JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Engelland. endelig det nærværende Parlament, Den 20de efter at det over halvtiende Maaneder har afbrudt været sysselsat med de vigtigste Gienstænder - en Session til hvi lange Varighed ikke vides noget Exempel - ophævet af Kongen i en Talle fra Tronen og af Storkantsleren prorogere til den 5te October. Hs. brittiske Majestæt gav Overhuset Efterretning om Engellands besynderlige gode Forstaaelse med Ruslands nye Behersker, og om de nærværende vigtige Freds=Underhandlinger, hvis Udfald vel endnu var uvis, men hvis Udgang midlertid, i hvordan den saa blev, vil de vidne, hvorledes Hs. Majestæt ikke har ladet det mangle i noget paa, at bringe dem til en lykkelig Ende paa slige Betingelser, som kunne forenes med hans Staters Sikket, hed, Ære og væsentlige Jnteresse. Underhuset takkede Kongen for de rigelige og udvidede Pengebetingelser, og, i det han beklagede, at de vare løbne saa høit i Veiret, trøstede han sig dermed: at Herrerne i Underhuset have fordeelt de derved foranledigede tunge Byrder saaledes, at sammes Tryk er bleven Nationen saa lidet besværligt som mueligt. - Taleren i Underhuset, som ligeledes fandt, at Parlamentet har maattet lægge meget store Byrder, paa Folket, trøstede sig med det Haab, at alle de uhyre Summer ville blive anvendte med den nøieste og strængeste Dekonomie. - Efterat Kongen havde givet sit Samtykke til de endnu færdige Biller, blev Sessionen sluttet og Parlamentet gik fra hinanden. Den 19de bleve paa engang om Bord paa Sandvid20 Deelegerede dømte til Døden. Fire deraf ere anbefalede Kongens Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Direktoriet har sendt en Berømmelsesskrivelse til Buonaparte for hans vigtige, i Jtalien udviste Tienester. Det billiger ganske hans politiske og militairiske Adfærd sammesteds, i Særdeleshed hvad Venedig og Genua angaaer. Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
J Mayland er den 9de Juli Bundsfesten holdt med megen Pomp. Nu er endelig den nye cisalpinske Republiks Jnddeeling bleven bekiendtgjort. Den bestaaer af 11 Departementer, men hvoriblant hverken Brescia eller Mantua befinder sig. Mayland er Hovedstedet i Departementet Olona. I denne Hovedstad er nedsat et lovgivende Korps som, under Navn af Consultant, bestaaer af 24 Pensoner og 4 Kommitteer. - Brescia skal have overgivet sig til Keiseren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Den lille Republik Lucca bliver af de der inderykkende Franzoser, ikke demokratiseret men monarkiseret. Den franske Regierings Plan skal være, at give den under Storhertugens af Toskana Herredømme, hvormed Adelen der ogsaa skal være meget vel tilfreds. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Paven har føiet de 3 spanske Erkebiskopper, som ere sendte til Rom, i deres Ansøgning, og samtykt i Ophævelse at det diævelske Uhyre, Jnqvisitionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Tydskland. J München bliver med stor Virksomhed arbeidet Tøihuset og Laboratoriet og det hele Churbayerske Kontingent frisk kompleteret. - J Regensburg og Egnen deromkring skal være skeet Forespørgsel, hvor mange keiserlige Tropper de kunde indqvartere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Efter en Beretning fra Nürnberg er den af Preusserne besatte Kasserne igien bleven rømmet af samme. Et Rygte, at bispedømmet Lüttich skal sækulariseres til Gunst for Prindsen af Oranien (Ex=Arvestatholderen) er paa nye i