Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-09-10
J Kbhvnsposten Nr. 242 findes et Udtog af et Brev fra Jylland "Om Realskolen i Aarhuus." Brevskriveren omtaler som et Rygte, at Skolen først skal begynde til Foraaret, og mener, at der gives flere Grunde, som synes at give dette Rygte Vægt: Først nemlig den Grund, at Lærerne ikke endnu ere Aske Fe valgte (med Undtagelse af Bestyreren Hr. Rector Nielsen); thi duelige Lærere, som foruden Kundskab i deres Fag besidde det rigtige Greb paa Underviisningen, befinde sig rimeligviis i Forbindelser, hvorfra de ikke paa et Par Maaneders Tid kunne løsrive sig. Dernæst fortælles der, at ikke en eneste duelig Lærer har villet modtage de tilbudne Læreposter for 400 Rbd., saa at, hvis Underviisningen ikke skal betroes til udygtige Hænder, maa en høiere Lønningsfod først bestemmes, og at de i en saadan Anledning fornødne Forhandlinger vanskeligen ville kunne endes paa den korte Tid af et Par Maaneder, det synes Hensyn til Forhandlingers Gang af den Art at give meget Medhold. Naar vi overveie Alt dette, synes det os meget rimeligt, at Skolen ikke vil kunne begynde før til Foraaret, hvilket unegtelig vil bringe Mange i en høist ubehagelig Forlegenhed. Skulde dette imidlertid virkelig blive Tilfældet, da forekommer det os, at en væsentlig Skyld derfor falder paa Skoledirectionen; thi den maatte vel have forudseet, at duelige Lærere, som have gjort deres Fag til et Livstudium, og ikke som Andre betragte det som et Mellemled i deres Livs Virksomhed, ikke kunne lade sig nøie med den usle Løn, der tilbydes dem; og at ville udnævne til Lærere dem, som ville give Underviisningen for bedste Kjøb, det vilde unegteligen være en falsk beregnet Sparsommelighed, hvorved den hele Capital, der bestemmes til denne Jnstitution, vilde bortødsles, idet man derved fra Roden af vilde tilintetgjøre det Haab, Fædrelandsvenner have bygget paa Oprettelsen af en Realskole." Vi ville hertil knytte et Par bemærkninger. Vi negte naturligviis ikke, at man for en aarlig Løn af 400 Rbd. ikke kan vente at erholde duelige Lærere, især i de nyere Sprog, da de, der besidde tilbørlige Kundskaber deri, ville kunne tjene langt mere ved at privatisere i Hovedstaden; men vi troe, at man fra den anden Side bør opkaste det Spørgsmaal, om det vilde være rigtigt med betydelige Gager at ansætte Lærere ved en Anstalt, der maaskee aldeles ikke vil trives. Vi tage nemlig ikke i Betænkning at udtale den Overbeviisning, som vi troe at Andre dele med os, at de projecterede store Realskoler ikke ere mere paa deres Plads i vort lille Land end f.Ex. den polytechniske Anstalt. Denne har kostet ikke ubetydelige Summer, og den maatte naturligviis have kostet langt Mere, dersom den ikke var bleven oprettet i Hovedstaden, hvor man baade havde Personer og Apparater, der kunde benyttes ved den Hvormeget Anstalten har udrettet, skulle vi ikke kunne sige; men vi have hørt beklage, at man nu har nogle polytechniske Candidater, men Jntet at bruge dem til. Ved at anbringe flere af dem ved Realskolen eller Regl skolerne, dersom flere bleve oprettede, kunde man baade aabne Udsigter for de polytechniske Candidater og tillige maaskee skaffe Disciple til den polytechniske Anstalt. Overhovedet forekommer det os, at man ved at indføre Realkundskaberne hos os har begyndt med at sætte Taget paa Huset og nu efterhaanden seer at skaffe det en Grund at staae paa. - Men for at vende tilbage til Realskolen i Aarhuus, mene vi, at man vel i de nederste Klasser vil faae Disciple, som ville blive der indtil deres Confirmation, men at de høiere Klasser, som egentligen skulde meddele de Kundskaber, som man troer at føle saa stærk Trang til hos os, ville komme til at staae ledige. Om vi spaae rigtigt, vil Tiden vise. At man har opfordret Disciple til at melde sig til Skolen, førend man Har forsynet den med Lærere, kan maaskee have sin Grund i, at man først har villet vide, hvormange Disciple man omtrent kunde vente, førend man gjorde store Anstalter; imidlertid tilstaae vi, at Brevskriveren har Ret i at sige, at Forældre ikke kunne danne sig nogen Mening om Skolen, saalænge de ikke vide, i hvilke Læreres Hænder ethvert Fag skal betroes. De Forældre, der, som Brevskriveren siger, nu sende deres Børn til Hamborg, Bremen og andre Steder i Udlandet for at lære Realkundskaber, ville vel vedblive at gjøre det, om ogsaa Realskolen i Aarhuus kommer i god Gang; i det Mindste maae vi ansee det for meget urimeligt, dersom Nogen vil vente samme Frugter af Underviisningen i en mindre By som Aarhuus, som i en større By, hvor meget mere end Skolen bidrager til at danne Disciplene. Er ellers Brevskriveren vis paa, at alle Lærerne ved de fremmede Skoler ere duelige Folk, At man i Tydskland, maae kunne lettere lære Tydsk end i Danmark, følger af sig selv; men hvor ligger Beviset for, at det Samme finder Sted med Fransk, Engelsk og Realvidenskaberne, Ligesaalidet som man af en misforstaaet Patriotisme skal forgude alt Jndenlandsk, ligesaalidet er det Ret uden nærmere Kundskab at rose alt Udenlandsk paa Fædrelandets Bekostning