JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Efter en af Politimesteren i Odense truffen Foranstaltning, bleve 7 Fruentimmer af bemeldte Bye fatte under Tiltale for Løsgængeri, og da de ikke paa den Tid havde fast Tjeneste, hendømte til Arbeide i Odense Tvangsarbeidsanstalt, de 2 i 3 Maaneder, de 3 i 2 Maaneder og de 2 i 1 Maaned. To af de saaledes Domfældte acquiescerede ved samme, hvorimod de øvrige Fem appellerede Sagen, der, da den kom ind for Landsover, samt Hof- og Stadsretten, fik et ganske andet Udfald, idet de Tiltalte bleve frifundne og Actionens Omkostninger paalagt det Offentlige. Overretten skjønnede nemlig ikke rettere, end at de Tiltalte ikke kunde ansees at have gjort sig skyldige i Løsgængeri, eftersom de, der samtlig have havt fast Ophold i Odense Kjøbstad, og som maa antages i den Tid, hvori de ikke have havt fast Tjeneste, at have sammesteds havt andet i sig selv lovligt Erhverv, ikke af vedkommende Politiøvrighed have faaet noget Tilhold i Overeensstemmelse med Forordningen af 21. August 182991. Ved denne Dom, der senere sees at være stadfæstet i Høiesteret in terminis, er det saaledes antaget, at Personer, der have stadigt Ophold i Kjøbstæderne eller der have deres Domicilium ikke behøve at tage fast Tjeneste sammesteds, men kunne ernære sig paa anden lovlig Maade, naar de ikke af vedkommende Politiøvrighed have faaet Tilhold overeensstemmende med fornævnte Lovgivnings Bestemmelser ifølge hvilke ethvert Steds Politiøvrighed er berettiget til at affordre, de Personer, der ikke have Formue, fast Næringsvei eller anden saadan Stilling, hvorved de, uden Skade eller Fare for det Offentlige kunne finde deres Udkomme, Rede og Rigtighed for deres Erhverskilder, samt naar deres Forklaringer ikke findes tilfredsstillende, meddele dem Anviisning paa Arbeide og foreskrive dem saadanne Forholdsregler, hvorved man bliver istand til at paasee, at det anviste Erhverv i Virkeligheden søges. (Fædrl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Overlæge Jacobsen har i Fædrelandet af 27. f. M. indrykket en Erklæring, hvori han afviser den offentlig fremførte Beskyldning, muligen at have handlet uforsigtigt ved at lukke den ene Fontenene paa Thorvaldsens Been.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Dr. juris Jens Kragh Høst, en af Danmarks flittigste Literatorer, med et lyst Hoved og et ædelt Hjerte, er død paa Jslegaard ved Kjøbenhavn d. 26. Marts, 71 Aar gammel. Hans Livsbaue var tornefuld, og hans Aand i de sidste Aar omtaaget (O. Thoms. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
I Diernisse Sogn ved Faaborg tildrog sig i næstforrige Uge følgende sørgelige Begivenhed. J er Forsamling af Gaardmænd, hvor en Bestemmelse skulde tages om Leverance af Fourage, lod en Huusbond møde ved sin Avlskarl, der i hele Sognet var anseet som en ædrulig og skikkelig Karl. Hvorledes Hovedhensigten med denne Forsamling blev opfyldt er ubekjendt, men saameget vides, at Forsamlingen stuttedes med en anden Tendens, og blev til et Svirelag, i hvilket forbenævnte Avlskarl blev i den Grad beskjænket, at han blev aldeles bevidstløs. Efterat man havde bragt denne forøvrigt særdeles skikkelige Karl i en saadan Tilstand, blev han om Aftenen Kl. 10, i den daværende flere Graders Kulde, lagt langs ud i Bunden af en Vogn, og kjørt til sit Hjem, Miil fra det Sted, hvor Forsamlingen holdtes. Da de kom i Gaarden og vilde læsse deres Kræ eller Sviin (som de kaldte Karlen) af Vognen, var han død, og uagtet strax anvendt Hjælp, saavel af Huusbonden som den tilkaldte Læge, var han ikke at bringe tillive igjen. (Hemp. A.) Paa Grund af de mange Tyverier, som af en Tyvebande ere begaaede i Sognene Bjert og Stenderup i Haderslev Amt, har Hs. M., efter Andragende fra Amthuset udnævnt en Kommission til Sagens Undersøgelse. Samme bestaaer af Herreds fogderne Thomsen og Petersen samt Overrets Auscultant Petersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
