JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Katholikerne ere blevne emanciperede; Slaveriet er ophævet; Parlamentet er blevet reformeret; Loven for Fattigvæsnet ere blevne forandrede. Den irlandske Kirkes Forfatning er bleven omstøbt. Nogle Biskops-Værdigheder ere blevne afskaffede. Det ostindiske Kompagnies Privilegier ere blevne indskrænkede. Banken har begyndt igien at betale contant. Bankosedlerne ere nu blevne et legal Valuta. Lovene mod Vildttyveriet er bleven hævede (men dette har ogsaa siden den Tid taget til i en tidobbelt Grad.) Ølhusene ere blevne tilladte, for at forbedre de lavere Folkeklassers Moralitet men Drukkenskab og andre Laster have taget betydeligt til,)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
af menneskekiærlige Bevæggrunde har man formildet Straffen for Falsk til Forviisning, (men denne Last har siden den Tid taget til i samme Grad som Tyverie og Drukkenskab.) - Det var vist at ønske, at en indsigtsfuld Mand, f. Ex. Hr. Etatsraad Thaarup, vilde meddele Publikum en fattelig Oversigt af alle de Foranstaltninger, som ere trufne i det danske Monarkie i de sidste 34 Aar til Landets Bedste, og som ere meget betydelige. Man maae have det Gode som er udrettet klart for Øinene, naar man skal kunne paaskiønne det; ved idelig at stille det Mangelfulde til Skue, forledes man til en Misfornøielse.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
J Forløbet af dette Aarhundrede har England bemægtiget sig følgende udenlandske Besiddelser. Det gode Haabs Forbierg; Øerne Ceylon, Mouritius, Malta, Landene ved Senegal og Surinam. Men hvad ere disse Acqvisitioner: hvad ere Erobringerne i Nexaul og det Birmanske Rige, tilligemed vor Souverainitetet over de Joniske Øer at ligne med de Fremskridt, som Brittannien har siden 1800 giort i Konsterne, Videnskaberne og Jndustrien? – Hvo havde vel kunnet troe i Aaret 1800: at det kunde blive mueligt at reise om Morgenen i en Diligence, fra London, og at spise til Aften Klokken 11 i Manchester, og var hans Lettroenhed endog gaaet saa vidt; hvo vilde da have dristet sig til at forudsige, uden at blive forhaanet; at han istedet for at soupere i Manchester, kunde i fulde to Timer lægge den lille Tour tilbage til Liverpool 50 engelske Mile paa Jernbanen.) Som Tingene nu staae, spiser man Frokost i London om Mandagen, og kommer om Onsdagen til Dublin; thi man kiører af Landeveien til Manchester, reiser derfra paa Jernbanen til Liverpool, og seiler derpaa i en Dampbaad over Kanalen. Hvilke Kiæmpeskridt har ikke Dampskibsfarten gjort i en saa kort Tid, og desuagtet er den endnu i sin Barndom. Henvender man sin Opmærksomhed paa Gasarterne, saa bemærker man, at Gas er ikke allene i almindelig Brug som en lysende Substans; men naar man vil besøge Galleriet for de nationale Videnskaber, saa vil man overbevise sig om, at der kan fortræffeligt kaages ved Gasflammer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Kaste vi nu et Blik paa Londons Metamorphoser, saa ville vise sig for Betragtningen de herlige Broer, Vaterlov og London Broen, den herlige Jern broe over Themsen i City, og den overmaade nyttige Broe ved Vauxhall. - Betragt Kiæmpeværkerne: De vestindiske Docks, de ostindiske Docks, de londonske Dock; de St. Katharina Docks; Surrey Kanalens Docks, alle disse Skibsværfter, som ere byggede i et Sekulum. Det prægtige Toldhuusden rummelige Daarekiste Bedlam, det londonske Universitet og Krigs-Collegiet. – J dette Aarhundrede er Ramlagh forsvundet; Pantheon er blevet til en Bazar; alle Theaterne