JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Paris, den 13de Januarii. J forrige Onsdags havde Hr. Fitherbert en 5 Timers Conference med Hr. Græven af Vergennes. Herpaa kom han tilbage til Paris, og erpederede samme Nat en Coureer til London. Nu maa man give Coureren Tiid til Hen og Hidreysen; og naar man betænker, at han bringer Cabinettets i Versailles Ultimatum til London, og at han ventes tilbage med Cabinettets i St. James Ultimatum til Paris, saa maa endnu først derpaa Forliget med Holland afgiøres. Man kan vel Etsaa neppe vente Udfaldet af Fredsunderhandlingerne førend ved Enden af indeværende Maaned, saasom man for nærvægende Tiid ikke negocerer angaaende Præliminarierne, men en almindelig Fredstractat. Saalænge som Freden endnu ikke er bleven undertegnet, eler Underhandlingerne ganske ophævede, saalænge skal man ste kunne skrive noget med Vished, angaaende Freden eller Krigens Vedvarenhed. Mange af vore meest indsigtsfulde Politici paastaae, at Freden endnu i denne Maaned skal blive undertegnet. Ja, man forsikrede i disse Dage, at Kongen skulde som i Gaar den 12te have erklæret ved Couren, at Freden er tilforladelig. Men, der er ingen slig Erklæring skeet Heraf uddrage andre den Følge, at man ingen Regning kan giøre paa Freden. Saa meget er vist, at Ministeren har afsendt Ordrer, for med den mueligste Hurtighed og uden Sparsomhed paa Omkostninger at sende en stor Mængde af Amtaunition og Artillerie til Brest, Toulon og Rochefort. Jmidlertid er det sandt, at fredsunderhandlingerne endnu blive fortsatte, og at der stedse næsten dagligen afgaae Couterer herfra til London, og derfra igien her tilbage. Den Spanske Ambassadeur, Greven af Aranda, fik i Fredags en Coureer fra Hoffet i Madrit, og afsendte derpaa strax en anden til London. Hr. Fitzherbert skulde i Torsdags have spiist hos en af sine Venner, men han fik samme Tiid en Coureer fra sit Hoff, og maatte begive sig til Versailles. Dagen efter undskyldte han sig hos sin Ven og føyede til, at han tænkde ikker, ved Brødrene Berling. om en Maanedstid at reyse tilbage til Engeland, og at han troer, Freden endnu førend hans Afreise skal blive undertegnet. Derimod forsikrer man for tilforladeligt, at den unge Hr. Greve af Vergennes forventes endnu i denne Uge tilbage fra London, uden at han skal medbringe den undertegnede Fred.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Af en anden Skrivelse fra Paris, dateret den 13de Januarii.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
For fire Dage siden havde man her forsikret, at Freden er saa godt som undertegnet, og at Kongen i Gaar vilde bekiendtgiøre denne glædelige Efterretning i Versailles; endog Folk at den første Rang vilde forsikre og paastaae dette: men det er endnu ikke skeet til Dato, og man er virkeligen endnu ikke avanceret saa vidt med Freden. Jmidlertid synes det, Følge tilforladelige Efterretninger, at være grundet, at vort Hoff er enig med det Londonske Hof, i Henseende til de fornemmeste Punkter, men at der endnu staae adskillig Artikler med Spanien og i Særdeleshed med Holland tilbage at bielægge. Den sidste Magt forlanger af Engeland især Poster: 1) en frie og uindskrænket Skibsfart, 2) Tilbagegivelsen af alle dem fratagne Besiddelser; Trinconomale paa Ceylon ikke undtagen, og 3) en billig Skades Erstatning. Førend disse Punkter blive bragt i Rigtighed, kan Freden ikke blive undertegnet. Men man troer dog, at Alting turde endnu i denne Maaned blive bragte i Stand. Skulde imidlertid Engelænderne ikke ville give efter, saa turde ogsaa den saa meget forønskede Fred endnu ikke være saa nær. - Bi forvente dagligen Bekræftelse paa de gode Efterretninger fra Ostindien. Hoffet har virkeligen erholdet sammes DuplicataDet heder, at Hyder=Ali har allerede begivet sig paa Marchen til Madras. - Man veed endnu ikke heller noget af, at Malteser-Ordenens Stormester er død, endskiønt det er blevet ommeldt i adskillige udenlandske Tidender. Ambassadeuren fra Maltha imodsiger denne Efterretning.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
