JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Lissabon den 6. November. Det Skib, som Gouvernementet af Goa aarlig sender hertil, er i forrige Uge ankommen og har medbragt den authentike Efterretning om derværende Uroligheder, Et anseeligt Antal rommerske indianske Geistlige havde fattet det Anslag, paa engang at gjøre Goa og de andre portugisiske Eiendomme paa de maalabariske Kyster fri fra det portugisiske Herredømme og til en uafhængig Republik, ligesom Nordamerika. For at opnaae deres Hensigt skulde alle Europæer ombringes. Bagere og Læger havde allerede foreenet sig med disse sammensvorne. De første skulde blande Gift i Hvedebrødet, som Europæerne alene spiser, og de andre skulde ligeledes blandt Gift i deres Medikammenter, naar de bleve kaldte til Syge. Tippo Saib havde i Nærheden en Leier paa 8 til 9000 Mand for at understøtte denne Sammenrottelse, som vist vilde havt de skrækkeligste Følger, om ikke en af de sammensvorne Præster var bleven farlig syg. Ved denne Leilighed aabenbarede han dette sorte Anslag for sin Skriftefader, og denne nægtede ham Absolution, dersom har ikke vilde samtykke at han aabenbarede dette skammelige Forehavende for Gouverneuren. Den syge tillod det og den retskafne Skriftefader gav Erkebiskoppen og herpaa Gouverneuren Efterretning om den heele Sag, hvilke føiede saa gode Anstalter at alle de Sammenrottede endnu samme Aften bleve areterede een eneste undtagen, som tog sin Tilflugt til Tippo Saibs Leier. Arrestanternes Antal skal være 200, og man har forespurgt sig hos Regieringen her, hvordan man skal forholde sig mod dem.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Seenere Efterretninger fra Goa mælder: at Folkene fra Bonsulo, som før haver været Fiender, men nu allierede med Portugal, har forlangt Hielp mod deres Naboer, og derfor har afstaaet Portugiserne deres Ret til Provindserne Vuiholin og Sanqvelim og ligeledes afstaaer den Provindsen Perneim; de portugisiske Tropper campe rer endnu og med Aarvaagenhed beopagter Tippo Saib, som har sluttet Fred med Maratterne, og maae enten vende sig mod Nizam Ali hans farligste Antagonist, eller og mod de portugisiske Besiddelser. Skeer det sidste, da ere samme i stor Fare, thi Portugisernes Landmagter der ikke stærk nok til at modstaae Tippo Saibs Armee.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Portugal. I dette Riges Hovedstad, hvor der om Nattetider var meget usikkert paa Gaderne, og blev ofte udøvet baade Tyverie, Mord og allehaande Uordener, er nu føiet meget roesværdige Anstalter: Ved Enden af hver Gade bliver om Natten posterede Borgevagter der ere bevæbnede med Stænger og Kaarder. I de første Gader ere 3 faadanne Vagter i en Afstand af 65 Skridt fra hinanden. Saasnart et Menneske, eller en Vogn passerer forbi en af disse Vagter, bliver strax gjort Allarm med en Klapert, for at underrette den næske Vagt, og saaledes gaaer det fra den ene Vagt til den anden. Foruden disse Vagter gaaer der Borgerrunder hele Natten om kring i Staden. Man regner Antallet af de Borgere, som hver Nat holder Vagt og patrouillerer, til 4 a 5 Tusinde Mand.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
