Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-03-31
J Anledning af Spørgsmaalet angaaende Frue Kirke bemærker Kbhvposten. "At de betydelige Summer, der ere indkomne deels ved Tilskud fra Statsfinantserne (200,000 Rbd.) deels ved frivillige Bidrag og Collecter, deels ved den alle Landets Kirker ved Plac. 22de October 1813 paalagte betydelige Skat ikke have forslaaet til denne Bygnings Gjenopreisning, men at denne har paadraget sig en stor Gield, til hvis Forretning og betaling der ved Pl. 20de October 1819 § 2 er paalagt samtlige Kirketiender en Skat, foruden at samme Anordnings § 1 indførte en ny Afgift i samme Øiemed paa alle Klubber og dramatiske Selskaber, hvortil endnu maa regnes den ved Resol19 October 1825. Al. 7de Mai 1827 og Res. 25de Decbr. 1832 perpetuerede Brændeligt i Kjøbenhavn. P. 20de October 1819 angiver den Sum, der aarlig hertil skal tilveiebringes til 18000 Rbd., uden dog at tilføie, hvormange saadanne anna, der ville behøves, hvorfor dette maa antages endnu at skulle vedblive meget længe. Hertil kommer endnu, at forinden dette Tidspunct indtræffer, Kirken rimeligviis vil være – om ikke ligefrem faldefærdig, dog uden Tvivl meget brøstfældig, da den som bekjendt er bygget for en stor Deel af Træ, og altsaa mere synes beregnet paa øieblikkelig Glands, end paa lang Varighed, og saaledes hiin Skat sandsynligen da behøves til de nødvendige Reparationer og saa fremdeles. Det vil altsaa vel gaae med denne Extraskat, som med saa mange andre, at den gaaer over til at blive vedvarende, saasnart den først engang er paalagt, hvorfor vi bede Folk at tage sig lige saa meget lagt for de saakaldte temporaire, extraordinaire, supplementariske, interimistiske o. s. v. Skatter som for dem, der strax annoncere sig som faste og vedvarende. Hvorvidt det gaaer med denne Bygningens Mangel paa Soliditet, derpaa har Publicum havt et lige saa paafaldende som sørgeligt Beviis, i det vi paa Ørent have læst den mærkelige Erklæring af selve Bygmesteren, at Frontonen er for svag til at bære den herlige Gruppe, som er bestemt til at opsættes der. Vi negte ikke, at vi see en retfærdig Himlens Straf deri, at Conferentsraad Hansen selv offentligen har maattet gjøre en saadan Bekiendelse, fordi vi med Mange antage, at han har handlet urigtigt i at give denne vigtige Bygning saa liden Soliditet, ligesom at han har forsyndet sig imod al Konst ved den ensidige Forklærlighed for de kalkede Vægge, han har lagt for Dagen ved alle de mange og store Bygninger, han har havt at opføre - saa mange og saa store, at det med Guds Hielp vil vare længe, forinden nogen dansk Bygmester atter faaer en saadan Leilighed til at udrette Noget og sp."J "Allgemeine Zeitung" læses et Brev fra Kjøbenhavn af 20de Februar, som blandt Andet indeholder følgende angaaende det paatænkte Museum for Thorvaldsens Værker: "Fra Provindserne kunne ikkun faa Bidrag ventes, thi deels er Kunstsandsen der kun ringe, deels ligger Jnteressen fjernere, og der maa vistnok tænkes paa andre Midler, hvis ikke hele Planen skal gaae i staae, til uudslettelig Skam for Danmark. Man synes allerede at føle dette, og søger at bearbeide Publikum ved Pressen, navnligen at bekjæmpe den philisteragtige Jdee, at det ikke skulde passe sig for det gjældbetyngede Danmark at opføre et saa kostbart Museum. Af en ædel Nationalstolthed har Committeen hidtil tilbageviist de herværende fremmede Diplomaters Bidrag, men vi ville tilraade dem at aabne en europæisk Subskription, dersom et værdigt Museum skal komme istand. Hele Europa høier sig jo for Thorvaldsens Genius, hele Europa beundrer hans Kunstværker, der, som alle Skatte af denne Art, aldrig ville være en Nationaleiendom, men et Fælledsgods for hele Verden; hvorfor skulde man da ikke vente Bidrag fra hele Europa, eller hvorfor skulde Danmark skamme sig ved at modtage et sligt Hyldingsoffer, Saaledes modtog jo Tydskland Bidrag fra alle Kanter til Schillers Monument."