JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Værelser med eller uden Meubler for enkelte Personer er fra Michaeli af til Leie hos Kiøbmand Schou. Paa lille Tøyen er formerket, at Tyve allerede har været i Potttes=Agerne; For at forekomme gientagende Besøg, advares herved, at saavel til disses Bevogtning, som Havernes, er foruden andre Foranstaltninger, sluppet en ond Hundløs, og Vagt forsynet med jernbeslagne Morgen, stierner. De der vover sig paa disse Stæder, maae tilskrive sig selv hvad Skade dem tilføjes. Lille Tøyen den 20de Augusti 1793. Da jeg erfarer at Tyve løber over Planken og ind i Haven paa min Løkke Helsfyr, saa advares de herved at iagttage sig selv, for derved at tage nogen Skade i paakommende Tilfælde. Ligeledes er og Høst=Havn at faa for endeel af Byens Kreature sammestæds. J: Oppen.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Ved min Fraværelse oppe i Landet, har mine Folk paa Linderud atraperet blandt fleere 5 Stykker Kiør, Kreature paa min indhegnede Sætte Vold. Disse troede de at tilhøre Hr. Hasberg, og derfore anmeldte disse Kreature at afhente mod Erstatning for den Skade paa min Sæter Vold ved at udhavne samme var foraarsaget og for disse Kreatures videre Forflegning. Afvigte Søndag, indfandt sig paa bemeldte min Gaard Linderud, 4 Personer for at besee Kreaturene, men siden den Tiid ingen Eiere anmeldte sig. J den Anledning tilkiendegives herved at bemeldte Kreature er endnu paa Linderud og mod Erstatning som meldt kan der faaes udløst, og i Tilfælde ingen forinden anstundende Søndag melder sig som Eier, skal de paa Aggers Kirke-Bakke blive oplyste, hvis Bekostning tilligemed dette Avertissement ligeledes erstattes.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Christiania den 21de Augusti 1793. M. L. Monsen.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
En skikkelig Pige søger Amme Leilighed efter Michaeli, hun er hos et Herskab og kan fra samme skaffe god Attest om sit Forhold, Nærmere Underretning faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
En Snuus=Daase er eftersadt af en Person, som, naar opgives Kiendemerke, kan faaes igien i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Søndags Morgen den 28de Julii blev paa Egeberg tabt af en Reisende 12 Rdlr. i Sølvpenge, indsvøbt i blaat Papiir, for hvilke Finderen loves en tilbørlig Douceur, naar samme leveres tilbage i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Den 6te August d. A. er ved Byens Lader i Aggers Gaden af 2de Fattige funden en Slibesteen, der imod dette Avertissement og Belønning, Eieren, naar opgiver Størrelsen, kan bekomme i Fattighuuset paa Hammersborg. J. Bøhm.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Paa Frogner bortkom Søndagen den 21 Julii, et stort broderet Netteldugs-Tørklæde og et mindre Dito. Da de formodentlig ved Feiltagelse ere sine rette Eiere frakomne og Jhændehaveren ei kan vide hvem de tilhører, saa udbedes de afleveret i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Et Staal Signet er leveret til en, som ikke erindres til hvem, samme bedes leveret i Bogtrykkeriet, mod en Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
En Ride-Pidsk er fundet imellem Lysager og Byen, som den rette Eier kan faae igien i Bogtrykkeriet, naar han opgiver dens Kiendemerker.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Jmellem Kiøbman Smith og Farver Bauttler er tabt en Sølv Knæe Spende, som Finderen, ville levere til Andreas Wold i Vaterland, mod Af alle Slags Kolører Traae, Flandergarns, Kammeelgarns og Silke-Tømmer, Frøndser og Dusker, med meere, bekommes hos Knapmager Henrichsen.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
