Berlingske Tidende, 1807-01-09
Skrivelse af 16 December meddeelte trykte Efterretninger og J. debranden i Provst Rachlous Gaard, Nyegaard, kaldet, have vi modtaget, og seer deraf, at den at Landemodet og hele Landet befrygtede Jldebrand nu er gaaet for sig i Snoldelev under ganske besynderlige Omstændigheder. Men da vi med al rette ansee denne Jldsvaade at være det geistlige Brandselskab, og os følgelig med, ganske uvedkommende, saa tage vi os ikke videre af samme -Men det er os kiert, at Provst Rachlous for saa frygtelige Forsikkring. summa nu er nedsat til den Summa 4273. dog efter Reglementet. burde have været anse. Decimal=Tal ) Hvad derimod angaaer de som en foreslaaet: Nu strax førend Landemodet ved Stemmer at afgjøre enten Brand=Selskabet skal vedblive, eller sættes ud af sin Virksomhed, da finde vi dette Forslag, ikke allene skadeligt for alle skabets Medlemmer, men ogsaa ganske stridende m. glementet, som for alle og for enhver er Reglen - og derfor protestere vi mod samme paa kraft. gade - Reglementet. siger, førend i Landemods=Acterne - følgelig efter Landemodets fælleds Overlæg - indrykkes Forespørgsel derom, til skrivtlig Besvarelse inden næste Landemode af hver Jnteressent, om man vil have Societetet fortsat, eller sat ud af Virksomhed, og at Udfaldet da beroer paa Stemmernes Pluralitet og at disse Beslutninger desangaaende i næste Landemods=Akter skal bekiendtgiøres. - til disse Reglementets rene Ord henholde vides, og da vi ansee slet ingen berettiget til at vige i ringeste Maade fra samme, saa give vi hverken vort Samtykke til nogen Forhandling, som viger fra Reglementets Forskrivt, ikke heller bekymre vi os om hvad der i saa Henseende ulovlig maatte foretages, og vi vil vide som Ulykken skulle ramme os, førende Sagen ved Landemoderne lovlig er foretaget) i alle Fald at gjøre vores Ret til fuld Brandskades Erstatning af Selskabet, efter. glementet gieldende. Hvad videre den Erstatning af 11427 Rdlr. angaaer, som ligeledes er foreslaaet, at Brand Selskabet skulle give Provst Rachlou, fordi hans Gaard, Nyegaard kaldet, er afbrændt - da tillade man os ligeledes at ansee dette Forslag, som aldeles grundløst, og urigtigt, stridende mod det geistlige Brand=Selskabs Natur, og selv mod Reglementets tydelige Ord- og vi frasige os derfor for vores Part ganske og aldelat tage Deel der ; forsikkrende. ingen retfærdig: dom vil nogen. kunde tilpligte os det - thi Den maae gjøre sig et ganske urigtigt Begreb om det geistlige Brand=Selskab, som ville antage, at alle en Jnteressents Eiendomme, i hvor de end i Verden findes, i dette Selskab ere forsikkrede eller kunde forsikkres, hvilket er langt fra - Selskabet forsikkrer kun de Eiendomme, som ere i Huset eller Gaarden, hvor E. en boer, thi andet Huus. (i enkelt Tallet) kan der ikke menes, og for at stadfæste dette ble i endnu, i Anledning af Korn og Sæd, udtrykke. tillagt som Forklaring, at det er det, og kun det bevares. i eget Huus og de staaer udtryhos, at det som ikke. es hos Jnteressenten i eget Huus, hører ikke til dette Societet. - og spørger man nu hvad der forstaaes. ved eget Huus, saa kan derved ikke forstaaes andet Huus end det Huus eller Gaard, hvor Jnteressen ten har sin Boepæl, og holder Dug og Disk, og hvor han altsaa baade kan have pligtskyldig Opsigt med Jld og Lys, og ligesaa pligtskyldig kan, i Jldebrands Tilfælde, selv og ved sine Folk enten