JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
London, den 9de September. Der er, siger the Courier, meddeelt os et Brev fra en Officer i 1 Napoli di Romania, af hvilket vi ville levere et Udtog, til Beviis om, med hvilken blodtørstig Grusomhed Krigen fra begge Sider i føres i hine Egne: "En Englænder, og stor Beundrer af Grækerne, i der just nu kommer fra Hydra, fortæller mig, at 200 Tyrkiske Fanger, som i nogle Maaneder havde været indsluttede der, vare blevne førte ud paa Gaderne og nedstødte med Knive, Dolke og Høtyve. Neppe var man færdig med dette umenneskelige Offer, og endnu medens en Deel af hine Ulykkelige væltede sig under Dødskampen i deres eget Blod, bleve Tyrkiske Krigsfanger, der i flere Aar havde et været som Slaver hos Familier, af fine egne Herrer udførte paa Gaden, og slagtede paa samme Maade. Da man foreholdt de Græske Overhoveder det Umenneskelige i denne Fremfærd, svarede de 3 med Grinen og med en mimisk Caricatur der skulde efterligne Tyrkernes Gebærder under Dødsangesten. Anledningen til dette afskyelige Optrin skal være, at en Tyrk, der som Fange befandt sig omdord i en Græsk Brig, for at hævne sig for den grusomme Behandling, han havde lidt, kastede en brændende Lunte i Krudtkammeret i af Skidet, der strax sprang i Luften. For at forekomme Deslige i Fremtiden, skal den Græske Flaade have erholdt befaling, ingen i Fanger meere at gjøre, men strax at nedstøde dem. Da Jbrahim et holdt Efterretning herom, lod han til Gjengield alle Græker i Salona myrde med samt Koner og Børn.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
J China skal man allerede for 3000 Aar siden have havt Uhre. En Jrlandsk Missionær har for nylig bragt et Uhr fra China, hvilket er forfærdiget Aar 1007. Dette herlige Uhr er prydet med fine Zirater, og viser Timer, Secunder og Minuter. Dette Uhr var ei bleven repareret 140 Aar, og afveg imidlertid blot 10 Minuter. Den 10de September. Destoværre ere nu, efter hvad Limerich Chronicle melder, de gamle Pøbel=Optøier i Jrland, hvor det nu i lang Tid var roligt, atter begyndte i nogle Egne, og for oves ved Nattetide baade imod Mennesker, Creaturer og Bygninger.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
The Courier meddeler en Skrivelse fra Corfu af 14de August. hvori den herlige Daad, Afslaget af Tyrke=Stormen paa Mesolongi, den 2den og 3die August, fortælles med samtlige allerede bekjendte Omstændigheder. Saasnart Miaulis var i Opseiling, flygtede Capudan Pascha til Castellerne ved Jndføbet af den Lepantiske Bugt, 6 efterat Grækerne først havde opbrændt for ham en Fregat, en Corvette og en Skonnert, og erobret den hele, af 200 Skide bestaaende i Transport Flaade, fra hvilken han havde ilandsat Tropper. Den 4de saae man atter den Tyrkiske Admiral i Farvandet og Zante, saavel som Miaulis, der gjorde Jagt paa ham. Alle disse Efterretninger bragte Capitain Buratorich, Chef for den Østerrigske Brig, der, paa samme Tid som Tyrkerne, laae for Mesolongi, allerførst til Zante, hvor man derefter fra Morgen til Aften kimede med alle Klokker, og Folket bemægtigede sig en Deel Kjøbmænd, der vare bekjendte som Jbrahims og Capudan Paschas Agenter. Disse vare blevne ombragte, dersom ikke Øvrigheden havde forhindret det. Paa Capitain Buratovichs Ordre maatte alle Østerrigske Fartøier lægge ud af Havnen, paa det at de ei skulde være udsatte for Angreb fra det forbittrede Folks Side.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Paris, den 9de September. Vor Consul paa St. Domingo, Hr. Mollien, og hans Cantsler, Hr. de Estang, ere afreiste til deres Bestemmelses Sted. De ankomne tre Afsendinger fra St. Domingo ere: Hr. Rouanez, Senatoren Daumee og Præsident Bovers Adjutant, Oberst Fremont. De maae holde Quarantaine indtil den 17de, fordi der paa Circe under Overfarten døde tre Mand.