JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Løverdagen den 7 August 1813. Formiddag Kl. 10, bliver Auction afholdt hos Anders Vognsen Kiøbmand, boende paa Algaden her i Aalborg, over Skibstømmermand Johannes Fischers og Tienestekarl Lars Nielsens Efterladenskaber, bestaaende af Kister, Skrine og Skabe, Sengeklæder, Linned= og Gangklæder, Skoe og Støvler, samt en stor Deel Snedker= og Tømmer=Værktøi, Sengesteder, Borde, Stole m.m. Aalborg den 4de August 1813. Kløcker.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Aflysning. Den udi Hr. Borchs Avis for i Gaar til næste Løverdag berammede Auction over nogle Korntiender i Nørretranders Sogn, Hr. Etatsraad Koefoed tilhørende, bliver herved tilbagekaldt, da samme underhaanden er bortsolgt. Nørretranders d. 5 August 1813. J. Karmarch.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Torsdagen den 12te i d. M. Kl. 10 Formiddag lader Hr. Landvæsenscommissair Procurator Rod, formedelst Flytning, ved Auction i sin iboende Gaard her i Byen bortsælge sin Besætning af Vester, Køer, Vogne, Plove, Harver, Heste tøier og alle Slags Gaardsredskaber, item Kiøkken og Bryggerkar, en Deel nyt Indboe og nogle Bygningsmaterialier, m. m. Hiøring den 3die August 1813.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
J (S. T.) Hr. Cancellieassessor Bye- og Herredsfoged Hansens Fraværelse, som const. N. C. Arndrup.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Gode røde Ribs anvises tilkjøbs af Bogtrykker Vandal. Hver et godt Klaveer er at faae tilkjøbs, anvises tilkjøbs paa Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Førstkommende 17 August, en Tirsdag, Formiddag Kl. re, foretages Licitation paa Hornum Fleskum Herreders Tingsted i Nibe, over Materialier og Arbeidslønninger til en Broes Opførelse af Steen eller Træe, over Aaen ved Bunderup, i Skiællet imellem Hornum og Fleskum Herreder. Overslaae og Conditioner bekiendtgiøres ved Licitationen. Nibe den 2 Aug. 1813. Bassesen.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Hos Bogtrykker Wandall faaes: 1) Anviisning til Bibelens opbyggelige Læsning ; af Dr. Jo dan Georg Rosenmüller; oversat ved Hr. Pastor A. P. Meden, indb. 1 Mk. 1 Rbd. a) Morgen og Aftenbønner, et Bidrag til at fremme huuslig Andagt af V. K. Veilladter, oversat ved Hr. Pastor A. P. Meden, indb. 1 Mk. Rbd. Sax almeennyttig af en Godsier ved mangeaarig Erfaringer probat befundne Recenter, oversat af J. Mølle 8 s. Rbd. 4) Om Tienestefolks Feil i vore Tider, om Aarsagerne det til, og Midlerne til at afværge dem; oversat ved 5 Pastor A. P. Meden, heftet 4 s. Rbd. 5) Om Aarsagerne til Vondens fieldne Kirkegang, af Sastitut Gregersen, heftet 8 s. Rbd. 6) Om Ungdommens religiøse Bestemmelser; i nogle Pedikener af K. C. ren Gehren, oversat af Tydsker Hr. Pastor A. P. Meden, indb. 1 Mk. Rbd. 7) Poctiske Forsøg af M. Lindhardt, heft. 1 Mk. 3 Rbpenge.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Prædiken paa 17de Søndag efter Trinitatis, holden : Jacobi Kirkes Jndvielse i Warde 1812, af Biskop Ridder V. K. Hiort, heft. 10 s. Rbd.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
9) Hostprædiken holden i Søndertranders Kirke paa 12 Søndag efter Trinitatis 1811, af Hr. Pastor A. P. N. den, heftet 4 Rbs. 10) Skiboruddet paa Vestkysten af Jylland den 24 Decem1811. Et historisk Malerie, af Hr. Pastor S. M. ler, heftet 4 s. Rbd. 11) Tale da Christen Pedersen Ballerum, en af Lan kiække Krigere, hæderligen kjordedes paa Aalborg Kl. gaard den 18 Juni 1812, holden af Hr. Pastor A. Meden, samt de Sange, der ved samme Leilighed, Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, bleafsiungne, heftet 4 s. Rbd. 12) Interims=Instruction for Felttienesten, som k. læres Underofficererne og de Gemene af Jnfanteret indb. 8 s. Rbd. 13) Comando-Ordene ved Jnfanterie=Exercitien, heft 2 s. Rbd.