JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
af de nyeste Begivenheder i Jtalien. Jtalien og Schweiz ville nu snart erfare, hvad Regning de tør gjøre paa de store Magters Cabinetter. Vil Frankrig understøtte det italienske Bevægelses parti og Paven i dets Spidse – vil England beskytte Schweiz mod andre Magters Jndblanding i Sønderbundsanliggendet? Naar man betænker, hvilke Jnteresser der ere fremherskende i den franske og engelske Politik, saa har man ondt ved at troe nogen af Delene. J sytten Aar er der i Frankrig opbudet Alt, hvad en Hersterfamilie kan gjøre for sig og sine Efterkommere, for at sikkre sig Thronen. Den Nation, der for var saa redebon til at optræde for Folkeret og Menneske frihed, er nu et sløvt Vidne til, at Jordens ædleste Goder trædes under Fødder. Kræmmerspeculation er traadt istedetfor Krigerhæder; Sværdet er veget for Pengepungen. Af den klare Julisol er kun en Plet tilbage. Frankrig ruster sig, men Jngen veed, om det er for eller imod Jtalien. Ligesaalidet vil Schweiz kunne forlade sig paa England; dertil har den engelske Jndustri for stærk en Concurrent i hiint Land. Jtalien og Schweiz ere at beklage, hvis de forlade sig paa Udlandet. Gud bevare dem for deres Venner; med deres Fjender ville de nok selv blive færdige. Jtalien er paa den bedste Vei; de enkelte Stater af dette en gang saa mægtige verdensbeherskende Rige føle Enighedens Styrke og nærme sig gjensidigt til et of- og defensivt Forbund, som, allerede for den franske Revolution, var alle dannede Jtalieneres Yndlingstanke. Kongen af Rom skulde, overeensstemmende med hans mægtige Faders Plan, virkeliggjøre denne Tanke. Endnu fattes det i Jtalien paa betydelige Anførere. Paven er ingen Feltherre, intet Genie for Forstyrrelsens Værk, at opbygge er hans Kald. Kommer det imidlertid til Krig, vil det ikke fattes paa krigerste Talenter; det har stedse viist sig, at i store Farer, i Nødens Øieblik, er ogsaa den rette Mand kommen for Dagen. Østerrig befinder sig i en høist betænkelig Stilling. Næppe er Gallizien kuet til Rolighed, før Jtalien gjenlyder af Raabet mod de Fremmede, mod Østerrigerne. Denne feberagtige Tilstand, i de ydre Lemmer af det store Legeme, er ikke fremgaaet af udvortes Forhold, men af Østerrigs inderste Politik. De forskjellige Elementer, de mange Landsdele, hvoraf Østerrig bestaaer, kunde ikke, i Tidens Længde, sammenholdes ved den absolut Magts Tvangs forholdsregler. Det havde staaet i Østerriges Magt, at gjøre en Pave Pius I umulig; ved Jndførelsen, af det liberale Princip, hvorved Pius saa hurtigt er bleven det italienske Folks Yndling, havde det kunne faae fast Fød i Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
I det Land, hvor Citronerne blomstre, blomstrer ogsaa den nærværende Tids Politik, og en eneste Uges Begivenheder kunde fylde en heel Bog. J Centralpunctet, Rom, hvor man byggede Reformerne en fri Bane, herster Orden, Tillid, Enthusiasme for Pius og hans Jnstitutioner; de lysskye Fjender vove sig ikke frem. Halvtredsindstyve Tusinde Jtalienere ere i den sidste Maaned komne hjem fra fremmede Lande, for at vie Fædrelandet deres Kraft og, om det skal være, deres Blod. For Borgergarden i Rom er udnævnt en af 19 Officierer bestaaende Generalstab; Først Rospigliost er Generallieutenant, Hertug Maria Massinoer Brigadegeneral og Chef for Generalstaben. Det nye Omsving i Tingene griber nu det hele Land. Neapel og Sicilien vise alle en blodig Omvæltnings Symptomer, og det Værste er at befrygte, hvis man ikke laaner Øre til Tidens