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Den 10de September. Med de to Fregatter, som Paschaen af Egypten lader bygge i Marseille, skrider det rask frem, og hans Agenter ere rigelig forsynede med Penge. De Græske Befuldmægtigede kunne ikke bringe det saa vidt; imidlertid laa der den 5te dennes i Marseille et stilfærdigt Skib, som havde fem Artillerier Officerer, 36 Kanonerere og en stort Qvantitet Krigsforraad ombord.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Courier frangais indeholder følgende vigtige Efterretning: "Authentiske Breve fra Naupiion af 1ste August melde, at den provisoriske Regjering samme Morgen havde udstædt og bekjendtgjort en Act, hvorved Grækenland giver sig under England, idet den anraaber om dennes Protectorat under samme betingelse som det, den udøver over de Joniske Øer. Denne Efterretning er forebragt det Franske Ministerium, som ikke vil kundgjøre den, men at Forsigtighed uagtet have private Breve undgaaet Postvæsenets og Politiets Opmærksomhed. Denne henvendelse til den Storbrittanske Regjering blev forberedet ved Conferencer imellem de Græske Overhoveder og Commodore Hamilton, som commanderer den Engelske Station i Levanten. Det maa i Særdeleshed bemærkes, at denne vigtige Beslutning blev fattet, førend den nu bekjendte Ophævelse af Mesolongis Beleiring og den Ottomanske Land= og Sømagts Nederlag for denne Plads." - Efter adskillige andre Erindringer i Anledning af denne Begivenhed, slutter Curreren med den Efterretning: "Alt er ikke tabt for Grækerne, da de samme Breve, som skildre deres Uheld, stadfæste, at Jbrahim Pascha, i Besiddelse af Tripolitzas Ruiner, gjennemstrøifer Pelopones i alle Rettninger, uden at bønhøre nogen Græker, som beder for sit Liv, og at en Befolkning af 500000 Sjære, som er flygtet ind imellem Bjergene, har besluttet, at forsvare sig der, indtil der endelig kommer Hjelp. Etoile for i Dag synes at anerkjende Rigtigheden af det Væsentlige i ovenstaaende Efterretning i Courier, men modsiger en Efterretning i Quotidienne, hvorefter England allerede skulde have modtaget det den tilbudte Protictorat. Den paastaaer tillige, at Grækerne paa andre Puncter ikke havde fulgt Nauplions Exempel, og at den ikke kunde blive noget af Englands Protectorat, fordi denne Magt. der havde proclammeret Neutralitetens Grundsætninger, altfor godt vidste, at den ikke kunde overtræde samme, og handle alene, uden at forene hele Europa imod sig.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Madrid, den 28de August. En af de vigtigste her forefaldne Begivenheder er, at Over=Politie Jntendanten, Hr. Recacho, for nogle Dage siden er bleven fritaget for at staae under Ministeren Calomarde, men derimod er sat under Hr. Zea, som fremdeles forelægger Hs. Majestæt Udtogene af Hr. Recachos Beretninger, og gjør de fornødne Forslag i denne vigtige Green. Disse Hverv vare fornemlig Grunden til Hr. Calomardes Magt, og det, der egentlig gjorde ham saa frygtelig for hans Modstandere.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
De mange arresterede Geistlige ere ei, som hidtil var Sædvane, satte i de herværende almindelige Fængsler, men strax under Bevogtning af Politiebetjente førte til forskjellige Provinds=Fangehuse. J Placencia, hvor efter Sigende store Summer, bestemte til at befordre Bessieres's Foretagende, skulle være belagte med Beslag, hos Geistligheden, ere ikke mindre end 8 Kanoniker blevne arresterede. Grev d'Espagne der, som bekjendt, var en personlig Fiende af Bessieres, siger i sin Jndberetning om dennes og hans Kammeraters Endeligt: "De erholdt vor hellige trøstrige Religions Bistand, og efterat de havde bekjendt den skrækkelige Forbrydelse, hvori de havde gjort sig skyldige, bleve de skudte." Hvori denne Forbrydelse efter deres Tilstaaelse egentlig har bestaaer, og for hvem og under hvilke Former Tilstaaelsen er skeet, derom mange vi endnu til denne Dag nærmere officiel Efterretning.