Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-11-12
Preussen. Fra Aachen skrives under 25de October, at Clerus der, med den af en farlig Sygdom nyligt helbredede Domprovst Classen i Spidsen, saavelsom samtlige Decanater i Regjeringsdistrictet ville bede Kongen af Preussen om deres Overhyrdes snarlige Befrielse og Tilbagekomst. De forskjellige Bønskrifter skulle være ligesaa værdigt som frimodigt affattede, og man haaber det Bedste af Kongens Viisdom og Retfærdskjærlighed. – Antallet af dem, som i Anledning af Urolighederne i Koln den 26de Oct. ere satte fast, angives af Nogle til 30, af Andre til 51 Jndivider, som samtligen hørte til den laveste Folkeklasse. Søndag Morgen vare dog ogsaa andre Personer anholdte, som levede i en høiere selskabelig Sphære, og som den Bebreidelse træffer, ikke at have været fremmed for den foregaaende Aftens tumultuariske Optrin ved at ophidse Gemytterne. 2 Soldater skulle være let saarede, og ligeledes 3 eller 4 Urostiftere. – Fra Berlin berettes den 4de Novbr. Efter det sidste Vogntogs Tilbagekomst fra Potsdam er der igaar Aftes gjort Forsøg paa at oplyse Banen, for altsaa ogsaa at kunne benytte den om Natten. Det har havt et aldeles tilfredsstillende Udfald Saavel ved Siden af Banen befindes Lygter, som og paa Vognene selv, som dog lyste med et Lys af forskjellig Farve, for at det paa Toget kan adskille sig stærkere fra det paa Banens Sider og altsaa Vognenes Nærmelse bedre bemærkes, Tydskland. Cabinettet i Hannover synes at ville skyde Forfatnings-Anliggendet stedse meere tilbage, deels som noget Uvigtigt, men i Hovedsagen vel som noget lidet Glædeligt. Vist er det, at man endnu ikke for det Første tænker paa en Gjenoptagelse af dette Anliggende ved Stænderforsamlingens Sammenkaldelse; derimod er man paa det Jvrigste beskæftiget med at reorganisere den hele Forvaltning Domainekammeret vil igien blive organiseret paa at samme Fod som for 1803, det bliver aldeles frit og selvstændigt og kun underordnet Cabinettet selv. Embedstanden imødeseer ængsteligt den nye Organisation; thi mange Forandringer i Forvaltningens Personale ville være den nærmeste Følge. Charakteristisk er Cabinettets Bestræbelse at befæste sit System ved saadanne Forandringer i Forvaltningens Personale, navnlig i Henseende til indflydelsesrige og vigtige Pladser, som f. Ex. Landdrost-Embederne. Man fortæller, at det er Hensigten at drage Klostergodset, som før forvaltedes uafhængigt, med til Domainerne. - Den 31te Octbr. har Generallieutenant, Friherre v. Hertling aftraadt Gen. Major, Frih. v. Besserer det Baierske Krigsministeriums Portefenille. Hiin rømmede for nogle Dage siden sin Bolig i Krigsministeriet, og vil om kort Tid begive sig til sit tilkommende Opholdsted til Egnen om Mannheim og til Rhinfalz paa Familiegodser. – Fra Hannover skrives under 2den Novbr., at en høist selsom Begivenhed i dette Øieblik beskæftiger alle Gemytter. Jblandt de nyeste Forandringer i det høiere Forvaltningspersonale virkede ingen i den vedkommende Kreds mere nedslaaende, end Bortfjernelsen af den høitagtede Landdrost Meyer i Lüneburg, som gjorde Plads for Drosten von der Wense. Meyer havde af det tidligere Ministerium faaet Tilladelse til at beboe det fyrstelige Slot i Lüneburg, som han havde indrettet og meubleret prægtigt og smagfuldt. Men efter Kongens Anordning skulde den nye Landdrosikke boe i Slottet, men dette meget mere tjene til Bolig for Prindsen af Solms, der skulde udnævnes til Commandant i Lüneburg. Den 30te Octbr. flyttede Meyer ud, faa Timer efter stod Slottet i ly Lue; Ulykkens Aarsag og nærmere Omstændigheder ere ubekjendte.