Berlingske Tidende, 1765-07-01
Den 3die Æreport var bygt paa Kultorvet, af de K. K. Hofbefreyten, og sigtede paa det Østerrigske og det Lotthring, ske Huuses nye Forening i den Romerske Konges Person, hvis Billede fandtes staaende i Midten. Paa 4 høye og fri Pillere saaes 4 forgyldte Billeder, af hvilke de 2 forreste forestillede Keyser Rudolph den Første, og den nu regierende Keyser Franz, hvilke hver har været den første til at bringe den Romersk Keyserl. Værdighed paa sin Familie; de to agter ste billeder forestillede Greve Guntram den riige, Stamfader til Huset Habspurg, og Eberhard 4, Greve i Elsatz, Stamfader til Huset Lotthringen, hvilke begge vare Brødre. Jnd skriften var saadan: 10810 11. R. R. IVRe ClVitatis PRIVilegieC.ESareo DONati CIVes P. P. Alle disse 3 Ære=Porte vare besatte med dobbelte Chor af Trompeter og Pauker, hvilke lode sig høre 3 Nætter igiennem, saa længe som Jlluminationen varede. Over den anden af dem, ved Stock am Eifen, læste man følgende Tydske Vers. Tempel, den die Kunst erhauet, Die den Deutschen Ehre giebt, Der noch uber Rom hinschauet, Tempel steh, und sey beliebt. Jonisch, im Triumphgebande, Dorisch, in de Rømerkleide, Zeige einst den Enkeln spat Deiner Grosse Majestat. Pallas stund auf ihrer Saule, Jn Athen nicht prachtiger, Und der Held mit seiner Keule, Herkules, nicht machtiger; Wann dein Glanz des Abends funkelt, Wird das Sternenheer verdunkelt, Und des Mondes Silberschein. Zieht beschamt die Hørner ein. Selvst der Spitz, dich zu erreichen, Denkmaal unster frohen Zeit! Sucht im Geiste dennes gleichen, Zeifelt an der Møglichtet. Wohl, du sollst dem Angedenken Deinen Priis auf ewig schenken, Der so lang, als Joseph, halt. Dann Er lebt auch nach der Welt. Dagen derpaa, den 24de, indfunde sig de udenlandske Gesandtere, de indenlandske Ministere, Generalitætet, og den hele Adel atter til Hove i prægtigste Galla, at lykønske den Romerske Konge. Kl. 11 blev Te Deum afsiunget i Metropolitan=Kirken ved St. Stephan, hvilken Høytidelighed de K. og K. Personer, Holstaten og Ministerio bivaanede. Paa Kirkegaarden vare imidlertid 2 Batailloner opstillede til Parade, hvilke gave en tredobbelt Salve, som hver bleve besvarede med Kanonerne paa Stadens Volde. Til Middags spiste Herskabet offentlig, under Musik, da Keiseren, havde taget sin Plads øverst, i midten, Keiserinde Dronningen paa hans høyre, og den Romerske Konge paa hans venstre Side, alle 3 under en Baldachin. Kongens Lehnestoel var overtrokken med et Gyldenstykke, som var forskiællig fra de 2 førstes. De fleres af den K. K. Families Stole vare af rødt Fløyel, med Guld broderet. Om Eftermiddagen træk kede Borgerskabet under Gevehr op over Hofborg=Pladsen, hvor Herskabet besaae dem ud af Vinduerne. Om Aftenen blev paa Theatret opført et Syngespil, kaldet: Egeria, hvilket Herskaberne bivaanede, og hvortil Indgangen var fri Derpaa droge samme høye Personer, ledsagede af Adelen, igiennem Staden i aabne Chaiser, at besee Æreportene. Ellers blev denne Dag, ved 5 Slet, det adelige Savoylske Akademie indført til Audience hos den Romerske Konge, af dets Oberdirector, Greve Capriano, da Hr. Johan, Greve af Thurn og Taxis, i dette hele Korps Navn, frembar underdanigste Lykønskninger, dem Kongen i Naade antog, og lod dem alle kysse sin Haand. Den 25de aflagde andre flere Lykønskninger: blant andre, Kl. 11, Rigshofraads Collegiet, og, om Eftermiddagen, det adelige Theresianske Collegium, for hvilket den unge Greve Franz af Salm, K. K. Kæmmerer, førte Ordet; Videre de unge Herrer af det K. K. Militair=Academie paa Leimgruben, ben, Cadetterne af Jngenieur=Skolen til Gunthendorf, og de af Krigs Planteskolen.