JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-11-06
J indkommende Uge agter jeg at paabegynde min Dandse-Jnformation her i Byen, hvilket herved bekjendtgjøres. Viborg den 5te Novbr. 1830. ærbødigst. S. Bay, Dandselærer.
Viborger Samler, 1830-11-06
141 Rbd. 19 1/2 s. S. og T. af Umyndiges Midler under Stamhuset Foussingøes Overformynderi kunne mod lovbefalet Si lerhed, erholdes tillaans i 11te December Termin d. A. naar Man snarest muligt derom henvender sig til Undertegnede. Foussingøe, den 26de October 1830. Bloch. En stor og smuk Etage Jern-Vindovn, og en Dito 2 Etage, ere underhaanden at faae tilkjøbs. Boghandler Dons anviser.
Viborger Samler, 1830-11-06
Efter Begjæring af den i Bager og Kæmner Casper Høyers og forhen afdøde Hustrues Stervboe, constituerede Stifteforvalter Landsoverretsprokurator Nyboe bliver 3de Auctioner foretagne over følgende Boets faste Eiendomme nemlig: a) Stervboegaarden, beliggende paa østre Side af store Sancthansgade under Brandforsikrings No. 308 bestaaende af 14 Fag Grundmuur til Gaden en Etage med Qvist, samt 4 Længder Udhuuse, alt vel vedligeholdt, tilligemed en til Gaarden hørende af passende Størrelse smuk Have. b) Et Huus paa 7 Fag i Reberbanen under Brandforsikkrings No. 325 indrettet til Lade. c) en saakaldet Hedetoft beliggende paa den vestre Deel af Marken ved Afbyggerstedet Kjeldgaard, indeholdende 6 Tdr. Land a 14000 - Alen, særdeles vel dyrket og hvori Vintersæd er nedlagt. d) 2de Agre beliggende paa samme Kant i Marken, grændsende med søndre Side til Jeistrup Vei, indeholdende 2 Tdr. Land a 14000  Alen. Auctionerne afholdes paa Viborgs Raadhuus Fredagen den 10de December) førstkommende Fredagen den 24de December ) hver Dags Ef Fredagen den 7de Jan. 1831) termiddag Kl. 3. hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og Lysthavende indbydes. Auctionscontoiret i Viborg den 3die Novbr. 1830. F. D. Velt. Jesu store Plan, at lyksaliggjøre Menneskene. En Prædiken af H. G. Bechmann, Consistorialraad og Sognepræst i Raarup. heft. 16 s. Faaes hos Roedsted & Dous.
Viborger Samler, 1830-11-08
Udenlandsk. Frankrig.
Viborger Samler, 1830-11-08
Den spanske Gesandt, Grev Os alla, har overrakt sit nye Creditiv.
Viborger Samler, 1830-11-08
Ingenieurgeneralen Haxo er udnævnt til Under statssecretair i Krigsdepartementet.
Viborger Samler, 1830-11-08
General Lamarque er afsendt til Angers, for at forsøge, med det Gode at forsone de derværende Jndbyggere og Geistligheden med den nye Tingenes Orden.
Viborger Samler, 1830-11-08
Man troer, at den den bourbonske Familie meget hengivne, russiske Ambassadeur Grev Pozzo de Borgo, hvis ivrige Deeltagelse i begge Restaurationer er bekjendt, vil nedlægge sin Post og erholde en russisk Fyrste til Eftermand.
Viborger Samler, 1830-11-08
Den 18de Octbr. var stor Urolighed i Nantes; Maskiner bleve ødelagte og Nationalgarden maatte træde under Vaaben.