London, den 7de Januarii. J disse Dage er der blevet holdt mange Cabinets=Forsamlinger, saavel paa St. James, som og hos Premier=Ministeren og i Admiralitætet. Jndholden af Berraadslagningerne holdes meget hemmelig. - Den Russiske Gesandt havde en Conference med Hs. Majestæt, som varede over en Time, og der er strax derpaa blevet afsendt Courerer til Petersborg, og Berlin. - J Løverdags ankom en Coureer til Stats Sekretæren, Lord Grantham, fra vor Ambassadeur i Paris, Hr. Fitzherbert. Der blev strax efter sammes Ankomst en Forsamling af Cabinets Ministrene hos Stats=Sekretæren, og efterat samme var til Ende, sendte Admiralitætet Ordre til Portsmouth, at de 4000 Mand Tropper, som laae i Barakkerne i Hilsen, ufortøvet skulde gaae om Bord. General Gray, som skal commandere disse Tropper, der ere bestemte til Vestindien, er afreist herfra i Søndags Morges til Portsmouth, for at gaae om Bord tillige med dem. - Af dette og meere skulde man slutte, at Udsigterne til en nær forestaaende Fred vare forsvundne. Jkke desto mindre har man her aabnet Policer, og gjort Veddemaale om 100 Pund Sterling imod 10, at vi skulle have Fred inden denne Maaneds Udgang. Jmidlertid er Alting uvis, og Cabinets Ministrene selv kunne ikke bestemt besvare det Spørgsmaal, Kunne vi om nogle faa Uger vente Fred. - Man vilde i Dag Morges paastaae, at Admiral Rodney var i Gaar Aftes ved Døden afgaaet: men dette Rygte er til Lykke ikke blevet bekræftet. - Der er sendt Ordre til Portsmouth og Dynerne, at de Skibe, som ere bestemte til Ostindien, skulle holde sig i fuldkommet Beredskab, for uden Forhaling at begive sig paa Reysen derhen med deres Convoy. Og da Regieringen har faaet at vide, at Fransoserne for nyeligen have uformærkt ladet afgaae nogle Linieskibe til Ostindien, saa har Admiral Hughes, som skal commandere den sammesteds hen bestemte Convoy, faaet Ordre til, saa hastig, som mueligt være kan, at afseile, uden at oppebie de Ostindiefarere, som ikke maatte være færdige. Jmidlertid har man alle muelige Aarsager til at formode, at Commodore Bickerton allerede har for lang Tiid siden forenet sig med den anden Admiral Hughes, som hidindtil har commanderet i Ostindien. J dette Fald vil vor den varende Escadre være den Franske under Hr. Suffrein overlegen. - Endskiønt man aldeles ingen Troe fæster til det nyeligen udspredte Rygte, at vor General, Sir Eyre Coote er bleven slaget af Hyder=Ali og selv taget fangen, saa er dog Forlængselen efter at erholde nærmere Efterretninger fra Ostindien, angaaende vore der værende Anliggenders Forfatning, naturligviis meget stor.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
J et Brev fra Bassora, som er dateret den 8de October, heder det. Jeg fik den 3die i denne Maaned et Brev fra Sura te af 26de April, hvori der gives mig Efterretning om den forskrækkelige Storm og Uveir, som fem Dage førend dette Brev blev afsendt, har ødelagt Staden og det omliggende Land. Mænd og Qvinder ere i Tusinde Tal blevne begravne under Ruinerne af deres Huuse. Engelænderne have derved lidt særdeles meget, og i Synderlighed have mange Kiøbmænd mistet alt hvad de eyede og havde. Næsten alle Skibe og Baade ere gangne til Grunde. Man har ikke hørt noget til Commodore Robinson, som samme Dag, da Stormen, reyste sig, blev drevet i Søen. Gallioten Swift kantredet Nærheden af Stallen, og hele Mandskabet paa samme, 2 Lascars undtagne, druknede. - Admiralitetet har ladet de paa Vestindien handlende Kiøbmænd berette, at den til Vestindien bestemte Convoy skal afseyle didhen den 15de i denne Maaned, saafremt Vinden vil blive nogenlunde favorabel Hvilke Krigskibe dertil ere udseete, og hvor stærk deres Anral turde blive, veed man ikke. Formodentligen vil det blive de samme, som skulle convoyere de forhen ommeldte Tropper, derhen. - De sidste Efterretninger, som Regieringen har faaet fra America, melde, at de Franske Tropper, som befandt sig i Virginien og Yorktown, ere marcherede til Boston, og have indskibet sig paa Hr. von Vandreuils Escadre, for at forene sig