JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Til de forhen anmeldte Sager, som bleve foretagne i Landhuusholdnings Selskabets Fjerdingaars=Møde den 27 Decbr., var og en Jndberetning fra Hr. Kapitain og Kompagniechef ved 1ste jydske Jnf. Reg., Westenholz, angaaende at bruge Rølliken Achilea lillefolium, som et Surrogatfor Tobak. J Slutning af Aaret 1808 sammentraadte i Kbhvn. et Selskab til Musikens Udbredelse. 60 Md lemmer af den Harmoniske Klub, som vare de første Stiftere, tegnede sig strax for 142 Rdt. For 2 Rd. aarlig kan man vorde Medlem. Alt hvad der kan virke til at lade Musikken vorde Middel til Nationalforædling er Selskabets Formaal. Det vil forskrive nye Musikker, udlaane Musikalier, opmuntre Syngekonstens Udbredelse. For det første laaner Harmonien dette Selskab sin Koncertsal til Brug. Den for kort siden afdøde Kongl. Danske Gen. Lin. v. Düring var af Fødsel en Hannoveraner, men opdragen i det Dresdener Kadet Akademie. J sin Ungdom tjente han under Frederik H. og Hertugen af Brunsvig, gik efter 7, Aars Krigen, som Kapitain i Russisk Tjeneste, avancerede snart til Oberst, og indlagte sig megen Ære i den første Tyrkerig. Herpaa kom han i Dansk Tjeneste, og fulgte som Fløi=Adjutant Høiselig Kong Kristian VII. paa hans Reise til Frankerig, Holland og Engelland. Jndtil sin Død (20 Octer) havde han Aarsag at prise den Lykke og Køl Naade, han og hans Børn nøde i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Hr. Pastor Borup har iblant Anmeldelserne af de anseelige Gaver, som ere indkomne til And. Wistisen og saa bekjendtgjort det skjønne Træk af hans Kreditor, hvis Navn han ei har Rettighed til at nævne offentlig, at denne høimodigen har eftergivet ham de 1100 Rd. af sin Fordring, paa ham som Kautionist, der med paaløbende Renter og andre Udgivter var steget til 3100 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Under 8de f. M. har Hs. Maj. allernaadigst bifaldet, at Entreprenererne af anlæggende Klædefabriker kunne vente Privilegier til deslige Anlægs Drift med en saadan Aflempning i Dugmagernes Laugsartikler af 22 Mai 1741, at det bliver dem tilladt at lade Fabrikationen bestyre af en Mestersvend, naar det for den kongl. Fabrikdirektion beviisliggjøres, at en saadan Svend besidder fornøden Duelighed i Fabrikationen, samt at deslige Entreprenører derhos skulle nyde Rettighed til de ved deres Fabrikker antagende Lære drenges behørige Ind- og Udskrivning ved Dugmagerlauget, for derefter at meddeles Lærrebreve som udlærte Svende, imod at Entreprenørerne eller Mestersvenden deeltager i de aarlige Bidrag til Laugets Kasse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
No. 38 af det for indenlandsk Jndustrie saa almeennyttige Blad Søndag Aftens=Læsning indeholder et meget læseværdigt Stykke i et Brev fra Hr. Konsul de Conningtil Udgiveren Hr. Pastor Krarup, Ridder, hvori beskrives hvad Hr. Konsulen har gjort for at fremme Byggekunsten af stampet Jord. Han har nemlig i Fjor ladet opføre ved Frederiksdalen Gaard af Stamp, af 3 Længder, den ene 6. og hver af de andre 45 Alen lang, Breden 10 Alen, Høiden 50 og Murens Tykkelse 22 Tommer. Uagtet det nu tilbagelagte sugtige Efteraar staaer Bygningen herligt, giver ei mindste Tegn til Fugtighed, seer ud som Grundmuur, og er særdeles suun. Bygningen har (Stampmurene nemlig : kostet 400 Rd., men kunde været opført for 316 Rd. A. Steenmure vilde den kostet omtrent 2000 Rd. For at vise Gavnligheden af at Bønderbygninger opførtes af Stamp(hvi skulde vi ei kunne bruge dette Ord istedet for det ækelt lydende Pise?), beregner Hr. Konsulen, at af et Huus. mandshuus af Maal 15 103 1/2 med en indvendig Skillemuur vilde Væggen kofte af Stamp 50 Rd. og af det sædvanlige Klinværk 57 Rd., var derhos varigere, brandsikrere. lunere og meere brændselsvarende, og Kartofler m. m. fryser ei deri. - Hr. Konsulen gjør det nyttige Forslag, at