Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-06-09
Jblandt de Taler, der ledsagede de ved Festen paa Skydebanen i Kbhvn. d. 28de Mai udbragte Skaaler, blev følgende Kancellie-Sekretair Algreen Ussings PomOffentlighed i Kommunalvæsenet" optagen med det meest levende bifald og uophørligen afbrudt af Forsamlingens Bravoraab: - "Man taler nu saameget om Offentlighed, mine Herrer, og det er ogsaa en skiønne Ting, og man kan ikke let sige formeget til dens Roes. Men man maa ogsaa hylde Offentlighed i dens hele Udstrækning. Thi see, der gives mange Mennesker, som ere de største Venner at Offentlighed, saalænge det blot angaaer Andre, men som ikke kunne taale den mindste Offentlighed, saasnart det rører ved dem selv. De ville have Pressen fri, kun ikke imod dem. De ville have Misbrug afskaffede; kun ikke dem, hvoraf de selv høste Fordeel. De ivre imod Privilegier og Monopoler; tun ikke dem, hvoraf de selv skumme Fløden. Men en saadan Aand kan ingen Frugter bære. Man skal hylde Offentlighed i dens hele Udstrækning; imod sig selv, som imod Andre; i det Smaa, som i det Store. Det er ikke i Statsbestyrelsens øverste Grene alene, det er ikke blot med Hensyn til Statsgielden og Landets Finantser, at Vi ønske Offentlighed. Vi ønske den ligesaameget i de underordnede Bestyrelsesgrene, med Hensyn til mange lokale Gienstande, i Kommunalvæsenet, Skolevæsenet, Fattigvæsenet, og saamange andre Gienstande, som kunne kaste Lys ud over Landets Forfatning. Her gielder det derfor, at Enhver giver Luft for det, som han har nu der sin nærmeste Bestyrelse, og at han i sin Kreds søger at foriage det Hemmeligholdelses-System, som han ivrer saameget imod hos Andre. Naar enhver Embedsmand blot gjor dette, naar han ikke holder sig tilbage derfra af smaalige Hensyn, af ussel Frygt for en høiere Foresat der ikke maatte ynde en slig Offentlighed, af skiden Egennytte, af Embedsmage ighed, eller af Lyst til vilkaarlig Myndighed; da ville Vi snart komme i Besiddelse af en Mængde statistiske Data, der ville være af største Betydenhed. - Men jo sjeldnere det nu er at see, at en Embedsmand giver Exemplet paa en saadan Offentlighed, desto meere fortiener det at paaskiønnes i de enkelte Tilfælde, hvori det skeer, og det fortjener dobbelt at paa skiønnes i en Tid som den nærværende, hvor det er af yderste Vigtighed, at Stænderne, og med dem hele Folket, erholder den muligst fuldstændige Kundskab om Landets moralske, intellektuelle og økonomiske Tilstand. Som en saadan Mand fortiener derfor med høi Agtelse at nævnes Byfoged og Borgmester Ræder i Horsens. der nylig ved Trykken har offentliggjort en Udsigt over denne Kjøbstads okonomiske Tilstand, og derved givet det første Exempel paa Offentlighed fra Anthoriteternes Side i Kommunalvæsenet, et Exempel som det er glæde ligt at see, at en anden Kjøbstads Øvrighed, nemlig Magistraten i Aarhuus, har efterfulgt, idet ogsaa den nys har offentliggjort et lignende Regnskab over denne Byes Jndtæter og Udgifter. Vi ville haabe, at disse Exempler maae finde mange Efterlignere, og at navnligen Hovedstadens Repræsentanter og Byens Magistrat ville lade sig være magtpaaliggende, snarest muligt at offentliggjøre et lige aarligt Regnskab over Stadens Jndtægter og Udgifter, med fuldstændige Oplysninger om alle vedkommende Municipalgienstande, navnligen om Skole= og Fattigvæsenet. De ville derved opfylde et Ønske, som med hver Dag bliver meere levende hos alle Borgere; paa hvis Opfyldelse disse, der aarligen maae udrede saa betydelige Municipalafgifter, og derunder en saa overordentlig og trykkende Fattigskat, synes at have det retfærdigste Krav, og som de med saameget mere Føie see imøde, da det, ved en ganske ny Anordning, for alle andre Kjøbstæder er befalet, "at Byens Hovedrenskab skal i tre Uger henlægges til almindeligt Eftersyn paa Byens Raadstue, for at alle Borgerne dermed kunne gjøre sig bekjendt;" thi hvad der saaledes er bestemt for alle Rigets øvrige Kjøbstæder, det synes dog Kjøbenhavns Borgere, efter den større Jntelligents, som her findes, og paa Grund af Afgifternes saa betydelige Størrelse, saameget mere at kunne vente ogsaa her at burde finde Sted. Med det Ønske derfor, at dette Haab snarest muligt - hvorved vi ikke forstaae nogle Decennier - maa gaae i Opfyldelse, og i den Overbeviisning, at Kjøbenhavns Overpræsident, Borgemestere og Raad ikke i denne Henseende ville blive tilbage for Borgemesteren i Horsens, skal jeg tillade mig at udbringe en Skaal, som Deres uophørlige Applaus, mine Herrer, noksom siger mig, at De af fuldeste Hjerte ville istemme, nemlig en Skaal for den størst mulige Offentlighed i Kommunalvæsenet for alle Danmarks Kjøbstæder og navnligen for Kjøbenhavn (Kbhvn.)