JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Udenlandske Efterretninger. Algier, den 4 Julii. Jngen Yndling, selv ingen Tyrkisk, har havt saa stor en Jndflydelse hos Deyen, som Jøden Nastale Busnah har erholdt over ham. Denne underhandlede umiddelbar med de udenlandske Agentere og taalte ikke, at de nærmede sig Deyen, som han Dag og Nat lod omgive af fine Fortrolige og som han holdt ganske læn sket efter sin Villie, fordi han gjorde sig det til en Vane, at tilfredsstille alle de Griller der paakom samme. Busnah besatte de offentlige Embeder; han indsatte og afsatte dertil endnu Beyerne og Gouverneurere i Provindserne, med hvem han stod i en særdeles Brevvexling. Han bestemte de Summer de skulle sende Deyen; Han havde Nøglen til Skat kamret; han havde bemægtiget sig Handelen og taalte ingen Concurence. Han beherstede Marinen i Algier og de øvrige Havne; kort han var alt, og alle Ting maatte skee efter hans Villie. Allerede for 4 Aar siden var opspunden en Sammensværgelse med Regieringen, hvorhos tillige var udsadt en Priis paa Busnahls Hoved og givet Løvte om hans Magaziners Plyndring. For 15 Maaneder siden fik Busnah forskiellige Stokkeprygl paa hans Post; Deyen blev anfaldt af 4 Tyrker og farlig saaret, og Busnah var Aarsag til alt dette. For 12 Maaneder siden undgik Busnah blot ved Underværk 2 Dolkestik, som en Tyrk havde tiltænkt ham. Disse skrækkelige Vink bragte ham ikke paa andre Tanker. Stor var de Militaires Uville; exempelløs den Mangel, som vi følte, fordi Busnah havde sendt alt Korn ud af Landet til Regieringens Fiender; Oprør i Provindsen Constantine og især de alvorligere i Provindsen Mascara, hvilke reiste sig af hans Presninger mod Beyerne, forøgede denne Uvillie. Den 28 Junii om Morgenen Kl. 7 traf ham i Deyens Boelig et Pistolskud, hvilket en Tyrk, ved NavnPahia, gjorde mod ham, med det Udraab: Hilsen til Gouverneuren af Algier. Nogle af Deyens Garder ilede til, og ville arrestere Morderen. Denne holdt sig ved en fast Standhaftighed, tilbage. J den ene Haand holdt han den anden end nu ladte Pistol, og i den anden Stokken og raabte: Jeg har dræbt den elendige Jøde som i saa lang en Tid har tyraniseret over en der, i ere Jøder som han, naar i forsarer med min Person. Garderne bortfiernede sig og Morderen naaede roelig hans Caserne. Den saarede Busnah blev bragt hiem i sit Huus, hvor han døde 3 Timer derefter. Morderen Yahia tilstod fine Kammerater Mordet og spurgte dem, om de ville forsvare ham, fordi han ellers ville flygte til Biergene. Alle svor, hellere at døe, end at udlevere ham. Meget mange Jndvaanere af Algier fulgte dette Exempel, og vilde dertil endnu kysse Morderens Haand, fordi han, som de sagde, var valgt af Forsynet, til, at befrie Fædrenelandet fra et Uhyre, der havde undertrykt samme. Om Aftenen fik Morderen Deyens Pardon paa den sædvanlige Maade. Busnahls Liig maatte ledsages af en talrig Vagt, fordi Folket ville opbrænde samme og stene Bærerne.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Den 29 Junii om Morgenen tidlig udtrængte de Militaire af deres Kaserner og myrdede alle Jøder som de fandt paa Gaderne, opbrækkede og plyndrede derpaa Busnahls Huse og Magaziner. Mohtruet og den vilde Pøbel stødte til dem, alle Jøde de bleve opbrudte og Plyndringen blev almindelig: Glædesraabet af de paa Gaderne og Terrasserer sig befindende Fruentimmer opmuntrede dertil. Efter at denne skrækkelige Plyndring i nogle Timer havde vedvaret, sendte Deyen, hvis Garder var bleven ubevægelig i Palaiet, nogle af Divanets Lemmer til Kassernerne, for at erklære det Militaire, Deyen elskede Jøderne ligesaalidet som disse, og naar det Militaire forlangte det, saa ville han blot beholdt de Jøder hvilke bres Haandværk i Algier, hvis Antall skulle bestemmes efter det Forliig, som Barbarassa fordums havde sluttet med den hebræiske Nation. Dette Skridt af Deyen beroligede det Militaire, som igien vendte tilbage til Kasernerne. Regieringen lod de paa Gaderne sig befindende Liigbortslæbe ved Slaver og under Folkets Fryderaab opbrænde paa Pladsen Bab el=Oued.