JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Den over daglige Fornærmelser opbragte Dronnina at Stratien og Jnfanten Don Fransisco, søgte og erholdt Tilladelse at begive sig til Baronne. Storhertugen sendte Hende en af sine Adjutanter imøde, for at hilse Hende, og forsikre Hende al Sikkerhed mod Fornærmelser. Ved hans Ankomst paa Slotspladsen, blev denne Officeer, omringet af Folket; han forsvarede sig længe, og var næsten færdig at ligge under for Magten, da 10 Grenaderer med fældede Bajonetter kom ham til Hielp og reddede ham. Paa samme Tid blev en anden Officeer ved et andet Opløb saaret. Den store Alcala Gade, Soelporten og den store Plads blev opfyldt med Folk. Storhertugen lod slaae Generalmarsch og enhver gik til sin Post; en Bataillon af Storhertugens Piketgarde begav sig til Slotspladsen med 2 Kanoner. Strax blev den udfordret af Oprørerne; men den stilte sig og strax i Slagtorden og fyrede med 2 Geleder. Hele Hoben adsplittede sig i et Øieblik og den meest rasende Uforskammenhed forandrede sig nu til en almindelig Bestyrtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Storhertugen havde givet Ordre til General Grouchyat trænge frem giennem Gaden Alcala, for at adsprede et Sammenløb af 20,000 Mennesker som havde samlet sig der og paa omliggende Pladser. Tredive Kartetschskud og nogle Udfald af Kavalleriet rensede strax alle Gader. Oprørerne flygtede nu ind i Husene og skiød udaf Vinduerne. Generalerne Guillot og Donbran lod Dørene sprænge, og alt som blev funden med Vaaben i Hænderne springe over Klingen. Eskadronschef Dousmenil, i Spidsen af et Detaschement Gardere, huggede flere Gange ind paa Pladsen. To Heste bleve dræbte under ham; General Grouchns Hest blev og saaret. Under dette ilede Oprørerne til Arsenalet, for der at bemægtige sig 28 Kanoner og 10,000 Flinter som befandt sig der. General Lefrane, som laae med sin Brigade i Klosteret St. Bernardino, marscheette dem imøde med sit Regiment i Stormskridt. De fik neppe Tid til at giøre et Par Kanonskud, alt hvad der befandt sig i Arsenalet maatte springe over Klingen. Geværerne, som man brød Laasen fra, bleve indlukkede i Geværkammerne. Der var og indkaldt en Mængde Bønder til Staden, fra de nærmeste Egne, for at tage Deel i denne Expedition. Da de saae hvor hastig man blev færdig med Sammenrotterne, søgte de at rædde sig i Marken, men Cavalleriet ventede dem for de forskiellige Udgange af Staden, angreb dem, og alt hvad man fandt med Vaaden i Hænderne blev nedskudt. Kun den franske Besætning i Madrit har tagen Deel i det der forefaldne: To Batailloner Garde tillers som Obeste Frederichs commandeerte, en Peket Jægere af Garden og 5 til 600 Mand Ryttere. Da maa hørte Kanonerne blev der slagen Generalmarschet de 5 Leire uden for Byen, Divisionerne formerede sig, og ilede i Stormskridt til Madrit. Men da de kom var alt bragt i Oden. Den 3000 Mand stærke Besætning i Madet var tilstrækkelig til at bringe alt i Rolighed. Vi anslaaer vort Tab til 25 Døde og 45 til 50 Saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Oprørernes Tab beløber sig til fire Tusinde af de sletteste Folk i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Regieringen har strax ladet hele Staden afvæbne, en Forholdsregel som alle gode Borgere befalde, der med Fornøielse seer Oprørerne straffede, som uden Franskmændennes Nærværelse havde styrtet den svage Konge af Spaniens Throne, gjort Riget til intet og ville have styrtet denne brave Nation i en lang Dødekamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Da Keiser Napoleon fik Efterretning