JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-01-30
J en anden Skrivelse fra Alexandrien af 20de Decbr. hedder det, at Vicekongen har udbetalt Mandskabet paa sin Flaade 12 Maaneders resterende Sold, og paa den tyrkiske Flaade 2 Maaneders Sold. Ligeledes har Paschaen ladet forfærdige Klæder til de tyrkiske Matroser: et Beviis paa, at han ikke har ifinde, at udlevere Flaaden for det første, men at han derimod agter at bruge det tyrkiske Mandskab. Afvexlende besøger Vicekongen sine egne og de tyrkiske Skibe, og denne Omstændighed vækker i Forening med den stedfundne Udbetaling af den tilgodehavende Sold den Formodning, at Englænderne føre noget i deres Skjold imod Alexandrien. Man veed, at det er Mehemeds Beslutning at lade Flaaden løbe ud, naar Englænderne skulde foretage et Angreb imod vor Stad, imidlertid turde en saadan Efterretning ankomme for sildigt til at Vicekongens Skibe der paa Grund af den snevre Passage kun kunne løbe langsomt ud, skulde faae Tid til at stille sig i Slagorden. Man kan antage med Vished, at disse Flaader, dersom det skulde komme til et Angreb, ville friste den danske Flaades Skjebne ved Kjøbenhavn. Endskjøndt Paschaen ei har Mangel paa Kanoner og Munition, endskjøndt et meer end tilstrækkeligt Antal af Kanoner og Mørsere ere opplantede til Forsvar, har man dog stor Mangel paa en Officier af omfattende Blik og Aand, for at kunne lede Forsvaret. Paschaens Officierer, adskille sig kun fra hans Soldater ved Decorationer; de ere blottede for alle videnskabelige, og for enhver Vaabenart nødvendige Kundskaber, og dog troe de at kunne maale sig med de europæiske Officierer.
Viborger Samler, 1840-01-30
The Courier siger: "J velunderrettede Kredse gaaer det Rygte, at det til Kjedsommelighed omtalte orientalske Spørgsmaal er sin Opløsning nær. Efter den udkastede Skizze beholder Mehemed Ali Ægypten paa Livstid; efter hans Død tilfalder dette Land Jbrahim, der da skal afstaae Syrien til Mehemeds yngre Sønner med Undtagelse af Districtet Adana og med Forbehold af visse Rettigheder til Fordeel for Tyrkiet paa Paschalket Akra; fremdeles beholder Mebemed Candia, hvilken Øe efter Mehemeds Død falder tilbage til Tyrkiet. Antaget, at denne Skizze er troe i sine væsentlige Grundtræk, er det tydeligt nok, at Spørgsmaalet er endnu langt fjernet fra sin definitive Opløsning, Constantinopel, den 1ste Jan. .... Baron Brunnows anden Mission til London vækker stor Sensation her, og Divanets Tilhængere nære et tillidsfuldt, Haab om Missionens lykkelige Udfald, saa meget mere, som, de med Bestemthed paastaae, at den Jntervention, Østerrig har tilbudet Porten, ikke vil finde nogen Modstand hos England eller Rusland, og at Østerrig i Forstaaelse med de anførte Magter skal paatage sig den meest active Rolle i dette Anliggende. Hvorledes Dette skal skee, er rigtignok vanskeligt at gjette, og endnu vanskeligere at indsee.
Viborger Samler, 1840-01-30
Paris, den 15de Januar. Alle Efterretninger fra England stemme overeens deri, at Brunnows anden Mission er strandet. Denne vigtige Nyhed er authentisk. Lord Palmerston har i sit uforklarlige slette Lune imod Frankerig andraget for Cabinetsraadet, at England skulde indlade sig paa de af Brunnow fremførte Meddelelser, men Cabinettet har ligefrem afslaaet det. Det er muligt, at Thiers, der staaer i venskabelig Forbindelse med Lord Palmerston, har havt et Nys om dette Resultat; – desaarsag hans næsten ministerielle Tale. At en særskilt Forbindelse imellem England og Rusland nu er strandet anden Gang, kan Frankerig ansee for en Seier. Den franske Regjering har gjort en rigtig Beregning; den vidste, at Uvillien og de modsatte Jnteresser hos disse tvende Nationer aldrig kunde hæves. England kan umulig samtykke deri, at Rusland bliver Herre over Constantinopel, om England endogsaa erholdt Alexandrien. Denne Deeling vilde desuden have havt Frankerig og Østerrig til erklærede Modstandere; den havde kunne foranledige en Krig. Nødvendigheden af en Alliance imellem England og Frankerig erholder ved denne Begivenhed en ny Bestyrkelse. - Jøvrigt gjør det herværende engelske Gesandtskabspersonale ingen Hemmelighed af, at Ruslands Andragende er strandet.
