JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Blandede Efterretninger. Engelland. Man er her meget nysgierrig efter at erfare noget Vist om den udløbne franske Eskadre, da af de mangehaande Rygter, der har været udspredt, saavel om dens Ankomst til Jerland, som om at Lord Bridport eller Commodore Warren alt havde taget den, intet endnu er bleven bekræftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Admiral Nelson har foræret den Londoner Magistrat en Kaarde, som den franske Admiral Blancket har maattet og verlevere ham. Samme bliver nu gjemt i et Glasskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Naar hver af de franske Priser bliver af Regieringen betalt med 80,000 Pund, regner man at Nelson for sin Deel kan faae omtrent 22500 Pund (112500 Rdlr.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Da Oppositionspartiet den 10de høitideligholdt den 18de Aarsdag, siden For blev valgt til Parlamentslem, drak denne lystige Broder først paa Nelsons Sundhed, siden paa Fred med den franske Republik (da - som han forsikrede - Engellands Forfatning endnu langt fra var trøstelig) og derpaa en Skaal, som han vel vidste klingede ilde i Visses Ører, nemlig: det Storbrittanniske Folks Majestæt Oppositions=Anførerens i det Jerlandske Parlament, Grattans Navn er nu ogsaa udstrøget af Geheimeraad Listen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
J Brigthou har man i Sommer spillet et Partie Billard til tusende Guineer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
De Svenske Fregatter, som ligge for Anker ved Margate, besøges daglig af de Engelske Damer, som ere meget nysgierrige efter at see en Officeer paa samme, der skal være den velskabteste Mandsperson, man finder i Engelland. Der tales nu igien meget om en Plan til at forene Jerlandmed Storbrittannien. Storkanzleren fra Jerland er paa denne Tid i London og har Konferen med Pitt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Den 28 Septbr. har General Stuart i Lissabon virkelig indskibet sig med en Deel Engelske Tropper til en hemmelig Expedition.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Man regner at Engellænderne i nærværende Krig have deels taget deels ødelagt 250 Franske, 49 Hollandske og 23 Spanske Krigskibe, foruden 516 Kaperskibe. Det nægtes (som nogle franske Aviser paastaae) at Engellænderne i Slaget ved Abukir have betient sig af gloende Kugler, da de Engelske Krigskibe slet ikke ere indrettede til Ovne, for samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
I et af de opnappede Breve skal den dræbte Admiral Brueys have tilskrevet den franske Søeminister; at han holdt sin Position for saa uovervindelig, at om den hele Engelske Søemagt saa angreb ham, kunde den dog ingen Jndtryk giøre paa hans Linie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Frankerig. Her trøster man sig med adskillige glædelige, sandsynlig opdigtede Breve om Buonapartes lykkelige Fremgang, hvorefter han alt har bemægtiget sig Staden Suet, er ankommen med sin Armee til Syrien, har oprettet et Kavallerie af 15000 Araber og et Infanterie af nogle tusendegypter. Der strømme daglig flere til hans Armee a. Nie buhr, som er berømt af sine Reisebeskrivelser, og selv personlig har været i Egypten, og kiender Landets hele Lokale, har meget treffende skildret de næsten uoverstigelige Vanskeligheder, som maae møde Buonaparte i Egypten, og som giøre ham det næsten umueligt, at komme til Jndien af denne Vei med sin Armee. Uagtet Beyernes Huustropper intet forstaae af Europæernes Taktik, ere de dog saa ovede Vaaben, at de i fuld Galop kan med en Kugle ramme en lille Potte, som sættes paa Jorden. Desuden er ei engang nogen Overfart muelig fra det røde Hav til Indien fra sidst September lige til Mai Maaned.