JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Antwerpen d. 31 Jan. Skibsfarten har hele Vinteren igjennem været her i Gang. Man sporede i afvigte Aar mindre Liv i Handelen end i Aaret 1804. Næsten alle directe Forbindelser med Spanien vare afbrudte, og man maa derfor tilføre vore Fabriker i Belgien Uld, Cochenille og Indigo, hvilke Artikler, vi hidtil have faaet til Søes fra Spanien, til Vogns; Handelen med Portugal, var derimod i god Gang, fra Lissabon kom 18 Skibe med Huder, Bomuld, Sukker og Frugter. Nordamerica forsyne os endnu for største Deelen med Colonieproducter. Fra Philladelphia, Nyyork, Boston, Charlestown, Norfolk, Nyorleans og andre Nordamericanske Havne indløb her 37 Skibe, hvis Ladning bestod deels af Nordamer. Producter, saasom Tobak, Riis og Bomuld, deels af Ost og Vestindiske Artikler. Ogsaa med Chinesiske Producter forsynede Nordamericanske Skibe os. - Kyst handelen med de Franske Havne var i afvigte Aar meget levende, hvortil Østendes, Calais og Dunkerkens Blogade havde bidraget meget. Engellænderne forstyrrede ikke synderlig vor Handel; den blev især dreven under Preussisk og Pappenburgersk Flag. Fra Marennes, St. Martin og andre Franske Havne ankom 189 Skibe med Salt; fra Bordeaux, Nantes og Bayonne fik vi 64 Ladninger Viin og Brændeviin. Fra Emden faae vi en Mængde hvide Cattuner, Sukker og andre Vare. Saavel fra de anførte Havne, som fra Holland ankom for Regjeringens Regning en Mængde Materialier til Skibsbygning. Ved den tiltagende Jndførsel af fremmede Varer, ere Toldindtægterne stegne betydeligen. Udførslen herfra er derimod ikke betydelig, da Steenkullene fra Gruberne ved Valenciennes er den eneste vigtige Artikel, som i f. A. blev udført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Sildefangsten i Bahuslæns Skjær har i Aar været saa betydelig, at man har saltet omtrent 280,000 Tønder Sild. For Tønden af det bedste Slags betales 6 1/2 til 7 1/2 Rdlr. i Rigsgjeldsedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Af en Tønde Sild har man i Aar faaet 4 Kander Tran.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Da Keiser Napoleon paa sin Jndmarch i Tydskland opholdt sig nogle Dage ved det Stuttgardske Hof, og Prinds Pauls Formæling med Prindsessen af Hildburghausen just paa samme Tid blev høitideligholdt, forbeholdt Keiseren sig, at forære den ny formælede Prindsesse en liden Brudegave, hvis Valg han vilde overlade til sin Gemalinde. Denne Foræring er nu ankommen. Det Gjemme, som den var indpakket i, er prydet med grønt Fløiel og Løvværk af støbt Guld; det har Formen af en oval antique Vase; Toppen af Laaget bestaaer af en Guldkugle, som Kjerlighedspilen sidder i, og Kuglen selv er omsnoet med en Guirlande af Roser. J dette kostbare Skrin gjemmes: 1) en Chemise af Engelske (?) Points besaaet med Mucheter, og rundt omkring prydet med en simpel, men smagfuld Bord; Slæbet er anseelig langt; 2) en Chemise af sorte Kniplinger, med en Bordure af samme Dessain, som kaldes Ulvetænder; 3) en Chemise af rundt Snit af hvidt Atlask med en Brodure af Vouquetter, broderede i Guld, over samme en Tunique af Sølvtille broderet med Guldlaan; 4) en hvid Krepflors Kjole, meget smagfuldt broderet med hvid Silke; 5) en hvid Krepstors Kjole med en Brodure af Vouquetter af Tülle, med tilhørende Mammelnke af rosenrødt Atlask, prydet med samme Brodure, og desuden broderet med Staal; 6) En Morgen Chemise af Ostindisk Mousselin, broderet med Hortensinblomster; 7) et Slør af Engelsk (!) Points; 8) et rundt Slør af Tille en Vermishel, gjennem virket med Guld, og med en bred Guldbord; 9) et Tørklæde af Ostindisk Mousselin, broderes med Sølvlan. Med dette Fløiels Skrin fulgte endnu desuden to Cartoner; tre af disse indbefattede Turbaner, broderede med Guld, Sølv og Staal og decorerede med Herre- og Svingfjere, og de tre andre Bonnetter prydede med Blomster. Den anden Carton indbefattede alle Slags Jtalienske Blomster, af Form og Farve saa skjønne som naturlige. Endelig hører endnu hertil en Næt Guirlande, der tjener til Haarsmykke. Værdien af det Hele anslaaes til 70,000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Det patriotiske Selskab i Stockholm har ud fat en Belønning af 33 Rdlr. 16 tz. Banco for den, som inden dette Aars Udgang opviser i brugbar Stand den simpleste og mindst bekostelige Machine, hvorved man igjennem en ved Mekanik forøget Kraft kan berede Meel af Been? Ridder C. G. Leopold er bleven valgt til Præses for det Svenske Academie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
