JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Blandede Efterretninger. Den 2den Januar er bestemt til at debattere Svaret, paa Kongens Tale eller den saakaldte Adresse i de franske Deputeredes Kammer. Lafayette og Garnier Pages ville, ved denne Leilighed lade sig høre; man formoder ogsaa Odilon=Barrot. Medlemmerne af den Committee, som ha gjort Udkastet til Adressen, skulle privatim rose sig af, at samme hverken mangler Frimodighed eller Uafhængighed. J de franske Blade har man i den senere Tid flere Gange seet den Paastand fremsat med en Slags Hoveren, at om endog England og Frankrig skulde komme i Krig, med Rusland i Anledning af de orientalske Anliggender, saa vilde denne Krig dog aldrig kunne blive til en politisk Meningskrig. Denne Paastand er bleven underkastet en skarp og grundig Critik i et tysk Blad, som i Modsætning til samme fremsætter og forsvarer den Sætning: at enhver, af hvilkensomhelst Grund i Europa udbrydende Krig nødvendig maa antage en Meningskrigs Caracteer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Det amsterdamske Handelsblad melder fra Haag, at den engelske Gesandt mod Slutningen af Decbr. havde indfunden sig hos Minister van Zuylen, for, overeenstemmende med et Privatbrev fra Lord Palmerston, at tilkjendegive ham, at Conferencen ikke vil begynde igjen, før Agnaternes og det tyske Forbunds Samtykke er bleven Conferencen officielt til kjendegivet. Derhos havde hiin Diplomat viist Ministeren, Afskrift af et Brev fra Lord Palmerston til Lord Minto. engelsk Gesandt i Berlin, hvori det paalægges denne at sige Hr. v. Antillon. At det preussiske Cabinets Mening som om der i London havde funden confidentielle Forhandlinger Sted, angaaende de endnu ikke afgjorte Stridspunkter i den belgisk hollandske Sag var aldeles vildfarende og at intet Sligt vilde skee, førend Sagerne havde naaet det af Conferencen allerede for længe siden fastsatte Punkt. Om Jndholdet af dette Brev til Lord Minto hedder det fremdeles, at sammen er affattet i den befalende og afgiørende Tone, som man er vant til at finde i Lord Palmerstons Noter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Den schlesiske Tidende, indeholder følgende Artikel fra Servien: "Ligesaa glad en Dag Servierne havde den 6te Juni, da deres Fyrste underrettede dem om, at Porten havde indvilliget i de hidtil afsondrede Districters Forening med Servien, ligesaa vigtig var for dem den 4de Debr. Paa denne Dag ankom en servisk Coureer med en af Sultanen, egenhændig underskreven Hattischeriff, ved hvilken der tilstodes Servierne alle de siden 1820 begjerede National=Præbrogativer og alle de Forhold bragtes paa det Rene, som hidtil ikke vare ordnede overeensstemmende med det i Novbr. 1830 publicerede Hattischeriff. Disse Bestemmelser ere følgende : 1) Demarcation af de nye Grændser, hvorved Servien vinder Halvparten af sin nærværende Udstrækning; 2) alle Cammeral-, Domaine=, Regalie=, Lehns samt forskjellige andre Afgifter skulle overlades til den serviske Administration mod en aarlig Tribut af 2300000 tyrkiske Piastre, regnet fra Demetri Dag 1833, 3) Fra alle Serviens Stæder, og faste Pladse, skulle Tyrkerne udvandre inden 5 Aar med Undtagelse af Staden Belgrad, hvor de kunne leve tilligemed Servierne; 4) Alle nye Fortificationer i Servien skulle demoleres. Dette glade Budskab blev strax tilkjendegivet Hovedstadens Beboere ved Kanonernes Torden og meddeelt alle Landets Districter ved Stafetter. Vistnok kunne disse store Fordeele ikke vindes uden nogle pecuniære Opoffrelser, som dog ei staae i Forhold til hine. Servien har nu erholdt en Gebeetstilvært af mere end 200 Qvadratmile, med en Befolkning af 220000 Mennesker, saa at den hele Folkemængde nu beløber sig rigelig til 1 Million. Kun en ret hensigtsmæssig Organisation mangler endnu, for at hæve dette af Naturen saa rige Land til udmærket Velstand.