i London, naar Operahuset undtaget, ere enten afbrændte eller nedrevne: Coventgaden, Drurylane, Surry=Theatret, og AstleyTheatret er blevne opbrændte; det sidste, endog 10 Gange, og blevne opbyggede paa nye. Haymarket og Royalty blevne revne ned, og byggede op igien, og det sidste under Navn af Brunsvik ødelagt i et Øieblik. – Carlton-House (hvori Georg den 4de boede som Prins af Wales) er med al sin Glands og Herlighed, med alle sine humoristiske og aandrige Assembleer forsvundet af Jorden. Fox, Scheridan, Fitzpatrick, Hauger, Erskine, Hertugen af Norfolk, hvile nu i deres Grave. Skuepladsen for deres Gilder existerer ikke længere, prægtige Terrasser og Sqvares indtage deres Plads. De usle Gader imellem Pal-Mal, og Oxfordstreet have maattet vige for pragtfulde Promenader.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Det Jndvendige af St. James Park, tilforn en moradsig Egn, er nu forvandlet til en smuk Have, og Buckingham House, som var bygget i den slette Smags Uniform, rød med hvide Jndfatninger, er blevet omdannet til et nyt Palads, som man vel har kritiseret meget, og nyelig meget vandannet; men som desuagtet er Brittannien værdigt. J Regents=Park indtage nu Lunde, Kanaler, Viller, Parade=Pladser, Dioramer (et ganske nyt Slags Bygninger, hvori to Malerier opstilles paa en Maade hvorved Jllusionen forstærkes, og som man ikke kiendte noget til i Aaret 1800.) Terrasser og lange Rækker af prægtige Bygninger et Rum, hvorpaa Qvæget tilforn græssede (flere Landsbyer ere desuden i de sidste Aar blevne indlemmede i London.) En seilbar Kanal, som omgiver London, og kan tiene til en Fæstningsgrav, i Tilfælde af en Rebellion, bringer Varer fra alle Verdens Kanter til Magazinernes Porte, selv i de inderste Dele af Hovedstaden. - Seer engang ned i Tunnel under Jorden saa ufuldendet den end er, og saa nyttig den end altid vil blive, saa vil den dog altid blive en Triumph for den menneskelige Vedholdenhed og Flid Betragter hine Broer, hvilke ligesom svæve i Luften over Vandet, (Hængebroer af Jern, hvo havde i Aaret 1800 holdet det for mueligt, hvor kunde i dette Aar have abnet, at man kunde finde Vand uden at grave efter det? Hvem var det faldet ind at skiære i Steen, eller endog at anstille mathematiske Beregninger ved Hielp af en Maskine? Hvo havde tænkt paa at udstoppe Puder med Jern, for at giøre den blødere? Hvo havde drømt om, at man kunde destillere Brændeviin opp i Skorstenen, og paa samme Tid nedenfor bage Brød, (kiender man noget her i Dannemark til disse nye Opfindelser?) Betragter man de selskabelige Forhold: de unge Mandfolk drikke ikke mere. J Aaret 1800 drak de endnu af al Magt. J dette Aar vilde man have udskieldet en Tobakssmøger, nu ryger Skoledrengene paa Gaderne Tobak, fordi man har sagt dem, at de Voxne giøre det samme hiemme. Tobaksrøgningen blev indført i Krigsaarene, og den Gang havde man mange Grunde at anføre til dens Forsvar, nu besmykker man denne Sædvane ved at kalde den udenlandsk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Den almindelige Jndførsel af Klubber og Hoteller er en mærkværdig Forandring, som er foregaaet i det selskabelige Liv i London. J 1800 havde Londen kun faa Giæstgivergaarde, imedens alle andre Stæder vare opfyldte af dem, nu er i Gaderne nedenfor Grosvenor-Sqvare, næsten hvert Huuset Hotel. Klubber vare dengang sieldne, og havde ingenlunde den Bestemmelse, som de have i vore Dage; man søgte kun i dem en behagelig Adspredelse. Nu er det blevet anderledes. CrockfordsKlub, som er forsynet med den bedste