JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
No. 92. Rottbøll Ole Berg af Ons, contra Schønheider hans ældste Datter Anna Bergs og fraskildte Mand Ole Pedersen Nøchlebyes Boe. (Sagen betræffer, hvorvidt Citanten er pligtig at indfrie og betale en Panteobligation, som hæfter paa Gaarden Nøchlebye, og samme qvitteret til Boet og til Bedste for Kreditorerne at udlevere, stor 1000 Rdlr. med Renter fra 14 April 1790, uden Regres til Pantet, imod at samme til sin Tid bliver decourteret i hans Datters Anna Bergs formeentlig tilfaldende Arv. Dom: Stifts=Oberrettens Dom (hvorved Ole Berg er tilfunden til sin Svigersøn D. P. Nøchlebyes Boe at betale de søgte 1000 R. med Renter fra det 1ste halve Aar 1792 til Betaling skeer. bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betaler Ole Berg til Ole Pedersen Nøchlebyes og Hustrues Separations=Boe med 80 Rd. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trette 24 Rdlr., og endvidere til samme Kasse 5 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Beltpassage. Fra Nyborg. Fra den 4 til 10 Maji Handelsfuldmægtig Petersen, Skuespillerne Møller og Endholm, Mad. Colding og Tidemann, Frue Bispinde Bloch med Frøken Datter, Doctor Bloch med Kone, Fuldmægtig Ordrup, Kiøbmændene Raben og v. Mehrn, Student Haugsted, Mads. Dimorp, Prinds Carl af Hessen med Svite, Kammerherre Heinen, Justitsraadinde Vang med Følge, Pastor Smidth, Svensk Proprietair Rosenborg og Che mist Fassert, Pastor Saxtorff, Herrenhut=Missionair Grøllich med Kone og Søster, Meyer, Deigen, Birchedahl, Jfr. Petersen og Bruun, Madame Bruun. Fra Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Fra den 7 til 10 Mai. Seminarist J. H. Ibsen, Distrikts chirurgus Wittasech, Grevinde Juel Wind Friis med Familie, F. N. Grust, Kandid. Theol. C. D. Andersen og H. H. Aagaard Galanteriehandler Rocco Bolezzi, 2 Handelsbetiente, Student Hansen og Rasmusen, Jøde C. Levin, alle til Fyen; Kapitain og Oberforster Casar Læsar v. Borck og Kapitain F. L. v. Boet. ticher til Tydskland; Kapitain J. Hansen til Haderslev; Kiøbmændene J. J. Fresen og J. Rose til Lybek; Frue Kragsted og H. C. Hamann til Holsteen; Doctor Theol. Bugge til Fridericia.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Odense Bye=Nyt. Døbt: Den 7 Mai Hvedebrødbager Wulfs Datter, Abelone Kirstine; Fadd. Jfr. Reineche, Jfr. Jpsen, Forvalter Bager, Bogbinder Milo, Skoemagermester Jørg. Pommer, Slagter J. Møller, Hattemager J. Dorch. Marie Jacobsdatters Søn Peder; Fadd. Vognmændene Hans Hiul, Friderich Andersen og Niels Jensen, samt Avlsmand Mads Nielsen. Den 10de: Grenadeer Niels Clausens Søn, Jens; Fadd. Cathrine Marie Matthisdatter, Anne Jensdatter, Handskemager svendene Jeppe Jacobsen og Peder Sørensen, Rasmus Kund sen og Caspar Andersen. Den 11te: Peder Povelsens Datter, Anne Sophie; Fadd. Knud Nielsens og Niels Nielsens Koner, Christian Rasmussen, Anders Christensen, Jens Nielsen. Kopuleret: Den 7de Maji Skrædersvend Ole Møller og Pigen Karen Fineche.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Begravet. Den 10 Mai Kammager Reiffiins Søn, Jacob, 5 Aar. Dragon And. Madsens Datter, Birgitte, 11 Uger. C. S. C. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
AVERTISSEMENTS. Det borgerlige Skyttelangs bestemte aarlige Skydning efter Skiven, indfalder i Aar Tirsdagen den 10 Junii førstkommende; thi ville enhver af Byens Borgere, som maatte have Lyst til at tage Deel deri, behage at indfinde sig om Morgenen, Klokken 7 præcise, paa Byens store Torv, for derefter samlet at gaae ud til Skydebanen. Ligeledes indbydes alle Byens civile og militaire Embedsmænd til at møde paa Skydebanen, om mueligt ved Skydeselskabets Ankomst, for at blive antegnet og modtage deres Nummere, for Skydningen begynder Odense den 14de Mai 1800. Lindved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Formedelst