JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-20
Kaalplanter af alle Sorter faaes billig hos Beyer, ved Reberbansport.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-20
Tillavede Oliefarver, af første Qvalitet, i alle Couleurer, færdige til Paastrygning, saavelsom gode tørrende Linolie- og Copalfernisser, faaes i smaa og store Qvantiteter til særdeles billige Priser hos Malermester D. Maynzhusen paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-20
Forgyldte Gardinstænger faaes hos D. Mayntzhusen paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Udlandet. England. Undersøgelserne af Mordattentatet paa Dronningen fortsættes med største Hemmelighed. Jmidlertid give Tidenderne alle de Details, som de ved deres Correspondentet have kunnet opspore. Først og fremmest beskjæftiger man sig med at finde Kuglerne, som skulle være udskudte mod Dronningen, og hvoraf man vil have seet Spor i Muren om Oyrehaugen. Endnu er det ikke lykket at finde dem, al Anstrængelse uagtet. De Kugler, som nogle Børn have fundet, passe ikke til Løbet af de Pistoler, som Oxford har havt, da han blev greben og Sporene i Muren erkjendes at være Beskadigelser af Muurværket, foraarsagede ved andre Tilfælde. Af alt dette lader det til, at man vil drage den Slutning, at Pistolerne slet ikke have været ladte, og at man kun har havt til Hensigt at ind lige Dronningen en overvættes Skræk. Denne Mening, vil finde Bekræftelse i en Beretning af Morning Chroniele om et Svar, Oxford skal have givet Sir Peter Laurie, en Aldermand, hvem Visiteringen af Fængslerne i London paaligger i denne Maaned. Sir Peter spurgte Fangen, om han havde ladt begge Pistoler skarp. Herover spottede Oxford og paastod, at der slet ingen Kugler havde været i Pistolerne; og udbrød i Skoggerlatter da Aldermanden gjorde den bemærkning, at Understatssecretairen i Ministeriet for det Jndre, Hr. For=Maule, var i Besiddelse af en Kugle, som var funden paa Pladsen. Det andet Øiemeed af Undersøgelserne, at udfinde paa hvad Maade, Oxford er kommen i Besiddelse af Pistoler og Ammunition, og hvoraf man haaber at erfatte, om han har Medskyldige eller ikke, har ligesaa lidet ført til noget Resultat. Med Hensyn herpaa beretter Standard ganske udførlig, at efter en Vaabenhandlers Udsagn, ved Navn Haves, ere Pistolerne, som han gjenkjender paa deres Mærke, for omtrent 14 Dage siden blevne solgte af ham for 2 Pund Sterling til en ung Mand, som tillige kjøbte et Krudthorn, men som ikke er den Anklagede. Efter Morning Herald skal derimod en Mand, der udlaaner Penge mod haandfaaet Pant, ved Navn Lowson, have erklæret, at Pistolerne vare stiaalne udaf hans Boutik. Disse forskjellige Angivelser ere naturligviis endnu mindre skikkede til at oplyse om Oxford er alene den Skyldige, eller han handler paa Andres Vegne, for det Sidste troet man at have fundet nogen Grund ogsaa deri, at han paa den sidste Tid har levet ganske uden Understøttelse af sin Familie, uden man veed at angive hvad han lever af. Selv har han omhyggelig undveget alle Svar paa Spørgsmaal om hans Fæller; kun i den første Sammenkomst med sin Moder, som nu har tabt Adgang til ham, skal han efter Morning-Chronicle have sagt: der er Flere indviklede i Sagen end jeg og efter Morning Herald skal han engang have spurgt: om han vel kunde slippe med Landsforviisning, naar han vilde gjøre sig til Angiver." Oxfords Proces vil Sandsynligviis tage sin Begyndelse den 22de eller 23de Junii. Jfølge Geheimeraadets Beslutning holdes den 21de Juni almindelig Takkefest for Dronningens Redning.