JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
saafremt ikke en anden for Embedet fordeelagtigere Anvendelse frembyder sig, f. Ex. til at indfrie den paa Embedsgodser og de samme tillagte Tiender hvilende Bankhæftelset, forsaavidt samme efter Anordningerne kan indfries, eller til Nedsættelse af Præstegaardens Løsningssum, til hvilket sidste dog hver Gang udfordres Kongelig Resolution. Jmidlertid skulle de, som for Tiden ere i de Embeder, hvortil Beneficiargods er henlagt, beholde den hele Jndfæstning, som efter de paa den oven foreskrevne Maade approberede Fæste vilkaar kan faaes, og saaledes den foranførte Jndskrænkning kun være anvendelig paa de tilkommende Beneficiarier. §. 5. Foranførte Bestemmelser skulle ikke gielfor det Benificiergods, som efter fin Natur er bestemt til at drives af vedkommende Embedsmand selv, men hvis det i enkelte Tilfælde skulde være fornødent, at bortleie eller bortforpagte saadant Gods saaledes, at Eftermanden derved sial forbindes, bør dertil stedse søges Tilladelse i vedkammende Kollegium, hvorhos det dog med Hensyn til de egentlige Præstegaards Jorder, i eet og alt vil forblive ved de allerhøieste Bestemmelser, der ere kundgjorte ved Kantellie Placaten af 29de Marts 1812.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Befordringer og Afgang. Under General=Toldkammer og Commerce-Collegiet: Den 11te Octbr. er Kammerherre, Oberst og Toldinspecteur i Flensborg, C. F. Bülow i Naade og med Pension entlediget fra bemeldte Jnspecteur-Post, og Etatsraad samt Committeret Collegiet H. Møller, Ridder af Dannebrogen, beskikket til Toldinspecteur sammesteds.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Beltpassage. Fra den 14de til den 17de November ere udreiste: Til Fyen. Kbid. Heine; Enkefrue Major. Krag; Stud. Jespersen; Komd- Mestern; Ritm. Schow; Lint. Moritzen; Kammeri Herredsf. Moltke med Familie. Til Sielland. Birked. Friis; Cand. ChiruraFeilberg; Klæde. Simmonsen; Cand. jur. Fedderen; Cancell. Feddersen; Cand. jur. Grothusen; Komd. Clüver; Mad. Cluver; Søe-Lint. Meinertz; Lint. Harboe, ved Fyenske Jnf. Reg.; Kbmd. Wilnau; Handelsf. Seligmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Ved Kiøbenhavns 1355 Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
AVERTISSEMENTS. Den Stervboet efter afgangne Boelsmand Hendrich Christophersen tilhørende Jordlod paa Bierup Byes Mark i Gimlinge Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 7 Skpr. 1 Fdkr., vorder ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Antvorskov Birks Tingstue paa Slagelse Raadhuus, Tirsdagene den 22de og 29de i denne Maaned samt den 6te December førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, opbuden til Bortsælgelse og ved den sidste Auction absolut bortsolgt. Conditionerne for Salget ville fra 8 Dage forinden 1ste Auction være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir her i Byen og Jordlodden foranstaltes, paa Forlangende, foreviist af Sognefoged Christen Madsen i Vollerup. Slagelse den 9de November 1831. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Da ved den over Niels Jensens og afdøde Kones Boes Eiendomsgaard paa Qværkebye Mark, idag afholdte 3die Auction ikke er skeet noget antageligt Bud, saa stilles den ommeldte Gaard til en nye Auction Løverdagen den 3die December d. A., om Formiddagen Kl. 11, ved hvilken Auction, som afholdes i Gaarden, denne absolut bortsælges. Conditionerne ere forud til Eftersyn paa mit Contoir. Den paafølgende Mandag, den 5te December, Formiddag Kl. 9, afholdes Løsøre Auctionen, hvorved Heste og Kreature samt Avlsinventariet sælges i Middagsstunden. Rengsted den 12te November 1831. Harhoff. Giæstgivergaard i Helsingøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Torsdagen den 8de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, lader Eieren, formedelst forandret Opholdsted, ved en eneste Auction opraabe til Bortsalg: Post og Giæstgivergaarden Hotel d'Oeressund, beliggende under