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Man erfarer ogsaa, at Fyrst Milosch agter at forelægge den næste Folkeforsamling adskillige allerede færdige organiske Love.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Den ulykkelige Catastrophe med Caspar Hauser vedbliver at være Gienstand for Omtale i de offentlige Blade. Saaledes hedder det i en Artikel fra Carlsruhe. Angaaende de Spor, som i den senere Tid og kort for Mordet skulle være opdagede, ere besynderlige Rygter i Omløb. De skulle ikke længere vise hen til Bøhmen eller Ungarn, men vestlig. Formedelst det Hemmelighedsfuldes naturlige Tillokkelse, og den Jnteresse, som Criminalhistorier pleie at opvække, tilbyder en saadan Gienstand Phantasien alt for rigt Stof, til at den ikke skulde foranledige forskjellige Bearbeidelser. Skulde iøvrigt hine Spor være mere end et Rygte, og saa betydelige, som de udgives for, saa kan man vel vente, at en yderligere Oplysning snart vil følge, og at det vil lykkes den hævnende Retfærdighed omsider at drage Sløret fra en Forbrydelse, der til Trods for samme saa længe har været, indbyllet i et rædsomt Mørke." Fremdeles meldes fra Anspach at en Person, saaledes som H. beskrev ham, virkelig skal have opholdt sig i Anspach i 3 Dage. Han er bleven seet af forskjellige Jndivider, men overnattede ikke i Staden. Endnu var man ikke kommen ham paa Spor. Denne Fremmede lod Hauser kalde ud af det Bureau, hvor hans arbeidede, hilsede ham som en Bekjendt og sagde, at han havde meget at fortælle ham fra Nürnberg; om Eftermiddagen Kl. 3 vilde han begive sig hen i Slotshaven; der skulde Caspar Hauser ogsaa møde. Skulde der have været Vidner til denne Samtale?) En anden Version, at nemlig Gartneren ved en Dagleier havde ladet ham sige at der om Eftermiddagen atter skulde graves paa den artesiske Brønd (hvilket interesserede Hauser meget), er bleven befunden usandfærdig. Pungen og Sedelen, som Morderen, lod blive i Haven, da han flygtede, ere i Rettens Hænder. Hauser glædede sig med barnlig Glæde til sin Velynder Lord Stanhopes nærforestaaende Ankomst, hvem han ventede hver Time, og for hvem han allerede havde bestilt en Bolig. Det synes, at man har villet forekomme denne Sammenkomst. Den Termin, som Overappellationsretten i Cassel havde tilstaaet den anklagede Minister v. Hassenpflug til at indgive sit Forsvarsskrift, er udløben, men Ministeren har begjert samme forlænget. Man formoder, at han vil oppebie Resultatet af de nærværende Forsamlinger i Vien, hvor ogsaa Spørgsmaalet om Ministrenes Ansvarlighed mennes at ville blive drøftet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Nu gientages det Rygte, at den franske Regjering har finde at udvide sine Erobringer i Africa, og agter til den Ende at sende en ny anseelig Expedition did, med Hertuger, af Orleans i Spidsen, under Gen. Guilleminots Veiledning: Først skal Constantineh erobres, og de franskes Vaaben Ære derpaa udbredes over hele Nord=Africa. Man agter hedder det, der at stifte et nyt Datterrige af Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Pariser-Moniteuren indeholder en omstændelig Beretning om en 13 Timers Træfning, som den franske Division i Oran, bestaaende af 2200 Md. Fodfolk, 400 Ryttere, 2 Batterier og 100 Sappeurs, den 3die Decbr. paa Tamesuat-Sletten har leveret en 6000 Mand stærk arabisk Rytterskare. Udfaldet skal have været særdeles brillant forsk Franskmændene, hvis hele Tab angives (naturligviis af dem selv) at have bestaaet i 1 Død og 25 Saarede.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