Viborger Samler, 1830-11-08
Belgien. Som man forsikkrer, deeler den provisoriske Regjering sig stedse kjendeligere og fjendtligere i to Partier, saa at man, hvis dette vedbliver, snart maa befrygte et Udbrud, hvorfor de i Udlandet udbredte Rygter og blodige Uenigheder, skjøndt endnu ugrundede, dog meget vel skildre Gemytternes Stemning. Det ene Partie, de Potters, trænger paa Belgiens Republicanisering, egentligen vel i det hemmelige Haab tidligere eller sildigere at spille Landet i Frankrigs Hænder. Det er afgjort, at de Potter har medbragt betydelige Summer fra Frankrig; og at et vist Partie i dette Land, der dog i de sidste Dage har tabt meget i Credit og Magt, har lovet ham, naar han kunde drive dette igjennem Understøttelse, eller i det Mindste Anerkjendelse af den nye Stat, har han selv flere Gange aabent erklæret. Men ved det franske Ministeriums afgjort fredelige Sprog i de Deputeredes Kammer og ved Fyrst Talleyrands Erklæring i London er dette Partie meget svækket og berøvet sin Anseelse, skjøndt det endnu ikke har tabt alt Mod, da dets Anhang, i det Mindste i Brussel, endnu er betydeligt ved Hjælp af Clubberne, der bearbeide Folket i denne Aand Derimod vinder det andet constitutionel-monarchiske Partie i den sidste Tid stedse meere i Anseelse og Vægt. Dets offentlige Organ er Courier de la Meuse, og den gamle Adel, saavelsom de rige Grundeiere og Kjøbmænd, der allerede længe afskye den trykkende Advocat- og Pøbelregjering, erklære sig nu bestemt for dette Partie. At man derved tænker paa Prindsen af Oranien, især siden han synes at være traadt i Opposition mod sin Fader, er afgjort. Om v. Halens Hæftelse, hvis Brøder imidlertid aldeles ikke endnu er beviist, meddeles følgende nærmere Oplysning fra Brussel: Man maa takke Hr. Cadet de Beaupre's, en udmærket Kunstner, oplyste Patriotisme og Aarvaagenhed for denne kraftige Handling. Opmuntret af nogle ivrige Borgeres Raad, der ligesom han vare Medlemmer af Borgergarden og havde iagttaget alle Skridt af den dem mistænkelige General, begav han sig den 21de Octbr. Kl. 6 1/2 om Morgenen til dennes Bopæl, stillede en Vagt ved Indgangen, og gik alene op til ham, hvor han fandt ham i Samtale med en Adjutant; paa den Erklæring, at han fængslede dem begge i Folkets og den offentlige Sikkerheds Navn, svarede van Halen, at han vilde komme til at fortryde denne Overrumpling og at han Generalen) samme Dag vilde lade ham skyde; han gjorde derpaa nogle Skridt, og da Hr. de Beaupre frygtede, at han vilde gribe sine Pistoler, sagde han til ham, at han strax skulde overgive sig, og kaldte paa den af en Sergeant og 4 Mand bestaaende Piquet, der havde ledsaget ham. De Mistænkte bleve bragte til Raadhuset og derfra til Stadens Fængsel, hvor de nu befinde sig. Han og hans tvende med ham fængslede Adjutanter Trum per og Jszler befinde sig under stræng Opsigt, og Staden Mons er bleven gjort ansvarlig for deres Tilstedeblivelse.
Viborger Samler, 1830-11-08
En Jndvaaner i Brussel, Hr. de Marneffe, er udnævnt til Brigadegeneral og Chef for et Curasseerregiment.
Viborger Samler, 1830-11-08
4 a 500 Mand belgiske Tropper, der havde forladt Antwerpen, ere den 26de Octbr. ankomme til Brussel.
Viborger Samler, 1830-11-08
Ved et Decret af 16de Octbr. fritager den provisoriske Regjering de belgiske Officierer for deres til den forrige Regjering aflagte Eed.
Viborger Samler, 1830-11-08
Et andet Decret tillader Enhver, efter foregaaende Anmeldelse for Øvrigheden, at oprette et Theater.
