JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1788-08-11
Jndstevnte Sager. 1. Hans Larsen af Schandrup, indstevner til Underkienkiendelse a., en ved Aanst, Jerlev og Slaugs Herreders Ret den 29 April sidst afsagt Dom af Hr. Justitsraad og Herredsfoged Junghans i Colding, udi en Sag, som er bleve anlagt mod Appellanten paa sin Hustrue Johanne Sørensdagters Vegne af Knud Jensen i Flensborg, paa egne og Sødskende. m. 274 mk. skendes Vegne for 180 Rdlr., som bemelte Knud Jensen og Sødskende formener at have tilgode hos Appellanten, paa Grund af et imellem ham og Appellantens Hustrues forrige Mand ved Coldinghuus Birketing den 12 Januarii 1768 indgangne Forening. 2. Lauris Frederichsen, Peder Knudsen, Sr. Landrup og Peder Thorsen i Varde, indstevner til Underkiendelse, en paa Varde Byeting, af Birkedommeren ved Kiergaards Birk Sr. Lars Larsen, som Sættedommer, den 10 December sæl det Dom i en Sag, som 3de af Varde Bye eligerede Borgere Jesper Müller, Niels Frølund og Friderich Westesen, skal have anlagt mod Appellanten angaaende Jisberg Slig eller Stampemølledam; hvilken de eligerede Borgere har villet formene Appellanterne foregivende at samme skulle være Varde Bye tilhørende m.v. 3 Præsten Hr. Breum i Branderup, indstevner til Hiemviisning eller rettere Paakiendelse, en Dom afsagt ved Nørvang Tørrild Herreders Ret af Bye- og Herredsfoged Carøe den 16 Maji sidst, i en Sag, Hr. Provst Clausen i Fredericia dertil havde indstevnet mod Hr. Breum angaaende 500 Rdlr. Denne paastod hos ham, for Præstegaarden i Brandrup, uagtet den ikke, saaledes som Hr. Provst Clausen havde andraget i Cancelliet, af ham var opbygt af nye, og den derpaa erholdte Resolution ikke forbinder Hr. Breum til at betale fornævnte 500 Rdlr., siden nogle af Bygninger endnu ikke skal være fuldførte. 4. Herredsfoged Møller paa Højeriis, indstevner til Svækkelse og Underkiendelse, formentlig lovstridig Behandling udøvet af Herredsfoged Fuglsang i Ringkiøbing, ved det ham, efter Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Begiering, skal have udmeldet 2 Synsmænd ved Ulfborg, Hind Herre, ders Ret, til at syne Veiene i Hammerum Herred, i hvilket Appellanten er Herredsfoged, samt derefter imod Herredsfoged Møllers Protest, tilladt de udmelte Syndsmænd at afhiemle den af dem sidste 4de og 5te December holdte Syndsforretning inden Ulfborg Hind Herreders Ret den 16 Januarii næstefter, uden at Herredsfoged Møller dertil var kaldet; ligesom og Hr. Tranberg, som constitueret Fuldmægtig for Herredsfogden i Hierm Ginding Herreder, efter bemelte Hr. Etatsraad Hansens Begiering, skal have indfundet sig paa bemelte Syn. Paa
Viborger Samler, 1788-08-11
Paadømte Sager af 16 Julii. 1. Den paa Aalborg Byeting den 24 April 1786, i denne Sag fældende Dom, bør ved Magt at stande, saaledes at Oluf Pedersen fremdeles paa samme Maade som hidtil bør have frie Fart og Udgang igiennem den omtvistede Laage, og Jens Nielsen Smith, bør efter Tilbud tilforpligtet være at opsætte en Laage i ligesaa god Stand som den sidste befandtes, paa det Sted som Underrets=Dommen bestemmer; saa bør han og betale den Mulct som Underdommeren har idømt ham, fordi han ikke ved Contrastevning hertil Oberretten har paaanket samme; Men Oluf Pedersen, som ubeføiet, har appelleret, bør derimod betale Schmit denne Processes Omkostninger her ved Landstinget med 30 Rdlr., og som temere Litigans til Justits=Kassen 6 Rdlr. 4 Mk.; hvilket alt efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang. Endelig bør Oluf Pedersen og strax betale 2 Rdlr. 4 Mk. til Domhuset. 