JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
For 150 Aar siden var Versailles en ussel Strækning af Skov og nogne Klipper. 1627. kjøbte Ludvig XIII. Herredømmet over den lille Landsbye og lod bygge der et Jagtslot, som Marschal Bessompieres kaldte Versailles's Prakker=Slot. Men Ludvig XIV. fandt Beliggenheden saa behagelig, at han besluttede at forvandle Landsbyen til en prægtig Stad og Slottet til et stort og herligt Pallads. Man stødte paa store Vanskeligheder, som Jordbundens Raahed, den Vandmangel, som næsten fandtes overalt &c. Men Monarkens Villie seirede. Man begyndte paa Parken og Bygningen 1661, og 1684 vare de færdige. De havde kostet henved 1000 Million Livres. Disse vare vel ikke vanskelige at tilveiebringe under en Colberts Finantsbestyrelse. Jmidlertid lader sig Sagen betragte fra en dobbelt Synspunkt, en god og en ufordeelagtig. Nyttigt var det for Landet at saa mange Arbeidere ved Bygningen bleve sysselsatte, saa mange Konstnere opmuntrede. Julius Mansard, Carl Lebrun og Andreas le Noster fik her Leilighed til at udvikle deres Genie, den første i Architectur, den anden i Maler, og den tredie i Haugekonsten. Alt dette havde været meget hæderligt, dersom Folket ikke paa samme Tid maatte betale 90 Mill. i Skatter, hvoraf Kongen dog kun fik ind 35, Afgivterne allerede vare brugte et Aar i Forveien og Skatkammeret tomt. Med alt det bragte Colbert det dog ved sin Kraftanstrængelse saavidt, at 1683, et Aar førend Versailles blev færdigt, Jndtægterne vare forøgede 28 Mill., og Tyngderne ligesaa meget forringede. Kun under er saadan Ministers Finantsbestyrelse kan det nogenlunde undskyldes at bygge et Slot, som koster 1000 Mill. Livres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Kjøbenhavns Børs d. 10 April. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 263. Specier solgtes til 16 Rbmk. 12 s. Obligat. (med Renter fra 11te December 1820) 72. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 87. Rbdl. r. S. eller 114 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 625 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Rettelse. J nogle faa Aftryk af forrige Numer, P. 441. Lin. 3, fore halvmoden læs, halvmodent. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 30. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 14 April 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Memoirer. Memoirer Mindeskrifter – udmærke den franske Literatur. Det ligger i den franske Caracteer at fortælle med Lethed, og opfange de enkelte, paafaldende Træk af Menneskelivet med Aand og Hurtighed. Derfor eje de Franske Memoirer, forfattede af Folk, henhørende til de meest forskjellige Stænder, lige fra Statsministeren og Hærføreren indtil Kammertjeneren og Kammerjomfruen. Hver har optegnet de Erfaringer, han i sin Virkekreds har gjort, og derved opstaae, om just ikke historiske Konstværker, saa dog vigtige Bidrag til hvert Aarhundredes Historie. Som selvhandlende, i det mindste som selvmedvirkende Personer, er det altid interessant at høre Ministeren fortælle sit Ministeriums Historie, Hærføreren de Krige, han har ført, Kammertjeneren og Kammerjomfruen de fortrolige Samtaler, de have havt med Jordens Store, og som ofte kaste Lys paa mangen i Mørke indhyllet Begivenhed. En Samling af franske Memoirer udgjør et heelt Bibliothek, og eier end Frankrig endnu ingen classisk Historie, saa er det dog vist, at det ikke er Materialier, men et historisk Genie, det hidtil har manglet. Hvilken Konges Regjeringshistorie er bleven saa oplyst, som Ludvig Xl. og Carl VIII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