Spise- og Kaffesal, har en prægtig Front og fortiener den, da dens Medlemmer høre til den første Klasse, Travellers Klub, er en prægtig Bygning; om Aftenen bliver der spillet høit, dog saavidt vi vide intet Hazardspil. - Hertil kommer den yngre og den ældre militaire Klub, hvori vore brave Officere kunne for deres fattige halve Gagering have Livets Beqvemmeligheder, hvortil de have forhiulpet os med deres Blod. Union-Klubben er et Tilflugsted for velhavende Borgere, og det er ret moersomt at see i Athenæum en Blanding af Whigs, Radicale, Lærde, Udlændinger, Petimaittre, Forfattere, Krigsfolk, Søemænd, Konstnere, Advocater o. s. v. Desuden har man en Wyndham=Klub, som holdes i Lord Blessingtons Huus paa St. James Sqvar; to Universitets-Klubber, en Clarence=Klub, som nu bliver kaldet Clearence (Renselses) Klub siden at Selskabet er blevet nogle ubehagelige Medlemmer qvit. – Den orientalske Klub, oprettet af Kiøbmændene fra Hindostan, og som Almuen kalder den horizontale Klub. Alle disse, og endnu andre Klubber af Rang, have oekonomiske og elegante Formaal, hvorpaa ingen Moders Siæl tænkte i Aaret 1800.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Efterretninger fra England. Der skrives fra London under 30te December Det afgiørende Skridt er foretaget. J Brigthonblev den 29de December i Geheimeraads-Forsamlingen Proclamationen angaaende Parlamentets Opløsning underskrevet, og skal om Aftenen den 30te blive publiceret i Hoftidenden. Valgene til det nye Parlament skulle være tilendebragte til den 19de Februar, Valgene i London kunne være det i 14 Dage. Den 10de Februar skal den skottiske Adel foretage Valget paa de 16 Peers, som skulle repræsentere den. J Hovedstaden hersker den største Bevægelse og alle berede sig til Valgene. Den 28de om Aftenen blev en Forsamling af Reformer holdet i City i London Tawern og eenstemmigt heri besluttet, at det er de londonske Vælgeres Pligt at give Fædrenelandet et Exempel paa deres Hengivenhed og Jver. Herpaa blev der gjort Forslag til, at foreslaae de nærværende Medlemmer: Alderman Wood og de Herrer Grote og Crawford, tilligemed Hr. James Patteson, Gouverneur for den engelske Bank, til Medlemmer. - De Conservative ere paa deres Side ikke heller ledige. Den 29de forsamlede sig et stort Antal under Forsæde af Hr. Th. Baring; han holdt en Tale, hvori han vel forsvarede Reformer, naar de kun ikke blive foretagne paa en tumultuarisk Maade og ved voldsomme Midler. Han protesterede mod ethvert Jndgreb i de Kongelige Prærogativer og forlangte at man skulde sætte de af Sir Robert Peel opstillede Grundsætninger paa Prøve Nogle af Medlemmerne kom frem med forskiellige Forslag, og de Herrer Wood, Wilson og Lyall bleve foreslagne til Candidater til Parlamentet; de to første af disse have vel fordum voteret mod Reformbillen; men de erklærede nu, at de ikke vilde modsætte sig dens Virkninger, da den er ophøiet til en Landets Lov. Modet blev sluttet med et HurraRaab for Kongen, Sir Robert Peel og Hertugen, af Wellington. Foruden disse Forsamlinger ere mange andre blevne holdte, og det engelske Folk er i den største Giæring. Den bekiendte Greve Grey har ved en Circulaire erklæret sine Undergivne, af han vil afholde sig fra al Indflydelse paa dem ved de forestaaende Valg. Kongens Broder, Hertugen, af Cumberland er afreist fra Berlin til London. Han har opfordret de Ultra Torys, i den nærværende Krisis, til at slutte sig til Sir Robert Peel og at glemme alle deres forrige Besværinger over ham. - Derimod har den engelske Gesandt i Berlin, Lord Minto, yttret i en Skrivelse, at han ikke troer at den nærværende Høi=Toryske Administration kan holde sig i en Uge, enten lige overfor dette, eller et andet Parlament.