JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Spanien. Fra Cadix berettes, at Valdes, Alava, Latre, alle Medlemmer af det sidste constitutionelle Ministerium, Jsturiz, Galiano, Herreros og Arguellos ere afgaaede til Gibraltar. - Forresten forsikkres det ligeledes fra Cadix over Engelland, at Skrækken og Forvirringen der har været utroelig stor efter det Bombardement, der naaede en Deel af Staden. Enhver havde før havt Ordene Constitution og Mødstand i Munden, men saasnart Bomberne begyndte at falde i Staden, betoges Alle af Skræk og Angest, skjøndt Garnisonen gjorde Alt for at afværge det. Wilson, nogle andre Engellændere, endeel Cortesmedlemmer søgte forgiæves at indgyde Folket Mod, og denne Forsagthed gik ogsaa snart over til adskillige Cortesmedlemmer. Herved bemærker Morning-Chronicle, at de spanske Troppers Mod og Udholdenhed virkelig vedvarede indtil Enden, endog under de største Savn og Anstrængelse; men de Hjelpemidler, de have, svarede ikke til den Opgave, de havde at løse. Robert Wilson tilstod, at, da han modtog Commanden over Udenværkerne, var Alt gjort, hvad der kunde gjøres, og en bedre forsvaret Linie havde han ikke Vel forsikkrer Moniteuren, at de Rygter, der have været udspredte mod Ballesteros have været meget overdrevne, at det var naturligt, at Kongen maatte føle Uvillie imod ham, ved at tænke paa Ballesteros's forrige Opførsel, og at det kun var hans Utaalmodighed efter at vise Kongen sin Fortrydelse, der var Skyld i hans ugunstige Modtagelse, i det den ikke tillod ham at oppebie en bedre Tid, men uagtet Alt dette indløber der meget slemme Efterretninger og Ballesteros's og hans Troppers Opførsel. Disse Sidste har Man seet sig nødt til at afskedige, og Gen. Molitor, hvem det er overdraget at fuldbyrde befalingen, har afsendt Generalerne Latour-Foissac og Bonnemain for at omringe dem. Officerer og Soldater skulle sendes hjem, og de Første ikke tillades at beholde deres Sabel. Ballesteros beskyldes nemlig for, at han skyndte sig at bekjendtgjøre Kongens Manifest af 30te September, hvori, som bekjendt, loves Amnestie, (men hvilket Manifest ansees for uægte, da det er udstædt fra Cadix og Dagen førend Kongens Frigivelse.) Dette Skridt skal have givet hans Tropper Anledning til frygtelige Glædesyttringer, til at afsynge Riegos Hymne, til at raabe: Constitution eller Død og Vivat for Riego og Ballesteros, og til at nedrive fra Gadehjørnerne de Placater, som Commandanten havde ladet opslaae om Kongens Ankomst i det franske Hovedqvarteer og Cadixes Overgivelse. Gen. Ballesteros skal være forviist til en lille Stad ved Valladolid. - Af deRiege fratagne Tropper ere 112 flygtede fra Jaen med en Officeer. - Den Straf, som den kongl. Fiscal havde forlangt over Riego, var, at han skulde hænges, parteres i 4 Dele og hans Hoved stilles til Skue.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Med Barcellona, hedder det i nogle Efterretninger, har Man underhandlet, og Gen. Roten har sagt, at han vilde underkaste sig, naar han fik den spanske Konges umiddelbare befaling; en fra Marseille ankommen Skipper vil endog have seet den hvide Fane at vaie i Barcellona. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Ved Lerida er efter al Sandsynlighed forefaldet en Fegtning mellem Gen. Llovera og Baron Eroles, hvorved denne Sidstes Magt er bleven tilintetgjort og han selv skal være bleven fanget. Llovera skal med 4000 Mand have gjort en forstilt Bevægelse mod Tamarita, hvorhen Gen. Tromelin fulgte ham, men da han havde faaet de Franske langt nok bort fra Baron Eroles, angreb han denne og slog ham. Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Ved en kongelig Forordning er Baron v. Damas udnævnt til Krigsminister istedetfor Hertugen af Belluno, der igjen er bleven udnævnt til Gesandt i Wien, efter at Marqvis v. Caraman har faaet sin Dimission. J Baron Damas's Fraværelse skal Grev Coctlosqvet provisorisk føre Portefeuillen. Hertugen af Belluno har allerede havt sin minot skulde blive Krigsminister, (see forrige Avis) have Afskeedsandients hos Kongen, og er paa nogen Tid reist paa sine Godser. (De, der havde veddet om, at Guillealtsaa tabt deres Veddemaal.) Man undrer sig forresten over, at den forhenværende Krigsminister er bleven afskediget, førend Hertugen af Angouleme kom tilbage. Damas er kun 36 Aar gammel, var som Baron emigreret, er opdraget i Cadetcorpset i St. Petersborg, og har indtil 1814 staaet i russisk Tjeneste. Han er siden Restaurationen den første franske Krigsminister, der ikke er taget af Buonapartes Armee. - Man tvivler nu ikke paa, at de i Catalonien fangne franske Overløbere ville efter Damas's givne Løvte beholde Livet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Engelland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
En uventet glædelig Tildragelse, hedder det fra London, under 18de October, lader os idag glemme Politiken; den pakkre Capitain Parry, som Man allerede holdt for tabt, er denne Morgen ankommen til Admiralitætet. Han var med 2 Skibe løbet ind i Whitby og steeg der iland. 1821 fandt han i de nordlige Dele af Hudsonsbugten ingen Gjennemgang, og overvintrede ved en Øe, Vinter-Jsland, under 662 11 Br. og 83. L. 1822 undersøgte han alle vestlige Bugter, indtil han fandt et Sund, der adskiller Americas Nordkyst fra den Øegruppe, der strækker sig nord paa til det Punkt, som han besøgte paa hans første Reise. Her syntes han nu ved sit Maal, at bestemme den nordlige Grændse af det americanske Continent, han trængte endnu 2 Grader frem, men der blev Sundet stedse snævrere, og han fandt Jis af den Beskaffenhed, at han maatte antage, det for evig vilde spærre Gjennemgangen. Han maatte overvintre under 69, 20 Br. og 81050 L. og da Jsens Beskaffenhed den hele Sommer ikke forandrede sig, besluttede han sig til Tilbagereisen, efterat have mistet 4 Mand ved Sygdom og Een af et Tilfælde. - En senere Efterretning melder dog, at Parey ingenlunde holder det for usandsynligt, at en saadan Sommer kunde indtræffe, som kunde løse den Jismasse, der nu standsede hans Fart, og mener, at der i intet Tilfælde er noget Land i Veien. Det er og mærkværdigt nok, at hans Mandskab i hine kolde Egne ikke ganske ere blevne forskaanede for Skjørbug. Som et Beviis paa Partiernes Uforsonlighed i Jrland fortælles følgende Anecdot: Ved det første officielle Gjeste. bud, som Scherif Lamprey gav i Dublin den 7de f. M. befandt sig blandt de 200 Gjæster ogsaa Secretair Johnston og Flere som hørte til Lordlieutenantens Hof. Johnston vilde just gaae bort, da Man drak hans Skaal, men ikke med almindeligt bifald. Johnston takkede, og sagde, til Slutning ret med Eftertryk: "Han glædede sig over denne lykkelige Dag, da der øiensynlig havde hersket Enighed og Overeensstemmelse." J det han derpaa gik bort, bukkede han sig dybt for dem, der havde drukket hans Skaal; men neppe var han kommen midt i Salen, førend en Hr. Fitz gerald dreiede sig om paa sin Stol, og preb ham ud. Johnston lod sig ikke forbløffe, men gik hen og bukkede sig for ham flere Gange. Saasnart han var borte, vendte Enaf hans følge, Hr. Matthews, sig til Fitzgerald, og drog ham til Regnskab for hans Opførsel, føiende til: "Gaasen peeb ogsaa, og da han gjorde det Samme, kunde han ikke ansee ham for Andet, end en Gaas." F. svarede Noget i dertil, men M. slog ham i Ansigtet. Den 16de kom de i Begge for Politiet, men Dommerne kunde ikke udsone dem.