J disse Dage er Oberstlieutenant Fabricius ankommen til Pløn fra Athen (i Grækenland. Han er født der, gik 1824 som Philhellener til Grækenland og har siden den Tid deelt Sorger og Glæder med sit nye Fædreland. Efter Kapodistrias Død kom han hjem i Besøg, hvor han givtede sig og vendte atter tilbage til Grækenland. Revolutionen i afvigte September kostede ham hans Embede, han var Kommandant i Nauplin, og ligesom alle Fremmede har han maattet vige for de nye Grundsætninger. (Danner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Vi erfare af god Kilde, at de holsteenske Stænder skulle sammenkaldes i næste Julii Maaned, og derefter de slesvigske. (Kiel. Korr.) Haabet om at fortsætte Jernbanen fra Rendsborg til Flensborg voxer. Med sidste Post (fra Hamborg) er der atter gjort saa store Pengetilbud, at den herværende Jernbane-Kommitee har omdannet sig til en rendsborg flensborgsk. Denne sidste Retning fortjener saa meget mere den største Opmærksomhed, som den vigtige Stad Flensborg og al dens Handel derved knyttes til Syden (!), at tale om, at de øvrige mindre Stæder og Egne i Slesvig maa følge samme Vei. (Dav.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
J Februar 1841 udlovede Advokat Beseler 200 Rd. Kour, til den der kunde forfatte den bedste slesvigholsteenske Fædrelandshistorie, indeholdende tillige en Geographi over Hertugdømmerne og idet Hele være indrettet til Brug for Borger- og Landsbyskoler. Pengene - meldte Beseler - vare fra nogle Mænd, hvem Folkets Dannelse laae paa Hjerte. Professor Falck i Kiel og Provst Rehhoff i Aabenraa tilbøde sig at ville bedømme de indkommende Manuskripter. Advocat Beseler melder nu, at af de siden den Tid indkomne 6 Manuskripter er et fra Advocat Bremer i Flensborg bleven tilkjendt Præmien af de 200 Rd. Skrivtet, der naturligviis lærer, at Danmark, ligeover for Hertugdømmerne, er et fremmed Land, skal nu trykkes, for, som et nyt SeparationsMiddel at indpodes i Skoleungdommen. Det maa imidlertid ligge i Regjeringens og Rigets Jnteresse at forstyrre denne Plan. (Dav.) Præsten i Vonsbæk, Haderslev Provsti, Hr. Pastor Møller, er afgaaet ved Døden. (Dnv.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Udnævnelser og Entledigelser. Under 29 Marts er Sognepræst for Vinding og Vind Menigheder i Ribe Stift, H. R. Buchhave, beskikket til Sognepræst for Sahl og EisingMenigheder i samme Stift. Under f. D. er forhenværende kongl. Skuespiller C. Seeman beskikket til surnumerair Port controlleur i Kjøbenhavn. - Under 28. Marts er Districtslæge i Assens og District, Justitsraad P. J. Baumann, i Naade og med Pension entlediget. Under 29. Marts er Districtslæge paa Møen, Regimentschirurg M. S. Mackeprang, i Naade og med Pension entlediget. (B. T.) Døde. Kjøbenhavn: Henriette M. Rugaard, 1 eth. A.; Bolette Nessen, f. Bentsen, 42 A.; Hanne M. Beha, f. Petersen, 29 A.: C. v. Westens Søn, J. C. Christopher, 1 eth. A.; Ane D. Schack, f. Nørgaard, 54 A. Maribo Sognepræst Bergenhammers Hustru, Constance, f. Mynster, 36 A. Kjerteminde, Krigsraad Jpsens Hustru, S., f. Dahl, 50 A. Nyborg, Provstindr K. Crone, f. Rieffestahl, 80 A. Brendekildegaard. H. C. P. Fahnøe, 14 A. Aalborg: Lientenant A. B. v. Rodenburg, 30 A.; A. B. Christensen, 12 A.; O. B. Algreen Pødenphant, 3 Aar. Uttropgaard. En Margrethe Bruun, 10 eth. A. Musted. K. H. Reinhold, i Aar. Aarhuus: Enkefru A. M. C. Valeur, f. Knorr, 66 A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Kjøbenhavns Børs-Kours d. 2 April: Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 121 1/2 a 122 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Ved Tallotteriets 1390. Trækning i Wandsb. udkom: No 44. 50. 6. 73. 7
