JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
Christiania, d. 16 Aug. Et hæderligt Samfund, hvis Øiemed var, at udbrede Bibel-Kundskab, har længe virket med Held i England; det har i en Tid af 10 Aar uddeelt flere tusinde Bibler og nye Testamenter, foruden nogle Millioner mindre Opbyggelses Skrifter. Et lignende Selskab har nogle Aar bestaaet i Sverrig, og i forrige Aar har et Bibelselskab dannet sig i Danmark. Vort Fædreneland trænger maaskee mere end noget andet Land i Europa til et Samfund af samme Slags. Siden Adskillelsen fra Danmark have hverken Bibler eller Testamenter været at faae paa de fleste Steder af Riget, og vore Penges ringe Værd gjør dem, der kunde erholdes fra Danmark, meget dyre. J de nærværende faa Bogtrykkerier, kan en Udgave af Bibelen ikke blive trykt, end mindre for billig Betaling. Et nyt Bogtrykkeries Anlæg vil fornemmeligen blive Gienstand for et Norsk Bibelselskabs Opmærksomhed; indtil dette kunde komme i Virksomhed, maa det anskaffe Bibler fra Danmark, og uddeele dem, hvor det meest gjøres behov. Af en under 17de Juni d. A. udgangen Jndbydelse, underskreven af Rigets 5 Biskopper, samt Slotspræst Pavels og Professor Hersleb, seer man, at Hans Kongel. Høihed Kronprindsen har skienket til et Bibelselskab i Norge 6600 Rd. Bco. Derved er Grundvolden, til en Fond lagt, og man maa vente, at enhver god Borger vil efter Evne bidrage til et saa gavnligt Selskabs Stiftelse og Vidligeholdelse enten ved aarlige Bidrag eller ved Tilskud eengang for alle– Jfølge den Fortegnelse, der er udkommen over de Forelæsninger, der skal holdes ved det Kongelige Frederiks Universitet i dets femte Halvaar fra Begyndelsen af August Maaned 1815, har Samme for Tiden 15 offentlige Lærere, nemlig: 2 Theologer, Professor Hersleb og Lector Steenersen; I Lovkyndig, Docenten Høiesterets Advocat Hjelm; 3 Medicinere og Chirurger, Professorerne Skielderup, Sørensen og Thulstrup; 1 Philolog, Professor Sverdrup; I Historiker, Professor Platou; 2 Mathematiker, Professor Rasmusen og Le tor Hansteen; 1 Physiker, Professor Keyser; 1 Naturhistoriker, Professor Rathke; 1 Bergkyndig, Professor Esmark, I Technolog, Lector Lund; og I Lærer i det Franske Sprog, Lector Orry. Philosophien, saavelsom den almindelige Stats-Oekonomie, Æsthetiken, vort ældre og nyere Sprog savne aldeles offentlige Foredrag, og Lovkyndigheden har kun en midlertidig Docent. - J April og Juni Maaneder d. A. er der ved Universitetet afholdt den første theologiske Embeds-Examen for 3 Candidater, og i Juli den første latinskjuridiske Examen for 5 Candidater; 18 Ustuderede, der agte at underkaste sig juridisk, chiruraisk samt pharmaceutisk Exammen, have i denne Maaned underkastet sig den befalede Forberedelses-Prøve. (Norsk Rigstidende.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
J Bergens Avis bekjendtgjør Stiftet, at der i Nærheden af Bergen paa en Udøe, Trolsøen, kaldet, under Gaarden Sandtorv i Østervolds Sogn, henhørende til fornævnte Præstegield, i sidste afvigte Juni Maaned er fundet Cadaveret af en Mandsperson i en Bjergrift, omtrent 20 Skridt, fra Søen, skjult med meget Lyng. Efter den videre ved samme Leilighed meddeelte og ellers senere modtagne Underretning, havde den Afdøde været et Menneske af temmelig Høide og føre Lemmer, fandtes iklædt en fiin Lærreds Skjorte, korte lyse blaa Klædes Underbuxer med Beenknapper i, lange brune Overbuxer med Messingknapper, graae