om denne Begivenhed begav han sig strax til Kongen, som nyelig var kommen tilbage fra sin Frokost hos Keiserinden. "Ach, raabte den gamle Konge, jeg saae Ulykken forud. De Ondskabsfulde, som for at tilfredsstille deres Lidenskader, har bragt Folket i Oprør, troede at de siden efter kunde holde dem i Tømme, og ere nu opslugte af den "Afgrund som de selv gravede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Kongen har i denne Anledning udnævnt Storhertugen, af Berg til Kongerigets Generallieutnant. Han har og kaldt Don Antonio tilbage, som han havde sadt i Spidsen for Juntaen og Raadet af Castilien, da han hverken besad den fornødne Fasthed eller Erfaring for saa vanskelige Omstændigheder. Derpaa lod Kongen Prindsen af Asturien kalde for sig, lod ham læse Storhertugen af Bergs Beretning, og sagde: Dette er tildeels følgerne af de fordærvelige Raad som strafværdige Mennesker har givet Dig, for at smigre Mængdens Meening og forglemme den hellige Agtelse som du skyldte Thronen og den retmæssige Magt. Det forholder sig med Folkeoprør som Jldebrand; de blive let antændte, men din Erfaring og din Armrækker ikke til at dæmpe dem. Herpaa følger et Brev fra Keiseren til Prindsen af Asturien, et Brev fra Kong Carl 4de til samme og et Brev fra Prindsen af Asturien til Jnfanten Don Antonio, hvori han melder, at han har frasagt sig Kronen og giver sin Farbroder det Raad, at hengive sig ganske til Kong Carl og Keiser Napoleon, og vogte sig for Spaniens evige Fiendes Faldstrikker. (Disse Breve skal leveres i næste Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Toledo, den 22de April. Den 21de April mod Nattetid samlede sig en stor Mængde af den nedrigste Pøbel paa den store Plads og raabte: Ferdinand den 7de leve! Flere agtværdige Personer, i Særdeleshed en Capt. af Regimentet Spanien, Obersten for Schweitzerne og nogle Geistlige søgte at standse Tumulten og Uordenen, men forgiæves. Hoben begav sig til Corregidoren, fratog ham hans Commandsstav og bar den i Triumf til Jntendanten, som ved den ham truende Fare, hemmelig havde forladt sit Huus. Advocaten Castillo, Skatmæsteren, Majordom, Cardinalerne m. fl. andre ilede til for at standse det uhændige Folk, men og forgiæves. Det deelede sig i 2 Bander, den ene gik til Corregidorens Huus, den anden til Carrenos, og Den Pedro de Segundos Huse, 2 af de rigeste Jndvaanere i Staden samt til Alcadens, som man stak i Brand. Under slige Udsvævelser forgik Natten og Fredag Morgen faredes sort med at afbrænde Carenos Huse og ødelægge hans Haver. Jmidlertid begyndte Frygten at bemægtige sig Skatmæsteren og Den Luis de Castillo, som man med Jntendantens Bevilgning havde givet Corregidorstaven, Folket førte dem i Procession og forved en Fane hvorpaa stod Prindsen af Asturiens Billede. Tre bekiendte slette Mennesker vare til Hest i Spidsen af Folket, der fulgte dem Colonneviis. Den første Linie skiød af og til, de andre vare bevæbnede med Sabler, Piker, Knypler & Hs. Em. Cardinalen og Jnfantinden hans Søster, søgte endnu paa den store Plads at stille Oprøret, men Oprørerne skreeg uophørlig, Ferdinand den 7de leve, og hvor de kom frem, maatte alle roelige Borgere efterraabderes Vivat med at svinge deres Hatte og Tørklæder, Alle som ikke fulgte med dem, fik Stokkeslag og Sabel bug. Allarmen skal være foranlediget ved engelsk indede Emmissairer, og man haaber paa den franske Keiser mægtige Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Frankrig. Marskal Kellermann er udnævnt til Hertug af Valery (Et Sted i det forrige Champagne hvor han udmærkede sig i Feldttoget 