J Svenske Blade har man gjentagne Gange anmeldt blandt Vacancer: Stads=NotarieEmbedet i Vexiøe By med 23 Rdlr. 32 s. aarlig Løn 4).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Ved Pasquino=Statue i Rom fandt man følgende lille Samtale imellem Marforio og Pasquind: Spørgsmaal: Hvorfor er Olien saa dyr, Svar: Fordi man salver saa mange Konger, og har bagt saa mange Republiker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Følgende chronologiske Gjentagelse af de vigtigste Kiendsgierninger vil kunne tjene til en beqvemmere Oversigt og Besvarelsen af det Spørgsmaal, hvilken af de krigførende Magter har været mere eller mindre Aarsag til den Jammer og Elendighed, der rammede Tydskland i forrige Aar og endnu forestaaer det ved en ny Krig i næste Aar Den 2 Jan. 1805 tilskrev den Franske Keiser Kongen af Storbritannien et Brev med et ubestemt Fredsforslag. D. 14 Jan. lod den Engelske Minister, Lord Mulgrave, tilstille den Franske Minister Taleyrand, istedet for Svar, en Note, hvis Jndhold var, at H. Maj. gjerne vilde slutte Fred, men at han først maatte raadføre sig desangaaende med de Landmagter, han staaer i fortrolig Forbindelse med, fornemmelig med Rusland. D. 15 Jan. Dagen derpaa talde Kongen i sin Tale paa Tronen i haarde Udtryk om Voldsomheder og Fornærmelser fra den Franske Regjerings Side, og omtalde den fortrolige Forbindelse og Brevvexlingen i Henseende til denne Gjenstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
D. 17 Martii blev Republiken Jtalien erklæret for et Kongerige og Napoleon for Konge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
D. 11 April blev Offensiv=Tractaten imellem Rusland, Østerrige og Storbritannien undertegnet i St. Petersborg; dens første Seperat Artikel siger: da de imellem Rusland, Østerrige og Sverrig indgangne Arrangements ere blevne H. Britiske Maj. bekjendtgjorte, saa skulle Stipulationerne af hiin Tractat med enhver af disse Magter opfyldes. D. 10 Maji fulgte et Tillæg til denne Tractat, efter hvilket den Russiske Contingent skulle forøges til 180,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
D. 1 og 4 Junii bleve Genua og Lucca for nede med Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
J Junii kom den Russiske Gesandt v. Novosilhoff til Berlin, og sik, ved Preussens Mægling, Passe til en Sendelse til Paris, for at underhandle umiddelbar med Chefen for den Franske Regjering angaaende det Fredsforslag, han havde gjort Engelland. D. 16 Julii gjordes i Wien Aftale angaaende Operationsplanen, hvorpaa Krigsrustninger og Troppernes Afmarch fulgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
D. 3 Sept. erklærede Keiseren af Tydskland de Europæiske Hoffer i en Nore: at Frankrige ved sin Adfærd mod Jtalien, Helvetien, Batavien a. i høi Grad havde overtraadt Luneviller Freden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
D. 5 Sept. gjorde General Første af Schwarzenburg i München det Forslag, at de Bay ferske Tropper skulde støde til de Østerrigske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
D. 8 Sept. gik Østerrigerne over Jnn og toge Bayern i Besiddelse a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
