JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1775-03-31
Da ey ved første Auction er skeet noget antagelig Bud paa een Christen Christensens Stervboe tilhørende Seigls Jagt i Troen, se her paa Thorsing, bliver samme atter stillet til Auction førstkommende 7de April, og i Mangel af antagelig Bud, tredie gang den 15de Dito, til hvilken Tid den absolute vorder bortsolgt. NB. Hos Munsterskriver Aagesen udi Nyborg colligeres nu alle Dage til Baroniet Høegholms Lotterie, hvor og Jordebogen, kan forevises; Ligeledes er og at bekomme til det 22de Classe Lot teriets 2den Trækning Lodsedler pr. Stykke 3 Rdlr. Den geistlige Skifte Ret i Lollands Nørre Herred lader herved 3de gange i disse Tidender indkalde Arvingen, Credi= og Debitorer i Stervboet efter afg. Skoleholder i Utterslew sal. Diderich, Suhr, at møde i Præste Boeligen i Nachschow Mandagen den 1ste Mai førstkommende, hvor Skiftet bliver holdet. Nachschow, den 22de Mart. 1775. O. Dorph.
Berlingske Tidende, 1775-03-31
Skulle nogen have noget at fordre udi afg. Studiosus Marcus Johnsens Stervboe, ville de ved Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission melde sig dermed inden 6 Ugers Forløb fra Dato at regne. Kiøbenhavn, den 31te Martii 1775. Efter Cammer=Collegii Ordre af 4de Martii sidst, skal et nyt Vildthuus opbygges paa den Nordre Side Aaen i Dyrehaugen, hvis Opbyggelse bliver stillet til offentlig Licitation udi Tinghuset, ved Ballerup Mandagen den 24de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, og det paa 2de Maader, baade med og uden det fornødne Ege=Tommer, efter de Conditioner, som paa Licitationsstedet bliver bekiendtgjorte, og ellers forinden hos mig til Eftersyn er at bekomme. J Forveien meldes til Efterretning, at Huset skal bestaae af Bindingsværk, med Straaetag, omtrent 16 Alen lang og 8 Alen 1 Qvarteer breed. Lille Wærløse, den 24de Martii 1775. J. Nordenberg.
Berlingske Tidende, 1775-03-31
Cor en Kræmmer=Svend, som om sit gode Forhold, Troskab og 8 skikkelige Opførsel kan skaffe paalidelige Attester, er en Condition ledig hos Hans Christian Petersen paa Hiørnet af Store Færgestræde og Amager Torv.
Berlingske Tidende, 1775-03-31
I Fald nogen til førstkommende Snapsting maatte behøve en Capital af 1300 Rdlr. Umyndiges Arve-Midler imod antagelig Forsikring og lovlig Rente, ville de behage jo før jo hellere at mælde sig hos Præsten i Thymd Herred.
