JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Bekientgiørelser. Tirsdagen den 15de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Eieren Kammerraad Marcussen opstille til offentlig Auction paa Jsgaard, begge sine Hovedgaarde Jsgaard og Qvelstrup paa Mols i Calløe Amt. 1) Til Salg, hver for sig uden Bønder, neml. Qvelstrup Hovedgaard, Hartkorn, frie Hovedgaards Taxt Ager og Eng 21 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. opraabes baade heel og Parceller paa 2, 3, 4 a 5 Tdr. Hartkorn, efter forefindende Liebhabere, men Jsgaard allene i Parceller paa 2, 4, 6 a 8 Tdr. Hartkorn, altsammen med Hovedgaards Friehed, som foruden andre Herligheder, er Skatte- og Tiendefrihed. 2) Opstilles Qvelstrups Hovedgaards Avling til Bortforpagtning paa 9 Aar fra 1ste Maii 1795, uden Hoverie, tilligemed Græsning paa JsgaardsMark, og 3die opraabes endelig begge Hoved gaarders Avling, saavel Jsgaards som Qvelstrups, med underliggende Tiender, samlet, til Bortforpagtning paa 9 Aar fra 1ste Maii 1795 med Hoverie, alt under Reservation at approbere hvilke Budde han finder sig best tient med: Wistoft Kirke med Jus Patronatus, samt Kirke-Korn- og Qvæg Tienden, bliver og samme Tid opraabt til Bortsalg, saavel samlet med Qvelstrup Hovedgaard, som separat, og tiener end videre til behagelig Efterretning, at i fal Qvelstrup Hovedgaard kiøbes heel og udeelet, kan Rugsæden dette Efteraar og Vaarsæden næste Foraar blive lagt i Hoverie, ligesom og, den Liebhaber der kiøber 2 Parceler, eller i det mindste 4 a 5 Tdr. Hartkorn, kan vente Hielp af Hoveriet ved Vaarsædens Lægning næste Foraar, og den som tilforhandler sig 5 fulde Tønder Hartkorn, kan vente visse Fag Huus med, for en bestemt billig Betaling; thi ville de Lysthavende behagelig indfindsig bemeldte Dag, Tid og Sted, da Auctions=Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Ebe toft, den 29de Maii 1794. Fellum. Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Ved agtende Auction paa Engelsholm d. 16de og 17de Junii førstkommende bliver noget for Giæld seqvestrere, Boehave der nu paa 7de Aar uindløst er henstaaende, for tilgodehavende hos forrige Meierie=Forpagter Jacob Ver dich, saavelsom hos forrige Foged Bøgh, bortsolgt, som herved til vedkommendes Efterretning kundgjøres, med Advarsel til vedkommende at indfinde sig forinden, for at afgiøre mellemværende, i hvis mangel, det seqvestrerede Gods bortsælges, og min Ret forbeholdes fremdeles for det manglende. Engelsholm d. 26de Maii 1794. Tønder, Efter Amtmand Høy og Velbaarne Hr. Kammerherre, Gersdorff Ordre af 26de Maji sidst bliver den paa Grevskabet Løvenholm værende Kongelig Røde Studt=Hingst stillet til offentlig Auction ved Løvenholms Tinghuus Onsdagen den 9de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet; hvilket til Liebhabernes Efterretning herved bekiendtgiøres Sorvad den 27de Maii 1794. N. Juul, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Udi næstkommende Wiborg Omslags Termin kan mod befalet Sikkerhed og gangbar Rente, faaes en Capito 560 Rdr. 5 Mk. 10 s. Umyndiges Penge til Laans, paa et Aar, naar de derom melder dem hos (S. T.) Hr. Justitsraad og Landsdommer Fons i Wiborg. Sorvad det 27de Maii 1794. N. Juul.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-05-31
Auction. Tirsdagen den 3die Junii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, lader Frue Etatsraadinde Rothe ved en eneste Auction opraabe og bortsælge hendes eiende og iboende Gaard No. 109 paa Middelgade her i Byen. Auctionen holdes hos Raadmand Jngerslev, hvor og Conditionerne i forveien kan faaes til Eftersyn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Den 31te Mai. J Gaar skal det være afgjort, at Admiral Kriger skal commandere Escadren og i Morgen skal Flaget heyses. Han og den Svenske Admiral Greve Claes Adam Wachtmeister skal alternere med at være Høistcommanderende, hver i 6 Uger, og vores Admiral begynder. Det skal nu og være resolveret, at et Skole=Seminarium skal oprettes i Fyen, hvortil skal tages 2000 Rdr. aarlig af Communitetets