JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Folkemængden i Bogota skal udgiøre over 35000 Personer; ogsaa synes Gaderne at være meget fulde af Mennesker. Man finder der forholdsviis flere Munke, Nonner og Geistlige end i nogen anden Deel af Republiken. Naar man seer Staden, fra en Høide tager den sig meget smukt ud. Gaderne, som ere byggede i rette Vinkler, give den en stor Regelmæssighed og der flyder en Bæk midt igiennem hver af dem; ogsaa har den nogle smukke offentlige Springvande. Men saa stor Stadens Omfang end er saa indtage dog Kirkerne og Klosterne Halvdelen af dens Rum; thi der gives i i Staden ikke mindre end 33, som vel med deres Kupler og Taarne meget forskiønne Stadens Udvortes, men som ere væsentlig skadelige for Jndvaanernes Jndustrie og Velstand. Lykkeligviis har denne fromme Tilbøielighed ophørt og Jndvaanerne i Bogota have, naar Pøbelen undtages, afkastet den blinde Lydigheds Aand, hvorved den Spanske Regiering giorde dem til Vasaller af Præsterne for at holde dem i Uvidenhed og Underkastelse, og de begynde nu at blive uafhængige at deres Magt og frie fra Troen paa deres Ufeilbar lighed. Mange af Klosterne ere tildeels og andre Fredagen d. 18. Februar 1825. blevne aldeles forladte siden Revolutionen, dog seer man endnu mange af dem og den Plads, som nogle af disse Klostere indtage er uhyre stor. Gaderne ere i Almindelighed snevre og de anseeligste af dem have Fortouge. Den livfuldeste og regelmæssigste Gade er Callereal (Kongegaden) hvori den underste Etage af Husene bestaaer af Boutiker og i den øverste seer man foran ethvert Huus enstor grønmalet Altan. Gaden er godt broelagt og da man hverken her seer Karrer eller Fragtvogne, eftersom alle Vare blive transporterede paa Muul æsler, saa behøve de kun fieldent at repareres. Ved Enden af Calle=Real er Hovedpladsen, hvor der dagligen holdes Torv. Paa den ene Side af dette staaer Paladset, paa de andre Sider Told huset, Domkirken og de Bygninger, som høre dertil. Bogota er vel forsynet med alle Livets Fornødenheder, Kiød, Grønt og Fuglevildt haves i stor Mængde, dog kan man ikke faae Fiske, og naar man undtager Pinier og Granadiller saa er Frugten hverken saa god eller saa rigelig som i de varmere Egne uagtet man har 30 Slags deraf Luxus=Artikler ere sieldne og dyre: en taalelig god Fransk Viin koster 5 til 6 Engelske Schillings Flasken og ofte møder det, at Forraadet gaaer op inden der ankomme friskt. Ogsaa kan man faae Europæiske Manufacturvare, men sædvanligen til meget høie Priser og ofte temmelig maadelige. Saaledes koster en Hat 16 Dollars; et Par Støvler ligesaameget; en Kiole af simpelt Klæde 30 Dollars, en fiin Klædes Overkiole 60 Dollars. De fornemste Kiøbmænd i Bogota have hidindtil ladet deres Varer komme over Jamaica.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Jndvaanernes Klædedragt er besynderlig især Fruentimmernes: En Dame af første Rang og en simpel Kone gaae aldeles klædte paa den samme Maade, naar de ere udenfor Huuset. En sort Spansk Klædning; et fiirkantet Stykke blaat Tøi som bedækker Hovedet, og hænger ned over Hofterne, og hvori de sædvanlig saaledes indhylle sig, saa at man neppe kan see deres Ansigt; derover en stor Castor eller Silkehat med en meget bred Rand. Dette seer meget besynderligt ud, ogsaa tilstaae Damerne, at det er en barbarisk Mode; men det feiler dem paa Mod til at indføre en nye. Der bliver koketteret med Fødderne ligesaadan som i Spanien, og de simple Folk pynte sig meget ved mange Leiligheder; men da Fruentimmerne ligesaavel som