JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Politieretten blev henflyttet paa Maler og Billedhuggeracademiet, og Høiesteret valgte sit Sæde paa Prindsens Palais i et Værelse, hvorden berømte Juel har havt sit Malerværksted. Som en Levning herfra hænger der endnu et mesterligt Malerie af Justitsraad Abildgaard, forestillende en Scene af Sørgespillet Hamlet. Skade, at man ikke har ladet forfærdige en Ramme til dette Mesterstykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
J Mandags have de første Skibe, som bestode af Kielere og Hollændere, lagt ind igjennem Bommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Det fortjener her at erindres, at Madame Hansen, hvis Mand farer som Capitain paa Vestindien, har ved sit naturlige Genie bragt det saavidt i Brodeerkonsten, at hun broderer de skjønneste allegoriske Forestillinger. Hendes Arbeider ere saa fortræffelige, at hun, efter Kjenderes Mening, gjerne kunde udstille dem paa Konstacademiet og være vis paa Publicum bifald, men hendes Beskedenhed tillader det ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
J Aalborg var der Natten den 9 April en stor Jldebrand, tæt ved en Boghandler Millings Boelig, hos Kjøbmand Lars Nørregaard. Den førstes Gaard blev aldeles lagt i Aske, men den sidste reddede alle sine Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
J den nye Gaade ved Rosenborg Hauge ere nu fem meget smukke Bygninger aldeles færdige. Dersom de øvrige Byggende ville følge disse Mønstre, saa bliver denne Gade een af de skjønneste i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
J Tydske Blade læses nu følgende: Det for de d. 2 April 1801 faldne Krigere opreiste Mindemærke, som for Jndtægten *) af Digtet Skjærtorsdag af Prof. Sander, og Kobberstikket over Søslaget af Hofkobberstikker Lahde, er blevet bragt istand af den sidste, finder almindeligt bifald. Det Hele danner en oval formig Gravhøi, som er 16 Fod høi, hvis Grundflade har en Længde af 60 Fod og hvis Brede er 40 Fod og omgives af raa Kampestene. De, der ligge foran, ligesom Defensionslinien laae, ere betegnede med Navnet af den faldne Officier og det Skib, han førte. Et ligesaa stort Antal Poppeltræer ere plantede ved Høien, og en Vei fører op til den, hvorfra man kan see ud til Søkysten. Paa den østlige Side er Fundamentet af Granitsteen, hvorpaa Obelisken af graat Norsk Marmor staaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Sundet var d. 6 April saa opfyldt med Driviis, at neppe en Baad kunde roe sig frem. Jsen var saa tyk og saa sammenhængende, at man langt ude i Sundet stod paa den og *) Den Tydske Relateur er aldeles urigtig underrettet, og det er ubilligt, at han af Mangel paa Sagkundskab, skiller de Mænd, som denne Gravsteen tildeels skylder sin Tilværelse, ved den Ære, der tilkommer dem. Det var, som forhen er meldt, en Norsk Kjøbmand, der forærede Stenen, og det var en ikke noksom paaskjønnet stor Dansk Konstner – hvis Navn ikke engang nævnes her der gav den dens nærværende Skikkelse uden mindste Godtgjørelse. siskede, og at den paa nogle Steder kunde bære en Baad, trukken af 6 til 8 Mand, som skulde bringe et imellem Jsen drivende Skib Proviant. Syv Skibe, som laae paa Reden, hvoriblandt det Engelske Convoyskib, som havde 40 Fade Penge ombord, reddede sig i Tide ud af Sundet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Man kan nok snart vente her til Staden, en i Paris udkommen Brochure, under Titel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Pichegru & Bonaparte, som indeholder en Fremstilling af den for 5 Aar siden i Offenburg borttagne Correspondent, som General Moreau, denuncerede for Directoriet Dagen efter Pichegrus Hæftelse. Denne Brochure skal være af den politiske Veirhane Barrere. Hr. Kammerjunker Neergaard, som med det første begiver sig til sit Gods i Holsteen, agter at udgive sin Reise igjennem Sverrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
