Den Vest-Sjællandske Avis, 1836-11-22
J et af de sidst udkomne Numere af Have tidenden læses Følgende: En Englænder ved Navn Simon Frankel har fra Paris tilsendt Hs. Majestæt Kongen 100 Frøe af en Kaalart, som han kalder Kæmpekaalen fra Nye Zeeland, hvilke Frøe det har behaget Allerhøistsamme at tilstille Landhuusholdningsselskabet for at dermed kunne anstilles Forsøg. - Med Frøet fulgte følgende trykte Oplysninger, affattede i det franske Sprog: JmmergrønKæmpekaal, fra Nye Zeeland. En engelsk Agerbruger har været saa heldig at erholde overordentlige og næsten kæmpemæssige Resultater af en nye Slags Kaals Dyrkning. Denne Plante kan efter flere meget hæderlige Mænds Vidnesbyrd opnaae en Høide af en ni til femten Fod og et Omfang af femten til tyve Fod. Efter ofte gientagne Forsøg kan man uden Overdrivelse forsikkre, at fem af disse uhyre Kaalplanter om Dagen ere tilstrækkelige til at afgive Føde for 100 Faar eller 10 Køer. Dette Foder er meget tienligt for Qvæget og Faarene; Ulden paa de Faar, som i nogen Tid fødes dermed, udmærker sig saavel ved sin Overflødighed som ved sin Fiinhed. Blandt de mange Forpagtere og Godseiere i England, som med Begiærlighed have søgt at erholde Frøe, nævner man ogsaa den ærværdige P. M. Coke i Grevskabet Norfolk, de engelske Land mænds Senior, Kæmpekaalen forbliver altid grøn. Den modstaaer Vinterens Jndvirkninger. Planterne af dette Frøe slaae aldrig feil i Godhed og Tal. Frøene maae saaes i September. Flere udmærkede Landmænd i Frankerig ere blevne i høieste Grad overraskede ved det erholdte Udbytte, og have ladet sig tegne, for at erholde dette kostbare Frøe, hos Hr. Obry's, rue de Richelien, hvem Udsalget er overdraget. - Underretning for dem, som plante den: Erfaringen har viist, at September Maaned er den meest passende Tid at faae Frøe ne: to Maaneder efter maae Planterne omplantes i syv Fods Afstand. Den voxer i almindelig god Jord, i frugtbar Jord naaer den sin høieste Udvikling. - J Breve til Hs. Majestæt angiver Frankel sig som den, der har indført denne Kaalart i England og Frankerig. Da Pakken først kom hertil langt hen i October, har man anseet det unyttigt at faae Frøne i dette Efteraar, men besluttet at faae Halvdelen til næste Foraar, Halvdelen næste Efteraar. Den første Halvdeel er uddeelt mellem følgende Herrer: Assistent Feilberg, Slotsgartner Petersen ved Rosenborg Have, Generalkonsul Tutein, botanisk Gartner Mørch, Gartner Petersen, paa Gisselfeldt, Gartner Bech i Aalborg, Proprietair Hofmann til Hofmansgave, 8 Frøe til hver, ialt 56 Helsingøer den 9de November. Det omorganiserede Brandkorps i vor Nabobye Hillerød har havt Leilighed til at vise sig fra en fordeelagtig Side ved en i Slutningen af forrige Maaned opkommen, som man formoder paasat, Jldsvaade i de saakaldte Frederiksborg Nyehuse. Jlden, som bemærkedes henved Kl. 10 om Aftenen, saae i Begyndelsen ud til at blive af omgribende Følger, da ikke blot den i Brand værende Bygning, men ogsaa de, den temmelig stærke Vind har paa, vare straatækte, men desuagtet lykkedes det Brandkorpset snart at blive Herre over Jlden. Hvad deri meest var til Hinder, bestod i Mangel af Vand, idet en stor Deel af Nyehusenes, Beboere viste megen Ligegyldighed med i ommeldte Henseende at assistere Brandkorpset, da Faren var paa det Høieste J Flensborg er nedsat en Kommission for at undersøge hvorledes Smugleriet der bedste skulle kunne hemmes. Dens Betænkning skal gaae ud paa, at der maa bygges et nyt stort Pakhuus samt standsmæssige Boliger for en Kongelig Etatsraad og en Kongelig Kammerraad, til Beløb 40,000 Rbd.; til fem ridende Toldassistenters aarlige Lønning vilde medgaae 4000 Rbd. og til en nye Veierbods Opførelse 4000 Rbd. Efter denne projecterede Jndretning maatte da allene i Flensborg fortoldes for cirka 45000 Rbd. Varer mere end nu, for Omkostningerne dækkedes, og endda er det sandsynligt, at den slensborgske Handel ved en saadan Tvang snarere vil formindskes end forøges.