JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Rhin-Strømmen. De Franske holder meget ilde Huss i alle de Stæder de hafver været, oc hvor de endnu ligger. Omendskiønt de Keyserlige udi det Badiske, paa en Øe i Rhin-Strømmen ved Schrøck, begyndte sig at fortificere, hafver de enddog, formedelst de Franskes stoere præparatorier om dennem at bortjage, sig godvilligen derfra begifvet. Mannheims Bye oc Castell ere gandske Ødelagde oc gjort til en Steenhaab. Murene oc Taarnene af den gamle Stad Speyer hafver de sprenget. Heydelberg er igien med 1200 Kæyserlige Folck besat, oc repareris Brecherne udi Muren, det store Vinfad i Slottet er icke forbrændt. Franckendal truis sterck at der med den lige som med Manheim skal blifve tracteret. Til Wormbs omgaaes med Mure oc Taarne ligesom til Speyer, alle de smaa Stæder som ligger ved Ofver-Rhin-Strømmen ere mestendeelen Ødelagde, oc alle deris Mure raseret. Udi Maynz forstærcker oc forskantzer endnu de Franske sig Dagligen. Cassel som ligger tvert ofver for Maynz, som de tilforn hafver Fortificerit, demolerer de nu igien; derimod bygger de en Skantze, hvor tilforn Gustavusburg laae, hvilcke Fortificationer af det store Vand, som paakom for stacket Tid siden, gandske blef bortsvemmet. Alt det Vin som fantis udi Rhingau hafver de Franske til Mayntz ladet henføre. De Chur Pfaltziske Kiøbstæder St. Gevehr, Bacharach oc andre, hafver de udplyndret, afbrændt oc Murene ladet sprenge, denne sidste hafver de ocsaa til Creutzenach begyndt, saa at udi det gandske Pfaltz intet andet end som en bedrøvelig Ødeleggelse er at see, thi ingen af de andre Provintzer har endnu saa haart befunden de Franskis Had, som den Ulyckelige Pfaltz, hvilcken af Frugtbarhed oc Skiønhed kunde kaldis Tydsklands Paradis. Af Pobbart, som er en liden Chur-Trieriske Stad, ere de Franske, lyckeligen af de Tydske bleven bortjaget, oc nu med 600 Mand besat, alligevel hafver de Franske nogle gange værit derfor, dog uden Succes. Coblentz oc Ehrenbreitstein er stærck besat, saa at de vel imod deris Fiender sig kand holde. Den Kæyserlige General Wallis commanderer derudi. Ober Wesel er af de Franske gandske blefven afbrændt. De af Coblenz hafver Lintz oc et fast Slot kaldet Sanerberg sig ocsaa bemægtiget. Andernach var af de Tydske beskudt oc alle deris Skibe paa Strømmen blef af et Batterie ruineret, neret, Mand vil sige at de Franske skal være i march at undsætte dennem. Udi alle de paa Græntzerne liggende Provintzer hvor de Franske ere Mester ofver saavelsom udi Lothringen oc Elsas, har de et strengt Forbud gjort, at alt Forraad af Vin oc Korn udi de faste Stæder skal indflyttes, oc maa ingen Huss-Fader meere udi sit Giemme beholde, end 2 Sper for hver Person, som hand udi sit Huss hafver. Bonn forstærkis Dagligen. Cardinalen af Fyr stenberg hafver sin Bagagie derfra til Metz henskicket. Cølln hafver Neutraliteten med Franckerige ophefvet, oc er med en stoer Guarnison forsiunet. De af Boan hafver begiæret 100000 Rixdlr. Brandskatning af den Stad Cøllns Jordegods, hvilcket dennem blef afslaget, hvorpaa de nogle af samme Byes tilhørende Gaarder hafver lagd i Aske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Chur-Førsten Clementz, hafver alle Cannicker som Cardinalens Parthi holder, citeret; ved deris udeblifvende, skal deris Canonicat er være forfalden, oc deris Gods confisqverit. Jndtil dato hafver de Franske været Mester ved Neder-Strømmen, men efter en eeniste Action hafver de forladet en Deel af det