Berlingske Tidende, 1775-03-31
Af Smørum Herreds publiqve Penge, som er et Legatum, er 600 Rdlr. at faae til 11te Junii imod lovlig Huus=Pant og Rente hvorom Vedkommende vilde mælde sig hos Hr. Justice Raad Suhr. Glostrup, den 20de Mart. 1777. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
en 30te Sept. 1774 er Lars Lind forundt allernaadigst Bevilling, at være Procurator for alle Ober og Under=Retter i Norge, Ober=Hofretten undtagen.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 28de Novemb. 1774, er Christian Ernst de Cederfeldt, allernaadigst beskikket til at være Hof=Junker. Den 27de Decbr. 1774 er Premier=Lieutenant Henric Friederich Jnqversen allern, beskikket til at være Capitain af Jnfanteriet ved den Vestindiske Garnison.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 12te Jan. a. c. er Studios. Enoch Grundtvig allern. confirmeret at være Capellan pro Persona for Ude og Oppe Sundbye Meenigheder i Sielland. Den 19de Dito er Can did. Theologi Mathias Mohr allern. kaldet til at være Pastor ved Kirken i Neustadt i Pløn. Dito Dato er Johan Nergaard allerne confirmeret at være Birkeskriver ved Gisselfeldt og Tybierggaards Birker i Sieland.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 6te Febr. har Hs. Kongel. Majest. allern, beskikket Capitain-Lieutenant James Akeleye til at være Ober=Loots udi Christiansstæd paa St. Crux. Den 9de Dito a. c. er Christian Bergen allern, confirmeret at være Birkefoged til Egede Gaards Birk i Sielland. Den 16de Dito er Justitz Raad Bertram Samuel Schuster beskikket til Consul honorarius i Staden Heiligenhasen. Ligeledes er Studiosus Otto Jacobi With allern. confirmeret at være Capellan pro Persona for Nustrup Meenig hed i Riber Stift.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 23de Dito er Candidatus Juris Haagen Bli allern, beskikket at være Raadmand i Christiania og at forrette Magistratens Vices i Bragernæs. Sognepræst Hr. Tønne Bloch ligesaa at være Biskop i Riber Stift. Forrige vice Landsdommer Lauriz Lindegaard ligesaa at være Justitz=Raad. Kammer=Raad Frederich Carl Trant ligesaa at være tilligemed Committeret udi Oeconomie og Commerce Collegio. Dito Dato er Peder Holm allern. beskikket at være Vice Raadmand i Christiania.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 1ste Martii er Tolder Thøger Schatt allern. confirmeret at være Birkefoget og Skriver ved gammel Kiøge Gaards Birk i Sielland. Catechet Holger Fryde ligesaa beskikket at være Sognepræst for Nittedal og Hachedals Meenigheder i Aggerhuus Stift. Den 4de Dito er Candid. Juris Nicolas Frederich Pflug i Jtzehoe beskikket til Under=Rets Advocat i Hertugdommene Schleswig og Holsteen. Den 6te Dito har Hs. K. Majest. allern. beskikket hidtil værende Controlleur ved Fridericia Toldstæd Andreas Bondo til herefter at være Tolder ved Bandholms Toldsted. Den 9de Dito er Byefoged Hans Hjorthilligesaa confirmeret at være Birkefoged og Skriver ved Mariagers Klosters Birk. Capellan Hr. Bertel Kierulf ligesaa at være Sognepræst for Meirup Meenighed i Riber Stift. Samme Dag er fra det Danske Liv=Regiment Rytterie, General-Major Conrad von Holstein efter Ansøgning i Naade dimitteret med General Lieutenants Caracter af Cavalleriet, og hans havte Regiment confereret Oberste Jacob Frederich Schaffalitzkyde Muckadel som Oberst og Chef. Ligesaa er Oberste Georg Henrich von Marnstedt bestilt til virkelig Oberst=Lieutenant, saa og Premier=Lieutenant Johan Frederich von Burgstorff bestilt til Second Ritmester ved bemelte Regiment. Dito Dato er Sogne Degn Stephen Heegaard allernaad. beskikket at være residerende Capellan i Stubbekiøbing og dets Anner Maglebrænde. Den 10de Dito er Jens