Viborger Samler, 1840-01-30
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt har naadigst udnævnt Hs. K. Høihed Generalmajor, Kronprinds Frederik Carl Christian til Generallieutenant. (B. Tid.)¬
Viborger Samler, 1840-01-30
J "Morn. Chronicle" læses følgende Artikel: "Den nye Konge af Danmark har fra Barndommen af med den største Jver lagt sig efter Naturhistorie; han besidder store Kundskaber i Mineralogien, Geologien og Ge- ognosien; han har ydet Bidrag til forskjellige tydske Skrifter, der ere helligede disse Videnskaber; han tog levende Deel i Udgivelsen af: "Lexicon for Mineralogie og Geognoste", (Leipzig 1828); han udgav i Aaret 1832 et Bindaf "Bemærkninger over Bjerget Vesuv." Kong Christian den Ottende eier paa sin skjønne Villa Sorgenfri, omtrent 2 Mile fra Kjøbenhavn, et mineralogisk Cabinet, med meer end 22,000 forskjellige Specimina, der ere samlede paa hans vidtløftige Reiser i Europa. De Miner, denne Fyrste lod aabne i Fyen, da han var Generalgouverneur over denne Øe, have ledet til Opdagelsen, af en Mængde nordiske Oldsager, blandt hvilke der er en umaadelig Mængde Vaser og Jnstrumenter af Guld, Sølv, Bronce og Marmor, der have været brugte til Odins Dyrkelse. Denne Samling, der endnu er i det Slot, som Christian den Ottende beboede i Odense, skal føres over til Kjøbenhavn til Museet for nordiske 1. Oldsager.
Viborger Samler, 1840-01-30
Fædrelandet gjør opmærksom paa, at der ikke hører nogen stor Divinationsgave til at indsee, at Justitiarius, i Høiesteret, Geheimeraad Borneman, snart vil gaae af; men at det vil være vanskeligere at finde en Mand, der ganske kan fyldestgjøre de Fordringer, der knytte sig til en saadan Post, end at indsee, at Hr. Bornemann ikke er den Opgave voxen at staae i Spidsen for hiin ophøiede, med souverain Myndighed beklædte Ret. "Kbhpst." siger: "Hr. Bornemanns Læreaar - han er Student fra Aaret 1779 og Candidat fra Aaret 1782 faldt i en Periode, den nordamericanske Uafhængigheds kamp, der, hvor lærerig den end har været for andre Nationer, dog i den væsentligste Henseende forblev uden nogen betydende Jndflydelse paa Danmark, og da den franske Revolution var i sin fulde Udvikling, og dens electriske Funker ogsaa viste deres heldbringende Jndflydelse hos os, var han allerede i en Alder og i en Carriere, der, i Forbindelse med den Classes Principer, hvor til han regnede sig, ikke var skikket til at bibringe ham liberalere Anskuelser af Forholdene, selv om hans Aand var moden noktil at følge med Tidens Strøm og tilegne sig dens dybere Lærdomme. Det vil saaledes maaskee let lade sig forklare, at Geheimeraad Bornemann i en Periode, hvor der ligesaalidt gaves mange fremragende Talenter, som man overhovedet lagde synderlig Vægt paa det hos Personlighederne, som nu i Almindelighed henhører til det Prædominerende, kunde blive valgt til at beklæde Justitiarii-Embedet i Høiesteret, og det falder heller ikke vanskeligt at indsee, at han indtil nu er bleven i en Post, om hvis særdeles Vigtighed man først i den senere Tid har erhvervet sig aldeles klare Begreber. Nu derimod, da væsenlige Reformer i alle Regjeringens Brancher staae for Døren, nu maa man sande Fædrelandets Ord, at der ikke hører nogen stor Divinationsgave til at indsee, at Geheimeraad Bornemann og føie Tid vil trække sig tilbage fra sit Embede, endskjøndt det, efter hvad vi have bragt i Erfaring, i alt Fald ikke vil skee førend efter Høiesterets Aabning i Begyndelsen af Marts Maaned.
