JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1829-07-23
Ved en Feiltagelse er ved Indrykkelsen i Viborg Samler af de af mig udstædte Auctionsplacater anført: Niels Pedersens Gaard i Løgsted med Hartkorn 3 Tdr. istedetfor 5 Tdr. Mads Larsen Baks Gaard i Blære med 3 Tdr. 5 Skpr. 33/8 Alb. istedetfor 3 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2/3 Alb. Søren Christensen Aagaards Gaard i Blære med 1 Tde. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. istedetfor 1 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. Lars Nielsen Skjørbæts Gaard istedetfor Lars Nielsen Stjørbæts Gaard, Kjøllestruphuusi Alstrup Sogn. hvilken Feiltagelse herved rettes. Vildsted den 13de Juli 1829. Westenholtz.
Viborger Samler, 1829-07-23
Ved Auctionen over Kammerraad Justs Bogsamling tilkjøbte jeg mig samtlige hans Forlagsartikler med fremtidig Forlagsret. For nu at udbrede disse saa almindelig erkjendte nyttige Almuesskrivter saameget muligt, har jeg nedsat Prisen som følger: Naturhistorie om Dyrene. Et Udtog til Nytte for Begyndere og Menigmand. Forsynet med 155 Afbildninger paa Dyrene, (4de Oplag 30 ½ Art) i Materie 1 Rbd. og indb. Vbd. 1 Rbd. 2 Mk. Haandbog for den læsende Ungdom, indb. 4 Mk. Nyeste ABC. for Begyndere ( Art paa tykt Skrivpapiir, indb. 1 Mk. Billed AVC. med Stave- og Læse=Øvelser, 4de Oplag (4 Ark Skrivpapiir) indb. 2 Mk. Historiebog for Børn indeholdende lærerige Oxtrin af det daglige Liv (6 1/2 Ark, indb. 2 Mk. Anviisning for Kudske og Enhver, som har med Heste at bestille; tilligemed en Underretning om Maltetøers Pleie og Røgt (19 Art, indb. 1 Rbd.
Viborger Samler, 1829-07-23
Om Malteløers Pleie og Rogt, samt nogle Raad i de almindeligste Sygdomme hos Koen, (færskildt af trykt, b. 24 s. Hestens Behandling paa Reiser og i Krigen for at bevare dens Sundhed og forebygge dens Sygdomme, b. 20 s. Gode Raad. En Samling af nyttige Kundskaber for Huusfædre og Huusmødre h. 2 Mk.
Viborger Samler, 1829-07-23
De som tage 6 Exemplarer eller flere erholde mod contant Betaling 16 pC. Rabat. Viborg den 13de Juli 1829. R. Dons.
Viborger Samler, 1829-07-23
Schous Udtog af Forordninger for Aaret 1828 faaes heftet for 1 Rbd. 4 Mk. hos Roedsted & Dous. (Hermed følger et Extra-Blad.) Om Klædedragten. Moden - den herskende Art at vise sig i den fine Verden i Henseende til Klædedragt og Pynt - tyranniserer de fleste, stundom ellers heel fornuftig Mennesker, meest Damerne. Naar et Klædebon skal svare til Hensigten da bør det: 1) ikke skade Helbreden, følgelig ikke genere Legemets, eller en enkelt Deels frie Bevægelse og ikke ved sit Tryk forstyrre eet eller andet Organs Function hvorved Folk gjøres til Krøblinger og Skrantninger. 2) Bedække den Deel af Legemet til hvilken det er bestemt og derved forhindre Kuldens og den skarpe, kolde Lufts skadelige Jndvirkning. paa samme. 3) være saaledes af Snit og Indretning, at det behager de fleste Mennesker, der have en ufordærvet Smag, og 4) være anstændigt og ei røbe Mangel paa Sædelighed og Blufærdighed.