London den 25. November. Om den nye Kanal, som anlægges gjennenn Skotland til det irlandske Hav, har mange ved Breve fra Edinburg følgende Efterretninger. Arbeiderne ved den store Kanal mellem Floderne Forth og Clyde fortsættes med største Iver. Den 17. October blev Grundstenen, lagt til den 4de og sidste Hvelving af den store Vandledning over Kelvin. Overopsynsmanden og Entrepre, neurerne for disse Arbeider celebererede denne Ceremonie i Overværelse af mange Hundrede Arbeidere. Dette roesværdigste Monument for Jndustrien, og uden Tvivi sit Slags det største Anlæg som man finder i Verden, fuldføres ganske efter den habile Ingenieur Ridder Robert Whitvorths Plan, formodentlig vil det næstkommende Sommer blive sadt i fuldkommen Stand, og da vise hvad menneskelig Forstand og vedholdende Arbeide kan udrette. En Vandledning i en 8 Fod dyb Kanal, hvorpaa man seer 65 Fod lange Skibe henflyde over en Dal, der er 420 Fod bred, det er et Arbeide, som langt overgaaer Romernes Underværker. Man haaber, at dette Nationalanlæg i ringere end 2 Aar skal blive bragt til Ende. Skibe, som ikke stikke dybere, end 6 a 7 Fod, og ikke ere over 19 Fod brede, kan gaae fra Nord= til Westerhavet, uden at de har nødig at omfare den halve Øe. En Fordeel, som er høist vigtig for Handelen. Kanalens Længde fra Forthfloden til Clyde er 35 Mile. Den stiger og falder formedelst 19 Sluser 160 Fod.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Foruden denne Længde gaaer den endnu 26 Mile til Glaskov, hvor den alt for 15 Aar siden. var seilbar i en Dybde af 7 Fod; men fra første Januarii tilkommende Aar bliver den overalt gjort lige og Dybet formeret til 8 Fod.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Helsingøer den 22. December. Den 19. December var Vinden S. S. O og Sundet næsten belagt med Iis. Sidstmældte Russisk Orlogs Kutter var aldeles indsluttet af Jsen, men kom ved Lod sens Hielp ud af samme og gik til Nordsøen. Fra den 29 til 21, om Natten har den formedelst Iis maattet ligge under Svensk Valle imellem Svineboderne og Kullen, og efter Sigende skal de Svenske have skudt efter Kutteren, imedens den laae der, hvilket om Morgenen ved dens Bortgang blev besvaret med Kattetsker, hvorpaa den om Morgenen Kl. 11 kom tilbage og blev samme Dags Aften af Lodsen bragt til Nivaae Havn. Her ligge endnu, foruden forommældte, Skibet Vreidssip, ført af Skipper P. Gummesen, kommen fra Rostok, hiemmehørende og deskineret til Mandal. Stetiner Skipper C. F. Bur stel, som fra den 14 til 19 havde drevet i Jsen med sit Skib, kom den 19 paa Grund paa Lappen, og da Skibet. var meget læk, forlode Folkene det som bleve biergede, og Skibet drev til Nordsøen. Ladningen bestod af Bræder og Jern, kommen fra Stokholm og destineret til Bourdeaux. Den 17, strandede den engelske Capit. D. Gibbe med Skibet Adventure, hiemmehørende i Leith, kommen fra Stettin og destineret til London, paa Øster Siden af Hveen. Ladningen bestod i Tømmer, Pibestaver og Jern I Gaar var Veiret nogenledes mildt, Vinden V. og noget mindre Jis i Sundet. J Aftes blev Vinden N. V. til N. og det meste af Jsen blev løs hvorved Ostindiefareren Capit. Bergh, Engelskmanden, Vestindiefaren og den Danske Kutter næsten bleven fri fra Jsen. J Dager Vinden N. O. klar Luft og stærk Frost.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Aalborg den 9 Januarii.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Under Dato 7. November sidst har Hans Majestæt allernaaUdigt udgivet en Forordning lydende saaledes: At da Os allerunderdanigst er bleven forestillet, at Egtemænd ofte lade sig afholde fra at giøre Jndskud i den almindelige Enkekasse for det tes Hustruer ved den Betænkelighed, at Manden, i det Tilfælde, at Hustruen først ved Døden afgaaer, aldeles og uden mind ste Erstatning taber det for hende gjorte Jndskud, saa have Vifor at bortrydde denne hindring og derved befordre fornævnte Stiftelses almeennyttige Formaal, fundet for godt herved allernaadigst at anordne og fastsætte, at naar en Hustrue, for hvilken der er gjort Indskud i Enkekassen, ved