slukke Jlden i Tide, om den kan slukkes, eller dog redde af Jlden, hvad der kan reddes. - Enten Huset er : Embeds=, eller Leie, eller Eieboelig giør intet til et dagen, saalænge Jnteressenten kun selv beboer det, og hvad der findes i saadant Huus, og der bevaret kun det og det allene er det, som 6. krer og kan forsikkre, af hvad Slags det saa er. - denne Sætning er saa soleklar rigtig, og grundet Reglementet, at Jngen. kan tvivle derpaa nu aldrig. gen ind ab an hvor man Boepæl. des tænsig, at Brand Selskab. erstatt. ovst Rachlou hvad han foregiver at have mistet ved Jldsvaade i en Gaard, som han beviislig og tilstaaet med sin Familie er næsten 3 Uger førend nogen. de var til - det var jo ganske urimeligt. Provsten tilstaaer. selv, at han paa den Tid, egentlig - (nei ene og allene Hr. Provst -at have sin Boepæl Snoldelev PræstegHuus ved Siden. af samme, som til Enkesæde er opbygeget. - Menda ingen af hverken. Præstegaard eller Enke. Sædet, ere afbrændte, saa er det soleklart, at hvad der andensteds er brændt, eller ikke brændt, for Provst Rachlou, er det geistlige Brand=Selskab, ganske og aldeles uvedkommende. Saalænge Provst Rachlou boede paa Nyegaard, var intet uden det, som der fandtes forsikkret af Selskabet, og efterat han er fløttet derfra, er intet uden det, som findes i hans nærværende Boepæl af os forsikkret - om der i den afbrændte Nyegaard har læret noget. af det, som af det geistlige Brandselskab var ham forsikkret, saalænge han boede der, og hvormeget det er ikke engang lovlig beviist, og det er dog en aabenbare i Slutning, som her i Forslaget er lagt, 9, nemlig: at hvad der. efter Jldebranden. gaard. ind tes i Prottens nuværende. det er bret med Nyegaard. Og paa denne ravgale. rudsætning er dog hele i Beregningen af de 1147 Rigsdaler, som kredes Brand selskabet, grundet - og er at en Aar selv et Barn indsee, - thi det er mueligt, en Flytning i samme Bye, var rundelig Tid nok, at der i Nyegaard, paa den Tid samme brændte, ikke har været f. Ex. een eneste af alle de kostbare Malerier, som dog skal udgjøre det vigtigste af Summen - og saalænge det blot er mueligt, at de, forinden Jldebranden, kan være dre Erstatning af Selskabet for det, han saaledes andensted henbragte, saalænge er Slutningen: at det være paa hvad Maade det vil ) har formindsket de af Jlden ere fortærede, ganske grundløs. Men sæt endogsaa at det var beviist, eller kunde bevises, hvad og hvormeget der var i Nyegaard da den brændte, saa vedkommer det dog slet ikke vort Selskab - thi enhver Jnteressent har vel Frihed, at gjøre med sine forsikkrede Eiendomme hvad han vil, han kan sælge dem, give dem bort, forflytte dem, eller hensætte dem, og lade dem staae for Vind og Vove, som han selv lyster. - Det forudsætter Reglementets 5 S. tydelig nok, at det ikke kan forbydes ham, men vil han have Erstatning af Selskabet, ifald de brænder, saa maae han have dem i sit eget Huus, paa sin egen Boepæl, ved hans øvrige forsikkrede Boe og Eiendomme - og i Pligt og Ære fordrer, staaer der, at han melder Formindskelsen af Eiendommen, som han har i sin Boepæl, naar den ikke længere kan svare til i Forsikkrings=Summen." - Denne Pligt og Ære. har Provst Rachlou ikke engang iagttaget, da han har forringet sin Forsikkrings=Summa (som han foregiver) med ikke ringere end 11427 Rigsdaler. ved at lade Valuta for samme, blive skildte fra hans Eiendele i hans Boepæl, eller, som