ved Philip de Commine, som Henrik IVdes ved Blaise de Montlue, og Sully, – Britterne have vel ogsaa havt deres Memoireskrivere, men, besynderligt nok, den frieste blandt alle Nationer, foretrækker at lade saadanne Mindeskrifter, blive, som haandskrevne Helligdomme, i Familier, ne, fremfor at overgive Verden dem som historiske Mindemærker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Den danske Literatur kjender næsten intet til Memoirer. Den har havt fortræffelige Historieskrivere, ligge fra Saxe og Snorro, indtil de nyeste Tider, men fast ikke en eneste, som skrev Memoirer. Hvad kunde ikke en Minister som Absalon have leveret for Bidrag til sin store Tids Historie, dersom han havde skildret sine Forhold til Waldemar, lig en Sulle sine Forhold til Henrik IV. i egne Memoirer, J Julius Cæsars Mindemærker besad han jo allerede den Gang et værdigt Forbillede. Kammerherre Sum har i sine smaa Skrifter leveret ypperlige Bidrag til sin Tids og sine Samtidiges Historie, under Titel af "blandede Tanker", men disse ere kun enkelte Dele til et skjønt Heelt. Holbergs Epistola ad Virum perillustrem, eller Breve til en fornem Mand, indeholde vel hans Selvbiographie, men kun Skildring af hans literaire Liv, og Characteristik af hans Skrifter, ingen egentlige Memoirer. Luxdorph, en Mand, hvis Statstilling satte ham istand til at oplyse meget, hans Tidshistorie vedkommende, har vel, i den af Prof. Nyerup udgivne Luxdorphiana, i sin Selvbiographie i de af ham forfattede Carmina, og i Fortalen til Scriptor. Rer. Dan, efterladt os meget, der viset os, at han var Manden til at levere interessante Memoirer, men de angaae for det meste kun videnskabelige Gjenstande, og gribe sjeldent ind i de offentlige Anliggender, om hvilke han dog, som mangeaarig første Deputeret i Cancelliet, havde saa god Leilighed til at dømme og tale. Ligesom Sum var han imidlertid dog en opmærksom Tilskuer af sin Tids Stats- og Verdensbegivenheder. Han eiede et stort Bibliothek, og foran i hver Bog satte han gjerne sin egen Anmærkning. Forfatteren af nærværende Betragtninger har selv engang ejet Geheime Gesch. d. Graf. Struensee, u. Brandt, som var kjøbt paa Auctionen efter Luxdorph, og hvori han havde skrevet foran en temmelig vidtløftig Anmærkning, denne Sag angaaende. Besynderligt nok antog han deri den uagtværdige" Baron Trenck for at være Forfatter deraf, uagtet det dog nu er noksom bekjendt, at Bogen er skrevet af Marqvis d'ves, den Gang østerrigsk Gesandt ved vort Hof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Det vilde være at ønske, at vor nyere Tid, der har gjort saa store Fremskridt i Aandsudvikling, ikke maatte have kjendt, eller i Fremtiden kjende til de henrundne Aarhundreders Hindringer, af den Natur. Naar mangen Mand af Betydenhed, besjelet af ædel Sandhedskjerlighed, mere henseende til den Slægt, der kommer efter ham, end til den, hvis Samtidig han er, mere tænkende paa Efterverdenens evige og ubestikkelige, end paa Nutidens forfængelige og forgjængelige Dom, vilde optegne i et eget Mindeskrift sin Tidsalders Begivenheder, saaledes som han har seet, saaledes som han har medvirket deri, ikke indhyllet i Smigers og Usandruhedens Taage, men oplyst af Sandhedens altid klart skinnende Fakkel, da vilde vi engang kunne vente os, var det end først om et halvt Aarhundrede, en Historie, hvoraf vore Børnebørn ville kunne lære at efterligne det virkelig Gode, der i vor Tid er stiftet, og undflye de Klipper og Skiær, hvorpaa saa mange ere strandede. Til Publicum, i Anledning af Hr. Professor Molbech. Vrede og Bitterhed boer hverken under Tag med Sandhed eller Kjærlighed til Sandhed; og den Lidenskabelige, som kun beholder befindelse nok til at benytte alle Uredelighedens Vaaben for at fornærme og skade sin Modstander, opgiver sin Ret til at agtes og behandles som Den, der har Sandhed for Øie. Jngen Retsindig vil derfor fortænke mig i, at jeg - selv med den ærligste Villie til at undskylde det Undskyldelige - ikke kan overvinde mig til at afgive mig videre med en Modstander, som tillader sig Alt, reen skal Pennen være i Strid som i Fred og det Urene smitter. Men det er en Erfaring, som kun altfor ofte stadfæstes: at Sandheden lader sig drukne i Dynger af Ord, Sagen forvikkle ved sophistiske Kunstgreb, og det almindelige Omdømme blende ved en fornem, koldtspottende Persifflage. Jeg vilde derfor gjøre mig selv Uret og den Sag, jeg engang har bragt paa Bane, om jeg ikke gjorde Mit til, for det læsende Publicums Øine at føre Striden, tilbage til dens Hovedpunkter, og sætte den Upartiske i Stand til at vurdere Hr. M. Svar, og dømme os imellem. Jeg har sagt: at Jngen med Jndsigt i en Catalogs Natur og Væsen kan paastaae, at en saadan gives paa det Kongelige Bibliothek, efterdi det kun er i Besiddelse af et Udkast, som ikke opfylder en Catalogs Hensigt og Bestemmelse. Havde jeg hermed enten nægtet, at det nævnte Udkast lader sig see med Øine og føle med Hænder, eller havde jeg angrebet Planen og Anordningen, som ligger til Grund for samme, da havde Hr. Ms. SvarOrdrigheden og øvrige characteristiske Egenskaber fraregnede - i det mindste angaaet, hvad det skulde angaae. Men, da min Paastand gaaer derpaa ud, at kun Brugbarhed giver Tingen Værd, og at derfor Jntet fortjener at kaldes Catalog, der ikke kan nyttes som Catalog, saa er det indlysende, at Hr. M. har kjæmpet mod selvgjorte Angreb, og overseet eller undveget de virkelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Alle og Enhver til samtlige Bibliothek sale. Sv.; Gallerierne staae ikke aabne som Salene, heller ikke Hylderne selv, og overhovedet er det langt mindre nyttigt at see paa Bøger, end at læse dem. Mig har det ikke villet lykkes, i de anførte Besvarelser at finde nogen Jndvending, end sige nogen Rettelse og Gjendrivelse af en eneste af mine Paastande; de gjendrive kun, hvad aldrig er paastaaet, at ved ethvert Bibliothek i en hver Henseende Adgangen er friere end ved det Kongelige, og man vil saaledes være i Stand til at dømme om Beskaffenheden af Hr. M. Erfaring: "at ved intet offentligt Bibliothek af første Rang i Europa en friere Adgang finder Sted, end ved det Store Kongelige i Kjøbenhavn. - Et er: at finde Jndskrænkninger billige, som Omstændigheder muligt gjøre nødvendige; et Andet: at lade sig indbilde, at det ingensteds i Verden er bedre, og et Tredie, at lade sig overskjelde, fordi man vover at nævne en Jndretnings Mangler. Saameget om Sagen. Til det den Uvedkommende, mig selv Vedkommende har jeg intet at erindre. Tonen, jeg har angivet, er for Enhver til Sammenligning med Hr. Ms.; den værdige Anstrengelse for at faae sin Modstander stillet i et hadeværdigt Lys, overlader jeg den Retsindige at vurdere; de personlige Angreb af et irritabelt Gemyt føler jeg hverken Trang til at gjendrive eller gjengjælde. Hr. M. bedre Natur - ogsaa den kjender jeg – er jeg saa langt fra at tillægge nogen Deel i hans Fremgangsmaade, at jeg kun beklager, han her vil finde een Anledning mere, til i rolige Øieblikke at blues ved sin lidenskabelige Pen. Jøvrigt er Myndighed, Spot og Bidskhed, paa mig lige spildt, som en Ære vil jeg stedse ansee det, ved lignende Leiligheder at lade mig overstænke af lignende Hænder; og det skal med Guds Hjælp fremdeles være min Agt og Jd, uopfordret at tale mod Usandheder, og opfordret at tie til Uartigheder. Kjøbenhavn, d. 13de April 1821. Dr. H. N. Clausen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Indenlandske Efterretninger. Den Samling af Miniaturportraiter af den oldenborgske Stamme, som Hr. Hessel Lion Wohl, Kjøbmand i Aarhuus, allerunderdanigst har indsendt til Hs. Maj. Kongen, og som ere henlagte til Bevaring paa Konstkamret, bestaae af 12 Stykker, nemlig fra Kong Christian I. til Kong Christian VII. Hvert af dem er saa stort, som en gammel Sølvtiskilling, og indfattet i Sølv ramme. Alle ligge de i en Æske af Jbenholt, Efter den Dragt at dømme, som Kong Christian den Syvende er iklædt, og hans unge Udseende, synes de at være malede henimod 1770.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