2 Par store Vinduer med 40 engelske Ruder, udi, anvises til Kiøbs for billig Priis fra Bogtrykkeriet. Sidst Søndag Aften er tabt en Plettings Skoe Spende foruden Knægt; Skulle nogen have fundet, samme, bedes at levere i Bogtrykkeriet, mod en Douceur, hvor Magen forevises.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Fra Havnen paa Gaarden Dahl i Jevnager Sogn paa Hadeland, er for 8te Uger siden bortkommet en lysbruun Hielk, med en ganske liden hvid Flek paa det høire Næseboer, 8 Aar gl.; Kan nogen og samme give Oplysning til Lensmand Nimm, loves en passelig Belønning for Umagen. Den 17 Augusti blev tabt i Storgaden imellem Schibsted og Bruun en rød Lomme, derudi, en 5 Rdlrs. og en 1 Rdlrs. Seddel, endeel Farver Sedler og Sedler paa Garving, samt en Qvitering fra Kiøbmand Lars Kaas for betalt 8 Rd. for Anders Petlund; Skulde disse Sager være funden af en Veltænkende, da bedes samme leveret til Kiøbmand Erenst Hiørring, som derfor betaler en raisonabel Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Christiania den 19de Augusti 1793. Lisbed Gueager. fra Stange Sogn.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
For en Tiid siden er bortstaalet: 3 Theeskeer mærket A: V: O: 1 ottekantet Odelavands Flaske med Sølv Kork og enkelt Kiede, samt en liden Fugl ovenpaa Korken, 1 rødt Silketørklæde med sorte Ruder, 1 hvidt Dito med grønne Render, 3 Halvskjorter, 1 Par Nanquins Buxer, 1 Par hvide Bomulds Strømper og 1 Par hvide Fruentimmer Handsker; Hvo herom kand give Oplysning, ville melde det til Byens Vagtmester Christian Michelsen mod passelig Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Paa Fossumgaard i Giælderaass Fierdingen i Aggers Sogn, er den 18de Augusti Søndags, Eftermiddag bortstiaalet: 1 sølvbeslagen PsalmeBog med Bogstaver O. O. S., Aarstal 1710. Et Par Sølv Spender K. O. D. 3 Sølv Skeer, med Aarstal 1672. Et rødrudede Silke-Tørklæde med smaae grønne Rænder omkring. Et fortrudede Silke-Tørklæde. Et Bomulds Tørklæde, mørkt rødspettede og rød Bund. Et Bomulds Tørklæde sort med store Redsinger i Midten og hvid i Bunden. En rød Fruentimmer Nat-Trøie. En hvid Mands Trøje. En Christiania, trykt hos Jens Ørbek Berg. rød Mands Hue. En sort Mands Hat. Skulle nogen Retsindig dette Tyverie forekomme, bedes Underretning imod vedbørlig Douceur enten af Jver Hougland i Vaterland eller Ole Fossum i Aggers Sogn. Jlle Menneskers endelige Opreisning ved Christum, eller de fordømtes Forløsning fra Helvede, 12 sk. Anmærkninger over samme, hvori læres de fordømtes Frelse af Piinen, 16 sk. Samtaler mellem en Præst og en Bonde, om Helligdagenes afskaffelse, om Julehøjtiden, om Præsteklæder, om Messen eller Kirke-Ceremonierne, om Ægteskabs=Friehed etc. etc. 24 sk. Anmærkninger over samme, 8 sk. Betragtning over Christi Lidelses Historie, 18 1/2 Ark stor, 24 sk. Tobaks Discourser holdne mellem Venner, angaaende Kiøbmands-Høker- og Haandværkstanden, Skatternes Ligning, Fattigvæsenet og Brandvæsenet etc., 24 sk. Forsvar for samtlige Haandværks-Lauge, 8 sk. Guds Villie efter det slett Gud, forklaret ved Grev Struenses Fader, 8 sk. Der Nordische Løve, 16 sk. Fortegnelse og Detaille over de fornødne Feldt Requisiter for en marcherende complet Feldt Bataillon af den Norske Armee, faaes her i Bogtrykkeriet for 12 sk. Detaille over de fornødne Feldt-Requisiter for et marcherende Dragon-Regiment af den Norske Armee, faaes i Bogtrykkeriet for 12 sk. Fortegnelse og Detaille over