JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Alle Frankerigs Hielpekilder og det republikanske Frankerig har viist, det ingen Mangel har derpaa, naar det kom an paa at seire anvendes for endelig at vise de Engelske, hvad Fortrin en Magt, der har Krigere, har for dem, der blot har Matroser. (De engelske Tidender sige, at alle fra Frankerig kommende Skibe bekræfte den Tidende, at de Franske igien giøre overordentlige Anstalter til en Landgang, hvortil ved Dunkirchen imod 100000 Mand skulle samle sig. Derhos synes det at være Frankerigs Hensigt, at foreene sig med den spanske og hollandske Flode, for at kunde først levere den engelske Flode et afgiørende Søeslag. En anden engelsk Tidende, hvoraf de her udkommende Oppositionsblade levere os Udtog, har under Artiklen Paris viist, at blot Frankerigs Rustning, om der endog ikke fuldbyrdedes nogen Landgang, vilde give den engelske Politik et føleligt Stød. Midlertid smigrer man sig i London med det Haab, at Frankerig paa ny vil aabne en Fredsunderhandling, og ved alle disse Anstalter blot give den større Eftertryk, gandske sikker kan man dog nok ikke være paa at jo Frankerig, for at giøre Eftertrykket endnu eftertrykkeligere, kunde virkelig iværksætte Landgangen. At desuagtet man i Paris tænker paa Fred, synes Redacteurens Beretning om de italienske Seiere at stadfæste.) Baboeuf og 10 af hans Medskyldige have gjort et forgieves Forsøg paa at rømme. Viellard, den offentlige Anklager har i to Dage været i Paris, uden at man veed Aarsagen. Hautecour Nationale har ladet trykke alle hos Baboen, og hans Medskyldige fundne Papirer, hvor man seer Navnene paa alle dem, som de Sammensvorne enten vilde myrde, eller beholde til deres tilkommende Regieringssystem. Meest Opsigt giør et Brev fra en af Opmændene Charles Germaine, hvori han giver Baboeuf Underretning om en Samtale, han den 19de April havde havt med Barras. Perlet siger i sin Journal, det er et skrækkeligt Document mod Barras. Er det ikke digtet af Germaine, Baboeuf, og Darthe, der alle tre sidde fangen i Vendome, og altsaa meget let kan confronteres, maae det blive Barras Anklageact, Man maae troe han vil skynde sig, at forklare eller fralægge sig det, thi det er et juridisk Document, som han altsaa ikke kan foragte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Den catholske Gudstieneste holdes nu igien her i 30 Kirker. Da Præsten i St. Jaqves i Torsdags læste Messe, hævede sig paa den Tid, da man ellers sang: Domine salvum faa regem, en Stemme af fuld Hals med denne Sang, Præsten lod Kirkedørrene lukke, og Vagten hente, og man paagreb Skraaleren – og see denne utidige Kongeven var en – Terrorist (!!!)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Paris, den 30te Januarii. Buonapartes udførlige Beretning om de sidste italienske Seiere, samt en meget omstændelig Beretning fra Berthier ere nu udkomne; og man seer deraf saavel den store Vigtighed af de vundne Fordele, som det Heltemod, de ere vundne med, ligesom Berthier og forsikkrer, de have kostet de Franske utroelig lidet. Man forsikkrer nu, at Buonaparte har ladet Wurmser opfordre at overgive Mantua, men at man endnu ikke veed Svaret. J Berthiers Beretning siges, at man af opsnappede Breve har erfaret, det var Keiserens Villie, at Wurmer, hvis han ikke i rette Tid fik Undsætning, skulde see med Besætningen at slippe ud af Mantua, og flygte enten til det Ferrariske eller Kirkestaten. Midlertid er fra Toulon afgaaet Corvetten La brune med Tømmermænd, Matroser, o. s. v., som Bunaparte har begiert, rimeligviis for i fornødent Tilfælde at bruge dem mod Mantua. J øvrigt paastaaer man, at Directoriet efter de store Seierstidender strax har sendt en Coureer til Wien, for at giøre Keiseren billige Fredsforslag. Paa samme Tid fortæller en anden Journal, at fra den engelske Regiering er til Directoriet ankommet en Coureer, af hvis Sending vel Hensigten ikke vides, men som har medbragt den Tidende, at man i London var meget begierlig efter Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
