JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1839-07-30
Handels=Efterretninger. Hamborg, den 23de Juli. Siden idag otte Dage har det i Kornmarkedet være meget stille med alle Artikler, og de seneste noget gunstigere Engelske Beretninger have ei heller fremkaldt nogen Lyst til at kjøbe. Af Hvede solgtes i Fredags et Parti hvid 120 s. Slesisk til 123 1/127 Rd.; idag af 16 Læster 127–128 R. Kønigsberg 4 Læster til 117 1/146 1/2 Rd., Resten gik ind igjen. Underhaanden gjordes ikke noget. – Rug trykkes mere og mere ved de bestandige Auctioner; idag solgtes ved Auction 37 Læst. 112113 2 Polsk til 55 Rd., og 27 Læst. 114 2 Slesisk gik ind igjen ved 60 Rd. høieste Bud. Underhaanden er det næsten ikke muligt at faae noget solgt. – Byg, Bønner, Erter og Havre uden Omsætning. – Ligesaa Kapsæd, hvoraf man lover sig en god Qualitet. – Af Udlandet var det ligeledes stille med alle Artikler. (Handt.)
Viborger Samler, 1839-07-30
Jndenlandske Efterretninger. Under 13de Dennes har Hs. Majestæt allernaadigst stadfæstet forhenværende Urtekræmmer, Capitain, H. F. Dreyer's Bestikkelse til Varemægler i Kjøbenhavn.
Viborger Samler, 1839-07-30
Den 25de de om Aftenen blev der, til Fordeel for den yndede Skuespiller Pallesen, paa Vesterbroes nye Theater givet "Den reisende Student, og Frøhlich. Huset var, og det vel for første Gang i Sommer, næsten heelt fuldt, og Forestillingen blev beæret med Flere af det kgl. Huses høie Nærværelse. Pallesen blev ved sin Jndtrædelse som reisende Student, i den maadelige, i to Acter udtværede Farce af samme Navn hjerteligen hilset af Publicum; han er en routineret Skuespiller af et behageligt Udvortes, med et smukt og tydeligt Organ og temmelig god Syngestemme, og kan ikke andet end behage ved sit høist livlige og tillige naturlige Spil; han erindrer os om vor afdøde Skuespiller Saaby, med hvem han har meget tilfælles. Ved Slutningen af Forestillingen blev han fremkaldt, og da han er dansk af Fødsel, takkede han Publikum paa Dansk og yttrede derved tillige, at han intet ønskede mere end at blive iblandt os. Pallesen er unægtelig et brugeligt Subject, og det var derfor ønskeligt, at Theaterdirectionen, dog med den fornødne Forsigtighed, vilde engagere ham, især da Publicum saa bestemt har udtalt sig for ham. Vel har han for Øieblikket noget Fremmed i sin Udtale, men, da han er født Dansk, vil dette sikkert snart tabe sig. (Bl. T.)
Viborger Samler, 1839-07-30
Dampskibet "Dronning Marias" Lysttour til Møen har været saare interessant. Pasagerernes Antal var omtrent 200. Fra Grønsund modtoges over Hundrede. Om Løverdagen foretoges den talrige Prommenade over begge Klinterne. Ved Liselund var der om Atenen Bal og Fyrværkerie. Thorvaldsen og Oehlenschlager kom dertil fra Stege, og bleve hilste med Sang og Jubel. Paa Hjemreisen var der Musik, Sang og Dands paa Dækket.
Viborger Samler, 1839-07-30
Landsover- samt Hof= og Stadsretten har dømt Tjenestepigen Marie Frederikke Fuglsang (24 Aar gl.), tiltalt for Jldspaasættelse, Tyveri og Utroskab, til Arbeide i Kbhavns Forbedringshuus i 6 Aar. Da Arrestanten har erklæret sig tilfreds med Dommen, vil denne Sag ikke blive appelleret til Høiesteret.
