JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1781-03-05
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. Da 2 Tommersvende, navnlig: Christian Chrlich fra Elbingen og Jacob Botner fra Dantzig herfra ere undvigte uden Beviis og Afskeed, og ere i deres Mesters Giæld: Den første er 29, og den anden 24 Aar gammel, middelmaadig Statur og bruue Haar, og de til Dato ikke have indfundet sig; saa bliver herved paa Amtets Vegne alle og enhver advarede, at de i Følge det Kongel. Rescript af 27de Novbr. 1776 ikke antage eller herbergerer dem, eller fortie deres Opholdsted, under den ved samme Rescript fastsatte Mulct af 10 Rdlr. Derimod er min Begiæring til Rettens Betientere paa et hvert Sted, hvor de maattrantreffes, at de ville foranstalte, at bemeldte Tømmersvende Chrlich og Botner her til Amtet blive indbragt, da alle derpaa gaaende Omkostninger skadesløse skulle blive erstattede. Kiøbenhavn, den 28de Februar. 1781. A. Prünner, Oldermand.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Fra Franken, den 25de Februarii. Følgende Anmærkning, som er grundet paa Erfaring og Kundskab om Egnene, i Henseende til nogle for nyelig udkomne Londonske Efterretninger, vil ey være ubehagelig for Læsere, som i Grunden ville indsee Tingene: Det er meget rimeligt at der i Washingtons Armee har yttret sig et Oprør Dette er intet Nyt. Hele Regimenter have allerede revoltert, just af samme Aarsag, som forhen er meldt, nemlig af Mangel paa Proviant og Penge. Dette saae man især ofte ved de Tropper, som stode i Elisabethtown, eftersom der var største dyr Tid, da det var det Sted, hvor Krigen meest blev ført. Dette er allene modstridigt, naar man sammenligner alle Stædernes Beliggenhed, at Oprørerne skulle have gaaet til Amboy. Hvis de vilde gaae til Nye=Pork, saa er Elisabethtown det nærmeste Sted; Amboy er det Sted, som er uden for Veyen; men dette kunne de første Efterretninger som man faaer, best oplyse. Jmidlertid er det ikke meget urimeligt, at Washingtons Armee skulde være hensmeltet til 700 Mand. Denne General har om Vinteren sielden mere end 4000 Mand hos sig. Den største Deel af Tropperne gaaer paa denne Tid hiem. Dog hvis Engelænderne vilde benytte sig af denne Svaghed, bruger Washington sin gamle Manoeuvre: han holder ey Stand, men trækker sig tilbage indtil han er bleven forstærket af Milicien, og i 2 Gange 24 Timer har han en Armee samlet af 60000 Mand. At Milicen saa hastig kan samles, skeer paa følgende Maade: Jgiennem hele Landet ere Allarmstænger, og paa Høyene ere plantede gamle Jern=Kanoner, hvilke løsnes, saasnart der er nogen Fare for Haanden. Paa denne Maade kan man sige, at Amerika er uovervindelig; thi endog det største Nederlag kan ey drage Følger efter sig. Naar en Armee er bleven slagen i Europa, saa har man i det ringeste vundet Spil for en Feldttog. Man lader Cavalleriet hugge løs paa den slagne Armee: men dette kan ey lade sig giøre ved Krigen i NordAmerika. Saasnart Rebellerne see, at de ere slagne, saa kaster hele Milicen Geværerne bort; enhver tager sig Masque paa som en værgeløs Jndvaaner, hvilken en Britte hverken tor dræbe eller tage fangen. Kort at sige, han kan ey forfølge sin Seyer. Jmidlertid samle de Slagne sig selv igien i Ryggen af den seierrige Armee, og førend man formoder det, er en Armee samlet. Dette saae man ved Brandewyne, hvor 48000 Mand Rebellere bleve totaliter slagne af 18000 Engelændere, og et saadant Nederlag blev anrettet iblant dem, at hele Geleder laae paa Valpladsen dræbte af Bajonetterne. Dette skeede i Septbr., og i October Maaned var Washington igien allerede saa stærk, at han kunde angribe de Kongel. ved Germantown. Fra denne Syns=Punkt maae man betragte den Amerikanske Krig, naar man vil giøre sig et Begreb om, hvorfor de Engelske Generaler levere saa faa Batailler, og hvorfor den meest afgiørende Seier er uden Følger.