hvert Sogn anskaffede sig i Fællig 1 eller flere Former, og at disse udleiedes billigen til Byggende i Sognet. Han har subskriberet for een saadan Form til Vivild Sogn. J dette Aar vil han vedblive at lade opføre Huse af Stamp. Odense. Jegnen af Bogense er Natten mellem 1 og Januar sidstleden udøvet et skrækkeligt Mord paa Beboerne af et eenligt (!) liggende Huus, Holmehuus kaldet, i Klint Sogn. Ved Rettens virksomme Undersøgelse ere Gierningsmændene allerede opdagede at være en Huusmand ved Navn, Hans Rasmussen, der tjente for Tærsker i Kohlshauge, Præstegaard, og Jndsidder Ole Andersen, begge boende i Sandager Sogn. Da den sidste, en fød Svensker, som tjente paa Sandagergaard, mærkede Uraad, forsøgde han at aflive sig selv, ved at skjære sig i Halsen; men Saaret skal ikke være dødeligt. Hans Rasmussen og dennes Kone, som og skal have været Medvider i Forbrydelsen, sidde alt her i Odense Arresthuus. Af de Dræbte, som først havde indgaaet Ægteskab med hinanden for 4 Uger siden, var Manden Hans Christensen nogle og 30 og Konen over 60 Aar. Mordernes Hensigt var ogsaa her, som ved flere lignende Mordhistorie. i de sidste Aar, at stiæle, og naar de ey med det God kunde udføre dette, at myrde, hvorfor de havde medtaget en Træskohammer, ved hvis Hielp Handlingen ogsaa fuldførtes. Jmidlertid bortskræmmedes de efter fuldendt Udaad, uden at faae noget med sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Befordringer og Afgang. Under det danske Kancellie: Den 22 Decbr. f. A. er Borgmester og Stadshauptmand i Fridericia, Kancellieraad H. Buhl, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra det ham tillige anbetroede Embed som Herredsfoged i Eldboe, Brusk og Hol mands Herreder, hvilket Embed igjen er forundt Garnisons Auditeur H. H. Buhl; Byefoged og Byeskriver i Stubbekjøbing, J. H. Canariis, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Embeder; Exam. Juris J. Hartz meddeelt Bevilling som Prokurator paa Prøve for Underretterne i nordre Trondhjems Amt. Den 23de, Krigskommissair M. L. Hetting, udnævnt til Overdrager i Trondhjem; Landsoverrets samt Hof og Stadsrets=Prokurator J. Knudsen til Sorenskriver i Øst og Vest-Finmarken. Den 27de, Kjøbmand C. H. Mygind konfirmeret som Veier, Maaler og Vrager i Ebbeltoft. D. 29de, Rasmus Christian Smith i Hjørring meddeelt Bevilling som Strandings=Kommissionair i Hiørrings Told=District, Den 30 Decb. f. A., Kand. Theol giæ S. L. Jngemann udnævnt til Sognepræst for Aarbye Menighed i Sielland; residerende Kapellan for Nyekjøbing og Systofte Menigheder paa Falster, P. H. Borch, til Sognepræst for Udde og Oppe Sundbye Menigheder i Sielland; Kand. Theol. F. Winding til Sognepræst for Sundbye og Hvorup Menigheder i Aalborg Stift; Kand Theol. M. Svendsen til Sognepræst for Frøslev og Mollerup Menigheder i Aalborg Stift; Kand Theol. M. Vogelius til residerende Kapellan ved Domkirken i Viborg, samt Præst ved Tugthuset sammesteds: Sognepræst for Engberg og Harboøre Menigheder, i Ribe Stift, Provst P. Høylland, til Sognepræst for Hove Menighed i samme Stift; residerende Kapellan for Nyekjøbing, Lodderup og Elsøe Menigheder i Aalborg Stift, J O. Warthoe, til Sognepræst for Karlbye og Voldbye Menigheder i Aarhuus Stift; residerende Kapellan til Overhaldens Præstegield i Trondhjems Stift, F. C. Wolf, til Sognepræst for Gravens Præstegield i Bergens Stift; personel Kapellan og Lærer ved Seminariet i Brøndbyevester T. D. Roeskilde, til anden Lærer, i Religion og Katechetik ved det joenstrupske Skolelærer-Seminarium paa Kjøbenhavns Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Vacance. Under det danske Kancellie: Sognekaldet til Hjørring og Annexer St. Hans og St. Olai Menigheder, i Aalborg Stift, 420 Rd. Jfølge Kongl. Resolution af 19 December 1809, skal, naar Pensionen 600 Rd. til den entledigede Sognepræst Hr. Clausen ophøret. henlægges til Amtsprovsternes