JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-06
At jeg er bleven forsynet med en Deel Stangjern, hvidt og couleurt Steentøi, Glas- og Jernvare, som sælges til de billigste Priser; bekiendtgiøres herved. Corsøer den 3die Novbr. 1830. W. F. Born.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-06
Udsalget af stemplede Spillekort hos Julius Lorentzen i Slagelse. er forsynet med extra fine stemplede Spillekort, 4 Mk. pr. Spil; fine dito dito, 3 Mk. 4 s. pr. Spil, samt ordinaire dito til billigere Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-06
Hos Skrædermester Jørgen Jørgensen i Slagelse kan en duelig Skrædersvend strax faae Arbeide Undertegnede anbefaler sig, med en nye Jndretning til at bringe Varme i flere Værelser uden Kakkelovne og Varmen efter de Grader man selv behager, indrettet til Steenkuls Brug; ligeledes indretter jeg Vind- og Bielæggerkakkelovne til Steenkuls Brug, hvorved kan spares det Halve mod Brænde. Hentzel,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-06
Muur- og Steenbuggermester i Slagelse. A. J. Gumpert, Juveleer, Guld- og Sølvarbeider fra Kiøbenhavn, ankommer hertil Marked med et smukt Assortement Guld, Sølv, Perle- og ægte Steen-Arbeide, som Alt sælges billigt efter Dagens Cours. paa tilstrækkelig og velconserveret Vinterfodring tages Qvæg Kreature af Forpagter Neergaard paa Fugleberggaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelselse. den landske Historie. uden, og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16de Aar. Tirsdagen den 9. November 1830. No. 99 16de 9 Tirsdagen den 9. November 102, Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
(Jndsendt). Efter Bekiendtgiørelsen af Kapitain Lieutenant Graabs nye Opdagelser, ville formodentlig de Fleste, som ikke undersøge Sagen nøiere, ansee det for afgjort, at den fordum bekiendte Øster bøygd ikke har ligget paa Østkysten, men efter Eggerses Hypothese paa Sydvestkysten af Grønland. Men giennemlæser man med Opmærksomhed Wormskjolds "Gammelt og Nyt om Grønlands, Viinlands og nogle flere af Forfædrene kiendte Landets Beliggende i det skandinaviske Litteraturselskabs Skrifter, 10de Aargang 1814, og Estrups, bemærkninger angaaende Grønlands Østerbøygde i de samme Skrifters 20de Aargang, 1824, vil man let see, hvor vægtige Jndvendinger der lade sig giøre, mod Eggerses Hypothese. Dog uden at gjennemlæse disse Afhandlinger kan man ved at efterslaae en nu almindelig bekiendt Bog: Olaf Trygvesens Saga, let overbevise sig om, hvor usandsynligt det er, at Østerbøygen skulde have ligget vestlig for Cap Farvel, og at følgelig de gamle Jslændere ikke skulde have kiendt Vestkysten af Grønland. J nysnævnte Sagas 112 Cap. siges nemlig, at det er 7, dægra haf eller "dægra sigling fra Norge til Jisland, 5 dægra haf fra Jisland til Jrland, og 4 "dæ gra haf fra Sneefieldsnæs i Island til Grønland, naar man seiler imod Vesten. Havde nu Jrlænderne ikke beseilet andet end Vestsiden af Grønland, saa var det nærmeste Punct, de kunde komme til, Cap Farvel, men for at komme dertil fra Sneefieldsnæs, maatte man gaae mod Sydvest ikke imod Vesten. Desuden er (i hvad man saa forstaaer ved Maalet: dægra haf) Afstanden derfra til Jsland ingenlunde mindre, men meget større, end fra Jisland til Jrland eller til Norge. J 220de Capitel siges, at Erik den Røde seilede ud fra Sneesieldnæs, traf det Sted i Grønland, som han kaldte, Midjøkul, drog derfra Sønder paa langs med Landet, var den første Vinter paa Eriksøe omtrent ved Midten af Østerbøygden, drog om Foraarer til Eriksfiord og derfra den paafølgende Sommer til Vesterbøyden, opholdt sig den anden Vinter paa Eriksholmene, drog den tredie Sommer til Ravnsfiord, og meentes da at være kommen lige ud for Spidsen af Eriksfiord, vendte derpaa tilbage og opholdt sig den tredie Vinter igien paa Eriksøe udenfor Mundingen af Eriksfiord og vendte endelig den paafølgende Sommer tilbage til Jisland. Alt dette kan meget godt forstaaes, naar man antager, at Østerbøygden ligger paa Østsiden, Vesterbøygden