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Paris, den 19de Februarii. For nyelig vilde man forsikre, at Hertugen af Chartres skulde paatage sig en Commando ved den store foreenede Fløde under Græv d'Estaing: denne Flode skal i May=Maaned støde sammen ved Jndløbet til Kanalen; men nu veed man, at denne Efterretning er ugrundet, og har alleneste reyst sig deraf, at Prindsen har beviist Græven stor Høyagtelse og til og ofte talt med ham. - Det Rygte at Halvdelen af Washingtons Armee skulde være gaaaet over til Engelænderne, holdes her kun for en Opdigtelse; thi de nyeste Breve fra Rhode Jsland, melde ey et Ord derom. - Nu er Hemmeligheden, angaaende Admiral Rodneys Expedition mod St. Vincent, opdaget. Man maatte forundre sig over, at han troede, at det var saa let at indtage Øen; men nu veed man, at Sir Rodney hverken forlod sig paa Troppernes Tapperhed under GeneralVaughan, ey heller paa de af Orkanen beskadigede Fæstningsværker, da han foretog et Forsøg imod St. Vindent, men tvertimod stod i Forstaaelse med Commandanten Dumontet, hvilken var bleven forført af store Løfter, og havde lovet at overgive Øen. - For at besmykke sin Troelshed havde han meldes Marquis von Bouille paa Martinique, at han ey kunde modstaae et fiendtligt Angreb, hvis han ey blev forstærket. Dette Brev havde han kun 2 Dage førend Admiral Rodneys Ankomst, om hvilken han havde Underretning, afsendt; men Marquis von Bouille var kommen ham i Forveyen, og den tappre Oberstlieutenant Blancheland, som har reddet Øen, var allerede underveis derhen. Vi have denne vise Forsigtighed og Caraibernes Mod at takke for, at vi have beholdt Øen. Caraiberne have forfulgt Engelænderne ud i Søen, ja de have endog gaaet i Vandet til Halsen og skudt paa dem. Hr. Du møntet vil formodentlig med den første Convoy komme hertil i Lænker.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Temeswar, den 2den Februarii. De Tyrker, som komme til vore Grændser, hvor Contumazen nu er ophævet, modsige eenstemmig alle de Rygter, som hidtil ere udspredte, i sær fra Pohlen, og gave Aarsag til at befrygte en nye Krig imellem Rusland og Porten: Alle vore Naboer, med hvilke man hver Dag kan tale ved Grændserne, forsikrer, at deres høye Port ikke har i Sinde at indlade sig i Krig, enten med Russerne eller nogen anden Nation thi alt det som Storherren og hans Divan for nærværende Tid foretager sig, er allene Fredssager angaaende, eller saadanne Anstalter og Forbedringer, som efter Klogskabs Regler ere nødvendige til alle Tider, følgelig ogsaa i Fredstider.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Cøln, den 25de Februarii. Man giør den Anmærkning, at de fleste af Engelænder ne ved den Franske Kyst optagne Hollandske Skibes Ladninger til Deels bestaae af Soldater=Klæder, som rimeligviis var bestemte til at bringes til Amerika paa Franske Skibe. Dette er en af de Aarsager, hvorfor man ey kan undre sig over Mangel paa Monderinger i Washingtons Armee. - Ligeledes iagttager man dette, at Jndvaanerne i Genf bestandig have Stridigheder med deres Øvrighed. Borgerne og Magistraten ligger næsten bestandig til Feldts imod hinanden. J Aarene 1758 og 1766 har Hs. Majestæt Kongen af Frankerig og Cantonerne Zürch og Bern, som Garanter for Genes Constitution, i ligesaadanne Tilfælde igien tilveiebragt Fred og Rolighed; men nu er den gamle Forbittrelse paa nye hæftigere udbrudt.