JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-12
J den Vestphalske Moniteur har Dr. Det moll fra Cassel gjort alle Læger og Saarlægger opmærksomme paa, at de ved Kokoppernes Jndpodning bør vogte sig for, ikke at komme med Jnstrumentet for dybt i Huden, hvilket mange endog gjøre forsætligen, for ret at kunne trænge ind i Blodet, fordi de staae i den Tanke, at det smittede Princip i Kokoppe-Lymphen er af fix Natur, og troe, at det maa bringes saa dybt som mueligt, ja endog indtil Blodet, naar Operationen tilbørlig skal virke. Kokoppe-Lymphen, siger Doctoren, bortskylles enten af det fra Saaret udflydende Blod og virker aldeles ikke, eller dens hele Virkekraft svækkes, dilueret ved det udflydende Blod. Saaledes skuffet ved en tilsyneladende Smitte udsættes Barnet for at faae de naturlige Kopper. Ved Vaccineren maa derfor Blodkarrene saa meget som mueligt skaanes. Det er nok, naar Kokoppe-Lymphen bringes i umiddelbar Berørelse med nogle ubetydelige lymphatiske Kar. Paa denne Maade vil Lympher sikkert ikke forfeile sin Virkning, naar den iøvrigt er af en god Art og Barnet har den dertil fornødne Prædisposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-12
Fra Schweiz berettes følgende medicinske Mærkværdighed. En Pige paa 14 Aar i Canton Thurgau opkastede, som en Følge af at have drukket af en Sumpkilde, adskillige fingertykke Øgler. En større havde bidt sig igjennem Tarmen i Bug hulingen og igjennem Moderskeden; den viste sig ofte og næredes hos Pigen af Melk og Brød, men snoede sig omkring Tarmen, naar man vilde fratage hende samme. J Raserie skal Pigebarnet have skudt Kniv og Gaffel efter den. Det blev opereret, har ofte lidt ubeskrivelig, er nu 19 Aar, og synes at være nær ved at blive helbredet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-12
Den Pestalozziske Læremethode er nu trængt frem i Jtalien. En Hr. Giovanne Battista Scagliotti har i Aar aabnet i Mailand en Skole for Børn fra 6 til 12 Aar, efter Pestalozziske Grundsætninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-12
Den af den dyriske Magnetismus saa bekiendte Mesmer lever nu i philosophisk Ensomhed i Frauenfeld, ikke langt fra Constanz. Han er 75 Aar gammel, men endnu meget munter, rask og selskabelig. Med den nuværende Tydske Literatur er han ganske ubekiendt. Han klagede nyligen for en Reisende, som besøgte ham, over Miskjendelse, og forsikkrede, at han har tilbragt sit hele Liv med sin Opdagelse, og havt i Frankrige over 40 Skoler under sin Bestyrelse, som alle optegnede deres Jagttagelser og meddeelte ham dem. Han paastaaer, at enhver Physiolog, der har sysselsat sig med Magnetismen, vil erkjende Mueligheden af følgende Hovedsætninger i hans Lære: 1) at han adskillige Dage førend en Sygdoms Udbrud ved sin Manipulation kan iagttage Anlægget dertil, 2) At han kan bestemme det Sted i Legemet, hvorfra den udgaaer, og 3) at han i de fleste Tilfælde kan forhindre Sygdommens Udbrud. Paa denne Maade skulle Lægerne blive istedet for Sygdoms læger Sygdomsforebyggere. J Aaret 1800 havde han lagt dette alle Gesandter i Paris ved en Circulaire paa Hjertet, paa det de kunne meddele deres Souverainer det og bevæge deres Livlæger først at prøve den hele Lære i store Hospitaler, men han fik fra ingen af dem noget Svar. Han meddeler villigen sine Jagttagelser, og det ikke for at faae et Embede, thi han er virkelig meget rig og gjør intet for Penge. Han har i denne Tid et ganske blindfødt Pigebarn paa ni Aar med en Hinde over Hornhuden under Behandling. Lægerne havde forhen behandlet det ene Øie med ætsende Midler, men forgjeves. Det kom stokblind til ham. Ved Hielp af Magnetismus har han bragt det saavidt, at det nu kan see. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ro Syvende Aargang. No. 72. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 16 Junii, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Jndenlandske Efterretninger. Natten til den 7de Junii afbrændte pludselig Gaardmand Jens Benjaminsens for 9 Aar siden af ny opbygte Udflyttergaard i Strøbye Egede. Alle 4 Længer bleve saa aldeles et Offer for Jlden, at kun et eneste Stykke Løsholdt findes ufortæret. Da alle laae i den dybeste Søvn, saa indebrændte desværre 4 Mennesker, nemlig: Karlen, Drengen og tvende indqvarterede Soldater. Den ene kom vel ganske nøgen ud; men i saa ynkelig en Forfatning, at han døde nogle Timer derefter i Sygehuset i Kjøge. - Manden med Kone, Pige og 3 smaae Børn reddede sig i det bare Linned udliggennem et Vindue. 11 Qvægshøveder, Faar, Giæs, Høns og Biestader, tillige med Vogne, Plove, Gaardsredskaber, Sædevare og alt Jndboe af Uldent, Linned, Seng- og Gangklæder blev fortæret af Jlden. J den ynkeligste Forfatning anraaber denne elendige Familie ædle Menneskevenners kjerlige Hielp og Understøttelse. De Gaver, som gode Mennesker ville skienke disse Ulykkelige, kunne afleveres i Kjøbenhavn til Hr. Holger Topp, boende i Rosenborggaden No. 155, eller i Strø bye ved Kjøge til Stedets Præst Hr. F. H. Palludan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
J Christiania skulde d. 8 d. M. holdes Auction over endeel i Gaarden Sætres Skov hugget Skibsbygningstømmer. Men Regjeringscommissionen for Norge har ladet denne Auction forbyde paa Grund af Forordningen af 1807, hvorved Privates Ret til at disponere over deres Skove er indskrænket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
J en Skrivelse fra Hr. Assessor Lehmann, til Secretairen for Konstflid Selskabet, leveres en Underretning om Maaden at forfærdige Traad af Oxesener, som fortjener at komme til almindelig Kundskab. De fine Trævler, hvoraf Senerne bestaae, adskilles ved Maceration (Udbløden. Naar Senerne om Sommeren nedlægges i en Kulle med Vand, udblødes den Sliim (tela cellulosa) der forbinder Trævlerne, og den begynder at raadne. Derved adsplittes Trævlerne saaledes, at de faae Udseende af Hør. Dette lettes ved den mechaniske Operation, at de undertiden afskylles og bankes med en Trækølle. Hvorlænge de saaledes skulle henligge, lader sig ikke bestemme, da det kommer an paa Varmen og Vandets Blodhed, som befordrer Slimens Forraadnelse. Vel er det sandsynligere, at det skeer hastigere, hvis Senerne havde ligget nogle Dage i Kalk, men da maatte Kalken nøiagtigen bortvaskes igjen. De Trævler, Hr. Assessoren har seet, vare blot præparerede i Vand. De spindes siden til Traad som Hør.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Nyeste Efterretninger. Jnspruck d. 2 Junii. J Følge de Conferencer, som have fundet Sted i Botzen mellem Kongerigerne Baierns og Jtaliens Befuldmægtigede, rykke de Franske bestandig videre frem i det nordlige Tyrol. For 2 Dage siden ere de ogsaa rykkede indi Kolmann og Dentschen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Stuttgard d. 31 Maji. J Gaar er den Franske Charge d'Affaires i Persien, Hr. Jonnanin, reist herigjennem med en Tolk og to Betjenter til Paris. Han overbringer sin Monark Depecher. D. 4 Junii. J vore Tidender læser man i Dag følgende Berigtigelse af nogle Efterretninger i Franske Blade, Ministeren, Greve v. Montgelas, havde d. 29 Maji endnu ikke forladt Paris. Man var kommen saavidt med Underhandlingerne med Würtemberg, at allerede d. 18 Maji Tractaten, imellem begge Kroner var undertegnet i Paris. Det er falsk, at Hoffet i München i Slutningen af April havde givet et Ultimatum i disse Underhandlinger. Det er falsk, at dette Ultimatum, som aldrig har været til, har været overeensstemmende med den Bulletin, som ligeledes aldrig har været til. Det er falsk, at Kronen Baiern nogensinde har tilbudet at afstaae til Kronen Würtemberg Lindau, eller at det sidste har anmodet det første derom. Det er meget falsk, at Kronen Baiern har foretrukket Lindaus Afstaaelse for Ulms, eftersom den sidste Stad virkelig i Tractaten af 18 Maji er afstaaet til Würtemberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