Fordringer. J Palermo ere forefaldne Oprørscener, som undertryktes, ved Hjælp af Kartætsker; de høieste Personer ere derved compromitterede. J Neapel hersker, blandt Schweizertropperne, et formeligt Selvmordsforbund, og der har været Nætter, da tre til fire Soldater have skudt sig paa deres Poster; Andre begaae Subordinationsfeil, blot for at vorde skudte. – J Calabrien hersker Anarchie; 3000 Soldater ere didsendte, for at holde Orden, men Banditerne ere stærkere og lee ad disse Forholdsregler. J Ferrara vige Østerrigerne ikke; blandt deres Tropper have Tyrolere og Ungarer angrebet hinanden. paa Liv og Død. Tyrolerne sværme nemlig for Pius IX. Denne har sendt Østerrig en ny kategorisk Fordring at rømme Pladsen; Østerrig har foreslaaet en Afgjørelse ved Voldgiftsmænd, men herpaa vil Pius, ikke indlade sig. Ved denne Leilighed sagde han: "Lad dem vogte sig! De kunne let nøde mig til at udtale et Ord, som vil komme dem dyrt at staae!"J Lucca vaer det nye Banner, hvidt, rødt og grønt, med den Devise: "Jtaliens Eenhed og Uafhængighed - J Mailand hører man kun om Folkebevægelser, Fanetog og østerrigske Sabelhug. – Der curserer et Brev, som Carl Albert fra Turin har tilskrevet sin Privatsecretair og hvori han erklærer: "Saasnart Østerrigerne trænge frem, stiller jeg mig øieblikkeligt i Spidsen for min Armee!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
J Rom indtræffe hver Dag polske og franske Officierer, som ville indtræde i den pavelige Hær. J Perugia ove ogsaa de unge Piger sig i Vaaben, for, ved Udbrudet af en Krig, at drage med i Felten. Paven har glædet sig meget over denne qvindelige Patriotisme, og befalet, at uniformere dette Jomfru Compagni paa hans Bekostning. Paa Gefreidere og Corporaler vil det ikke mangle Compagniet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Dagspostens Nyheder. Mellem Amerikanerne og Mexikanerne er der forefaldet to blødige Træfninger i Nærheden af Mexikos Hovedstad. Man havde kæmpet i to Dage, og lidt store Tab paa begge Sider; men Seiren tilskrives dog Amerikanerne. Sidstnævntes Tab var, ifølge egne Angivelser, 17 dræbte og 66 saarede Officierer samt 1200 dræbte eller haardtsaarede Soldater. (Jfølge Privatbreve skulle nogle af deres Regimenter være saagodt som aldeles ødelagte.) Mexikanernes Tab angives til 5 a 6000, hvoriblandt 13 faldne eller saarede Generaler. Da man formodentlig paa begge Sider har følt sig for medtagne til at kunne fortsætte Kampen, blev der sluttet en Vaabenstilstand, med 48 Timers Opsigelse, og paa vilkaar, at ingen af Hærene hverken maatte trække Forstærkning til sig, eller forandre Stilling a. Fem mexikanske Generaler vare faldne i amerikansk Fangenskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Choleraen udbreder sig mere og meere i det sydlige Rusland; den trænger langsomt men uopholdeligt frem til Moskau ad to Veie, nemlig fra Astrachan langs med Wolga, og fra Kaukasus af den store kankasiske Landevei. Flere af de Gouvernementer, som denne Vei farer igjennem eller som ligge i Nærheden deraf, hjemsøges allerede af Sygdommen; dog synes den almindeligviis kun at anfalde et mindre Antal af Befolkningen, undtagen i Astrachan, hvor der indtil den 29de August vare døde 1359 Personer. Paa den anden Kant skal Choleraen være trængt frem til Gallizien og enkelte Tilfælde skulle være forekomne i Mæhren og Schlesien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Qvægsygen er udbrudt i Kongeriget Polen, og skal allerede have grebet vidt om sig. Fra preussisk Side er truffet