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Livorno, den 7de Februarii. Republiken Ragusa, som giør sig al Umag for jo meere og meere at udvide sin Handel, har endeligen opnaaet sit Øyemeed, og sluttet en fast Fred med Keiseren af Marocco. Denne sidste har til den Ende ladet bekiendtgiøre et Firman, i hvilket han befaler alle Kapere i sine Stater, at respectere det Ragusiske Flag.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Bourdeaux, den 5te Februarii. De Fregatter, som vi ventede for at geleyde vore Skibe til Brest, ere ankomne. Denne Convoy bliver den anseeligste, som siden Krigens Begyndelse er gaaet fra de Franske Havne til Vestindien. Man siger, at den er 200 Fahrtøyer stærk, af hvilke den halve Deel er herfra. De Efterretninger, som vi faae fra vore Kolonier, give os ey nogen fordeelagtig Udsigt sammesteds fra, naar man betragter den store Mængde af Levnetsmidler, som en saa talrig Flode skal bringe derhen.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Haag, den 23de Februarii. Den Franske Ambassadeur reyste i Gaar Aftes til Amsterdam. Det Hollandske Ostindiske Compagnie har sendt en Deputation til bemeldte Ambassadeur, med Begiæring, at han i Versailles vilde forestille, at det Franske Hof ville give de Skibe, som samme forventer fra Ostindien, en Bedækning, og overhovedet lade sig dets Sag være angelegen. Bemeldte Ambassadeur har herpaa givet det Svar, at han ey tvi lede paa, at Kongen vilde tilstaae bemeldte Skibe nogle Fregatter til Bedækning, og med Fornøyelse anhøre de Forslag, som man maatte kunde giøre til fælles Operationer i Bengalen og Jndien.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Fra det Brandenborgske, den 26de Febr. Som Ordet gaaer, saa vil man begynde en nøyere Communication med Hoffet i Madrit, og en Gesandt skal sendes derhen, ved hvilken Leylighed vores allerede meget anseelige Handel med Spanien, især den med det Slesiske Lærred, vil nyde anseelige Fordeele.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Fiume, den 6te Februarii. Den 22de i forrige Maaned, om Aftenen Kl. 10, formærkede vi her en temmelig stærk Jordrystelse. Om Natten Kl. 3 1/4 kom endnu et andet og Kl. 4 det 3die Stød, ved hvilket alle Jndvaanerne bleve opvakte af deres Søvn, og bleve satte i den største Frygt og Forskrækkelse, i sær da de erindrede sig det Jordskjælv, som for nogle Aar siden i disse Egne anrettede saastor Ødeleggelse.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Fra Buckowine, den 3die Februarii. For nogle Uger siden ankom en Bacha med mange gemeene Tyrker til det Fyrstel. Slot i Jassy. Hospodaren, som ey formodede noget Got, men befrygtede, at det skulde gaae ham ligesom hans Formand, Gika, hvis Hoved man afhuggede, lod alle sine Arnanter (Livvagt) af hvilke enhver er bevæbnet med 4 Pistoler, Sabler og Tyrkiske Knive, komme indi Kammeret, for at staae ham bi, hvis Bacha vilde fordre hans Hoved; men Bacha røgde kun en Pibe Tobak, og talede med Fyrsten, hvorpaa han igien begav sig bort med sine Tyrker.