Viborger Samler, 1839-07-30
Helsingør. Mere som passende Jndledning til offentligen at yttre Ønsket om en væsentlig Forandring i Regnskabsføringen ombord i de danske Orlogsmænd end for Sagens egen Betydenhed, omtalte vi i No. 68, at der ved Slutningen af Mai Maaned var paa det herstationerende Vagtskib opdaget Underslæb af Baadsmanden, med det ham anbetroede Tougværk eller Skibmandsgods, og at man var kommen efter noget Lignende ombord i den retournerede Orlogsbrig "St. Jan." – Vi erfare imidlertid nu, at der ikke var vunden stort ved at faae hiin Baadsmand paa Vagtskibet afløst og afstraffet; thi til hans Eftermand tog man ikke i Betænkning at commandere en Person, der alt under samme Skibs Eqvipering havde, som Takkelbaadsmand, paadraget sig betydelig Mistanke for Uredelighed, og som i disse Dage har ladet Mistanken gaae over til Vished. Selv har han, ved igaar (den 23de) at finde Leilighed til at ende sin jordiske Tilværelse, undgaaet den Straf, der her ventede ham, men beklageligt er det, at fem andre af Vagtskibets Besætning ere paa forskjellig Maade indviklede i de nu opdagede Tyverier, og at disse Fem ikke besad ligesaa rigtig og fast Villie, som de fire andre af Mandskabet, hvem Hovedmanden søgte forgiæves at forlede til Ulovligheder. Endvidere beklageligt er det, at nærværende Onde synes at have en temmelig indgroet Rod, naar man tør vove at fornye dette i samme Skib og saa kort efter et advarende Exempel. At der i Fremtiden vil vises den største Agtpaagivenhed i at forebygge Ulovligheder af den Natur i den danske Marine, derom kan og tør man ikke tvivle. (Helf. Av.)
Viborger Samler, 1839-07-30
Jfølge Berl. Tidende beroer den hele efter Kiel. Corrbl. anmeldte Beretning om Huset Rothschilds ForskudsTilbud til Anlæget af en altona-kielsk Jernbane formodentlig paa en Misforstaaelse; thi, saavidt man veed hedder det i førstnævnte Blad – er der ingen Tilbud skeet fra det Rothschildske Huus, men vel et Forslag om en Jernbane mellem Kiel og Altona bragt paa Bane fra et stort Handelshuus i Frankrig, som staaer i Forbindelse med det Rothschildske og andre store Banquierhuse i Paris, men dog ingenlunde er identisk med disse. – Man har Grund til at antage – hedder det endvidere – at de foreslaaede Vilkaar maae forstaaes saaledes, at Garantien skal udstrække sig, foruden til de aarlige Renter, ogsaa til visse Procenter aarligt Afdrag, som forlods tages af Jndtægten, indtil Capitalen er af dragen, og at Jernbanen da uden videre Godtgjørelse overlades til Landet.
Viborger Samler, 1839-07-30
Ved Hestevæddeløbet i Wandsbeck den 22de De. vandtes den største Præmie, 600 Species, af Margaretha, tilhørende Hr. Nathusius til Hundisburg. En Præmie paa 300 Sp. vandtes af Podarkes, tilh. Hr. Brændeviinsbr. Petersen i Slagelse.
Viborger Samler, 1839-07-30
Af et Følgeblad til Veile Amtsqvis erfares, at Veile, Amts landekonomiske Selskab i sit sidste Møde, hvor Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian efter Selskabets yttrede Ønske, overtog Formandskabet for samme, besluttede at ville betale Reisen til Jylland for en tydske Mand, der er kyndig i Engvanding.
Viborger Samler, 1839-07-30
En Meddeler i Horsens Avis opfrisker følgende mærkelige Anledning til Befordring: J. C. Gjes sings nye Samling om danske, norske og islandske Jubel=Lærere o. s. v. Kjøbenhavn 1786, Side 222, hedder det om Dr. Eric Monrad: "Han blev ordineret i Middelfart Kirke den 15de Febr. 1637, hvor han var valgt til Sognepræst. Medens han var Præst her, skal han engang være kommen i Disput med Fyrsten af Augustenborg, og det gik saa vidt, at Monrad gav Fyrsten et Øresigen, fordi han talede det Kongelige Huus til Fornærmelse. Hr. Monrad blev derpaa arresteret og som en Fange bragt til Kjøbenhavn, hvor han forklarede sin Sag saa vel for Kongen, at Allerhøistsamme forlangte at høre ham prædike, og blev han derpaa Sognepræst til Kjøbenhavns Helliggeist Kirke 1642: men næste Aar den 30te August blev han sat paa Riber Bispestol efter Dr. Hans Burchard, som døde den 4de Januar 1643."
