JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Vi indsee nu tildags, at de martialske Mønstere vare efterlignelsesværdige, de statistiske oversladige, de financielle fordærvelige, og de selskabelige ikke af synderligt Værd. Og denne Overbeviisning har Europa kjøbt med nogle Aarhundres, ders ulykkelige Erfaringer. Jndustrien behandledes ligesom i Frankrige, hvor Forarbeidelsen af Jordens Skatte ikkun tjente til at lokke Douanernes Generalforpagter-Commis til sig, hvor den Løverdagen den 19 Martii 1814. pandtes mere ved ikke at arbeide, i det høieste at indskrænke de med Tiendeafgivter betyngede Jorders Dyrkning til eget Huusbehov, for ikke at ansættes af Foedal- og Statsforvaltningen til en endnu høiere Skat end de forarmede Forfædre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Statslaan og Statsgield vare til i Frankrige. længe førend man i Engelland havde en Jdee derom, Papirpenge, og deraf flydende Bankrotter (som f. Ex. det store indiske Compagnies), uafladelig Ødselhed, Millioner Vampyrer, der arkeslasfortærede Landets Marv, Yngelen af deres Hjerne Resourcer, Generalforpagtere, Salttold, Stempling, Accise, Mundskat &c., kort, tusinde trykkende Opfindelser og Konstgreb vandrede fra Frankrige ind i Verden, og forvandlede Statsindtægternes simple Væsen til en reen Apocalypsis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
J samme Aand gik Revolutionen frem, og medens man paa den frugtbareste rigeste Jordbund, følte trykkende Mangel, og oftere end i nogen anden europæisk Egn endog led Hungersnød, opfandt man, ved Siden af Papirspenge, et Marimum. Denne udsvævende Jdee kunde kun ved en Guillotine bringes til Virkelighed, og var i Grunden ikke andet, end at brække den Syge, der har Tandpine, Kindbenet af Fordum gaves i andre Lande noget, som i den franske Aand er bleven til Maximum: en vis Maalestok for Livets første Fornødenheder, og denne Maalestok var conventionell, London, Amsterdam, Hamborg, Berlin kunne tjene til Exempel. Brød, Drikkevarer og Kjød vare de almindelige Gjenstande for et Slags offentlig - ikke Paabud, eller Forordning. – men Foranstaltning, De, som handlede med saadanne Varer, enedes om Priserne, og hver i sit Fag fulgte en vis Maalestok. Jeg vil kun anføre her Brødet, Hamborg, som kan takke sin næsten grændseløse Handelsfrihed for sin Flor, ømmede sig altid for at befale Bagerne noget; ofte tilsidesatte de det rigtige Forhold, Staten gjorde ikke andet end lod paa Møllerne opslaae Rugmelets Priis. J Berlin bekjendtgjordes, den Kongelige Magazinpriis, hver Bager kunde derefter beregne Prisernes Forhold; handlede nogen herimod, saa blev hans Oplag givet til Priis for de Fattige. J Amsterdam bestemte Kornbørsen Prisen, og Bagerne maatte rette sig derefter. Paa alle disse Steder var Brødets Vægt foranderlig. London havde den reneste Sag. Brødet har altid een og den samme Vægt: Prisen varierer fra 4 til 10 og flere Pence, og denne Anmalie retter sig efter Bagernes Overeenskomst, paa hvilken Lord Major har en betydelig Jndflydelse. Hvor Brødets Vægt ligesom Pengenes er foranderlig, opstaaer en dobbelt Vanskelighed. Den halve hæves ved fuldkommen en Vægt; det kommer da blot endnu an paa Prisens passende Bestemmelse. Vi ville nu anvende dette paa Kjøbenhavn