Midler. Stiftamtamtmanden og Biskoppen, Kammerherre Greve Reventlau paa Brahetrolleborg, Kammerherre Rosenørn og Provst Clod skal være Directeurer for samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Befordringer. Candidatus Juris Jens Gram er bleven Laugmand udi Friderichstad og Moss. Hr. Geheimeraad Cai Reventlow Directeur over den botataniske Hauge i Geheimeraad Holmschiolds Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Vacance. Sognepræstkaldet i Randers 800 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Aarhuus. Ved det her værende Jndske Regiment, er Hr. Capitaine von Nissen blevet Compagnie Chef efter Hr. Major von Beurmann, som er afgaaet med Pension og Characteer af Oberst=Lieutenant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Jndpasserede: Den 3die Junii. Geheimeraadinde Løvenschiold, Frøken Sundt, Statsraad Rejersen, med Kone og Børn, Justitsraad Lange, Hr. Fæster med Søster. J Dag Hans Excellence Hr. Geheimeraad Høegh Guldberg fra Siælland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Samme Dato ankom Smakskipper Lars Hansen fra Kallundborg. Den 4de afgik Smakskipper Jessen med Kreature. J Aften afgik Hr. L. Jørgensens Skipper O. Chausen med Fragtgods og Passagerer til Kiøbenhavn. Forlovede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Mandagen den 2den Junii er holdt Ja-Ord i Grenaae imellem Velærværdige Hr. Riise, Sognepræst til Marie Magdalene og Koed Meenigheder, og Jomfrue Anna Dorothea Bie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Stiftsprovst Jansen. Frue Kirke Studios. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Prædikanterne paa første Pindsedag. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Domkirken-Hs. Høiærværdighed Biskop Doct. Janson. Stiftspr. Jansen. Frue Kirke Hr. Provst Bruun. Stud. Kryssing. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn og Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Udenlandsk. London. Parlaments=Handlinger. Den 28de og 29de April da begge Kammerne igien efter Paaske=Ferierne vare forsamlede, overleverede Hr. Greenwille i Over= og Hr. Dundas i Underhuuset et Kongeligt Budskab angaaende den med Preussen sluttede Traktat, hvorefter Kongen af Preussen overlader mod SubsidiePenge til Engelands Tieneste 62,400 Mand, der skulle enten særskilt eller i Forening med Engelske agere, mod de Franske som en fælleds Fiende, efter nærmere Aftale og Bestemmelse: Vilkaarene ere forhen anførte. En Hr. Curwen erklærede nu, at han ikke længer saae sig forbunden at understytte Ministernes Forslag til Krigens Fortsættelse, som han erfarede ei gik ud paa at forsvare Holland, som en Allieret, men at omstyrte en uafhængig Staats Regiering og igjen at indføre i Frankrig, den afskyelige Despotisme. Oppositionen forlangte, at herom skulle stemmes. Det ministeriale Partie taug ganske stille. Hr. Withbread ærgrede sig over denne Stiltienhed, som fornærmende Beviis paa Minister, nes Magt, og at de behærskede Parlamentet. Taler en fandt dette Udtryk anstødeligt for Parlamentet. Hr. Whitbread forklarede sig, at han dermed sigtede kun til Ministernes Veltalenhed, hvorved de kunde stemme andre. Hr. Sheridan tog hans Vens Partie og sagde Hr. Pitt overtaler endog ved Stiltienhed og giør at Huuset maae tie. Hr. Taylor, Francis og Harrison stemte i med og meente, at Ministernes Forhold var utilgivelig. Ved Stemmernes Samling tabte Oppositionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Den 30te forsvarede Lord Greenville i Over= og Pit selv i Underhuuset denne Tractat, viiste at Folk vare nødvendige til at føre Krig, men Engeland var bedre tient med at give Penge, end opofre Folk, som ei kunde undværes fra Manufactur, Handel og Agerdyrkning i Engeland. Lord Greenville foreslog, at Huset skulle i en Addresse forsikkre Kongen om al Beredvillighed til at opfylde Tractatens Vilkaar. Marqvis Landsdowne paastod, at Ministerne havde gjort bedre i at slutte dette Kiøb med de Tydske Fyrster, hvis Tropper den kunde havt mere Raadighed over end de Preussiske, satte den og i