Viborger Samler, 1844-08-12
Om Kongens Ophold i Haderslev hedder det i "Dannev." under 7de ds. Efterat Hs. M. Kongen var indtruffen her til Haderslev i Fredags Aftes, behagede det Allerh. at lade Provstiets Sognefogder, henved 40 Mand, som til den Ende forud vare blevne indkaldte, komme for sig. Hs. Maj. skal ved Samtalens Aabning have yttret, at han var hidkommen for at besee Provstiets Kirker og gjøre sig bekjendt med Folkets Stemning; da en Reise til alle Sogne imidlertid var for vidtløftig, havde han ladet Sognefogderne indkalde, for saaledes hos dem at komme til den attraaede Kundskab. Der skal derpaa være opstaaet en interessant Samtale mellem Monarchen og Sognefogderne. Erich Ladegaard fra Hoptrup skal have takket Hs. Maj. for Sprogpatentet af 29de Marts. Heri ere vi ikke enige, skal flere andre Sognefogder protesterende have indvendt. Studsende skal Kongen have spurgt: hvordan da?" En stor Deel skal derpaa have erklæret, at de med Hensyn til Sprogpatentet af 29de Marts allerund, maatte bemærke, at de vare Danske, og ønskede, at deres Sprog maatte nyde den Ret, det kunde tilkomme. Hs. M. skal derpaa særdeles naadig have gjort Sognefogderne bekjendt med Allerbi. Hensigter og Bestræbelser, der, forsaavidt en lige Retfærdighed mod Landets tydske Jndvaanere ikke forbød det, stedse være gaaede ud paa at sikkre og bevare dansk Sprog og Nationalitet i Hertugdømmet, saavidt samme er tilstede; hertil sigtede navnlig Sprogreseriptets Udstedelse af 14de Mai 1840, Patentet af 29de Marts d. A., den kgl. Tilladelse af en Høiskoles Oprettelse i Rødding m.m. Hvo som med Hensyn til de slesvigske Anliggender tillægger mig andre Hensigter end lige Retfærdighed mod de Danske og Tydske, Ophielpning og Bevaring af det betrængte Danske skal Kongen have forsikkret – farer med Usandhed." Forresten lovede Majestæten sig meget Godt af Høiskolen i Rødding, beklagede de 4 Deputeredes Udebliven af Stænderforsamlingen; roste A. Froms Adfærd i Soed ved at være gaaet ind til Stænderne, syntes, paa nogle Sogne fogders frembragte Ønske om, at hvert Sogn i Provstiet, maatte erholde sin Kirke, ikke at dette kunde gaae an, da ellers flere Kirker, som vare fattige, ikke kunde bestaae; opfordrede Sognefogderne til, stedse at henvende sig til Kongen eller vedkommende Auctoritet, naar der laae dem Noget paa Hjerte, og der vilde blive dragen Omsorg for deres Ønskers Opfyldelse, navnlig burde de ikke taale nogen Skolelærer, som ikke var tilstrækkelig Dansk, iblandt dem, men klage, og en saadan vilde da strax blive bortfjernet. "Jeg veed nok - vedblev Hs. M. - at Reseriptet af 14de Mai 1840 ikke tilfulde er blevet efterlevet, og J ere blevne besværede med tydske Documenter; men herefter skal J blive forstaanede derfor." Oplivede ved Majestætens naadige Tale og Forsikkringer i Henseende til det nationale Spørgsmaal, forlode det Fleertal af Sognefogderne, hvem den danske Sag ligger paa Hjerte, Kongen glade og veltilfredse. - Hs. Majestæt gjorde nu tilvogns en Udflugt til Aastrup, Bonsbæk og Hammelev Kirker. J Vonsbæk modtoges Drotten ved Markeskjællet af Sognets unge Mandskab tilhest, som ledsagede Allerbs. til Kirken. Efterat den her forsamlede Mængde under gientagne Hurraraab havde udtalt et hjerteligt Velkommen, behagede det Hs. M. at høre en i denne Anledning forfattet Velkomstsang afsynges. Efter Besigtigelsen af Templet yttrede Hs. Maj. til Sognebeboerne: J have en smuk Kirke, men J have jo ingen Præst?" "Nei, Deres Majestæt!" – "Ja, jeg skal sende Jer en dansk Præst, som J vist ønske." – "Ja, svarede en af Sognemændene, vi ønske ikke alene en Præst, som kan Dansk, men som tillige har et dansk Sind." – "Den skal J faae var Kongens Svar. "Siden - hedder det i en Beretning derfra - spadserede Hs. Majest. længe omkring i den ved Kirken til Haderslevfjord grændsende Skov og i Haven ved Præstegaarden, ledsaget ogsaa af flere af Sognets Beboere, med hvem Allerhøists, havde den Naade at indlade sig i Samtale. Hs. Maj. erkyndigede sig om flere Ting og yttrede sig i Særdeleshed fordeelagtigt omEgnen. Kort før Afreisen var Hs. M. saa naadig i Præstegaarden at tømme et Glas paa Vonsbæk Sogns Velgaaende, hvorpaa Allerb., synligt tilfreds, tog Afskeed med Vonsbæk Sogns Beboere, som jublende bragte deres Konge en hjertelig Afskedshilsen." J Hammelev Kirke traadte Bonden Hans Skov og flere af Sognets Beboere henfor Hs. Maj. og ankede stærkt over det bestaaende Kirke fællesskab, over hvilket den fornødne Control savnedes m.m. Discussionen blev omsider afbrudt derved, at Præsten lyste Velsignelsen over Monarchen. Herfra drog Hs. Majestæt til det nærliggende Tørning Tinghuus og tog den for ham af Bønderne ophængte bekjendte Mindetavle i allern. Øiesyn. Efterat have gjort dette og læst Jnskriptionen skal Hs. M. være udbrudt i de Ord: "Denne Tavle er altsaa ophængt til mit Minde, hvorpaa han med Glæde og Tilfredshed skal have henvendt sig til de omkringstaaende Bønder og med rørt Hjerte takket dem for deres Opmærksomhed i dette Anliggende. J den nærliggende Tørning Mølle behagede det derpaa Hs. M. at indtage Kaffe. Efterat Kongen om Aftenen var vendt tilbage til Haderslev, bragte endeel Mennesker Allerbs. et Fakkeltog. Den næste Morgen (om Søndagen) bivaanede Hs. M. Gudstjenesten i gl. Haderslev Kirke, der er dansk, tog den under Reparation værende Fruekirke i allern. Øiesyn og forlod om Middagen Kl. mellem 12 og 1 Haderslev under Kanonernes Bulder, Klokkernes Ringning, Borgervæbningens Paradering og Folkets Afskedsraab. - Strax fra Begyndelsen af søgte de herværende faa, saakaldte "Slesvigholstenere med største Jver at tilvende sig det hele Arrangement af de i Anledning af Monarkens Nærværelse fornødne Festligheder i den Hensigt at give Byen en saa bertugelig tydsk Mine som muligt. Hertil hører den tydske Liedertafels Optog Fredag Aften, hvilket den paa Grund af Sangens middelmaadige Udførelse vistnok selv føler, burde have været undladt. Et fuldkomment Raseri var derfor kommet over Slesvigholstenerne efter overalt at udhænge fremmede Faner.