Andersen Asstrup forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof og StadsRet samt i Danmark og Norge. Den 13de Dito haver det allern. behaget Hs. Kongel. Majest. at beskikke General Auditeur og Amtsforvalter Christian Andresen til at være Amtmand. paa Bornholm. Den 16de Dito er Hospitals Forstander, Niels Niels Rhode allern, beskikket at være tilligemed Vice=Raadmand i Aarhuus. Ligesaa er Studios. Niels Christensen Huus confirmeret at være Capellan pro Persona for EviePræstegield i Christiansands Stift. Den 23de Martii er Premier Lieutenant Friderich Christian du Wahl bestilt til Capitain og Compagnie Chef ved et af de Tronhiemske Garnison Compagnier. Dito Dato er Capellan Hr. Frantz Rosenstierne Krag confirmeret at være residerende Capellan til Thorebye Meenighed i Lolland. Den 27de Dito haver det allern, behaget Hs. Kongel. M. at udnævne Etats=Raad og Laugmand Bager i Bergen til at være Stiftbefalingsmand.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
9) Ihenseende til fremmed grøn Sæbes Jndsnigelse forholdes efter Told=Anordningen, og de desangaaende ergangne befalinger, og alle Forbrydelser mod denne Forordning skal af Vedkommende Øvrighed brevi manu paakiendes, og behandles som Giesterets=Sager.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 3die April er Assessor Ole Christopher Wessel allerne beskikket at være Assessor i Høyeste Ret. Ligeledes er Studios. Søren Hagerup Holch beskikket at være Sognepræst for Wenøe under Riber Stift. Den 6te Dito a. c. haver Hs. Kongel. Majeste allernaad. bestilt Capitain Lieutenant Cosmus v. Borneman til Stads=Capitain ved Kronprindsens Regiment; Ligesaa er Proprietair Niels Krag Lange benaadet med Ober=Krigs=Commissairs Caracter, saa er og RegimentsQvarteermester, General=Auditeur Andreas Klingenberg efter Ansøgning i Naade dimitteret med General=Krigs Commissairs Caracter. Dito Dato er Capellan Hr. Jens Christopher Munthe ligesaa beskikket at være Sognepræst til Suldals Præstegield. stegield i Christiansands Stift. Den 7de Dito a. c. er Hr. Kammerherre Sigfred Victor Raben allernaadigst beskikket til at være Ober=Ceremoniester. Ligesaa er Knud Simonsen forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator for alle Ober= og Under=Retter i Danmark. Den 10de Dito er Hr. Contre=Admiral Henrich Fisker allernaad. beskikket til Cheiover Frederichs Verf og den gandske Norske Flotille, hvorimod han er udgaaet af Admiralitets og Commissariats Collegio, hvori Hs. Majest. under samme Dato allernaadigst har beskikket Kammerherre og Commandeur=Capitain Græv Adam Ferdinand Moltke til 3die Militair Deputeret, og Etats=Raad Hans Top til 3die Civile Deputeret. Ligeledes er Peter Appelberg allern. bestilt til at være Hof Instrumentmager. Den 12te Dito er Premier=Leiutenant Christian Wilhelm Vaget er ter Ansøgning i Naade dimitteret med Krigs=Raads Caracter.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 15de April ere fra det Vestindisk Guineiske Rente og General=Toldkammer udgivne 3 Placater.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
1) En Placat, hvorved fremmede Blikpladers Jndførsel i Danmark, Norge og Fyrstendommene forbydes.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