Mændene af denne Classe gaae med bare Been, saa stikker deres Klædning, som er pyntet med Glas, Coraller og Kniplinger, meget af derimod. Bønderne bære over deres øvrige Klædding et Slags Kappe, som kaldes Roquille som bestaaer af et langt fiirkantet Stykke Klæde eller stribet Bomuldstøi, som bliver forarbeidet i Landet; det bliver trukket over Hovedet igiennem en Aabning, som er i Midten, falder let ned over Skuldrene og tilhyller hele Legemet; da man ikke kan see Armene, saa giver det et vist dorskt Udseende; men tager sig dog ganske ziirligt ud, formedelst de Folder, hvori dette Klædemon falder. Bogota er med Rette berømt i heele Republiken formedelst sine smukke Fruentimmer; denne Forandring er, efterat man har seet paa Veien saamange Mennesker, som ere vandannede af Krop sygdomme, saameget mere paafaldende. Ved det kiøligere Clima er Ansigtsfarven meere hvid og glimrende; ogsaa have de smukke udtryksfulde og mørke Øine, forbundne med de regelmæssige Ansigtstræk, som udmærke de Spanske Fruentimmer, men de besidde ikke deres ziirlige Udseende, da de klæde sig paa en saa skiødesløs Maade. Jmidlertid have de smukke Fødder og en Lethed i deres Bevægelser; men ved saa store udvortes Fortrin maae man saameget mere beklage den Mangel som findes hos dem paa Aandsgaver og Comportement, hvilke allene kunne give Skiønheden en varig Tillokkelse; thi der gives maaskee kun faa Stæder hvor Fruentimmerne ere saa fordærvede som her; omendskiøndt der vel kunne gives Undtagelser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
En Ven af Naturskiønheder maae ikke undlade at besøge det berømte Salto eller Vandfaldet ved Tequendama i Særdeleshed efter Regntiden og naar Vandet staaer høit; Veien derhen gaaer i en sydvestlig Retning igiennem Sletten. Dette Vandfald er et af de overordentligste Phoenomener, selv i et Land som dette, hvor Naturen saa ofte viser sig i store og phantastiske Former. Saasnart man har besteget Klipperne, saa seer man sig omgivet af de yppigste Skove, og især af meget smukke vilde Buskarter. Herpaa gaaer Veien langt igiennem en Underskov, hvorfra man i en betydelig Frastand, først hører Vandets tordnende Brøken; derpaa maae man lade Hestene og selv Muulæslerne blive tilbage, fordi kun en smaal Fodstie, som næsten gaaer lodret, snoer sig langs med Randen af Afgrunden; tilsidst kommer man Vandfaldet nær, hvor man da seer en Vandmasse at styrte sig ned i en Dybde af 650 Fod med en ubeskrivelig Hurtighed i et rummeligt Bækken, hvis lodrette Vægge bestaae af haarde Klipper. Denne uhyre Vandmasse danner fra ovenaf og ned til en bred og glimrende Bue, som længere nedenfor næsten antager ligesom et ildagtigt Udseende, og endelig styrter sig ned i Millioner af rørdanede Skikkelser, hvilke synes at jage hinanden og at ligne Raketter. Ved deres forskiellige Tyngde og ved den hurtige Bortdunstning er Afvexlingen af deres forskiellige Former, ligesaa smuk som mangfoldig. Allarmen hvormed denne uhyre Vandmasse styrter ned er meget bedøvende; tætte Dunstskyer stige op til en anseelig Høide og blande sig med Atmosphæren; imedens de stige danne de meest glimrende Regnbuer. Det sikkerste Beviis for den overordentlige stærke Bortdunstning er at kun en forholdsviis lille Strøm flyder længere bort ved Foden af Vandfaldet. For at giøre sig et Begreb om den uhyre Magt, som Vandfaldet har, har man blot nødig at anføre det Factum at man flere Gange har gjort Forsøg paa at drive en Tyr ned i Strømmen, og at man derpaa ikke har fundet noget Spor meere af den undtagen enkelte