JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
J Vien har Rygtet udbredtsig, at Keiser Rapoleon med allerførste agtede at reise til Paris, og fra Manheim berettes, at Hs. Majestæt snart ventes til Strat burg. Om denne Reise vilde være fordeelagtig for Freds værket, er vanskeligt at bestemme Endnu haves følgende interessante Anekdoter om de seneste vigtige Tildragelser i Østerrig. Efter Journal de Paris sagde Keiser Napoleon til General Macdonald i det han efter Slaget den 6te omfavnede ham, og udnævnte ham til Marskal: "Dem og min Gardes Artillerie har jeg at takke for en Deel af denne Seier. Ogsaa skal Keiseren have været nødt til adskillige Gange at sende Adjutanter til Garde=Kanonererne, for at dæmpe deres Hidsighed, og hindre dem i, at rykke Fienden alt for nær. General Lauriston, som anførte disse Brave, blev af Keiseren ombedet at nævne de meest Udmærkede. "Jeg maatte nævne Deres Majestæt dem Alle, svarede Generalen. Flere Artillerister fægtede frivillig med den 6te trods de Saar, de allerede den 5te havde faaet. De forsøgteste Franske Officerer sige eensstemmig, at Napoleon i disse Dage har overtruffet sig selv. Endog det skjønne Manøvre, hvorved den Østerrigske General Hiller søgde at tournere den Franske venstre Fløi, forudsaae Keiseren, og gjorde den til Jntet. Vienerne, som nu daglig besee den blodige Valplads, forhauses over de uhyre Forskandsninger, hvoraf Østerrigerne bleve uddrevne, eller udmanøvrerede. Dog indrømme de Franske selv deres Fiende, at han, saavel Officeren som Soldaten, har slaaet tappert, og at Tabet fornemmelig maae tilskrives Østerrigernes Jndbildning, at deres venstre Flanke umuelig kunde tourneres. Ogsaa skeete Rettraden den 7de med Orden og Langsomhed. Bagagen var sendt i Forveien, og Erkehertug Karl blev endnu Natten til den 7de i sit Hovedqvarteer i Wolkersdorf, Først og Eftermiddagen den 7de reed Keiser Frantz bort fra sin Feldtleir i Ernstbrunn. Kornnenburg og Breitenlehe skulle være afbrændte. Jøvrigt har man, Valpladsen betræffende, tilladt sig den bemærkning, at Grundvolden til det Østerrigske Huses Storhed for mere end 500 Aar siden skal være lagt af Keiser Rudolph af Habsburg i en Seier over Kong Ottokar af Bøhmen i samme Egn, hvor dette Huus nu fandt sit Gangammelaaeller Arbela (d. c. Undergang).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Det lader, som Østerrigerne nu ganske forlade Sachsen og det Bayreuthske, og drage sig tilbage til Bohmen. Om Formiddagen d. 20de d. M. gjorde de Mine til at ville forsvare sig i Dres den, og førte Kanoner op paa Voldene. Om Eftermiddagen ankom den Sachsiske Oberst Thielemann til Staden, og skiltes venskabelig fra den Østerrigske General Am Ende, og den 21de om Eftermiddagen marscherede Østerrigerne med flyvende Faner og klingende Spil af Bohmen til. Den 15de f. M. bortførtes 2 Gidsler fra Neustadt ved Orla af en Afdeling af Hertugen af Brunsvig=Oels's Tropper, hvis Fyrstendomme, i Schlesien Kongen af Preussen skal have seqvestreret. Ogsaa nævnes nu Hs. Preussiske Majestæt med Tilfredshed i Pariser Blade for sin Opførsel under nærværende Krig, Saavel Hollandske som Vestpfalske Tropper fortsætte deres Marsch til Nordtydskland. Den 24de ankom en Deel af de sidste til Hannover. Ogsaa marschere Franske og Bayerske Regimenter hyppig igjennem Nürnberg, og Hertugen af Abrantes (Junot) var den 16de atter i Bayreuth. Det hedder ellers, at den store Engelske Expedition, hvormed man snart har truet Nordtydskland, snart Spaniense., nu virkelig skal gjelde Holland; hvilken Formodning dog nok ogsaa torde være heel usikker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