Boepæls Forandring, er min her iboende Gaard, Herregaarden kaldet, til Kiøbs. Gaarden bestaaer af et Stuehuus til Gaden 16 Fag, 2 Etager høi, foruden gode tørre Kieldere og et Porthuus paa 2 Fag, et Baghuus af 16 Fag 2de Halvtage paa 11 Fag, hvoraf endeel for faa Aar siden er bygget af nyt, og det øvrige af stærk og vel vedligeholdt Bygning. I Hovedbygningen ere 9 beboe lige og rummelige Værelser, hvoraf 3 ere gipsede, foruden Kiøkken, Spise= og Pulterkammere, og indrettet til 2de Familiers Beboelse. - Baghuset er Bryggerhuus, Folkestue og en smuk gibset Hauge, stue, foruden Tærskeloe, Karlekammer og Stalderum til Køe- og 4 Heste. Gaardsrummet er stort; deri er en Brønd med skiønt Vand, og ved Gaarden ligger en stor og moderne anlagt Hauge med alle Slags af de beste Frugttræer, og forbi Haugen gaaer en rindende Aar med got Vand. Til Gaarden ligge Grund i Byens Marker efter 12 Rdlrs. Grundtaxt, hvorpaa græsses 6 Køer, og desuden haves saa meget Pløielland og Høe bund, at Vinterforingen kan avles. Gaarden kan i Aug. Maaned tiltrædes af Kiøberen. Skulle ikke antagelig Bud skee underhaanden, agt er jeg ved een eneste Auction Fredagen den 6 Junii førstk., Formiddag Kl. 10 Slet at bortsælge denne Gaard med sit Tilliggende. Svendborg den 12te Mai 1800. J. v. Bergen Enke af Major von Westeen. Arvinger, Credi= og Debitorer efter her afgangne Organisk Anders bille Møller, indkaldes at melde sig hos undertegnede Stifteforvalter inden 12 Uger, da enhver skal vederfares den Ret ham efter Stevboens fattige Omstændigheder kan tilkomme. Svendborg den 12te Mai 1800. Uldall, Her i Byen er afdød, Smedesvend Lars Mortensen, hvis Familie er ubekiendt. Man veed allene, at han er fød i Sielland. Hans ringe Efterladenskab er taget under Skiftebehandling, og den allerede anmeldte Gield gaaer langt derover. Hans Arvinger, Credi= og Debitorer indkaldes at melde sig inden 12 Uger. Svendborg den 12te Mai 1800. Uldall, Eieren af 2de tydske Regnehøger, den ene temmelig tyk, indeholdende matheematiske Videnskaber, udgiven af Steding, og den anden kaldet das jettledende Flensburg, udgiven af Øh lers, begge i 8vo, ere blevne ham afhændig, paa hvilken Maade veed han ikke. Skulde de findes hos nogen ærlig og velsindet Mand, ombedes ret indstændig, enten at lade dem aflevere eller melde det paa Adressecomtoiret i Odense, skal samme redelige Mand ikke allene have endelig Tak men endogsaa kan vente sig Roes derfor.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Pro Memoria De for i Aar, ifølge den Kongelige Stutterie=Anordning af 3. Mai 1795 dens 98 bestemte Dage for Stutterie=Besigtelse i Danmark, som af Hr. Generalmajor Kammerherre von udeler og Hr. Professor Wiborg bliver foretagne, ere følgende J Weyle den 11 Junii, i Skanderborg den 13de, i Randers den 17de, i Rold den 20de, i Hiørring den 24de, i Thisted den 27de, i Schive den 29de Kl. 9 Formiddag, i Holstebroe, den 30te Junii, i Warde den 4 Julii, i Odense den 7de, i Svendborg den 10de, i Holbek den 12te, i Hillerød den 14de, i Kiøge den 16de, i Nestved den 17de, i Nyekiøbing den 19de og i Marieboe den 21de. Hvilket man ikke har skullet undlade til Hr. Kammerherrens fornøden Underretning og videre behagelig Bekiendtgiørelse tienstligst at meddele; og paa det at Bønderne destobedre kunne blive underrettet og hvorledes de have at indrette de Attester som skulle medfølge de Hengster for hvilke de æske Præmie, medfølger herved nogle Exemplarer af en trykt Anmeldelse, som Hr. Kammerherren ville behage at lade uddeele til Sognerne. Kiøbenhavn, Directionen for Stutterievæsenet a. den 29de April 1800. Reventlow. Hauch. Abildgaard. Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Gersdorff. De som agte at forevise Hengster i Hensigt at erholde Præmier for dem, erindres herved, at de skulle medbringe skrivtlig Beviis, hvori Hengst Eierens Navn og Boepæl, Hengstens Farve, Alder og Aftegn skal findes anført, samt og Hengstens Eier forhen har erholdt Præmie for samme Hengst, hvorlænge den har været brugt til bedækning og hvor mange Føl der i de 2 sidste Aar ere faldne af den; dette Beviis skal være underskrevet af to Mænd i Byen eller Sognet, hvor Hengstens Eier boer, og det skal tillige være paategnet af Herredsfogden eller Birkedommeren, at benævnte 2 Mænds Underskrivt er rigtig. Ogsaa blive sunde og gode Følhopper, som bringes til Besigtelsesstedet, brændte med et Mærke, hvorefter Eieren, naar et Føl, efteren, som stutteriedygtig antaget Hengst er falden af dem, kan nyde den ved Forordningen af 8de Mai 1795 og Placaten af 15de April 1796 bestemte Gotgiørelse fra Amtstuen. Kiøbenhavn, Directionen for Stutterievæsenet den 29de April 1800.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Løverdagen den 17 hujus, Formiddag Kl. 9 Slet, bliver udi afdøde Kiøbmands Enke Mad. Woldborg Aarslefs Stervboes Gaard Nr. 11 i Gierritsgade her i Byen, 3die og sidste Gang ved Auction opraabt og bortsolgt: 1) bemeldte Gaard bestaaende af et Forhuus til Gaden paa 11 Fag, et Sidehuus 10 Fag, begge 2 Etager høie, et Baghuus paa 18 Fag, og et Brændeskuur, alt vel vedligeholdt og tienlig til en Kiøbmand eller anden honet Familie, hvortil er et stort Gaardsrum, færsk rindende Vand, og Jord og Græs i Byens Marker efter 10 Rd. Grundtart, hvorpaa Sommer og Vinter kan holdes 5 Kiør. 2) En smuk stor Hauge uden for Gierritsport, hvori er endeegode Frugttræer og et Lysthuus. 3) Et indhegnet Vænge tætved Byen beliggende, paa 17 Skp. Land. Uldall, Svendborg den 6 Mai 1800. Auctions=Direkteur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Da jeg har taget Borgerskab som Snedker=Mester her 1 Dedense, saa rekommenderer jeg mig i denne Henseende til de høistærede Publikum, lovende i alle Maader reel og billig Behandling. Min Boepæl er i Nørregade No. 417. Chrstian Fogh. No. 4 C. Tin, Hans Koefoed, Hans Kongelige. mer i Fyen og Langeland. - s. Majestæts Etatsraad og LandsdomLauritz Martin Bendz, Hans Kongelige Majestæts Landsdommer i Fyen og Langeland, og Auctions=Directeur, i Odense. Johan Jacob Mylius, Hans Kongelige Majestæts Vice Landsdommer i Fyen og Langeland, og Herredsfoged i Rauneberg Herred. Johannes Uldall, Hans Kongelige Majestæts Vice Landsdommer i Fyen og Langeland, og Byefoged i Svendborg. Stephan Jørgensen, Hans Kongelige Majestæts Vice Landsdommer i Fyen og Langeland, og Byefoged i Rudkiøbing.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Giøre vitterlig: At efter Anmodning af Hr. Kammerherre og Commandeur Bulow og ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg; Giøre vitterligt: at, eftersom Os elskelig Kammerherre og Commandeur Bulow af Vor Kiøbstæd Odense udi Vort Land Fyen paa egne og øvrige Medarvingers Vegne efter afgangne Conferentsraad Bryggemann for Os allerunderdanigst haver andraget, at der paa Sedenholm, som ved offentlig Auction af bemeldte Arvinger skal være solgt til Os elskelig General=Gouverneur Rbepstorff, skal efter Pantebogens Udviisning hæfte den Capital, stor 200 Rd., ifølge Pante=Obligation dateret 11 Junii 1706, hvilken Obligation med Grund formodes at være længe siden betalt; Saa have Vi efter hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: at han ved Stevning til vedkommende Ret, som 3de Gange skal indføres i den Alto naiske Mercur, de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, samt Fyens Stifts Avis, maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle dem som formene sig at have nogen Ret til bemeldte Pante=Obligation, dermed at fremkomme, og saadan deres Ret inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre, men og ingen forinden bemeldte Tids Forløb skulle melde sig, maae de paa samme erholdes Mortifications Dom og den derefter at Pantebogen udslettes. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelig Residentsstad Kiøbenhavn den 8 April 1800. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Moltke. Schow. Rejersen. Feddersen. Cold. Knudsen Monrad. Westengaard. bliver herved indkaldede med Aar og Dags Varsel til at medde ved Fyenboe Landsting, som holdes den sidste Onsdag i ind Maaned 1801, alle dem, som formene sig at have nogen Ret ei indbemeldte Pante=Obligation, for samme at beviisliggjøre, eller i Mangel deraf at anhøre Obligationen ved Dom mortificeret, alt i Overeensstemmelse med forestaaende Bevilling. Jfalge Forordningen af 3die Junii 1796, kan Vedkommende ei vente nogen Laugdag eller Forelæggelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Fyenboe Landsting den 21de April 1800. (L. S.)R. Rasmussen. No. 2. Læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen d. 30 April 1800. H. Koefoed. L. M. Bendz. Protocolleret af R. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Arvingerne til Stervboet efter afg. Johanne Hansdatte Huusmand Peder Rasmusens Hustrue i Aunslev Bye og Soen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
under Stamhuuset Juelsberg, Svendborg Amt, er forhen begge de fyenske Aviser indkaldt med lovlig 6 og 12 Ugers Varsel; men som der haves Formodning, at der for uden de de allerede have meldt sig, endnu maatte være fleere Arving efter fornævnte Afdøde, blev Skiftet udsat indtil 28de 3 nuarii 1801, som er Aar og Dag fra Dødsfaldets Dato inden hvilken Tid alle som formeener sig Arveberettiget efter bemeldte Afdøde, atter herved indkaldes, behagelig, at anmelde og bevise deres Arveret, for undertegnede; og tiene udi øvrigt til Efterretning, at Skiftet foretages i Stervboehuset og optages til endelig Slutning forbemeldte 28de Jan. 1801 om Formiddagen Kl. 9, til hvilken Tid enhver Vedkommende behagelig ville tage Møde. Juelsberg pr. Nyborg den 15 April 1800. Paa den Høie Skifteforvalters Vegn. H. Brydegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Ved Proclama under 30te Jan. d. A. som den 17 og 26 Febr. derefter er bleven læst ved Fyenboe Landsting og Odense Bye, tings=Ret, ere Credi= og Debitorerne i Stervboet efter her i Odense afdøde Borger og Snedker Peder Hansen Lund blevne indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel til for os i Boet at møde, lovlige Fordringer at anmelde og gotgiøre, og Skyld at betale, hvilket endvidere herved til enhver Vedkommendes Efterretning vorder bekiendtgjort. Odense den 10de Martii Borgemester og Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Dem som vil beære mig med deres Nærværelse bliver herved advaret at Jeg er flyttet fra Neder-Gade, og nu boer i Nörre-Gade i No. 430, næst ved Hr. Petermin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-14
Jeg har for nylig bekommet meget moderne Dame PynB Aument. Et Huus 77 10 Etager med Gaardsrum, beqvemt indrettet for en borgerlig Familie, anvises til Leie til førstkommende St. Hansdag. Det nærmere erfares paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Krigskuepladsen. Schwaben: Lige fra Kehl til Bodensøen er GeneralMorean næsten med sin hele Armee gaaet over Rhinen, og det hele syd vestlige Schwaben er alt besat af Franzoserne. Den Keiserlige Armee har forladt Donauschinger, og trukket sig tilbage til Stockach i samme Stilling, som den havde i Martii Maaned f. A.; ligesom og den tydske officialberetning melder, at Franzosernes Overgang var sarudseer, og at Kravs Fortropper havde befaling, ikke at indlade sig i nogen alvorlig Fægtning. Hver af Armeerne holdes for at være 70000 Md. stærk, og da Le fourbe ogsaa den 1ste de skal være gaaet over Rhinen ved Tonstanz og Diessenhofen, saa saae man hver Dag et Hovedslag imøde, som maaskee torde afgiøre Schwabens Skiebne. Kan man troe en Efterretning over Holland, som skal være taget af Moniteuren, saa vidste man alt det 5te i Paris ved Telegrasen, at Moreau den 4de har slaget Fienden, besat den vigtige Position ved Stockach og hele Konstanzer=Søens Bred, gjort 7000 Fanger, og er. obret 9 Kanoner, store Magaziner a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
