JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Barne Daab. Odense. J Hospitals Kirken, den 29de December f. A., lod Hr. Magister Gottschalck døbe en Søn, som blev kaldet Søren Anchersen. Fadderne vare: Frue Fabritius, Jomfrue Holmer; Hr. Forstander Holmer, Hr. Dreier, Hr. Møller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Copulerede. Odense, den 2den Januarii, Peder Hansen, og Lars Christensens Enke, Cathrine Clausdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Dødsfald. Fyen: Hr. General Lientenant Leth paa Sanderumgaard, omvexlede Tiden med Evigheden, den 31te December 1783, i sit Alders 80 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Bekiendtgiørelser. Herpaa Adresse=Contoiret kan bekommes, Originale danske Poesier for Aaret 1783, Skrivpapiir 8 s. og Trykp. 6 s. - Ligeledes kan bekommes Splinternye Nytaars Ønsker for 6 s. I ilkiendegives herved, det agtbare Publicum, at en& hver kan efter Behag, faae vævet hos mig af deres eget Garn alle Slags Tøier, fra 6 til 16 Qvarteers Brede, saavel til Overtøier, som Underfoder, og et hvert Slags stamped og bered derved, efter behørig Bonitet, Alt for billigste Priiser. Søren Kiær. Boende i Vindegaden ved Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Proclama. J Følge Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsten, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Giøre alle vitterligt, at Vi, efter den constituerede Magistrax i Vor Kiøbstad Odense i Vort Land Fyen, Os Elskelige Landsdommer Hans Koefoed, vice Landsdommer og Byefoged Lauriz Martin Bendz, og Landvæsens Commissair Hans Deyer, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, " allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at De, ved Bekiendtgiørelse i Aviserne maae med Aar og Dags Varsel indkalde alle Dem, som matte formeene sig at have noget at fordre hos den i forneynte Odense suspenderede Magistrat, enten af Umyndiges Midler eller publiqve Stiftelser angaaende, med hvilke bemeldte suspenderede Magistrat, som en Følge af Deres Embede, kan have havt at bestille, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden fornevnte Tiids Forløb hos den constituerede Magistrat i bemeldte Odense at anmelde og beviisliggjøre: Og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; Dog skal denne vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvorunder samme benborer; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn, den 12te December 1783. Under Vort Signet; (L. S. Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Landsdommer Hans Koefoed med fleere, som constitueret Magistrat i Odense, Bevilling at maae i Aviserne indkalde dem, som maatte have noget at fordre hos den suspenderede Magistrat sammesteds. Nr. 39. Læst inden Odense Byetingsret Mandagen den 22de December 1783. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret, testerer, paa Bye skriveren, Hr. Kammerraad Ortens Vegne som Fuldmægtig. J. G. Wandeler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Ligeledes Læst inden Odense Raadstueret Onsdagen den 24de December 1783. H. Koefoed. L. M. Bendz. H. Dreyer. Er og behørig Protocolleret, testerer, paa Bye skriveren, Hr. Kammerraad Ortens Vegne som Fuldmægtig. J. G. Wandeler. Bliver herved indkaldet alle de, som i nogen Maade efter foranførste allernaadigste Bevillings Jndhold formeene sig at have nogen Fordring til den suspenderende Magistrat, til for os at melde sig inden Aar og Dags Forløb paa Odense Raastue, da slig Anmeldelse modtages hver Onsdag Formiddag Kl. 10 Slet. Odense den 27de December 1783. L. M. Bendz. H. Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Capital som falbydes. I il førstkommende 11te Junii Termin, kan mod suffsant Pant og gangbar Rente, bekommes en Capital, stor 1300 Rdlr., Capitalen kan, om forlanges, deles til 800 og 500 Rdlr.; Nærmere Underretnin, giver Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-02