Viborger Samler, 1839-07-30
Digteren St. St. Blicher har – som bekjendt indbudt til Subskription paa tre nye Noveller. At dette som det hedder i Jndbydelsen skeer af Grunde, som Forf. "vel kunde være bekjendt, men ikke finder passende selv at bekjende", indeholder vist den kraftigste Opfordring, til en ret talrig Subskription.
Viborger Samler, 1839-07-30
Det unge Menneske ved Toldvæsenet i Hjørring, der forleden saae afskyeligt mishandledes, skal høre hjemme i Aalborg, hvor Faderen er Toldcontrolleur. (Helst. A.)
Viborger Samler, 1839-07-30
Agger Kanals Skibsliste. Jndk. Den 19de Juli, H. Tonnesen af og fra Christiansand til Holstebro med Trælast. Den 24de: J. Jørgensen, af og fra Christiansand til Nykjøbing med Trælast. – Udg. Den 16de: J. L. Weigner fra Lemvig til Mandal med Kornvarer og levende Sviin. H. H. Petersen fra Skive til Norge, med Korn og Fedevare. R. Reiersen fra Lemvig til Mandal med Korn og Fedevarer. G. Gundersen fra Do. til Do. med D. R. Rasmussen fra Lemvig med Do. Den 20de, P. A. Schulz fra Thisted til England med Havre. C. Hob fra Do. til Do. med Do. (For Udgaaende ligger Sluppen Flyvenskjold, N. Sørensen af Skive bestemt til Altona, og Sluppen Christiane Dorthea, W. Claudi af Lemvig til Christiansand med Korn.)A. K. Gregersen. Naar Oldingen træt nedlægger sin Stav, Gaaer ind til sin Herres Glæde, Vi skjønne, det saa er Naturens Krav, Om Taarer vort Øie end væde: Men naar en Yngling med Manddoms Kraft, Bortrykkes saa brat fra vor Side, Vi dobbelt føle, hvad vi har tabt, Og dobbelt da monne vi lide. Saa staae nu veemodig med Sorg i Hu Vi her ved den Tabtes Baare, Den Grav vi skue kan ei uden Gru, Der skuffed os alle saa saare: Den trofaste Ven, den Lærer, som Faa, Den Yndling for Alle, ham kjendte, Den Mand, hvis Morgen alene vi saae, Ak, – her sin Bane han endte. Ha, grumme Død, hvi tog du ham bort Hvi røved du ham os saa fage? Og hvi kan fra Graven saa mørk og sort Den Elske vi ikke borttage? Er da for stedse dit Hjerte koldt Og lukket for Støvets Smerte, Og kneiser din Pande mørk og stolt Med Fryd ved den florvundne Kjerte Nei, ogsaa dit Aasyn er veemodsfuldt, Men ikke til Graven du skuer, Mod Osten du peger saa vennehuldt. Og viser paa himmelske Luer. Du veger saa freidig mod Bjergets Top Paa Palmen saa lys i det Høie, Og byder os vende Blikket hist op, Og Taaren at viske af Øie.
Viborger Samler, 1839-07-30
AVERTISSEMENTS. Lyst St. Croix Puddersukker til 17 Mk. Lpd., Caroliner-Riis til 14 Mk. Lpd., Viinædike fra 12 til 20 sk. Potten, bedste Sort Congothee til 7 Mk. Pd., tilligemed alle Slags nye Urtekram-Varer, faaes hos C. Sthyr.