J Toulouse har den 21de Januarii været blodige Uordener i Skuespilhuset, hvorved 60 Mennesker ere blevne saarede – eller som andre Tidender sige – myrdede. Af det eene Partie tilskrives de Terroristerne, af det andet Jesuscompagniet, som dog synes saameget mindre sandsynligt, da Vadiers Søn derved har spilt en Hovedrolle. Directoriet er nu paalagt, derom at give Jndberetning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Fra den italienske Grændse, den 28de Januarii. De Keiserliges sidste Nederlag ere saameget skrækkeligere, da, naar Mantua ikke endnu kan holde sig nogle Maaneder, den sikkert maae falde, og med dem det østerrigske Lombardies Skjæbne være afgjort, Østerrigerne ere nu fra to Kanter i megen Angst. Først fra de tyrolske Passer, hvor de vel ved Ala og Peri have sat sig i en Forsvarstilling, men dog af Forsigtighed sendt Krigs cassen og Commissariatet tilbage til Bassano. Dernæst er man og meget bange, at de Franske skulde stille et Observationscorps for Tyrols Passe, for at holde Østerrigerne der opmærksomme, men midlertid giøre et Tog til Bassano, for at levere Østerrigerne et Slag, og derved bane sig Veien til Triest. J Roverede var man den 25de saa bange, at man troede, Fienden alt var for Portene, hvilket dog ikke er saa Tyrol, den 31te Januarii. Man troede, de Franske efter de sidste Fordeele vilde bryde frem mod Roverede, og Tyrol; men de have meget meer draget sig tilbage, og Fra denne Fæst samlet en større Magt mod Mantua. derværende Car ning har Alvinz Efterretning, at de torinsky Curasserer og flere virkelig alt have begyndt at slagte deres Heste. General Otto, som var brudt ud derfra, er ogsaa fanget af de Franske. Derimod er den til den italienske Armee befuldmægtigede engelske Oberste Graham (der ventelig maae troe sin Mission til Ende) lykkelig sluppet ud af Mantua, og til Tyrol.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Wien, den 28de December. Alle i disse Lande værende vaabendygtige Mænd, der ikke kunne godtgiøre, de have nogen ordentlig Haandtering, skulle nu uden videre Omstændighed tages til Soldater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Da Kanonerne her i Anledning af Keiserindens Nedkomst bleve løste, og man i omliggende Landsbyer ikke vidste, hvad det havde at betyde, faldt man paa, at ildesindede Mennesker havde begyndt Uroeligheder, og besluttede derfor at ile Keiseren til Hielp. Adskillige Bønderbyer væbnede sig, og gav sig paa Marchen, andre samlede sig blot, og bleve væbnede sammen, indtil de af Courerer, de sendte til Wien, erfoer, hvad det havde at betyde. Aviserne anføre dette, som et Beviis paa Bøndernes Patriotismus. Maaskee det og vidner om, at man maae vente uroelige Optrin, saameget mere, da i samme Dage adskillige Personer ere hæftede for Yttringer af stadstridigt Sindelag; af disse vare nogle i Forveien advarede af Politiet, men fortsatte ikke desmindre deres Sammenkomster. Man ruster stærk, for at sætte den italienske Armee igien i Forsvarstand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Frankfurt, den 4de Februarii. Af Wernecks Corps skal 6 Batailloner til Jtalien, da blot forsøgte Veteraner der skulle udgiøre Avantgarden. De sidste Uheld tilskrives de ny Tropper, der ikke vare vante at staae for Fienden. Erkehertug Carl skal nu stærkt stemme for Fred, da han ikke faaer de fra Wien forlangte Under saa eftertrykkelige, som han forlanger dem. støttelser,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Kiøbenhavn, den 13 Februarii. Den 14de October er Hof= og Stadsrets Procurator Niels Rosenfeldt forundt Bevilling at være Procurator ved Overhofretten, samt alle Over= og Underretter i Norge. Den 2den December er Overhofrets Assessor Baltasar Sechman Fleischer beskikket at være tillige Politiemester i Christiania. Student Zeuthen Euler Svitzer, confirmeret at være Sognepræst for Østerhasinge og Hillersløv Meenigheder i Fyen. Student Rasmus Bendixen, ligesaa Capellan