JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-27
Horsens Sogns Kirke- Korn- og Qvægtiende af Matrikuls=Hartkorn 38 Tdr. tiendeydende Hartkorn i Aalborg Amt 155 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr., og i Hiørring Amt 10 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 1 Album. Auctionsconditioner og Jordeboger ligge til Eftersyn fra 8de Juni dette Aar hos Landsoverretsprocurator Nyegaard i Kjøbenhavn, hos Procurator Nyegaard i Randers, hos Gjæstgiver Petersen i Aalborg, paa Hovedgaarden Langholt og paa Kiær og Hvetbo Herreders Contoir i Sundby.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-27
Naar Budet paa de faste Eiendomme bliver approberet, afholdes Mandagen den 29de Juni førstkommende og paafølgende Dag Auction over Gaardens Besætning af Heste, Køer og Faar, Meieri- og Avlsredskaber, samt noget Bohave, som paabegyndes Kl. 9.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-27
Ved en Skiftesamling, som afholdes paa Langholt ommeldte Dag den 2de Juni strax efter Auctionen, afgjøres om de ved foregaaende Auction den 11te Mai dette Aar og Auctionen den 23de Juni førstkommende gjorte Bud skulle antages eller ikke. Til denne Skiftesamling og til at see Boet behandlet i det Hele i Medfor af den forhen skeete Jndkaldelse, indvarsles herved Boets Vedkommende. Det bemærkes, at ved Testamente af Fru Justitsraadinde Lanng er Boets hele Beholdning uddeelt i Legatter til 1) Born af Kammerraad Lanng til Hessel, 2) J da, Datter af Justitsraad Lann, 3) Madame Leth, gift med Forvalter Leth, 4) 2 Børn af Chr. Lanng i Preetz, den ene gift med Apotheker Hasle, den anden med Chirurg Friise, 5) Jomfru Maren Bloch paa Langholt, 6) Datter af Eleonore Lanng, Fru Slang busch, 7) Søn af Eleonore Lanng, Søren Block, 8) Søn af Ricolette Pouline Laung, Kjøbmand Schytz i Aalborg, hvis Ret formeentlig er ophort paa Gund af hans Dødsfald for Testatrix, 9) Datter af Nicoline Pouline Lanng, Mette Marie. gift med Fuldmægtig Nyegaard, 10) Ane Cathrine Sophie Lanng, Enke efter Pastor Aulum, 11) Karen Lanng, Enke efter Apotheker Discher i Kjøge, 12) Frøken Birgitte de Hoffmann paa Langholt, 13) Søn af Thomas Bruun paa Villerup, Carl Johan, 14) afdøde Fru Lanngs Søster, Fru Justitsraadinde Bruun paa Birkumgaard med Børn, 15) Proprietair Jlum paa Attrup og Børn Pouline og Carl Johan Jlum. 16) Su nette, Enke efter Jorgen Peter i Graverhuset, 17) desuden er tillagt Fattige, Tjenestefolk og Huusmænd paa Langholt Gods Gaver. - Ved den nu berammede Auction vil efter al Sandsynlighed de faste Eiendomme, blive solgt; det er saaledes af Vigtighed for Boets Vedkommende at paasee deres Tarv saameget mere som Lega terne forhøies eller formindskes i Forhold til Boets Masse. Kiær og Hvetbo Herreders Contoir i NørreSundby, den 16de Mai 1810. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-27
Følgende Stævning til Høiesteret i Sagen betræffende Eiendomsret til Vildmosen i Kjær og Børglum Herreder, saalydende : Vi Christian den Ottende af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: at for Os allerunderdanigst haver andraget Vor Kammeradvocat, Os Elskelig Etatsraad og Høiesteretsadvocat Poul Egede Sporon, hvorledes han paa Embeds Vegne ifølge Ordre fra Vort Rentekammer og i Medfor af en ham under 5te d. M. allernaadigst meddeelt Bevilling, der er saaledes lydende: Vi Christian den Ottende af Guds Naade Konge til Danmark a. Gjøre vitterligt: at Vi efter Os Elskelig Etatsraad Poul Egede Sporon, Vor Kammeradvocat, som det paa Embedsvegne er overdraget til Vor Høiesteret at indanke den af dertil allernaadigst forordnede Commissarier under 5te April f. A. afsagte Dom i en Sag, betræffende Eiendomsretten til Vildmosen i Kjær og Borglum Herreder under Aalborg og Hjørring Amter udi Vort Land Nørrejylland, hans derom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog herved bevilge og tillade, at han ved en Stævning, hvori denne Vor allernaadigste Bevilling bliver at indføre, maa for Vor Høiesteret i Aaret 1811 indstævne de Parter, der have givet Mød for Commissionen, saaledes at Stævningen, foruden paa lovlig Maade at forkyndes for de enkelte Besiddere af de tilgrændsende Eiendomme, der i den nævnte Sag have mødt ved Commissionen, endvidere med Hensyn til Beboerne i de forskjellige Byer og Sogne, der ligeledes have ladet møde for Commissionen, med lovligt Varsel, bliver at kundgjøre i Aalborg Stifts- og AvertissementsTidende, samt at oplæse paa Kirkestævne i de vedkommende Sogne, hvortil Beboerne henhøre, og skal saadan Jndvarsling ansees for ligesaa gyldig, som om de enkelte Beboere af vedkommende Byer og Sogne vare hver for sig indstævnede. Forbydende Alle og Enhver imod det, som foreskrevet staaer, Hinder at gjøre. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 5te Mai Under Vort Kongelige Segl. (L. S. R.)