Døden afgaaer førend Manden, uden at efterlade sammenavlede Børn eller fællede Livsarvinger med den efterlevende Huusbond, da, saafremt disse Entefællers Midler have været i Fælledskab, skal Manden, ved Skiftet med Hustruens Arvinger være berettiget til, efterat Boets Gield er betalt, forlods at nyde den for hende i Enkekassen indsatte Kapital, dog uden Renter, erstattet. Men, der som ikke saadant Fælledskab imellem dem har havt Sted, og Jndskuddet i Enkekassen har været gjort af Mandens egne Midler da skal han være berettiget til derfor at holde sig til sin afdøde Hustrues særskilte Boe og af samme at kræve den indskudte Kapital, uden Renter, som en retmæssig Gield, tilbagebetalt; hvorefter alle og enhver Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette m.v.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
J afvigte Aar 1783, ere i Budolphi Sogn copulerede 3. Par. Fødte og døbte: Drenge 44, Piger 38, tilsammen 82, Deriblandt 3 Par Tvillinger og 6 Uægte. Derimod ere døde og begravne: Mænd 26, Qvinder 28, Drenger 34, Piger 36, til sammen 128. Deriblandt 2 dødfødte. Ere fra Budolph. Sogn 42 flere døde end føde.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
J Frue Sogn ere copulerede 19 Par. Fødte: Drenge 26. Piger 24, tilsammen 50. Deriblandt 1 Par Tvillinger og 10 Uægte. Døde og begravede: Mænd 25, Qvinder 18, Drenge 13, Piger 14, tilsammen 70. Deriblandt 2 dødfødte. Ere saa i Frue Sogn 20 flere døde end føde. I Hospitalet ere 4 døde af Qvindekiønnet. Ere saa i hele Byen 66 flere døve end føde.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Til Hielpe=Cassen. Rdlr. s.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Den 1. hujus indsendt med Hosskrivt: Psalmen 40. v. 12.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Den 8 befandtes ved Cassens Aabning i Papiir med Hosskrivt: den 9 Januarii. 1768. Hidindtil har Herren hinspet J løse Penge. Er 41. For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Døde. Den 17 Decemb. Hr. Consistorialraad Conrad Friderich Stre som, Provst paa Femmern og Sognepræst i Kiøbstæden Borg; han var fød den 15 Februarii 1705, og har været Præst siden den 19 Febr. 1730. Den 18. Hr. Peder Simonsen Bierregaard residerende Capellan til Kliim, Thorup og Vunst Meenigheder, 45 Aar. Den 30 i Aarhuus om Eftermiddagen meget hastiHans Høiærværdighed Hr. Biskop Jørgen Hee, han var fød Odense den 18 Novemb. 1714., blev med Kongl. Bevilling, i Henseende til hans Alder kaldet 1738, til Sognepræst for Allerup og Davinde Meenigheder i Fyen; 1759. Sognepræst ved St. Hans Meenighed i Odense; 1763 Sognepræst for St. Knuds Meenighed og Stiftsprovst i Fyen; 1764. derfra forflyttet til Holmens Meenighed i Kiøbenhavn, og omsider til Biskop i Aarhuus 1777, han var Medlem af Landhuusholdings og det Heraldiske Selskab; en Mand, bekiendt af sine store Talegaver og Færdigheder i adskillige Sprog, i sær i det Latinske. Den 31. Decemb. i Altona Hr. Jacob Frederich Feddersen, Kongel. Consistorialraad og Provst i hans Alders 54 Aar.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Den 2 hujus her i Byen Corporal ved 3die Mousqveteer, Compagnie, Friderich Michelsen Groth, i sit 22 Aar, og Else Jensdotters Søn, Christian Peter, 33 Uger. Den 3 i Hospitalet Jens Larsen, 76 Aar. Den 5. Consumtions Betient Thomas Nielsen Kiøbstæd, 57 Aar, og afgangne Povel Lunds Enke, Anna Laursdatter, Jordemoder, i sit 65 Aar. Samme Dag af 2det Grenadeer=Compagnie Matthias Leths Hustrue, Mariane Sachariasdotter, 36 Aar. Den 6. Reebslager Sr. Christen Kleis Datter, Giertrud, 28 Dage gl., og i Skolegadens Fattighuus Enken Maren Pedersdotter, 73 Aar. Den 7. afgangne Mads Betienters Enke Anne Andersdotter, 72 Aar, og Pigen Kirsten Laursdatter, i sit 19 Aar.