med de ved Cap Francois forsamlede Franske og Spanske Tropper. Spanierne bestode af 7000 Mand af deres bedste Soldater, og de Franske udgiøre 4000, foruden dem, som ere forventendes fra Boston. Det er vel uden for al Tvivl, at sammes Hensigt er rettet mod Jamaica, hvorfore man begynder at blive noget bekymret, i Henseende til denne Øe. Jmidlertid er alting der sammesteds i en god Forsvarsstand. - J Gaar gik Ordet at de Amerikanske Freds Commissarier i Paris havde erklæret, at America vil, dersom de nærværende Fredsunderhandlinger skulde afløbe forgieves, iagttage den største Neutralitæt imod alle krigførende Magter. - Fra Amerika erfarer man, at der ved Boston udrustes et Antal Krigskibe, for dermed at angribe de Bermudiske Øer, hvis Kapere have tilføiet den Amerikanske Handel megen Skade. Man er ogsaa sammesteds og andre Amerikanske Havne i Arbeyde med at bygge 12 Linieskibe, med hvilke man allerede er vidt avanceret. - Til Kinsale er ankommet et Fransk Koffardieskib, som var bestemt til America. Fire Engelske Matroser havde taget Tieneste paa samme, og bemægtiget sig det, da de vare komne ud i Søen, i det de toge Leyligheden i Agt, at faae Overhaand med de andre paa Skibet værende 6 Franske Matroser og Capitainen. Man skal om Bord paa samme have forefundet tvende Kister med Guld og Sølv=Kniplinger, hvis Værdie skatteres til 20000 Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
London, den 10de Januarii. Handelsfloderne fra Terreneuve og fra Lissabon ere lykkeligen ankomne. Man erfarer med den sidste, at det Linieskib, som vi have taget fra Spanierne, nemlig St. Michael, vel har været forventendes til Lissabon, for at convoyere Handels skibene til Engeland men er endnu ikke ankommet der. Aarsagerne dertil er, at Spanierne luure paa samme, og Commodore Knowles i Gibraltar holder det for farligt, at lade samme løbe ud af Strædet i det Atlantiske Hav. Spanierne have forsøgt, med Bomber fra deres Batterier ganske at ruinere det; de ere for nyeligen i en mørk Nat komne samme saa nær med deres Kanoneerbaade, at de have saaret og dræbt adskillige af dets Mandskab, og gjort sig at nyelig Umage, for at stikke Skibet i Brand. - Vore offentlige Fonds ere denne hele Uge igiennem dagligen faldne næsten 1 pro Cent. Alting er Krig, og man hører nu kun raabe om Krig. J Onsdags ankom en Coureer fra vor Gesandt i Paris, Hr. Fitzherbert, hvis medbragte Depecher have strax derpaa foranlediget en Forsamling af Cabinets Ministerne. Man siger, at Hoffet i Versailes har givet en afgiørende Erklæring, at man fra Frankrigs Side forlanger Tilbagegivelsen af alle vore i Ostindien gjorte Erobringer, og giør Paastand paa en frie Hande til alle Ostindiske Handelspladser. Da man paa vor Side ikke vil tilstaae deslige Fordringer, saa heder det, at Krigens Fortsættelse er uomgængeligen fornøden. - Et Transportskib, som er ankommet til Cork i Jrland fra Nyeyork, og har kun været 27 Dage paa Overreysen derfra herhid, medbringe den Efterretning, at Hr. Vandreuils Flode, som laae ved Rhode-Jsland, er bleven forstærket med 10 Linieskibe og 4 Fregatter, som ere komne fra Frankrige. Lord Hood har strax ladet Admiral Pigot meddeele Efterretning derom. -
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Vihøre, at det Postskib, som for nyeligen er ankommet fra Lissabon, bekræfter at den Flode, som er bleven udrustet i Cadix, for under Græv Estnings Commando at gaae til Vestindien, endnu ikke er udløbet. Vore Avisskrivere ville forsikre, at vort Hof har ved sin Gesandt i Paris ladet remonstrere imod sammes Udløben og tilkiendegivet, at man vilde ansee det som en Erklæring, at Frankrig og Spanien vare imod Freden, saafremt Floden løb ud. - Der er sendt Ordre til Jrland, at holde Levnetsmidler til 20 Krigskibe i Beredskab. Skibene skulle løbe ind til Jrland, for sammesteds at indtage deres Fornødenheder.