pro Persona for Windige Meenighed i Fyen. Student Jens Leth kaldet til residerende Capellan for Nørre-Sogn i Wiborg og dets Annexer Asmild og Tamdrup. Personel-Capellan Hr. Niels Henriksen Lemvig, ligesaa for Simmested, Hvilson og Hvan Meenighed i Wiborg Stift. Procurator Johan Henrich Høegh confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Frisenvold og Calløe Birker. Den 9de er Justitsraad og Postinspector Corfitz Fischer beskikket til 3die Directør ved Generalpostamtet. Sognepræsten for Astrup, Thulstrup og Hvilsted Meenigheder i Aarhuus Stift, Hr. Christian Begtrup, beskikket til Consistorialraad. Residerende Capellan Hr. Jens Andresen confirmeret som Sognepræst for Sandbye og Wrangstrup Meenig i Sielland. Aesiderende Capellan Hr. Hans Sletting confirmeret som Sognepræst for Ravnekild, Broerstrup og Hauersløv Meenigheder i Wiborg Stift. Ole Boe confirmeret som Veyer og Maaler i Molde. Den 16de er Kammerherre og Generalmajor Ernst Fredrik Waltersdorf beskikket til første Directør ved Generalpostamtet. Student Andreas Bryndum confirmeret at være Capellan pro Persona for Liungo og Braabye Meenighed i Sielland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Personel-Capellan Hr. Jesper Ørslef ligesaa Sognepræst for Ørsted og Daastrup Meenighed i samme Sted. Residerende Capellan Hr. Johan Samuel Wolgand ligesaa Sognepræst for Rørbye Meenighed i Sielland. Student Henrik Morville Wanting kaldet til residerende Capellan i Slangerup og for Uggelse Meenighed i Sielland. Student Christian Eichenbroch Schulz ligesaa i Marieboe og for Hillersløv Meenighed i Lolland. Den 23de er residerende Capellan og Sognepræst Hr. Eiler Hammond kaldet til Sognepræst for Brøndbye Øster og Vester Meenighed i Sielland. Hører Christian Clod ligesaa til Hospitals og Froeprædikens Præst i Ribe. Den 30te er Skoleholder Ole Wind confirmeret at være Chordegn og Klokker i Ringkiøbing. Personel-Capellan Hr. Jacob Borg kaldet til residerende Capellan for Sigdals Præstegield i Aggershuus Stift. Sognepræst Hr. Niels Hee ligesaa til Sognepræst for Harritzløv og Albek Meenighed i Aarhuus Stift. Sognepræst Hr. Søgen Wedege Brøchner ligesaa for Stødring, og Mellerup i samme Sted. Assessor Christian Wilhelm Lange, Caracteer til Justitsraad. Proprietair Elias Jørgensen Møller, af Fyen, Caracteer til Cancellieraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Ved Auction solgt den 9de Februarii en Asiatisk Actie for 336 Rdlr. uden Udbytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Den 10de Februarii en gammel Søe-Asseurance Actie for 181 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Den 10de Februarii Gaarden, den forgyldte Løve kaldet, paa Vesterbroe for 3250 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Vinden. Februar. S. V. 28. 9. 7. 3 1/4 Varme. V. S. V. S. V. V. S. V. V. S. V. II 28. O. I. 2 3/4 V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
AVERTISSEMENT. Nandagen den 6te Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 6te Julii til den 31te December 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 6te Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Kiøbenhavns No. fiin, Aar. er au. luttunus, dender. dost- allitettinstituFredagen, den 17 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Constantinopel, den 30te December. Efterretningen om Catharina den Andens Død har her gjort stor Sensation. De politiske Forhandlinger, som hidtil med den franske Ambassadeur have været paa Tapetet, torde nu blive udsatte, indtil man først bliver underrettet om det politiske System, den ny Keiser agter at følge. Det ridende Artillerie indrettes nu ogsaa hos os af Franske, og paa fransk Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Weichselen, den 28de Januarii. Den fra den polske Jnsurrection bekiendte Skoemager Kilinsky, og Kiøbmand Kapostas have og allerede forladt Petersborg, og vente ved den preusiske Grændse paa Kongelig Tilladelse at komme tilbage til Warschau, hvor de ere boesatte (hvilket vel ikke vil blive dem nægtet, hvis det er saasom man siger, at ogsaa de i Preusen for Jnsurrectionens Skyld hæftede Polakker komme paa frie Fod, og at man ligeledes vil enteriadere for dem, der ere i Østerrigs Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Alle de forhenværende polske Statsfanger og Emigrertes Godser, som Keiserinden havde skiænket hendes Generaler og Yndlinger blandt andre Romanzow, Repnin, Suwarow, Subow, Fersen o. fl. har den nærværende Keiser ladet Eierne tilbagegive.