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Blandinger. Den 5te October blev Pave Leo All kronet med de sædvanlige Høitideligheder. Det diplomatiske Korps bivaanede Ceremonien paa en egen Tribune. Om Aftenen var hele Rom glimrende illumineret. Dagen iforveien, havde Paven nedsat adskillige Afgifter og Taxter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
J Aaret 1821 beløb Roms Befolkning sig, Jøderne fraregnede, til 146000 Sjele, hvoriblandt 19 Cardinaler, 27 Biskopper, 1582 Munke, 1450 Præster &c. - Neapels Befolkning var ved Udgangen af Aaret 1822 344716. Sjele.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Staden Mexico i America havde sidste Juni en Befolkning af 76,008 af Mandkjønnet og 92,838 af Qvindekjønnet. - Staden Cincinnati ved Ohio havde ved den sidste Folketælling 11,417 Jndvaanere. J Juli vare 100 nye Huse, meest paa 2 og 3 Etager, under Bygning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
J Holsteen har man, ifølge en Skrivelse fra Hamborg, arresteret en ung Mand af anseet Familie, som kan overbevises om at have selv sat Jld paa sit forleden afbrændte Landgods. Som man greb ham, var han just færd med at lade sig ægtevie til en fortræffelig Pige af en ligeledes agtet Familie.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Ved Altona hændte sig forleden en bedrøvelig Jagt Ulykke. Overjægermester v. W., en almindelig agtet Mand, blev paa en stor Klapjagt saa stærk saaret ved en af hans bedste Venner, at man tvivler om hans Opkomst!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Pavens Kronning er bleven paa forskjellige Maader høi. tideligholdt af hans Nuncius i München, ved Messer, Jlluminationer og Transparenter, hvorpaa alle de bibelske Sprog, som taler og Løver ere anbragte; f. Ex. en Løve og et Faar skulle boe sammen; Løven af Jndæstamme har seiret o. s. v. Med alt det, denne nye Hellighed beskrives som en Videnskabsmand, ere dog i hans korte Regjeringstid allerede 18 Værker forbudne i Rom.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
J Flekken Knutwul, Kant. Luzern, faldt et nybygget Kirketaarn ned, netop som det var færdig, 51 derpaa arbeidende Haandværkere bleve dog itide advarede og frelste.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
J Nordamerica feiredes nylig en interessant Høitidelighed. Paa Høiderne ved Brooklyn blev der reist et Kors, som Damerne i Newyork have helliget Grækernes Sag. Det er 20 Fod høit, og har til Paaskrift: "Sacred, jo the cause of the Greeks." General Swift plantede det i Nærværelse af en utallig Forsamling, især af Damer, og holdt derpaa en herlig Tale. "Det er høist frydeligt, sagde han, at vore Mødre, Døttre og Søstre forene sig i det ædle Sindelav, hvorom dette Kors er Tegnet. Grækenlands Frihed maae interessere ethvert civiliseret Menneske, thi Grækerne have vi at takke for mange Exempler og Lærdomme som have oplyst den menneskelige Aand og ledt den frem til Friheden." Høitideligheden endtes med et Udraab: "Gid det græske Kors maa vorde plantet fra Bye til Bye, fra Taarn til Taarn, indtil det vajer fra Sophie kirkens Tinde. Æslerne maa være dyrere i England, end andre Steder; thi saaledes skal der for nylig være solgt en slig af spansk Race, for 106 Pund. J Spanien ere de for Tiden ikke saa rare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
