Norske Intelligenssedler, 1797-06-14
Bekiendtgiørelser: Efter det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii Ordre bekiendtgiøres til Efterretning for de Søefarende, at efter høibemeldte Collegii Foranstaltning blive de tvende ved Nye Helle sund paa den Norske Kyst staaende Varder, hvilke hid indtil alleneste have været opsatte af Klippesteen, og derfor ere mørke eller af samme Farve som Landet, hvorfore de ikke saa meget udmærkede sig, nu istandsatte, og tilligemed skulle males hvide, hvilken Hvidmaling skal skee næstkommende 1ste Junii. Disse 2de Varder ere 46 Fod i Omkreds forneden, 34 foroven, og 15 til 16 Fød høie, med en 10 Fods Stage i Midten, hvorved atsaa dette paalidelige Landkiendings-Mærke vil blive sigtbart, paa en temmelig Afstand fra Landet. - Disse Varder ere saaledes placerede, at de aldrig fra Søen, af kan sees overeet, førend man er saa nær under Landet, at man er inde imellem Skiærene. Fremdeles er Fiære Kirke, som ligger paa Kysten mellen Christiansand og Arendal, hvilken forhen var hvid, og desaarsag kunde af de Søefarende ved misligt Veir tages feil af og ansees for Tromsøe Kirke, og saaledes let forlede dem, nu bleven overmaalet med en mørk Farve paa den Side, som vender imod Søen. - Videre bliver ligeledes til Landkiendings-Mærke opbygget paa den øverste Top af Øen Færøe, hvilken ligger lige for Aabningen af Jndløbet til Luushavn, Egvog og Fahrsund, et fiirkantet Huus, som er 16 Fod bredt og med det spidsagtige Tag 32 Fod i Høide med een derigiennem opstaaende Flagstang 8 Fod høj fra Taget, som skal bestandig holdes høilyserødt malet, og skal være færdig til førstkommende Julii Maaneds Begyndelse; da Øen Færøe udmærker sig meget, naar man nærmer sig Kysten herunder, og denne liden Bygning kommer til at staae frit paa Toppen, vil det for den agtpaagivende Søemand blive et sikkert Kiendings-Mærke, i Særdeleshed, naar de under Arbeide værende Kaarter over denne Deel af Kysten i Tiden udkomme. Det Kongelige Søe-Kaarte Archiv den 17de Maji 1797. Det er enhver bekiendt, at nogle af de Herrer Handlende have fundet for godt at handle med Sølv, og derom vil jeg intet sige; men at andre, Handelen uvedkommende, gjør det samme, dette forøger Fuskeres Tal paa Landet saaledes, at de til Sølv- og Guld-Arbeide i Stiftet, saavelsom i Christiania, berettigede, umuelig ærlig kan ernære sig, men maae enten handle ulovligen, eller, som endeel allerede haver, gribe til Bettelstaven, da disse, over hele Stiftet værende Fuskere, giør Sølvet saa slet, at det paa sine Steder neppe fortiener Navn af Sølv, og de derfor have godt ved langt at undersælge de redelige Arbeidere. Enhver af os veed meget vel, at det er vor høje Øvrighed imod, at Borgere saaledes skal nedtrykkes; vi vide og at det er Øvrigheden paa Landet bekiendt, at det er imod Kongelige Befalninger, at saadant Fuskerie skal være der, altsaa haaber jeg det at see hemmet saa meget det staar i Øvrighedens Magt paa Landet. Foruden dette have vi og meget Bryderie baade af det fremmede gamle Sølv, og af endeel af Landets eget, som med Prøvestempler er stemplet; dette kiøbes af dem, som ville have noget forfærdiget, og leveres os til Omarbeidelse; vi maae tage det, men naar det er sammensmeltet, er det undertiden langt fra Prøve. Saadant Bedragerie kan just snarest skee med de store Stykker Sølv arbejde, naar en Mand som ej har sin Ære kier har gjort dem, thi disse ere sammensatte af mange Stykker. Naar nu nogen er saa nedrig, at han ikkun lader stemple et lidet Stykke, men tager og lodder dette Stykke, som Prøvestemplerne staa paa, i et stort Stykke Arbejde, som ej er Prøve, eller lodder Hanke, Been og andre Stykker til Hovedstykket, som er stemplet hos en Probeermester, og disse mindre Stykker ei heller er Prøve, kan der da af saadant, naar det sammensmeltes, uden Tab, giøres prøvegehaltig Arbeide af nogen ærlig Mand, som efter sine Pligter vil handle redelig. Min Post er farligere, end de, der er ubekiendt med Tingene, forstaar. Lad ordinairt Sølv være hvad det vil for mig, men det som skal være Prøve, bør være reent. For min Øvrighed skal jeg bevise hvad jeg her skriver, naar de vil forlange det. Langt fra jeg siger at alle til Sølvarbejde, berettigede bruge saa svigagtig Omgang, thi jeg har fundet, at der er Redelige og Nedrige mellem hverandre, men at det alt for ofte hænder os, at vi træffe saadant Sølv, det skal enhver her værende Guldsmed med mig kunne sige. Vort Sølvarbeide skal holde det samme som Kiøbenhavnsk Prøve 13 1/2 Lod ganske fiint Sølv i hver 16 Lod, saaledes at her ikkun er 1 Qvintin over eller under at løbe paa; med andre Ord: Jntet maa stemples, uden der er i det allermindste 13 1/4 Lod ganske fiint Sølv i 16 Lod Vægt. Det er de Kongelige i den Sag paalagte befalinger nu for Tiden, faar jeg andre Kongelige, skal jeg lydig rette mig efter dem. Om jeg har holdt de Kongelige i den Sag paalagte Befalinger, maae andre, om de ville, undersøge og bedømme. Jeg troer at i de 15 Aar jeg har bestyret Proberingen, har jeg gjort mit Bedste for at alting skulde gaae ordentlig mellem os. En ubehagelig Trætte med en hidsig og den Gang ubetænksom, dog ellers brav Mand, har nødt mig til at fremlegge dette for Publicum, for at holde min og andre brave Borgeres Ære i den Agt som de fortiener. Jeg er nu for Tiden Stiftets Guldsmedes Formand, derfor taler jeg for Christiania den 10de Junii 1797. mig og enhver redelig Mand, uden Frygt. Peter Petersen, Probeermester.