JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
J Ribe Avis læses under Indsendt: Sorg hviler over Danmark. - Enhver Dansk, som elsker sit Fædreneland, føler sig inderlig rystet ved Opdagelsen af den store Gjeld, der hviler paa Staten. Dog er det ikke Gjælden selv, men dens gradevise Tiltagen, der omspænder Horizonten med mørke Skyer. Mine Landsmænd, - hvor mangt et Middel til Besparelse, der foreslaaes, saa er det dog vist, at det kun bidrager til at lette Byrden for Øieblikket, men ingenlunde er istand til at læge det Onde, der, som en Kræft skade, fortærer Statens Marv. En Krig, Misvært, eller hvad anden Ulykke, vilde være Danmarks Ruin. - Dog ilde der er endnu et Middel tilbage, som fører sikkert til Maalet; dette Middel er dansk Almeenaand. Hver Dansk bringe leg dette Offer til Fædrelandet, og gamle Danmark vil paanfremblomstre af sin Fornedrelse, en ny Slægt vil fremstaae. Enhver bidrage Sit, og Skyerne ville fordele sig, en lys n. Fremtid vil opgaae over vort Fædreneland og vore Børn og Børnebørn ville velsigne vort Minde. Ol sikkerlig, ligesom sand Kjærlighed til sit Folk besjæler vor dyrebare Konge, hvilket han endnu som Olding beviser, saaledes boer ogsaa sand Kjærlighed til Konge og Fædreneland endnu i mangen Dansk Bryst; men den hviler, den venter paa Leilighed til at handle. Men nu, nu, mine Medborgere; ger Øieblikket, da der bør handles. Forenet Kraft vil bortgrydde enhver Hindring. - Naar en Fjende truede Fædrenelandet, hvor flokkedes da danske Mænd, for at forsvare Arnestedet; og den mægtigste Fjende kunde ikke ødelægge Danmark. - Nu er Fjenden i Landet; lader os bekæmpe den Vellevnet, Luxus og Yppighed med deres Følgesvende er Fjenden, der har indsneget sig i vort ellers saa lykkelige Hjem, der forøder Ungdommens Helbred og Gods, og styrter saa mangen Familiefader i Elendighed; den ødelægger den studerende Ungdom eller indpoder i den Spibren til Embedsmandens Ruin; den aander sin Gift i Ungmøens Bryst og gjør hende uduelig til Hustru og Moder. Alt dette gjælder vel meest om de saakaldte dannede Stænder, men er desværre ogsaa anvendeligt paa de lavere. Naar der ikke raades Bod mod denne Fiende, bliver Danmark ikke frelst,
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Bekjendtgjørelser. Mit elskede, fromme Barn, Frederikke Lovise Wilhelmine, blev mig i Gaar Kl. 12 ved Døden berøvet, efter 4 Dages Sygeleie, næsten 3 Aar gammel. Kunfaa bleve de Dages Tal, i hvilke jeg havde den Trøst og Glæde at see hende voxe ved min Side, men da hun i de høiere Boliger træffer sin forud hedengangne kjære Moder, saa er hun ogsaa der bleven kjærlig modtaget. Dette for mig meget sørgelige Dødsfald meldes Familie og deeltagende Venner. Aalborg, den 20de November 1825. N. Ostenfeld.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
J Anledning af, at min Mand Gjæstgiver Victor Brunes i disse Dage ved Døden er afgaaet, tillader jeg mig at bekjendtgjøre, at jeg fortsætter det af ham etablerede og i en lang Række af Aar til de Reisendes særdeles Tilfredshed drevne Gjæstgiveri her i Byen, i hvilken Henseende jeg herved ærbødigst anbefaler mig. Aalborg, den 20de Novbr. 