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Da Chirura Sachouns afdøde Hustrue, fød Høyer, Strædet ved Dronninglund, har efterladt sig en Sen Jørgen Hvas Zachoun, forhen Jæger Lieutenant dansk Tieneste, uden at vide hans Opholdsted eller og han er i Live, saa indkaldes han, til at legitimere sig som Arving. - samt Credi= og Debitorerne i Boet, af anmelde deres Krav og betale deres Skyld til underlig nede Skifteforvalter. Dronninggaard den 25 Juli 1813. M. Bang. Heelbefaren Matros af Øster Jndlands Distrikt, Aalborg Kiøbstad, Friderich Rudolff, der er tydsk at Fødsel, har den 10de dennes absenteret sig fra et af deFladstrandske Rorfløtille Fartøier i Randers. Vi Undvigelsen var han iklædt: blaae Trøie og Bur hvid Vest, rød Halstørklæde, blank kort Hat, samt Skoe og Strømper. Min tienstligste Anmodning til alle civile og militaire Øvrigheder, om at forønstete bemelte Matros anholdt og behageligst derom medde le mig Underretning, for at han kan blive afhentes.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Roeflotillen til Ankers ved Uddehold. 12 Juli 181. Falsen, Chef af Jydske Flotille.
Jyske Efterretninger, 1813-08-05
Rettelse i f. Avis No. 62, iblant de Begravede. Spalte, Lin. 49, stod Arbeidsmand Christen Sørensen Af doms Kone Mette Sophie Justdatter, læs, Mette Ka stine Justdatter.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Vandall.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Udenlandske Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
(Af Hamb. og Alt. Aviser.) Tydskland. Af de franske Armeer, som samler sig Tydskland og Jtalien, skal i Over=Rhin en Leir af 10,000 Conskriberte oprettes under Commando af Her sten af Valm (Sen. Kellermann) i Storhertugdom sel Frankfurt. Det italienske Observationskorps samler sig mellem Plave og Etschfløden under Vicekongen, ler har sit Hovedqvarteer i Verona, og under ham GenFrenier i Udine. Den bayerske Observations=Armee, bortil støder neapolitanske Tropper, staaer under Hertusin af Castigione (Angereaa), der har sit Hovedqvarteer, Vursburg. Den 1ste og 2den Division af denne Observations=Armee, det lette Cavallerie og et talrigt Arterie under Gen. Grev Bønnet holder Bayreuth og Henneck besat; den 3die og 4de Division staaer i Bamberg, den 5te og 6te ved Würsburg. Alle Landsbyer, sta Bamberg indtil Maynz ere opfyldte med alle Slags stropper. Det Corps, som Kongen af Bayern afgiver i Armeen, er nu fuldtallig, og samler sig i Nymphen borg og Salburg, hvor det mynsres af den bayerske stronprinds.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
D. 10de om Morgenen ankom Keiser Napoleon til Vittenberg, hvor han ved Broehovedet blev imod ligen af Gouverneuren Segl. la Poppe i Spidsen af sin Generalstab, og blev allevegne ledsaget af Troppernes 3 Jndvaanernes Fryderaab; han bevidnede Gouverneusig og Oberst Trenssort sig fuldkomne Tilfredshed med Fæstningens Forsvar; d. 11te mynstrede han saavel Garlisonen, som den 5te og 6te Division under Sen. Duhar og Vial, og vendte derpaa tilbage til Bessan. D. 17de mynstrede Kaseren i Dresden de sachsiske tropper, henhørende til det 7de Armeecorps, som nu have faaet den behørige Recrutering, og bevidnede Anføreren Sen. Gersdorff sin fuldkomne Tilfredshed. Fredshaabet, hedder det fra Dresden, synes snarere at stige end at synke, medent alt ruster sig kraftfuld for vore Øine, for ved nye vældige Slag at tilkæmpe Folkeslægterne Fredens Velgierning, som de trænger til, eller ved Ærefryet indbydende Hærskarers Mangfoldighed at give de begyndte Underhandlinger Eftertryk.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
J Hamburg, hvor Prindsen af Eckmühls Semalinde nyelig er ankommen, er bekjendtgjort, at Demoleriagen omkring Staden skal udstrækkes endnu 100 Tøiser. videre omkring Staden, og maae giøres ryddelig indtil d. 20 August. Under d. 23de har Prindsen befalet, at den 2den Slettedeel af den paalagte Straffe=Contribution ufortøvet skal hæves, og at de Skalskyldige maae have betalt deres Anpart 14 Dage fra Dato, enten rede Penge efter Tariffen, eller i Baaer til 26 3/4 eller i Bexler paa Paris.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
