Ribe Stifts Adresseaviser, 1838-10-01
J den ældste Døbebog nævnes Jens Therkelsen, Hans Villumsen og Niels Jensen som Skolemestere; men om disse er mig intet videre bekjendt). Den første Almueskoleholder i Ribe, om hvem Sagnet har bevaret sig, er Andreas 1) J Byens Regnskaber er hele det 17de Aarhundrede igjennem anført, at 30 Daler aarligen er udbetalt af Byens Kasse til N. 8 paa han aa saal: dat 17de Aarhundaad japan anført, at 30 Daler aarligen er udbetalt af Byens Kasse til Løn for den danske Skolemester, f. Ex. 1621 betalte jeg Willum Pedersen, Scholmester hans Lønn, som ham er bevilget XX Rdl. 1636 betalt Hieronimus Threllundt, dansche Skol mester hans Aars Lønn 30 D. - Denne danske Skolemester er næppe blevet antaget eller beskikket af Magistraten, da en saadan aldrig findes anført i Raadstubøgerne, hvor ellers en hver Kontrakt mellem Raadet og de af denne beskikkede Tienere, findes indført. Ei heller har jeg fundet, at noget en blevet anvendt til Bygning eller Reparation af Skolehuus eller Skolemesterens Bolig. Red. Anm. Verlohren (som i Døbebogen kaldes Freischuster); han var Skoleholder 1668, og holdt tvende Underlærere. Han skal have beboet en Deel af Gaarden No. 47, som nu eies af Justitsraad Steenstrup. J Bidragene til Fattigvæsenets Historie er anmærket, at han erholdt af Fattigkassen 3 Sld. 3 Mk. for at informere fattige Børn. En Søn af ham blev Præst for Rørre-Gjørding og Veirup Meenigheder. Samtidig med ham, dog noget yngre, var Skoleholder Hans Pedersen Tveed. Efter Andreas Verlohren kom een af hans forrige Medhjælpere Oluf Zacharias Boockius, og efter ham Morten Lauritsen, som under 4de Mai 1742 erholdt følgende Bestallingsbrev af Magistraten: Præsident Borgermester og Raad udi Hans Kongel. Majestæts Kjøbstad Ribe gjøre vitterligt, at siden forrige Skoleholder Oluf Zacharias Boockius formedelst Alderdom og Svaghed haver fra staaet Skoleembedet, og vi finde, at Byens Ungdom ikke kan med een Skoleholder alene være vel tjent, saa have vi, efter foregaaende allernaadigst befalede Exammen, udi hans Sted antaget, saa og hermed antage Morten Lauritsen, Borger og Jndvaaner her i Ribe til at være første danske Skoleholder sammesteds. Og nyder han efter Kongelig allernaadigst Forordning Frihed for de ordinaire Byens Tyngder; desforuden maa Jngen uden han saavelsom anden Skoleholder Hans Pedersen Tveed befatte sig med noget Skolehold under Mulct til Byens Fattige og Skoleholderne, saalænge disse tvende dertil beskikkede Mænd i Læsning, Skrivning, Regning og Christendom upaaklagelig og uden Forsømmelse Ungdommen underviser. Jøvrigt haver Skoleholder Morten Lauritsen sig allerunderdanigst at rette efter Hans Majestæts Lov og Anordninger, samt at være Øvrigheden hørig og lydig efter sin forhen aflagte Borgerskabseed, alt saafremt dette vort bestallingsbrev skal komme ham til nogen Nytte. Dette til Bekræftelse under Byens Jndsegl og Raadstueskriverens Underskrift. Paa samme Vilkaar blev Jendre Pedersen beskikket til Skoleholder istedetfor Hans Tveed den 7de Marts 1746. At disse Skoleholdere ikke skulde have havt andre Beneficier end Fritagelse for Byens ordi naire Tyngder, og det tarvelige Vederlag, som erlagdes af Fattigkassen for fattige Børns Underviisning, synes mig ikke rimeligt. Sandsynligviis have de ogsaa erholdt Jndskrivningspenge og særskilt Betaling for de Børn, som lærte at skrive og regne, samt Andeel i de faldne Mulcter, for Skoleforsømmelser. Dette stadfæstes ogsaa af efterfølgende Skrivelse fra Stiftsprovst Stokkemark dat. 28de Sept. 1747, hvoraf tillige sees, at Skoleholderne er holdt i Jldingspenge 24 s. for hvert Barn, "Da mange fattige Børn findes omløbende heri Byen opdragne i Ørkesløshed og Vildskab, uoplyste i deres Christendom, ja saa vankundige, at mange, naar de omsider lader sig anmelde til Confirmation, end ikke have lært at læse i Bog, hvis Forældre undskylde sig med Fattigdom og Uformuenhed, skjøndt det hos de fleste er Modt villighed, saa sees det at være en fornøden Sag, at slige Børn betimelig blive holdte til Skole. Men for at behjælpe de virkelig Uformuende, og overbevise de Vrangvillige, er min ærbødigste Proposition og Begjæring herved denne: at saasom de Fattiges Børn ere to Slags, nemlig nogle, som selv eller ved deres Forældre nyde ugentlig Almisse af Fattigkassen, og altsaa fri Skolegang efter Anordningen; men andre der mod saa fattige, at deres Forældre for slig Uformuenheds Skyld blive af Jnspecteurerne forskaanede for aarlig Contingent til Kassen, om da det sidste Slags fattige Børn maatte nyde det Beneficium ved deres Skolegang, at de tvende priviligerede Skoleholdere skulle informere dem med lige Deeling imellem sig, ikkun for 1 Skilling dansk ugentlig, hvilken Skoleløn, om Forældrene ei selv kunde eller vilde, burde udlægges af Fattigkassen." - Denne Moderation er saameget desto billigere, som Skoleholderne, der efter Anordningen for Umagen med de fattige Børns Jnformation, ikkun burde være forskaanede for de ordinaire Byens Tyngder, dog desforuden efter vedtagen Skik, nyde for hvert Barn 24 s. Jldingpenge, og altsaa bør være villige til at undervise fattige Børn for ugentlig halvt saameget, som for andre Børns Jnformation. Denne Skrivelse fik følgende Paategning af Magistraten: Hr. Stiftsprovstens meget christelige Proposition kan ikke andet end af os bifaldes, og er vor Embedspligt desuden derudi saavidt mueligt, at assistere, ønskende, at man deraf kunde see fornøielig Frugt.