Tvil, hvorvidt Kongen af Preussen vilde opfylde sin Forpligtelse til sand Nytte for Engeland. Han holdt for, at det var den beste Tid for Engeland at slutte Fred, da den havde gjort saa mange Erobringer i Jn dierne. Hr. Pitt forestillede i Underhuuset, at han hellere havde ønsket, at Kongen af Preussen i hans eget Navn havde sendt og underholdt disse Tropper, som eikunde undværes, men da hans Financer ei tillade sligt, saa var det billigt, at Engeland som den Nation, der formedelst sin Rigdom, Velstand og udelukkende Handel best formaaer det, holdte ham skadesløs, viiste og ligesom Hr. Greenville den Fordeel Engeland havde ved at betale Subsidier, som ikke var noget nyt eller usædvanat Tydskland og Spanien, om Krigen skulde blive længe ligt. Hr. For havde meget imod Tractaten og meente re ved, ogsaa vilde nødes til at forlange Subsidier, da deres Financer vel ikke vare meget bedre end Preussens, Taxerne vilde derved forøges, og naar Engeland var stand, han meente, at man maatte complimentere Mi udmattet, hvilken Nation skulde da giøre Frankrig Modeller et Been afsætte. Hvormeget end Ministerne trinisteren, som den der, for at friske Livet, lod en Armumpherede over den Tractat, saa var det dog et fortvivger bevilgedes Ministeren med en Fleerhed af 101 Stem let Middel til Landets Rædning. Uagtet alle Jndvendinmer to og en halv Million.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Oppositionen kunde dog ikke saa let glemme denne Sag og den 2den Maii fandt endnu For og Sheridan meget paa Tractaten at udsætte og opholdt sig især derover, at Engeland ikke maatte have Commando over disse leiede Tropper. Den 5te fornyedes Debatterne over Emigranternes Befoldning, men alt uden Nytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Frankrig. At Vold, Tyrannie og Uretfærdighed øves ustraffet i Frankrig er noget, som ei kan nægtes skiønt der vel skal findes de, som vide at sætte Sminke derpaa, naar det kuns skeer af Jacobiner. De som tiene ved Armeerne føle mindre til dette Onde, men hvorledes det forresten gaaer til i Frankrig kan blant andet sees af en paalidelig Beretning fra Arras. Ved April Maaneds Udgang bleve 25 Personer der paa een Dag quillotinerede. Aftenen for dette Menneskeslagterie skulle gaae for sig var Bal og Jllumination paa Raadhuset. Jacobinerne har ladet Hovedkirken og Adbediet dervesne nedrive. Paa den sidste Plads ere gjorte Kuler til deres Liig, som henrettes. Gaden St. Jean Ronville og Capuziner=Gaden er tom for Beboere, da de ere enten myrdede under Guillotinen eller creperede i Fængsler. Den som kan overbeviises om, at have gjort Korsets Tegn, eller haver Kors eller Bønnebog i sit Huus, er forfalden til Arrest. Tvende Er-Munke Le Bon og Lefets despotisere i denne ulykkelige Stad. Naar nogen skal guillotineres slaae Clubbisterne den nørmeste Kreds om Skafottet, og raabe, naar Slagtofferet kommer: Død, Død, men saasnart Hovedet falder: Republiqven leve! De har truet, at stikke alle Fængsler i Brand og massacrere de Fangne, dersom Østerrigerne nærme sig. Man har allene i denne Bye 3000 Fanger. Sildig vil denne og flere Stæder begræde den Daarlighed, at have fulgt Hovedstadens Exempel. J det gandske Departement du Pais de Calais borttages Korsene af alle Kirkespiire. Den Forvovenhed og Enthusiasme hvormed de Franske fægte, synes dermed at contrastere. Den 1ste Maji plyndrede en Trop i Oggersheim. Man kunde med blotte Øine i Manheim see dem bortføre Rovet. En Lieutenant Rademacher, hvis Hest blev skye og rendte med ham ind til Fienden, blev nedhugget. En fransk Jæger forfulgte en Husar Officeer lige ind til Rhein skandsen paa et Pistolskud nær. Oberlieutenanten vendte sig, og gav ham et Sabelhieb over Hovedet. Ham blev adskillige Gange tilbudet Pardon men han raabte stedse: Republiqven leve, indtil han blev nedsallet. Den sidste franske Post udeblev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Nederlandene. Kampen her bliver med hver Dag meere blodig. De Franske vil med Magt træng igjennem fra Flandern over Dornich og fra Hennegau og Namur, hvorfra en Armee skal forene sig med Pichegrys og Forenings Punkten meenes at skulle være Bryssel. De nødsages dertil af Mangel paa Levnets midler i Frankrig. De Allierede giøre den Modstand, de kan. Den 22de var en skrækkelig Battaille. Man vedste ei Udfaldet, men fra Holland var Beretning, at de Keiserlige maatte rømme Templeuve og mange saarede bragtes til Dornich. Vis Efterretning kan ventes med næste Post.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