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Den 30te August. Hr. Recacho har i Forgaars begivet sig til Hs. Majestæt med Papirer, der skulle være fundne hos Bessieres.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Arresteringerne vedvare. De have truffet flere herværende Kloster=Forstandere, og iblandt andre Ex Jnquisitoren Kanonikus Maarol fra Cordova og Præsidenten for Purifications Juntaen for Civil Embedsmændene, Gordon, hvilken sidste sidder i det adelige Seminarium, uden at Nogen tilstædes Adgang til ham.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Hvad der gjør Hr. Gordons Arrestering til en vigtig Begivenhed er, at han tillige var det Castiliske Raads Secretair. Hr. Zra skal have indleveret en lang Memoire til Hs. Majestæt, hvori han søger at gjøre Justitsministeren, Hr. Calomarde, og Finantsministeren, Hr. Ballesteros, mistænkte.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
J de sidste for Dage har Hr. Calomorde ikke mere arbeidet med Kongen. De rojalistiske Frivillige Artillerie Compagnie er opløst. Dets Material er sendt til Schovia og dets Officerer til Badajoz, og satte a la suito paa ubestemt Tid. Til Barcelona er og den bekjendte General Chaperon afsendt, saavelsom Chefen for bemeldte Compagnie, Hr. Zea.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Der skal paany være givet Befaling til Oplysning af de royalistiske Frivillige.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Livorno, den 29de August. J forrige Uge faae vi for første Gang efter flere Aars Forløb atter et Tyrkisk Skib løbe ind i vor Havn. Det er et stærk bevæbnet Coffardie Skib, og kommer fra Algier med en Uld=Ladning.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Vore sidste Efterretninger fra Egypten naae til 10de Juli. Vict, kongen var endnu ei ankommet til Alexandrien, hvortil man allerede længe havde ventet ham fra Cairo. Tvistighederne imellem de i hans Tjeneste staaende Franske og Jtalienske Officerer synes at have foranlediget dette Ophold i hans Reise. Pesten var endnu ikke ganske ophørt i Alexandrien, uagtet den ellers paa denne Aarstid, pleier at ophøre.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Zante, den 15de August. Efter i tre Dage uafbrudt vedvarende skarpe Fægtninger imellem Grækerne og Egypterne, hvorudi de Sidste kom tilkort, har Jbrahim Pascha været nødt til at trække sig tilbage til Tripotamo i Provindsen Arkadien, hvor han nu er indsluttet. Den Tyrkiske og Græsk-Flaade, hvis Ankomst i Patras Bugt vi have berettet, ere stødte paa hinanden, og Tyrkerne mistede ved de fiendtlige Branderes flere Skibe. Efter som det hedder, har Straskieren seet sig nødt til at ophæve Mesolongis Beleiring, og forfølges levende af Grækerne.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Triest, den 29de August. De nyeste over Corfu indløbne Efterretninger fra Mesolongi af 12te August fortælle, at Grækerne ved Salona havde kaldt den hele Folkemængde under Vaaben ved Hielp af Natte Baun, saasnart de erfarede Straskieren Reschid=Paschs Nederlag for Mesolongi, og at de derpaa vare faldne ham i Ryggen. En stor Deel af de til Vrachori flygtende Tyrker vare, forfulgte af Mesolongis Besætning, komme imellem to Jld, og faldne for Grækernes Sværd. Grækerne havde ogsaa erobret meget Artillerie.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Efter Breve fra Corfu er en Division af Capudan=Paschas Flaade, forfulgt af Miaulis, løbet ind til Avlona eller Vallona, paa Kysten af Aldanien. Under Farten derhen skulle Grækerne have opbrændt 3 Skibe for Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Vor Observatore Triestino meddeler følgende Efterretninger: Zante, den 5te August.