JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-16
Fra Morten Tveed her i Byen er bortløver en rød Qvie=Kalv merket med et T. paa venstre Hofte og paa venstre Forbeen paa Kløven er indbrændt J. N. T. Hvo som kan give Oplysning om denne Kalv loves en passende Douceur af Eieren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-16
En Embedsmands Datter ønsker sig Condition, hun foreviser god Anbefaling, og paa Lønnen sees ei saa me ger, som paa god Omgang. Anviisning gives at Avisexpeditionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-16
Da Undertegnede agte at lade afholde en Commissions Auction, ville Enhver som ved samme maatte ønske noget bortsolgt, behageligen derover, inden denne Maaneds Udgang, til os indlevere en Fortegnelse. Ribe, den 5te Octbr. 1813. P. Clausen. F. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-16
Ifølge S. T. Hr. Søepremierlieutenant og Commandeur af Dannebroge de Falsens Reqvisition, bliver i Fladstrand foretaget offentlig Auction. Tirsdagen den 14 December næstkommende Kl. 10 Formiddag og følgende Dage, over Ladningerne af de hertil den 8de September sidst, af den lydske Roeslotille indbragte 2de engelske Priis skibe, Briiggen Welland og Skonnerten Fame kaldet, nemlig: 1) Briggen Wellands Ladning bestaaende af Rakitskerhør. . 307 Skpd. 11 Lpd. 14 - 14 10 Pd. Snithør og 2800 Tønder Hørfrøe, 2) Skonnerten Fames Ladning: 156 Skpd. 15 Lpd. 12 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-16
Rakiskerhør. Snithør = = 207 - 10 -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-16
Hørblaar, Det anmeldes for øvrigt af undertegnede Priiscommissairer, til de respective Liebhaveres behagelige Underretning, at Varene ere fortrinlig gode, og at en Post udi de ved Auctionen fremlæggende Conditioner vil blive denge: at Kiøberne, efter deres høieste Bud, paa Gangen kan erholde fra 5 Lpd. indtil 5 Skpd. Hør og fra 5 Lpd. indtil 20 Lpd. Hørblaar. Fladstrand, den 30te October 1813. Reutte. M. Bang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Corresvondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Krigsefterretninger. Endelig brydes den frygtelige Taushed. Moniteuren leverer 4 Armee=Beretninger til Keiserinden. Rummet tillader ikke at anføre dem alle; den sidste som den vigtigste, meddeles derfor udførligt, og af de foregaaende kun følgende vigtige Data, Den 3die Octbr. gik den fiendtlige Arme fra Schlesien over Elben og rykkede frem til Würtzen. Den 7de brød Keiseren og fra Dresden, og havde den 10de sit Hovedqvarteer i Du ben. Den schlesiske Armee maatte nu gaae tilbage paa Muldas venstre Bredde. Efterat have bemægtet sig alle fiendtlige Broer, var det Keiserens Hensigt at gaae over Elben, at maneuvrere fra Hamburg til Dresden paa den høire Bredde, true Potsdam og Berlin og vælge Magdeburg til Middelpunet for sine Operationer. Men den 15de erfarede Keiseren, at den bayerske Armee havde forenet sig med den østerrigske og truede Nederrhin. Keiseren maatte nu fatte den Beslutning at vende sig til Rhinen, og flyttede sit Hovedqvarteer til Leipzig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Den 16de forefaldt et stort Slag vedWachau ved Leipzig.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Den fiendtlige Armee, som commanderedes af Fyrsten af Schwarzenberg, førte 200 Kanoner foran sig. Slaget var haardnakket. De Franske angive deres Tab til 2500, og meene uden Overdrivelse at kunne ansætte Fiendens til 25000. Han maatte rømme, Valpladsen. Grev Lauriston og Poniatovsky havde udmærket sig meget; den sidste blev paa Stedet ophøiet til Marskaal. Hertugen af Ragusa, som stod ved Par tha for at beskytte Leipzig, leed samme Dag et betydeligt Tab, dog uden at vige sin Stilling. Nu følger som et Sidestykke i det Mindre til den 29de Bulletin i Slutningen af forrige Aar. Beretning til Keiserinde=Regentinden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