Viborger Samler, 1830-11-08
Spanien. Franske Blade meddele Minas og Jaureguis Proclamationer til deres Landsmænd. Den Sidstes er affattet i en moderat Tone og taler til hans baskiske Landsmænds Hjerter, blandt hvilke han er opvoxen. Som Maalet for sit Foretagende angiver han at forvandle Baskernes Privilegier til Rettigheder for alle Spaniere, at forkynde fuldkommen Meningsfrihed Sammensmeltning af Partierne, Eiendoms Uforkrænkelighed og personlig Sikkerhed, og opfordrer enhver Oplyst til med sit Raad og sin Jndsigt at komme ham til Hjælp. - Minas Proclamation har derimod en mere diplomatisk Characteer, og indeholder en Slags politisk Troesbekjendelse. Han beraaber sig paa Englands tidligere og Frankrigs nyere Exempel, han taler om en Forfatning efter disse Landes Monster, der skal udkastes af Nationens Repræsentanter, om en fuldkommen Forandring i den indvortes Administration, om Betaling af den lovlige Gjæld og Tilintetgjørelse at Finantsbedragerierne, om Anerkjendelse af de nye americanske Stater, og at træde i broderligt Forhold til disse, om Tilgivelse og Forglemmelse at det Skeete, og Sammensmeltning af alle Partier. Vort Losen - saaledes ender han - være Forglemmelse af det Skeete, Samdrægtighed, Frihed og Orden i Fremtiden!" - Han har udstædt to senere Proclamationer til sine egne og de kongelige Tropper.
Viborger Samler, 1830-11-08
Fra Madrid meldes under 14de Octbr., at Posten fra Galicien var udebleven, at Bayona og det omliggende Land var i Opstand, da en Geistlig havde i Spidsen for en Bande paa flere Steder opreist Constitutionsstene.
Viborger Samler, 1830-11-08
J Arragonien er det den Vaarige Olding, D. Romero Aspuente, der i en yderst energisk Proclamation har opfordret de derværende Jndbyggere til at reise sig i Frihedens Navn.
Viborger Samler, 1830-11-08
Blandet. I Generalstaternes Svar paa Kongens Budskab trænge de især paa den ufortøvede Oprettelse af en Hær og fuldkommen Ophævelse af de ved Handelen, paa Colonierne og i andre Henseende Belgierne tilstaaede Forrettigheder. O Connels Plan at ophæve Unionen mellem Jrland og England finder stedse meere Indgang hos det irske Folk, Gjæringen tiltager bestandigt, og det er vistnok den høie Tid for den engelske Regjering, at gribe alvorlige Forholdsregter. Bourienne fortæller i sine Memoires en Samtale, han i 1815 havde med Fouche, uden at ane hvor snart denne indsigtsfulde Statsmands mærkelige Yttringer vilde gaae i Opfyldelse. "Hverken Adelen eller Geistligheden, sagde Fouche, har nogetsteds et Partie undtagen i Vendee. Jkke den sjette Deel af Franskmændene ønsker at vende tilbage til den gamle Tingenes Orden og ikke en Femtedeel en den legitime Autoritet oprigtigt hengiven. J 1814 talede man høit om en fremmed Fyrste, om Hertugen af Orleans eller et Regentskab, og aabenbart vilde de Constitutionelle have foretrukket enhver fremmed Prinds, for da ved foreskrevne betingelser, at kunne have sikkret Folkets Rettigheder. De vil vistnok ikke regne det constitutionelle Partie blandt Bourbonnernes Tilhængere, naar jeg forsikkrer dem, at det høiligen ønskede at udelukke den gamle Kongefamilie fra Thronen." Bourienne, der, som han siger, blev forstenet" ved at høre en kongelig Minister (det var Fouche dengang) tale saaledes, søgte at fremstille Tingene i et andet Lys; men hiin svarede bestemt: Vær de overbeviist om, at der, naar en Borgerkrig bryder ud, i over 60 Departementer kun vil findes en Haandfuld Royalister, at sætte imod Folkemassen, at de kun i en Ottendeel af Departementerne have nogen Jndflydelse og i Resten ville blive tvungen til Taushed. Paa Bouriennes Spørgsmaal, om han da troede, at Bourbonnerne vilde kunne holde sig i Frankrig, svarede Fouche med sit bekjendte sarcastiske Smil: Jeg siger dem ikke min Mening, i Øvrigt kan de af mine Ord gjøre hvilke Slutninger De behager; det er mig saare ligegyldigt. Hr. Sundbladt er i Anledning af sin Bog "Statsocconomiskt System, anvendt paa Sverrige" sat under Tiltale, fordi han i dette Skrivt Pag. 87 har beskyldt den høieste Domstol i Sverrige for at have afsagt en uretviis Dom, hvilket han trøster sig til at bevise." - Den norske Statsraad Falbe er død i Stokholm den 17de October. Han var født i Kjøbenhavn, en Søn af afg. Etatsraad og Zahlkasserer, Falbe.