de fornødne FeldtRequisitter for Detachementet til Hoved=Qvargeeret, selges i Bogtrykkeriet for 4 sk. dongelig allernaadigst Rescript angaaende BørelGaarders Udnævnelse til Boelig for Compagnie Chefferne ved den Norske Armee, er for Aggershuus Stift til Kiøbs i Bogtrykkeriet for 8 sk. Stykket og for alle 4 Stifter i Norge 12 sk. Et urimmeligt Abe, rimeligt at stave etc. efter Udtalen, faaes i Bogtrykkeriet for 2 sk. Udtog af den Latinske Sprog-Lære, 1212 sk. Beskrivelse over Snarøen, 6 sk. Afhandling om Skrive-Rigtigheden efter Udtalen 2 s., faaes i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Et Par Ord til Norges Publium betreffende et Akademie i Landet. 4 s.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-21
Korn-Priiserne Dansk Hvede, fra 5 1/4 Rd. a 5 1/2 Rd. pr. Tønde. Ruug . fra 3 Rd. 84 s. a 4 Rd. Do. Malt . . . 2 3/4 Rd. a 3 Rd. Do. . . . 2 3/4 Rd. a 3 Rd. - Do. Byg. Havre . . 1 Rd. 36 sk. a 1 1/2 Rd. - Do. Christiania den 21 Augusti 1793.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Nordske Jntelligenz Noter. No 35. Onsdagen den 28 Augusti 1793.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Aftensangs-Præst og Rector ved Skolen paa Strømsøe Hr. C. Sørensen har ved et Tillæg til Jntelligentz-Bladet No. 31 under Dato Strømsøe den 20de Julii 1793, behaget paa sin Viis at angribe Forfatteren af det ved Jntelligentz-Bladet No. 25 fulgte Tillæg, som var underskrevet: Publica Bonal; men ved Trykken kommet til at staae Publia Bona Det fornøier mig, at Hr. S. har maattet finde sig overbeviist om, at han burde give den angrebne Forfatter Ret i Hoved-Sagen om Skolernes Trang til Forbedring i Norges Kjøbstæder, Hoved-Stæderne og Berg-Staden Kongsberg undtagne, paa hvilket sidste Sted og en offentlig Latinsk Skole under det, der oprettede, og med duelige og lærde Lærere forsynet, Seminarium, sees af den velfortiente Hr. Rector Boyes i Jntelligentz-Bladet No. 31 givne Efterretning ved hans anstændige Erindring til Forfatteren af Tillægget til Jntelligentz-Bladet No. 29, at være medindbefattet. Det bliver altsaa ikkun de af mig, som Forfatteren, fremstillede næsten almindelige Klages Udtrykke over nærværende Forfatning med Skolerne i nogle af de ovenmeldte andre Kjøbstæder, som fornemmes, at have bragt Hr. S., uden Aarsag, i Harnisk, jeg siger: uden Aarsag, da de, paa Grund af hans egen Beretning, ikke kan sees, at kunde eller burde have rørt ham; thi da Skolen paa Strømsøe har i ham, som fornøier mig, en saa dygtig Lærer, han og af Kongen er tillagt Navn af Rector, saa kan jo det, af ham paaankede, ikke passe sig paa ham eller angaae ham, ligesom ikke heller angaaer den Lærer ved en Skole paa andet Sted, med hvem maatte være lige Beskaffenhed. At Skolen paa Strømsøe ikke er frem for i de andre Stæder bleven ansat for en privat Latinsk Skole, som det synes, han vilde have den til, maatte han jo saa meget meere undskylde, som han selv tilstaaer, at den allerne har Navn af Dansk Skole, saa jeg ikke trænger til den Undskyldning: Jeg veedste ikke bedre. At ellers nogle iblandt disse Kjøbstæders Skolers Lærere, som studerede, have, naar de dertil været beqvemme, kundet dimittere en eller fleere til Academiet, vil vel neppe meere kunde give disse Skoler andet Navn end Dansk Skoler, end, naar en studeret Klokker eller studeret Skoleholder paa Landet, som dertil kunde været beqvem, havde dimitteret en eller fleere til Andemiet, at en Klokker, Bolig eller Skole paa Landet, hvor det var hændet, derfor skulde gives andet Navn end Dansk Skole eller Dansk Lære-Stoel.