JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Med ædel Varme og Frimodighed har Professor Schouw, de to første danske Stænderforsamlingers Præsident, i Anledning af Overlærer Hages Domfældelse, offentligt fremsat (i Folkebladet) sin Mening om Uhensigtsmæssigheden af en livsvarig Censur. Han fortæller, hvor nær han selv engang har været ved, for en Ubetydelighed at kunne være bleven for bestandig literair umyndig, en Dom - siger han der i de senere Aar har som Folkeskribent virket saa overmaade meget for Frihedens og Oplysningens Sag) der rimeligviis for stedse vilde have standset min Virksomhed som Skribent. Den der har været Jlden nær, føler levende for Den, der bliver brændt." Hvilken ubehagelig Følelse vækker det ikke hos mange Samtidige, og vil vække endnu flere i Eftertiden, at en af vore navnkundigste Forfattere, hvis poetiske Genialitet, erkjendes af Alle (Grundtvig?), skal være sat under livsvarig Censur. "Domstolene - siger Hr. Schouw, maa følge Lovene, men Fyrsterne ere i Besiddelse af en skjøn Forret: den at kunne benaade. Og i nærværende Tilfælde turde vel være saameget mere Anledning til at haabe en saadan Anvendelse af denne Ret, som Den, der ifølge den bekjendtgjorte Dom især synes at være fornærmet i Hages Skrift, er en Fyrste, som selv nylig har gjort en udstrakt Brug af Benaadningsretten, og ikke taget i Betænkning af anvende den paa dem, der have lagt Planer til at omstyrte hans Throne, ja tragtet ham efter Livet. Det lader sig allermindst formode, at han med en saadan Tænkemaade skulde tillægge Yttringer nogen Vægt som, foruden at være fremførte i et i Europa lide bekjendt Sprog, sikkert ere maadeholdne, naar de sammenlignes med hvad der skrives i hans eget Land(J Hr. Ove Thomsens Avis gjøres i denne Anledning opmærksom paa, at Anvendelsen af den skjønne Benaadningsret ogsaa ved Overtrædelser af Trykkefrihedslovgivningen ikke er noget Usædvanligt under Danmarks rettelskende Konge. Saaledes ere, om vi mindes ret, idetmindste Professor Hjorth og Pastor Thisted fritagne for at føre det Censurstempel, som de i tidligere Aar havde været uheldige nok til at paadrage sig.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Ogsaa Redacteuren af det khvnske Blad den Frifindede, Hr. Claudius Rosenhoff, har anstillet adskillige Betragtninger ang. Hages Dom, og navn ligen berørt, at det i Trykkefrihedsselskabets første Generalforsamling havde været omdebatteret, hvorledes der med Hensyn til Misbrug af Pressen skulde forholdes med domfældte Forfattere, hvoraf En muligen kunde være en af Repræsentanterne, ja endog Formanden for Selskabet, der netop er til for Pressens rette Brug." Etatsraad Ørsted, den almeenelskede Ørsted, havde da erklæret, at det vel ikke var usandsynligt at en retskaffen Mand kunde blive dømt efter Loven, fordi det juridiske Beviis var bristet for ham, hvorimod Selskabet dog kunde være moralsk overbeviist om, at han ikkun havde skrevet efter Pligt og Overbeviisning. Da var det en sand Trøst for ham, at vide den offentlige Mening ikke var ham imod fordi Lovens Bogstav var det. Selskabets vedvarende Agtelse var lindrende Balsom for det Saar, den ham overgangne Dom havde bibragt ham. Dette var omtrent Ørsteds Anskuelse - siger Hr. Rosenhoff og det kalder jeg Hjerte og Philosophie; men vi have ogsaa siden seet Philosophie uden Hjerte, nemlig Prof. Sibberns Yttringer. Thi med al min Agtelse og Kjærlighed for en Mand, jeg skylder meget, maa jeg dog erklære det for hjerteløs Philosophie, at ville, som et Exempel paa Misbrug af