J det Luxemborgske skal de Østerigske have gjort Fremgang og Gen. Beaulien have indtaget Sedan som behøver Bekræftelse, især da en sildigere Beretning ikke melder om, at han er kommet videre end til Bouillon hvor han den 19de Maji har slaaet 4000 Franske under General Marchand, som allene med 250 Mand ræddede sig til Citadellet ved Bouillon, hvilken Stad, de Keiserlige har udplyndret, da man skjød paa dem fra Huusene. Der meldes og at 20,000 Franske marchere mod det Corps Hollændere, som Prinds Coburg har efterladt vedAvesnes under Prindsen af Oranien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Ved Rhinen ere Preusserne nu i fuld Marsch og drage sig mod Neustadt, Wachenheim og Lautern, ved hvilket sidste Sted Møllendorff skal den 23de have pundet en Seir over de Franske, faaet 1900 Fanger, 19 Kanoner og Haubitzer, en Mængde Heste, Bagage og Munition. J Egnen ved Speyr saae man den 23de stærk Røg opgaae og sluttede, at de Franske der ved deres Rettrade har stukket Magazinerne i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Adskilligt. Efter Beretning fra Jtalien har Sardinierne sendt de Piemontesiske Embedsmænd hiem til Turin, forlangt en af de Kongelige Prindser til Vice-Konge, og herefter befalingsmænd af indfødte Sardinier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
J Polen skal den Russiske General Favrat have slaaet Kosciuskos Avantgarde 4 a 5000 Mand ved Skola d. 19de Mai, erobret nogle Magaziner, men det behøver Bekræftelse, at han er marscheret mod Cracau. Den Polske General Wirskowsky, som blev fanget bød en Underofficeer Preuss 1000 Ducater, om han vilde lade ham slippe, men den troe Underofficeer lod sig ei forlede, men bragte ham til General Favrat. J Grevskabet Cumberland i Engeland lever en Kone navnlig Jane Forrester nu 165 Aar gammel. Hun erindrer meget vel, at Crommel i Aaret 1645 beleirede Staden Carlisle, hvor et Hestehoved maatte tilsidst betales med 2 Skilling Engelsk og 6 Pence. Da Kong Carl den 1. blev henrettet var hun 19 Aar. For 6 Aar siden aflagde hun redeligt Vidnesbyrd om en Ting, som var passeret for 100 Aar siden. Hun har en Datter hos sig 113 Aar. Desuden leve og i Byen Laddercost, hvor hun boer, 5 gamle Qvindespersoner, hvoraf den yngste er 99 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Bekientgiørelser. En meget smuk og nydelig Gaard, saavel af Beliggenhed, som Bygning, der er indrettet til Beboelse for et Herskab, eller anden honet Familie, anviser Forvalter Hofmann (i Harlev Mølle ved Aarhuus) under Haanden at faae til Kiøbs. Gaarden ligger i den allerbeste Egn af Schanderborg Amt, med den allersmukkeste Beliggenhed, og med en betydelig Skov, Eng og Mark, eendeels omkring sig, hvis Eiendomme kan græsse og fodre over 40 Køer, foruden de behøvende Bester, samt Faar og andre Smaae=Kreaturer i adskillige Jndhegninger. Liebhaberne ville behagelig melde sig med første, da det Faldbudne, skal blive foreviist og svare til langt større Skiønheder og Herligheder end her er ommeldt af Niels Hofmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Ved agtende Auction paa Engelsholm d. 16de og 17de Junii førstkommende bliver noget for Giæld seqvestrere Boehave der nu paa 7de Aar uindløst er henstaaende, fo tilgodehavende hos forrige Meierie=Forpagter Jacob Vi dich, saavelsom hos forrige Foged Bøgh, bortsolgt, herved til vedkommendes Efterretning kundgiøres, med Af varsel til vedkommende at indfinde sig forinden, for afgiøre mellemværende, i hvis mangel, det seqvestrere Gods bortsælges, og min Ret forbeholdes fremdeles i det manglende. Engelsholm d. 26de