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Siden Parlamentets Opløsning er blevet besluttet, har Tonen i de offentlige Blade antaget en usædvanlig Grad af Bitterhed. Bladet Coureren mener at intet fornuftigt Menneske tvivler paa Følgerne af denne Forholdsregel, som er den meest overilede og fordærveligste, som en Monark af Huset Hannover nogensinde har grebet til (destoværre forholder det sig maaskee saaledes; man maa i høi Grad beklage denne Beslutning, fordi den saa saare let kan lede til en Revolution, den største Ulykke, som kan møde England og Europa. Overalt er en Revolution en rædsom Begivenhed; men allermeest fordærvelig, naar den engang bryder ud i England. Men hvad kan man ikke befrygte, naar et Ministerium sættes i Spidsen for Statsbestyrelsen, som har Folkestemningen imod sig og mangler Nationens Tillid.) Kongen kan ikke begaae nogen Uret; men et svært Ansvar hviler paa de Ministre, som have tilraadet en saadan Fremgangsmaade. Ministeriet er intet Peel-Wellingtonsk, men et Rodens=Stormonts, og Sir Robet Peel er selv ikke længere istand til at bekiæmpe sine Collegers Meninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Bladet forsikkrer, at Sir Robert Peel havde inderligt ønsket at undgaae den førgelige Nødvendighed at opløse Parlamentet; men Hertugen af Wellington og hans militaire Colleger havde drevet det igiennem. Der skal allerede være opkommet Strid imellem de nye Ministre og Besættelsen af Embeds posterne af anden Rang; Coureren mener derfor, at det er rimeligt at Sir Robert Peel vil ikke længe kunne holde sig. Det formaner tillige Vælgerne til ikke at indlade sig med Ultra-Tory-Regieringen paa nogen betingelse, eller at skiænke det nærværende Ministerium nogen Tillid. De øvrige Oppositions=Blade tale i samme eller i en heftigere Tone. Bladet Times vedbliver paa det stærkeste at tage Ministeriets Partie og at advare Folket mod revolutionaire Foretagender. Den har for en Betaling af 2400 Pd. Sterling indrykket, paa 24 Folio Spalter, den bekiendte Addresse af den Conservative med sine 5000 Underskrifter og med Parlamentslemmerne Kards og Wilsons og Lord Mayors Navne i Spidsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Greven af Haddington, en Adelsmand uden Formue eller stor Jndflydelse, er udnævnt til Lord-Lieutenant af Jrland. – De meest udsøgte Ultra Torys blive udnævnte til alle betydelige Embeder. – Den bekiendte Høi-Tory Lord Stormont er bleven mishandlet af Pøbelen i Norwich, som raabte: ned. med Overhuset; vi behøve intet, han blev reddet med Møie, en vis Butcher ophidsede Folket.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Nyeste Post-Efterretninger. Den engelske Hoftidende af 30te December indeholder Proclamationen om Parlamentets Opløsning og Dispositionerne med Hensyn til det nye Valg: ligeledes Udnævnelsen af Greven af Haddington til Lord-Lieutenant af Jrland og af flere toryske Stormænd. Hele Landets Opmærksomhed er nu henvendt paa Udfaldet af Valgene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Bladet Morning Herald melder, ifølge nye Efterretninger fra Persien, at den russiske Jndflydelse i dette Land, som havde lidt et Stød ved Abbas Mirzas Død, har igien tiltaget ved det, at den russiske Gesandt har erkiendt den unge Fyrste Mohammed Ali, for at være sin Bedstefaders Successor. Denne Gesandt skal have raadet Fyrsten til