Lønningsfond den halve Kongetiende saavel af St. Hans Sogns 185 Tdr. Hartkorn, som af St. Olai Sogns 167 Tdr. Hartkorn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Avertissements. Weun der ehemalige Schifs=Kapitain Georg Lorenzen. velland zu Eckensaand, gestorhen, und dessen Erben ad indsandum statum bondrum um Erlassung eines Prolamatis gebeten, diesem Petito auch deferiret vorden; somerden alle und jeder, velche an den Verstordenen und dessen Gute er onocunque capite vel causa Forderungen und Ansprüchen, zu haben vermeinen, demselden schuldig sein oder Pfanden von ihm besitzen mochten, hiemit von Gerichtswegen ein fuallemal, mithin peremtorie, sub poena præclusi, perpetui silentii, dupli et amissi juris verabladet und befehliget, sich, die Einheimischen innerhalb 6, die Auswartigen aber unter Bestellung eines hiesigen Procuratoris ad acta innerhalb 12 Wacher, a dato ultimae publicationis hujus proclamatis hieselbst brim Professions=Protocoll zu melden, die ihre Angaden begrundenden Documente in origine zu produciren, und havon beingedachten Protocoll beglaubigte Abschriften zurückulassen, Wornach &c. Gegeben im Hochfurst. Justitiariate zu Gravenstein, den 12 Decbr. 1809. Th. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Wenn der Schifsbanmeister Andreas Hansen zu Eckensand, megen der Verbindungen, worin er gestanden und noch stedet, sich entschlossen har, Proclama ergehen zu lassen, undum Abgebung eines solchen, Ansuchung gethan, dem Petito auch deferiret werden; so werden hiemit von Gerichtswegen alle und jeder, welche an den gedachten Schifshaumeister Andreas Hansen zu Eckensand und dessen Guter er quocunque capite vel causa Forderungen und Ansprüchen zu haben ver meinen, ein for allemal, mithin peremtorie, sub poena præclusi et perpetui silentii vorabladet und befehliget, sich, diEinheimischen innerhalb 6, die Auswartigen aber unter Bestellung eines hiesigen Procuratoris ad acta innerhalb 12 Wochen a dato ultimae publicationis hujus proclamatis hieselbst heim Professions=Protocoll zu melden, die ihre Angaber begrundenden Documente in origine zu produciren, und davorhelm gedachten Protocoll beglaubigte Abschiften zuruck zulassen. Wornach &c. Gegeben in Hochfurst. Justitiariate zu Gravensten, den 12 Decbr. 1809. Th. Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Onsdagen den 17 Januar førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver efter Hr. Lieutenant Berregaards Forlangende foretaget første Auction over hans iboende og tilhørende Gaard, beliggende her i Odense udi Overgade under No. 61. og bestaaer af 7 Fag Grundmuur til Gaden, 2de Etager, med betrukne og gibsede Værelser, samt en god Kielder under denne Bygning, 6 Fag Muur og Bindingsværk Baghuus til Nedergade, 2 Etager, med Port, indrettet til Stald, samt 3 Fag Halvtag Sidehuus, Alt for faa Aar siden af nye opbygget; hvilket herved bekjendtgjøres, saavelsom og at anden Auction er bestemt til den 24de, og tredie og sidste Auction til den 31 Januar Eftermiddag Kl. 2. Odense den 8 Januar 1810. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Onsdagen den 17 Januar 1810, lader Fabrikør Sturm sin Boepæl paa Baroniet Lehn ved Svendborg ved offentlig Auction bortsælge et Partie fiint bleget Lærred, en Deel blaatærnet dito samt adskillige andre Sorter Lærred. Hvortil Liebhaberne indbydes at møde bemeldte Tid og Sted. Toftgaard, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Til en brugt Kurvevugge anvises en Kjøbet fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Da den her i Odense alt i flere Aar holdte Skole for honette Pigebørn, som nu for Tiden er i Nedergade No. 625, har havt den Lykke at finde Forældres og Foresattes Bifald, som have betroet deres Børn til samme, saa bliver endnu en Lærerinde antaget til næstkommende i Mai. En Følge af denne Udvidelse er, at ogsaa flere Børn kunne modtages til