JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-05-10
Auctions=Forandring. Den over Hovedgaarden Herningsholm der i Hammerum Herred, til 30te Ar næstkommende berammende 3die Auction, er efter Vedkommendes paa indtrufne Omstændigheder grundede Begiering, udsat til Fredagen den 31te Ma førstkommende, hvilken Dags Formiddag Kl. 9 Slet Auctionen holdes ved selve Gaarden, til Afhændelse af denne med dens Besætning og Inventarnsamt øvrige dens Tilliggende, hvis antageligt Bud skeer. I Henseende i Eiendommens Beskaffenhed m. v. henvises til Auctions=Publicationen af 15de Februar sidst, der forlængst er indrykket i den danske Statstidende og Ribe Stifts=Avis, 3de Gange, og i Relation til hvilken Publication allerede de 2de første Auctioner ere afholdte. Kuns tilføies : at de Conditioner hvorefter, hændelsen skeer, kunne nu ogsaa forinden Auctionen erfares hos Eieren Hr. Proprietair Westrup paa Herningsholm, som til egen og Lysthavendes Eitretning, er af samme meddeelt Gienpart. Hammerum Herreds Justitscontoir paa Høyriis, den 18de April 1823. Møller.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
London, den 27de April. Af den Tale, som Lord J. Russel holdt i Parlamentet i Forgaars angaaende Parlamentsreformen, kan man uddrage adskillig interessante Noticer. Ønsket derefter er almindeligt, men Fleertallet af Storbrittanniens Jndvaanere ønsker ingen Radicalreform, kuns en ligere Repræsentation. At den nærværende Repræsentation ikke længer kan blive saaledes, søgte Lord Russel især at bevise at den i de sidste 40 Aar foregaaede Forandring med Nationen, og den overordentlige Stigen af Statsrigdommen, hvorpaa han anførte nogle Exempler. De tvende sidste Krigsaar (1814 og 1815) havde kostet Nationen over 270 Millioner Pund Sterling. Udførselen beløb sig i Aarene fra 1785 til 1792 kuns til omtrent 13 Millioner Pund om Aaret, men nu overstiger den 40 Millioner. Een eneste Skribent (Walter Scott) har i de sidste Aar faaet en Sum af 80,000 Pund Sterling for sine Værker. En eeneste Boghandler i London har i eet Aar solgt fom Millioner Bøger; han beskjæftiger 60 Handelsbetiente, betaler aarlig 6000 Pund Sterling i Jndrykkelses=Gebyhrer, og beskjæftiger 250 Bogbindere. J Aaret 1770 var der kuns 2 Leiebibliotheker i London, men nu er der over Hundrede. Saaledes udbredes nyttige Kundskaber bestandig mere og mere, og Midlerne til Forstandens Uddannelse komme ogsaa til de nederste Folkeklasser, Lorden omtalte ved denne Leilighed de Lancasterske Skoler, Bibel selskabet (som allerede har udgivet henved 90,000 Pd. Sterling) og derefter den umaadelige Tiltagelse af de offentlige Blade. J sidste Aar blev der afsat omtrent 23,600,000 Exemplarer af forskjellige Blade her i Landet. Allene af Londoner Tidender circulere 11 Millioner Exemplarer. J Aaret 1782 existerede der 79 Tidender i Storbrittannien; og i Aaret 1821 var deres Tal steget til 281. Alle disse Omstændigheder vise tydelig, sagde Lorden, at Nationen i befinder sig i stigende Velstand; men mon Repræsentationen i Parlamentet har forandret sig i samme Forhold, Mon Handelstanden, og Manufacturisterne blive behørigen repræsenterede? Mon Regieringen har i samme Forhold tiltaget i Styrke og Viisdom, som Folket i Rigdom og Kundskaber, Taleren giennemgik derefter de bekiendte Mangler ved National=Repræsentationen i Parlamentet, og bemærkede i denne Anledning blandt meget andet: Portsmoutt havde i Carl den andens Tider 7000 Jndvaanere, og deriblandt 300 Valg, berettigede, nu har Staden 60,000 Jndvaanere og kuns 200 Vælgere, 140 smaa Flekker sende 280 Medlemmer til Parlamentet. Alle disse Valg ledes ved Penge eller privilegerede Personers Jndflydelse. Derfor maatte Ministerial-Partiet nødvendig være i Besiddelse af Majoriteten.