fra Armeen den 24de Octbr. Slaget ved Wachau havde forrykket alle Fiendens Planer; dog var hans Armee saa talrig, at der endnu bleve ham Hielpemidler tilovers. Han samlede om Natten sin hele Styrke og General Bennigsen rykkede tilsomst frem med 40,000 Mand. Han tog en skiøn Stilling et Par Miil tilbage. Den 17de blev anvendt paa at recognoscere denne Stilling, erstatte Forbruget af Munition i sidste Slag, og hidbringe Reserveartilleriet. Fienden havde altsaa god Tid til at samle sine Tropper og indhente Forstærkning. Keiseren, som fandt den fiendtlige Stilling meget stærk og var underrettet om den ankomne Forstærkning, besluttede at drage Fienden hen paa et andet Terrain. Den 18de, Kl. 2 om Natten, nærmede han sig Leipzig paa 2 Miil og opstillede sin Armee med den høire Fløi ved Connevitz, Middelttefningen ved Probstheide og den venstre Fløi ved Støtterie, medens han selv personlig begav sig til Ta=Mølle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Prindsen af Moskma havde paa sin Side opstillet de mod den schlesiske Armee staaende Tropper ved Par tha. Hertugen af Padua og Gen. Dombrowsky holdt Forstaden ved Leipzig og Veien til Halle besatte. Efterat Keiseren havde ladet Gen. Bertrand rense Sletten ved Lützen og Weissensels, samt forsikkret sig Passerne ved Saale og Communicationen med Erfurt, ventede han Fienden, som Kl. 9 var brudt op paa hele Linien. Kl. 10 begyndte Canonaden. Fyrst Poniatowsky og Gen. Lefo forsvarede Broen, ved Connewitz. Kongen af Neapel befandt sig med det 2det Corps i Probstheide og Hertugen af Tarent i Holshausen. Mod de tvende af disse Puncter formaaede Fienden med al sin Anstrængelse intet at udrette. Hertugen af Tarent blev overfløiet; han fik befaling at opstille sig i Landsbyen Søtteritz. Canonaden var skrækkelig. Hertugen af Castiglione, som forsvarede en Skov i Centrum, holdt sig den hele Dag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Den gamle Garde stod som Reserve i 4 store Colonner, der vare rettede mod de 4 vigtigste Angrebspuncter. Slagets Udfald beroede paa Byen Probstheide. 4 Gange angreb Fienden med anseelig Magt, 4re Gange blev han med stort Forliis dreven tilbage. Kl. 5. Eftermiddag lod Keiseren sit Reserveartillerie rykke frem og drev Fiendens hele Jld tilbage. Paa samme Tid angreb den schlesiske Armee Forstaden flere Gange uden at udrette noget. Ogsaa forsøgte de Overgangen over Partha, 3 Gange havde de opstillet sig paa den venstre Bredde, men Prindsen af Moskva drev dem hver Gang med Bajonetten tilbage. Kl. 3 om Eftermiddagen var paa denne Side modden schlesiske Armee Seieren for os, som og paa den Side, hvor Keiseren befandt sig med den store Armee, Men i dette Øieblik gik den sachsiske Armee, Jnfanterie, Cavallerie og Artillerie og det würtembergske Cavallerie samtligt over til Fienden. Af den sachsiske Armee blev kun Chefen General Zeschau med 500 Mand tilbage. Dette Forræderie foraarsagede ikke blot Huller i vore Linier, men overleverede ogsaa Fienden det vigtige Pas, som var betroet den sachsiske Armee, der drev sin Jn famle saavidt, at den paa Stedet vendte sine 40 Canoner mod Durutte. Uorden paa fulgte. Fienden gik over Partha og kom Leipzig paa 1/2 Miil nær. Nu