paa Vestsiden af Grønland. Lad os derimod antage, at Midjøkul laae paa Vestkysten f. Ex. ved Godthaab. Erik kunde da rigtig nok ved at seile mod Sønden komme til Midten af den formeentlige Østerbøygd, men hvorledes skulde han nu ved at fortsætte Reisen kunne komme til Vesterbøygden, og hvorledes skulde Ravnsfiord kunne ligge lige ud for Spidsen af Eriksfiord, naar begge laae paa een af samme Side, Efter alt dette bliver det dog vel rimeligst, at den Kyst som Capitain-Lieutenant Graab har opdaget, er netop den, som Jislænderne først fandt. Sorøe den 6te November 1830. J. H. Bredsdorff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
(Fortsættelse.)¬ De nyeste Efterretninger paa Børsen i Amsterdam indeholde, at Baron Os er, forklædt som Fruentimmer ankommen fra Antverpen til Rotterdam. Han beretter, at 260 Huse ved Kaien ere blevne nedskudte fra Castellet, og at General Chasse først greb til denne Forholdsregel, da Folket i Antverpen havde oprettet Batterier bag ved Kaien. Da Hr. Os forlod Antverpen saa vedvarede saavel Branden som Kanonaden. Tre anseelige Jndvaanere skulde imidlertid have begivet sig til GeneralChasse, for at formaae ham til ikke videre at bombardere Staden. - J Lüttich har den 25de været J Hennegau, en Tumult paa Korntorvet." hvor det er gaaet saa rasende til, er det endelig blevet stille og Øvrigheden har paa nye faaet Magten. - Foruden Juan van Halen er ogsaa Vicomte van Culhat bleven sat fast, desuden ogsaa mange andre Personer, f. Ex. Pariseren Hr. Parent, o. fl., som for nogen Tid siden vare Folkets Afguder. Man troer ar Juan van Halen har foraarsaget disse Uroeligheder i det Hennegauiske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Det var en Konstner ved Navn Hr. Cadet de Beaupres, som arresterede Generalen. Han overrumplede ham i hans Værelse, hvor han holdt en Samtale med en af sine Adjutanter. Generalen lod sig dog arrestere, uagtet han først havde truet med at lade Konstneren skyde. Courier des Pays bas siger: at i de to sidste Dage er den offentlige Tilstand bleven meere roelig, at der er giort en Ende paa Plyndringen, at Vennerne af den offentlige Orden have giort den fornødne Aftale med hinanden, at Valgene for Nationalcongressen ere i fuld Gang, at Meningerne synes at forene sig dertil at oprette et demokratisk Monarkie og at der kun kan blive i Strid om Valget af en Monark, men som kan falde bort naar dette allen overlades til Nationalcongressen. Det synes som at den provisoriske Regiering, hvilken nyelig har søgt ved en Proklamation at berolige Gemytterne, og bringe Enighed tilveie, begynder at give efter for Folkestemningen. Den har erklæret Bladet den Belgiske Union for sin Journal; antager en Tone, som er mere republikansk end monarkisk, i den findes et Stykke uden alle Bemærkninger, som er taget af det politiske Blad Patrioten, hvori det hedder: at der ingen Rolighed kan finde Sted i Belgien uden ved at det forener sig med Frankerige. Planen gaaer formodentlig ud paa at sætte Hertugen af Nemours i Spidsen for dette republikanske Monarkie. De Potter og hans Tilhængere skulle understøtte denne Plan, og være selv understøttede dertil med en betydelig Pengesum af et Partie inde i Frankerige, som ligger i Opposition imod det nærværende moderate Ministerium, imod hvis Foretagender Fyrsten af Talleyrand ogsaa har erklæret sig i London, men som nu synes at være paa Veien til at seire, saa at man ikke kan vide hvilket Øieblik en Enropæisk Krig staaer for Døren; thi Kampen imellem det nye Parties Tilhængere i Frankerige synes at dreie sig om den Qvæstion: om enten Frankerige skal udsone sig med det monarkiske Europa, saaledes som det nærværende Ministerium ønsker, eller om Frankerige skal lægge an paa at omdanne Enropa efter sine Jdeer, som det exalterede Friheds Partie tragter efter. Det er usandt at det er forbudt at de belgiske Aviser maae indkomme i de Preussiske Rhinlande, men derfra skildres Tilstanden i Belgien som i høi Grad forvildet og lovløs. Pøbelen giør hvad den vil, og det vil vare længe inden den kan blive vant igien til Roe og Orden (Det gaaer med Nationerne som med Ungdommen; de have deres Perioder, hvori de skulle rase og de skulle først blive kloge af Skade. Men gaaer det hele Menneskeslægten, hele Jordliver anderledes Kampen skal gaaes igiennem og da skulle Lyksalighedens Dage først komme.