Uldstrømper, blaae og hvide vævede Hosebaand, samt Hovedet omvikler med en blaa og hvidstribet strikket Trøie. Hovedet selv ganske blottet for Haar, som om det havde været raget, og midt i Brystet et Hull, som havde Udseende af et Stik med en bred Kniv. Efter en Deel af de Mænds Skjønnende, som have beseet Cadaveret, skal det have været en Person fra de søndre Grændser, f. Ex. 1 Omegnen af Stavanger. J den først herom modtagne Anmeldelse berettedes det ellers, at Legemet havde naaet en høi Grad af Forraadnelse, saa at ikke nogen Obduction paa Samme kunne foretages. - Den, der kan afgive nogen nærmere Underretning og Oplysning, opfordres til at meddele Samme til Øvrigheden. (Norsk Rigstid.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
J Ofen havde en rig Møller en Jomfru i Huset som Huusholderske der bestandig om Natten følte en Beklemmelse paa Brystet. Jstedet for at søge Raad hos en Læge, henvendte hun sig til en Signekjerling, som forsikkrede hende, at Maren red hende. Med dette Orakelsprog ilede Jomfruen til Mølleren, og besluttede næste Nat at belure og forjage Maren. Mølleren formaaede endnu treSkomagersvende hertil. Kl. 11 om Natten indfandt Beklemmelsen sig igjen, og Huusholdersken kaldte nu paa Mølleren. Han kom tilligemed sine Hjelpere, bevæbnede med Spandremme og Strikke; de pryglede dygtigen Gulvet i hele Stuen. Men Beklemmelsen ophørte ikke, og da nu ulykkeligviis en gammel Pige, der formodentlig var vaagnet ved denne Støi, traadte ind i Stuen, skreg Mølleren: det er Maren. Nu pryglede alle løs paa hende, tilraabende hende, at hun var Maren, og skulde gjøre Bod. Men da denne hverken vilde eller kunde tilstaae det, saa pryglede de hende uophørligen til Kl. 6 om Morgenen, da hun tilstod at være Maren og lovede Bod og Bedring. Efter anstilt Undersøgelse bleve de tre Skomagersvende overgivne til det Militaire, og Møllerens Sag forfølges for Retten. Efter Lægens Vidnesbyrd er den gamle Pige ved denne Mishandling blevet til en Krøbling og sat ud af Stand til at kunne fortjene sit Brød. (Der Freimuthige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
Journal de Paris fortæller: J disse Dage saae man et Menneske, omtrent 25 Aar gammel, paa Pontneus. Paa hans Hue læste man de Ord: Haver Medlidenhed med et Menneske, som Spanierne have udskaaret Tungen og Briganderne naa let ved et Kors. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
(Af Hamb. Corresp.) En Skrivelse fra Philladelphia af 21de Juli indeholder den Efterretning, at den americanske Stad St. Petersburg er for Størstedelen bleven ødelagt ved Jldebrand. Over 600 Huse ere lagte i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
J Overøsterrig og Bøhmen have Floderne ved at gaae over deres Bredder anrettet betydelig Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
London, den 15de August. Vi have Efterretninger fra Calcutta af 24de Januar 1816. som ere nogenledes beroligende. J Spidsen for de derværende Rolighedsforstyrrere staaer Rajahen af Napaul. J adskillige Fægtninger med hans Tropper have vi mistet 19 dræbte eller saarede Officerer og 500 Soldater. - Fra Mexica have vi igjen efter lang Tids Forløb faaet nogle Efterretninger. Breve fra Vera Crux af 14de August indeholde i det Væsentligste Følgende: J de sex sidste Maaneder har Jnsurrectionen meget udbredt sig i denne Deel af de spanske Besiddelser, saa at Jnsurgenterne endog have nærmet sig Mexico's Hovedstad, og