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Den 30te April. Jfølge de sidst ankomne Aviser fra Jrland aflevere Jndbyggerne af Egnen om Limerick nu meget beredvilligen deres Vaaben. I Undershusets Commission angaaende Agerdyrknings-Committeens Beretning fremlagde Marg. Londonderry igaar nogle Resolutioner, som paa Fredag skulle tages under Overveielse. Jblandt disse Forslag ere følgende: at anvende een Million til Forskud paa indenlandsk Hvede, som oplægges; saalænge Prisen er under 60 s., at tillade, at Hveden bliver malet i Magazinerne, og at Meler, udføres ; at Hvede maa indføres, saasnart Prisen er steget over 80 s., og til den igjen er stunken under 70 s. - Hr. Ricard o foreslog en Mængde Mod=Resolutioner, som ogsaa ville komme til Afhandling.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Den 1ste Mai. Jgaar spurgte Hr. Ellice i Underhuset Ministerne, om Regieringen - efter de Nordamerikanske Fristaters Exempel - vil anerkiende de Sydamerikanske Staters Uafhængighed. - Marq. Londonderry svarede: Formen af dette Spørgsmaal satte ham mere i Forlegenhed, end selve Spørgsmaalet. Hvad de Nordamerikanske Fristater havde gjort, var ham ubekiendt, og han kunde derfor saa meget mindre sige, om vi vilde følge deres i Exempel. Hr. Canning fordrede derpaa efter en meget lang og indholdsrig Tale Tilladelse til at maatte indbringe en Bill om Ophævelse af den Bestemmelse, hvorved catholske Pairer forhindres i Udøvelsen af deres Rete at sidde og stemme i Lordernes Huus. Statssecretair Peel bestred Forslaget, med Bevidnelse af sin høie Beundring, for Talerens Talenter. Da Canning duplicerede, var Huset saa fuldt at man neppe kan erindre sig Mage dertil, og han gik tilsidste af med Seieren ved en Fleerhed af 5 Stemmer, med 249 mod 241. Der er for nærværende Tid syv Engelske og otte Jrskecatholske Pairer.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Paria, den 4de Mai. Den 2den dennes spiste Deres Høiheder Prindsen og Prindsessen, af Danmark med Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Den 1ste bleve Kamrene sluttede ved Meddeeling af en Kongelig Proclamation.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Moniteuren indeholder den Kongelige Forordning angaaende Kamrenes Jndkaldelse til 4de Junii. Flere Beretninger melde - skiønt med forskellige Omstændigheder- at hele Makedonien har gjort Opstand. J den ene af disse Beretninger hedder det: den mægtigste Vezier næst Ali, med Hensyn til Rigdom, Jndflydelse og Tapperhed, Paschaen af Larissa, Drama Mahomed Ali, Svigerfader til den under Navn af PaschoBei bekiendte Ismael Pascha (der - som bekiendt - er død) er faldet ved Termopylerne i et Slag, hvor hans Skare blev fuldkommen slagen af Odysseus. Den bestod af 800 Mand Jnfanterie, 4000 Mand Rytterie og 800 Artillerister fra Constantinopel: han vilde dermed trænge ind i Livadien og videre igjennem Attika til Peloponesos; men fandt Thessaliens Trachy (snevre Pas) besat at Agraphioterne, der holdt dem, indtil Odssens kunde komme dem til Hjælp, da der udviklede sig et almindeligt Slag, i hvilket Tyrkerne mistede Deres Anfører, Drama Pascha, 9 Kanoner a.; og det var med Nød og Neppe, at Resten af deres Hær undkom til Zettun, hvor de nu bleve snevert indesluttet. Siden skal der være bevirket Opstand i Valentia, Portaria, Makrinitza, Agia, Ambelakia og Platamona, de første Stæder i Thessalien, og Jlden skal have forplantet sig dybt ind i Makedonien. Grækerne skulle have fanget en Pascha, og erobret en Mængde Standarter. Beretninger fra Aldanien meddele den vigtige Efterretning, at ogsaa den unge Pascha af Skodra (Skutari), Mustai, har erklæret sig mod Sultanen.