2. Christen Bertelsen i Varde, contra Prokur. Bach ibd., den indstevnte Dom afsagt paa Varde Byeting d. 4, Junii 1787, bør saavidt den idømte Mulct og Omkostning angaaer, ved Magt at stande, dog saaledes: at Bertelsens Desensor Sr. Hartvig tildømte Sallarium, hvorom han ingen Paastand har gjort, bortfalder. Endvidere bør Christen Bertelsen betale det stemplede Papiir som i Sagen her for Retten skulle være brugt, samt Rettens Gebuhr efter rigtig Regning; Saa og til Actor Raadmand, og Prokurator Wissing i Sallario 10 Rdlr., og til Justitskassen for unødig Trætte 6 Rdlr. 4 Mk. Hvilket alt udredes og efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Excecutions Tvang, og videre Forhold efter Forordningen af 6 Decemb. 1743. Endelig bør Christen Bertelsen betale til Landstings Domhuset strax 2 Rdlr. 4 Mk.
Viborger Samler, 1788-08-11
efter Plakaten. 3. Birkedommer Lund og Degnen Brasch i Thim, c. Herredsfoged Fuglang i Ringkiøbing og Prokurator Timmermann; Det ved Ulsborg Hind Herreders Ret førte Tingsvidne, begyndt d. 9 Maji og endt d. 6 Junii 1787 bør aldeles opdømt og kasseret være, og Herredsfoged Fuglsang tilpligtes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse paa nye at forfriske Sagen paa egen Bekostning, til rettere og lovlia 276 Mk. lovligere Behandling, naar det af Parterne forlanges; inden foreskrevne Tid betaler han og 24 Rdlr. til Appellanterne for denne Sags forvolgte Jndstevning, samt i Følge heraf strax til Domhuset 2 Rdlr. efter Plakaten.
Viborger Samler, 1788-08-11
Bekiendtgiørelse. Selveier Anders Thygesen i Kongsted agter ved en eneste offentlig Auction den 21 Aug, næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge hans Selveier Gaard beliggende i bemeldte Kongsted Bye, Kongsted Sogn, Eldboe Herred, Coldinghuus Amt, i den behageligste og frugtbareste Egn. Hvilken Gaard med sine Eiendomme er af følgende Beskaffenheder: 1.) Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 7 Skppr. 3 Fdkr. 1 Alb. 2.) Gaardens aarlige Udsæd er 16 Tdr. Rug, 24 Td. Byg, 44 Tdr. Havre, 7 a 8 Tdr. Boghvede, og 3 Tønder, Erter. 3.) Høeavlen er det ene Aar mod det andet, 60 a 70 Læs, og Besætningen, som meget vel kan foeres og græsses ved Gaarden, er 50 Fæehøvder 10 Bester og 30 Faar. 4. Gaardens Bygning er 14 Fag Stue=Huus samt 51, Fag Stald og Lade, alt i god Stand, og vel indrettet, samt forsikkret i den almindelige Brand Casse for 800 Rdlr. 5). Af Bøge=Skov og Gierselhugst haves det fornødne til Gaardens Brug, men af Tørveskiær stor Overflødighed, saa at deraf aarlig kan sælges anseeligt. 6.) Gaardens Marker ere udskiftede af Fælledsskab og for sig selv indhegnede, endog for det meste med levende Gierder, som staaer i den ypperligste Grøde, Agerloden ligger tæt ved Gaarden, tilligemed to Tofter, og Fælledslodden ikke langt derfra. 7.) Gaarden ligger 1 Miil nær Fridericia, og 1 1/2 Miil, nær Coldina. 8.) Ved Gaarden haves 3de gode Frugthauger hvori avles Jord= og Træefrugt i Mængde, saa haves og Fiskerie, udi en Aae tæt ved Byen. Liebhaberne ville behage at møde bemelte Dag og Tid udi benævnte Gaard, hvor Auctionen holdes og Conditionerne, bekiendtgiøres; hvilke Conditioner og forinden kan faaes til Eftersyn hos Raadmand Buhl i Fridericia og hos Eieren. a. 277. M.
