JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Frankrig. Den oftomtalte Valgcommittee vedbliver fremdeles at være Gienstanden for Journalernes Critik, og næsten alle ere enige i, at lægge megen Vægt paa den Omstændighed at Lafitte er Medlem af den. Denne Mand har ved at stille sig i Spidsen for den af ham oprettede almindelige Bank ganske gjenvunden den Jndflydelse, han tidligere havde, men tabte tilligemed sin Formue ved Juli-Revolutionen. Det ministerielle Blad, Temps erindrer om de Ord, der vare i Omløb under Restaurationen, nemlig: vi ville see hvem der seirer, enten Huset Orleans eller Huset Lafitte", og frygter, at man atter vil fornye det som en Trudsel mod Huset Orleans, men trøster sig dog med, at det ikke ligger i Lafittes Tænkemaade at bringe Fordærvelse over de Personer, han har viist Velgierninger. Paa en uslere Maade kunde i Sandhed intet Regjeringsblald udtrykke sig om Lafittes Magt ligeoverfor det orleanske Huus. - Fra Africa har Fredagen den 27de October 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Regjeringen ladet bekjendtgjøre en Telegraph-Efterretning, hvorefter den franske Armee i god Tilstand, havde nærmet sig Constantine paa 7 Mile, men efter et Rygte paa Børsen, skulde Regjeringen allerede have modtaget Efterretning om at Armeen d. 9de dennes havde indtaget Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Spanien. Man vedbliver endnu at glæde sig over Seiren ved Retuerta, der virkelig ikke skal have været ubetydelig, og Prætendenten skal kun have Jordbundens Ujevnhed og Skovenes Tæthed at takke for at han undslap. J Cuenca har man indbragt 1500 carlistiske Fanger, og Biskoppen af Albarracin er bleven henrettet der. Man beskjæftiger sig med at forfølge Prætendenten, men bestemte Efterretninger fra Armeen mangle. Da allede carlistiske Batailloner have faaet Ordre til at samles ved Guipuzcon, venter man med det første et almindeligt Angreb paa Linierne ved Hernani. J Nærheden af Valencia har der atter viist sig nogle carlistiske Bander, mod hvilke man udsendte Tropper. J Barcellona vedbliver endnu at herske Uroligheder, da man manglede Tropper til at gjenoprette Ordenen, og en betydelig Deel Vælgere have derfor overladt Valgmarken til de Bullangeros (de Radicale)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Portugal. Hertugen af Terceira og Marschal Saldanha tilligemed flere portugisiske Flygtninger ere nu ankomne til England. Som Grund til at Dronningen ikke har villet straffe Oprørerne, har hun anført, at Tingenes Tilstand i Portugal for Tiden var saaledes, at den gjorde den største Samdrægtighed af Nationen nødvendig. Dronningen har besluttet ikke at uddeele Ordener eller Titler, i Anledning af Prindsens Fødsel, og har herved skuffet Manges Forventninger. Man antager imidlertid, at denne Forholdsregel ene hidrører fra at Dronningens Yndlinger, Chartisterne, ere blevne overvundne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Neapel. De Udrustninger, som i den senere Tid saa meget have beskjæftiget den offentlige Opmærksomhed, skulle, efter Regjeringens Meddelelser, kun være bestemt til at forjage en Bande Søerøvere af 60 Mand, som i den senere Tid have plyndret Kysterne. Man fæster imidlertid kun liden Tiltroe til denne Efterretning, da man endnu er aldeles uvidende om Tilstanden paa Sicilien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Hannover. Man paastaaer, at Kongen med Stivsindethed vedbliver sin Beslutning om at ville indkalde Stænderne i Overeensstemmelse med Forfatningen af 1819, og at Ministeren v. Schee, der ellers i denne Sag deeler Kongens Anskuelser, forgjæves skal have yttret sig mod denne Beslutning. Officielt er endnu intet bekjendtgjort, og saalænge dettte ikke er skeet, er det dog stedse muligt, at en anden Beslutning fattes. Jmidlertid kan denne Uvisheds Tilstand ikke være af lang Varighed, og man seer derfor med spændt Forventning en offentlig Kundgjørelse