2) En Placat, hvorved det Bornholmske Leers Udførsel til fremmede Stæder forbydes, eftersom paa Bornholm findes adskillige Leersorter, hvilke til Porcellain ere tienlige, og deslige Vahre i Landet forfærdiges. 3) En Placat, hvorved de fremmede Olmerdugers Jn førsel i Hertugdommene, for at befordre det Rensborgske Fabriks Afsætning, forbydes.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 18de Dito har Hs. K. M. allern. beskikket Christian Frederich Herman til at være Controlleur ved Odense Toldstæd, Ligesaa er Studios. Frederich Christian Krag allern. confirmeret at være residerende Capellan for Kiettinge og Breigninge Meenigheder i Lolland. Capellan Hr. Johannes Bruun ligesaa beskikket at være residerende Capellan til Bergens Præstegield i Bergens Stift. Capellan Hr. Søren Leigh ligesaa at være Sognepræst til Lomls Præstegield i Aggershuus Stift. Doctor Carl Wendt ligesaa at være Directeur for den almindelige Pleye Anstalt i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Den 24de April 1775 har Hs. Kongel. Majest. allern. beskikket Thue Thuesen Wulsborg, hidtil værende Controlleur paa St. Thomas og St. Jan udi America, til herefter at være Told Forvalter sammesteds; og i hans Sted Johan Magens til at være Controlleur, Taxadeur og Toldbetient paa bemeldte St. Thomas og St. Jan.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Fra den 25 Mart til den 29de Aril 1775 ere her i Staden copulerede 69 Par, fødde 147 Drenge, 149 Piger, tilsammen 269, døde 90 Mænd, 72 Qvinder, 65 Drenge, 49 Piger, tilsammen 276; ere altsaa 20 flere Fødde end Døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 29, Barselseng 1, Blodstyrtning 1. Brystsyge 28, Brok 1, Dødfød 2. Feber 21, Flekfeber 1, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 5, Frisler 1, Gulsot 1, Hidsig Feber 14, hængt sig 1, Jnflammations Feder 3, Kopper 5, Krampe 2, Mavepine 1, Moersyge 2, Nyefød 1, Ormefeber 1, Orm 2, Pleuris 5, Slag 76. Sprinkler 1, Sting 2, Svindsoet 7, Trødske 1, Tærende Syge 30, uangivne Svagheder 24, Ulykkelig Hændelse 1, Vattersoet 4.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Udi Frederichs Hospital ere fra den 26de Mart. til den 29de April af Patienter indkomne 134, udgaaet 120, død 10; af Barselqvinder indkomne 56, udgaaet 49, af Børn fødde 54. Michael Adansons Efterretning om hans Reyse til Sennegal, af det Franske oversat. (Beslutning. See Martii.) Paa en Reyse til Pudur fandt Hr. Adanson Ebbe og Flok merkværdig. Han fandt og Strusser af saa overordentlig en Styrke og Tamhed, at 2 smaae Neger kunde sidde paa een af dem. Den følte neppe sin Byrde, da den begyndte af alle Kræfter at løbe, og saaledes rendte de nogle Gange rundt omkring Byen. Hr. Adanson satte siden en voxen Neger paa den mindste, og 2 andre paa den stærkeste Strus. Men de løb saa hastig, og udbredte deres Vinger, som Seyl, og deres Løb var hastigere end Agerhøners. Han troer derfor, at de løbe hastigere end de beste Engelske Hester, og at man kunde naar man fandt Middel til at giøre dem tamme, afrette dem paa samme Maade som Heste. Udi Senegal er Vinteren langt varmere end Sommeren i Frankerig, man deeler Aaret i den nedrige og høye Aarets Tiid efter Regnvandets Til og Afløb. Af Høst og Foraar veed man der intet. Nigervandet ved Senegal er den halve Deel af Aaret salt. Man maae først grave Vandbrønde, som dog altid have en salt Smag. Den 8 Aug saae Hr. Adanson første Gang Solen lige over sit Hoved, og havde altsaa Skyggen lige under sine Fødder, han fant her et forunderligt Træ, hvis Høyde var 60 Foed men for at faae Frihed til at maale Tykkelsen, maatte han 13 Gange anholde, og fandt Omkredsen maalt med en Seylgarnstraad, at være 65 Foed, og Giennemsuittet 22 Foed. Et sieldnere Træ finder man ingensteds. Nogle Greene holde 45 Foed i Længden, og dette Træ seer snarere liig en Skov endet Træ. En Roed af dette Træe, som Forfatteren maalte, var 110 Fod lang. - Ved heftig Plads Regnis ber Niger Fløden over og Jndvaanerne lide meget af dens Oversvømmelser. - Udi en heftig Storm saae Søefolkene et Lys, som kaldes St. Elma Jld, hvilket næsten en Minut snoer sig omkring den øverste