1792.) General Rapper ophøiet i Rigsgrevestanden, og anviist liggende Grunde i Westphalen og Holland paa 50,000 Fr. aarlig Jndkomst. Den forrige reformeerte Præst, Medlem af Conventen og ivrige Jacobiner, nu General Denzel, er udnævnt til Rigsbaron og skal af liggende Grunde i Westphalen have en aarlig Indtægt af 4000 Fr. Fra Wien skrives: Mellem vores og det russiske Hoer sluttet en Overeenskomst, i Følge hvilken Desserterer vexelsidig udvexles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Den fra London hiemkomne Fyrst Stahremborg er bestemt til Gesandtskabsposten i Petersborg i GenerMeerveldts Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Rusland. Fra Liebau skrives under 17 April Søe=Lieutenant v. Møndel er i Dag ankommen hert, som Coureer fra den af vore Tropper erobrede Øe Gotland, og overbringer vor Monark 2 Fahner som Seire tegn. Troppernes Overfart herfra til Gothland, ha været meget hastig og paa Hen= og Tilbagereisen be man ikke seet noget Skib. For nogle Dage siden saa man herfra et stort Skib, som man holdt for et Krigsski¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Bekiendtgiørelser. 2) Snaastrup Mølle med sin tilhørende Agt T. N. og Engs Eiendom beliggende i Aarhun Amt, Framlev Sogn, 1 3/4 Miil fra Aarhuus, er under haanden at faae tilkiøbs, de Lysthavende behager henvende dem til undertegnede Eier. Snaastrup Møl den 18de Mai 1808. M. Lassen. m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Indenlandsk. Under 11te Mai, har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at resolvere: at naar militaire eller ci ville Embedsmænd, som have Rapporter at indgive til Os, hvilken de troe at være af den Vigtighed eller Nytte, at de uopholdeligen eller paa den hurtigste Maade komme Os til Kundskab, saa tillades det herved, at de hermed kan henvende dem til nærmeste literatte Telegraphist, og denne er da pligtig strax at skikke den modtagne Efterretning igiennem Telegraphen hertil, og den paa Qvintus værende Telegraphist giver Os ufortøvet Efterretning om det Jndmeldte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Fem og Tyvende Anmeldelse om patriotiske Bidrag til en nye Flaade: Hr. Provst Platow i Elgitborg i Præstøe Amt tilbudet alle de i hans Præsteskov tienlige Bøgetræer. Præsten Hr. Faber for Jungshoveds Menighed indsendt en Guldmedaille fra sig selv og en Sølvmedaille fra Skolelærer Ditzel i Rønneklint. Hr. Kammerjunker Frid. Chr. v. Destinon junior i Medelbye indsendt 50 Rdr. S. H. C. En forhenværende Landeværns Officeer indsendt 100 Rdr. og tilbudet saalænge Krigen varer aarligen at indbetale ligesaa meget. Administrationen for Grevskabet Rantzau indberettet, at Kirkesognet Bramstædt, har sammenskudt 1176 Mk.; Soanet Hørnæs 58 Mk. og 3de af Elmshorns Jndvaanere 115 Mk. S. H. C. Altonaer Cammeren indberettet, at Hs. Excellence Hr. General Køller Banner har offereret af sin Pension 1000 Rdr. D. C. aarlig imedens Krigen varet. En Skov eier i Sielland tilbudet Tømmeret af 20 af de bedste af hans Eger. Adskillige Embedsmænd paa Læssøe og Fladstrand have tilbudet 256 Rd., og Proprietairerne Hr. v. Deden 60 Rdr. og Hr. Sommer 20 Rd. Hr. Amt, mand Thaarup har indsendt af en paa Børnholm begyndt Subskription 471 Rdr. Hr. Provst Jensen paa Bornholm indsendt som sammenskudt af adskillige Geistlige paa Landet, nemlig: af Hr. Provsten selv 100 Rdr., Hr. Fogh 20 Rdr., Hr. Balle 200 Rdr., Hr. Boss 15 Rdr.,Hr. Windslow 10 Rdr., Hr. Saxtorph 20 Rdr., Hr. Prahl 15 Rdr., Hr. Olivarius 25 Rdr., Hr. Holm. 20 Rdr., Hr. Grønbech 10 Rdr., Hr. Hjorth 10 Rd.,Hr. Kofoed 15 