J Pohlsk Gallizien er Cracau, i ældre Dage det Pohlske Riges Hovedstad, den 15de d. M. overgivet ved Kapitulation. Den 14de nærmede en overlegen Pohlsk Armee sig, og Østerrigerne trak sig til den temmelig befæstede Forstad Klepasz. Efter en ubetydelig Fægtning samtykkede disse i at inddrømme Pohlerne Staden og Aftenen Kl. 8. Men allerede Kl. 6 kom omtrent 30 Russiske Dragoner, og 60 Kosakker i fuld Carriere ind i Staden, og toge den, saa at sige, først i Besiddelse. Den 15de om Morgenen, rykkede 14000 Polakker ind i Cracau, og kort efter 4000 Russer. De Keiserl. Franske Ørne bleve opsatte, og der var til den 16de kuns lidet Blod udgi det. Man siger, at Østerrigerne have forskandset sig 7 Mil fra Cracau. De Tropper, som nu oprettes i Gallizien, kaldes Gallicisk-Franske, og faae Franske Kokarder, og Ørne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Uagtet de sidste Efterretninger fra det sydvestlige Tydskland løde saa fredelige og uagtet Vaabenstilstanden, med Østerrig nu er Jnsurgenterne bekjendt, ville Disse dog endnu ikke vende tilbage til Lydighed. Den 14 Juli just som de Bayerske Tropper med Kanonskud celebrerede Wagram Slaget, besatte Jnsurgenterne Wallersee, hvorfra de maatte udjages. Samme og følgende Dag dreve de de Badenske Tropper tilbage ved Egloffs. Men de Würtembergske Tropper rykkede frem, og tvang dem efter en blodig Modstand til Rettrade. Egloffs maatte tages med Bajonetten; Jsny blev to Gange bestormet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Den 17de viiste de sig for Kempten, som de agtede at bemægtige sig, men bleve atter tilbageslagne. Samme Dag angrebe de Bayrerne ved Kochel. Dagen efter fornyede de Angrebet henimod Murnau til, og fortrængte et Bayersk Detaschement. Dette fik Forstærkning, og og Jnsurgenterne igjen tilbage. Jmidlertid blev allevegne kjempet med stor Hidsighed og mange Mennesker tilsatte Livet. Den bekjendte Major Teimer skal have lovet Jnsurgenterne igjennem Bayern at føre dem til de Østerrigske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
J Bologna i Kongeriget Jtalien blev Roligheden den 7de d. M. afbrudt af nogle Røvere og Desertører, som omtrent 100 i Tallet trængte ind i denne Stad, hvilken de troede, var uden alt Forsvar (og Bologna tæller dog over 70,000 Jndvaanere!). Men Nationalgaarden og der Kongelig Garde til Hest for og naturligviis strax disse Forvovne, som endnu den følgende Dag ikke ganske havde opgivet deres Projekt, hvorfor et stærkt Troppekorps maatte rykke ud imod dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
J Spanien lod General St. Cyr den Jtalienske Division under General Pino, den 3die d. M. angribe Byen Felin de Qvirols. Paa Høiene udenfor samme forsvarede Fjenden sig med yderste Haardnakkenhed, men tabte omsider 2000 Mand og 7 Kanoner, og maatte retirere til Bjergene. Den 4de borttog samme General Staden Palamos. Disse tvende Stæder tjente de fjendtlige Kapere til Tilflugt. Nu skulle de gjøre de Franske samme Tjeneste, og sikkre Barcellonas Kommunikation med Søekysten. J en Proklamation fra General Suchet til Arragonierne hedder det blant Andet: "For hvem er det meget Blod udgydet? For Engellænderne, for Kjettere, som ingen anden Lykke kjende, end den, at væbne Fastlandets Beboere imod hinanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Endnu er Jntet forefaldet imellem den Russiske Flaade, og den Engelske Eskadre, der krydser i den Finske Bugt, og allerede har borttaget mange Russiske Handelskibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Fyrsten af Pontecorvo er reist igjennem Nürnberg tilbage til Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