1835. M. sal. Brünes, fød Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Undertegnede, som er meddeelt Øvrighedsbevilling til Fruentimmer=Skrædersyning, anbefaler sig dertil, samt til Brodering og Linnedsyning. Marie F. Sødring, boende i Overværelset hos Skibscapitain Holm i Nygade. i kan, samlet eller deelt, 2000 Rbd. Sølv erholdes tillaans i anstundende 11te Decbr. Termin, imod betrygge de Pant i faste Eiendomme. Nærmere Underretning desangaaende kan erholdes hos Sagfører Davidsen i Aalborg. En meget sielden Tildragelse har hændet sig Torsdagen den 19de om Aftenen imellem Lindenborg Kro og Haals, da nemlig en gammel Muursvend fra Haals blev indbudens paa en halv Pægel, som han med største Appetit drak, da den blev ham foræret. J denne sin Begjærlighed over denne haer forærede Skjænk forglemmer han sin Mad=Ask, men paa Veien kommer han i Tanker om samme, gaaer tilbage efter Mad-Asken, men lægger sin Madpose og en Kalkørste paa Veien. Medens den gamle Gier gaaer efter sin Mad=Ask, spadserer hans Madpose og Kalkbørste nogle Favne ud i Lindenborgs Eng. J. A. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
For en halvvoxen Dreng anvises Plads som Opvarter, hos C. F. Krebs. Stolesæder lakeres for billig Priis af J D. Mayntzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Kjøbenhavnske Bomuldstøier til Kjoler og Forklæder i nyeste Mønstre ere i disse Dage arriverede m. m. hos J. Polack, Bispensgade, ligeoverfor Hr. Gjæstgiver Brünes
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses i Overretten og Underretten, ere Creditorerne efter Laquai Brochmann og nu senere i Bangsbostrand, Flade Sogn under Horns Herred, afdøde Enke, Ane Kirstine Brochmann, født Theilmann, indkaldte til inden Udløbet af 12 Uger at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteret under Tab af samme. Hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 14de November 1835. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Alle og Enhver, der maatte have Noget at fordre i Boet efter afgangne Huusmandsenke Karen Niels datter af Klum og hendes forhen afdøde Mand, John, Nielsen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til inden saadan Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordriger. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 14de November 1835. C. W. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Torsdagen den 3die December førstkommende og følgende Dage bliver ved Auction, som afholdes i det Kjøbmand Thomas Nielsens Opbudsbud tilhørende Ste her i Byen, bortsolgt det bemeldte Bo tilhørende Løsøre, saasom: Borde, Stole, Sengeklæder, et Chatol, en Jern Bilægger og nogle Kjøkkenredskaber, samt en stor Deel Urte-, Jsen- og Alenvarer m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres. Auctionen begynder hver Dags Formiddag Kl. 10. Hjørring, den 18de November 1835. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Ifølge Bestemmelse paa Skiftet efter Gaardmand Christen Madsen Fladholt og Hustru Ane Hansdatter blive de dette Bo tilhørende, faste Eiendomme, nemlig Gaarden Fladholt i Understed Sogn, af Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 2 Skpr., med Avl og Afgrøde, samt en denne Eiendom underlagt Parcel af Thomas Madsens forrige Gaard i Skibsted, med Hartkorn 4 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., stillede til Salg ved en eneste Auctien som afholdes paa Stervbogaarden Løverdagen den 6te December førstkommende, Formiddag Kl. 100; hvilket i herved bekjendtgjøres. Conditionerne til disse fortrinlige Eiendommes Salg kunne forinden Auctionen erfares paa mit Contoir, og en det ved disse blandt andet bestemt, at Gaarden af Kjøberen strax kan tages i Besiddelse, at denne for sit Bud enten maa stille antagelig Selvskyldnercaution eller ved Approbationens Meddelelse indbetale i Afdrag paa Kjøbesummen 400 Rbd., samt at iøvrigt et saadant Beløb kan blive indestaaende i Eiendommen, for hvilket efter de om Udlaan af Umyndiges Midler gjældende Bestemmelser haves Sikkerhed. Lysthavende indbydes. By- og Herredsfoged-Contoiret i Sæby, den 4de November 1835. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Jfølge Begjæring af Strandingscommissionairerne Procurator Westerby og Proprietair Segelcke bliver, Tirsdagen den 1ste December næstkommende og folgende Dag, foretaget Auction paa Thornby Sogns Strand over den fra det sammesteds forliste engelske Barkskib Royal Georgel bjergede Ladning, bestaaende af 470 Tylter Fyrre Planker, 5 til 20 Fod lange og 21 til 3 Tommer tykke, og 266 Tønder finlandske Tjære. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 paa Stranden, ved det sydvestlige Vagttelt, omtrent nordvest for Kjersgaard. Lysthavende indbydes. Venneberg Herreds-Contoir i Hjørring, den 18de November 1835. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-23
Efter Begjæring af Skiftecommissionen i Dødsboet efter Justitsraad Hillerup og Frue blive følgende, samme Dødsbo tilhørende, Tiender stillede til en 4de Auction paa Hovedgaarden Børglumklester Mandagen den 7de December førstkommende, Kl. 10 Formiddag, nemlig : Matric. Hrtern. Tiendeyd. Hrtkr. Tdr. Skpr. Tdr. Skpr. Fdkr. Alb. Veiby Sogns Konge Korn- og Qvæg=Tiende . . . . . 11 4 68 - 3 - Ditto Sogns KirkeKorn- og Qvæg-Ti gende . . . . . . Furreby Sogns Konge=Korn- og QvægTiende . . . . Ditto Sogns KirkeKorn- og Qvæg=Tiende . . . . . Brendsted Sogns Kirke=Korn- og QvægTiende . . . . . Thise Sogns KirkeKorn- og Qvæg=Tiende . . . . . . Jngstrup Sogns Kirke=Korn- og QvægTiende . . . . 6. = 185 5 3 2 Conditionerne ville erfares paa Auctionsstedet. avende indbydes.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Keiseren af Ruslands Tale synes at være bleven en staaende Artikel i de franske Journaler, af hvilke Debatjournalen i sine senere Nummere, ved yderligere at commentere over den, synes at ville mere og meere fjerne enhver Tvivl, om dens Ægthed hos sine Læsere. Vi ville hos vore meddele saameget af disse Commentarer, som Bladets indskrænkede Rum og andre indskrænkende Hensyn ville tillade os.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Frankrigs uafhængige Journaler nytte naturlig deres Frihed, og lade Journal des Debats høre ilde, fordi den, efter de res Mening, endog ikke har været djærv nok. Bladet Temper begiærligt efter at erfare, hvad de tyske Tidender ville sig. da de ikke længere kunne undgaae at meddele et saadan, Actstykke, hvorpaa Bladet, bon Sens" svarer, at de vil holde deres Dom tilbage, fordi de maae.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Efter denne historiske Beretning om Journalisternes forskjellige Anskuelser om en Gjenstand, om hvilken man, gjerne kan have en anden Mening, fordi man meddelet Publicum deres, og saaledes overlader Dommen til Læserne, ligger det os nærmest at berette, at den franske Generalconsul i Warschau, Hr. Duval, som havde været Drevidne, til den omtalte Tale, skal have været den Kilde, fra hvilken den er kommet i de franske Journaler. Bladet National beskylder Debatjournalen for, at den har udeladt en Pas sage, i hvilken Frankrig selv og Tuilleri=Cabinettets Politi bliver temmelig haardt medtaget. I det franske Publicum bryder man sine Hoveder med at komme efter, hvilke Bevæggrunde hiin Journal, det doctrinaire Parties Organ, vel kansk have havt til saaledes at drage til Felts mod meerbemeldte Tale. Oppositionsjournalerne af begge Farver finde, at det i klæder Debatjournalen ilde, nu at omtale Ruslands Forhold til Polen paa denne Maade, efter at den i sin Tid hilsede Warschaus Erobring ved Russerne med den mærkelige Phrase. Orden hersker paa ny i Warschau." Paafaldende er det iøvrigt, at de af Regjeringen aldeles afhængige Blade, "Journal de Paris, og Moniteur du