Knogler. Naturen synes at have opbudt alt for at her ikke skulde mangle noget, som kunde forstærke Jndtrykket og giøre Synet saa underfuldt og fortryllende som mueligt: thi man seer fra de klippefulde Sider af det uhyre Bækken, ud over hvilket der hænge Buske, at talløse Kilder og Bække strømme ned, hvilke forhøie Virkningen af det Hele. Over den frygteligste Afgrund svæve sædvanligen de skiønneste Fugle, hvorpaa denne Egner særdeles riig. – En anden Naturmærkværdighed i denne Provins er en Søe, som Jndianerne i forrige Tider besøgte af religiøse Aarsager. Man har bestandig formodet, at der findes store Rigdomme paa Bunden af den; en privat Mand har anvendt store Summer paa at udtørre den; men mangler formodentlig Evne til at udføre denne Plan. En Jndvaaner i Bogota besidder et Afgudsbillede af gediegent Guld, som er tre Tommer høit, og som er fundet i denne Søe. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Nyeste Post-Efterretninger. Der meldes fra Amsterdam under 12te Febr.: at Kornvarerne ere nyelig stegne i Prisen og at Rugen, bliver især stærkt opkiøbt. Ogsaa fra Hamborg berettes: at Kornvarerne holde sig der i Prisen, men at der bliver meget lidet tilført deraf. J Londen holde Kornvarerne sig i Priis, og Bygget har man betalt 4 til 5 Schilling høiere. Men man har ogsaa Aarsag til at frygte for Fremtiden, og at tvivle om et godt Udfald af næste Aars Høst ved den unaturlige Vinter, som vi have havt, og ved de Jndflydelser, som den kan have paa Jordens Dyrkning og Frugtbarhed i den forestaaende Sommer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Der skrives fra Skotland: at man i Begyndelsen af Febr. havde et saa mildt Veir, at Bierne begyndte at sværme i Annandalen ligesom i Mai eller Juni, og Hveden stod i fuld Væxt, endskiøndt den var sildigt faaet og ikke i saadan Mængde som ellers formedelst Oversvømmelserne. Paa samme Tid, som vi her i de nordiske Lande lide af for meget Vand, lider det sydlige Europa af et modsat Veirligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Man skriver fra Madrid, at der hersker en saadan Frost og en saadan Tørke, at man begynder at lide Mangel paa drikkeligt Vand; og i Sicilien er Tørken saa stor, at man maae reise fleere Mile for at finde en Mølle, som endnu holder Vandet, og man maae paa nogle Steder begynde at slagte Qvæget af Mangel paa Græsning og Vand. – Den 1ste Marts vil Hr. Whitmore fremkomme med et Forslag i Underhuset til at ophæve Kornbillen; Man vil da faae at læse Debatter nok om denne vigtige Sag. Dog tvivler man i London om, at Korn billen vil endnu i Aar blive hævet fordi Land partiet vil modsætte sig det af alle Kræfter. Bladet Times udelader sig derom med megen Heftighed, og angriber de Country-Gentlemenn med haarde Udtryk, men den stoler paa at den almindelige Folkestemning vil eengang nøde Landpartiet i Parlamentet til at give efter, og den siger med Føie at de høie Kornpriser ville have meget skadelige Følger for de Brittiske Manufakturers Fremskridt, og det især i denne vigtige Crisis, da en nye Verden aabner sig for Handelen, og hvorved saa farlige Medbeilere kunne concurere med England. (Dette er en Sandhed, Storbrittanniens Flor udkræver det bestemt, at Kornbillen maae ophæves, og man kan ikke tvivle paa at den Tid nærmer sig at NationalJnterressen maae seire over en enkelt Folkeklasses Fordeel.)Der er ankomne Breve fra den Brittiske Commissair Hr. Henderson i Bogota af 19de November, som melde: at en Coureer, som er kommen over Land fra General Bolivars Armee, har bragt Efterretningen om at Canteracer aldeeles bleven slaget ved Floden Apurimac den 29de Septbr., hvorpaa han flygtede, heftig forfulgt og kun med 1600 Mand, i en stor Uorden til Cuzco.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