Omløb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Spanien. Efter de sidste Efterretninger fra dette Land, var den store Kadixer=Flaade bleven forsynet med Levnetsmidler paa 3 Maaneder og man havde udrustet 30 Kanoneerbrade, for ved samme at bane den Veien gjennem Lord St. Vincents (Admiral Jervis's) engelske Flaade. Kongen, skal i egen Person være ankommen til Kadix, for at drive paa Flaadens Udløb. Det hedder, at Kadix skal bombarderes af Engellænderne, og man seer fra denne Side de vigtigste Nyheder imøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
J Madrid ere af Naturhistorie=Museum stiaalen i Guld og Sølvstænger for 9 Millioner Raaler, og af en Kirke et Mariebillede af Guld af en halv Million Realers Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Fredsefterretninger. Underhandlingerne i Lille skulle gaae over al Forventning got, ja man vil endog ved Telegrasen have Efterretning, at Engellænderne ogsaa ville villige i Tilbagegivelsen af de Hollænderne fratagne ostindiske Besiddelser. - Paa den nærforestaaende Tilendebringelse af det velsignede Fredsværmellem Østerrig og Frankerig skal det slet ikke være tilladt at tvivle mere. Alle Punkter ere deres Udvikling nær, over Hovedpunkterne skal man være saa got som enig, og for den nye Kongresses Varighed i Udine skal kuns være fastsat en kort Termin. - Lige saa lidet betvivles det meere, at de Keiserlige snart ville tage Friaul, Feltre og Bellund lige til Etsaeller i det mindste til Brenta i Besiddelse. I begge Tilfælde skal Venedig tilfalde Keiseren og erklæres for en Friehavn. Derfor skal Keiseren garantere den cisalpinske Republik hvilket han saa lettere kan giøre, da han ikke allene faaer rigeligt Opreisning for sit Tab i Jtalien, men ogsaa faaer en Søekyst, som over Venedig, Triest, Jstrien og Dalmatien lige til Ragusa udgjør en Strækning af 112 Mile, og følgelig vil have en Rang under Søemagterne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Blandede Efterretninger. I Paris blev for nogle Dage siden atter klaget heftige over Posthellighedens Krænkelse ved Brevenes utilladelige Aabning. Man erklærede derhos, at der ved atbrække Brevene ikke blot blev søgt over Familiehemmeligheder og et vist Slags Vexelbreve, men at visse Kiøbmænd paa en ugudelig Maade stikke sig bag Postbetienterne, for ved Brevenes Opbrydelse at erfare, hvad for Spekulationer andre Handelshuse indlade sig i, for, naar Freden igien skulde sætte, Liv i Handelen, ved denne Jndsigt at faae Leilighed til, at giøre deres Rivaler Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Den for kort siden fra Toulon udløbne Eskadre skal ved Øen Corfu forene sig med 7 forhen venetianske, nu franske Linieskibe. Man forsikrer ogsaa, at den vigtige Øe Corfu skal tilfalde den franske Republik.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Buonaparte viser sig ganske besynderlig venskabelig imod de keiserlige Generaler. Landon, som staaer i Rivabad ham skrivtlig om at overlade sig 30,000 Sække Korn. Buonaparte maae have anseet de 3 for 8, thi han skikkede paa Brescianere Skibe 80,000 Sække.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
J Tunis raset Pesten uden lige. Daglig døe henved 300 Mennesker og Liigene ligge hyppigt paa Gaderne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