J München fandt den 26de Decbr. høitidelig Formæling Sted imellem Arvestorhertug Ludvig af Hessen Darmstadt og den bayerske Prindsesse Mathilde. Brudgommens er 28 Aar; Bruden 20.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
En riig Englænder, der har mistet sin Hustrue, og eierbeen Lysthave med Springvande, har ladet kjøbe flere Tønder, Blæk, for paa hendes Begravelsesdag at lade Blækket sprue de blandet med Springvandene, og saaledes ogsaa paa denne Maade at yttre sin han Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Kjøbenhavn, den 4de Januar. . Den fra Kjøbenhavns Politikammer under 31te f. M. udgivne: General=Tabel over Laugenes Jnteressenter og Mestere, samt Svende og Drenge i Kjøbenhavn, viser, at disses Total=Antal, iberegnet a parte Arbeidere og faste Folk samt de faste Folk eller Karle, som bruges ved de for Tiden heri Staden i Drift værende 45 Bryggerier, i 1833. udgjorde 13011 Personer. Dette Antal er saaledes endnu stedse i Aftagende; det er 213 færre end ifjor og 420 færre end i 1830. De respective Lauges Antal af Jnteressentere og Mestere var i 1833 følgende: Bagere 57, Barberere, 17, Blytækkere 3, Bogbindere 39, Brændeviinsbrændere 193, Bundtmagere 17, Bødkere 43, Dreiere 22, Dugmagere og Overskjærere 25, Feldberedere 2, Færgemænd =, Garvere 21, Gjørtlere 12, Glarmestere 38, Grov= og Kleinsmede 155, Guldsmede 108, Handskemagere 25, Hattemagere 20, Hjul magere 29, Hørkræmmere 36, Jsenkræmmere 17, Kandestøbere 6, Knapmagere 7, Kobbersmede 33, Lygtemagere 24, Malere 76, Muurmestere, Gibsere og Steenhuggere 28, Møllere 37, Naalemagere 11, Nagelsmede 9, Parykmagere 13, Possementmagere 9, Pram= og Steenførere 2, Reebslagere 17, Sadelmagere 39, Seil, Flag= og Compasmagere 11, Silke=, Ulden= og Lærredskræmmere 172, Silkevævere, 1, Skippere 657, Skomagere 642, Skorsteensfeiere 5, Skrædere 401, Slagtere 65, Snedkere 276, Stolemagere 23, Sværdfegere 4, Tobakspindere, (de pripilegerede Fabrikker iberegnede, 25, Tømmermester 22, Tøimagere 57, Uhrmagere 15, Urtekræmmere 286, Viinhandlere og Fasbindere 60, Vognmænd 52 og Vævere 17, tilsammen 3959 i 1832. var Tallet 3968. - De Laug, hvis Antal af Jnteressenter og Mestere siden 1832 er tiltaget, ere: Snedkere 11, Grov= og Kleinsmede, og Uhrmagere hvert 7, Malere 6, Slagtere 5, Guldsmede og Hjulmagere hvert 4, Lygtemagere, Silke=, Ulden= og Lærredskræmmere, og Vognmænd hvert 3, Vævere 2 og Bogbindere, Dreiere, Glarmestere, Handskemagere, Kobbersmede, Møllere, Naalemagere, Rebslagere, Seil, Flag= og Compasmagere og Tømmermestere hvert 1. Aftagne i Antal siden 1832 ere derimod følgende: Brændeviinsbrændere og Skippere hvert 11, Bødkere, Dugmagere og Overskjærere hvert 8, Skomagere og Urtekræmmere hvert 6, Garvere og Knapmagere hvert 4, Bagere, Muurmestere, Gibsere og Steenhuggere, Skrædere og Tobakspindere hvert 2 og Bundtmagere, Gjørtlere, Hør= og Jsenkræmmere, Sadelmagere, Silkevævere, Tøimagere og Viinhandlere, og Fas bindere hvert 1. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Den 27de Decbr. solgtes ved 4de Auction Gaarden Nr. 94 i Studiistrædet, for 12170 Rbd. Sølv, tilhørende afgangne Theehandler Masens og afdøde Hustrues Bo. "Eiendommen er assureret for 13700 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Den 30te Decbr. solgtes ved 4de Auction Gaarden Kildevælds Læderfabrik, kaldet, med tilliggende Hauge og Jorder, for 2155 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Blandede Efterretninger. J Sagen, Forpagter Larsen, contra, samtlige Frysen, dals hoverigjørende Bønder, betræffende de Indstævntes Fritagelse for Hovtærskning in natura, har Høiesteret, ligesom Overretten, stadfæstet Underrettens Dom af 21de August 1832, saalydende: at Frysendals hoverigjørende Bønder bor være fritagne for Tærskning in natura til Frysendal i de tilbageværende Aar efter Forpagtningtnings-Contrakten af 30te October 1821, imod aarlig at betale for 70 Halv gaarde af hver 10 Mk. Sølvværdi, og efter Tilsigelse at forrette hver 2 Dages Tærskning til Sæderug.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
J Maribo er i denne Tid slagte en 22/3 Aars Kvie der veiede 35 Lpd. og desuden afgav 7 Lpd. Talg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
J Slagelse ere i Aaret 1833 copulerede 26 Par, fødte 148 Børn, hvoraf 20 udenfor Ægteskab; døde 102 Personer; altsaa 46 flere Fødte end Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Sparekassen i Randers har indestaaende i Kongens Kas omtrent 43600 Rbdlr. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Gaarden Bangsbo ved Frederikshavn er solgt til Kammerraad Bie fra Sjælland, for 11000 Rbd. Min Mening. om de raadgivende Provindsialstænder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
(Af Kjøbenhavnsposten.) Min Mening er, at vi allerede have raadgivende Provindsialstænder; thi enhver Stand baade i Byen og Provindserne befatter sig med at give Raad. Hvorvidt disse Raad blive fulgte, eller bør blive fulgte, er en anden Sag, raadgivende Stænder ere ikke et Parlament, der, naar det tre Gange har givet et Raad, kan sige, nu skal det være en Lovl Hvormange Raad bleve der ikke givne af Sø- og Landmagten for en kort Tid siden. Hvormange Raad fik v. ikke af Captainer baade til Lands og til Vands, baade af Infanteriet og at Artilleriet. Sandelig! for at discutere Sø= og Landmagtens Sager, synes vi ikke at behøve Stænder; de ere allerede discuterede i en offentlig Forsamling, for aabne Dørre. Er der ved den Leilighed bleven giver noget Raad, der er værdt at lægges paa Hjerte, vil det visselig være gjemt og ikke glemt. Hvormange Raad have ikke fremdeles baade Lægfolk og Geistlige opvartet os med i geistlige Anliggender, Vi have der de Herrer Ultraer paa den ene Side, Grundtvig og Lindborg, foruden adskillige Skomager=, Skræde der= og Smeddesvende, hvis Navne jeg har forglemt: paa den anden Side - forsaavidt der kan gives Ultraer der eller, med andre Ord, forsaavidt Dyden og Fornuften kan overdrives de Herrer Clausen og Gad, foruden Dreiermesteren Lohmann, hvis Navn ikke saa let vil forglemmes. Ja vi have endogsaa der en juste milien. der repræsenteres af Anonymen Kis, en stadig Ven afStagnationsprinciper, der ikke giver sit Samtykke til nogen Forbedring, førend den offentlige Stemme tvinger dertil. Hvormange Raad ere der ikke fremdeles givne i Anledning af det Spørgsmaal, hvor man skal sætte sine Børn Skole, Skolestanden kan ingenlunde siges at have været uden Repræsentant; thi om end ikkun Faa af den egentlige Lærerstand, saasom de Herrer Hage, Elberling. og Kalkaar, have talet Standens Sag, saa er den ligefuldt mangesidigen drøftet af Handelscommis Gad, Prof. Sibbern, Stiftsprovst Faber, og flere Anonymer, hvoriblandt fortrinligen udmærker sig Forf. til de nylig udkomne Anker over Borger= og Almueskolevæsenet i Kjøbenhavn: ja denne Sag drøftes