J Bergens Avis No. 49, læser man følgende Bekjendtgjørelse: "Det er hele Bergen, formoder jeg, i denne Stund bekjendt, hvorlunde Frækheden og Ugudeligheden, der i lang Tid allerede ved sine Angreb paa private Eiendomme forstyrrede Borgersikkerheden her i Staden, har denne Nat vovet ved et Jndbrud i Domkirken at forgribe sig paa det Allerhelligste. Med bekymret Hjerte har jeg hørt denne Skjændselsdaad, og erfaret, til hvad Yderlighed, Jrreligiøsitetens og Ryggesløshedens Aand kan drive sit Spil. Vel ligger det udenfor min Competence at foreslaae Midler til Borgersikkerhedens Betryggelse, men dette Ønske kan jeg ei tilbageholde, at den Patrouillegang, som, istandbragt ved Borgernes ufortrødne Velvillighed, viiste afvigte Vinter saa velgjørende Virkninger, maatte atter og ufortøvet begynde. Og saa beder jeg Gud, at han vil bøie de Forvildedes Hjerter til christelig Retfærdigheds Følelse, og give dem et Lys i Forstanden, at de ikke, af daarlig Higen efter denne Verdens Mammon, skulle forskjærtse deres herligere Arv i en høiere bedre Verden! Bergens Bispegaard, den 16de September 1823. Neumann.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Kjøbenhavn. Under 1ste f. M. er det tilladt Forpagterne af Bomintraderne ved Hovedstadens Porte, paa egen Bekostning at anlægge en Bom udenfor Citadellet Frederikshavn og der oppebære Betaling af Kjørende og Ridende, med Undtagelse af Citadellets Garnison og øvrige Beboere, hvorfor der af bemeldte Bom bør udredes en aarlig Afgivt til Citadellets Fattigkasse, hvilken Afgivt for det første for de nærværende Bomforpagteres Tid fastsættes til 240 Rbd. Sølv aarlig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Krigsassessor Schaffer bekjendtgiør, at han har appelleret sin Sag med Hr. Professor H. C. Ørsted, og Justitsraad Esmarch til Høiesteret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Landhuusholdningsselskabet har til Udlaan ladet forfærdige 4 Presser til Frugtviins Tilberedning paa den af Selskabet i forrige Aar bekjendtgjorte fordeelagtige Maade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Endnu bestandig maae vi istemme den Klage over Handelens Livløshed, som gjenlyder overalt fra, fra Udlandet indløbe kun faa Commissioner, endskjøndt vore lave Priser kunde indbyde til saadanne. De faa Omsætninger, som skee, ere næsten bestandig til forringede Priser. Saaledes er fiin vestindisk Caffee solgt for 3 Mk. 3 1/2 s., Middelsort for 3 Mk. 1 1/2 s., og ordinair for 2 Mk. 15 sk. Pd. til Udførsel. St. Croix Sukker noteres, fiint 19 - 20 sk., Middelsort 16 s., ordinairt 14 1/2 s.; Bourbon Sukker har man solgt for 13 1/2 s., og hvid Havanna for 25 sk.; guult gjælder 18 s. Af St. Croix Sukker solgtes igaar ved Auction 80 Tønder lyst Sukker for 14 3/4 - 20 1/2 s. pr. Pd. og 15 Fade dito dito for 18 1/3 - 22 1/4 sk. pr. Pd. -Rum er ogsaa falden. - Kornpriserne vedblive at være særdeles lave, saasom Hvede 4 Rbd., Rug 2 Rbd. 5 Mk., tørret dito 3 Rbd. 4 Mk., toradet Byg 2 Rbd. 1 Mk., sexradet dito 1 Rbd. 5 Mk. 4 s., Malt 3 Rbd. 2 Mk.; Rapsæd gjælder 8 Rbdlr. - Den af den grønlandske Handel ommeldte Auction er udsat til den 4de November.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Af Ærøeskjøbing Kirke er nylig bortstiaalet 4 paa Præstens Messekaabe indfattede Diamanter, hvoraf de 2 vare saa store som Ærter; men de andre 2 ikke større end Hovedet paa en stor Knappenaal.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Odense den 28de October. Disse Aviser have forlænge siden bebudet tidlig Vinter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