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Den 30 Junii blev alting roelig. Blot Busnahls Morder lod sig tilsyne i Vaaben for Deyens Pallais, sigende, han havde hørt, at man vilde straffe ham og var bered at modtage og lide sin Dom Deyen lod ham svare, Deyens Old var hellig og han havde intet at befrygte. Den 1ste Julii bleve saa mange Jøder indskibede som et i Havnen sig befindende keiserl. Fartøi kunne rumme. Den 2den og 3 Julii vare ligeledes roelige. De Dødes Antaer ikke saa stort, som man i Begyndelsen troede, mende Saaredes Antal er betydelig. Man regner at der lever 14 til 15000 Jøder i Algier; de vare særdeles rige paa Perler, Diamanter og Klenoder, af alle Slags; de fattigste Jødinder bærer en Sar ma paa Hovedet af Guld, der ikke maae koste under 300 haarde Piastre. Alt dette er bleven røvet. Den Tab den hebræiske Nation herved har lidt, er ikke at beregne. Aggen er bleven Slagen nogle Dagesmarscher, fra Algier; den nye Bey har ikke kunnet trænge i giennem og den gamle er vedvarende indsluttet i Oran. Til Vands og Lands afsendes Krigsmunition. Over 200 Jndividuer, Mænd, Koner og Børn, have for størstedelen nogne flygtet til den franske Generalcommissairs Huus, hvor Hans Majestæts Flag har reddet dem.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Den 5te Julii. Jgaar Aftes har Regieringen ladet bekiendtgiøre i Kasernerne, at Modrerne havde fiendtlige Hensigter mod Tyrkerne, har opfordret det Militaire, ikke at nedlægge Vaabenen, Er dette en List af Regieringen, hvilken vil bortdrag ge de Militaires Opmærksomhed fra den Eller er det en følge af de slemme Efterretninger, hvilke indløber fra de vestlige Dele? Det maae være som det vil, saa har Regieringen denne Morgen ved Bad=Afouns Porten ladet ophænge 3 Mohrer hos hvilke man vil have funden Vaaben og Krudt.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
London, den 26 Julii. Lra Lord Nelsons Flaade ere over Lissabon nye Efterretninger indløbne, hvilke strækker sig nogle Dage videre end de man hidtil har havt. Jdag tidlig vare ret mange modstgende Beretninger derom udspredt, og følgende officielle Beretning er derfor fra Admiralitætet bleven sendt til Loyds Kaffehuus og sammesteds opslagen: 4 Fregatten Decade er den 10 Julii indløden i Tajo med Breve fra Lord Nelson, hvilke vare daterede den 15 Junii. Hans Herlighed befandt sig med Eskadren under Hans befaling den 19 Junii i Latitude 27 nordlig og Long. 60 vestlig. Uheldig viis havde en Convoy af Koffardieskibe fra AntigueDagen efter dens Afsegling, den 7de Junii, mødt den fiendtlige Flaade hvilken havde taget nogle Skibe af samme. Lord Nelson var underrettet herom. Antallet af de tagne Skibe skal beløbe sig til 13 eller 14 under Krigskibene Stettley og Barbados. Dags Aftentidenderne indeholder foruden ovennævnte Anslag endnu følgende Tilsætninger: e Lord Nelson afseglede den 13 Junii om Morgenen tidlig fra Antigua og havde faaet Efterretninger, hvilke gjorde ham det sandsynlig, at den fiendtlige Flaade var i Begreb med at vende tilbage til Europa. Han havde besluttet, at segle til Cap St. Vincent, naar han skulle forseile samme i Oceanet, for derved at afskiære den fra Cadix og Middelhavet, i Tilfælde den ville segle derhen. .