Tienstsøgende. Et skikkeligt Menneske, født af honette Forældre, som har tient et Herskab i Tydskland, og forstaar des- aarsag ligesaa færdig det tydske som det danske Sprog; kan frisere og rasere, og forstaar alt hvad, som henhører til en Cavaillers Opvartning; Han fremviser desuden det beste Skudsmaal, som paa Adresse Contoiret kan forevises; han recommenderer sin Tieneste paa beste; Videre, Underretning kan indhentes paa Adresse-Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Tanker og skarpe og bidende Critiker. Skarpe og bidende Critiker finde gjerne større Biefald end de lemfældige. Erfarenhed lærer, at man altid læser dem med Fornøielse, naar de kun ikke treffe os eller vore Venner. Men hvad Ære have vi deraf, Er det ædelt at fornøie sig over at see sin Næste blive et almindeligt Maal for Latter, og Foragt, og det allene af den Aarsag, fordi han ikke tænker, som visse Folk, der kalde sig Kunstdommere? Hvad om vi eengang selv skulle erfare samme Skjebne, Vi skulde da virkelig ikke holde den for vor Ven, der viste sig fornøiet derover. Bør altsaa ikke, i Fald vi ville være retskafne, saadan en haard Medfart mod andre mishage os, Hvad vi ikke selv ville og kunde taale, det maae vi ikke heller udøve mod nogen anden. Hvis nu Læseren allerede forseer sig, som dog kun med Fornøielse læser deslige umilde Critiker, uden for Resten at tage nogen Deel i Sagen; Hvad skulle vi da vel sige og Critici selv, Had, Avind, Misundelse fører Pennen hos endeel af dem, men om disse vil jeg ikke engang tale. Den heele fornuftige Verden anseer dem med Foragt, saasnart de røbe deres nedrige Hensigter. Nogle andre søge kun at vise deres Vittighed og Skarpsindighed, og derved at fornøie Læserne; og disse ere mindre lastværdige. Men alligevel er det dog ikke ædelt, saaledes at ville behage og at vise sine Gaver paa sin Næstes Bekostning. Kan dette ikke skee, uden ved at giøre ham til en Fabel for Byen, da maae man heller nedgrave sit Pund, end aagre med det paa saadan en Maade. Hos andre derimod ere skarpe Critiker en Virkning af en utidig Nidkierhed for Sandheden, eller for det de holde for at være Sandhed. Det Begreb, de giøre sig om Tingene og deres Slutninger ere i deres Øine ganske tilforladelige, og soleklare. Den Livagtighed, med hvilken de forestille sig deres egen Thepries Rigtighed, giør, at de holde det for en Forbrydelse, naar andre tænke anderledes. De opirres til Vrede, naar disse efter deres Mening ikke ere eftertænksomme nok, og beslutte at tugte dem, fordi de ikke ville vide eller indsee Sandheden. Men burde de ikke betænke, at ikke alt, hvad man holder for Sandhed, er det og virkelig i sig selv? Hvorofte troe vi ikke at være overbeviiste om en Sag hvis Ugrund vi dog siden selv maae tilstaae, Videnskabernes Historie kan tilstrækkelig nok lære os, at mange Lærdomme ofte i heele Aarhundrede ere blevne holdte for unegtelige Sandheder, som dog siden ere befundne at være aldeles falske og ugrundede. Kan det da ikke lettelig skee, at man med Nidkierhed forsvarer en Usandhed, skiønt man gandske vist troer at stride for Sandheden, Men lad endog Kunstdommeren have Sandheden paa sin Side; saa er dog den bidende og skarpe Maade, paa hvilken han foreholder andre deres Vilfarelser, (en Maade, som for nærværende Tid synes meget at være elsket iblandt os,) efter mine Tanker ikke allene til ingen Nytte, men endog til stor Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