En Skrivelse fra den Brittiske Consul i Carthagena af 29de Novbr. bekræfter denne Efterretning, paa hvis Sandhed man saameget mindre kan tvivle, som der skrives fra Madrid, at der ere den 25de Januar om Aftenen indløbne meget sørgelige Efterretninger fra Peru. – Negeropstanden i Provinsen Caracas er bleven aldeeles dæmpet Gen. Paez stod den 12te Decbr. med 6 til 7000 Mand i Nærheden af Staden, hvor 5 Negere skulde skydes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
- Handelshusene Goldtschmidt og Comp have overtaget et nyt Merikansk Laan til 86 3/4 PC. Laanet beløber sig til 3,200,000 Pd. St. – Man erfarer at Nordamerikanerne driveren ordentlig CaravanHandel igiennem Missisipi-Dalen til Mexico en Handel, som allerede i forrige Aar indbragte Nordamerikanerne 190,000 Dollars contant, foruden kostbart Peltsværk. Jndførsels=Artiklen fra Nordamerikansk Side er fornemmelig Bomuldsvarer, hvortil Bomulden bliver avlet i de sydlige og forarbeidet i de nordlige Provinser (Et mærkeligt Factum, som viser de Nordamerikanske Fabrikkers Tilvæxt.) – Paa Nytaarsdag gav den Nordamerikanske Kongres General La Fayette et glimrende Giæstebud. Generalen, som kaldes af Nordamekanerne den nationale Giæst, sad ved Siden af Præsidenten Monroe. Den 3die Januar overbragte en Deputation fra Kongressen ham høitidelig Belønnings=Akten. - Under disse mange gunstige Efterretninger fra Amerika er den Spanske Gesandt Hr. Delos Rios ankommen til London med en Protest imod Erkiendelsen af Coloniernes Uafhængighed. Hr. Canning har gjort et stort diplomatisk Giæstebud og inviteret ham dertil; men hvorved dog ikke de Sydamerikanske Gesandte vare tilstæde. Bladet Coureeren siger: at Kongen af Spanien ikke vil blive i diplomatiske Forhold med nogen Magt, som afslutter Alliance Traktater med nogen af de insurgerede Colonier, men vil betragte dem selv som Fiender, hvorfor, som Coureren tilføier, England maae tage sig i Agt Man vil vide at Hr. Los Rios skal have erklæret i sin Protest: at Englands Erkiendelse er utidig, da Underhandlingerne imellem Spanien og Colonierne ere i Fremskridt, og da Spanien har isinde at erkiende Coloniernes Uafhængighed under den Betingelse at de skulle lade sig regiere af Spanske Vicekonger. – Hr. Friederich Lamb er udnævnet til Engelsk Minister i Madrid, og Hertugen af Northumberland til overordentlig Brittisk Ambassadeur for at bievaane Kongen af Frankerigs Kroning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Sir Charles Stuart skal om faae Dage afseile til Lissabon. Hs. Majestæt Kongen af Portugal er allerede underrettet om Hensigten af hans specielle Mission og har tilkiendegivet sin Tilfredshed med hans Udnævnelse; for at give Gesandtskabet en større Glands skulle flere Stormænd ledsage ham dertil. Sir Charles Stuart skal afseile paa Orlogskibet Vellesley paa 74 Kanoner. Det er nu vist at Minister-Forandringen i Portugal er bleven bevirket ved Engelsk Jndflydelse. Man troer at saasnart Brasiliens Uafhængighed er bleven erkiendet, saa vil Lissabon blive erklæret for en Friehavn. Man har faaet nye Efterretninger fra Brasilien, der hersker den fuldkomneste Rolighed i dette Land, og det gaaer nu en meget blomstrende Tilstand imøde – Man har faaet Efterretninger over Bombay fra Calcutta, som naae til den 1ste September. – Jfølge Depescher