lod Keiseren sin Hestgarde under General Nansout med 40 Stykker Artillerie falde de fremrykkende Tropper i Flanken. Selv begav han sig med en Division af Garden til Byen Reidnitz, som Fienden havde erobret. Hurtigheden i disse Bevægelser førte Orden tilbage, Byen blev taget igien og Fienden langt tilbagedreven. Kamppladsen blev ganske i vor Magt og den franske Armeestod seierrig, ved Leipzig som ved Wachau. Seieren kostede tvende Divisionsgeneraler og maaskee 4000 Mand Døde eller Saarede. Fiendens Tab maa have været overordentligt. Han har ingen Fanger frataget os, vi have gjort 500 Fanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Om Aftenen Kl. 7 lod Keiseren sig aflægge Beretning om Munitionsforraadet: Man havde denne Dag gjort 95000 Canonskud; kun 1600 Skud vare tilbage, som neppe kunde vedligeholde en Jld i to Timer. J 5 Dage havde Armeen gjort over 220,000 Canonskud; kun i Erfurt og Magdeburg kunde Man paany forsyme sig. Keiseren valgte da at bevæge sig mod Erfurt, meest for at blive i Stand til nærmere at beregne Indflydelsen af Bayerns Frafald. Denne Omstændighed nødte den franske Armee til at frasige sig Frugterne af begge Seire, hvori de havde slaaet hele Fastlandets i Tal langt overlegne Armeer med saa megen Ære. Bevægelsen selv var ikke uden Vanskelighed. Fra Leipzig til Lindenau gaaer en Desile paa 2 Miil, som er gjennemskaaren af 5 til 6 Broer. Man gjorde det Forslag at skikke 6000 Mand og 60 Kalloner til Leipzig, som er forsynet med Volde, at besætte denne Stad, som Spidsen af Defileen, og stikke dens store Forstæder i Brand for at forhindre Fienden, at sætte sig fast der og give vort Artillerie Spillerum. Saa forhadt end den sachsiske Armees Forræderie var, kunde Keiseren dog ikke give saa grusømt et Forslag sit bifald og vilde hellere udsætte sig for at miste nogle Hundrede Vogne, end saa dybt at saare Hs. sachsiske Majestæt, som havde ledsaget Keiseren fra Dresden. Ved Dagbrækningen vare alle Parker, Trosset, Artilleriet, Cavalleriet, Garden og Totrediedeel af Armeen passeret Desileen. Hertugen af Tarent og Fyrst Poniatovsky havde imidlertid Ordre at bevogte Forstæderne og selv at slutte Borttoget. Kl. 6 om Morgenen afsendte Magistraten i Leipzig en Deputation til Fyrsten af Schwarzemberg for at bønfalde ham om at skaane Staden og ikke giøre den til Skueplads for en Kamp, som vilde have dens Undergang til Følge. Kl. 9 steg Keiseren til Hest, drog ind i Leipzig og besøgte Kongen. Hs. Majest, havde besluttet ikke at forlade sine Stater. Keiseren samtykkede der, og lod en saachsisk Bataillon af den unge Garde opstille om Kongens Pallads for at sætte ham i Sikkerhed mod de første fiendtlige Bevægelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
En halv Time efter begav Keiseren sig til Lindenanfor der at oppebie Leipzigs Rømning og see Tropperne marschere over Broen, førend han selv tiltraad Marschen. Jmidlertid erfarede Fienden snart, at den største Deel af Armeen havde rømmet Leipzig, og kun en stærk Arriergarde var tilbage. Han angreb Hertugen af Tareent, Fyrst Poniatowske blev flere Gange dreven tilbage, og vor Arriergarde iværksatte under Forstædernes Forsvar sit Tilbagetog. Men Sachserne, som vare blevne i Staden, skiøde fra Voldene paa vore Tropper, dette nødte os til at ile med Tilbagetaget og foraarsagede nogen Uorden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Keiseren havde befalet Ingenieurerne at anbringe Miner under den store Broe mellem Leipzig og Lindenau for i det sidste Øieblik at sprenge den i Luften og saaledes opholde