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Jndtil den 2den dennes vare i Alt 38 bevæbnede Græske Skibe paa serede Vandene herom Øen paa Farten til Mesolongi, og snart efter fulgte endnu en Afdeling, 17 Skibe stærk, under Hydrioten Miaulis. I den samlede Flaade vare i Alt 15 Brandere. Capudan Paschas Flaade ligger ved Patra, og søger at komme i Sikkerhed, for Angred af de Græske Skibe, der ere under Stil i en Afstand af 6 til 7 Jtalienske Mile fra ham. Efterat en uophørlig Kanonade i over 4 Dage havde gjort Bresche paa alle Kanter af Mesolongis Volde, og Tyrkerne frygtede for, at Grækerne mulig snart kunde faae Undsælning, besluttede de at foretage et almindeligt og afgjørende Angreb imod de paa alle Puncter indstyrtede Murt. De aabnede Løbegravenne paa 11 Steder, og stormede fra disse den 1ste August frem imod Murene, medens deres Baade trængte ind i den Søe, der fløder optil en Deel af Mesolongis Fæstningsværker. Fæstningen, Søen og Udenværkerne vare i 4 Timer indhyllede i den tykkeste Røg. Kl. 7 om Morgenen ophørte Kanontorden; de Beleirede havde tilfægtet sig den fuldstændigste Seir, paa alle Puncter slaaet Angrebet tilbage, og dræbt en uhyre Mængde af de Stormende. Den Tyrkiske Hær var henved 33,000 Mand stærk. Den K. K. Golette Vigilante var tilstæde under denne Kamp, og sammes Chef, Ridder Buratorich, vil kunne give den paalideligste og fuldstændigste Efterretning om det Forefaldne.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Den 1ste September. Efterretninger fra Corfu af 18de August forsikkre, at Kalamata var bleven besat af en Sværm Mainotter. Man slutter deraf, at Petro=Bey igjen handler i Overeensstemmelse med Kolokothron, og at han aldeles har forsynet sig med Contral=Regjeringen i Nauplion. Ifølge directe Efterretninger fra Hydra af 3die og fra Nauplion af 7de f. M., raser Pesten i en meget foruroligende Grad, ikke allene paa Morea, men ogsaa paa Candia Der er indsendt en Beretning til Constantinopel fra befalingsmanden over den Algierske til Tyrkisk Disposition stillede Escadre. J denne Beretning klager han over Fiendtligheder, som Englænder skulle have udøvet imod ham, og forlanger Forholdsordrer i denne Anledning. Flere Paschaer paa de Øer i Archipelagus, hvilke endnu ere blevne det Tyrkiske Herredømme underdanige, indberette Voldsomheder, som Engelske Orlogsmænd der skulle have forøvet, under Paaskud af, at deres Koffardieskibe vare plyndrede af Tyrkerne. Disse og andre Beretninger skulle have opbragt Storherren, og foranlediget ham til, at beordre, at al Engelsk Eiendom i Tyrkiet skulde belægges med Beslag, og alle derværende Engelske Undersaatters Person med Arrest, en Forholdsregel, som hans Ministre kun med allerstørste Møie vare i Stand til at bevæge ham til at afstaae fra Hr. Turner har taget det Parti, at trække sig ganske tilbage, og at holde sig saavidt muligt fiernet fra alle Forretninger. J Pera troede man almindelig, at naar det lykkedes Grækerne, heldigt at tilendebringe dette Felttog, deres Uafhængighed i saa Fald vilde vorde anerkjældt af England. "Corfu, den 7de August.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
En igaar Aftes fra Mesologi hertil ankommen Engelsk Brig medbringer Efterretning om nogle nærmere Omstændigheder ved de der forefaldne Begivenheder. J Mesolongis Grave laae Ligent af 7 til 8000 dræbte Tyrker, og in fiendtlige Leir var som tilintetgjort. Man troede, at Seraskieren vilde ophæve Beleiringen. Capudan Paschas Flaade har allerede i to Divisioner trukket sig tilbage til Are chipelagus, efter at have mistet en Golette og en Brig paa 18 Kanoner ved Grækernes Angred medens den laa for Mesolongi, Femten Tyrkiske Skibe af samme Flaade ere løbne ind i Patras Bugt.