JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Spanien. Efterretninger fra Madrid af 19de Septbr. bekræfte, at Regentinden har udstædt et Dekret, der er at ansee som en Forløber, for den belovede Amnestie, da derved den Seqvestration, som er lagt paa de carlistiske Godser ophæves i de pacificerede Provindser, for saa vidt, at den har været foranstaltet af Espartero, og deri forordnes ogsaa at de Carlister, der ville underkaste sig, kunne inden en kort Frist ansøge om Ophævelsen af Seqvestrationen paa deres Godser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Tydskland. Fra Wien skrives under 8de Septbr.: Fyrst Metternichs Afreise beskjæftigen alle Gemytter, Fyrsten, skjøndt physisk rask, er moralsk angrebet; den nærværende diplomatiske Labyrinth, tilstaaer ham ikke et Øiebliks Rolighed. Man siger, at han har af en vis høi Person faaet Carte blanche til Arrangementet af de orientalske Anliggender. Den Carlos's Sag er opgivet, fordi man følte Nødvendigheden af at nærme sig Frankerig. Prindsessen af Beira havde skrevet et egenhændigt Brev til Keiserinden om Hielp, men det blev ikke taget nogen Notice af. Endskjøndt man er sikker paa Frankerigs og Engelands Hielp til Opretholdelsen af den nærværende Status qvo i Orienten, saa er man dog i megen Bekymring for Tingenes Stilling i hine Egne. J en Artikel fra det Østerrigske meddeles i Alg. 3 under 18de Septbr. Grunden, hvorfor den franske Gesandt Admiral Roussin var tilbagekaldt fra Constantinopel; der blev nemlig fra det østerrigske Cabinet gjort Admiralen den Bebreidelse, at han ikke havde forhindret den tyrkiske Flaade fra at seile til Allerandrien.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Indenlandsk. J det norske Blad Christianssandsposten, redigeret af den forhenværende Eier af Kjøbenhavns Læsesalon, Reiersen, læses en Artikel, der paa en i høi Grad fornærmende Maade omtaler ikke alene flere i Danmark host staaende Mænd, men endog Kongen selv, hvis Navn dog er elsket og agtet ikke af Danske alene. Efter, Kiøbenhavns Morgenpost, hvor denne lumpne Pampblet har fundet sin Gjendrivelse, er Forfatteren et mauvais sujet, der entidlang har opholdt sig i Kjøbenhavn, og, efterat have bygget en heel Deel Lufteasteller, kom i Giæld over Ørerne og igjen maatte forlade Landet som en Bedrager.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
For Lands Over- samt Hof= og Stadsretten staaer i denne Tid en Sag imellem en fattig Kone i Odense og nogle derværende Bagermestere, der et Par Gange med Magt havde frataget eller ved deres Folk ladet hende fratage en Kurv med Hvedebrød, som hun havde kjøbt hos en Bager, for at falholde i Byen. Bagerne formeente sig derimod berettigede til Hvad de gjorde, da det er Vedtægt i Lauget i Odense, ikke at holde Brodkoner til Brød udsalg. Cancelliet har bevilget Konen fri Retspleie ved (Brig. Td.) Overretten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Midt i denne Maaned agte, efter Forlydende, Brodrene Tourniaire med deres Selskab fra Gotheborg igjen at indtræffe til Kjøbenhavn, for i nogle Maaneder der at give Forestillinger paa Vesterbroes nye Theater. Til samme Tid vil ogsaa en Søster af Tourniaire, en Madm. Klatt, indtræffe dertil med en dresseret Elephant, der vimeligviis skal bruges i de nye Pantomimer, som Selskabet agter at opføre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
