JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Aarhuus. Telegraf-Efterretninger. Den 6te November signaleredes fra Skagen: 2 fiendtlige Brigger have taget 4 Roffardieskibe ved Skagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavns Børs den 12te November. Specierne have i denne Uge været i meget ulige Priis. J Fredags i forrige Uge stode de i 50 a 51, i Mandags gik de i en Time op til 70 og derpaa ned igjen til 57. J Tirsdags og Onsdags stode de i 57, i Torsdags i 59, og i Dag i 61 a 62. Nogen bestemt Priis lader sig umuelig opgive.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
For nogen Tid siden døde i Kjøbenhavn Viinhandler P. Blanco, af catholsk Troesbekiendelse. Han har aldrig været gift, og efterlader en Formue af henved en Million i D. C., hvoraf den største Deel efter Testamente tilfalder den catholske Kirke i Kjøbenhavn. Egentlig skulde en aldrende Viinhandler Svend, der tjente ham, have været hans Universalatving, ligesom han havde været sin forrige Principals og denne igien sin Principals Universalarving, men Svenden døde for nogle Aar siden. Mærkeligt er det, at hine tre Viinhandlere, der saaledes succes sid bleve hinandens Arvinger, havde aldrig været gifte og alle af catholsk Troesbekiendelse. Man vil paastaae, at Grundbetingelsen under hvilken hver af dem indsattes som Arving af sin Formands Formue, var, at han ikke skulde gifte sig Man seer nu første Gang anmeldt til Auction 500 Pund Sirup, tilvirket her i Landet af Runkeltoer. Siden den Tid, Pengene have begyndt at forbedre sig, er man paa Auctioner ikke meere saa meget for at drive alting i Veiret. Uagtet adskillige styver- og skrivesyge Mannesker for ikke længe siden i alskens Charteker vilde indbilde os, at alt Sølvet var ført ud af Landet, seer man dog nu, at Danmark ikke er saa fattigt paa dette Metal, som adskillige Folk saa gjerne ville indbilde os. Paa Auctionen efter afdøde Cancellieraad Bech i forrige Uge solgtes over 1000 God for største Delen Prøvesolv, for det meste for 23 til 25 Rbmk. Loddet, uagtet man for adskillige Maaneder siden betalte det med 76 Rbmk. Loddet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Endog smukt forarbeidet Sølv solgtes for 27 a 28 Rbmk. Heller ikke sporer man saa stor Mangel paa Specier, og de synes kun at forsvinde i det Øjeblik, Coursen gaaer i Veiret, da enhver holder paa dem, han har en i det Øjeblik den daler kan man faae, saa mange man ønsker: Beviis nok paa, at det ikke er saa stor Mangel paa Valuta, som man i Blade og Viser klager over.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
J Handelen hersker i denne Tid stor Stilhed, og der er saa godt som aldeles ingen Vareomsætning. Aarsagerne dertil ere forskjellige. Coursens pludselige Fald fra 14000 til 5 a 6000, har bragt Priserne ned næsten til en Trediedeel af hvad de have været i for nogle Maaneder siden. Saaledes var Coffgaaet ned fra 38 til 11 1/2 Rbmk., 1 Pund Bomuld, fra 40 til 12 Rbmk., skjønt Priserne igien have begyndt at reise sig noget i disse Dage. De to eneste Artikler, som ikke ere faldne saa dybt ere Salt og Virginia Tobak. Den sidste, hvoraf det virkelig skal være temmelig Mangel af, har paa sin høieste Pynt været i 20 Rbmk., men nu er dens Priis igjen nominal. Førend Krigen solgte Tobakspinderne for en Halvskilling Tobak, nu sælge de ikke for ringere end for 2 Mk. Et eneste Fad Virginia Tobak har for ikke længe siden kostet henved 20000 Rd. D. C. altsaa ligesaa meget, som for 7 Aar siden 200 Fade, og endnu for tre Aar siden, da Priisskibet Herolds, George Planters &c. Ladning solgtes, 40 Fade kostede. Denne Dyrhed uagtet kan især Almuen ikke undlade at bruge Tobak, Endog Tiggeren, der har ligesaa mange Huller paa Klæderne, som der er Dage i Aaret, maa regalere sin Næse med i det mindste for 2 Mk. Snuus dagligen, hvilket kan tjene til Beviis, at Banen er vor værste Tyran. En anden Aarsag til Standsningen i Varehandelen er den store Pengemangel, som deels er en Følge af de mange Penge der inddrages ved den paabudne Afgivt af 8 P. C. af Varer, deels de mange Jndbetalinger, der skee til Banken, og endelig den tilstundende Termin. Dertil kommer endnu, at de fleste Mennesker kun skjøtte om at kjøbe, naar Priserne stige, fordi de da befrygte at de skulle stige endnu mere, og afholde sig fra at kjøbe naar de begynde at falde, fordi de da troe, at de vilde falde endnu mere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Man har hidtil troet, at Fælledskubets Ophævelse var Aarsag i det formeentlig aftagende Tillæg ofFierkræe. At dette imidlertid ikke er Tilfældet beviser den Mængde Gjæs, som Bønderne i denne Tid dagligen bringe til Torv. Sandsynligviis bestræbe de sig nu mere end tilforn for at tillægge Fjerkræe, som en meget indbringende Drivt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