En Kunstdommer, som drives af en patriotisk Nidkierhed for Sandheden, vil jo ved sin Dom overbevise en Skribent og sine Vildfarelser; men den omtalte Maade er just det ubeqvemmste Middel, han kan vælge for at opnaae sit Maal. Jeg kan her sikkert beraabe mig paa Erfarenhed. Kun faae Skribentere ere ved deslige Critiker blevne bragte paa andre Tanker. De fleste ere blevne forbittrede, og have med den største Haarnakkenhed søgt at forsvare deres eengang yttrede Meening, allene for saadan et uvenlig Angrebs Skyld. Enten man vil raadføre sig med de ældre eller med de nyere Tider, skal man stedse finde, at de mangfoldige haarde Krige blandt de Lærde ikke have nyttet til andet, end at begge Parterne bleve til en Spot for et heelt Publicum. Enhver er bleven ved sin Mening, og Sandheden har ikke vundet nogen. Fortsættelsen følger. Den bedragne Jrlænder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
En Kaffeskienker i Bordeaux, navnlig Bellevue, havde i Begyndelsen af December 1783, ladet komme en Luftmaskine en og en halv Fod høi fra Paris, og dermed paa en stor Plads, mod Betaling af 60, 36 og 24 Sous, anrettet et Skuespil: Maskinen steeg ikke høiere end maaskee 25 Fødder i Veiret. Der vare flere end 30000 Tilskuere nærværende, som forventede at see den rette Globus, og saae nu Maskinen and for en Vindboble. Man blev utaalmodig, og een tog et Stykke Jord, og kastede det i Luften med disse Ord: Voigi le Ballot; Uheldigviis faldt det en Jrlænder, som ikke sad langt derfra, paa Hovedet. Denne tog sin Stoel, og kastede derhen, hvorfra Kastet kom. Derover opkom i en Tid af 10 Minuter saadan en Allarm, at der bleve over 2000 Stole brudt i Stykker; Huset blev bombarderet, og Vinduerne bleve indslagne. 30 Mand Cavallerister, og ligesaa mange Soldatere, som skulle standse Allarmen, bleve med Steenne drevne tilbage: Nogle døde, og adskillige bleve saarede; og Soupeet og Ballet, som skulle følge paa Skuespillet, blev der intet af(Jndsendt.) Visse Embeder lade sig vanskelig forbinde: f. E., en Boghandler og en Degn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
En Præst ville engang spotte med en Herredsfoged, som var bekiendt for den, som just ei var den retfærdigste paa sit Dommersæde; sagde til ham: Visse Embeder lade sig vanskelig forbinde; som en Dommer og en Dreier; Ja sagde Herredsfogden: Ligesaa lidet, som en Præst og en Væver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Jndsendte Gaver til Mad. Farenhorst. Neppe en halv Time efter at mit Bud i Løverdags var udgaaet med Avisen, behagede det een af vore kiere Odensees Velgiørere (skiønt vel bekiendt, dog ubenævnt, at tilsende mig et forseglet Brev, hvorudi var indsluttet en Banco Seddel paa 10 Rdlr. tilligemed denne Jndskrivt, P. M.; Til Farenhorstes Enke sendes herved 10 Rixdaler fra een, som derfore ei forlanger Tak eller Qvittering: Ligeledes blev mig i Gaar Aftes i mit Huus, af en Ven Hr. C. R. fra F. pr. Commission, leveret til bemelte Enke 2 fem Rixdalers Sedler. Endnu af samme min Ven til Dito 1 Rdlr. De høie og ædelmodige Givere tilstilles herved mine ydmygste og ærbødigste Taksigelser. Og hvor reen er ei min Glæde ved nombedet at have været et Middel til at lindre denne Fattiges Nød, og vederqvæge hende i sine kummerlige Omstændigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