kun med stor Møie forsvarede Vicekongen sig der. Den største Militairoperation, som har havt Sted i denne Egn, har bestaaet i Beleiringen af Coporo. Royalisterne besidde nu kun Provindsernes Hovedstæder. De tør neppe vove at lade sig see i aaben Mark. Jnsurgenterne ere organiserede i regelmæssige Guerillas. Paa begge Sider kjæmpes med overordentlig Forbittrelse, og de forefaldende Grusomheder og Ødelæggelser minde om Pizarros Tid. Jndependanterne, som de kalde sig, have sendt Agenter til Ny-Orleans for at erholde Vaaben fra de forenede nordamericanske Stater. J Apassingan have de ogsaa dannet en formelig Kongres for at besørge deres offentlige Anliggender. Denne Kongresses Decreter have til Overskrift: " den hæderrige Jnsurrections 5te Aar." Den udøvende Magt er overdrager til tre Personer, nemlig Generalerne Laceaga, Morelos ind og Ferrino.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
London, den 19de August. Jdag have vi erholdet officielle Efterretninger fra Buenos=Ayres, til 23de Maji. Den fra Cadix udløbne Expedition er, som man nu ganske tilforladelig veed, bestemt til denne Egn, hvor en stræng Blocade, fra hvilken end ikke de engelske Skibe skulle være udelukkede, skal have Sted. Commandeuren for den spanske Expedition skal have Ordre at sætte det forrige Colonialsystem igjen i fuld Kraft. De engelske Skibe i denne Egn ere desaarsag paa Prindsregentens Befaling blevne advarede om at tage Forsigtighedsregler for at sikkre sig for Tab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
De i de derværende Farvande stationerede engelske Krigskibe have faaet Ordre at give de engelske Koffardiskibe al muelig Understøttelse. Capitainen paa Krigskibet Hotspur har underrettet Kjøbmændenne om, at han henimod den 20de Juni vilde forlade Platafloden, og at han efter denne Tid ikke kunde love Koffardiskibene nogen Beskyttelse Efter denne Kundgjørelse opbøde de engelske Kjøbmænd Alt for at være færdige i rette Tid. Formedelst denne Skynden steeg pludselig Fragten til 20 Pd. Sterl. pr. Læst. - Man har tillige ved samme Leilighed erfaret, at General Rondenu har besat Polost med Tropperne fra Buenos=Ayres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
For nærværende Tid træffer man i Engelland Foranstaltninger som bebude den nær forestaaende Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
J Marinen skal ufortøvet foretages en stor Reduction. Der er allerede giver befaling til at aftakke Matroserne fra Krigskibene i de forskjellige HavneDe skulle alle sættes paa Fredsfod. Søstationerne. ved Jersey, Leith og Dunerne skulle strax gaae ind- og Admiralerne Sir J. Freemantle, W. Hope og Admiral Scott, som hidtil commanderende paa disse Punkter, skulle opgive deres Commandoer. Stationen paa Schelde, under Sir P. Malcolmsskal ligeledes gaae ind. - Vox Regjering vil opbyde Alt, for at indføre den største Sparsomhed i alle den offentlige Tjenestes Grene. - For Freds tilstanden skulle kun Frivillige hverves, og al Tvang skal ophøre. - Som de sidste Privatbreve fra Paris melde finde Ministrene Talleyrand og Fouchsendnu stedse betydelige Hindringer med Hensyn til Erholdelsen af Frankrigs Jntegriter. De have desaarsag, efter at have fremsat alle deres Grunde, raadet Ludvig den 18de personlig at underhandle derom med de høie Souverainer, og virkelig have i nogen Tid adskillige Conferentser havt Sted mellem Allerhøistsamme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