J Leipzig har d. 17 Juni ved Ankomsten af en russisk Parlamentair været et stærkt Opløb af Pøbelen i Forstøden, som brød ud i utilbørligt Petringer og Voldsomheder imod Militairragten, der søgte at standse det: følgen blev, at de Skyldige alstraffedes med Fæstningsarbeide og Tugthuusstraf, saa og, at den tredobbelte Jurisdiction hos Kredramtet, Universitetet og Raadstue retten for Eftertiden ophævedes i Politie= og Criminel Sager, og overdrog til en enkelt Politie=Forvaltning, som i paakommende Tilfælde understøttes af det borgerlige Militair og de tigulære Tropper.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Preussen. Til Kønigsberg er ankommen Uniformer og Armatur for 20,000 Mand, 100 Kanoner og forskellig Calidre og en Mængde Rustning for 10000 Cavallerister og 50000 Jnfanterister øe alle Sorter, Klædningsstykker.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Ungarn. Ved den efterrigsk ungerske Grændse er befalet at slaae og Skibsbroe for at kunne med større Beqvemmelighed og i kortere Tid sætte over Donau det skal see ved den liden Flekke Theden, paa Ungarsk Dewin, og gaae vesting ved Udløbet af March i Denag; man vil hermed forbinde den sydlige Bredde af Donau med den nordligt. Denne Aarsag synes rimeligst, da der ikke gives en eeneste Brot over Donau uden den flydende Broe ved Preeborg, og Skibsbroen mellem Pesth. men. Til Prag er ogsaa ankommen den rus og Gesandt v. Alovens 33 den preussiske StatsminiHamholdt; ligeledes den franske Exe Politiemmester, Hertsen af Otrants (Fouche) med sin Familie, men førtfatte strax sin Reise for efter Forlydende at overtage General=Gouvernementet istæden for den synlige Hertug, af Kbrantes (Sen. Just. Den østerrigske Keiser, dermed sin Broder, Storhertugen af Würsburg opholder sig i Brandels, giver der daglig ved Middagstid Andien; til de Generaler, Ministre og Standspersoner, som befinde sig i Prag og Omega. Statsminister Grev Metternich begav sig d. 12te med sit Cancellie=Persvaale derfra til Congressen.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Fra Schlesien fornyes Efterretningen om en Sammenkomst, som der paa Slottet Trachenberg skal have d. 9de funden Sted mellem den russiske Keiser, Kongen af Preussen og Kronprindsen af Sverrig, som forbleve der indtil d. 13de, da Keiser Alexander begav sig til sit Hovedqvarteer i Peteraldau ved Reichenbach, Kongen af Preussen til Berlin for at opholde sig der i 8 Dage, og Kronprindsen til sit Hovedqvarteer.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Engelland. Lord Bentink er ankommen paa Østkysten af Spanien, og har overtaget Commanden, i hans Sted gaaer Gen. Murray til Sicilien. Af Gen. Murrans Rapport d. 14 Juni til Lord Wellington om Nødvendigheden at ophæve Beleringen ved Tarragona, synes en stræng Undersøgelse af hans Forhold at burde sinde Sted. Han undskylder sig med, at, fraregnet 4500 Mand, som han maatte lade tilbage til Bedækning af Ammunitionen og for at holde Besætningen i Tarragona indsluttet, havde han ikkun 16000 Mand tilbage, hvoraf a 5000 bestod af Engelske og Tydske Tropper, men de øvrige af Spanske, til at kunne vove et Slag med den Franske Armee af 20,000 Mand under Sen. Suchet; han besværer sig over de spanske Troprers sædvanlige Landsomhed til at bevæge sig, over det forseilede Haab om Forstærkning, og skulde Pladsen ved Storm indtages, kunde det ikke skee inden 8 til 10 Dage, om det endogsaa formedelst dens stærke Beiæstning skulde være giørligt. Tabtes et Slag, vilde Tilbagetoget blire ham afskaaret, og Armeen uundgaaelig være forløren, For at redde den, saae han sig altsaa i den Nødvendig, hed i Tide at indskibe sig, og lade Kanonerne i de næster færdige Batterier i Stikken (disse Kanaaer vare de som me som Lord Willington havde beleiret Badgjoz med).