(Af Hempels Avis.) Det nylig udkomne Octoberhefte af Maanedskrivtet Athene indeholder nu Slutningen af Hr. Bibliotheksecretair Molbechs særdeles læseværdige og indholdsrige Omrids af Tidens Krønike 1812, hvis sidste Ord, der især bør læses, fattes og levende føles af hver Dansk, ere disse: "Danmark har i Aaret 1812 uden nogen Forandring bevaret den Stilling mod alle europæiske Stater, hvori det ved Aarets Begyndelse befandt sig. Anmodet om at tage virksom Deel i Krigen, i den uhyre Kamp, som i dette Aar udbrød paa Fastlandet, har det erklæret, at ville blive sit Forbund og sine Grundsætninger tro, efter hvilke det kun ved den yderste Nødvendighed kan tvinges til at blande sig i fremmede Magters Strid, og ene indskrænker sig til at forsvare hvad der i Aartusinder var det danske Riges Landemærke. Sølv efter en fem Aars Forsvarskrig, der udtømte de fleste af Statens Hielpekilder, har Danmark hverken af Trudsler ladet sig bøie, eller af gyldne Løfter ladet sig lokke til at svige indgangne Forpligtelser, eller tragte efter Fordele, hvortil det ikke havde en af den hele Verden erkjendt Ret. Derfor saalænge Menneskeer vide hvad Retfærdighed er, saalænge det ikke er lykkedes Vold og Tyrannie at udslette de evige Love, hvorefter Staters og Nationers Ret dømmes, skal Verden erkjende, at Redelighed, Ugennyttighed og billighed var det danske Hofs Politik under slette Frederiks Regjering. Der gives Falskhed i Statskonst, som ved List og Rænker kan erhverve sig Fordele og Tilhængere, og for en Tid føre de Svagsynede bag Lyset. Der gives en Politik, efter hvilken Fordeel adler de nedrigste Planer, og Vinding, var det endog kun Øjeblikkets, ikke kjøbes for dyrt ved Tab af Agtelse, som ingen Svig kan skuffe. Der gives en retfærdig Stemme i Historiens sanddru Tale, og for dens Domstoel skal Danmark bestaae, naar den engang uden Slør beretter en upartisk Efterslægt det Gode med det Slette, det Store med det Usle det Ædle med det Nedrige, som vor Lid har sostret."(Af Jversens Avis.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Blandt saa mange andre Vare, som nu bortsælges ved Børs Auctioner, er det paafaldende at finde og saa store Qvantitetet Honning, Vox og andre indenlandske Frembringelser, hvoraf sees hvad der har bragt disse Ting i saa høi Priis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
(Af Randers Avis.) Randers. Sidste Nat Kl. 12 opkom en heftig Jld i nogle Leieboder i Klokkestøber Reimers Gaard i Nyegaden, en meget snever Gade her i Randers. Vinden blæste stærk, og inden Folk kunne komme til Redning, stode Leieboderne i fuld Brand. Mensnæst Forsynets beskjærmende Haand, viste Byens Brandfold, saavelsom enhver Borger, her paa dette saa indskrænkede Rum en næsten exempelles Kraft og Udholdenhed til Jldens Dæmpning, saa ikke allene Forhuset, men og et tvertover Gaarden staaende stort Baghuus, saavelsom Naboernes Huse paa begge Sider bleve reddede. Jkkun Raadstuebetjent Lunds Halvtag, som stødte til Leievaaningen, blev nedreven. Selv Hs. Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre. Amtmand o. Fønss, Ridder af Dannebrog, var tilstede ved Branden og opmuntrede de utrættelige Arbeidere, som ogsaa vedbleve til den lyse Morgen, da Faren var forbi. J mange Aar har Randers Bye under Alfaderens naadige Varetægt været bevaret for Jldsvaade, og give Gud, at denne Nat maatte være et opvækkende Exempel for dens Jndvaanere, til største Boersomhed med Jld og Lys. Hvoraf Jlden er kommen, vides endnu ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Fredericia den 6te Novbr. Den 30te October om Eftermiddagen kuldseilede omtrent et Bosseskud fra Landet, imellem dette og Billeshauge en liden Sluppe med Kjøbmand Casper Jordt fra Flensborg og en svensk Matros, kommende fra Randers med en svensk Baad, Admiralen kaldet, ført af Skipper Peder Nielsen og bestemt til Flensborg med indehavende Ladning, Kjøbmanden, som havde Skibspapirerne hos sig, tog med Sluppen og den svenske Matros i Land ved Batteriet for at klarere, men fristede den haarde Skjæbne at kantre med Sluppen og omkomme i Bølgerne, inden man fra Byen af kunde ile dem til Hjelp. Kjøbmanden holdt sig henved halvandet Qvarteers Tid over Vandet, men den stærke Strøm og Søegang gjorde, at han sank forend Søefolkene kunde komme ud med deres Baade. Disse bjergede da Sluppen og bragte den i Havn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Matrosen fandtes Dagen efter, men