Cøllniske, det gandske Gyliske oc Bergiske. Actionen er saaledis passeret; At de Franske var i Meening at Proviantere Rhinberg oc betale Guarnisonen. Men de Brandenborgiske oc Hollænderne kom den 1 hujus til dennem, slog Convoyen oc borttog udi Ordingen alt Proviantet, bestaaendis af 100 Vogne, som med 300 Soldater blefconvoyeret, hvoraf 147 bleff fangen, med tvende Faner. Den følgende Dag kom General Sourdis med 25 Sqvadroner Cavallerie oc 800 Mussqveter er, i Meening at revangere sig, den Brandenborgiske General Schøning og den Hollandske General Ailva som commanderede de Tydske Troupper, angreb de Franske, hvilke strax begafve sig paa Flugten, det gandske Jnfanterie bleff nedhugget oc Cavalleriet adspredt, aff hvilcke mange blef caputeret. Denne Action hafver bragt saadan en Fryct i dennem, at de Neus, samt alle andre smaa Kiøbstæder, hafver forladet, oc alleeniste Bonn Rhinberg og Keysersverth besæt holde. Udi den sidste Festning skal ickun være 500 Mand. De Allierede ligger nu i det Cøllniske, Gylliske oc Bergiske. Af det Mainziske. Den Stad Die burg, som Chur-Førstens Ordre ey vilde lyde, oc de Allieredes Guarnison indtage, er af de Hessiske oc Lyneburgiske blefven bombarderet, hvorofver de sig hafver beqvemt Guarnison at indtage.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Wien. Med de Tørckiske Ambassadeurer hafver Commissarierne adskillige Conferentzer holdet, oc dennem foredraget, at Hans Mayestets Begiæring var, at de alt hvis det Ungariske Rige tilforn hafver tilhørt, igien skal restituere. Alle Christne som af Keyserens Lande Fangne var bortført, igien paa fri Fod stille, oc Teckely Keyseren ofverlefveres: Men saasom de siger, at de ey Ee 2. haf hafve, vidre Ordre til at afstaa, end det som allerede virckelig af Keyseren fra dennem er indtaget. Mand meente at de med det første igien skal blive afferdiget. Hertugen af Lothringen skal udi Tydskland, og Feld-Marskalck Caprara i Ungern nærværende Aar, commandere. Den 20 hujus hafver Keyseren nogle Generals Personer til høyeCharger befordret; nemblig, Grefve Maximilian af Starenberg, Grefve af Mansfeld oc Grefven af Sereni til Feld-Marskalcker. Grefven af Souches til General Feld-Tøygmester. Førsten af Montecucusi, Grefve Ladron, Grefve af Metternich oc Wallis til Feld-Marskalck Leutenanter. Grefve Capriani hafver det Ladroniske Regiment bekommet. Hendes Mayst. Keyserinden hafver den 16 hujus lyckeligen en Printzessinde fød til Verden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Ungern. Tørckerne udi Stoere Wardein, var i Meening at ofverfalde Skantzen, som af voris, til bemelte Stads Bloqvade var opbygt; men de derudi sig befindende Soldater værgede sig Mandeligen, dermed kom General Heusler Tørckerne bag paa Ryggen, saa de med stoer Skade maatte begifve sig paa Flugten. Af Bossnien berettis at nogle 1000 Tørcker var sindet at indtage den Kiøbstæd, kaldet vornick, som ligger ved et Pass, oc hafver et lidet Slot; hvorpaa de u-mancerlig hafde stormet: Maatte dog alligevel med u-forrettet Sag, derfra bortvige, oc efterlod ungefær 500 døde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Engelland. Londen. Den 23 passato blef det forsamlede Convent med Kongens oc begge Huses Bevilling, udi et Parlament forandret, som ved en Bil eller Instrument er vorden stadfæstet. Ellers skulde 10 Dages Tid være tilbragt med et ny Parlaments Udskrifvelse; hvilcket ellers ved disse værende conjuncturer skulle hafve værit en skadelig Dilation. D. 25.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