fra General Campbell fra Rangoon af 5te August havde Fægtningen den 3de Juli været meget morderisk og ødelæggende for Fienden. Rigets 3die Minister og 2 Generaler af 1ste Classe laae døde paa Valpladsen; og den slagne Armee trak sig tilbage for at støde til Prins Savarradis Armee, hvilken General var paa Marschen, som det hedder med 70,000 Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Da Regieringen nu har faaet Roe, saa tænker den paa nye paa at beleire Patras. – Det er vist at Omer Pascha ikke vil adlyde Sultanens Ordre og gaae til Salonich. Han træffer Tilberedelser forat sætte sig i Forsvars-Tilstand, og det tegner til at Albanien vil paa nye blive en Skueplads for Krigen. - Der meldes over Smyrna, at Jbrahim Pascha skal have sat 3000 Mand i Land ved Modon, som vare forsynede med det fornødne Artillerie og Munition. Den Østerrigske Jagttager beretter dette og tillige at der er forefaldet en haardnakken Træfning imellem Regieringen og de Capitanos den 15de December ved Argos, som ikke havde noget afgiørende Udfald, endskiøndt der gives ogsaa andre Efterretninger, som sige, at Oprørerne bleve aldeles slagne; men den Østerrigske Jagttager tilstaaer dog at det er sandsynlig at Regieringen vil faae Overhaand, da den den 10de December har modtaget en Transport af 200,000 Spanske Piastre af det Engelske Laan, og ifølge Efterretninger fra 2den Januar tilstaaer den, at det synes at de Græske Directorer erholde Overmagten. Paa Regieringens Side ere Generalerne Hatschei-Christos, Gouras og Vastos. De Efterretninger, som den Østerrigske Jagttager leverer om disse Fægtninger ere ellers høist forvirrede og modsigende. Araberne i Oschidda have gjort Opstand, imod Paschaen af Ægypten, og han har afsendt en Armee i 3 Colonner imod dem. Det saakaldte lykkelige Arabien er for nærværende Tid i en høist ulykkelig Tilstand, da Landet er opfyldet med Oprørere, som ødelægge det. – Man taler om, at Janitscharerne begynde at vise sig temmelig uroelige og man befrygter nye Giæringer i det Tyrkiske Riges Hovedstad. Vi kunne i det nærværende Aar see høist vigtige Begivenheder fra denne Kant imøde, og i en Stat, som med stærke Skridt nærmer sig sin Undergang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Madrid er der blevet holdet en Raadsforsamling for at tage i Overveielse hvorledes Geistligheden kan bidrage til at ophielpe Financerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Pairernes Kammer i Frankerige har antaget med 174 mod 34 Stemmer Lovforslaget angaaende Klosternes Oprettelse og som gik ud paa at Kongen tilligemed Statsraadet skulde have Ret til at tillade Opretterser af nye Nonneklostere; men at Ophævelsen deraf allene kan finde Sted, naar vedkommende Biskop giver sit Samtykke dertil. Lovforslaget er blevet antaget, dog med en Deel Amendements. – Man har Efterretning fra St. Petersborg, som naae til den 2den Februar: Hr. Stratford Canning er ankommen dertil. Den Russiske Gesandt Hr. Baron von Anstet har erklæret for den Tydske Forbundsforsamling: at den Russiske Keiser vel har ladet udskrive Rekrutter for at complettere sin Armee; men at det ikke staaer i Forbindelse med nogen politisk Hensigt; men har allene været nødvendig for at holde den paa sin sædvanlige Fod. Man han troet, siger Ministeren at man bør motivere denne Forholdsregel da Regieringerne i vore Dage ikke kunne foretage sig nogen Handlinger førend de Slettænkende ere beredte til at udbrede Mistanke og Foruroeligelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Keiserens fredelige