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-27
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Ørsted. Lange. Hansen. Holm. Soldenfeldt. Bevilling for Etatsraad og Kammeradvocat Poul Egede Sporon med Hensyn til Jndstævningen af den af allernaadigst forordnede Commissarier under 5te April f. A. afsagte Dom i en Sag, betræffende Eiendomsretten til Vildmosen i Kjær og Borglum Herreder under Aalborg og Hjorring Amter, skal finde sig beføiet for Os i Vor Høiesteret enten til at kiendes uefterrettelig at være eller til Underkjendelse, Tilsidesættelse og Forandring allerunderdanigst at indstævne en af Os elskelig Statsraad og Amtsforvalter i Hjørring Amt, Ludvig Christian Brink Seidelin, og Cancellieraad, Herredsfoged og Skriver i Hindsted, og Hellum Herreder samt Birkedommer og Skriver ved Grevskabet Lindenborg, Andreas Nicolai Hvass, som allernaadigst forordnede Commissarier den 5te April f. A. afsaat Dom udi en Sag, betræffende Eiendomsretten til Vildmosen i Kiær og Børglum Herreder under Aalborg og Hjørring Amter i Vort Land Nørrejylland, m. v. Thi som ved bemeldte Dom saaledes er kjendt for Ret den af Kammeradvocaten nedlagte Paastand om, at den saakaldte Vildmose i Kjær og Børglum Herreder under Aalborg og Hiørring Amter tilkiendes Hans Majestæt Kongen, kan ikke tages til Følge. Derimod bør Efternævnte være eiendomsberettigede til samme, nemlig: Stamhuset Birkelse med underliggende Gaarde Birkelse, Hammelmoserne og Hiermitzlevgaard til den Deel af Mosen, som ligger ud for Aaby, Jetsmark, Tise og Tolstrup Sogne med Grændsen mod Øst fra Skjellet mellem Anby og Biersted Sogne forbi de vesten for den sydligste Gaaselune liggende Tylstrup Enge nord paa til den næst overste Gaaselune og derfra til Tylstrup og Ultved Enge, hvilken Linie, paa de i Commissionen fremlagte Matriculeringsskort Nr. 11 og 12 er betegnet Litra H. M.S. N. A. D. C. G. F. E. med Ret til at vande Creaturer i søndre Side og østre Ende af den mellemste Gaaselune. Tylstrup og Ultved Byers Gaardmænd og Boels mænd til den Deel, som ligger ud for samme Byers og Norhalne Enge og begrændses mod Nord af Linien fra Tylstrup og Ultved Enge til mellemste Gaaselune, betegnet paa ovenmeldte Kort Litra L. F. C. mod Vest af den over tvende Engspidser dragne Linie G. C. D. A. og mod Syd af Linien A. B.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-27
Proprietair Gleerup til Vang som Eier af Nørhalne By, til den Deel, der ligger ud for Nørhalne Enge og begrændses af Linierne P. S. B. A., dog forbeholdes Vadum Byes Beboere Ret til Tørveskiær paa de Steder, der paa det nævnte Kort Nr. 11 benævnes Tylstrup, Vadum Sogn, Gravene, Oming og Birkebæk, og begrændses af Linierne B. H. R. V. U. Samtlige Jordeiere i Bjersted By, iberegnet Stamhuset Birkelse for Fæstegods sammesteds, Vestergaards- og Søndergaards Eiere til den Deel af Mosen, som ligger ud for Biersted Byes Eiendomme med Skiel i Øst mod Norhalne Byes Moseanpart, betegnet paa Kortet P.S. og med Skiel i nordvest mod Birkelse, betegnet ved Linien H. S. Saa vil Citanten forvente, at denne Dom af Os skal vorde enten kjendt uefterrettelig at være, eller underkjendt, tilsidesat og forandret, alt i Overeensstemmelse med den forhen fremførte og nærmere for Os udi Vor Høiesteret allerunderdanigst fremførende Demonstration og Paastand. Thi byde og hermed allernaadigst befale Vi Eder fornævnte Statsraad Brink Seidelin og Cancellieraad Hvass, at J rette Eders Leilighed efter at møde eller mode lade i Vor for Aaret 1811 allernaadigst holdende