Selskabets Midler, nævne det: at betale Mulcten for en domfældt Forfatter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Dagens Redacteur Hr. Overskou har i No. 159. og 160 af bemeldte Blad taget til Gjenmæle mod den ham af Studenterforeningens Seniorat givne Tilretteviisning (see d. Bl. No. 115). Han erklærer der, blandt andet, hvorledes han ikke kunde troe ved den optagne Meddelelse at have givet Studenterforeningen. Grund til nogen offentlig udtalt Dadel, eller derved at have bidraget til at paatrykke Selskabet nogensomhelst bestemt Caracteer, anden end den, som det, om det end selv vil frakiende sig al Caracteer, bør have, hvis det vil være berettiget til Regjeringens Beskyttelse og Medborgeres Agtelse. Hvis jeg virkelig skulde fortjene Studenterforeningens Dadel – siger han, fordi jeg om noget i den Passeret har optaget en Meddelelse, hvori der ikke fandtes mindste Udtryk af ond Villie, Hadskhed eller Stiklen mod Foreningen, da maatte det vel være fordi der havde været Grund for mig til at antage, at Selskaber af Foreningens Natur i det Hele og den i Særdeleshed, havde noget imod at see nogetsomhelst deri Passeret offentlig omtalt. Havde jeg søgt en saadan Grund, da vilde jeg kun være bleven bestyrket i min Mening, at et saadant Selskab i Almindelighed og dette i Særdeleshed hverken fordrer at være unddraget al offentlig Omtale, eller anseer det for nødvendigt for dets Velfærd at være et Noli me tangere. Det er slet ikke, noget hidtil Uhørte, at Hvad der er passeret i Studenterforeningen ved Pressen er gjort til Gjenstand for offentlig Omtale, tvertimod er dette skeet meget ofte før, uden at der er gjort nogen Jndsigelse derimod. Jmidlertid har Senioratets Erklæring dog bragt Hr. Overskou til at love, at han aldrig meere, saalænge han er Dagens Redacteur, vil optage nogen Meddelelse om Studenterforeningen. Forresten erklærer han, at han ingenlunde har villet paatrykke bemeldte Forening nogen politisk Caracteer, men at den Uvillie, som ifølge Meddelelsen havde yttret sig over den omhandlede Artikel, ene og allene havde været omtalt som Udtryk af den Jndignation enhver brav Mand, han være Royalist eller Republikaner, Conservativ eller Reformer, maatte føle ved Khvnspostens kolde, hjerteløse Fordring til en Reconvalescent, denne maatte være hvem han vilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Endeel Kieler=Kjøbmænd havde indgivet et Andragende om, at Transit=Afgiften maatte, indtil den nye Toldforordning udkommer, ligesom i Danmark beregnes efter Varernes Cubikindhold, og hvor dette ikke gaaer an, erlægges med 1/2 PC. af Facturaværdien; men Gen. Toldk- og Commerce-Collegiet har med Hensyn til den forestaaende almindelige Reform af Toldvæsenet i Hertugdømmerne Slesvig og Holsteen, ikke fundet sig foranlediget til, for den Mellemtid, indtil Reformen indtræder, med Staden Kiel at gjøre nogen Undtagelse fra de bestaaende Lovbestemmelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Den 6te de om Morgenen Kl. 4, afbrændte et Huus i Diedrichsdorph i Amtet Kiel, hvorved to af Beboerne, der ved Jldens Udbrud Alle laae i dyb Søvn, bleve saa forbrændte, at man tvivler og deres Liv. En Nabo, der først trængte ind i det brændende Huus, fandt sin Død i Luerne, idet det brændende Straatag styrtede ned over ham, hvorved han ynkeligen omkom. Det skal næsten være udenfor al Tvivl, at Jlden har været paasat udenfra; men at opdage Brandstifteren, derom er vel neppe noget Haab, da den i Luerne omkomne Nabo, der en halv Time iforveien havde reist sig fra sit Leie, vel alene kunde have givet nogen Oplysning om Jldens Opkomst. (K. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Cand. Theol. Horn i Oldenborg, Forfatter til det tidligere omtalte konfiskerede Skrift: "Naturliche Erklarung der biblischen Geschichte vom Tode Jesu a.,er bleven forbudt at betræde Prædikestolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Det Beckerske Skuespillerselskab har nu atter mistet en af sine Hovedstøtter, Hr. Pöschel. Den 11te de tog han Afsked fra Ripenserne, for andetsteds at søge sit Brød. Selskabet spiller nu i Varde. Tyrolerne have ogsaa havt talrigt Besøg i Randers. Ved deres Afreise derfra have de, ligesom her, takket i Avisen, og blandt andet sagt: Kommt Jemand von Euch nach Tyrol, komme ja nachZell hinen; es wir Einjeder gewist villkommen seyn."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Kjøbenhavns Børs-Cours 18de Juli. Hb. 2 M. a vista 203. Species 202. – 12 Mk. 2 s. Rbkp. 4 pC. kgl. Oblig....... 91 a 91 1/2 Rd. Sdl. Nationalb. Oblig. 102 1/2 a 103 Rd. r. S. 4 pC. Rigsb. Oblig. 103 a 103 1/2 4 pC. Norsk Laan . 101 a 101 1/2 4 pC. nye Norske Oblig. 101 a 101 1/2 3 pC. eng. Laan . 71 1/2 L. St. Natk. Actier. 38 a 40 i r. S. Norske Sp. Sdl........ 181 ½ a 182 Rd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kgl. Kammermusikus Lemming, Fru Dantzer med Datter, Student Ussing, Kjøbmand Holst, Proprietair Breckling med Familie, Pastor Due med Kone, Mad. Kjeldsen, med Datter, Jfr. Drewsen, Borgerkapt. Kjøbmand Jensen, Mad. Baadsgaard, Handelsbetjent Bagger, Pastor Gad, Hr. Kienitz, Pastor Hammer med Datter, Jfr. Robertson, Kbm. Madsen med Søn, dHr. Fløi og Bernburg med Kone. Med Paquetten No. 1 til Kjøbenhavn: Toldkontrolleur Branth, Licentiatus theologie Pastor Silfverberg, Cand. jur. Baron J. Rosenkrantz, Pastor Jessen med Søn, Contoirbetjent Stabel, Frøkenerne C. Scholten, H. Liechtenberg og H. Qvistgaard, Skibskapitain L. P. Schmidt, Jomfruerne K. Fønnesbek og H. Bay, V. Discipel Tolstrup, Madame Carlsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Bekiendtgjørelser. Da Aarhuus Stiftsbibliothek med det Første skal underkastes den aarlige Revision anmodes dHrr., som derfra have Bøger tillaans, om at tilbagelevere samme de sædvanlige Udlaaningsdage inden Udgangen af indeværende Maaned. Aarhuus, d. 17de Juli 1837. H. H Blache.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition bliver Mandagen den 7de August d. A. Kl. 10 Formiddag, afholdt Auction hos Huusmand Knud Berntsen i Høver over det ham tilhørende Huus i bemeldte Høver med tilliggende Toftlod af Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr. 1 Alb., samt Konge= og Kirke=Korn- og Qvægtienden af dette Hartkorn. Lysthavende indbydes. Hasle &c. Herredskontoir, den 15de Juli 1837. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Ved kongelig allernaadigst Bevilling af 4de Jul d. A. er det mig tilladt, at etablere mig her i Staden som Farver og Trykker. J denne Egenskab har jeg kjøbt og tiltraadt S. T. Hr. Farver R. Jahnsens Gaard, beliggende paa det store Torv, med de i samme værende complette og gode Farveredskaber. Jeg giver mig herved den Frihed at anbefale mig med dette mit Farveries Arbeide til det ærede inden og udenbyes Publicums Yndest og Velvillie. Ved reel billig og promte Behandling vil jeg stedse søge saavidmuligt at tilfredsstille enhver af mine Kunders billige Fordring. Aarhuus, d. 17de Juli 1837. A. Boetmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Da jeg har anskaffet mig en Damp Decarteermaskine, der