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Da en Specie gjeldte 70 Rbmk. var Hvedebrødet temmelig stort, da den gjeldte 140 blev det mindre, nu da den gielder 30 er det ikke større. Et Franskbrød til 1 Rbmk. veier 1/4 Pd. - Hvor meget Brød giver en Tønde Hvede Som bekjendt af det Slags Brød, der bages af alt Slags Meel, som det hos os, 220 Pd. Brød. Altsaa faaer Bageren for sin Tønde Hvede 880 Rbmk. Hvo som nu regner hans Omkostninger, hans Umage og hans billige Fordeel, kan let finde hvad der paa andre Steder iagttages, uden at efterligne et fransk Marimum; og en vis periodisk Ligevægt imellem Livets første Fornødenheder og Repræsentativernes Navneværd er aldeles ikke vanskeligt. Kommer endnu hertil Torvefrihed, fri Concurrence i Kjøb og Salg, der giør saadanne Spørgsmaale som nyligen fremsattes i Dagen umuelige, saa ville efterhaanden de overspændte Forhold komme i Orden igjen, og gjensidig Lettelse i Udkomme tilveiebringes. Man beraaber sig ofte paa, at vore Fædre fra Arilds Tider have havt Taxter, der ikke ere saa aldeles forskjellige fra Marium, og befundet sig vel derved. Men man glemme ikke, deels at Pengene i de Dage havde et fast Værd, og altsaa Vanskeligheden ved Taxters Bestemmelse var saa meget mindre, deels at ingen Sagkyndig paastaaer, at man aldeles skal ophøre med at sætte Taxter, Men man bør kun ikke gjøre Taxten til Hovedsag. Forøget Production og Concurrencen er det, som skaber billige Priser. Sielden kan et heelt Laug enes om at opskrue dem, thi vil den ene ikke nedsætte dem, saa vil den anden. Ved Opskruerie kan man vinde for en kort Tid, men tilsidst nødes man dog til at slaae af. Tusinde Erfaringer vise, at de Professionister og Handlende, der ere blevne rige, ere blevne det ved Billighed, ikke ved Opskruerie. Hvis Bagere og Slagtere tage en overdreven Fordeel, saa kunne de være forvissede om, at det de tage med den ene Haand maa gives tilbage med den anden. Alt hvad de udrette ved deres Begjerlighed er, at de standse alle Næringsveie, og bringe Slaphed i hele Statsmaskinen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Hvad der gielder og Slagtere og Bagere gielder om alle de øvrige lige fra Herremanden til den simpleste Haandværksmand. Bør Committeesedler indblandes i Rigsbanksedlernes Circulationsmasse. Ander Overskrift: "Fremdeles om Committeesedlerne" læses i Dagen No. 65 f. d. A., et Svarpaa det i Skilderiet No. 20 f. d. A. indførte første Stykke og Committeesedler. Enhver, som med Upartiskhed betragter Sagen, maa sande Forfatterens Ord: at enhver god Borger bør vise Rigsbankfundationen Agtelse; thi haandhævet kan Rigsbanken skaffe Tryghed i de private Omsætninger og Kraft i Finantsforvaltningen; krænket lader den alt komme i Forvirring og Kraftløshed, Heller ikke kan eller bør der være noget Spørgsmaal om, at Rigsbanksedlerne maa falde i Værdien saasnart den eengang bestemte Circulationsmasse forøges med 5 eller flere Millioner Committeesedler, og at Forøgelsen med 5 Millioner altid forudsætter Mueligheden af Forøgelsen med flere Millioner Rdlr. Sedler af denne eller en anden Na tue. Om man altsaa end vilde antage som afgjort, at de nu udstedte 5 Mill. Commiteesedler ved at indblandes i Rigsbanksedlernes Circulationsmasse i og for sig ikke kunde skade Rigsbanken, saa kan det dog ikke nægtes, at Fundationens Krænkelse, og den derved opstaaende Muelighed vilkaarlig at kunne forøge Rigsbanksedlernes eengang bestemte Masse altid maae skade Rigsbankens Credit. - Men saavidt nærværende Forfatter veed, har ingen af de Mænd, der i Skilderiet have yttret deres Tanker og Committeesedler, paastaaet eller