som Nederhusets Deputerede udi Oberhuset, for at examinere Hans Kongel. Maysts. sidste Begiering. Jligemaade blef Commissarierne forordnet, Eeden som Kongen tilkommer, at giøre, at considerere oc corrigere, oc siden deris Samtycke derom til begge Huse gifve tilkiende. Samme Dag fremviste Grefven af Feversham for Neder huset, en Skrifvelse, som hans Lordskab en ved Nafn Sr. Holland hafde ofverlefveret, angaaendis Grefven af Esser død; Den Lord Mordant sagde derpaa, at hand allerede bemelte Sr. Holland hafver ladet arrestere: hvorpaa strax blef ordineret at Sr. Holland udi Neugate skal Fengslis, oc den som Brefvet til Grefven af Feversham hafde skref vit, ocsaa skulde arresteris. Den Ridder Mulgrefve blef samme Tid tillade at gifve tilkiende alt hvis hannem om forbenæfnte Grefve af Esser Død var bevist, Grefven af Nottingham hafver gjort et Forslag om at oprette en Bil hvor hvorved Nonconformisterne med den Engliske Kircke kunde blive foreenet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Den 27. kom Hans Maysts. Begiering for igien, hvilcken foruden ald J. modsigelse blef eragtet i sig felf for billigt, oc blef besluttet af Nederhuset at bistaae Hans Mayst., og være Kongen behielpelig til sine fremmede Alliantzers Underholdning; dermed at bringe de Oprøriske Jrrer til Lydighed, oc derforuden sætte Majestæten udi saadan en Tilstand at den Protestantiske Religion i Engelland derved kand være forsickret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Af Skotland haver Hans Mayst. bekommit Efterretning, at de gemeene gandske var inelinerit at tage hannem oc Dronningen Maria til Konge oc Dronning udi Skotland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Den 28 Bevilligede Neder-Huset, Kongen en Summa Penge af 400000 Pund Sterling, hvorudaf Maanedlig 66666 Pund skal blive erlagt, oc skal de udi 6 Maaneder saa continuere, indtil Summen er fuldkommeligen betalt. Ved disse Subsidier skal Hans Mayst. sætte sig i god Postur imod deris Fiender. Grefven af Arran, (som er Hertugen, af Hamiltons Søn i Skotland) samt Lord Turnmore oc Sr. Robert Hamiltons blef i Dag sat fangen udi Touren, Aarsagen er denne, at hand hafver holdet Correspondenz med Kong Jacobus; deris Forsamling hafver de holdet hos den berømte Qvæcker William Pen, hvilcken var i Meening at bortkomme med Flugten; Men blef greben oc sat i Fængsel udi Neugate, Alle deris Brefve og Documenter hafver mand bekommet. Til det nye forderdigede stoere Kongelige Seigls Forvaring, ere. Commissarier anordnet, Nemlig Ser gants Mainard oc Rawlison, oc Mons. Kock.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Den 1 hujus hafver Monsr. Hamb don, paa Hans Kongl. Mayst. Vegne, Nederhuset ladet foredrage, hvorledis adskillige Personer, icke langt her fra Staden, oprøriske Forsamlinger hafver holdet imod Regieringen, hvorofver nogle er blefven arresteret, oc er af begge Husene begieret, at de skulle gifve deris Siun oc Samtycke derom, paa hvad Maade Majestæten sig derudi skulde forholde, oc om det kunde skee, at bemelte arresterede Persohner, imod Caution, kunde stillis paa fri Fod igien. Herpaa blef resolveret at forfærdige en Bil, hvorudi Kongen tillades for en vis Tid, at lade arrestere oc fængste alle slige Persohner, som for Conspiration imod Regieringen blef tiltalt, oc skal ey tilstædes at de som for saadan Misgierning blifver beskyldet, imod Caution eller ocsaa et habeas Corpus, maa frikomme, uden Hans Mayst. oc de