Viborger Samler, 1840-01-30
At der med Collegial=Reductionen, som Nogle have meent, allerede skulde være forenet en total Omstøbning af vort hele Forvaltningsvæsen, f. Ex. ved Ansættelsen, af Ministre med Portefeniller for de forskjellige Departementer af Forvaltningens Brancher, Collegiernes Forandring til disse Ministres Bureauer a., kunne vi ikke antage, deels fordi en saa radical Reform kræver længere Forberedelse og Overveielse og deels af den væsentlige Grund, at en saa vigtig, i alle Landets Forhold indgribende Sag upaatvivlelig først vilde blive forelagt Stænderne. (Kbhp.)"Fædrelandet modsiger den i Biskop Mynsters Sørgetale fremsatte Paastand, (og vistnok temmelig almindelig antagne Mening, at den afdøde Konge ved Wiener=Kongressen frelste Danmarks Rige fra Opløsning." Der ere faa Deele af den nyere Historie, mener "Fædrelandet, der ligge saa klart for Verdens Øine, som Wiener=Kongressen; men hos ingen af alle de Forfattere, der have skrevet og Wiener=Kongressen, finder man Spor til, at Danmarks Tilværelse som Stat, saaledes som Sachsens, har været truet, hvorimod Reclamationerne fra dansk Side gik ud paa at erholde en yderligere Skadesløsholdelse for Norge, end den, der var bleven Danmark til Deel i Fredstractaten med Sverrig. J en Artikel i "Kbhp." til den Frisindedes Red. forekommer følgende bemærkning: "Dersom der blev skrevet saamange Lovsange om Gud som om Kongerne, baade de afdøde, de nuværende og de tilkommende, saa vilde vi dog i det Mindste kunne have en bedre Psalmebog end den nuværende; men det er vel sandt, uagtet Kilden til Poeste er umiddelbar hos Gud, saa uddeler han dog ikke umiddelbart hverken Reisestipendier eller andre lignende Naadesgaver."
Viborger Samler, 1840-01-30
Fra Pressen er udkommet: Revolutionen i Danmark i Aaret 1660 og Enevoldmagtens Jndførelse, udgivet som særskilt Aftryk af Kjøbenhavnsposten ved dette Blads Redacteur, J. P. Grune, og faaes i Commission hos Reitzel.
Viborger Samler, 1840-01-30
Af Sognepræsten til Slotsbjergbye og Sludstrup Menigheder, Hr. P. A. Fenger, læses nu og i "Nordisk Kirketidende, under Overskrift: "Stiftprovst Tryde og Sognebaandet en lang og heftig Artikel imod Stiftsprovsten, foranlediget ved hans Afhandling i Prof. Petersens Tidsskrift for Litteratur og Kritik, nærmest stilet imod Birchedahls Bog om Stænderforhandlingerne i Roeskilde angaaende Sognebaandets Løsning. At Provst Tryde vedbliver at oversee en formeentlig Partie-Sag, kaldes en storagtig Jndbildning." Naar Stiftsprovst Tryde ikke vil tillægge Birchedahls Skrift nogen Betydenhed i og for sig selv, troer Hr. Fenger, at en forstandig Læg Mand, som efter at have læst Birchedahls Bog sagde til ham: "han fandt, at alle de 9 Præsters Bog veiede Jntet imod Catechetens, havde Ret, og finder det tænkeligt, at Luften heelt henne paa Jyllands Vestkyst kunde være en Deel mindre taget end Luften omkring Præstegaarden i Fiol=Stræde" (Trydes Bopæl).