Underviisning, og i Tilfælde at det maatte forlanges, tillige i Kost og Logis. Her gives Underviisning i Tydsk og Fransk Skrivning, Tegning, Brodering, Strikning, Syening, og, naa forlanges, Geograste og andre Videnskaber. Man behager at henvende sig til ovenmeldte Sted, hvor tillige kan bekommes allehaande broderede og strikkede Sager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Afvigte 4 f. M. er en Jagt, Friderica Cicilia kaldet, circa 18 1/2 Kommercelæster drægtig, formedelst Stormeir skildt fra en Engelsk Konvoi i Søen, og anløben Udhyehøi under dette Amt, med en Besætning af 4 Engellændere, deels Matroser og deels Mariner. Hvilket herved bekjendtgiøres, med Tilføiende, at dette Skib er oplyst at være et af de, som i Fjor blev borttagne af de Spanske Tropper, og nu igjen tilligemed nogle flere skulde tilbageleveres. Eieren kan altsaa faae sit Skib tilbageleveret naar han godtgjør sin Ret til samme, og erstatter de medgaaede Udgivter. Randers Amtshuus den 8 Decbr. 1809. Fønss.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Natten imellem den 14 og 15 December sidstafvigte er ved Jndbrud frastiaalen Rasmus Hansens Enke i Rynkebye under Schousboe Gods endeel Penge, deels Bancosedler, deels Sølvpenge, tilligemed 2de Sølv=Spiseskeer med Navn A. L. S. og M. II. D., et Par Skoespænder med Navn M. S. D., tilligemed flere Skeer og Spænder, hvis Navne ey vides. Skulle dette falbydes, bedes Personen anholdt, og derom givet Efteretning til Forvalter Hansen paa Selleberg. 1) Gaarden No. 217 i Graabrødre Stræde, som har NB. været brugt til Brændeviinsbrænden, og bestaaer af 13 Fag til Gaden, 2 Etager, foruden Port og fornødne Baghuse, er formedelst Forandring af Boepæl at faae til Kjøbs eller Leie strax eller til Paaske Fløttetid; hvorom kan akkorderes med Eieren Jørgen Larsen, nu boende paa Vestergade No. 197.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-09
Anmærkning ved Forpagtningen paa FalsgaardDa der blant de Lysthavende, som have meldt sig hos mig for at faae Hollænderie-Besætningen ved Palsgaard (stor 200 Køer og 7 Tyre) i Forpagtning, findes Enkelte der- iblant, som hellere ønske at faae det for denne Besætning bestemte Græs og Foder i Forpagtning, for at kunne holde Stude, saa undlader jeg ikke herved at tilkjendegive enhver Lysthavende, at efter at Hollænderie-Besætningen paa Palsgaard Hovedgaard i Jylland Tirsdagen den 16 Januari 1810 er opraabt til Bortforpagtning paa 10 Aar, og derpaa er gjort Bud, bliver Græsningen og Foret samme Dag og Sted opraabt til Bortforpagtning paa et lige Antal Aar, for at kunne holde Stude i Stedet for Køer, og skal Konditionerne om den sidste Forpagtning nærmere paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Odense den 30 December 1809. N. J. Reedtz. 4 Stykker Jern ere fundne paa Heltengen, og anvises af Prestøe uden St. Jørgens Port.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Freds=Rygterne vedblive. En Koureer skal have bragt visse Forslag til London, sigtende til Fredens Gjenoprettelse. Andre mene dog at hans Depescher blot angik Fangernes Udvexling. Selv den Franske Monitor gjentager disse Freds Rygtet efter Engelske Blade, og fra Calais haves den sikre Efterretning, at et Engelsk Statsbud den 25 f. M. var ankommen dertil; men man vidste ikke, om han var bestemt til Vien, eller andensteds. Den Østerrigske Ambassadør befandt sig endnu i London, og Tiden til hans Afreise var ubestemt Den velbekjendte Hr. Jackson, der som Engelsk Underhandler var sendt til Washington, har, som Præsidenten, Hr. Maddison i sit Budskab til Kongressen udtrykker sig tilsidesat den alle Regjeringer skyldige Ag. telse, og frembragt Beskyldninger, som have foranlediget, at ingen videre Meddelelser fra ham kunne modtages. Jmidlertid vil Nordamerikas Regjering beredvillig modtage de Engelske Forslag, som maatte gjøres igjennem enhver anden Kanal. Hvori