Berlingske Tidende, 1787-04-01
Efter den anden Schlesiske Krig og den i Dresden sluttede Fred, nød Frederich den Anden en tolvaars Fred fra Aaret 1745 til 1756. J denne Rolighedens Tid opofrede han sig ganske til Muserne og sine Staters indvortes Regiering, hvorhos han uophørlig bestræbede sig for at sætte Agerdyrkningen i Flor, ophielpe Kunster, Fabrikker og Manufacturer, samt at udvide og forbedre Handelen, Finantsvæsenet, Stads indkomsterne, Skatkammeret og sin Krigshær, som han den Gang bragte til 160000 Mand. Man maatte forfatte et stort Verk, dersom man vilde beskrive alle hans Foretagender i det Jndvortes af hans Stater, hvorfore jeg kun vil anmelde de fornemste. Strax efter Dresdner=Freden skrev han Huset Brandenborgs Historie, og lod den 1746 trykke. Samme indeholder Begivenhederne under hans Formænd indtil Begyndelsen af hans Regiering, hvortil jeg for det meste maatte giøre ham Udtog af Archiverne, fornemmelig i den trediveaars Krigstid. Et Arbeide, hvortil jeg, som en ung fra Universitetet tilbagekommende Mand, blev brugt. Jeg forfattede og for ham i Aaret 1752 en Overskuelse over alle hans Statsunderhandlinger. Paa samme Tid skrev Kongen og sit store Digt over Krigskonsten, og alle de Afhandlinger i Vers og Prosa, som udgjøre den første Samling af Philosophens Verker i Sanssouci. Ved Kanzler Cocceji bragte han den første Forbedring af Justitsvæsenet i Stand, og udkastede selv Planen for ham til denne Forbedring, hvilken han holdt for en Lovbog som den justinianske, uagtet det kun var en Proces=Orden. Den Gang bleve Procuratorerne afskaffede og Processen forkortet, men alt for meget betynget med Sportler for at bestride Omkostningerne ved Rettens Forvaltning. Kongen begyndte den Gang sit store Bygnings=Arbeide i Berlin og Potsdam, og trak Colonister ind i Landet, for at opdyrke ubeboede Egne. Han lod og grave den Sinowske og Plauen ske Kanal, for at forene Oderen, Havel og Elben. J End oprettede han 2de Handelsselskaber paa Bengalen og Sina men begge mislyktes formedelst Directeurernes urette Bestyrelse. Han forsvarede først den neutrale Skibsfarts Grundsætninger imod Kronen Engeland, og aftvang samme en Erstatning til hans handlende Undersaattere for de Skibe, som de Engelske Kapere havde borttaget i Krigen mellem Frankrige og Storbritanien. Dette udvirkede Kongen der. ved, at han beholdt 200000 Rdlr. tilbage af de 2de Millioner, som han i Følge Breslauer=Freden havde at betale til Engeland formedelst et paa Schlesien til Huset Østerrige gjort Laan. Han sendte i Aaret 1748 Hr. von Ammon, som befuldmægtiget Minister, til Fredsforsamlingen i Achen. slog sik de contraherrende Magters Garantier for Schlesien, Uagtet den i Drenden sluttede særskilte Fred blev hans Forbund med Frankrige dog staaende ved Magt, hvortil han endnu i Aaret 1754 føiede en Handelstractat med bemeldte Krone, med hvis Samtykke han og i Aaret 1747 havde sluttet et Forbund med Sverrig. Paa Grund af samme et System satte han sig 1750 og følgende Aar i Forening med Frankrige, samt Churfyrsterne af Pialt og Col imod et Romerskt Kongevalg, som Hofferne i Wien, Hannover og Dresden havde foreslaaet, og hvorover der allevegne i Tydskland blev drevet Underhandlinger; men hans fornemste Øiemærkevar henvendt paa de farlige Hensigter, som det Wienske Ho syntes at have mod ham i Henseende til Schlesiens Tilbage Erobring. Han troede at vide, at Hofferne i Wien og Peters borg tilligemed det Sachsiske havde gjort et politiskt System, imod Preussen. Ved et Tilfælde og en Sachsisk Secretairs Forræderie opdagede han i Aaret 1753, at disse 3de Hoffer havde 1746, strax efter Dresdner=Freden, sluttet et Forbund og i Tilfælde af en Krig, en eventuel Deelingstractat over hans Stater. Af denne Opdagelse, og af de sachsiske Depecher, af hvilke han hver Postdag fra 1753 til 1756 at Afskrifter, drog han den Slutning, at disse 3de Hoffers Ministre kun arbeidede paa at indlede denne Krig. Hemmelige og sandsynlige Efterretninger lode ham i Junii Maane 1756 troe, at det Øieblik var kommet, hvori disse 3de Hof ser agtede at udføre deres imod ham aftalte Plan, og i Begyndelsen af Aaret 1757 at angribe ham. Trende Gange lod han Keiserinde Dronningen ved sin Minister, Hr. von Klinggraf, bede om Erklæring derover. Men da han ikke fik uden tørre laconiske Svar, saa troede han at maatte forekomme disse 3de Hoffers Hensigt derved, at han angreb Sach sen og Østerrige, førend deres Armeer vare i Beredskab. Han lod mig den 20de August kalde til Sanssouci, og overleverede mig det Sachsiske Hoffes Depecher, af hvilke jeg giør de et Udtog, som blev meddeelt alle Hoffer, for at overbevise dem om det Wienske og Sachsiske Hoffes Hensigter imod Preussen, hvilke Kongen troede at maatte forekomme. Derpaa marcherte han sidst i August imod Sachsen, besatte Landet, omringede den Sachsiske Krigshær ved Pirua, og, efterat han havde taget den fangen, indlemmede han den i sin egen Armee. Han trang ind i Bøhmen, og vandt Slaget ved Lowositz, som dog ikke var afgiørende nok, saa at han desuagtet saae sig nødt til at forlade Bøhmen og vende tilbagetil Sachsen, hvor han tog sit Vinterqvarteer. Midt under disse Begivenheder lod han det Dresonerske Archiv aabne, og sendte sine Ministre alle dette Hoffes originale Depecher, efter hvilke jeg forfærdigede og udgav det berømte Memoiret railonne, hvori de eventuelle Krigs- og Deelingsplaner blive beviste af de østerrigske og Sachsiske originale Depecher. Det er afgjort, at disse Planer virkelig existerte; men da de kun vare eventnelle, og forudsatte den Betingelse, dersom Kongen af Preussen gav Anledning til Krig, saa vil det stedse blive uafgjort, om disse Planer nogensinde skulde have kommet til Udførelse, og om det havde været farligere, at oppebie, end at forekomme dem. Men hvorledes det endog forholder sig, saa vare dog Kongens Nysgierrighed og den lille Omstændighed af en Sachsisk Secretairs Forræderie de tilforladelige Aarsager til denne syvaars Krig, som har gjort Fridrich den Anden og den Preussiske Nation udødelig, men som og nær havde foraarsaget den hele Stats Undergang, og bragt den til Ødelæggelsens yderste Bredde. (Fortsættelsen følger.) 3. De til Forsendelse med Posten allene privil. Kiøbh. Maanedl. Stats=Tider &c. Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. O sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tomme paa Tungen 1 Mk. 2 Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenti bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelig Sange 14 s.