Commercel, ikke engang have forsøgt paa at udslette, eller dog idet mindste at formilde det Jndtryk, som Sproget i Debatjournalen nødvendigt har maattet gjøre. Det er især dens anden Artikel om Gienstanden, som vi, formedelst den Aand, den udtaler, ei see os istand til at meddele Læserne, der har vakt Opmærksomhed, men i en tredie Artikel, som den indeholdt under 15de Ds., er det ikke længere en Hyldest af de revolutionaire Principer, der lægges til Grund for dens Forsvar for Polen og dets National-Uafhængighed, saaledes som i de foregaaende Artikler. Dennegang gaaer dette nem liig ud fra den europæiske Statsret, saaledes som den bestemtes ved den Wiener-Congresact og ved Keiser Alexanders Proclamationer, da han satte den polske Krone paa sit Hoved. Fra denne Side er det nu, at den keiserlige Tale angribes, efterat Journalen først har gjort den bemærkning, at Østerrig og Preussen neppe ville være synderlig glade ved, at deres høie Allierede nævner Rusland som den eneste Stat, der endnu staaer fast og urokket, ja urørt (?) af alle revolutionaire Intriguer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Vi komme i vort næste Blad tilbage til denne Gjenstand og forbeholde os da at meddele Hovedmomenterne af 4de Anskuelser, som Talens Jndhold, fra denne Side betragtet, foranlediger Debatjournalen til at fremsætte. Jøvrigt er det vist, at den omhandlede Tale langt mindre beskjæftiger Paris Publicum, end de strenge Commentarer, den har foranlediget, og Jntet kan derfor være naturligere, end det temmeligt almindelige Rygte, at der er hopstaaet en paafaldende Kulde i de senere Dage imellem det franske Hof og den russiske Hr. v. Pahlen, ja selv Fru v. Liewens Jntimitet med det franske Kongehuus synes at have lidt et ikke ringe Skaar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Polen. Vi have tidligere optaget af tyske Blade, at de Troppe corpser af den russiske Armee, som havde bivaanet Maneuvrerne ved Kalisch, befandt sig paa Tilbagemarschen til deres i Standqvarterer, men man seer nu, at det hermed ikke har sin Rigtighed. Flere af disse Corpser, og blandt disse det Muselmanske Cavalleri=Regiment, forblive i Polen, medens andre, indtil videre, gjøre holdt i de tilgrændsende russiske Gouvernementer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Jmellem Petersborg og Warschau oprettes nu en Tellegraphlinie paa 146 Stationer, ved hvilken man sættes istand, til gjensidige Meddelelser i 20 Minuter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Preussen. Man har havt et nyt Exempel paa den Snidhed, med hvilken England til alle Tider har viist at fiske i det rørte Vand. Under Krigen imellem Don Pedro og Don Miguel saae det, som bekjendt, engang heelt critisk ud for den Første. J denne Periode beskjæftigede man sig i 2 Ministerconseiler udelukkende med de betingelser, man kunde til byde Don Miguel, for paany at indlede Forholdene med ham, og en af disse betingelser var, som man nu er farer, hverken mere eller mindre end Aftrædelsen af den azoriske Øgruppe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Foruden denne Artikel finder man i preussiske Blad vidtløftige Raisonnements over Nødvendigheden af gymnastisk Øvelser for Ungdommen. Man har nemlig havt det Tilfælde, at der blandt 200 værnepligtige Ynglinge ikke fandtes mere end 25 tjenstdygtige.