Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-12-04
3. Jfølge Andragender fra Sogneforstanderskaberne for Dannemarre og Utterslev Sogne samtykkede Amtsraadet i, at de Jndtægter, som tilfalde disse Sognes specielle Skolekasser, maae inddrages under det almindelige Skolevæsen, mod at Communerne bekoste de Skole fornødenheder, som skulde udredes af hine Kasser. 4. Efter Jndstilling af Sogneforstanderskabet for Maibølle Sogn bevilgedes et aarligt Bidrag paa 30 Rbd. af Amtsfattigkassen til den nu fra Sygehuset i Nestved hjemførte sindssvage Rasmus Pedersen Sløsses Forsørgelse, ligesom Halvdelen af Omkostningerne ved Hjembringelsen tilstodes af denne Kasse. 5. Sogneforstanderskabet for Radsted Sogn havde indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, om det paaligger hele Sognet eller blot Øster Radsted Skoledistrict at anlægge og vedligeholde en som Gangsti for en Deel af de Børn, der søge dette Districts Skole, nødvendig Steendossering paa Biveien norden for Radsted Kirkegaard. J denne Anledning besluttedes det at tilkjendegive Sogneforstanderskabet, at den omhandlede Dosserings Anlæg og Vedligeholdelse, i Overeensstemmelse med hvad der i Cancelli-Skrivelse af 14de Juni 1834 er udtalt, maa paaligge Skoledistrictet. 6. Fra Sogneforstanderskabet for Stadager og Nørre Kirkeby Sogne var den forlangte nærmere Oplysning med Hensyn til Lars Nielsens og Rasmus Nielsen Nygaards Gaardes Tilliggende i Eskildstrup og Nørre Alslev Sogne, hvoraf Bidrag til Nørre Kirkeby Sogns Skolevæsen paastaaes, modtaget, idet Forstanderskabet havde indsendt en Skrivelse fra Godseieren, som oplyser, at de omhandlede udensogns Jorder, førend Skoleplanten for Nørre Kirkeby Sogn under 25de December 1813 blev approberet, have henligget til de respective Fæstegaarde som en integrerende Deel af disse, hvis Hartkorn siden Udskiftningen i Aaret 1794 ikke er undergaaet nogen Forandring, førend ved den nye Matricul, og da Nørre Kirkeby Byes samtlige Gaarde med deres fulde Hartkorn ere henlagte til Skoledistrictet, maatte det udenfor Sognet værende Hartkorn, ifølge Anordningen 29de Juli 1814 § 56 og Cancelli-Skrivelse af 18de November 1815 ogsaa bidrage til dette, hvilket ligeledes gjælder og 4 Tdr. Hartkorn i Nørre Alslev Sogn, der henhørte under Nebøllegaard, da denne blev underlagt Skoledistrictet men senere derfra er adskilt. Da imidlertid saavel dette som Rasmus Nielsens Nygaards Hartkorn i Nørre Alslev Sogn, efter hvad der af vedkommende Sogneforstanderskab er oplyst, ogsaa er indbefattet under det Hartkorn, som ved den under 17de November 1832 approberede Plan for bemeldte Sogns Skole er henlagt under dennes District, maatte det antages, at en Collision finder Sted, idet man har optaget det omhandlede Hartkorn i begge Skoleplaner, og det besluttedes paa Grund heraf at forelægge Cancelliet Sagen, for at Feilen kan blive rettet og det derved tillige kan afgjøres, til hvilket Skoledistrict det paagieldende Hartkorn for Fremtiden skal bidrage. 7. Efterat Cancelliet under 2den October d. A. havde resolveret, at Omkostningerne ved den afsindige Maren Poulsdatters Ophold paa Bidstrupgaard skulle udredes med Halvdelen af Amtsrepartitionsfonden, og Halvdelen af Jdestrup Sogns Fattigkasse, havde Forstanderskabet for dette Sogn andraget paa, at Omkostningerne ved hendes Bevogtning og Pleie for Jndsendelsen til Hospitalet maatte erstattes Sognet af Amts fattigkassen. Det vedtoges i denne Anledning, at Halvdelen af disse Omkostninger, i Medhold af Cancelliets Resolution, ogsaa kunde refunderes af Amtsrepartitionsfonden, hvorimod den anden Halvdeel maatte falde destrup Sogns Fattigvæsen til Last, uden at der, efter Omstændighederne, kunde tilstaaes det nogen Understøttelse af Amtsfattigkassen i dette Øiemed. 