JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Auctioner. Jnsdagen den 9de Junii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver ved offentlig Auction bortsolgt en paa Ringsted Byes Nørregade beliggende Gaard, bestaaende af 3 Fag Huus til Gaden indrettet til Beboelse, samt et Baghuus paa 6 Fag tilligemed Gaardsrum og Haugeplads. Ringsted, den 30te Maji 1813. Petersen.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Det er bekiendt, at at den Vadmel, som forarbeides i Jylland, ikke gi behøves til Almuens egen Forbrug, men at endeel gaaer i Handelen og die salholdes paa Markederne, hvor denne Vare, formedelst sit slette Udseende, boutales uforholdsmæssigen mod hvad Materialer er værd og kunde udbrinhos se til naar det var været som Klæde, havde fabrikmæssig Bredde og var ne forsynet med Lister paa hver Side. Denne Betragtning og i Almindelig. Vigtigheden af under nærværende for Jndustrien gunstigere Omstændigheder at opmuntre en saa betydelig Flidsgreen, saa at den under mindre gunstige kan udeholde det Fremmede, har bestemt Selskabet til at lede Landsbye Væverne til en rigtig Forarbeidning af deres Uld. J den Overbeviisning at mar, naar man vil forbedre det Gamle, ikke bør begynde med at nedrive der, men derimod har gaae gradviis frem og vise Fordelene og Fortrinene ved det Ny, har man holdt for at kunne bedst opnaae Hensigten, ved iblandt Landsbyevæverne, især i Jylland, at faae indført Brug af rigtige Redskaber især den paa Fabrikerne nu i Almindelighed brugelige drede Enmandsstoel. Til den Ende har man bortskiæntet i saadan Vævestol til Væver Remontius Hansen ved Vivild og 1 til Væver Michael Hansen, fra Vesterskierninge i Fyen og foranstaltet at den første i Forveien paa Fabriken i Randers og den sidste paa det militaire Uldmanufactur i Kiøbenhavn har erholdt Anviisning til Redskabernes 11te Brug og Uldspinding. Da Udfaldet har svaret til Selskabets Ønsker, vil det bestræde sig for at kunne ogsaa paa andre Steder anvende lignende Opmuntringer. J øvrigt maa Selskabet erklære, at det ved dette Forsøg ingenlunde har tænkt paa at indføre nogen kunstmæssig fuldent Fabrikation hos Landsbyevævere; men at de Tøier, de virke kunne vorde i fuldkommen Stand, til, paa en Fabrik eller hos en egen Overskjærermester at modtage den Appretur, der gjør det til forsvarligt Kiøbmandsgods. Da der er grundet Formodning om, at der i de danske Provindser, findes Mineralier, som ere lidet bekjendte, men med Fordeel kune anvendes i oekonomisk og technologisk Henseende, saa udlover Selskabet : Præmier fra 10 til 100 Rbdlr. Værdie enten i Medailler, Bægers eller Penge, for Opdagelsen af bekonomiske Mineralier, Jord og Leerarter til Valtning, Farverie, Porcelain og Pottemager-Arbeide m.m. Med Anmeldelsen maatte Prøver indsendes; Stedet, Mineralet findes, nøie angives, for at det kunde bedømmes, om det Opdagede uden Vanskelighed kunde erholdes ; det maatte oplyses, om det fandtes i nogen mærkelig Mængde, og tilforladelige Attester maatte godtgiøre Opdagelsens Rigtighed. private Prænier. Der udloves 6 Rbdlr. for hver af de tre Drenge paa Fredriksværk, som smedde tile og skafte den første gode Foldekniv, hver arbeidende sin Deel. De Præmierskende maae være forsynede med Hr. Oberst Tschernings Attest herom.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