No. 266 paa Hjørnet af Helsingøers Steengaden og Biergegaden tilligemed det til Gaarden hørende Giæstgiverie-Jnventarium af Meubler, Sengklæder m.v. samt de med Eiendommen forbundne Emolumenter og Rettigheder. Auctionen afholdes paa Stedet. Jnventariiliste saavelsom Conditionerne, hvorefter denne særdeles vel beliggende og i en kyndig og dristig Mands Hænder fordeelagtige Eiendom sælges, ere til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Landsoverrets Procurator Delbanco, i Roeskilde hos Cancellieraad Liebe, i Frederiksborg hos Giæstgiver Brumerstedt, i Slagelse hos Bogtrykker Magnus, i Callundborg hos Consul Bache, i Odense hos Procurator Storch, i Mariboe hos Birkedommer Valentin, i Aalborg hos Kammerraad Juul, i Randers hos Regimentsqvarteermester Timm og her i Byen hos undertegnede, med hvem tillige det Fornødne kan afhandles om Salg underhaanden. Helsingøer den 14de November 1831. J. D. Jacobi.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Mandagen den 21de November 1831, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved offentlig Auction, ifølge Begiæring af Skolecommissionen for Tiustrup Sogn, bortsolgt det bemeldte Sogns Skolekasse tilhørende, i Tiustrup Bye beliggende, Degnehuus med tilliggende Hauge og Jordlod, stor 16 Tdr. 3 Skpr. Land, geometrisk Maal. Auctionen afholdes paa det sælgende Sted og Conditionerne for Salget ere 8 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Hr. Pastor Stabell i Tiustrup, paa Gunderslovholms Skriverstue og paa Undertegnedes Contoir. Førsløv den 8de November 1831. Leuning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Vinduesglas, Engelsk Kronglas i forskiellige Størrelser, Bømisk Glas i alle Størrelser, Fransk Glas i forskiellige Størrelser, Mardenvalter Ditto samt Stettiner Glas er at bekomme hos Undertegnede for den usædvanlige billige Priis. Slagelse den 14de November 1831. A. P. Kierulff. samt nye Tag og Flensborger Muursteen Steenkalk og tørre Fyr, og Granbrædder, i forskiellige Længder og Bredder, gekommes hos mig til de billigste Priser. Slagelse den 14de November 1831. A. P. Kierulff. Da Gud nu har givet mig mit Helbred, saa at jeg selv passer mine Forretninger som Stadfæstemand, saa tiener til behagelig Efterretning for de høie Herskaber, og øvrige ærede Publikum, at jeg er at træffe paa mit Contoir fra om Morgenen Kl. 8 til om Middagen Kl. 12 og fra Kl. 2 til Kl. 8 om Eftermiddagen, og skal jeg alletider, ligesom forhen, bestræbe mig for at forskaffe Enhver skikkelige og duelige Tienestetiende. N. Jørgensen, Stadfæstemand, boer i Hyskenstrædet No. 147.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
En Havre og en Bygstak anvises tilkjøbs af AvisExpeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Da jeg fremdeles agter at fortsætte Smedeprofessioden efter min afdøde sal. Mand og tillige agter at holde en god Svend, samt beholder tillige min gamle Svend til at forfærdige Leer og Skiæreknive; saa undlader jeg ikke herved at anbefale mig til dem som ville forunde mig deres Arbeide. Slagelse den 14de November 1831. Ane Marie, sal. Nielsen. der er meMørkegaards Forpagterboelig et smukt og beqvemt indrettet, kan erholdes tilleie April Flotte dag 1831, og, dersom det maatte ønskes, kan faaes Foder og Græs til Heste og Koer, samt den fornødne Brændsel. Ved Stedet følger en stor Hauge med Frugttræer og Aspargesland. Mørkegaard, pr. Holbek, den 14de November 1831. Dall.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