endnu næsten daglig af den virkelige Cancellie=Secretair Algreen-Ussing, der ikke lader nogen Attring om denne Gienstand være udrøftet. Og mon ikke selv Haandværks- og Bondestanden, offentlig har fremsat sine Besværinger og givet Raad til at afhielpe dem, Man erindre kun den, for kort siden udgivne, velskrevne lille Piece og Snedkerlaugets sørgelige Forfatning, og de ikke mindre velgrundede bemærkninger over Veiarbeidets, moralsk ubillige, Fordeling paa Bønderne, der nyligen have staaet i Politivennen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Hvad man saaledes kunde vente sig af Provindsialstænders Jndførelse, er for største Deelen allerede opnaaet. Almeenhedens Anliggender drøftes offentligen, meer eller mindre competente Stemmer lade sig høre derom, Raad gives, veies, modsiges, kort sagt. Jnteressen for disse Sager er vakt, Almeenaanden er oplivet, Debatter og Discussioner føres som i et Parlament, og Regjeringen sættes istand til at erfare de stedfindende Mangler og de Midler, som kyndige og erfarne Mænd ansee for de tjenligste til dermed at afhjælpe dem. At disse Discussioner hidindtil endnu ikke synes at have ført til noget Resultat, bør ikke forundre os. En Emancipation iværksættes ikke paa een Dag eller eet Aar. De raadgivende Provindsialstænder i vort Fædreland, efter den Betydning, som her er underlagt dem - ere endnu for nye, til at Stænderne ret kunne vide, hvorledes og hvorvidt de bør raade, og til at det Offentlig maaskee endnu har dannet sig en fast Anskuelse af de Hensyn, som bør tages til Almeenhedens, lydeligt udtalte, Ma ninger. Men det kan ikke feile, at jo stedse flere Stemmer frimodigen og diærvt ville yttre sig om Gienstande af almindelig Jnteresse for Samfundet i det Hele eller enkelte Stænder i Særdeleshed, og at en frisindet Regjering ikke blot vil høre derpaa, men ogsaa tage Notice deraf. Allerede det blotte Løvte om Provindsialstænders Jndførelse har havt en saa velgiørende Indflydelse : hvormeget rigere Frugter tør man da ikke vente sig af dets Opfyldelse!
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Bekjendtgjørelser. At Døden den 11te Dennes berøvede os vor Søn, Hans Sophus Kaarsberg, 14 Dage gammel, bekjendtgjøres. herved sørgeligst for Slægt og Venner. Christine Møller Kaarsberg. J. B. Kaarsberg. født Galthen. Aar ere hende el Hvilested, modtage herved mit rörte Hjertes forbindtligste Tak. Aalborg, den 13de Januar 1831. W. sal. Krogh, födt Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Bekjendtgjørelse. Med det Kongelige danske Cancellies Aprobation af 24de forrige Maaned, bliver i Fremtiden følgende Stade=Peng, at erlægge ved de Markeder, som afholdes i og ved Aalborg By.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Ved Pintse-Markedet. 1) For en Kjøbmands Bod med Møde= eller Luxus=Varer, derunder indbefattet de bedre forsynede Guldsmed=Boder, at Størrelse 4 Alen, og derunder . . 2 Rbd. - Mk. - s. Sv. og derover . . . . . . . 3 - . - . - - 2) For en Bod med simple Handels=Varer, Haandværksvarer, Galanteri- og Nürnberg=Kram . . 1 - . - . - - 3) For en Ditto med HuusflidsFrembringelser, Kniplinger, Strimler, Æsker, hjemmegjort Legetøi &c. samt en mindre Bod med Haandværksvarer . . . . . . . . 2 - . - 4) For et Bord eller en Flatte8 s. a . . . . . . . . . . 2 - : - 5) For en Øl=Bod . . . . . - 4 - . - 6) For et Læs røde eller sorte Leerkar eller Træ=Varer . . . . - 1 - . - B. Ved Qvæg Markederne. 1) For en Bod med Alenvarer. - . - . - 2) For en Dito med Haandværks varer, . . . . . . . . . . - 1 - . - 3) For et Bord eller en Flatte med Dito . . . . . . . . . . - 12- 4) For et Ditto med andre Sager . . . . . . . . . . . . - 8 - 6) For en Øl=Bod . . . . . 2 - . - 6) For et Læs Frugt, Grønt, sorte eller røde Leerkar, eller Trævarer . . . . . . . . . . . - 12- Hvilket bliver herved til almindelig Efterretning bekjendtgjørt. Aalborg Raadstue, den 9de Januar 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