J Genua er der forrige Aar ankommen 61 Danske og kun 15 Svenske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Chinafaren Kronprindsen vil nok gaae til Seils om nogle Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Paa Bygnings-Contoiret gjemmes der en Model af Marmorkirken paa Amalienborg, som i alle Henseender er ganske fuldstændig, og hvor 1/2 Tomme er Maalet for en Alen i det Store. Den afdøde store Architect, Justitsraad Harsdorff havde ladet den gjøre hos en Snedker her i Staden, og efter hans Død opkom der Sag derom mellem Snedkeren og hans Enke, som maatte betale med Procesomkostningerne, omtrent 2000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Mærkeligt er det, at de fleste Svenske, som besee Rosenborg Slot, ved første Øiekast kjende den Kaarde med Messing Greb, som har tilhørt Carl den Tolvte, og gjemmes her, uagtet Kaarden dog er ganske almindelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Paa Kongens Bibliothek ere nu sex Menneskeer dagligen sysselsatte med at optegne alle de Doubletter, som findes der, og hvis Antal omtrent skal være 30,000 Bind. Denne Samling agter Videnskabernes og Konsternes ivrige Beskytter, Ruslands Alexander, at tilkjøbe sig, for at bruge dem til Bibliothekerne ved de Ayoprettede Universiteter i hans store Rige. Det er en Glæde at see, hvorledes saa mange Dannemænd i vore Dage kappes om at befordre Almuens Oplysning i begge Rigerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Hr. Testman, som for et Aarstid siden er kommen tilbage fra Vestindien, samler nu med betydelige Bekostninger paa et Bibliothek, der allerede bestaaer af 18,000 Bind almeennyttige Bøger, som han vil forære sin Fødested i Norge, mellem Drammen og Kongsberg. J dette Bibliothek skulle alle Omegnens Beboere kunne faae Bøger gratis laante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Man har nu udførlige Efterretninger om den Russiske Hofstat og dens Underholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Antallet paa alle Betiente og Embedsmænd ved Keiserens og Keiserindens Hof er 892 Personer, hvis Underhold og Klæder &c. koste 308, 227 Rubler. Desuden har Keiseren for sin Person elleve Jndividuer f. Ex. Kammertjenere, Friseurer a. 5,411 Rubler, Keiserinde Elisabeth 20 Betiente 8,811 Rubler. - Enkekeiserinden 25 - 11,374 Rubler. - Keiserens og Keiserindens Tafler koste hvert 400 Rubler dagligen, følgelig begge 292,000 Rubler aarlig. Den unge Storførstes *) og Storførstindes Taffel koster daglig 200 Rubler, altsaa aarlig 73,000 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Til Vine og Drikkevare er der overhovedet bestemt 80,000 Rubler, og til Desert, Frugt, Thee, Caffe, Sukker a. 250,000 Rubler. Taflet koster altsaa i det Hele 695,000 Rubler, og hele Hofetaten 3 Mill. og 209, 162 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Til Hoftheatrets Direction betaler Keiseren desuden 234,000 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Det nuværende Antal af Danske Sø officierer er: 3 Viceadmiraler, 4 Concreadmiraler, 6 Commandeurer, 19 Commandeurcapitainer, 27 Capitainer, 24 Capitain lieutenanter, 55 Præmierlieutenanter og 59 Secondlieutenanter. De Officierer, som ere paa Enrollering eller i andre Forretninger, ere ikke regnede deriblandt. Cadetcorpset bestaaer af 111. Cadetter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Storførste Constantins Hofstat holdes paa hans egen Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-16
Kjøbenhavn. Trykt. hos P. H. Hbeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Nyeste. jøbenhavn. No. 41. Den 20 April, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Amtschirurger. Efter Hudsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Medicinalvæsenet er een af de Gjenstande, som fortjene vor gode og vise Regjerings største Opmærksomhed. Det er især den Deel af Medicinalvæsenet, der angaaer menig Mand, som hidtil har trængt og endnu fremdeles vil trænge til Forbedring. Hygæns Dyrkere udtømme med Glæde alle deres Konsts Skatte hos de Rige og Store, medens de stundom flye den Fattiges Hytte og ansee ham for et Væsen, der er sammensat af anden Stof end hine. De Læger, som den mindre formuende Deel af Stadens Jndbyggere almindeligst tye hen til, ere Amtschirurgerne, fordi tre Barbeerbækkener – et ligesaa