Deel af Masten, hvor det fordeeler sig. Det er meestendeels en Forbetydning paa, at Stormen vil ophøre. Paa den Øe Gor, som ligger i den heede Zona, fandt han Luften frisk og tempereret, saasom den, da Dag og Nat ere lige lange, bestandig bliver kiølet ved Vinde, Da som vexelviis blæse fra Landet og Søen. Man har paa denne Øe anlagt fortreflige Vankilder, Europæiske Træer og Hauger Han fandt og et Træ, Sob kaldet, hvis Frugter ligne fuldkommen Catharine Blommer. Mandelkragen er en af de skiønneste Fugle. De opholde sig i Hobe, og deres himmelblaae Fædre give den skiønneste Glands. Her fandt han og den eneste Art af Jord Snegle i det heele Land, hvilket vist er usædvanligt, da man skulle troe, at den vitløftige Omkreds af dette Skovfulde Land skulle findes fleere saadanne.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Paa Goree er Fiskefangsten saa stærk, at ofte i et almindeligt Fisker Garn findes henimod 6000 Fiske. Her findes og en slem Art Myrer som fortære Hytterne, ja endog giennembore Senge og Vadsække. Jntet hverken salt Vand, eller Viinædike kan dræbe dem. De kaldes Vagragues. Et besynderligt Syn, som Hr. Adanson beskriver er dette, at alle Søe Skabninger, som han havde i sin Hytte, saasom Muskler, Koraller, Fiske, og andre gave om Natten en skinnende Jld fra sig, hvilke og Vandhøyene i Havet om Natten gjorde. Det Sennegaliske Cockos Træer meget skiont. Man tapper af det den bekiendte Palme Viin, en Drik, som i Couleur meest ligner Melkvalle, Man giør et rundt Hul under Kronen i Træer, og isteden for at afskiære samme, stikker man nogle sammenlagte Blade derind, paa hvilke Saften, som i en Rende, løber i den neden under sastbundne Skaal. Dog en Viinen ikkun drikkelig til paa 3die Dag, siden stiger den i Hovedet, og den derved foraarsagede Drukkenskab er farlig, tilsidst bliver den til Ædike. - Ved Krampsane findes meget Vildt, især Raader. De Vilde have en besynderlig Slags Jern til at fange dem med. Samme er en Art Lange, 7 til 8 Foed lang og forsynet paa Spidsen med et Jern, der seer ud som et Spydjern. Den bliver kastet paa fri Haand, og træffer næsten altid Raadyret. Paa disse Kyster er en meget stor Overflødighed af de skiønneste Conchylier. Valise og Purpur Snegie have her deres rette Sted. Naar Negerne lægge de Fiske, som de fange med hiin Lange, paa deres Tag til at tørres, lokke de gemeenlig en stor Mængde Løver, Tigre og Ulve derhen til Rov. Man har just ellers ikke merket at Ulve gaae sammen med Løver paa Rov. Her befandtes det saaledes, maaskee Løven skaaner Ulven, da dens Kiøb paa ingen Maade kan smage Løven got; ligesaa lidet anfalde Lo perne der Hundene, men vel Heste. - Da Hr. Adansen, igien var kommen paa Søen, blev han Søesig, og meddeeler ved denne Leylighed nogle Observationer om denne Sygdom, til Lægernes videre Eftertanke, af hvilke vi ikkun vil anføre nogle Først er denne Sygdoms forskellige Art merkværdig. Hos nogle er den Mathed, Ekelhed og Brækning. Nogle føle den ikkun de første Dage, og slippe derfra med at blive næsten døy paa en kort Tiid. Adanson havde den, saalænge han var paa Søen, andre fik den ikkun ved uroeligt Veyr. Allene Børn og nogle af Svaghed svækkede Personer, ere blevne forskaanede derfor, saa og nogle faae friske Mennesker. Men hvorfor ikke alle blive fri for denne Sygdom, det fortiente Lægernes Undersøgning. Hr. Adanson siger om sig selv, at han fornam ikke Hoved Pine og Sandseløshed førend efter 4 Timer. Brækningen kom i den 7de Time og varede 2 Maaneder. Denne Søesygdom foraarsager sielden en Feber, den forderver Maven, uden at betage Appetiten. Fleere Fruentimmer end Mandfolk blive befriede derfra, og fleere af dem, som have et kort, end de som have et langt og skarpt Syn. Man bemerker og, at de som til Søes have havt Sygdommen, befinde sig siden paa der faste Land langt sundere og bedre.