Rdr., Hr. Nykiær 20 Rdr., Degn Hr. Prahl 1 Rdr. Hr. Kammerherre Grev Baudissin, som Districts=Deputeret for det første danske Ægylder Birkemoos og Hatten have frasagt sig Godtgiørelse for 33 Tdr. Rug og 48 Tdr. Havre, som ved Forordning af 11te Decbr. f. A. ere udskrevne af deres Godser. Hr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Kammerherre Amtmand Adeler indsendt 132 Rd. som ere sammenskudte af Bregninge og Biergsted Menigheder tilligemed sammes Sognepræst Provst Randrup. En hædret Enke, der har frabedet sig at nævnes offentlig, skiænket for circa 1700 Rd. Jnventarium til Kanonschaloupper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Aalborg den 23de Mai. Hertil er i disse Dage indbragte som Fanger, af det paa Skagen strandede engelske Skib, 1 Coffardiecapitain, 1 Styrmand og 8 Matroser, og af Svenske ligeledes 1 Coffardiecapitain, 1 Styrmand og 6 Matroser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
En betydelig Førselsflaade skal være ankommen til Gothenborg med engelske Tropper; man angiver dem til 300 Seilere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Den 29de f. M. blev hertil af Kapercapitain Koch, førende een her udrustet Kaper, indbragt til nærmere Undersøgelse Smakskibet: De veer Gesysters fra Pappenborg, ført af Skipper Hazenvinkel. Den var desværre kun baglastet og bestemt til Østersøen. Derimod blev i Søndags den 22de af samme Kaper ligeledes indbragt et svensk Brigskib af circa 60 Commercelæsters Drægtighed, ladet med Jern, Beeg, Tiære, Planker, Mastespirer, Bielker, a., kommende fra Uddevalle og bestemt til Liverpool, ført af Capitain Wickberg. J Gaar gik den raske Capitain Kock igien til Søes for at udvide sin Lykke og alles Ønsker følge ham. Bemeldte Capitain Kock lod sig i Begyndelsen af Aaret lokke af nogle temmelig blide Dage til at løbe ud, men maatte strax derpaa udholde svære Storme, ledsagede af Kuld og Sneefog. Under eet saadant Veir var han en Dag saa uheldig, ved at anløbe en Havn, at beskadige sit Skib saa betydeligt, at det næsten kunde ansees for tabt. Dog tabte den kiekke Sømand ikke derfor Modet. Han lod sit Skib saa got mueligt atter istandsætte og ilede sin Bestemmelse imøde. Lykken synes at ville lønne hans Mod, og sætte ham istand til at bidrage sit til at læge det dybe Saar, hvoraf næsten enhver Søestad i Danmark bløder, maatte den kun fremdeles blive ham troe!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Bekiendtgiørelser. Natten imellem den 14de og 15de d. M. blev af min Bleg pro min eiende Gaard paa Helsted Mark, Ausenbehman kaldet, bortstiaalet 2 Stkr. sin Hørlærret, hver paa 4 Al. 3 Tom. samt et Hørgarns Puddevaar mk. M. G. J. D. og atter i Nat er mig paa samme Sted frastiaalen 1 Stk. Hørlærred, 7 Al. skreven derpaa med rød Kride, 4 var fine Bomulds Fruentimmer Strømper de 3 Par med paasyet Navn, latinsk MB i Træk, og det 4de Par er samme Navn istrikket, samt et Stk., hiemspunden Bomulds Garn; skulde ovenstaaende Vare, enten heri Randers eller Omegnen blive faldbuden, bede jeg den der faldbyder det, eller paa nogen Maade har det i Bevaring, anholdt og mig tilmeldt at den Ukyldige ei skal vorde mistænkt. Randers, den 24de Mai 1808. P. F. Fischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Ved Kiellerupgaard staaer 2de feede Staldstude og 20 skr. 4 Aars Fødestude til Eftersyn for Liebhavere, Carlos de Cimbernats Diccionario Espanol. 