Viborger Samler, 1839-07-30
En ukjendt Tæve-Hønsehund er for nogle Dage siden kommen her til Gaarden. Eieren kan erholde den udleveret mod at betale dette Avertissements Jndrykkelse. Ørslevkloster, den 26de Juli 1839. For Alle og Enhver som for Fremtiden maatte ønske Steen fra Eskjær Teglværk, bekjendtgjøres herved at Jngen uden jeg, Eieren af samme, fra idag af er berettiget til at afhænde endog nok saa Ubetydeligt af Værkets Product; og at Enhver, som herefter antræffes med Vare, fra nævnte mit Teglværk, maae enten kunne legitimere sig med mit Samtykke eller finde sig i at blive legaliter tiltalt, som En, der paa ulovlig Maade tilvender sig anden Mands Gods. Grønbech. Eskjær i Salling, den 26de Juli 1839. Underhaanden er tilkjøbs: en Gaard, for omtrent 30 Aar siden ganske af Nyt opført, og indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Gaarden er i en behagelig Egn, meget smukt beliggende, den har gode Leer- og Muldblandede Jorder, ypperlig Eng, som Grændser til en stor fiskerig Søe, hvor der haves Fiskerettighed; den har en god Frugt- og Kjøkkenhave, godt Vand, fornøden Jldebrændsel af Tørv og Træ Foruden den veldyrkede Deel af Ager og Eng hører under Gaardens faae Tønder Hartkorn, en stor Udstrækning at Hede, Skov og Mosejord, Leer og Muld-Underlag, hvor formeentlig kan faaes Mergel. Ved Opdyrkningen af denne samlede jevne Jordlod, ville en drivtig Mands Arbeide vist rigelig lønnes og Avlen bringes til mere end det tredobbelte, Liebhavere indbydes til at besee Eiendommen, som med dens meget gode Afgrøde paa Mark og Eng strax kan tiltrædes. Skeer ikke Salg underhaanden, vil Gaarden, paa nærmere Bekjendtgjørelse, blive stillet til en eneste Auction, som afholdes paa selve Gaarden. Nærmere Underretning faaes hos og Eiendommen paavises af Soetmann i Grønbek pr. Viborg.
Viborger Samler, 1839-07-30
Placat. Onsdagen den førstkommende 7de August, Formiddag Kl. 11, bliver paa Viborg Raadhuus foretaget Licitation over Muur-, Tømmer-, Snedker-, Smede- og Maler Arbeide ved en forehavende Reparation af Opsynsmandens Bopæl ved Kirkegaarden her i Byen. Overslag og Conditioner erfares ved Licitationen og ere forinden til Eftersyn hos Domkirkens Værge, Kjøbmand Hagemann. Viborg, den 29de Juli 1839. E. Selmer, const.
Viborger Samler, 1839-07-30
Placat. Jfølge Begjæring af Hr. Landsoverretsprocurator Dahl i Aarhuus som Mandatarius for Skifteretten i Boet efter afgangne Frue Generalkrigscommissairinde Fischer i Grenaae, bliver den samme Boe tilhørende Vindum Kirke med Korn- og Qvægtiende, matriculeret for Hartkorn 19 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 12 Alb., samt Kirkejord, af Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 1 Fdkr. 2 Alb., Sidste beliggende paa Rind Byes Mark, stillet til en 4de Auction, som afholdes i Ans Kroe Fredagen den førstkommende 30te August om Formiddagen Kl. 11. Conditionerne ere de Samme her som ved de forrige Auctioner, kun med det Tillæg, at Efterbud ikke antages, hvorimod der ved Auctionen strax vil blive meddeelt Erklæring angaaende Approbationen. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 29de Juli 1839. Rod.
Viborger Samler, 1839-08-01
67 Aarg. Kongelig allern, privilegeret. No. 103. Jiborg Casto-Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Torsdagen den 1ste August 1839. Denne Tidende, redigeret af Adjunct Reist og H. Wissing, udgives 4 Gange ugentlig fra det Dons'ske Officin.