Husigter ere bekiendte nok, men for paa nye at hæve enhver Tvivl og bortfjerne alt det som kunde lade befrygte en Forandring af Systemmet, bliver ogsaa denne Note overleveret. (Man maa deraf slutte sig til at den Russiske Regiering har intet imod at det Græske Folk tilkæmper sig sin Uafhængighed og antager den Regieringsform, som det selv maa finde at være meest passende for det; hvad kan være mere ønskeligt end at den almindelige Fred desuagtet kan vedligeholdes.) Hs. Majestæt Kongen af Sverrig har holdet en mærkværdig Tale i det Svenske Agerdyrknings=Academie, hvori han viser: at Agerdyrkningen har gjort saa store Fremskridt i Sverrig, at dette Land som tilforn ikke kunde brødføde sig selv, nu kan udføre Kornvarer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Kongen af Nederlandene har befalet at der skal gaae en Collect omkring i hans hele Rige. Ved en Universitetsjubelsest i Leiden blev der indsamlet en Gave af 1000 Gylden; Kongen har ogsaa indsendt Bidrag dertil. Men de nyeste Efterretninger, som ere indkomne fra Nederlandene skildre ogsaa de Ulykker, som ere foraarsagede ved Oversvømmelserne den 3die og 4de Februar, som langt større end man hidindtil har vidst, især har Vandet paa en frygtelig Maade udgydet sig over Friesland og Overyssel. Zeeland og Flandern have forholdsviis lidt mindre, endskiøndt flere Diger ere brudte igiennem. J Amsterdam har man allerede maattet modtage 900 Personer hvis Hiem ere blevne dem berøvede tilligemed 1200 Stykker Qvæg. De berømte Nordhollandske Byer, Broek, Purmerend, og Zaandam staae under Vand. Staden Harlingen har lidt meget og selv Amsterdam er ikke gaaet reent frie; Theaterne ere lukkede i denne Hovedstad. – Men de skrækkeligste Efterretninger om disse Oversvømmelser haves dog fra Embden; en Stad som har 11000 Jndvanere. Alle Elementer, skriver man derfra, synes at have været i Oprør; Torden og Lynild, Hagel, Snee og Regn ledsagede den frygteligste Oversvømmelse. Vandet udgiød sig i en skrækkelig Høide over Byens Mure, hvilke styrtede ind paa mange Stæder. Vandet strømmede derpaa fremmed en saadan Voldsomhed over en Kirkegaard, som laae nær derved, at det drev Liigkisterne opaf Gravene. Hele Huuse styrtede omkuld; hele der gik under; hele Magaziner bleve bortsvømmede; Træerne bleve revne op med Roden og mange Mennesker omkom. J mange Egne af Staden kan man ikke engang mere see de Stæder, hvor Husene have staaet. Flere Gader ere blevne til Afgrunde, hvori Husene ere nedstyrtede uden derfor at have ophørt at være Afgrunde; en Mængde Huse true med at falde ned. Endnu den 8de Februar var det sørgeligt at betragte Omegnen fra Stadens Volde; thi saalangt som Øinene kunde naae, saae man kun det vilde Hav og enkelte Huuse staae frem af den uhyre Vandmasse, ligesom Øer. Baade seer man seile over Markerne for at frelse de Ulykkelige paa Tagene; Meubler, Brædder og dødt Qvæg dreve omkring. paa Bølgerne, og Vandet har udbredet sig over flere Mile. Staden Aurich er bleven reddet, formedelst sin høie Beliggenhed; men den er ganske opfyldt af Mennesker, som ere flygtede dertil; en Familie fra det Jeverske paa 9 Personer, som vilde redde sig paa en Vogn, blev overrumplet af Vandet, og kun Karlen reddede sig med Hestene. Man hører Klokkerne ringe og Nødskud fra mange Steder, uden man er istand til at hielpe. Digerne i Ostfriesland ere brudte igiennem paa 25 Steder. Diget ved Emsfloden, som har kostet 200,000 Rdlr.,er aldeeles revet bort. – Øen Baltrum skal være flækket i to Stykker. Overhovedet lyde de sørgeligste Efterretninger