London d. 31 Maji. Hertugen af Cumberland er i Dag morderisk bleven anfaldet af een af sine egne Betjentere, navnlig Silas, i sin egen Seng. Denne har været i en Tid af 12 til 14 Aar i Hertugens Tjeneste; man troer, at en skinsyg Følelse har forledet ham til denne Forbrydelse. Han havde, for at udføre den, skjult sig i eet af Prindsens indre Gemakker. Da Hs. Høihed imellem Kl. 2 og 4 om Morgenen laae i dyb Søvn, styrtede Silas med en Sabel og en Barbeer kniv løs paa ham. Han umagede sig at skiære Hovedet af ham, og bibragte ham adskillige Saar i Hovedet og Halsen. Det lykkedes Hertugen at vride sig løs af hans Hænder og aabne et Vindue; Vagten ilede strax til, og forfulgte Morderen, saa snart de vare komne Hertugen til Hjelp. Silas fandtes død, svømmende i sit Blod; Hovedet var næsten ganske skilt fra Kroppen med en Barbeer kniv. Hertugen er uden Fare, thi ingen af Saarene er farlig. - J Følge en Efterretning fra Cadix af denne Maaneds Begyndelse angives de Franskes Styrke i den nordvestlige Deel af den phrenæiske Halvne saaledes: General Bonnet var med 3000 Mand ved Giion. Junot, der var i Begreb med at forlade sin Stilling ved Astorga, havde 10,000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Cavallerie. Hovedcorpset, under Marchal Ney, anslaas til 30 til 35,000 Mand; han holder Egnen mellem Matilla og Cindad Rodrigo besat; man troer, han vil rykke fremad, for at angribe den sidste Fæstning, saasnart Junot med sin Division og en ligesaa stærk, der fra Madrid og andre Pladse ventes paa denne Vei, er stødte til ham. Naar denne Beretning er sand, ville begge Armeer være omtrent af lige Styrke. Men vi tvivle om at de Franskes Styrke er saa betydelig *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Regjeringen har modtaget Depecher fra Carthagena, der gaae til den 24 f. M. Følgende har man erfaret deraf i Publico: Den brave Oberst Roche lyktedes det, at forhindre, at to Spanske Krigsskibe, hvert paa 1300 Canoner, San Carlos og Ferdinand VII., der laae i Carthagenas Havn, faldt i Fiendens Hænder. De Franske vare nemlig rykkede med 8000 Mand ind i Murcia, og da de d. 24de kun endnu vare 6 Lieus fra Charta gena, har Sir Sam. Hood efter Jndberetning detacheret Linieskibene Northumlerland og Hibernig, for at føre de to Spanske Skibe til Minorca eller Gibralter. - Med Kummer have vi erfaret at Blakes Armee, der var 20,000 Mand stærk, igjen har adspredt sig i Følge denne de Franskes Bevægelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
London d. 4 Junii. Vi have her endnu ingen bestemte Efterretninger om Tingenes Stilling ved vor Armee i Portugal, men det synes vist, at den fandt sig i Bevægelse ved den sidste Efterretnings Afgang. - Paa forskjellige Steder i vore Provindser have Uroligheder fundet Sted, fordi Arbeidsfolkene i mange Fabriker have begiert en Forhøielse i deres Dagløn, men Roligheden er allevegne igjen tilveiebragt. - Det hedder her siden nogle Dage, at Sundet og Helsingøers Havn befinde sig i Blocadestand (?). Moniteurens Anm. Officiererne ved den Franske Armee i Spanien maa hjerteligen lee over denne Efterretning. Man har Møie ved at overbevise sig om Fiendernes Udduelighed, naar man seer at de ikke ere bedre underrettede, uagtet de have alle Midler i Hænde til at være det, da de vare paa Walchern, da Wellington var i Talavera, hvor han troede at have 3 til 10,000 Franske i Ryggen, uagtet han havde 60,000; man maa tilstaae, de Engelske anvende deres Penge meget slet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Paris d. 6 Junii. Hr. Randolp har i Repræsentanternes Huus i de forenede Stater forestaaet, at Non Intercourse-Acten mod Engelland og Frankrige aldeles skulde tilbagekaldes. Man haaber ogsaa, at denne Bill, naar den efter Sædvane er 3 Gange oplæst i Repræsentanternes Huus vil gaae igjennem og forelægges Senatet til Antagelse. Derimod er Efterretningen fra Philladelphia af 12 April, at Non Intercourse-Acten uden af Jndskrænkning er