Berlingske Tidende, 1760-03-21
London, den 7de Martii. Hoffet fik den 26de i forrige Maaned Breve fra Hertugen af Bedford, Statholder i Jrland, som gav tilkiende: "At Hr. Thurot, havde gjort Landgang i Carrikfergus, og at man havde samlet 4 Regim. Fødfolk og 3 Regim. Dragoner i Newry, hvormed man troede, at kunne forsvare Landet fra al Overvold, og drive Fienden tilbage; Jmidlertid forsvarede Oberstlieut. Jennings, som commanderede 4 Compagnier i Carrikfergus, sig saa got, som han kunde, og disputerede de Franske hvert Skrit, Førend disse kunde komme i Land ved Carrik, havde man havt Tiid nok, til at bortføre deres fangne Landsmænd, og føre dem til Belfast. De Franske komme ikke saa snart for Carrik, førend de angrebe denne Plads. De bleve to Gange drevne tilbage, og vare blevne nødte til at afstaae fra deres Forsæt, dersom Hr. Jennings ikke havde havt Mangel paa Krigs=Fornødenheder. Men denne Omstændighed nødte ham til at capitulere, og overgive Byen og Slottet. Capitulationen indeholdt, at Tropperne, paa den commanderende Chefs Ordre, skulle udgaae af Pladsen med alle Ærestegn, at Officiererne skulle blive i Jrland paa deres Parole, og ikke blive sendte til Frankrig, ligesaa lidet som deres Soldater; Men at man derimod, inden en Maaneds Forløb, saasnart, som man havde lavet Skibe tilrette til de res Overførsel, skulde sende et lige Antal Franske Fanger til Frankrige, at Slottet af Carriksergus aldeles ikke skulde sleises, og at man ikke skulde røre den Munition, som der befandtes; At Byen og Provinzen Carrikfergus ikke skulde plyndres eller brændes; Hvorimod Jrlænderne skulde forskaffe de Franske Tropper al den Provision, som de behøvede. Da den Franske Commandant havde holdt Raad med sine fornemmeste Officierer, erklærede han, at han ikke kunde tilstaae Hs. Storbritt Majestæt den paa Slottet værende Munition, saa man i denne Post ikke kunde føye Hr. Jennings. For Resten blev den sidste Artikel af Capitulationen ikke holdt, saasom Magistraten i Carrikfergus ikke kunde skaffe de Franske Tropper i Betids de forlangte Levnetsmidler, hvorfor Byen blev plyndret. Man legger ellers til, at der skal have været en Misforstaaelse imellem den, som commanderede de Franske Tropper og Capitain Thurott, saasom den første dømte, at man skulde angribe Carrik, og den anden vilde have gjort Landgang ved Whitehouse, for derefter at angribe Belfast. Men vi begive os til Slutningen af dette de Franskes ulykkelige Foretagende. Admiralitætet fik den 3die hujus ved en Expresser Brev fra Capitain Elliot, som commanderer det Kongel. Skib Æolus, dateret fra Vigen Ramshey paa Øen Man d. 29 Febr. af følgende Jndhold, at han den 24de i samme Maaned blev af den Jrlandske Statholder, underrettet om, at 3 Franske Skibe vare indløbne i Vigen ved Carrikfergus. Samme Aften gik han til Seyls fra Kinsale med de 3de Skibe, Æolus, Pallas og Brillante, for at søge de Franske. Han kom den 26de om Aftenen for Vigen ved Carrikfergus, men kunde ikke løbe derind, for Modvind og en Veyns Skyld. Den 28de Kl. 4. om Morgenen, blev han Fienden vaer, og satte efter ham. Henimod Klok. 9, naaede han den Franske Eskadre ved Den Man. Strax derpaa begyndte Actionen, og efter halvanden Times Forløb, strøge de Franske Fregatter deres Seyl. En af dem, kaldet Marechal de Belisle, paa 44 Kanoner og 545 Mand, Tropperne indberegnede, blev commanderet af Capit. Thurott, som faldt i Actionen; den anden er 14 Blonde, paa 32 Kanoner; denne havde 400 Mand om Bord, og blev ført af Capit. Canche, og den 3die la Terpstore, paa 26 Kanoner og 300 Mand, ført af Capit. Deravandais. Capit. Elliot har været i Ramshey, for at reparere sine Skibe, og dem, som han haver taget; thi de ere alle meget ilde tilreedte, baade paa Master og Takkelage, i sær Capitain Thurotts Skib, som i Slaget havde mistet sin Bovspryd, sin Mesan=Mast og Stor-Raaen. Man har havt Møye med at redde denne Fregat. Hr. Elliot, som har udført dette Foretagende, er ikkun 26 Aar gammel. Det Jndianske Compagnie, har med 2 Skibe, som efter 3 Maa ders lykkelige Seylads, fra China ere ankomne til Kinsal, faaet den Efterretning fra Asien, at Oberste Clive har slaaet Mogols Søn, der var en Rival af Naboben af Bengalen, Bahar og Orixa, som Engelænderne holde med. Den overvundne har været forbunden til at flygte til Patna, som Oberste Clive nu beleyrede. Paa den anden Side havde Hr. Lally ikke aleene ophævet Beleiringen for Madrass, men havde og forladt alle de Forter som ligge der imellem og Pondichery. De Engelske have gjort meget Bytte, og faaet mange Fanger i Forterne. J April Maaned sidst, har Major Forde befriet Masulipatan, slaaet 200 Franske ihiel, og taget 300 til Fauge. Den 20 Jun. er Hr. Lally kommen tilbage til Pondichery med Resten af sin Armee. Den 7 Aug. krydsede Admiral Pocok imellem Pondichery og Megapatan, og havde ladet armeere 5 af Compagniets Skibe.