fra de Hannoverske Kyster; man skiælver nu for, at Vandet paa nye skal stige da Digerne ikke længere kunne giøre nogen Modstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Man hører at det sydlige Ditmarsken ikke har lidt saameget af Oversvømmelse, som det nordlige eller som Kysterne af Slesvig og ved Elben. Attona er nedsat en Commission under Forfædet af Greven af Blücher-Altona for at hielpe de Ulykkelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Jndenlandske Efterretninger. Den i Ribe indtrufne Naturbegivenhed var ogsaa, som kunde formodes, en Oversvømmelse af Vesterhavet, hvorom et Brev til Udgiveren udlader sig saaledes: "Det gamle Ribe blev atter hiemsøgt af en meget stor Flod med stærk Nordvest-StormNatten mellen d. 3die og de dennes. Det er den høieste Flod, Nogen her i Byen endnu kan mindes. Hele Nørreportsgaden, Meldamsgaden, Stor- eller Adelgaden op imod Torvet, Skibbrogaden og den vestre Ende af Grønnergaden vare aldeles og Sønderportsgaden, Puggaardgaden, Sortebrødregaden samt Korsbrødregaden for en Deel oversvømmede; Vandet stod i mange Huse et Par Alen høit, og omringede Rektorboeligen (Puggaard), hvilket ikke har været Tilfældet, saalænge Nogen kan mindes. Alle Udhusene, som vende imod Vandet, ere mere eller mindre beskadigede og nedskyllede af det voldsomt indstrømmende Vand, og deriblandt et Par Udhuse aldeles ruinerede, ja en gammel Kone, der ikke betids vilde forlade sit Huus, fandtes druknet inde i Stuen, da Vandets Fald ei tillod at komme hende til Hielp. J Bogtrykkeriet trængte ogsaa noget Vand ind, dog ikke saa betydeligt som det var at befrygte. J de nærmeste Landsbyer her ved Byen har Floden ogsaa gjort en Deel Skade, og trængt saa høit ind i Husene, at Faar og Ungavæg ere druknede. Endnu veed man ikke al den Skade og Ulykke, Floden har afstædkommet; men hvad Ribe Bye angaaer, da er den temmelig betydelig og ødelæggende for dens desuden uformuende Jndvaanere, hvorfor det vilde være ønskeligt, om der fra høiere Steder maatte forundes denne i flere Henseender betrængte gamle, og i sin Tid mærkværdige Stad en eller anden Lettelse, da det ellers er at befrygte, at den omsider kommer til ganske at ligge under for dens Trængsler. – Som Riber=Avisen endnu tilføier, ere mange Kiøbmandsvarer, meget Brændsel, Høe og Korn deels bedærvet, deels bortskyllet, Broer afkastede og de ophøiede Veie nærmest Byen have lidt særdeles meget. J Landsbyerne langs med Kysten skulle flere Gaarde være ruinerede, mangfoldige Kreature og nogle Mennesker druknede. Naar man hertil lægger den Skade, som den nedlagte Vintersæd tager ved at overskylles med det salte Vand, saa er det lidte Tab ikke at beregne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Hempels Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Ringkiøbing, den 8de Februar. Den sidste Storm med Sneefog har gjort betydelig Skade: Havet har overskyllet Landet og taget mange Bygninger samt en utallig Mængde Kreaturer med sig, ja har forandret hele store Strækninger. ForTiden er Gabet ved Nyminde gandske tilstoppet, Klitboerne mindes ikke nogen saadan overordentlig Naturbegivenhed, og mange have maattet forlade Huus og Hiem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-18
Aalborg, den 5te Februar. Jgaar Morges havde vi her meget høie Vande. Ved Vesteraae, maatte Beboerne i det saakaldte Kieldersted næsten nøgne retirere ud af Sengen. Jøvrigt have de høie Vande ikke anrettet nogen Skade, naar man undtager at i en Pakbod noget Salt og andre Handelsvare skulle være beskadigede.