tilbagekaldet at betragte som alt for overilet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Lausanne d. 20 Maji. Forrige Løverdags, henved Kl. 6 om Aftenen, ankom her fra Bern af en Kareet med 6 Heste, hvori 2 Reisende med graae Filtes Kasketter, korte Trøier og graae Pantelons paa, og en eneste Tjener. Een af dem noget høiere end den anden med bruunt Haar, og efter Udseende 35 til 40 Aar gammel, syntes mere at være sin Reisefælles Foresat end Ligemand og førte allene Ordet. Neppe var han stegen af i Gjestgivergaarden, der goldne Løwe, hvor han skjendte meget paa de slette Veie, som han paa denne Dagsreise modte, og gjorde nogle Spørgsmaale angaaende Regjeringsformen, førend han indstændigst bad om Omble chevalier til Aftensmad, for, som han sagde, at prøve om denne berømte Fisk virkelig var saa god, som man paa hans Reise havde anbefalet ham den. Paa den Erindring at det vilde være vanskeligt at opfylde hans Begjering, fordi den Aarstid, hvori denne Fisk fanges, nu er forbi, lod han sig af en Leietjener strax føre til Cathedralkirken og derpaa til Havnen Ouchy, hvor han forgjeves spurgte efter en Omble chevalier. J det Haab at finde denne Fisk i et Fiskerfartøi, som han blev vaer paa Søen, steg han i en Baad, og lod sig bringe did; men, skuffet i sin Forventning, gik han med Baaden tilbage til Vidi, kjøbte nogle Fisk, forærede Færgefolkene og Fiskerne nogle Kroner, og kom om Aftenen Kl. 8 igjen tilbagetil Giestgivergaarden, hvor man til hans store Fornøielse satte et Fad Omble chevalier paa Bordet. Næste Morgen forespurgte han sig om, hvor langt Montblant var derfra og hvor Veien gik did, da han vilde tage derhen, men han opgav igjen sit Forsæt og afreiste om Morgenen Kl. 52 til GufDenne Reisende var i Aftes aldrig saasnart ankommen, førend det Rygte udbredte sig, at det var Kong Gustav Adolph, imidlertid har han i Gjestgivergaardens Bog indskrevet sig som Banquier fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Stralsund, d. 7 Junii. Hr. Mechelin er ankommen her i Morges som H. M. Keiseren af Frankriges Consul, og fremlagt sit Creditiv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Dag er paa alle her i den sidste Tid ankomne Varer lagt provisorisk Beslag. - Gener. Gouverneur v. Essen med Familie er afreist herfra til Sverrig. Cosenza paa hiin Side Calabrien d. 21 Maji.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Vor Konge, der i to Dage har opholdt sig i Castrovilari og sysselsat sig med Troppernes Mønstring, er i Gaar ankommen her og bleven modtagen med inderlig Glæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
London, d. 24 Maji. Hr. Horn=Took ansees for den, der i det Jndre af hans Cabinet, hvor en Rørelse holder ham hjemme, har været Ophavsmanden for den Burdettske Sag. - Forbudet mod Drikkevarers Jndførsel fra Frankrige og de af samme afhængige Lande, har drevet Priserne paa Viin meget i Veiret og endog foraarsaget Mangel paa Brændeviin. - J Jrland ere Hampavlen og Rebslageriet bragte saa vidt, at denne Deel af Riget næsten allene kan levere alt hvad den Kongel. Flaade behøver. Man haaber, at ogsaa Qvægavlen snart vil være kommen saa vidt, at den vil gjøre Jndførselen af Talg og Huder udenlands fra undværlig. - Fra Lissabon skrives under d. 7de Maji, at man er der i største Forvirring. Der er ankommen en befaling, at holde alle Coffardie og Transportskibe færdige, til paa første Vink at gaae i Søen; samme befaling er givet i Porto.