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Rænkemagerne i Paris benytte sig af de nyere Tildragelser, for at forurolige Borgerne, ophidse Gemytterne imod Regieringen og forøge de Misfornøiedes Tal. Alle de nye Farer, som omsvæve Republiken, male de med de sorteste Farver, skildre Frankerigs Tab som uopretteligt a. Midler. tid undgaae de ikke Direktoriets Aarvaagenhed. Poultiearbeider af alle Kræfter imod disse Jntriquer, og siger blamt andet: "Dersom den store Nation viser det mindste Skin af Forlegenhed eller Mangel i dette kritiske og afgiørende Øieblik, saa taber den Meningernes Styrke, som fordobler dens sande Styrke, dens Fiender reise sig med større Mod, og Frugten af saa mange Opofrelser og Seire forsvinde. J øvrige erklærer den samme Poultier den Paastand; at man kuns maae lægge Afgivter paa de Rige og deres Luxus=Artikler for Skoledrengesnak, fordi de Riges Jndskrænkelse vilde bringe mange Konstnere til Bettelstaven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
De smukkeste Spadseregange i Thuillerierne vare i Sommer givne til Priis for Ammer og Barnepiger, medens Pariserne hyppig besøgte Haverne ved Tivoli, Jdalie a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Journalen le Propagateur har været forbudet nogle Dage, fordi den alt for tidlig havde talt om Rustningerne paa Kysterne imod Jerland,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Fra Tanger meldes, at Keiseren af Maroeco har ladet 8 Korsarer udløbe, som især skulle have Ordre at opbringe Koffardieskibe, de tydske Handelstæder tilhørende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
J Egnen omkring Nantes er ogsaa nylig anrettet store Skade ved Havets Oversvømmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Jtalien. De voldsomme Forandringer, som franske Generaler paa kort Tid have foretaget sig i de Cisalpinske og Rommerske Republikers Regiering har foraarsaget stor Misnøie og meget formindsket de franske Tilhængeres Tal. J Maland ere det Østerrigske Huses Venner blevne langt virksommere, og overalt forplanter det Rygte sig, at Frankerig, vil komme til at give Keiseren den største Deel af fordums Lombardiet tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
En flygtet Neapolitansk Skipper skal have bragt den Efterretning til Livorno, at der i Toulon og Marseille er lagt Embargo paa alle Neapolitanske Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Admiral Nelson har udleveret de fangne franske Officerer (hvoriblant en Admiral, der har mistet sin Næse) til den franske Chargede Affaires i Neapel, paa det Vilkaar, at de ikke maae tiene meere i denne Krig, førend de ere udvexlede Det meget Sølvtøi han har funden ombord paa et fransk Skib, lader han igien tilstille Eierne, som ere Maltheser. Riddere. Da den lange Søereise er bleven Admiralen fra raadt, som farlig for hans Blessure i Ansigtet, saa vente man, at han vil reise over Vien, Berlin og Hamborg til Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Kongen af Neapel har ladet en Kommandant og Præst paa Sicilien skyde, fordi de havde viist en overdreven Jver i at udtage Rekruter, og derved givet Anledning til Opstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
De Barbarer, som nylig landede paa den Sardinske Øe Pietro, havde skuffet Jndvaanerne, ved at lade det franske Flag vare fra deres Skibe. De massakrerede henved 200 Mennesker og slæbte 833 (hvoriblant 600 af Qvindekiønnet) bort med sig som Slaver. Den Engelske Konsuls Huus var det eneste, som blev skaanet; den franske satte de igien paa Land, efter at de reent havde udplyndret ham. Sardinien vil nu under Fransk Mægling underhandle med Beyen af Tunis om de bortslæbte Menneskers Løskiøbelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
De Rommerske Emigranteres Godser skulle nu ogsaa er. klæres for Nationalgodser. Har Nogen efterladt en Kone, da faaer hun en Siettedeel af hans Formue, dersom hun har 1 eller 2 Børn faaer hun en Trediedeel og over 2 Børn det Halve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Hoffet i Florenz skal nu være anmodet om at erkiende den Rommerske Republik. Det Pavelige Vaaben er ogsaa al nedtaget af Nuntii Palads. Den hellige Fader er nu ras igien, og har saa liden Mangel paa Penge, at han kan holde et lille Hoff, som koster 100 Daler hver Dag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