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Bekiendtgiørelse. at bære enten paa Hatten, eller i Knap Baand, hullerne med et F med en Krone over og Jnscription efter Engelsk og Fransk Mode til Erindring, om Hans Kongelige Høiheds Kronprindsens lykkelige Hiemkomst fra Norge anvises her i Bogtrykkeriet. til Kiøbs aftrykte paa røde, blaa og hvide Silke Baand, for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
J Tal=Lotteriet er udkommen: J Altona 439 Trækning: 38, 90, 41, 16, 62. J Wandsbeck 392 Trækning: 6, 21, 15, 89, 63. Til forestaaende Trækning i Altona imodtages Jndskud til Torsdag Middag. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
andagen den 12 Januarii afgaaer den Kongl. agende Øe post. Jndleveringen skeer Søndag Eftermiddag efter Klokken Fire. Frisch,
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Subscription. Herved har jeg den Ære at indbyde de høistærede Publicum til Subscription.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
paa et Kobber, som jeg graverer efter et Malerie af Hr. Hofmaler Lorentzen, forestillende Hans Kongl. Høihed Kronprindsen, til Hest, omringet af hans Svite, hvor han maneuvrerer den Kongelige Liv Garde til Hest. - Jndretningen af Maleriet er denne: Man seer i Midten Hans Kongl. Høihed, siddende paa en hvid Hest, og vendede sig om til Hr. Generalmajor von Castenschiold, Commandeur af Garden til Hest, for at give ham sin Ordre til Maneuren, der skal foretages. - PaaHans Kongel. Høiheds venstre Side Hr. Generalmajor von Castenschiold, der saluterer med Kaarden, og tager imod Ordren. - Jmellem Hans Kongel. Høihed og Generalmajoren, bag i Grunden: Hr. General Huth, Statsminister, samt Chef for Artillerie- og Jngenieur=Corpsene. - Paa samme Grund, dog bag Generalmajor von Castenschiold: Hr. Generaladjutant og Major von Bülow, og i Hiørnet paa samme Side, Hr. Kammerherre Grev Schack, Chef for et Jægercorps, og en Husar Officter. - Foran Hs. Kongel. Høihed, Hr. Marchal v. Bülow. Paa den anden Grund: den Kongelige Garde til Hest, som anføres af Hr. Major v. Løvenørn; og bag i Horizonten: Frederichsberg Slet. - Kobberet bliver i det Hele 20 Tommer langt og 16 og en halv Tomme høi. - Prisen er 3 Rdlr. for Subscribenterne, og 4 Rdlr. naar Subscriptionen er sluttet. Kiøbenhavn 1788. Georg Haas.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
NB. Paa det Kongel. Post Contoir i Aalborg imodtages herpaa Subscription. Af Mangel paa Liebhavere, blev den over Borger og Kiøbmand Jacob Kreilers Eiendele udi Nibe forhen udi disse Efterretninger publicerede Auction den 12 December sidst, udsat til den 16. Januarii 1789 om Formiddagen Klokken 10 Slet, hvilken Tid de averterede Eiendomme (Boels Jordet undtagene) uden flere Auctioners Holdelse, til Høistbydende paa da bekiendtgiørende Conditioner bortsælges. Aalborg den 17. December 1788. C. Rühner.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
a publiqve Penger kan til næstkommende Vi 1600 Rdlr. borg Omslag bekommes til Laans mod 1ste Prioritets Pante=Rettighed, enten udi Jordegods eller for svarlig Kiøbstædgaarde, hvorom nærmere Underretning gives der i Bogtrykkerict. Aalborg den 10. December 1788. 