J Følge deraf udioses : 1) En Præmie af 40 Rbdlr. for den største Mængde af selv avlet Ham ikke mindre end 16 Skpd., som inden nærværende Aars Udgang leveres til den Kongelige Flaade af en Herregaardseier, Forpagter eller anden Bruger af en stor Gaard. 2) For enhver af de fire Bønder, der indlevere inden Aarets Udgang den største Mængde af selvavlet Hamtil den Kongelige Flaade 8 Rbdlr. Den leverede Hamps Mængde og Beskaffenhed maa godtgiøres for Selskabet ved Attester fra Vedkommende under bemeldte Kongelige Collegium. Til videre Efterretning for de Præmie Æskende meldes, at al inden risk Hamp vil vorde modtagen paa Holmen, at den skal blive besigtige paa samme Maads som den russiske, og at den tienlige skal blive betal til lige Priis, som samtidigen eller sidst er betalt for den udenrigske, hvormed den kan sammenlignes.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Jndhold.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
Theoretisk Opgave. Kongelige Præmier. 1) For en fuldstændig Anviisning til at lave god Viin af indenlagt Frugter. 2) For en Afhandling om et paalideligt Middel imod Tangkopper. Selskabets Præmier. 3) For en Afhandling om Fordelene og Manglerne ved Præmier for praktsForetagender, og om hvilke andre Midler, Selskaber kunne bruge 4) For hensigtsmæsige Læsebøger for Almuen. 5) Om Hindringerne for Agerbyrtnings Fremme i Danmark 6) For en Anviisning om Salts Tilvirkning af Tang. 7) Om Tangens Anvendelse til Tangaskebrænding. 3) Om Trannens rigtige Behandling. 9) Om Torvemosers bedste Behandling. 10) Om bornholmske Leerarters Anvendelse. 11) Om oliegivende Planter. 12) For en Undersøgelse om hvad Jndflydelse en Forandring i Lovgivninge, om Arvefæstebønder vilde have. Private Præmi12) Om Kløver og andre Foder Græsarteer.
Berlingske Tidende, 1813-06-07
14, Om Schemata til Districts=Beskrivelser. Praktiske Opgaver. Kongelige Præmier. 1) For Tobakkaal. 2) For Høravl. 3) For Hampaal. 4 vor Tillæg af spanske Faar fra Skæseriet paa Erom Selskabets Præmier. 5) For en Gaards bedste Drift. 6) For Huusmændslodders bedste Dyrkning. 7) For Landalmuens Underviisning i Ager= og Havebrug samt i Haanarbeibe. 3) For Vands Afledning fra Ager og Eng i Danmark og Norge. 9 For bedækte Vandgrøvters Anlæg. 10) For de bedste Indretninger til Engenes Vanding i Dannemark, 11) For indenlandske Græssanters Udsageening og Dyrkning i Danmark 12) For Foderurters Dyrkning paa Sandige Jorder og for Avl af Regræsfrø. 13) For Kartofters Avl i Island, Finmarken, Nordlandene og paa For verne. 14) For Kaabrødders Avl i Island. 15) for Krappens Dyrkning i Randers og Aarhuus Amter. 16) For Sommerstaldforring. 17) For Kreaturers Forring med Roer og Rødder i Danmark. 13) For Biestader med veloverfødte Bier i Dannemark og Norge; og Hofningens bedre Behandling. 19) For Havedyrkning i Danmark og Norge. 20) For Træplantninger paa Bønderjorder. 21) For Piletræers Plantning omkring Liimfjorden. 22) For Kurvemagerarbeide af Pilevaand opelskede i Danmark. 23) For Pikevaand opelskede i Danmark og Norge, og solgte til Kurve magere. 24) For Plantning af høistammede Piil til Flettegjerder. 29) For Dyrtning, Jndsamling og Salg af medicienske Urter og Rødder, der i Algerne 26) For indenlandske Frugters Torring og Tilberedning af Most, Olie og Safter. 27) For Torvemosers rigtige Behandling. 24) For Steengjerders Reisning i Dannemark, Norge og paa Færøerne, 29 For bedste Sort Øl, brygget til Salg i Dannemark. 30) For bedste Sødmælts Oste, 31) For Blyantsdigters Forfærdigelse. 32) For bedste Huusblad i Norge eller Jsland. 34) For Opførelsen af Køller og Bagerovne paa Marken til fælles Bryg33) For den største Sælhundefangst omkring de danske Øer. for Landsbyer. 