Viborger Samler, 1829-07-23
Vi ville nu see, hvorvidt de nu brugelige Klæder opfylde disse Fordringer. Naar vi Mandfolk efter, maaskee for stedse, at have afskediget Alonge=Pidske=Punge- og andre Parykker, samt Pudder og Pomade - skjule vor skaldede Jsse med Tourer og Parykker den ligne vort eget Haar, da formene vi at kunne indbilde Folk, at vi - skjøndt vi ere over de første og bedste 40 Aar, eller som vor Tode siger: paa den prange Side af 50 - dog endnu have en riig Haarvext. Ligesaa troer vort smukke Kjør at kunne forblinde vore Øine ved at skjule de Par Pinde Haar, samme have, med en Legion af Lokker. Disse Ting ansees almindelig ikke for at være skadelige, og det holdes for et temmelig uskyldigt Bedragerie at ville indbilde Folk, at disse ere groede og endnu groe paa den Bund, hvorpaa de prange. Men unge Damer og andre, der have en riig Haarvæxt, burde ikke bebyrde deres Hoveder med slig en Bygning af falskt Haar, da Blodet hos unge og blodrige Folk allerede har Tilbøielighed nok til at besøge Legemets øverste Etage, og det ved falskt Haar, formedelst den derved forøgede Varme, ledes endmere derhen. At indhylle Hovedet i falskt Haar, Parykker, laadne Huer o. s. v. er næsten for alle Mennesker, at hvad Alder de end ere, høist skadeligt. At holde Hovedet koldt og Fødderne varme er vist nok en ypperlig, allerede af de ældste Læger given Regel, der rimeligviis vil staae sig til alle Tider. Har man engang vandt sig til at indpakke sit Hoved saaledes, da vil det jo ikke være raadeligt paa eengang at slænge Alting bort og gaae med blottet Hoved. De Tilfælde der kræve Hovedets varmere Bedækning ere vist yderst sjeldne da den megen Varme forvolder Hovedpine, Øiensvagheder o. s. v. Jeg selv har oplevet, at en Øienbetændelse ikke kunde cureres, førend man klippede og raserede det svære Haar reent bort fra Hovedet. Desuden forekommer det mig ogsaa at være indelicat at bære falskt Haar, thi hvad mon det være for et Slags Folk, der klippe deres smukke Haar af og sælge det for faa, usle, Skillinger, Jeg kan er troe andet, end at det er Udskuddet af det menneskelige Selskab, der saaledes skiller sig ved sit smukke Haar. Stundom tages det vel ogsaa af saadanne, der døde af smitsomme, væmmelige Sygdomme, stundom af Delinqventer og Henrettede.
Viborger Samler, 1829-07-23
Glædeligt er det, at de yngre Damer nu afskaffe de falske Lokker.
Viborger Samler, 1829-07-23
De nu, især for Damer, brugelige Hatte svare ingenlunde til Hensigten, da de hverken beskytte Øiet for det for stærke Lys, eller Huden for Solens og Luftens for stærke Jndvirkning, hvilken sidste Omstændighed ødelægger vore Smukkes fine Hud for stedse i Bund og Grund.