5 Kirkt. Milling faaes følgende: v. Aphelens Franske H Diction. Holbergs Comoedier, Egedes Beskrivelse over Grønland, F. Beskrivelse over Rom, Trenchs Historie, Viser og Lyriske Sange, Formular=Bogen, 2den Deel af Campes Opdagelse af America, Schous Register, Callesens princip. Svstem. Chirurg., Bastholms, Treschovs, Wildiches Prækener, Hybners Historier, med flere som herefter skal averteres. Jvende for 2 Aar nye bygte Kaager, den erne 15 og den an& den 16 Alen lang i Bunden, med Seil og Tilbehør, er for billig Priis at bekomme hos Lars Gay i Uttrup; Kaagen kan tages sammesteds i Øiesyn.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Jaa gammel Torv er den 28. December bortkommen at en Kane 3 Mark bleget Garn, knyttet i et blaa Tøy klæde med latinske Bogstaver eller Navn: C. H., hvem samme haver fundet vilde behage at levere det i Bogtrykkeriet mod en billig Findeløn. Tidst 23. December er bortkommen imellem Sundbye og SHorsens et Sidestykke af en Kakkelovn, hvo samme haver funden loves en passelig Findeløn af Jens Væver, i Nørre Sundbye.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
for Wisborg Sogn og Bye, paa Wisborggaards Gods U er sidste 25. Augustii ved Døden afgaaet HuusfæsteJens Pallisens Hustrue, Else Povelsdotter, som foruden de nærværende Arvinger har efterladt sig en Søn, Christen Jensen, der for ungefær 18 Aar siden er bortløben, og, saa vidt man har Efterretning, skal opholde sig i Holsteen; bemældte Christen Jensen bliver herved, tilligemed Stervboets Credi og Debitorer indkaldet til at møde eller møde lade i berørte Wisborg 12te Ugers Dagen a Dato den 7. Martii 1789. for at lagttage deres Ret og efterkomme det Pligtige, da Skiftet, som paa lovlig Maade er begegnet samme Tid, naar uven tende ikke hindrer, optages til Slutning. Wisborggaard den 13. Decemb. 1788. Poulsen, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Efter Degnen Oluf Torp i Torslev bliver holdet 30te Dagen E den 26. Januarii, de, som har noget tilgode i denne Stervboe behager at mælde sig til Thøger Thorning. Aaruo Præstegaard den 6. Januarii 1789.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Herved bekiendtgiøres at Torsdagen den 22 Januari næstkommende bliver efter Begjæring af Velædle Hr. Berte Mørch i Aalborg paa vedkommende Eiere af den fra Skipper Adrian Olsen Zvillin, hans førte og her strandede Galease ber gede Jslandsk Fisk, deres Vegne, holdet offentlig Auction over de 2/3 Parter af samme bergede og i Schagens privilegerede Pakhuus beliggende velconditionerede Jslandsk tørrede Fiske, der bestaaer udi et Qvantum af 73 Skippund og circa 12 Skpd. ditto Klipfisk, samt et Oxehoved og 2de Tønder Tran; thi ville de Lysthavende behage berørte Dags Formiddag 10 Slet ud mældte Pakhuus at indfinde sig, da Auctionen der, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner foretages. Schagen den 3 Januarii 1789. H. C. Ferslew.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
For et honet Fruentimmer, som er vant at forestaae en Huus i holdning, og tillige er over i Skræder=Syening, anvises herfra Peteykkeriet en Condition til næstkommende Paaske. Ja Høvler kan ventes den store Gevii 10000 Rdlr. & tilkommende Aan af Classe=Lotteriet, og til samme kan bestandig faaes Sedler hos N. Taaning. Til Efterretning for Eieren af Bekiendtgiørelse. I det sønderbrudne lidet Guligse Vrag (paa hvis Agterdeel saaes malet det Navn Enig beden) som den 18. October h. a. en Miil Vesten Høyen eller af Schagen, uden levende Folkes følge af Søen da inddrev, skulle jeg herved have mældet: at den af det derfra bergede ud omne Beholdning 29 Rdlr. 6 s., bliver efter høie Øvrigheds, Ordre udi den Kongelig Kasse paa Aalborg Amtstue erlagt, hvor Eierne forinden Lov anbefalet Tid have med behørig Ligitimation at mælde sig. Schagen den 29. November 1788. H. C. Ferslew. P.M. 6.