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Sardinien. J Chambery har man, i Begyndelsen af denne Maaned, havt løse Rygter om en paa Sardinien udbrudt Opstand, men svæver endnu i Uvished om den egentlige Sammenhæng. Man finder det ikke besynderligt, om et eller andet revolutionairt Frokorn i Jtalien og de tilgrændsende Øer kunde finde en frugtbar Jordbund. Man glæder sig imidlertid ved, at Misforstaaelserne med Portugal have foranlediget Flaadens Udrustning og haaber tillige, at den østerrig ske Regjering ikke vil undlade at lade sin Flaade medvirke til paany at gjenoprette Orden og Rolighed, om det gjøres nødvendigt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Blandede Efterretninger. Man er Berlin meget spændt paa at erfare noget Nærmere om en Efterretning, som en italiensk Avis meddeler at nemlig en jonisk Dampbaad havde bragt Breve fra Grækenland, som berette, at hele Landet er i Oprør og at Kong Otto tilligemed Grev Armansperg og de baierske Tropper have maattet forlade Athenen. - Andre Efterretninger melde Rygtet vil vide, at der er foregaaet en reen Omvæltning i Grækenland: at Armansperg skal være styrtet og Colette have erholdt befaling at vende tilbage, for at overtage Bestyrelsen af de udenrigske Anliggender. Tillige hedder det, at Kong Otto skal have givet befaling til at organisere en Hær paa 6 a 7000 Mand, alene af indfødte Grækere og dertil foreløbig at benytte Nationaldragten. Een af Hovedgrundene til den græske Nations Utilfredshed har nemlig været, at Regjeringen hvervede Tropper i Tyskland og derimod forkastede de gamle græske Troppers Tilbud. Man mener, at Kongen af Baiern bliver 3 Maaneder i Grækenland, Samtlige til Oran bestemte Tropper, bestaaende af 3300 Md., ere nu afseilede fra Frankrig paa 3 Linieskibe. Paa samme Tid, som Hovedcolonnen rykker frem fra Oran imod Abdul Cader, vil en anden stærk Colonne nærme sig fra Algier, for at dele hans Kræfter. Jfølge andre Beretninger skal han angribes fra 3 Puncter og ei alene forjages fra Mascara, men endog forfølges indtil Ørkenen. Marschal Clauzel aflagde den 20de Octbr. et Besøg i Bugia. Dampskibet, der overbragte ham, ankrede netop paa Rheden i samme Øieblik det arabiske Cavalleri angreb de franske Blokhuse, men maatte drage bort med uforrettet Sag. Den franske Kronprinds ankom d. 4de Ds. til Bastia og blev ifølge de ministerielle Blade, modtagen med ubeskriveligst Enthusiasme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Jfølge Breve fra Lissabon af 5te D. var Dronningens Formæling per procura med Prinds Ferdinand af SachsenCoburg bestemt til først i næste Maaned. Man talede i Lissabon om et forestaaende Ministerskifte og nogle i Forbindelse hermed staaende Intriquer. Dronningen og Hertuginden af Braganza vexle mange Dage ikke et Ord sammen. Dronningen kjører ofte ud i en aaben Vogn og fortærer derhos ganske ugeneret sine qucijadas (Smaakager).
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Af et for Staden Lübeck udkommet Budget for indeværende Aar seer man, at Totalindtægten beløber sig til 1742,639 Mk. 3 1/2 s., og Udgiften til ligesaa Meget, hvori dog er indbefattet et Reservefond til uforudseete Udgivter, til Beløb 23,274 Mk. 4 1/2 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Et i Christiania udkommende Blad ledsager Udtoget af det danske Buget med en Oversigt af Kongeriget Norges Stats=Regnskab for 1834, og tilføier, som Resultat: "Naar vi sammenholde begge, saa viser det sig, at de aarlige Renter af Danmarks Statsgjæld beløbe sig til 4,775,004 Rbd. Sølv, hvorimod Norges hele Budget for et Aar kun er 364,158 Sps. 40 s. Sv., og 1,739,136 Sps. 30 s. Sedler, hvoraf Renterne for et Aar ere 68,200 Sps. 32 s. Man vil vanskelig finde et Land, hvor de financiell Udsigter ere saa gode som i Norge, og man har grundet Haab om, at Statsgjælden vil under Carl Johans Regjering endnu betydeligen blive formindsket, om ei ganske liqvideret."