De nye Uroligheder, som forefaldt i Turin den 29de f. M., vare ikke af nogen Betydelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Tyrkiet. Man taler om, at Porten vil giengielde Franzosernes Landgang i Egivten, ved at sætte 30,000 Md. paa Land i det Sydlige Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Ligesaa menes, at Porten vil skikke en Gesandt til Berlin, for ved Løfte om store Fordeele at formaae Kongen af Preussen, til igien at erklære Frankerig Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Fra Pera meldes, at den Russisk Tyrkiske Flaade har deels sig i 2 Divisioner, af hvilke den ene er seilet til Alerandrien, den anden imod Corfu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Hos den arretterede franske Konsul i Smyrna skal være fundet vigtige Papirer, angaaende en Revolution, man har søgt at iværksætte i det Tyrkiske Rige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
De franske Eiendomme, som Porten har lagt Beslag paa i Levanten, vurderes paa 90 Millioner Piastre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Tydskland. Den 1ste d. afseilede den Keiserlige General Mark fra Fiume til Neapel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Alle Stemmer i Rastadt indeholde især bittre Anmærkninger over det Sted i den sidste franske Note, hvor Franzoserne true med: at de Franske Grundsætningers Jndførsel i Tydskland vilde blive Følgen af en nye Krig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Man venter nu med det første ogsaa den Russiske Krigserklæring imod Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Jndenlandske Efterretninger Den 4de October opkom Jldebrand i den øvre Deel af Byen Arendal til Landsiden, som kaldes Sharden, hvilken efterat have fortæret 30 Huse blev standset ved et Hjørnehuus, som var betrukket med et Segl og af 3 Sprøiter blev paaspøitet. Dersom dette ei var skeet, var formodentlig hele Byen; som derfra næsten er sammenhængende, afbrændt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
J Kiøbenhavn veed man slet intet om det Skib, som efter de tydske Aviser skulde være brændt den 30te f. M. der paa Rheden, hvilket formodentlig er en Forverling af den Jld, som samme Dag blev seet i Sverrig. Naar Reisende, som ankomme til Lissabon, ingen Anbefalingsbreve have med til deres Lands Ministre eller bekiendte Handelshuse, faae de ikke Tilladelse at sætte en Fod i Land, men maae reise med uforrettet Sag tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Natten til den 3die de strandede ved Bornholm et Kofskib, (die 3 Gebruders) fra Embden. Skipperen, hans Kone, er liden Dreng, formodentlig deres Søn, og 4 Matroser fandtes om Morgenen døde i Stranden. Havde disse arme Mennesker ikke forladt Skibet, ville de alle have været reddede; th Skibet staaer heelt og holden paa Grund, skiønt det formodentlig dog maae være knuset i Bunden. Af Ladningen formoder man at faae det meste bierget; men om Skibet kan tages af Grund, er endnu uvist.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Den 13de d. M. kom Huggert=Galleasen Alerander fra Hamborg paa Grund paa Rødsandet; Skibet skal ikke staae til Redning, men naar Stormen vil falde noget af, eller Vinden forandre sig, ventes at det meeste af Lasten (der bestaaer af Sukker, Kaffee, Risengryn, Mandler, Viin a.) for saavidt den ei har faaet Skade af Søevandet, endnu kan blive bierget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
En Gevinst paa 4000 Rdlr. i Klasselotteriet er ogsaa reist til Norge (Arendal.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
En Person i Kbhvn., ved Navn J. A. Bauer, har opfundet et Slags meget fordeelagtige Comfurer, hvorved kan spares omtrent en tredie Deel Brænde, og hvorover skal følge udførligere Efterretning i næste Onsdags=Bidrag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Odense. Førstkommende Søndag prædiker Hr. Candidat Kisbye til Høimesse og Hr. Wirth til Aftensang i St. Kunds Kirke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Ved Tallotteriets 780 Trækning i Kbhvn, udkom: No. 90, 60, 84, 58, 33.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