Viborger Samler, 1829-07-23
Damernes Kjoler opfylde langt fra ikke ovenstaaende Fordringer; thi de bedække ikke den Deel af Legemet, de skulle bedække og ere derfor skadelige for Helbreden, ubeqvemme, behage ikke det upartiske ufordærvede Øie, og ere ikke saa ganske overeensstemmende med Anstændighedens Love. At de ei bedække den Deel af Legemet, de skulde bedække, sees daglig for Øine; thi de ere udringede til under Skulderbladene, saaledes, at den halve Ryg er blottet og Brystet - Ryggen henhører ogsaa til Brystet - udsat for Forkjølelse, saameget mere, da Damerne kun til Stads, paa Baller o. s. v. blotte Ryggen saadan og følgelig ikke ere vante dertil. Naar de da, efter endt Wienervalds, sætte dem med den blotte Ryg mod den kolde Væg eller ved Vinduet og Døren, saa kan man gratulere Doctoren og Apothekeren, thi Følgerne skulle nok vise sig, om ikke strax, saa dog snart. Hoste, Blodspytning og andre, for en stor Deel incurable, Brystsygdomme, ere ei sjeldne umiddelbare Følger deraf. Jeg har paa et Bal seet en gift Kone, paa hvis Ryg man kunde see hele Formen af et stort Spanskflueplaster, som for et Brysttilfælde var bleven ordineret. Denne Skrantning kunde ikke heller imodstaae Modens Fristelser -. Da Kjolerne ere udringede saa overdrevne, saa kunne deres Eierinder ikke holde dem paa Skulderne, men de synke idelig ned under Skulderbladen hen paa Armeene; som en Følge deraf er Armenes frie Bevægelse generet og de gode Damer maa derfor idelig trække Kjolerne op. Om det er behageligt at see en blottet Ryg naar den er hvid og kjøn, vil jeg lade andre, meere competente Dommere afgjøre, men høist ubehageligt for hvert Øie maa det være at see een, der er mager saa at de storknoklede tørre Skulderblade og Ryghvirvelbenene staae langt frem, Huden er guul, fuld af Philippenser og af Pletter eller nylig tillægte Spanskfluer o. s. v. og, desværre! seer man paa de 2/5 Deel af Rygge disse Ubehageligheder. Mærkeligt er det, at nogle unge smukke Piger, ligesom nogle forstandige Matroner, ei følge den hæslige Skik at gaae blottet med den halve Ryg, og høist roesværdigt er det, at Damerne nu ikke, som for 1 1/2 Decennier siden, gaae med foran dybt nedringede Kjoler. Om det er overeensstemmende med Sædelighed og Blufærdighed, saaledes at stille en stor Deel af det blotte Legeme til Skue, falder ikke i mit Fag at bedømme, men overlades saadant til Moralisten.
Viborger Samler, 1829-07-23
Mandfolkenes nu brugelige Klædedragt svarer saa temmelig til Hensigten; kun maatte man ønske, at Vesten, Kjolen og Frakken fik et saadant Snit, at ikke en stor Deel af Brystet, paa Linnedet nær var blottet for Klæder og derved udsat for Kuldens næsten umiddelbare Jndvirkning. Denne, Brystets, utilstrækkelige Bedækning skader saameget mere, da saamange Mennesker i vores Egne hjemsøges af Catarth og andre Brystbesværligheder, hvortil unægtelig Viborgs høie Beliggenhed og skarpe Vinde, bidrager. Iøvrigt sidde Herrernes Klæder efter den nu brugelige Maade, magelige, genere ikke Legemets frie Bevægelse, og ere saaledes uskadelige for Helbreden. Maaskee en anden Gang meere om Snorliv, Flonelskjorter, Fodbedækning o. s. v. Weihe.
Viborger Samler, 1829-07-23
Domme, afsagte i den Kongelige Landsoverret i Viborg.
Viborger Samler, 1829-07-23
Mandagen den 15de Juni 1829.