35) For Opførelse af Hør=Torreovne efter den Schrolske og Boelkerste Maade. 36) For fabrikmæssige Klædevarers Forfærdigelse af Landalmuen. 37) For dekonomiske Steen og Jordarters Opdagelse. Private Præmier. 39) For velbrændte Muursteen fra et nyt anlagt Landsbye Teglbrænderi38) For Foldeknives Forfærdigelse paa Fredriksværk, i Assens og Hindsgauls Amt 40) for Krappens Dyrkning i Siælland, 4) For Hams Avl og Afvændelse til Holmen. Anmeldelser og gavnlige Foretagender og nyttige Opfindelser til Land J øvrigt modtaget Selskabet i Aar ligesom hidindtil med Fornøje gens eller Kundstidens Fremme. Slige Foretagender belønner Selskabet, efter Omstændighederne med sine sædvanlige Agrelsestegn. Alle Navarelser, Æskninger og Attester, hvis ikke i Priisergaden en derleve er bestemt, maae være indsendte inden Udgangen af Aaket 121,
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Paris, den 27de Mai. Hs. Majestæt Keiserinde Dronningen og Regentinden har i disse Dage aflagt et Besøg hos Hs. Majestæt Dronningen af Holland, paa Slottet Saint Leu. Spandans Kapitulation bringer alle Militære til at studse. Hs. Majestæt har befalet, at General Bruny, Kommandanten over Artilleriet og Kommandanten over Jngenieurerne, saavelsom de Medlemmer af Forsvarsraadet, der ikke have protesteret, skal arresteres og stilles for en Kommission af Marskalker, i hvilken Prinds Vice-Conmetablen præsiderer.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Hs Majestæt har ligeledes befalet, at Thorns Kapitulation skal være Gienstand for en Undersøgelse. Har Spandans Garnison uden Beleiring overgivet en af Moradser, somgiven fast Plads og underskrevet en Kapitulation, som maa være Gienstand for Undersøgelse og Dom, saa er det Forhold, WittenbergsGarnison har viist, saare forskielligt derfra. General Lapoppe har opført sig fuldkommen vel og har haandhævet Vaabnenes Ære i Forsvaret af denne saa vigtige Punkt, der i øvrigt er en slet Plads, som har kun en halv nedbrudt Ringmuur, og ikke skulde kunde skylde andet end sine Forsvareres Kiækhed sin Modstand. Baron de Montaran, Keiserens Staldmester, havde, ledsaget af en Staldkarl, den 6te Mai forvildet sig to Dagsreiser foran Dresden. Han er falden blandt en Patrol let Kavallerie af 30 Mand og er bleven fangen af Fienden.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
General Reynier har i Torgau igien paataget sig Kommandoen over det 7de Korps. Dette Korps bestaaer af to saxiske Divisioner, hvilke udgiøre 12000 Mand.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Man har opsnappet en Kureer fra Grev Stackelberg, forhen russisk Ambassadør i Wien, til Statssekreteren Grev von Nesselrode, der ledsagede Keiseren af Rusland til Dresden. Ogsaa har man opsnappe ladskillige Staffetter fra Berlig og Prag.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Den 12te monstrede Keiseren ved Dresden General Fressas Karalleriedivision, der bestaar af 3000 Heste, som nylig ere komne fra Jtalien. Hs. Majestæt var yderst tilfreds med dette Kavallerie, hvis gode Holding skyldes den italienske Krigsminister Fontanellis Omsorg, og Virksomhed, da denne Jntet har sparet for at sætte det i god Stand, Keiseren har befalet Vicekongen at begive sig til Maylland for der at opfylde en særdeles Sendelse. Hs. Majestæt har været yderst tilfredmed denne Prindses Forhold under det hele Felttog. Dette Forhold har erhvervet Vicekongen en ny Adkomst til Keiserens Tillid. Den 15de Mai mønstrede Keiseren og Kongen af Sachsen fire sachsiske Kavallerieregimenter (et af Husarer, et af Landsedragere og to at Kyradserere), som udgjøre Dele af General Latour Manbourgs Korps.