J Mandags (den 9 April) afsagdes i Høiesteret Dom over den suspenderede Degn M. Diet m. Fl. M. Dietz dømtes til at bøde sine 3 Mark og desforuden trende Fyrgetyve Lod Sølv, samt hensættes til Arbeide i Viborg Tugthuus i 3 Aar, saa og at have sit Embede som Sognedegn for Wrented og Thiise Menigheder forbrudt. Af de øvrige Tiltalte dømtes 3 til Arbeide i Kjøbenhavns Fæstning hver i et Aar, 2 til Arbeide i Viborg Tugthuus hver i 8 Maaneder, 17 til Fængsel paa Vand og Brød, 1 til simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost i 20 Dage, og 9 frikjendtes for Actors videre Tiltale i Sagen. Actor for Høiesteret, Justitsraad Bildsted, tillægges i Erstatning for havte Udgivter 238 Rbd. 72 s. S. v. T. og i Salarium 600 Rbdl. Sølv. - Hoved Tiltalte, Degnen Dietz, er sigtet og tildeels dømt for følgende: falsk Vidnesbyrd, Vinkelskriverie, Almuens Forførelse til lognagtige Klager, samt Opsætsighed mod Øvrigheden, Forlokkelse til at aflægge falsk Vidnesbyrd, Falsk, for at have ført løgnagtige Klager over Embedsmænd, samt desforuden for at have været Stifter af de i Sæbye fra den 22 til den 28 August 1818 forefaldne Uordener i Anledning af hans Transport derfra til Hjørring m.m. De øvrige Tiltalte ere actionerede for at have taget Deel i bemeldte Uordener m.v. Naskov, d. 2 April. Jgaar har en Tjenestepige her i Byen skaaren Halsen over paa sig, og blev strax indlagt paa Sygehuset for om mulig ved Lægens Hielp at helbredes, men som formodentlig ei lykkes, da hun skal have gjort det temmelig grovt. - En stor Deel Børn plages i denne Tid af Mæslinger, hvoraf adskillige i disse Dage ere døde. – J forrige Uge har en Kone her i Byen født et Barn, som har et Skaar i Over- og Neder-Munden og kun et Næsebor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Odense. Jfølge Efterretning fra Florentz, agter Hs. Høihed Prinds Christian af Danmark med høie Gemalinde at forlade Jtalien og indtræffe her til Danmark i Slutningen af Sommeren. - Den nylig hensovede Olding, Grev Roepstorff, var en i flere Henseender udmærket Hædersmand. Sin Bane i Statens Tieneste begyndte han som Lieutenant i Søe-Etaten, og beklædte allerede for et halvt Sekulum siden en Generalgouvernørs Post i Vestindien. Heldige Konjunkturer kronede hans virksomme Foretagender og satte ham istand til at stifte meget Godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Odense Fattigvæsen og flere veldædige Stiftelser, selv i Hovedstaden, nøde Beviser paa hans God gjørenhed. Foruden sine skjønne Godser her i Fyen, der af ham forvandledes til et Grevskab med Stifterens Navn, eiede han det betydelige Sukkerraffinaderie her ved Odense. Ogsaa i Litteraturen havde den Forevigede erhvervet sig et Navn ved nogle interessante Smaaskrifter, hvoriblandt fremmede Nationers urigtige Begreb om den danske Konstitution." Bemærkninger over det Engelske Tog mod Kjøbenhavn," og "Dikteringer om Legater og Testamenter, i hvilke Alle udtale sig en sjelden Originalitet, forenet med varm Fødelandskjerlighed. Selv i hans høie Alder af over 90 Aar forlod denne Aands-Forrighed ham ikke. Han levede ugivt og hans Død indtraf netop paa den i Fædrelandets Aarbøger uforglemmelige Dag (2 April, da for to Decennier siden det første Brud skeete paa vor lykkelige Landefred. Hvor ønskeligt, om slig end Mand maa finde en værdig Biograf, der kan sætte ham et fortjent, sanddre Eftermæle. – En Søn af vor duelige Organist Foersom er i disse Dage reist til Hovedstaden, med Udsigt til at blive ansat ved det Kongelige Theater i det comiske Fag, hvori han ved vort dramatiske Selskab har aflagt flere heldige Prøver. Han ledsages med det oprigtige Ønske, at han i Tiden maa vorde hvad hans fortidlig bortdøde Fætter, skjøndt i et andet Fag, var for den danske Skueplads. - Ved Middelfart har Marsviinsagten i dette Foraar givet saa godt Udbytte, at der i een Uge fangedes over 100 Stykker. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Ribe, d. 10 April. J Søndags Aftes blev af Politiet arresteret en mistænkt Person, just som han sad og røg af sin Pibe paa Gjestgiver gaarden. - Et lidet Selskab, bestaaende af Hr. Rohardo og Hr. Kremser med sin Kone, viste her i Søndags og Mandags deres Færdighed i Line dands og ævilibriske Kunster, til alle Tilskuernes Tilfredshed. Ligesom Rohardo tiltrak sig alle Beundring ved sin mesterlige Dands, saaledes morede Kremser ikke mindre ved sine, her ikke for seete overordentlige Spring, og Mad. Kremser tiltrak sig ikke mindre Tilskuernes Opmærksomhed ved hendes svære Ballancer, hvoraf den, at blæse en Solo paa Valdhorn, under Ballancering, ikke var den letteste. Alle 3 koppedes ligesom om at overgaae hinanden i Færdighed for at tilfreds stille Publikum, der heller ikke gik misfornøiet bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Kjøbenhavns Børs d. 13 April. Cours. Hamb. 2 M. 200, a vista 263. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 262. Specier solgtes til 15 Rbmk. 12 s. Obligat. (med Renter fra 11te Dec. 1820) 72 a 72 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 87. Rbdl. r. S. eller 114 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 16 2/8. Svenske Sedler 63 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Regnskab for Bombebøssen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
(See No. 6 af Skilderiet for 1821.) I. Ved Concerten d. 1ste April 1821 blev indbragt, efterat alle paaløbende Udgifter vare betalte, den Summa r. S. 24 Rbd., S. og T. 1080 Rbd. 8 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
2. Ved Dombebøssens Aabning d. 4. April 1821, fandtes i samme: a.) En Statsgields-Obligation, No. 1370, lydende paa, og skienket til Bombebøssen af Hs. Høivelbaarenhed Herr Kammerherre Adam Wilhelm Greve af Moltke, Deputeret i Finantscollegiet &c., stor 293 Rbd. 39 1/2 s. Sølv. b.) i Sedler og Tegn. i rede Sølv. . . 155 Rbd., 12 Doublon og en dansk Ducat. Ved Hr. Consul Duntzfeldts Omsorg blev de ved Concerten indkomne 24 Rbd. r. S., som og de i Bombebøssen forefundne 155 Rbd. r. S., tilligemed de 2de Guldstykker, omsatte til Rbd. Sedler. . 256 Rbd. 63 s. Hele Jndtægten i Rbd. Sedler, 1402 Rbd. 71s. For denne Summa blev ved Hr. Consul Duntzfeldts gode Omsorg. kjøbt 4 Præmieobligationer for det Kgl. Laan i Hamburg af 1ste Marti 1819, nemlig: No. 2158 stor Bcomk. 720. Bcomk. 1800. 1802 Rbd. 86 s. til Beløb Blev igien 99 Rbd. 818. Endvidere betalt de Hr. ConsulDuntzfeldt fra forrige Bombebøsses Aabning tilgodekommende Blev tilovers, 81 Rbd. 94 s., som atter bleve nedlagte i Bombebøssen. Statsgields-Obligationen, som og de 4 Obligationer af Hamburger=Laanet, blev, efter Paategning at tilhøre Bombebøssen, ved Hr. Skibsbygmester Ridder Larsen besørget opbevaret i Nationalbanken, og Beviserne for disses, som øvrige Bombebøssen tilhørende Obligationers Opbevaring, forblev i Hr. Larsens Værge. Bombe bøssen blev forseglet, og Nøglen under Forsegling i Hr. Commandeur Jessens Bevaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Hvert Qvartal have vi, som af Hs. Majestæt ere udnævnte til at bestyre Jndretningen med Bombebøssen til en Bolig for gamle, udslæbte Sømænd, vedtaget, at aabne samme og udtage hvad der var indkommet. J det forløbne Qvartal ventede vi kun lidet, formedelst den usædvanlige Eftervinter, som hindrede al Søfart, og kun paa Søfarende tør man gjøre Regning, endskjøndt det, man kunde vente, kun kunde blive lidet, i disse for Sømanden slette Tider. Men see, hvad skeete, En Grev Wilhelm v. Moltke sendte os en Obligation, stor 293 Rbdlr. 37 s., ledsaget af en hjertelig Skrivelse. Og nu kom Selskabet for Musikens Udbredelse og tilbød sig, at give en Concert, som vore talentfuldeste Amateurer og Musici af Legge Kjøn, og af Stand, paa den meest glimrende Maade udførte den 1ste April d. A., og som indbragte i reen Fordeel 1110 Rbdlr. Ja, endvidere en unavngiven Ven af Jndretningen skjænkede den 100 Rbdlr. for en Billet, med det Tillæg: "Fra en Mand, der fandt sig misbuden for et stort og betydeligt Arbeide, givet for en Billet til Bombebøssens Concert, den ham for Arbeidet sendte 100 Rbdlrs. Seddel."