Viborger Samler, 1830-11-08
Man regner at 24,000,000 Gallons Kornbreendeviin i afvigte Aar ere fortærede i Storbrittanien. En Englænder har udregnet, at denne Qvantitet vilde danne en Flod af een Alens Dybde, tyve Alens Brede og fem engelske Miles Længde. – J alt Fald sees af hiin uhyre Qvantitet, at det for de lavere Almueklassers Sundhed og Moralitet var paa den høieste Tid, at afskaffe den høie Taxt paa Øl.
Viborger Samler, 1830-11-08
Jndenlandske Tidender. Under 18de Octbr. 1830 er emaneretet Reskript til den vestindiske Regjering, hvorefter Slavenegerne paa de danskevestindiske Eilande herefter, under Jagttagelse af visse allernaadigst fastsatte Regler, kunne stædes til edeligt Vidnesbyrds Aflæggelse, hvor det til en criminel Sags Oplysning behøves, hvad enten den Sigtede er Slave eller Frie, være sig af den blanke eller farvede Population.
Viborger Samler, 1830-11-08
Nogle af Hovedstadens første Handelshuse ere færde med at arrangere en Estaffettepost" for egen Regning, hvis Bestemmelse er, Vinteren over at didbringe fra Hamborg Breve og Aviser, som saaledes befordrede kunne indtræffe et Par Dage tidligere, end paa sædvænlig Viis. Efter Forlydende skal denne Estaffette afgaae fra Hamborg hver Løverdag efter den engelske Posts Ankomst. Det er indlysende, at i Tider, som de nærværende er det saavel i politisk, som mercantilsk Hensende, høist vigtigt at erholde Meddelelse om Tingenes Tilstand saa hurtigt som muligt. (Da Statstidenden af 2den Novbr. meddeler Efterretninger, tagne af Børsenhalle af 30te Octbr. der ved Stafet var ankommen til Kjøbenhavn, saasenes denne hensigtsmæssige Indretning allerede at være kommen i Gang.) Under Titel af : "Paven og Lafayette 11, agter Hr. J. H. Stabell at udgive som Nytaarsgave især for ivrige Religions=Forsvarere og Frihedselskere, et Digt i fem Sange, paa hvilket Forfatteren har indbudt til Subskription.
Viborger Samler, 1830-11-08
Hals, den 28de Octbr. Onsdagen den 20de Dennes om Aftenen Kl. mellem 8 og 9, satte 2 Mand Livet, til ved at roe over Fjorden i en liden Pram, nemlig Reservelods Gammel-Thomas heraf Byen og Sand Jens fra Dokledal. De vilde roe fra Skibsbroen, over til en Seilkaag, som laae ved Egense Hage, hvilken Kaag ti hørte den sidstnævnte Mand. om Morgenen, derfter fandtes Sand-Jens liggende død i Prammen, som laae for Anker eller for en saakaldt Krabe, et Stykke ude paa Strømmen fra Søndre Side, og var fuld af Vand, han havde græsselig forslaaet Pande og Næsebeen, Gammel-Thomas var borte og er ikke fundet endnu. - Jgaar er et omvankende Menneske, en Normand af Fødsel, navnlig Berg, fundet død i et Hoehuus heri Byen, hvor han om Aftenen før havde lagt sig til at sove; han døde formodentlig af Krampeslag, hvilket Tilfælde han ofte har havt for.
Viborger Samler, 1830-11-08
Copulerede i Viborg Domkirke den 28de October: Bestyrer af Seminariefondets Gods i Viborg Amt, Hr. Jens Brahm og Jomfru Johanne Margrethe Windelin. Den 5te November: Ungkarl Christen Pedersen Randers og Pigen Ane Kirstine Lausdatter. Samme Dag: Maler Carl Johan Liss og Pigen Magdalene Kirstine Jensen.