J Breisgau udskrive Franzoserne store Kontributioner, dog blive de Badenske Lande skaanede; men det Wirtembergske Hof er alt betænkt paa at flygte til Anspach Alle Magaziner, Feldkasser og flygtende Personer strømme atter til Ulm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
J en anthenrisk Fremstillelse af Krigsbegivenhederne Schwaben fra den 24 April til 2 Mai (som meddeles i Korrespondenten) søger man med god Grund at sætte de Keiserliges Retirade i et rigtigt Lys. Naar man nemlig for restiller sig de giensidige militære Positioner, vil man finde at den som er i Besiddelse af Fortet Kehl Broeskandserne ved Brensach og Hunningen, og den Vinkel, som Schwaden danner henimod Basel, er i militær Forstand Mester baade over den aflange Slette imellem Schwarzskoven og Rhinen og over Schwarzskoven selv. For den Keiserlige Armee, som tilmed har hele Rhinstrømmen lige til Gran bunden, følgelig ogsaa Vorarlberg og Tyrols Passer at besætte, blev det altsaa i ethvert Tilfælde klogest at samle sig ved Stockach, hvor den kunde levere Fienden et Hovedslag, ifald det lykkes den at lokke Moreau ud paa den aabne Slette. - Paa den anden Side kan det ikke nægtes at Moreau, som siden sin konstige Retirade kiende Schwaben meget got i militær Henseende, ved en snild og vel cacheret Manøvre har aabnet Feldttoget langt hensigtsmæssigere, end det skeete af Jourdan i Fior. Saaledes lod han først sine Tropper desilere meere hen imod Elsast, siden gik St. Cor Natten til den 25 over ved Breysach og St. Suganne ligesaa ved Kehl, men den 27 lod han den sidste for et Syns Skyld trække sig igien tilbage til Strasburg. Paa tydsk Side holdt man i Begyndelsen denne Retirade for en Følge af Massenas Uheld i Jtalien, hvorfor General Stzarray igien rykkede frem til Durlach. Men pludselig satte St. Suganne den 2den d. igien over Rhinen, trængte frem til Offenburg, og forstærkede det i Breisgan staaende Korps, hvorved Kommunikationen blev aabnet med Hovedkorpset ved Freyburg og St. Blassen, som var rykket frem over to næsten upassable Veie, deels over Lørrach og Schopfsheim, deels over Lauffenburg, Waldshut og Thiengen. Da den franske Armee nu støtter sig til Ratolføzell og Bodensøen, saa kommer det an derpaa, om de Keiserlige kunne vedligeholde Kommunikationen med Voralberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Jtalien: Knuden i det store Skuespil ved Genua er endnu ikke løst. Nogle ubetydelige Tillæg til Fægtningerne den 15de og 18de, og at Melas nu lader den for Genua leirede Armee nyde nogen Hvile, er Alt, hvad man paa tydsk Side havde officiel Vished om til den 22de. Efter de franske Officialberetninger, som naae til den 21de, havde General Suchet vel den 20de heele Dagen igjennem været i Haandmæng med Fienden, uden at tabe eller vinde noget Terrain; men det afgiørende Angreb skulde være opsat til den 22 eller 23 April, hvortil Mas seng havde samlet alle sine Tropper i Masse. - J Frankerig vil man følgelig Jntet vide af, at Massena selv skal være indsluttet i Genua Privatbreve tale om et forgiæves Udfald som Franzoserne den 20de have gjort fra Genua og tilføie at Mangelen sammesteds er saa stor, at hver Person kuns faaes daglig 2 Lod Brød som meest er baget af Klie, hvorfor Massen ogsaa har frigivet 3000 Krigsfanger. Ogsaa de Keiserlige Tropper lide betydelig Mangel, hvilken de Engelske Krigskibe dog søge at afhielpe ved at tilføre dem Levnetsmidler. En halv officiel Efterretning giver endnu den Oplysning og Træfningen ved Voltri, at det franske Centrum strax i Begyndelsen blev giennembrudt, og at man for at lokke Franzoserne ud af Biergene, skiænkede dem et heelt Regiment, da man vel vidste, at de ikke havde Forraad nok til at beholde samme m. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Atter have 2 Linieskibe og 1 Fregat af Admiral Duck morths Eskadre erobret 2 Fregatter og 9 Koffardieskibe af en Spansk Koffardieflaade, som var udløbet fra Cadix. Værdien af disse Priser angives for nogle Millioner Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