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Af en anden Skrivelse fra London, af 10de Januarii. Hr. Fitzherberts sidste Depecher have givet Anledning til adskillige Raadsforsamlinger i Ministeriummet. Den hemmelighedsfulde Taushed, som man iagttager i Henseende til sammes Jndhold, giver os ikke meget Haab om en nær forestaaende Fred. Man siger, at det Franske Hofs Ultimatum er ankommet i Tirsdags, og at samme bestaaer deri, at Hoffet Versailles paa ingen Maade kan antage den Fordeeling af Grund=Herredømmet i Ostindien, som det Brittiske Cabinet, efter derover holdet Raadsforsamling med det Ostindiske Compagnie, havde foreslaget, at det meere vedbliver at paastaae den fuldkomne Restitution af det, som samme tilforn, har besiddet i de Lande, og at det forlanger den fulde Nydelse af en frie Koffardiehandel herefter, som forhen. Man troer, at vort Hof ikke vil indgaae dette, og at Negociationerne dets aarsag turde gaae over styre, man vil ogsaa have Forsikringer fra første Haand, at alt Haab til Fred er for nærværende Tiid forsvunden. - Der skulle ligeledes være komne nye Fordringer fra det Spanske Hof, som ganske have bragt Fredsunderhandlingerne i Uorden paa nye.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
J Forgaars ere Skibene, Elisabeth og Grafton paa 74, Europa paa 64, og Jphigenia paa 32 Kanoner, hvilke ere bestemte til Ostindien, seylede ned ad til St. Helens, hvor de Ostindiske Skibe allerede ligge, og endnu flere ere forventendes; men de have Ordre til, at afseile med den første føye lige Vind, og ikke opholde sig efter Resten. Der afsendes 2000 Mand Tropper med disse Skibe, som vi vel gierne ville komme til at behøve imod Hyder=Aly, om der endog skulde blive Fred. - Man melder fra Nyeyork, at Fiendtligheder imellem Engelænderne og de foreenede Stater i Amerika have hørt op til Lands. Kongressen har paa den erholdte Efterretning at Engeland havde erkiendt dem for uafhængige, givet Ordre til, at arbeyde paa en nye Lovbog for de forenede Stater, som ogsaa foranstaltet alle fornødne Indretninger, for at formeere en Søemagt til deres Koffardiehandels og Kysters Beskyttelse. - Man forsikrer, at vort Hofhar sluttet en Tractat med det Petersborgske Hof, som dog ikke skal have nogen Virkning, dersom vi faae Fred.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Haag, den 18de Januarii. Paa den Memoire, som Hr. von Brantsen og Berkenrodeoverleverede Hr. Fitzherbert den 6te December, og som indeholdte Deres Høymægtigheders Forslage, har Hr. von Fi herbert den 31te December, efter sit Hofs Ordre overleveret dem et Svar af følgende Puncter: 1) Da de forskiellige særdeles Forbindelser, som i mange Aar have været imellem Storbritannien og Republiken, ere deels ved nærværende Krig, deels ved Republikens Opførsel for Fredsbrudet blevne ophævede, og Deres Høymægtigheder for nærværende Tiid synes meget lidet tilbøyelige til, at fornye alle disse gamle Forbindelser, saa foreslaaer Kongen, at begge Staterne i Henseende til de Handels-Forbindelser, som kunde finde Sted imellem dem, skulle tage til Rettesnoer blot Folkerettens almindelige Grundsætninger, og saasnart de i nærværende Krig indviklede Magter skulde giøre nye Handels-Foranstaltninger med hverandre, vil Kongen og indgaae saadanne HandelsForbindelser med Republiken, som kunne være overeensstemmende med begge Staters Jnteresse. Herved bleve Deres Høymægtigheder satte i samme Forfatning med Engeland, som de ere i med adskillige Europæiske Søemagter. Meer kunde Kongen ikke tilstaae dem, og Hr. Fores Forslage, som Deres Høymægtigheder melder om i deres Memoire, vare ved det, at Deres Høymægtigheder afslog den særskilte Freed, nu at ansee for Null og Jntet. 2) Kongen vil af Moderation give tilbage, hvad der i denne Krig ved Hs. Majestæts Vaaben var bleven erobret fra Republiken, Trinconomale, og hvad dertil hører, undtagen. 3) Fordringerne i Henseende til Skades Erstatning kan Kongen, da de stride imod Fornuft og Folkeretten, aldeles ikke bevilge; men han vil til 3de, at Priserne, som bleve gjorte for Freedsbrudet, bedømmes af den Brittiske Admiralitets=Ret. Man kunde med usmodsigelige Grunde bevise, at Storbritannien paa alle misteligMaader har søgt at undgaae Freedsbrudet med Repubsiken; men for ikke at forbittre Gemytterne paa begge Sider endnu mere, vilde man gaae det forbie. - Det Londonske Hofsmigrer sig med, at disse Punkter skulle blive anseete som et nyt Beviis paa Kongens Moderation og Bereedvillighed til Freed med alle i Krig indviklede Magter. - Disse Puncter vare undertegnede. Alleyne Fitherbert.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