disse Hr. Jacksons Usømmeligheder have bestaaet, vides egentlig ikke. Nogle Efterretninger sige, at han i et upassende Sprog har paastaaet, at Hr. Erskines Jnstruktioner have været den Amerikanske Regjering bekjendte. Et Engelsk Blad ivrer meget mod hans grove og fornærmende Adfærd, og melder, at hans Udtrykke skulle have været af den Natur, at de ikke engang i Privatlivet burde taales blant Folk af Opdragelse, hvorfor de og havde til følge, at man lod ham vide, at man aldeles Jntet vilde have med ham at bestille. Jackson forlod herpaa Washington, og drog med heele Gesandtskabs Personalet til Ny-York, efterat han havde udstædt et Circulaire, hvori han meget klager over den Beskjæmmelse, som i hans Person er udviist mod Hs. Brittiske Majestæt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Hr. Maddison beklager ogsaa i ovennævnte Budskab at Underhandlingerne med Frankerig ikke have havt noget ønskeligt Resultat, og Amerikanerne begynde igjen at frygte for en nye almindelig Embargo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Krigs-Efterrretninger. Om Walcherens Rømning haves nu tvende Engelske Rapporter. Den ene fra Admiral Otway melder om de i Vlietingen udførte Ødelæggelser, hvorved denne Stad, som Søe=Arsenal betragtet, er for Tiden gjort ganske unyttig, og vil koste umaadelige Summer at sætte i Stand igjen For at skaane Staden (eller og bivaane det smukke Skuespil 1) viste Britterne det Ædelmod at antænde Magasinerne Dagen for deres Afreise. Den anden Beretning er fra CommodorOmen, og angaaer nogle Fægtninger med Franske Batterier, og Kanonbaade, i hvilke Engellænderne altid ville have havt Fordelen, skjønt, som det hedder, de Franske Bomber bleve kastede med temmelig Nøiagtighed, dog uden Virkning!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Engellænderne have udentvivl formedelst det onde Veirlig ikke kunnet redde deres Besætning paa Øen Vantoliene. Denne har da med 15 Kanoner og et betydeligt MunitionsForraad maattet overgive sig til Neapolitanerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Til Bayonne ere nogle 100 Over- og Underofficerer, ankomne for at exercere 13000 Mand Konskriberede, som snart skulle gaae til Spanien, hvor Marskal Augereau er i Færd med at begynde Leridas Beleiring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Fra Tyrkiet meldes, at Russerne efter sidste Slag forlangte en Vaabenstilstand af Storviziren, som denne kuns har tilstaaet paa det Vilkaar, at de ganske skulle rømme de Tyrkiske Lande. Heraf bliver da vel Intet, med mindre det Russiske Tab i sidste Affairer har været meget betydeligt. At de allerede ski have rømmet Jsmail, ansees for et ugrundet Rygte, sin Georg Czerny hedder det, at han ei er afreist til Rusland, men skal være bragt paa en bedre Vei i Henseende til sine Planer angaaende et Servisk Kongerige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
J det Tyrkiske Kroatien forstærkes Garnisonerne i GrændseFæstningerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Den Portugisiske Prinds=Regenthar reduceret Regjerings Personalet i Lissabon til 3 Personer, Patriarken, Marqvis das Minas og Marqvis Monteiro-Mor Denne Regjering kan i Krigssager Jntet foretage uden Lord Wellington, som er udnævnt til Portugisisk General Feldt Marskall.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Sverrig. Rigsdags=Tidenden af 18 Decbr. bekjendtgjør nu den af Rigets i Pleno Plenorum forsamlede Stænder bestemte Tronfølge-Orden, hvorefter den Høibaarne Fyrstes, det Svenske Riges udkaarne Kronprinds Hs. Kongel. Høihed, Prinds Christian August af Schesvig=Holsteen=Sønderborg Augustenborg, hans mandlige Arvinger skulle have Ret til den Kongelige Svenske Trone, og tiltræde det Svenske Riges Styrelse. - Jndledningen berører den eensstemmige Erklæring af 12 Mai f. A., hvorefter den forhenværende Konge Gustav IV. Adolph. og hans