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Kolokothron skal, ifølge Beretninger fra Corfu af 1ste og 2den April, med Storm, og efter et frygteligt Blodbad have erobret den forskandsede Leier, som de fra den Tyrkiske Flaade landsatte Tropper havde opkastet ved Patra, og der forefundet 40 Feldtstykker. Fæstningen skal have indladt sig i foreløbige Underhandlinger angaaende Capitulation.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Jtalien, den 23de April. Man har faaet de af Congressen i Argolis for den midlertidige Regiering i Hellas besluttede midlertidige organiske Love. Dermed fulgte Hellenernes Uafhængighedserklæring. Den Peloponesiske Regiering har og ereeret Statsford; og der er til den Ende nedlagt 8 Millioner i det offentlige Skatkammer.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Troppau, den 24de April. Efterretninger fra det Preussiske Schlesien melde, at der oprettes Magaziner for et betydeligt Armeecorps, og fra Lemberg erfarer man, at en Observations=Armee vil staae Leir der i Omegnen.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Smyrna, den 28de Februar. Myrderierne ere for Øieblikket standsede, men vi frygte dog bestandig at see dem fornyede igien. Der har i alle Gemytter tændt sig en Flamme, og der indløber idelig de skrækkeligste Rygter. Magnesio, Kirkagatz, Axar og Kasabas strømme af Blod, og ere givne til Priis for Plyndring. Naar en Christen vover at lade sig see paa Landeveien, bliver han uden Forskiel myrdet. Vi skiel derfor her for hvert kommende Øieblik, og Tyrkerne vente kuns paa en Anledning, for at begynde. De endnu herværende Grækere reise een efter anden hemmelig bort, naar de kunne see Leilighed dertil; men faaer Paschaen fat paa dem, som ville flygte, blive de uden Naade henrettede. Saaledes er det nylig gaaet med 10 Grækere.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Den 12te Marts. Avisen den orientalske Tilskuer, siger Efter de sidste Poster fra Constantinopel af 26de Februar og 3die dennes syntes der ikke at være meget Haab tilovers om Fredens Vedligeholdelse. Porten synes ikke at kiende dens rette Stilling. Krigen med Persien synes ikke at være endt, og der afgaaer bestandig Tropper a. til Bagdad. Paa Candien have Grækerne erholdt store Fordeele. Der er en forhenværende Fransk Officer, som skal besidde mange Talenter. Grækerne kunne neppe have meget at frygte af Tyrkernes Landgang paa Morea, da det er et Land, hvor det Jndre er næsten aldeles utilgiængelig for en Armee. Man kan vel anslaae de Græske Skibes Antal til 130; men som ikke ere godt udrustede. Det vil falde vanskeligt for Tyrkerne, at finde Matroser, og endnu værre, at holde fast paa dem. Barbareskernes smaa Skibe udgjøre den virksomste Deel af denne Flaade.