Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-01-16
Man vilde virkelig giøre vore Samtidige Urte dersom man ligefrem paastod, at det er ene Mangel paa Opmuntring, som vi kunne tilskrive indenlandske Fabrikers Mislykke og udenlandske Borers hyppige Forbrug. Foruden de Aarsager, jeg allerede har anført, gives der andre, der ere af stor Vigtighed, og fortjene en nærmere Undersøgelse. At Jnteresse, der, som en Hoveddrivefjeder i de sleste menneskelige Handlinger, rigtig styret virker saa meget Godt, ogsaa i Henseende til Fabrikanlæg er en vigtig Bevæggrund, derom tvivler vel neppe nogen, der kjender noget til Verden og Mennesket. Men beklageligt er det, naar lav Egennytte stundom ene og allene er Hovedformaalet. Vi have seet Fabriker fremstaae hos os, der kun bleve anlagte i det Forsær, at faae en Bengesumtil Forskud. Naar dette Forskud var sat til, saa ophørte ogsaa Fabriken, ja man har endog seet Folk faae et saadant forskud, uden at realisere det allermindske af det de projecterede. Dersom man vilde give sig den Umage at eftersee visse Protocoller, saa vilde man finde hvor betydelige Summer der er bleven anvendt til Fabrikanskafter, som enten aldrig toge deres Begyndelse eller som gik under faa Aar efterat de vare blevne oprettede, uden at Entrepreneuren nogensinde tilbagebetalte Forskuddet. Sædvanlig bestaae saadanne Entrepreneurer af Folk, der mangle Formue, og stundom endog Jndsigter til at drive Værket paa den tilbørlige Maade. Naar de have Forskuddet i Hænderne, bekymre de sig kun lidet om Resten. Det er altsaa intet Under, at man efterhaanden ganske tabte al Tillid til de fleste indenlandske Fabrikanstalter, og at mange endog ansaae det for aldeles umueligt, at de kunde trives. En anden ikke mindre vigtig Hindring er den producerende Classes Mangel paa Arbeidslyst og Virksomhed. Mueligen kan Aarsagen hertil tildeels ligge i Climattet, men vist er det, at de fleste Arbeider hos og drives med en Langsomhed, som altid maa være skadelig for Fabrikanstalters Opkomst. Kan man efter de paa Kjøbenhavns Observatorium anstillede Jagttagelser *) antage, at vi i et heelt Aar kun kunne gjøre Regning paa 71 Dage klar Luft, saa fristes man til at troe, at den Aandsmunterhed, som i de sydlige Lande ansporer Menneskene saa meget til Arbeide og Virksomhed, i høi Grad maa savnes i vort Norden. Vel maa man tilstaae, at Climatet i Engelland just ikke er meget forskjelligt fra vort, men man mæg ikke glemme, at Machinvæsenets Brug bøder i hiint Land overordentlig paa det, som Climatet maaskee berøver Indbyggerne af den Aandsmunterhed og den deraf findende Arbeidslyst, der er de sydlige Landes Beboere saa naturlig. Hvor mange Hænder svares i Engelland ikke allene, ved Dampmachiner, som nu ere saa alt mindelige der og anvendes paa saa mangfoldige Maader, Man har beregnet, at Engellænderne vinde daglig herved 75000 Pd. St. En tredie Hindring er vor Ligegyldighed for at benytte og forædle vore egne Naturproducter. En fjerde et endelig den overdrevne Mængde Handlende, som staaer i alt for ulige er forhold til de virkelig producerende Stænder, Ale ville handle, faa ville producere. Selv mange Professionister ere i de senere Tider blevne til et Slag Handlende, der deels forskrive adskillige af deres Varer udenlands fra, deels blot leve af at udsælge de Artikler, de lade forfærdige hos Andre Denne Handelssyge medfører dobbelt Skade, først berøver den Staten for mange arbeidende Hænder, og dernæst forsiges forbruger af udenlandske Fabrieafg. Enhver Handelsmand speculerer paa at forsyne sig med ny Overflødighedsartikker, og det store J See Stater. Calitens Betragtninger over Fjøbenhavn, S. 120.