En Hr. Tulius Grove, der logerer i Hotel du Nord gjør uhyre Lykke i Kbhvn, som Kaffelaver. Prover af hans Kaffe, der skal være uforlignelig, faaes i forseglede Flasker for 3 Mk. pr. Stk. hos Capozzi paa Kongens Nytorv. Professorerne Ørsted, Zeise og Forchhammer, give i den Berl. Tid, et meget anbefalende Vidnesbyrd, Den kaldes besparende, fortrinlig god og velsmagende, Det er Alt hvad man kan forlange. Recoaravard, Fonte regie, faaes nu i Rosenborg, Brøndanstalts Udsalg i Gothersgaden i Kiøbenhavn, at 12 s. Halvpotsflasken uden Flaske og 18 s. med Flaske. Det er dette Vand, som i sin Tid blev anbefalet i BriigTidende mod Steensmerter,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Øresundstolden har i den senere Tid ofte været Gjenstand saavel for de indenlandske som de udenlandske Blades Omtale: senest har Allg. Zeit. meddeelt Følgende om Dr. Bowring, der af der engelske Ministerium er sendt til Berlin, for at deeltage i Forhandlingerne mellem den tydske Toldforenings Deputerede: Naturligviis har Dr. Bewring under sit Ophold i Stettin kunnet overtyde sig om, hvor hæmmende den høie Øresundstold indvirker paa hans Lands Forbindelse med den tydske Osterse, og de Data, som Man i den Henseende har kunnet meddele ham, bliver maaskee et Motiv meere forden brittiske Regjering, ogsaa fra sin Side at paastaae Nedsættelsen af en Told, som oprindelig kun skulde udgjøre 1 til 1 1/2 pCt. af Skibsladningernes Værdi, og nu contractstridig i mange Tilfælde har opnaaet den enorme Høide af 5 til 7 pCt. Den sidste mellem Preussen og Danmark afsluttede Co træct angaaende Sundtoldens Erlæggelse er udløben ifjor og ikke bleven fornyet, da Preussen paastaaer en Forandring af Tariffen, og med Hensyn dertil ogsaa paa det Kraftigste understøttes af Sverrig og tildeels ogsaa af de andre østersøiske Magter. Stettin gjør endog, støttende sig paa ældre Privilegier, Fordring paa fuldkommen Fritagelse for Sundtolden, dog vilde dens Handelstand fore sig fuldkommen tilfredsstillet og imodesee de meest glimrende Udsigter for Fremtiden, naar kun de almindelige Modificationer, som Preussen har andraget paa, bleve iværksatte. Men Danmark kunde i Sandhed ogsaa saameget for indrømme disse, da der ikke alene af Afgiftens Nedsættelse lod sig vente en Forøgelse af Skibsfarten i samme Forhold, men da ogsaa allerede i de sidste Aar en saa betydelig Formerelse af den østersøiske Handel har fundet Sted, at Danmark kan eftergive Betydeligt af sine nuværende Øresundstold=Jndtægter og dog beholde Beløbet af den Jndtægt, som det omtrent havde i Aaret 1830.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Alt tidligere har Bankdirecteur Bang i sin Finants artikkel i 17de Bind af Maanedsskrift for Litteratur, blandt de forskjellige Midler til at tilveiebringe Ligevægt mellem de danske Finantsers Udgift og Jndtægt, ogsaa omtalt Hensigtmæssigheden af Afhændelsen af Prindsens Palais i Kjøbenhavn. Kjøbenhavnsposten bringer nu atter denne Gjenstand paa Bane, anbefaler samme og formener, at Palladset ikke er en Trøstens Bolig for Enker og Faderløse, ikke det Asyl for dem, der ved Uheld og ugunstige Omstændigheder ere nedsjunkne i Nød og Elendighed, ikke et Prytaneum for udlevede Statsborgere, der have offret deres Tid og Kræfter i Statens Tieneste, ellers disses Efterladte, ja, den gaaer endog et Skridt, videre, idet den navngiver forskjellige Personer (Generalmajorer, Ridejunkere, Generalinder, Conferentsraader, Staldmestere o. s. v.) der for Tiden beboe Slottet, og sporger, om de fleste af disse Personer vere saadanne, der i Almindelighed kunne ansees værdigtrængende til at nyde offentlig Understøttelse. (Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Ved Hof= og Stadsretten er Bomforpagter og Skomagermester Peder Madsen af Middelfart dømt til 2 Gange 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød for at have besveget sit Concursbo, samt til bemeldte Bo i Ersigtning at betale 87 Rbd. 3 a 4 sk. S. og T.