Ribe Stifts Adresseaviser, 1845-12-10
af 24. Decbr. 1819 indeholde fyldestgjørende Hjemmel for at betragte Herredsfogden som den, der nærmest er forpligtet til at overtage forommeldte Opkrav og Regnskabsføring. Amtsraadet kunde ikke miskjende de Ulemper, som ere forbundne med dette Arbeide, men paa den anden Side kunde det heller ikke oversee, at det er Embedspligt for Herredsfogden, at overtage Opkravet og derfor at aflægge Regnskab, samt at det Byrdefulde for Sognefogderne ved Jndkrævningen, vil formindskes derved, at den kan skee i Forbindelse med Opkrav af de flere smaae Pengebidrag, som Beboerne forøvrigt udrede. Forsaavidt der forøvrigt af Herredsfogden var hentydet til, at Sognene mulig frivillig ville yde en Erstatning til Amtstuen for at besørge Opkravet efter Forløb af de 6 Aar, i hvilke den maa indfordre Capitalafdragene, da fandt Raadet hertil ingen tilstrækkelig Anledning for disses Vedkommende. Da Raadet saaledes hverken ansaae sig beføiet til at anmode Amtstuen om at overtage dette Regnskabsvæsen, eller kunde finde det tilraadeligt i dette Anliggende at indgaae med Forestilling til det kongel. Rentekammer, maatte man paalægge Herredsfogden fra Begyndelsen af det næste Aar, at forfatte Repartitionen over de løbende Udgivter ved ovennævnte Tinghuus, og derefter at foranstalte Opkravet af Bidragene fra Jurisdictionsbeboerne, samt aarlig at indsende Regnskab over Jndtægter og Udgivter, hvilket Regnskab da decideres og qvitteres af Amtsraadet. Ved dette Regnskab, der aflægges i sædvanlig Regnskabsform og til sædvanlig Regnskabstid, bliver at fremlægge Gjenparter af Raadstuefondets Obligationer og Attest fra Amtstuen angaaende Sognenes Hartkorn. Efterat Raadstuebygningen nu i det Hele er fuldendt og forsynet med det fornødne Jnventarium, kunde Amtmanden ikke undlade, paa Jurisdictionens Vegne, at bevidne Proprietair Fabricius samt Sognefogderne M. Brødsgaard og L. Pedersen Erkjendelsen af den Beredvillighed, hvormed de have paataget sig det byrdefulde Opsyn med Arbeidets Udførelse og med Anskaffelse af Jnventariet m.v. 23. Fra Entrepreneurerne for Opførelsen af Ting- og Arrestbygningen i Holsted, var fremkommet et Andragende, hvori de oplyse, at de formedelst Ufuldstændighed i Architectens Overslag, der var lagt til Grund for Bygningsplanen, vare bragte i den Nødvendighed, at maatte tillægge 32 Tylt Brædder og 7 Alen Zink, hvorved der er paaført dem et Tab af 217 Rdlr. Cour., foruden det de have tabt derved, at Muursteenene til Bygningen betaltes meget høiere end Overslaget havde bestemt. Skjøndt de nu i Conditionerne var indført, at de uden Vederlag, skulde tillægge det mere, der maatte behøves til Bygningens Fuldførelse efter Tegningen, udenfor hvad Overslaget indeholdt, haabede de dog, at Amtsraadet af Billighedshensyn vilde forhielpe dem til Skadesløsholdelse, den de i ingen Henseende kunne opnaae ved en høiere Ansættelse i Overslaget for det øvrige Arbeide eller de øvrige Materialier. Bygningscomiteen, der havde attesteret, at Bygningen var opført forsvarlig, kunde ikke modsige, at Cutrepreneurerne havde maattet gjøre Tillæg af endeel Materialier udenfor Overslaget, for at see Arbeidet tilendebragt. Amtsraadet var ikke istand til, da Repartitionsfonden ikke har nogen Forbindelse med den paagieldende Jurisdiction, forsaavidt angaaer Udredelse af Omkostninger ved Raadstuebygningen i Holsted, at yde Entrepreneurerne nogen Hjelp til Formindskelse af deres Tab, men det kunde, efter de oplyste Omstændigheder, ikke nægte dets Anbefaling hos samtlige Sogneforstanderskaber, til at disse kunne forenes om at give Entrepreneurerne en passende Erstatning fordet dem ved hiint Bygningsarbeide uforskyldt paaførte Tab, om end ingen Pligt hertil paahviler Jurisdictionen. 24. Efterat Amtsraadsmedlem J. Nielsen havde, ifølge Bestemmelsen i sidste Møde under Nr. 20, underhaanden ladet udføre den Reparation, der var anseet nødvendig ved Veidæmningen paa Landeveien, nordfor Varde til Lunderup, anvistes Omkostningerne herved med 11 Rbd. paa Repartitionsfonden. 25. Fra Sognefogden i Malt var der gjort Anmeldelse om, at Steenbroen gjennem Estrupgaard og østenfor Gaarden paa den mindre Landevei mellem Varde og Kolding, var opkjørt, i hvilken Anledning Amtmanden bemærkede, at dette Stykke Steenbroes slette Tilstand, tidligere har været Gjenstand for Klagefra den veiinspicerende Jngenieurofficeer. Det blev besluttet, at lade Veistykket brolægge til Sommeren med spaltede Steen efter nærmere Forslag fra en Sagkyndig, der i Vinterens Løb opgiver hvormange Cubikfavne spaltede Steen der vil behøves, og stilles disses Anskaffelse derefter til Licitation, ligesom den egentlige Brolægning, efter et nærmere dertil udført Project af Veiinspecteuren. Transporten med de spaltede Steen og Tilkjørselen af det fornødne Sand skeer af Malt Sogn, og kan der samtidig med foranførte Leverance tillige bortliciteres Anskaffelsen af 4 Ebsavne ituslagne Steen, der af Malt Sogn ligeledes maa transporteres til Veien vestenfor Estrupgaard. Stenene paavises af Proprietair Lautrup paa Estrup Mark og afgives uden Erstatning. 26. Foranlediget ved, at der i Brorup Sogn var opstaaet Tvivl om, hvorvidt Sognet skal præstere Haandlangerarbeidet ved Hulkjær Møllebroes Reparation, yttrede Amtsraadet, at da den Sognet forundte Fritagelse kun angaaer Kjørsel med Materialierne, maa det sædvanlige Forhold antages at indtræde, at det Sogn nemlig, hvor Broarbeidet udføres, præsterer Haandlangerarbeidet. 27. Den under Nr. 29 i det forrige Møde Veivæsenet affordrede Erklæring, angaaende de 2de omtvistede Veilinier mellem Nybro og Udflytterne fra Kjærup i Janderup Sogn, blev fremlagt, og efter den Oplysning, som indeholdes deri, resolverede Amtsraadet, at Retningen mellem Nybro og Kiærup bør forblive som hidtil, men efter den af Veibetjent Gyldenfeldt afsatte rectificerede Limie, der fra Nybro til Skjæringspunctet a paa det fremlagte Oculairkort udgjør 6,720 Alen, fordi denne deels er 1000 Alen kortere end den sydligere Linie, deels vil afgive en nærmere Communication for Søvig til Janderup Kirke og Terphage Færgested.