JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Til Kjøbenhavnspostens Redacteur havde Hr. Politiretsassesfor Reiersen i en Skrivelse af 3die Marts paa Redacteurens Opfordring erklæret, at han ikke ansaae sig beføiet til paa anden Maade at meddele ham Jndholdet af det kgl. danske Cancellies Skrivelse, ved hvilken den allerhøieste Resolution, hvorefter Nr. 47 af Kjøbenhavnsposten blev lagt under Beslag, er ham (Reiersen, communiceret, end at Redacteuren personlig indfinder sig hos ham. Under 7de Marts har Redacteuren derpaa, i en Klage til det kgl. danske Cancelli, besværet sig over Hr. Politiretsassessor Reiersen, deels fordi han har undladt, strax officielt og fuldstændigt at meddele ham hiin kongl. Resolution, og saaledes sætte ham istand til at undgaae, af en ham utilregnelig Retsuvidenhed, muligen at forsee sig imod et ham ubekjendt Lovbumeentlig er uberettiget til at gjøre. Paa denne Klage har Redacteuren under 9de Marts modtaget følgende Communication fra Hr. Politiretsassessor Reiersen: Det kgl. danske Cancelli har under Gaars Dato tilskreve mig saaledes: Efterat det af Hr. Politiretsassessoren er tilkjendegivet Redacteuren af Kjøbenhavnsposten, Cand. juris Gjødwad, at han, ved personligt at indfinde sig hos Dem, vilde kunne blive gjort bekjendt med Jndholdet af Collegiets Skrivelse, der indeholdt Communication af den allerhøieste Resolution, paa Grund af hvilken Nr. 17 af bemeldte Blad blev lagt under Beslag, har han i en hertil indkommen Skrivelse anholdt om, at Cancelliet enten selv vil lade ham tilkomme en officiel og fuldstændig Meddelelse af Resolutionen, eller paalægge Hr. Politiretsassessoren at foranstalte saadant.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
J Anledning heraf skulde man tjenstligst anmode Dem om, at tilkjendegive Cand. juris Gjødwad, at Collegiet ikke finder at der for ham behøves nogen videre Kundgjørelse af den allerhøieste Resolution, end den, der deels har fundet Sted, deels af Dem er ham tilbuden. Bladets Udgiver er ved Politirets assessoren øieblikkeligt givet Underretning om Resolutionens Jndhold, og det var hans Sag at foranstalte det Fornødne, for at Bladet ikke skulde optage Noget, der stred imod den deri givne kgl. befaling, og derved underkastes Beslag. Da imidlertid dette enten ikke fra Udgiverens Side nøie er blevet iagttaget, eller Redacteuren ikke retteligt har opfattet den ham meddeelte Bestemmelse, og Bladets Nr. 17, som indeholdt en Artikel, som efter allerhøist bemeldte Resolution ei maatte meddeles, derfor blev lagt under Beslag, har Redacteuren endvidere ved Cancelliets Skrivelse af 27de f. M. erholdt yderligere Vished forat befalingen havde det Jndhold, som hjemlede det gjorte Beslag. Naar der nu derhos, med Hensyn til hans Skrivelse af 1ste D., er tilbudet ham en personlig fuldstændig Underretning om befalingens Jndhold, er der skeet Alt for at sætte ham istand til allerunderdanigst at efterleve Hans Majestæts Befaling, som det ikke kan være vanskeligt for ham, efter en saadan Meddelelse, nøiagtigt at opfatte, saa lidet som han kan være uvidende om sin undersaatlige Pligt at efterkomme samme, hvorhos han endnu, om nogen Uvished hos ham virkelig skulde finde Sted, kan erholde Veiledning hos Hr. Politiretsassessoren. Hvilket herved meddeles Dem til Efterretning. Kjøbenhavn, den 9de Marts 1838. C. Reiersen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Dette Svar har atter foranlediget en Skrivelse fra Redacteuren til Cancelliet, hvorom mere i et følgende Nr.