Viborger Samler, 1788-08-11
Da det udstædte Proklama udi Sr. Borchards Opbudsboe den 25 Sepbr. førstkommende er udløben; saa er udi samme Boe berammet en Skiftesamling bemelte Dag den 25de Septbr. at holdes paa Viborg Raadstue om Formiddagen Klokken 10, da Skiftet, saa fremt ingen nødvendige Omstændigheder skulle giøre det hinderlig, bliver optaget til Decission og Slutning; hvilket alle Vedkommende hermed til Efterretning bekiendtgiøres. efter afgangne Mads Rasmussen, som døde paa Nørre Teglgaard, her ved Byen, bliver paa Viborg Raadstue, den 16de September førstkommende, Skiftet foretaget til endelig Slutning; hvorfore Stervbboens Vedkommende saavel Arvinger som Creditorer herved indkaldes til bemelte Sted, om Formiddagen Klokken 10 at møde.
Viborger Samler, 1788-08-11
Skifterne efter følgende her i Byen Afdøde, bliver foretaget til endelig Slutning paa Viborg Raadstue næstkommende 9de September om Formiddagen Klokken 10, nemlig: 1. Efter Hans Thyeboe. 2. Efter Thomes Lunds Enke Else Borreschmidt. 3. Efter Christen Aarestrups Hustrue Else Andersdatter Stenvad. Ligeledes den 10de dito. 1. Efter Peder Bendix Enke. 2. Efter Anders Poulsen fra Thyeland. 3. Efter Eiler Steenfeldts Hustrue. Thi indkaldes herved fornævnte Stervboers Vedkommende, saavel Arvinger som Creditorer til bemelte Tider og Sted, at møde, da Skifterne uden Henstand, om muelig, bliver slattet og til endebragt.
Viborger Samler, 1788-08-11
Hovedgaarden SchierrildgaardNNB. 2. med Underliggende i Aarhuus Stift, dens berammede Auction til den 12te Augusti, bliver af gode Aarsager udsat til den 26de Augusti förstkommende, da at foretages om Formiddagen Kl. 10 Slet i Horsens hos Hr. Hospitals-Forstander Bentzon, som forhen bekiendtgjort. Schierridgaard den 29de Julii 1788. H. H. Lüttichau. Stek=Brev.