Fiendens Marsch og give Bagagen Tid til at passere. General Dulauloy havde overdraget Oberst Montfort denne Operation. Jstedet for at blive paa Pladsen for at dirigere dette Foretagende og give Signalet befalede Obersteen en Corporal og 4 Sappeurer at sprenge Broen i Luften, saasnart Fienden vilde vise sig. Da Corporalen, et Menneske uden Jndsigt, hørte de første Flinteskud fra Stadsvoldene, stak han Minen i Brand og sprængte Broen. En Deel af Armeen befandt sig med en Park paa 8 Artilleriestykker og nogle Hundrede Vogne endnu paa den anden Bredde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Da Spidsen af denne Deel af Armeen, som ankom til Broen, saae den sprenge, kroede den at Broen var i Fiendens Magt. Et Skrækkeskrig løb fra Geled til Geled: "Fienden er bag ved os, Broerne ere afbrudte Disse Ulykkelige adspredte sig og søgte Redning. Hertugen af Tarent svommede igiennem Floden; Grev Lauriston, som var mindre heldig, druknede; Fyrst Poniatovsky som reed paa en vild Hest, styrtede i Vandet og er ikke siden kommen tilstede. Keiseren erfarede dette Uheld først, da det ikke meere var Tid at afhiælpe den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Oberst Montsort og Sappeur=Corporalen ere overgivne, til en Krigsret. Denne ulykkelige Begivenhed foraarsagede et Tab, som anslaaes omtrent til 12000 Mand og nogle Hundrede Vogne. De Uordener, som den afstedkom, have forandret Tingene. Den seierrige franske Armee ankommer til Erfurt ligesom en slagen Armeevilde have kommet. Fra GeneralRegnier har Man ingen Efterretning. Keiserens Smerte lader sig let forestille. Den 23de var Keiseren i Erfurt. Fienden, som ved Slagene den 16de og 18de var sat i Bestyrtelse, har igien faaet Mod ved Ulykken d. 19de og føler sig som Seierherre. Den franske Armee har efter saa glimrende Fremgang tabt sin seirrige Stilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
J Erfurt har Armeen forefundet Levnetsmidler, Munition, Klædningstykker og andre Nødvendigheder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Grev Hogendorp har bekiendtgjort, at da Hamborg er erklæret i Beleiringsstand, maae Indbyggerne vide at forsyne sig med Brænde og Levnetsmidler til Julii 1814. De, som inden Novbr Maaneds Udgang ikke ere tilstrækkeligen forsynede med disse Artikler, udsætte sig for at forvises Staden i Tilfælde af en Beleiring eller Blokering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst., Dagen f. Av. s. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
For nogen Tid siden døde i Kiøbenhavn Viinhandler P. Bianco, af catholsk Tidesbekiendelse. Han har aldrig været gift, og efterlader en Formue af henved en Million i D. C., hvoraf den største Deel efter Testammente tilfalder den tatholske Kirke i Kiøbenhavn. Egentlig skulde en aldrende Viinhandler Svend, der tiente ham, have været hans Universalarving, ligesom han havde været hans forrige Principals og denne igien sin Principals Universalarving, men Svenden døde for nogle Aar siden. Mærkeligt er det, at hine tre Viinhandlere, der saaledes successiv bleve hinandens Arvinger, havde aldrig været gifte og alle af catholsk Troesbekiendelse. Man vil paastaae, at Grundbetingelsen under hvilken hver af dem indsattes som Arving af sin Formands Formue, var, at han ikke skulde gifte sig. Man seer nu første Gang anmeldt til Auction 500 Pd. Sirup, tilvirket heri Landet af Runkelroer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Boghandler Steen indbyder til et Læseselskab, hvor man for 5 Rbd. hver Fierdingaar, efterhaanden kan faae til