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Om afdøde Prof. Møller hedder det i Kbhvosten. "Danmark mistede i Tirsdags en af sine ædleste og dygtigste Sønner, Professor i Philosophien Poul Møller i hans 44de Aar. Et udmærket lyst Hoved, en sjelden Reenhed og Fasthed i Caracteren, Bramfrihed, en ualmindelig classisk og philosophisk Dannelse, et digterisk, barnligt og dog tillige dybt og kraftigt Gemyt dannede Møllers elskelige Personlighed, hvis Minde aldrig kan udslettes hos Nogen, der kom i nøiere Berøring med ham. Den Sygdom, der endte hans Liv, havde i de sidste Aar betaget ham en stor Deel af hans Virkelyst og Daadkraft og forhindret ham i at vise Verden det Overordentlige, man havde Grund til at vente af ham i Literaturen. Jblandt hans efterladte Manuskripter findes hans til Trykken fuldfærdige Forelæsninger over den aristolelske Philosophi og flere Digte fra en tidligere Tid. J Folkebladet læses en interessant Fremstilling over Almisselemmer a. i Danmark af Etatsr. Brink-Seidelin. Jfølge dette nyde 43575 Personer eller 35 af 1000 i hele Riget Hjælp af Fattigvæsenet. Dette Antal er fra 1801 til 33 kun tiltaget 4 paa 1000. I Kjøbstæderne er Forholdet uheldigere: 41 af 1000, paa Landet 34 af 1000. I Jylland bidrog Landet 100636 Rbd. 74 s., Kjøbstæderne 37384 Rbd. 43 s. til Fattiglemmer, naar Alt anslaaes i Penge, og af 16,229 Fattige, som falde paa Landet, kostede hver aarlig 57 s. pr. Td. Hartkorn, Kjøbstædernes 2571 hver 14 Rbd., 52 s.; hver Landboer bidrager da knap 21 s., hver Kjøbstæd boer 62 s. til denne Skat. - Som Mærkelighed fremhæves, at Raaberg Sogn i Hiørring Amt, med 900 Mennesker, lutter Selveiere, har kun fem Fattige; Læs, med 2068, Mennesker, kun tyve. - De jordløse Huse, som Mange tillægge Skylden for Armodens Tilvæxt, vil Forf. dog ikke indrømme samme allevegne. De Egne, hvor Forholdet er uheldigst, ere samtlige Herreder omkring Liimfjorden, hvortil Sildefiskeriets Ophør og denne Jndtægts Udeblivelse under den forøgede Folkemængde er nærmeste Grund.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Hr. Grosserer Peter J. Groot i Kbhvn, bekjendtgiør, at han fra Cathrineberg Jernværk pr. Carlstad har modtaget 2 Exemplarer af fortrinligt construerede Jern=Plouge, som ere anvendte i Sverrig med meget Held, med Anmodning om at forevise dem for Landmænd og Andre, som interessere sig derfor. Misforholdet i Kjøbenhavn imellem Assurancesummerne paa faste Eiendomme og de Priser, disse opnaae ved Auctioner, er alt længe bekjendt. J Dagen for 15de D. sees herpaa flere nyere Exempler, hvoraf her anføres, at 3de Ejendomme i Christianshavns Qvarteer, hvis Assurance andrager respective 187700, 4000 og 2500 Rbd., ere ved Auction solgte for 5200, 1130 og 720 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
J Aaret 1837 er i Fyens Stift copuleret 1196 Par, født 4965 Børn; død 3816 Personer, altsaa 1149 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte vare 59 Par Tvillinger, og 2 havde født Trillinger. Udenfor Ægteskab var født 682 Børn. Jblandt de Døde var 208 Dødfødte og 1123 Børn paa 10 Aar og derunder. 35 bleve imellem 90 og 100 Aar gl., 300 imellem 80 og 90, og 506 imellem 70 og 80. 24 Mennesker havde taget sig selv af Dage, 39 druknede, 1 indebrændte og 9 omkom ved andre ulykkelige Hændelser. I Kjøbstaden Odense var copuleret 65 Par, født 252 Børn, død 211 Personer, altsaa 41 flere Fødte end Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