- Den Engelske Gesandt i Petersborg er nu virkelig rapelleret, og det drages ikke meere i Tvivl, at Keiseren af Rusland jo forlader Koalitionen, af hvilken Aarsag den hemmelige Expedition ogsaa er opgivet. Pitts egen Ven, Hr. Wilderforce, har ogsaa erklæret sig imod Tilladelsen af Ulds Udførsel til Jerland; men Ministeren seirede som sædvanlig med 133 imod 53 Stemmer. Wilberforce paa stod, at der var et Stags stiltiende Kontrakt imellem Engelland og Jerland hvorefter hiint skulde beholde Uld= og dette Linned=Manufakturerne. Under Jakob den 2den var denne Handel tilladt, men havde dengang de værste Følger. Man er ogsaa bange for at mangen Ladning Uld vil blive bragt til Frankerig istedetfor til Jerland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Om Natten til den 6te d. M. Kl. 3 er Buonaparte da afreist til Gens, hvortil Reserve=Armeens Hovedqvarteer ogsaa er opbrudt. Krigsminister Carnot er fulg, med og Lacue besørger imidlertid hans Forretninger. - Fire Dage for blev i Paris opdaget et frygteligt Komplot, eller saakaldet Engelsk Kommitte hvis Plan (saa vidt endnu er bekiendt) var: at styrte Buonaparte med hel Regieringen, og lade Pichegru i Spidsen for Armeerne proklammere Ludvig den 18de. Mange Mennesker, hvoriblant 11 Politieagentere og nogle Officerer, ere arrettere. de. Nogle af de nye Præfekter skulle ogsaa være mistænkte. Buonaparte har udnævnt 4 Statsraader, som skulle undersøge de Sammensvornes Papirer. - Denne Konspiration beviser at man i det mindste ikke kan kalde Revolutionen endt, saalænge Krigen varer!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Blandede Efterretninger. Engelland. Jfølge de sidste Efterretninger fra Lissabon, taler man sammesteds ikke mere om nogen Spansk Troppemarsch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
J Plymouth vil man nu igien vide fra en sikker Haand at i Brest ligge 17 franske og 15 spanske Linieskibe med Tropper og Proviant paa 6 Maaneder seilfærdige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Krigsminister Windham, som saa mesterlig forsvarede Dyrekrigen, nedlægger nu sit Embede, og bliver Skatmester over Søemagten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Marine=Societætet i London vil nu sammenskyde en Fond, for at tvinge Fiskehandlerne til at nedsætte deres egenmægtige Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
En Virtios ved Navn Fischer, fik nyelig et Slag, just i det han blæste en Solo i Dronningens Palads, og døde en Time derefter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Da Greven af Artois den 25de f. M. spilte Bolt med en af sine Kavalerer, havde han det Uheld at en Bolt ramte ham lige paa Øiet, hvorover han har maattet holde sig inde nogle Dage. Den bekiendte Allarmblæser Mallet du Pan, Udgiver af Merkure Brittannique, har nu taget Afsked fra Publikum, og vil snart giøre det samme fra Verden, da han ligger farlig syg af en formeentlig Galdefeber, som han tilskriver det Engelske Klima.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Privatbreve fra Ostindien tale om en nye stor Skat, som Tippo Saib har ladet nedgrave, hvoraf alt er funden 1 Kiste Guld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1800-05-16
Man begynder nu her til Lands at føle, hvor megen Fortieneste de døde Fabrikmaskiner skille de Levende ved da man ofte formedelst samme kan hielpe sig med de halve Arbeidere, hvorover den halve Deel maae savne det tørre Brød.