upassende som sørgeligt *) Skilt paa Hygægs Tempel sige dem, at der boer en Mand, som kan hielpe dem. J paakommende Uheld tager ikke allene den Fattige, men ogsaa den Formuende sin Tilslugt til Amtschirurgen, som maa hjelpe, saa meget det staaer i hans Magt, og i det mindste forskaffe den Syge Lindring. Da de nuomstunder ere examinerede Læger, saa kan heller ingen med Grund Appassende, fordi Barbeerhaandværker ikke staaer i mindste Forbind, de med Chirurgien, fordi man kan være meget god Barbeer og en meget slet Chirurg, og saaledes omvendt, sørgeligt, fordi de fleste unge Mennesker, som studere Chirurgien, see sig, af Mangel paa Underhold, nødte til, med Barbeerkniven i Haanden at bane sig Vei til een af de ædleste og nyttigste Videnskabers Studium. De maae saaledes hendrive deres Tid med at rage Skjæg, istedet forat studere, og fornedre sig til at gaae i lige Rang med en personlig Opvarter. J de fleste andre Lande er Barbeerhaandværket forenet med Haarskjærerprofessionen. tage i Betænkning at søge og benytte sig af deres Raad. Uagtet der er ansat Fattiglæger, saa blive Amtschirurgerne dog ofte henkaldte til fattige Patienter saavel om Dagen som om Natten, fordi det udhængende Skilt er saa bekjendt i Nabolauget, at intet Menneske kan tage feil af Stedet, og fordi derimod ikke enhver veed, hvor Fattiglægen boer. Desuden maa den sidste have en Seddel, førend han er forbunden til at besøge den Syge. Begge Deele kunde lettelig lægge alt for store Hindringer i Veien, naar det gielder om at skaffe hastig og uopsættelig Hiel. Ethvert Menneske, der paa Gaden bliver udseligen angrebet af et Sygdomstilfælde, bliver i Almindelighed strax bragt ind til den nærmeste Amtschirurgus, som da maa besørge ham videre, og saadanne Tilfælde indtræffe desværre alt for ofte. Naar man nu spørger, hvad Godtgjørelse faaer en saadan Læge for al denne Uleilighed *)? saa kan man *) Dersom dette kun indtraf enkelte Gange, saa vilde det være uforsvarligt at tale om Godtgjørelse derfor, da det er en Handling, som Pligt og Menneskelighed paalægge enhver uden Forskiel; men da bestemt svare, aldeles ingen. Vilde man indvende, at Tilladelsen, at holde Barbeerstue, maa og maaskee ogsaa kunde ansees som en Erstatning for denne Uleilighed, saa kan man svare: at den Jndtægt, en Amtschirurg kunde have af sin Barbeerstue, er nu næsten svunden hen til en Skygge, efterdi man nuomstunder finder en Barbeerstue næsten i enhver Gade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Aarsagen til denne store Mængde Barbeerstuer, maa søges i den tiltagende Mængde borgerlige Artillerister eller Frimestere) En Fribarbeer, eller Frimester i Barbering er nok ofte et Subject, der har staaet i Lære hos en Chirurg, men som ikke har havt Tid, Leilighed eller Naturanlæg til at tage Examen, thi ellers vilde han ikke bleven Fribarbeer, og Erfaringen det formedelst Skiltet indtræffer meget ofte, saa kan man vel neppe fordre, at en Mand skal opoffre sin Tid og Rolighed uden den allermindste Erstatning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Anmeldelsen af Holbergs Skrivter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
(Jndsendt). Det er bekjendt, at der er anmeldt en Udgave af Holbergs samlede Skrivter, og at Hr. Directeur Schulz ogsaa agter at udgive en saadan Samling under Navn af Holbergs udvalgte Skrivter, Naar to Partier, et halvt Seculum efter en Forfatters Død, kappes om at udgive hans samlede eller udvalgte Skrivter, saa har man Føie til at spørge, er denne Forfatters Arbeider af den Natur, at de kunne udgives samlede, eller ere de Æmner, de handle om, af den Beskaffenhed, at et Udvalg deraf kan være tilstrækkeligt for den nuværende Tidsalder, Jngen kan negte, at Holberg er Kronen for alle Danske Forfattere, og han er det saa meget mere, som han brød Jsen i vor Litteratur. Men enhver maa tillige indrømme, at han, paa sine Vittighedsværker nær, arbeidede i Fag, som paa hans Tid vare ligesaa langt tilbage, som de i vore Dage ere i Flor. Vel er det sandt, at en Overg, som staaer paa en Kjæmpes Skuldre, ikke har nogen Møie for at see meget længere end Kjæmpen