at giøre et Jndfald i Kabul; men naar Persien kunde under russisk Jndflydelse erobre dette Land, saa vilde det nærme sig betydeligt det Engelske Ostindien. Man tvivler ikke paa en Borgerkrig i Persien; dog skal den egentlige farlige Modstander være den af Onklerne, som er Statholder i Provinsen Kermensur ved den Persiske Havbugt. Man siger, at naar Mohammed kaster sig under Ruslands Jndflydelse, hvorved han, foruden ved den rige Arv efter sin Bedstefader, skal have forskaffet sig mange Tilhængere, saa vil England soutinere den ældste Onkels Successionsret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Den 30te December er Budget for 1836 blevet forelagt de franske Deputeredes Kammer. De ordentlige Udgifter ere anslagne til 1002 Millioner Franker; 14 1/2 Millioner ere forlangte for de offentlige Arbeider. Jndtægterne ere anslaaede til 995 Millioner; det Deficit paa 7 Millioner, som opkommer derved, skal dækkes med Overskud i 1835. Finantsministeren skildrer Financernes Tilstand, som meget gunstig og Statsindtægterne, som at være i en stærkt tilvoxende Tilstand. J de Deputeredes Kammer høres i denne Tid meget livfulde Debatter om Amnestien. Frankerige er i Grunden nu indvortes roelig; Regieringen har Magten og bedre Tider kunne sees imøde, den bestræber sig for at colonisere Algier og udvide sin Magt i dette Land og den polske Oberst Greve Zamoyski, en Neven af Fyrste Gartorysk, har faaet fransk Borgerret. Regieringen vil betiene sig af ham til at formaae hans Landsmænd til at etablere sig som rolige Borgere i det Algierske. – Den spanske Minister Martinez de la Rosa har den 22de December meddeelt en fuldkommen Bekræftelse paa de Fordele, som General Cordova har tilfægtet sig over Carlisterne den 15de December - Mina har den 16de fra sit Hovedqvarteer i Pamplona udstædet en Proclamation til sine Soldater og opmuntret dem til at fortsætte de af dem tilfægtede Seiervindinger, han siger der at Jnsurgenterne tabte 1500 Mand ved Sorleda og Uger og han formaner Navarreserne til at underkaste sig. Jfølge den franske Moniteur skal dog Kampen, være bleven fortsat med afvexlende Lykke til den 17de, dog i det Hele til Vanheld for Carlisterne. Mina har begivet sig tilbage til Pamplona og skal atter være bleven syg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Lissabon seer man Hertugen af Leuchtenbergs Ankomst med spændt Forventning imøde; det er en Jnclinationsforbindelse, som er sielden i saa høie Stillinger. Det meeste af Dronningens Brudestads, især de kostbare Kniplinger, skulle være forfærdigede i Brüssel. De to portugisiske Deputerede, som skulle afhente Hs. Kongelige Høihed, ankom til München den 26de December og overbragte ham alle Portugisiske Ordener. Den 2den Januar afreiste han, ledsaget af de Deputerede til Lissabon. Hele Albanien er i Opstand. Albaneserne have nægtet Porten Lydighed, og overalt fordrevet de tyrkiske Auctoriteter. De forlange, efter et Løfte, som de foregive, tidligere af være givet dem, enten Uafhængighed, ligesom Grækenland, eller at indlemmes i denne Stat, dog med den Forbeholdenhed, at beholde visse Privelegier. Om det vil lykkes dem, at unddrage sig Portens Overherredømme, er endnu meget uvist; imidlertid er hele Landet i Opstand, og Jnsurgenterne ere allerede i Besiddelse af nogle faste Pladser, iblandt andre have de bemægtiget sig Fæstningen Berat, som de giorde til Middelpunkter, for deres Operationer. En anden Afdeling Albanesere marscherede imod Janina, og vil formodentligen tage denne Stad, som kun skal have en svag Garnison. J Berat er allerede nedsat en provisorisk Regiering. - Porten vil blive nødsaget til at opbyde Alt, for at føre en saa vigtig Provins som Albanien tilbage under sit Herredømme; en Kamp paa Liv og Død forestaaer derfor sikkert i denne Provins.