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Naar man iblandt kan høre Bonde-Ungdommen, her og der paa Landet i deres Christendoms Kundskab at overgaae Ungdommen af Arbeids-Standen her og der i Byerne, og at Middelstanden, paa saadan et Sted maa til sine Børns Underviisning have andre Lærende, veed jeg ikke, at i den, saa farlig anseede, Sammenligning, naar iagttages det Udtryk: i blandt, kan siges at være feilet. Var det saa vel, at jeg paa en grundig og anstændig Maade kunde overbevises om, at have feilet, skulde det vist meere fornøjet end fortrydt mig, naar derved tillige kunde være gotgjort, at den næsten almindelige Klage var ubeføjet, som høres over Skole-Anstalterne i nogle af Kjøbstæderne, og over den Trang til at faae igjen Publiqve Skoler med duelige Lærere til Videnskabernes Fremme i saa mange Landets Kjøbstæder, som efter dets vidtløftige Situation behøves; men Hr. Smaae jo selv nødes til at tilstaae endeel af dette paaklagede, og til det øvrige almindelig at nægte, vil vist anden Overbeviisning, end de af ham brugte smeldende Vaaben, som end ikke har gjort den Virkning hos mig, at angre det, at jeg har talt Publici Sag. Og da det er allerne i Hensigt til Publici Nytte og ikke min egen, at jeg har yttret mine Tanker; thi da jeg boer paa Landet, kunde Manglen hos nogle Skoler i Stæderne ikke angaae mig, og hvad de forønskede Publiqve Skolers Opretning angaaer, da er mit Tab allerede næsten skeet ved betydelige Udgivter, som kunde have været sparede, hvis en saadan forønsket Skole med duelige Lærere havde været i Nærheden; Jeg og med Fornøielse har seet, at saavel Forfatteren af Tillægget, som fulgte Jntelligentz-Bladet No. 29, som Forfatteren af Sandsigeren, der fulgte bemeldte Blad No. 32, stemme overeens med mine velmeente Tanker, og blandt disse Forfattere den sidste i sær, hvad Manglen hos Skolerne angaaer, hvorom han taler dog meere almindelig og med vel saa stærke Udtrykke, som de ved mig anføkke; Ja da jeg endog tør love mig, at disse mine Tanker af de Hæders-Mænd, som Hr. S omtaler, ikke ere eller blive forsmaaede, og at saa oplyste Mænd ligesaa lidet vil fortykke, at jeg har søgt at følge Dem, om jeg end med en mindre Geist, ikke har formaaet at ligne Dem; Saa anseer jeg allerne, efter Fortjeneste, de af Hr. S anførte ubeviiste og urigtige beskyldinger om privat Had, tankeløs Uagtsomhed og fleere neqvems Ord og Talemaader, som hans u-kjærlige, og det af ham som Præst forfattede, Skrivt indeholder. Hans Udfording skal og ikke afskrække mig fra, at jeg jo endnu tør atter underskrive dette, uden Frygt at det af ret- og veltænkende skal blive anseet, at trænge til Skjul, med samme Ønske, som mit forrige, at de attraaede Forbedringer maatte skee og det saaledes at de blive Publica Bona.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Bekiendtgiørelser: de, som maatte ønske sig fra næstkommende Michaelis faste Stoele-Stæder i Tugthuustts Kirke som for de øvrige Kirker i Byen, har det forud, at og i den koldeste Vinter der er en taalelig Kulde, ville behagentligen derom henvende sig skrivtligen eller mundtligen til mig, som opgiver Conditionerne til nærmere indhentende Approbation. HARTWIG.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