Viborger Samler, 1788-08-11
J vende Delinqventer navnlig Søren Andersen Skræder, af middelmaadig Høide, rundladen af Ansigt, blund af Haar og Øinebryne, og hans Hustrue Anne Jensdatter Willadsen, høi af Vext, sortladen og sort af Haar og Øine, begge midaldrende, friske stærke og frekke Folk af Udtale, fra Laurberg, Bye paa Frysenhold Gods, har ei allene for Jndbrud og grovt Tyverie her paa Grevskabet, men endog for mange Hæste og andre grove Tyverier som de i 8te Aar forhen har øvet, været actionerede og saavel her ved Grevskabets Birk som den 17de Maji sidst ved Høieste Ret dømte, nemlig: Manden at kagstryges brændemærkes og arbeide i Jern i Kiøbenhavns Fæstning sin Livs Tid, og Qvinden at stryges til Kagen og arbeide i Børnehuset paa Christianshavn hendes Livs Tid; Men da Søren Andersen under Actionen i Foraaret 1787 er bortrømt af Arresten i Randers og den Tid efterlyst, og Qvinden Anne Jensdatter efter at være den 22de Julii sidst kagstrøgen, nu den 3die Augusti ved høilys Middags Tid af Arresten i Rander er bortrømt og ikke ved Eftersøgning været at opbringe her i Egnen; Saa bliver disse 2de Maleficanter herved begge efterlyst igien, med ærbødig og tienstligst Anmodning til alle høie og resp. Øvrigheder, Præster og andre, baade i Kiøbstæderne og paa Landet i Dannemark og de Holstenske Provindser. at ville paa det alvorligste bemøie sig for at see disse 2de grove Tyve opbragte og arresterede, samt melde det med Posten enten til Amts=Contoiret i Randers, Byefogden Hr. Cancellieraad Voigt i Randers, Actor Forvalter Otto Friis ved Frysenvold pr. Randers, eller mig undertegnede pr. Aarhuus, da en anseelig Douceur tilligemed alle paagaaende Omkostninger, saa meget meere skyldigst, erkiendtlig betales; som disse ovenmelte Personer ere et Komplot af en Tyvebande der har omløbet som Hæste Gieldere og Soe=Sniddere, samt med horible Trudsler, Tyve= og mordiske Gierninger giennemstreifet Landet og nu end mere frygtelige efter deres Udbrud. Om de Bortrømtes havte Klædedragt ved Undvig sen holdes unyttig at melde, da de efter Udbrud af deres uforsvarlige skiødesløse Arrest, vist af deres Hielpere dermed ere blevne forsynede til Forandring. Frysendahl den 6te Aug. 1788. Niels Husfeldt Bagge. Birkedommer og Ober-Jnspecteur. ved Grevskabet Frysenborg.
Viborger Samler, 1788-08-18
Noget over den nærværende politiske Situation i Norden.
Viborger Samler, 1788-08-18
J Vesten, i Syden og Norden udi Europa rase Krige. J Norden, ja saa mænd, sukker allerede mangen brav dansk Mand," det er sandt nok, men Gud bevare vort Land, Gud giv os Fred, saa sukker han; men langt anderledes tænke vore danske Soldater: "heele Verden, sige de: fører Krig, og vi ligger igjen allerne stille. H. Hm! siger en til hans omkringstaaende Kammerater det skal du just ikke sige, min Broer, 6 Linieskibe gav Kongen til Russerne, som han da formedelst sin Alliance med Rusland maa levere til den, og 6 Linieskibe bliver igjen paa nye eqvipeeret. See det er i alt 12 Linieskibe det vil m. - S. - allerede betyde noget. Vi har ogsaa faaet partirulaire Efterretninger, at de forfærdige i Kiøbenhavn nogle Millioner skarpe Patroner, og 20,000 nye Gevæhrer, som man troer, at være bestemt for Norge Maaskee deres Gevæhrer ere ikke paa det beste conditionerede, sagde sagde en anden : fik vi dog ogsaa for 3 Aar siden nye Gevæbrer og det betydede endda ingen Krig. Mine Herrer, sagde en tredie, jeg troer heller ikke at vi faae Krig, undtagen det maatte tilgaae paa den Maade: at naar Keiserinden af Rusland, vilde bruge vore 6 Linieskibe imod Svensken, og ikke imod Tyrkerne; saa