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Lord Nelson skal allerede være paa Veien til Strædet af Gibralter. Uden Grund er det Rygte, at han allerede var ankommen til Lissabon. Fregatten Decade er den 11te Julii afseglet fra Lissabon, for ved Cap St. Vincent at støde til Lord Nelson, Vor Consul i Lissabon har ogsaa afsendt en Kutter til den for Ferrol krydsende engelske Admiral, for at underrette ham om den combinerede fiendtlige Flaades Tilbagekomst til Europa. Men mange paatvir ler endnu dens Tilbagekomst og troer derimod, at den fiendtlige Flaade snarere er seglet fra Vestindien til Ostindien, i hvilket Tilfælde Admiral Nelson atter har løbet April. Den den 19 Julii seete fiendtlige Flaade er maaskee Flaaden, hvilken nyeligen er udløben fra Rochesort og Orient.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Admiral Cornwallis har i disse Dage gjort et Krydstog med hans Flaade til Cap Finis Terra, sandsynlig i det Haab, at udspeide noget om den forenede Flaade. Admiral Collingvood er afseglet fra Egnen af Cadix til Strædet ved Gibralter.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Indenlandske Efterretninger. I Helsingøer forefaldt den 26de en snorig Duel.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Tvende unge Mennesken, en Dansk og en Svensk, kom i Strid, udfordrede hinanden, og med Sekundantere mødtes paa bestemt Sted. Duellen havde ingen farlige Følger, thi man sægtede kun med - Træpinde.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Onsdagen den 31te Julii, havde det borgerlige Artilleries Over= og Under=Officerer i Kiøbenhavn, som sædvanligt hvert Aar efter fuldendt Vaabenøvelse, en glad Dag paa Bellevy, da tillige H. D. Prindsen af Wurtemberg, Statsminister Grev Schimmelman, adskillige Generalspersoner og Adjutanter, Herrer af Kancelliet, Politimesteren, samt adskillige Herrer af Generalitetet og det kongelige Artillerie, som Giæster beærede Mødet med deres Nærværelse. Kanonernes Torden, Janiskar, og Taffelmusik, et deligt Veir, og almindelig Muntethed, forhøiede Dagens Glæder.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Det Reizensteinske Skuespillerselskab er nu ankommet til Kristiansand.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
De 4 sidste Skuespil som for denne Gang opføres paa det priviligerede Provincial=Theater i Horsens ere følgende: Mandagen den 5 August: De to Brødre eller Forsonningen, Com. i 5 Act. af Kobe bue, Onsdagen den 7de: Dyveke, Sørgespil i 5 Act. af Samsøe, Fredagen den 9de: De lystige Passagerer eller Arvingerne fra Vestindien, Com 5 Acter. Søndagen den 11te, det sidste Skuespil Jndianerne i England, Com. i 3 Act. af Kobebue, Til Slutning en Afskedsepilog af Hr. Jnstructeur, Schwarz.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
En Mand har druknet sig i den saakaldte Høibrynds Kilde ved Roeskilde, og efterladt Verden fine Fræeskoe, hvori han havde lagt sit Skraaetobak og sen Pung med nogle faa Skillinger.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