J Følge Jndbydelsen i forrige Jntelligentz-Blad, blev i Løverdags ved General-Forsamlingen af Jnteressenterne i Liig Cassens første Classe, først Rigtighed aflagt for Cassens Fond, dernæst blev valgt for denne Classe til Directeurer i de afgaaendes Sted, Hr. Peder Frost Kiøbmand og Hr. Schibsted Felbereder. Videre var i Mandags ligeledes Forsamling af Jnteressenterne i anden og tredie Classe, hvor da og Rigtighed blev aflagt for disse Classers Fond, dernæst valgt til Directeurer i de nu afgaaendes Sted, emlig: for anden Classe Hr. Axel Petersen Kiøbmand og Vand-Jnspecteur Ellessen, samt for tredie Classe Sr. Nicolai Bech Skræder og TorgrimHansen. Regnskab og Beregning over Cassens Jndtægt og Udgift til denne Tiid: Første Classe tog sin Begyndelse den 3de October 1786, fra hvilken Tiid der er udbetalt (NB. af dem som fra først har staaet i Classen) af hver 32 Rd. 64 s. J anden Classe, som begyndte den 8de Augusti 1787, har hver af de første eller ældste betalt 16 Rd. 80 sk. Og i 3die Classe, som begyndte den 24de Februarii 1789, ligeledes for hver af de første eller ældste 6 Rd. 94 s. Af første Classe er altsaa betalt til 98 Liig = = 9885 Rd. 80 sk. Af anden Classe betalt til 101 Liig. . . Og af 3die Classe betalt til 67 Liig . . Summa 16718 Rd. 84 s. NB. Da enhver af disse Classer begyndte med Udtæling forinden Aarge. de ganske var complet, har de i Begyndelsen maattet tage til Begravelse i Forhold til Antallet. Bogholder.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Ved Forsynets nendelige Naade har den Beslutning som jeg foretog mig efter 6 Maaneders haardnakked Sygdom og Halse-Syge, Bryst Vattersoet og Gicht, at forlade mit Hiem paa Hadeland ved Begyndelsen af forrige Maaned i den elendigste Forfatning, og at indlogere mig hos Hr.Doctor Gislesen i Bragnæs for at være under hans Cuur og Omsorg, haft hidindtil saa ønskelig Virkning, at jeg foruden stedse at føle min ubetalelige Skyld til Hr. Doctoren at offre Himlen den varmeste Taksigelse, og troer det er min Pligt som jeg skylder mine Medmennesker at bekiendtgiøre, at jeg er nu befried fra de mange svære Tilfælde som under min i mange Aar tiltagende Sygdom var kommen til den Høyde, at samme paa det sidste truede mig hvert Øjeblik med Døden; Foruden de Tilfælde Bryst=Vattersoeten medførte, har jeg i 30 Aar været yderlig farlig plaget ved hver liden Anledning af Betændelse udi Halsen og opsvuldne Mandler. For at skilles ved denne Plage, har Hr. Doctor Gislesen opereret mig i Halsen og borttaget den ene Mandel, som stedse gjorde Begyndelse til min Smerte og Skade; Dette som er ligesaa lykkeligt udført som hans øvrige Cuur og Ordination, have endeel Chirurgi udladet sig med, længe førend jeg blev opereret at være aldeles ugiørlig og føiede til, at hverken havde Doctoren nogensinde, og ei heller kunde han forrette samme, skiøndt han da allerede for nogen Tid siden i kyndige Mænds Overværelse forrettede lige heldige Operation; Jeg troer det kunde blive til Guds Æres Udbredelse og kandskee nogle elendige Menneskers Hielp og Lettelse, at de Herrer, som havde baaret ovenmelte Tvivl, saae mig, min Hals og den udtagne Mandel, medens jeg endnu opholdt mig her paa Stædet, som ventelig ikke bliver meget over 8te Dage. Hr. Doctor Gislesen som giør sig ligesaa megen Ære af at meddeele andre sine Kundskaben om at anvende sit Pund til sine Patienters Lykke og Glæde, har loved mig at han ville, om saadan en eller fleere Mænd kom og forlangede hans Underretning, at ville fortelle Den hvorledes saadan Operation best kunde foretages og hvad der under og efter samme er fornødent at lagttage for Operateuren. Bragnæs den 24de Augusti 1795. Lars Bugge Hansen.