Viborger Samler, 1839-08-01
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. London, den 23de Juli. Marquis af Londerderry dadlede i Overhuset Ministrenes Forhold med Hensyn til Spanien. Den ædle Marquis pleier periodisk at føre de spanske Anliggender paa Bane; denne Gang blev han tilbørlig tilretteviist af Greven af Clarendon, den forrige engelske Gesandt i Madrid. Hertugen af Wellington, der havde sovet under Discussionen, tog nu Ordet; men kun forat bekæmpe Ministrenes Politik. Lord Melbourne og Greven af Clarendon gjendreve Hertugens Yttringer. Frankerig. Der meldes under 18de Juli fra Bayonne, at man i Egnen af Barrago og Solana har hørt en velvedligeholdt Skyden. Efter Beretninger fra Barcelona af 14de Juli skal det være lykkedes Grev Espana at afskjære Valdes fra Barcelona. Carlisterne røve og plyndre overalt i Catalonien lige indtil for Barcelonas Porte,
Viborger Samler, 1839-08-01
Blandede Efterretninger. Salzburg, den 12te Juli. Ole Bull gav i GaarAftes en Concert til Fordeel for Mozarts Mindesmærke. Det Jndtryk, han frembragte, var mageløs. J Sandhed, man kan kalde Ole Bull en Digter, en selvstændig Genius, der aabenbarer dristige Tanker og dybe Følelser i det meest fuldendte Udtryk, og Violinen har aabenbaret ham sine Hemmeligheder i en saare sjelden Grad. – Den vakkre Kunstner har besøgt Augsburg for derfra at begive sig til Baden Baden og Frankfurt, Hvo som kommer ham nær, og erindrer sig de afskrækkende Beretninger, der engang udbredtes fra Berlin omhans Kunstnerstolthed, vil føle sig dobbelt overrasket ved hiin simple, elskværdige, scandinaviske Natur, som Norden sendte os for at kappes med Paganini om Prisen saaledes som Jsland, ultima Thule, udsendte sin Thorvaldsen, af Konget, for at frarive Sydens meest kunst begavede Søn Palmen. Normannernes Tider vende tilbage; efter 1000 Aar see vi dem atter at optræde som Seierherrer ved Seine og Tiber. (Augsb. Allg. Zeit.) Til den af den engelske Regjering besluttede Expedition til Sydhavet, hvilken har magnetiske Jagttagelser til Formaal, har en Skrivelse fra den berømte Prof. Hansteen, i Christiania til den engelske Mathematiker – Major Sabine – givet den første Anledning. Majoren har anført denne Skrivelse, der angik Professorens bekjendte Reise til Siberien, som et Beviis paa, hvad Norge har udrettet for de magnetiske Jagttagelser, og som en Paamindelse til England, at fuldende disse Jagttagelser i den sydlige Halvkugle. Det hedder i Hansteens Skrivelse, Det var det norske Storthing, der bevilgede Fonds tilden sidiriske Expedition. Dette skete til en Tid, da man var nødsaget til at negte de fornødne Summer til Opførelsen af et kgl. Palais i Christiania. Paa en Tid, da denne Sparsomhed var nødvendig, var det ærefuldt, at et Kammer, bestaaende af alle Classer, og i hvilket et stort Antal Bønder havde Sæde, eenstemmig bevilgede Udgifterne til en reen videnskabelig Expedition Betragter man Landets meget indskrænkede Jndtægter, fremstiller denne Bevilling et i sit Slags næsten mageløst Exempel.
Viborger Samler, 1839-08-01
Da det lille Norge har bragt i Stand de magnetiske Jagttagelser imellem Middagskredsene fra Greenwich og Ochotzk, og imellem den 40de og 75de Grad nordlig Brede, saa synes det mig ikke at være for meget at fordre: at det store, rige og mægtige England, der er saameget interesseret i alle de Videnskaber, der staae i Forbindelse med Skibsfarten, drager Omsorg for den sydlige Deel af det magnetiske Kort. Et saadant Foretagende vil stedse kaste Glands paa Nationen og desuden erstatte Offeret ved Resultater, der ere ligesaa vigtige for Skibsfarten, som for Videnskaben.
Viborger Samler, 1839-08-01
Sukker Spørgsmaalet i Frankerig.