imøde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Fædrelandet. Foranlediget af det Spørgsmaal, der er opkastet i Slagelse-Avisen, om hvorvidt afdøde Hage kan fortjene navnet af "Stor, bemærker Professor David blandt andet i Fædrelandet: "Det er et Beviis paa vor fremskridende politiske Dannelse, at et sligt Spørgsmaal gjøres, thi det er endnu ikke ret mange Aar siden, at der blev holdt Taler og Sørgefester over Afdøde, uden at Nogen faldt paa at spørge sig, om den, hvis Død blev anseet foret National-Tab, ogsaa havde gjort sig fortjent af Fædrelandet, om hans Embedsvirksomhed havde været gavnlig, eller om hans Fortjenester stode i Forhold til hans Titler og Ordener. Anderledes er det nu, der har udtalt sig megen Sorg ved Hages tidlige Død, men man opkaster nu ogsaa det Spørgsmaal, om der er Anledning til at sørge som over et stort Tab. J det vi ikke kunne andet end billige denne Anskuelse, maa vi endnu gjøre opmærksom paa en Daddel, der i Anledning af Hages Død er fremsat, som dog ikke rammer den Afdøde men de Præster, der have holdt Taler over ham. Dadelen findes i den berlingske Avis i en ret snurrig qvækeragtig Skrivelse, og gaaer fornemmelig ud paa, at Talerne ikke indeholde et eneste Suk til Gud om Naade for den arme Siæl, og at Frelserens Navn aldeles ikke er nævnet, Brevskriveren kunde gjerne have tilføiet og ingen Taler og Lammets forsonende Blod, og alle de øvrige pietistiske Talemaader, der som Levninger fra en svunden, mindre oplyst Tidsalder, endnu ere somme Folks Særkjende, men Spørgsmaal kunde det dog have været underkastet, om de havde været passende ved den Mands Baare, der stedse viste sig som en Modstander af Fordom og slet Vane.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Da Placaten af 30te September 1837 bestemmer, at den Præmie, der hidtil tilstodes de Skibe, som bleve udrustede til Robbe= og Hvalfiskefangst, skal ophøre til 1ste Jan. 1839, og som Grund til denne Forholdsregel har anført, at det i Almindelighed maa i statsoeconomisk Henseende ansees utilraadeligt, vedblivende ved Bidrag af Statskassen, at understøtte commercielle eller industrielle Foretagender, hvilke ikke i og for sig kunne lønne sig, saa ønsker Fædrelandet at denne Regel ogsaa maa gjøre sig gjældende ved andre Leiligheder, saa at de kongelige militaire Klædemanufacturer, det kongelige Seildugsfabrik og Porcellains=Fabrikken maatte overdrages til Private og ikke længere drives for kongelig Regning. Da de nævnte Fabrikker, efter den almindelige Meening, koste Landet uhyre Summer, og Staten, som bekjendt, er den daarligste og meest kostbare Driftsherre, saa kan man ikke andet end haabe, at dette Ønske maatte gaae i Opfyldelse. Pensionslisten vilde for en Tid erholde en forøget Byrde, men denne var i alt Fald temporair, medens de Udgivter, Fabrikkerne fordre, vedvare saalænge disse bestaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Den tidligere omtalte Trykkefrihedssag mod Materialskriver ved Kronborg Fæstning Fr. Schaldemose vil efter Forlydende ikke blive forfulgt ved nogen Krigsret i Helsingøer eller Kronborg, men derimod ved Garnisonskrigsretten i Kjøbenhavn, rimeligviis fordi dette er Gierningsstedet. Denne Behandling af Sagen ved Militairretten (i dette Tilfælde Garnisonsauditeuren Petersen og flere Officerer, som Meddomsmænd) forekommer Kbhpst. mindre mislig end man i Almindelighed synes at antage, da Krigsretternes juryagtige Organisation fornemmeligen egner sig for Trykkefrihedssager, til hvis Bedømmelse udfordres et vist totalt, reent subjectivt Skjøn om det Sagtes Overeensstemmelse med Ærens og Retsindighedens Bud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Helsingøersavisen af 21de ds. vil vide, at flere af de i Stænderforsamlingerne behandlede Sager have siden forrige Uge været foretagne i Geheime Statsraadet, og blandt disse Udkastet til en nye Communal-Anordning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Da det af den i Coll. Tid, meddeelte