Viborger Samler, 1829-07-23
J Sagen No. 108. Actor, Ldsoppktr. N. Lykke contra: Bastrup, Defensor for Hans Nielsen Blichfeldt i Nibe Arrest, Gaardmand Lars Larsen Romdrup, dennes Hustrue Mette Nielsdatter, deres Søn Niels Andersen og Tjenestekarl Jørgen Jensen, Glindvad af Søndertranders. (Der tiltales den Første for Qvalsalverie og bedrageriskt Forhold m.v. og de Sidstnævnte som Medvidere og Medhielpere i de af den Første udøvede bedrageriske og hemmelige Kunster.) Dom: "Forsaavidt Lars Larsen Romdrup, Mette Nielsdatter, Niels Andersen og Jørgen Jensen Glindvad angaaer, bor den paaankede Herredstingsdom uefterrettelig at være. Arrestanten, Hans Nielsen Blichfeldt, bør som Forbedringshuusfange hensættes til Arbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar, og bor han af samtlige af Actionen flydende Omkostninger, hvorunder de i Herredstingsdommen fastsatte Salarier samt til Landsoverretsprokurator N. Lykke 5 Rbd. Sølv, udrede den ene Halvdeel, hvorimod den anden Halvdeel udredes af det Offentlige. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1829-07-23
Ved Hornum Fleskum Herreders Extraret er, af Overauditeur, Bye- og Herredsfoged Koefoed med tiltagne Meddomsmænd den 19de Marts 1829 dømt saaledes: "Arrestanten Hans Nielsen Blichfeldt bør som Forbedringshuusfange hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 3 Aar. Tiltalte Selveiergaardmand Lars Larsen Romdrup, hans Hustrue Mette Nielsdatter og hans Stedsøn Niels Andersen bør hver for sig udrede en Mulkt af 10 Rbd. Sølv til Aalborg Amts Fattigkasse, men Tjenestekarl Jørgen Jensen Glindvad hensættes i Fængsel paa Vand og Brod i 5 Dage. Actionens Omkostninger, hvorunder Actors Prokurotor Spreckelsens Salair 8, og Defenfors Prokurator Høgsteds 5 Rbd. Sølv, bør Arrestanten, og samtlige Tiltalte at udrede enhver for sit Vedkommende. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1829-07-23
J Sagen No. 12. Bastrup, for Aftægts=Enke Ane Jensdatter Pugflot af Harboesgaard, contra: N. Lykke, for Johan Lassen af Gammelgaard. (Angl. 555 Rbd. Sølv som Erstatning for en til 3die Mand transporteret og ved Dom til Jndfrielse stadfæstet Obligation Contraappellanten affordrer Hovedappellantinden, hvilket Gjældsbeviis Contraappellanten paastaaer forlængst at have indfriet ved at have solgt Hovedappellantindens afdøde Mand en Vogn, m. v., Dom: "Contraappellanten, Johan Lassen af Gammelgaard, bør til Hovedappellantinden Ane Jensdatter Pugflot betale 218 Rbd. 16 s. Sølv; iøvrigt bor Parterne for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves, dog at Contraappellanten betaler i Salarium til Prokurator Bagge 2 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 8te Uger &c.
Viborger Samler, 1829-07-23
Ved Ulfborg Hind Herreders Ret er, af Krigsassessor, Bye- og Herredsfoged Schrum den 28de Mai 1828 dømt saaledes: "Hovedcitanten Johan Lassen af Gammelgaard i Lem, og Contra citantinden, Enken Anne Pugflod af GammelSogn, bør for hinandens Tiltale frie at være. Processens Omkostninger ophæves. J Salair bør den befalede Sagfører Prokurator Bagge at nyde 4 Rbd. Sølv, der udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning.
Viborger Samler, 1829-07-23
I Sagen No. 19. F. Lykke, for Boelsmand Jens Pedersen af Windeleff, contra: Holm, befalet for Ane Kirstine Jesdatter og hendes Broder Niels Jessen m. fl. ibom.
Viborger Samler, 1829-07-23
(Angl. Contraappellanternes formeentlig begaaede Vold og Ran, ved fra Hovedappellantens Gaard og hans Fraværelse at bemægtige sig og bortføre endeel Klæder og Boehave, der ved Ægteskab var indført i Hovedappellantens Huus og som Contra appellantinden - der er bortfløttet fra sin Mand, Hovedappellanten - endnu formeente at være sig tilhørende.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Contraappellantindens befalede Sagfører for Landsoverretten, Prokurator Holm, betaler Appellanten 12 Rbd. Sølv. At efterkommes inden Ste Uger &c."