For nyelig skal en Mand ved at kaste en Brynd, have sat Livet til. Rygtet siger han kunde have været reddet, hvis de nødvendige Redningsanstalten. tide havde været brugte.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 1ste August, Arbeidsmand Christen Madsens Datter Dorthe Cathrine; gad derne: Mad. Køhler, Jomfr. Hastrup, Kapitain b. Kruger, Lieutenant v. Heggermand, Lars Nørgaard, Peder Bregendal. S. D. Landsoldat ThoerGuldbrandsens Datter Mette Marie; Fadderne Jens Christensens Kone, Anne Kirstine Fisker Anders Baggesen, Jacob Pedersen, Guldsmedsvend Peder Arf. Den 2den August, Clemmen Rasmus. sens Datter Sara Kirstine; Fadderne: Mad. Nielsen fra Kiøbenhavn, Jomf. Assens, Viinhandder Møller, Kiøbmand B. Christensen, Kiøbmandskarl Blikfeldt. Den 3die August, Tømmersvend Poul Gregersens Søn Carl, Fadderne: Frue Cancellieraadinde Bøggild, Jomf. Hiort, Raadmand Gleerup, Tobaks=Entrepeneur Obek. S. V.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Doctor Medicina og Stiftsysicus Koesods Søn Peder; Fadderne: Frue Tetens fra Gunnerup, Joms. Kiellerup, Kammerherre og Stiftamtmand, v. Penz, Agent Qvist, Conrector og Doctor Frost Den 7 August, Jens Henrichsens Datter Jngeborg Marie; Fadderne: Mad. Christensen, Jom. Blikleldt, Amtsforvarteer Splid, Kiøbmand. Jacob Kiellerup, Fuldmægtig Svanholm. S. D. Thomas Corfixens Datter fra Egholm, Bodil Marie; Fadderne: Johanne Corfixdatter, Anne Marie Olesdatter, Jens Nielsen, Lars Andersen, Mads Kieldsen. Den 8 August, Feldbereder Jens Lunds Søn, Hans Albanus; Fadderne; Mad. Aarslew, Jomf. Christian, Kiøbmændene Jacob Kiellerup, Kruse, og Hans Bay. S. D. Garver Peter Bergs Datter Sophie Amalia Re gette; Fadderne; Mad. Hauerslev, Jomf. Ølst, Augustinus Møller, Stoelmager Bergstrøm, Skolelærer Poulsen, Hattemager Ølst, Niels Ørn.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Begravede. Den 3 August, Bundtmager Goltz. S. C. Mousat. Jens Hansen Nørkonsgerslev. Den 7 August, Fattiglem Kirsten Hous mann 6 Aar.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Paa 9de Søndag efter Trinitatis pradiker i Budolphi Kirke: til Høimesse Hr. Provst Claudi, og til Aftensang Hr. Roth. J Frue Kirke prædiker til Høimesse Hr. Stiftsprovst Schierup og til Aftensang Hr. Aspach. J Hospitalet prædiker Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Avertissements. I Gaar Formiddag behagede det Forsynet at bortkalde min Mand Toldbetiendt Svanteman i sit Alders 69 Aar som betiendtgiøres fraværende Slægt og Venner. Aalborg den 5 August 1825. Karen Hansdatter, afg. Svantemans.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Creditonerne i Stervboet efter heri Byen den 22de Juni dette Aar afgangne Farver Hylling, indkaldes herved i Følge Plataten af 26de October 1792 med 12 Ugers Varsel for paa lovlig Maade at anmelde og henviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifte ve indleveret Garn eller Tøier til Farveriet, at mel forvaltere. Ligeledes indkaldes og de der maatte har de sig inden forestrevne Tids Forløb for at faa samme udleveret efter de derpaa udgivne Farvesedler, og er tillige til den Ende en Skiftesamling berammet at holdes i Stervboestædet den 17de og 31 August første kommende begge Dages Formiddag Klokken 9 Slet. Aalborg den 23de Julii 1825. Hornsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Løverdagen den 10 August om Eftermiddagen Kl. 2 holdes hos Hr. Brünnes Generalforsamling for Jnteressenterne udi Enkekassen: den Haabefulde i Kafffor Enker kaldet, for at eftersee Regnskabet og udnævne nye Directeurer i de afgaaendes Sted, nye Jnteressentere kan og antages. Aalborg d. 5 August 1805. L. Kiersgaard. J. Als. C. Bøglund. P. Henrichsen. Rodskou.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Paa min Gaard Nordahl omtrendt 1/2 Miil østen Byen, gaaer usolgt 45 Stykker 4 a 5 Aars Stude, og samme ere i meget god Stand; Liebhavere ville behage at besee samme, og dernæst med mig at forenes om Prisen. Aalborg den 3 August 1805. A. M. sal. Jergs. Kongen Kirke= og Præste Tiende, af samtlige Huus beboere i Syndertranders for indeværende Aar, bliver ved Auction som foretages i Syndertranders Degnebolig Mandagen den 12 August, førstkommende om Formiddagen Kl. 9 bortforpagtet efter de til den Tid bekiendtgiørende Conditioner. Wissegaard den 3 August 1805. C. Chrisensen.