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 19de Junii. Jgaar Eftermiddags ankom Kongens Dampskib, Kielk, herpaa Rheden fra Bornholm med Hertugen af Augustenborg. Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Fædrelandet, vil vide, at der under 10de de, skal være falden en kgl. Resolution, hvorvet den Erstatning, som tilkommer Major Magens, paa Grund af den mod ham anlagte Sag, hvorunder han blev frifunden for Justitiens ubeføiede Tiltale, skal foreløbigt udredes af Finantskassen og senere reparteres paa de Personer, der have underskrevet Actions-Ordren, nemlig Generalgouverneur Scholten og forhenværende Regjeringsraad, Kammerjunker Koefoed, nuværende Byfoged i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Hs. M. Kongen har under 3die f. M., foranlediget af Amtmand Krabbes Forslag, bevilget 1000 Rbd. aarlig i 3 Aar til en stadig Paketfart imellen Bornholm og Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
- J Sagen: Lieutenant af jydske Jægercorps Georg v. Tersling, contra Kjøbenhavns Magistrat som Bestyrer af Stadens Overformynderi, og Kammerraad, Procurator Nygaard, som Mandatarius for Premierlieutenant i Soetaten Chr. Krieger, Christine H. Krieger, Enke efter Baron Taube, og Sophie Vilhelmine C. Krieger med Mand, Kammerjunker Haffner. De Jndstævnte, Kjøbenhavns Magistrat, tilpligtedes under en daglig Mulct af 5 Rbd. Sølv til Kbhavns. Fattigvæsens Hovedkasse at udlevere Citanten 1250 Species i Species Actier og 1562 1/2 Species i consignable Bankfonds, som i sin Tid af Statsraad Lorenz Angel Meincke og Hustru ifølge et kgl. allern. Reser. af 14de Septbr. 1804 vare blevne indsatte i Overformynderiet, og af hvilke Stiftamtmand Krieger i levende Live har nydt Renter, samt betale Citanten den ommeldte Rente fra den Tid. Stiftamtmand Krieger sidst har oppebaarer samme. Processens Omkostninger ophævedes. (Berl. T.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
- Blandt de Retssager, som i sin Tid have vakt Opsigt, hører følgende i Mandags af Lands Overretten i 2den Jnstants paakiendte Sag, som Proprietair Hansen til Tampgaard havde anlagt imod Repræsentantskabet for Fyen Stifts Læseforening, og hvorpaa vi i sin Tid have gjormærksomme. kjendtes Bytingsdommen ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten tilpligtedes Citanten (Propt. Hansen, at betale de Jndstævnte med 25 Rbd. Sølv. Ved Odense Botings Dom vare de Jndstævnte frifundne for Tiltale af Citanten, der havde nedlagt Paastand om, at den af de Jndstævnte fremkaldte og af 52 Kuglestemmer i en overordentlig Generalforsamling i benævnte Læseforening tiltraadte Beslutning offentligt at erklære, at Læseforeningen i høi Grad misbilligede den Brug af Pressen, som Citanten havde gjort i sit Skrift, betitlet. Første Part af et Sendebrev til Biskop Faber, samt de derom i de fyenske Aviser indrykkede Bekjendtgjørelser ved Rettens Dom kjendtes ugyldige og de Jndstævnte in Solidum under en daglig Mulct dømtes til at sammenkalde en ny Generalforsamling og saavel i samme oplæse som og i de forannævnte Aviser foranstalte Conclusionen af den afsigende Dom m. v. Processens Omkostninger i 1ste Jnstants var Citanien ligeledes bleven tilpligtet at udrede. (Berl. T.)