J Frankrige oprettes et Corps Wallisere paa 434 Mand. Jndførslen af hvide og trykte Cattuner, Musseliver og spunden Garn i Frankrige er bleven forbuden. Til een af de Franske Havne er der ankommen et Skib fra Cajenne med en Tønde Brød frugt til den Franske Keiserinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Preussen erkjendte allerførst den Bayerske Kongetitel paa en meget venskabelig Maade. Ogsaa det Dresdenske Hof har nu erkjendt den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Selskabet for nyttige Konsters og Haandteringers Befordring i Hamburg har belønnet Consistorialraad Kauffmann for en Afhandling om den hensigtsmæssigste Indretning af et Arresthuus for Jnqvisiter medens Processen staaer paa, med den udsatte Præmie. - To andre Afhandlinger fik Accesit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Da Pitt skulde begraves i Westminsterabbedie fandt man hans Moders og Søsters Ligkiste kastede omkuld. Arbeidsfolkene forlode Stedet ganske betuttede. Men omsider opdagede man, at man ved den sidste Jldebrand i denne Kirke havde aabnet alle Kisterne, hvorved en heel Hvælving kom til at staae under Vand og Ligkisterne vare falden om.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Skrivelse fra Danzig d. 28 Febr. Skjønt vi i Aar næsten ikke have nogen Vinter, anretter Vandet dog stor Skade hos os. Jkke langt fra Dirschhan steg Weichselen saa høit, at den truede at gaae over Digerne, og den 11 og 12 Jan. oversvømmede den adskillige Egne. Landsbyen Neufehr og adskillige Jndsidderes Huse bleve aldeles ødelagde af Vandet. J andre Egne, som ligge længere borte fra Floden, maatte Jndbyggerne søge deres Redning under Tagene af deres Huse. De have vel reddet sig selv og deres Qvæg, men deres Vinterforraad er tildeels skyllet bort, og de arme Folk have desuden allerede liidt meget ved Fourage levering og de Forspænd, som de i Krigsurolighederne bleve tvungne til at give. Skuespildirectionen gav til Bedste for disse ulykkelige Landboere, Kotzebues Menneskehad og Anger, hvorved der indkom 630 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Den Kongel. Danske Forstmester, F. L. v. Ahlefeldt, som opholder sig for nærværende Tid i Kiel, opfordrer enhver, som har noget tilgode hos ham, at melde sig inden 12 Uger, hos Etatsraad Piper i Schlesvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-11
Bryggergaarden i store Kongensgade No. 55 er solgt til General Krigscommissair v. Schmidten for 22,015 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Løverdagen den 15 Martii. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Skrivelse fra en Boutique. Min Herre! Der er vel neppe noget Spørgsmaal om at jeg er den første Boutique i Verden, der nogensinde er kommen paa det Jndfald at skrive, og mange af Deres Læsere vil maaskee være vantro nok til at kalde denne Skrivelses Ægthed i Tvivl. Men i vore Dage er man fo saa vant til at høre alskens livløse Ving tale baade paa Vers og i Prosa. De ved, der gives en Ting, som kaldes Licentia poetica, og den berettiger enhver til at tale, var det end Rundetaarn. J vore Dage er desuden det urimeligste rimeligt. Hvor mange hundrede Tinger der ikke foregaaet i det oplyste Frankrige, som endog Tusind og een Nats Forfatter vilde have anseet for usandsynligt og urimeligt? Saa meget til Undskyldning for min Skrivelse – nu et Par Ord om min Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
En prægtig laqueret Lampe, som havde kostet 24 Rdlr., blev ophængt midt for samme Mene Vægge bleve bemalede med alle Slags Figurer, Kort, man saae her en fordums Brændekjelder forvandlet til et antique Tempel. Ef ferat Muurmesteren havde udskafferet mig saaledes, lod han bekjendtgjøre i Adresseavisen: at en brillant Stueboutigne i een af Byens nærsomste og reeleste Gader, tjenlig for en Sil ker, Klæde, eller Hosekræmmer, var til Leie for 350 Rdlr. aarligen. Det varede ikke længe og jeg blev bortfæstet til en ung Mand, som skulde givtes med en Pige, der ikke vilde bie længere. Caution kunde han ikke stille for Huusleien, men han betalte i dens Sted Per ten 100 Rdlr. forud. Han flyttede mange Kister og Æsker ind i mig. Alle de komme Rum bleve udfyldte med tomme