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Nyeste Post-Efterretninger. Den vigtigste og tillige den rædsomste Efterretning som den udenlandske Post har medbragt er omden store og rige Handelstad Antverpens Bombarbement og Ødelæggelse, hvorved er anrettet en Skade, som allene for de ødelagte Vareoplag, anslaaes fra 12 til 30 Millioner Gylden, eller som man vil vide i Hamborg, til 20 Mill. Ulykken i Antverpen, skriver man fra Lüttich, er alt for vis; det store Depot af Varer er opbrændt og den anrettede Skade er uhyre stor. Antverpen har udholdet alle Rædslerne af et Bombardement. Castellet og Skibene paa Reden skode paa engang for at adsplitte Folkemassen. Alle Huse ved Havnen og alle Bygninger i Nærheden af Castellet ere ødelagte, Kaierne ligne en Gruushob; Raadhuset er giennemboret af Kugler; Pladsen de Meer er oprodet af sprungne Bomber. - Om denne gruelige Begivenhed, som maae have en stor Jndflydelse paa mange Varepriser, har man baade Hollandske og Belgiske Efterretninger. Ovenfor i dette Blad er det fortalt, at General Chasse, som har Castellet i sin Magt, havde beskudt Staden efterat Belgierne havde bemægtiget. sig den. Fra Amsterdam, berettes nu under 30te October: at den 28de om Morgenen begyndte Bombardementet paa Staden paa nye og varede til Kl. 2 om Eftermiddagen, da Staden anholdt om en Vaabenstilstand; Generalen bevilgede Brusselerne 2 Timer til at trække ud af den; men istedetfor at giøre dette, beskiæftigede disse sig med at hielpe til at slukke Jlden i de brændende Huse, hvoraf Følgen blev, at Bombardementet blev fortsat efter 2 Timers Forløb. Om Natten hørte Bombardementet op; men den 29de om Morgenen blev det atter fortsat. Man fortæller at Jnsurgenterne have denne Dag morderisk overfaldet Gen. Chasses Parlamentairer, og at General van Geen, som har faaet af Kongen Overcommandoen over Armeen, er marscheret ud af Breda, for at falde Brusselerne i Ryggen. En tredie Deel af Antverpen skal ligge i Gruus; Kaierne ere tilintetgjorte, Sluserne skudte itu, som havde til Følge at Staden blev oversvømmet af Vand ved Flodden i Forbindelse med en Nordvestvind; Entrepot=Dokken er afbrændt. Staden heisede endelig det hvide Flag og Bombardementet hørte op men Flaaden vedblev af en Misforstaaelse at skyde endnu i en Time efterat Castellet havde ophørt. Gen. Chasse forlangte inden 24 Timers Forløb en Godtgiørelse fordi Belgierne havde afbrændt Landets Arsenal, eller han vilde bombardere Staden, paa nye. General Chasse har indsendt en Rapport om den afsluttede Vaabenstilstand, hvori denne Fordring ikke omtales; men vel en Tilbagegivelse af de røvede Levnetsmidler. Vaabenstilstanden skulde gielde med 12 Timers Opsigelse paa begge Sider. Man har nu faaet Efterretninger i Hamborg fra Antverpen af 1ste November, at alt dervar roeligt og at Vaabenstilstanden er forlænget til 4de Novbr. J Frankfurt vil man vide, at Hollænderne i Castellet havde forlangt at capitulere, da Belgierne giorde et afsindigt Angreb paa Castellet, hvilket forbittrede Hollænderne og bevædem til i 7 Timer at bombardere Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Brüssel havde man først triumpheret over Stadens Erobring; men den 28de Kl. 6 om Aftenen ankom en Coureer dertil og bragte Efterretningen om Stadens Bombardement og at Gaderne laae fulde af Liig; man kunde gaae i Brüssel om Natten paa Boulevards og høre Kanonernes Torden, og see Horizoten oplyst af Jlden. Den Belgiske Commissair Rogiers og de Belgiske Chefers Jndberetninger skildre disse Rædselscener med de skrækkeligste Farver. - Hvor seer det desuden ikke skrækkeligt ud i det ulykkeligt forvildede Belgien, J et Brev fra Brüssel af 27de October