ved anstillet Prøve har viist sig gandske fortrinlig, tillader jeg mig herved at anbefale den til dHrr. Klædehandlere, Skrædere og Andre, der maatte ønske Klæde decarteret, saavelsom Klædeskjoler aprette rede og decarterede. Aarhuus, d. 16de Juli 1837. F. Neidhardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Af et ualmindelig godt Partie Raps fra sidste Aar, som stedse har været conserveret for sig selv, har jeg tilbageholdt nogle Tønder, for at udsælge til Sæde raps, hvortil den er fortrinlig tjenlig. Carl Bentzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Ved Sophiendahls Teglværk kan stedse erholdes fortrinlig gode Tagsteen for 20 Rbd. pr. 1000 Stk., ligeledes heelbrændte Muursteen for 7 Rbd. pr. 1000 Stk.,Hr. Kjøbmand Overbye i Skanderborg vil stedse være forsynet med Tagsteen fra Værket. Efter Ordre. Brasch, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Rug, i gode sunde og vægtige Vare, faaes i Skjæppeviis for 3 Mk. 8 s. hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Hos Skipper Seiersens Enke ved Agen kan faaes flere Sorter god gammel Ost, og udmærket godt røget Mellem Flesk i Punde= og Lispundeviis, samt gode Hvedegryn og godt proppet Øl til 4 s. Flasken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Skipper N. Falslev, med Børtjagten "Maren Cathrine, bliver bestemt seilfærdig til Kjøbenhavn, Onsdagen d. 26de Juli, medtagende Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Torsdag Eftermiddag bliver Harmonimusik paa Prinds Ferdinands=Plads i Riis=Skov.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Hos Boghandler S. Meldrup, paa Vestergade No. 615. kan erholdes flere Slags Papper, fine og ordinaire Skrive papirer, samt Maculatur, og Cattunpapiir, til billige Priser. Jndbydelse til Subscription paa et lille Skrift, under Titel: "Jyllands Loves Jndflydelse, paa dets Agerbrug." Fremstiller i Exempler og Betragtninger af Walther. Subscriptions-Pr.: 1 Rbd. Den nærmeste Anledning til dette Skrift, der har til Hensigt at fremme Jyllands Agerbrug, er nedenstaaende Retssag:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
En af mine Tjenestekarle, der, ved Stridigheder med sine Kammerater, forhen havde foraarsaget mig megen Fortrædelighed, hvorfor han ogsaa, in puncto injuria et diffamationis, var bleven anseet med en Mulkt af 5 Rbd. 12 s., bad sig den 19de Juni fritagen for Arbeide, for at gjøre en Udfart, uden at kunne angive nogen lovlig eller fra billighed hentet Grund. Da et uopsætteligt Arbeide just var forhaanden, afslog jeg hans Anmodning. Han svarede da trodsig: "At han ligefuldt gik, det kostede jo kun 2 Mk. Sølv. Og virkelig forlod han samme Dag sin Tjeneste. Ved hans Tilbagekomst næste Morgen, afskedigede jeg ham, med den Bemærkning, at jeg i Rettens Hænder vilde deponere den Løn, der tilkom ham for 7 Uger – beregnede fra 1ste Mai d. A. - for saaledes tildeels at sikkre de 5 Rbd. 12 s., som han, efter Dom, skulde betale Ole Nielsen. Karlen tog nu accorderet Veiarbeide, hvorved han naturligviis kunde fortjene Mere end den faste Løn i min Tjeneste, og klagede tillige hos Herredsfogden over sin Afsked. Hr. Justitsraad Seidelin i Aarhuus afsagde da den Dom: "At jeg inden 3 Solemærker skulde betale Klageren 33 Rbd. 46 s. i Løn og Kostpenge. Tillige blev jeg gjort opmærksom paa, at videre Appel, i denne Tjenestetiende Sag, ikke kunde have nogen suspensiv Jndvirkning paa Pengenes Jnddrivelse. Jeg udbetalte desaarsag strax denne, efter Naturretten, ikke fortjente Løn. En juridisk Udvikling, saavel af dette Tilfælde som af meget Andet, jeg har samlet, vil jeg i ovennævnte Skrift, med stadig Henblik paa Jyllands Agerbrug, grundigt søge at udvikle. Ved et livligt Sprog og overbevisende Grunde haaber jeg at fængsle Læsernes Jnteresse, og de Tabondance du coeur la bouche parle! Haraldslund, den 16de Juli 1837. C. L. Walther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