Viborger Samler, 1839-08-01
Fra Valenciennes berettes: Vor Stad var i Gaar(den 17de Juli) i Bevægelse; mere end 60 (RunkelroeSukker=Fabrikanter have i en Forsamling fattet en eenergisk Beslutning, foranledigede ved den til Bordeaux afsendte telegraphiske Depesche, i hvilken Handelsministeren – Cunin-Gridaine – ved en Ordonance har lovet Søhandelstæderne Nedsættelse af Tolden paa Colonial sukker. De erklærede Underpræfecten, at de, naar hiin Trusel og Nedsættelse af Colonialsukker=Tolden kom til Udførelse, maatte ansee en saadan Fremgangsmaade som ulovlig, og desaarsag negte Afgiften (impot). – Denne Erklæring, given af Mænd, som hidtil ere erkjendte som Venner af Lovene og god Orden, og som ikke ere uden Jndflydelse, syntes at gjøre Jndtryk paa Underpræfecten, der strax afsendte en Beretning derom til Ministeren. Fremdeles beretter "Courrier du Nord: Fabrikanterne, mere end 60 i Tallet, begave sig, efter at have raadslaaet længe, og fattet en eenstemmig Beslutning, til Underpræfecten. Ordføreren, Blanquet, erklærede Embedsmanden, at vore Jndustrielle havde seet med ligesaa megen Bekymring som Forundring, at Ministeriet med en Jilfærdighed, som man ikke nærmere vilde betegne, gave efter for de i en Emente udtalte Fordringer fra Jndvaanerne i Bordeaux; men at de efter for en Emente, var at fremkalde den. Beboerne af Departement du Nord, roligere end hine, holdt sig til Lovene; men Toldloven af 1815 tillod Ministrene, kun at nedsætte Tolden paa raae Stoffer (matierepremiere), der vare nødvendige til Fabrikationen; det var aabenbart kun hiin Lovs Øiemed, at forebygge en mulig opstaaende Mangel paa raat Stof i Sessionernes Mellemtid; en saadan Mangel havde man nu ikke at befrygte, da det ingenlunde manglede paa Sukker, der iøvrigt ikke var noget raat Stof, tvertimod vare Markederne opfyldte deraf. Hiin Lov angik desuden kun Told (roils),er nogen Skat (impot), og Tolden paa Colonialsukkere var en Skat, som kun den lovgivende Magt alene var beføiet til at forandre. Under disse Omstændigheder begrebe de Lovene hengivne Sukkerfabrikanter ikke, hvorfor de alene skulde undertrykkes, Regjeringen tilkom det at give Exemplet; men vilde den begynde med at krænke Loven, saa havde den ingen Ret til at fordre dens Fuldbyrdelse. – J Betragtning af, at en Ordonance, der var bestemt til at nedsætte Tolden paa Colonialsukker, maatte ansees som et Jndgreb i den lovgivende Magts Hænder, var han, Blanquet, bemyndiget at erklære i samtlige Sukkerfabrikanters Navn: at de eenstemmig havde besluttet at negte Skatten i det Tilfælde, at en saadan Ordonance maatte udkomme. – De have troet at maatte gjøre dette fredelige Skridt, for at Regjeringen kunde vorde underrettet om deres Hensigter.
Viborger Samler, 1839-08-01
J Cambray har Castelyn, i Arrondissementets Fabrikanteres Navn, erklæret Præfecten, at de derværende Sukkerfabrikanter ligeledes vare tilsinds at negte Sukker Skatten, saafremt Regjeringen udstedte den omhandlede Ordonance. Præfecten gav Ordføreren det Svar: at han, naar Fabrikanterne skulde vægre sig ved at betale Skatten, nok skulde vide at tvinge dem til Betaling. Til de truende Erklæringer fra Fabrikanterne i Nord Departementet kommer endnu en ligesaa alvorlig Skrivelse fra de i Paris forsamlede Committerede for Runkelroe=Sukkerfabrikanterne og Actionairerne i disses Fabriker til Conseilspræsidenten. Pariser-Bladene anføre Skrivelsen, der er dateret den 19de Juli. Rummet tillader kun, at meddele Slutningen. Det være os tilladt endnu at tilføig, at der i Fabrikanternes Hjerte hersker en samstemmende Følelse, den Følelse, at man aldrig har tilregnet dem deres Resignation, deres udviste Maadehold, deres Agtelse for Lovene, og at de indsee, at Dette desværre ikke er det bedste Middel til at vække Regjeringens Deeltagelse. Vi bede altsaa Ministerraadet at tilkjendegive Handelsministeren, at naar han bliver sin Beslutning tro, kunde det let blive Tilfældet (ilse pour rail, at Fabrikanterne – anseende sig, paa Grund af en mod dem begaaet Ulovlighed, fritagne for, og løste fra den Forpligtelse, de hidtil havde paalagt sig, ikke længere udviste samme Jver og Nidkjærhed, i at dæmpe Gjæringen iblandt deres Arbeidere og den dem omgivende Befolkning; det kunde ogsaa blive Tilfældet, at Ulykken eller Følelsen af krænket Ret kunde foranledige dem til at vægre sig ved at udrede Skat, og at Regjeringen saaledes saae sig indviklet i Vidtløftigheder, der let, om ikke i materiel, saa dog i moralsk Henseende, kunde stade Regjeringen. (20 Underskrifter af Central-Comiteen.)