J Sønderborg, hvor Betleriet blandt fattige Børn i hos Grad havde taget Overhaand, sammentraadte ifjor en Forening, som paatog sig ugentlig at uddeele Brød til de Forældre, der erklærede sig villige til at afholde deres Børn fra Betleri og i det Sted vilde sende dem regelmæssig i Skole. Tillige oprettede Foreningen en Sy= og Strikkeskole for 28 fattige Pigebørn, som deri to Gange ugentlig bleve underviste uden Betaling. Ved Aarets Udgang bleve desuden de skikkeligste af Børnene tillagte enten et eller andet Klædningsstykke eller andre smaa Foræringer. Det mindste Bidrag til denne velgiørende Indretning var bestemt til 1 Ls. maanedlig; men Bidrag indkom alligevel saa rundelig, at man havde over 500 Mk. Cour. det første Aar, og at Foreningen i det Hele taget havde heldig Fremgang. Hr. Voigts Bud guden Hoveri paa Hovedgaarden, Alkestrup til Bortforpagtning fra Mai d. A. er nu bleven approberet, men, efter Forlydende, skulle Bønderne have ventet sig bedre Vilkaar. De skulle nemlig have forpligtet sig til at svare aarlig for Friheden af hver Gaard: 25 Rbd. Sølv, 44 Tdr. Rug og 44 Tdr. Byg, hvilket Vederlag bliver over 1300 Rbd. for hele Godset.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
En 76aarig Olding fra Andkjær ved Veile, der vilde besøge sin Datter paa Nørup Mark, begav sig paa Veien i Sneefoget den 24de Febr.; men den Ulykkelige naaede ikke hendes Huus. Flere Dage derefter fandtes han ihjelfrossen liggende i en Dal, nogle Bøsseskud derfra. Sandsynligviis var han styrtet ned af en Banke, og var maaske, da Kræfterne havde forladt ham, saaledes slumret ind.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Ledigt Kirkesanger- og Skolelærer-Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Kirkesanger- og Skolelærer-Embedet i Hillerslev i Thy Biskoppen kalder. Ansøgninger med fornødne Legitimationer indgives inden 1 Maaned fra Dato. Den, som kaldes maa underkaste sig Bestemmelserne i Stedets, til det kal danske Cancelli indsendte Skoleplan, saaledes som disse af Collegiet nærmere maatte vorde fastsatte.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Bekjendtgjørelser. Ligesom det blev min tunge Lod, i Avisen Nr. 45, at bekjendtgjøre min sindsvage Mands, Reebslagermester J.H. Bauers Bortgang, saaledes bliver det ogsaa min Pligt for Publicum og Familie at avertere hans døde Persons Gjenfindelse, den 21de D., i hans Alders 4 Aar, efter 18 Aars Ægteskab. Tung er min Skjæbne, med Smerte maa jeg med 2de Sønner, i mine kummerfulde Omstændigheder, bekjendtgjøre dette sørgelige Dødsfald. Aalborg, den 21de Marts 1838. Dorthea Bauers.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Løverdagen den 31te Dr. afholdes en Generalforsamling i det dramatiske Selskab. Aalborg, den 21de Marts 1838. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Smukt Engelskgrønt, meget anbefalende til Skibsbrug, Havebænke, Stakitter og deslige, faaes for 2 Mk. pr. Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Maler Maynzhusen, paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
En Herre ønsker at erholde et meubleret Værelse mid i Byen for 3 Maaneder, og om muligt fuldstændig Kost i Huset. Billetter, mærkede Logis, ville Reflecterende behage at indlægge paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
En Deel godt Tag kan faaes hos Flyger paa Bakkegaarden. Hingsten Hamlet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
af det kongelige Stutteri staaer paa Lundbygaard til Bedækning indeværende Foraar for 9 Mk. pr. Hoppe. Man behager desangaaende at henvende sig til Eieren paa Stedet, Hingsten Odin er opstaldet paa Birkelse, hvor den i anstundende Foraar bedækker for 2 Specier og 16 s. Tegn. til Karlen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