London den 2 Juli. Følgende er Slutningen af Kongens Tale ved Parlammentets Udsættelse den 21 f. M. Mylords og Herrer, De menneskelige Tings Uvished og Krigskjebnens Afvexling tillade os ikke, at vi sætte alt for meget Haab og Liid til, at see den nærværende Kamp lykkelig endt; thi vi have at kjæmpe mod en Fjende med et kraftigt Genie, for hvem Alting lykkes, og hvis Hensigter, endog de utroligste, bestandig opnaaes. Hs. Majestæt befaler os imidlertid, at ønske Dem til Lykke med det Held, som har kronet Keiserens af Østerrigs Vaaben. Hs. Majestæt befaler mig at forsikre Dem, at han er bestemt til at fortsætte sin Hielp og af alle Kræfter at understøtte Østerrigs Anstrængelser, overbeviist om, at De tænker som han deri, atalle Forholdsregler som sigte til Gjenoprettelsen af denne Magte Uafhængighed ere ligge saa nyttige for Storbrittanniens sande Tarv, som de stemme med den Brittiske Karakteer og Ære. Journal de Paris anmærker herved: "Dersom den Østerrigske Armee har seiret, hvorfor har den da ikke gjor et Skridt siden den foregivne Seier, hvorfor vedbliver den at gaae forsvarsviis til Værk, hvorfor lader den den franske Armee rolig slaae Broer over Donau. Morning-Cronicle indeholder følgende: "Har man vel Uret i, at man ikke slaaer synderlig Liid til den Østerrigske Armees Fremskridt og Resultaterne af Slaget ved Esling! hvilken Provinds, hvilken militair Stilling har Erkehertug, Karl seet sig i Stand til at kunne tilbageerobre? Er det nu ikke over en Maaned siden, at man sagde: "Keiseren var nu standset i sine Fremskridt, og dog see vi, at han stedse handler som Seierherre ved stedse at trænge videre frem i Ungarn. Det er ham, som handler, truer, angriber og seirer. J den Tid vi fordømte ham til Uvirksomhed vinder han ligesaameget Terrain som den lykkeligste Anfører havde kunnet vinde i lige saa lang Tid. Hvad gjør imidlertid Erkehertug Karl, Han indskrunker sig til at bevogte de Punkter, hvor man kunde angribe ham. Han tillader, at Broer og Brochoveder anlægges, uden at hindre det ved sit mægtige Artillerie. Har han vel sat en Fod over paa den høire Donaubred? Har han nogensinde gjort Angreel ved Siden til Presburg, Linz eller Passau? - Bevægelserne i Tyrol og Sachsen sige intet, da de ikke have nogen Hoved plan; derimod bevæger ikke nogen Division af Napoleons Armee sig, uden at dens Bevægelse staaer i Forbindelse med Hovedarmeen. Hvad see vi derimod hos Østerrigerne: nye organiseerte Milizer, som komme fra Bøhmen, for deels at gaae til Sachsen og deels til Franken, hvor de skye Fjenden, som, saasnart han er forenet, adspreder dem. Tyrolernes Bevægelser ere ligge saa planløse. Hvad kunne de udrette uden Artillerie, uden Anførere og uden Krigstugt? Meget ugjerne fremstille vi et saa sørgeligt Skilderie; men vi kjende alt for meget Blændværkets Farer til at vi skulde lade os henrive af en Slavisk Føielighedsaand. Vi maae tale med Frimodighed i det Øieblik, da Ministrene bruge vore sidste Kræfter og i de Engelske Havne sætte Alting i Bevægelse, for at mislede vore Allierte og sig selv og derved gjøre den Fare virkelig, som vi hidtil blot holdt for indbildt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Her fortæller man, at en Sammensværgelse