Giennemlæsning alle efter 1810 udkomne og udkommende almeen interessante tydste Bøger, som ikke høre til noget bestemt videnskabeligt Fag, saasom politiske Skrifter, Reisebeskrivelser, Bivgrafier, Romaner, Skuespil, Poester o. s. v. Dette gavnlige Foretagende fortiener Opmuntring og Understøttelse. Siden den Tid, Pengene have begyndt at forbedre sig, er man paa Auctioner ikke meere saa meget for at drive alting i Veiret. Uagtet adskillige stover= og skrivesyge Mennesker for ikke længe siden i alskens Charteker vilde indbilde os, at alt Sølvet var ført ud af Landet, seer man dog nu, at Danmark ikke er saa fattigt paa dette Metal, som adskillige Folk gjerne indbilde os. Paa Auctionen efter afdøde Cancellieraad Bech i forrige Uge solgtes over 1000 Lod for største Deelen. Prøvesølv, for det meste for 23 til 25 Rbmk. Loddet, uagtet man for adskillige Maaneder siden betalte det med 76 Rbmk. Loddet. Endog smukt forarbeidet Sølv solgtes for 27 a 28 Rbmk. Heller ikke sporer man saa stor Mangel paa Specier, og de synes kun at forsvinde i det Øieblik Coursen gaaer i Veiret, da enhver holder paa dem, han har. Men i det Øieblik den daler kan man faae, saa mange man ønsker: Beviis nok paa at her ikke er saa stor Mangel paa Valuta, som man i Blade og Viser klager over.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
J Kiøbenhavn er et Bogtrykkerie at faae tilkjøbs paa gode Vilkaar. - Af disse vil desværre snart flere blive falbudne, hvis denne ulykkelige Tidspunkt skal vedvare; thi ingen Kunstner, Fabrik eller Haandværker har endnu under Krigen erfaret større Savn af Arbeider og Afsætning end disse, og følgelig intet fortient, medens mange Tusinde, som for Krigen eiede Jntet, ere ene ved at handle, blevne rige Mænd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Af det i nogen Tid standsede Tidsskrivt Huusvennen, er nylig udkommen et Par Nummere, der iblandt andet indeholde et læseværdigt Digt betitet: det nittende Aarhundrede afdeelt i 3 Sange, hvoraf Enhver, som ikke ønsker sund Sands reent hanlyst af Jordens Kreds, maatte ønske flere Fortsættelser. Hvo kiender f. Ex, ikke grangivelig i denne holbergske vittige Skildring det her lovpriste Old. som lærer os, smukt at undvære Alt, fast indtil Smør og Brød, fast indtil Kogesalt; som for hver mulig Ting udtænkte Surrogater, selv for ældgammel Troe og hollandske Ducater, som laver Bouillon af længst udkogte Been, stikker so. Et som med Krekjæs, vog prængreerte, Steer Netter i Tidens gamle Bog en Mindekrands dig fletter. Da Man med Hestekiød og Bouillon af Been kan bøde paa hver Trang, paa Kræmmeraandens Meen. Saalænge Man har Been, saalænge Man har Heste, Man ikke nægte kan, vor Verden er den beste. Eller hvo har ikke seet flere Exempler paa, hvor sikkert Man, ved at kaste sit Vod udi rette Tid har vundet oplad Lykkens Himmelstige. og bleven stor og riig, og derhos vidt berømt for Daad, som Man fast selv et nogentid har drømt, Hvor mangen Nutids Mand opvaagnet ei som Jeppe, som i sin store Glands sig selv gienkiendte neppe? Naar fra en Mødding af hentryllet i et Slot, Han sig ophøiet saae til en velbyrdig Drot, Naar de, han for som Lavs hialpind i Herrens Chæse, Nu føre med ham op den lystigste Anglæse, Naar de, som brugte ham til at bevogte Sviin, Nu rose høit hans Smag, og fremfor alt hans Viin, Naar de, hvis Støvler han hver Morgen maatte blanke, Nu sig hver Ugedag som Giæster hos ham sanke i den forgyldte Sahl, hvor Krystalliners Glands forblinder Argus selv, og daarer hver Mands Sands Mariboe, den 9de November. Formodentlig ved Pram folkenes Uforsigtighed og Ligegyldighed kantrede forleden ved Bandholm en fuldladet Pram, der var bunden fast til Fartøiet, imedens Folkene toge Frokost, hvorved en betydelig Mængde Kiøbmandsvarer deels bleve bedærvede og deels et Rov for Bølgerne. - For nyelig er paa Knudtenborg Skriverstue bortstiaalen omtrent 800 Rd. i D. C.