alle mulige Forholdsregler til at holde Smitten borte. Politiken og Vaabenlarmen forstummede nys i Rom for nogle Dage. Alt strømmede til Kirke, for at bede og gjøre Bod. Der var nemlig fra en af Kirkerne bleven stiaalen dens indviede Kalk, og for at forsone den fornærmede Gud, befalede den hellige Fader, at der i Kirken skulde holdes Gudstjeneste tre Dage i Rad og at Litaniet skulde afsynges. For hvert enkelt Besøg fik Enhver hundrede Dages Aflad, og den, som alle tre Dage bivaanede Gudstjenesten og skriftede og communicerede, fik Generalaflad. De Geistlige af alle Ordener maatte knælende bivaane Gudstjenesten. (Det er dog en mærkværdig Stad, det gamle Rom, og hvo tør sige, at han kjender den)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
J London agtes afholdt en Kongres af Landets fornemste Kjøbmænd og Banquierer, for at raadslaae om den nærværende Penge- og Handelskrisis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
J Baiern circulerer i mange Afskrifter et Brev, som Kong Ludvig nylig har tilskrevet Biskoppen af Würzburg. Det hedder der bl. Andet: "Jeg seer fuldkommen vel, at Pius den Niendes Fjender ogsaa ere mine Fjender, men man skal vogte sig. Jeg lader ikke spøge med mig."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
J Nærheden af Ærøe er forulykket en Baad med en heel Familie: Mand, Kone og Børn, syv Personer, fra Langeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
J Wilster Sogn tildrog sig nylig den Ulykke, at da et Selskab kjørte hjem i Mørke fra Brockdorff til Wilster, væltede Vognen ned i en bred og dyb Grøft, hvorved en Hr. Schneidewind og Kone, der Begge sad til den Side Vognen væltede, kom ind under denne og druknede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Vor Landsmand, Kammerj. Capt. v. Harbon, som med vor Regjerings Tilladelse i 2 Aar har tjent som Volontair ved den franske Armee i Algier, har erhvervet sig Æreslegionens Kors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Herregaarden Eskildstrup ved Ringsted, tilhørende Jægermester v. Barner, er i Torsdags Nat lagt aldeles i Aske. Alt opbrændte, deriblandt alene 120 Stykker Hornqvæg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Reisende. Med Dampskibet "Christian VIII fra Rhvn. Etatsraad Holm, Frøken Fibiger, Søkrigscommissair Nissen, Cancelliraad Seest, Frk. Laurberg, Cand. Klein, Cancelliraad Anchersen, Propr. Hansen, Jernstøber Jochumsen, Frk. Halle, Kom. Lassen, Cand. Erslew, Pastor Fog, Kom. Juul, Guldsmed Kronmann, Propr. Lange, Hr. Schrøder m. Kone, Jfrne Lind og Jensen, Kom. Møller, Møllerne Lund og Larsen, Garver Flach, Spekhøker Jensen, Landm. Schmidt og Bøttern, Bager Stilling, Uhrm. Nørregaard, samt 94 Soldater, nogle Haandværkssvende og Tjenestefolk. Jalt 137 Passagerer. Med Dampsk. "Christian VIII" til Fredericia, Snoghøi, Aarøesund og Kiel Fru Buchtrup, const. Borgermester Høe, Cand. Klein, Pastor Fog, Propr. Langel, Moller Larsen, Jfr. Lind, Overvagtm. Westhausen, Farver Lauritzen, Bager Stilling, Md. Boschero og nogle Dækspassagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Ankomne m. Dampsk. "Jris fra Khvn. Etatsraad Haagen, Kbm. Chr. Schoubye, Pastor Raa schou, Kbm. Nybro og Kühn, Kbm. Jnqversen m. Kone, Handelsfuldm. Stilling, Fabrikbestyrer Guldberg, Propr. Risom, Væver Mathiesen, Kom. Gylding, HandelsbetjChristensen, Kom. Jacobsen, Frøken Fenger, Parfumier Tiedgen, Boghandler Basse, Jfrne Hasberg, Tvede og Petersen, Pastor Bagger, Forv. Buchtrup, Fuldm. Mygind