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Om Chameleon melder Hr. Adanson, at han selv har seet den at omskifte sin grønne Farve til den sorte; men i hvor me meget man siger om den, at den kan got faste, og æder intet, saa har han dog tvertimod i alle dem, han har fanget og opskaaret, fundet en Mængde Sommerfugle og Græshopper, som de fortære. - Han fik og her een af den store Art Slanger. Den var 3 Foed lang. Dens Hoved Farve var guulblakket, paa Ryggen gik en sort bred Stregned, som hist og her var tegnet med adskillige guulagtige irregulaire Figurer, Hovedet var hverken glat, eller trekantet, men rundagtigt, og noget langligt. Den var ikkun meget ung, og altsaa kan af dens Størrelse ikke sluttes til den heele Arts Størrelse. Siden saae han een af middelmaadig Størrelse. Den største iblant dem var 22 Foed lang og 8 Tommer bred. Huden havde en Aske graae Farve med guule Streger. Hovedet lignede et 5 Foed langt Crocodil Hoved, Tænderne vare 1/2 Tomme lange, stær ke og spidse, og Strubens Aabning var fuldkommen stor no til at nedsluge en Hare. I Almindelighed er det vist, at de største af disse Slanger ere 40 Foed i Længden og 1 1/2 Foed Breden. Den Maade, hvorpaa denne Slange fanger sit Rov, er besynderlig. Den opholder sig paa fugtige Stæder, ved Vandet. Dens Hatte er sammenrullet, saa at den giør 2 til 3 Omgange, over hvilke Hovedet tilligemed endeel af Legemet staaer i Veyret. Den ligger ubevægelig og seer sig overalt omkring. Saasnart den seer et Dyr, svinger den sig, formedelst dens Hales Vendinger, som have en elastisk Flæders Virkninger, hen over samme. Er Dyret for stor til med eet at opsluge det, som for Exempel en Oxe, eller en Væder, saa haand, 2 for kommen givet. giver den det nogle Slag med sine huggetænder, knuser det, og sønderbryder dets Been ved sit Legems heele Tyngde. Der paa tager den det i Struben, og overstryger det med sit skummende Sliim, for des lettere urygget at kunde nedsluge det. Hr. Adanson saae og en besynderlig Slags Smekker hvormed Negerne jage de vilde Spurrer fra deres med Hirse besaaede Marker. De havde lagt over deres Marker en Mængde Traadde, i hvilke de havde hængt Muskler og Been, som gjorde en stærk Allarm, naar man satte dem i Bevægelse, og saadant bortjagede Fuglene. Han fandt en Slags Agurker og Meloner, som naar man spiste fleere end 12 af dem, foraarsagede en forskrekkelig fatte Brækning. Negerne have, et forunderligt Middel imod Hovedpine. De knie sig i Panden med levende Skrubtudser, og finde Lindring. En Merk værdighed, som Hr. Adanson endnu saae, vare de Saltdamme, 2 Miile borte fra ovenmeldte Marigot. De ere en Ar af Moradser, opfyldte med et saltagtigt og meget skarpt Vand. Saltet skyder sine Krystaller i Mængde paa Bunden, og det kiøbes af de Franske, saasom det har en meget hvid Farve, endskiønt dets Bitterhed er skarp og ubehagelig. Det forunderligste er, at disse Saltager have ingen Forbindelse med Havet.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Da vi forhen i dette Aars Maanedlige Tidender for Januarii og Februar have meddeelt General Congressens Skrivelse i Philladelphia til den Engelske Nation, saavise vi nu og til Læsernes formodentlige Fornøyelse meddele den Ansøgning som bemelte General Kongressved Coloniernes Agenter lod overlevere Hs. M. Kongen af Stor Britannien. Samme lyder saaledes. Allernaadigste Konge.