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Ribe. Døbte. I Domkirken den 19de Novbr. Murmester, Laurids Hjorthes Søn, Johan Kruse, Fadderne: Oberstlientnantende Hein, Lucia Magretha Kruse, Hr. Ramsing og Hr. Mathias Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Prædikanterne. I Domkirken 23de Søndag efter Trinitatis, Hr. Capellan Hansen. Catrina Kirke Hr. Pastor Satterup. Tvenssen. -
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Søndagen den 21de Novbr. Kl. 6 er Concert i Ribe Klub. Efter Concerten er Assemble. Directionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
NB. Concertprøven begynder Löverdag Eftermiddag Kl. 4. at Hans Christian DevliinH. C. D. Feldbereder i Gram har besluttet. at nedsætte sig her i afgangne Friderich Jensens Huus for at drive Feldbereder Professionen, og til den Ende accorderet med den Afd. Broder navnlig Gotfred Jensen, i hans Sted, at modtage Skind til Beredning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Dette bliver herved efter Forlangende offentlig bekiendtgjort. Ribe, den 19de Novbr. 1813. M. C. F. Matzen. Alle og Enhver, som i afdøde Mette Kiestine falBjerums Stervboe i Schierbeck, have Farve eller Stampetøyer, ville indfinde sig der Fredagen den 26de Novbr. d. A. for at afhente samme imod contant Betaling af de skyldige Penge efter Regnings Bogen; imodsat Fald maae desangaaende forventes lovlig Behandling. Sønder=Farrup den 6te November 1813. J. P. Bjerum. Curator bonorun. - - sættes under. Vaske faaes tilkjøbs paa Korsbrødregaard hos A. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Efter hertil skeet Anmeldelse er paa HennegaardsForstrand den 22de August indstrandet uden levende Folk, Skraaget af en liden norsk Dæksbaad, som hverken havde Takkelage, Mast eller Roer, ligesom ei heller noget Mærke, paa Skraaget var at opdage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Endvidere er under 4de Septbr. d. A. af Fiskerne fra Oxbye indbragt paa Blaavands Forstrand en liden nye Fyrre=Dæksbaad, som drev paa Søen uden Mandskab, Last, Mast, Takkelage og Inventarium. Baaden, som kiendelig var norsk af Bygning og havde ført 2 smaae Master befandtes ei forsynet med Navn eller noget Slags Mærke. Eierne til disse strandede Baade indkaldes herved sam poena præclusi et perpetuii silentii, inden Aar og Dag at melde sig hos mig for at godtgiøre deres Eiendomsret, Ribe Stiftamthuus den 16de November 1813. H. Koefoed. Stiftamtmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Fredagen den 26de November førstkommende, Formiddag Kl. 9, lader Mad. Hermansen ved offentlig Auction paa Raadstuen bortsælge Adskilligt, saasom: Borde, Stole, Skabe, Reoler, Skriverpulte med laasede Skuffer, Senge, Sengeklæder, Jerntøi og adskilligt landet Huusgeraad, en tosædig Calesche til en Postvogn; 3de gode Sadle og et Skydegevær, samt endeel gode og velconditionerede Bøger. Hvortil de Lysthavende bemeldte Tid og Sted indbydes. Ribe, den 13de Novbr. 1813. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Lysguul Candis, lys Puddersukker, spansk Salt, 5 Tom. Søm, norske Fyrrebrædder, samt Røgtobak faaes i Grønnegade Nr. 285 hos Ribe, den 16 Novbr. 