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Bekjendtgjørelser. 500 Rbd. Sølv af offentlige Midler kunne strax eller til 11. Juni Termin d. A. faaes tillaans mod anordningsmæssigt Pant i Landeiendomme, naar Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. man derom henvender sig til Stiftskasserer Andersen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Ribe Stiftamthuus, d. J. April 1811. Sponneck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Spaan Jalousier forfærdiges af J. G. Harboe i Kjøbenhavn. Disse smukke og durable Jalousier, der tildeels gjøre samme Nytte som en Markise og som et almindeligt Rullegardin, anbefales som særdeles hensigtsmæssige, især for Steder, der ere udsatte for Solens Paavirkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Undertegnede modtager Bestillinger paa disse Jalousier, og tillige kunne Priisfortegnelser med nærmere Forklaring erholdes. Ribe d. 26. Marts 1841. Joh. H. Quedens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Frisk og godt Haugefrø bekommes hos P. Claussens Enke. i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Undertegnede ligger her ved Skibbroen under Ladning for at afgaae til Altona strax efter Hellig dagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Ribe, d. 1ste April 1844. J. J. Fischer. Ungkræ under 24 Aar gammel modtages til Græsning paa Vodder Præstegaards Overdrev fra Maidag til Michelsdag for 1 Rdlr. Cour. pr. Styk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
De som maatte ønske Stude eller Kvier græssede i denne Sommer paa Hennegaard ville enten henvende sig til Gaardens Eier eller Undertegnede. Prisen er 3 Mk. Kour. for hvert Kreatur. Gjelderup, den 1 April 1844. Hans N. Koch. Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade-Fabrik ved Kjöbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. Edr. Hoffmann i Farde; P. F. Nyboe i Ringkjøbing; Rasmus N. Gregersen i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Onsdagen den 10de April næstk., om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Ribe Raadstue afholdt Licitation over efternævnte Snedkerarbeide til Toldbodbygningen i Foldingbroe, nemlig: 33 Fag Vindueskarme med Rammer; 17 Fag mindre Dito med Dito; 17 Fag Staldvinduer; 8 enkelte Fyldingsdørre med Karme og Gerichter; 2 enkelte simple Dito; 3 dobbelte Dito med Dito; i udvendig Dito. Conditioner, Tegning og Overslag, erfares paa Licitations Lysthavende indbydes. stedet. Høyer. Ribe, den 2 April 1844.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Mandagen den 15 April næstkommende, Eftermiddag Kl. 2, bliver i forrige Enkefrue Heinens Huus i denne Byes Grønnegade bortsolgte 3 Vindovne og 2 Bilæggerovne. Lysthavende indbydes. Ribe, den 2 April 1811. Hover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-06