- En af Medailleur Christensen componeret og udført Medaille i Anledning af Frederik den Sjettes Død er i disse Dage bleven fuldendt. Paa Aversen sees den afdøde Monarchs Brystbillede med Omskrift: FREbænk DEX SETTE Folker, Febr. En Krands af Laurbær og Egeblade smykker Kongens Hoved. Reversen viser os en siddende qvindelig allegorisk Figur, det sørgende Danmark, der omslynger en Gravurne. Ved hendes Fod staaer det danske Vaabenskjold, lænet til Urnens Postament. Om Figuren staaer: EL. Sk. OG SIVET. og i Exerguen; neur i 35 Aar, som Kok 1 31 R. nøbs 3 DECB. 1839. Den anden Medaille er præget i Anledning af Deres Majestæters Sølvbryllup. Paa Aver sen ere Kongens og Dronningens meget lignende Brystbilleder, modellerede og smukt udførte af Hr. Christensen. Omskriften er: Christian Dr VIII. Carolle, Aal. Af Guds Naar Kokan og Ron III. DARMark. Reversen fremstiller en særdeles smuk Composition af Thorvaldsen, Hymen og Amor, der sammenbinde deres Fakler med Krandsel. Denne Gruppe er yndig; især er Amor henrivende skiøn og gratios. Medailleur Krohn har udført disse Figurer. J Omskriften staaer, VI REREDE Flamme Fon REDE RKSER. J Exerguen staaer, 22 Mal 1815. 22 Al 1810. (Portef.)- Hr. Aug. Pott, Oldenborgsk Capelmester og danske Professor, er i disse Dage kommen hertil med sin Kone fra Stockholm, hvor begge have givet Concerter, paa hvilke de have hostet meget bifald, han for sit Violinspil og hans Kone for den Færdighed og Virtuositet, hvormed hun spiller Fortepiano. Saavidt vi vide ville de paa Tirsdag give en Concert. (B. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Befordringer. D. 10de d. er hidtilv. Amtssecretair B. Knudsen i Tøndern udnævnt til Cancellist ved den slesvig-holsteenske Regiering paa Gottorff, og under f. D. er Cand. theol. H. P. Prahls Valg til Præst i Osterligum i Provstiet Apenrade allern, blevet bekræftet. (B. T.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Ved det borgerlige Skyttelaugs Skiveskydning i Odense den 16de d. tilfaldt første Gevinst, 6 Sølvspiseskeer, Hs. Maj. Dronningen ved Hs. Kgl. H. Kronprindsens Skud; anden Gevinst, 12 Sølvtheeskeer, Hr. Cancellieraad Stænderdeputeret S. Hempel ved eget Skud, og tredie Gevinst en Sølvpotageskee, Hr. Kjøbmand Salomon ved Hr. Fuldmægtig Petersens Skud. Naturligviis forhøiedes den gamle Borgerfest derved, at netop Hs. K. H. Kronprindsen, der med Rette er saa almindeligt og oprigtigt afholdt i Provindsen, gjorde det bedste Skud, ligesom der om Aftenen i det saare talrige Selskab paa Raadhuussalen herskede den sovialeste Stemning og muntreste Tone, ved hvilken Leiligbed mange Skaaler udbragtes og adskillige modtoges med Enthusiasme. (Hemp. Av.,Hr. Krigsraad Lomholdt i Skive erklærer i Viborg, Avis, at han ikke vil besvare Borgerrepræsentanternes sidste Artikel (see denne Avis Nr. 120, som tydelig betegner bemeldte Borgerrepræsentanters Væsen og Værd, førend har dertil opfordres af sin Overøvrighed; men naar en saadan Opfordring skeer - som han baade haaber og ønsker - de skal hans Beretning i saa Henseende uopholdelig blive offentliggjort. Sluttelig hedder det: "Ommeldte Repræsentant Product, er sandelig begrundet paa mere end - Usandhed, og Concipisten til samme Product, har ærligt bidraget til at prostituere de Jndivider, som han har skrevet for, thi fo tvivlede man paa, at tidtbemeldte fem Borger=Repræsentanter, ikke kunde skrive, nu kan jo faaes Overbeviisning for at De heller ikke forstaae at læses.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