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Efterat Gaardfæsteren Søren Coristemen Wange E udi Raattrup paa Wraae Gods under Aalborghuus Amt, hertil havde indberettet hans sal. Hustrues, Maren Laursdatters dødelig Afgang, som skeete om Natten imellem den 19 og 20. d. M. blev udi Døds=Boet foretaget lovlig Registering og Forsegling den paafølgende 21. Dito ved Dagens Anbrud. Da nu den afdøde Kone har efterladt sig alene een Dotter, ved Navn Mette Laursdatter, som hun har avlet i første Ægteskab, hvilken opholder sig i Stervboet hos hendes Stif=Fader, og for denne Umyndige vides ingen nærmere Paarørende, som kan tilkomme at paatage sig Værgemaalet for hende, end Velædle Hr. Lauriz Ring, Forpagter paa Karmark og Schiern, der haver til Ægte en Søster til den Afdøde; saa i Anledning heraf, skeer 3de Gange i Rad, baade i de Kiøbenhavnske Berlinger, som og i de Aalborger Jydske Efterretninger, denne Publication saavel til bemældte Hr. Lauriz Ring som og til andre Vedkommende, deres Efterretning, med Udbedende: at tage Møde, først ved Aabningen paa 30te Dagen den 19. December næstkommende, og siden efter til 6te og 12te Ugers Dagene fra Dødsdagen, den 2 Januar. og 12 Februar. 1789, samt til andre eragtende Skiftesamlinger, som vorder holdet i bemældte Raattrup. Ligesaa og til samme Tider og Sted erindres Boets Credi= og Debitorer at indfinde sig, de første for at anmælde og beviisliggiøre deres Krav, og de sidste at betale hvad de maatte skylde, da i Følge Boets Tilstand, enhver kan vente en lovforsvarlig Begegnelse. Wraae den 25. November 1788. Paa mit Høivelbaarne Herskabt. Vegne, som Forvalter, Høst.
Jyske Efterretninger, 1789-01-09
Fortsættelse af de tydske Bøger som faaes paa Aalborg, Post-Contoir. See forrige No. 52. Deele. Mk. 1 s. Hallo's glücklicher AbendWillaume vom Ursprung und den Absichten des UdelsAnton Walls Bagatellen Emmerich, eine komniche Geschichte Waldhelm, eine kommische Geschichte . Meitzners Carl Minek, eine Erzahlung in Briesen, Geschichte Thomas Jones eines Findelkindes, aus dem Englischen ganz neue von Herrne Bode udersetzte Ausaabe Die Weisheit an die Menschen = = Anton Walls Erzühlungen . Müllers, Darstellung des Fürstenbundes = Engel, pirewerden und wiedersen = 2 8 Disse forestaaende Bøger, saavelsom alle de der fra mig findes indført i de trende sidste Numere af de Jydske Efterretninger er alle uden Undtagelse, ganske nye Bøger og af et meget godt Oplag. Den Priis, hvorfor de af mig sælges, er nægen for alle det halve eller en tredie Deel under den Priis, hvorfor de kan faaes hos Boghandlerne og deres Commissionaire. Hvor som nu forlanger nogen af disse Bøger hos mig, ville kun have den Godhed derpaa at tilsende mig en Notise; alle Udenbyes, som ikke ved nogen nærmere Sted, at faae dem fra for samme Priis og derfor maatte forlange nogen hos mig, skal jeg tilsende samme vel indpakket uden derfor at forhøie den fastsatte Priis. Aalborg Post-Contoir den 7 Jan. 1. Frisch.
Jyske Efterretninger, 1789-01-16
Frederichshald den 20 December. Hans Kongelige Høihed vores dyrebare og naadigste Kronprinds, hvis Ædelmodighed og Opmærksomhed er udstrakt til enhver god Handling, og som saa meget søger at opmuntre Undersaatterne til nidkiære Bestræbelser, for det Kongelige Huses og Landenes Vel, har i Anledning af den ærefulde Action ved Qvistrum naadigst behaget igjennem Hs. H. D. den commanderende General, Prindsen af Hessen, at hidsende for Hr. Capitain von Gaarder ved det Syndenfieldske gevorbene Regiment, en meget smuk og kostbar Guld Daase, til Beviis paa Hs. Kongelige Høiheds Velbehag over denne brave Mands udviste Kiækhed og Fermitte under bemældte Action.