kom ud paa det samme, lade dem staae for Vind og Vove i Nyegaard, da han flyttede derfra, uden at flytte sig derfor uden al lovlig Grund - det kan den med sig, hvortil der i over 14 Dage, til om han havde villet have dem med indsluttede i sin Boe - men dette maae han ikke have villet. Men fordi han har forsømt denne Ære og Pligt, derfor er Provsten langt fra ikke berettiget til at for sin Boe med; hvorvidt han derimod efter Reglementets 5 S. for denne Pligtforsømmelse bør ganske udelukkes af Selskabet, det bliver ved næste Landemode at afgiøre. Hvad der var, eller ikke var, i Nyegaard, efter at Provst Rachlou med Familie, Dug og Disk, var flyttet derfra, er for det øvrige Selskabet ganske uvedkommende, da det er ipso, med det samme, udgik af hans Forsikkrings=Summa, og stod og blev, der eller andre Steder, for hans eget Ansvar og eget Resico, og det er ganske aabenbar urigtigt, at den constituerede Provst, og hans Assessorer har anseet sligt for at være assureret, og inqvireret om hvad der var brændt eller bierget i Nyegaard, og det uden at have ringeste lovgyldigt Beviis for hvad der virkelig var i Nyegaard, da samme brændte).men reent split galt er det, at de kalder det, som de fandt i Præstegaarden og Enkesædet - Provstens nuværende Boepæl - for noget der NB. var bierget og reddet fra Jlden; thi der var slet ingen Jldsfare at bierge og redde det fra, hvor disse Ting befandt sig: og heller ikke var der nogen Jldløs i Nyegaard, da disse Ting, over 14 Dage i Forveien bleve flyttede derfra. I sige Tilfælde, hvor det kommer an paa, at ganske unge fattige. Mennesker - ede 1000 Rigsdaler, maae de gode Herrer ik lige eller blænde Fol med upassende: glementet. siger, at Provsten med tvende indfinde. sig hvor Jldsvaade har fundet. en Jnteressent: nemlig : hvor han boede, da Jldsvaaden. fandt. hos ham, "og lade sig der forevise, hvad de bierget. Jlden. Men hverken lader. dette sig henegne paa Nyegaard, hvor Provst. Rachlou da vede, ikke heller paa Præstegaarden og hvor han boede, og hvor der slet Jldsvaade havde været, og hvor der al intet kunde enten brændes eller bierge i Forretning i Snolde: lev Præstegaaconstituerede Provst med hans Assessorer, kunde altsaa fornuftigviis allene bestaae i at see og vurdere hvad Provst Rachlous. Eiendomme: nu kunde ansættes til og forsikkres for gjort dette, derfor tilkommer dem det al Ære og Tak. vore Boepæle. ifølge det herom Hagen. beviste, at dømme Selskabet. til at bedet allerringeste til P. ovst Rachlou, naa nogen af bets immer protesterer derimod paa Grund af selve Reglementet, og det giør, vi, og har fremdeles i Sin. at giøre. Men Sagen skal efterReglementets 8 s. i slige Fal først prøves forligt ved Landemodet, og i Mangel af Forliig paadømmes ved en Commission - hvilket Fremgangsmaade vi ogsaa i dette besynderlige, og høistvigtige Tilfælde paastaae at bør bruges, ifaldt Provst Rachlou (som vi neppe kan troe) fremdeles forlanger sig de 11,425 Rdlr. af Brandselskabet udbetalte - hvortil vi erklære ham ganske uberettiget, baade paa egne, og paa mange andre Jnteressenteres Vegne, som nogle af os derom have talt med og som heri ere ganske enige med os det vi ogsaa med Vished vente at hele Selskabet vil blive, naar Sagen nu kommer under offentlig Ventilation, der vi efter Pligt, baade mod os selv. vore Familier. saavelsom mod de mange andre teres. sentere, vil befordre. Maader.