ønsket, at de skulde indblandes i Rigsbanksedlernes Circulationsmasse, alle ønskede de ikkun, at de maatte blive antagne i offentlige Casser paa samme Maade som de udgives. Upaatvivleligen tillade Tidsomstændighederne det ikke; men saa er det jo bedre mansiger ligefrem til enhver Rentenerer: "J skulde rigtig nok have havt eders Renter betalte i Rigsbankpenge; men Conjuncturerne tillade det ikke. J maa indtil videre lade eder nøje med at faae rentebærende Obligationer istedet for almindelige Landepenge. For Øjeblikket komme J til at tabe noget derved; men det er et Offer, som J bringe Staten i Nødens og Trængselens Dage!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
(Jndsendt.) Jndsenderen af det i Skilderiet No. 20 indførte tredie Stykke om Committeesedlerne, har, som hans Ord formeentlig tilstrækkelig vise, ikke havt til Formaal, saaledes som Critiken, indført i No. 2 af samme Blad, forudsætter, enten at forsvare eller trøste. Hvad han har villet gjøre opmærksom paa, er eene den Sandhed, at Jhændehaverne af Kongelige Obligationer - deres Tab paa Committeesedlerne uagtet - ere bedre farne nu, end de om føie Tid vilde blive, hvis disse Sedlers Modtagelse i de Kongelige Kasser svækkede Rigsbanksedlernes Credit, og bragte Stillingen af 1812 tilbage. Hvad hielper det dem, at de for deres Committeesedler faae fuld Betaling i Rigsbanksedler, naar dette kun skeer ved et Middel, formedelst hvilket disse tabe meere end der forhen tabtes paa de førstnævnte. Naar for en Committeeseddel paa 100 Rbdlr. erholdes 75 Rbdlr. i Bank-Sedler, og disse efter Cours af 460 Procent ere lige 1656 Rdlr. Hamb. Banco, er Eieren bedre tjent, end om han faaer 100 Rbdlr., og disse efter en til 1000 PC. forværret Cours - og den kan, naar Banksedlernes Credit svækkes, let indtræde - kun er lig 10 Rdlr. Hamb. Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Jmidlertid er det dog ogsaa sandt, at Obligations-Eierne have vundet meget betydelig ved Forordningen af 6te Januar, endskjøndt de have modtager Renten i Committeesedler. Ved det nye Pengelystem kunne de vente alt mere og meere at forbedre deres Kaar. Kuldkastedes det, seer Jndsenderen for dem ingen Udsigt til det Bedre. Til Baggesen. Hvad Du som Skjald os himmelsk sang Man, glemte; Hvad Du lidt svimmel skrev engang, Man gjemte. Videre indkomne Bidrag til Bedste, for den Deel af Dannerhærens Syge og Saarede, som have været i Kamp for Fædrenelandet: Fra Z. i Jylland 4 Specier. N. til de Faldnes Enker og Børn 50 Rdlr. Ved Hr. Schou i Kierteminde indsendt 324 Rd., fra DHr. Capit. v. Brochborff 20 Rd., Kjøbmændene Eschildsen 16 Rd., Minden 6 Rd., H. Thornøe 20 Rd., W. Thornøe 2 Rd., R. Mahl 20 Rd., Hiorteberg 6 Rd., Michaelsen 100 Rd., Bruun 30 Rd., Jensen 10 Rd., Lund 2 Rd., Hincke 8 Rd., N. Larsen, 20 Rd., Kragh 12 Rd., Casserer Dastrup 30 Rd., C. Bam 5 Rd., Capellan Monradt 2 Rd., Klokker Monradt 2 Rd., N. Gummesen 100 Rd., C. Hiorteberg 2 Rd., N. Nielsen 2 Rd., Sørensen, 1 Rd., N. Rash. 5 Rd., Uhrmager Olesen 2 Rd. Skolelærer Nielsen 2 Rd., A. Roed 2 Rd., H. Gummesen 8 Rd., Pensionist Jensen 2 Rd., Farver Rønning 10 Rd., C. Møller 6 Rd., J. Larsen 10 Rd., G. Larsen 2 Rd., J. Biil 1 Rd., Lemle & Levn 4 Rd., M. Rasmussen 1 Rd., Landinspecteur Faber 10 Rd., N. Sam 2 Rd.,P. Bam 2 Rd., A. Kragh 2 Rd., M. Rosback 1 Rd., Bager Nielsen 5 Rd., M. Madsen 1 Rd., C. Mortensen 4 Rd., Farver Westphalen 6 Rd. Efterretning om Anvendelsen af de hidtil indkomne Bidrag skal blive bekjendtgjort, saasnart Vedkommendes Besvarelser ere os tilsendte, hvilket formodentlig vil skee, naar en af Veirliget standset Postgang igien kan fremmes. Langeland,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Krigsraad og Ridder af Dannebrogen; den Kgl. Proviantgaard. Lütken, Capitain og fungerende Hvervingschef; det Kongelige Hvervingscontoir. Øse, Overkrigscommissair, Snaregaden. No. 