Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-12-08
En Jyde. Er det rigtigt af det Kongl. LandhuusholdningsSelskab, saa meget at opmuntre til Vexelbrug, Kartoffelavl, Staldfodring og Svingplove, Og hvorledes kunde de Midler, hertil medgaae, paa en nyttigere Maade anvendes, For omtrent en Snees Aar siden holdt Hr. Conterenceraad Collin en Tale i Landhuusholdnings=Selskabet, hvori han med stærke Farver skildrede den Sløvhed, hvori samme var nedsjunken, og opmuntrede til mere Driftighed. Virkningen udeblev ikke heller, og Selskabet har upaatvivleligen siden med stor Jver søgt at indvirke paa Agerbruget og Jndustrien. Ogsaa fandt dets Virkelyst Gjenklang hos Nationen, thi hvad Landbruget angaaer, søgte Mangfoldige, at virkeliggjøre de Principer, som ved denne Leilighed antoges at skulde gielde som Norm eller Regel, og som bestod deri, at der aarlig maatte vexles med langstraaet Sæd og bredbladede Værter, staldfodres, pløies med Svingplove a. Men efter at den første Enthusiasme havde lagt sig noget, og Erfaring begyndt at gjøre sig gjeldende, opkom mange Tvivl om Fordeelagtigheden af et med hine Principer overeensstemmende Avlsbrug for os, og de fleste af Landets fremadstræbende Landmænd sloge snart en anden Vei ind. Jmidlertid vedblev og vedbliver Landhuusholdnings=Selskabet endnu at holde ved hine Principer, og at afmaale sine Gunstbeviisninger derefter. Men have end Vexelbrug, Staldfodring, Kartoffelavl og Svingplove deres gode Sider, kan det ikke nægtes, at deres Fordeelagtighed for den danske Landmand er megen Tvivl underkastet. Fordi en Ting i sig selv kan være god, er det endnu ikke sagt, at den fortjener Efterligning eller er bedre end en anden. Vexelbrug med Brakfrugtavl give upaatvivligen et høiere Product end Kobbelbrug med Brak. Men det høieste Product er ikke den høiesterene Jndtægt, og overalt hvor Arbeidspriserne ere høie i Forhold til Priserne paa Producterne, vil man finde at disse to Potenser staae i et ganske modsat Forhold til hinanden: Det vil sige, den rene Indtægt vil ikke blive saa stor efter det første Product, som efter en mindre vidt dreven Production. Landmanden, som med alle andre næringsdrivende Stænder, driver sin Haandtering for Fordelens Skyld, kan ikke have den høieste Production for Øie, i hvor gavnlig samme kan være for Staten. Han kan kun tænke paa den høist mueligste vedholdende rene Jndtægt, uden hvilket det, i vore afgiftssvangre Tider, ikke bliver ham mueligt at bestaae. At han skal opoffre sig for at skaffe Andre Nydelser, han selv maa maa undvære, for at fremme den intellectuelle Dannelse o. s. v., kan Jngen, med Grund forlange. Omstændighederne kunne desuden være saaledes, at han maa undlade meget, som han maaskee ellers gjerne fuldførte. Climaet er ingenlunde saa ligegyldig en Ting som det undertiden udgives for, og i saa Henseende maa vore kolde, tørre Foraar og vore vaade Efteraar absolut være af en modvirkende Jndflydelse, især med Hensyn til en fuldstændig Sommerstaldfodring. Det nordlige Tydsklands Exempel, har i saa Henseende lidet at betyde, thi deels staldfødres her meget lidt, deels er Climaet allerede meere fordeelagtigt, da barske Vinde om Foraaret ikke ere saa gjængse. Den Culturstand hvori vore Jorden ialmindelighed befinde sig, er ikke heller saaledes at den nok begunstiger Dyrkningen af de Vexter der stikke dybt med deres Rødder. Vel kan dette forandre sig, men med de Hjælpemidler der staae til Landmandens Disposition i Danmark, ville Aar, ja mange Aar hertil behøves. En 3 til 4 Tommer dyb, mager Agerskorpe, lader sig ikke i en Hast forandre til en 18 Tommer dyb, muldblandet Madjord. Og forinden vil Kløveren dog neppe med Sikkerhed dyrkes, saaledes at den kan blive en forberedende Vært for Kornsæd, eller tjene som Støtte for Staldfodringen, i hvilke Henseende Surrogaterne: Vikker, Boghvede, Spergel o. s. v., fra flere Sider betragtede, maae staae tilbage. At der med Hjulplove kan pløies ligesaa dybt som med Svingplove, og at Hjulplove, kunne trækkes af to ja een Hest, sees saa ofte, at det vistnok bliver meget tvivlsomt om den Stadighed Hjulene skaffe, bør opoffres for det Fortrin bedre, at kunne trænge i et Hull. Alt dette viser os, at vore Landmænd have havt Grunde nok, til ikke blindt hen at gjøre Vexelbrug, Staldfodring o. s. v. til deres Kjæphest; og at dem der igjen have forladt Vexelbrug eller Staldfodring, vist have gjort det af ganske andre Grunde end Mangel paa Hjærne. Det kgl. Landhuusholdnings-Selskab kan ikke være ligegyldigt ved, om Landmændene arbeide sig frem eller spilde deres Tid. Det kan ikke være ligegyldigt ved om de fare den rette Vei, eller forfeile deres Maal og forbande Anledningen til deres Vildfarelse. Det vil derfor indsee Nødvendigheden at komme til Vished om hvorvidt Vexelbrug, Staldfodring, Svingplove o. s. v., fortjene Anbefaling hos os. Men hertil gives kun et Middel, nemlig factiske eller paa Kjendsgierninger grundede Beregninger. Høitravede Ord, brammende Tirader, Subtiliteter, bevise intet. Kun Facta og factiske Beregninger formaae at give de Oplysninger der ere nødvendige, for rigtig at bedømme de Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. forskjellige Dyrkningsmaaders Værd eller Uværd imod hinanden. Undertegnede har i saa Hensende leveret negle Bedrag i sin Beskrivelse af Svendborg Amt, og sine for en Deel herpaa grundede Beregninger over 7 Driftsmaader. Vel har det kongl. Landhuusholdnings=Selskab i Anledning af første nylig erklæret, at dets Mening er urokket den samme. Men Undertegnede tør haabe, at Selskabet ved nærmere Eftersyn, vil komme paa andre Tanker. Han tager sig derfor den Frihed at foreslaae, at de Midler som hidtil ere bevilgede til Opmuntring for Vexelbrug, Brak frugtavl og Staldfodring, anvendes som Belønning for de Landmænd der levere de meest omfattende, paa Facta grundede Beregninger over deres Landbrug, ligemeget over hvilken Dyrkningsmaade, og overhoved indsende de fleste Bidrag over virkelige Erfaringer i Landoeconomien. En Jndbydelse fra Selskabet i anførte Henseende, vilde ufeilbarligen sætte mange Landmænd i Bevægelse, og om nogle Aar berige os med en Masse af Erfaringer, der vilde give Landmandens Foretagender en Sikkerhed, samme desværre hidtil for en stor Deel have manglet. At visse Bestemmelser maatte forudskikkes, følger af sig selv. Grundighed i Undersøgelserne maa nødvendig være den Basis man gaaer ud fra. Daglige, i nøieste Detail gaaende Optegnelser ere derfor nødvendige, og ingen Møie maa i saa Henseende spares.