Anden Paaskedag udkommer ingen Avis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffOnsdagen den 10. April No. 49.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Udenlandske Efterretninger. Jtalien. J en Skrivelse fra Rom af 10 Marts berettes, at Kongen af Neapel i den senere Tid meer end nogensinde saavel af det Neapolitanske som at det Sicilianske Folk er blevet petitioneret og Jndførelse af en konstitutionel Forfatning. Velunderrettede ville vide, at Hs. Majestæt ei heller vilde være utilbøielig til nogle Jndrømmelser, naar en Stormagt ikke vidste at gjøre sin Jndflydelse gjeldende. J længere Tid have Bladene talt meget om den i Jtaliens forskjellige Egne herskende Bevægelse, der paa enkelte Steder er kommen til Udbrud, dog hidtil kun ubetydelige. Fra Rom skrives under 23 Marts, at en Opstand var udbrudt i Cosenza, Hovedstaden, i Provindsen Calabrien, der i en officiel Artikel fra Neapel skildres som aldeles ubetydelig. En Deel Røvere og Pøbel havde næmlig den 15. Marts forsamlet sig i Stadens Gader og opfordret Jndvaanerne til at tage Deel i Rolighedens Forstyrrelse. Gendarmeriet angreb Hoben og skilte den ad efter en kort Fægtning, der kostede flere af Oprørernes Anførere, samt de Militaires, en tapper Officeer, Livet. Hvad Oprørerne egentlig vilde, veed man ikke; men af den Omstændighed, at flere Fængslinger have fundet Sted i Neapel slutter man, at hiint Forsøg staaer i Forbindelse med et mere udbredt Komplot. – Man vilde vide i Rom at Biskopperne i Ungarn ville løsrive sig fra Paven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Spanien. Den 2 holdt Dronning Christine sit Jndtog i Madrid under Folkets Jubel. Breve fra Aranjuez skildre Dronningmoderens og hendes Døttres Sammenkomst, der ikke blev forstyrret af den stive Etikette, som høist rørende. Med Utaalmodighed ventede den unge Dronning Moderens Ankomst; det første Møde var stumt og kun ved Taarer formaaede Moder og Døttre at udtrykke deres Følelser. Begge Døttrene kappedes om at blive kjærtegnede af Moderen; de satte sig ind i Vognen til hende, og afreiste til Madrid. De Madrider Blade beskæftige sig kun med Beskrivelser af Festlighederne i denne glædelige Anledning, medens man fra Provindserne hører og talrige Henrettelser. – Carthagena har de 25. Marts overgivet sig paa Naade og Unaade, og saaledes hersker for Øieblikket Rolighed i hele Spanien. - Hr. Arguelles, der kaldtes Spaniens Lafayette, er død. Han var en af Dronning Christines meest afgjorte Modstandere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Portugal. J Almande holdt Jnsurgenterne sig endnu den 17. Marts. – J Lissabon var Roligheden uforstyrret. Flere Forsamlinger havde i de sidste Dage fundet Sted, hvorved en Deputation af høitagtede Personer var bleven udnævnt til i en Adresse at forestille Dronningen de ulykkelige Følger af Haardnakkenhed, der kunde indvikle Landet i en Borgerkrig samt andrage paa Afskedigelse af en Minister, der ikke har Folkets Tillid (Costa Cabral. Man befrygtede imidlertid, at dette Skridt vilde være uden Følge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Jndenlandske Efterretninger. Det var forholdsviis kun Faa af de Mange, der havde ønsket at overvære Thorvaldsens Bisættelse og ved den høre Lovpriisningens, Taknemmelighedens og Kjærlighedens Ord udtalte over ham, som kunde stedes Adgang dertil Desto kjærkomnere vil det være, at de Taler, der hørtes ved hans Baare af Prof. Clausen og Provst Tryde, nu ere udkomne i Forbindelse med Sangterterne. Vel har man ikke alt det om sig, der paa Bisættelsens Dag stemmede saa høitids- og alvorsfuldt, men man vil dog i den sande Følelse af Kunstnerens Værd have en Stemning til at optage de udtalte Ord i sig, til at føl Betydningen af Clausens Tale, hvori han ligesaa skjønt og stort som simpelt udfoldede