J Aarh. Av, læses følgende Avertissement: S. T. Hr. A. S. ville have Snedkeren i Erindring nu til Terminen, som han for 10 Aar siden kjøbte et heele Møblement af, da han ventede at blive gift med den rige Frøken P. De busker vel, jeg raadte Dem fra adskjellige Dele, især fra den kostbare Mahomi Vugge, som De absolut vilde have strax, og som jeg ikke kunde indsee nogen Grund til. De vil erindre, at jeg sagde: Kommer det saa kan De jo altid bestille En, og kommer det ikke, saa behover De Jngen. Hvorfor der nu ikke blev noget at Deres rige Giftermaal, derover hersker en forskjellig Stemning i Publicum og kommer mig ikke ved. Men at Dehar solgt Møblerne, uden at betale mig, det er Nogen som kræver Eftertanke. Troer De kanskee, at der voxer Mahomitræ i min Have, eller at jeg har stiaalet mine Svende og Drenge? Troer De at en Kone og 5 Born ingen Appetit har, naar de ere sultne? Jeg kan dog umuligt lade mig ruineere fordi De ikke er bleven gift. Skjænkes ikke disse Linier Opmærksomhed, vil en Jndkaldelse paafølge til Forligelsescommission.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Copulerede. Paa Kalstrup den 17de Juni, Bataillonschirurg Thomas Jensen, Districtslægge i Holstebro, og Jfr. Ellen Christiane Schandorff.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Handels- og Skibsefterretninger. Til forestaaende Uldmarked i Randers den 2den og 3die Juli er anmeldte ca. 13000 Pd. at spansk og engelsk Race=Uld. (Rand. A.) Af 25 Uldproducenter, hvorat ikkun en fra Fyen, og de øvrige fra Siælland, Møen, Falster og Laalland, blev ialt tilført det kjøbenhavnske Uldmarked c. 32,000 Pd., bestaaende, af c. 7000 Pd. Sjællandsk, c. 23,000 Pd. ord. indtil fiin, middel, mere og mindre godt vadsket Merinos, c. 800 Pd. Dislay, Southdown og c. 500 Pd. uvadsket Race-Uld. Derat blev i alt solgt c. 21,000 Pd., nemlig: vadsket Sjællandsk til 46 a 48 s., fiin middel Merinos, godt vadsket til 80 s., god middel de., godt vadsket til 62 a 74 s., do. do., mindre godt vadsket til 52 a 56 s., ord. do. til 52 s. og Dislay Southdown til 46 a 32 sk. pr. Pd. (Adr. Av), i Ringkiøbing, den 19de Juni. Det af Hr. Clason, intenderede Uldgarnspinderi i Sneiberg eller rettere i Starrild Sogn, Hammerum Herred, tvivler man om kommer istand. - Rygtet om, at 120 Fiskere paa Fano skulde have tilsat Livet ved Fiskeri, bar, Gudskeelov, viist sig at være falsk.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Hamborg Borscours, 19de Junii. Bordeaur 19. Petersborg 31 ½. London k. S. 13 Mk. 37, Madrid 128. Lissabon, 18. Amsterd. k. S. 35, 86. Spec. 1 ½ pCt. Agio. Louis & Frederiksd'orer 10 Mk. 151 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Kbhvns Borscours, den 19de Junii. Hamb. k. S. 176 Sp. 20. N. Spdlr. a - Rd. Sv. Sedl. 17 a 17 1/2 Rbs. pCt. kall. Obl. a 9 1/2 a 9 Rd. Nationb. Obl. af 1820. - a 102 Rbd. r. S. Rigsbank Obl. af 1818, 10 a 101 1/2 Rbd. r. S. Bankactier 82 a - Rbd. r. S. Af. Act. - Rbd. Sd.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Aalborg Skibsliste. Jndel. Den 2de Juni, L. Nisted f. Newcastle m. Nul. H. Lyster f. Brüse ball. J. Johansen, J. Breum og F. Sand, Alle f. Kbhvn. m. Stykg. - Udel. De 19de: S. Nielsen t. Kbh. m. Rug og Havre. D. 20de. J. Krohne t. Kbh. m. Pass. og Stykg. P. Dam t. London m. Havre. N. Villadsen og N. F. Larsen t. Kiel m. Rug. H. Kuhl t. Rand. m. Restl. at Glasvare.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Reisende. Med Paquetten-Telphinen til Kjøbenhavn den 20de: Kammerherre Moltke; Stiftamtmand Bluhme med Frue, 3 Børn og Pige; Redacteur Røe; Musiklærer Meyer; Jfr. L. og G. Ørstrem; Cand. Bruun, Jfr. Fangel og Thiesen: Md. Jensen med 3 Børn og Pige; Hattemager Nothenborg: Dhrr. P. P. Kien, Colding, Jespersen med Søn, Brandt, Nygaard, J. H. Beck, S. Hansen, Sanderhoff, J. Pedersen og C. Lassen; Maren Christensen. - Afreiste med Caqv. igaar. T. Aarb.: Etatsr. Brink-Seidelin : Pastor Bentzen, Mad. Bentzen og Fuldm. Brøchner. T. Rand.: Hr. Lund. T. Hobro: Foderalmager Kongerslev.