Maii 1794. Tønde, En fynsk Jagt, drægtig 6 en halv Commerce Læst vel udhalet med Seil og Touge, og i forsvarlig seilbeStand, ligger her ved Randers Broe, og bliver samme Jagt, førstkommende 10de Junii om Eftermiddagen Kl. 2 slet efter Eierens Hr. Haldums Begjæring, i Soderbroe=Toldhuus, stillet til offentlig Auction, og kan i fleste af Pengene imod Sikkerhed blive staaende til Snap ting 1795, og gangbar Rente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Ved det Hørningske Hospital er en Plads ledig for i fader og moderløs Skoledræng imellem 9 og 12 Aa som der nyder Korn og Penge til Klæde og Føde, samt frie Underviisning. Naar saadan en med paalidelig Atte om Skikkelighed melder sig hos underskrevne, skal her blive foreslaaet Stiftelsens Directeur Hr. Biskoppen af Aarslev Præstegaard d. 27de Maii 1794. F. Hvide.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Et skikkelig og ædruelig Menneske, som har lært Habevæsenet og kan fremvise Skudsmaal om sin Ædrue, lighed og Paapasselighed, kan faae Condition strax naar han henvender sig til Bogtrykker Lund i Aarhuus som giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Condition paa et Justits Skriver-Contoir for et un skikkeligt Menneske som Skriverdræng, anvises af Kiøbmand Thyrie P. Bøggild i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Da jeg for nærværende Tid har begyndt med Dandse Jnformation i Ebeltoft, saa har jeg den Ære herved af recommandere mig til enhver paa Landet i Egnen derom kring, som maatte finde Lyst til at lade deres Børn i formere. E. D. Brandt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Dandsemmester. 1000 Rdlr. Forlanges til Laans udi nu forestaaenSnapsting imod meget godt Pant. Den der maatte have samme at udlaane ville behagelig modtage nærme Efterretning hos Bogtrykker Lund i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
Følelser ved Christiansborgs sørgelige Brand den 26. Februarii 1794, i Poesie af Søren Møller, SognepræØrting i Hads Herred, 1 et halv Ark in 8vo, faaes Kiøbs paa Adresse=Contoiret i Aarhuus for 6 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-04
En Liderligs Levnet, et moralsk satirisk Malerie, efter Chodowiecki og Hogarth, af C. F. Bretzner. 4 Deel smukt indbunden 3 Rdlr. Meldollas Cours Tabele2 Rdlr. 4 s. faaes tilkjøbs hos J. F. Nordstedt
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Admirals-Flagget heises paa Linieskibet Neptunus, hvis Commandeur, Fischer, skal være udnævnt til Flag=Capitain. Kammerherre Baron C. W. Guldencrone skal være udnævnet til Commendant i Nyborg. En Skipper, kommet til Helsingøer, har bragt Efterretning, at den for nogle Dage siden fra Helsingøers Rheede afgaaede Engelske Fregat Scheer nes er ganske forulykket i Cattegattet ved Nidingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Hans Durchlauchtighed Prinds Carl af Hessen er med megen Høitidelighed modtaget ved Frederichsværk, som han for nyelig har taget i Øiesyn. Man havde der for ham anrettet en Æreport. Et udenlandsk Blad melder, at den Engelske Minister Hayles i Kiøbenhavn skal have besværet sig over Henstanden med den forventede Satisfaction over Forfatteren af Ugebladet Tilskueren. Efter Forlydende skal Forfatteren Hr. Professor Rahbech ved Hof= og Stads=Rettens Dom være fri skiendt for Ministeres Tiltale i den Sag, hvorom for hentes vissere Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Aarhuus. Den 6te Junii afgik Smaakskipper Jens Thurøe med Heste og Kiør for Sr. Anders Bunde og Niels Jensen. Den 7de ankom Skipper Jessen, med nogle Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Skipper Ped. Stephensen agter midt i næste Uge at afgaae herfra til Kiøbenhavn og medtage Fragtgods og Passagerer, vedkommende behager derom at melde sig hos Hr. Lauriz Jørgensen. Fiir, Mark som en vældædig Skipper her i Byen har deref Casserer Møllerup, er uddeelt til 6 høyttrængende Fattige og Sængeliggende, som alle hiertelig takker og tilønsker Giveren den allerhøiestes Beløning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Prædikanterne