Høiesteret, naar denne efter sin Tour og Ordenen til Paakiendelse vorder foretaget, Eders afsagte Dom og øvrige Sagens Behandling at til og forsvare. Som Hovedvederpart og Saavolder indstævnes til samme Ret, Tid og Sted Efternævnte, der ved Commissionen have givet Møde under den fornævnte Sag: 1) Kammerjunker C. Skeel, Besidder af Stamhuset Birkelse med Hjermitzlevgaard og begge Hammelmoserne, hvorunder hører Gods i Aaby, Jetsmark, Tise og Tolstrup Sogne, 2) Eieren af Vang, Proprietair Gleerup, tillige som Eier af Nørhalne By i Biersted Sogn, 3) Ejeren af Bjørnkjær Hovedgaard, Proprietair Gleerup, tillige forsaavidt Biersted By derunder henhører, 1) Proprietair Larsen til Rødsleth, som Eier af Gods i Vadum Sogn, 5) Jomfruerne Charlotte og Caroline Hastrup, som Eiere af Gaarden Vestergaard i Bier sted Sogn med Curator, Os Elskelig Justitsraad Rasmussen, 6) Eieren af Søndergaard i Biersted Sogn, A. K. Lund, 7) samtlige Eiere og Beboere af Ultved og Tylstrup Byer i Alstrup Sogn, 8) samtlige Eiere og Beboere af Biersted Sogn og navnlig af Biersted, og Norhalne Byer i bemeldte Sogn, og 9) samtlige Eiere og Beboere af Badum Sogn at møde eller mode lade. Gitantens Demonstration og Paastand at anhøre, Documenter at see irettelagte og Vor allernaadigste Dom for Sagen i sig selv med Omkostninger, og alt videre deraf Dependerende at modtage. Enhver medtage det Fornødne, da derefter i Sagen skal vorde kjendt hvad Ret er. Givet i Vor kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 6te Mai 1810. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. R.) kundgjøres herved som Jndvarsling for alle Vedkommende. Aalborg, den 27de Mai 1820. Paa Kammeradvocatens Vegne N. C. Jensen,
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Udlandet. De sidste Rygtet om Kongens UpasseFrankrig. lighed og Troppernes Uhed i Algier stadfæste sig aldeles ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Hvad det Sidste angaaer, er tvertimod indløben Beretning om en af Franskmændene den 12te de, tilkjæmpet ny Sei over Araberne. Armeen bestormede nemlig den med 6000 Mo. Infanteri, og deriblandt 2500 Md. regulaire Tropper, besatte Høi ved Teniah og, efter en kraftig Modstand, bleve med overordentlig Energie samtlige Redouter og Forskandsninger indtagne og Abdeel=Kaders Armee dreven paa Flugten. Hertugen af Orleans, der i Spidsen for 2de Regimenter gjorde Angrebet, skal væsentligst have bidraget til Slagets Udfald. Hertugen af Aumale havde ogsaa, med Klingen i Haanden, i Spidsen for Grenadererne deeltaget i Angrebet. Franskmændene have 50 Døde og 150 Saarede. Den imellem Buenos=Ayres og Frankrig ved den franske Blocade i lang Tid afbrudte fredelige Forbindelse ladet til paany at ville blive knyttet. Republikken har nemlig ved den franske Admiral Dupont ladet sende nye Fredsforslag til Paris, hvor Ministerconseilet i disse Dage har discuteret desangaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
England. Ministeriet har atter lidt et Nederlag, idet et Amendement om Henlæggelse af den af dem bekjæmpede Stanleylske Bill med 301 mod 298, altsaa dog kun med en Majoritet af 3, Stemmer er blevet forkastet i Underhuset. Man tilskriver dette Udfald den Omstændighed at 16 ministerielle Medlemmer vare fraværende, hvorimod det Samme kun var Tilfældet med een Torn. - Lord Durham er meget syg. Saasnart han bliver restitueret, agter han at gjøre en Badereise til Carlsbaad. - LordRussells Mordere ere endnu uopdagede.