kunde Kongen af Sverrige, gjerne finde nogen Aarsag at anbinde med de Danske. Det var jo meget got; svarede en ung Soldat, saa kom vi dog engang ud af det f Hr Nei, Neil raabte en Gammel, med tordende Røst: som havde bivaanet den hele Syvaarige Krig, Nei, lad os hellere blive her, den sletteste Garnison er bedre, end den beste Feldttog. Saaledes raisonneere de nu hver Dag. Vor Naboe Kongen af Sverrig har allerede gjort god Fremgang. J det sidste Søeslag fik Svensken et Russisk Krigskib af 74 Kanoner til Fange, som havde over 200 Døde ombord, hvoraf den Hidsighed, hvormed begge Partier fægtede med hinanden, er let at erkiende. Et Russisk Skib gik under Fægtningen til Grund, og 2 andre havde allerede deres Flager strøgne, men Omstændighederne tillode det ikke, at tage samme i Besiddelse. Den Russiske Flaade have meget lidt i Takelagen, og mange Skibe have tabt deres Mast, men Svensken ikke en eneste. Slaget varede indtil Klokken 10 Slet om Aftenen, da Natten og Munitionens Mangel gjorde Ende paa begge Sider. Russiske Efterretninger om dette Søeslag lyde saaledes: Der Vores Linie nærmede sig omtrent Kl. 5. slet til Fienden, saa begyndte først Kanonaden af de Svenske paa os. Jlden var paa begge Sider meget hæftig, og varede indtil Klokken 10 om Aftenen. Vi have taget det fiendtlige Skib Prinz, Gustav af 70 Kanoner, som værgede sig længere end en Time med stor Tapperhed mod vores Admiralskib. Paa samme geraadede i Fangeskab Vice-Admiralen og General=Adjutanten Grev Wachtmeister, som commandeerte Flaadens Avantgade, tilligemed 15 Stabs= og Overofficeerer med den heele Eqvipage. Vor Forliis bestaaer i 319 Døde og 686 Blesseerte, men den fiendtlige maa være langt større, da allene Antallet af Døde og Blesseerte paa det borttagne Vice=Admiral Skib beløber sig henimod 3000.
Viborger Samler, 1788-08-18
Efter Bataillen blev et af vores Skibe af 4re fiendtlige omringer, og efter en tapper Modværge af samme bortført. Fremdeles meddeelte Hs. Keyserl. Majest. et Manifest til alle i Petersborg residerende Ministre, hvori den uretmæssige Maade. Maade, hvormed Høistsamme af Kongen af Sverrig er bleven angrebet, vidtløftigen er beskrevet. Jblant andet staaer der Det var enhver bekiendt, at Vi udrustede Vor Flaade til Vor Krigshærs Understyttelse mod Fienden af det - christelige Navn, hvilket Vi ogsaa det Stokholmske ligesom alle de andre Europæiske Hoffer tidlig nok tilkiendegav, alligevel begyndte det først uden for sit Rige, og derefter inden for samme, at udsprede hemmeligen det - Rygte, at Vore Tilrustninger vare rettede mod Sverrig. Til denne Bagtale kom endnu en anden, som ikke allene blev udspreedt ved de Hoffer som staae med os i god Fornemmelse, men selv ved Vor allierede Veninde- Krone Danmark som om den, tillige med de andre vilde understøtte Kongens Foretagender. Uden at give os nogen videre Forklaring, herom blev os af Vore Findlandske Grændser indberettet, at svenske Krigs- folk havde betraadt samme. Paa den Maade, førend Vi endnu kiendte nogen Aarsag til denne Krig, har man dens Virkninger ved Vort- Rigets Grændser ladet føle, paa en Maade, som kun , rovgierrige Barbarer, men ikke civiliseerte Europæiske - Nationer er egne. &c.
Viborger Samler, 1788-08-18
Man befrygter, at endnu flere Magter vil tage Deel i disse nordiske Krigs=Affairer. Horsens.
Viborger Samler, 1788-08-18
Den 10 August havde Mester=Snedker Hans Petersen, en Søn til Daaben blev kaldet Lauritz Jordhøy. Fadderne vare Jomfrue Anne Marie Richter og Jomfrue Kirkhoff, Hr. Forstander Stephansen, Olle Lund og Blummer, alle 3 af det grønne Cavallerie=Coer.
