Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-12-04
Denne ganske besynderlige Stad ligger i en dog ei ganske tet sluttet Kreds omkring Havnen. Skibene ligge ved Ringe, der ere indstøbte i Fjeldet. Husene staae paa Kanten af Fieldet, for en stor Deel byggede ud over Vandet paa Bielker, der ere befæstede inde i Klippen. Op ad Fieldsiden er der ingen Plan, altsaa heller ingen Gaardsrumme eller engang nogle egentlige Gader, uden i en steil Skraaning. Paa den ene Side af Byen eller hvad der ligger paa den Øe Kirkelandet kaldet, er der dog en Art af Vei, som man siger at kunne kjøre med en Vogn. Dette gaaer dog nok kun an paa faa Steder, men man føler kun lidet Trangen til Kjørevei eller Gade, siden al Communication er til Søes, man betjener sig kun af Landet eller Klippen, forat komme ud til de enkelte smaae Lykker eller Jord pletter, man ved Anvendelse af megen Møie, Konst og Udgift har dannet sig i Fieldets Fordybninger, hvor alting, som det fandtes, var hvad det og endnu for en meget stor Deel er, enten nøgent Bjerg eller et Lag af svampig og vandfuld Tørv. Jord er her egentligen slet ikke, uagtet her skal i ældgamle Tider have været Skove, da man i Moradserne finde gamle Træstammer. J Klippehulerne findes allene svampig Tørv, samme steder høit noget Gruus. Paa Kirkelandet skal dog findes god Pottemagerleer. Men Tørven er det allermeste. Denne tapper man, hvor man kan, Vandet fra, eller man øser den op af Huulhederne og lægger den een til 1 1/2 Alen høit langs op ad Klippernes Afhæng, naar den der er tørret, daden synker sammen til 8 a 10 Tommers Dybde, saaer man Havre, ogsaa vel andet Korn deri, og lader den saa ligge til Græsmark. Kjøbmand Jens Kaasbøl er i Begreb med saaledes at skaffe sig en Mark af hele 14 a 16 Tønder Lands Areal og er færdig med meer end det halve. Kjøbmand Valter har en saadan, hvortil Begyndelsen allerede er gammel, men han er i Begreb med at udvide den, og der er paa denne hans Grund anlagt en Reberbane. Overveier Brodtkorb har foruden nede i Byen en meget delig liden Have, der allerede er gammel, og fuld af skjønne Frugttræer, Løvhytter a., for faa Aar siden paa ovenbeskrevne Maade anlagt sig oven paa Bjerget en Løkke, eller en med Træer omplantet Mark, hvor han har gjort hiin konstige Jord saa dyb, at han der med Kgl. Tilladelse har anlagt et Begravelsested for sin Familie, omringet med en godt tilvoxende Lærke=, Fyr og Aspbosket. - Da her ellers ingen Jord er saa maae de, som døe her i Staden, lade sig føre over til Bramsnæs, en Øe en halv Miils Vei herfra, hvor der ved Hovedkirken er lidt mere, for at begraves. - Saaledes er der flere, der deels have, deels ere i Færde med at danne sig lignende Anlæg. Disse Anlæg maa nødvendigen være meget kostbare; men de ere dog i blot Luxe, de give den Beqvemmelighed, at de der, ved at holde Køer og avle noget Grønt, blive afhængige af Tilførselen, fra Naboerne, som selv have lidet at bringe og hvorfra Vind og Sølofte gjør det umueligt at forsynes. Det af Naturen ubeboelige Sted vinder efterhaanden derved baade i Beqvemmelighed og Skjønhed. - Det er naturligt, at der i en By af denne locale Beskaffenhed ei boer andre Mennesker, end netop de, som den for Handelen fordeelagtige Beliggenhed drager hid. Her er saaledes ingen uden Kjøbmænd og de for dem uundværligste Arbeidere. At her ere betydelige og tildeels rige Kjøbmænd sees paa de overhoved vel ja elegant bygte Huse og især paa den Mængde tildeels meget anseelige Brygger eller Pakhuse. - Der var 1793 paa Kirkelandet 114 Gaarde og Vaaningshuse, paa Nordlandet 81, og på Jndlandet 58, paa Kirkelandet 41 Pakhuse, 20 Baadenøster, paa Nordlandet 20 Pakhuse, 12 Baaden, og paa Ind landet 17 Pakhuse, 36 Baadenøster. - Der var 1801 paa Kirkelandet 138 Gaarde og Vaaningshuse, paa Nordlandet 80, og paa Jndlandet 60. Disse Vaaningshuse beboedes 1801 af 372 Familier, som bestode af 1631 Personer. Befolkningen bestod af Mandkjøn 736, og Qvindekjøn 896.