En Jomfru, som til Fuldkommenhed kan paatage sig Bestyrelsen af en Landhuusholdning, kan til 1ste Mai faae Condition, men uden at kunne fremvise sikkre Beviser for sin Dygtighed nytter det ikke at melde sig. Collecteur Gronnerup anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Paa Landeveien imellem Aalborg og Hobro er funden en Pose, hvori en Bog m. m., der kan afhentes i Støvring-Mølle, naar Eiendomsretten godtgjøres og en billig Formlys af fortrinlig Godhed kunne nu atter faaes, for billig Betaling, hos Broder Møller. En Karl, som kan paatage sig at bage og brygge, samt malke nogle Køer, kan faae Condition paa en Herregaard. Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Bekjendtgjørelse. Det Borgercapitain P. N. Schyttes Stervbo tilhørende Sted Nr. 634, Litra A., paa Søndergade, bestaaende af 2 Etager, med tilliggende Baghuus og Have, stilles til Bortsalg ved 3 Auctioner, saaledes: 1ste Auction den 10de Marts, 2den Auction den 17de Marts og 3die Auction den 24de Marts, hver Gang om Formiddagen Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue og 3die Auction i Stedet selv. Aalborg, den 1ste Marts 1838. A. Mørch.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-22
Efter Begjæring af Skifteretten i Kjøbmand Cornelius Hansens Fallitbo, blive de dette Bo tilhørende faste Eiendomme i Frederikshavn, nemlig Gaarden Nr. 61. paa det nye Torv, der bestaar af: a. et Vaaningshuus, 11 Fag, Grundmuur og Bindingsværk, b. et Huus, 10 Fag, Grundmuur, indrettet deels til Beboelse og deels til Pakhuus, deri Kjælder under de 6 Fag; c. et Huus, 10 Fag, Muur- og Bindingsværk, indrettet til Stalde og Pakhuus; d. et Huus, 14 Fag, ligeledes Muur- og Bindingsværk, og deels indrettet til Leiere og deels til Pakbod; c. 2 Halvtage i Gaarden; f. Grunde, Gaards- og Haveplads; stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes saaledes: første Auction den 3die Mai førstkommende, anden - - 17de - og tredie - - 31te - hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende Auctioner afholdes paa Byfoged-Contoiret heri Byen, den tredie paa selve Eiendommen. Gaardens Bygninger ere brandforsikkrede for 3340 Rbd. Sølv og vel vedligeholdte. Gaarden ligger paa et for en Handlende meget fordeelagtigt Sted og er særdeles beqvemt indrettet til Handel; den har tilstrækkelig Gaardsplads, Pakhuse og Staldrum; der kan uden Afsavn for Eieren udleies Locale til tvende Familier, og Gaarden beboedes for faa Aar siden af tvende Kjøbmænd. Det bemærkes, at Bygningerne ville blive provet enkeltviis opraabte. Conditionerne kunne, 14 Dage forinden første Auction, erfares herpaa Contoiret og det er at vente, at den største Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende. Hvilket herved til Efterretning for Liebhabere og Panthavere bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placat af 22de April 1817. Frederikshavns Byfogedcontoir, den 6te Marts 1838. Lassen. Da det over Kjøbmand Torms Fallitboes Gaard, Nr. 202 i Adelgaden, ved 4de Auction gjorte høieste Bud, ikke er approberet, saa bliver en 5te Auction afholdt udi