I Lissabon skal herske en stor Forbittrelse mellem de en gelske Tropper og Emigranterne paa den ene, og de Portugisiske Matroser og Jndvaanere paa den anden Side, som alt var udbrudt i mordisk Yderligheder. Emigranterne beholdt Overhaand over Portugiserne, men siden bleve 3 af den lumskelig myrdede paa Gaden. Ogsaa det hede Klima er de engl. Tropper meget skadelige de fleste Soldater ligge af Feber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Moniteuren af den 16de indeholder en Skrivelse af en vis Professor Danzel i Hamborg, hvori gives Efterretning om den Maskine, som han har opfundet, for at dirigere Lufthalloner. Der have (som det hedder i hiin Skrivelse) forskiellige Selskaber ladet sig melde, for at see Danzelinen - saa kalder man Maskinen - hvis simple Jndretning opvækker Beundring."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
En af Deyens af Algier første Ministre er falden i Unaade, ved en vis Jødes Mardokæi Bacri Medvirkning, som er Deyens Yndling, og har endog ved sin Jndflydelse bragt det saa vidt, at denne, som nyelig var Deyens første Minister, blev bastonneret og dømt til Døde. Ondskabsfulde have forsøgt paa, at stikke det Pariser Arsenal i Brand; men deres Anslag er tilintetgjort. J Paris slog Lynilden ned i Seinegaden, splittede nogle Kaminer, sønderslog i en Stue, hvor Folkene spiste Aftensmad, Meublerne, og tændte Madratsen an, hvorpaa en Mand laae og sov; og dog er ingen dræbt eller saaret
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Jndenlandske Efterretninger. Beretning om den Affaire, som forefaldt den 16de Mai mellem den Kongel. Fregat Naladen, commanderet af Kammerjunker Capitaine Bille, Briiggen Sarpen, commandere al Capitaine=Lieutenant Holck, og 6 Tripolitanske Skibe tæt uden for Tripoliss's Havn:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Den 15 Mai seilede Kapit. Bille med sin under Kommando havende Fregat Naladen ind i Balen ved Tripolis for at recognoscere Havnen, og for at underrette sig om det deri liggende Antal af bevæbnede Skibe. Han modtog Fæstningens Jld, som dog ingen Virkning giorde, og krydsede derpaa tilbage, efterat have opnaaet sin Hensigt. - Den 16de om Morgenen stod Kapitainen med Fregatten igien ind mod Staden, Tripolis, og saae endeel Skibe, som seilede ham i Møde, hvilke dog formedelst Stille igien ankrede. - Mod Middagen reiste der sig en frisk østlig Vind, af denne benyttede Kapitainen sig, stod ind mod de Skibe, der laae for Anker, for nøie at undersøge deres Styrke. –Neppe havde han passeret et Steen rev, som udgjør Jndløbet til Havnen, for følgende 6 Skibe, modtoge ham med en stærk Jld: 1) Et Fregatskib paa 28 Kanoner, hvoraf 20 Stykker 12 pundige og 8 Stkr. 8te pundige. 2) Et dito paa 28 Kanoner, hvoraf 20 Stkr. 12, pundige og 8 Stkr. 6, pundige. 3) Et dito, taklet som en Polakre, paa 28 Kanoner, hvoraf 18 Stkr. 12, pundige og 10 Str. 6 pundige. 4) Et Priisskib paa 18 Kanoner, hvoraf 4re Stkr. 18. pundige og 14 Stkr. 12, pundige. 5) En Chebeque paa 12 6 pundige Kanoner. 6) En Kanonbaad paa 6 6, pundige Kanoner. Kommandeuren af Fregatten stod ned mod disse Skibe, vendte paa Siden, anbragte sit fulde Lag, og gav dem endog nogle Skud agter ind. Han passerede derpaa tilbage over Steenrevet; de 6 tripolitanske Skibe lettede da Ankere, og fulgte efter ham. Kapitaine Bille bradste op, og ventede dem. De 5 holdte en tæt sluttet Linie, og angrebe med megen Heftighed; imidlertid kom Briggen Sarpen og en liden paa Malta udrustet Chebeque ned til Fregatten. Slaget begyndte Kl. 5 1/2 om Eftermiddagen og varede til 7 1/2, da alle de fiendtlige Skibe med en forfærdelig Skrigen