Viborger Samler, 1829-07-23
Ved Nørvangs Tørrild Herreders Ret er, at Justitsraad By- og Herredsfoged Hersleb, den 19de Septbr. 1828 dømt saaledes: "Hovedcitantens Hustrue, Jndstevnte Ane Kirstine Jesdatter og hendes Broder Gaardmand Niels Jessen, i Vindelef, bør en for begge, og begge for en efter Aftens Varsel til Citanten tilbageføre i hans Boepæl alt det derfra bortførte og i Klagen til Politieretten af 8de Febr. sidst specificerede Gods og Løsøre under en Mulct til Vindelef Sogns Fattigkasse af 2 Mk. Sølv hver, for hver Dag de sidde denne Dom overhørig; dog bør Hoved citantens Hustrue være berettiget til derefter at udtage hendes Dragkiste og Gangklæder, som Hovedcitanten har overladt til hende at beholde, fremdeles bør fornævnte Niels Jessen saavelsom de indstevnte Gaardmand Mads Mogensen og den unge Jens Jensen, samt Niels Jessens Sønner Søren og Jacob Christian, for deres Forhold ved foranførte Godses Bortførelse, bøde en Mulct til Amtets Fattigkasse den Første af 8 Rbd., Mads Mogensen og den unge Jens Jensen hver 1 Rbd. Sølv og Niels Jessens Sønner Søren og Jacob Christian hver 2 Rbd. Sølv. Endelig bør Jndstevnte Niels Jessen tilsvare Citanten Hovedsøgsmaalets Omkostninger med 10 Rbd. Sølv. De af Contracitantinden og de Jndstevntes Sagfører og Hovedcitantens Væsen og hans Forhold til en anden Mands Kone brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Skade paa gode Navn og Rygte. J Salarium tilkiendes Contracitantindens befalede Sagfører Prokurator Schougaard. 10 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige. At efterkommes inden 15 Dage &c."¬
Viborger Samler, 1829-07-23
J Sagen No. 76. F. Lykke, for Boghandlingen Perthes & Besser, i Hamborg, contra: Gundelach, for Stiftamtmand Thygeson til Bygholm. (Angl. 854 Mk. 12 s. Courant Hovedappellanterne affordre Jndstevnte som Regningsskrav, med Renter.)
Viborger Samler, 1829-07-23
Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Landsoverretten betaler Jndstevnte Stiftamtmand Thygeson til Appellanterne Boghandlingen Perthes & Besser i Hamborg med 20 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 8te Uger &c.
Viborger Samler, 1829-07-23
Ved Bjerre Hatting Herreders Ret er, af Herredsfogden, Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets=Assessor Withs constituerede Fuldmægtig Examinatus juris Worm, den 27de Octbr. 1823 dømt saaledes: "Jndstevnte Stiftamtmand de Thygeson, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, til Bygholm, bør til Boghandlingen Perthes & Besser i Hamborg betale den forstevnte Summa 84 Mk. Cour. 12 s., med Renter 4 pCt. fra Klagens Dato til Forligelses kommissionen den 8de Mai 1828 indtil Betaling. skeer, dette Søgsmaals Omkostninger med 20 Rbd. Sølv, samt i Mulct til Justitskassen 5 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage &c."J Sagen No. 15. F. Lykke, for Kroemand Hans Hansen i Store, Brande contra: Møller, for Kjøbmand M. A. Cohn i Ringkjøbing. Bastrup, mødte for Søekrigskommissair Prokurator Bagge og Værtshuusholder M. Kamp i Ringkjøbing. (Angl. 462 Mk. 1 s. Lybsk Courant eller 246 Rbd. 41 1/2 s. r. Sølv, som Jndstevnte har tilgode hos Appellanten og for hvilken Fordring Jndstevnte har ladet effectuere Arrest i 15 Fierdinger Smør og paa Appellantens Person, først i Ringkjøbing, hvorfra Appellanten undveeg, og senere i Veile m.v.) Dom: "Forsaavidt Appellanten Kroemand, Hans Hansen ved den paaankede Gjæsteretsdom er dømt til at bøde 3de 40 Lod Sølv for at have brudt den paa hans Person i Ringkjøbing decreteerte Arrest bør bemeldte Dom uefterrettelig at være. Naar Jndstevnte Kjøbmand M. A. Cohn efter foregaaende lovlig Omgang, i Synagogen under de foreskrevne Ceremonier med sin Eed bekræfter, at han ikke har givet Appellanten længere Henstand med den i den fremlagte Contocourant Jndstevnte under 30te April 1828 tilgodekomne Sald stor Cour. Mk. 414 - 1 s. end til den 1ste Octbr. 