Wien, den 16de August. Som Commissair til at bevogte Bonaparte paa Øen St. Helena er fra østerrigsk Side udnævnt Friherre v. Stormer, Søn af vor Jnternuntius i Constantinopel. - Lucian Bonapartes Gemalinde var nær ved at blive myrdet af Folket paa sit Landgods i Nærheden af Rom. - Hs. Majestæt Keiserinden vil den 19de afgaae til de grevel, batthyanske Godser i Ungarn men efter Tilbagekomsten vil hun, efter al Formodning, strax tiltræde Reisen til Jtalien. - Fire forhenværende neapolitanske Generaler og 28 Stabs officierer ere som Fanger bragte til Ollmatz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-08-29
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enk¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ----Fast-- Tolvte Aargang. No. 70. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 September 1816. Nok et Par Ord om Bjovulfs Drape.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Cancellieraad O. H. Hvidberg, hæderlig bekjendt som Forfatter af Priisskriftet om Tyveriers Forebyggelse a., og almindelig agtet for sin utrættelige Virksomhed som Embedsmand, er af Hs. Majestæt blevet udnævnt til Politie Directeur i Kjøbenhavn, og ved samme Leilighed forfremmet til Justitsraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Den 23de og 24de f. M. blev, efter Rigsbankens Foranstaltning, ved offentlig Forbrænding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
paa Exerceerpladsen ved Rosenborg Hauge tilintetgjort:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Af Banksedler og Skatkammer=Beviser, lydende paa Dansk Courant, 3,921,550 Rdlr. D. C. Rbdlr. 663,591 1/2 eller - Slesvig=Holsteenske Skatkammerbeviser paa 2 1/2 Rdlr. - 781,500 Slesv. Holst. Laaneinstitutsedler paa 4 Rdlr. Species - 830,000 Anviisninger, udstedte fra Rigsbanken d. 6 Febr. 1813 - 3, 650,000 Rigsbanksedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Slesvig-holstenske Skatkammerbeviser, a 20 Rdlr. - Rdlr. 1,825,500 Sl. H. Cour. Ved samme Forbrænding lod Grosserer-Societetets Committee tillige opbrænde 1 Million Rbdl. af de, i Følge Placaten af 8de Januari 1810 udstedte Committee=Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Hovedstadens konstelskende Jndbyggere have i denne Tid moret sig med Beskuelsen af den i Anledning af Deres Majestæters Kronning aabnede Salon paa det Kgl. Academie for de skjønne Konster. Af Malerier og Tegninger ere udstillede 185, nemlig 1 Malerie af afg. Prof. J. Juel, 21 forskjellige Malerier i Oliefarve af Prof. C. A. Lorentzen; 6 Landskaber af afg. C. Meyer; 46 Portraiter i Miniatur og Pastel, samt 10 tegnede Portraiter af C. Hornemann, 7 Blomsterstykker, af C. D. Fritzsch; 10 Portraiter af H. Hansen; 3 historiske Stykker af C. F. Høyer; 1 forskjellige historiske Malerier af J. L. Lund; 6 Originaltegninger og 3 Copier af samme; 1 Landskab af P. Møller; 3 Dyrstykker af C. D. Gebauer; 1 Landskab af Mad. Overbeck, 1 Copie af afg. J. H. Cabot; T historisk Malerie og Thorwaldsens Portrait af W. Eckersberg; 13 forskjellige Stykker af Academiets Elever, F. Flachner, F. Lund, S. Mypind, J. C. Dahl, A. Jensen, E. Christensen; I Christushoved, Copie, af en ubenævnt Dame; 3 Portraiter en Email og 3 dito en Miniature af H. Pløtz; Portraiter i en Grupge, malede i Vandfarve af J. Senn, 1 Landskab, tegnet med sort Kride, og Esplanaden ved Østerport, syet med Silke, hvert af to ubenævnte Damer. J