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Indenlandske Efterretninger. Endnu i Onsdags kom her Slæder til Kjøbenhavn over Jsen fra Hveen. Veien til Malmøe skal ikke være sikker mere. De Svenske, som komme herover, kjøbe alle Slags Varer, men især Møbler og islandske Uldnevarer, skjønt ikke i saadan Mængde som i Fjor, da de danske Penge stode saa slette mod de svenske. Nu den svenske Cours ogsaa har forværret sig betydeligen, er Forholdet imellem Rigsbankpenge og Rigsgjeldssedler omtrent eens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Odense, d. 8 Martii. J Anledning af Qvæg sygens Udbredelse advarer Stutterie=Commissair og Dyrlæge Jversen i Riber Avis imod alle fremmede Personer, som Omløbere og desl., der ingenlunde bør tillades at komme i en Stald. Vare som Hør, Uld, Høe og Halm, der kunne formodes at være komne fra befængte Stæder, maa man vogte sig omhyggelig for. - For Noget siden er Hr. Professor Wiborg reist her igjennem Odense til Qvægsygens Standsning i Hertugdømmene. -De i forrige Uge afholdte Priis=Auctioner i Svendborg havde god Søgning fra alle Landets Egne, og som en Følge blev Alt imod Forventning solgt til høie Priser, omtrent som følger: Caffe solgtes for 48 s. i Sølv og 8 a 9 Rbmk., Raffinade 60 til 70 s. i Sølv og 12 Rbmk., Melis 62 a 64 s. i Sølv og 9 a 10 Rbmk., Lumpen 48 s. i Sølv og 8 a 9 Rbmk., Candis 70 a 80 sk. i Sølv og 19 a 20 Rbmk., Sirup 20 s. i Sølv og 48 Rbs., Jndigo 26 Mk. i Sølv og 66. Rbmk., Cancel 16 Mk. i Sølv og 18 Rbmk., Peder 36 se i Sølv og 5 Rbmk., Riis 6 a 6 Rbmk., Portorico 18 Romk., alt pr. Pd. Salt 25 Rbdlr. Td., svensk Jern 40 Rbdlr., russisk Dito 16 Rbdlr., alt i N. 8. 9. se 1. Om Priserne selv paa Bøger, kan man gjøre sig et Begreb deraf, at Göthes Wercke13 Bind kostede 42 Rbdlr., Beckers Welgeschichte 10 Bind 45 Rbdlr. Desuden maatte af alt det, som kjøbtes i Navneværdie, betales 7 1/2 PC. Det meste i Sølv kjøbtes af Holstenere. Af den langvarige Vinter, som hindrer anden Tilførsel, lader sig især forklare, at man speculerede saa høit. Glædeligere var det at erfare det store Afslag paa alle Kornvare og Fødemidler der paa Egnen, som dog vel snart maa udbrede sig til andre Steder. Rugen sælges nemlig allerede for 16 Rbdlr., Byg for 7 1/2 og Havre for 4 Rbdlr. Td., saa det høilig er at tilraade enhver, som skal kjøbe disse Fornødenheder, ikke at forsyne sig med mere end for det Øieblikket Nødvendigste. (Hempels Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Viborg d. 7de Martii. J Altona er Nøden langtfra ikke saa stor, som i den første Tid befrygtedes, siden der er bleven nedsat en Commission, der sørger for at skaffe Huuslye og Pleie. Paa een Dag blev i Altona sammenbragt 15,000 Mk. Bco (6000 Species) til de Ulykkeliges Underhold; fra Engelland ankom 3000 Pd. Sterl. (12,000 Species), Fra Wien kommer nu ogsaa Understøttelse. J Begyndelsen vare Priserne paa Levnetsmidler i Altona, formedelst de mange tilstrømmende Hamborgere, stegne umaadeligen; nu har Providerings=Commissionen, der med Beleirings Corpsets Tilladelse sørger fra Omegnen for Føde varernes regelmæssige Anskaffelse tilveiebragt, at Oxekjød kan faaes for 5 Ls., Smør 10 Ls. o. s. v. En Mand, som forleden tabte paa Gaden i Odense nogle Tusinde Rigsdaler, var saa heldig at faae dem igien, da de vare fundne af en Malerfvend, der af et vedfølgende Papir opdagede Eieren, og da var saa ærlig strax at bringe ham dem. (Malersvendens Navn savner man).