8. Sognepræsten for Holeby og Burs Sogne havde, paa Sogneforstanderskabets Vegne, indstillet til Amtsraadets Afgiørelse, om det ikke med Rette kan ansee Eieren af Nøbbøllegaard, Kammerraad Friderichsen, forpligtet til at føde en forhenværende Røgter i hans Tjeneste, saalænge denne erkjendes for at være rørig, da han ved sin Forvalter i et den 20de Januar 1843. afholdt Sogneforstanderskabsmøde har ladet erklære, at han vilde give bemeldte Person Kosten, saalænge han var i denne Tilstand, medens han nu ikke vil indrømme at hans Løfte i den anførte Henseende maa betragtes anderledes end interimistisk eller forbindende indtil videre. Skjønt Bedømmelsen af dette Anliggende ikke kunde ansees for henhørende under Amtsraadets Virkekreds, vedtoges det dog at svare Sogneforstanderskabet, at Kammerraad Frederichsen ikke skjønnes at have paadraget sig nogen Forpligtelse til at føde den omhandlede Person, hvilken ei kunde opstaae deraf, at denne engang har været hans Røgter, men kun at have tilkjendegivet sit Forsæt til at vise en Veldædighed, som han er berettiget til at indskrænke efter eget Godtbefindende ved Fortolkningen af hans Forvalters paa hans Vegne afgivne Erklæring. 9. Da den Høide, Kornpriserne allerede have naaet, og formedelst den store Export til Udlandet, kunne ventes endnu at ville opnaae, samt Kartoffelhøstens deelsvise Ødelæggelse ved den herskende Sygdom hos denne Plante give Aarsag til at befrygte Trang paa Livets første Fornødenheder hos Haandværks=, samt Huusmands= og Jndsidder=Klassen paa Landet, foreslog Formanden, at Amtsraadet skulde henlede Sogneforstanderskabernes Opmærksomhed paa dette Anliggende og opfordre dem til, forsaavidt det ikke allerede er skeet, at bevirke, at Sognebeboerne sammenskyde Forraad af Korn, fornemmelig Rug og Byg, som for moderate Priser efter de Regler, Forstanderskaberne maatte finde hensigtsmæssige, kunde overlades Trængende. Dette Forslag blev antaget af Raadet, og et overeensstemmende hermed forfattet Circulaire underskrevet for at udgaae til Sogneforstanderskaberne. 10. Den fra forrige Møde (vide Extracten af Forhandlingerne under Nr. 23) udsatte Sag angaaende Jstandsættelsen af en Veistrækning i Græshauge Sogn, imellem Øllingsøgaard og Volshauge blev igjen foretaget, efter at have circuleret blandt Raadets Medlemmer. Efter Politimesterens og vedkommende Sogneforstanderskabers Jndstilling besluttedes det med Stemmefleerhed, at den omhandlede Veistrækning til næste Aar skulde grundforbedres for Amtsrepartitionsfondens Regning efter foregaaende Overslag og Licitation, og Vei bestyrelsen overdrages at foranstalte det i saa Henseende Fornødne, hvorimod Vedligeholdelsespligten derefter maatte paahvile vedkommende Sogn, saaledes at Amtet forbeholdes at føre Opsyn med at den vedbørlig opfyldes. 