Billedhuggerkonsten ere udstillede 35 forskjellige Stykker, nemlig 1 Model til en Figur, 2 Buster, 3 Portraitter en Medaillon og 3 BasReliefs af Prof. N. Dajon; 7 Buster og Hoveder, 1 Bas=Reliefs og 9 Tegninger af Prof. B. Thorwaldsen; 1 Gruppe Figurer af J. J. Holm; I Bas=Relief af H. C. Freund; 7 forskjellige fra Rom nyligen hidbragte Gipsafstøbninger af antike Statuer, Buster og Hoveder. - J Bygningskonsten ere udstillede 100 forskjellige Stykker, nemlig: 12 af Academiets Directeur C. F. Hansen, 4 af C. B. Hornbech, 5 af A. Wallich, 3 af N. Dam, 2 af M. Køynke, 1 af A. Rosenberg, 1. af B. G. Schlick; 11 udsøgte Stykker af en fra Rom nyligen hidbragt Samling af Gibsafstøbninger af de fortrinligste antike Ornamenter. - J Kobberstikkerkonsten ere udstillede 7 Stykker, nemlig II Kobberstykker og 8 Tegninger af Prof. G. Haas, 10 historiske Stykker, 15 Portraiter (alt under Ramme og Glas) og 13 løse Kobbere af Prof. J. F. Elemens. - J. Stempelskjærerkonsten findes II Stykker af J. Conradsen. - J det Hele ere udstillede 358 Konstarbeider, hvoraf ikke noget har været udstillet ved den for 20 Aar siden (1796). aabnede Salon, og som saaledes vise os Frugterne af to Decenniers Konstanstrængelse i vort Fædreneland. En udførlig Bedømmelse over de vigtige ste af disse Konstsaget forbeholder man sig at levere ved en anden Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Logerne i det store Kongel. Theater ere ved den sidst afholdte Auction blevne omtrent dobbelt saa dyrt betalte som forrige Aar. En Plads i første Etage kommer paa 3 Rbdlr., og en Plads i Parterrelogerne omtrent paa 10 Rbmk. J det Hele ridbringe de abonnerede Lager 30,000 Rbd. mere i Aar end i Fjor. Man seer heraf, hvorledes Skuespil-Lysten med hvert Aar stiger og udbreder sig endog blandt Stænder, som i gamle Dage vare. glade, naar de kunne komme hver Fastelavnsmandag paa Comoedien. At under en saa almindelig udbredt Smag for Skuespillet Prisen paa Skotøi og Sylønnen for Klæder maa stige, er naturligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
J nye oeconomiske Annaler læses nogle interessante landoeconomiske bemærkninger paa en Reise i Sjælland, hvoraf erfares, at der af det endnu for 10 Aar siden største Gods i Danmark, Antvorskov, – kun sørgelige Levninger ere tilbage, og af Hovedgaardens Jorder kun 180 Tdr. Land ere tilovers, som nu eies af Hr. Overkrigscommissair Neergaard. J Haugen seer man endnu Kiendetegn af Hr. Conferenceraad Bruuns Virksomhed for det gamle ærværdige Antvorskov. Hans Plantninger ere nu tætte som Skov. Alle øvrige af hans mange gode, store, hensigtsmæssige, og, tildeels meget bekostelige, Jndretninger, ere for det meste tilintetgjørte af de mange forskjelligt tænkende Eiere, her have hersket i de sidste sex Aar. Denne stolte Gaard, der i Conferenceraadens Tid havde over 1800 Tønder Land under Plougen, bestaaer nu af Antvorskov, stre Parselgaarde, og et Brændeviinsbrænderie. Antvorskov Slot nedrives næsten ganske, saa at af denne stolte Herregaardsbygning, hvor flere af Danmarks Konger tilbragte en stor Deel af deres Tid, bliver ikke mere tilbage end en anstændig Bopæl i den østre Længde for en Familie uden for Bondestanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