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Jfølge en Plakat af 24 Septbr. forbliver den nu gieldende Vaansmandstaxt uforandret for October, November og December Maaneder 1839. Fra Odense skrives: J Sagen: Proprietair C. H. Hansen contra Repræsentanterne for Fyens Stifts Læseforening er inden Odense Byetingsret den 23 Septbr. afsagt følgende Dom: De indstævnte Repræsentanter, for Fyens Stifts Læsefortning bør for Citantens Proprietair C. H. Hansens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger betaler Citanten til de Jndstævnte med 25 Rbd. Sølv inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Den her i Fyen for sin Duelighed i Landmaaling bæderlig bekjendte N. Olsen fra Sletterod i Wends Herred, har Hs. Majestæt Kongen under 10 Aug. d. A., paa Rentekammerets allernaadigste Forestilling, allernaadigst forundt Bestalling som Landmaaler. – En betydelig Deel høstet Korn staaer endnu paa Markerne, især i skovrige Egne. Ager og Bække ere derhos saa opsvulmede af den megen Regn, at hele Kornneg ere bortskyllede. Veiene kunne ikke være slettere sildig om Efteraaret, og Rugsæden, der, hvor den er faaet tidlig, allerede staaer godt, vil blive vanskelig at faae lagt paa side Jorder. Koerne lide i dobbelt Henseende, deels af den vaade Jordbund og deels ved det lange Savn af Ævret, hvor Kornet endnu ikke er kommet i Huus. J Mandags og i Tirsdags har Veiret tegnet noget bedre. Fra Svendborg skrives: For kort Tid siden skulde en Dreng nedbryde tørre Grene i en af vore Skove, men havde det Uheld at falde ned af Træet og derved blive saa forslaaet, at han paa Stedet opgav Aanden. Hans gamle Bedstefader, som stod hos og maatte see paa denne Ulykke, tog sig det saa nær, at han ligesom blev vanvittig, men er dog i Bedring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Fra Slesvig klages over hyppige Tyverier. J Natten til 15de f. M. skete der saaledes Jndbrud i Vaskerhuset, i Daareanstalten, hvorved en Mængde Linned blev bortstiaalet. (Hus. Ugbl.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Det Titchenske Skuespillerselskab gjør vedvarende megen Lykke i Horsens, især skal Damepersonalet være gand skee fortrinligt. Forleden Aften spillede Mad. OrlamundtChristiness Rolle i Dronningen paa sexten Aar, og det med en Ynde (hedder det i Hs. Av.) som man forud kunde vente sig af denne vakkre Kunstnerinde. Uagtet Selskabet giver ugentlig 4 Forestillinger, ere disse som oftest godt besøgte. Fra Horsens tager det, efter Forlydende til Randers og Aalborg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Pastor St. St. Blicher søger Lovkyndiges Raad og Veiledning i Anledning af, at der er bleven nægtet hans ældste Datter Optagelse i det Petersenske Kloster, skjøndt den Blicherske Familie, som de med Stifteren af dette Kloster nærmest beslægtede, bestandig har havt, Adgang til dette Beneficium. Fattig og betrængt som jeg er - siger han - slipper jeg dog ikke, af Frygt eller Svaghed, den retfærdige Sag af min Haand. Men jeg er ikke sikker paa, hvorledes jeg formelt rigtigt skal udfægte den. At jeg raaber og anraaber og Retfærdighed, kan ikke forskaffe mig samme; thi den skal vistnok søges ved Domstolene. Men hvorledes de Jfølge Dannevirke" er Lynilden slaaet ned i Skodborg Sogn og har dræbt tvende Heste for et Læs Boghvede, som hjemkiortes fra Marken. Karlen, eller de, det sadde paa Læsset, bleve uskatte, men bedøvedes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Den i Aalborg, til Understøttelse for de Vandlidte sammentraadte Committee har nu endt sin Virksomhed, og ved menneskekjærlige Bestræbelser tilveiebragt et Netto Beløb af circa 940 Rbd., som ville blive uddeelt efter den Norm, som ved kongel. Resolution er bifaldet for det ved den offentlige Collect Jnekomne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Den 15de Septbr. indstrandede paa Knasborg StrandDæksbaaden "Tracteuren, Skpr. A. Nielsen, af og fra Guldholmen i Sverrig med Bræder og Spiir bestemt til Frederikshavn. Folkene ere bjergede; men Baaden staaer heel inde ved Strandbredden, med brækket Kjol.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Kjøbenhavns Børs den 1ste October 1839. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 198 1/2; Species 200; (Specier solgtes til - 4 - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 175 1/2 a i Sedler; sv. Sedl. pr. 4 Rigsgjæld 47 1/2 a 47 3/4 Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 95 1/2 a 96 i Sedl.; Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Døde. Kjøbenhavn: Hjul og Karetmagermester Berg, 70 Aar; M. Jensen, f. Frederiksen, 39 Aar; Mad. C. Jensen, Mad. M. M. Valeur; Skomagermester J Alsberg; D. H. Truelsen, f. Külen; Krigscancelliesecretair A. Olesen, 52 Aar; Marchandiser O. Sørensen; J. P. Müller, 81 Aar; Skibscaptain P. R. Brødersen, 73 Aar; Jsenkræmmer Johan M. Schoulund, 66 Aar; Elisabeth Johansine Johnstrup, f. Petri, 46 Aar; Johanne Christensen, f. Hansen; Andrea Louise Florentine Emilie Kjerulff. - Baago blandt Færøerne: Ottilia Engelsted. - Frederikssund; Brændeviinsbrænder og Borgerrepræsentant Lars Øgaard, 60 Aar. - Aarhuus: Ane Hatting, f. Sørensen, 57 Aar. - Brorøe; Frøken Anna Elisabeth Frankenau. - Aarslev, Gaardm. Ole Madsen. - Odense. Anne Cathrine Hedevig Nielsen, f. Olsen, 52 Aar. - Aalborg: Ane Laurentze Wilbroe, f. Thorning, 77 Aar; Eline Caroline Elisabeth Thorbrøgger, 22 1/2 Aar; Maren Leth Mollerup. - Viborg: Kirstine Stilling, f. Brøns. - Rundhoff. Deputeret i den slesvigske Stænderforsamling, C. A. v. Rumobr.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Ved Tallotteriets 1192 Trætn. i Kbhvn. udkom: 9, 44, 51, 16, 26.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
AVERTISSEMENTS. At Gudstjenesten i Thisted Kirke atter tager sin Begyndelse Søndagen den 6te Octbr., bringes herved til Menighedens Kundskab. Thisted den 1ste October 1839. Michelsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Auction. J Følge Begjæring af Skolelærer Bech heri Byen, bliver Onsdagen den 16de Octbr. næstk. Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction i Skolebygningen paa denne Byes Storegade over en Bogsamling bestaaende af 306 Bind i forskjellige Videnskaber og Fag, samt nogle Jnstrumenter og adskillige Haandværks=Redskaber m.m. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen og ere tilligemed Cataloget forinden til Eftersyn hos Skolelærer Bech. Lysthavende indbydes. Thisted den 30te September 1839. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Auction. Løverdagen den 12te dennes, Eftermiddag Kl. 2, bliver ifølge Amtets Ordre afholdt offentlig Auction i Strandfoged J. C. Nørgaards Pakhuus i Steenberg, over 2/2 Dele, af een der paa Stranden løst af Havet inddrevet Pibe Roe olie c. 250 Potter. Conditionerne bekjendtgjøres ved Auctionen hvortil de Lysthavende indbydes. Thisted, den 1ste October 1839. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
J Thisted Avis No. 109 har Proprietair Neergaard taget til Gjenmæle i Anledning af mit i Randers Avis indrykkede Jnserat, som ogsaa har været optaget i Thisted Avis No. 106, betræffende Stutteriecommissionens Kiendelse, hvorved Hingsten "Belluno" blev anseet for ikke stutteriedygtig, og har han erklæret mit Anførte: "at han i Førstningen var tvivlraadig, for en beviislig aabenbar Usandhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
Da jeg i bemeldte mit Jnserat har indskrænket mig til, at fremsætte Sagen saaledes som den virkelig er, og ikke er gaaet udenfor hvad der er factisk rigtig, havde jeg ikke ventet noget Svar, langt mindre, at hvad jeg skrev ville blive kaldet Usandhed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-05
For nu at oplyse denne Sag, har jeg anlediget, at trende Mænd, der vare tilstæde ved Stutterie besigtelsen i Nyekjøbing den 10de i f. M., og ere aldeles havile til at vidne, have den 21de De compareret for vedkommende Notarius publicus, og under Eeds Tilbud erklæret: "at da Professor Wiborg og Ritmester Christiansen, havde talt, den Første imod og den Sidste for Hingsten "Bellunos" Antagelse, blev Hr. Neergaard af Ritmester. Christiansen opfordret til at sige sin Mening, samt at svaret, saavidt samme blev opfattet, var undvigende og forraadede hos Hr. Neergaard en Ubestemthed, hvorpaa Professor Wiborg sagde til ham, da maat De dog have en Mening Den ene af Comparenterne vil desuden have hørt Hr. Neergaard yttre: "at det var ikke nemt for ham at udpege Manglerne paa en saadan Hest, da han ikke kjendte nøie nok denne Race. Saaledes haaber jeg, at Publikum vil finde, at jeg ikke har talt beviislig aabenbar Usandhed, men derimod beviislig Sandhed. Cathrinelund paa Morsøe den 30te Septbr. 1839. P. Bendix.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-08