(Jndsendt.) Svar paa det i No. 78 af Odense Addresse Contoirs Efterretninger f. A. indrykkede Spørgsmaal: Er Forlovelse tilladt? Det forundrer mig, at nogen er saa dum, offentlig at giøre sligt et Spørgsmaal, thi er Ægteskab tilladt, da maae Forlovelse ogsaa være det, uden hvilken intet Ægteskab kan tænkes, førende der er givet Løvte til hinanden. Kan jeg end ikke fuldkommen oplyse den kiere Spørgere, vil jeg dog vist eenfoldig sige mine Tanker: Naar Forsynet bøier 2de Hierter til at elske hinanden, NB. retskaffent, og uden nedrige og dyriske Hensigter, da er det jo meget rimeligt, at de aabne deres Tanker for hverandre, hvilket jeg troer tilladeligt for Gud og Menneskeer; lod Gud endog mangle Levebrød, saa at det noget maae opsettes, saa er det derfore ikke at laste, da Sielen i Ægteskabet, nødvendig maae bestaae derudi, at Kierlighed har knyttet et uopløseligt Baand; uden Forlovelse kunde jo ellers et Gud behageligt Ægteskab gaae under. Strider det nu ei mod Guds ei heller mod Kongens Lov, saa synes ustridigt, det er tilladt. Ja langt tilladeligere, end de Ægteskaber, hvor en Mand, ofte uden Tilbøielighed, tager sig en Kone, blot for at faae sig et stakkels Slæb. FyeDet er hesseligt, at Brød skal frie, og al reen og ægte Kierlighed være jaget i Landflygtighed; saa og ofte giør et jordisk Himmerig, til et Helvede; Jeg raader derfore Spørgeren, at om han er Fader, han tillader det, og om han er Frier, han bruger Forsigtighed og Overlæg, for alle Ting overlader sig til Forsynets Ledsagelse, og frier tillige til Himmelen, førend til Jorden, da svares nok engang, det er tilladt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Indenlandske Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Kiøbenhavn, den 23de December. Hans Majestet har behaget at optage Brødrene Ulrich Christian og Johan Friderich Schmidt, i den danske Adelstand, under Navn af Schmidten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Til almindelig Forundring gives endnu paa denne Aarets Tid galne Hunde, hvoraf nyelig 3 Mennesker ere blevne bidte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Nyborg, den 4de Januarii. Passagen over Beltet er allerede paa 8 Dage skeet med Iisbaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Bekiendtgjørelser. Herpaa Adresse=Contoiret kan bekommes, Originale danske Poesier for Aaret 1783, Skrivpapiir 8 s. og Trykp. 6 s. - Ligeledes kan bekommes splinternye Nytaars=Ønsker for 6 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Tilkiendegives herved, det agtbare Publicum, at enhver kan efter Behag, faae vævet hos mig af deres eget Garn alle Slags Tøier, fra 6 til 16 Qvarteers Brede, saavel til Overtøier, som Underfoder, og ethvert Slags stamped og bered derved, efter behørig Bonitet, Alt for billigste Priiser. Søren Kiær. Boende i Vindegaden ved Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Formedelst S. T. Hr. Professor Anchers Upasselighed, i bliver Bogauctionen, som var berammet at holdes Mandagen den 5te Januarii her paa Adressecontoiret, herved paa Forlangende atter udsat til Mandagen den 26de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Til Kiøbs falbydes. Ventelykkegaard i Fyen, nær ved Ruggaard beliggende, agter Eieren, som ved Giftermaal forandrer Boepæl, underhaanden at bortsælge. Bemeldte Eiendom ligger paa en af Fyens smukkeste Egne og er frie Hovedgaards-Taxt, hvorpaa for faa Aar siden er opført en ny anseelig Bygning, indrettet til Beboelse for