1 Aleman oversat paa spansk og dansk og dansk og spansk af Literatus O. G. F. Bagge, med en liden Gramatil og endeel af de nødvendigste Samtaler, 2de Deele, 10 Ark stor, er under Pressen. Den første Deel udkommer til denne Maaneds Udgang, og overlades Subskribenterne for 4 s. Arket. Subskription modtages i Fridericia hos Hr. Elmenhoff, i Horsens hos Hr. Bogb. hos Fuldmægtig Hingelberg, i Greenaae hos Hr. Bogh. Holst, i Aarhuus hos Hr. Klokker Schytte, i Ebbeltoft, Ramshardt, i Aalborg hos Hr. Rotb. Sadolin, i Hobroe hos Hr. Zimmermann, i Wiborg hos Hr. Boghandler Just og hos Forlæggeren Bogbinder N. Cortsen i Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Da Antallet af Eleverne i vort Institut bestandig tiltager mere og mere, see vi os i Stand til efter Løvte i Underviisningsplanen, at give de Ældre og meest Udviklede særskilt Underviisning i dansk Gramatik og det tydske Sprog, uden at forhöie den maanedlige Betaling. Denne Underviisning vil tage sin Besyndelse den 9de Junii. Vi bede derfor de höistærede Forældre, som deels have allerede anmeldt deres Börn til Indlemmelse, deels have oppebiet denne Udvidelse af Instituttet, for de anmeldte dem, at de ville hos Conrector Tauber lade Börnene mode inden den 29de Mai föstkommende for at proves til Optagelse. Aarhuus, den 18de Mai 1808. Emm. Tauber. Fr. C. Tauber. Edv. Fleischer. P. Kabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
J Følge Placaten af 26de October 1792, bliver alle de som maatte have nogen Fordring i Stervboet efter afg. Degn Laurs Christian Lind og forlængst afdøde Hustrue Jnger Sophia Jensdatter i Ladding Bye og Sogn, Sabroe Herred, Aarhuus Amt, herved med 12 Ugers Vorsel i de Berlingske Aviser og Aarhuus Stifts offentlige Tidender indkaldte til at melde sig hos mig som Skifteforvalter for at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Tillige indkaldes herved den afdødes Arvinger, forinden den i Loven bestemte Tid, at bevise deres Arverettighed og iagttage deres Tarv under Skiftets Behandling. Aarhuus, den 14de Mai 1808. Petersen, Overauditeur og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Paa Græsningen ved Sophie Amaliegaard, er Græsning at erholde til 15 a 20 smaae Stude, naar man derom med det allerførste melder sig paa Clausholm hos Undertegnede. Betalingen er 6 Rdr. for Parret, H. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-25
Min iboende Vaaning beliggende paa den norde Side af Fiskergade under No. 259 og 260 bestaaende, af 8 Fag en Etagie Muur og Bindingsværk til Gaden, vel vedligeholdt i alle Deele, samt Gaardsrum tillige en stor Hauge, og god Brøndvand, er underhaanden at faae tilkiøbs og kan om forlanges tiltrædes førstkommende Fløttetid d. A. Stedet ligger meget beqvem, allerhelst for en Søemand og vel indrettet for enhver honet Familie; Liebhaberne vilde hvad Handel anbelanger tale med Kiøbmand Peder Agerup som paa min Vegne afgiør samme. Aarhuus den 16de Maji 1808 Frederiche Lange. Christen Mortensen, fød i Gierlev i Randers Amter død i ugift Stand i Raadmand Kruuses Tieneste Horsens, hans Arvinger har Skifteretten hidtil forgiæves efterspurgt, de indkaldes derfor herved tilligemed Boets Creditorer, inden 12 Uger fra Dato, at melde sig hos os og ligitimere deres Arveret og Krav, i at det Fald sluttes Skiftet og Boets Beholdning indlevres i Hans Majestæts Casse. Horsens Raadstue den 18de Maji 1808. Magistraten. Skipper Peder Hals her i Byen, er den 16de ha jus ved Døden afgaaet, og hans Stervboe strax tage under Skifterettens Behandling. Efter den afholdt Registeringsforretning, vil Jndtægten neppe forslaae i den af Enken opgivne Gields Betaling; Creditorene selv indkaldes nu herved, med 12 Ugers Varsel, for under tegnede Skifteforvalter at anmelde havende Krav, under sammes Fortabelse. Stervboets Auction er bestem til 7 Junii førstkommende. Ebeltoft, den 18de Ma 1808. Fellumb, Bye og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-28
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-28
Telegraph Rapporter. Fra Kronborg: Den 19de have en dansk og en svensk Kaper beskudt hinanden ved den svenske Kyst, dog uden at nogen af dem fik Skade. En engelsk Krigslup er indkommet og gaaer Syd efter. Fra Quintus: De ved Hveen liggende 5 mindre Skibe, 2 Kuttere og 3 Koffardieskibe have lettet og ere med en Nord fra ankommen Orlogskonnert gaaet Syd efter. Fra Dragøe: En Fregat, 3 Brigger og 2 Kuttere ere ankkede ved Malmøe. Fra Kronborg; J Dag er skudt fra det sidst opdagede svenske Batterie efter danske Kapere, som forfulgte en svensk Baad, men uden videre følge. Den 20de Mai Fra Nakkehoved: Seilere ere i Sigte. Et Koffardieskib seiler for Vinden indad Nord fra. Et Orlogsskib styrer samme Cours. Fra Kronborg: Seilere. sees. Bemeldte Koffardieskib er en Amerikaner. Fra Qvintus: De 2 engelske Orlogskibe og Transportflaaden sees herfra i samme Stilling som i Aftes, nemlig Orlogskibene ved Hveen og Transportflaaden i Klinte renden. Et svært engelsk Orlogskib sees under Seil hertil mellem Sielland og Hveen. Fra Nakkehoved, om Eftermiddagen: Fiendens Flaade er i Sigte 5 Mile herfra i Nordsøen. Seilernes Antal er 15. Fiendens Flaade sees nu at bestaae af: 1 Fregat, 4 Brigger og 12 Transportskibe, som seile i Kiølvandet at hinanden til Øresund. Fra Kronborg, om Eftermiddagen: EnConvor=Linie af 15 Koffardieskibe og 2 Brigger er passeret Kronborg, seilende hen til Hveen. Fra Quintus: Af disse Skibe kan allerede herfra sees nogle mellem Hveen og Sverrig at komme drivende for Takkel og Toug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-28
Kutteren Loke ført Capit. Johan Beyer, seilede 4de Maii fra Bornholm og havde bestandig fiendtlige Skibe i Sigte. Desaarsag holdt den stedse nær pommersk Val.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-28
Torsdagen den 5te om Eftermiddagen Kl. 2, satte den Kurs efter Falster, og blev da forfulgt af 2 Barkasser, 1 Fregat og 1 Kutter lige i dens Kiølvand. Den satte derfor alle Seil til samt roede af alle Kræfter, og kom lykkelig ind forbi Gieder Fyrtaarn. Derpaa satte den de befalede Signaler til, og gav et Skud efter Lods, og stillede ind paa Loddet. Da ingen Loos kom ombord, blev Overstyrmanden med en Underofficeer og 2 Mand, sendt i Land efter Lods, men han blev i Land, og først efter 1 1/2 Time kom en Baad ombord med Lods, som stier gik i Land, da Skibet imidlertid var kommen paa Grund paa Rødsand. J den Tid vare de 2 Baresser komne paa Skud, hver bemandet med omtrent 40 Mand, men da Loke hilsede paa dem med Skraasække, holdt de af saa stærkt de kunde, kom dog strax igien med 4 andre. Det blev fra Loke fyret 20 til 30 Kanonskud med Kugler og Skraasække, som sandsynlig dræbte 15 til 20 Mand; da imidlertid en fiendtlig Kutter ogsaa havde nærmet sig paa Skud nær, og Loke ikke kunne manøvrere, da den stod paa Grund, saae man sig nødt til at forlade Skibet. og stikke det i Brand, at ikke Fienden skulle bemægtige sig det. J den Skynding var det ikke mueligt at berge det mindste, end ikke Mandskabets Klæder; blot Geværer, Sabler og Flag bleve reddede. Naar Skibet blot havde faaet sin Baad fra Land, vilde det selv kunne redde sig af Grund, og undgaaet denne Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-28
J Christiania Avis læses følgende: "Den danske Regiering, som kun fører Krig for at forsvare sin egen Uafhængighed og Selvstændighed, kan sikkerligen ikke ble falde, at fattige Almuesmænd, som, skiøndt de ere Undersaatter af en fiendtlig Magt, blot søge Livs Ophold ved Fiskerie paa deres eget Lands Kyster, forstyrres i denne deres uskyldige Næringsvei, det kan derfor ikke være overeensstemmende med Regieringens Villie, at svenske Fiskerbaade, som ikke have bevæbnet Mandskab inde, angribes og opbringes af vort; Lands Kapere. Regieringscommissionen har derfore troet at handle overeensstemmende med vor billige og humane Regierings Hensigter, naar den forbyder at opbringe svenske Fiskere, som ei nærme sig danske eller norske Kyster inden for 2 Miles Afstand. Kommissionen byder derfor herved alle norske bevæbnede Skibe, som ere forsynede med Kaperbreve, at afholde sig fra, paa nogen Maade at forurolige, molestere eller opbringe svenske Fiskerbaade, som ikke have bevæbnet Mandskab inde, og som ikke nærme sig Danmark eller Norges Kyster inden for den her i ovenanførte Afstand. Christiania, i den Kongelige interimistiske Regieringscommission for Norge, den 14de April 1808. Kristian, Prinds til Slesvig Holsteen. G. Moltke. Rosenkrantz. Falsen Aamodt. Man kunde let troe, at de Engelske, der i Almindelighed ikke lide noget synderligt Tob i deres Fægtninger, vel at mærke, efter deres egne Beretninger, ogsaa vilde angive deres Tab, i Fegtningen med Jessen, som meget ringe. Af svenske Aviser erfares nu og, at de have opgivet Tabet paa Stately og Nassau kun til 12 Døde og 30 Saarede. Det er imidlertid Under, at de ikke endnu have opgivet det mindre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-28
Capit. Amundsens Kaper opbragte den 18de en med Salt og Olie ladet Nordamericaner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-28
Nedenstaaende Beretning, hvis Læsning ikke allene er skikket til at fornøie enhver, der ønsker Fædrelandets Ære, men og til at opmuntre vore Kapere til at binde uforsagt an med de fiendtlige Orlogsfartøier, endog om de synes overlægne, naar man ikke kan undvige disse, har Udrederen af den deri omtalte Kaper, Hr. Capit. Lind, netop for at fremme det sidstnævnte Formaal med deelt Udgiveren af Dagen til Jndrykkelse : "Fra Captain van Barm, som fører een af mine Kapere, der er stationeret under Bornholm, har jeg følgende Beretning. Den 26de April havde han en Fegtning med en svensk Orlogskutter paa 10 Kanoner, som han erobrede, tilligemed en Galease, der af bemeldte Kutter var giørt til Prise, og var ladt med Stykgods. Men ved Jndseilingen til Rønne Havn bleve disse ham igien fratagne af en fiendtlig Fregat, hvorved han mistede en Prisemester og 3 Mand, som han ikke, i den Hast han maatte forlade sit Bytte, kunde faae reddede, Fregatten som forfulgte, ham, kunde ikke indhente ham, da Kaperen seilede bedre, og Fregatten maneurerede slet, som sees deraf, at den tillod Kaperen at forfølge sig og endog taalte at den gar per, som er væbnet med 8 firepundige Kanoner, havt en Fegtning den 10de Maji med en svensk Kutterbrig paa 18 Kanoner, som han sloges med 1 Time, uden Afgirende fra nogen af Siderne. Dagen efter blev han for fulgt af en Fregat og en Brig, men som ikke kunde in hente ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1808-05-28
Maanedslieutnant Parneman har til Christiansan, opbragt det svenske tremastede Skib Fortroendet, 140 svære Læster tilligemed Ladningen af Tømmer. Et en Vragskib, uden Folk eller Master, men med en rig Le ning Tømmer, er fundet og indbragt til Farsund. Manedslieutnant Warendorph har indbragt til Christiansadet svenske Egeskib Neptunus, 102 svære Læster.