Lediker. Summa Summarum den hele Bod lignede en Theater, Decoration. Naar man traadte ind i den, troede man f. Ex. at der laae og Stykker Sikke tøi lige over Døren, men naar man undersøgte Tingen nøiere, saa fandt man, at det vare tykke malede Træruller, som ikke vare en Hvid værdt. Som sagt, det hele var Theaterflitter og Theater blændværk. Hele Vareoplaget var ikke 500 Rdlr. værdt. - Den Glæde varede altsaa kun kort. J Førstningen tændte man Lampen og fire Lys, derpaa slukkede man de to, siden de to andre, dernæst Lampen, og endelig gik min Herre selv ud som et Lys, thi efter at han havde illumineret i to Maaneder, glemte han en Morgenstund at aabne Boutiquedøren, og hvordan det nu var eller ikke, nok er det, Skifterettens Folk lagde et stort Segl for mig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Nu var Muurmesteren atter i stor Forlegenhed med mig. Han svoer høit og dyrt paa, at han aldrig vilde bortleie mig mere til nogen Kræmmer, og han holdt redelig Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Nu blev der atter foretaget en Forandring med mig. Ved Siden af mig var der et lille Rum, som i gamle Dage havde været et Pulterkammer. Dette blev nu omskabt til et Sukkerhagerie. Her blev der bygt en Destilleerovn, og en Bagerovn. Da denne Forvandling var iværksat lod Muurmesteren atter bekjendtgjøre: at en brillant Boutique i een af Byens bedste Bader, i Nærheden af tre Jnstituter, tjenlig for en Conditor, Restaurateur &c., er til Leie for 400 Rdlr. aarligen. Det varede ikke længe, førend der indfandt sig en Conditor, som fæstede mig. Kræmmeren gjorde sig rigtig nok al muelig Umage for at sværte mig; han paastod f. Ex. at jeg var saa fugtig, at alle hans Varer vare blevne fordærvede, men Conditoren svarede: mine fleste Vare ere fugtige, og jeg behøver altsaa ikke at frygte for Fugtighed. Kræmmeren paastod, at der ikke var mindste Søgning til Huset, men Conditoren svarede, at der var Forskiel imellem Bakkelser og Barattesbaand, imellem Jis og Straahatte Kort sagt, Conditoren leiede mig, og flyttede, uden Fordom, ind i mig Men ogsaa den Glæde varede kun kort Conditoren havde neppe beboet mig i fire Maaneder, førend en maatpaaliggende Sag kaldte ham til Rhinens Bredde, og jeg har aldrig seet ham siden. Min Herre svor nu høit og dyrt paa, at han ikke vilde leie mig bort mere til nogen Conditor, og han har indtil dette Øieblik endnu ikke kunnet leie mig bort Saa mange Forandringer er der foregaaet med mig i en Tid af tre Aar. Kan De tænke Dem et større Koglerie. Dersom nogen vil udarbeide et Digt i den nyere Smag, kunde han neppe vælge et bedre Æmne end netop mine Metamorphoser. En phantefferig Digter, vilde her kunne ride i fuld Gallop paa sin Vegafts - over Bierg, over Dal, over brusende Søer. - Ved at besynge et saadant Æmne, vilde han heller ikke kunne udsætte sig for den Beskyldning, at han har overtraadt Sandsynlighedens Love; thi der er sort paa hvidt for, at jeg virkelig har maattet undergaae alle disse Forvandlinger. Min hvid lever endnu og kunde i at Fald bevidne det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Udenlandske Efterretninger. Directionen for Skolevæsenet agter nu, efter Haanden at tilstaae hver Landsbyskole paa de Kongelige Godser 10 Rdlr. aarligen til at anskaffe sig han Læsebøger, Skrivermaterialier, Landkort er Herrederne paa Kjøbenhavns Amt komme for det første til at nyde Frugterne af denne skjønne Indretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Lægendenskaben tabte nyligen i Hr. D. Boles een af sine haabefuldeste Dyrkere. Han blev smittet af den paa Amager herskende Syge, og blev saaledes et Offer for sine menneskekierlige Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Hamborger Correspondent anmærker nu med Grund, at der i Kjøbenhavn aldrig har været større Forraad paa Brændeved end netop i denne Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Jntendanten ved det Schlesvig-Holsteenske Theater i Schlesvig