vor Klage, at vi have havt Thorvaldsen, have ham ikke meere og vor Stolthed, at vi have havt ham, og til paa rette Maade at opfatte Trydes Tale, hvori han fra det christelige Standpunkt med Varme og Sandhed giver billedet af den høie Mesters indvortes Væsen, saaledes som dette under hans Kunstner Virksomhed har uddannet sig og lader os "ligesom skue og fore en saadan Kunstnersjæls Forklarelse." Om det havde været rettere ved denne Leilighed blot at udtale Priis og Tak til Gud over den Kunstner, ve have havt, er uvist, uagtet man dog vel maa erindre, at det er Christendommens begeistrede Forkynders Ord, man her hørte i Kirken; men i alt Fald vilde det have været sømmeligere, om man havde opsat at udsige nogen Dom derover, indtil Talen var udkommen i Trykken, saameget mere som det endog ved Lovbud er forbudt at kritisere utrykt Prædiken og Tale af Præster. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Ved den af det kongl Kunstacadem holdte extraordinaire Forsamling, besluttede Academiet i Overeensstemmelse med et af Thorvaldsen, kort for sin Død, yttret Ønske, at optage Oehlenschlager til Æresmedlem. (Kbhpst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Hs. Maj. Kongen har den 31. Marts, samme Dag da Thorvaldsen for 50 Aar siden modtog den store Guldmedaille, paalagt Kunstakademiet, ifølge sammes Jndstilling, at foranstalte en ny Guldmedaille præget, der skulde træde istedetfor den mindre heldige komponerede ældre Guldmedaille. Hs. Maj. har samme Dag bestemt, at lade Thorvaldsens Kunstmuseum pryde med den Seiersgudinde i en Biga, som Thorvaldsen selv havde ønsket at see anbragt paa dets Tinde, og har Hs. Maj. derfor overdraget Kunstakademiet at have Tilsyn med dette Kunstværks Udførelse i Bronce, overeensstemmende med de nærmere Tegninger og Forslag, som Akademiet vil have at forelægge Hs. Maj. til nærmere Approbation. (Dnv.) Ove Thomsen beretter følgende om Thorvaldsen: Paa Thorvaldsens Stamtavle føres hans Herkomst tilbage til Kong Harald Hildetand. Hans Moder var en Præstedatter fra Jylland, Karen Grønlund hvis udtrykte billede Sønnen var. J sine fattige Forældres tarvelige Bolig i den lille Gade Aabenraa var Nødtørftighed hans Ungdoms strenge Ledsagerinde; men da engang en Ven tilbød ham et Værelse hos sig, afslog Ynglingen det, fordi det ikke skulde synes, at han ringeagtede sine fattige Forældre, som han elskede høit. - J Rom modtog Thorvaldsen sin første Bestilling fra Danmark i Aaret 1807. Det var Grevinde Charlotte af Schimmelmann, der overdrog ham at udføre en Døbefont, hvormed hun vilde begave Brahe Trolleborg Kirke i Fyen. Allerede Aaret derefter var dette herlige Arbeide udført i Marmor; men det henstod i Rom indtil Aaret 1815, da det sendtes til Danmark og blev, efterat det i nogen Tid havde været udstillet i Kbhavn, opsat paa Bestemmelsesstedet i Brahe-Trolleborg Kirke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Hs. Maj. har ved allerhøieste Resolution af 27. s.M. formildet den Hans Christian Rasmussen ved Høiesteretsdom af 11te næstforhen begaaet Voldtægt idømte Livsstraf til Straf af Fæstningsbrbeide paa Livstid. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Som vi erfare, skal det nu være afgjort, at Bommen skal staae aaben hele Dagen, med Undtagelse af nogle faa Timer, baade for Dampskibe og Seilskibe. (Berl. T.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