Geheime Raads Bevilling. Begge Husene lod deris Mayest. ved Deputerede vide, at hafve besluttet Hans Mayest. med Lif, Blod oc ald deris Magt at bistaae. Den 2 dito var hos deris Majesteter ved 70 Pressbyterianiske eller Nonconformitiske Theologer, om deris Mayest. at gratulere, som af deris Mayst. megiven venligen blef imodtaget, Hans Mayst, forsickrede dennem deris Protection, oc lofvede at contribuere ved nærværenne Parlament, at de paa alle Maade, deris Flid vil anvende, paa det at de kunde med den Engliske Kircke blifve forligt. Dronningen sagde til dennem at hun intet høyere ønskede, endsom en ret Eenighed oc Fortrolighed imellem alle Protestanter. Lord Kilmore som er ocsaa interesseret med Grefven af Ar ran, blef i Dag ført udi Touren; atskillige andre af deris Anhang holder sig skiuldte. Her sigis, at Conspirationen hvorudi de var indvicklet, var, at igien indsætte Kong Jacobus, til hvilcken ende de et oprøriske Skrift imod Regieringen, kaldet Remonstration imod den forige Konges Affsætning, hemmelig ved Natte-Tid paa Gaderne udsprædet hafver, i hvilcken de Parlamentet en uretmæssig Forsamling forestillet; J Meening dermed Milizien oc Borgerskabet til Oprør at animere, foregifvende at Geistligheden ilde var fornøyet med Regieringen, oc de ingen Skatter vilde contribuere, hvilcket dog ey er sandfærdigt, thi alle Protestanter med Regimentets Forandring, ere vel tilfreds. Hans Mayst. hafver befalet, at 20 Krigs-Skibe strax skulde gaae i Søen. Af de Hollandske Troupper ere 7000 Mænd til Irrland henskicket. J Aften bleff en Proclamation publiceret, udi hvilken tilsiges dem som Monsr. Brent vilde aabenbare 200 Pund Sterling.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Den 4 hafver atskillige Herrer, som den nye Eed af Allegancie oc Suppremacie ey tilfort; hafver aflagt, ey heller Testen underskrefvet, hafver det i dag forrettet; De fornemste af dem var Ercke-Biscoppen af Jorck, Biscoperne af Winchester, af St. Asaph, Rochester, oc Landaste. Forleden Løfverdag giorde Biscoperne af Londen, Lincoln oc Bristol, deris Eed, som iblant de Geistlige hafver værit de første.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Den 5 bortreiste Obriste Kirck til Chester, hvorfra hand sig med sin Miliz til Irrland skal hafve ladet ofversætte. Oc saasom det er at befrycte, at Riget i en stoer Krig skulde komme, da hafver begge Husene bevilliget, at Kongen 18 Regimenter maa lade hverfve, hvilcke forbemelte Regimenter af efterfølgende Lords bleff befalet at lade oprette, nemblig Marqvis af Hallifax, Marqvis af Winchester, Hertugen af Ormund, Grefven af Devonshire, Lord Herbert af Cherburg, Lord de la Mere, Lord Castleton, Lord Kingston, Lord Lumley, Lord Carbery, Lord Lierborn, Lord Rostommon, Lord Fiisharding, Lord Meath, Lord Droghed, oc S. Edvard Dering; Toe hafver sig tvende Regimenter paataget, et af Cavallerie oc et af Infanterie. Dagen blef tilbragt udi Parlamentet med Lemmernis EedisAfleggelse. Den 8 blef begge Husene foredraget, den forige Cantzlers, Lord Burtons oc Grahams Sager, oc bleff resolveret at deris Beskyldinger skulde for Parlamentet forebringis. Hans Mayest. spiste i Dag til St. Jaaes med Marskallen af Schomberg. Den 9 bleff for de Lords berettet, at nogle Prædickanter udi de Provintzer, Winson og Norwich ey vilde bede for Kongen oc Dronningen; Hvorfor de Biscoperne hafver befalet, der med at hafve TilsiunDen 11 sendte Oberhuset en Bil til Confirmation udi Nederhuset, angaa endis den for nogle Aar Halshuggede Lord Russels Doms Annullation. J. Dag hafver denne Stads Lord Major oc Olderman, været udi Oberhuset, hvor de sig for deris Omhyggelighed i nærværende Conjuncturer, venligen hafver betacket, derhos offereret, at de Hans Majest. med Liff oc Blod vilde assistere.