en honet Familie, saa og desuden et nyt Teglverk, hvorved Teglovnen er til 30000 Tag= og Muursteene at brænde hvergang, med gode Materialier til, som kan afsættes saa hastig som kan brændes. Gaarden har god Avling, Overflødighed af Tørveskær- og Skov, og tet ved er opbygt et nyt Sted paa Grunden, hvortil er Privilegium paa Vertshuus for Reisende, paa Konge- og Landeveien imellem Odense og Middelfart, samt Bevilling paa, at kunne bortsælge, Jorderne stykviis i mindre Dele, foruden andre Herligheder. De som maatte være Liebhaber til Alt eller noget deraf, vilde behage at accordere med Eieren paa Stedet, som anviser samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Extra got, sort, og flydende Skriverblæk faaes i større eller mindre Qvantiteter paa Adresse=Contoiret for 28 s. Potten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Vaa Adresse=Contoiret kan bekommes beste Slags Kirkebrød, fine og tynde uden Figur, for 3 s. Hundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Capital som falbydes. Til førstkommende 11te Junii Termin, kan mod suffsant Pant og ganghar Rente, bekommes en Capital, stor 1300 Rdlr., Capitalen kan, om forlanges, deles til 800 og 500 Rdlr.; Nærmere Underretning giver Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Tienstsøgende. Et skikkeligt Menneske, født af honette Forældre, som har tjent et Herskab i Tydskland, og forstaar des aarsag ligesaa færdig det tydske som det danske Sprog; kan frisere og rasere, og forstaar alt hvad, som henhører til en Cavaillers Opvartning; Han fremviser desuden det beste Skudsmaal, som paa Adresse=Contoiret kan forevises; han recommenderer sin Tieneste paa beste, Videre Underretning kan indhentes paa Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Til Leie falbydes. For en Cavalleer eller anden honet Person, bliver i enten strax eller til førstkommende Paaske, midt heri Byen paa en af de reeleste Gader til Leie 2 eller 3 smukke, rummelige og betrukne Værelser til Gaden, hvortil er en reel Opgang, uden nogen Forbindelse med Husets Folk, og kan endnu om forlanges hertil føies Tiener eller Pulterkammer, Staldrum, Vognremise og Loftrum; hvorom Vedkommende behageligst ville melde sig paa Adresse=Contoiret, hvor nærmere Underretning kan indhentes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Bøger som faaes her paa Contoiret. Frimodige Tanker over Nadverens Sacramente, 2 Mk. 8 s. - Nadverens Sacramente et Lærredigt, 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Jagttagelser ved Forklaringen over Nadverens Sacramente, 1 Mk. 2 s. Forskiel mellem Dyd og gode Handlinger. Et philosophisk Forsøg ved Professor Gamborg, 4 Mk. Gellerts Liv og Levnet, oversat af Wandal, 2 Mk. 4 s. - Gellerts Breve, oversat af Wandal, 1 Rdlr. Gellerts moralske Forelæsninger 2 Bind, oversatte af Wandal, 1 Rdlr. 3 Mk. - Gellerts Trøstegrunde, 10 sk. Spitsbart, en comitragisk Tildragelse, for vort pædegogiske Aarhundrede: en munter og lunefuld Piece, 3 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Historisk Efterretning om de i Riberbye for Hexerie forfulgte og brændte Mennesker, 2 Mk. Samlede Efterretninger og Wiborg Bye i nyere. og ældre Tider, 2 Mk. Kort Underretning om frugtsommelige og Barsel koners Levemaade og Pleie, 24 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