En god Tærskemaskine ønskes tilkiøbs. Vedkommende behage at aflægge deres Adresse paa Bogtrykkeriet, mærket Ø. P. En især for en Kiøbmand beqvem og meget fordeelagtig beliggende Boepæl paa Nyetorvet, hvori de senere Aar er bleven dreven Haandel; er til Leie første kommende Paaske Flyttedag 1832. Liebhaverne ville behage at henvende sig til Hr. Snedkermester Corfitzen her i Byen. Slagelse den 14de Novbr. 1831.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Den 8de dennes om Aftenen er en temmelig stor hvid Han=Puddelbund kommet til Vognen, paa Veien fra Slagelse og fulgt med til Møerup. Eieren henvender sig til Staldkarl Niels Jensen sammesteds. Brændeviin, i større og mindre Partier, erholdes for Eftertiden i afgangne Brændeviinsbrænder Christen Fischers forhen eiende Gaard paa Slagelse Bredegade hos Westeengaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Paa en Gaard i Nærheden af Slagelse e en Tieneste ledig for en Stuepige. Avisexpeditionen anviser. Vinduesglas, behmisk, i forskiellige Størrelser; engelsk Kronglas og Stettiner Glas, faaes til de billigste Priser, saavel i Bundter som enkelte Skiver og Tavler hos Julius Lorentzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
En ægte Spansk Væder er tilkjøbs paa Eskemosegaarden, ved store Hallager, i Krummerup Sogn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
En Stue til Gaden paa 2 1/2 Fag er strax at erholde tilleie hos Skomagermester Friis paa Bredegaden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
16 Stkr. fede og store 3 Aars Beder ere, helst samtlige, til Kiøbs paa Vedbyegaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-19
Et ungt Menneske som i 3 Aar har været ved Handelen, ønsker sig anbragt i samme Fag. Nærmere Anviisning giver Skolelærer Lithin i Jordløse pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Den Vest-Siællandske Avis, celler. IIIIII. Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 17de Aar. No. 94 Tirsdagen den 22. Novbr. 1831. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
De Engelske Forbryder-Coloniers i Australien nærvæende Tilstand. (Slutning.) Den Plan, som den Engelske Regiering har fattet at tage hele Australien (Nyeholland i Besiddelse og giøre den til en Colonie, udvikler sig bestandigt mere, især lader den alle Smaarøer, besætte, som ere tienlige til Establissementer; derhen sendes de ustyrlige Forbrydere og de kaldes Straffestationer. Beliggenheden er ikke altid sund og Egnen ofte ikke engang frugtbar; men Forbryderne maae forblive ved Stationen for ikke at blive dræbt af de Vilde; mange af disse smaae Forbryder Colonier hæve sig til Velstand, og de Søefarende tillade sig at handle derpaa uagtet det er forbudt. – 90 Engelske Mile nordlig for Sydney har Regieringen solgt en Million Agre ved Karruabfloden omkring Port Stephens til et Australisk Compagnie; Selskabet var rigt og Egnen vel bevandet, saa at meget Land bliver nu der opdyrket. – J 1821 blev Byen Port Macqvarie anlagt ved Mundingen af Hastingsfloden, og Stedet var bestemt til en Forbryder-Colonie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Efter to Aars Forløb var en smuk offentlig Hav bleven anlagt, en Caserne for 150 Mand var bygget foruden en Mængde nette Huse og Hytter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Omkring Byen voxer Europas Haveurter og Blomster. Staden ligger 140 Mile fra Newcastle, og man finder der i Plantagerne mange Planter fra Brasilien, Paraguay, Algier eller Chili Samme Forventninger kan man giøre sig om Opblomstringen af Forbryder-Colonien i Moreton Bei endnu længere mod Nordost) ved Mundingen af Floden Brisbane, efterat Port Macqvarie har hørt op at være en Forbryder-Colonie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Captain Bremer anlagte paa Øen Melville (ganske i Norden af Nyeholland og i Sønden af det store Sydindiske Archipel) en Colonie under den 134, østlig Længde. Denne Øe skilles ved den snevre Canal Apsley fra Øen Bathurst. Hensigten af denne Colonies Anlæggelse var at aabne en Sikkerheds=Havn for Koffardieskibene; man vilde trække den vigtige Sydindiske Handel derhen fra de Nederlandske Colonier; men Planen har ikke hidintil villet lykkes fordi Maleierne ville ikke besøge denne Havn. Castellet Dundas forsvarer Rheden. Jndvaanerne dyrke deres Muskat, Palme, Peber, Betel og Sagopalmetræer og Situationen er bedre valgt end selv det saa forroste Singapore, men Colonien lider Mangel paa godt Vand og