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Neapel. Kongen er tilligemed Dronningen reist til Sicilien efter at han iforveien skal have givet Hertugen af Montebello det skriftlige Tilsagn, i Tvisten med England ugjenkaldeligt at ville underkaste sig Frankrigs Kjendelse, saaat ingen Fornyelse af Fjendtlighederne lader sig formode. Spanien. Christinerne have under General O'Donnell den 11teds. uden Sværdslag besat Cantavia, som Carlisterne, efterat have anlagt Jld, havde forladt. I Catalonien finde paa christinsk og carlistisk Side betydelige Troppebevægelser Sted, der lade slutte til en snarlig afgjørende Begivenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Polen. Ved Grændsen var udbredt Rygtet om en ny Conspiration i Warschau, som man var kommen paa Spor efter idet en Deel af Fæstningen Modlin var fløien i Luften. Augsb. Allg. Zeit. reducerer imidlertid heele denne Explosion, og alt hvad dermed staaer i Forbindelse, til en i en Caserne udbrudt Jldløs, som snart dæmpedes. Pariser bladet Univers vilde endog vide, at Stadens Warschaus Citadel aldeles var opbrændt og at Jndvaanerne i Staden havde vægret sig ved at være behjælpelige ved Slukningen. - Man træffer i Warschau store Forberedelser til at modtage Keiseren, og Keiserinden af Rusland, hvis Ophold der imidlertid neppe vil blive langvarigt. Fra Warschau og til Grændsen ere paa hver Station bestilte 70 Heste til Keiserinden.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Jldebrande. Fra alle Kanter modtager man endnu sørgelige Beretninger og Jldsvaader. Af Cathedralkirken i Newyork, hvoraf den østlige Deel ved Brandstiftelse ødelagdes i 1829, er nu ogsaa den vestre Deel afbrændt. Øvre Canada er Staden Kingston næsten aldeles bleven et Rov for Luerne. Jlden opkom ved Gnister fra Skorstenen, paa et afseilende Dampskib. I Ungarn er den forkerige Stad Mark Baja ved Donauen næsten aldeles bleven ødelagt ved Jldsvaade. 2000 Huse brændte og Tabet ved det opbrændte Korn anslaaes alene til 1/2 Mill. Gylden. Desværre ere ogsaa endeel Mennesker omkomne. Erkebispen i Kaloca tilstillede strax de ulykkelige Brandlidte en Transport Meel, ligeledes forsørgede den nærliggende Pakske og Bonnhader isralitiske Menighed de Hjælpeløse med Næringsmidler.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 26de Mai. Optrin, som maae fylde enhver retsindig Borger med den dybeste Jndignation, der ogsaa i alle Blade findes udtrykt, have den 22de og 23de ds. fundet Sted i Hovedstaden. Allerede Sølvbryllupsaftenen - hedder det i Berl. T." - gav en Tilbøielighed til Uorden sig tilkjende. Paa Slotspladsen bleve endeel Beegkrandse kastede omkuld, og Politiet maatte henved Kl. 11 med Magt adskille Folkestimlen. Medens det kgl. Herskab i Løverdags Aftes var i Theatret og Jlluminationen arrangeredes paa Kongens Nytorv, vare der atter iblandt den store Masse Mennesker Nogle, som omreve Bekrandsene, udenfor Thotts Palai, ved hvilken Leilighed nogle Ruder der udsloges. Efterat Kongehuset havde forladt Theatret, og Følget var passeret, strømmede en stor Skare Mennesker bagefter under Hurraraab og Støien til Amalienborg. Der ophørte man med disse Raab, begav sig derimod igjennem Bredgaden igjen til Kongens Nytorv, og standsede noget udenfor Hovedvagten. Man tog nu, med en Flok Drenge i Spidsen, Veien ned af Østergade og naaede under Sang og Huien Regentsen, udenfor hvilket et Hurra blev udbragt. Toget trak derpaa til Nørregade, hvor den blandede Mængde udbrød i et flere Gange gientaget Hurra udenfor Proc. Christensens Bopæl. Lignende Raab gjentoges atter paa Lille Kjøbmagergade, hvorfra Toget gik til Hauserpladsen. Her fandt Politiet sig foranlediget til med Magt at adsplitte Holtehoven. Paa Veien derfra søgte den flere Gange at samle sig, standsede ogsaa paa Amagertorv, men blev der atter med physisk Magt henved Kl. 12 aldeles adsplittet.