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 5te Januar. Jfølge "Alt. Merkur er af Regieringen udstedt en Circulaire af 18de Decbr., der indeholder en Kongl. Resolution, foranlediget ved to Beslutninger af den tydske Forbundsdagsforsamling, hvorefter i Fremtiden Reisepasse til Studerende, der ville begive sig til Udlandet, ikke mere, som hidtil, skulle udstædes af det academiske Consistorium i Kiel, men derimod af den til Pas Udstædelse berettigede Øvrighed paa Stedet, og det, saafremt Passen forlanges til Reiser udenfor Ferietiden, kun imod Medbringelsen af et Beviis fra Universitetets Curator om, at der ikke er noget at indvende mod den forehavende Reise, hvilket Beviis forbliver i Øvrighedens Besiddelse. Vedkommende paalægges tillige, at lade de Studerende angive Hensigten af deres Reise og hvilken Vei de vil tage, samt om de agte at studere paa et fremmed Universitet, efter hvilke Angivelser det længere eller korte Beløb af Passets Gyldighed bestemmes. De Studerende have paa Reisen at lagttage, at vedkommende Øvrigheder visere deres Pas, og at de aflevere det ved deres Ankomst til det udenlandske Universitet, hvor de agte at studere, til den academiske Øvrighed. – S. Bl. vil vide, at en til denne Hensigt udnævnt Committee, skal beskjæftige sig med Affattelsen af en nye Trykkelov, for at afhielpe en Trang, der især er bleven følelig i den senere Tid. (Kbhp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
I Gaars-No. af "Fædrelandet meddeler nu ogsaa Prof. David sine Læsere Underretning om, at den mod ham anlagte Retssag er incamineret; at Generalfiskalen har produceret sit Jndlæg d. 30te f.M., og at Hr. Professorens Defenfor for Hof= og Statsretten, Procurator Haagen, har begiæret og faaet Anstand til Mandagen den 12te dennes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Ved samme Leilighed kundgiør Prof. David, at han, efter kongelig Resolution, af 18de f. M., er bleven suspenderet fra sit Lærer-Embede ved Kiøbenhavns Universitet, og at han den 4de dennes har faaet officiel Communication om, at han ogsaa er suspenderet fra sin Lærerpost ved den kongelige militaire Høiskole.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Ved allern. Resolution af 14de Septbr. har Hs. M. Kongen bevilget nogen Forbedring i en Deel af de Lønninger og Underholdningspenge, som ere fastsatte for de indrollerede Søefolk, som udskrives eller commanderes til den kgl. Tieneste, og derimod ophævet den saakaldte Consumtions=Douceur, som hidtil er udbetalt dem af de Jndrollerede, der boe og opholde sig i Kiøbstæderne. De nærmere Bestemmelser indeholdes i en Admiralitets- og CommissariatsCollegiums=Placat af 2den December.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Fra den 21de Dember 1835 til den 21de December 1834 ere her i Staden ægteviede 956 Par; fødte ere 3608, deraf 1871 Drenge og 1757 Piger; døde ere 3275, deraf 1000 Mænd, 915 Qvinder, 694 Drenge og 576 Piger. Under ovennævnte 3273 Døde ere indbefattede 575, som døde i Fødsels= og Pleiestiftelsen. Saaledes ere 555 flere fødte end døde. De angivne 3275 Døde ere, efter Anmeldelserne bortrykkede af følgende Aarsager: Afsindighed 8, Alderdom 296, Barselseng 50, Beenedder 4, Betændelsesfeber 76, Blodbrækning 1, Blodstyrtning 15, Brok 4, Brystkrampe 