Viborger Samler, 1830-11-08
Bekjendtgjørelser. Efter flere Aars haarde Lidelser blev min elskede, uforglemmelige Datter Edel Magrethe de Sehestedt, Onsdagen den 3die dennes, om Morgenen Kl. 8, i sin Alders, 36de Aar og 2 Maaneder, ved en blid og rolig Død beriet sine Jordiske Smerter, for hisset at nyde den Løn hun, som Kjærligt Barn, trofast Pen, om Deeltager og Troster her har erhvervet sig Adgang til Enhver vil Jole hvor smertende Afskeden. maa være, naar Datteren skilles Jra Moderen, men kuns de, der kjende med hvilken barlig Hengivenhed hun, under Skjæbnens, mig oftere tildeelte, haarde Tilskikheller med urokket Fasthed, som mild, Klog, om og trostende Raadgiver, Jra den modnere Ungdom af stedse vandrede ved min Side, kunne tænke skjøndt sei Jole, hvorsenderknust mit Hjerte maa være ved at sige hende det sidste Farvel, og ved at opfylde den sorgelige Pligt Jor fraværende Slægt og Venner herved at bekjendtgjøre hendes Bortgang. Strandet d. 4de November 1830. B. S. E. de Sehestedt, født de Sehestedt.
Viborger Samler, 1830-11-08
En Seminarist eller anden duelig Subject kan strax faae Condition, som constitueret Skolelærer hos Degnen Schalt; i Vindom.
Viborger Samler, 1830-11-08
Gaarden, som er beliggende paa Viborg Kjøbstads St. Hansgade, tæt ved den saakaldede Slottenborgport, med vedliggende 2de Haver, kan faaes tilkjøbs underbaanden paa billige Pengevilkaar, naar man derom henvender sig til Forpagter H. Ostenferd i Ans.
Viborger Samler, 1830-11-08
Efter Begjæring af den, i Bager og Kæmner Casper Høyers og forhen afdøde Hustrues Stervboe, constituerede Skifteforvalter Landsoverretsprokurator Nyboe, bliver 3de Auctioner foretagne over følgende Boets faste Eiendomme nemlig: a) Stervboegaarden, beliggende paa østre Side af store Sancthansgade under Brandforfinings No. 308 bestaaende af 14 Fag Grundmuur til Gaden en Etage med Qvist, samt 4 Længder Udhuuse, alt vel vedligeholdt tilligemed en til Gaarden hørende af passende Størrelse smuk Have. b) Et Huus paa 7 Fag i Reberbanen under Brandforsikkrings No. 385 indrettet til Lade. c) en saakaldet Hedetoft beliggende paa den vestre Deel af Marken ved Afbyggerstedet Kjeldgaard, indeholdende 6 Tdr. Land a 14000 Alen, særdeles vel dyrket og hvori Vintersæd er nedlagt. d) 2de Agre, beliggende paa samme Kant i Marken, grændsende med søndre Side til Jeistrup Vei, indeholdende 2 Tdr. Land a 14000 - Alen. Auctionerne afholdes paa Viborgs Raadhuus, Fredagen den 10de December ) førstkommende Fredagen den 24de December ) hver Dags Ef Fredagen den 7de Jan. 1831) termiddag Kl. 3. hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning og Lysthavende indbydes. Auctionscontoiret i Viborg den 3die Novbr. 1830. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1830-11-08
Ved Proclama som vil vorde læst ved Herredstinget og den kongelige Landsoverret i Viborg, indkaldes Creditorerne i nu afdøde Else Sørensdatter og forhen afdøde Mand Slipper Tønne Laurssens Fælledsbo af Qvols By og Sogn, Fjends Herred, Viborg, Amt, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819. inden 12 Ugers Forløb, for nærværende Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres paa bemeldte Boe mueligt havende Fordringer. Tillige indkaldes til, inden samme Tids Forløb, at møde eller møde lade de Afdødes Arvinger, for at iagttage deres Tarv under Boets Behandling, og deres Debitorer for at gjøre Rigtighed for deres Skyld.