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Med Kosciusko er og Digteren og Patrioten Niemzewitz gaaet til America. (Følgende er, hvad i sidste Tidende om Kosciuskos Underhandlinger i Frankerig bebudedes: Han sendte een af sine Venner til Paris til Almeenvelscommitteen. Denne Ven havde, som Kosciusko, en ædel Aand, og vidste ved Forsigtighed at styre denne, kiendte Grundsætninger og Mennesker, og vidste, at det ny Samfundsystems Grundsætninger ere det reneste i Fornuft og Moral; men at Menneskene endnu have al Slags Fordærv af Trældom og Despotisme i sig. Han havde det Ærende, hos Frankerig at søge Hielp, hvis det foruden sin Friehed ogsaa kunde forsvare Polens, eller i manglende Fald i det mindste Ordene Venskab, og Broderskab. Man afslog ham Hielpen, og gav ham heller intet af de Ord, der i al Fald kunde gieldt for Hielp. Kun een af de første Gange hørte Billand Varennes paa ham med tillukte Øyne, og styttende sig snart mod Ryggen, snart paa Armen af sin Lænestoel, og frembragde i hele Conferencen ikke meere, end disse Ord: Diplomatricommitteen kiender ingen anden Diplomatie, end Kanonernes. To eller tre Gange siden trængte Kosciuskos Ven paa Committeen. Før al anden Samtale, svarte man, og endog inden man kan afgiøre, om der skal være nogen, maae De give os det Løfte, og især Beviis, at Kosciusko vil for de Livegne samme Friehed, samme borgerlige og politiske Rettigheder, som for Magnaterne. En Diplomatiker, vilde det have været let at hielpe sig med en Løgn; han havde der fundet sig i sit Fag eller sin Natur, Kosciuskos Ven kunde kun sige Sandheden; han vilde udvikkle alting, vise, at man maatte giøre Trællene til Mennesker, før man kunde optage dem til Borgere; man forkastede hans Udviklinger som Udflugter, og Polen sank under sin Svaghed).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Haag, den 4de Februarii. Conventen har i sine sidste Møder næsten udelukkende været sysselsat med Debatter om Menneskerettigheder og Constitutionen. Daglig decreteres Puncter deraf. Da Borgerne Hartog, Lockhorst, Schimmelpenningk, Hamelveld og andre havde talt saavel for en Gudstienestes Gavnlighed overhovedet, som for Nødvendigheden af, at et Samfund maatte erklære at holde den i Ære, beslutte Conventen at indføre i Constitutionen en i Udkastet udeladt Artikel om Gudstienesten, og denne affattedes paa Lockhorst Forslag saaledes: det bataviske Folk holder Erkiendelsen af et høyeste Væsens Tilværelse, og denne Erkiendelses gavnlige Jndflydelse paa Dyd og Sæder, i Ære, og erklærer høytidelig enhvers Friehed at tiene Gud efter sit Hiertes Overtydning, og lover alle og enhver i saa Henseende al Sikkerhed og Beskyttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Nu er Conventen i Arbeid med Decreter om Lovgivningen. Den har alt besluttet, at der skal være to Kamre, nemlig det store Kammer, det samme, som 500s-Raadet i Frankerig, der skal foreslaae, og forfatte Lovene, og de Ældstes Kammer, Oldingsraadet i Frankerig, der har Magt til at prøve Lovene, antage, og forkaste dem. Repræsentanternes Antal bliver midlertid i begge disse Kamre ikke saa stort, som de nærværende Convendeputeredes, som nu ere 125 Medlemmer. Det store Kammer skal kun bestaae af halv saa mange Medlemmer, og de Ældstes af Fierdedelen; der spares 125000 Gyldens Besoldning, naar man regner 10 Gylden daglig paa hvert Medlem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Provincial-Forsamlingen i Holland er i Dag bleven overordentlig sammenkaldet, for at føye Anstalter mod Clubbernes Tilhængere, der endnu bestandig ere uroelige, og ikke ville opgive deres Sag. Forresten forsømmer man ikke behørig at straffe de uroelige Hoveder. J Gaar blev en Waysenhuusdreng kagstrøget, fordi han havde bragt et Orangebaand ind i Waysenhuset, og i Amsterdam er en forhenværende Regent dømt i 6000 Gyldens Straf, fordi han paa en ham leveret Addresse havde udslettet Ordene, Friehed, Liighed, og Broderskab. Han har ogsaa offentlig maattet giøre Afbigt for Raadhuset.