har ladet bekjendtgjøre, at C.W. Lehmann, Skuespiller ved det derværende Hoftheater, er undvigt med sin høifrugtsommelige Kone. Begge have ved dette Skridt brudt deres Contract og bedraget Theatercassen for 100 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Consul Brede i Stettin havde i Vintermaanederne i de sidste fire Aar oprettet et Selskab, som bespiste 500 Fattige med Beensuppe. H. K. H. Kronprindsen har nu befalet, at der ligeledes i Kiøbenhavn skal gjøres en ligedan Indretning. Hver af de Bude, som ere ansatte ved den ny Fodpost, faae 2 Rdlr. ugentlig i Løn. Da de først antagne otte Bude ikke kunde bestride de mange indleverede Breves Ombæring, er der endnu antaget fire Bude, for heri at afsistere dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Paa Amager er der nu indrettet et Syge hospital.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
J Trondhjemsavisen findes en kort biographisk Skildring af Sognepræsten til Saltens Præstegield, E. Dreyer, som døde i Nov. f. A. Men af det hele Stykke, som er forfattet af S. K. Jernloft, erfares ikke andet, end at Dreyer var født 1741, gik i Helsingøers Skole, blev Student, tog Attestats, blev Præst, tog sig en Viv, og - døde. Den Afdøde kan have været en overmaade fortræffelig Mand, men Biographien kunde vi uden Tab undværet. Hvilken Præst i Dannemark lader der sig ikke omtrent sige det samme om, som her er anført, Vandledningsinspecteur Steen har nu ladet bekjendtgjøre Trondhjems Stiftsoverrets Dom imellem ham og Uhrmager Barlien. Dens Jndhold er, at de skulle være fri for hinandens Tiltale. Men Steen har indanket Sagen til Høiesteret. aal tilles intet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Udenlandske Efterretninger. Ratzeburg d. 24 Febr. Den Keiserlige Russiske General=Adjutant Prinds Gagarin, som med et særeget Andragende fra Keiser Alexander, blev afsendt til Kongen af Sverrig, indtraf her i Gaar Aftes, og havde i Dag første Gang Audience hos Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Det Monument, som Keiser Napoleon har ladet oprette paa Landeveien imellem Rain og Neuburg, for Latour Dauvergne, der, som bekjendt, i Femhundredesraadet reddede hans Liv, har Keiseren ladet renovere og forskjønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Keiseren af Rusland har foræret Raad Dieterichs i Alfeld, der frivilligen har pleiet adskillige syge Russer, der befriede sig fra Fransk Fangenskab, en Ring med Brillanter, som Beviis paa sin Tilfredshed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Kongen af Sverrig har foræret de Menneskevenner i St. Brieux, som i forrige Høst reddede et Svensk Skib, der var strandet paa den Franske Kyst, en Belønning af 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
J de nordamericanske Stater har man allerede længe klaget over, at Engelland har ladet presse Matroser paa Americanske Skibe. Kongressen har nu ladet udgaae en Erklæring, hvori der siges, at denne Fremgangsmaade er en Overtrædelse af Tractaten imellem Engelland og Nordamerica, og da alle Forestillinger hos den Engelske Regjering hidtil have været frugtesløse, saa har Congressen bestemt, at enhver, som i Fremtiden paa et Skib, under Nordamericansk Flag, presser nogen Matros, skal ansees for en Sørøver og dømmes fra Livet; at enhver Americansk Sømand skal have Tilladelse til at dræ de en saadan Presser, og endog nyde en Belønning af 200 Dollarer; at enhver Americansk Sømand, som er bleven paa saadan en Maade presset, skal have 60 Dollarer i Erstatning for hver Maaned, han har været i Slaverie, og endelig, at denne Erstatning skal tages af de Penge, som Americanske Jndbyggere skylde Undersaatterne af den Stat, som har ladet ham presse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