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Løverdagen den 11 August om Formiddagen Kl. 10, bliver Afgrøden til forrige Jens Willadsens Gaard i Schoustrup, af Rug, Byg, Havre og Ærter ved Auction bortsolgt saaledes som det befindes staaende paa Marken Skulle nogen Libhaver ønske Plads i Gaardens Labe for noget betydelig Qvantum af Afgrøden. da kan samme saavelsom Staldrum for Creature til at fortære Foderet paa Stædet blive tilstaaet, Libhavere ville møde bemelte Tid og Sted udi Jens Willadsens Gaard i Schoustrup. Lundbyegaard den 7 August 1805. J. F. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Udi Torslev Sogn, Øster Hanherred, Hiørring Amt er en mig tilhørende Eiendomsgaard, Aarupgaard kaldet at erholde til Kiøbs, Gaardens Hartkorn er 10 Tdr. 7 Skpr. Marken er saaledes inddeelt at der et Aar med det andet kan faaes, 16 Tdr. Rug 12 Tdr. Byg, 20 Tdr. Havre, og af Høe kan unger sær avles 36 Læs godt Enghøe, foruden Baarhøe, og af Kreature kan holdes 9 Bester 12 a 14 Kiør, 50 Faar. og 8 a 10 Stkr. Ungevæg. Bygningerne er i forsvarlig Stand, og Stuehuset indrettet at de kunde beboes af en Famitie uden for Bondestanden. Ligeledes er jeg Eier af Bondrup Veirmølle i Haverslef Sogn Øster Hanherred, Hiørring Amt; der af nye for 4 Aar siden paa hollandsk Facong er opbygt og da tillig ge nye Qværnstene indlagt, er assureret i Brandkassen for 2200 Rd. staaende for Mølleskyld 2 Skp. 2 Alb.; til samme er Maling overflødig og det Slags Kørn som meest maler er Rug, tillige et derved liggende Sted matriculeret for 2 Tdr. 2 Fkr. 1 Alb. Læs Høe, og kan fødde og græsse 2 Bæster, 4 Kiørne hvortil kan faaes 8 a 10 Tdr. Korn, og avles 3 a 4 Faar. Samt et Stykke Hede i Schræm Sognefælled Stedet nær beliggendes, matriculeret for 2 Skpr. 2 Fr. Hartkorn, hvorpaa kan haves Græsning og Tørneskiær. Hvo som attrager at erholde en eller begge disse Eiendomme ville behage at melde sig hos undertegnede Eier inden Septembers Udgang dette Aar for derom at accordere. Arupgaard den 2 August 1805. Jens Koldborg.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
For nogle Uger siden sik jeg fra Aalborg en lernbeslagen Kiste med Hengelaas for, som Overbringeren, lagde, at han skulde overlevere til mig. Jeg modtog den, fordi jeg troede, at den kunde trihöre een af min Familie, som paa den Tid var i Vente, men ved hans Ankomst vedkiendte han sig den ikke. Eieren eller Afsenderen kan erholde bemelte Kiste, naar de melde dem inden 3 a 4 Uger hos undertegnede. 1 manglende Fald overleveres benævnte Kiste til Justitiens Dispotion. Randers den 29 Julii 1805. Michael Lund.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Udi Uttrup Mølle bliver næste Onsdag den 14 Aucgusti Formiddag Kl. 3 Slæt ved Auction bortsolgt u høstet Korn Rug, Byg, og Havre. Lecitation over endeel Reparationer paa KornumBroe i Seilstrup Sogn, samt over Rakkebye Broe i Rakkebye Sogn, og Opførselse af en nye Bro vester for nævnte Kornum Broe i Seilstrup Sogn vorder for retaget Onsdagen den 14 August førstkommende Kl. 10 Slet Formiddag hos Sognefogden i Smidstrup Bye i Sulstrup Sogn, hvilket til Lysthavendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Sæbye den 3die August 1805. Boeck, Kancellieraad Byen og Herredsfoged.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Jfølge Proclama læst for Landsoverretten den 15 Julii og ved Borglum Jerslev Herreders Ret den 21 Juni dette Aar bliver Arvingerne saavelsom Creditorene efter afgangne Jomfrue Bolette Knudsen der opholdte sig og døde hos Birkedommer Hjort i Wrensted, herved indkaldet med 12 Ugers Varsel, at møde udi Stervboet, for at bevise deres Arveret og Fordringer. Sæbye den 1ste August 1805. Boeck,