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Tyrkiet. Efter Forlydende har den engelske Minister gjort Divanet nye Forslag til en Allianz mellem Engelland og Porten, men denne vil iagttage den strageste Neutralitet i denne Krig. Med den russiske Gesandt Ftalinsky underhandles endnu over stridige Gienstande. Porten har endnu ikke forordnet Oplysningen af Armeen ved Adrianopel, som synes at skee af Frygt for Ruslands Erobringer.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Blandede Efterretninger. J London har man nu faaet Efterretning, at den nordamerikanske Fregat the President under Commodere, Rongers er indløben til Bergen i Norge, hvor den her indtagen Vand og gaaet igien til Søes for at opsnappe nogle engelske Grønlandsfarer.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Paa Malta, efter Beretning derfra al 12te Juni fortsætter Pesten sin Ødelæggelse; 30 Personer dør da lig. Da man i Venedig har faaet Kundskab, at en Figelsk Krigsbrig, hvorpaa endeel skal være døde af Vest ligger isoleret paa Rheden af Øen Lissa ved Kysten af Dalmatien, har Santets=Raadet den 26 Juni lade udgaae en skiærpet Forordning til Fiskebarkene at holde sig om Dagen ganske nær til Kysterne, og ei i aaben Søe indlade sig med de fiendtlige Skibe. I Dørnech i Conton Soluthurn har Ulykken den 13de og 14 Juni ved Vandskyld og Oversvømmelse været langt større end man troede. Floden Birse under minerede et Huus og ved Siden et stærk Fangetaarn, der ved sit Fald knusene det halve af Broen, og rev en Mængde Personer med sig. I Kirken fandt man der følgende Dag 28 Liig, og man savner endnu 50 til 6 Personer, som befandt sig paa Broen. Af de Omkomne ere Mairens 2 Sønner, den 3die reddedes ved Mu ken Portier, som da han havde trukken 3 andre op af Vandet, og vilde redde den 5te, blev selv et Offer so sin Hengivenhed. Blandt de druknede er ogsaa OfficenKeller, der har været med i 14 Feldtslage i Spanier, og nylig er kommen derfra; han efterlader sin Enke me 3 Børn.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige Danske Aviser, samt Udg.)