(Viborger Samler).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Mariboe d. 7de Martii. Endnu vedbliver stræng Kulde og Frost, Storm og Sneefog at rase, i fuld Maade. Næsten i 3 samfulde Dage har Himmel og Jord været som i Eet. Store Sneedynger, som hist og her ligge optaarnede, gjøre i Dag Veiene og Ledstederne ufremkommelige, saa at en nye Skuffen, saaledes at 2de Slæder kan kjøre forbi hinanden, bliver igjen af yderste Vigtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Efter Hr. Jversens Formening kan Frosten endnu holde ved til d. 17de April, som vi før have have Exempel paa J Aaret 1772, laae endnu i Maji Maaned alle danske Havne tillagte med Jis. 1800 trængte man endnu d. 31te Maji til Varme i Kakkelovnen, og di 9de Junii f. A. faldt endnu Snee med stærk Storm af Nordvest(Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Mariboe d. 14de Martii. Efter Jndberetning til Øvrigheden, vare Priserne paa Korn og Fedevare, samt Creature, i afvigte Februar Maaned her følgende: En Tønde Hvede 15 Rbd. En Tønde Rug 12 Rbd. En Tønde Byg 2 Rbd. En Tønde Havre 4 Rbd. En Tønde graae Ærter, 14 Rbd. En Tønde hvide Ærter 14 Rbd. Et Pund røget Flesk 80 Rbs. Et Pund fersk Flesk 64 Rbs. Et Pund Kjød 32 Rbs. Et Pund Smør 1 Rbd. Et Pund Ost 28 Rbs. Et Pund Talg, 64 Rbs. Et Slagtenød 100 Rbd. Et Faar 10 Rbd. Et Sviin 100 Rbd. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Patent, angaaende ledige Skolelærertjenesters Besættelse med Lærere, som ere underviste i Skolelærer-Seminarierne i Kiel og Tøndern. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsten, Stormain, Ditmarsken og Oldenborg &c. &c. Giøre vitterligt: Det er Os allerunderdanigst foredraget, at de i Forordningen af 4de Nov. 1791 indeholdte Forskrifter, angaaende ledige Skolelærertjenesters Besættelse med de i Skolelærer-Seminariet i Kiel tilbørlig oplærte Seminarister, ikke i alle Districter i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen ere paa ligeMaade komne til Anvendelse, hvilket har havt til Følge, at Vor landsfaderlige Hensigt, som er at samtlige Skolelærertjenester skulle besættes med duelige og beqvemme Subjekter, ikke tilbørligen er bleven opfyldt. J Anledning heraf, og da Vi af de til Os indkomne allerunderdanigste Beretninger, angaaende det i Tøndern værende Skolelærerseminars Fremgang, have med allerhøieste Velbehag erfaret, at de, som ere oplærte ved bemeldte Tønderske Seminar, nu, efterat denne Anstalt har i Aaret 1804 erholdt en nye og forbedret Jndretning, kunne agtes lige med Seminaristerne fra Kiel, saa have Vi funden for godt, allernaadigst at anordne Følgende: I. Den i Anordningen af 27de April 1792.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