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Den 28de Maj. Hr. von Montesquion, der om Aftenen den 21de Maj var afgaaen fra Valpladsen ved Hochkirchen, er igaar kommen til Paris. Hundrede og eet Kanonskud forkyndte Almeenheden i den nye af Hs. Majestæt vundne Seir. Den 30te Maj. Monitøren for i Dag indeholder Følgende: Hs. Majestæt Keiserinde Dronningen og Regentinden har faaet følgende Efterretninger om de Begivenheder, som ere forefaldne ved Hæren den 19de, 20de, 21de og 22de, og om Armeens Stilling den 23de. Keiser Alexander og Kongen af Preussen betragtede Tabet af Slaget ved Lützen, som Virkning af de Feil, deres Generaler havde begaaet i den forenede Styrkes Ledning, og især af de Vanskeligheder, som ere forbundne med en angribende Bevægelse af 150 til 180 tusende Mand. De besluttede at tage den allerede fra Syvaarskrigen, navnkundige Stilling ved Bautzen og Hochkirch, der at forene alle det Forstærkninger, de ventede fra Weichselen og andre bagved liggende Punkter, til denne Stilling at føie alle de Midler, Konsten kunde forsyne med, og her at oppebie et nyt afgiørende Slag, hvilket efter al Sandsynlighed vilde falde ud til deres Fordeel.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Hertugen af Tarent, som kommanderede det 1ste Korps, var den 15de afreist fra Bischoffsmerder og befandt sig samme Aften et Kanonskud fra Bautzen, hvor han rekognoscerede den hele fiendtlige Hær. Han tog Stilling. Fra dette Dieblik af rykkede de franske Armeecorpser frem imod Leiren ved Bautzen.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Keiseren forlod Dresden den 18de, laae Natten over i Harta og kom næste Morgen Kl. 10 for Bausen. Den hele Dag anvendte han til at recognoscere Fiendens Stillinger. Man erfarede, at Barclay de Tollys, Langerøns og Sasses russiske Korpser og Kleistes preussiske vare stødte til den forenede Hær, og at deres Styrke kunde anslaaes til 150 til 160 tusende Mand. - Den 19de om Aftenen var Fiendens Stilling følgende: Hans venstre Fløi lænede sig til skovrige Bierge langs med Spree, næsten en Lieue fra Bautzen. Bautzen understyttede hans Contrum. Denne Stad var bleven forsynet med Forskandsninger og bedækket med Reduter. Fiendens høire Fløi lænede sig til befæstede Høie, som forsvarede Passerne ved Spree i Strøget af Landsbyen Nimschatz. Hans hele Front var dækket ved Spree. Denne meget stærke Stilling var kun den første Stilling. Man skielnede ganske tydelig, 3000 Tviser bagved, frisk opgravet Jord, og Anlæg, som betegnede deres anden Stilling. Venstre Fløtstyttede sig endnu til de samme Bierge, 2000 Toiser bagved første Stilling og langs for i Hochkirch. Centrum styttede sig til tre forskandsede Landsbyer, hvor man havde gjort saa mange Anlæg, at man kunde ansee dem som faste Pladser. Et moradsigt, vanskeligt Terrain bedækkede tre Fierdedele af Centrum. Endelig styttede deres høire Fløi sig, bagved den første Stilling, til Landsbyer og Høie, der ligeledes vare forskandsede. Den fiendtlige Armees Front, saavel i den første som i den anden Stilling, indtog vel halvanden Lieue. Efter denne Recognoscering var det let at begribe, hvorledes Fienden, uagtet et tabt Slag, og efter ofte Dages Tilbagerog, endnu kunde sætte Haab til Lykkens Omvexling. En russisk Officeer, som man spurgte om, hvad de vilde giøre, svarede: "vi vil hverken rykke frem eller trække os tilbage. De ere Mester af den første Punkt, svarede en fransk Officeer; om faae Dage vil Udfaldet vise, hvorvidt De er Mester af den anden." Begge Monarchers Hovedqvarteer var i Landsbyen Natchen.