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Fra de Schweizerske Grændser, den 14de Februarii. Borgerskabet i Genf har afsat det samtlige Raad, og selv paataget sig Gouvernementet; men ingen bliver ind- eller udladt af Byen. Henimod 100 Familier skulde allerede være flygtede til Pays de Vand og i det Savoyiske; 2 Franske Regimenter staae i Nærheden; i Canton Bern ere 2400 Mand marchfærdige for at understøtte de Fornærmede, enten saa disse ere Borgere eller Magistrat. - J dette Øyeblik indløben følgende Efterretning fra Zürch, Genferne have gjort Fred, og der skal nu i Byen være Orden og Rolighed. Borgerskabet har forelagt Regieringen et Project, som er bleven antaget af det lille og store Raad, og siden ratificert af den hele Commune med 1130 imod 26 Stemmer. Dette skal allerede være trykt, og ankommen hertil. - En anden Beretning melder, at man tviler paa, at denne Fred vil vare ved; i det ringeste ville de i denne Sag udnævnte Zürckske Deputerte desuagtet gaae til Bern.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Lausanne, den 14de Februarii. De Deputerte, som ere afreiste fra Bern til Gens, for der at mægle paa et Forliig, have Ordre til at sende Efterretning med en Estafette, om man vil indlade dem, og om Borgerskabet har nedlagt sine Vaaben. Hvis de skulle vægre sig herved saa ere 8000 Mand Grenaderer, 2000 Mand Artillerie og 2 Dragoner Regimenter commanderte, at de ufortøvet skulle rykke imod Staden.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Helsingøer, den 9de Martii. Den 5te huj. ankom i Sundet 1 Fregat, ført af Capit. From af og fra Kiøbenhavn til Kysten af Guinea, og siden derfra med Slaver til St. Croix og St. Thomas, 1 af og fra Stettin til London, sidst fra Kiøbenhavn, hvor samme har overvintreet og havt Haverie. Den 6te huj. indkom fra Nordsøen 1 Fregat, ført af Capit. Peter Stemming af og til Dantzig fra Dorth, 1 Fregat ført af Capit. Holm fra St. Croix med Sukker og Tobak, 1 Hukkert fra Lissabon, i dito fra Vliessing, i Grønlandsfahrer fra St. Ubes med Salt, alle 4 af og til Kiøbenhavn, 1 tremastet Gaalioth, ført af Skipper Becker af Flensborg fra Lissabon med Salt til Kiøbenhavn, 1 Engelsk af og fra Hull med Stykgods til Dantzig, i dito fra Skotland med Steenkull til Kiøbenhavn, 1 af og til Kønigsberg fra St. Martin. Den 7de huj. indkom 1 Hukkers af og til Kiøbenhavn fra St. Martin med Salt, i Brigantin af Flensborg fra Lissabon med Salt til Kiøbenhavn, begge sidst fra Norge, hvor samme have overvintret. Samme Dag ankom 1 a og fra Lybeck til Bourdeaux, i Hamborger fra Frankrig til Østersøen. J Sundet ligge 5 Skibe for contrair Vind, destinerede til Nordsøen, deriblant ovenmeldte Capit. From. Den 6te hujus indkom i Havnen 5 aabne Fahrtøyer af og fra Seyerøe, alle ladet med Byg til Bryggerne.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Kiøbenhavn, den 9de Martii. Under 22de Januarii er Registrator Nicolaus Breding. allernaadigst beskikket til Landskriver paa Pelworm.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Under 12te Febr. 1781 er til Copiister ved det Vestindisk Guineiske Rente= og General-Toldkammer allernaadigst udnævnt Adam Gottlob Anthon i det Norske Revisions Contoir. Johan Christian Fogh i det Jydske og Fyenske Told=Contoir, Andreas Schmidt i det Kiøbenhavnske og Siellandske Told Contoir, Friderich Christian Ludwig Koch i det Slesvigske Told=Contoir, og Georg Johann Christian Wasmer i det Holsteenske Told Contoir.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Den 26de Februarii er Kapitain Johan Theophilus Furs mann efter allerunderdanigste Ansøgning i Naade demitteret fra det Falmouthske Consulat, og samme igjen allernaadigst confereret til Consul Peter Anker i London, for at forestaa det tilligemed det Londonske.