Viborger Samler, 1839-08-01
Jndenlandske Efterretninger. Surnummerair Assessor i Lands-Over, samt Hof og Stads=Retten Christian Aleris Flensborg er udnævnt til Assessor i denne Ret. Cancellist under det danske Cancelli, Cancellisecretair Hans Adam Stockmann Faith er udnævnt til surnummerair Assessor i fornævnte Ret. Volontair i det danske Cancelli Frantz Christopher Bruun er udnævnt til Auditeur ved 2det indske Jnfanteriregiment.
Viborger Samler, 1839-08-01
Det kongelige Theater i Kjøbenhavn faaer i denne Tid en ny Tilvært, idet der af den lange Bygning paa Gammelholm, der strækker sig langs med Holmenscanal, nu fraskilles den Deel, der er nærmest ved Theatret, for som en særegen Bygning at indrettes til Brug for Theatret, nærmest med Hensyn til et Malerværksted for Coulisserne. En Bro over Canalen vil sætte den i Forbindelse med Theatret. Da en stor Deel af hvad der hører til Skibsværfterne paa Gammelholm allerede er henflyttet til Nyholm, saa kan man vel vente, at snart en større Deel af denne Holm vil blive indlemmet i Staden, da det maa være indlysende, hvor fordeelagtigt samme, ifølge sin Beliggenhed midt i Byen, vilde egne sig til Anlæg af et nyt Qvarteer, hvis Nødvendighed ved den stigende Folkemængde viser sig i at saa mange Huuse efterhaanden bygges høiere, medens Stadens naturlige Udvidelser hindres af Fæstningsværkerne. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1839-08-01
Forrige Mandag endtes Dyrehavstiden med et saakaldet brillant Fyrværkeri, foranstaltet af Telteierne til Tak for Besøget, og den for saa muntre Plads staaer nu øde og tom; der er neppe nogen der engang seer hen til den, skjøndt den efter de seneste Udhugninger frembyder de skjønneste Prospecter. Efterhaanden trække alle Profesforerne og Kunstnerne til Kbhavn; Hr. Suhr med hans Panorama og Hr. Elsasser med hans kannædende Slange ere allerede arriverede og søge Tilladelse til i Kbhavn, at forevise deres Sager; medens alle Omegnens Tracteursteder ere fyldte med Tyrolersangere. (Ah. A.)
Viborger Samler, 1839-08-01
Morderen Gustav Schmidt, der forleden henrettedes paa Amager, var ikke saa rolig som hans seneste Formand, og dersom han havde kunne afne hvorledes Executionen vilde gaaet af, saa havde han heller ikke havt Grund dertil. Dren traf ham nemlig for høit oppe i Nakken, saa at den ikke strax gik igjennem, men Resten maatte skjæres over med tre Ryk. Mængden yttrede høit, sin Uvillie herover. Sandsynligviis forbittret herover, foranledigede Skarpretteren en høist forargelig Scene, idet han vilde kaste Liget ned paa Jorden og modsatte sig Fogdens Befaling at bringe Kisten op paa Skafottet, hvilket altid er Skik, naar Delinqventen ikke skal begraves paa Retterstedet. Endelig maatte han give efter for Fogdens Myndighed. (Ah. A.)¬
Viborger Samler, 1839-08-01
J Fredags (26de Juli) Eftermiddag Kl. 6 1/2 afseilede fra Renden til Petersborg den sardiniske Orlogs-Corvet. (Berl. Tid.)¬