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Den 2den Junii. Hs. Majestæt Keiserinde Dronningen og Regentinde har faaet følgende Efterretninger og Armeernes Stilling, den 25de om Aftenen: Prindsen af Moska, der havde under sin Befaling GeneralLauristons og General Reyniers Korpser, havde den 24de forceret Overgangen over Neis og den 25de om Morgenen Overgangen over Qucis og var kommen til Buntzlau. General Laurision havde sit Hovedqvarteer paa Halvveien til Bunzlau i Haynau. Keiserens Hovedqvarteer var den 25de om Aftenen i Bunzlau, Hertugen af Bellund var i Wehrau ved Qucitz. General Bertrand var den 24de i Lauban og den 25de var han fulgt efter Fienden. Efterat Hertugen af Tarent var gaaen over Qucis, havde han havt en Fægtning med den fiendtlige Bagtogt. Fienden, der var overlæsset med Vogne, fulde af Saarede og af Trods, vilde holde Stand. Hertugen af Tarents tre Divisioner kom i Fægtning; Kampen blev levende; Fienden led meget. Hertugen af Tarent havde den 25de om Aftenen sit Hovedqvarteer i Stegkight. Hertugen af Ragusa var i Ottendorf. Hertugen af Regio var afgaaen fra Banden og marscherede overLuckau af Berlin.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Vore Forposter befandt sig kun en Dagsmarsch fra SlogauGeneral Durøsnel er som Guvernør bleven i Dresben. Han kommanderer alle franske Tropper og Garnisoner i Sachsen. Adskillige franske Korpser rykke imod Berlin.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Helder, den 23de Mai. I Dag blev af Eskadren ved Texel holdet Festen over den store af Hs. M. Keiseren paa Lützens Sletter over den russiske og den preussiske Har vundne Seir. Ved Solens Opgang slagede alle Linieskibe, Fregatten og andre Fartøier. Om Middagen løsgades en Salve af 100 Kanonskud. Ombord paa Admiralskibet blev et Te Deum afsiunget. Gientagne Gange istemmede de opstillede Matroser Frydeskrig og Reise ren leve.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Frankfurt, den 18de Mai. I Gaar er en nye Transport preussiske Fanger ankommen her. J Forgaars passerede et skiønt og talrigt Kavallerie herigiennem nemlig det 2det og 31te Regiment Jægere til Hest, det 6te Regiment Dragoner og det 1ste og 9de Regiment Husarer.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Stuttgardt, den 16de Mai. De Würtembergiske Tropper, som under Generallieutenant Frangumonts Kommando befinde sig i Sachsen, udgjøre den 3die Division af General Bertrands Tropper.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Alenberg, den 18de Mai. Følgende ere nogle nærmere Omstændigheder ved Russernes Tilbaget og fra og de Franskes Jndtog i Dresden. Da de russiske og de preussiske Tropper i tre Timer havde iverksat deres Tilbagetog over Broen i Dresden, forlede Keiseren af Rusland og Kongen af Preussen denne Stad den 8de Mai tidlig om Morgenen, Endnu samme Morgen gik et stort Antal af begge Nationers Tropper, deels over bemeldte Bro, deels over en Skibsbro, der en halv Miil ovenfor Staden var slagen over Elben og hvormed et Brohoved var blevet forbundet. Under Broen havde man anbragt Ho og Halm, hvori man Kl. Ti tændte Jld. Granater og Krudt, som man havde blandet deri, forøgede Branden, og det hele blev tilintetgjort i mindre end et Qvarteer. Henimod Middag rykkede de første Franske Tropper ind i Dresden. Et andet Korps var draget hen af Skibsbroen. Efterat man havde løsnet nogle Skud fra Brohovedet, trak Russerne sig tilbage over Skibsbroen og stak den i Brand. Brændende drev den ned af Elben indtil Steenbroen, hvor den standsede og aldeles afbrændte, hvilket gav et lige rædsomt og avende Skue.