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Døde. Mathilde Birg. Juliane Lund, 53 A. SmedesuOle Peter Jensen, 32 A.; Lærer ved det kgl. Landcadetacademie Müllers Hustru, Emilie Marie, f. Lorentzen, 26 A.; Brændeviinsbrænder H. P. Ravn, 44 A.; Malermester Elbens Hustru, Anna Bolette, f. Westergaard, 36 A. ; Sadelmagerfrimester Peter A. Lund; Alle i Kjøbenhavn. Carl Emil Mauritzen, 1 1/2 A., i Frederiksberg. Møller Chr. Lange, 42 A., i Kjerteminde. Bertha Sophie Eibe, i Kehlet, 68 A., i Odense. Slagtermester Chr. Gottlieb, 56 A., i Horsens. Maren sal. Mellerup, f. Hals, 53 A., i Cheltoft.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Ved Skydeselskabets Skiveskydning igaar bleve Præmierne vundne saaledes : 1ste Pr.: en Potageskee, Hr. Høker N. Rasmussen, ved Hr. Snedker Herskind, paa 48 P.; 2den Pr. : 6 Theeskeer, Hr. Skipper Nisted, ved Hr. Kbd. C. Hassing, paa 18 P.; 3die Pr. 1 Jordbærskee, Hr. Propr. Lassen til Vei gaarden, ved Dr., paa 47 p.; 4de Pr. : en Sukkerskee, Hr. Viinhandler Krebs, ved Hr. Snedker Herskind, paa 46 P.; 5te Pr. : en Sukkertrang, Hr. Bager Krogh, ved Hr. Komd. A. Hassing, paa 26 Point.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Bekjendtgjørelser. Efter 17 Dages Sygeleie og haarde Liddelser af Nerre- og Sliimfeber bortkaldte Alherren Torsdagen den 18de d. M. min inderlig elskede, kjærlige og trofaste Hustra Frida Hesselaida Fogtmann, födt Dona, i hendes 35te Aar og i rort Ægteskabs 4de Aar, fra denne Verden. Hror stort et Tab jeg derredhar lidt, behörer jeg ikke at sige. Men jeg vil stræbe at bære dette for mig uerstattelige Tab med Hengivenhed i Guds Villie. og jeg vil trystemig med det Haab, at jeg skal gjensinde den kjære Hedengangne i forklaret Tilstand i den bedre Verden. Chror Döden ikke skal være mere, ci heller Sorg, ei heller Piner. Aalborg Bispegaard, den 26de Juni 1819. N. Fogtimanar.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
For Familie og Venner bekjendtgjöres sörge liget, at det har behaget Forsynet efter flere Aars tiltagende Sraghed, red en blid Död, den 13de dennes at bortkalde til en bedre Verden, min kjære Stemmoder Elisabeth Christine, Behade föd Otzen, i en Alder af omtrent 77 Aar. Nykjøbing paa Nors, den 15de Juni 1819. F. Schlade.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
At vor elskede haabefulde Søn, Handelsbetjent Niels Ferdinand Johannsen, efter 1 Ugers Sygeleie, i hans Alders 2de Aar, ved Døden blev os berøvet den ldde d. M., blev det ver tunge Lod dybt nedbøiede at tilkjendegive Slægt og Venner. Aalborg, den 2de Juni 1820. C. C. Johannsen. J. Johansen. for Gjerlew.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Paquetfart. imellem Aalborg og Kjøbenhavn. Chaluppen Delphinen, Capt. Krohn, en bekjendt fortrinlig god Seiler og særdeles beqvemt indrettet for Passagerer, vedbliver fremdeles regelmæssigt sine ugentlige Farter imellem Aalborg og Kjøbenhavn, saaledes, at den, hvis ikke uforudseelige Hindringer indtræffe, først i Ugen kan afseile fra Kjøbenhavn og hver Løverdag Kl. 10 Formiddag fra Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
