Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1818-09-04
Dresden, den 12te August. Efter en gammel i Leipzig udkommen Forordning, torde de jødiske Kjøbmænd, som besøgte Messen der, egentligt ikke i Hovedgaderne og paa Stadens Torve holde nogen offentlige Boutikker eller Oplagssteder. Da man nu paa nye vilde bringe denne noget forsømte Anordning i Kraft, gav dette Anledning til mangfoldige Besværligheder, hvis Grund eller Ugrund Hans Majestæt Kongen befalede at undersøge. Som Følge heraf er hiin gamle Forordning, der under de nu værende Omstændigheder og Forholde ikke er mere passende, ophævet, og det er fra nu af tilladt de jødiske Kjøbmænd som besøge Leipzigs Messe, at leig have Boutikker og Oplag, i hver en Deel af Staden, hvor de maatte finde det for godt. Den, der ønske, at Mennesker, som de agte høit, maae have samme Anskuelser af det Høieste og Helligste, som de selv, ville læse følgende Brev fra en viis og ædel Mand med megen Jnteresse. Det findes i de nyelig udkomne Memoirs of the lise og writings of Benjamin Franklin, udgivne af hans Datterson. - Dr. Stiles havde bedet Franklin om hans Portrait for det Yaleske Collegium, og tilføien: "Dr. Franklin kjender jeg i mange Aar, men har endnu ikke havt Leilighed til at lære hans religiøse Characteer at kjende. Jeg ønskede at erfare min høiagtede Vens Mening om Jesus af Nasareth. En Mand, der i saa mange Aar og med saa ubegrændset Jnderlighed har agtet og æret Deres literariske Caracteer, vil ikke mistolke mit Ønske som Ubeskedenhed eller usommelig Nysgierrighed. Fordrer jeg for meget, saa betragt dette Spørgsmaal som ugjort, og det skal ikke gientages. Alligevel, min ædle Ven, vil jeg aldrig ophøre, at ønske Dem den salige Udødelighed, som Jesus, efter min Overbeviisning, med sit Blod erne har erhvervet de dydig og i Sandhed gode Mennesker, ei allene i alle de forskjellige Christenmeenigheder, men i alle Tidsalder og blandt alle Folkeslag, alle dem, der dyrke Gui af et reent Hjerie, i Kjerlighed og Retsindighed." Dertil svarer Franklin blandt Andet: "De har en ypperlig Konstner, som nyelig er kommen hjem; vil han male mit billede, saa maae han skynde sig; ellers smutter jeg ham ud af Hænderne, thi nu er jeg 85 Aar gammel og meget svagelig." Derpaa tilføier han: "De ønsker, at vide noget om min Religion Det er den første Gang, nogen spørger mig om denne deelicate Punct. Men jeg mistyder ikke Deres Ønske, og vil søge at opfylde det med faa Ord. Her har De min Troesbekiendelse. Jeg troer paa Gud, Alverdens Skaber, jeg troer, at han regierer den ved sit Forsyn, at han vil dyrkes, at den Dyrkelse der er ham velbehagelig, bestaaer i at gjøre det Gode; jeg troer, at Menneskets Siæl er udødelig, og at hans Forhold her vil bestemme hans Tilstand i et andet Liv. Dette holder jeg for Grundvolden til enhver ægte Religion, og jeg agter den, ligesom De, hos enhver Sect, jeg finder den. Jesu Moral og Religion, som han efterlod os den holder jeg for den bedste, som Verden nogensinde har seet og nogensinde vil faae at see." En Sammenligning imellem Luftens Varme i denne Sommer og i Sommeren 1811 viser, at Varmen i 1811 aldrig steg over 22 Grader, men derimod i dette Aar fem Gange er stegen over 25 Sr. og den 25de Juli endog til 28 Sr. J hele Sommeren 1811 steg den 29 Gange til 21 Sr. og derover; i denne Sommer indtil 1ste August allerede 33 Gange, Jndenlandsk (Af Udgiveren.)