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Constantinopel, den 23de Marts. Uagtet den Østerrigske Jnternuntius's alvorlige Besværinger og gientagne Skridt i denne Henseende, har han dog ikke kundet faae de confiskerede Skibe tilbage, ja end ei deres Capitainer og Mand; skaber frigiven. Regieringen her vil nu borttage alle de Neapolitanske Skibe, under det Foregivende, at de ikke have Passer fra Barbareskerne; hvilket de ikke kunne have, da Neapel ikke har nogen Tractat med Sørøver=Staterne. Man har ogsaa fornærmet nogle Franske Skibe. Havnecommandanten lod nylig giøre Jagt paa alle Koffardieskibe uden Undtagelse, og Capitainerne tvinge, at komme i Land til ham med deres Papire. Som Paaskud hertil bruger Porten: at saa mange Svenske og Jtalienske Skibe, som ikke ved Tractater ere berettigede dertil, styre ind i det sorte Hav. Den skal være tvende Græske Rennegater, som ved deres Angivelser ere Skyld i alt dette. De have her bevirket Oprettelsen af et nyt Sø Cancellie, til hvis Directeurer de selv ere udnævnte.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Den 10de April. Den Danske Student, Johan Henrich Stadel, er kommen hertil fra Morea, hvor han har været i de Græske Jnsurgenteres Tieneste; efter at være bleven plyndret af dem, og berøvet alt, hvad han havde. Efter mange Lidelser var han undkommen til Millo, hvor han befandt sig i en jammerlig og fortvivlet Tilstand. Lykkeligviis tog en forbiseilende Østerrigst Skipper ham om bord, og bragte ham hertil blottet for alt.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Moscau, den 18de April. Fra Krajova, en Stad i Wallachiet, skriver man, at de TyrkiskeTroppemarscher derigiennem allerede have vedvaret uafbrudt i to Uger. J de mindste Huse bleve indqvarterede 9 til 100 Mennesker. Wallachernes Armod skal overgaae enhver Forestilling. - J Constantinopel, hvor man ikke meere tvivler og Krigens Udbrud, indskibe de fleste Europæiske Familier sig.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Seres, den 2den April. J en Tid af 8te Dage have vi her levet i Frygt: Grækerne fra Morea trænge frem fra forskiellige Sider. Kolokothron har overtaget Commandoen paa Morea og denne Halvdes Forsvar, medens Demetrius Ypsilanti rykker frem i Livadien, og allerede har befat Athen. Odysseus og Capitainerne Diamanti og Anasiasios Maso trænge paa samme Tid frem mod Makedonien, et lidet Corps, tilhørende disse Anførere, bemægtigede sig Staden Veria, 15 Mile herfra; Dette er Aarsagen til vor Uroe, da vi frygte Myrderie fra Tyrkernes Side.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Fra Kysterne erfarer man, at de Græske Skibe igien viste sig i overalt, da den Tyrkiske Flaade er forsvunden af den aabne SøeChorschid=Pascha er truet bag fra, og tilstrækkelig beskjæftiget ved Sulioterne og Albaneserne.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Bucharest, den 17de April. Den her commanderende Seraskier af Silistria har i Gaar ved en Tatar erholdt den officielle Efteretning fra Constantinopel, at Porten for sidste Gang har forkastet alle Forslag fra de Fredsmæglende Hoffer, og ei fundet for godt, at give andet Svar paa en kategorisk Note, som den har erholdt fra den Østerrigske Jnter, nuntius. Strax efter Modtagelsen af denne Efterretning blev den befaling gientaget, som var givet de Tyrkiske Overstcommanderende, i Fyrstendommerne, i Tilfælde af et Tilbagetog mod Donau, at ødelægge alt med Jld og Sværd. Jsærdeleshed erholdt OsmanAga i Moldau den befaling, at lægge Jasst i Aske. Vore tilbageførte Bojarer blive i Silistria underrettede om disse blodige Foranstaltninger.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Tschernowitz, den 21de April. Over 30,000 Mand Tyrkiske Tropper ere i disse Dage marscherede op til Pruthfloden. Andre Tyrkiske Corps ere afmarscherede til Servien, for hvis Jndvaanere Porten stedse frygter.