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Man troer, at den øvrige Flaades Afgang til Archipelagus har Hensyn til at dække en femte Landing af friske Tropper paa Priopones, til Jbrahim Paschas Forstærkning. Jmidlertid kunne Grækerne nu som Følge deraf uhindret tilbringe Mesolot af Forstærkning.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Corsa, den 9de August. Den Engelske Fregat Sybil er ankommen hertil, den har for 16 Dage siden forladt Athenen, og for 9 Dage siden Nauplion. Dens Chef, Capitain Pechel, bekræfter, at Capudan=Pascha i sidste Fægtning med Grækerne har mistet to Skibe, ligesom og, at den TyrkiskeLandkrigsmagt har lidt stort Tad ved den frugtesløse Sorm paa Mesolongi. Om Jbrahim Pascha veed man intet Bestemt. Efter nogle Efterretninger skal han været saaret, efter andre død af Gift. Dog i begge Deele ere nok nu udspredte af hans Fiender. J Modon hersker en saa smitsom Sygdom, at der daglig døe 25 til 30 Mennesker. Smitten skal være hidført af Araberne i den Egyptiske Armee, og ligeledes have viist sig i Suda, hvor man venter Landingen af en femte Division.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Wien, den 8de September. Jagttageren for i Dag melder fra Constantinopel under 23de August, at Jbrahim Pascha endnu bestandig seirer paa Morea og har sit Hovedqvarteer i Tripolitza. Den ældre Efterretning : at Ypstlantsvar saaret og fangen, stadfæstes ikke; derimod skal han tillige med en Søn af Kolokothron den 3de Juli som Flygtning være kommen til Nauplion. Tvende andre Græske Anførere, Ghika og Polychroni, skulle være faldne. - Den 21de Juli, da Capudan Pascha efter flere forgiæves Forsøg var trængt ind i Lagunerne ved Mesolongi, havde Fortet Anatoliko, som ligger paa en Ø, nord for Mesolongi, overgivet sig til ham; den 300 Mand stærke Besætning var gjort til Krigsfanger og de øvrige 1500 Jndvaanere havde man ladet beholdt deres Frihed. Reschid havde allerede afskaaret Fæstningen dens Vand, og foretaget flere Storme imod den, da den Græske Flaade lod sig see i de første Dage af August, og igjen opmuntrede de Beltirede, "som - efter deres Fienders egen Tilstaaelse - havde forsvar ret sig tappert imod alle hidtil gjorte Angrid, saameget mere, som Capudan i Pascha, ved Grækernes Nærmelse havde bortjernet sig fra de derværende Farvande, og for det første syntes at have givet Slip paa Søblokaden. (Jagttageren omtaler sletikke de Beleiredes seierrige Forsvar mod Stormen den 2den August). Dernæst meddeler samme Blad af den Orientalske Tilskuer under 17de August et Brev fra Nauplion af 4de, hvorefter Kolokothron den yngre og Ypstlanti vare ankomne dertil, efterat deres Corps vare slagne og adspredte af Jbrahim ved Kalabrita, hvorimod den ældre Kolokothron var slygtet ind imellem Bjergene med nogle Levninger af den Græske Hær. Den 22de Juli forsamledes den fuldbyrdende Magt i Nauplion, og gjorde det Forslag, at forlange Hjelpaf de Joniske Øer, og den 24de besluttede den i Geistlighedens og Folkets Navn at tage sin Tilflugt til Englands Beskyttelse. En Ac i denne Anledning blev undertegnet af mere end to tusinde Personer, men Kolette og Justitsministeren, Theotoki, protesterede, og dette skeete den 28de ogsaa af de Deputerede for de Franske og Nordamerikanske Philhellenere, Gen. Rech og Hr. Townshend Washington, som vare oprørte over Grækernes Mangel paa Tillid til deres Nationer. En Mængde Morcotiske Familier, som vare flygtede til de Joniske Øer, vare der henviste til Kalamos, og 30000 Flygtningen camperede i den Elendigste Tilstand for Nauplions Porte. "Man kan forestille sig" - anmærker Jagttageren - hvilken Opsigt det under disse Omstændigheder maatte gjøre, at en Nordamerikansk Escadre, bestaaende af tvende Linieskibe, een Fregat og to Corvetter, lod sig ste i Archipelagus.