Fragten for en Passageer i 1ste eller 2den Kahyt er 2 Rbd., i 3die Kahyt 2 Rbd. 3 Mk. og for en Dækspassageer med Adgang til Rummet 2 Rbd., som erlægges ved Jndskrivningen. For Familier, bestaaende af Mand, Kone, og Børn, modereres Betalingen. - Alle 3 Kahytter have beqvemme Køier, forsynede med Madratser og Tæpper. Passageerbilletter afhentes hos Undertegnede, hos hvem ogsaa for en billig Fragt al Slags Fragtgods modtages. Der er sørget for beqvemme Indretninger i Rummet til Kreaturførring. N. Jungersen. Det bedes bemærket, at Afgangen er forandret til Kl. 10 Formiddag istedetfor Kl. 3 Eftermiddag.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-22
De af Undertegnede til Deeltagelse i den private Brandassuranceforening for Aalborg m. fl. Amter udstedte Indbydelser, bedes behageligst tilbagesendte inden 12te Julii næstkommende, for at det kan komme under nærmere Overveielse, hvad videre i Sagen er at foretage. Forsaavidt det maatte falde beqvemmere, kunne Jndbydelserne afgives til Hr. Capit. Wigelsen i Aalborg, istedetfor at remitteres os. Clarupgaard og Ripstrup, den 20de Juni 1820. Christensen. v. Stocken.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-23
det. Gen. Bertrand har havt den Kræn Frankrig. kelse, at Napoleons Slægtninge, Joseph og Ludvig, have gjort ham haarde Bebreidelser, fordi han imod sin første Beslutning har overleveret hiins Vaaben til de Franskes Konge, istedetfor til Jnvalidernes Gouverneur, Marschal Monzen. J et Brev fra London til Bertrand udtrykker Joseph sig bittert i Anledning af hiin Overlevering af hans Broders Vaaben. Deri hedder det bl. A. Maae vi Napoleons Familie) ikke protestere og giøre Forestillinger imod denne nye Uret, man giør os, Kunne vi overbevise os selv og Publicum om, at den Keiserfamiliens Navn tilføiede Skam er en saa tro Borgers Værk som vor keiserlige Broders Stormarschal for Paladset?" - Ludvig Buonaparte har ladet indrykke sin Protest i en londonsk Tidende, da han paastaaer, at de franske Blade ikke have vovet at optage den. Dens Slutning lyder saaledes: "Man maa længe nok berøve os vort Fædreland, tilbageholde vor Eiendom, længe nok bevise den Hedengangne kun Høimodighed, vi forstaae at lide uden Klagelyd, naar blot ikke vor Ære angribes; men at berøve Keiserens Arvinger den eneste Arvelod, Skjæbnen har efterladt dem, at overgive til dem, som engang daterte deres Lykke fra Waterloo, den Overvundnes Vaaben, - det er at krænke de helligste Pligter, at paalægge de Undertrykte engang at sige til Undertrykkerne: Giv os igjen, hvad I have anmasset Eder!" - Den trofaste Bertrand kan vistnok med rolig Samvittighed læse disse lidenskabelige Udbrud af Familie=Stolthed, ogsaa har han den Glæde, at selv den gamle Moncey, som beklagen ei at have opnaaet den ham tiltænkte Ære at bevare Keiserens Vaaben -, i et Brev til Joseph Napoleon, udtrykkelig yttrer, at Hensigten af Bes Hverv bliver opfyldt, idet nemlig, at Napoleons Vaaben, der opbevares fortiden ved Siden af Kronens Diamanter, paa den Dag da det høitidelige Liigtog finder Sted, faae den Bestemmelse at forherlige i Nationens Øine Hans Erindring.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-23
Holland. Generalstaternes Session sluttedes d. 15de Juni med en af Indentigs Ministeren paa Kongens Vegne holdt Tale, der ender saaledes: I den Grundlov, som sammenknytter os, ere de Forandringer forberedte, som de sidste Aars Tildragelser have gjort nødvendige eller som ere anseete skikkede til at befordre det almene Vel. Med Hensyn paa disse og andre vore sociale Jnteresser ere Midler til at raade Bod paa deres Mangler bleven grebne, beregnede paa at tilfredsstille de billige Ønsker hos hver den, der, afholdende sig fra Overdrivelse, ikke vil miskjende de mangfoldige Goder, som vi ved den Høiestes Velsignelse fremfor saa mange andre Nationer ere istand til at nyde dres Land."