Viborger Samler, 1788-08-18
Gravskrift, 1 Uforkrænkeligheds visse Haab bevares i disse Fiele, Støvet af
Viborger Samler, 1788-08-18
Velædle og Velbyrdige Ur Ctikisk Hansk Joh. Hs. Kongel. Majestæts bestalter virkelig Cancellieraadmischum og Himmestrup Gaarder var han Hjerrefra 1754, da hans Fader solgte ham dem; til 1783, da han tilkiödede sin eneste og dybsörgende Sön samme. 1719 den 17 Junii. Blev, Manden her sover, fød paa Hindsgaul i Fyen, Retskafne, fromme, arbeidsomme og Kristelige Forældre, Hvis Fodspoer Fra Ungdommens Vaar, til den sølvhvide Alder, handlidfulgte. Heel aarle oplærtes Han i den Videnskab; Der ene lyksaliggjör Mennesket i denne og hin Verden; Vor Religions helligste Sandheder; Dem som fine vigtigste Grund Regler i at ile Fuldkommenheds Maal i Möde fulgte Han stedse troligen. Ordets Tienere hædrede Ham tideligen, Som den fittigste Mand i at søge Herren Huus Som den opmærksomste Tilhörer, Ja, som den intet meer fortryd, end at hindres fra Jesu Ord Prædiken paa saadan Gudshengivenhed fulgte, At Han i Livet var: Den beste Ægtefælle, den ømmeste Fader Ærbødig med Overmænd, mild mod Undermænd, Redelig i Omgang, taalmodig i Trængsler, Stedle virksom, begavet med Opfindelses Geist, og hældig i dets Udførelse. Mellem Ödselhed og Giærnghed holdt kan den ædle Middelse. Heele Familier, enkelte Mennesker, ja en Skare af Fattige 4 Sogner, beduge Hans Stöv med heede Taare Som den der afhialp med garmild Haand ved anseelige Gaver, Hines Trang og disses Kummer. Aarle og silde var Jesu Ord Hans Lys og Lyst- og med dette paa Læberne hensov Han rolig Den 5 August Kl. 12 E. 1788. Apoc. 14. 13. Salig ere de Døde, som døe i Herren herefter. Ja Aanden siger, at de skal hvile af deres Arbeide; men deres Gierninger følge med dem.
Viborger Samler, 1788-08-18
Bekiendtgiørelse. 7 timus. 4 Rigsdaler, i Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, De Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: At eftersom Os elskelige Etatsraad Ditlev Kirketerp med flere Directeurer fra Aarhuus Stifts almindelige Enko=Pensions=Selskab, for Os allerunderdanigst have andraget, at samme er geraadet i saadan Decadence, at en Deel baade af Jnteressenter og Pentionister have begiært det ophævet, og at Beholdningen maatte blive deelt imellem Jnteressenter og Pentionister, da Jnteressenterne skal være uddøde paa 25 nær, og Pentionisternes Lodder derimod være 170, hvorfore samtlige Jnteressenteres og Pentionisters Jndkaldelse holdes nødvendig; saa have Vi efter bemelte Directeurers derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Viborg Samler og Aalborg Jydske Tidender, 3de Gange efter hinanden, maae indkalde til en General-Forsamling, udi Raadmand Lassens Huus i Vor Kiøbstæd Viborg den 17 November førstkommende, samtlige Jnteressentere og Pentionister for at fremkomme med sin Paastand, om nogen af dem maatte have noget at erindre imod Kassens Ophævelse og Deeling, da de Udeblivende ansees, som Stiltiende, dertil at give deres Samtykke, og skal saadan Jndkaldse i Aviserne, som tillige skal publiceres ved Nørre=Jyllands Landsting, ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proklama efter Loven; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn d. 18 Julii 1783. Under Vort Signet. L. S.) Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Schow.
Viborger Samler, 1788-08-18
Etatsraad Kirketerv af Randers med fleere Directeurer for Aarhuus Stifts almindelige Enke-Pensions Selskab, Bevilling i Aviserne at indkalde dets Jnteressenter og Pentionister. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Rætten paa NørreJyllands Landsting Onsdagen d. 13 August 1788, under No. 21. Lautrup. S. Gierulf. Fans. protocolleret af Hauch.