Beretning om Bankbestyrelsens Forhandlinger den 12te de, erfares, at det endnu ikke er bestemt hvem at de Ansøgende, der ville erholde Deel i den til Udlaan bestemte Capital af 500,000 Rbd. finde vi os ved Bestyrelsens tidligere Yttring, at det fornemmeligen ere de større Landeiendomme, der ville komme i Betragtning, anledigede til at spørge, hvorfor de mindre Landeiendomme og Kjøbstædeiendomme, ere fjernere fra Hjælpen, da disses Eiere dog ogsaa dyre Domme maae contribuere til Nationalbanken, da de dog maae have en Værdie hvorunder de ikke kunne gaae, og Banken lige saa vel kan finde sig betrygget ved Udlaan i disse som offentlige Stiftelser og Overformynderier, og under alle Omstændigheder mere end ved Vexel-Disconteringer, der, efter de allersildigste Tiders Erfaringer have paaført Banken ikke ubetydelig Tab. Og det er fornemmeligen Kjøbstædeiendomme og de mindre Landeiendomme, der trænge til Hjælp, eftersom de øvrige offentlige Kasser, Enkekassens, Admiralitetets, Brandassurance-Compagniets &c., til alle Tider ere aabnede for de større Landeiendomme, og næsten udelukkende for disse. Det er nedslaaende for Eieren af en Kjøbstædseiendom, og trykkende for disses Credit, naar Landets rigeste Penge-Jnstitut, saa godt som reent ud erklærer, at det høist nødigen, og kuns naar ikke bedre privilegerede Laan, søgere ere forhaanden, vil have med dem at bestille. Forøvrigt erfares af samme Beretning, at indtil 1ste Septbr. d. A. ere expederede 3010 Actier for et Beløb af 673,300 Rbd., at det jydske Bankcontoir i Aarhuus vil blive aabnet i Slutningen af Novbr eller først i Decbr., og at Bank bestyrelsen, ifølge Andragende derom fra Rendsborg, har afslaaet sammesteds at oprette et Bank contoir.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
J "Dagen" for 2den October læstes: Holme gaarden paa Virum Mark blev i Fredags solgt ved Auction, i Løverdags flyttede den nye Eier ind i den og i Aftes Kl. 10 1/2 afbrændte den. Det var imidlertid ikke den nye Eier selv, der rammedes af denne Ulykke, men en Hr. Reimer, der tidligere skal have været hjemsøgt af flere Uheld, som paa Eierens Vegne havde taget Besiddelse af Gaarden. Jkke en Maaned efter er denne Mand atter bleven brandlidt. J Aftes Kl. 8 udbrød nemlig paa Hr. Generalkrigscommissair d'Auchamps's forrige, nu en Hr. Jørgensen tilhørende, Eiendom ved Virum, hvorhen Hr. Reimer efter Ulykken paa Holmegaarden var flyttet, en Jldebrand, der lagde Lyststedet og Avlsgaarden i Aske og var saa frygtelig, at man i Kjøbenhavn troede, at Jlden var paa Øster= eller Nørrebroe. Øvrigheden skal øieblikkeligen have indledet den allerstrengeste Undersøgelse, hvilket paa Grund af de Rygter, som let opstaae ved Ulykker, der ofte ramme en og sammeMand og som skee under særegne Omstændigheder, maa være Hr. Reimer meget ønskelig. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
J Tirsdags blev ved Kiendelse af Kongens Foged, det tidligere nedlagte Forbud mod Udgivelsen af Kjøbenhavns Commissionstidende og Tilværelsen af sammes Contoir stadfæstet. Rettens Kiendelse om Sagens Afviisning i det Hele kan rimeligviis snart ventes. (Com. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Kiel. Efter kongelig befaling af 1ste September d. A., har Etatsraad Weise, som Valg directeur, erholdt Ordre til at foretage de fornødne Skridt til Valget af en Deputeret og en Suppleant. Kiel mangler imidlertid 2 Deputerede, og man veed derfor ligesaalidet hvorfor ikke begge vælges nu, som hvorfor Valget er opsat saa længe, da en lignende befaling allerede under 28de Juli er udfærdiget for Danmark. Rygtet om at Jndkaldelses=Patentet til Stænderne snart kan ventes, fornyer sig, og man antager at de jydske og slesvigske Stænder denne Gang ville blive sammenkaldte først, nemlig til den 1ste Febr. 1838, og Øestifternes og de holsteenske Stænder til den 1ste April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Blandet. J Syrien, som ogsaa i