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Alle Engelske og Portugisiske Soldater, der ikke ere aldeles nødvendige her, ere brudte op, for at støde til Storarmeen; men uden Tvivl vil det komme tidligere til et almindeligt Angreb. Det hedder, at vi, i Fald vor Armee bliver slaaet, ville, med alt hvad vi af Vare have kunnet redde fra Fiendens Hænder, og de af Jndbyggerne, som ikke ville underkaste sig hans Herredømme, indskibe os til Brasilien. Men jeg troer, at deres Tal ikke vil blive stort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Paris, d. 4 Junii. Den hidtil værende Minister for det almindelige Politie, Hertugen af Otranto (Fouche) er udnævnt til General-Gouverneur over Rom og den 30te Militair-Divisions Departement, og Hertugen af Rovigo (Savary) til Minister for det almindelige Politie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Jnrikestidningerne No. 64 af 7 Junii 1810 indeholder nu en udførlig Efterretning om Aabningen af Hs. Kongl. H. Kronprinds Carl Augusts Liig. Hs. Maj. Kongen havde udnævnt Liv medicus Pourin og Prof. Verzelius, at begive si til Skaane, og i flere derværende Lægers og Landshøydings Friherre Nolckens og Lagmand Flinckens Overværelse at aabne Liget. Aabningen blev foretaget d. 30 Maji i Qviddinge Præstegaard, i Nærværelse af Kabinets-Kammerherre Grev Sparre, Oberstlieut. og Overadjut. Holst, Stedets øverste befalende Officier m.m. Frih. Liewen, den vagthavende Officier Lieut. Ysedom og Kornet Ehren heim, samt Kgl. Hofprædicant Provst og Mag. Brook, Præst i Qviddinge. - Resultatet af denne Aabning var følgende: Undertegnede Læger anmodede om at forklare sig over H. K. H. Død, ere, efter nøiagtigste Overlæg, af den enstemmige Mening, at Hs. Kgl. Høihed har faaet sin Død af Apoplexie. Bemeldte Læger troe, at først Svin gel og snart derpaa en Insultus Apoplecticus, er paakommet Hans Kongelige Høihed under hans Ridt; at dette Anstød af Slag har forvoldet, at han faldt ned af Hesten, men at Faldet ingenlunde var Aarsag til Døden. Denne Yttring bestyrkes ogsaa derved, at Hr. Oberstl. og Overadi. Holst forsikkrer, at han faae H. K. H. vakle paa Hesten, kort for den høis. Herre faldt. (Her følge Underskrifter af Engelhardt, Roesi, Florman og Lilienwalch). Kongen forlangte derpaa Collegii Medici Erklæring, og denne blev, at Prindsen døde af et Slag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Udenlandske Efterretninger. Noget om de nyeste Reisende og Reisebeskrivelser: Til vor Klodes ubekiendte Lande høre endnu de Bjergkjeder, som adskille Mississipis og Missouris Sletter fra den store nordlige Occans Bredder. Af nogle Americanere, som med Congressens Understøttelse have søgt at trænge igjennem disse ubanede Vrie, kan man vente Oplysning herom. Det Jndre af Ny=Holland er endnu ganske ubekiendt. Men fremfor Alt er den store Landstrækning, som udgjør det Jndre af Africa, endnu stedse en Gienstand for utilfredsstillet Nysgierrighed og skuffet Reiselyst. Denne Landstrækning gaaer fra den 20de Grad sydlig til den 10de Grad nordlig Brede, og har en Længde af 660 Franske Mile, altsaa den samme Strækning, som skiller Havnen ved Brest fra den under samme Parallel liggende Grændse af Asien. Biergegnene paa den sydlige Kant af denne Landstrækning, hvilke ligge paa denne og hiin Side Steenbukkens Kreds, har Vaillant først lært os at kiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Geheimeraad v. Klein, som, overvældet af andre literaire Sysler, kun kan levere endnu nog le Levnetsbeskrivelser til Værket: "Leben grosser Deutschen &c. har udsat følgende Priisbelønninger for Levnetsbeskrivelser til dette Værk: for den bedste Biographie over Frederik den Store 45 Ducater, Carl V. 20 Ducater, Luther 30 Ducater, Melanchton 16 Ducater, Klopstok 25 Ducater, Schiller 33 Duc., Catharine II. 36 Duc., Prinds Eugen 25 Duc., Copernicus 16 Duc., Haller 16 Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