En lille Leilighed, for en Enke eller stille Familie, kan til Paaske Flyttetid faaes tilleie hos Guldsmed Arffmann i Bispensgade. I Gaarden Nr. 132 ved Vesteraa er fra næstkommende Paaske=Flyttetid at faae tilleie, enten den overste Etage, der bestaaer af 7 Værelser foruden Kjökken m.v., eller den Leilighed i nederste Etage, som Hr. Capt. v. Schleppegrel! nu beboer, der bestaaer af 5 Værelser, forudenKjökken &c. Til Gaarden er en Have, som Leieren, om forlanges, kan faae Adgang til. Möller. Procurator. Kalstrup Mølle, af Mølleskyld 6 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdk. samt Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Alubum, beliggende i Miil fra Nibe, averteres i den herling ske Tidende og Viborg Stiftsavis til Salg ved Auction efter Udlæg. Den 3de Auction, hvorved Erklæring om det høieste Buds Antagelse eller Forkastelse gives strax efter Tilslaget, afholdes paa bemeldte Mølle Fredagen den 28de Febr. næstkommende, om Formiddagen Klokken 10. Conditionerne ere til Eftersyn hos Auctions=Reqvirenten, Cancellieraad, Procurator Jensen her i Byg Til Paaske Flyttetid bliver den Beboelse ledig, som Dctor Koppel i flere Aar har beboet, bestaaende af 5 gibsede Værelser, (hvoraf 3 ere ud til Torvet paa Solsiden) Kjøkken, Spisekammer, Kielder og Qvistkammer, og 2 andre Loftkamre, samt Vandet i Gaarden. M. C. sal. Winthers.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Søndagen den 19de Dennes, bliver Assemble og Bal i Selskabet Enighedens Locale, som begynder Kl. 6 Aften. Aalborg, den 13de Januar 1832. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Den Leilighed, som Hr. Battaillonschirurg Møller nu beboer, bestaaende af 4 Værelser med Kjøkken og Spisekammer m. m., er tilleie fra næste Flyttetid. Chr. Dochedahl.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
En ugift Dansk Jurist, som har bedste Karakteer til Exammen og 4 Aar har tjent paa et Herredscontoir, og tillige kan stille Sikkerhed for mulige Oppebørseler, ønsker sig en Plads, som Forvalter eller 2den Fuldmægtig, til næstkommende 1ste Mai. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig om nærmere Oplysninger til Præsten Brasch i Lerup pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
J Følge det Kongelige danske Cancellies Circulaire af 17de Decbr. forrige Aar, bliver herved bragt til almindelig Kundskab, at det ansees stridende imod Placaten af 14de December 1820, at i Bygninger, hvor drives Brændeviins brænderi, Localer til Oplag af formalede Kornvarer udleies til Meelhandlere eller Andre, hvis Næringsvei ikke maa drives i Forening med Brænderi. Aalborg Raadstue, den 3die Januar 1834. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-13