1828, saa bør Appellanten til Jndstevnte at betale den paastevnte Sum 246 Rbd. 41 1/2 s. r. S. med lovlige Renter fra 3die Octbr. f. A. indtil Betaling skeer, og bør i saa Tilfælde de ligeledes paaankede Arrestforretninger af 1ste og 27de Octbr. være stadfæstede. Trøster Jndstevnte Kbd. Cohn sig derimod ikke til saadan Eed at aflægge, da bør Appellanten til ham ikkun under denne Sag at betale Cour. Mk. 48 eller 25 Rbd. 57 1/2 sk. r. S. med Renter deraf fra 3die Octbr. f. A. indtil Betaling skeer, og bør i saa Tilfælde den paaankede under 1ste Octbr. i Ringkjøbing afholdte Arrestforretning. for saavidt ved samme 15 Fjerdinger Smør ere belagte med Arrest, ved Magt at stande; men, for saavidt Arrest er decreteret paa Appellantens Person, være ophævet; ligesom ogsaa den paaankede i Veile afholdte Arrestforretning i dette Tilfælde bør være hævet - hvorhos Appellanten forbeholdes Ret til Reparation for den ham ved den paa hans Person decretterte Arrest tilføiede Tort og Kreditspilde. J Processens Omkostninger for Landsoverretten betaler Appellanten til de Jndstevnte Søekrigskommiss. Bagge og Værtshuusholder Kamp hver 10 Rbd. Sølv; men forøvrigt ophæves Processens Omkostninger mellem Sagens Parter for begge Retter. At efterkommes inden 3 Uger &c.
Viborger Samler, 1829-07-23
Ved en efter Jndstevntes Reqvisition den 1ste Octbr. 1823 i Jndstevntes Bopæl i Ringkjøbing, af Bye- og Herredsfogden, Krigsassessor Schrum afholdt Arrestforretning, er saaledes decreteret: Da derimod Paagieldende ikke har kundet fragaae, at han skylder Reqvirenten Pengene han ei heller har dristet sig til bestemt at fragaae sin Underskrift i Hovedbogen som og da han hverken kan betale eller stille Sikkerhed, fandt Fogden sig, efter nedlagt Paastand og paa Reqvirentens An= og Tilsvar, befolet til at decretere Arrest paa Paagieldendes Person og de medhavende 15 Fjerdinger, Smør og blev H. Hansen som en Følge heraf, nu overleveret de af Reqvirenten præsenterede 6 Rbd. r. S. der er de lovbestemte Underholdningspenge for Gjeldsarrestanten i 4 Uger, men da han ikke vilde modtage dem, under det Foregivende, at han ikke veed hvad han skal med dem, uagtet Fogden betydede ham, at det er de Underholdnings penge, Loven tilstaaer Gjeldsarrestantere, saa tog Reqvirenten dem til sig igjen.
Viborger Samler, 1829-07-23
Ved Ringkjøbing Kjøbstæds Gjæsteret er af fornævnte Krigsassessor Schrum den 14de October. 1823 dømt saaledes: "Den af Citanten Kjøbmand M. A. Cohn heraf Byen under 1ste d. M. effectuerede Arrest paa Pranger Hans Hansen af store Brande hans Person og medhavende 15 Fjerdinger Smør, stadfæstes i alle Maader. Saa bør og bemeldte Gjeldsarrestant Hans Hansen til formeldte Citant betale skyldige 246 Rbd. 41 1/2 s. r. S. med lovlige Renter fra 3die d. M. til Betaling skeer, saavelsom Arrestens og Sagens Omkostninger inclusive de medgaaede Varetægts og Underholdningspenge med 50 Rbd. Sølv. Endelig bor han for at være undvigt af Arresten have forbrudt 3de 40 Lod Sølv, hvilke i Mangel af Betaling afsones paa anordnet Maade. At efterkommes saavidt det Jdømte angaaer inden 3de Solemærker efter Dommens Forkyndelse under lovlig Adfærd. Og endvidere er under en, ifølge Reqvisition fra Søekrigskommissair Prok. Bagge af Ringkjøbing, som Mandatarius for Kjøbmand M. A. Cohn og Værtshuusholder Mads Kamp sammesteds, i Veile afholdt Fogedforretning af Justitsraad Bye- og Herredsfoged Herslebs const. Fuldmægtig Olsen den 27de Octbr. 1828 saaledes eragtet: "Hans Hansen af Store Brande bør være Arrest paa hans Person underkastet og overleveres Reqvirenten for at bringes tilbage til den Arrest hvorfra han er undveget."