No. 121. Ao. 1839. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvaviv og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Tirsdagen den 8de October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-08
Politiske Nyheder. Spanien. De sidste Efterretninger fra Catalonien sige, at de derværende Carlister under den grusomme og listige Srev Espagna, have tilkjempet sig nogle Fordele, der har givet denne Sidste Anledning til at begaae det største Barbarie og Grusomheder; men man vil haabe, at dette er at ansee, som den sidste Kraftanstrængelse af den carlistiske Faction. J Følge Efterretninger fra Barcelona af 12te Septbr., havde nogle Soldater, paa Søndagsparaden i Berga, bragt Freden et "Hoch;" strax lod den carlistiske General Segara7 af disse Soldater træde ud af Geledet, overgav dem til en Skriftefader, og lod dem derpaa skyde. Han lod tillige et Detaschement afmarschere til den nærliggende anticarlistiskindede Flekke Gironella, for at antænde de saa tilbageværende Huse af samme. Derpaa lod han lægge brændbare Materialier ind i alle Huse i Berga, Hovedqvarteret for Carlismen i Catalonien, og befalede at stikke Staden i Brand, saasnart de Christinos nærmer sig; den carlistiske Bagage skulle derpaa med Hovedmagten drage sig tilbage til Bia. Grev Espagna selv befandt sig med den af ham oprettede Provindsial-Junta endnu i Berga, hvor han gjorde Alt for at forhindre Soldaternes Desertion, da enhver Soldat der vil desertere, bliver skudt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-08
3000 Md. Carlister have Natten til den 23de Septbr. bemægtiget sig den ikke langt fra den franske Grændse beliggende Stad Campredon og lag den i Aske under de frygteligste Udsvævelser; men Hævnen udebliver ikke længe, General Val det er rykket frem mod dem ved Bergarn, Carlisterne have maattet afstaae fra Fortet CampredonsBeleiring, og ville vel med det Første blive kastet over paa fransk Gebet. - Fra Madrid har man den Efterretning, at den af de Cortes nedsatte Commission, for at prøve Forslaget om Provindsernes Fueros eller Rettigheder, har antaget samme med stor Majoritet; det synes som at Commissionen og Regjeringen i lang Tid have været enig om Sagen med hinanden. Man ventede i Madrid General Espartero paa hans Marsch mod Cabrera, medens han med 30 Batailloner af Nordarmeen, var opbrudt mod samme, skal tillige General O'Donnell med 20 Batailloner af Armeens Centrum opbryde mod denne frygtede Fiende. Der siges at Regentinden har tilsendt General Espartero en pragtfuld Kammerherrenøgle besat med Diamanter, og nærer den Hensigt ved hans Gjennemmarsch gjennem Hovedstaden, personlig at beklæde hom med Ordenen den gyldne Flies. Det spanske Hof skal være utilfreds med det Deputeredeskammer, og skal have til Hensigt, naar Fueros=Loven er voteret, at opløse samme. Beretningen om de spanske Finantsers Tilstand, er lidet beroligende, da Jndtægterne efter det fremlagte Finantsbudget beløb sig til 715,096,838 og Udgifterne derimod til 1,650,301,974 Realer; lægger man nu hertil, at Renten af Statsgielden anslaaes til 306 Millioner Realer, saa sees, at Finantsernes Tilstand i Spanien endnu er slettere end i Portugal, da et heelt Aars Jndtægt ikke er i Stand til at dække 1/2 Dele af Udgifterne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-08