den 21de Juli. Fredagen med Brevposterne Den til Forsendelse. allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus Stifts-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Don Carlos har deelt sin Armee i to Kolonner, hvoraf den ene marscherer til Valencia den anden til Madrid; et tredie karlistisk Korps, paa 8000 Mand, er opbrudt til Asturien, for at bemægtige sig Santander. Af et privat Brev fra en høi Officeer have engelske Aviser optaget de mærkelige Ord Hs. M. Dronningen er bleven paa det skjændigste bedraget." Det synes at være Prætendentens Hensigat sætte sig i Forbindelse med den forventende sardiniske Krigs=Eskadre. Alle Dronningens Tropper vare nu brudte op for at dække Madrid. J London hedet, at den engelske Marine havde faaet Ordre til at sætte sig i Besiddelse af den vigtige Havn Rosas, det nordlige Catalonien. - Der er skeet mange og vigtige Arresteringer i Madrid. Regjeringen var kommet efter, at høitstillede Personer forberedte Alt til Prætendentens Modtagelse. Men der hører, under disse Omstændigheder, hedder det, Mod til for Dronningen og hendes Ministre, at straffe dem. J Lerida skal der være udbrudt en almindelig Opstand mod den konstitutionelle General de Meer, som derved har seet sig tvunget til at nedlægge sin Kommando. D. Carlos var i Teruel, saa det gaaer rask fremad med hans To mod Hovedstaden, hvor man befandt sig i stor Angest for Uroligheder. Den 2den Juli havde man, de Dronningen kjørte igjennem Santiagogaden, kastet en stor Blyklump ind af Karethvinduet, dog uden at ramme hende. Det har gjort en ubehagelig Sensation paa Borgerskabet, at Ministrene have beslutte at stille Nationalgarden under Armee=Officererne Kommando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Frankrig. J det franske politiske Liv er der forTiden indtraadt en vis forventningsfuld Stilhed. Begivenhederne i Algier, Clauzels Mission til Spanien og Deputeretkammerets Opløsning, alt dette befinder sig i en Krisis, hvis Afgjørelse ventes hvert Minut.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Den 12te Juli gik det Rygte i Paris, at den spanske Dronning-Regentinde havde den 5te forladt Madrid, og begivet sig henimod den portugisiske Grændse. Alt forrige Postdag hed det, at Prætendentens Marsch havde forvoldet den største Bestyrtelse i bemeldte Hovedstad, og at man traf Anstalter til at bortfjerne sig derfra. Andre Beretninger meldte, at Ministrene havde besluttet, at modsætte sig Dronningens Afreise derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Paa Børsen i Paris hed det, at de spanske Ministre vilde stille Dronningen og hendes Søster under den franske og engelske Gesandts Beskyttelse, hvorimod Regentinden skulde stille sig i Spidsen for Armeen. Det gjør ellers megen Opsigt i Paris, at Regjeringen har nægtet Marskal Clauzel at gaae i Dronningen af Spaniens Tjeneste. "Saaledes - hedder det i en Tidende – har Thuilleriernes Kabinet nu sat Slutstenen paa sit Forhold til den spanske Regjering. Quadrupeltractaten er blevet til en Fabel."Men der forsikkres tillige, at flere udenlandske Magter skulle have bevirket, at det er skeet saaledes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Engelland. Den 