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Efter ved Stadens Port at have modtaget Magistratens Udsendte og holdet sit høitidelige Indtog, anstillede Keiser Napoleon, førend han aftraadte i Paladset, en Recognoscering nedenfor Staden langs med Elben.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Da denne Monark den følgende Dag lod slaae en Skibsbroe ved Priesnitz, kom det til en levende Fægtning. Russerne fyrede hele Dagen af Paladsets Strøg, og de Franske besvarede denne Jld fra den katholske Kirkes Plads, fra Brühls Havn og fra Zwingeren. Efterat Russerne, den 10de om Morgenen, havde forladt Neustads- og Elbbreden, betiente adskillige Regimenter sig, imedens Broen blev istandsat, af Stiger, for at komme ind i Neustadt, hvilken de og besatte Nu begyndte man med største Virsomhed Broarbeiderne, hvilke Hs. M. Keiser Napoleon ved sin Nærværelse gav Liv, og som man veed, bleve fuldførte i mindre end 18 Timer. Fra den 11te om Morgenen, Kl. 10 defilerede det franske Kavallerie, Jnfanterie og Artillerie indtil langt ud paa Natten. Keiseren blev fra Kl. 10 om Morgenen af til Kl. 8 om Aftenen paa Broen for at lade Tropperne deflere.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Cassel, den 16de Mai. Siden den 13de dennes er Kongen flyttet til sin Sommerresidents Slottet Napoleonshøye.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
J Morges Kl. 10 1/2 blev der i den katholske Kirke siunget et Te Deum i Anledning af Seiren ved Lützen og H. M. de Franskes Keisers Jndtog i Dresden. Hs. Majestæs Huusofficianter, Statsministrene, der diplomatiske Korps, Statsraadet og Medlemmerne af de konstituerede Autoriteter bivaanede denne Høitidelighed. Om Aftenen var den Skuespil paa Hoftheatret.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Weymar, den 14de Mai. Brigadegeneral Baron Chemineau, der, efterat være haardt saaret i Hovedet, i Slaget ved Lützen, mistede det høire Been, opholder sig for nærværende Tid her. Beskaffenheden af hans Saar giver Haabom saar Helbredelse.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Hamburg, den 5te Junii. De Franske ere den 31te i forrige Maaned rykkede ind i Breslau Terrainet blev blot ved nogle Skiærmydsler med Bagtogten gjort den stridigt. - Den 31te befandt Hæren sig altsaa 60 Lieues fra Valpladsen ved Bausen og havde følgelig daglig lagt syv otte Lieues tilbageLandeværnets og Landstormens Organisation i Schlesien er bleven ufuldDen 8de Junii. I Gaar er ifølge Hs. Majestæt Keiser Napoleons Ordre Staden Hamburg paalagt, som Straf, en overordentlig Afgift af 48 Millioner Franker, hvilke alle skulde være erlagte inden en Maaned fra den 15de dennes. ma Nordamerika, den 3die April.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Den i Tieneste værende nordamerikanske Sømagt, saavelsom de siden Udbrudet af Krigen med England i Januar 1812 tagne og ødelagte f. Skibe ere følgende: Præsident 44 Kanoner, Constitution 44, p. United Stats 44, Chesapeak 44, Constellation 36, Congres 36, at Macedonien 38 (ved Kaptein Decatur paa Fregatten United States for frataget de Engelske), Efter 32, John Adams 32, Hornet 16, og Wasp 16 teget af det engelske Orlogskib Pottiers, efter selv at have at taget Folde paa 18 Kanoner), Siren 16, Argus 16 (taget af en brittisk Fregaa ), Ourida 16, Viper 