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Fra General=Post-Amtet er den 5te Martii 1781 udkommen en Placat af følgende Jndhold: At Hs. Majestæt til desto nøyere Efterlevelse af Forordningen under 22de Martii. 1780, angaaende et taaleligt Paalæg for dem, som med Skibs=Leilighed reyse imellem Kiøbenhavn og Lübeck, allernaadigst haver for got befunden, ved allerhøyeste Resolution under 14de i forrige Maaned nærmere at bestemme og befale :At som det er bemerket, at den af Hs. Kongel. Majestæt til Beqvemmelighed for Handelen og de Reisende allernaadigst foranstaltede Overfart imellem Kiøbenhavn og Kiel ikke kunne opnaae sin fulde Hensigt, fordi endeel af de imellem Kiøbenhavn og Lübeck farende Skippere søge paa alle muelige Maader, tvertimod Forordningen under 22de Martii 1780, at fordølge hvem og hvad de medføre, og med det for Indgaaende erlæggende Paalæg sielden indfinde sig, førend de igjen ere færdige til at afgaae herfra; Saa, for end videre til Fordeel for Hs. Majestæts egne Undersaatter at hemme Overfarten imellem Kiøbenhavn og Lübeck, som den eeneste Aarsag, hvorfore de anordnede Paalæg er gjort, skulle de imellem Kiøbenhavn og Lübeck farende Skippere være forpligte til ved Ankomsten til Kiøbenhavn at aflevere 2de eenslydende Angivelser, hvorpaa nøyagtigen maatte være anført alle de Reysendes Navne, Stand og hvad enhver af dem medbringer, som og indehavende Heste og Vogne, hvad enten Eierne selv med følge, eller ikke, og ved Haandværks Svenne, hvilke, naar de ikkun medbringe en Vadsæk, alleene ere frietagne for Paalægget, udtrykkeligen tilføres, at de ere Haandværks=Svenne. Hvilke Angivelser, hvorpaa Skibets Navn og Drægtighed maatte være anført, Skipperen bør attestere, at være saa rigtige, at han, naar det maatte forlanges vilde eedeligen bekræfte dem. Og skulle af disse Angivelser den ene afleveres i Toldbovagten til Land=Officeren, der maatte eftersee de Reisendes Passer, om de i Henseende til Navne og Stand, i sær hvad Haandværks=Svenne angaaer, ere overeensstemmende med Angivelsen, og den anden paa Bommens Vagt til Søe-Officeren, som, førend Skipperen faaer Tilladelse at lægge inden for Bommen, maatte aske denne hans Angivelse, og fra Bommens Vagt lade den aflevere til Chefen paa Vagtskibet, som derefter, naar Skipperen igien ville afgaae, kunne iagttage, om han og har rigtig erlagt det anordnede Paalæg, som for Indgaaende bør være betalt i det seeneste 8 Dage efter Ankomsten hertil, og naar det ikke skeer til den Tid, da at betale 4 Rdlr. i Straf til Politie=Kassen, hvor Afgivten, efter skeete Anmeldelse fra det Lollandske og Helsingørske Post-Kontor, skulle inddrives. Ligeledes, om det kunne opdages, at enten Skipperens Angivelse for Indgaaende ikke er rigtig, eller og, at en Skipper ved Udgaaende havde enten Reisende, eller Heste og Vogne inde, hvoraf det anordnede Paalæg ikke er betalt, da skal saadan Skipper straxen erlægge samme, og end videre ligesaameget i Straf, som det fordulgte Paalæg beløber sig til, hvilke Strafbøder ene skal tilfalde Angiveren, og, om de skulle inddrives ved Politie=Retten, skal Skipperen desuden betale 4 Rdlr. til PolitieKassen.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Ved Tal=Lotteriets 293 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 56, 69, 48, 52, 89.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