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Jtalien, den 25de Januarii. Man troer, at Paven vil med mange Høytideligheder erklære nærværende Krig for en Religionskrig. Efter nogle Efterretninger skal han være meget syg. Midlertid ere adskillige Faner og Standarter blevne indviede i Rom, i een af dem staaer et Kors med Omskrift, i dette Tegn skal du vinde. Den 13de er den østerrigske General Colli komme til Rom, hvor han skal anføre Armeen, naar der bliver nogen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Blandt Oprørerne i Carfagnana vare mange Præster, nu da den franske General Rusca har ladet 5 af Opmændene skyde, er alting roeligt. Den franske Forvaltning i Modena har anmeldt en offentlig Auction paa Hertugen af Modenas Effecter og Meubler. Den cispadanske Republiks Kongres har befaling at undsætte en Commission, der skal undersøge den modenesiske Nations Gieldfordring paa sin forrige Hertug. Republiken Venedig torde maaskee blive anmodet at udlevere hans derværende Mobilier og Formue.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Paris, den 30te Januarii. J nogle af vore Blade finder man følgende under Datum. Madrid, den 30te December. De spanske Colonier ere i en Tilstand, som lade frygte en Revolution. Saavel Nordamericanernes Exempel, som den Haardhed, hvormed de behandles, og de stærke Paalæg, Vicekongen efter Godtbefindende fordeeler, giøre det mueligt, at Sydamericaneren revolterer, som han alt før har gjort. Alt 1756 udbrød Uroeligheder i Carracas, 1764 i Qvito. Mexico sendte 1773 Gesandte til Engelland, at forlange Hielp, og sin afhængighed ukiendt. Perno St. Fe var 1781 de største Uroeligheder, og nu ere Colonierne i en almeen Giæring. ne Paris, den 3die Februarii. Den 31te sendte Directoriet 500 Raadet en officiel Anmældelse af en opdaget royalistisk eller contrarevolutionistisk Sammensværgelse, hvis Plan var, uventet at bemestre sig de fem Directorer, bringe dem til Vincennes, hæfte alle i Paris sig opholdende nu eller forhenværende Deputerede, udraabe Exmonsieur til Konge, bekiendtgiøre en Amnestie, men siden lade denne ophæve ved Parlamenterne, der paa ny skulle indsættes, alle dem, der havde havt Deel i Revolutionens Fremme, straffe, og dem, der havde voteret for Ludvigs Død, henrette – efter at man i Begyndelsen havde for at blænde Folket, overdraget de meest yndede af dem betydelige Embeder. J denne Plan havde Hovedmændene søgt at inddrage Dragonobersten Milo, og Chefen for Directoriumsvagten Ramel, der havde meldt det til Politieministeren Cochan, og til Directeuren Carnot. Cochon, som man hidtil har vildet udgive for en Cryptoroyalist, overtalte Malo, at lokke Hovedmændene til sig, lade paalidelige Personer staae i Skjul, at vidne paa dem, og derpaa gribe dem; det skeede, og man paa greb saaledes en Abbe Brothier, ogsaa indvikklet i Lemaitres Sammensværgelse, og en forhenværende Reqvetmester Villeaurmois, der havde været indflettet i Favras Contrarevolutionsplan, samt en Urtekræmmer Dunant; en Baron Poly blev hæftet hiemme. De havde budt Malo 150000 Livres for hans egen Person, og 50000 Rdlr. at bestikke hans Corps med. Deres Conspiration skal være meget udbreedt, og selv ved Armeerne siges Personer at være beordrede til Hæftelse. Alle hos de Sammensvorne fundne Papirer ere beordrede til Trykken. Mandaterne have nu faaet Naadestødet, da det er decreteret, de ikke længere mellem Privatpersoner skulle have tvungen Cours, at de kun til næste 21de