J Sverrig synes det nu at være Skik, at uddele alle Hædersbelønninger i Kirken. Sidste Juledag lod Landshøvdingen, Friherre Stromberg, efter endt Gudstjeneste, tilstille to Karle Hæderbelønninger, bestaaende af Sølvhattebaand, som det Kongel, patriotiske Selskab havde tilkjendt dem for og tro og lang Tjeneste. Provsten overleverede dem samme, og holdt ved denne Leilighed en passende Tale. Denne Skik fortjente uden Tvivl at indføres hos os Det Franske og Wienske Hof ere nu blevne enige om, at de gjensidige Ambassadeposter skulle besættes igjen med de forrige Ministere. Rochefoucauld reiser nu igjen til Wien, og Coblenz til Paris. Den regjerende Første af Lichtenstein har ikke allene eftergivet alle sine Undersaatter i Mähren. de aarlige Afgivter, men endog understøttet dem, der have liidt ved Krigen, med Frugter og Qvæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
J Düsseldorf, Hovedstaden i det Bayerske Hertugdømme Berg, har man inqvireret hos Kjøbmændene og Spediteurerne. Commissionen, som anstillede Undersøgelsen, havde to Franske Commissairer til Medlemmer, og spurgte Vedkommende, om de havde Engelske Varer for Franske Borgeres Regning, eller om de havde Penge at betale til Engelske Huse. Dette maatte edeligen bekræftes; Kjøbmændene maatte forevise deres Bøger a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Da Kongeriget Neapel i denne Tid er Hovedgjenstanden for Europas Opmærksomhed, vil det vel ikke være af Veien, at levere her en kort Beskrivelse over dette Kongeriges uhyre Recidenstad. - Staden Neapel ligger ved en behagelig Havbugt, hvor man har den skjønneste Udsigt til Havet, Bjerget Vesuv, og de omliggende Egne lige til Den Capri. Den er den største Stad i Jtalien, har 18 til 20 Jtalienske Mile i Omkreds, henved 400,000 Jndbyggere, 10 Kirker, 130 Capeller, 149 Klostere, mange Hospitaler, 5 Casteller, en ypperlig Havn, stor Handel, gode Silkemanufacturer, et Universitet, og et Academie for Videnskaber og Konster. Dens Handel er for det meste i Udlændingers Hænder, og de vigtigste Handelshuse ere Tydske og Engelske. Husene ere høie og have flade Tage, men saavel de, som Kirkerne ere af en smagløs Bygningsmaade. Gaderne ere ypperlig brolagte, men saa smalle, at to Vogne ikke let kunne komme forbi hinanden. Toledogaden er en halv Miil lang og een af de smukkeste i Jtalien. - Neapolitanerne elske meget fornøielser; de Fornemme især deres Spadseretour til Vogns igjennem Gaderne (den saakaldte Corso); de Ringere deres Hansvurst og Comoedier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Neapel har adskillige Theatre, blandt hvilke St. Carlo Theater kan rumme 6000 Tilskuere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Efter Moniteuren har der i Hamborg og Altona været i forrige Aar 224 Fallissementer, som beløb sig til en Sum af 1,008, 830 Mark Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Den 19 Jan, holdt den gamle Hay, Opfinder af Underviisningsmethoden for Blinde, den sidste offentlige Forelæsning over sin Konst, og nedlagde sit Embede i Hospitalet Quine Vingt i Paris. Han reiser derfra til America. Særdeles interessant var især det han talde om den Telegraph for Hørelsen, som han har opfundet. Men han udtrykte sig ikke ret tydelig, thi han sagde, at hans Opfindelse allerede tilhørte Regjeringen. Gregoire, Eier af en Fløielsfabrique i Paris, har opfundet en Maade, at væve Portraiter i Fløiel. Ministeren for det Indre har forelagt Keiseren Prøver af disse Arbeider og anbefalet dem Ministeren for de udenlandske Anliggender, som Foræringer for fremmede Hoffer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-15
Den Engelske Expedition under S. Home Popham har den 8 Jan. erobret Capstad paa det gode Haabs Forbierg, efter en Fægtning, hvori Hollænderne mistede 700 og Engellænderne 240 Mand. Den Hollandske Besætning bestod i alt af 2000 Mand, som værgede sig meget tappert, men de kunde umuelig modstaae de Engelske Landingstropper, der bestode af 7000 Mand. Den Hollandske Gouverneur Jansen har med de øvrige Hollandske Tropper trukket sig tilbage i det indre Land. Man forsikkrer, at de Engelske ville sende Besætningen tilbage til Holland.