Viborger Samler, 1829-07-25
Postefterretninger fra Udlandet.
Viborger Samler, 1829-07-25
Tyrkiet. Endeligen erholder man de tyrkiske Efterretninger om Slaget ved Kulewtscha. Allerede den 16de udbredte sig i Constantinopel Rygter fra Armeen, ifølge hvilke Storvezieren skal have udholdt et stort, mordisk Slag, og have lidt et betydeligt Tab; de erholdt ogsaa fuldkommen Bekræftelse, og man erfarede derom følgende: Storvezieren havde, som bekjendt, kastet sig over General Roths Corps ved Pravodi og bibragt ham noget Tab. Saasnart den russiske Overfeldtherre blev underrettet om Sagernes Tilstand ilede han fra Silistria imod Schumla, hvorved Storvezieren blev tvungen til et Slag imod den russiske Hovedarmee; det begyndte den 10de og endt den 11te med en almindelig Myrden eller Nedsabling, da der ingen Pardon gaves paa Valpladsen; Tabet skal have været meget stort paa begge Sider; Storveieren drog sig derpaa tilbage til Schumlahvor han, ifølge authentiske Efterretninger indtraf med 6000 Md. Cavallerie og noget Jnfanterie. Disse Efterretninger udbredte sig snart i Staden men gjorde intet nedslaaende Jndtryk paa Musselmændene, da de vidste, at Storvezieren igjen var i Schumlamed Hovedmagten, og da de antage Russernes Tab for at være meget betydeligt. Da nu den 19de den engelske og franske Gesandt ved Hjælp af et Dampskib, som sendtes dem imode, ankom fra Dardanellerne til Hovedstaden, saa gjorde denne deres Ankomset saa glædeligt Indtryk paa Folket, at Tanken om de seneste Uheld udslettedes selv hos de frygtsomste Gemytter. Gesandterne have fundet den ærefuldeste Modtagelse, og Tyrkerne lægge paa alle optænkelige Maader deres Glæde i denne Anledning for Dagen. - J Øvrigt er der truffet de kraftigste Foranstaltninger til at skaffe Storvezieren tilstrækkelig Forstærkning. Paschaen af Scutarii har, da der nu ikke længere befrygtes noget Angreb af Grækerne fra Peloponnes, seet sig istand til at bryde op til Schumla med sin hele Styrke, hvoriblandt der skal være 6000 Albanesere. J en anden Beretning fra Bosnien hedder det, at han har 60,000 Albanesere under sin befaling, i Spidsen for hvilke han ved Novi=Basar (en Grændsestad mellem Servien, Bosnien og Albanien) skal forene sig med Statholderen af Bosnien Ali Namik=Pascha, og efter Omstændighederne marschere til Schumlaeller iddin. - Paschaen i sidstnævnte Stad har, saasnart Rachova var bleven besat af Russerne, foretaget en stor Recognoscering mod denne Stad, ved hvilken Leilighed han stødte sammen med en Afdeling af det russiske Rytterie. Russerne droge sig tilbage til Rachova og Tyrkerne indskrænkede sig til den gjorte Demonstration Man paastaaer, at det ikke vilde have kunnet lykkes General Geismar at tage Rachova, naar Commandanten og Garnisonen havde gjort deres Skyldighed da Paschaen af Ricopolis var i Anmarsch med Undsætning.