Viborger Samler, 1840-01-30
Naar Stiftsprovst Tryde paastaaer, at den attraaede Frihed, om den blev tilstaaet, maatte lede til, at det maatte være en Menighed tilladt, naar Fleertallet af dens Medlemmer derom kunde blive enige, at entledige den Præst, med hvem de skulde finde sig at være mindre vel tjent, og at antage en Anden, svarer Fenger: "Nu har vist Læserne Nok af Conseqventsmagerie." Da Tryde ikke kan være uvidende om, at hans Formand i Embedet, Stiftsprovst Clausen, var "Rationalisternes Choryphæus, her i Landet, og desuagtet i sin Jndtrædelsesprædiken priser den Retsindighed, hvormed hans Forgjænger har røgtet sit Kald, drages deraf den Slutning, at Orthodoxie og Rationalisme ere for Provst Tryde kun forskjellige Former af een og samme Troe." Slagelse. Værsløv Veirmølle, beliggende omtrent en Miil fra Kallundborg, afbrændte i Fredags Morges. Aarsagen til Jldens Opkomst vides ikke. (Sl. Av.)
Viborger Samler, 1840-01-30
Fra Gaabense meldes den 21de Januar: Fredagen den 17de Januar afgik 2 Jisbaade med Pakkeposten fra Gaabense til Masnedøe. Efter 5 Timers meget anstrængende Arbeide i Driviis ankom Baadene til Øen henimod Aften. Drivisens Tiltagen og Aftenens Nærmelse tilligemed contrair Vind forhindrede Jisbaadene i at gaae Retour for at overføre Resten af Posten, som ikke kunde blive overført denne Dag. - Løverdagen den 18de Januar om Morgenen Kl. 7 begyndte altsaa Tilbagetouren, men Drivisen var saa stærk, med Blæst af M. Vind, der satte en Mængde Jis ind fra store Beltet, at den aldeles indklemte Baadene, saa at de bleve faste i Jsen, og dreve med den omtrent midtveis imellem Sjælland, og Falster, da den løse Jis tilintetgjorde Folkenes Arbeide. Ved de medhavende Reisendes ufortrødne Hielp og Opmuntring, nemlig 4 Deputerede fra Nakskovs Omegne og en Skibsfører, der Alle var Søvante, lykkedes det at bringe begge Jisbaadene iland paa Falster, imellem Sortsøe Skandse og Haunsde Kl. 6 om Aftenen, efter 12 Timers Arbeide i Jsen, og derfra ved Hielp af friske Mænd fra Landet at trække Baadene over 1 Miil til Gaabense, paa en meget daarlig Jis, hvor de ofte fankigjennem. Den ene Baad blev af Jsens Presning læk og klemt istykker, hvorved den er gjort ubrugelig. (L. F. St. T.
Viborger Samler, 1840-01-30
Et høitagtet Ægtepar, Hs. Høiærv. Hr. Amtsprovst Lütken, R. af D. og D. M., og Frue, festligholdt, den 21de De, i Kredsen af 4 Børn og 18 Børnebørn, deres Guldbryllup i Lumbye, hvor den hæderlige Olding allerede har feiret sit Embedsjubilæum. Som en Mærkelighed fortjener at anføres, at den Præst, som viede dette Par for 50 Aar siden, lever endnu. (Hp. A.)
Viborger Samler, 1840-01-30
Altona. Jfølge "Neue Zeit." har man i Hamborg den 21de Jan, havt et Høivande af 18 1/2 Fod, altsaakun faa Fod lavere end den frygtelige Flod i 1825. De lavere Deele af Staden bleve satte under Vand, og flere Huse i Omegnen af Hamborg have lidt betydeligt. J Altonas Havn ere to Mennesker druknede.