AVERTISSEMENTS. Leopoldine, En psykologisk Roman af Frederik Schultz, 1ste Bind, har i Dag forladt Pressen, og sælges hos Undertegnede, indheftet i kjønt kouleurt Papir og beskaaret, for 4 Mk. Expl. paa smukt fransk Skrivpapiir og 5 Mk. fiin Postpapiir. Denne interessante Bog er af følgende Jndhold Første Deel. Første Bog. 1. Kap. Leopoldine i Røverhuulen. 2 Kap. Drengen og den gamle Kone. 3 Kap. Vore Herrer og deres Hule. 4. Kap. Speilskaaret. 5 Kap. Den Gamle bliver beleiret. 6. Kap. Jerndøren springer op Anden Bog. U. Kap. Jeg vil sove. 2 Kap. De see Dagens Lys. 3 Kap. Kukuk, 4. Kap. Skilsmisse. 5. Kap. Spring, Tredie Bog. 1. Kap. Kammerpigen. 2 Kap. Mentoren og hans Telemaker. 3 Kap. Paryk, skaldet Hoved og Nathue. 4. Kap. En gammel Bekiendt kommer for Dagen. Fierde Bog. 1. Kap. Et Overfald. 2. Kap. Nye Krig, opvakt ved Fritzes Jnstinkt. 3 Kap. De blive - bortskakrede. 4. Kap. Jndtog. 5. Kap. Bortførelse. Anden Deel. Femte Bog. 1. Kap. Ol 2. Kap. Kabale, 3 Kap. Et Natstebesøg. 4. Kap. Greven bærer sig finere ad. 5. Kap. Altid finere. 6. Kap. Endnu finere. 7. Kap. Friz bliver reent styrtet. Siette Bog. 1. Kap. Den gode Moder Naturs Fiinheder. 2. Kap. Tilbagefald. 3. Kap. Jmellem Dør og Hængsel. 4 Kap. Vinding ved Tab. 5. Kap. To Blik i store Dyb. 6. Kap. Nye Kraft. 7. Kap. Grevens egne Vaaben imod ham selv. 8. Kap. Overraskelse. Syvende Bog. 1. Kap. Nøglen. 2 Kap. Jeg er jo saa got som din - Fader, 3 Kap. Forberedelse til Modtagelse. 4. Kap. Fritzes Kultur. 5. Kap. Først jeg, saa du. 6. Kap. To tomme Steder, Ottende Bog. 1. Kap. Papirpenge. 2. Kap. Dandsemmesteren. 3 Kap. Tegnemmesteren. 4. Kap. Kanskee nærmere, end man troer. 5. Kap. Vaagende drømt. 6. Kap. Naar det bliver mørkt. 7. Kap. Leopoldine i Klemme. Odense den 26de October 1795. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Onsdagen den 31te Octbr. om Eftermiddagen Kl. 3 holdes Selskabet til tabte Medborgeres Redning det sædvanlige Maaned=Møde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Da vores Lærredreng Johann Liebendant er er mere i vores Tieneste, saa bekiendtgiøres samme herved af Odense den 23 Octbr. 1798. Lorentzen & Jürgensen. Eieren af Elvedgaard S. T. Hr. Cancellieraad Simonsen, er Sindet ved en eneste Auction, som holdes paa Gaarden, Mandagen den 29de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 9 Slet, at bortsælge om nogenlunde antagelig Bud skeer 1) En Deel af Hovedgaardens bekiendte gode Jorder, saavel frie Hovedgaards=Taxt, som og nogle ufrie Jorder af Ager og Eng, med derpaa staaende Over= og Underskov, inddeelte udi 60 Parceller af Størrelse fra 4 til 10 Tønder Land, af hvilke nogle ere besaaede med Rug Foruden bemeldte Parceller bortsælges og nogle betydelige Lodder Eng og Tørveskiær i den saa kaldede store Vierne Moese. Nogle af alle forbemeldte Lodder kan og faaes samlet tilkiøbs, tilligemed en Deel Fag Huus. Alt Forbemeldte kan forinden Auctionen naar forlanges daglig blive de Lysthavende foreviist af Hr. Forvalter Maar paa Elvedgaard. og 2) Efterskrevne Elvedgaards Gods tilhørende Bøndergaarde, nemlig Morten Rasmussens og Hans Andersens i Hommerslef, de 6 Gaarde i Sønder Esterbølle, og den saa kaldede Broelund, alle i Særslef Sogn. Niels Nielsens og Andreas Petersens i Høved, samt Niels Nielsens i Wøflinge alle 3 i Wøflinge Sogn. Bemeldte 12 Gaarde ere alle af Fælledsskabet udskiftet Mand for Mand, og beliggende i en bekiendt god Kornegn. Af Kiøbesummen for meerbemeldte Gaarde, kan blive staaende de 3de Parter imod første Prioritet, om forlanges. Alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendt giorte, og om 14ten Dage kan faaes til Eftersyn hos Hr. Forvalter Maar paa Elvedgaard, og mig Underskrevne. Tho vilde de Lysthavende behage forbemeldte Tid og Sted sig at indfinde. H. Holm. Odense den 29de Septbr. 1798. Auctions=Directeur. Forsvarlig Loftrum til en 3 a 4000 Tdr. Rug forlanges imod billig Leie, jo før jo heller. Leieren anvises her fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-26