og Støien holdte tvers ned paa Fregatten, for om mueligt at entre; men forgieves. Et 3 mastet Skib, taklet som en Polakre, hvilket seilede meget godt og stærkt ind paa Briiggen, og truede med Entring, nødede Capit. Bille til at komme Briggen til Hielp. Briggens Kanoner og Fregattens Komme tvang det Tripolitanske Skib til at forlade sit formeentlige Bytte, Fregatten seilede tæt agter om det, kastede Granater ned paa det fra Mersen, og gav det sit fulde Lag, hvilket gjorde den Virkning at det knagede overalt i Skibet, Agterskibet blev ganske forskudt, Krydsraaen faldt ned, og Briggen skiød dets Klyverbom over Borde. Mørket faldt imidlertid paa; de tripolitanske Skibe flygtede ind til Landet, og Frygt for, at Briiggen eller Chebeqven skulde i Mørket overrumples, hindrede Kapitaine Bille fra at forfølge Fienden, og at gjøre nogle af deres Skibe til Prise, som han ellers ufeilbarlig havde gjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
De tripolitanske Skibe vare vel armerede og overordentlig stærk bemandede. Kanonskuddene vare vel sigtede fra dem, men saa høit, at kun Fregattens Seil og Takkelage har lidt. Brig gens Seil vare især giennemborede af Flinteskud. Da Pachaen faa Dage efter dette Slag tilbød Fred, og samme den paa følgende 31 Mai blev sluttet, sattes Kapitain bille istand til fuldkommen at underrette sig og Antallet og Calibren af Kanonerne paa de Skibe, med hvilke han sloges. Han erfarede desuden, at Skibene havde lidt meget; eet af dem havde 8 Grundskud, og et andet 2, desuden vare Raaer og Kryds stænger skudte i Stykker. Tripolitanernes Folketab var meget betydeligt, paa Polaken var over 100 Døde, og mange Gaarede, og de øvrige Skibe havde i Forhold mange Døde og Gaarede. Da Kirketaarnet i Nakskow paa Lolland er, som bekiendt, et godt Kiending, Mærke og kan sees temmelig langt, derhos endog et speciel Mærke, for at undgaae de ud fra Alboe=Hukken, udskydende Grunde, og det just i denne Tid er under Jstandsættelse, er Vedkommende bleven anmodet at lade Taarnet hvilket tilforn var brunt eller af Muursteens Farve, kalke og hvidte, saa langt ned, som til den faste Kirke=Muur, samt herefter at lade det beholde denne hvide Farve, saasom at hvide, Mærker sees kiendeligere og længere fra Søen, hvilket, efter det Kongelige Admiralitæts= og Kommissariats=Kollegii befaling, bekiendtgiøres til de Søefarendes Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
I Løverdags er i Kiøbenhavn afsagt Dom over dem, som vare tiltalte formedelst Underslæb ved Leverancerne paa Holmen, og er i det væsentlige udfaldet til 2 og flere Maaneders Arrest for de, som deri have været deeltagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
For at opmuntre Tilførselen af Brænde til Kiøbenhavn har Hs. Majestæt allernaadigst bevilget 1) at Extra Afgivten af Varer, 1 pr. Cto., maae eftergives for Brænde, ligesom Extra=Afgivten af Brænde=Skibes Fragt, samt Forhøielse Tolden allerede ere eftergivne, 2) At alle Skibe, som hidføre Brænde fra fremmede Steder i hele Ladninger, være sig fremmede, eller indenlandske, privilegerede, og uprivilegerede, betale istedet for de udenrigske Læste Penge, allene de indenrigske ved Indgaaende, altsaa 8 sk. pr. Læst i Stedet for 22 a 30 sk. pr. Læst, og at, naar Skibe, deels med Brænde, deels med andre Vare ere ladede, Eftergivelse da finder Sted ved Indgaaende for saa mange Læster, som Brændet indtager. 