J det sidste Hefte af Nye occonomiske Anna ter læses en Afhandling om Fordele ved Kartoflers Anvendelse til Brændeviinsbrænding, af Commercassessor W. Uldall, hvori findes følgende interessante Resultater: J Danmark og Hertugdommene gives omtrent 3000 Brænderier. Antages at i hvert af disse ugentligen brændes 200 Potter gradig Brændeviin, saa udgjør dette over hele Lander ugentligen 600,000 Potter, og aarligen 31,200,000 Potter, eller henved 229,400 Tønder. J Kjøbenhavn allene ere 200 Brænderier i Ørivt, om ethvert af disse ikkun leverede 4 Tønder Brændeviin ugentligen, da udgjorde det aarligen over 40,000 Tønder. J Flensborg brændes, naar Udførselen er uhindret, aarligen henved 14,000 Tønder. Efter en anden Beregning, kan Productionen af Brændeviin i hele Landet antages for 234,000 Tønder aarligen. For at tilveiebringe det antagne Qvantum Brændeviin af Hvede, maa 61, 147 geometriske Tønder Land dyrkes med denne Kornsort, hvorimod man ikkun behøver at dyrke 28,363 geometriske Tønder Land med Kartofler, for ved denne Jordfrugts Anvendelse til Brændeviinsbrænding at tilveiebringe det omtalte Product af Brændeviin. Altsaa tilveiebragtes ved denne Brænding en Besparelse af den Afgrøde, som kan høstes af 22,784 geometriske Tønder Land, paa hvilke der aarligen kunde avles 227,840 Tønder Hvede eller Rug af bedste Qvalitet. Ansættes Værdien af 1 Tønde Hvede til 4 Specier i Sølv, da vilde denne Forandring i Oconomien yde Kongeriget Danmark og Hertugdommene en aarlig Fordeel af mere end 900,000 Specier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Mariboe, d. 28de August. Den 23de, 24de og 25de d. M. have været helligede forskjellige Høitideligheder her i Stiftet, i Anledning af Hendes Kongelige Høihed Hertuginden af Augustenborgs og Durchlauchtige Sønners Ophold hos os. Den 23de om Middagen Kl. 12 modtag Hs. Høivelbaarenhed Hr. Stiftbefalingsmand v. Jessen, Ridder af Dannebrog, de førstelige Personer i Grønsund paa Møen og ledsagede dem til Falster. Veiret var smukt og Overfarten meget heldig; den blev forskjønnet ved en Mængde Stilsbaade, der fra Falster, Møen og Baagøe escorterede det Fartøi, hvori de førstelige Personer befandt sig. Ved Ankomsten til Falster blev saluteret med Kanonskud; derpaa fortsattes Reisen til Nyekjøbing, hvor den høie Familie spiste til Middag hos Hr. Stiftamtmanden. Borgerskabet paraderede og fra forskjellige Kanter af Byen løsnedes Kanonskud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Alle Embedsmænd og Honoratiores af Byen, saavelsom Endeel fra Landet og flere Godseiere fra Stiftet, bleve forestillede Hendes Kongelige Høihed. Taflerne bestode af 36 Couverts, under Maaltidet var Musik, og en af Provst Steenstrup til denne Leilighed forfattet Sang blev afsjunget af 4 unge Damer. Kl. 7 1/2 Aften gik de førstelige Personer ombord for at overføres til Sundbye paa Lolland. Skibene flagede og havde fordeelt sig særdeles smukt paa Rheden, samt saluterede vexelviis med Skud medens Overfarten varede, ligesom idelige Hurraraab og Yttringer af Hengivenhed gjenlød af Borgerskabet og det forsamlede Folk paa Nyekjøbings Broe. - Ved Sundbye mødte Amtets Forvalter, Stedets Birkedommer og fiere Civile til Hest, ligesom og den fornødne Befordring, hvilken Dhrr. Proprietairer, Præster, Forpagtere og Andre, der, som overalt, almindeligen kappedes om at afgive. Derfra fortsattes Touren til Grevskabet Hardenberg-Reventlow, paa hvis Grændse mødte Hans Excellence Geheime-Conferentsraad Grev Hardenberg-Reventlow til Hest med alle hans Jægere og escorterede de høie Reisende til Hardenberg, hvor de ankom Klokken 9 