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Den østerrigske Keisers Exempel synes at ville finde nogen Efterlignelse hos Kongen af Baiern, som ogsaa har begyndt at lade Naade gaae for Ret. Saaledes er F. Daffuner, der for Fornærmelse imod Majestæten var dømt til Fæstningsarrest, aldeles benaadet, og paa Ansøgning af Bogtrykker Volckhards Hustru, har Hs. Majestæt forsaavidt benaadet hendes Mand, der for Forsøg paa Høiforrædderi og Majestætsfornærmelse var dømt til Tugthuusstraf paa ubestemt Tid, at han, saafremt han fører sig godt op i Tugthuset, kun skal forblive der i sex Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Den 23de Octbr. er den keiserl. russiske Fregat Ceres, paa 74 Kanoner, i en heftig Storm strandet i Nærheden af Reval og vil sandsynligviis ganske være tabt. Mandskabet, saavelsom den ombord værende Deel af de i Danzig indskibede russiske Garde=Tropper, er reddet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Den 29de Octbr., lidt for Kl. 4 om Morgenen, har man ved Friederichshafen og flere Steder paa den nordvestlige Bredde af Bodensøen bemærket en Jordrystelse, der bestod i 3 til 4 Svingninger. I St. Gallen, Rorschach, Rheinllegg og ved Untersee var den langt stærkere, paa for 1ste Sted ringede Klokkerne af sig selv, Tagsteenene faldt hed af Husene og man hørte dumpe Knald, ligesom Kanonskud, desforuden fornam man en underlig Susen og lagttog til samme Tid adskillige Luftsyn. Ved Tarbes, Bagneres og overhovedet ved Pyrenæer=Grændsen iagtoges dette Phænomen til samme Tid. Paa nogle Puncter vare enkelte Stod saa heftige, at de forskrækkede Jndvaanere næsten upaaklædte flygtede ud af deres Huse. J Bjergkløfterne horte man dumpe, Tordenen lignende, Bulder. Homoopathernes gamle Mester Dr. Hahnemann har nu, med den franske Regjerings Tilladelse, bosat sig i Paris, hvor det hedder: at han har truffet glødende Disciple. Han er en Doctrinair, som vore Ministre, hedder det i en fransk Avis: Hans Doctrin bestaaer deri, at foreskrive Meudicinen i ligesaa smaae Portioner som Ministrene forordne hos Friheden."
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Blandt andre nyttige Indretninger, som Fyrsten af Schwarsburg-Sondershausen har indført i sit lille Land, har han ogsaa ved Forordning af 28de f. M. ophævet og strængelig forbuden alt Slags Lotterispil. Den Plan, som allerede Carl den Store havde fattet, at forene Rhinen med Donauen og saaledes aabne Verdenshandelen midt igjennem Europa, er, paa den haierske Konges Opmuntring, igjen optagen og er nu sin Udførelse nær. Omkostningerne ved dette Foretagende anslaaes til 20 Mill. Fr.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Kjøbenhavn, den 18de Novbr. Ved den i Løverdags ved Universitetet holdte Høitidelighed, i Anledning af Luthers Reformation og Kjøbenhavns Universitets Restauration ved høisalig Kong Christian den Tredie, gar Hr. Prof. Sibbern, det philosophiske Facultets Decanus, et terat have sagt nogle Ord til Jndledning, Efterretning om Udfaldet af den i dette Aars October holdte Exammen artium, hvoraf saaes, at 177 have overstaaet Exammen artium, hvoraf 5 vare blevne kjendte værdige til Udmærkelse, 101 Laudabilis, 63 Hand illandabilis, 