er bleven opdaget i Nedre-Ungarn og at Fyrst Efterhazy tragtede efter Ungerns Krone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Et Privatbrev melder Erobringen af Fregatten el Casamero, som kom fra Buenos=Ayres og var bleven expederes af Liniers. Den havde mange Penge ombord. Kapitainen og Officererne vare Franske og Mandskabet Spanier. Ombord befandt sig desuden to fornemme Fanger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Vore Tropper befæste sig paa den lille Øe Anholt i Kattegat. De have sammesteds anlagt et Batterie paa 24 Kanoner. Besiddelsen af denne Øe anseer man for meget vigtig for vor Handel, fordi den ligger nær ved Jydland og ved Jndløbet til Østersøen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Penge-Cours. Hamborg den 28 Juli. Penge - Vexel 2 M. 305.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Avertissements. Medborgere! Atbære tunge Uheld med Siæls Mod og Legems Styrke, det kan Manden i den yngre Alder. Med christelig Tillid til Gud, haaber han, og veed han endog at tænke disse til et godt, eller i det mindste til et taaleligt, Udfald. Menat gaae igjennem Trængslers Luer, i en Alder naar Vintersneen skjuler ærværdige Jsse, det udfordrer en Jobs Hengivenhed. - Herren gav Herren tog, Herrens Navn være lovet; - den høie Grad af christelig Philosophie: v. have intet indført i Verden, hvoraf følger, at vi ei heller kunne udføre noget. Hiin haarde Prøvelse blev Hr. Martin Anthon HelmLod. Hans Præstegaard i Svindinge afbrændte den 25d. M. saa ganske at Livets Frelse blev denne agtværdige Families eneste Bytte. Saaledes tilskrev han mig den 28de: "Den 25 hujus maatte min elskte Hustrue ogieg friste i vort Livs sildige Efteraar den tunge Skjæbne Kl. 516 Morgen, at flygte halv nogne fra de græsseligste Jldsluers ilende Forfølgelse og Omspændelse, indtil vore Legemers Forbrændelse og Saarelse. Jnden een Time forvandledes Frugterne af 29 Aars møisommelige Bestræbelse til en Askehob, og min timelige Velfærd blev saa aldeles ødelagt, at jeg ikke beholdt en Kjole, ikke en Ordensdragt. - - Allerede trøstes min bekymrede Aand ved det Syn, at christelig Ædelmod og Menneskekjærlighed endnu lever i vort Land Allerede have adskillige Retskafne af Menighedens værdige Medlemmer begyndt at virke til min Husvalelse, hvoriblandt min høistædle Hr. Kirkepatron, Hr. Greve Gebphard Moltke med høie Gemahlinde have udmærket sig med ret fædrelignende om Deeltagelse og virksom Understøttel, se til min inderligste Rørelse o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Som da denne Families høist beklagelige Tilstand af den Anførte sees, saa bør jeg ikke imodstaae den Drift, hvilken Religion, Embeds=Forbindelse og venskabelig Agtelse for Manden af mig ædsker: herved at nedlægge ham med Sine i Medborgeres Arme, for det snareste mueligt, at vide ham under Tag, iklædt og saaledes understøttet, at Furerne af Kummer paa hans Pande maatte udjevnes og forvandles til Guds Tilbedelsens høie og hellige Smill.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Allerede har Redacteuren for Fyens Stift AdresseAvis, Hr. Hempel, i bemeldte Avis No. 121 fremstille, dette Uheld med liveligste Farver, Sandheden troe. Ogsaa har han tilbuden at modtage de Bidrag, hvilke i denne Henseende maatte leveres ham; og jeg bør ikke være saa ubeskeden, at røve denne ædelmodige Mand den Glæde, hvilken hans rene Borgersind oftere forskaffede ham: at være den Lidendes heldige Talsmand. Men tilbageholde mig som Sandhedens frievillige Vidne kunde jeg ikke, og det saa meget mindre, som jeg saa høiligen ærer hiin lidende Broders Embedsførelse og Talenter til begge jeg paa Embedsvegne har været et glad Vidne; som jeg og end ydermeere med fuldeste Overbeviisning veed, det hver den ædle Mand i Stifter elsker mig saa oprigtig, at han ligesaa villig opfylder som modtager mit ovenanførte Ønske. Odense Bispegaard den 29 Juli 1809. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Skiftet efter Peder Jversen og Hustrue af Faaborg, foretages paa mit Contoir her i Byen til Slutning næste 22 August Kl. 10 Formiddag, som til alle Vedkommendes Efterretning kundgjøres. Faaborg den 28 Juli 1809. Tolstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Mandagen den 7 August Formiddag Kl. 11 Slet lader Arvingerne efter afgangne Madame Graae det af hende forhen beboede Huus No. 177 i Grønnegade lige for Kir strædet ved een eneste Auction, om antageligt Bud skeer bortsælge, paa de Konditioner, som paa Auctionssteder bekjendtgjøres. Saa bliver og samme Dags Eftermiddag Kl. 2 holdet Auction paa adskillige Meubler, saasom noget Sølvtøi, et Ege-Skatol med Skab til Sølvskjænk, en Ege=DragKiste, et 8 Dags godt Stueuhr med Fouteral, en JernKakkelovn, Speile, Stole, Kjøkkentøi, Kobber, Tin, Messing, Steentøi m.v. Onsdagen d. 9 August lader Hr. Nielsen, formedelst hans Befordring, holde offentlig Auction i Herringe Præstegaard, over Avlingen, alle Slags Boehave, Avls og Hollænderi Redskaber, en Deel Gavn=Træ, Smede=Værktøi, et stort Dreielad Vandrende- og Pumpeborer, samt Sviin og Grise. Hvilket alt bortsælges efter de Conditioner, som paa Auctions=Stedet blive bekiendtgjorte. Vesterskierninge d. 29 Juli 1809. Bredsdorff.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Onsdagen den 2den August og Eftermiddagen Kl. 3 bliver paa Odense Herreds=Ting holdt offentlig Auction over Sognepræstens Anvart Korn-Tiende for St. Knuds Sogn, af Bulbroe Bye for dette Aar. Odense Herreds Contoir den 29 Juli 1809. C. A. Falbe
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
En smuk og vel indrettet Gaard i Faaborg Kiøbstæd, beliggende i Midten af Byens Torv bestaaende af 9 Fag til Gaden, en Etage af Muur og Bindings-Værk, et stort Gaardsrum, deri et rummelig Bryggerhuus, ved Siden et næsten lige stort Pakkammer. Oven over en skiøn Sal. Gaarden 2de Brændeskure og godt Pompe=Vand, og en god Frugthauge. Liebhabere behager at henvende dem, saasnart mueligt til undertegnede, som giver Paaviisning Faaborg d. 28de Juli 1809. Hans Kaster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Under 12 Juni d. A. er et Pigebarn bortgaaet herfra uden hendes Forældres Vidende og Villie; hun er 13 Aar gammel og hedder Kirsten Hansdatter. Ved hendes Bortgang var hun iklædt en blaae silke Hue et blaatærnet Tørklæde, en rød Nattrøie, en grøn Vadmels Bul, et rødbruunt Skjørt, et stribet Forklæde og Pampusser paa Fødderne. Skulle nogen Præster i deres Sogne her i Landet vide hvor saadan et Barn maatte opholde sig, da bedes ydmygst at tilmelde mig hendes Opholdsted, hvorfra jeg er villig at hente samme Barn og tillige betale hendes Omkostning og hvad hun maae være skyldig. Svaninge ved Faaborg den 28 Juli 1809. Hans Nielsen, Huusmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Frisk Sølger=Vand og Citroner er at bekomme paa det store Apothek i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Med Dhrr. Directeurers Tilladelse agter Undertegnede af opføre Torsdagen den 3 August om Aftenen Kl. 7 i den ældste Klubs Værelser en stor Vocal- og Jnstrumental-Koncert bestaaende af følgende Nummere: Første Afdeling. En stor Simphonie af Mozart.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