Mandagen den 29de October førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet bliver, formedelst Forandring af Boepæl, hos Hr. Peter Luders paa Postgaarden i Nyborg ved offentlig Auction bortsolgt endeel Meubler og Effecter, bestaaende af: Sengeklæder, Kakkelovne, Speile, Borde, Stole, Kobber, Tin, Messing, Steentøi, Trævare m.v.; hvorover trykte Catalogi ere at bekomme 8 Dage forud hos Hr. Peter Luders 8 i Nyborg og i Jversens Aviserpedition i Odense; hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-29
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-29
I London var Dagen den 18de d. M. meget rig paa Nyheder fra al Verdens Hiørner, hvoraf dog den vigtigste, angaaende Brester=Eskadrens Nederlag ved de Jyllandske Kyster, uagtet dens store Sandsynlighed, endnu fattes officiel Bekræftelse. Jndtil denne indløber, maae det derfor være nok at melde: at alle Breve og Tildender fra Dublin ere opfyldte med Beretninger og et hæftigt Søeslag, som den 12te de er forefaldet ved Øen Tory, paa Kysterne af Grevskabet Donegall i det nordlige Jerland, og hvoraf Udfaldet skal være, at 1 fransk Linieskib, 3 Fregatter og 10 Transportskibe bleve erobrede, og adskillige andre opbrændte og ødelagte. Slaget forefaldt saa nærved Landet, at man tydelig kunde see og skjelne Alt med Kikkerteer. Depescher fra Lord St. Vincent, af den 3die d., indeholde ogsaa Efterretning om en nye Seier, som bestaaer i at Linieskibet Colossus har erobret 2 franske Fregatter ved Øen Malta. Derimod er den skiønne Brittiske Fregat Ja som paa 38 Kanoner strandet ved Brest. Hel Mandskabet blev af Franzoserne gjort til Krigsfanger, paa 6 Matroser nær, som med nogle faa Levnetsmidler frelste sig paa en aaben Baad, og efter 3 Dages høist farlige Omtumling paa de skummende Bølger, lykkelig ankom til Plymouth. - I Jrland faae Gyselighederne ingen Ende. Øde og opbrændte Huse, Dynger af halv begravede Liig, Qvinder og Børn, som med forhungrede Ansigter omvanke paa Landeveiene, fuldende det rædselfulde Malerie paa dette Lands pige Optrin. Da Pardons=Billen nu er udløbet, saa skal Lædsels=Systemmet atter indføres, istedet for Vicekongens foren brugte Mildhed. For ganske at udrydde Rebellerne udi Grevskaberne Carlow, Kildare, Wicklow og Wexford, skal m alle troe og roelige Jndvaanere ved en Proklamation oppedres til, at indfinde sig i Garnisonsstæderne inden en viis Termin med deres Familie og Effecter, at ingen Ufkyldig skal tilde for Soldaterne, som udskikkes for at reense Landet. Rebellen Holt har nylig været saa forvoven, at foreslaae Regieringen en Kapitulation, som naturligviis blev afslaaet med Foragt. I Grevskabet Cork ere Bønderne blevne meget oprørske, ville ingen Tiende betale, forage Geistligheden, og true med Mord og Brand a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-29
Jtalien. Over Nizza komme vedvarende flere Franske Tropper til Jtalien; ligesaa har General Brune (som man dog for viis troer faaer Kommanden over de franske Tropper i Holland, i denne Tid efterseet Fæstningen Mantua. De franske Generaler ere en bestandig Omvexling underkastede: saaledes har Lappine nu faaet Kommanden over de franske Tropper i Piemont, og General Menard er igien bleven Kommandant paa Citadellet i Turin i General Collins Sted. J øvrigt kiempe de Cisalpinske og Liguriske Regieringer med en frygtelig Pengetrang. Den første vil nu sælge for 30 Millioner Nationalgodser, til hvilken Ende den vil paanøde de bemidlede 30,000 lige store Actier for et tvungent Laan af disse Penge. I Genua hersker en frygtelig Giæring over et Dekret af det store Raad hvorefter alle Kloster=Godser, skulle sælges til Nationens Fordeel. Til dette Dekrets Udførelse vilde man formodentlig blive nødt til at bruge den største Magt, hvorfor man ogsaa troer, at Oldingsraadet vil forkaste det. Den Engelske Krigserklæring imod den Liguriske Republik vil give dens Handel det sidste Stød; man er endog bange for at en Engelsk Blokade vil giøre al Ind= og Udførsel reent umuelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-29