Brændsel og er udsat for Angreb af de Vilde, saa at Britterne have kun udstrakt deres Besiddelser 4 geographiske Mile fra Kysten; dog have de nu ogsaa besat Øen Bathurst. Den lille Øe Norfolk ude i Havet mod Østen, som engang var bleven brugt til Colonie og siden forladt, er paa nye bleven occuperet; man sender de værste Forbrydere dertil, da det er saa vanskeligt at undvige fra denne Øe. – J 1825 toge Britterne Havnen Western i Besiddelse ved Basstrædet ved de Herrer Hume og Howel, ligesom Kong Georgs Sund i Løwinnsland, denne Havn kan lettere end Sydney drive Handelen paa Cap og Ostindien. J 1826 blev Havnen Raf les og i 1828 Øen Phillig befatte. Men af alle disse Colonier vil formodentligen ingen blive saa vigtig som den nye ved Svane floden. Captain Stirling og den berømte Botaniker Frazer havde i Forveien undersøgt Kysten i en Strækning af 500 Engelske Mile, og fundet denne Flod at være det passeligste Punkt, da smaae Skibe kunde seile 40 til 50 Mile op af Floden. Den skal ikke være nogen Forbryder Colonie; Et Compagnie har her kiøbt en Million Tønder Land, hvoraf Halvdelen skal opdyrkes til Aaret 1840. Compagniet vil inden 4 Aar bringe 10,000 Colonister dertil med 1000 Stykker Hornqvæg og altid holde 3 Dampskibe i Gang imellem Svanefloden og Sydney. J disse Egne er en Overflødighed af Vand, alle Planter der indeholde meget Sukkerstof. Tobak, Nyezelændisk Hør og Bomuld kan der lykkes bedre end paa hiin Side af de blaae Bierge; Lovtalerne over denne Egn kalde den Australiens Hesperien. Svaneflodens Munding ligger under samme Bredegrad som Port Jackson. - J Februar 1829 blev den første Transport af Colonister sendt dertil med Levnetsmidler for et Aar, Huusdyr, Redskaber og Dampmaskiner. Colonisterne vare gifte Folk og maatte kun bestaae af 1/2 Deel flere Mandfolk end Fruentimmer. Colonisten faaer kun Jord anviist i Forhold til den Capital han medbringer, naar en Jord ikke bliver opdyrket i 21 Aar, saa hiemfalder den til Kronen. Siden den Tid afgaaer den ene Transport dertil efter den anden, nogle af de Jnd vandrede besidde en anseelig Formue. J Mai 1830 blev den nye Stad Freemantle eller Perth anlagt med 50 Huse, Paketbaaden imellem Ostindien og Syd ney skal anløbe den nye Stad paa enhver Tour den giør, Fra Sydney og Habartown sendes Levnetsmidler dertil; Man venter Chinesiske og Malaiske Arbeidsmænd og Kiøbmænd fra Java.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Den bekiendte Captain Parti er Civilgouverneur og Lieutenant Roe er General=Jnspecteur. Ogsaa skal Colonien snart erholde en Kongelig Oc troi med udstrakte Privilegier. Formedelst Modvind maae Communicationen til Søes i de 10 Maaneder af Aaret imellem Sydney og Svanestoden vedligeholdes ved Dampskide; derfor erholde begge Statholderskaber en særskilt Administration (formodentlig ogsaa for ikke at indrømme en eneste Gouverneur en saa udstrakt Magt).Men desto lettere er Forbindelsen imellem den nye med Ceylon, Cap Mauritius og Madras, til Timer og Java kan seiles derfra i 14 Dage, snart vil hele Vestkysten paa de Steder hvor der gives Havne og sikkre Rheder erholde Engelske Establissementer og talrige Udvandrere (der er kortere fra Cap og altsaa ogsaa fra England til Svane floden end fra Cap og til Calutta; Colonien vil ved sit sunde Clima blive en herlig Retirade, for Englænderne i Ostindien. Det er en stor og glæderig Gienstand for Betragtningen at see Culturen saaledes udbrede sig paa Jordens sydlige Halvkugle under et Jtaliensk Clima; Skaberen gjemte dette Underland for de cultiverede Europæere, ligesom han har gjemt Himlen for Menneskeslægten; alt Gode meddeles ikke paa eengang; men det kommer efterhaanden.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