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Gudstjeneste. Midfaste Søndag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 9. Hr. Pastor Fogh. - J NørreTranders Kirke Kl. 1 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Hospitalet Kl. 3. Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Tyskland. Den hessen casselske Landdag er af Kronprindsen, formedelst Dissents imellem ham og Stænderne om det Rothen burger Arve=Anliggende, bleven opløst og der ere forordnede Valg af nye Stænder, der skulle indkaldes inden 6 Maaneder. Stænderne havde nemlig villet, at Jndtægterne af den saakaldte Rothenburger=Quart skulde bringes i Samqvem med Finantsindtægterne og ikke som et Domaine tilflyde den churfyrstelige Kasse. Sagen er iøvrigt neppe af saa stor Vigtighed, som den synes, og Principet, den dreier sig om, vil uden al Tvivl blive en af de første Qvæstioner, der komme til Forhandling i den nye Stænderforsamling, Jmidlertid har Opløsningen af det chuthessiske Kammer ved denne Leilighed vakt megen Sensation ved Forbundsdagen i Frankfurt og der ere rimelige Grunde for den Mening, at dette Stridspørgsmaal mellem Churfyrsten og hans Stænder vil komme til Afgjørelse for den saakaldte Voldgiftsret og saaledes blive den første Sag, der sætter denne Jnstitution i Virksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Den polske Fyrste Michael Radziwill, der under de polske Uroligheder i Aarene 1830 og 31 spilte en saa betydelig Rolle, er fra Warschau indtruffen til Berlin, hvor ogsaa Grev Lebon, belgisk Gesandt i Paris, er ankommen fra Brussel. Det synes at være med Plan, at man om Formaalet for den Sidstes Reise udspreder de meest modsigende Rygter. Det har sin Rigtighed, at han ogsaa har private Familie=Anliggender at ordne, men det er neppe uden Betydning, at han er indtruffen førend de hollandske Commissairer, der ogsaa ventes i Berlin, for at bringe Afslutningen af Handelstractaten mellem Preussen og Nederlandenne ganske til Ende.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Det Rygte, at den russiske Keisers Nærværelse i Berlin i Aar ogsaa vil foranledige fleersidige politiske Forhandlinger, om nogle af den nyere Tids Begivenheder, der saavel angaae Tysklands Jnteresse som det vestlige Europas, synes at vinde meer og mere Styrke, navnligen vil man i Publicum vide en heel Deel om en keiserlig russisk Note: som nylig skal være overgivet den preussiske Regjering. J denne skal det keiserlige russiske Cabinet ikke blot have erklæret sig med Bifald om flere af den preussiske Regjerings ofte omtalte senere Forholdsregler, men . . . . . . (her standser Neue Zeitung" og nøder os til at gjøre det Samme!) Om det conske Anliggende hedder det nu fra Rom, at de Actstykker, hvis Udgivelse var anordnet af det pavelige Hof, som Modsætning til det preussiske Statsskrift, have forladt Statssecretariatets Presse den 9de Marts. Exemplarer af samme for de fremmede Hoffer ere strax tilstillede de vedkommende Diplomater. Antallet af Bilag, der ledsage en fyndig Fremstilling af Sagen, beløber sig til 23. Hvorledes ogsaa Diplomatiken, der maaske aldrig er gaaet saa aabent tilværk, som i dette Tilfælde, vil dømme om slige Actstykkers Offentliggjørelse, saa er dog saameget vist, at dette er den eneste Vei, paa hvilken Publicum kan komme til at fælde en rigtig Dom i Sagen.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Fra Hannover skrives under 15de Marts, at Stats- og Cabinetsminister von Schele, efter Forlydende, skal være traadt op i Kammeret som kongl. Commissarius og at Debatterne den 11te skulle have havt megen Jnteresse. En Petition fra Borgermester Stuve i Osnabrück om Opretholdelse af Statsgrundloven var kommen under Forhandling; Ministrene androge paa at lægge denne Petition ad acta, uden dog at trænge igjennem med dette Andragende, der forkastedes med en saa stor Majoritet, at kun 8 Stemmer, vare paa Ministeriets Side. J Løbet