En Klaveer=Koncert af Hodermann, spilles af Hr. Organist Foersom. En Violin=Koncert af Kreutzer, spilles af Hr. Rauch. Anden Afdeling. En Arie af Hr. Koncertmester du Puy, synges af Hr. Rind, Sanger og Skuespiller ved det Kongelige danske Theater, En Violin=Koncert af Rode, spilles af Hr. Bjerregaard. Til Slutning Overturen Demophoen af Hr. Vogel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-07-31
Hvem som vil beære os med deres Nærværelse vilde behage at lade billetter afhente hos Rauch logerende hos Hr. Kjøbmand Døcker i Vestergade No. 198, Prisen for Billetten er 1 Rd. Indgangen aabnes Kl. 6, og Koncerten begynder Kl. 7. J. F. Rauch, og C. Bjerregaard, Musici i det Kongelige danske Kapel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Sverrig. Ved Hyldingen d. 1ste d. M. i Stokholm var den nye Konges Trone opreist paa Torvet foran Gustavllis. Statsse. Enhver Rigstand begav sig enkelt til Tronen, for at kysse Kongens Haand. Den 6te f. M. blev den nye af Stænderne antagne Konstitution ved Trykken offentlig bekjendtgjort. Den bestaaer af 11455, og er af følgende væsentlige Jndhold: Sverrig er et Arverige Successions-Ordenen skal nærmere af Stænderne bestemmes. Kongens Person er uforkrænkelig, hans Handlinger ere intet Ansvar underkastede. Saavel han, som alle Embedsmænd skal bekjende den rene evangeliske Lære.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
J visse Tilfælde maatte Kongen modtage Raad og Underretning af sit Statsraad, som Hs. Majestæt vælger af indfødt Svensk Adel eller Jkke Adel, og bestaaer af 5 Medlemmer, 1 Justitsminister 1 Udenlandsminister, 6 Statsraader og Hof=Kanzleren. Desuden har hver Stats sekretair (hvoraf der gives 4: 1 for Krigsvæsenet, 1 for Kammeralsager, 1 for Finanzerne og 1 for Oplysningen) Sager, der angaae hans Departement, Sæde og Stemme i Statsraadet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Kongen lader sig alle Anliggender, de ministerielle og militaire undtagne, foredrage i Statsraadet. Skulde nogensinde Kongens Beslutninger stride imod Regjeringsformen, paaligger det Statsraadet, hvis Medlemmer ere ansvarlige, at gjøre kraftige Forestillinger derimod. Alle Anliggender skulle i Forveien forberedes i en Kommittre, der fører Navn af: Rigets almindelige Anliggenders Beredelse, og bestaar af 4 adelige og 4 borgerlige Mænd som Kongen beskikker. Ministerielle Sager lader Kongen forvalte som ham best synes, men Udenlandsministeren, hans Raadgiver, er ansvarlig for sine Raad. Vil Kongen begynde Krig, eller slutte Fred, da raadfører han sig med Statsraadet, hvis samtlige Medlemmer staae til Ansvar for deres Raad, men Kongen har Mag til at beslutte, hvad ham best synes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Krigsmagten staaer under Kongens øverste Befaling: dog resolverer han efter Raadførsel med Vedkommende, der da staae til Ansvar for deres Raad. Enhver Religions=Øvelse, hvorved Roligheden ei for forstyrres, er tilladt. Kongen overdrager sin dømmende Magt til 6 adelige og 6 borgerlige Justitsraader, som udgjøre høieste Ret, hvori Kongen har 2 Stemmer. (fortsættes) Kronnings=Medaillen har paa den ene Side: "Kar III. de Svenskes, Gothers og Venders Konge, kronet den 29 Juni 1809, og paa den anden det Motto: "Folkets Vel er min høieste