Aalborg Stiftstidende, 1835-06-06
Vi beklage, at vi ei kunne meddele Alt, hvad der i Kammeret i Gaar blev forebragt af store og ophøiede Yttringer af Oppositionen, til Fordeel for det Frie i det lovlige Forsvar og imod de forhadte Anmasselser af den Blod Ret (?) (chambre ardente), som dømte Marschal Ney. De ville nu absolut see Skyldige for deres Skranker, disse ædle Dommer=Redskaber for den nærværende som forden tidligere Tingenes Orden. Centrerne i de Deputeredes Kammer vide ingen Raad mere. Af Fortvivlelse gribe de nu til den Beslutning, at forvandle de Største og Stærkeste af deres Midte til Klop= eller Nævefægtere og ved dem at foranstalte Uordener. Det var atter Hr. Jaubert der maatte føre denne Dands op. Nu følge bittre Udfald mod ham, og Bladet gaaer derpaa over til reent ud at benægte, at Journalisterne, paa deres Gallerier, overhovedet have gjort sig skyldige i nogensomhelst Uorden; i Skildringen af Scenerne udenfor Kammeret, forekomme følgende beskyldninger mod de paagieldende Deputerede: "Selv Municipalgarden kunde ikke dølge sin Uvillie over disse lovgivende Athleter. Hvorledes!" raabte een af Soldaterne, de forfatte Love, ved hvilke Borgernes Rolighed skal sikkres. og de ere selv blandt de første, som befatte sig med morde riske Overfald. "Aldrig, raabte en anden, har man i Rom eller Athenen gjort Rasende til Lovgivere!!" - Ville disse Uslinge indlade sig i en raa Kamp med Pressens, Medlemmer, vedbliver Reformateuren, saa lad dem komme, vi antage Kampen. Lad de sande Patrioter tegne sig paa vore Lister, vi 1, Reformateurens Redacteurer) sætte os i Spidsen af dem, og vi ville dog see, hvorledes Hr. Jau berts Navn vil tage sig ud i Halen af Listen over disse moderne Lykurger!" - Saavidt Bladet. - Denne Trykkefriheds=Sag har nu været for i de Deputeredes Kammer og er allerede i Mødet den 26de Mai bleven paadømt Kammerets Præsident, Dupin, var for det mildeste Udfald, paa Grund af, at den paaankede Artikel egentlig intet særdeles Fornærmeligt indeholder mod Kammeret som Stats Jnstitution, men blot drager tilfeldts imod de paagieldende Medlemmer af samme, hvis Blod har kogt over. Sagen kom til flere Afstemninger, inden man kunde faae en bestemt Majoritet bragt tilveie. En stor Deel Medlemmer toge ingen Deel i Debatterne, og Oppositionen stemte slet ikke med. Da Forhandlingerne begyndte, vare 401 Deputerede, tilstede. J Voteringen deeltoge ikke flere end 298. Bladets Sag førtes af dets første Redacteur, Hr. Raspail, paa gen mandig, frimodig, men anstændig Maade; han blev hørt med Rolighed, selv af de forbittrede Centrer. Opposiutionen, med Odillon Barrot i Spidsen, gjorde Exception imod Kammerets Competence til at dømme i denne Sag, men denne Exception forkastedes med stor Stemmeflerhed. Under Proceduren forekom følgende Yttring af Hr. Raspail: Vi have ventet at blive fundne skyldige; Deres Skaansel ville vi ei anraabe. Vi staae her som Repræsentanter for gen politisk Meening og den offentlige Stemme dømmer imellem Dem og os. Det staaer Dem frit for at belægge os med Penge- og Fængselstraf, vi kjende Fængslerne, thi i de sidste 3 Aar har den Tingenes Orden, De har fremkaldt, ført det med sig, at man har slæbt os fra det ene Fængsel til det andet." Kammeret havde at vælge mellem Fængselsstraf fra 1 Maaned til 3 Aar og derhos mellem Pengebøder fra 200 til 10,000 Fr. Den endelige Dom bestemtes med en Majoritet af 149 mod 138 med Hensyn til Fængselsstraffen til een Maaneds Arrest, men Penge straffen, med en Majoritet af 182 mod 83, til den høie 1ste, nemlig 10,000 Fr. Det viser sig altsaa, at Oppositionen ved denne Leilighed ingen factisk Tjeneste har viist hiint Blads Redacteur, ved ikke at tage Deel i Voteringen; de Anklagedes Skjebne kunde derved have været lindret. Paa denne Sag kan man vel iøvrigt anvende Benævnelsen, kort Proces". - Proces=Uhyret gaaer imidlertid sin langsomme trevne Gang og vækker, paa sit nærværende Standpunkt, ingen synderlig Interesse; denne vil først stige, naar man er færdig med Forhørerne over de 25 halvt Føielige og skal til at bestemme, hvorledes man vil bære sig at med de heelt Gjenstridige. Jmidlertid formindskes Antallet af Pairer, der have Lyst at sidde i denne Ret, med hver Dag. Den faaer ogsaa den ene Forlegenhed efter den anden at lkæmpe med; nu har den Deputerede Hr. Andrag de Punuren ogsaa tilskrevet Parrettens Hersker, f. A. med materiel Magt agter at lade sig slæbe for Rettens Skranker.