af Discussionen skal Commissarius have henpeget paa det Unyttige i, længere, at modsætte sig Kongens Beslutninger, og paa de mulige viis af længere Modstand flydende Følger, da, efter hans Anskuelse, Kongen ret godt formaaede at regjere Landet, ogsaa uden Stændernes Medvirkning, hvorfor han tilraadede at opgive alle yderligere Debatter, Grundloven angaaende, og at gaae over til de øvrige kgl. Andragender. Da Ministeriets Opposition imidlertid ved denne Leilighed var unyttig, er det rimeligt, at den ovenomtalte Petition vil blive henviist til en Committee. Hvorledes iøvrigt Enden vil blive, er endnu ikke let at forudsee; de, som i Kammeret befinde sig i Minoriteten, synes selv at indsee det Unyttige i deres i Kamp, idet de efterhaanden begive sig bort, for ikke at vende tilbage; om de dog ikke havde bidraget mere til at fremme deres Jnteresser, hvis de vare forblevne paa deres Post, for idet mindste at virke til at forbedre Udkastet til den nye Statsgrundlov i deres Aand, er et andet Spørgsmaal.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
England. Efterat, for en Maaned siden, Forslaget og Ballottering, eller et uafhængigere Parlamentsvalg, paa hvilket da snart I Udstrækning af Valgretten og forkortede Parlamenter havde maattet følge, atter blev forkastet, er nu den 16de ogsaa et vigtigt Spørgsmaal, en Grundbetingelse for Forbedring i Folkets materielle Velværen, bleven afslaaet af Storbrittaniens lovgivende Repræsentanter. Det var en Lord Willis, en Tory, der androg paa, at Huset, som Committee, skulde undersøge Virkningerne af de bestaaende Korn love, men Andragendet blev forkastet med en Majoritet af 205 Stemmer (300 mod 95). I den Tale, hvormed han understøttede sit Andragende, kaldte han Kornloven den grusomste og uretfærdigste af alle de Byrder, der trykke Folket, og satte det ud fra hinanden, at Forkastelsen af disse Love, der koste Almeenheden et aarligt Offer af 15 Millioner, aldeles ikke vilde ramme den egentlige Agerdyrker og Forpagter, men kun de store Landeiendomsbesiddere, hvilke da vilde blive nødte til at nedsætte Forpagtningsafgifterne. Han bemærkede, at der endnu aldrig var gjort nogen Forbedring i Samfundets Stilling, uden at det Parti, hvis Jnteresse leed derunder, om det ogsaa kun var for Øieblikket, havde kastet sig ind under Lovenes Beskyttelse. Han henvendte det Spørgmaal til de store Landeiendomsbesiddere, om de virkelig bildte sig ind, at kunne holde sig længere i en mod hele Landets Almeenvel saa stridende Stilling? Det største og uretfærdigste af alle Monopoler, som paa en unaturlig Maade forøger de lavere Classers Armod, er altsaa paany bekræftet. Man kunde ikke vente andet af et Huus, hvor Fleertallet af Medlemmerne øieblikkelig vilde lide et betydeligt Tab i deres aarlige Jndkomster, hvis Kornlovene, reformeredes. De ville blive i Kraft saalænge, indtil Folket ved Forsamlinger, Forbindelser og Petitioner tilkjendegiver sin Villie paa en kraftigere Maade, thi en sund Nationalokonomies Grundsætninger ville ikke trænge igjennem i en Forsamling, hvor de fleste Medlemmer skulle fælde Dom i en Sag, der ligger deres egen Fordeel saa nær Fædrelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Kjøbenhavn, den 20de Marts. J Stedet for afgangne Hauch har Videnskabernes Selskab valgt Prinds Christian til sin Præsident. Da denne Fyrste forener en levende Jnteresse for al Aandens Virken, med en høi Grad af almindelig Dannelse og god Jndsigt i flere specielle Videnskabsfag, saa tør man haabe, at det vil lykkes hans Bestræbelser at bringe