J Onsdags Morges saaes allerede en liden Prøve deraf, da Canalen her ved Odense om Morgenen ved Solens Opgang fandtes tillagt. Men den paafølgende klare Soelskin smeltede snart det fine Jisdække. Hvor varmt end Sølen siden skinnede, sporedes dog kjendelig den kolde Luft som de nordlige Vinde medføre. Det er rimeligt at befrygte: at disse ville herske lige saalænge som vi have havt de sydlige, der jadskede jevnligen og dog ikke efterlod nogen Væde i Jorden, saa der kunne være at befrygte Vandmangel ifald vi fortidlig fik liggende Vinter. Vinden har imidlertid snart igjen holdt sig vestlig og sydlig, uden endda at give Regn, skjøndt den hang over Hovedet, men hver Gang Solen brød igjennem, bragte behageligt Høstveir.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
(Jversens Avis.) Skibe, ind- og udclarerede ved Aalborg Toldkammer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Den 1ste Novbr. Jndclareret, Skipper P. Gullachsen fra Tønsberg med Bord og Salt. Udclareret, Skipper N. Krogsgaard til Tvedestrand med Kornvare.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Døde. Cancellieraad C. Sick; Mad. D. C. Rosbierg, 8, Aar; Værtshuusholder C. C. Larsen, 37 Aar; Hjul= og Karethmagermester N. P. Møller, 52 Aar; Jfr. S. C. Stub; Silke= og Klædekræmmer P. A. Lorenzen, 50 Aar; Brændeviinsbrænder M. P. Hack, 74 Aar; Handskemagermester C.A. Erling, 37 Aar; Alle i Kjøbenhavn. - Beendreiermester Severin Bruun, 50 Aar, i Odense. - Mad. M. Frisch, fød Qvist, i Foerlev ved Skanderborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Bekjendtgjørelser. Daglønnen for Huustømmer= og Muur-Arbeide her i Aalborg i de 6 Vintermaaneder fra 1ste October d. A. til 1ste April næste Aar, er med Hans Excellences Hr. Stiftsbefalingsmandens Approbation bestemt saaledes: Daglønnen for en Svend af forbemeldte Professioner, til . . . . . . . . 3 Mk. Tegn. og Mesterlønnen til en Svend til 12 s. Tegn. Tilsammen 3 Mk. 12 s. Tegn. hvilket herved til Efterretning for Byens Jndvaanere kundgjøres. Aalborg Raadstue den 25de October 1823. Hornsyld. Gleerup. Wølfferdt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
J Anledning af Bogtrykker Wandalls Bekjendtgjørelse eller Opfordring til de Herrer Embedsmænd i Stiftet, indført i hans Jydske Efterretninger No. 127, kan jeg ikke undlade at bemærke: Man skulde næsten falde paa den Tanke, at Udgiveren indbilder sig at have et Monopolium paa sin Avis, efterdi han, endog under bebudet Paatale, opfordrer Vedkommende til at afbenytte Samme. Det er imidlertid ikke Tilfældet at Wandall eier noget udelukkende Privilegium, saavist som det er en endnu større Bommert af ham, at han, som det synes, antager sit Officin for at være det eneste Stiftsbogtrykkerie her, thi jeg veed ikke rettere, end at jeg har ligesaa fuldkommen Privilegium som han; og at jeg bestræber mig for at soutinere dette, sees ufeilbarligen deraf, at min udgivende Addresse Avis saavel i som udenfor Stiftet, tæller circa en 600 Abonnentere meer end hans Jydske Efterretninger, saaledes til Exempel sendtes i forrige Qvartal i Aalborgs og Viborgs Stifter: " Af Aalborg Addresse-Avis: "Af de Jydske Efterrretninger: Til Frederikshavn. . . . . 