De Herrer von Brantsen og Berkenrode meddeelte tærvon Vergennes strax disse Puncter, og svarede den 5te Jan. Hr. Fitherbert: At de med Bekymring havde seet af hans Puncter, at det Londonske Hof var lidet tilbøyelig til paa billige Betingelser at slutte Freed med Republiken. Hvad det Londonske Hof forstoed ved Folkerettens almindelige Grundsætninger, Dersom derved forstoedes en ganske frie og uindskrænket Skibsfart, blot contrebande Varer og Krigsmunition undtagen, saadan som den blev bestemt i Tractaterne af 1674 og 1713, saa skulde Deres Høymægtigheder vist ikke giøre Jndvendinger imod at antage disse Forslage, som Grunde til en sluttende Freed. - Trinconomales Undtagelse kunde ikke stemme overeens med Hs. Storbrittanniske Majestæts bekiendte Moderation; man troede og ikke, at Deres Høymægtigheder nogensinde skulde indgaae denne Betingelse. Om Skades Erstatning vilde man først tale, naade tvende første Punkter vare bragte i Rigtighed. - Ved denne Notes Overlevering har Hr. von Brantsen og Berkenrode tillige givet denne mundtlige Erklæring: At de ventede et mere tilfredsstillende og til Forsættelsen af Conferencerne tienligere Svar.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Helsingøer, den 31te Januarii. Den 27de hujus ankom her i Sundet 1 Skib af og fra Dan tig til Engeland, 3 af og fra Kiøbenhavn til St. Croix, St. Thomas og St. Jan. Den 29de gik disse 4 Skibe til Seyls til Nordsøen; saa passerede her og igiennem Sundet fra Kiøbenhavn, uden at komme til Ankers, 1 Snov af og fra Aalborg til St. Croix, som for noget siden indkom for contraiVind om Natten her i Sundet, og af Frygt for Jis gik directe til Kiøbenhavn. Sundet er i Dag frie for Jis og Skibe.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Kiøbenhavn, den 31te Januarii. Under 10de April 1782 er Stephan Henrich Prætorius allernaadigst udnævnt til at være Controlleur og Toldbetient, samt Taradeur ved Christiansstads Toldsted paa St. Croix.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Ligeledes er under 20de Januarii 1783 den hidtil værende Controlleur og Taradeur paa St. Thomas og St. Jan, Johannes Magene beskikket til at være Bogholder sammesteds, og i hans Sted igien Fuldmægtigen Anthony Gravenhørst til Controlleur og Toldbetient samt Taradeur.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Under Dato Christiansborg den 13de Januarii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved Handelen for Derne St. Thomas og St. Jan formeres og udvides.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Førstkommende Tirsdag den 4de Februarii bliver om Aftenen Klok. 7 Slet Balvare en Domine i Riddersalen paa Christiansborg for alle 9 Classer. Enhver, som agter at bivaane dette Bal en Domino, vilde i Forveien indsende deres Navne til Kammerfoureren paa Christiansborg, da Billetterne kan afhæntes Dagen tilforn om Formiddagen fra Kl. 8 til 12, og Eftermiddagen fra 2 til 8 Slet, ved Jndgangen til Riddersalen i den saa kaldede Procurator Stue.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Tirsdagen den 28de Januarii, Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsens høye Fødselsdag, var hos Høystsamme Couen Middags Taffel paa 27 Couverts. Om Aftenen var Apartement og Concert i Apartement=Sahlen, og derefter hos Hs. Majestæt Kongen Bundterads Taffel paa 56 Couverts.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Onsdagen den 29de Januarii, Hs. Majestæt Kongens høye Fødselsfest, var Cour hos de samtlige høy Kongel. H. skaber. Hs. Majestæts Kongens Taffel i Apartement-Salen bestod om Middagen af 21 Couverts, imedens Taffvarede blev opført en Cantate, Poesien af Thorup og Maken af Capelmester Wernike. Hs. Kongel. Høyhed Kro prindsens Taffel samme Middag var paa 27 Couverts og Hedes Kongel. Høyhed Prindsesse Lovise Auguste Taffel paa 12 Couverts. Om Aftenen var Ball i Riddersahlen, og deres ter Galla-Taffel i Apartement-Sahlen paa 84 Couverts samt 2de Marchals Tafler, det første paa 120 og det and paa 50 Couverts.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