1813. Envoldsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Paa Løverdag den 20de nankommende faaes godt ung og feed Hestekiød hos Jes Müller uden Nørreport.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Hos en Embedsmand, hvis Fuldmægtig er bleven saa syg, at han har maattet forlade hans Tieneste, - er en Fuldmægtig Plads ledig, som kan tiltrædes strax, men dertil udfordres, at den som vil antage samme, maae kunde skrive en god Haand og regne skikkelig godt, da han kan vente en passende Løn efter Tidens Trang, foruden endeel extra Sportler, som falder ved Contoiret. Anviisning skeer herfra Adresse=Contoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Jomfrue Aathrine Seldelen, en Datter af forlængst afdøde Provst Seidelin i Stenderup ved Colding er, som forhen i disse Aviser er bekiendtgjort, død hos Præste Enken Mad. Holst i Gadberg og har efterladt sig et Kongelig confirmered Testammente, hvorved hun har bortskiænket fine Midler, deels til Skolen i Sønder Wilstrup og deels til forbenævnte Madame Holst, til Hr. Thuesen i Stoustrup som var den Afdødes Curator, og til afdøde Jnspecteur Jaunsens Børn som ere: Gabriel Müller Jaunsen, opholdende sig paa Steensgaard i Fyhn, - Severin Jaunsen Kiøbmand i Bergen i Norge - Johan Hartvig Ernst Jaunsen, Fuldmægtig hos Byeskriveren i Ringkiøbing - WibecheeCathrine Jaunsen, gift med Hr. Pastor Olsen til Liørslev paa Mors - Dorthea Jaunsen i Fridericia og Sophie Jaunsen paa Hitterøen i Norge, hvilke sidstnævnte 2de ugifte Døttre skal have Myndigheds Bevilling. Et Skifer Møde i Boet er berammet at afholdes paa Herredstingstuen i Weile Løverdagen den 29de Januarii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, hvortil alle forbenævnte og enhver Vedkommende indkaldes, da Skiftet til den Tid ventes at kunne blive optaget til endelig Slutning og enhver af Legatarierne at blive udlagt sin Deel i de Stervboen tilhørende Obligationer, siden disse ikke kan opsiges til Udbelaling førend 2 Aar efter Freden, hvorefter Skiftet formeentes ei at kunne henstaae. Weile, den 10de Novbr. 1813. A. Steenstrup, Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Da Undertegnede agte at lade afholde en Commissions Auction, ville Enhver som ved samme maatte ønske noget bortsolgt, behageligen derover, inden denne Maaneds Ud Ribe, den 5te gang, til os indlevere en Fortegnelse, Octbr. 1813. P. Clausen. F. Brasen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
Onsdagen den 24de November førstkommende Klokken 10 Formiddag bortsælges ved offentlig Auction paa Toldboden, følgende confiskerede Varer, 9488 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
58 Foustager Caffe circa . . 17052 Pd. 149 Sække Dito circa . 4408 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
4 Foustager Topsukker ciren 720 Pd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
2 Kasser Jndigo circa 71 Virt. 2 Fade Rum circa Aalborg Toldkammer, den 30te October 1813. Winding.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-19
En Embedsmands Datter ønsker sig Condition, hun foreviser god Anbefaling, og paa Lønnen sees ei saa meget, som paa god Omgang. Anviisning gives af Avisexpeditionen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-11-23
Udenlandske Efterretninger. caf Altona Mercur og Hamborg Correspondent.) Efter Fiendens egen Tilstaaelse skal Keiser Napole øn den 29de, 30te og 31te October fuldkommen have slaaet de fiendtlige Corps, som vilde modsætte sig hans Marsch til Rhinen. Adskillige fiendtlige Generaler dræbte, andre bleve stærkt saarede. Blandt de sidste tæller Man General Wrede.