m. Kone, Md. Schoubye, Kom. Gylding, Hosekr. Biegler, Skræderm. Berthelsen, Snedkerm. Christensen, samt endeel Dækspassagerer. Jalt 62 Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Jris indtraf dog i Onsdag, uagtet det haarde Veir, til Aalborg, og medbragte bl.A. det Lumbyeske Musikselskab, hvis første Concert var berammet til samme Dags Aften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Bekjendtgjørelser. At Enkemadame Karen Gyberg, født Kier, igaar ved en blid og rolig Død er indgaaet til den evige Hvile, i en Alder af 86 Aar, det bekjendtgjøres herved for fraværende Slægt og Venner af hendes herværende Slægtninge. Odder, den 3die October 1817. Bibelselskabet. for Aarhuus By og Omegn afholder sin aarlige Generalforsamling i Domkirken, Onsdagen den 13de October. Ved Gudstjenesteen, som gaaer forud og som begynder Kl. 10, prædiker Hs. H. Provst, Ridder Magnussen. Med kongelig allernaadigst Tilladelse. Musikdirecteur. H. C. Lumbye, med sit Orchester fra Kjøbenhavns Tivoli (25 Personer), den Ære at give en stor Jnstrumental-Concert paa Theatret i Aarhuus, Søndag og Mandag Aftener Kl. 7.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Haandværksvendenes Læseforening. Ordinair Generalforsamling Mandagen den 11te ds. om Aftenen Kl. 7. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Efter Begjæring af Opbudscommissionen i Kjøbmand J. P. B. Jensens Bo bliver den samme tilhørende Gaard, "Sandballegaard kaldet, beliggende paa Grund for Mark, staaende for Hartkorn Ager og Eng ny Mr. 13 Tdr. 3 dkr. 2 1/4 Alb., tilligemed et i Grundfor By beliggende Huus med Gaardsplads, stillet til offentlig Auction, nemlig første Gang den 26de dennes, anden Gang den 2den Novbr. og tredie Gang den 9de Novbr. førstkommende, hver Gang om Formiddagen Kl. 11. Gaardens Bygninger ere opførte af Nyt afvigte Sommer, midt i Marken, som har et Areal af 142 Tdr. Land af god Bonitet, hvori der er nedlagt omtrent 12 Tdr. Rug, der følger med i Kjøbet, tilligemed den indavlede Afgrøde. Første og anden Auction afholdes paa Herredernes Tingsted her i Aarhuus, men 3die Auction, ved hvilken Eiendommen vorder bortsolgt, om nogenlunde antageligt Bud skeer, i selve Gaarden. Eiendommen forevises af Avlskarlen paa Gaarden, og Conditionerne kunne forinden erfares hos Opbudsmændenne Kjøbmand Chr. Bang og Politiassistent Procurator Nielsen her i Byen. Thi indbydes de Lysthavende at møde ovennævnte Tider og Steder. Aarhuus, den 6te October 1847. I Hr. Cancelleraad Finsens Fraværelse, H. Biering, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Ifølge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Møller Niels Hansen blive efternævnte hans Bo tilhørende Eiendomme, nemlig : Vandmøllen, Odder Overmølle kaldet, beliggende i Odder By, ansat for Mølleskylds Hartkorn 5 Tdr. Skp. 3 Fdkr., samt Bygninger og tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Tde 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/5 Alb.;et Stykke Jord paa Snærild Mark, Odder Sogn, af Hartkorn 5 Skpr. 3 Fdkr.:et Huus i Odder By, med tilliggende Haveplads, stillede til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Torsdagen den 28de October, samt 11te og 25de November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner foretages paa Raadhuset i Aarhuus, men 3die Auction afholdes i Møllen, der skal sælges. Conditionerne erfares ved Auctionen og ere forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Hads og Ring Herreders Contoir i Aarhuus, den 6te Rosenstand. October 1817. Efter Begjæring af Mægler Thomsen foretages Auction førstkommende Mandag den 11te dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, ved Havnens nordre Side, over et Parti Tømmer, og ved søndre Side over en Ladning Tømmer, Lægter og Bord. Hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres. Aarhuus, den 7de October 1847. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Kjøbmand J. P. B. Jensens Opbudsbo, afholdes offentlig Auction Tirsdagen den 12te ds., Formiddagen Kl. 10, over Bortforpagtningen for i Vinter af det Boet tilhørende Bryggeri og Dampbrænderi, ved hvilket sidste der daglig kan produceres ca. 2500 Potter Brændeviin. Auctionen afholdes i Gaarden No. 115 og 116 paa Middelgade her i Byen. Værkerne paavises af Kjøbmand J. P. B. Jensen, og Conditionerne kunne forinden erfares hos Kjøbmand C. Bang. Aarhuus, 4de Oct. 1847. J. Chr. Høe, const. Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Skiveskydning. Med Øvrigheds Tilladelse afholdes, Mandagen den 18de October, Skivestydning over forskjellige Sølvgevinster af Værdi 180 Rbd. Der skydes med glat Bøsse paa 80 Alen og Jagtrifler paa 120 Alens Distance a Point. Nr. betales med 1 Rbd. Det bemærkes, at der bliver forskjellige Skiver, 3 til Refler og 3 til glatte Bøsser, som Følge deraf ogsaa særskilte Gevinster. Skydninger begynder Kl. 9. Skanderborg, den 6te October 1847. J. P. Schibler, Guld- og Sølv=Arbeider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Til næstkommende Paaske=Flyttetid 1848 er at faae til Leie i Gaarden Nr. 921 paa det store Torv, i 1ste Etage, en Leilighed, der bestaaer af 6 Værelser, Pigekammer, Vaskerhuus, Loft, m.m., naar man henvender sig til Eieren, Guldsmed Wendelboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
En Leilighed for en lille Familie er til førstk. Flyttetid, at faae til Leie udenfor Mindeport 38 hos Byrom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
At jeg er flyttet fra Møllestien til min nyopbyggede Gaard imellem Frederiks- og Mindeport, undlader jeg ikke at bekjendtgjöre for mine ærede Handels-Lunder, samt at jeg der som hidtil fortsætter min tidligere förte Grönt- og Frøhandel, m. m.; ligesom jeg ei vil undlade at anmelde, at jeg i Efteraaret til Vinterforbrug er forsynet med alle Sorter Rødder, Kaal og Løg, samt modtager Krykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Bestillinger paa Frugttræer, Zwiebler, Buskvæxter, perennerende Planter med Mere, og lover jeg en reel og billig Behandling. Aarhus, 6te Oct. 1847. A. Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Nye Manufacturvare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Efter at have tilendebragt mit sædvanlige Efteraars-Indkjöb, er mit Lager i disse Dage betydeligt bleven foröget med de nyeste Stoffer i Kaabe- og Kjoletøier, m. m. m., som anbefales til de billigste Priser af Emil Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Lærreder, saavel af de bekjendte gode Kramstas Creas, som blegede og ublegede Hørlærreder, hvoraf jeg atter har faaet ny Tilførsel, sælges meget billigt af Emil Secher. Oprømning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Et Parti fuldtblegede Creas-Lærreder udsælges for 18, 19 a 20 Sk. Alen; ligeledes sælges en lille Rest Dreiels- 8 Damast Thee duge under sædvanlig Priis; Haandklæde dreier til 11, 13, 14, 15, 16 a 18 Sk. Alen; Borddugedreiel til 24 a 26 Sk. Alen, end videre erholdes Dreiels. & Damast Duge med 12 & 18 Servietter, finere Bordduge 8 Haandklædedreiler, afpassede Haandklæder m. m., særdeles billigt hos C. B. Christensen, jun. ned elastiske Remme, at lakeret Læder, fra 4-6. aaes hos J. Lauritzen, Studsgade No 189. Sild.