J Følge Hs. Kongelige Majestæts mig tilkomne allerhøyste Ordre, er i Henseende til Kort Pengene ved Hoffet den Forandring bleven indført, at herefter maae ved Spille=Bo dene til Hove en gives meer end i alt een Rigsdaler ved er Spille Bord, og da Hs. Majestæt Kongen allernaadigst venter, at man i Byen overalt følger samme Exempel. Saa bliver saadant herved efter allernaadigst befaling bekiendtgjort. Christiansborg, den 31te Januarii 1783. Schack, Ober=Hofmarskalk.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Fra Stadens Raadstue er den 27de Januarii udkomme en Kiød Taxt, hvorefter Slagterne her udi Staden sig indtil næstkommende Maymaaneds Udgang have at rette: De beste Stykke af en Oxe, nemlig Bryst=Stykket, Høy Rid bene, Rumpe=Stykket og Tynd=Stegen, skal sælges Pur det for 8 s., og ikke meere for Pundet af dette Kiød at tages og afhugges det første efter Oxens Storlighed, dog saa, at hver Stykke ikke veyer over 10 Pund. Høy=Ribbene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge dog ikke Stykket mindre end 6 Pund. Hele Fierdinger Pur det for 7 s. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen, Pundet for 7 s. Kalve=Kiød, Pundet af Bagfierdingen for 11 s., og Pundet af Forfierdingen for 10 sk. Saltet eller sprængt Oxekiød, sælges ligesom det Færske; dog intet at fo ges af Slagterne, som har ligget mere end 6 Dage i Salt, Svinekiød, Pundet for 8 1/2 s. - Frieslagterne skal sælge ovenanførte Kiød Pundet 1 s. ringere.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Landhuusholdings Selskabet. Til Selskabets ordentlige Medlem er nyeligen valgt: Hr. Christen Pram, Fuldmægtig i General=Land=Oeconomi og Commerce=Collegiets Consulat=Secretariat.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Kiøbenhavn, den 31te Januarii 1783. C. Martfelt, Selskabets Sekretær.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Copulerede. J Kiøbenhavn den 31te Januarii Hr. Poul Christian Birck, Capitain af Søe=Etaten, og Frøken Johanne Jacobine von Salderen; Hr. Andreas Rees, Copiist i det Norske Told=Contoir, og Jfr. Anne Margaretha Lykke.
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Døde. J Assens Præstegaard den 20de Jan. Hr. Ditlev MehProvst i Bierre Herred i Aarhuus Stift. J Kiøbenhavn den 26de Jan. Sr. Rasmus Christensen Widing, Theehandler, 38 Aar; Mad. Helene Breitendich, fød Høeg, 77 AaJ allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til " Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi, efter Os Elskelig Carl Wigant Falbe, Vores Justits=Raad og Affessor i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret, og Christian Knudsen, Vores Cancellie=Secretair og Registrator i Vores Danske Cancellies Archiv=Contoir, som Skifte=Commissarier efter afg. Commissionair Nicolai Schonau, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, Adresse=Contoisom formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte afg. Mercur, 3de gange efter hinanden maa indkalde alle dem, rets Efterretninger og den Wiborg Samler, samt Altonaiske "Tid hos bemelte Skifte=Commissarier, for at anmelde og Nicolai Schønau, at indfinde sig inden den i Loven fastsatte beviisliggjøre deres havende strax; og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme sorte, Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende rer, hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have - Christiansborg udi Vores Kongel. Residence. Stad Kiøben at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot havn, den 24de Januar. 1782. Under Vort Signet (L. S.)
Berlingske Tidende, 1783-01-31
Efter Hans Kongel. Majests. allernaadigste Befaling, Luxdorph. P. Aagaard.