til et Handelshuus i Aachen heddet det: Her hviler al Handel; Jngen betaler; Alle have en stærk Jndqvarteering og maae underholde dem de have i Qvarteer, overmaade dyrt er det; Mord og Plyndring udbrede Skræk baade Dag og Nat; Jndvaanerne ere besværede med at giøre Vagter; alt dette er følgen af et afsindigt Frihedssværmerie. Man kan slet ikke tænke paa Handelsforretninger. For tre Maaneder siden var vor skiønne Stad yppig og riig beboet af en stor Mængde formuende Englændere og Spanier, og besøgt af mange Fremmede, hvorved mange Penge kom i Omløb. Nu ere alle disse mange Fremmede forsvundne, og over 500 Huse staae tomme og forladte. Derimod er herarkommen hertil hele Skarer af den ringeste Po bel ganske pialtet og uden Skoe, som ere hvervede paa Gaderne i Paris og ere blevne indqvarterede hos Borgerne. De smukke Boutiker i Magdalenegaden, ligesom ogsaa i de tilstødende Gader, ere udplyndrede tiller lukkede. Varernes og Husenes Værdie er falden betydeligt; ingen Mennesker lade arbeide; derfor har man Tiggere i Mængde, Hvad der skal blive af denne sørgelige Tingenes Tilstand i Vinter er ikke godt at forudsee, og vo eneste Haab beroer nu paa Nationalcongressen, saameget er imidlertid vist nok at vort skiønne Lander ruineret paa 10 Aar. - For at veilede Nationalcongressen har den provisoriske Regiering udarbeidet et Projekt til en Constitution, hvori foreslaaes Personlig, Menings- og Underviisnings Frihed, tilligemed Trykkefrihed; Tilladelse til at holde Forsamlinger og indgaae Foreninger, men ubevæbnede; Uforkrænkeligheden af Brevenes Henmelighed. En Statsoverhoved med to Kamre, et Deputeredes Kammer og et Senat, hvilket sidste enten skal være arveligt, eller ogsaa skal udvælges paa Livstid af Statens Overhoved, (dette er en ganske nye Jdee) og Ministrenes Ansvarlighed. (Dette Constitutionsudkast er nu ganske republikansk, thi der siges ikke at Statsoverhovedet skal være en Konge, gaaer denne Plan igiennem, saa er den det første Forsøg paa at forplante den Nordamerikanske Statsforfatning til Europa og at oprette en Republik bygget paa et demokratisk Princip i vor Jordens Deel.) Man beretter fra Brüssel, at man har finde at udnævne Greve Fridrich af Merode til Statens Overhoved. Det eneste som er i Veien derfor er at han har mistet det høire Been i Fægtningen ved Antverpen: skulde dette volde hans Død, saa vil Folkets Ønske henvende sig paa Greve Felix de Merode, som begge staae i den nøieste Forbindelse med Hr. de Potter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Nu er det Hovedsagen for det første at skaffPenge. For at foregaae med et godt Exempel, saa har Greve Felix de Merode og Greve Friederich de Merode hver subskriberet for 10,000 Gylden; Hr. de Potter for 5000 og Hr. Gendebien for 3000 Gylden. Forresten har den provisoriske Regiering bemyndiget Menighederne til at indsende til Statslaanet alle de Penge som de have liggende, og at optage Laan paa deres Eiendomme. Landet er fuldt af indvortes Giæringer og Godseierne maae væbne deres Folk for at slaaes med Almuen og drive den tilbage naar den faaer Lyst til at plyndre hos dem. Den fortsatte Kamp med Hollænderne ophidser Gemytterne mere og mere; da Efterretningen ankom til Brüssel om Branden i Antverpen, blev Pøbelen saa opbragt at den vilde have myrdet de Hollandske Fanger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
De Spanske Constitutionelle have optaget et Laan paa 6 Millioner Piastre, som de vel erholde derved at Eierne af de Cortes Obligationer, søge at understøtte deres Planer. – De Constitutionelles Fremgang synes kun at være tarnelig; paa den østpyrenæiske Side, hvor det tegnede saa heldigt skal deres første Colonne være aldeles nedsablet ved Peralada af General Espannas Carabinere; General Milans Søn reddede sig med Flugten. Forresten seer det ud til som at de Kongelige Tropper trække sig tilbage for at lokke Jnsurgenterne dybere ind i Landet, for siden at giøre Ende paa dem. Alt Haab beroer paa hvad Mina kan udrette; han er faldet ind i