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Den Russiske Flaade ligger endnu seilfærdig i det sorte Hav Tropper indskibe sig, og i næste Uge venter man at erfare dens Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Fra Belgrad erfare vi, at den der commanderende Tyrkiske Pascha havde søgt om Tilladelse til at torde lade afhente Proviant fra 1 ve de Osterrigske Stater, og man tilføier, at denne Tilladelse ska es være bleven ham given. r. Hs. Majestæt Keiser Alexander ventes den 30te i Liebau, og agte en derfra at begive sig over Warschau til Armeens Hovedqvarteer.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Moldau, den 13de April. Efterretninger fra Bucharest af 10de dennes melde, at syv Bojarer ere førte til Silistria, hvorfra de skulle bringes videre til Constantinopel. De, der endnu ere tilbage, blive strengt bevogtede, og kunne nu ikke meere undflye. Der hersker megen Skræk iblandt dem. Mange Tyrker drage ind i det lille Wallachte, da man frygten for, at Servierne skulle giøre Opstand, naar Krigen kommer til Udbrud. Tyrkerne have allerede vildet opbrænde Krajova, men Kiana Bey har dog hidtil forhindret det.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Fra den Moldauiske Grendse, den 18de April. Handelsbreve fra Levanten berette, at Fiendtlighederne fra Persernes Side atter ere udbrudte imellem det ved Bassora staaende Persiske Korps og Paschaen af Bagdad; men endnu skal dog intet af Betydenhed være forefaldet. J Armenien frygter man for en afgiørende Slag, da der skal være en stærk Persisk Armee i Anmarsch, for at erobre denne Provinds. Overeensstemmende Efterretninger fra Fyrstendommene melde, at Tyrkernes Hovedmagt samles ved Donau. J Moldan og Wallachiet blive kuns saa mange Tropper, som behøves til aldeles at øde. lægge disse ulykkelige Provindser, naar Krigen udbryder. SmaaStreiscorps gjennemkrydse allerede i alle Retninger begge Fyrsten, dømmene, og borttage alle de Levnetsmidler, de kunne faae fat paa Det staaer derfor nu til at vente, om Russerne ville virke noget til Fyrstendommenes Redning, førend de ere aldeles ødelagte.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Semlin, den 18de April. Efterretninger fra Seres og Thessalonich af 3die dennes melde eensstemmigen, at der er udbrudt en stærk Jnsurrection i en Deel af Makedonien og hele Thessalien, som en Følge af de Nederlag, Tyrkerne have lidt til Søes, og til Lands paa Morea. J Forening med Odyssens ere Grækerne trængte frem lige til Veria og have slaaet Paschaen af Salonich, der rykkede frem imod dem ved St. Catharina, tilbage. J denne Træfning faldt Beien af Seres. Chorschid Pascha, hvis Communication med Salonich ved disse Tildragelser aldeles er afskaaren, og som desuden fra alle Kanter er angrebet af Albanesere, og Sulioter, befinder sig derfor i den misligste Stilling, og vil neppe undgaae at falde i Grækernes Vold.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Triest, den 20de April. En fra Korinth indløben Bulletin, lyder saaledes : Efterat den fiendtlige Flaade i Søetrefningen den 20de Februar (4de Marts), var slaaet paa Flugten og forfulgt af National=Flaaden, er den sidst seet om Morgenen den 25de (9de Marts, ved For bierget Papass. Den nærmede sig Patra, hvor den fandt 24 fiendtlige Skibe, hvoraf en Deel fandt Leilighed til at redde sig under Slottets Kanoner ved Lepanto, men de øvrige bleve opbrændte ved Agra, en Ankerplads een Miil fra Patra. Den Helleniske Flaade forblev om Natten derefter imellem Mesologi og Patra, og seilede Morgenen derpaa henimod sidste Plads, hvor den udbredte Skræk iblandt Fienderne. Mahomed Pascha, som var marscheret ud med nogle Tropper fra Fæstningen, saae hans Partie blive tilintetgjort, og den største Deel af Flaaden i Brand, og vendte overvældet af Skræk tilbage i Fæstningen.