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Friske norske Spegesild kunne atter faaes hos Taffel-Salt, a 8 3 Pakken. J. A. Prior. Sæbe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Fiin hvid & guul Vadskesæbe, samt udmærket god russisk Sæbe, faaes billig hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Romersk Cement, haves paa Oplag til Fabrikpriis og faaes i hele halve samt qvart Tønder, til 5 Rbd. 3 Mk. pr. Tonde, hos Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Foruden de tidligere averterede nye Varer har jeg idag faaet et Parti moderne Kjole, & Kaabetöier; tillige er mit Lager velassorteret med hvide Shirtings, Stouts. Balvlærred, samt Lærred og Lærreds Tørklæder, hvilke jeg kan anbefale som sær P. Nörgaards Enke. deles priisværdige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Ægte africansk Guano, kan hos Undertegnede erholdes i større og mindre Partier til den billige Priis af 3 Rbd. 2 Mk. pr. 100 Pd. Aarhuus, den 30te September 1847. Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Steen-Kalk udleveres fra Aarhuus Teglværk Mandag og Tirsdag C. Langballe. den 11te og 12te October.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Fra næste Mandag af sælges ikke mere Fløde i Meieriet paa Marfelisborg. For en Tjener anvises en Plads af Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
En skikkelig Dreng kan nu eller efter Confirmationen, paa gode Vilkaar blive antaget i Lære hos Skomager Funch paa Klostergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-09
Hos Undertegnede er optaget en sort stjernet Hest, omtrent 9 Qvarteer 4 Tommer høi, 10 a 12 Aar gl.; den har en hvid venstre Forfod og en dito høire Bagfod. Den retmæssige Eier kan erholde den udleveret, imod at betale dens Omkostninger. Riis den 8de October 1847. Jørgen Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
No 166. den 11te October. Mandagen. privilegeret Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
Nyheder fra Udlandet. Det er som om Alt har sammensvoret sig mod det ulykkelige Grækenland. Til den indre Krig kommer det fjendtlige Forhold til Tyrkiet, som nu træder frem i aabenbare Tvangsforholdsregler, og Englands skaanselløse Fremfærd, som virkelig er oprørende. Fjendtlighederne mellem Tyrkiet og Grækenland ere allerede begyndte, græske Consuler blive ikke mere anerkjendte af Porten, de tyrkiske ere hjemkaldte, og Kystskibsfarten er forbuden de græske Fartøier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
Alle græske Undersaatter, som opholde sig i Tyrkiet, have faaet Ordre, i Hast at ordne deres Anliggender og at rømme Landet inden tyve Dage. (J Spanien, Portugal, Jtalien, Schweiz, Grækenland, ogsaa i det Jndre af Frankrig, er Freden mere eller mindre truet og det første Kanonskud kan i Sandhed naae meget langt.) Keiseren af Rusland er fastbesluttet, at sætte sin Villie igjennem og at undertvinge Tscherkesserne, det maa koste hvad det vil. For dette Aar skulle Vaabnene hvile, men til Foraaret skal Krigen svinge sin Fakkel paany. Overbefalingen over den russiske Armee, som skal erobre Kaukasus, skal overdrages Fyrst Paskewitsch. Efter Rygtet drager han nødig dertil. De calabresiske Jnsurgenter have lokket de neapolitanske Generaler Runziante og Stadella i et Baghold, og tilføiet deres Troppecorpser et betydeligt Nederlag. Over 400 Mand Schweizertropper og kgl. Carabinierer laae dræbte paa Valpladsen, en stor Mængde blev saaret, og Resten af Corpset sloges paa Flugt. Ogsaa i Campo Basso, i Abruzzerne (60 Miglier fra Neapel), have de kongl. Tropper ligeledes været i Kamp med Jnsurgenterne og lidt et stort Tab. Endvidere havde Jnsurgenterne naaet og besat Staden Salerne, kun 30 Miglier fra Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
