie, som beherske Staden; ynkelig var det at høre Fruentimmernes og Børnenes Skrigen, imedens Bombardementet stod paa. Flere Huse brændte ud paa Aftenen og en heftig Kartæsk-Jld anrettede store Ødelæggelser iblandt Jndvaanerne som hentede Vand for at slukke, mange Mennesker bleve dræbte. Først Kl. 5 om Morgenen hørte Jlden op. – Frue Qviroga klager over den Behandling hun har prøvet i Frankerige; da Præsekten i Vannes sagde til hende: at Cadix havde overgivet sig og at hendes Mand skulde giøre det samme som Morillo havde gjort, saa svarede hun at saalænge der endnu var et Fodbred Land i Spanien tilbage, hvor man viiste Lydighed mod Constitionen, saa var Qviroga beredt til at udgyde sin sidste Blodsdraabe til dens Forsvar. – Marskal Monceys nyeste Jndberetninger til Krigsministeren om Krigens Gang i Catalonien ere daterede fra hans Hovedqvarteer i Vich den 17de og i Manresa den 19de August, hvoraf sees, at Hovedqvarteret er forlagt tilbage. J disse Beretninger siges: at det var General Milans Plan at bryde op til det nordlige Catalonien for at undsætte Fortet Urgel, derfra at marschere til Figueras, trække Garnisonen til sig, og saaledes med 10 til 12000 Mand at falde den Franske Armee i Ryggen og søge at bevirke Ophævelsen af Blokaben for Barcellona; men denne Plan var bleven tilintetgjort ved de Franske Troppers Bevægelser. Kun om disse Troppebevægelser indeholder Marskallens Rapporter; men ikke om nogen forefalden Fægtning. Men ifølge Bladet Etoile skal der ved Broen Capriana være forefalden en blodig Fægtning imellem Gen. Milans 78000 Md. stærke Armee og Baron Eroles Tropper, som vare blevnforstærkede med 3000 Bønder. Baron Eroles forsikkrer, at han aldrig har været tilstæde ved en blodigere Fægtning: to Heste bleve skudte under ham og en Ordinantsofficeer ved Siden af ham. Endelig beholdt han Valdpladsen; men efter et Tab af 200 Døde og Saarede. General Milans skal have tabt 600 Mand. Officielle Efterretninger om denne betydelige Fægtning har man ikke; men derimod meldes fra Perpignan under 20de August at alle Tropperne ere i Bevægelse paa de Franske Grændser for at dække dem. Alt Artillerie, som kan undværes, er afsendt til Fæstningen Mont Louis. Alle Syge og Saarede ere bragte fra Pulterda, og selv Commandanten har begivet sig dertil. Man frugter for General Milans Ankomst med sin stærke Armee og undrer sig over, at han har kunne undgaae Marskal Monceys Forfølgelse. – Garnisonen i Figueras har den 18de giort et Udfald og bemægtiget sig 4 Oxer, 40 Troens Soldater og en saaret. Oberst af det 5te Linieregiment. Minas Sekretair Hr. Jos. Aldes, som var taget til Fange af de Franske, var afsendt af dem, for at formaae Commandanten i Fortet Urgel til at capitulere; men Han skal endog have bestyrket ham i at vedblive sit Forsvar og sidder derfor nu haardt arresteret. En Efterretning siger: at Fæstningen Hostalrich er blevet rømmet af de Constitutionelle, en anden derimod, at Commandanten har ladet Chefen for Blokade=Tropperne komme ind i Fæstningen, viist ham sine Forraad og derpaa den følgende Dag giort et Udfald. General Donadien er passeret Perpignan paa sin Tilbagereise til Frankerig.