Spanien paa den vestlige Side har besat Ve fra og trængt frem til Jsaca og skal have formaaet nogle Carabinere til at gaae over til sig. Man vil nu vide, at han er rykket ind i Jrun og er brudt derfra op imod St. Sebastian. Det skal tiene til at befordre hans Plan, at han blot har Spanier i sin Tieneste, og at han udviser et moderat Forhold. Den Madrider Hoftidende har udstædet en meget heftig Proklamation imod de Constitutionelle og beskyldet dem for at de ville forandre Rigets Religion. Forresten har Kongen at kæmpe med Carlisterne, da Regieringen har ganske nylig opdaget at disse have udbredet Proklamationer i Landet, hvori de protestere imod at Kongen vil ophæve Familiepagten og til Fornærmelse for sine Brødre overdrage Thronfølgen til sin Datter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
J Bordeaux i Frankerige har været en Tumult, Folket raabte paa Arbeide og Brød, og oprøriske Plakater bleve opslagne; men det lykkedes Øyrigheden at berolige Gemytterne. – Forhøret over Exministrene er blevet sluttet i Vincennes hvorfra de nu skulle bringes til Paris og bevogtes i Paladset Luxemburg, imedens deres Proces føres; i Paladset er indrettet beqvemme og end- og elegante Værelser til Dem. - Forresten ere de Franske Blade opfyldte med Formodninger om det nye Ministeriums Organisation, hvis Nærmelse man holder for at være uundgaaelig, (og naar saa et nyt bliver udvalgt, saa bliver det ikke heller godt nok og man vil have et andet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Nu begynde allerede de offentlige Blade at skildre Lafitte som en slet Patriot uagtet han staaer i Spidsen for det meest liberale Partie). Det er ikke godt, skriver man fra Paris, naar de lavere Folkestænder skulle blande sig i Regieringsanliggender; de indsee ikke at ved alle disse Spektakler skade de meest sig selv; thi da man lever i en bestandig Uroe for Folketumulter, saa forlade de velhavende Familier Paris og begive sig paa Landet, hvilket har til Følge at Næringsveiene og Handelen gaae stedse meere i Staae, og nu giver Almuen Regieringen Skyld derfor og siger at Ministeriet ikke duer. - Men i Algier skal det gaae ret godt. Gen. Clauzel veed at holde Styr paa Beduinerne, at drage Morerne ind i sin Jnterresse og har nedsat en Commission for at colonisere Landet. Et stort Actieselskab bliver oprettet for at anlægge Morbær-, Bomulds og Jndigo Plantager paa Deyens Godser. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 5te Novbr. "Danmark er meget uheldigt i at miste mange af sine haabefuldeste Videnskabsmænd i en ung Alder." Saa sagde for omtrent 40 Aar siden een af vort Fædrenelands Ypperste, P. F. Suhm, i Anledning af Fredr. Sneedorffs Død; og igiennem en lang Nække af Aar er den Uforglemmeliges Udsagn desværre alt for ofte bekræftet. Ogsaa Forgaars skuffedes store Forhaabninger ved Prof. Dr. N. C. Møbls pludselige, aldeles uformodede, Død. – J f. M. beskikkedes han til Professor Medicinæ extraord. ved Kiøbenhavns Universitet, hvis Prydelse han engang vilde være bliven, dersom Guds undforskelige Viisdom ikke havde sat hans jordiske Bane et saa stakket Maal. Mindet om den Bortkaldtes rige Aand, om hans blide, elskværdige Charakteer, efterlader et bittert Savn, en vemodsfuld Længsel, hos alle dem, der kiendte ham. Have sanctu anima.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Plakat af 29de Octbr. 1830, hvorved allernaadigst bestemmes: at Rug maa ved Jndførselen til Danmark og Hertugdømmerne fra fremmede Steder, indtil 1ste Juli 1831, være fritagen for at svare den anordnede Jndførselstold saavelsom Extraafgift, og at denne Fritagelse maa regnes fra 1ste Octbr. 1830.