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Da jeg agter i October Maaned förstkommende at begynde med min 4de Dandse Termin, for kan jeg ikke herved undlade at gjöre samme for det ærede Publicum bekiendt. Enhver som kunne have Lyst at entrere, maatte derfor i Betids aftale med mig. Jeg tør nu smigre mig med det Haab, at de som hidindtil har beæret mig med Information til fine Børn, har fundet sig tilfredsstillet. Om ligesaa kan enhver være overbeviist om, at det paa min Side ingenlunde skal staae, tilbage i Fremtiden, saa nøje jeg kan at svare til enhvers Forventninger; Da jeg seer mig dobbelt belønnet ei allene ved Forældrenes Garmildhed, men og ved den Glæde, at kunne bidrage til tilkommende Borgeres Vel, den saa meget beroer paa Dyd og gode Sæder, til hvis Udbredelse mine Koner ikke har kunnet svare til mine önsker - Men disse Hindringer tör jeg her ikke forklare, men maae lade det blive ved et blot Onske De Elever som jeg i 3die Termin ei sik bragt til Fuldkommenhed, skulde jeg bede ville komme til mig hver Aften i September Maaned fra Klokken 4 til 8, og for andre af samme Termin, der endnu kunne önske at øve sig i Dandsen, er hver Tiirsdag bestemt. Meget ugierne maae jeg ogsaa underrette Dem der i Vinter önskede Huus-Information, at jeg formedelst tilvoxende Forretninger ikke kan paatage mig samme, undtagen paa de 3 Stæder, hvor jeg formedelst passelighed, blev nöd til at afbryde forinden jeg fik min Pligt og Hensigt opfyldt. NB: Det ville ikke være en ringe Opmuntring og Understyttelse for mig om mine Fordums Elever, ville indgaae i mine Løverdags Assembleer for oftere at igientage de øvelser der kunne bringe den til det Maal der er Gienstanden for mine Ønsker, og hvorved deres ledige Timer kunne anvendes paa en Maade der ville bibringe den sande Fornøyelse - Hvor Uskyldighed og Byd skulle være under Lærerens Anførsel det fornemste Maal at sigte til Christiania den 26 Augusti 1793. WAICH Lærer ved det militaire Academie.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
At det har behaget Forsynet den 10de hujus at bortkalde min elskede Moder Jssabelle Schieldrup Enke efter Sal. Capitain Aamodt, ter at hun havde levet i 100de Aar, giver jeg mig den Ere at bekiendtgiøre for vores lægt og Venner. Condolene, frabedes. Tangenæs paa Hedemarken den 16de Augusti 1795. A. C. Aamodt Sal. Breunichs. Efter Pandte-Obligation af 7de Marti 1791, tinglyst samme Maaneds 9de Dag, er Syver Larssøn Cexum af Næs Præstegield paa Hedemarken mig skyldig 1099 Rdlr. 72 sk. imod Rendt i samme Gaard Texum. Dette Documente er mig i sidstleden Juni Maaned frakommet imod min Villie, uden at jeg har faaet samme tilbage. Skulle samme være i nogens Værge, da ombedes og advares: at den eller de, inden een Maaned fra sidste Gang dette læses i de Norske Jntelligentz Blade, leverer mig samme tilbage i uskad Stand og saaledes som den mig frekom, upaategnet af mig enten med Qvetering eller i andre Maader; ligesom jeg herved declarerer: at samme Documente er uhiemlet i enhver andens Værge til noget Brug. Gaarden Schaarset i Faabergs Præstegield og Gulbrandsdahlen den 3die Augusti 1793. Elled Asbiørnsen Schaarset.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Den hertil ankomne Voxpousserer Johann Frederich Rurtz fra Berlin, recommanderer sig til Høye Herskaber og Liebhabere, som maatte finde Behag i at lade sig poussere i Vox, enten Legems Størrelse eller i Miniatur; da han forsikkrer at forfærdige samme med den største Liighed, og kan med Attester bevise, at hans Arbeide hos alle Kiendere har fundet største bifald. Da jeg har erfaret, at her haver 1st en Person omkring, hvilken haver tilkiøbt sig nogle Bør Figurer, og saaledes tilegnet sig det Navn af Vox-Pousserer, uagtet han ej forstaar det mindste af mit Arbeide. Paa Grund af alt saadant foregaaende maa jeg befrygte at bemeldte Person kunde finde for godt at omreise i mit Navn; saa, for at hæmme saadant, seer jeg mig nødsaget, at tilkiendegive jeg endnu opholder mig i Christiania. opholder mig i Christiania.