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Jagttageren forsikrer, at alt dette bliver fuldkommen stadfæstet directe fra Nauplion. "En ny Scene i den Græske Jnsurrection har aabnet sig, o. s. v. Om Jndblandingen af saa mange fremmede Dele, om Overførselen til Grækenland af Lidenskaberne og i deres Følge de Vildfarelser, som Partieaanden i vore Dage har fremavler i det christne Europa, om dette har været til Nytte for Grækernes Sag, har tjent dem til Gode, eller ei snarere aldeles fjortet dem i Fordærvelse, dette Spørgsmaal kan og vil ikke længe blive ud svaret, Saasnart vi selv kunne see klart nok, for at levere sikkert Stof til Dagens Historie, saa ville vi fremtræde uden Tilbageholdenhed og med Bestemthed, saaledes som vi have gjort lige siden Begyndelsen, af Begivenhederne i Østen, uden at tage Hensyn til det almindelig udbredte falske System." (Ste under Paris).
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Christiania, den 11te September. Deres Majestæter Kongen og Dronningen ankom Fredagen den 9de d. M. hertil om Eftermiddagen. D. M. aftraadte Kl. henved 6 i Professor Platous Bopæl i Opsloe=Ladegaard, hvor D. M. modtoges med en af en Deel unge Damer afsjungen Velkomst Sang, Under Kanonernes Torden og imellem det opstillede Militair= og Borgercorpserne, holdt derefter Deres Kongl. Majestæter deres Indtog omtrent Kl. 6 1/4, Hs. Maj. Dronningen i en aaben Stadsvogn og H. M. Kongen til Hest, lidsagede af Hs. Exc. Rigets Statholder, Deres Kongl. Majestæters Hofstat og Adjutanter. - Som en historisk Mærkværdighed fortjener at anføres, at siden Aaret 1733 har ikke, førend nu, nogen af dets Dronninger besøgt Norge.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Kiøbenhavn, den 19de September. I Gaar afseilede Corvetten Diana, under Commando af Capitain C. Wuls, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, her fra til Vestindien. Torsdagen den 15de September 1825, forsvarede Cand. Medicin Seligmann Mayer Trier, sin for Licentiat-Graden i Medicinen skrevne Afhandling: de ictero, particula prior. Respondens var Hr. Cand. Medicinæ Carl Rafn. De ordentlige Opponenter vare: Hr. Dr. og Professor Medicinæ Herholdt, R. af D., og Hr. Dr. og Professor Medicinæ O. Bang. Af Auditoriet opponerede Dhrr. Studiosus Medicinæ S. J. Ballin, Cand. Medicinæ Groening, Landphyscus Eschrict, Candidatus med. 5 Chirurgiæ Marcher og Stud. Chirurgiæ Mourier. Høitideligheden foregik i Regentskirken, og varede uafbrudt fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 2 1/2 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Hs. Majestæt har allernaadigst behaget, under 3die dennes at benaade Thies Meinert i Boresleth i Steinburg Amt med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Befordringer. Under det Slesvig Holsten Lauenborgske Cancellie, Den 6te September har Hs. Majestæt allernaadigst behaget at stadfæste Valgene af Candidat i Theologien, Hans Hansen, til Præst i Simonsberg, i Provstiet Husum, af Candidat i Theologien Friederich Carl Fardinand Hinriebsen til Diaconus i Leck, Provstiet Tøndern, og af Cand. i Theologien Johann Peter Gotthilf Claudius til Diaconus i Wilster. Ved allerhøieste Resolution af 15de denne Maaned har det behage Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at tillade, at de Jnteressentere i det hamborgske Laan af 1819, som opholde sig i Danmark, og som i Medhold af den om Laanets Opsigelse udstædte Bekiendtgiørelse, ønske fremdeles at lade deres Kapitaler blive staaende mod en nedsat melse til offentlig Kundskab, tilføier den tillige, at der i Statsgields Contoiret er indrettet en Protocol, hvortil Erklæringerne om Kapilernes Henstand ville blive at afgive, og hvorefter Obligationerne ville blive forsynede med Paategning.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, den 19de September 1825.