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Altona, den 28 Juli. Den 22 Juli indtraf Hs. Hel fyrstelige Durchl., Hr. General Prinds Friderik af He sen, paa Slottet i Wandsbek, og har overtaget Commandsen over de Kongelige Hielpetropper. Kongeligt aabent Brev angaaende Ban og Pengevæsenet i Kongerigerne Danma- og Norge. At give Pengevæsenet i Vore Riger og Lande mere Ef hed, Orden og Fostved; at tilsikre den offentlige og prite Formue stadigere Værd; ere Hovedformaalene for 3 Forordning af 5 Januar d. A. og for den Fundats af i me Dato, ved hvilken Vi have stiftet Rigsbanken. Da ingensinde tabe disse vigtige Formaal af Sigte, for Opnaaelse imidlertid senere indtrufne, den Gang uforudlige Omstændigheder have lagt nye Hindringer i Veien, have Vi været betænkt paa, hvorledes der til samme kunde fremvirkes ved flere og kraftigere Midler. Til den Ende have Vi taget følgende allerhøieste Beslutninger og Bestemmelser:
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
1. Rigsbanken skal gaae over til at blive privat, under et national Jnteressentskab, og sættes under dettes Forvaltning og Bestyrelse. Til at indtræde som Jnteressentere skulle alle de have Adgang, hvis Hæftelser til Banken beløbe sig til 100 Rbdlr. og derover, saa og de, som, naar de skylde mindre, ville tillægge indtil 100 Rbd.; endvidere de, som ved flere mindre Summer ville forene sig til en saadan Sum; og endelig de, som, uden at skylde, frivilligen ville indskyde indtil 100 Rbdlr. eller derover. 2. Beløbet af de 6 pr. Ct., som for Rigsbanken ere hæftede med 1ste Prioritets Ret i alle faste Eiendomme, og som forrentes til Banken med 6 1/2 pr. Ct. aarlig, vedbliver at være Bankens Grundford, men saaledes, at det, som enhver deraf skylder eller har betalt i Forhold til sin faste Eiendoms Værd, skal være og blive ham tilhørende, som hans Jndskud i Banken, af hvilket Jndskud han i Tiden kan vente Udbytte, naar Udbytte ved Siden af de Forpligtelser, som Banken paaligge, kan giøres muelig, og dette Udbytte da først mindre, siden fremgaaende større indtil 4 pr. Ct. kan opnaaes. Videre Indskud end bemeldte 6 pr. Ct. af faste Eiendommes Værd eller hvad ellers frivilligen tilskydes, skal ikke kunne paalægges nogen i den Egenskab af Bank=Interessent. 3. Rigsbanken, saaledes overgivet til Statens Grundeiete, som Hoved=Interessentere, og grundfæstet paa Statens faste Eiendomme, skal dele sig i 3 Hovede Afdelinger: den danske i Kiøbenhavn, den norske i Christiania, den slesrigholstenske i Kiel. De skulle staae hinanden fuldtemmen ved Siden; enhver, paa Stedet hvor de ere, have sine specielle Bestyrere, som paa eget Ansvar forvalte de enhver Bank=Afdeling anbetroede Midler, og forestaae de daglige Forretninger efter lige Regler, og for dem alle skal være en Overbestyrelse, som skal have almindeligt Oversyn over det Hele. Saavel de specielle Bestyrere som Overbestyrerne, skulle, i den Orden, som nærmere bestemmes, værges af Jnteressenterne, saasnart som det er opgiort for hvormeget enhver interesserer og Actierne derefter ere udstædte.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Jmidlertid vedbliver Rigsbankens nuværende Bestyrelse at forestaae og udføre de den paalagte Forretninger, og dens Medlemmer aftræde siden efterhaanden, da de af Jnteressenterne valgte Bestyrere indtræde i deres Sted. 4. Rede Sølvmynt, som hvilken ogsaa kan ansees og antages Banksedler, der altid paa Anfordring kunne vexles med rede Sølvmynt, skal være Grundbetalingsmiddel, og saasnart det er mueligt blive eneste lovbestemte Betalingsmiddel, i samtlige Vore Riger og Lande. Rigsbanken skal igjennem alle dens 3 Afdelinger medvirke til at dette Øiemeed kan fremmes og til den Ende søge at anskaffe og modtage Sølv og Mynt, hvorpaa kan udstædes og hvormed paa Anfordring kan vexles de Sedler, som den paa Sølv har udstædt. 5. I Hertugdommene, hvor Sølvmynt er i Omløb, og hvorfra gientagne Ønsker ere yttrede, om at det der maatte blive eneste lovbestemte Betalingsmiddel, skal dette være tilstaaet og ved nærmere Anordning ufortøvet vorde bestemt. 6. J Rigerne, hvor samme Øiemeed tilsigtes, men ikke lige hastigen kan opnaaes, skulle imidlertid, efter Forordn. af 5 Jan. d. A., alle hidtil i Omløb værende Kourantsedler indløses med de i bemeldte Forordning nævnte Rigsbanksedler, hvis Værd hviler paa Bankens Fond i de faste Eiendomme; men disse Rigsbanksedler, ligesom de Kourant sedler, i hvis Sted de indtræde, skulle i Tiden inddrages efterhaanden med rede Sølv eller med Sedler, som veles med rede Sølv paa Anfordring. 7. Jndtil den Tid kommer, at rede Sølvmynt og Banksedler, som paa Anfordring kunne vexles med rede Sølv, blive eneste Betalingsmiddel i Rigerne, som i Hertugdommene, vedblive alle de i Rigerne til Omløb autoriserede Betalingsmidler at gaae og gielde i alle Betalinger som Rigsbankpenge, deels efter Sølv=Værdie og deels efter Ravne Værdie, ifølge de i Forordn. af 5 Jan. d. A. fastsatte Bestemmelser. 8. Den Cours, som Rigsbanken sætter for Rigerne tilde tvende bestemte Tider om Aaret, er egentlig Regel for de Betalinger, som Forordn. at 2 Jan. d. A. har bestemt i Sølv=Værdie; men ligtsom det efter bemeldte storordning staaer enhver frit for ogsaa at kontrabere og afslutte Pengehandeler i Almindelighed efter Navne=Værdie, saa henføres denne sidstnævnte Betalingsmaade især til den daglige Handel og Vandel, hvor sælges og kiøbes imod kontant Betaling, samt i saadanne Betalinger, som betinges danviis, ugeviis og maanedsviis. Sedlernes Sølv=Værdie er Forandring underkastet efter Coursen, men deres Navne=Værdie staaer altid uforandret, saaledes som bestemt ved Forerdn. af 5 Jan. d. A., at nemlig en Rigsbankseddel gaaer og gielder i Navne=Værdie efter Summen, hvorpaa den lyder, og ranske og norske Courantsedler alle Slags, for 6 Rigaraler Courant mod een Rigsbankdaler.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
9. Hvorledes de i Rigerne circulerende Pengesedler en dei Hertugdommene endnu i Omløb værende Statkamme og ser og Laane-Jnstitutssedler kunne blive modtage i 6 linger paa den i faste Eiendomme hæftende Silig til . . ken, dette er fra Rigsbanten i Bekiendtgiørelse af Dage Dato bragt til hver Mands Kundskab.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
De nøiere og udførligere Bestemmelser skulle i Octrov og Reglement for Rigsbanken og dens 3 Afdelinger, samt ande dersen førende Anersanker, narmere og saa ad ligt borde kundgjorte. Skrevet paa Vort Kongelige Slot Frederiksberg, den 30 Juli 1813. Frederik A. Kaas. Cold. Bülow. Monrad. de dersen førende Anersanker, narmere og saa ad ligt borde kundgjorte. Skrevet paa Vort Kongelige Slot Frederiksberg, den 30 Juli 1813. ses L. Kaas. Cold. A. Manrad. Ørsted. Berner. Lassen. J Overeensstemmelse med Fundationen af 5 Januari d. A. dens S. 19 og 20 bekiendtgiøres Rigsbanksedlernes Cours mod virkeligt Sølv, hvorefter i Løbet af det forestaaende Halvaar fra 1ste August 1813 indtil 1ste Februar 1814 an i Rigsbankdaler Sølvværdie anordnede eller belingede Betalinger og Præstationer skulle erlægges, er 300, saaledes at for 200 Rigsbankdaler Sølvværdie betales og Rigsbagedaler Navneværdie, og for 1 Rigsbankdaler Sølvværdie 1 Rigsbankdaler 84 Skilling Rbd. Navn været.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Ogsaa i Omegnen af Aarhuus har man i de senere Dage havt adskillige frygtelige Uveir. Mange Kirker, Puse og Møller ere blevne beskadigede. Adstillige lavt liggende Byer ere som oversvømmede. Ved Skanderborg har gynilden afbrændt en Gaard og bræbt tvende Børn. J Bonbebyen Tonning har den ihielslaget tvende Væster, Brøderne Jacob, Jtaliender, Benjamins, have anmeldt et Dødsfald, der til et følgeværdigt Exempel fortiener at læses og drages til Minde af hver Tienestethende; ligesom ogsaa hver retskaffen Menneske ei vil læse det uden inderlig Deeltagelse. "Den 17de Juli henslumrede den brave Olding Andreas Benjamin Both, var ældste Tobakspinder svend, i en Alder 84 Aar, efter at have arbeidet paa vor Fabrik henved 70 Aar. Ærlig, stræbsom, ædru og fordratelig udmærkede hans Bønder, som geleidet af Ordentlighed og Retskaffenhed forskaffere ham Kiærlighed og Agtelse og hans Foresatte, Medarbeidere og Bekiendtere. Jndtil 2 Maaneder for hans Død, vedblev han endnu at arbeide som den bedste, og ber vi, som en Sieldenhed tilføie: at han ved Hielp af de bemeldte gode Egenskaber, gjorde det mueligt uagtet hans høie Alder og de vanskeligste Tider, er at blive i det mindste Gield hos os. Ære være med hans Minde og Fred med hans Aske.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Fra Vibenshuus til Østervert er tabt af en Vogn et hvidt engelsk Shavl, halverede Al. i Qvadrat, med Borde og brøderet, samt syet i det ene Hjørne S. Tostrup. For sammes Tilveiebringelse loves 100 Rd. D. C. En anden Dane har tabt en hvid broderet Syepsse, som ikke var syer færdig endnu. En tredie har tabt en grøn silke Parasel. - Tilsern hørte man sielden hvad Damerne havde tabt, nu derimod findes hvert Øieblik en som har tabt noget. Riddel til at give Uld uden Svovling den bedste Hvidhed. Følgende Maade er ved derover anstillede Forsøg befunden hensigtsmæssig. - Til 1 Pund spundet Uld tager man to Pund Kridt, skraber det smaat, og opløser det med koldt rindende Vand til en tynd Villing. Ulden indgnides derpaa bygtigen dermed, saaledes som naar den raskes med Sæbe. Gientages dette Arbeid, bliver Ulden deste hvidere. I ethvert Tilfælde maa Ulden ligge i denne Kristoplætning i 24 Timer. Det bliver derpaa saa længe skyllet i koldt Flød vand, intil man ikke mere mærket noget Kridt deri. Denne Maade er saavel den meest hensigtsvarende, som den uskadeligste og mindst kostbare.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
paa Torsdag prædiker i Hospitalet Hr. Klauen, paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden. Talletterie.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Ved 1037 Trækning i Kiøbenhavn udkom følgende Rumre : Avertissements.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
At det har behaget Gud i Dag Middag ved en rolig og stille Død, efter 10 Dages Sygeleie, at bortkalde min kiære gode Moder Mette Marie Weyle, fød Hiørt, i hendes Alders 71 Aar, bekiendtgiøres sørgeligst for fraværende Familie og Venner. Al Condolence frabedes, der kuns mere pil forøge min billige Sorg. Aalborg d. 5 August 1813. M. C. Beyle. At ver elskede yngste Datter Anne Marie, 1 Aar 11 Maaneder 9 Dage gammel, der i nogen Tid har været syg blev os i Nat ved Døden berøvet, maae vi herved sørgeligst tilkiendegive Familie og Venner, frabedende ald Condolente. Aalborg den 5te August 1813. Magrethe Malling. Nic. Ralling. fød Christensen. Le Sieur dit Kikibusk de cette ville et mort a Vaar le 31 Juiller dernier d'une maladie occationnee par un coup de couleuvre og morere de seer pent, ce que Pon annonce paraici aur amis af defunt. Et Værelse forlanges til Leie for en eenlig hersen. Ba trykker Wandall giver Anviisning.
Jyske Efterretninger, 1813-08-08
Hvem som har en complet Bind, eller Vandmølle ha Landet at ville enten bortforpagte eller sælge, fra førkkenmende Novbr.; ville behage at melde sig hos Hr. Bogter ter Vandall i Aalborg, der anviser dertil en Liebhabet.