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Den 13 hafver Biscopen af Glocester, værit udi Touren hos Cantzleren, oc hannem det hellige Altarens Sacramente meddeelet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Den 14. Med de ankomne Breffve af Skotland, fornemmis, at de meste Persohner til forstaaende stoere Conventions Dag var til Edenburg ankommen som ere alle gode oc ærlige Protestanter, oc er vel fornøyet med, at her i Riget Printzen og Printzessinden af Oranien til Konge oc Dronning er blef ven declareret. J Dag skal de holde deris første Session. Obriste Mackay hafver Hans Mayest. til General Major declareret, oc ordineret at hand med 5 Regimenter til Skotland skal marchere, oc derfra til Nord-Irrland ofver gaae. Udi Parlamentet blef i Dag en Bil aflæst, for at foreene Non-Corformisterne med den Engliske Kircke, Jndholdendis at alle Persohner, som til Geistlig Bestilling blifver befordret, uden nogen Modsigelse, skal førend de kommer til noget Embede, anbefalis, at de Eeden efter Statuterne skal aflegge. At Prædickanterne ey skal være tilholdet, om de icke self vil, bruge Messe Skjorten, naar de læser Bønnen, ey heller Kaarsit ved Daaben, oc skal iligemaade Forældrene hafve fri Forlof til at bede Faddere til Barnet om de vil. Jngen Prædickant maa veigre det hellige Alterens Sacramente til de Personer som af Aarsage ey vilde sidde paa deris Knæ, men tilstaa, at de maa annamme staaendis Christi Legome oc Blod. Liturgien (som ere Kircke-Ceremonierne) skal af 20 Høylærde geistlige Mænd vorde igiennemseet oc forandret, paa det at alle Protestanter dennem kand antage. Alle forargelige Prædickanter skal afsættis, oc en nye Kircke-Ordonantz af samtlige Biscoper indrettis. Paa den Maade, forhaabis at Protestanterne i Engelland, skal blive foreenet. Den 15 lod paa Kongl. Majestets Vegne Monsr. Harbord Parlamentet vide, at tvende Capitainer med 200 Soldater af Dumbartons Regiment haf hafde deserteret, oc en Deel af Jpswichs Regiment, hafde sig med samme conjungeret, hvilke sig 4 Canoner, oc Pengene, som til deris Betaling var henskicket, bemægtiget, oc dermed til Norden marcheret, Proclamerendis Kong Jacobum for deris Konge. Parlamentet blef paa den u-formodende Tidende meget bestyrtet, oc gjorde strax en Adress til Majestæten: hvorudi de begiærer at Hans Majestæt vigtige Middeler faar bruge, at disse oprøriske Soldater kand dempes, oc lade en Proclamation publicere, udi hvilcken, samme Folck og deris Anhængere for Rebeller kand declareris. De blef ocsaa befalet, at alle Officerer som udi Parlamentet, sig befinder straxen skulde begive sig til deris Regimenter. Ved denne gode Anordning skal de Rebeller inden faae Dage blifve dempet. Fra alle Kandteri Riget fornemmis, at deris Mayestæter med stoer jubileren ere bleven proclameret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Den 16 hafver Hans Kongl. Mayst. af Reder-Huset begiæret at de Jldstæd-Skatten, som den Fattige falder megit tungt at betale, skulde afskaffe: hvilket strax blef bevilliget. Det blef ogsaa besluttet at betale Hollænderne ald dend Bekostning som de for disse Rigers beste hafver anvendet: Hans Mayest. hafver Neder-huset, Regenskabet ofverlefverit. J Dag blef ocsaa befalet at alle Papister efter Statuterne 10 Mile her fra Londen sig skal begifve. Fra Jrland berettis at Kong Jacobus til Kingsal er ankommen. Udi Nørre-Irrland er en Skarp Action imellem Protestanterne oc Papisterne foreganget, udi hvilken de første skal hafve beholdet Seyeren.