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Den 22de October er Grosserer J. Frølich anerkiendt som Fransk Viceconsul i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Den 15de October har Bogtrykkersvend M. Birck faaet Bevilling til at nedsætte sig som Bogtrykker i Kiøbenhavn og føre Firmaet C. A. H. Møller & Birck. Under Titel af: "Samlinger til Kundskab om Grønland, har Hr. Overkrigskommissair N. C. Øst i disse Dage udgivet en Brochure (64 S. i 8vo), som indeholder Optryk, deels af Eigil Thorhallesens i 1776 trykte Efterretning om Rudera eller Levninger af de gamle Nordmænds og Jslænderes Bygninger paa Grønlands Vester=Side, tilligemed et Anhang om deres Undergang sammesteds og deels af de ved Biskop Egede og Tyge Rothe i 1786 udgivne Udtog af Breve fra de Kongens Søeofficerer, der ere beordrede til at oplede gamle Grønland; med nogle af Udg. tilføiede Noticer. Anledningen til disse Samlingers Udgivelse er den af Hr. Capitainlieutenant Graad gjorte Opdagelsesreise (om hvilken Almeenheden, som bekiendt, ved de af Commissionen til Undersøgelsen af Grønlands Østkyst, kundgjorte Uddrag af Graahs Dagbøger endnu kun har erholdt en temmelig ufuldstændig og utilfredsstillende Efterretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Efter en af Udg. vedføiet Anmærkning er den Bog, efter hvilken den Thorhallesenske Efterretning her er optrykt, saa sielden, at deraf end ikke haves et Expl. paa Universitets=Bibliotheket, og paa Auction er den betalt med høie Priser, endog med 10 Rbd.; han mener derfor, at dette nye Aftryk vil i denne Tid være velkomment. Den omhandler, deels de ti bekiendte grønlandske Fiordes Orden og Beliggenhed og de i dem forefundne vigtige Oldtidslevninger, deels de Rudera, som findes ved Kolonien Julianehaab, eller ved Statenhuk, og i et Anhang har Forf. undersøgt Aarsagen til de gamle Nordmænds Udryddelse paa Vesterbygden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Udg. agter, hvis dette Hefte optages med Bifald, at fortsætte disse Samlinger. (Kbhsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Den 2den Novbr. flyttedes Hovedvagten fra det en Tid lang benyttede Jnterims Træhuus til den nu fuldkomment istandsatte Hovedvagtsbygning, udenfor hvilken atter de sædvanlige 3de monterede Kanoner ere opplantede. Ved den skeete Tilbygning af en Etage har denne Bygning vundet, saavel i architektonisk Henseende, som med Hensyn til sin Bestemmelse. Den første Etage af samme indeholder nu en Forhørsal, og Arrest værelser for Officerer og Underofficerer, og den anden Arresterne og Cachotterne for Gemene; hvorimod den underste Etage, som tilforn, occuperes af Vagten. - Ved denne Leilighed er tillige Hovedvagtsuhret, der, som bekiendt, tiener til stadig Rettesnor for Tidsbestemmelsen i den største Deel af Hovedstaden, blevet forsynet med en nye Uhr skive, der, foruden større Tydelighed, har det Fortrin at kunne om Natten belyses transparent; hvilken Belysning ogsaa siden den 27de f. M. har funden Sted. (Kbhp.) Aarhuus. Huusmand Ole Jørgensen fra Hvil sted Bye, har den 18de Octbr. dræbt sin 6 Maaneders gamle Søn, ved først at forsøge at qvæle ham, og derefter overskiære Halsen paa ham med en Barbeerkniv. Som Motiv til Forbrydelsen har han under Forhøret forklaret, at han ikke kunde ernære sig og Familie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-09
Kiøbenhavns Børs, den 5. Novbr. 1830. Cours. Hamborg 2 M. - ovista 212. - Species 112 (d. 5. Novbr. 1829, 208.) Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 11 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 7 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Rent. i Bemk. 81 3/4 a 82 Rbd. Dito uden Renter i Sedler 86 1/2 a 87 Rbd. (i Fior 93 1/2 a 94.) Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2. Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 108 1/2 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligat. Rent. pr. 6te Jan. 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. 100 1/2 a 101. Dito dito til 4 pC. 99. Nye Dito Dito i r. S. til 4 Procent 99. - 4 pC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, Rdlr. Bc. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 59 3/4 a 60 Rbd. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesdl. 1541 a 54 1/2 Rbd. (Jfior 147 1/2 a 148.) Svenske Sedl. 48 1/2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.