Over=Ægypten, inddrives Afgifterne paa Landeiendomme med den yderste Strænghed. Hist, naar Faderen ikke kan betale, gjør man Jndførsel i hans unge Døttre mellem 12 og 18 Aar, og De, som assistere ved Executionen, kjøbe dem til Spotpriis. Adel, Borger og Bonde, siger C. F. Weber, forholde sig til hinanden, som Fortid, Nutid og Fremtid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Den i Altona levende Componist Edvard Marsen har i en af Cherubini i de meest smigrende Udtryk affattet Skrivelse modtaget en Jndbydelse fra Conservatoriet i Paris at komme did, for at bivaane Opførelsen af et af ham indsendt musikalsk Værk. Det keiserl. musicalske Academie i Wien, saavelsom det philharmoniske Selskab i Petersborg, have allerede ved Æresdiplomer anerkjendt hans Talent.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
En ung Jslænder, ved Navn Sivertsen, er ved Universitetet i Paris nylig bleven udnævnt til Baccalaurens i Retsvidenskaben. Han er nok den første Jslænder, som har studeret Lovkynigheden i Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Den 6te November skal det Monument, som i Nærheden af Lützen opreises til Ære for Gustav Adolph. høitideligen affløres, hvorved den evangeliske Biskop Dr. Draseke holder JndvielsesTalen. Naar, siger en ældre tydsk Forfatter, jeg støder i Udlandet paa en Mand, for klodset til at være en Franskmand, for ceremonieus til at være en Britte, for trohjertet til at være en Jtaliener, for bøielig til at være en Spanier, for livlig til at være en Nederlænder, for beskeden til at være en Russe – en Mand, der nærmer sig bukkende og med ubeskrivelig Selvfornægtelse hylder alt, hvad der synes fornemt, saa siger mit Hjerte: "Det er Din Landsmand!"
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Handels-Efterretning. J disse Dage ere Priserne paa Vaarsild stegne fra 1 Spd. 114 s. til 2 Spd. 24 s. i Furu-Tønder og 2 Spd. 48 s. i Bøge=Tønder. Med Afsætningen af Tran gaaer det livligere, og der betales villig 15 Spd. pr. Tde., uden at man gjør nogen Forskiel enten den er bruun eller blank. Den tilbageværende Beholdning af Vaar sild er ellers liden, og man antager at den kun udgjør fra 10 til 15,000 Tdr. Med Rundsisk er det fremdeles flant, uagtet en ikke ubetydelig Deel deraf er afskibet, og Priserne ere de samme som vi sidst noterede. At henimod Foraaret naar Beholdningen er aftaget, denne Hovedartikel i vor Handel maa komme til at stige, synes at være en Selvfølge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Betænkelighed, ved den i Lollands-Falsters Stifts-Tidende Nr. 114 Pag. 456 gjorte proposition til F. Du, som curere vil hiin Don=Qvixotte=Fiskal Med Midler, som jo tidt har frugtet hos en Sal Du har dog neppe ret hans Contrafey betragtet, Paa Pulsen hannem følt og paa hans Tunge agtet – Hvorpaa doctoris Blik, hos slig en Patient Af Ufreds-Pestilents, vel burde være vendt; Du eller havde ham erklæret incurable Og følt Dig til hans Cuur aldeles incapable. Hvad nytted det, om selv den dueligste Barbeer Kom til et sligt Subject, og satte ham KlysteerUhumskhed stinkende han bragte til at flyde Liig den, som kaager nu udi hans Hjernes Gryde. Hvad nytted det, Hr. Ven, om man ham aarelod? Kun Blæk, fordærvet Blæk, hans Aare gav for Blod: Deri han dypped Pen og skrev, til Lyst for Skurker, Et Eventyr, der stank som raadnede Agurker. Nei, lad ham bryste sig stolt i Veirmølle=Kamp Med Mambrims Hjelm paa Skal fastgjort ved tvundet Hamp. Snart rider han fra Strid, forknuust den stakkels Fante, J kluntet Luntetrav paa bovlam Rozinante. Lad Sanco Panza hæs sig skrige ved Signal, Den Ene er en Nar, den Anden er lidt gal - Hvad vædde vil tilsidst fra Kampen Begge komme, Med slunkne Maver og ei Hvid i deres Lomme. Thi foreslaae kun ei Klysteer og ei Mixtuur, Et sligt Medicament for Slige ikke duer. Nei, skulle endelig til Heltens Cuur jeg raade, For Maven valgte jeg de Coroaters Maade; Men hvis i Hovedet det Onde Sæde har, En Bastonade" da