3) At Skibe, som have hidbragt Brænde fra fremmede Steder over 1/4 Deel af deres Læst=Drægtighed, maa ogsaa ved Udgaaende frietages, for at svare meere, end de inden rigske Læste Penge 8 s. pr. Læst af de Læster, som udgaaer hallastede, og at disse Eftergivelser tilstaaes for det første indtil indeværende Aars Udgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Det asiatiske Compagnies Skib, Kongen af Danmark, CapitA. Halkiær, er kommen fra Canton i China med chinesiske Vare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Avertissements. Tørstkommende Onsdag den 2 August om Eftermiddagen Kl. 2) 4, holder Selskabet til tabte Medborgeres Redning Mode paa Odense Raadstue.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Onsdagen den 2 August førstkommende om Formiddagen Kl. T 10, agter Sognepræsten til Frue Kirke her i Odense ved offentlig Auction i Skibman, tæt ved Biskorup beliggende, efter de paa Stedet bekiendtgiørende Conditioner, at ville bortsælge endeel ham orv Officio tilhørende Stakker godt, tørt og foruden mindste Regn vel opgjort Høe, til hvilken Tid og paa nævnte Sted Lysthavende sig behagelig ville indfinde, da Høe efter Aarets Priiser vist nok for billigste Kiøb sammesteds bliver bortsolgt. Odense den 31 Juli 1797. C. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Tredagen den 11 August førstkommende, om Formiddagen Kl. a 10, bliver her paa Leutved holdet offentlig Auction over en deel Foraars Grise, hvilket herved bekiendtgjøres. Leutved den 29 Juli 1797. Wille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Til førstkommende 11te December 1797, kan a Umyndiges Mid Æ ler bekommes til Laans mod anordnet Sikkerhed 2500 Rd. naar Vedkommende inden Augusti Maaneds Udgang derom henvender dem til Odense Overformynderie. Joh. Fr. Jversen. J. V. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Ifølge Placaten af 26 Octbr. 1792 indkaldes herved med 12 - Ugers Varsel, alle de, som have noget at fordre i er afg. Hans Hansen i Assens, som forhen har eiet og beboet Gaarden Tryden i Gielsted Sogn, at melde dem med behørig Beviis hos underskrevne Skifteforvalter. Assens den 29 Juli 1797. Nellemann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-07-31
Med en eneste offentlig Auction lader Enken Madame - Hvass i Andriær bortsælge hendes eiende og paaboende smukke og fordeelagtige Gaard, Hvilsberggaard kaldet, beliggende i Ankiær Bye, Gauerslund Sogn, Weile Amt. 1 Miil fra Weile, 2 1/2 Miil fra Fridericia og 3 Miile fra Colding. Gaarden ligger i Weile Amts behageligste og frugthareste Egn, skylder af Hartkorn Ager og Eng 15 Tdr. 4 Fkr. 2 Alb. og Skovskyld 2 Skp. 1 Fkr. - Den er udskiftet af Fælledskab og har fine Jorder for sig selv indhegnede med Grøfter og levende Gierder. Hele Agermarken udgjør en sammenhængende Strækning, god, jevn og frugthar Jord som ligger tæt uden for Gaarden. Engbunden er ligeledes udskiftet, og ligger paa eet Sted for sig selv indhegnet. Til Gaarden ere 2de betydelige unge Skove i ypperlig Vext, den ene kaldet Sønderskoven den anden Strandskoven. Den sidste grændser tæt til Stranden, og altsaa med megen Beqvemmelighed kan benyttes. Efter det over Gaardens Jorder optagne Cart og Opmaaling, indeholder de 181 1/4 geommetriske Tønder Land, foruden Skovene. - Agermarken er inddeelt i 11 Jndtægter, hvoraf 5 bruges og 6 hvile, men desforuden ligge 2de store Tofter ved Gaarden, omtrent 20 Tdr. Land, som bruges bestandig. Af bemeldte Jndtægter bestaaer hver af de 10 af 16 Tdr. Land, men det 11te af 18 Tdr. Disse