Viborger Samler, 1830-11-08
En Skiftesamling i Boet er berammet til at holdes herpaa Contoiret Onsdagen den 17de November næstkommende Kl. 3 Eftermiddag. Fjends og Nørlyng Herreders Contoir i Viborg, den 25de October 1830. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1830-11-10
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1830-11-10
Nederlandene. Bombardementet fra Fæstningen og Flaaden har anrettet den frygteligste Ødelæggelse i Antwerpen. Alene det store Vare-Entrepot i Staden, som aldeles er afbrændt, vurderes imellem 20 og 30 Millioner Gylden. Over en Trediedeel af Staden skal ligge i Gruus, Quarkerne ere ødelagte, Sluserne sønder skudte, og den 28de stod ved Nordvestvinden en stor Deel af Staden under Vand. Som Bevæggrund til dette skjændige Barbarie anfører General Chasse, at de i Antiverpen indrykkede belgiske Frivillige tvertimod den med Jndvaanerne afsluttede Capitulations Bestemmelser angrebe Arsenalet, der skulde forblive i Hollændernes Magt; dette Angreb gav Signalet til Jlden baade fra Flaaden og Citadellet. Belgierne paastaae derimod, at Hollænderne i Arsenalet først ved enkelte Skud derfra havde provoceret dem. Bombardementet begyndte den 27de om Eftermiddagen Kl. 3 og vedvarede den største Deel af Natten. Den 28de bombarderedes fra Kl. 8 til 2; derpaa underhandledes i to Timer, men da man ikke kunde blive enig, begyndte Jlden paa ny og fortsattes til Nattens Jndbrud. Den næste Dags Morgen aabnedes Jlden atter; imidlertid blev der samme Dag afsluttet en Vaabenstilstand, ifølge hvilken man paa begge Sider lovede at afholde sig fra Opførselse eller Forstærkning af Angrebsværkerne. Flaaden skal respecteres, hvilket ogsaa skal gjælde for de Krigskibe, hvormed den muligt under Vaabenstilstanden kunde blive forstærket. Tolv Timers Opsigelse er bestemt. Jfølge de seneste Efterretninger er Vaabenstilstanden bleven forlænget til den 4de Novbr. Fra Amsterdam forsikkres, at General Chasse har forlangt en Contribution af 5 1/2 Mill. Fl. som Erstatning for det afbrændte Arsenal; herom tale Efterretningerne fra Haag ikke. Under Bombardementet var Hr. Charles Rogier, Medlem af den provisoriske Regjering, i Antiverpen og tog Deel i Underhandlingerne. I Øvrigt ere Efterretningerne høist modsigende, da begge Partier stræbe at vælte Skylden, for denne rædsomme Ulykke fra sig paa Modstanderne, og ligesaa muligt som det er, at de inddragen de Frivillige kunne uden at respectere den imellem Jndvaanerne og Fæstningens Commandant indgangne Overeenskomst have gjort et Angreb paa Arsenalet ligesaa sandsynligt er det ogsaa paa den anden Side, at Hollænderne kunne have fremkaldt Leiligheden til at bibringe Belgierne et saa høist smerteligt Tab. Skadefryden i de amsterdamske Beretninger er umiskjendelig : "den gamle Krigshelt Chasse er Gienstanden for Hollændernes Beundring. J Brussel er Folket saa opbragt, at det har villet myrde de hollandske Fanger.
Viborger Samler, 1830-11-10
Det fuldførte Udkast til en Forfatning for Belgien skal nu overgives til den provisoriske Regjering. Det foreslaaer Frihed for Personer, Meninger, Underviisningen, Pressen, ubevæbnede Forsamlinger og Club ber, Brevenes Uforkrænkelighed; fremdeles foreslaaes et Statsoverhoved, to Kamre - de Deputeredes og Senatet - sidste udnævnt arveligt eller paa Livstid af Slatens Overhoved, og Ministrenes Ansvarlighed.