J Kunstakademiets Forsamling den 1. April fremlagde Præses, Hs. Kgl. H. Kronprindsen, følgende kgl. Reskript ifølge hvilket Thorvaldsens Opvarter, Carl Wilkens udnævntes til Dannebrogsmand. Reskriptet lyder saaledes: "Da Eders Kjærlighed, som Præses for vort Akademi for de skjønne Kunster, for Os underdanigst har andraget, at den af Akademiet som Opvarter hos den forevigede Thorvaldsen ansatte Wilkens med utrættelig Omhu, negennyttig Hengivenhed og Troskab har bidraget til den altid uforglemmelige store Kunstners daglige Beqvemmelighed og stadige Tilfredshed, saa have Vi ved allerhøieste Reskript af Dags Dato udnævnt bemeldte Wilkens til Dannebrogsmand, og ville Vi, at Eders Kjærlighed i Vort Navn overrækker ham det Hæderstegn, som Vi til den Ende hermed lader følge. – Vi befale Eders Kjærlighed i Guds høie Varetægt!" Hs. Kongl. H. Kronprindsen hæftede derpaa selv Sølvkorset paa Dannebrogsmand Wilkens Bryst, og lykønskege ham dernæst i Hs. M. Kongens, Sit eget og det tilstedeværende Akademies Navn. (B. T.)Man venter snart at see Jndkaldelsespatentet for Stænderne og antager man det nu for temmelig vist, at de jydske Stænder iaar først ville blive sammenkaldte, men samtidigt med de holsteenske og ikke, som sædvanligt med de slesvigske, der i saa Fald taar ville faae Discussionstid sammen med de Roeskildske, hvormed saaledes en ny og vist tildeels uventet Alternation vilde indtræde. (Aalb. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Det Rummer af "Almuevennen, der er lagt under Beslag, inddholdt en Artikel fra Fæstehuusmand Peder Hansen: et Beslag, som Fædrelandet tilskriver de konservative godseier-aristokratiske Jndflydelser. Det beslaglagte Tirsdagsnummer af Kjøbenhavnsposten indeholdt en større Artikel med Overskrivt: "Hvorved bliver Europa nu behersket? der gik ud paa at vise nen offentlige Menings Betydning og hvorvidt den forstaaer at gjøre sig gjældende ligeoverfor Magthaverne. Begge Nummere ere frigivne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Den Kjøbenhavn=Roeskilde Jernbanes Hensigt er ikke at standse ved Roeskilde, men Planen er, at fortsætte samme til Corsøer og derfra sætte den ved en Dampskibsfart i Forbindelse med Kiel som Endepunktet for den sjællandske og holsteenske Jernbane. Jfølge Berl. Tid. er der alt fra Berlin gjort Tilbud om Deeltagelse i den omtalte Bane for en klækkelig Summa.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Samtlige 6 Borgerrepræsentanter i Nysted have frasagt sig deres Bestilling paa Grund af Uenighed med Byfogden, Cancellieraad Schwensen; de have derpaa indsendt Forhandlingsprotocollen til Stiftamtet og ledsaget den med en for Byfogden meget nærgaaende Besværingsskrivelse. Loll. Falsters Avis mener, at der i dette Tilfælde kun er et Middel til at kalde en ordnet og heldbringende Samvirken i Kommunalbestyrelsen tilbage, nemlig det: at give Byfogden en anden Virkekreds, og Nysted en anden Byfoged. Det kommer nu vel an paa hvad Stiftamtmanden. - som er Hr. v. Jessen - siger i denne Sag. "Alt. Mercur, vil vide, at der ikke alene projecteres en Side Jernbane fra Hackelshörn til Jtzehos og fra Neumünster til Rendsborg, men ogsaa en Fortsættelse af Førstnævnte til Heide og af Sidstnævnte til Flensborg; samt at der desforuden er paatænkt nok en Sidebane fra Neumünster til Preetz eller endog til Oldenborg, og at de adelige Godsbesiddere ikke skulde være utilbøielige til, af deres Toldforeningsfond for Sidste at overtage en Rente Garanti for et Beløb af 400,000 Rdlr. "Kiel. Corsp." tvivler imidlertid meget om, at det sidstnævnte Project kan være alvorlig meent, eller at et saadant Anlæg vil kunne betale sig. - "Alt. Mercur, anfører som en Mærkværdighed, at der paa Hamborgs Børs allerede er gjort Forretninger i rendsborgnenmunsterske (in spe) Jernbane-Actier, og at disse Exspectance-Attier have fundet baade Kjøbere og Sælgere, til 107 108.