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Spanien. Printz Alexander af Parma, er ved Døden afganget. Af Portugal skrifvis, at Dronningen med Lifs Fruct skal være velsignet. Den Franske Ambass. er her fra reyst med Protest, fordi hand ingen Cathegoriske Svar af Kongen kunde bekomme, om Hans Mayst. sig udi disse nu værende Conjuncturer Neutral eller icke vilde forholde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Jtalien. Rom. Cardinalen Pio er ved Døden afganget. Hvorved den 10de Cardinal Hattis Platz er vorden ledig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Holland. Cavalleriet som var udi Engelland er lyckeligen her i Landet ankommen; oc siden Artilleriet med 7000 Mænd Englisk Folck, under GeneralLieutenant Churchils Commando. Den Svenske Envoye extraordinaire Grefve Oxenstiern er til Engelland henreist. Krigen er nu imod Franckerige virckeligen i alle Provintzer forkyndet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Spanske Nederlande. Udi Namur, Mons oc Charle Roy ere nogle 1000 Hollandske Folck til Guarnison indlagt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Gouverneuren af Neuport hafver Sluserne ladet aabne oc det gandske Land deromkring sat udi Vand; Hvorofver de Franske meget ere forbittrede; Men bemelte Gouverneur siger at de der udi hafde self Aarsag, fordi de Staden med deris stercke Parthier kom alt for nær. Svitzerland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-03-01
Paa Cantonernis Klagemaal, hafver Kongen af Franckerige, Gouverneuren af Hynningen befalet, at hand med Grendsernes Fortification skulde indholde. De Franske hafver det faste Durlachiske Slot Hochberg imod deris Forsikring ladet demolere. Den gandske Schwartz wald er med Keyserlige Folck opfyldt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-04-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-04-01
Kiøbenhafn. denne Maaned er ved Trykken publiceret. Kongel. Majestæts Bref og Forklaring ofver Fridericiæ Stads gifne JusAsyli, dateret den 30 Martii. ligemaade, Forordning om Salpeter-Syderiers Jndrettelse i Danmarck, dateret den 16. April.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-04-01
De fleeste og fornemste Familier her i Staden, ere udi denne Sorg bleffven deelagtig; og de som Gud hafver bevaret, ere forgefulde nock, af Medynckfor dem som bortdøde ere. Hans Kongl. Majestæt hafver aff Kongl. Mildhed anbefalet, at een hver sine døde efter eget behag maa lade begrafve, foruden Kirckers og Skolers sædvanlige Betaling, og de døde Legemer, som ingen vilde kiendis ved, har Majestæten paa Kirckegaardene ladet begrafve. Gud den Almægtigste bevare os her efter fra ald Ulycke.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-04-01
Den 22 April blef forrige Schout bey Nacht Bildes Liig, i Holmens Kircke, under trende gange Støckers og Musqveters Løsen, nedsat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-04-01