England sender stedse flere Skibe til den italienske Kyst. Det viser sig overhovedet tydeligt, at Palmerston vil have sin Haand med i Spillet i Jtalien. Da det, efter de engelske Love, vilde blive straffet som Landsforræderi, at sende en Diplomat til Rom, saa er Lord Minto, Premierministerens Svigerfader, som Privatmand seilet paa sin Jagt til Rom, for at være ved Haanden med sine Raad, indtil en Parlaments beslutning muliggjør hans Udnævnelse til Gesandt. "Times" indeholder følgende Correspondent-Efterretning fra Paris. Østerrig er tilsinds at lægge Militairbesætning i enhver Stad i Jtalien, hvor der enten er eller vil blive oprettet en National- eller Borgergarde; Rom kan allerede betragtes som en i Beleiringsstand værende By, og en Krig er uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
Det engelske Cabinet har meddeelt det franske, at det ikke vil taale nogensomhelst Jntervention i Jtalien."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
Pengenøden skrives der fra London – tiltager bestandig i Udstrækning og Styrke, og de nyeste Forholdsregler af Englands Bank bidrage ikke lidet til at forøge Frygten og Trængslen. Efter at nemlig Banken allerede havde sat sin Disconto til 5 1/2 pCt. for Vexler, som ere forfaldne den 15de ds., 6 pCt. for 2 Mk. Vexler og 6 1/2 pCt. for 3 Maaneders, har den nu aldeles nægtet alle Forskud paa Obligationer og Consols, undtagen i enkelte ganske specielle Tilfælde og i meget smaae Summer. Den Allarm, som er fremkaldt derved, var meget betydelig, og hvo der skulde bruge Penge, maatte sælge sine Papirer til lave Priser. J denne Anledning holdes der nu talrige Kjøbmændsforsamlinger, som gaae ud paa, at der ufortøvet maa træffes Forholdsregler til at ende den herskende Pengenød og gjenoprette den sunkne Tillid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
Det kommer nu an paa, om man kan udfinde de rette Midler dertil. Fallitter, og det meget betydelige, høre endnu, som før, til Dagens Orden. (Med Dagsposten erfares, at det store Manufactur- og Commissions-Huus i Manchester. Render & Milner, har erklæret sig fallit.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
En kgl. Forordning af 26de Sept. ophøier Marschal Soult, paa Grund af hans store Fortjenester og glimrende Løbebane, til General-Marschal af Frankrig (Marchal-General de France). Denne Ærestitel har kun været givet to Gange, nemlig 1660 til Marschal Turenne og 1732 til Marschal Villars, Angaaende Schweiz haves følgende Efterretning fra Genf af 29de September: "Alt synes at bebude en blødig Krig. De Radicale ville begynde Kampen førend de onde Dage. En Beslutning af Statsraadet sætter Contingentets Batailloner paa Krigsfod, og der nægtes Passer til de Borgere, som høre dertil. Og da Sonderbundstaterne synes bestemte paa at forsvare sig, kan Krigen ansees som uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-10-11
J Magde. Zeitung, skrives fra Berlin, at det preussiske Kabinet, som en Modvægt mod Englands voxende Jndflydelse i Jtalien, for dette Lands Vedkommende vil slutte sig til Østerrig, og at Jnstructioner desangaaende all rede ere afsendte til de preussiske Gesandter i Wien, Turin, Rom, Florents og Reapel.