62 Til Frederikshavn . . . . 4 Hjørring . . . . . . . . 47 i - Hjørring . . . . . . . 4 Hobroe . . . . . . . . . 18. Hobroe . . . . . . . . . Nibe........... 45 Nibe . . . . . . . . . 2 Viborg. . . . . . . . 27 - Viborg. . . . . . . . . . 1 Jalt 199 Jalt 11 et umiskjendeligt Beviis for, at Publikum under min Avis Yndest og Tiltroe. Hvad kan vel være Aarsagen? – Jeg skal iøvrigt ikke misunde Wandall den Lykke, at han skal see sig nødsaget offentlig at provocere Stiftets Embedsmænd til at sætte hans Presse i forøget Virksomhed - Sligt er formeentlig ingen Recommendation enten for ham eller hans Avis. - Endelig beklager jeg, hvis hans Breve skulle være strandede paa Halvveien, og ønsker et heldigt Udfald af den ligeledes forudsagde Jnqvisition. Aalborg Stifts Addresse-Contoir og Bogtrykkerie, den 30te October 1823. Albert Borch. 1) Da der i Antallet af de Aviser, der efter den i No. 143. indførte Liste forsendes i Aalborgs og Viborgs Stifter, ere indløbne nogle Urigtigheder, saa rettes Samme efter den mig fra det Kgl. Postcontoir her i Byen meddeelte Attest. Paa Nørdal kan erholdes god Tækkehalm. Ligeledes kan sammestæds tilbørlig blive vinterfodret 16 Stykker Qvæg. P. D. Faber.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Extra godt Malt er at faae i smaa Partier for billig Priis hos Th. v. Spreckelsen. Paa Tidemansholms Gods i Hiørring Amt ere 2de Gaarde, fæsteledige, nemlig: en Udflyttergaard, Nørgaard kaldet, i Taars Sogn, skyldende af Hartkorn 3 Tdr. 6 Skpr., og Gaarden Tykskou i Ugilt Sogn af Hartkorn 4 Tdr. 2 Fdkr. som begge kunne faaes i lovbefalet Fæste og tiltrædes strax med deres gode Avl, naar Nogen som man nogenlunde kan betroe disse Gaardes Drift, dertil melder sig. Sidstnævnte Gaard og et dertil liggende Huus Tykskouvad af 4 Skpr. Hartkorn, kan ogsaa faaes til Eiendom. Nicolai Brønnum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
At jeg er fløttet fra Nyegade og boer paa Hjørnet af Nytorv og Slotsgade, hvor jeg som forhen modtager Linned= og Skrædersyening, bekjendtgjøres for dem som ville betroe mig deres Arbeide. 2 a 3 Børn kunne og modtages til Underviisning. Aalborg den 27de October 1823. 10 C. D. Thorst.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Til Efterretning for de Reisende som vilde passere Landeveien mellem Nibe og Løgstøer, bliver fra den 10de til den 16de Dennes ingen Passage over Broen ved Koppes Mølle, hvilket herved bekjendtgjøres. Koppes Mølle den 2den November 1823. A. C. Petersen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Nylig hjemkommen Bomulds- og Linned=Lysegarn, fin herlet Hør til forskjellige Priser, gode Boghvedegryn a 8 Mk. Skpn., og fint Hvedemeel a 7 Mk. pr. Lpd. faaes i Boutiqve paa Hjørnet af Frue Port og Bredegade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
En liden tortages Vindovn ønskes enten tilkjøbs eller Lei Addresse-Contoiret anviser den Søgende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Hos Undertegnede ved Østeraae i Aalborg, faaes til billigste Priis: Jsenkram=, Glas & Specerie=Vare, coulørt og hvidt Engelsk Steentøi, store og smaae Timser, Hollandske Munker og Karter, Jernpander og Gryder, store og smaae Speile, fiint og grovt Krudt, Saalelæder, god Edike til 12 sk. pr. Pot. samt allesorter Pottemagerarbeide. Ligeledes har jeg i Commission extra god Rum til 44 s. Potten. H. P. Hansen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