Tydskland. Cølln. Cardinalen af Førstenberg er fra Bonn til Müntz henreyst, nogen effter hans Ankomst, kom det Huuss, som hand laae udi til logement, i brand, og opbrændte, tillige med 4 andre Huse Cardinalen kunde neppeligen redde sig selff, nogle aff hans Betiente blefve forbrændte. Det Siø-Monstrum, om hvilcket udi det forrige Aars DecemberMaanedts Relation er ommeldet, hafver mand icke langt herfra fundet død liggende paa Landet ved Bredden aff Rheinen. De Franske hafver det Churførstelige Slot til Bryl afbrændt. Trier demolerer de Franske Troupper ganske i grund. Den Brandenborgiske Oberste Heyde var sindet at bemæctige sig den Skandtze, som ligger ved Rhein Strømmen tvert over for Bonn, men som de Franske bekom tidig Kundskab der om, bleff hand derfra afvist med 4. døde, og hand self blef paa stæden. Hvor Guarnisonen i Bonn kand komme til, affbrænder de alle Herre-Gaarde og Byer. Lyttich. Gouverneuren til Mastricht Grefven af Flodorp, har formanet det te Biscopdom til at antage det Keyserlige Parthi, og forlade Neutralitæten med Franckerige. Ald den Forraad aff Munition og Gewehr, som de Franske hafver her i Byen opkiøbt, er til Hollænderne blefven leveret, fordi de Franske engang vare der med af Byen, men for et stærke Hollandsk Parthies Ankomst maatte gaa tilbage igien, hvorfor Gouverneuren aff Mastricht effter Staaternis Krigs-Declaration, det aff os med Magt var begiærendis, som dennem endelig ved dette Stiffte Declaration med Franckerige bleff bevilget. Hollænderne reparerer nu denne Stads Casteel, og bedecker med deris Armee dette Biscopdømme, hvilcket til sin egen Tienniste lader hverfve 10000 Mand. Pfaltz. De Franske aff Strassborg vare i Meening at ofverfalde de Keyserlige som ligger i Offenborg ved Svartzvald: men maatte med temmeFff 2. lig Forliiss og uforrettet Sag afmarchere. Den Franske Marskal de Du ras har været til Philipsburg, Speyer, Worms, Franckendal og Maynz, og ofver alt bemeldte Stæders Tilstand besigtiget. Et Parthi Sachsiske paa 300 Mand, med en deel Snaphaner, haffver sig ved Grensheim til Skibs ladet sætte over Rheinen, hvor de ved Eick udi en Moratz tog Posto. Jmidlertid bekom de Franske i Maynz kundskab der om, hvorfor de dennem med 5000 Mand, som med Stycker vare forsiunede, angreb, og tvang dennem til (eftersom de værgede sig saa længe de haffde Lod og Krud) at giffve sig paa Discretion, 270 bleffve fangne bortførde. Aff de Franske ere ved 300 blefne. Aff Maynz fordrer de Franske stoere Contributioner. Den Festning Risselsheim har de ogsaa sprengt og affbrændt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-04-01
Vien. Hendis Durchl. Ertz-Hertuginden Mariana, Chur-Printzen til Pfaltz, hans Gemahl, er Sallig udi HErren hensofvet. Hertugen aff Lottringen hafver været her tilstæde udi det stoere Kriegs-Raad. Churførsten aff Beyeren er ogsaa her ankommen. Aff
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1689-04-01
Polen og Moskov ere Ambassadeurer her ankomne, hvilcke begierer at Keyseren ingen Fred med Tyrken vil slutte. Engelland. Londen. Den tilforn ommeldte Rebelliske Militz, hafver sig paa Naade, og Unaade submitteret. Prinz Georg aff Danmarck er aff Parlamentet Naturaliseret; Hans Majestæt har giort hannem til Hertug af Cumberland, Grefve af Kendal, og Baron af Ockingam; og skal hand nyde Rangen som en Printz aff Kongelig Blod. Mar skall de Schomberg, og Cammerherre Benting ere ogsaa blefne Naturalisere de, den første som Hertug, den anden som Grefve af Portland. Admiral Herbert er gjort til Vicomte af Tur bay. Marschallen af Schomberg og Grefven af Devonshire, som er OverHofmester, haffver Hans Majestæt med Ridder-Ordenen af Hosebaanden benaadet. Admiral Herbert er med 22 Skibe ad Jrland henseiglet, for at undsætte de Protestantiske Jrrer.