I Dag blev paa Børsen her i Staden ved offentlig Auction bortsolgt 2de Actier i Søe=Assurance-Compagniet, paa 200 a 201 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Den 8de huj. kom Hukkerten, Langen, som føres af Capit. Christensen fra Crosvig med Salt, og Hukkerten, de junge Gosen, af Capit. Bondesen, fra Lissabon med Ballast. Den 9de huj. ankom Skibet, Geheimeraad Gregers Juel, ført af Capit. Feddersen, fra Lissabon og St. Ybes med Salt og Frugter, og Capit. Minor fra Vestindien med sit førende Snovskib, ladet med Kaffebønner, Rom og Tobak.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Copulerede. I Kiøbenhavn den 8de Martii Hr. Ober=Auditeur Adolph Johan Krohn og Jomfrue Christiana CorneligRruther, den 9de Hr. Philip Mundt, Juvelerer, og Jom frue Mette Christiana Winther.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Døde. J Kiøbenhavn den 27de Febr. Mad. Johanne Margarethe, afg. Handskemager Mortensens Enke, 79 Aar; den 2den Mart. Mad. Bodelene Rohde, 67 Aar; den 4de huj. Hr. Contre=Admiral Johan Gerhard Arf, 58 Aar; Hr. Friderich Ernst Friderici, Page=Hofmester hos Hendes Kongel. Høyhed Prindsesse Charlotte Amalia, 48 Aar.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Vacancer: Sognekaldet til Ingstrup, Hiermeslev og Ulstrux i Aalborg Stift 294 Rdlr. Sognekaldet til vor Frue Kirke i Aarhuus 500 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 Aften.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
AVETISSEMENTS. Fresenii, saa almindelig elskete Skrifte= og Communion=Bog e) er nu femte gang oplagt, og af Velærværdige Hr. Birch, anseelig forøget og forbedret. Samme er 28 Ark stor, og sælges bestandig for den gamle Priis 24 s. i raae Materie og indbunden, 36 s. hos Rothe i No. 8 paa Børsen. - Ligeledes er fra Pressen, udkommen: Fresenii Andagtsfulde Bønne=Bog, udgiven og forøget af Hr. Birch, 16 Ark stor, for 16 s., og indbunden for 28 sk., den sælges sammesteds. Commentære eller Forklaring over den Danske og Norske Lov, ved Peder Kofod Trøiel, J. U. Dr., 1ste Bog 2det Bind, 8vo, har forladt Pressen, og er at bekomme hos Forlæggeren Christ. Gottlob Proft paa Børsen i Nr. 11 13 for 4 Mk. paa Trykp. og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir. Sammesteds er ogsaa af de første Bind nogle Exempl. endnu at faae for 3 Mk. paa Trykp. og 4 Mk. 8 s. Skrivp. Hr. Etatsrath Sporons Hauptlehren der christlicher Religion, zum Gebrauch der Schulen in Dannemark und Nor megen. Aus dem Danischen ubersetzt, 8vo, er at faae hos Forlæggeren Chr. Gottl. Proft paa Børsen for 1 Mk. paa Trykp. og 1 Mk. 8 s. Skrivpapiir.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Provst Beyers Evangeliske Harmonie 1 Rdlr. Tanker ved Fader Vor 12 s., og korte Spørsmaal over Catechismus 3 s. og 100 for 3 Rdlr. kan endnu bekommes i Kiøbenhavn hos de Herrer Boghandlere Pelt paa Børsen og Buch paa Nørregade, og Sr. Peder Humble paa Hiørnet af Myntergaden og Gammel Myndt i Solen. J Nestved hos Bogbinder Mr. Holst, og i Christiania hos Boghandler Direndahl, og ellers i Glumsøe Præstegaard.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Fra Pressen er nu udkommet: Femte Udsigt over Menneskets Bestemmelse, ved Etatsraad T. Rothe, og faaes tilkjøbs hos Gyldendal i Silkegaden No. 66, for 20 sk.