Lov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Holland. J Anledning af Vaysenhuusbørnenes Bestemmelse til Krigstjenesten, ere Uroligheder udbrudte i flere Stæder, især i Rotterdam. Dette har givet Anledning til en yderst mærkelig Proklamation hvori disse Bevægelser til skrives Jldesindede, der enten ville fremkalde Konskriptionen, eller en fremmed Armees Jndkaldelse i Riget. Uagtet vi, hedder det, allevegne ere omringede af Militairkonskriptionen, har Hs. Majestæt dog erklæret, at han ansaae samme for uanvendelig i dette Land. Hvorledes kan da en veltænkende Borger modsætte sig det eneste Middel til at hindre en fremmed Armee at betræde Hollandsk Grund, Skulde dette ulykkeligviis skee, saasom ingen Stat i vore Dage kan bestaae uden Armee, saa var det ude med Landets Frihed og politiske Existenz, saa vilde Kongen kunne ansee sig forpligtet til, at forlade en Trone som Hs. Majestæt kuns modtog i den Hensigt at redde Landet fra en total Undergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Ogsaa Borgmesteren i Amsterdam har udstædt en Proklamation, for at undertrykke alle Bevægelser, der have ovenanførte Aarsag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Monitøren leverer et Cirkulaire fra Keiseren, skrevet i Znaim den 13 Juli til alle Rigets Biskopper. J samme befaler Hs. Majestæt at takke Hærskarernes Gud for hans saa øiensynlige Beskyttelse i Slagene ved Enzersdorf og Wagram, og tilføier: "Vor Herre Jesus Christus, omendskiønt han stammede fra Davids Huus, vilde intet timeligt Rige. Meget meere vilde han, at man skulde adlyde Keiseren i timelige Anliggender. Han selv var kuns beskjæftiget med det store Forløsningsværk. Som Arvinaf Cæsars Magt have Vi besluttet, at sikre Vor Trones Uafhængighed og vore Rettigheders Ufornærmelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Vi have ogsaa arbeidet med Jver paa Religionens Gjenoprettelse. Vi have omgivet dens Tjenere med al Ære. V. høre deres Stemmer i Alt, hvad som angaaer det Aandelige og Samvittigheden. Jkke skal man afvende Os fra Vort store Maal ved at faae Os til at troe, at Vores Religionstjeneres Grundsætninger ikke kunne forenes med Kronernes og Folkenes Uafhængighed, som Grækerne, Engellænderne, Protestanterne og Kalvinisterne have foregivet. Gud har forlehnet Os Oplysning nok, til at holde Os langt fra disse Vildfarelser. Vores Hjerte og Vores Undersaatters Hjerter hjemsøges ikke af slige Tvivl. Dette vide Vi, at De, som gjorde Samvittighedens evige Jnteresse afhængig af det forgjængelige Timelige, vare ganske fremmede for Dens Religion og Aand der sagde: "Mit Rige er ikke af denne Verden. J Kapitolets Journal læses følgende Keiserlige Dekrete: 1. Jnqvisitionstribunalet er ophævet. 2. Alle pavelige Rettergangs= og Politie=Tribunaler ophøre første August næstkommende. Al verdslig Jurisdiktion er fratagen de Ordensgeistlige. 3. En egen Kommission skal vaage over Vedligeholdelsen af Roms Oldsager og nyere Konstværker. 4. Menighederne i de Romerske Lande skulle vælge en Maire og et Municipalraad til at bestyre deres Jndkomster og Municipalpolitiet. J alle Menigheder, som tælle over 5000 Sjæle, udnævner Keiseren disse Embedsmænd. 5. General Miollis bemyndiges til at vælge disse Embedsmænd i Umbriens og Sabinas Hovedstæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-08-01
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den 8 Juli har Annecy og Omegne lidt meget af et skrækkeligt Hagelveir. Endog flere Bønder, bleve dræbte af Hagel, som veiede 3, 3 1/2, ja 4 Pund.