En rigtig og tilforladelig Beskrivelse over Kiende tegnene og Kuren i Mavens og Tarmenes, Betændelse, 1 Mk. Entwurf eines Militair=Feld-Reglements von F. W. von Bessel: Mit Kupsern, 2 Rdlr. Den sande Ærelyst især den Borgerlige, forestillet i en Tale paa Kongens Fødselsfest 1779, paa Gymnasioi Odense af Professor Seydlitz, 24 s. Tractatus philosophicus de moralitate actionum liberarum: i Ch. G. Seydlitz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-06
Den retsindige Fyrste og Dommer, en Comoediei fem Handlinger ved Peter Wiborg for 1 Mk. Dito paa Tydsk ved Dito, for 1 Mk. 4 s. Dito paa Fransk ved Dito, for 1 Mk. 4 s. Underviisning i Naturhistorien for dem, som enten kun veed lidet eller intet af samme, oversat af J. C. P., 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-01-09
Milon og Jris. Milon. Kom, Jris, kom med mig i Svalen, kom Jasminens Løv hist strøer sin Balsom ud Og i sit grønne Mørke venter os. Ak! længe siden har jeg ikke hørt Den søde Stemme, hvilken aabnede Mig Himlen fordum, og hvormed du sang. Jnd i mit Hierte Roe, og Lyst, og Fryd. Mod mig er Muserne og ikke nu me om Uvenlige, de lær mig Sange, som Af Nympher elskes, som af Scho selv J Lunden synges efter. Kom, min LystlepanO kom med mig, og lad os synge, kom og Jris. Hvor skal din Sang mig, Milon, giøre glad, Som Elskov lærte dig, og Gratier, Din Tales Lyd behager mere mig, End Zephyrs Susen udi blomstrende Dal, End Bækken, som blandt Blomster rinder lydt: Langt meere vil jeg glædes ved din Sang! Kom i Løvhytten, kom mit Hierte slaaer. Fornøied gik de hen, og Milon sang: Milon. O Scho du, som al min Smerte saae, Dag hun koldsindig var, O hør nu og, hvor stor min Lykke er, Fortæl: At Jris elsker mig! Hun elsker mig; hvem er saa lad som jeg? Hvem er saa smuk som hun? Aurora, som i rosenfarved Dragt Fra Himlen seer, er ei saa smuk. Jris. Du og er smuk, du glæder og min Siel Ei Rosen er saa smuk, Med Sølvdug stænkt, den spæde Lille ei, Som Morgenrøden farved har Milon. Seer jeg i Parken Havens Billede, Hvert blomstrend Træe, hvorom Med hundredfarved Vinger glad en Hær Af Sommerfugle jager sig: Da glædes jeg. Men naar, med Roser smukt, Ved Bredden Jris gaaer, Da seer jeg Havens Billed ei, jeg seer Kun hendes Billed, hende kun Jris. Smuk Bækken er, naar Zephyr har paa den Blæst Træers Blomster hen, Sølvfarved Flod da, af sit Dekken stolt, Glad rusler, aander Vellystlugt: Men smukkere, naar sagte Vind den Flod Af Milons mørke Haar, Bestrøer med Havens yndig Prydelse: Da flyd, o Bæk, jeg seer hans Haar. Milon. Hvad Lykke er troe Elskov, Lærer mig Dit kælne Øies Sprog, At du mig elsker, og da seer jeg opTil de Udødeliges Boe. Jeg sukker da, og Taarer flyde ned Af Øiet; henrykt jeg Da offrer Himlen Tak, og beder ei Om Rigdom, kun og Roe og dig. Vær altid det for mig, hvad du nu er, Min Rigdom, Lykke, Roes. Med dig en fæl Udørken bliver smuk, Og Verden uden dig en Grav. Jris. Hvor føler jeg ei da min Lykke, naar Dit Øie siger mig, At du mig elsker, Blodet iler meer, Og hver en Sands er Følelse. Da søger jeg eensomme Gange, hvor Ei noget hindrer mig. Jeg seer dit Billed, sukker længselfuld, Og takker Himlen saa for dig. Vær du og altid det, hvad du nu er, Mit Ønske, Trøst, og Roes. Med dig en fæl Udørken bliver smuk, Og Verden uden dig en Grav. Jmens de fang, i Lunden Vinden tang, Selv Huulen hørte til, og Luftens Folk, Løvskiulte, følte Sangens søde Magt. Den lille Laalage og lydte til J Buskens krused Skygge. Hun sprang frem, Og saade rørt: Jeg eder tilhørt har, Opmerksom har jeg hørt, J synge smukt. Hun sukkede, og Brystet reiste sig. - Hvad sukker du, hvorfor er du bevægt? Af Milon spurgtes. Men hun rødmede, Og sukked, vilde ei tilstaae, hvorfor. Fortsættelse af Tanker og skarpe og bidende Critiker.