(hvorved Forordningen af 4de Novbr. 1791, betræffende de Kieler Seminaristers fortrinlige Befordring til ledig blevne Skolelærertjenester, extenderes til Seminaristerne fra det Tønderske Semi nar), indeholdte Bestemmelse, at de sidstnævnte Seminaristers Rettigheder indskrænkes til Landsbyeskolerne i Hertugdommet Slesvig, ophæves herved, saa at Seminaristerne fra det tønderske Se minar skulle i Fremtiden i begge Hertugdommerne lige med dem fra det Kieler Seminar, fortrinligen befordres til alle Skolelærertjenester i Stæderne og paa Landet; saa og til saadanne Cantorater, som ikke skulle besættes med examinerede Candidater. 2. De i Forordningen af 4de Novbr. 1791. indeholdte Forskrifter ville Vi have indskjærpede faaledes, at det paalægges samtlige Anthoriteter, som have at besætte Skolelærertjenester, fortrinligen. at befordre til ledigblevne Skolelærertjenester de fra Skolelærerseminarierne i Kiel og Tøndern, som beqvemme, dimitterede Seminarister. Dog ville Vi, i Overeensstemmelse med det, der under 17de Novbr. 1792 er anordnet, at de Skolelærere, som allerede ere i Embede, og have aflagt Prøver paa Duelighed, skulle agtes lige med Seminaristerne i Henseende til Befordring til bedre Skolelærertjenester, og det uhenseet til, om de ere blevne oplærte paa et Skolelærerseminar eller ikke. 3. Samtlige Skolelærertjenester i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsteen, som ere bestemte til at besættes med Seminarister, skulle classificeres i Forhold til deres Jndkomster. De meest indbringende iblandt dem ere bestemte for de Kieler Seminarister, som ere dimitterede fra Seminariet med 1ste, 2den eller 3die Carakteer, samt for de Tønderske Seminarister, som ved den med dem førend deres Afgang fra Seminariet anstillede Prøve have erholdt 1ste eller 2den Carakteer; hvorimod de mindre indbringende Tjenester blive for de Seminarister, som ere dimitterede fra Seminariet i Kiel med 4de og 5te Carakter, samt for dem der ere dimitterede fra Seminariet i Tøndern med 3die Carakter. 4. De Seminarister, som medens de have opholdt sig paa et af Skolelærer-Seminarierne have nyde Understøttelse af Statskaffen, skulle være pligtige at modtage enhver Skolelærertjeneste, som tilbydes dem, naar dens aarlige Jndkomst er 160. Rigsbankdaler i Sølv, eller derover, vægre de sig herved, skal de have forbrudt alle de dem, som Seminarister allernaadigst forundte Rettigheder, og deriblandt navnligen, den de Landmilitairpligtige tillagde Frietagelse fra Udskrivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
5. Direktionerne for Skolelærerseminarierne i Kiel og Tøndern, skulle være pligtige at fore, nøiagtige Lister over de fra hvert af disse Seminarier dimitterede Seminarister, i hvilke Lister de have at anmærke den, hver Seminarist meddeelte Caraster, samt derhos at anmærke, om han har været underholdt i Seminariet for Statskassens Regning eller ikke. J Overeensstemmelse med disse Lister have Direktionerne paa Forlangende af Vedkommende at meddele de fornødne Efterretninger. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderbanigst have at rette. - Under Vor Kongelige Haand og Segl. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 20de Febr. 1814. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
(Fortsættelse af de detaillerede Beretninger, som til sin Tid ere indsendte af Hs. Durchl. General Prinds Friedrich til Hessen, angaaende de forskjellige Fægtninger, som det danske Armeecorps under Høisammes Commando har i sidste Krig havt paa sit Tilbagetog fra Steknitzen til Rendsborg; see No. 21.) Fortrinligen viste sig:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Lieutenant Schmidt, som med 26 Jægere dækkede Flanquen, trods den hæftige stendtlige Jld, med al Fasthed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Underofficier Grewe udmærkede sig ved Mod; han blev haardt saaret i Armen. Jæger Thomas Herregaard var fortrinlig kjæk. Desuden roser Capitainen den af ham paa Recognoscering udsendte Sergeant Kummerling; ligeledes Jæger Daniel Møller, som med megen Snildhed reddede en Krudtkarre, hvis Forhjul vare gaaede itu. Jægercompagniet havde, formedelst det fordeelagtige Terrain, kun een Saaret, hvorimod Fienden bar endeel Saarede eller Døde bort. 5) Blandt de hæderlige Fægtninger, enkelte Betaschements have havt, fortjener især at mærkes den, som det slesvigske Jnfanterieregiments 4de Bataillons 3die Compagnie, har havt paa Marschen, fra Gording over Husur og Krop til Rendsborg d. 10 Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Capitain Flemich, som førte Compagnier og har viist en ganske udmærket Conduite og Kjækhed, samlede efter Hs. Durchl. Feldtmarschallen Landgreve Carl til Hessens Or re sine Detaschements d. 9 Dec. i Gording, og kom om Aftenen efter en møisommelig 4 Milee Marsch i de dybe Veie til Husum, hvor en itubrudt Brødvogn og Krudtkarre maatte efterlades. D. 10de marscherede han til Krop, efterladende TUnderofficier og 10 Mand i Hollingsted, for at dække Brødvognen og Krudtkarren, naar de bleve bragte efter. Kl. 7 1/2 Arten kom han i Krop og besatte Byen. Nogle Timer derefter fik han Meld ning fra en udsendt Patrouille, at Fienden rykkede frem med en Fortrop af 1 Escadron Lansedragere, som fulgtes af 2 Canoner, 2 Compagnier Jægere og nogle Escadroner Cavallerie. Capitainen besluttede at forsvare sig paa Kirkegaarden, som han besatte med sit Compagnie. Da Fienden var omtrent 100 Skridt nær, lod Capitainen give Jld paa ham, hvilket blev besvaret med Haubitz Granater. Dette varede 1/2 Time, men, for ikke at afskiæres, trak Capitainen sig derpaa bag Veien til Byen og nogle Huse. Fienden skjød nu med Kartætsker, og hans Jægere trængte ind i Haverne Dette nødte Capitainen at gaae tilbage til Skoven, hvor han efter 1/2 Times Forløb atter blev angrebet i Fronten af Jægere, medens Cavallerie omgik Skoven til Høire og Venstre; han maatte derfor tilbage til Uth Mosen, men var nødsaget til at efterlade Compagniets Bagage. Fienden vedblev at beskyde Krop og Skoven, hvor Capitainens Forposter stode, indtil Kl. 11 1/2, da Jlden ophørte, og disse udsendte Trops, paa hvilke Capitainen biede indtil Kl. 2 1/2, ere tilligemed Commandoet i Hollingsted formodentlig tagne, fordi Capitainen ikke havde Cavallerie til Soutien og de altsaa venteligen ere blevne afskaarne fra ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
(Forts. - Statstid.) Kjøbenhavns Børs, d. 18de Martii. J disse Dage er paa Børsen solgt 6 Stkr. Species eller 7 Rbdlr. S. V. for 64 Rbd. N. V. Bankfonds a 130 Rd. Species til 3 1/2 Pr. Rente. af 100 Rd. Sp.; 12 Quart Speciesactier a 166. Rd. til 167 Rbd. N. V. Stkt. - Depositokasse obligationer fra 25 til 28, 38 og 38 Rbd. N. V. af 100 Rbd. S. V. 3 Priisobligationer paa Kaperi 500 Rd. a 33 Rbd. a 100 Rd. - Casse 5 Mk. 8 a 5 Mk. 10 s., Klumpe=Bly 40 Rbd. pr. Skpd., Campoy=Thee 23 Mk. 6 s. a 34 Mk. s. Pundet, Smyrna Rosiner 4 Mk. 6 s. a 4 Mk. 12 s. i Committee=Sedler. - Cours. Altona 4602 M., London 16 1/2 Rbdlr. 2 M., Speciecours 520. - Specier solgtes til 30 1/2 a 1 Rbmk. For Committee=Sedler blev givet 72 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-19
Postefterretninger.