8de Juli om Aftenen blev Kongens Liig begravet. Skjøndt Trængslen var overordentlig, ere dog ingen betydelige Ulykker skeete. Deparaderende Soldater bare omvendte Vaaben og brændende Voxkjerter. Liget var omgivet af Peerer, Generaler og Admiraler. Liigklædets Hjørner bares af sex Hertuger. Nærmest efter Liget gik den Afdødes Broder, Hertugen af Susser, i en lang sort Kappe, hvis Slæb bares af to Hertuger; desuden havde han en Hertug paa hver Side, og 16 Peerer bagefter sig. Efter ham kom den afdøde Konges executores testamenti, den regjerende Hertug af Sachsen=Meinungen, samt Prindserne af Leiningen og Hessen PhilipsthalBarchfeld. Toget sluttedes af Bevæbnede med omvendte Øxer og Hellebarder. Da Kisten blev sat ned i Graven, græd Enkedronningen (der var kommet ind af en Bagdør) bitterlig. Blandt flere gamle Ceremonier var ogsaa den, at Lord=Kammerherrerne sønderbrød deres Embedstave og kastede Stumperne i Graven. Saasnart Begravelsen var endt, blev den kgl. Fane taget ned fra Windsorslottet, og strax efter forlod Enkedronningen det med sin hele Hofstat og begav sig til sit Enkesæde. Nogle Dage efter flyttede den regjerende Dronning ind paa Slottet. Hun kjørt fra Kensington i en aaben Vogn med fire Skimler og hele Veien ledsaget af en overordentlig Folkejubel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Det har gjort megen Opsigt i London, at Prinds Ludvig Napoleon, der som bekjendt for ikke længe siden blev sendt over til Amerika for hans Deeltagelse i Strasborgeroprøret, og om hvem det engang hed, at han var hemmelig yndet af Prindsesse Victoria, nu er pludselig kommen til London, hvor det ellers hedder at den unge Dronning holder overmaade meget af sin blinde Fætter, den nuværende Kronprinds af Hannover, der er lige gammel med hende paa 3 Dage nær. Dog mener man, at blandt alle de mange unge Prindsen som ville indstille sig som Beilere om hendes Haand vil Prindsen af Coburg (ogsaa hendes Fætter) vistnok blive Den som er Seiren nærmest. Hds. M. har benaadet sin Stifbroder, Prindsen af Leiningen, med Hosebaandsordenen, i hvilken Anledning hun meget naivt skal have spurgt Hertugen af Norfolk, hvor hun selv skulde bære denne Orden. Man udfandt da, at Dronning Anna havde baaret den om hendes venstre Arm, og det vil nu ogsaa Dronning Victoria. Alle de fornemste Embedsmænd ere stædt til Haandkys, ogsaa en gammel Skik, som nu er bleven fornyet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Rusland. De store Udrustninger som finde Sted i de russiske Sortehavshavne skulle være bestemte til Kaukasus. Baade i Taganrog og Odessa er fragtet europæiske Skibe mod 5000 Rubler maanedlig for at transportere Tropper over til Abasiens Kyster. Keiserens Generaladjutant, Grev Orloff, er sendt til Londen for at lykønske Dronning Victoria til hendes Thronbestigelse samt overbringe hende Cathrinaordenens Storkors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Cholera. Den udbreder sig nu ogsaa stærkt i de neapolitanske Provindser, og nærmer sig med stærke Skridt, den pavelige Stat, hvor man er i den største Angst derfor, Enkedronningen af Neapel er afreist i største Jil, efter at hun i en Tid af 24 Timer havde mistet sine to første Selskabsdamer: Hertuginden af San Teodoro og Baronesse v. Schmucker. Sygdommen er endnu i bestandig Tiltagende. J Neapel døe nu dag lig c. 500 Mennesker. Man havde baaret den hellige Januarius, Stadens Skytspatron, omkring i Gaderne, og offentlig anraabt ham om Hjelp, og man stolede paa et Mirakel af ham. Og hvor kan han være andet bekjendt, da Kongen og hele den kongl. Familie havde gjort ham et høitideligt Besøg og bedt ham om, at jage Cholera bort derfra. (Ogsaa i Schlesien udbreder den sig stærkt af alle Kanter.