Jyske Efterretninger, 1789-01-16
Dette høitidelige Mindemærke, som var anfortroet den berømmelige Chef, Hr. Generalmajor von Mansbach, at overlevere, blev i Onsdags udi Nærværelse af saavel det Syndenfieldske Regiments som endeel af det første Smaalehnske Regiments Officerer, tilligemed Stedets Commandant og øvrige i Garnisonen værende Officerer, ved en kort og syndig Tale af Hr. Generalmajoren, som forestillede Vægten af denne Kongelige Naade, og hvor meget det paalaae enhver Undersaat, som i sær de Tilstædeværende, at bestræbe sig med Jver, Pligt og Troeslab for det Kongelige Huus, ligesaa høitidelig overleveret Hr. Capitain von Gaarder, efterat i Forveien var bleven oplæst en meget naadig Taksigelses= og Opmuntringsskrivelse fra Hs. H. D. den commanderende General, som ledsagede denne høie Præsent. Det behagede dernæst Hr. Generalmajor von Mansbach samme Dag til Middag og Aften at beværte dette talrige Selskab, som bestod af næsten 50 militaire Personer, ligesom og at skiænke til de 2de gevordene Grenadeer-Compagnier en stor Oxe samt 2de Ankere Brændeviin, og hvorefter Selskabet glade og fornøiede, under troefaste Ønsker for Hs. K. H., og den commanderende General over denne vigtige Dag, gik hver hiem til sit om Aftenen Kl. 11 Helsingøer den 2 Januarii.
Jyske Efterretninger, 1789-01-16
J 5 til 6 Dage har Vinden bestandig været N. N. O. og O. N. O. med stærk Frost og klar Luft, samt af og til megen Driviis i Sundet. Den 27 om Aftenen imellem 6 og 7 kom en Brig fra Nordsøen her i Sundet, men drev samme Nat ud igien, og var om Morgenen, derpaa ganske af Sigte. Jmellem Vesterkanten af Hveen og Rungsted kom den 28 om Morgenen drivende et tremastet Skib og en Brig; men af hvad Nation disse ere, vides ikke. Førstmældte Brig, som den 28 December og Aftenen kom fra Nordsøen og Natten derpaa drev bort igien, ligger nu fast i Jsen imellem Rungsted, og Hveen, og 1/4 Miil fra samme ligger et Russiske Orlosskib. Briggens Navn er Mabelle Hoov, føres af Skipper Christinus Bruhn, kommen fra Laurvigen og destinert til Kiøbenhavn med Jern, Kanoner og Morsere. Sundet er næsten ganske belagt med Jis, undtagen imellem Cronborg og Helsingborg, hvor der er en Aabning af omtrent 1/4 Miil.
Jyske Efterretninger, 1789-01-16
J forrige Aar ere følgende Skibe passerede Sundet, nemlig: 1259 Danske, 3272 Engelske, 1513 Hollandske, 1315 Svenske, 904 Preussiske, 171 Rostokske, 169. Dantzigske, 79 Keiserlige, 71 Hamborgske, 62 Lybekske, 64 Franske, 61 Russiske, 38 Amerikanske, 15 Spanske, 5 Curlandske, 16 Portugisiske, 172 Bremerske, 27 Papenborgske, 2 Oldenborgske og 1 Venetianskt. J alt Aalborg den 16. Januarii.
Jyske Efterretninger, 1789-01-16
Formedelst Postens sildige Ankomst først i Gaar Morges Kl. 8 have vi ingen udenlandske Nyeheder at kunde mælde uden allene denne høistvigtige Tidende: at Oczokow er den 17. December med stormende Haand bleven indtagen af Russerne og at flere end 8000 Mand Tyrker ere derved ombragte. Den tilfegtede Seier har tilvisse været blodig for de Russiske Tropper, der med uovervindelig Mod og Tapperhed have seiret over deres Fiender. - Men, gid allene dette Blodbad derved maatte endes.