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-23
Dagspostens Efterretninger. J Paris har Kongen holdt Revne over Nationalgarden og de det garnisonerende Tropper. Kl. 11 om Formiddagen steg Kongen tilhest, ledsaget af Prindsen af Joinville, Hertugen af Anmale og Montpensier, Conseil præsidenten og et stort Antal Generalspersoner. Kl. 1 begyndte Tropperne og Nationalgaden at defilere. J kort Afstand fra Kongen holdt i aaben Kareth Dronningen og Prindsesserne. Samtlige Tropper deflerede i 2 Afdelinger, Jnfantetiet ført, af Hertugen af Orleans, Cavalleriet, af Hertugen af Nemours, Nationalgaden commanderede Marschal Gerard. Styrken af de forsamlede Nationalgarder, angives meget forskjellig; særdeles talrige have de ikke været under Vaaben. I det Hele taget er Kongen bleven anstændigen modtagen, om end ikke med Enthusiasme. Kl. 5 var Alt tilende.
Aalborg Stiftstidende, 1840-06-23
J Spanien giver Dronningernes forehavende Reise Anledning til de forskjelligste Gisninger. Nogle ville sætte den i Forbindelse med en betænkt Formæling mellem den unge Dronning og en Prinds af Coburg. Andre ville vide, at Reisen foretages kun for at udføre en stor Stats streg; man vilde opløse Cortes, lægge Baand paa Pressen, og gribe strenge Forholdsregler imod de Mænd, som ere Regjeringen mistænkelige, Alt ved Hjælp af de Espatters hengivne Tropper. Efter andre Beretninger er Regentinden, træt af Regjeringen og gaaer kun til Catalonien, for derfra at indskibe sig til Jtalien; Espartero skal under Dronningens Mindreaarighed overdrages Regentskabet. En Omstændighed, der paa en vis Maade understøtter saadanne Rygter, er den Efterretning i den chiistinske Sentinelle des Pyrendes, at den engelske Minister i Madrid har erklæret Regentinden, at hvis Reisen virkelig gaaer for sig, vilde han strax fordre sine Passe og forlade Spanien. Den afdøde preussiske Konges Testament er nu offentliggjort. Det har til Motto: Min Tid med Uro, mit Haab til Gud! Paa din Velsignelse, Herre, beroer Alt! Forund mig den ogsaa til denne Gjerning. Efter at have taget den kjærligste Afsted med sine elskede Paarørende, henvender Kongen sig der til sin ældste Søn, hvem han anbefaler, som tidligere er bemærket i dette Blad, den gyldne Middelvei mellem Nyhedssyge og Hængen ved det Gamle, dernæst fremhæver han Armeen, roser dens gode Tilstand og bevidner, at den har tilfredsstillet siden dens Reorganisation hans Forventninger som i Krigen, saa i Freden; endelig anbefales det, at befordre Enigheden mellem de europæiske Magter, og at betragte Sammenholdet mellem Preussen, Rusland og Østerrig som Hjørnesteen for den store europæiske Alliance. Testamentet, der er dateret 1ste Debr. 1827, ender med Kongens Bøn for det dyrebare Fædreland, det kongelige Huus, navnlig hans kjære Søn og Efterfølger paa Thronen.