J en Sal i Cassationsretten i Paris er opstillet et stort Malerie af Hr. Lemonnier, forestillende Gesandterne i Rom bede Æropag om de Solonske Loves Meddelelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Videnskabers og Konstselskabet i Bordeaux, havde for dette Aar gjort det Prisspørgsmaal: at udfinde et andet Slags Træ end det bestandig sjeldnere vordende Egetræ til Pibestaver." Det har tilkjendt Jorddyrkeren Dupuy, i Sainte=Foy, ved Dordogne, Prisen, der forsikkrede, at Accacietræ gjør samme Nytte. J tre Aar har han havt hvid og rød Viin liggende paa Fade af Accacietræ, og den har hverken tabt noget af sin Smag eller Godhed. Selskabet lod Sagen undersøge og fandt at det forholdt sig saaledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Museet i Paris er bleven beriget med en Fisk, der er 25 Fod lang og af Naturkyndige kaldes Squalus Maximus. Den er bleven fangen ved Dieppe d. 7 Nov. 1808, veiede den Gang henved 12000 Pund og Fiskerne fik 676 Pd. Tran af den. Da man aabnede den fandtes i dens Bug over 2 Tønder (?) Smaafisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Hr. Grosserer C. Gram er af Hs. Maj. Kongen af Sverrig udnævnt til Allerhøistsammes Haudelsagent eller Consul i Kjøbenhavn, og Hr. Jsaac Gløerfeldt til at beklæde samme Post i Helsingøer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Hs. Maj. Kongen af Danmark har erkjendt og antaget begge i foranførte Egenskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Under d. 15 Junii er Hr. Overauditeur og Søekrigsprocureur S. Schack udnævnt tillige til Advocat i Høiesteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-16
Under 23de Martii d. A. er et af afgangne Told- og Consumtions=Jnspecteur J. C. Hviid, af Stavanger, oprettet Gavebrev allernaadigst confirmeret, hvorved hans efterladte Formue, af omtrent 20,000 Rdlr.; er skjænket Stapelstaden Fridericias Hospital, til Jndretning af et Arbeidshuus hvori skulle indtages og med tilbørlig Pleie og Underviisning opdrages fattige Børn, Syge og Sengeliggende, samt ørkesløse, friske og arbeidsføre Almisselemmer og Betlere, hvilke derved skal gives Leilighed til at fortjene deres Underholdning. Dog tilfalder den hele Formue ei strax Hospitalet, men en Pension af 400 Rdlr. udbetales aarligen til en i Gavebrevet nævnt 76 aarig Person, efter hvis Død dens hele Beløb, Gaarden og tvende smaae Jordlykker undtagne, tilfalder Samme. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Nyeste Skilderie af Kjøenhavn. DameeSyvende Aargang. No. 73. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 19 Junii, 1810. Et Par Ord om min Dimisprædiken i Anledning af Brevet i Skilderiets No. 72.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
At min Dimisprædiken maatte mishage Mange, var saa naturligt, at det Modsatte maatte have gjort den til det latterligste Produkt i vor Litteratur, men at Nogle af Hovedstadens Præster vilde anklage mig for den, det kunde jeg ikke vente, og megen Møie har det kostet mig at kunne tro det. Forkynde De Herrens Ord i den Forstand, jeg tager Udtrykket, da kunne De jo være rolige, thi formodenlig tro dog deres Tilhørere egne Øren; er idet derimod ikke saa, da er det vist nok, at ogsaa De ere mente, men kunne De da haabe, Man vilde tro det at være anderledes, hvis jeg kunde dømmes for at have injurieret Standen, ja, kunne De, som redelige Mænd, endog ønske, at Man skulde tro Andet om deres offenlige Tale, end hvad Sandt er, Ei sige De, at De tale Standens, ikke deres egen Sag, thi De maatte være mindre end Børn i Forstand, dersom De for Alvor kunde tro, jeg havde ment Alle, mindst skulde Man vente en saa vrang Udlæggelse af Mænd, der som Talere jo maa vide, at Man taler om det Herskende i Almindelighed; af Præster, som jo maa vide, at saa talte Kristus og Apostlene fordum. Ja, mærkede De det end ikke selv, da tykkes mig dog, at enhver Præsts Vægring ved at tage Deel i deres underlige Jd maatte oplade deres Øine. Underlig kalder jeg den, kun fordi jeg ei vil sige Mere, thi hvad jeg kunde sige, naar De som bære Navn af Videnskabsmænd og Jesu Læres Talsmænd ville drage en Sag for verdslig Domstol, som aldrig der kan afgøres, er klart, og jeg skal sige det, hvis Timen kommer, da jeg bør. Jndtil saalænge, ei et Ord mer herom; jeg har fulgt min Overbeviisning; Hver følge redelig sin og ræddes ei for at bekende den, da er Hver agtværdig og Følgerne kunne vi rolig overlade til den Eneste, der mægter at overskue Følgernes Række.