11. Formanden meddeelte, at det af Jngenieur capitain Dreyer forfattede Forslag til Hovedlandeveisarbeiderne paa Lolland og Falster i Aaret 1846 har været forelagt de dertil udnævnte Mænd, som intet have fundet ved samme at bemærke, men anbefalet det til Udførelse i sin Heelhed. Efter dette Forslag udføres paa Falster kun det sædvanlige Vedligeholdelsesarbeide, men paa Lolland ere følgende Strækninger bragte i Forslag til Grundforbedring: 600 Favne Vei ved Paarup, vesten for Maribo. 1100 Fr. Vei imellem Stokkemarke og Stokkemarke Kro. 367 Fr. Vei imellem Halsted og Sæbyholm. 500 Fr. Vei østen for Nakskov. Bekostningerne ere calculerede for Falster til 2400 Rbd. og for Lolland til 14,400 Rbd. 2. Fra Jngenieurcapitain Dreyer var indkommet Forslag til Arbeiderne paa Amtets mindre Landeveie for Aaret 1846, hvilke ligeledes havde været forelagte de til deres Bedømmelse udnævnte Mænd. J disse Forslag ere Omkostningerne, indbefattede Veiopsynet og Godtgjørelserne for Tab og Skade i Anledning af Veiarbeidet i indeværende Aar, calcule rede til 26,050 Rbd., nemlig for Falster 10,000 Rbd., for Lollands østre District 8,300 Rbd. og for Lollands vestre District 6,900 Rbd., hvortil 850 Rbd. for Over bestyrelsen. Da den beregnede Sum betydeligt overstiger hvad der hidtil aarlig er anvendt til Amtets Veiarbeider og Udgiften, naar Veiarbeidet i Græshauge Sogn udføres for Amtets Regning, end yderligere vil blive forøget, saa at den, om den end ved Licitationen noget nedsættes, neppe kunde bestrides ved det i Forordningen af 29de September 1841 § 23 fastsatte Bidrag til Arbeiderne paa de mindre Landeveie af 4 Mk. 8 s. pr. Tønde Hartkorn, hvilket kun vilde indbringe omtrent 22000 Rbd., besluttedes det at udsætte Approbationen af den for Nakskov=Taars Veien foreslaaede Forberedelse til Grundforbedring af 995 Favne som er calculeret til 4,923 Rbd., indtil Licitationerne over de øvrige Arbeider ere afholdte, saaledes at det paa disses Udfald vil beroe, om den iaar kan udføres. De øvrige foreslaaede Arbeider approberedes, med Undtagelse af Reparations arbeiderne paa Veiene fra Nykjøbing til Karleby og tilVæggerløse, som vare bestemte at skulle udføres med Singel, hvilke foreløbig udsattes, indtil det kan blive undersøgt, om der ei kunde skaffes Strandgruus i Stedet til deres Forbedring. Formanden bemyndigedes til, efter Licitationernes Afholdelse, at approbere Budene, naar de ikke overstige Overslaget for hvert Arbeidsted med mere end 10 pCt. 13. Sogneforstanderskabet for Tingsted Sogn havde indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, hvilken af de Veie, der fra Klodskov fører til Hovedlandeveien, skal vælges til Jstandsættelse som Bivei, forsaavidt den gaaer igjennem bemeldte Sogn. J Anledning heraf besluttedes det, overeensstemmende med den af Politimesteren afgivne Erklæring, at Veien igjennem Byskov og Stubberup Fredskove til sidstnævnte By skal vælges. 14. Paa Grund af et opstaaet Spørgsmaal om Udredelsen af Omkostningerne ved Jstandsættelsen af den saakaldte hvide Bro ved Hardenberg, havde Sogneforstanderskabet for Radsted Sogn indstillet til Amtsraadets Afgjørelse, om Besidderen af Grevskabet Hardenberg, Reventlow ikke er forpligtet til at bære Halvdelen af disse Omkostninger, der udgjøre 16 Rbd. 5 Mk. 12 Sk. da Broen gaaer over et Vandløb paa den Vei imellem Radsted og Hardenberg, hvilken Greven er forpligtet til at vedligeholde paa den ene Side af Vandløbet, samt derhos i Almindelighed forespurgt, om det ikke paaligger Grevskabets Besidder at vedligeholde de Broer og Steenkister, der gaae over Vandløbene paa de Biveie i Sognet, som