God grøn Olie, Sæbe udsælges nu fra Statsraadinde Qvists Sæbefabrik til 33 Rbd. Sedler pr. Tønde naar det tages en eller flere Tønder paa een Gang; enkelte Fierdingen 8 1/2 Rbd. og 1/2 Tdr. 4 Rbd. 24 s. mod contant Betaling. Aalborg den 18de October 1823. 120 Rbdlr. Sedler og 32 Rbd. 3 Mk. 12 s. Sølv af Borglumklosters Overformynderiers Umyndiges Midler ere udi anstundende 11te December Termin at erholde tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed, naar Vedkommende derom henvende sig til Undertegnede. Børglum Kloster den 20de September 1823. Würtz.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Undertegnede sælger extra gode Kartofler til Huusholdninger, som efter Bestilling leveres frit i Huus for billig Betaling. Prøve heraf faaes paa Torvet hver Torvedag paa min Vogn og Karlen som kjører opgiver Prisen. Brixgaarden den 21de September 1823. Jeppe Brix.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Proclama. Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Byetingsret, og som vil blive læst ved den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Kjøbmand Jens Mynsters Enke Marie Kirkegaard, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte for at legitimere deres Arveret og lagt tage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg den 4de October 1823. Wølfferdt. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-03
Ved Proclama, som i Dag er læst inden Aalborg Byetingsret og som vil blive læst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre udi Stervboet efter afgangne Podemester Christopher Kaas, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg den 6te October 1823. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-06
Udlandet. Spanien. Den 13de October, fra hvilken Dato den sidste Efterretning skriver sig, var Kongen med hans Familie endnu i Sevilla, hvor han, hedder det, vilde forblive til den 18de. Jmidlertid anvender han Tiden til at udstæde det ene Decret efter det Andet, saa at neppe en Dag gaaer forbi, at jo Et udkommer. Den 9de f. M. udkom et Decret, hvorved blev befalet, at der i alle Monarkiets Kirker skulde læses høitidelige Sielemesser for dem, der siden 7de Mai 1820 vare faldne for Gud og Kongen. Endvidere har Kongen tildeelt Prinds Carignan og den franske Ambassadeur, Marqvis v. Talarn, Ordenen af det gyldne Vlies. Til Storkors af Karl IIls Orden har han udnævnt: den pavelige Nuntius, Grev v. Villie, Vicomte v. Chatteaubriand, Hertugen af Belluno, Marqvis v. Clermont-Tonnere, Grev v. Corbiøre, Grev v. Peyronnet, Marschal v. Lauriston, den preuss. Udenlandsminister, Grev v. Berni (Bernstorf, den østerr. Gesandt, Grev v. Brunetti, og den russiske Gesandt, Grev Bulgari.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-11-06
J Madrid anslaaer Man Antallet af de Jndvaanere, der efter det kongelige Decret af 4de f. M. skulde forlade Staden og holde sig 15 Mile borte fra den, til en Tiendedeel af Befolkningen eller i det Mindste 15000 Sjele. Blandt Granderne træffer denne befaling Grev Onate, Hertugen af Abrantes, Medina Celi &c. Man venter endnu et andet Decret i 100 Artikler, hvori de politiske Forbrydelser ville blive classificerede efter Cathegorier. Selv blandt Munkene gives der Mange, der frygte for Reactioner; Karmeliterne have saavel i Hovedstaden, som i Provindserne givet betydelige Summer af Klostrene for Cortes's Sag. Fra næsten alle Spaniens Handelspladser belave mange Kjøbmænd sig paa at udvandre. J Madrid have 27 af de første Handelshuse sendt Circulairer ud, at de ville standse med deres Handel.