Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-23
Blandinger. En Krig er endnu stedse mulig blev der nylig sagt i det franske Deputeredes Kammer. J den Maade, hvorpaa Rusland nu behandler Polen, sagde Taleren, Hr. Manguin, saae han en reen Krænkelse af Wienertractaten, og meente, at Østerrig og Preussen, for at tie stille dertil, venteligt fik Erstatning paa en anden Kant: Østerrig ved ubegrændset Jndflydelse i Jtalien; Preussen ved den Handelsrevolution, den sætter igjennem i Tydskland, og hvorved den drager alle Forbundets Rigdomme til sig. Frankrig, meente han, tilkom det, at tage sig af de mindre tydske Staters Uafhængighed, saavel i politisk som commercielHenseende." Angaaende disse Udladelser skal den østerrigske og den preussiske Gesandt have yttret deres Utilfredshed. O'Connel har i selve Underhuset talt meget djervt mod den Greyske Tvangsbill, som han kaldte et Mordanslag mod al Frihed, Engellands og Skotlands ikke undtagen. For en saadan Undertrykkelse maa man hellere vælge Døden! sagde han, Og naa Jrland skal bindes og knebles, kan man dog ikke for byde, at det giver et Skrig fra sig." Desuden er det et stort Spørgsmaal, tilføies der om de rødkjølede Chirurger som skulle aarelade Jrland, vil kunne standse Feberen, og om Blodtapning er det rette Middel. Hvor Nøden er saa stor, at Mennesket ikke har Andet at miste end sit nogne Liv, kan Strenghed neppe tæmme det!" Hovedaarsagen til Jrlands Ulykke er den, at Jordeiendommene ere i langt færre Personers Hænder der end andetsteds. At de ere blevne saa uhyre store, et en naturlig Følge af, at Jrland er et erobret Land, og at saamange Jordeiendomme ere blevne konfiskerede, derved er opstaaet et Oligarchie, Magten er kommet i enkelte Personers Hænder. Disse store Godseiere benytte deres Eiendomme paa en egen Maade: de forpagte deres Jorder for det meste bort i det Store; Forpagterne forpagte dem igjen bort til Underforpagtere, og disse indrette atter deres Parcel i meget smaae Stykker, som den store Folkemasse erholder til Dyrkning mod svære Afgivter. Da det er en Grundsætning i Engelland, at Benyttelsen af Eiendommene er fri, saa kunde en saadan Brugsmaade deraf ikke forhindres. Da Godseierne for det meste depensere deres Penge i Engelland, saa have de meest forØie at erholde sikkre Jndtægter. Landalmuen ernærer sig af sine Kartofler, overgiver sig til Brændeviinsdrik, arbeider kun naar Sulten tvinger den dertil, og synker hen i Dovenskab og Ureenlighed. Paa saadan Viis opstod der efterhaands et Had hos dem mod Godseierne, og mod Regjeringen. En anden Grund til Hadet mellem Jrlænderne og Engellænderne er Religionsforskjelligheden. O'Connels Planer ere derfor velberegnede: han vil tilveiebringe en almindelig Udsoning i Henseende til de religiøse Synsmaader, og en almindelig Overeensstemmelse i Henseende til de politiske, ved at faae det irlandske Parlament gjort uafhængigt af det engelske. Den Grundsætning er forlængst bleven opstillet, at Katholikerne burde tage en activ Deel i Parlamentsvalgene, saavidt det kunde bestaae med den protestantiske Religion; dette Ønske er nu vel bleven opfyldt ved Wellingtons Emancipationsact, men denne gjør just Unionens Ophævelse til en politisk Umulighed, i det mindste efter den engelske Regjerings Anskuelser, thi denlandskatholske Repræsentanter ville i det engelske Parlament altid forblive i en uskadelig Minoritet, men i et særskilt irlandsk Parlament vilde de faae en er klæret Overhaand og in Facto bevirke det katholske Jrlands Adskillelse fra Engelland; derfor maa det nu bugne eller briste. Fra denne Attraa udspringe alle Tumulter i Landet, og i den ligger Hovedgrunden til Folkets oprørske Stemning. Det higer meer og mere efter at tilveiebringe en Hovedforandring i sin Forfatning, og denne kan det allene haabe ved at erholde et særskilt Parlament. - Skulde Jrland hjelpes fra Grunden af – siger Pastor Bastholm i sin Avis, saa maatte et Par Millioner af dets Folkemængde forplantes som Kolonister til Amerika, men at iværksætte en saadan Foranstaltning er for bekostelig og ikke til at udføre. Saa maatte hele Landvæsenssystemet forandres og Fæsteindretninger træde i Forpagtningsystemets Sted; og saa maatte hele Tiendesystemet forandres, de overflødige protestantske geistlige Embeder efterhaanden inddrages, og de katholske Tiender anvendes til Skole- og Fattigvæsenets Forbedring. Men saadanne Grundforbedringer lade sig meget lettere iværksætte under et uindskrænket Monarkie end under en fri Statsforfatning, hvor den private Egennytte har formegen Jndpas, hvilken er bedre skikket til at konservere gode Statsindretninger end til at frembringe dem. Stavnsbaandets Løsning, vort hele Landvæsenssystems Omdannelse heri Danmark havde været høist vanskeligt at drive igjennem under en repræsentativ Statsforfatning; denne vilde være den ædelste og viseste af alle Statsforfatninger, naar blot Ædelsind og Viisdom vare de herskende Principer i dette menneskelige Liv." Den brittiske Regjerings Plan at sende nogle Ladninger Fruentimmer over til Hobartstown, hvor man trængte haardt dertil, har ikke fundet bifald hos Kolonisterne, da Størstedelen af de Ankomne vare liderlige og fordærvede Qvindemennesker. "Dydige og flittige Fruentimmer vil kunne gjøre deres Lykke her, skrives derfra, men af samme Slags som Størstedelen. af de Sidstmodtagne ønskes ingen flere." Nogle engelske Hvalfangerskibe have i Nærheden af Sydpolen opdaget et stort Land, der kunde sees i en Udstrækning af 300 engelske Mile. Man antager at det opdagede Land er en Deel af et stort Fastland, J Nærheden deraf opdagedes en Øe, som kaldtes Adelaide Øen, efter Hs. M. Dronningen af Engelland. Hovedlandet skal hedde Grahams=Land. Det blev taget i Besiddelse i Kong Wilhelm 1 Navn Alt var i høieste Grad øde, intetsteds Spor af Dyr eller Planteliv. Derimod ragede høie sorte Bjergspidser frem over Sneen.