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Vi Deres Msts troe Undersaattere udi de Nord Americanske Colonier udbede os ved denne underdanige Ansøgning saavel for os selv, som for Jndvaanerne udi de Colonier, som have deputeret os til at representere sig paa General Congressen, Tilladelse at fremlegge for Deres Majestæts Throne, vore Klager og Besværinger. Man har underholdt en bestandig Armee udi disse Colonier allerede siden den sidste Krigs Slutning, og det uden vore Forsamlingers Samtykke, og denne Armee, saavel som en anseelig Søe Udrustning, er bleven brugt til at handthæve Paalægs=Oppebørsel. Den Commanderende Chefs, og under ham General Brigadeerens Myndighed er i Freds Tiid bleven gjort til den høyeste Autoritet udi alle de Americanske Gouvernements. Den commanderende Chef over alle Deres Msts Tropper i Nord America er i Freds Tiid beskikket til Gouverneur udi een Colonie. Omkostningerne henseende til de sædvanlige Betiente ere anseeligen blevne forøgede, og man har oprettet mange nye Embeder, der ere ligesaa bekostelige, som undertrykkende.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Dommerne ved Admiralitets og vice Admiralitets Retterne ere blevne autoriserede til at erholde deres Befoldinger og Foræringer af hvad som indkommer af de Effecter, som de selv skulle have confisceret; Betienterne ved Toldboden have været der, for at lade aabne Pakhuuse, samt med Magt og bevæbnet Haand at gaae derind, uden nogen Magistrats Tilstaaelse eller Samtykke, grundet paa en lovlig Efterforskning ved Rettens Midler, og et Forhør. Justitz=Rettens ordentlige Dommere ere gjorte gandske dependegte af Kronen ihenseende til deres Besoldinger, saavel som deres Commissioners Varighed. Saadanne RaadsHerrer, der have ikkun Commissioner, som efter Behag kan igienkaldes og ophæves, ove en lovgivende Myndighed. Ansøgninger, ligesaa ærbødige, som vel grundede, indleverte af Folkets Representantere, have været unyttige og uden Virkning. Folkets Agenter have prøvet adskillige Gienvordigheder. Gouverneurerne have saaet Ordre, at forhindre, at man er betalte dem deres Løn. De Provinciale Forsamlinger ere paa nye blevne ophævede, og det paa en uretfærdig Maade. Handelen er bleven betynget med en Mængde ligesaa unyttige, som undertrykkende Jndskrænkninger.
Berlingske Tidende, 1775-04-01
Ved Parlementets adskillige Acter, udstædte Deres Msts4de, 5de, 6te, 7de og 8de Regierings Aar ere blevne os S. paalagte adskillige Paalæg, i den Hensigt, at hæve en fast Jndkomme, og man har udstrakt Admiralitetets og vice Admiralitetets Magt over deres gamle Grændser. Ved samme Acter har man frataget os vore Eiendomme uden vort Samtykke; at dømmes af Edsvorne er i en stor Deel civile Tilfælde blevet afskaffet; for smaae Overtrædelser ere store Lehne blevne forbrudte; de som have paa en udsuende Maade inquireret, ere blevne fritagne fra at betale nogen Skade eller Fordeel, hvortil de billigen skulle være forbundne, og der er blevet forlangt svære Forsikringer af Proprietairerne, førend de kan tillades at forsvare deres Ret. - Parlementets tvende Kamre have anordnet, at Coloniernes Jndvaanere kunde dømmes i Engeland formedelst foregivne Forseelser, begangne i America, og det i Kraft af en Acte, som er udstædt i Henrie den 8des 35 Regierings Aar, og altsaa har man søgt, at fornye og iverksætte den. Man har udstædt en anden Act i Deres Msts 12te Regierings Aar indeholdende: at de som maatte begaae nogen af de der navngivne Forseelser paa noget Sted, uden for Riget, skulle kunde forfølges og dømmes ihenseende, til bemeldte Forbrydelse udi enhver af Rigets Provinzer, eller Grævskaber, i Kraft af hvilket disse Coloniers Jndvaanere kan udi en stor Deel Tilfælde, som ved samme Anordning ere gjorte høyst vigtige, blive skildte ved den Rettighed at dømmes af deres Medbrødre i Naboelauget.