Proclamata. Natten mellem den 17de og 18de Dennes, er, til Tversted Strand paa dette Amts Vestkyst, løst af Havet inddrevet en Ege=Slup uden levende Mandskab, og uden at Navn eller Mærke, Skibspapirer eller Flag er forefundet, som kunde lede til Oplysning om Skibets Eier og Hjemsted, alene med Undtagelse af en saakaldet Stander, blaa og guulstribet med gule Flipper, et sønderrevet fransk Søkort, et Par franske Bøger og et Stykke af et gammelt Connossement, der har Datum: "Brest, den 29de April 18334, og Underskrift, saavidt samme er læselig, Leveque. Skibet er aldeles Vrag og ansees at have været af circa 20 Læsters Drægtighed; Skibsbaadene saavelsom Mandskabets Kister eller Kufferter vare borte. Af Ladningen er bjerget 4 a 5000 Stykker meer og mindre beskadigede hollandske Oste, som ved Auction ere bortsolgte. Eierne eller andre Rethavende indkaldes herved med Aar og Dags Varsel sub poena præclusi & perpetui silentii, til, for Undertegnede, at legitimere sin Ret til det Biergede. Hiørring Amthuus, den 31te December 1833. Graalh.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-15
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-15
Udkastet til Adressen finder i det Hele Oppositionspartiets Bifald og det vil formodentlig blive antaget, idet mindste ere intet Amendement af Betydenhed foreslaaet med Undtagelse af et, der fremsattes af den bekjendte Digter Lamartine. Denne, der nylig er vendt tilbage fra en Reise til Orienten, i udbredte sig først over det Theema, hvorledes den tyrkiske Stat uopholdelig gaaer sin Undergang imøde, og foreslog derpaa at opfordre Regjeringen til Underhandlinger desangaaende, for at forebygge en ufrugtbar Krig og gjengive hinelleherlige Lande til Culturen og Humaniteten. Forslaget ersk noget dunkelt fremsat, men synes at gaae ud paa en Delingstractat angaaende Sultanens præsumtive Efterladenskaber. Et philantropisk Ønske, men uden Tvivl for haarden Nød for Diplomatiken at knække, ogsaa tog Kammeret, kun liden Notice af dette poetiske Forslag. Derimed fremkaldte den Attring i Adressen, at Frankrig attraaer et repræsentativt System i dets hele Sandhed, en levende Ordvexling mellem de forskjellige Partiers Formænd. Af de republicanske Opponenter, som desuden ikke paa det Sted, kan være deres Grundsætninger ret bekjendte, tog Ministrene ikke Nøtice, derimod vare Debatterne temmelig ivrige mellem disse og de strænge Constitutionelle eller efter det modernere Udtryk, den dynastiske Opposition som dette Part nu betegnes til Forskiel fra dem, der helde til den republicanske Form. Her lode Dhrr. Odilon=Barrot, Mauguin og Beranger sig høre mod Guizot, Thiers og Persil. Stridspuncterne vare de gamle og da det ikke er lykkedes Oppositionen hidtil at gjøre sine Grundsætninger gieldende, vil det heller neppe skee dennegang og i dette Kammer. Fra Spanien og Portugal ere Efterretningerne denne Postdag aldeles ubetydelige.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-15
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-15
Kjøbenhavn, den 9de Januar. Hs. M. Kongen har, ved et gjennem det Kongl. danske Cancellie, under 3die Ds., udfærdiget allerhøieste Rescript, befalet, at der skal iværksættes en ny almindelig Folketælling i Danmark, som skal begynde den 18de Febr. d. A., under Overbestyrelse af en af Hs. Majestæt til at lægge Planen til et statistisk Tabelværk over de danske Provindser og besørge dens Jværksættelse anordnet Commission, bestaaende af Dhrr. Conferentsraad, Generalprocureur og Deputeret i det danske Cancellie, Dr. juris A. S. Ørsteds Conferentstand og Deputeret i Rentekammeret og for Finantserne, J. Collin, Statsraad og Medlem af Statsgjeldsdirectionen V. F. Johnsen, Statsraad og Committeret i Gen.-Toldk., og Commerce-Collegiet H. Bech og Justitsraad samt Chef for Hoved- og Contra=Bogholdercontoiret under de Deputerede for Finantserne, T. Olsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-01-15
Den sidste almindelige Folketælling i Danmark fandt Sted i Aaret 1801. (Kbhvnspst.)