Viborger Samler, 1788-08-18
J Kraft af forestaaende Kongelig allernaadigst Bevilling, bliver herved indkaldet til den berammede General-Samling udi Hr. Raadmand Lassens Huus i Viborg d. 17 November førstkommende, alle eller saamange af Jnteressentere og Pen. 284 Mk. tionister udi Aarhuus Stifts almindelige Enke=Pensions=Selskab, som maatte have noget at indsige imod den af en Deel Jnteressenter og Pensionister af bemelte Selskab gjorte Begiæring, Forslag og Paastand at Selskabet maatte ophæves, og Beholdningen som er noget over Sexten Tusinde Rigsdaler deeles imellem Jnteressenter og Pensionister efter Loddernes Antal, da paa hver enkelt Lod kunde blive udbetalt udi Snapsting 1789 80 Rdlr. og paa hver dobbelt Lod 160 Rdlr., hvormed Enkerne eller Pensionisterne er bedre tient end at nyde 4 Rdlr. aarlig Pension, som dog ei kunde udreedes af Beholdningen og Jnteressenternes Renter, uden at giøre aarlig Jndgreb i Kassens oplagde Kapitel, og Jnteressenterne som da leve og er vedbleven Selskabet, kan nyde samme Gotgiørelse for de mange Aars Renter de have udbetalt i Forventning om en større aarlig Pension, for deres Hustruer om de dennem skulle overleve. Derefter skal da bemelte 17 November i Anledning af Stiftelsens 219 paafølge Directionens Decission og Beslutning. Randers den 14 Augustii 1788. Paa egne og med Directeurens Vegne. D. Kirketerp.
Viborger Samler, 1788-08-18
J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling, saaledes lydende: Ji Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Odenborg; giøre alle Vitterligt: At eftersom Severin Gleerup, af Gaarden Wang, i Aalborg Stift, udi Vort Land Nørre Jylland, for Os allerunderdanigst haver andraget: At ved en paa bemeldte Gaard Natten imellem d. 27 og 28 Martii sidstleden opkommen Jldebrand, som paa en ganske kort Tid lagde Borgergaarden i Aske, skal de fleste af hans Papirer tilligemed Godsets Fæste, Skifte= og Kasse=Protokoller være bleven opbrændte, hvorfore han befrygter, at der i denne Anledning i Tiden skulde fremkomme uretmæssige Fordringer paa ham eller hans Arvinger, som formedelst de saaledes opbrændte Qvitteringer ei skulde kunne afbevises. Saa ville Vi i Anledning af fornævnte Severin Gleerups derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: At han ved Proclama sub pæna præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske, a 285 Mk. Aviser, de Aalborgske Jydske Efterretninger, og den Viborg Samler, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos ham, enten i Henseende til de paa Godset holdte Skifter med derunder faldne Arveparter, eller efter Beviser, Regninger og anbetroede Commissioner, samt i andre Maader dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte TidsForløb at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proklama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade, at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentz=Stad Kiøbenhavn den 25 Julii 1788. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Schow. Jndkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, alle de som formeene sig i nogen Henseende at have noget at fordre hos mig. Wang d. 13 Aug. 1788. S. Gleerup.
Viborger Samler, 1788-08-18
3di Tostrup Bye paa Restrup Gods i Rinds Herred er ved Le Døden afgaaet den 1 August sidst, Huusfæster Edvardt Nielsen, hvis Stervboe strax er taget under Skifte Behandling, og da anmeldt følgende Arvinger nemlig: En Broder Christen Nielsen boende i Trouelstrup, en dito Jens og en Syster Anne Maria, hvis Opholdsteder ingen vidste til visse at angive, men efter Formodning i Egnen ved Colding; thi bliver disse Arvinger og om flere er til indkaldet at møde til 30 Dagen den 1ste Septemb. førstkommende i Stervboet og ellers til de Tider Loven befaler her, samt Credi- og Debitorer til bemelte Tider. Westerriis den 6te Augusti 1788. Klotrup.