Viborger Samler, 1830-11-10
De hollandske Blade opfordre Regjeringen til at forlange Hjælp af Preussen, og det amsterdamske i Alvertentiebladet staaer ligefrem, at de nordlige Provindser maae uden fremmed Hjælp ligge under i Kampen, i det Mindste for Øieblikket da Belgierne ere i Besiddelse af den største Deel af Statens Krigsforraad. Hollænderne have allerede begyndt at gribe til det sidste fortvivlede Middel at sætte Landet under Vand, og ogsaa blandt dem er Forbittrelsen overordentlig. Det hedder, at General van Geen har faaet Ordre at rykke frem med den mobile Hær. øiensynligen for om muligt at undsætte Gen. Chasse. - Fire engelske Huse skulle ifølge Privatefterretninger fra Amsterdam have overtaget det nye hollandske Laan paa 20 Mill. Fl., som, den saa høit anpriste Enthusiasme uagtet, ei kunde bringes i Stand, i Holland selv. Det hedder, at Prindsen af Oranien foretager en Reise til England.
Viborger Samler, 1830-11-10
Spanien. Til Madrid var indløben Beretning fra Mallaga, at en talrig Hob Constitutionelle til Hest vare rykkede ind i Staden, og havde sat alle Fanger, det ikke vare hæftede formedelst Mord eller Tyverie, i Frihed hvorpaa de i Forening med den største Deel af de Befriede havde taget Veien til Rondabjergene, Den 17de Octbr. afreiste Brigadeer Vargas til Galicien for der at understøtte sin sygelige Svogen General Eguia. J denne Provinds formere de constitutionelle Hobe sig dagligt; Abbeden af Valdeorras har svoret, ikke at skaane nogen Royalist, fordi disse have henrettet 12 af hans Folk, som de have fanget. En Coureer afsendtes den 19de til Arragonien til Generalcapitainen Llander, efter Forlydende med befaling til ham, vieblikkeligen at trække sig tilbage til Hovedstaden. De indtrufne Efterretninger om Jndfaldet i Arragonien og Navarra vakte overordentlig Bestyrtelse; der udstædtes en befaling til at væbne 10 Regimenter Provindsialmilits. Det var et almindeligt Rygte, at Kongen og Dronningen før Maanedens Ende vilde begive sig til Cadix Den madridske Tidende af 19de indeholder i en lang Bekjendtgjørelse fra Justitsministeren den Anmeldelse, at den store Armee, som de fra Spanien fordrevne Forrædere have kunnet bringe sammen i hele Europa, omtrent 500 Mand stærk bestaaende af Schweitsere, Piemontesere og pialtede Franskmænd, Natten imellem den 13de og 14de ere over Urda rykkede ind i Navaria. Udfaldet af et saadant Foretagende kan ei være tvivlsomt: "Nationalmodstandens Strøm vil rive de Angribende med sig, og de ville erfare, hvormeget de have feillet, naar de have troet, at det ved den stumme Lydighed den strænge Alvor, der detegner Restaurationens lykkelige Epoche, manglede Spamen paa den nødvendige Energie til sine Loves Opretholdelse. Den i dette Rige herskende Rolighed (!) er et af den monarchiske Ordens største Fortrin; Souverainens beskyttende Haand undertrykker der den offentlige Enthusiasme, af Fryg for at dens Overmaal skal virke forstyrrende paa den almindelige Fred. Revolutionen i Europa vilde zittre, (!) naar denne opflammede Nation lod de Lidenskaber et frit Lob, der nu lig Æolus's Vind holdes fangne i deres Hule." Til Slutning hedder det: "Den offentlige Mening vil ikke lade sig vilde de af de Jldesindedes glatte Ord. Man veed jo, at deres foregivne Patriotisme ikke er den sande Bevæggrund til deres Handlinger. Rov og Embeder er det, som de eftertragte, og Gud veed om ikke foruden de Fordeele som de haabe at forskaffe sig, en fremmed Jndflydelse er med i Spillet.
Viborger Samler, 1830-11-10
Den 25de Octbr. har General Mina bemægtiget sig Jrun; de derværende Provindsialtropper trak sig tilbage ved hans Ankomst; efter en kort Frist brødhan op med sit Corps mod S. Sebastian. Et fransk Detaschement skal have afvæbnet 3000 Spaniere, der under en Neven af Mina stode færdige til at gaae over Grændsen. - General Torrijos skal have 2000 Mand i Andalusien.
Viborger Samler, 1830-11-10
Frankrig,