nyt Liv i dette Selskab, der vistnok i sin nærværende Tilstand ikke svarer til hvad man kunde vente sig af en Forening, der tæller saa mange udmærkede Mænd i sin Midte. Vel er Videnskabs=Selskabernes bedste Tid forbi, thi disses Hovedvirksomhed: at tilveiebringe en Tilnærmelse mellem et Lands Lærde og andre dannede og fornemme Personer, der beære Videnskaberne med som Dilettanter at interessere sig for dem, og at fremkalde en nærmere Forbindelse mellem de forskjellige Landes Videnskabsmænd, - denne Virksomhed er nu høist overflødig, thi den Tid er længst forbi, da Videnskabeligheden ansaaes forde Lærdes Monopol og da det kunde kaste Glands over den, naar høie Herskaber bevidnede den sin Agtelse ved at lade sig vælge til Medlemmer af et saadant Jnstitut, og, hvad den videnskabelige Kosmopolitisme angaaer, da har den skabt sig ganske anderles kraftige og livlige Forbindelsesmidler, end de, de halvdiplomatiske Galanterier mellem Academierne kunde bevirke. Er derfor end disse Jnstituters egentlige Rolle spil til Ende, saa kunne de dog endnu sikkert stifte Nytte, dersom de mange dygtige Mænd, som mange, og deriblandt ogsaa vort, tælle, med større Jver vilde tage sig af samme. Dertil vil sikkert Prinds Christians Valg være meget virksomt, da den Jnteresse, han udentvivl vil vise for Selskabet, vil meddele sig flere af dets Medlemmer, som kunne behøve en saadan Paamindelse, men ogsaa ville være rede til at følge den, især naar den udgaaer fra Tronarvingen. Af endnu større Nytte vilde det i saa Henseende vistnok være, hvis Forsamlingerne bleve holdte offentligen, og, da Prinds Christian stedse har lagt stor Kjærlighed for liberale Reformer for Dagen, saa tør man haabe, at hans Præsidium i Selskabets Annaler vil vorde betegnet ved denne og lignende Fremskridt, der ville forynge dette i sin nærværende Form forældede og uvirksomme Jnstitut og give det et nyt og bedre Liv. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 20de Marts. Hamb. 2 M. - k. S. 201. Oblig. 1023 a 103 Rbd. r. S. Sp. 202. - Bank-Disconto 4pCt. 4 pCt. norsk Laan af 1828 101 Norske Speciessedler pr. 100, a 101 1/2 i r. S. Sp. 174 Rbd. Sedl. 14 pCt. nye norske Oblig. af 1832. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 101 a 101 1/2 i r. S. 46 1/2 a 47 Rbs. Tegn. 14 pCt. Do. Dr. 101a 101 1 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (uden 3 pCt. engelske Laan 72 a 73 Lst. Rente) 91 1/2 a 92 Rbd. Sd. 4 pCt. svenske Hypothek=Kasse Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr., Oblig. 98 1/2 i B. 1820) 102 a 103 Rbd. r. S. Nationalbankens Actier 55 Rd. i 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- r. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Hamborg, den 20de Marts. Bordeaux 1891. Petersborg, 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 9 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 102 s. Madrid, 44. Cadix 44. Lissabon 48 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 45. Kjøbenhavn 201. Species 13 pCt. Rabat. Louisd'orer, og Frederiksd'orer 11 Mk. 2 3/5 sk. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1838-03-24
Aalborg, den 24de Marts. Det var endnu ikke Alvor med Foraarets Komme, hvis Forløbere, nogle Dages Solskinn, en mildere Temperatur og Vaarsangernes Musik, vi dog allerede med saamegen Glæde havde hilset. Jgaar havde vi nemlig atter flere Graders Frost med Nordostvind og et Sneefog, som varede hele Dagen og næsten ganske satte os ind i Hjertet af Vinteren. Jdag er det atter mildere og Vinden sprungen om til Sydost.