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Handel og Skibsfart. Den østersøiske Handel hedder det fra Danzig - har i Aar erholdt et sjeldent Fremstød ved Kornspekulationerne, især til de engelske Havne. J Danzig, Kønigsberg og Memel veed man ikke meere, hvor man skal gjøre af de uhyre Kornmasser, da alle Pakhuse ere fyldte; man har derfor seet sig nødsaget til at opføre Baraquer. Jngen Handelsgreen medfører for Tiden større Pengetab end Raps. Mange preussiske, men endnu flere store russiske Huse, der ligge med betydelige Rapsforraad, lide derved uhyre Tab. J de sidste Par Aar er der bleven dyrket 16 Gange saamegen Raps som før, saa at selv den middelmaadigste Høst endnu altid vil kunne levere det fulde Forbrugs=Qvantum, hvorimod en god Høst, i Aar endnu betydeligt vil nedtrykke Priserne." - Qvarantainekommissionen i Gothenborg har bekjendtgjort, at der blandt Besætningen af de fra Polen med Kornvare til Danzig ankomne Fartøier, som ligge paa Weichselfloden udenfor Staden, er udbrudt en Epedemie, som man har erkjendt for at være en mindre ondartet Cholera. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Efter Indstilling fra Bestyrelsen for de svenske Fængsler og Arbeidsanstalter har Kongen af Sverrig tilladt, at Coffardiskippere, saavel indenlandske som udenlandske, maa til udenrigske Steder hyre dertil villige og tjenlige Correctionshuus=Medlemmer med Ret til at afskedige dem i Udlandet og uden de ellers sædvanlige Forpligtelser at føre saadant Mandskab tilbage til Fødelandet. Dog paaligger det Skipperen, som har medtaget slige Subjecter, naar disse paa udenrigsk Sted skilles fra Fartøiet, strax at underrette derom den nærmeste svenske Consul. - Paa et norsk Skib Enigheden, Capt. Bruun, som den 28de Juni kom indtil Gothenborg, havde Lynilden slaaet ned og splittet Flag stangen, hvorved Skibet var kommet i en Rystelse, som ikke kan beskrives. Til Lykke havde Lynstraalen ikke tændt, og ingen af Mandskabet var kommet til Skade, kun Styrmandens Haand havde for et Øieblik tabt sin Styrke. Den 9de Juli løb i Christiania det første i Norge byggede Dampskib af Stabelen. Det er bestemt til at beseile Tyrefjorden og flere norske Jndsøer. Grev Wedel og to Kjøbmænd have ladet det bygge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-07-21
Fædrelandet. Khvn. den 18de Juli. Nationalbankens Disconteringer have i den senere Tid været meget under Omtale, og været underkastet skarp Kritik. Nogle have meent, at Banken giver Enkelte for stor Credit, og Andre paastaae, at den er altfor forsigtig med at discontere Vexler. Hine anføre som Beviis, at Banken ved to af de sidste Fallitter har tabt circa 43,000 Mk. Bco. og 15,000 Rbd. r. S.; disse paaberaabe sig, at Banken har refuseret Vexler paa ikke større Beløb end 600 Rbd. r. S., skjøndt det ene af Navnene paa Vexlen var aldeles suffisant for denne og en langt større Sum. Disse Data, som ere almindelig bekjendte paa Børsen, bevise, at Bankdirecteurerne ere Mennesker og derfor let gaae fra een Yderlighed til en anden. Overdrevent er det at give to Begyndere en saa stor Kredit som 65,000 Mk. Bco., især naar den ene endosserer den Andens Vexler og Begge trække paa eet og samme Huus i Hamborg som der ingen Credit nyder. Overdrevent er det at refusere Vexler paa 600 Rbdr. med eet godt Navn (Khvnsp.) paa.