ei at forkaste var, Og, for fra Grunden af hans Sygdom at curere, Man kunde jo tilsidst ham lade trepanere. Dog - Sligt er kun et Raad; jeg skjøtter ikke om J saadan vigtig Sag at fælde afgjort Dom. Just Justesen i. Cosmopolit og Pundtærsker i Kallundborg. m. m. p. Coroatos ere brasilianske Vilde, som, efter troværdige Reisendes Beretning, curere Mavepine derved, at flere Personer stille sig omkring Patienten, og spytte paa ham. Tyrkiske Læger paastaae, at Bastonade er en ypperlig Cuur for Flyvgigt. NB. Disse tvende Anmærkninger ere tilføiede af Hans Mikkelsen Palæologus, rejieret Candidat i Hvidtolsbryggeriet i Kallundborg, og excluderet Medlem af Selskabet for Drikkefrihedens rette Brug ibidem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Reisende fra den 18de til den 25de Octbr. 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Jomfru Zacharia; Mad. Meisner; Frøken Bang; Mad. Gram Jomfruerne S. og S. Sidenius; Mad. Prom. Med Personposten, Fuldm. Bartholin; Kammerherre v. Bülow; Greve af Holck; Mad. Guldbrandsen; Staldmester v. Haxthausen. Udenfor Posterne, Kjøbmand Philipsen; Justitsr. Harhoff, Forpagter Eibye og Landmand Hansen; Vognfabriker Nielsen. Fra Vordingborg til Gaabense. Udenfor Posterne: Justitsraad Harhoff, Greve Reventlow; Baron Wedel; Greve Knuth; Skolelærer Christensen med Kone, Proprietair Kastrup; Forpagter Jessen med Familie; Kammerraad Stampe; Hr. Harder; Jomfru Schmith. Med Personposten: Kammerherre, v. Bülow; Greve Holck; Mad. Lorange; Farver Feilberg; Hr. Nielsen. Med Pakkeposten: Hr. Windekilde. Med Dampskibet Frederik den 6te ankom den 22de October fra Kiel til Møen og Falster, Frøken Benzon; Dhrr. v. Wasmar, Brabant, Michelsen, Ruppels, Hasse, Meincke og Nissen. Afgaaet fra Møen til Kjøbenhavn: Jfr. Giessing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Gudstjeneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 9 Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Bekjendtgjörelser. J Anledning af den i Folkebladet Nr. 32 s. 33 d. A. skeete Opfordring til Filialselskaberne for Trykkefrihedens rette Brug, indbydes herved de ærede Medlemmer af Filialselskabet i Marieboe til en Generalforsamling, som Mandagen den 30te Octbr. Kl. 11 Formiddag er bestemt at afholdes paa Gjæstgivergaarden sammesteds, og hvorved Bestemmelse agtes taget angaaende Affattelsen af en saadan Betænkning, som i ovenmeldte Nummere af Folkebladet er forlangt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Repræsentantskabet for Filialselskabet i Marieboe for Trykkefrihedens rette Brug den 22de October 1837. Da jeg ifølge kongelig allernaadigst Bevilling af 19de Septbr. dette Aar, hensidder i uskiftet Boe efter min afdøde Mand Peter Christian Valentin, Byefoged for Marieboe og Birkedommer for Grevskabet Christiansholm, saa har jeg ved Proclama af Dags Dato, som læses ved vedkommende Retter, indkaldt bemeldte min afdøde Mands Creditorer med tolv Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for min Lavværge, Kammerraad og Amtsforvalter Eller i Marieboe; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Marieboe den 21de Octbr. 1837. Julie Valentin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Som Lavværge, Eller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Skipper Schrøder afseiler her fra Nykjøbing til Kjøbenhavn Mandag førstkommende og medtager Fragtgods og Passagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-27
Auction. Saxkjøbing Kjøbstads gamle Raadhuus, bliver opbuden til Salg ved en eneste Auction som afholdes i selve Bygningen, Mandagen den 30te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Bygningen, der er forsikkret i Brandkassen for 1330 Rbd., bestaaer af 12 Fag Muur= og Bindingsværk med 3 Fag Qvist, ligger paa Byens Torv, fordeelagtigt for Handel, og anden Næringsbrug, og kan beqvemt indrettes til Bopæl for flere Familier. Conditionerne, hvorefter det Halve af Kjøbesummen, kan forblive indestaaende i Eiendommen, ere til Eftersyn hos Undertegnede. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 22de October Ravnkilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-29