12, Vixel 12, Nautilius 12, be Entreprise 12, Alert 16 (af Kapt. Porter paa Skibet Esser frataget de Engelske). Ødelagte og tilbagetagne ere : Guerriere paa 38 Kanoner, flugt i Grund af det amerikanske Skib Constitution under Kapt. J. Hull, Java paa 38 Kanoner, ligeledes af samme Skib under Kapt. V. Baimbringe ; og Peacock paa 18 Kanoner, ligeledes af Skibet. Hornet under Kapt. Lavrence, samt Frolie taget af the Wasp under, Kapt. Jonis. Det maa i øvrigt anmærkes, at de amerikanske 44 Kanonskibe føre 54 Kanoner (Skibet Præsident 66) og de brittiske 38 Kanon skibe 49 Kanoner. landede Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1813-06-11
Den nylig faldne Hertug af Friaul, Gerard Christoph Michel Duroe, var fød den 25de October 1772 i Pont a Musson i Mendessedepartementer. Han helligede Krigsvidenskaberne sine Ungdomsaar. Den 1ste Marts 1792 blev han Underlieutenant ved Artilleriet, den 1ste 5 Juni 1793 Sekondlieutenant, den 23de Brumaire i Republikens Aar 5 2 Premierlieutenant, den 1ste Frimaire Aar 3 Bekondkaptein. Aar 4 stod han som. Artilleriekaptein ved den italienske Hær, og var ansat ved Bre væsenet under General Andredssy. Da General Lespinasse blev Chel for dette Artillerikorps, gjorde han Duroe til Adjutant. Snart blev han for sin Virksomhed og sine Talenter bekiendt for den nuværende franske Keiser, til hvem Lespinasse afstod ham med disse Ord: "Jeg fik ham som en Venskabsforæring af Andreossy, og De veed, at denne forstaaer sig paa Mennesker. - J Felttoget Aar 4 udmærkede Tour de sig, især ved Giennemgangen igiennem Brentas Passer, og hvor en Hest blev skudt under ham. Ved Overgangen over Jsonzo og ved Etobringen af Gradiske forhvervede han sig af Bonaparte, det Skud maal i Dennes Jndberetning til Direktoriet, at han havde fægtet med den Tapperhed, der karakteriserede den italienske Hærs Generalstab. J 1798 ledsagede han som Bataillonschef Bonaparte til Ægypten og Syrien, hvor han ved St. Jean lere blev saaret, i Med Overfeltherren kom han tilbage til Frankrige og understyttede i ham der 18de Brumaire, da han greb Regieringsrovet. Aaret der, paa ledsagede han Bonaparte til Jtalien, ved hvilken Leilighed har faldt i Tissino, hvorfra han kun ved et lykkeligt Tilfælde blev reddet op. Efter Slaget ved Marengo sendtes han med General Grev St. Julien til Wien, og siden til Petersborg, for at befæste de Forbindelse, der efter Pauls Død igien vare knyttede imellem Frank tige og Rusland. Da den fransk østerrigske Krig, hvori ogsaa Rusland tog Deel, 1805 udbrød, opholdt Duroe sig ved Hoffet i Berlin, og var der endnu ved Keiser Alexanders Ankomst did. Han gik nu 3 tilbage til sit Keiser og ledsagede denne indtil Krigens Ende, ogsaa hiem. Ligeledes var under den franske preussisk russiske Krig 1806 og 1807, næsten bestandig om Napoleon. Den Vaabenstilstand v. Luchesin og v. Zastrow sluttede paa Charlottenburg, men som Kongen af Preussen ikke ratificerede, var underhandlet af Duroc paa Keiser Napolenne Vegne. Efter Fredeslutningen i Tilsit fulgte han med sin Monark til Paris, ogsaa under dennes Ophold i Bayonne var han omkring dennes Person. - Neppe stod Nogen i høiere Gunst hos Keiser, Napoleon end Duroc. Næsten hver vigtig Sendelse saae han sig betroet, og til Bevis derfor udnævnedes han ikke blot til Palæ=Stor Marskalk, men til Hertug af Friaul, ligesom han og fik Jndkomsterne af Amtet Steinhorst og en Deel af Amtet Ratzeburg, aarlig 80000 Franker. Han var en Mand af Klogskab og Erfaring, samt et smukt Udvortes Kiøbenhavn, den 11te Junii.