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Til Concerten udmærkede sig ved Goddædig hed for den intenderede Stiftelse for vore gamle værdige, men trængende Sømænd, den Kongelige Familie, tvende caracteriserede Kjøbmændsenker, K. S. og M., som toge 31 Billetter, og trende Grosserere, som toge 50 Billetter, samt mange flere. Og i den røde Bog, som ligger paa Contoiret, og henhører til Bombebøssen, fandtes, iberegnet den i Regnskabet anførte Sum, 322 Rbdlr. 63 s., Giverne, som man vidste 1/2 Doublon og I Dansk Ducat fra to norske Brødre; – 3 Specier fra F. B.; - 5 Rbdlr. fra J. A., og 8 Rbdlr. saaledes: Til Bombebøssen . - Adskillige Flere og Skibscapitainerne have nedlagt, efter Tiderne, Betydeligt til Matrosboligen. Kort – alt er i dette Qvartal over vor Forventning, og man har bedste Haab om, at, saafremt mine ærede Landsmænd ville saaledes vedblive at staae Jndretningen bi, da kan man vente, at Matrosen paa sine gamle Dage ligesaavel vil kunne faae et Tilflugtssted som gamle Matroner have det i Vartou, Trøstens Bolig, Abel Cathrines Boder, Sieleboderne og andre Stiftelser, og vi Gamle, som have bidraget dertil, ville da opleve den Glæde, at see dem gaae ind i denne deres Bolig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Bombebøssens Status er nu saaledes: 1.) J Nationalbank-Obligationer 2200 Rbd. Sølv. 2.) J Kgl. Deposito Casse Oblig.,a 5 PC. aarlig Rente. 3.) J Præmie-Obligationer af Mk. Banco, med 6 PC. aarlig Rente. 4.) J Grev Moltkes Obligation (Statsgjeld) Kjøbenhavn, d. 10 April 1821. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-14
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og Rod 8000 Attende Aargang. No. 31. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
J Morgenblatt for gebildete Stande No. 281 f. A. skrives fra Kiøbenhavn, at Professor Torkel Baden har udgivet et Skrift mod den nordiske Mythologies Anvendelse i de skiønne Kunster, at denne Forfatters og hans Broders Dr. G. L. Badens Forsøg paa at fremstille den eddaiske Gudelære som en tanke og betydningsløs Opfindelse af dumme Barbarer, ere i sig selv ubetydelige, og hidrøre deels, som det synes, fra fremmede Hensigter, deels fra Mangel paa Sands for Kunst og Poeste, men at Prof. Finn Magnusen alligevel har skienket Prof. T. Badens umodne Paastande en omstændelig Giendrivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-17
Udgiverne af Morgenblant gjøre herved følgende Anmærkning: Viseeber, at vor danske Ver med megen Tillid Guversicht holder en Sagforafgjort, hvori Hr. Torkel Baden turde have mangen vægtig gewichtigen) Kunstkiender og Kunstven i vor Tid paa sin Side. Jeg kan derfor med Ligegyldighed betragte Hr. Professor Finn Magnusens nys udkomne Skrift mod den nordiske Mythologies Kilder. da det ikke vedkommer Kunsten, som er Hoved Tirsdagen den 17 April 1821. sog, men Oldsagerne, som ere Bisag i min Undersøgelse. Jngen, uden en Rudbeckianer kan fortænke mig deri, at jeg har endevendt den af Rudbeck anstillede Sammenligning mellem den nordiske og den græske Mythologie. Rudbeckianerer, selv maae takke mig for, at jeg har forandret og forbedret den, hvor det gjordes Behov. Hvortil da Hr. Professor Finn Magnusens Qvartant imod min Octav, Jeg venter, naar det gaaer om igien, at blive giendreven i Folio. Derimod kan jeg ikke være ligegyldig ved Hr. Professorens Formodning om, at Thorwaldsens i Skilderiet meddeelte Dom over den nordiske Mythologie er digtet. Ney, Min Hiemmelsmand er min agtbare Collega, Hr. Blomstermaler Fritzsch, som eyer corpus delicti. Og Thorvaldsen var ikke den store Kunstner, som han er, naar han kunde dømme anderledes.