Viborger Samler, 1840-01-30
Den meddeelte Efterretning om afdøde Collecteur, Boalth maa nu, ifølge senere Underretning, saaledes berigtiges: Ved Klappejagten den 14de Januar ved Erritzs Bye og Omegn stode Hans Billum i Tauleff og Niels Jensens Søn sammesteds med spændt Bøsse, midt i en Hob af circa 40 Mennesker. Uagtet man gjorde dem opmærksom paa deres Uforsigtighed, vedbleve de dog i Hoben saalænge at haandtere Bøssen, til Skuddet gik af. Da dette skete, var den i Hans BillumsHaand, og den ulykkelige Boalth blev paa 10 Skridts Distance truffen i Laaret og Underlivet, saa han døde strax derefter. (Veile Av.)¬
Viborger Samler, 1840-01-30
J Veile Avis opfordres Borgerrepræsentanterne i Kjøbstæderne til at efterfølge den af de kjøbenhavnske Vorgerrepræsentanter tagne Beslutning: at ville offentlig bekjendtgjøre deres vigtigere Forhandlingers Gjenstande. Thisted er heri gaaet forud endog for Hovedstaden.
Viborger Samler, 1840-01-30
J Fredags Aftes den 24de De, og paafølgende Nat havde man i Thisted et mageløst stormende, orcanagtigt Veir af Syd, der førte Bølgebrudet i svære Masser ind paa Byen; men Vandet var dog paa en 18 Tommer nær ikke saa høit, som forrige Aar, og Skaden, med Undtagelse af, at Bølgebrudet har slaaet en Væg ind hos Hr. Farver Christensen og Landet gik ind et Par Bygninger, er ikke af Betydenhed. Mellem Skovstedlund og Bromølle er et Strøg af Landeveien sat under Vand, og en Kaag med et Par Mænd er sendt ned for at færge Folk over. (Th. Av.)
Viborger Samler, 1840-01-30
Holstebroe, 2den Jan. Den til Hs. Majestæt i Anledning af Allerhøistsammes Thronbestigelse her fra Byen indsendte Lykønskningsadresse, der var underskrevet af samtlige Byens Embedsmænd, Borgerrepræsentanter og anseteste Borgere, lyder saaledes: Allernaadigste Konge! Sørgebudskabet om vor elskede uforglemmelige Regent, Kong Frederik den Sjettes Død bragte os tillige den forhaabningsrige Efterretning om Deres Majestæts Thronbestigelse. Tillad derfor, ophøiede Monarch, at en Bye, hvis Troskab mod Kongen ei er mindre stærk, fordi den ligger langt fra hans Borg, ærefrygtsfuld bringer Dem sin allerunderdanigste Hylding. De landsfaderlige Tilsagn, hvormed Deres Majestæt har aabnet Deres Regjering, maae nødvendigt have fyldt ethvert Bryst med Tillid til den kommende Tid; thi vi see i vor Konge ikke mindre den standhaftige Hævder af det Gamle, hvor dette bør bevares, end den ivrige Befordrer af det hensigtsmæssige Nye. For Jyllands nordvestlige Stæder, hvis mindre gunstige Beliggenhed hidtil gjorde dem ubetydelige, synes en langt mere levende Tid at oprinde. Agger Canalens Udvidelse har skaffet alle de Kjøbstæder og Ladepladse ved Liimfjorden, der ligge vesten for Løgstør, en Tiltagen i Skibsfart, hvorom Man for faa Aar siden ikke vilde have gjort sig nogen Tanke. Det er derfor ikke at undres over, om de Byer, som i denne Canal see en Velstandskilde, med Hensyn til Spørgsmaalet og dens Lukning have Anskuelser, som ere forskjellige fra dem, der fra østligere Egne ere blevne yttrede. Den levende Jnteresse, som det er os bekjendt, at Deres Majestæt allerede for Deres Thronbestigelse har viist for denne Sag, er os imidlertid Borgen for, at den af Deres Majestæt ogsaa nu vil blive værdiget en fortrinlig Opmærksomhed. Fortrøstningsfulde kunne vi derfor overlade os til den Tanke, at saavel dette som ethvert andet Anliggende af særdeles Vigtighed vil blive undergivet vor allernaadigste Konges egen saakyndige Prøvelse, og at Sagen da staaer for en Domstol, hvor smaalige Communalhensyn maae træde tilbage for Omsorgen for det Hele, som dog stedse bliver det sandeste Middel til at befordre hver Enkelts Bedste, Kongens Held og Landets Held ansee vi for Eet. Vi kunne derfor i Grunden ikke yttre noget Ønske for Deres Majestæts lykkelige og velsignelsesrige Regjering, der ikke tillige maatte være et Ønske, som sigtede til vor egen Lykke, men hvor Kongens og Landets Vel ville kræve Opofrelser, af Alle eller Enkelte, tør vi forsikkre Deres Majestæt om, at De i os ville finde Deres troeste, lydigste og hengivneste Undersaatter.
