Ribe Stifts Adresseaviser, 1816-05-14
Jndenlandske Efterretninger. (Af Statst. fynske samt jydske Av, og Udg.)J Statstidenden læses en indgiven Rapport over Marschen af det kongelige Danske Conringent fra Fædrenelandet til Frankerig, samt dets Cantonnement. Af samme sees at Passagen over Beck, Waal og Maas i December Maaned formedelst Driviis og Oversvømmelser var høist vanskelig. Corpset havde i Øvrigt kun faae Syge, og var almindelig agtet for dets gode Opførsel. – J Følge afsluttet Convention vil for de fra Danmark til Jndividuer af det sig i Frankerig opholdende danske Armeecorps forsendende Breve, foruden Postpengene fra Afsendelsesstedet til Hamburg, blive at betale 19 Rbd. i Sølv for hvert Lod fra Hamburg til den franske Grændse, hvilke 19 Rbd. i Sølv kan betales i Sedler efter den af Generalpostdirectionen maaned ligen i Følge allerhøieste dertil givne Bemyndigelse bestemmende Middelcours, hvorimod der for de fra bemeldte Armeccorps hertil ankommende Breve ikkuns af Modtagerne vil blive at erlægge for den udenrigske Porto for Befordringen. til Hamborg, da Hs. Majestæt allernaadigst har eftergiver den for Befordringen fra Hamborg til Bestemmelsesstedet for saadanne Breve erlæggende indenrigske Porto. - Hos Cotta i Tubingen udkommer om nogen Tid afg. Professor og Ridder Georg Boegals Levnetsbeskrivelse, forfattet af Professor i Archæologien Welæer i Giesen, Broder til Pofessoren i Lovkyndighed af samme Navn i Kiel. Committeen for at stifte et Legat til H. C. Knudsens Minde har bekiendtgjort følgende: Da et aldeles ugrundet Rygte har udspredt, at Hans Christian Knudsens Enke, foruden den hende allernaadigst tilstaaede aarlige Benefice ogsaa skulde have erholdt Mandens Gage i Pension, saa skylder Committeen baade Enken og dem selv offentligen at erklære, at dette Rygte er aldeles usandt, og at Jndtægten af bemeldte aarlige Benefice, samt en meget. ubetydelig Enkepension af den almindelige Enkekasse, er alt hvad hun selv tilligemed den Afdødes Søster og fem ganske uforsørgede Børn have at leve af. - For at vedligeholde den offentlige Sikkerhed og Natten, har en Ubenævnt i Dagsposten No. 7 gjort det udentvivl meget fornuftige Forslag, at ophæve det hele Vægtervæsen; da Vægterne, som for det meste ere udlevede og svækkede Mennesker, ikke kunne udholde at vaage en heel Vinternat, især da de ikke kunne leve af deres Bestilling, men maae ved at arbeide om Dagen tillige tiene til deres Underholdning, og da det næsten er grusomt at betiene sig af et Menneskes Nød til at paalægge ham slig en ubarmhiertig Forpligtelse; men at Vægterne skulle giøres til Politiesoldater, have deres Hovedqvarteer med varmt Værelse, og ordentlig derfra sættes paa Post og afløses som andre Soldater ved en Underofficeer, men ikke blive staaende der paa et Sted, men patrollere omkring i deres Distrikt, som derfor gjærne kunde være større end som det nu er. I store Steder kunde en Cavalleriepatrol forbindes med dette Nattepolikie. - Slagelse Kiøbstæds Arresterholder nu ogsaa den høist gavnlige Forbedring, at den faaer et Par Værelser beklædt med tykke Planker, hvorved det bliver saameget vanskeligt for Forbryderne at undvige, ganske nye Erfaringer har tilstrækkelig lært, hvori let det er for saadanne Mennesker, at skille sig ved de Lænker, hvormed de ere belagte, deels ved at skiule en Fiil paa saadanne Steder, hvor den ikke er at opdage uagtet den strængeste Visitering, og deels ved at giøre saadanne Bevægelser med Lænkerne at Laasene suringe op, og er først Haanden frie, saa er det en let Sag at faae Muurstenene i en Væg fra hinanden. - Den gienvaagnede dyriske Magnetisme findes træffende besiunget i en af Kiøbenhavns nyeste Almueviser Hymne til den vidunderlige Mave, Viisdommens Kløverblad Kluge, Jung, Meisling helliget. Her handles om en qvindelig Mave i Lyon, begavet saaledes med Kraftild magnetiske Flamme, at hun igiennem Muren kunde læse den Skrift, som blev holdt i det andet Værelse af den Yderste i en Række Mandfolk, hvoraf den Nærmestes Haand, hviler paa Madamens Mave. Visen er ledsaget med følgende Anmærkning: "Denne vist nok sand færdige Historie findes til Almeenoplysningens Fremme indrykket i Borgervennen No. 8, den 24de Febr. 1816. Efter Kluge, og Jung har Hr. Adjunct Meisling, Doctor i Philosophien, fortalt den med Erklæring: at hundredtusind Grunde (en stærk phildsophisk Armee, ikke kan tilintetgiøre en saadan Kiendsgierning.