En talrig Opposition har imidlertid reist sig imod Coloniseringen af Landet ved Svanefloden, paa Grund af, at de Colonister som ere komne dertil have ikke fundet Jordsmonnet at være saa frugtbar som de havde haabet, og fordi mange Personer ere døde af Sygdomme og Mangel eller ere blevne myrdede af de Vilde; og desuden den første Høst skal være faldet slet ud formedelst Tørke, men der berettes tillige at de sildigere ankomne Skibe have afhiulpet Nøden, og at Colonisterne fortsætte flittigen deres Arbeider og Rødningen af Torrainet (med samme Vanskeligheder havde de første Colonister at kjæmpe paa Østkysten) Men Britterne ere hverken vante til i politisk eller i private occonomiske Foretagender, naar de først have lagt deres Plan, og derved beregnet alle Vanskeligheder, at opgive dem saa let og allermindst en af deres dristigste National Jdeer som den i Hurtighed at colonisere alle Vest=Australiske Havne, fordi en liden Hungersnød mødte de første Colonister. Naar vil den første Landevei blive anlagt tversigiennem Australien fra Svanefloden til Port-Jakson, (det vil bie lidt, thi det er en Strækning af over 400 Danske Miile. Men Culturen gaaer fremad i den nye Colonie; Staden Fremantle er bygget og de to Aviser som trykkes i den, kunne vidne og Culturens Fremskridt. Et nyt Engelsk Compagnie er traadt sammen for at anlægge en nye Colonie i Nærheden deraf. Captain Stirling er udnævnt til den første Gouverneur i Vest=Australien. At Høsten i Begyndelsen slaaer feil komme af at Jordyrkerne ere endnu ubekiendte med Jordsmonnet og Climatets Beskaffenhed. – J 1830 giorde Captain Sturt en vigtig Opdagelse, han seilede ned af Floden Marrombidgie som udspringer i Biergene i Grevskabet Argyle (Sønden for Sydney) og fandt at den forbinder sig med en anden Flod, som blev kaldet Darling, og derpaa falder i en meget stor Søe, 12 Danske Miile lang og 7 bred og som udgyder sig i Havet nærved Bugten St. Vincent (af de Fran ste kaldet Josephines Bugt,) der vil snart blive anlagt en Colonie (Egnen er høist mærkværdig, to store dybe Bugter gaae ind i Landet om hvis Kyster store Skove udbrede sig.)De Østlige Colonier have allerede en Folkemængde af over 60,000 Personer af Europæisk Herkomst, hvoraf de 1/4 have været Forbrydere; England seender aarlig til Australien omtrent 3000 mandlige og 600 qvindlige Forbrydere og til van Diemens Land omtrent 1200 af de første og 100 at de sidste. - Lord Glendworth er for nærværende Tid Gouverneur. Man har bemærket at de Forbrydere, som skulle forblive deres Livstid i Australien føre sig i det hele bedre op end de, som ere dømte dertil paa visse Aar. Folkemængden bliver forresten overmaade blandet; man seer allerede i Colonien Chinesere, Negere, Jndvandrede fra Sydhavets Øer og selv Grækere, som paa Maltha ere blevne condemmerede for Søerøverie, og ete bragte dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Nyeste Post-Efterretninger. J Hamborg ere til den 18de Novbr. 428 Mennesker døde af Cholera og 807 have været i alt angrebne af den; 2, 4, 6 Mennesker ere døde af den om Dagen. J hele Kongeriget Hannover, ere til den 12te Novbr. 52 Personer døde af denne Sygdom, hvoraf i Lyneburg de 43. Men den er brudt ud i Glückstadt, hvor en Dreng og en Arbeidsmand have faaet den; i Herskabet Pinneberg, ere i alt kun 3 Personer døde af Cholera; Stettin i alt 239, den tager af i Wien; men er udbrudt i Bøhmen; ogsaa Staden Linz. Fra Sunderland har man Efterretninger til den 9de Novbr., i de 3 sidste Dage vare 14 Personer døde af Sygdommen; den var endnu ikke kommen til Newcastle; men der og i nogle Naboebyer grasserer en typhisk Feber. Communicationen imellem Newcastle og Sunderland er ikke spærret, dog maae ingen Skibe indløbe paa Tynefloden. Mistænkelige Tilfælde have yttret sig i nogle andre smaae Byer. Rygtet var selv udbredet om, at Cholera var kommen til London; men det giendrives i Aviserne. Der fores en meget livfuld Strid imellem Contagionisterne og Anticontagionisterne. Regieringen erklærer sig for de første; men mange indsigtsfulde Læger for de sidste. De Forholdsregler, som de udenlandske Regieringer ville tage, ifølge Efterretningen om at Cholera er kommen til England, forøge den melancholske Stemning, som hersker