Viborger Samler, 1840-01-30
Søesessionen for 3die jydske District 1840 vil blive afholdt paa Læss den 13de og 14de Febr.; i Sæby den 18de, i Frederikshavn den 19de, i Hjørring den 21de og 2de, i Aalborg den 24de, 25de og 26de; i Nibe den 27de, i Løgstør den 28de og 29de Febr.; i Hobro den 2den Marts, i Viborg den 4de og i Skive den 6te Marts.
Viborger Samler, 1840-01-30
Reisende. Fra Kallundborg til Aarhuus: Garnisonschirurg Asmussen, Cand. chirurg Hald, Forvalter Lange, Kjøbmand Volqvartz, Skuespiller Bloch, Jomfruerne Hildebrandt og Raupach, Typograph Thyrholm, Handelsreisende Weihe, Handelsmand Fogh, Skibscapitain Brasch, Slagter Scheibel, Muursvend Rosenberg, 13 Gardere.
Viborger Samler, 1840-01-30
AVERTISSEMENTS. Undertegnede, der har kjøbt den af Enkemadame Brøndum hidtil eiede Gjæstgivergaard her i Byen, anbefaler sig til de ærede Reisende, der maatte besøge Viborg, idet jeg tør forsikkre om en i enhver Henseende prompte og for de Reisende tilfredsstillende Opvartning. Viborg, den 18de Januar 1810. Fr. Preisler.
Viborger Samler, 1840-01-30
En duelig og paalidelig Karl kan til 1ste Mai 1810 faae Tjeneste paa Cathrineminde hos Procurator Holm.
Viborger Samler, 1840-01-30
Løverdagen den 8de Februar næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes paa Viborg Raadhuus offentlig Auction over de Viborg Cathedralskole tilkommende Tiende afgifter for Afgrøden 1839 af Borritz, Thiele og Mønsted, Sogne, hvilke Tiendeafgifter, der udgjøre circa 82 Tdr. Rug og 20 Tdr. Byg, sælges efter de Conditioner, der paa Auctionsstedet bekjendtgjøres. Viborg, den 23de Januar 1840. Blechingberg. Bretton.
Viborger Samler, 1840-01-30
Ved Proclama af 14de Dennes, som er læst ved vedkommende Underret, og snarest muelig vil blive læst ved Overretten, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Gaardfæster Peder Jensen Wiumkrog og ligeledes afgangne Hustrue Ane Jensdatter af Adskildrup, Blendstrup Sogn under Grevskabet Lindenborg, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde deres muelige Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, og i fornødent Fald paa love lig Maade at bevise sammes Rigtighed. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Lindenborg, den 24de Januar 1840. Kirstein, committeret Skifteforvalter. Rettelse. J forrige No. 2den Col., 2den Ex., 26de T. fra neden staaer: "over, læs: "overtaget."
Viborger Samler, 1840-02-01
No. 18. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-02-01
Kongelig allern, privilegeret Stortrende. Boor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. StrasserensganLøverdagen den 1ste Februar 1840.