besaaes aarlig med 16 Tdr. Rug og Hvede, 30 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 8 Tdr. Boghved- og 5 Tdr. Bælgkorn. Af Høeravles det ene Aar moddet andet 160 store Læs. Gaarden græsser og foerer 12 Beester, 70 Fæes Hoveder og 20 Faar med Lam. Gaardens Bygninger som bestaae af Egebindingsværk med murede Vægge af brændte Steen ere alle i den afdøde Eiers Tid af nye opbygte, endog i de sidste 10 a 12 Aar. Stuehuuset er 20 Fag, og behængt med Tegl, Ladehuuset 20 Fag, Staldhuuset 24 Fag, Øxen huuset 24 Fag. - J Stuehuuset ere 11 reele Værelser foruden Kiøkken og Bryggerhuus. I det ene Sidehuus er Melkestue, Ølkammer, og nogle Kamre til Fremmede. Gaardens Bygninger ere forsikrede i den almindelige Brand=Casse for 3400 Rdlr. Ved Gaarden er en stor Kiøkken=Frugthauge, som indeholder circa 1 1/2 Td. Sædeland, og deri 50 gode Frugttræer, foruden endeel Blommetræer. Der er og Fiskedamme ved Gaarden, med Karudser og andre Fisk udi. Denne herlige og fornøielige Selveiergaard, bortsælges ved offentlig Auction i Gaarden selv den 2 August næstkommende om Formiddagen Kl. 10 tilligemed sin hele Avl af Høe og Korn, og følgelig strax kan tiltrædes. Af Kiøbesummen kan den største Deel blive staaende i Gaarden imod første Prioritæt og 4 Procent Renter Lysthavende ville behage at indfinde sig bemeldte Tid og Ste hvor de øvrige Auctions=Conditioner bekiendtgiøres. Friddericia den 10 Juli 1797. H. Buhl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Kronologisk Tabel. over de vigtigste Begivenheder, som have Hensyn paa den 6, aarige franske Krig. (No. 13. Fortsættelse.) December 1793.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
(J den hele Maaned daglige, blodige Fægtninger af Frankerne imod Østerrigerne ved Rhinen, paa den ganske Linie langs hen 1 Elsas. 1. Den franske Rhun=Armee, under General De saax, erobrer Redouterne paa den saa kaldte Landgravebroe og Forskandsningerne ved Germersherm. 2. Den franske Besætning i Givet ( det forrige franske Hennegau) giør, under sin Kommandant Rostolon, et levende Udfald og dræber mange Fiender. Fægtning ved Gambsheim. Den franske Rhin armee under Desaax, Diettmann og Combesfordriver Østerrigerne fra den der værende Skov. 4. Pichegru, Overgeneral ved Rhin=Armeen, fordriver Østerrigerne fra Landsbyen Offendorf og forfalger dem til Drusenhe im. 5. Vender=Royalisterne vove et Forsøg paa Anger, men blive, efter en 48 Timers Blokade, drevne bort derfra, og flye imod La Fleche i Sarthe=Departemmentet. 9. Heftig Træsning i Elsas. Rhin=Armeen under Pichegru indtager Høiene ved Darvendorf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Østerrigerne under Vurmser trække sig tilbage i Forskandsningerne ved Motterfloden. 12. Marceau, kommanderende General ved Vest, Armeen, seirer ved Mans over Vender=Royalisterne. 13. Vestpyrenæer=Armeen under General Müller. tvinger Spanierne ved St. Jeande Lus til at gaae tilbage over Bidaso a=Floden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Fra denne Dag af til den. 16. Daglige, stedse mere rasende Angreb af Frankerne paa Østerrigernes Linier i Elsast. 17. Forskandsningerne og Redouterne ved Auguilletters Forbierg, som beskyttede Toulon, indtages ved Storm. Frankerne erobre 13 Kanoner. Fægtning ved Jamaique=Skoven, ved Philippeville, mellem en Deel af Garnisonen i Givet og Østerrigerne. De sidste blive med Tab tilbageslagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
