Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-03-23
Jndenlandske Efterretninger. Som Fortsættelse af den i No. 34 meddeelte Artikel og Valgkampen og Valgenes Udfald i Østifterne indeholder den sidst hidkomne Neue Zeitung" fra samme Haand følgende: J Jylland, hvorStændervalgene nu ogsaa ere endte, har næsten slet ingen Valgkamp funden Sted. Man var overalt enig i at betroe Fædrelandets Anliggender til de Mænd, som havde lagt den stærkeste Sympathi for constitutionelle Jnteresser for Dagen. Saaledes ere Roulund, Nyholm, Jngerslev og Fleischer eenstemmig og With, Otterstrøm, Funder, Nygaard, Brock næsten eenstemmig gjenvalgte, hvorimod af sex valgte Deputerede, som stemmede imod Forfatningsandragendet, ikke Een fik saa mange Stemmer, at han kunde blive Sup Nepleant. Valgklasserne i Jylland ere tre. Godsbesiddere, mindre Landeiendomsbesiddere og Kjøbstæd borgere. Den største Contrast finder Sted mellem Godsbesiddernes Valg i Jylland og paa Øerne; thi medens her Conservative, ja endog Tilbagegangsmænd bleve valgte, var Udfaldet hist afgjort constitutionelt; saaledes ere Roulund, Nyholm, Jngerslev, Nyegaard og Lüttichau, som høre til de større Godsbesiddere og i den sidste Stænderforsamling stode i Spidsen for den constitutionelle Opposition, nu saa godt som eenstemmig valgte igjen, og dertil ere andre Mænd komne, om hvis Frihedssind man ligesaa lidet tvivler. J Land districterne, hvor den grundtvig-lindbergske Comitee rigtignok godtgjorde sin Virksomhed, kunde man dog ikke sætte Valget af en eneste Conservativ igjennem, ja ikke engang bevirke den Farce, som lykkedes paa Øerne, at Bønderne tildeels stemmede paa Kongen og Kronprindsen. Om prøvede Mænd som Justitsraad With og Ole Kirck slokke sig nu mange ligesindede, vakkre Landmænd med sund Forstand og fast Characteer, og i Kjøbstæderne have Mænd som Justitsraad Fleischer og den ærværdige Oberst Brock faaet Colleger, der ligne dem i Aand og Characteer. Man er nu spændt paa de kongelige Udnævnelser, især om den frisindede Stiftsprovst Hald atter vil blive udnævnt. Efter dette Udfald af Valgene kan man altsaa med Sikkerhed antage, at Jyllands næste Stænderforsamling vil gaae endnu videre end den forrige, som allerede ilede langt forud for de tre andre. Jylland, som tidligere ikke alene i Hertugdømmerne men ogsaa paa Øerne ofte blev betragtet som langt tilbagestaaende i Dannelse, og derfor ofte tjente til Skive for Vittigheden, hæver sig nu ikke alene over Slesvig og Holsteen med deres mægtige Aristoerati, men endog over Øernes Stænderforsamling i Roeskilde. Da Jyllands Deputerede næste Gang ville blive indkaldte først, saa vil deres Virksomhed imidlertid ikke blive uden Jndflydelse paa de andre, navnlig paa den roeskildske Forsamling. Anskuelsen af Forfatningsformen har her forandret sig paa en eiendommelig Maade: medens de Liberale tidligere ønskede, at Kongen skulde gribe Jnitiativet, men Kongen henviste til Stænderne, beklager nu Regjeringspartiet, især efterat Kongen af Preussens Bekjendtgjørelser til de derværende Provindsialstænder ere blevne bekjendte her, at Kongen ikke har grebet Jnitiativet, hvorimod de Liberale nu ere traadte over til Kongens Anskuelse og mene, at det er meget bedre, at denne Reform udgaaer fra Folket og Stænderne, da den saaledes vil blive langt mere grundig og folkelig. J Øvrigt kan den preussiske Stænder=Indretning endnu ikke maale sig med den danske, selv efter de nu indførte Forbedringer, med Undtagelse af den bestandige Stænder comitee, som vi ikke have Trykkefrihedsaction er den 19de dennes af Cancelliet beordret mod Redacteuren af Morgenbladet C. Larsen, der som bekjendt allerede var sat under Justitiens Tiltale i Anledning af Sagen angaaende Commissionstidenden. (Dagen.)