selv, og at Fortjenesten dog i Grunden tilkommer den sidste, men imidlertid vil dog enhver, i den Stilling Overgen nu befinder sig, hellere betiene sig af dennes end af Kjæmpens Øine. Holbergs historiske og philosophiske Arbeider vare tildeels fortræffelige Værker paa den Tid, han skrev den; de ere Grundvolde, hvorpaa saa mange senere Skribenter have bygt; men ganske anderledes vilde han skrevet, dersom han levede nu. Hans historiske Værker, vil enhver af vore gode Forfattere, ved at øse af de rige Kilder, som Holberg ikke havde Adgang til, og som den udødelige Suhms Grandsknings- og Gavnelyst har aabnet, nu kunne levere i en ganske anden Skikkelse. Hans prosaiske Foredrag mangler desuden den Ynde, der udmærker en Mallings og Sneedorfs Arbeider. Der bliver altsaa ikke mere tilbage af Holbergs Værker, end hans Virtighedsarbeider, altsaa kun den mindste Deel som fortjener at leveres i en egen Udgave. At Holberg selv, dersom han nu levede, ikke vilde erkjende andre end disse værdige til i Aaret 1804 at overleveres Publicum i en egen Udgave, det er jeg temmelig overbeviist om. Og hvad Vittighedsværkerne for sig selv angaaer, da har man baade af hans Peder Paars og Niels Flim Udgaver, der gjøre Dannemark Ære. At udgive disse igjen paa ny, vilde ikke allene være at sætte Publicum i en ny Bekostning, men end- og at standse Afsætningen f. Ex. paa den skjønne Udgave af Niels Klim, som vor største Kobberstikker - den fortiente Clemens - har anvendt Tid og Bekostning paa, uden hidtil at have nydt den mindste Erstatning for nogen af Delene. Den, der endeligen vil læse eller eie enkelte af Holbergs Værker, kan jo faae dem baade paa Bibliothekerne og i Bogladerne, hvor neppe et eneste af dem hidtil er udfølge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Blandede Nyheder. Bestyrelsen for Slottets Bygning skal have anmodet Fattigvæsenets Direction om, at foranstalte den saakaldte Garderstald gjort ryddelig til næstkommende Michelsdag. Fattigvæsenets Direction har fundet det passeligst at lade de i denne Bygning boende Fattige flytte nu, medens Sommeren er for Haanden. De ere nu blevne forlagte omkring i Byen, og Directionen cautionerer for Huusleien. Der siges, at Garderstalden skal bruges til Gjemmested for Materialerne til Slottets Bygning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Den Morgenstiernske Sag, som for nyligen er bleven paadømt i Høiesteret og hvis Plaidering varede fem Dage, har gjort temmelig Opsigt i Kjøbenhavn. Hr. Raadmand Klingberg, Overinspecteur ved Tugthuset i Trondhjem, har ladet indrykke et Avertissement i de Trondhjemske Tidender, hvori han erklærer Bogtrykker Stephansons Beretning, at Tugthuset der paa Stedet mangler Arbeide for en Usandhed, og forsikkrer, at det ikke er smukt, i et offentligt Blad at berette Publicum en saadan fornærmende Usandhed. Derpaa svarer Stephanson: "Naar en Mand lader bekjendtgjøre offentligen, at han vil kjøbe en Hest, maa man da ikke antage, at han trænger til en Hest, – ergo, maa man jo ligeledes antage, at Tugthuset, naar det offentlig forlanger Arbeide, ogsaa maa trænge til Arbeide. Af disse to Avertissementer kunne udledes to simple Fornuftslutninger: pro prima: at Hr. Raadmand Klingberg ikke er nogen Philosoph, og pro secundo; at Hr. Bogtrykker Stephanson, ikke er nogen Logiker; thi dersom Raadmanden var Philosoph, saa vilde han ikke føle Tugthuset fornærmet, fordi en Bogtrykker havde sagt, at det manglede Arbeide, da dette jo vilde være et Beviis paa Lemmernes Flittighed, og dersom Hr. Stephanson var Logiker, saa vilde han ikke paastaae, at den, som offentlig bekjendtgiør, at han vil kjøbe en Hest, ogsaa altid trænger til en Hest, thi man kan jo gjerne ville kjøbe en Hest, om man end har langt flere end man behøver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