Berlingske Tidende, 1825-09-19
J Aaret 1824 er der i Island confirmeret 410 Drenge og 450 Piger, ialt 864, copuleret 373 Par og født 1937. Af disse vare 308 avlede udenfor Ægteskab og 61 dødfødte. Af de øvrige 1563, vare 829 Drengebørn og 739 Pigebørn. J samme Tidsrum ere døde 1090 Personer, nemlig 577 af Mandkjøn og 513 af Qvindekjøn. At hine vare 300 under 10 Aar, 32 imellem 10 og 20 Aar, 54 imellem 20 og 30, 19 imellem 30 og 40, 31 imellem 40 og 50, 36 imellent50 og 60, lige saa mange imellem 60 og 70, 37 imellem 70 og 80, 27 imellem 80 og 9 samt 5 Personer imellem 90 og 100 Aar, hvorimod ingen af de i dette Tidsrum døde Mandfolk opnaaede en Alder af over 100 Aar. Af Qvindekjønnets Døde vare 230 under 10 Aar. gamle, 24 imellem 10 og 20 Aar, 28 imellem 20 og 30, 21 imellem 30 og 40, 15 imellem 40 og 50 45 imellem 50 og 60, 43 imellem 60 og 70, 59 imellem 70 og 80, 36 imellem 80 og 90. 10 imellem 90, og 100, og 2 bleve over 100 Aar gamle . - Af ovenstaaende sees, at der var 786 flere Fødte end døde. Som Dødsaarsager ere iblandt andre angivne hver for det hosstaaende Antall: Alderdoms Svaghed 117, af Børnesygdomme 101, af Brystsvaghed 11, Omgangs syge (Lundfarhøt) 50, iblandt disse var 1 Dreng inden Rangervalle Syssel, som hverken kunde tale ei heller staae, og voxede ikkun til 1 1/2 Al. Høide, opnaaede en Alder af 15 Aar. (Fortsættes.)
Berlingske Tidende, 1825-09-19
Barom. Therm. Vinden. 11 Septbr. 38, 1, 7, 11, 7 Varme. O. R. O. 12 - 28, 3, o. 15, o - O. N. O. 13 - 38, 1, 3, 14, 8 - O. N. O. 15 - 27, 11, og 1 13, o - O. R. O. 16 - 38, o, 9, 13, o - N. O. 1 - 28, o. 7, 13, o - . O. et det har behaget Forsynet den 12te d. M., ved Døden at bortkalde til en i bedre Verden, min inderligen elskede Moder Juliane Marie Mau, følFeveile, Enke efter forhenværende Apotheker Mau i Odense, tilkiendegives herved sørgeligst for Familie og Venner, paa egne og Sødskendes Venne af hendes dybtsørgende Datter, Skielskiør, den 14de September 1825. C. W. A. Mau.