5 non contemmendus. - Tilden theologiske Embedserammen i October indstillede sig 10 Stud. theol., hvoraf 1 erholdt Caracteren Landabilis et qvidem egregie, 3 Laudabilis, 5 Haud illaudabilis og I nom contemendus. - Til den i October og November afholdte fuldstændige juridiske Embedsexammens mundtlige Prøve havde 18 Stud. juris indstillet sig, af hvilke 10 erholdt Caracteren Laud. A. P. H. Birch, F. C. Bruun, P. M. Bruun, F.C. C. Dahlstrøm, J. C. J. Elmquist, W. Hansen, H.A. Hoppe, C. T. Liebe, A. C. P. Linde og C. D. Meinig; 8 Caracteren lland illandabilis: N. A. Bahneberg T. A. Færch, S. Hastrup, O. Lund, J. T. O. 6 Meyer, T. P. Müller, G. J. H. Baron Schaffalitsky de Muchadell og G. L. Schmidt. - Til den philologisk philosophiske Exammens anden Deel have indstillet sig 170, hvoraf 2 forlode Exammen. Af de 168, som udholdt Examen og som tillige have underkastet sig samme Exammens første Deel, bleve 13 kjendte værdige til at udmærkes, 78 fik Caracteren, Landabilis, 73 Iland illaudabilis, i non contemnendus. De Udmærkede vare: W. J. A. Ussing, P. D. Regoli, C. C. C. Langhoff, F. C. A. Schiern, L. H. F. Oppermann, C. F. W. Warburg, J. N. Meier, GustarHansen (Søn af Justitsraad, Stiftsphysicus, Ridder Hansen i Aalborg), O. Nielsen, C. H. Hagerup, P. C. Lange, O. M. Laurberg og A. Steen. - Til den mundtlige juridiske Exammen for Ustuderede, indstillede sig 22, af hvilke 11 erholdt Caracteren Bekvem og 8 Ei ubelvem. Af de 21, som udholdt Forberedelsesexamen for ustuderede Jurister, bleve i antagne med Roes og 22 simpelthen antagne. J Torsdags afgik Dampskibet Frederik den Sjette sidste Gang herfra for i Aar. Blandt Passagererne befandt sig den engelske Minister i Holland, Sir Crompell Disbrowe med Familie, Gouvernante, Hovmester, Secretair, 3 Kammerjomfruer, 3 Tjenere og 3 Eqvipager. Ogsaa en engelsk Coureer afgik med samme Skib.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
J sidste Uge vare her i Staden 25 flere døde end fødte, og deriblandt 19 af Kopper.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Ledige Embeder. Borgemester, Byfogede, By= og Raadstueskriver-Embedet i Nestved, samt Herredsfoged- og Skriver-Embedet i Tybjerg=Herred. - Skibsmaaler-Embedet i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Befordringer og Afgang. D. 20de Sptbr. ere forhenv. Skipper, Dannebrogsmand H. I. Lorenzen og Premierlieutenant ved Kbhvns borgerlige Jnfanteri M. H. Bentzen, beskikkede til Told- og Consumtions=Underbetjente i Kbhvn.; d. 20de Krydsbetjent E. Breyn, til Told- og Consumtions-Jnspecteur i Stubbekjøbing; den 22de constitueret Bogholder, Fuldmægtig I. C. Andrea, til Bogholder paa St. Croix; d. 24de: Premierlieutenant J.B. Prinzlau til Consumtions=Inspecteur i Nibe. D. 14de Nybr. er Sognepræst for Lidemark og Bjeverskou Menigheder i Sjællands Stift, J. C. Petersen, beskikket til Sognepræst for Tersløv og Ørsløv Menigheder i samme Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-25
Efter den 1ste Tolk ved det kgl. Gesandtskab i Constantinopel, Eremians Død er den hidtilværende 2den Tolk, Pile Romani, allernaadigst udnævnt til 1ste Tolk, og Baron A. H. de Grosthal til Tolk Lærling ved bemeldte Gesandtskab.