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Skiftet efter afgangne Justitz=Raad og Zahl Controlleur Bochman, som til denne Tiid har henstaaet formedelst 2de af Creditorerne i Agent Bochmans Boe reiste Sager, hvoraf den ene endnu staaer uslutted for Høieste Ret, bliver nu efter den Afdødes myndige Søn og eeneste Arving Hr. Lieutenant Søren Gotfried Bochmans Forlangende, foretaget til endelig Slutning og Overleverelse til ham den 18de September førstkommende; Hvilket herved til alle og enhver dette Boes Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Monsen. Bull.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Credi- og Debitorer i Stervboet efter den udi Mosse Bye den 22de Junii sidstleden ved Døden afgangne Enke-Provstinde, Sophia Magdalena Eeg, fød Sundt, indkaldes herved trende Gange efter hinanden i de Norske Jntelligenz-Sedler at indfinde sig, de første med deres lovbeviislige Krav og de sidste med deres til Boet skyldige Gields Betaling, alt inden den Tiid, Loven foreskriver, enten hos mig undertegnede eller ogsaa hos Sognepræsten, Hr. Thaulow udi Moss, da Enhver skal vederfares Ret efter Loven. Onsøe Præstegaard ved Frederichstad, den 30te Julii 1793. J. B: Stabel, Provst i Nedre Borgesyssels Provstie og Sognepræst til Onsøe.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Imod rescriptmæssig Sikkerhed er af det store Fattig Huuses Midler paa Saugbanken til Laans at bekomme 400 Rd., naar Vedkommende derom henvender sig til Forstanderen. Ox ALESöe.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Een Bragernes Bye tilhørende Capital stor 97 Rdlr. 74 Skilling, er strax til Laans at bekomme imod rescriptmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende henvender sig til Kiæmmeren samme Bragernes den 3die August 1793. stæds. Mads Møller.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Hos Jens Giæsted er 827 Rdlr. 1 Mk. Umyndiges Midler til Laans imod rescriptmæssig Pandt.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
3 a 400 Rdlr. Umyndiges Midler, som ventes at indkomme i denne eller næste September Maaned, kan imod rescriptmæssig Sikkerhed erholdes til Laans hos Værgen paa Kongsberg. Rasmus Borup.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
De som enten have Documenter, eller formeene sig nogen Afregning og Penge-Fordring hos Procurator Bull, ville inden dette Aars Udgang behage derom at melde sig hos ham, saasom han agter at flytte her fra Stædet.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Christiania den 5te August 1793. Da jeg med Stiftets Tilladelse bliver fremdeles boende her i Byen, maae jeg til Almuens Efterretning i Aggershuus Amt herved bekiendtgiøres, at jeg er at finde i Opsloe hver Dag Klokken imellem 11 og 1, paa Føgderiets Sygehuus.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Christiania den 21de Augusti 1793. Baumgarten. Med. D. og Amtephysikus.
Norske Intelligenssedler, 1793-08-28
Min ejende halve Gaard Haug i HaavindAnnex, er til Kiøbs; Den eller de, som maatte finde Speculation i at kiøbe samme, ville behagentlig tage Gaarden i Øiesyn, og derefter afhandle enten med min Laugværge Hr. Lieutenant v. Schlanbusch, paa Gislevold, i min Fraværelse, eller med mig selv, hvor Conditionerne nærmere kan erfares. Leuften den 19de Augusti 1793. D. Sal. Rohweder.