Martii efter den sidst bekiendtgjorte Cours skulle antages i Betaling af det tvungne Laan, og de tilbagestaaende Contributioner, samt for Nationalgodser, der skulle sælges, og for de to Siettedele af sidste Fierdedeel af de alt solgte Godsers Priis. Eter 21de Martii tages de blot i Betaling ved Nationalgodsers Salg, men maae først ombyttes mod Nationalskats-Recipisser. Financecommissionen, som er afløst af 5 nye Medlemmer, har i sin sidste Jndberetning ført adskillige meget svære Anker mod Directoriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Da Barras Tid er ude, præsiderer nu Rewbel anden Gang i Directoriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Man arbeider endnu, skrives der fra Brest under 23de i forrige Maaned, med uafladelig Virksomhed paa den anden Krigsrustning, for igien til bedre Tid at sende Floden til Jrland. General Hedonville, en Mand af mange militaire Talenter, og urokkeligt Mod, skal commandere Expeditionen. Der hersker største Enighed mellem Tropperne, og de glæde sig til den Tid, da de skal slaae de stolte Britter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
London, den 3die Februarii. Lord Bridports Flode, af hvilken en Deel er gaaet til Lissabon at foreene sig med Admiral Jervis's Flode, er ved stærke Vindstød blevet nødsaget at løbe ind til Torbay, just, som de herværende Blade skildre den i Dunkirchen foranstaltede og mod Skotland bestemte Rustning 15000 Mand stærk, og i frygtelig Stand. Admiralitetet har desaarsag beordret 4 Fregatter at krydse uden for Dunkirchen. J øvrigt lykønske Oppositionsbladene Lord Bridport, der er kommet hiem, uden at have seet Fiende, fordi han har været saa heldig ikke at miste noget eneste Skib. Ogsaa skal Spencer og Pitt være i meget alvorligt Fiendskab. End een Mærkelighed er, at franske Capere, medens Lord Bridport var i Søen, have taget mange Koffardieskibe, blandt andre 8 Proviantskibe fra Cark. Ogsaa vise sig nu Efterveerne af det irlandske Tog, da Forsvarsanstalterne anslaaes til 600000 Pund, saa skal og Jrland, hvis Lærredhande lider meget ved Krigen med Spanien, saa at for 2 Millioner Pund Sterling usolgt Lærred ligger i Dublin, have saadan Mangel paa reede Penge, at det er besluttet at sende en Million Guineer derover. Derimod tvivler man slet ikke meere, at Keiseren jo faaer en ny anseelig Pengeunderstøttelse; hvorvel Jhændehaverne af de Kongelige Stoks slet ikke ere tilfreds med, at det forrige Laans Vilkaar ikke holdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Frankfurt, den 7de Februarii. De Franske ere indrykkede i Roveredo og Trient. Den hele keiserlige Armee i Tyrol har deelt sig i to Dele, og gandske draget sig tilbage. Den ene staaer mellem Brixen og Bozen, den anden er tilbage mod Goerz, for at dække Triest og de øvrige truede keiserlige Lande. Buonaparte skal især vende sin Magt mod Triest, for at blive Herre over det adriatiske Hav. Det synes, de Keiserlige formode Mantuas Fald, da de drage sig saa dybt ind. Fra Wien forsikkres, at de italienske Vanhæld uagtet, paa Fred ikke er at tænke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Et stort Hof skal have gjort en meget eftertrykkelig Erklæring i Wien, til Fordeel for de Fyrster og Riigs stænder, der have sluttet separat Tractat med Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Hessen ruster stærkt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Mannheim, den 6te Februarii. Huningen har nu capituleret. General Moreau samtykkede ikke deri, før han vidste, at man kunde være sikker, i Henseende til Mantuas Undsætning. Endnu de sidste Dage have kostet Østerrigerne meget Blod. Bernadottes, Leferres, og Greniers Divisioner er paa Marchen til Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
Kiøbenhavn, den 17 Februarii. Den 17de Februarii solgt ved Auction en Asiatisk Actie uden Udbytte for 338 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-17
J Tallotteriets 618 Trækning i Altona, den 14de Februarii, udkom følgende Nummere: