Jyske Efterretninger, 1772-07-17
Følgende er indsendt.) Om Arresters Prioritet 3) v. Om en blot Arrest giver nogen Prioritet eller PantoiRet (Pignus judiciale) eller allene virker en blot Anholdelses Ret (jus detensionis). Den sidste Meening er rettest: 1) Fordi Lovens almindelige Disposition og Hensigt med den Anordning om Arrester, er, at de skulde allene være et nødvendigt Sikkerheds Middel imod en svigagtig Debitor, og til Creditor egen Sikkerhed og Præcaution imod Debitor, efr. D. L. 1. 21. A. 9. N. L. 1. 19. A. 9. - D. L. 1. 24. A. 26. N. L. 1. 22 A. 28, men ikke mod Med=Creditorerne, eller til deres Fornærmelse, da disse endog indertiden kunde have ligesaa god, ja bedre Ret, end den Arresterende, ey at mælde om, at dette var til Ruin for den almindelige Credit, som er Sielen i Handel og Vandel, og for hvis Conservation alle Love ere omhyggelige. 2) Man maae ikke præsummere, at nogen bør have noget Privilegium eller Rettighed frem for andre, uden Loven udtrykkelig tillægger og bestemmer sam) Dette er taget af det ved Trykken udkomne og i disse Tidender bekiendtgjorte Juridiske Applications Udtog, forsattet ved Byefoged J. L. Lybecker. 20 Rdse samme. Men mittier Loven, og hverken D. L. 1. B. 21. C.N. L. 1. B. 19. C. som handler og Arrester, ey heller D. L. 5. B. 14. C. N. L. 5. B. 13. C. hvori Fordringers Prioritet anordnes, ey heller de Forordninger, som handle om Fordringer, og Prioriteter, tillægge Arrest nogen Prioritet, eller tale det mind 1ste derom; Jkke heller bestemmer Loven, fra hvilken Tid slig Parteret skal angaae, som dog fornødentlig var skeet, naar Loven eller Lovgiveren havde havt Jntention at tillægge Arrester nogen Prioritet. Altsaa kan man ikke blot hen ved nogen Præsumtion uddrage slig en urimelig og ubillig Meening. Meget meere har Lovgiveren selv ved adskillige Anordninger tilintetgjort den urigtige Meening og Arresters Prioritet, saasom 3) ved Reser af 19. Maji 1758, der udtrykkelig mælder, at Arrest i sig selv ingen Prioritet skal have, og endskiønt samme er udkommet allene forde Dansk Vestindiske Eilande, saa er det dog at ansee som en Forklaring over Loven, given af en fælleds høyeste Øvrighed overen fælleds Lov for fælleds Undersaatter, følgelig authentiqve og for alle Undersaatter, til Efterretning og Oplysning. Derved er dog ingen nye Anordning indført, men kun en Forklaring over Lovens sande Forstaaelse, og en Bestyrkelse for 4) Forordningen af 28 October 1702, som længe forhen var udkommen, og havde befalet, at ingen Arrest eller anden Forfølgningsmaade, hvorpaa ey Dom, førend Falliten undvigte, falden var, skulde have nogen Prioritet, de andre Creditorer til Nakdeel, hvilken Anordning er bleven vrangelig og paa rabulistisk Maade fortolket, i sær af en Deel Practicis; da dog samme kan appliceres paa fleere Tilfælde end hvor Undvigelse er foreløben, efterdi Undvigelsen i sig selv giør ikke nogen meere Fallit. 5) Alt forestaaende er end ydermeere bleven bestyrket ved Reser. af 18. Jun. 1760, samt Reser. af 4 Dec. 1761. udgaaet til Stiftamtmændene i begge Riger; At ingen Arrest maae præjudicere Umyndiges Fordringer i Vær gens Boe, naar den ikke ved Dom er confirmeret og kiendt lovlig, førend det kom til Concurs, hvad enten Concursen existerede deraf, at Debitor undvigte, og derved selv tacite declarerede sig Fallit, eller og deraf, at en af hans Creditorer eller flere have declareret ham Fallit, og begiært af Øvrigheden at ville antage sig hans Boe. Ligeledes er ved en Allernaadigst confirmeret Convention af 8. Febr. 1763. Art. 6. fastsat, at Arrest maae staae tilbage for Tobakspibe=Fabriqvens Fordringer i Kiøbenhavn. (Følgende er indsendt.)Et Ønske, som er vel fortient : For Slesvigske Dragoner: Re Vivat det brave Regiment Med deres smukke Koner, Gid Posten Ordre bringe maae :Et Chor, som er saa værdig, Forblive skal, og maae det staae, Til os, er Ordren færdig.