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Man har senere Intet sporet til slige Optrin og Politidirecteuren har nu offentligen advaret imod Deeltagelse i Gade uordener og Optog, der ikke forud ere anmeldte. Rygtet om, at flere Mænd af den bedre Classe og navnlig Studenter skulle have blandet sig i Pøbeloptrinene, finder sin Protestation i Bladene. En Fornyelse af slige Optøier vil forhaabentlig ogsaa møde tilstrækkelig Modværge i Folkets sunde Sands, der kun ønsker Udviklingen af vore politiske og sociale Forhold af den frie, men værdige Discussions Vei og ikke søger sin Repræsentant i lave Pøbel Emeuter. Hvor liden Vægt og Betydning, der ogsaa fra Borgernes Side tillægges de sidste Excesser, og hvor lidet man, efter disses Natur, føler sig opfordret til overordentlige Foranstaltninger mod en eventuel Fornyelse heraf, viser følgende Bekjendtgjørelse om en Forhandling i Borgerrepræsentanternes Møde den 25de d. Overpræsidenten indfandt sig i Forsamling, hvor han yttrede, at han troede med Aabenhed og Tillid at burde henvende sig til Stadens Borgerrepræsentanter i Anledning af de Uordener, der i de sidste Dage havde fundet Sted, her i Staden, paa hvilke han vel ikke lagde særdeles Vægt, da de vare udgaaede fra den laveste Klasse, men som han dog troede ikke burde oversees, da de vidnede om en Krænkelse af Autoriteternes Betydning. Han opfordrede derfor, Forsamlingens Medlemmer til, saavidt det stod til enhver af dem, at virke imod den Aand, hvorfra disse beklagelige Optrin maatte antages at være udgaaede. Formanden, svarede, at han paa Forsamlingens Vegne modtog den at Overpræsidenten gjorte Meddelelse, at han holdt og forvisset om, at den Tillid, som vistes Forsamlingen, altid vilde finde Paaskjønnelse, og at han vilde foranledige, at forsamlingen tog Overpræsidentens Meddelelse under nærmere Overveielse, for om der i den Anledning maatte være Noget at foretage fra Forsamlingens Side. Efterat Overpræsidenten havde forladt Forsamlingen, blev det udtalt som almindelig Anskuelse, at - hvormeget Forsamlingen end misbilligede, og hvor høiligen den end beklagede de Uordener og Excesser, som havde fundet Sted - kunde den dog ikke tillægge dem nogen saadan Betydenhed, at der var Anledning til fra Forsamlingens Side at foretage noget videre Skridt.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Den 22de Mai har Hs. Majestæt allernaadigst tillagt Hs. Kgl. H. Kronprindsen Vice-Admirals Charakteer. (Da.) Berlings Tidende, bringer endvidere følgende Udnævnelser i Anledning af den kgl. Sølvbryllupsfest: Geheime-Statsminister Møsting til Overkammerherre, og Hofmarschal Grev Harthausen til Overhofmarschal. Med Rang 1 1ste Classe Nr. 11 har Hs. Maj. benaadet Geheime-Conferentsraad Grev Rantzau til Rasdorff. Til Geheime-Conferentsraad har Hs. Maj. udn. Kherre, Landraad og Verbitter for det adel. Kloster i Jtehoe Bülow, til Bothkamp. Til Kammerjunkere: Baron C. G. Løvenskjold: Forst- og Jagtjunker Kocken og Regimentsqvarteermester og Auditeur ved fyenske Reg. lette Dragoner, H. C. Lillienschjold. Til Jægermester Cand. juris W. Grevenkop-Castenschjold. Med Rang i 6te Classe, Nr. 2 er Jnspecteuren ved Hs. Majes private zoologiske Samling Dr. phil. Bech benaadet. Til Kammerraad med Rang i 7de Classe Nr. 2 er udn. Kammerfoureer Hanssen. Til virkelig Kammer=Assessor Fuldm. ved Hofmarschallats=Bureauet F. Loumann og Slotsforvalteren paa Sorgenfri N. Bagger. Etatsraad Prof. Ochlenschlager (R.) er benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