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-29
J Egnen omkring Toulouse og paa andre Steder sætte de unge Mennesker sig med Magt imod Rekrutudtagelsen, forsyne sig med Proviant og Munition, og forskandse sig i Skovene. J Escalqueus have 200 af disse skudt paa 3 Brigader af Gendarmeriet, dræbt Kommandanten og saaret alle Gendlarmerne paa en nær. Direktoriet har ogsaa ved en Beslutning bestemt den tredie Bataillon af hver Halvbrigade. til Garnisonsbataillon. Til disse skulle de nye Rekruter afleveres, hvorimod de igien levere til Feldbatationerne, for at giøre disse fuldtallige, 500 Raadet har nedsat en Kommission, for at bestemme Maaden, hvorpaa enhver Meenighed skal giøres ansvarlig for slige Uroligheder, som man, efter Ordførerens Udtryk maae vide sig sikker for i det Jndre paa en Tid, da Krigen synes uundgaaelig, J adskillige Departementer faae Røverierne ingen Ende især blive Postene hyppigen plyndrede. J 500 Raadet er endvidere - efter endeel Debatter over det virkelige Beløb af dette Aars Dificit, som Direktoriet har angivet for 114, Millioner og den Deputerede Destrem ikke anslog høiere end til 55 Millioner - foreslaaet at lægge en Afgivt, som skal beløbe sig til 45 Millioner, paa Karether, Vinduer, Heste, og Tienere; de øvrige 10 Millioner skulde tilveiebringes ved en Afgivt paa Papiret og nogle Forbedringer ved Toldvæsenet. Dette hele Forslag er beordret til Trykken. Endnu bestandig synes Regieringen at have Haab til at beholde Ford med Porteen; i det mindste er Gesandten, 2 Deschorches virkelig den 15d. afreist til Konstantinopel, efterat han i Forveien havde have en lang Konferenz med Minister Talleyrand og den Tyrkiske Gesandt. Man menen dog at han paa Corfu vil oppebie Storherrens Tilladelse til at komme nærmere. Ministeren Talleyrand har ogsaa personlig forsikret den tyrkiske Gesandt om, at han kan være ganske roelig, da han og Følge stedse skal nyde den Agtelse, som tilkommer hans Karakteer - Den 9de d. er i Dankirchenlagt Embargo paa alle Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-10-29
Tydskland. Den 17de d. blev endelig Rigsdeputationens længe forventede Note overgivet de franske Gesandtere. Paa de to Punkter nær, at Riget indgaaer den Forpligtelse, ingen Fæstning at anlægge paa 3000 Favne nær ved den høire Rhinbred, og samtykker i Rhin=Transit=Toldens Ophævelse eet Aar efter Fredstraktatens Ratifikation er alt andet afslaaet (See S. 64), saasom angaaende Elsflether=Tolden, Buderich=Øens Afstaaelse a. Uagtet nu Breve fra Rastadstale om de franske Ministres Utilfredshed med denne Notes Jndhold, og paa nogen Tid ville have bemærket en vis Kulde mellem dem og de Preussiske Ministre, ligesom ogsaa at Grev Metternich i en Konferent med de 3 franske Gesandtere har yttret sin Forundring over, at Franzoserne endnu forstærkede Ehrenbreitsteins Blokade, og uagtet Rygtet fortæller, at Krigen mellem Frankerig og Østerrig kuns opsættes saa længe, for at kunne begyndes med des større Kraft paa begge Sider - uagtet alt dette, smigrer man sig dog paa denanden Side med, at Freden endnu vil blive vedligeholdt, og angiver især som Grund til dette Haab, at de Russiske Tropperikke komme nærmere. Man vil nu endog vide, at Russerne, selv i Tilfælde af Krig, ikke skulle marschere igjennem de Østerrigske Stater, men begive sig over Søen til Neape- og Holland. Hvad det Rygte angaaer, at det franske Direktorium endnu skal have tilbudt Keiseren Ferrara og Bo. logna, naar han vil samtykke i de nye Forandringer siden Freden af Compoformiddo, da fines samme neppe at have nogen Grund. - De franske Tropper vedblive at marschere fra den høire over paa den venstre Rhinbred; fra Rhinarmeen gaae 25000 Md. til Schweitz, og herfra ere igien beordrede lige Batavisk Republik.