Hovedgaardene ifølge Rentekammerets Resolution af 24de Juni 1843 vedligeholde, samt deeltage med Halvdelen i Udgifterne ved de Broers og Steenkisters Vedligeholdelse, der ligge i Skjellet mellem Hovedgaardens og Bøndernes Biveie. Herpaa besluttedes det at svare, at da Vedligeholdelsen af Broer og Steenkister paa Biveiene, saavel ifølge Sagens Natur som ifølge Forordningen af 29de September 1841 § 28, er et Accessorium til selve Veienes Vedligeholdelse, maa den omspurgte Forpligtelse antages at paahvile Grevskabets Besidder. 15. J Anledning af det til Rentekammeret indstillede Spørgsmaal angaaende Branderslev Sogns Forpligtelse til at vedligeholde den igjennem samme løbende Deel af Veien imellem Abildtorpe og Branderslev overAdamsgave og Christiansdals Marker (vide Extracten af Forhandlingerne i forrige Møde Nr. 9) havde Collegiet ved Skrivelse af 27de September d. A., næst at bemærke, at Paakiendelsen af den fortiden verserende private Sag angaaende Vedligeholdelsespligten ikke skjønnes at kunne have nogen Jndflydelse paa Afgjørelsen af det Spørgsmaal, der vedkommer det Offentlige, om nemlig Veien egner sig til at optages i de offentlige Biveies Klasse eller ikke, forlangt Amtsraadets Betænkning om, hvorvidt den omhandlede Vei kan ansees som en fornøden Communicationsvei imellem Abildtorpe og Omegnen og saaledes være at henføre til den nævnte Klasse af Vei, hvorefter Collegiet nærmere vil afgive sin Resolution i Sagen. Amtsraadet besluttede med Hensyn hertil at yttre, at den omhandlede Vei vel ikke er absolut fornøden til Forbindelsen imellem Abildtorpe og Branderslev, da der gives en anden Vei forbi Herredskirke og Branderslev Kirke; men da Samfærdselen paa denne kun kan skee ad en temmelig betydelig Omvei, og da Veien over Christians dals og Adamsgave Marker, efter hvad der er oplyst, i en lang Række af Aar har været benyttet af Nakskov Landsogns Beboere samt af Gaarden Christiansdal som Vei til Kirken, Kjøbstaden, Skolen og Jordemoderen, hvilke tvende sidste de have tilfælleds med Branderslev Sogn, maatte Raadet være af den Formening, at ligesom den, forsaavidt den fra Abildtorpe strækker sig igjennem Nakskov Landsogn, er optaget blandt de offentlige Biveie, bør den ogsaa betragtes som saadan, forsaavidt den strækker sig igjennem Branderslev Sogn. 16. Jfølge Jndstilling fra Cancelliraad Birkedommer Schwensen og vedkommende Sogneforstanderskaber approberede Amtsraadet de nuværende Regulativer for Biveiene i Grevskabet Christiansholms Birk til fremdeles at gjælde for Aarene 1846-1848. 17. Regulativet for Viveiene i Thoreby Sogn, der udgjør Fuglfang og Prierskov Birk, blev ligeledes, efter Politimesterens og Sogneforstanderskabets Jndstilling, approberet til fremdeles at gjælde uforandret for Trienniet 1846-1848 med den samme bemærkning som forrige Gang, nemlig at de Veie, der kun tjene til at sætte enkelte Gaarde og Steder i Forbindelse med de almindelige Veie, ei henhøre under det Offentliges Bestyrelse eller Tilsyn. 18. Ligeledes approberedes Regulativerne for Biveiene i Grevskabet Christianssædes, Baroniet Juellinges og Grevskabet Hardenberg Reventlows vestre Distriets Birker, med Undtagelse af Regulativet for Herredskirke Sogn, i Henseende til hvilket Dissents er opstaaet i Sogneforstanderskabet om nogle Veies Qvalification til at optages som Biveie, hvis Afgjørelse beroer paa Modtagelsen af nærmere Oplysning.