Viborger Samler, 1840-02-01
Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin
Viborger Samler, 1840-02-01
Udenlandske Efterretninger. Orienten. Om de orientalske Anliggender indeholder Journ, des Deb. en lang Artikel, hvoraf kun følgende Steder udhæves her. J det orientalske Spørgsmaal er Constantinopel Hovedpunctet i Debatten. . . . . England vil ikke tøve længe, naar det har at vælge imellem Opretholdelsen af Ægyptens Magt og Russernes Jndtog i Constantinopel. Mehemed i Alexandrien er kun en Forlegenhed for England, men Keiseren i Constantinopel er et ulægeligt Saar for Storbritannien. Forgjeves vil man forsøge paa at fordreie Sandheden ved Hielp af Underhandlinger eller Journalartikler, forgjeves vil man sende de dueligste og galanteste Diplomater til London, forgjeves vil man smigre denne eller hiin Persons Forfængelighed; stedse vil man komme tilbage til det Forslag: "Aftræder os Constantinopel, vi ville af træde Eder Alexandria"... J det Øieblik, naar den britiske Regjering, – hvad enten Torier eller Whigs ere ved Roret, – skal fatte en Beslutning angaaende dette Tilbud, vil den træde tilbage. Man kan afsende hundrede Missioner; de ville alle have et og samme Udfald. De ville begynde gunstigt, ville dernæst slæbe sig møi sommeligt frem, og omsider ikke føre til noget Resultat, saalænge Rusland ikke gjør Englænderne det Forslag, at aftræde til den Alexandria, og desuden Constantinopel. Kun i dette Tilfælde vilde en gjensidig Alliance imellem disse to Magter være mulig.... Vi kunne med Hensyn til Ægypten være af en anden Mening end England; vi kunne understøtte Mehemeds Fordringer, forsaavidt de ere retfærdige, uden at det derfor vil komme til et Brud imellem England og os. Knuden til vort Forbund med England er ikke i Alexandria, men i Constantinopel. Med eet Ord: det er vel muligt, at vi ikke stedse leve i god Huusfred med England, men det vil aldrig kom me til en Adskillelse. Vi ville kun gjøre een Bemærkning, for at bevise, at Jngen i Europa tager feil i det orientalske Anliggende. Englands og Frankerigs Flaader, ankre ikke i Alexandrien, men i Bugten ved Smyrna, ved Tenedos, for Dardanellerne; – fordi det egentlige Spørgsmaal ligger der. Til Alexandrien sender man diplomatiske Noter, til Dardanellerne Krigskibe; thi der er Faren. Om Adana, Syrien, Arveligheden, af Mehemeds Paschalik skrives der meget; men Øiet er fæstet paa Bosporus, Dardanellerne og det sorte Hav. . . . Rusland veed, at det igjennem Dardanellerne kan true Europa, saalænge de ere lukkede; men igjennem Dardanellerne kan dette colossalske Rige trues, naar de aabnes for Linieskibe.
Viborger Samler, 1840-02-01
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 23de Jan. Moniteuren, meddeler følgende Telegraph Depesche fra Gen. Harispetil Krigsministeren, Bayonne, den 20de Jan. Efterretningen om Cabreras Død troes i Almindelighed i Zaragoza og Hovedqvarteret. – Fra Cabreras Hovedqvarteer meldes under 16de Jan., at Generalen paa ny var bleven syg, at Langostera havde begivet sig til Morella, at Carlisterne viste sig meget nedslaaede, men at de tillige iagttoge den dybeste Tavshed." – De ikke officielle Blade meddeele Efterretninger fra Esparteros Hovedqvarteer af 15de Januar, hvilke omtale Cabreras Død som vis. Commerce meddeler følgende Correspondent Efterretning fra St. Petersburg af 11te Januar: "Vi have just nu erholdt den Efterretning fra Orenburg, at Gen. Perowsky allerede den 12te Decbr. befandt sig med sit Corps 115 Lieues fra denne Stad, at hans Avantgarde, saasnart han havde forladt Kirgiser-Steppen, var bleven angreben af turkomanske Horder, saa at den efter et betydeligt Tab havde maattet trække sig tilbage til Hovedcorpset. Disse uventede Fiendtligheder have gjort flere Forsigtighedsregler nødvendige. Et betydeligt Corps af sidiriske og uralske Kosakker skal besætte Kirgisthan, for at hindre Kirgiserne fra at følge Turkomannernes Exempel, en Stabsofficier er afsendt til Georgien Herfor at forlange et Reservecorps af 15,000 Md. i Petersburg troer man, at Felttoget mod Chanen af China just ikke vil lede til noget stort Resultat; men derimod er man enig i, at Expeditionen er forbunden med store Bekostninger.