J Dag den 20 April mønstrer Chinafareren Kronprindsen paa Kjøbenhavns Reed. Capitainen giver i den Anledning et Tractement, og Skibet gaaer nok til Seils i Morgen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Det i Aalborg garnisonerende Regiment, skal, fra Chefen og samtlige Officierer af indtil de Gemene, have ydet den virksomste Hielp, ved den d. 9 d. M. i Kjøbmand L. Nørregaards Gaard udbrudte Jld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Den unge Violinspiller, Mads Dam, er nu tilligemed sin Lærer, Hr. Stadsmusicant Simonsen, kommen her til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Den 30 Martii er der en Miil Vesten for Høien ved Skagen strandet en Engelsk Kul brig, Urania kaldet. Skibet staaer under Vandet. J Octob. f. A. strandede der ogsaa ved Fyrbakken, sammesteds et Hollands Skib Herwaabende og (det vaagende Øie) kaldet, ført af Capit. Andresen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
J Fridericia koster en Citron 12 til J Kjøbenhavn arbeides der nu paa at equipere Orlogskibet Kronprindsen paa 74 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
General Pichegru har Natten d. 6 April i Temple, hvor han sad arresteret, ombragt sig selv. Han har qvalt sig med et sort Silketørklæde, som var bundet stærkt og hvorved der var fastgjort en Stok, som blev dreiet saa længe omkring, indtil Tørklædet trak sig sammen. Tungen var klemt imellem Tænderne. Stokken hvilede endnu, da man anstilte Besigtelsen, paa den venstre Kind som ved Gnidningen og Dretningen havde faaet en Skramme. Den Gens darme, som stod Vagt ved Døren til Fængslet, hørte om Morgenen Klokken 3, at Pichegru hostede og harkede, men han havde ingen Mistanke om, at der foregik noget usædvanligt. Da Fangefogeden, om Morgenen Kl. 7 kom ind i Værelset for at lægge noget i Kakkelovnen, saa fandt han, at Pichegru hverken havde Bevægelse eller Mæle, og ilede derpaa hen til Opsynsmanden over Temple for at give ham Underretning derom. Fangefogeden havde Aftenen forhen Kl. 10 taget Nøglerne til Værelser med sig, og gjemte dem i sin Lomme, indtil han næste Morgen kom for at lægge i Kakkelovnen. Saasnart Criminalretten fik Efterretning om dette Selvmord, sendte den strax Befuldmægtigede til Temple, for i Overværelse af 6 Læger og Chirurger at optage en Synsforretning. Man fandt Ligget paa en Seng og en cirkelformig stærk Fure i Halsen omtrent to Fingre bred. Kiendemærkerne paa, at han var qvalt, viste sig i Ansigtet og over hele Legemet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Man har endnu følgende Efterretninger angaaende Pichegru. Man havde paa hans Æres bed, at han ikke vilde ombringe sig, fritaget ham for at have nogen Vægter hos sig om Natten. Han havde tilvendt sig een af de Pinde, som Fangefogeden brugte til at lægge i Kakkelovnen, Aftenen tilforn havde han spiist meget, og da han desuden var fuldblodig, saa qvaltes han altsaa des lettere. Da man fandt ham stranguleret, aarelod man ham, men uden Nytte. Liget blev først bragt til Conciergeriet, derpaa offentlig udstilt i et af Criminalrettens Værelser, dernæst for hele Publicums Øine aabnet, og siden begravet under Escorte af et stærkt Detachement Artillerie. - Saaledes endte Hollands Erobrer og een af Europas største Generaler sin Løbebane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Den Engelske Gesandt i München, Hr. Drake, har ogsaa engang været Engelsk Minister her i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Den Danske Comitial Gesandt v. Eyber vil, efter sin Tilbagekomst fra Stuttgaard, ogsaa overlevere Churcanzleren sit CreditioMinistren Drakes Correspondence er nu oversat paa Tydsk, og det første Oplag paa 3000 Exemplarer er allerede udsolgt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Videnskabernes Selskab i München har udsat en Præmie af 240 Fr. for den bedste Lovtale paa Tydsk eller Fransk over Bogtrykkeriets Opfinder - Guttenberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