paa anden Pindsedag. Froprædiken i Domkirken. Hr. Muller. Høimesse. Aftensang. Domkirken : Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue Kirke, Studios. Selmer. Hr. Rasch. Hospitals Kirken. Hr. Rasch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Udenlandsk. Krigen. Hovedslaget i Flanden den 22de Mai. langs Schelde=Floden men især ved Pech og Pont af Chin var ulykkeligt for de Franske. Det varede fra Kl. 6 Morgen til om Aftenen henimod 10, da de Franske maatte vige Pladsen og retirerede til Cortryck og en Colonne paa Veien til Ryssel. Alle Beretninger komme derudi overeens, at i denne Krig har de Franske ikke gjort noget skrækkeligere Angreb, men heller ikke fundet meere uforfærdet Modstand. Efter Skrivelse fra Bryssel under 25de Maji angrebe de Franske under Pichegra i 3 Colonner med 100,000 Mand, i det Forsæt at erobre Dornich, hvad det endog skulde koste. Man regner Tabet paa begge Sider til 20,000 Mand, og deraf de to tredie Deele Franske. Jmod Middag begyndte den Keiserlige Armees Centrum at drage sig noget tilbage, men Keiseren kom selv, og ved sin Tiltale oplivede Tropperne med saadan Enthusiasme, at de fattede sig og afslog de Franskes Angreb. Keiseren var i 14 Timer bestandig til Hest. 18 Battailloner anfaldt tilsidst de Franske i Flanken og afgjorde Seieren. Paa Rettraden dræbte de lette Tropper mange Franske, hvis døde Legemer saaes i en heel Miils Distance.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Samme Dag den 25de gik Rygtet i Bryssel, at den var forefaldet en seenere Battaille, hvori de Franske vare totaliter slagne, men det er ikke bekræftet i en nye ere Skrivelse fra Bryssel dat. 29 Maji kommen over Holland, hvori formeldes, at Tropperne havde Roelighed fra 22 til 25 Mai, men fra den Tid, var alt i fuld Bevægelse, da Pichegru søgte at trænge ind over Ondenarde, hvorhen en alliered Magt samledes for at giøre Modstand. De Franske har og fornyet deres Forsøg at trænge ind i Brabant fra Sambre=Floden. Den 24de vare de trængte frem til Landelies, men General Kaunitz angreb dem, dræbte 3000, tog 2 heele Batailloner til Fange og jagede Resten tilbage over Sambre=Floden, hvori mange styrtedes ved de Keiserliges Bajonetter. 40 Kanoner erobredes. Man meener at de der og i Flandern mistede henved 100 Canoner. Fra Bryssel sendtes Kaunitzes Tropper 150 Tdr. Øl til Vederqvægelse. Centrum af den Franske Armee maatte desaarsag trække sig tilbage fra Binche til Fontaine i Eveqve, hvor de oppassedes af Garnisonen i Charleron og et andet betydeligt Corps. Den 26de og 27de skal de have fornyet Forsøget, men være drevne tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Fra Valenciennes er meldet, at de Franske igien har bemægtiget sig Chateau Chambresis i Hennegan og nærme sig til Landrech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
J det Luxemborgske har Lykken været de Franske mere gunstig. General Beaulien skal efter den erholdte Seir ved Bouillon, i Stedet for at indtage Sedan eller foreene sig med de fremrykkende Preusser, have maattet vige for Overmagten, saa de Franske har trængt fremover Bouillon og Arlon til Marche en Famine, hvorved man er sat i megen Allarm i det Lüttikske og Limburgske, hvor Prinds Ferdinand af Würtemberg føier Anstalt til Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-06-07
Fra Rhinen vare Preusserne trængte frem til Homburg og Zweibrück, efterat Feldmarskal Møllendorff den 23de Maii havde angrebet et Corps af 10 til 12,000 Mand, som stærk havde forskandset sig ved Kayserslautern, hvilke han fordrev og forfulgte til Trippstadt. Den største Deel dræbtes eller gjordes til Fange og maatte efterlade Preusserne 19 Kanoner, 29 Krudt, vogne, 60 Proviant= og Bagagevogne, 10 Faner, og over 300 Heste. Regimentet Eben allene gjorde 200 Husar=Heste til Bytte. Fransoserne har der holdt Huus som Umennesker, og de forbittrede Bønder opsøgte dem, som paa Flugten havde forstukket sig i Skovene og bragte hver Dag Fanger til Preusserne, saa de Dagen efter havde over 2,000, hvoriblant 2 Oberster og 60 Officerer.