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Cancellieraad og Herredsfoged i Børglum og Jerslev Herreder.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Løverdagen den 10 August Formiddag Kl. 9 holdes Auction udi og over afgangne Skipper Peder Bruuns Stervboes Huus i Jomfru Annegade; derefter bortsælges Boets Løsøre af adskillig Boeskab, samt Sængeklæder. Endnu samme Dags Eftermiddag bortsælges endeel Fruentimmer og Mands Gangklæder, Linned og Sængeklæder, Kister, Borde og Stole, en god Vav med Tilbehør m. v., tilhørende Stervboet efter afgangne Kornmaaler Anders Jørgensen og forhen afdøde Hustrue. Skulle Peder Bruuns Stervboes Huus ei blive ved denne Auction bortsolgt, holdes 2den og 3die Auction over samme Løverdagen den 17de og Tirsdagen den 20 August hver Dags Formiddag Kl. 10. Aalborg den 31. Julii 1805. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1805-08-09
Af Procurator Ravnkilde sælges følgende Eiendomme: det Huus paa Vestergade der nu beboes af Collega Ravnkilde. Tvende Huse i Hielmerstaldsgaden norden for Tømmermand Jens Als's, hver især tienlige for Professionister, der bruge meget Vand, da Aaen gaaer bag Eiendommene. Vilkaarene blive billige. (Det øvrige Indsendte følger i næste Avis.)
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
tes og udgives 2 Gange ugentTirs
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Udenlandske Efterretninger. Berlin, den 30 Julii. Den regierende Hertuginde af Sagan, født Prindsesse af Curland, er ved Dom af den derværende Kammeret bleven fratildt hendes Gemahl, Prindsen af Rohan=Guemene, og har derpaa igien formælet sig med Fyrst Trubehkov i Dresden.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Wien, den 24 Julii. Ved den fuldkommen igjen her tilveiebragte Rolighed vaager Regieringen. strengt over, at Bagerne bager godt sundt Brød, og behandler Kiøberne høslig. Politiet faaer nu Uniformer, hvilke de maae bære ved de offentlige Embidsforretninger. De Fremmede, hvikke ikke kan godtgiøre Nødvendigheden af deres Ophold og bevise, paa hvad Maade og hvormed de ernærer sig, skal bortfiernes fra Hovedstaden.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Efter en Expresses Ankomst, hvilken Hr. von Novosilzoff ved hans Ophold i Berlin havde affærdt get til det herværende russiske Gesandtskab, er General von Winhingerode, i hans Secretairs Lidsag, ning, igien afreist herfra til St. Petersbort. De offentlige Forbønner for Keiserinden forestaaende lykkelige Forløsning vil om kort Tid tage deres Begyndelse.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
I Ungern have den 20de og 22de f. M. i Egenen af Alt-Arad, Skyebrud og strækkelige Uveir, hvilke de ældste Oldinge ikke kan erindre sig Mage til, anrettet store Ødelæggelsen. Floden af Skyr brudene bortrev med sig de stærkeste Træer med Rødderne og bortflepte uhyre Klippestykker og Steenmasser.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Hofraad Eibel, især bekiendt af hans Skrivt: Hønder Paven, er ved Døden afgaaet. ageren P. F. Wandall, August.