Orienten. Endnu er det Hele indskrænket til diplomatiske Underhandlinger og for nylig er en Collectiv=Note udstædt af de store Magter og ved deres Consuler i Alexandrien overrakt Vicekongen; den lyder paa, at han maae arvelig erholde Ægypten og Arabien, men udlevere den tyrkiske Flaade; indtil svaret herpaa indløber, skulle alle Tvangsmidler mod ham udsættes. Jbrahim Pascha stod endnu i Norasch, og man veed ikke om han vender tilbage til Syrien, eller rykker frem til Konia; Rygtet gik, at han ville giøre det Sidste, hvis Magterne ikke inden en Maaned bestemte sig. Der skrives nu gjentaget fra Alexandrien, at den tyrkiske Haftz Pascha skal have stillet Levningerne af sin Armee til Vicekongens Disposition, og Hadschid Ali Pascha er med 30,000 Md. Reservetropper fulgt hans Exempel; imidlertid skal Vicekongen paa Consulens Forespørgsel desangaaende, have svaret, at han kjendte intet dertil. Hvad de begge Flaader i Alerandriens Havn. angaae, da ere de i en mislig Stilling; endnu lever det tyrkiske Skibsmandskab af de Penge, som Flaaden har medbragt; ere disse forbi, saa veed ingen hvorfra Solden skal komme; thi det ægyptiske Skibsmandskab har en uhyre Mængde Sold tilgode, saavel Officerer som Soldater ere i den største Elendighed, og Vicekongens Skatkammer er ganske udtømt. Fra Salonichi meldes, at en frygtelig Jldebrand har fortæret den halve Stad; ogsaa de europæiske Consulers Bopæle ere deels blevne et Rov for Flammerne og deels stærk beskadiget. J den franske Consulats Bygning er med Undtagelse af Archivet intet ræddet, og Consulen selv blev saaret af en nedstyrtende Bjelke. Jldebranden varede i 17 Timer, og 1000 Huse og ligesaa mange Boutikker ere ødelagte; Jlden skal tilfældigviis være opstaaet i en Barbeerstue. Det engelske Blad Morning-Cronicle siger, at Engelændernes Tog mod Afghanistan er kun at ansee foren bisag i den mellem Jndien og Rusland svævende Qvæstion. Det er neppe at betvivle, at Shahen af Persien igjen med 40 a 50,000 Md. og et frygteligt Artillerie vil vise sig for Herat, og han vil vist ikke foretage dette Skridt, der vil være en formelig Krigserklæring mod Engeland, udenat Persien var vis paa en mægtig Vens Understyttelse og Medvirkning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-08
Engeland. Bladet Standard melder, at den engelske Flaade i Levanten skal forstærkes med 15 Skibe, og der tales endog om en større Forstærkning. - J Sheffield har hersket en temmelig oprørt Stemning, som viser at den chartistiske Aand aldeles ikke er undertrykt; Bestraffelsen af Folk, som man betragtede som Martyrer for Chartismussen, har mere oprørt Gemytterne, end skrækket dem.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-08
Den russiske Diplomat Hr. v. Brunow er ankommen til London, for at bortrydde enhver Misforstaaelse mellem den engelske og russiske Regjering; begge Lande ere ved deres Handels=Forhold saa nøie forbundne, at om der ogsaa opstaaer nogle Differentser imellem deres Regjeringer, ville disse dog snart jevnes. J Følge et Rygte, skal Engelland have naaet sit Øiemeed i Portugal, og Pamella skal være bleven Minister. Fra Montevideo meldes, at den 27de Juli skal en Pøbel hob i Buenos=Ayres have stormet Senatets Forsamling, myrdet Præsidenten, hans Søn og flere Senatorer, og derpaa have arresteret 200 Personer, som det hedder paa Grund af en foregiven Sammensværgelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-08
Indenlandsk. J disse Dage er udkommet første Hefte af Maanedsskrift og Repertorium for Almueskolelærere, redigeret af Cand. theol Frolund og udgivet af C. L. Børresen Sognepræst for Næsby og Tyvelse. Dette Skrift, hvis Bestemmelse er, at Skolelæreren Tid efter anden kan faae den Underviisning og Veiledning, han meest trænger til, og som tillige kan være et Middel til hans fortsatte Uddannelse, samt et Communicationsmiddel med hans Embedsbrødre, hvorved hans Jnteresse for hans Kald kan oplives og styrkes, – leveres for den særdeles billige Priis af 24 s om Qvartalet, hvorfor leveres et tæt trykt Ark om Maaneden ligesom ogsaa Extrabefter ville udkomme uden særskilt Betaling, naar Afsætningen tillader det. Omkostningerne ved Forsendelsen og Distributionen blive desuden Abonnenterne uvedkommende.