paa Børsen, ogsaa yttrede sig der Pengemangel. Endvidere ere ubehagelige Efterretninger for Handelen ankomne fra China; Uenigheder ere opstaaede imellem Englænderne og Chineserne paa Macao; disse have afbrændt det Brittiske Factorie, og en Proklamation er udstædet den 19de Mai fra Faktoriets Committee, ifølge hvilken Handelen imellem England og China suspenderes fra 1ste August, fordi den kan ikke længere føres med Sikkerhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Man vilde vide i Brüssel den 13de Novbr. at en Courer er ankommen dertil med den Efterretning: at Conferencen har erklæret Leopold for Konge af Belgien. Den Hollandske Udenlandsk Minister meddeelte den 11te i Generalstaternes andet Kammers Committee 22 Protokoller af den Londonske Conference, nemlig fra den 29de til 52de tilligemed de vexlede Noter. Med den 49de Protokol vare de 24 Artikler blevne overleverede Kongen havde under 7de Novbr. ladet svare ved sin Gesandt: at uagtet han forbeholdt sig at betiene sig af sine militaire Resourcer, naar han fandt det nødvendigt, saa havde han dog ikke isinde nu at begynde Fiendtlighederne; men at hans Gesandte vare beredte til at underhandle om de Modificationer, som de 24 Artikler burde erholde i Overeenstemmelse med de forhen antagne Principer, for at tilveiebringe med Conferencen en Adskillelses-Tractat, som kunde stemme overeens med Hollands Ære og dets vel grundede Fordringer. Jmedens man var beskjæftiget i Haag med at tage den 24 Artikler i Overveielse, saa var ganske uventet den 50 Protokol kommer for Lyset (Opfordringen til at afsende en Engelsk Flaade) som allerne var Foranlediget af den Hollandske Udenlandsk Ministers mundtlige Yttring til den Engelske Ambassadeur Sir Charles Baget; hvilken Yttring dog ikke kunde betragtes som en Erklæring fra Kongen, da Hs. Majestæt ikke kunde afgive den i dette Øieblik. Afsendelsen af den Engelske Flaade maatte synes under de nærværende Forhold at være ganske ufornøden. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Under de nærværende Omstændigheder kan Kongen ikke indlade sig paa Forpligelser til ikke at begynde Fiendtlighederne paa nye; da han ingen Garantie besidder angaaende Belgiens Forhold, og Hs. Majestæt ikke kan indrømme at det skulle tilstaaes andre Magter at indskrænke den Ret til at føre Krig eller slutte Fred, som enhver uafhængig Fyrste besidder. - Man vil vide: at Kongen har paa en nye Opfordring fra Conferencens Side omtrent meddeelt det samme Svar. Det skal dog være vist at Kongen har forlangt en Betænkningstid af 4 Maaneder om han vil antage de 24 Artikler eller ikke. Den Belgiske Gesandt Hr. van de Weyer skal have faaet Ordre til at protestere i London mod denne Udsættelse. Man fortæller i Brüssel, at Kongen af Holland har afsendt Baron v. Henkerem til St. Petersborg, for at spørge Keiser Nicolaus, om det er hans Villie at hans Svoger og dennes Sønner skulde udelukkes fra den Belgiske Throne og om han ikke vil foretage noget for at forhindre det. Først naar Kongen faaer Svar herpaa, vil han afgive sit definitive Svar paa de 24 Artikler. - Det Franske Blad Constitutionel forsikkrer, og som det siger, har det sin Efterretning af en god Kilde: at Keiser Nicolaus har erklæret den Franske Charge d'Affaires Bourgoing, at det er hans Villie at bestemme Polens Skjebne efter sit eget Godtbefindende og at han ikke vil herved modtage Nogens Raad. – Man siger, at det Russiske Senat har erklæret sig for, at Polen skal sammensmeltes med Rusland. Man siger ogsaa at den Russiske Armee erholder betydelige Forstærkninger; og at store Forraad af Korn og Salt opkiøbes til den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-11-22
Fyrsten af Talleyrand skal have i Løndon gjort meget alvorlige Forestillinger, mod at der er lagt Beslag paa Don Pedros Krigskibe, paa Grund af at de ere Fransk Eiendom, bestemte til en Fransk Havn og have hverken Vaaben eller Munition ombord, man troer at Skibene ville blive friegivne. -