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Amsterdam, den 30 Julii. J Følge Privatbreve fra Frankrige, befandt sig den 13 dennes ved Boulogne i det mindste 25000 Mand under Marskolk d'Avoust med Tvebak og Munition indskibede omborde paa Flaaden, og man angav Antallet af Kavalleriet, hvilket udbereden under General Barogay Hillieres, fremrykte til Kystarmeens Forstærkning, til 14,000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Paris, den 27 Julii. Monitøren for idag melder under Rubrikken Paris, a Vi have Efterretninger fra England af 16de Julii. Englænderne synes forundret derover, at de ikke har nogen Efterretning fra vore forenede Flaader. De vil endnu blive længe i denne Uvidenhed uden saadanne Nyeheder, og naar de endelig erholder dem, vil de fand synlig blive meget forundret derover.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
St. Petersborg, den 19 Julii. Ved en Officilberetning har Hoffet den Efterretning, at den til Japan bestemte keiserlige Gesandt, Kammerherre Resanow, den 26de September f. A., omborde paa det af Kapitain Kristenstern commanderende Skib, Nadeshaa, lykkeligen var anlanget i Havnen ved Nanzasat i Japan, og af den derværende Gouverneur bleven meget venskabeligen modtaget. - Skibet har havt en lykkelig Fart, og de sig paa samme befindende Officerer og Lærde vare alle vel.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Corsu, den 8de Julii. En epidemisk Sygdom, hvilken i en Tid af 4 Dage bortriver de Syge, har yttret sig i herværende Stad. Man troer det er den gule Feber, hvilken er bleven hidbragt ved et fra Archipelajus kommende Skib.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Blandede Efterretninger. En ny Anekdore, der karakteriseret de engelske Matroser. Et engelsk Krigskib i Havnen ved Charam, ved Navn London, fik i Mai 1805 befaling at segle, da Matroserne som kort i Forveien havde saaet deres Prise=Penge, til Afsked dygtig spirede med deres Venner paa Landet og gjorde megen Stoy. Det tillod man dem. Offtcererne vare blot opmærksomme paa dem. Søekapitainen, som selv var gaaet i Land og ogsaa lagde Mærke til deres Opførsel, saae en af sine bedste Matroser, der havde drukket sig saa fuld, at han ikke kunde staae paa Benene, og som efter al Sandsynlighed ikke uden med Livs Fare kunde stige i Ska luppen; i det Øieblik, han vilde forlade Strandbredden, standsede han ham og sagde til ham paa en god og hoslig Maade, at han kunde sove denne Nat paa Landjorden, og han tilbød sig, at han Natten over vilde forvare hans Penge for ham. Det var aldeles nødvendigt, da den beskiænkede Matros uden Tvivl var blevet udplyndret om Natten. 4 hvad - sagde Matrosen - vil Kapitainerne ogsaa herbesale: De ere allesteds: allevegne Subordination; gid Fanden være Matrosl. Jmens han sagde det, kastede han fine Penge, halvtredsindstive Guineer, som forvaredes i hans Hat, ud i Vandet, og raab der nu er jeg fril, og med det samme sprang han i Skaluppen.
Jyske Efterretninger, 1805-08-13
Om den Franske Keiser fortælles nu følgende Anekdote. Da han, som Førstekonsul havde været i Lyon, laae han med sin store Svitte Natten over i Cosnes. Om Morgenen kom Vertinden med en Regning paa 50 Louisd'orer. Reisemarschallen, fandt den ubillig, og kom i Ordstrid med Vertinden. Førstekonsulen blev opmærksom, og spurgte hvad der var paa Færde, Da han erfarede Sammenhængen, sagde han til Vertinden, at hun maatte nedstemme Fordringen. Med megen Anstand og Høflighed sagde nu den snilde Kone: æden forrige Konge, Førstekonsul, har altid betalt det samme. - Førstekonsulen befalede nu strax, at man skulde betale hende hundrede Louisd'orer, som er dobbelt saa meget, som hun begierte.