- Angaaende de nye Hofjunker=Udnævnelser anstiller Kbhvnspst." endeel Betragtninger, som slutte med disse Ord: Vi, og mange med os, troede, at Danmark havde baade gamle og unge Junkere nok i den uoverskuelige Skare af Kammer=, Jagt, Forst= og Ridejunkere. Vi have imidlettid feilet. Hvad disse Hofjunkeres Forretning skal være, er os ikke let at fatte. Man har imidlertid sagt, at de dannede en passende Overgang til Kammerjunkere, idet Regjeringen maatte være kommen til den Erkiendelse, at det var et altfor voldsomt Spring fra slet og ret Urangeret til Rangens fjerde Klasse Nr. 2, medens det dog var langt hensigtsmæssigere at standse i 5te Classe Nr. 4, for der at udhvile sig og muliqviis samle Kræfter til fornyet Anstrængelse. Andre have meent, at det i Regelen kun skulde være Uadelige, som skulde nyde den Lykke, at figurere som Hof junkere, medens Kammerjunkertitelen burde forbeholdes Adelige; Hoffet vilde derved vinde et forkeligt Element og stige i Popularitet. Som ubekjendte med de mysterieuse Principer, der danne Grundlaget for den lige saa mysterieuse Rangfølge, skulle vi ikke indlade os paa nogen Afgiørelse af disse Gisninger; lige saa lidet som vi kunne forklare, hvilket Slægtskab, der er mellem de Herrer Hofjunkere og deres Sidemænd i Rangen, Forskjærerne. Men derom ere vi overbeviste, at det vilde have været Folket langt kjærere, om Hofjunkerne vare gaaede til den evige Hvile tilligemed de salig Bergjunkere og Cancellijunkere. Hvis der imidlertid endelig skulde creeres en ny Slægt af Junkere, da var det udentvivl hensigtsmæssigere at opvække Hofjunkerne, end Cancellijunkerne fra de Døde; thi det tager sig unægteligt langt bedre ud at optræde som Junker ved Hoffet end at junkerere i Cancelliet." Til at fungere som Præsidenter ved, Læseforeningens Maisest i Aar ere valgte: Pastor Visby, Redacteur Siesby og Capt. Bjerre, og hvis nogen af disse Herrer, skulde vægte sig: Lector Wilkens, Studios. Nis Hanssen og Capt. Herforth.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Kjøbenhavnsposten af 23de d. er bleven lagt under Beslag. Den indeholdt: 1) En kort Notits om det stedfundne Balparce paa Christiansborg; 2) en Efterretning fra Tranquebar om skeete Forbedringer i Coloniens Tilstand; 3) et Par bemærkninger i Anledning af en Artikel i Adresseavisen; 4) et Sendebrev fra en Borger, og sluttelig 5) nogle Uddrag af den sidst udkomne Collegial=Tidende, i Kbh.,J Anledning af Deres Majestæters Solvbryllupsfest den 2de d., var Nykjøbing paa Morsø festlig illumineret.
Aalborg Stiftstidende, 1840-05-29
Ringkjøbing, den 26de Mai. J denne Tid circulerer her en Jndbydelse til ved Actier at oprette en Dampskibsfart imellem Ringkjøbing, Hjerting og fl. St. langs med Kysten til Hamborg. Dampskibet vil i Jndkjøb koste 5000 Pd. Sterl. eller ca. 45,000 Rbd., det stikker 3 1/2 Fod. og er bygt af Jern. Jndbydelsen er udgaaet fra Hr. Sø krigscommissair, Procurator Bagge. Actierne ere paa 100 Rbd. Man agter, naar Planen, som allerede moder megen Deeltagelse, saavidt er fremmet, at leie et hurtigtseilende, Dampskib, som gaaer paa Elben, for i Sommer, da det projecterede neppe vil komme i Gang for næste Aar. Held og Lykke følge dette og alle Foretagender, der give Vidnedsbyrd, om Jndustriens og det commercielle Elements kraftige Udvikling i Provindsen,