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Jforgaars, skrives fra Kiel under 2 April, fandt her en Forsamling Sted, for at beraadslaae om en Jernbanes Anlæggelse fra Kiel over Ekernfjord til Flensborg. Der blev nedsat en meget talrig Komitee, for at udføre Forarbeidet, og en mindre Komitee, til at lede Forretningerne. En Subskription, aabnedes for at dække de foreløbige 5,6000 Specier, Omkostninger. Jgaar besluttede Stadens Raad og Borgerskab at forbeholde sig 2000 Actier til bemeldte Jernbane. (Kiel. C.) 5000 af de endnu ufødte Aktier i den rendsborgslensborgske Jernbane ere allerede solgte paa Høm borgs Børs for 102 pCt. Horaf seer man, at Hamborgerne, ligesom ved den neumünsterrendsborgske Bane, atter have solgt Skindet, førend de have faaet Bjørnen. Hvad mon Regjeringen vil sige til dette vilde "Wirthschaft?" (Dav.)"Hamb. Neue Zeitung, underretter i en Skrifvelse fra Schleswig Holstein, om, at det bebudede Lovudkast og Brugen af det danske Sprog i den slesvigske Stænderforsamling allerede er færdigt og væsentlig gaaer ud paa at det tydske Sprog skal være det offfcelle, der bliver at bruge til alt Skriftligt, saavelsom ved den mundtlige Forhandling, saa at Jngen skal være berettiget til at betjene sig af det danske Sprog, med mindre han godtgiør, at han ikke kan gjøre sig forstaaelig i det tydske. For Saadanne bliver at ansætte en Translator, der paa staaende Fod oversætter Foredraget paa tydsk, hvorefter det protocolleres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
J Altona har forleden i een Uge tildraget sig flere Ulykkestilfælde. Styrmanden ombord i en blankeneser Evert, en ellers brav Mand, har saaledes havt den Ulykke, at staae en Matros ihiel, hvom han, foren liden Forseelse, vilde lange En med en Tougende; men da Motrosen bukkede sig i det Samme, for at undgaae Slaget, ramte det ham lige paa Hovedet, saa at han øieblikkelig styrtede ned og opgav Aanden 4 Timer derefter. Ved Ligets Obducering viste sig aldeles ingen ydre Tegn til Mishandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
En saakaldet engelsk Doctor, der i flere Aar havde opholdt sig i Altona, har i de samme Dage dræbt sig ved Gift, i en derværende Gjæstgivergaard. Da han var en Særling, der ofte indsluttede sig hele Dage i sin Stue, og med Barskhed tilbageviste dem, som forstyrrede ham i hans Eensomhed, saa var der i det første Par Dage Jngen, som ændsede hans Udeblivelse, og først paa tredie Dagen aabnede man hans Dør og fandt ham liggende død i Værelset. Paa den indvendige Side af Døren havde han skrevet med Kridt: Iam deat. – Som et Kuriosum kan endnu anføres, at i Ugen efter Paaske confirmerer Pastor Schaar en Mængde Personer, der ere langt over den almindelige Confirmationsalder og hvoraf flere fortiden endnu lære at læse. Een af disse gamle Drenge skal endog være 30 Aar og have havde Kone og Børn. (B. H.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-04-10
Udnævnelser. Under 30. Marts har Hs. Majestæt allern, udnævnt Cancellist i det kgl. danske Cancelli, H. P. K. Møller, til Fuldmægtig i Collegiets 1ste Departement. Under 6. April er Toldfuldmægtig, Exam. jur. T. Secher, beskikket til Told- og Consumtionskasserer i Nibe, mod at han stiller den befalede Sikkerhed for Oppebørslerne, samt Fuldmægtig under det kgl. Generaltoldkammer og CommerceCollegium, J. H. Turværd, til Told- og Consumtions-Overbetjent i Helsingør. (B. T.)