44, Brystsyge 589, Brækning 1, Bylder 5, Chacherie 55, Diarboe 8, Drik 59, Druknede 33, dræbt sig selv 27, dødfødte 146, engelsk Syge 2, falden til Døde 4, hidsig Feber 55, Forgiftning 1, Forhærdelse i Underlivet 9, Forstoppelse 8, Gigt 7, Guulsot 46, Halssyge 6, hastig Død 15, Hiernebetændelse 54, Hiertets Udvidelse 1, Hoste 5, indvortes Svaghed 22, Kighoste 34, Kirtelsvaghed 56, Koldbrand 9, Kopper 26, Krampe 491, Kræft 42, Lamhed 1, langvarig Svaghed 9, Mavekrampe 6, Meslinger 40, Nervefeber 42, Nervesygdom 38, nyfødte 13, Nyresygdom 3, Orm 6, Rosenfeber 7, Skarlagensfeber 182, Skørbug 1, Slag 91, Slagflod 88. Slimfeber 1, Steen 7, Stikflod 1, Sting 1, Strubehoste 26, Svindsot 228, Tarmeslyngning 1, Trødske 9, Thyphusfeber 82, Tænder 11, Udslet 1, ulykkelig Hændelse 15, Urin-Standsning 1, Vand i Brystet 40, Vand i Hovedet 25, Vattersot 164, venerisk Syg 5, anmeldte Sygdomme, 70. I Ugen fra den 27de December 1834 til den 3die Januar 1855 ere her i Staden ægteviede 12 Par, fødte er 51, deraf 29 Drenge og 22 Piger; døde ere 125, deraf 29 Mænd, 14 Qvinder, 46 Drenge og 34 Piger. Saaledes ere 72 flere døde end fødte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Kgl. Kapelmusikus Koch giør megen Lykke paa sin Udenlandsreise. Baade i Triest og Venedig har han vundet det allerstørste Bifald, og paa hvert af disse Steder er han bleven to Gange fremkaldt. Fra Venedig var han reist til Mailand og Genua.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Desværre hører man igien tale om misligt Forhold af nogle kgl. Embedsmænd. Suspensioner skulle have fundet Sted. Ogsaa en fornem Skolemand har indviklet sig i betydelige Forlegenheder. Nys døde i Valdbye Particulier Neergaard(der under Krigen boede paa Samsøe), en Mand af original Tænkemaade og stor Formue. Han var aldrig gift. Naar han følte Anstod af Sygdom, pleiede han at skrive et Testamente, naar han kom sig, pleiede han igjen at tilintetgiøre det. Han fik dennegang et apoplectisk Tilfælde, og døde – uden at efterlade sig nogen sidste Villie. Hans Midler anslaas til en Tønde Guld. (Aarh. Av.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Man erfarer nu, at den før omtalte Maribo Amts Fattigkasse tildømte Sum af 1880 Rbd. S.,er ved Høiesteretsdom af 5te Novbr. nedsat til 1600 Rbd. S., hvorhos denne Kasse tillige anmodes om: at lade Amtets Sognefattigkasser tilflyde et overordentligt Tilskud af den overordentlige Jndtægt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Architecten O. Schmidt fra Altona har paa Kunstacademiets Stiftelsesdag sidstl. 22de December vundet den store Guldmedaille.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-01-10
Dr. Bansmann, som allerede i flere Aar med megen Held i Udlandet, især i Preussen, har bragt Stammende til at tale tydeligt og flydende, fik allerede 1831 kgl. allern. Tilladelse til ogsaa i Danmark frit og uhindret at udøve sin Kuurmethode, og er nu, i denne Hensigt, kommen hertil. Hans Kunst har vundet en særdeles Erkiendelse hos flere af Tydsklands udmærkede Læger, og af det kongl. preussiske Ministerium for Medicinal=Anliggender er det blevet ham paalagt at udøve sin Kuur= og Lægemethode i hele Riget, især i saadanne Seminarier, med hvilke der ogsaa er forenet Døvstumme-Jnstituter. Dette Hverv har han allerede heldigen udført. Det er ikke allene tilladt ham at practisere i næsten alle tydske Stater, men ogsaa i Sverrig. Han anvender sin Kunst paa Stamme ude af enhver Alder fra 7de Aar, og er forsikkret om at skaffe dem (Ribe Av.) Helbredelse for det Onde.