Aften. Den 24de blev dejenneret paa Jdalund, efter at en Skiveskydning var foregaaet og Man havde beseet Omegnen ved Hardenberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Om Eftermiddagen spiste de førstelige Personer paa Knuhtenborg, og vendte om Aftenen tilbage til Hardenberg, ved hvilken Tilbagetour Saxkøbing, hvorigjennem den gik, var illumineret. Den 25de om Morgenen Klokken 5 1/2 fortsattes Reisen til Frederiksdahl. Borgerskaberne i Saxkøbing, Mariboe og Nakskov paraderede, og Hendes Kongelige Høihed lod samme ved Stiftamtmanden tilkjendegive Høistsammes Tak for deres Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Paa denne Tour opholdt Herskabet sig en halv Time paa Juellinge hos Enkegrevinde Friis, hvis Herrer Sønner med Baroniets Dommer og Betjente fulgte til Hest gjennem Besiddelsen, og havde ligeledes den Naade at afstige en kort Tid i Nakskov hos Borgemesteren, Cancellieraad Pontoppidan, hvor Byens Embedsmænd bleve Hendes Kongelige Høihed fremstillede af Stiftets Øvrighed. J Nærheden af Nakskov blev Høistsamme modtaget af Borgmesteren og en Æresgarde til Hest, der escorterede til Frederiksdahl og siden til Taars. Fra Nakskovs forrige Volde blev ved Ankomsten og Afreisen saluteret med Kanonskud. Ved Jndkjørselen til Byen var reist en Æreport. Paa Frederiksdahl spiste Herskabet Frokost, og begav Sig derefter til Taars, hvor de høie Personer embarqverede Sig i en Kongelig Orlogskutter, ført af Søe-Capitain Suensen, og afseilede under smukt Veir til Langeland. - Hendes Kongelige Høihed forlod Stiftet med at paalægge Overøvrigheden at takke Enhver, der havde bidraget til at behageliggjøre Høistsammes Reise gjennem disse Øer. - Alle paaskjønne med taknemlig Erindring den Glæde, Hendes Kongelige Høiheds samt Deres Durchlauchtigheder Hertugens og Prindsens Nærværelse har forskaffet os, og den Naade og Blidhed, hvormed de Bestræbelser bleve modtagne, som sigtede til at vise vor Konges Slægt den Samme tilkommende Ærefrygt og Hengivenhed. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Odense, d. 29 August. Det urolige Veirligt vedvarer. Efter en meget varm Dag saaes i Gaar Aftes hyppige Lynglimt; dog hørtes her ikkun nogle faa Tordenskrald. Derpaa havdes Regnveir i Nat og Formiddag; men i Eftermiddag omtrent Kl. 3 opkom en frygtelig Orkanstorm af Nordvest, som rasede næsten uafbrudt en heel Time saaledes, at Tage, Bygninger og Planke værker toge stor Skade. Endeel Træer blæste omkuld og de grønne med de modne Frugter bleve afrevne. - Som noget ualmindeligt Nyt meldes fra Nexøe paa Bornholm følgende: "Løverdagen den 29 Juli lod Kjøbmand Jeppe Berildsen Holm om Eftermiddagen Kl. 4 sin afdøde Hustrue med et talrigt følge ledsage til sit Hvilested; samme Dags Aften Kl. imellem 9 og 10 havde bemeldte Berildsen Bryllup, med en Pige omtrent 30 Aar gammel og selv er han henved 70 Aar. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Viborg, den 28 August. Til Kostbarhederne kan i Aar regnes sorte Bondekirsebær, som betales her paa Torvet med 1 Rbd. Pundet. Nye Kartofler koste 5 Mk. Skjeppen. De tegne i Aar meget got. (Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-02
Kjøbenhavns Børs den 1 September. Cours. Hamb. 2 M. 612, a virca 619. Amsterdam 2 M. 578, a vista - . London 2 M. 24 1/2 Rbdl. Spec. 615. - Specier solgtes til 37 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 69 1/4 pr. 100; Oblig. 305. Norske Sedler 66 a 5.