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Til Oplysning om Fædrenelandets Adskilligheder i Klima ter, til megen Nytte i Landhuusholdningen, ønskede jeg meto rologiske Medarbeydere i de yderste Provindser, for Elskere heraf tiene mit Forsøg til en (i det meeste) stedsvarende MeteorologiskNatur= og Landhuusholdnings=Calender for Norge Syndenfields og min Meteorographia Compendiosa v. Maade hastig og let at antegne Væyr &c., hvilke nu ere at faae hos Kammerraad Meinert No. 83 ved Nyebørs, hver for 16 s. Min Methode i begge er bifaldet i sær af det Berlinske Videnskabers Academie, og de meteorologiske Jnstitut i Carlsruhe. Saa erindres og i sær for laugtfraværende, at Spydebergs Beskrivelse med dens Tilbehøer sammesteds at faae efter nærmere Avertissement med første Saa er og følgende af Bilæggene sammesteds at faa for sig selv; Forsøg til en stedsevarende Meterologisk Natur= og Huusholdnings Calender i sær for Norge Søndenfields, for 16 s. Norsk Ordbog af over 1500 provinciale Ord, for 12 s., og desuden Meteorographia compendiosa, eller en nye, let og kort fattet Maade hastig at optegne al Slags Væyr, med Kobber, for 16 s. J. N. Wilse.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
J Følge Hans Kongel. Majests, allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelige Svenning Lange, Vores Cancellie=Raad, samt Raadmand og Raadstueskriver i Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, og Christian Kierulf, Vores Cancellie-Secretair og Cancellist i Vores Danske Cancellie, som Skifte=Commissarier efter afg. Anna Magdalen, afg. Bogtrykker Andreas Hartvig Godiches Efterleverske af Vores Kongel. Residence, Stad Kiøbenhavn, deres herom allerunderdanigst gjorte Anet søgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Adresse=Contoirets Efterretninger: samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Anna Magdalena Godiche, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte Tid hos bemelte Skifte=Commissarier, for at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maa ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses. for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret; forbydende alle og enhver herimod, eftersom forskrevet staaer, at hindre eller udi nogen Maade Forfang at giøre, under Vor Hyldest og Naade. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residence-Stad Kiøbenhavn, den 23de Febr. 1781. Under Vort Signet; (L. S.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Cancellie=Raad Svenning Lange og Secretair Christian Kir rulf, som Skifte=Commissarier efter afg. Anna Magdalen afg. Bogtrykker Godiches Efterleverske af Kiøbenhavn, Bevilling at maa i Aviserne indkalde bemelte Anna Magt dalena Godiches Creditorer. Blive herved alle og enhver, som maatte formeene sig at have noget at fordre udi Stervboet efter ovenmelte afg. Anna Magdalena Godiche, afg. Bogtrykker Andreas Hartvig Godiches Efterleverske her af Kiøbenhavn, 3de gange efter hinanden indkaldede, at indfinde sig hos os underskrevne inden Aar og Dag Forløb, fra den sidste Bekiendtgiørelses Dato at regne, for at anmelde og beviisliggjøre saadan deres Krav, da enhver skal vederfares sin lovlige Ret; ligeledes blive og de, som endnu maatte skylde noget til Boet herved erindrede, jo før jo hellere at afgiøre samme for at skaane sig og Boet for videre Uleylighed. Kiøbenhavn, den 26de Februar. 1781. Lange. Kierulf. Læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, samt protocolleret Mandagen den 26de Februar. 1781. C. Schifter. 10 a 12000 Rdlr. samlet eller adskilt, enten strax eller derpaa følgende 11te Junii at modtage forlanges til Laans mod Pandt af kongelige Opligationer eller Actier i det asiatiske Compagnie, hvorom skeer Anviisning her fra Contoiret.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
Trykfeyl.
Berlingske Tidende, 1781-03-09
J disse Tidenders No. 9 skal i Artiklen Spydeberg den 2den Jan. staae 29 i Stædet for 20 Franske Tommer.