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Den Helleniske Kongres i Epidauros har erklæret den orthodore (græske) christelige Religion for den herskende; men at alle andre skulle blive taalte og beskyttede. For at erholde Borgerret, maae man være født, eller nedstamme fra Hellenere, og troe paa Jen Guddom. Udlændinger kunne blive nationaliserede, hvilket dog kun kan skee, naar de bekiende sig til en christelig Confession. J Retssager blive de gamle Keiseres Jnstitutioner fornemmelig lagt til Grund, dog ogsaa den Franske Koder, i Handels= og Militaire Sager.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Genua, den 20de April. Vore Breve fra Constantinopel indtil 23de f. M. melde i det Væsentlige Følgende: Det var rougt i Hovedstaden, men Krigsrusningerne bleve drevne med overordentlig Driftighed. Opdagelsen af en Vaabentransport paa et fra det sorte Hav ankommen Koffardiskib foranledigede den befaling, at alle igiennem Bosphoros gaaende Skibe - de Engelske undtagne - skulde undersøges. Derimod havde de fremmede Ministre paa det kraftigste protesteret, men ikke faaet noget Svar fra Porten. Efterat denne havde vægret sig ved at antage Rusland Ultimatum, vare alle Diplomatiske Forhandlinger - uden maaskee allene med den Brittiske Gesandt - standsede, da Gesandterne først maatte have ny Forskrifter fra deres Hoffer Den store Tyrkiske Flaade var næsten seilfærdig, og der var desaarsag lagt Embargo paa alle Kiøbmandskibe, for at der ikke skulde blive bragt Grækerne nogen Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Indenlandske Efterretninger. Altona, den 7de Mai. Jgaar afreiste Hendes Høihed Prindsesse Juliane og Hendes durchlauchtige Gemal, Prindsen af Philips thal, herfra til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Kiøbenhavn, den 13de Mai. Under 1ste dennes er emaneret en allerhøieste Placat af følgende Jndhold: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c. Giøre vitterligt: At vi med Hensyn til Erlæggelsen af Gebyhr, for Rettens Sættelse og for Beskrivelser samt Brug af stemplet Papiir i Sager, som ved Retterne afgiøres ved Forliig, saa og med Hensyn til Gebyhrer i private Politiesager, allernaadigst ville have anordnet og fastsat:
Berlingske Tidende, 1822-05-13
1) Ved samtlige Giesteretter udenfor Kiøbenhavn bør, uagtet Sagen afgiøres ved Forliig, erlægges Jncaminationsgebyht, efter Sportelreglementet af 2de Marts 1814, hvorimod det ved Søe= og Giesteretten i Kiøbenhavn skal, i denne Henseende have sit Forblivende ved de hidtil gieldende Regler. 2) For Beskrivelsen af de ved Retterne indgaaede Forliig, saavel i Kiøbenhavn, som paa andre Steder, skal betales Gebyhn, efter bemeldte Sportelreglement. 3) Til Udskrifter af deslige Forliig skal bruges det samme stemplede Papiir, som det der til andre Udskrifter ved samme Retter er anordnet, men iøvrigt bliver der, med Hensyn til de ved Retterne indgaaede Forliig, at forholde efter Forordningen om det stemplede Papiir af 25de Mai 1804, §. 15.4) Gebyhrerne for private Politiesager udenfor Kiøbenhavn skulle herefter betales saaledes: a) for at imodtage en Klage, og derefter udstæde fornøden Jndkaldelse, til Dommeren 32 sk. Sølv, foruden anordner Gebyhr til Varselsmændene; b) ved Sagens Anhængiggiørelse, til Dommeren 32 s. Sølv, og til Skriveren 32 s. Sølv, hvilket Gebyhr erlægges, endskiøndt Sagen afgiøres ved Forliig: c) naar Vidner føres, til Dommeren for ethvert Vidne 24 sk. Sølv; d) for Dommen at afsige, ved Sagens Optagelse til Doms 1 Rbdlr. e) i Skriverløn, for hvert Ark, der gives beskreven, 2 sk. Sølv. Alt foruden den i Sportelreglementets §. 