De sædvanlige Foræringer, som den Bataviske Regjering i Aar har gjort Algier, beløbe sig til 72000 Fl., og Tripolis til 12750. Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Den 5 d. M. er Grevinde v. Løvendahl. hvis Gemal nu er Dansk Minister i Holland, ankommen til Paris med sin Datter, som er formælet med den Hollandske Minister i Kiøbenhavn, Hr. Bangeman Huygens. De vende om kort Tid tilbage til Dannemark. Frankrige, har i Neuschatel forlangt adskillige Personer arresterede. Man har skrevet desangaaende til Berlin. Den 28 f. M. blev een af de bedste Bøndergaarde paa Grændserne af Nordmoens Fogderie og Romdalsamt, ved Navn Aspen, et Rov for Luerne, og kun to ubetydelige Udhuse bleve reddede. Tophavende Bønderfamilier bleve derved satte i den værdigste Forfatning. Da de til Gaarden hørende Mandfolk vare deels paa Fiskerie, deels i Skoven, saa blev der ikke reddet andet end Creaturene, som Fruentimmerne kun med Møie afholdt Luerne fra. Jlden skal efter Sigende være opkommen paa følgende Maade. To Haandsaugskjærere, som efter Sædvane havde brugt et Kul eller en Brand til at sværte Snoren med, havde uden at lægge Mærke til, at der var Jld deri, stukket den i en Sprække i Navren paa en Svale med Halm i, for at benytte sig deraf næste Gang, naar de behøvede den. Som en Følge heraf greb Jlden saa hastig om sig, at førend disse Arbeidsfolk havde sauget Halvdelen af et Bord, stod hele Svalen i lys Lue, og inden meget kort Tid antændte de øvrige afbrændte Huse. Al Slukning var nu umuelig, ingen Hielp var ved Haanden, og den strænge Kulde var Aarsag til, at der her, som paa saa mange andre Steder, intet Vand var at faae, og at det maatte bringes langt borte fra paa Vogne. Mærkeligt er det i øvrigt, at den afbrændte Gaard fordum har været beboet af en berømt Mand ved Navn Trygge, fra hvilken den nærværende Eier skal nedstamme i lige Linie. En Stue var der paa Gaarden, som var 408 Aar gammel, og Tømmeret i den var saa tykt, at den høie Dør, som en Mand til Hest kunde passere igjennem, kun bestod af to Stokke (i Bondesproget Kindunger). Stokkene i hele Huset vare mellem lagte med rødt Klæde istedet for Mos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Fortegnelse over de Stykker, som ere bestemte til at opføres paa det Kongelig Theater fra den 23 til den 28 April. Mand. d. 23. Fetteren i Lissabon og LOrphelin de la Chine. Tirsd. d. 24. Maleren og Ligene, og Dans af Hr. Bautin og Jomfr. Birouste. Onsd. d. 25. Høg over Høg og LOrphelin de la Chine. Løverd. d. 28. Den Logerende af Hr. Kruse, sat i Musik af Capelmest. Kungen. - De mange Venner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Nye Stykker, som ere bestemte til at opføres i Maji Maaned. Den faderlige Kjerlighed. Spradebassen. - Skatten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-20
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Kjøbenhavn. No. 42. Den 24 April, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel. en Lykkefristere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Den 7 Augusti forrige Aar var der en Ildsvaade i Nærum, hvorved 6 Huusmænds Boliger bleve et Offer for Luen. En af dem, ved Navn Hans Hansen, som Hr. Conferenceraad Colbiørnsen har været saa ædelmodig at forstrække med Bygningsmaterialier og som nu ogsaa har sit Huus under Bygning, befinder sig i meget trængende Omstændigheder. Da man maa formode, at der ikke er indkommet synderlig Understøttelse til disse Brandlidte, saa anmodes her den ædelmodige Deel af Kjøbenhavns formuende Jndbyggere at betænke disse ulykkelige Bøndersamilier med en liden Hjelp. Bidragene kunne formodentligen sendes til Præsten i Søllerød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Blandede Nyheder. Kjøge bygges der nu et nyt Domhuus. Bygentrepreneuren er Hr. Thrane.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-04-24
Man vil nu almindelig paastaae, at den forhenværende Skoleholder Friis, som nyligen har taget til Gjenmæle mod Studiosus John Olsen, skal, uagtet han ikke er Guldsmed af Profession, for adskillige Aar siden have udarbeidet en Gulddaase, der vel ikke var emailleret paa sin Tydsk eller besat med Glimmerstene paa sin Fransk, men som man hidtil, efter alle Kjenderes Mening, dog endnu ikke har seet Mage til hos os. Endskjønt man bør ønske, at der gaves saadanne Skolemestere, som kunde holde den litteraire Ungdom lidet i Ave, saa vilde det dog i det Hele være ønskeligere, at en Mand af Hr. Friis's, Talenter hellere vilde anvende sin kostbare Tid paa fremdeles at levere os saadanne Prætiosa som hans nysnævnte Gulddag.