(Fortsættelsen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Udkomne Skrivter. (Nr. 26.)De Bevæggrunde vi som Kristne have til at være virksomme i vort Kald; en Præken af Doctor og Prof. Hansen, 4 s. hos Gyldendal. Om Trykkefriheden og dens Love ved M. G. Birckner. - Denne Afhandling udgjør den første Deel af Forfatterens samlede Skrivter, hvoraf anden Deel, som er under Pressen, udkommer med det første. Den koster paa Trykp. 4 Mk. og Skrivpapir 5 Mk., heftet 4 sk. mere. Anden Deel af Candide eller den beste Verden, hos Liunge og Bruun for 2 Mk. Trykp. og 2 Mk. 8 s. Skrivp., heftet 6 s. mere. Jelus og Fornuften, Nr. 31, 4 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Andet Hefte af Krigsbibliothekets 4de Aargang, hos Udgiveren Professor Ronvert. Angaaende de mange Strid, og Nid, Skrivter, hvoraf det for nærværende Tid mylrer i vor Litteratur, foreslaaer danske Tilskuer et eget periodisk Skrivt, som kunde hedde Bellona eller Skiændegiæsten a.; da, som han udtrykker sig, Folk skal skiændes, og vil skiendes og maatte skiændes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Vacancer: Sognekaldet til Gran, Tingelstad Næs og Grinagergave Kirke i Aggershuus Stift, 500 Rd.; StiftsprovsteEmbedet og Sognekaldet til Domkirken i Tronhiem, 500 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Belt Passage. Fra Nyborg. Den 24 Jul. Groshandler Lenn Jfrael med Hustrue og Handelsbetient J. A. Meyer fra Hamborg til Kbh. Den 25de: Grev Trampe, Major Bassewitz, Frue Wedel og Grev Reventlow med Følge fra Fyen til Sielland. Ritmester With fra Hadersleb til Sielland. Kiøbmændene Henius de John og Schrøder Rainaldis fra Hamborg til Kbh. Den 26de: Kapitain v. Bram med Frue fra Fyen til Sielland. Niels Peter Carstensen fra Holsteen og Thomas Lind fra Kiel til Sielland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Den 27de: Generalmajor Kommandeur v. Fersen fra Stokholm tilbage. Kongel. Laqven Christian Machal fra Fyen til Kh Kiøbmand Jens Hage med Familie og Følge fra Holland til Kh. Den 28de: Portugisisk Jøde og Kiøbmand Fartz Valentin og Skyts Jøde Lion Abraham Goldschmidt med Tiener fra Hamborg til Kbh. Raadmand Peter Thomsen med Familie og Tiener fra Tøndern til Kbh. v. Meermann med Frue og 3 Betiente fra Fyen til Sielland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Den 29de: Grevinde Schack med Kammerpige fra Fyen til Kbh. Grev Schack fra Holsteen til Kbh. Kammerraad Thaarup, fra Jydland til Kbh. Candidatus Chirurgiæ Carl Thomsen og Handelsbetiente F. Møller og Strarup fra Nyborg til Kbh. Professor R. Nyerup med Følge, samt Kancellieraad Berg fra Fyen til Kbh. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Den 24de Jul. Kiøbmandskarl Olsen og Student Rasmus Frødenberg til Horsens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-02
Den 26de: Lieutenant Mahlenborg, Student Joh. Monrad, Jomfr. Manrad, og Student Hannibal Maalløe fra Kbh. til Fyen. Hr. Aster med Tiener til Kiel. Hr. Carl v. Hocken til Colding. Den 28de: Justitsraad Hallensen med Tiener samt Ober= og Landrets=Advocat Langhiem fra Kbh. til Fyen. Hans N. Waaden til Tydskland. Candidatus Chirurgiæ Thomas Carl og Handelsbetiente F. Møller og Strarup, samt Studenterne Jacob Bruun, Christian Steen og Christian Jensen fra Khb. til Fyen. Kiøbmand Batancourt Mortfeld til Hamborg. Den 29de: Artillerielieutenant Løbner fra Sielland til Augustenborg. J. Noore med Kone og Tiener til Hamborg. Candidatus Theologi Friderich Nielsen fra Kbh. til Fyen.