156 befalede ForhøielsesAfgift. Dog bliver den særlige Bestemmelse, bemeldte Reglementss. 32 indeholder om et nedsat Gebyhr i visse Politiesager, fremdeles i Kraft. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sielle, Skiørring og Laasbye Sognekald i Aarhuus Stift, 250 Rbd. Til Skolevæsenet svares aarlig 100 Rbd. Sølv. - Vorde, Fiskbek og Romlund Sognekald i Viborg Stift, 110 Rbd. - Stiftsphysicatet i Viborg. - Districts chirurgicatet paa Øen Fanøe under Ribe Amt.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 17de April er Sognepræst for Vorbasse og Heinsvig Menigheder i Ribe Stift, L. From beskikket til Sognepræst for Veerst, Bekke og Vorbasse Menigheder i samme Stift; Sognepræst for Gridsted og Grene Menigheder Ribe Stift, J. S. Sommer, til tillige at være Sognepræst for fin Heinsvig Sogn under samme Stift. Den 19de, Dr. og Prof Theol. ordinarius ved Kiøbenhavns Universitet, C. F. Hornemann, Commandeur af Dannebrogen, og Dr. Theol. og Philos. samt Prof. Theol. ordinarius ved Kiøbenhavns Universitet P. C. Müll. ler, forundte Rang efter Rangfordningen 14de October 1746 dens at 3die Klasse No. 9, Sognepræst for Laurberg og Leerberg Menigheder i Aarhuus Stift, L. Sørensen, til Sognepræst for Aalum og Hodsager Menigheder i Ribe Stift; personel Capellan hos Amts provsten for Aarhuus Amts nordre Amtsprovstie, F. Hobe, til Sognepræst for Harring og Stagstrup Menigheder i Aalborg Stift: Cand. Theol. C. Friis til Sognepræst for Tømmerbye og Lild Menigheder i Aalborg Stift. Den 1ste Mai, Statsraad og Committeret i Rentekammeret, J. Mandix, til 4de Deputeret i Rentekammeret og 6te Deputeret for Finantserne; Justitsraad og Secretair for det Jydske og Lollandske Landvæsens-Contoir under Rentekammeret L. Esmarck, og Cancellieraad og Kammersecretair de Rentekammerets Danske Cancellie C. Lund, til Committerede i Rentekammeret; constitueret 2det Medlem af Gouvernementet Tranqvebar, Regieringsraad J. Rofoed, samt constitueret 3die Medlem af bemeldte Gouvernement Regieringsraad J. Rehling, udnævnte til virkelige Justitsraader; Cancellieraad og Stiftsphysicus, i Aalborg, H. P. Hoff Hansen, udnævnt til virkelig Justitsraad Stiftsphysiens H. M. Randrup beskikket til Stiftsphysicus i Ribe, tiokands Overrets Assessor, Sysselmand B. Thorarensen, til 2den Assessor i Lands=Overretten i Island; Bataillonschirurg R. L. Murtfeldt til Districtschirurg i Varde: Politiesecretair samt Fuld Un mægtig i Kiøbenhavns Politieret og Politiets øvrige Forretninger, J. H. Falckenthal, til Secretair ved Contoiret for de ankommende Reisende i Kiøbenhavn; Fram. juris W. Bugge til Procurator ved Retterne i Siellands Stift, dog Høiesteret, Overadmiralitets letten, Lands=Overretten samt Hof= og Stadsretten og ovrige Ret. J. er for Kiøbenhavn derunder ikke indbefatter.
Berlingske Tidende, 1822-05-13
Barom. Therm. Vinden. 5 Mai. 23, 1, 6, 10, 3 Varme. S. V. 28, o, 2, 10, 5 - S. S. V. og 27, 11, 7, 7, 7 V. S. V. 27, 8, 4, 5, 7 - O. R. O. R. D. 27, 1, o. s. 2 - R. O. Præmie-Plaining. At den Præmie=Pløining, som Selskabet foranstalter i Begyn bag delsen af indeværende Sommer, foretages paa Strandmarken ved ved Kastrup paa Amager, bliver herved foreløbigen anmeldt. Dagen og Vilkaarene ville nærmere vorde bekiendtgjorte. Det Kongelige Landhuusholdningsselskab, den 11te Mai 1822.