Afkom, saavel fødte som ufødte, fra nu og til evig Tid skulle være udelukte fra Sverrigs Krone og Regjering, Carl XIIldes paafølgende Udnævnelse til Konge, saavelsom den, paa Grund af at dennes Ægteskab ikke er velsignet med nogen nulevende Arving, oprettede Forenings= og Valg=Akt, hvorved Prinds Christian August er udkaaret til Rigets Kronprinds. Derefter fastsættes Successionsordenen saaledes: "Vorder det Ægteskab Hs. Kongelige Høihed Kronprinds Christian August, med Hs. Kongelige Majestæts høie Vidende og Villie, indgaaer - og hvorved Rigets Stænder udtrykkeligen forbeholde sig, at til Gemalinde ei maae tages Svensk eller udenlandsk privat Mands Datter - velsignet med mandlige Livs=Arvinger, da skal Hs. Kongelige Høihed, i Regjeringen suceederes af sin førstefødte Søn, og denne af de senere mandlige Livs=Arvinger, i den Orden, i hvilken de ere Hs. Kongelige Høihed Kronprinds Christian August, som Slægtens Hoved, i ret nedstigende Linie nærmest paarørende. Udder den førstefødte Søns mandlige Linie, da skal Regjeringen tilfalde Hs. Kongelige Høiheds derpaa følgende anden Søn, med Successionsret for hans mandlige Efterkommere, i samme Orden, som for den Førstefødte er fastsat, nemlig: alt eftersom de i nedstigende Led ere Stammens Hoved nærmest beflægtede. Uddøer den anden Søns mandlige Linie, da skal Successionsretten gaae til den 3die o. s. v. til de øvrige Hs. Kongelige Høiheds Sønner, i samme Orden og rigtig nedstigende Led efter Førstefødselens Ret, som ovenfor, for den Førstefødtes Afkom, er foreskrevet. Døer Kongen i Sverrig, uden at efterlade sig mandlige LivsArvinger, men hans efterlevende Dronning befinder sig i velsignede Omstændigheder, da skal Statsraadet føre Regjeringen med Kongelig Magt og Myndighed paa den Maade og de Vilkaar Hs. 41 og 93 af Regjeringsformen foreskrive, indtil Rigets Stænder, til den Tidspunkt Konstitutionen bestemmer, kunne vorde forsamlede; da det saa tilkommer disse selv at forordne hvad der vedkommer Rigets Bestyrelse. Bliver Dronningens Livsfrugt af Mandkjønnet, da skulle Rigstænderne beskikke Formyndere for den umyndige Konge, paa den Maade, som i Regjeringsformens 94 s. er bestemt, bliver Dronningens Livsfrugt af det qvindelige Kjøn, da skal den af Slægten, som efter Førstefødselens Ret er den afdøde Konge nærmest, som Konge tiltræde Regieringen. - Den qvindelige Linie af Kongehuset og sammes Efterkommere, om disse endog ere af Mandkjønnet, have ingen Ret til Sverrigs Krone og Regjering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Mere end nogensinde for tales nu her om Tronfølgerens nær forestaaende Ankomst. Hans Værelser paa Slottet, ere allerede gjorte i Stand og Svenske Uniformer ere sendte ham imøde. - Efter Reisendes Udsigende gjøres og megen Høitidelighed ved Prinds Kristians Afreise fra Norge. Han skal være forventende til Gottenborg den 8de og til Stokholm den 20de. - Man forsikrer at Rigsdagens Forretninger saaledes have formeret sig, at det endnu turde vare, længe førend den vorder ende. Mod de 3 øvrige. Stænders Forlangende, at Bispestalene ved indtræffende Vacancer skulle blive ubesatte og Bispernes Forretninger besørges af Domprovsterne, har Præsteskabet paa det høitideligste potesteret. Jsær har Linkspings nye Bisp, Dr. v. Rosenstein, talt og skreven med Jver derimod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Blandede Efterretninger. Tydskland. Erkehertug Karls Memoirer blive nu ikke publicerede. Østerrig har alt betalt hele Krigskontributionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Det reklammerer en Deel af de fra det Keiserlige Bibliothek, til Frankrig bortførte Manuskrivter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1810-01-12
Professor Fichte skal nu ansættes ved det nye Universitet i Berlin. - J Vestphalen gaae Universiteterne i Helm stadt og Rinten ind; kun de i Gottingen, Halle og Marburg vedblive.