31te Aargang. Lollands-Falsters No 125. op StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Laubs Officin i Nykjøbing. Søndagen den 29de October 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-29
Udenlandske Nyheder. England. Det vækker her megen Opsigt, at flere af Landets første Statsmænd hyppigen samle sig hos Marquis Landsdowne, og der raadslaae om de Forholdsregler, der skulle tages i den næste Parlamentsforsamling, og man formoder i Almindelighed, at Ministrene meere ville nærme sig de Conservative, for derved at kunne frie sig for de Radicale. Disse trøste sig imidlertid med, at de, ligesom fordum Casimir Perier, kunne sige: at ere de end fra Parlamentet, ere der dog udenfor Millioner, der kæmpe for deres lykkelige Sønner. Ordførerne for de Radicale ville imidlertid i næste Parlamentsforsamling atter bringe alle de gamle Spørgsmaal paa Bane, og det vil snart vise sig om det nuværende Ministerium virkelig er et Reform Ministerium. - Arbeider-Associationen, der nylig har tilstillet Dronningen en Adresse, har nu udfærdiget en anden til Arbeiderne i Nordamerica, hvori de gjøre opmærksomme paa, at det kun er deres Uenighed, der har forskaffet de andre Stænder Overherredømmet, og at deres Forening hurtig vil befordre Verdens Emancipation. Dernæst gaae de over til at rose den americanske Statsforfatning, som den, der har givet et Exempel paa, at et Land kan styres bedre af en Præsident, der faaer 4000 Pd. St. om Aaret, end af en Konge, der faaer 400,000 Pd. St., og at en Trone ikke er nødvendig foret Lands Storhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-10-29
Frankrig. Den 17de dennes om Aftenen Kl. 9 blev Prindsesse Maria af Frankrig formælet med Hertug Alexander af Würtemberg. Ligesom ved Hertugen af Orleans Formæling, forrettede Baron Sequier, som Pairskammerets Vice-Præsident, den civile Act i Overværelse af Hr. Dupin, det forrige Deputeret Kammers Præsident, paa Prindsessens Vegne, og Marschal Gerard samt den wirtembergske Gesandt, Grev Mühlinen, paa Prindsens Vegne. Frankrigs Kantsler, Baron Pasquier, forelæste Acten. Om Aftenen blev derpaa den catholske Vielse forrettet af Biskoppen af Versailles og den protestantiske af Pastor Cuvier. Blandt de meget faa Personer, der vare indbudne, befandt sig og den danske Minister, Ridder Kost. Fra Africa har Regjeringen bekjendte Efterretninger indtil den 7de, hvorefter Armeen havde leiret sig ved Constantineh. Jngen Fjende havde viist sig endnu, men derimod havde flere arabiske Stammer forladt Achmed Bey og vare gaaede over til Franskmændene. Man ventede ikke at Achmed vilde lade det komme til et Bombardement, men Beretningen indeholder intet om de Forsvars=Anstalter der ere trufne, og melder kun sluttelig, at Veiret i det Hele var godt og at Sundhedstilstanden ligeledes var god. Prindsen af Joinville, der skulde gjøre en Søereise til Amerika, er landet ved Bonn, og da han ikke der fandt de ham lovede Ordrer, er han med et Regiment Jnfanterie marscheret til Constantine, for at tage Deel i Toget. Beyen af Tunis, Sidi Mustapha, er død, og hans Søn uden Uroligheder valgt til hans Eftermand. en Cabinetsforsamling skal 2 af Ministrene have andraget paa at forfølge Valgcommitteen, som ulovlig efter den 291 Artikkel i den franske StraffeCoder, men da denne Forholdsregel ikke vandt de øvrige Ministres Bifald, blev den ikke antaget, hvorimod Kongen yttrede: "Strengt taget er Anvendelsen rigtig, men fordærvelig for dem, som anvende den, thi der gives Tilfælde, hvor Retfærdigheden dræber Dommeren og forherliger den dømte." Ligesom Regjeringsbladene ere misfornøiede med Valgcommitteen, saaledes ere de det og med Odilon Barrots Taushed, og anvende alt muligt for at bringe ham til at udtale sig om hvilket Partie han vil vælge.