Kjøbmanden har man, uagtet al Søgning, endnu ikke funden. Middel til stedse at have frisk Gjær. Efter Brygningen øses Gjæren i en Serviet eller andet Klæde, ombindes og lægges i et Kar paa Aske, hvilket ligeledes strøes over hele Klædet og pakkes vel til; man lader det nu saaledes ligge 24 Timer eller noget mere, da Asken tiltrækker al Fagtigheden og Gjæren, bliver som en tyk Dei. Denne lægges siden paa et Bræt, for at tørres ved mild Varme i en Ovn eller andetsteds. Derpaa brækkes den itu og gjemmes i en Pose. Naar man skal bruge af denne tørre Gjær, tages en Haandfuld eller mere deraf og opløses i varmt Vand. Vil man saaledes efter enhver Brygning gjemme Gjæren, skal man til al Brug have stadig Overflod deraf, baade for sig og Naboer, især da det saaledes lader sig forsende og gjemme frisk og godt. – Enhver der veed, hvor vanskelig det ofte er at erholde god Giær, især paa Landet, indseer letteligen hvilken Nytte denne simple Maade at gjemme frisk Giær, medfører. Forsøgt Middel til at holde Myrer fra Bistader og Træer. Enhver der eier en Biegaard og Frugttræ Hauge, veed hvilke skadelige Gjæster Myrerne ere, da de saavel kan ødelægge et Stade som bedærve Træerne, Følgende simple og som virksomt befundne Middel til at afholde Myrer fra Biestader og Træ anbefales derfor herved: Erfaringen har lært, at Myrer aldrig opholde sig ved Stranden paa de Steder hvor Fiskerne samle deres Fisk, eller lægge deres Garn. Kaster man noget af en Fisk i en Myretne, da nødes Myrerne til at flytte Tuen nogle Alen derfra. Af disse Kjendsgierninger har man derfor taget Anledning til at binde gamle brugte Fiskenæt om Stokken Biestaden hviler paa, eller om Fræstammen, og Myrerne have aldrig gaaet over dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Bekjendtgjørelser. De Kjøbere, som endnu tilbagestaaer med Betalingen for kjøbte paa Auctionen her paa Apotheket, den 4de September d. A., anmodes herved om, behagelig at betale samme inden den 22de dennes. Mariboe den 16de November 1813. P. C. Bøye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Auction. Tirsdagen den 23de November, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa det Classenske Fidei CommissesMellemskov, Breininge Skov kaldet, ved offentlig Auction paa den høie Directions nærmere Approbation, bortsolgt: 600 Favne Brænde i staaende Træer paa Roden. Liebhaverne ville møde ved Lars Sveis Gaard af Breininge. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet eller forinden paa Corselitze Skriverstue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Tjeneste ledig. Her ved Contoiret behøves en Fuldmægtig eller Skriver til næstkommende Paaske, eller muligen for, Hvilket ungt Menneske som maatte attraae denne Plads, og besidder Duelighed, ei allene i at regne og skrive, men tillige at arbeide paa egen Haand efter almindelig Anviisning, vilde behage at henvende sig til mig selv, for at erfare betingelserne, iblandt hvilke denne er den første, at han ikke maa befatte sig med andet, end Contoirets Arbeide, undtagen i de af mig om Middagen og Aftenen bestemte Fritimer. Lollands Amtstue den 18de November 1813. Lunddahl. at Bortkommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Den 17de November d. A. er imellem Guldborg, og Saxkjøbing tabt en Rytter-Carabin - No. 54.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-19
Den retsindige Finder bedes meget om at slevere den imod en billig Findeløn paa Addresse-Contoiret i Mariboe, hvor Douceuren for sammes Tilveiebringelse udbetales.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
7de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 92. Kongelig privilegerede. Addresse=Contoirs Var Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, aar Tirsdagen. den 23de November 1813. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schaltz, restd, Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
(Af Alt. Merk. og Hamb. Corresp.) Tydskland. J et Jntelligentsblad for Hertugdom met Anhalt Dessau læser man følgende Bekjendtgjørelse: En lang Række af Aar har jeg beviist, at jeg gjerne opfyldte hver billig Bøn af mine Undersaatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
De senere Begivenheder have desværre betaget mig Midlerne at følge fremdeles her mit Hiertes Ønsker Kun sielden vil jeg kunne understøtte Trængende, saasnart Gud ikke snart skjænker os bedre Tider. En hver af mine Betiente og mine Undersaatter vil jeg derfor være Tak skyldig, der i nærværende Tiders Løb saameget mueligt skaaner mig for Bønner, derved sparer mit Hjerte for den smertelige Følelse, at maatte afslaae en Hielp, som jeg kun for vel veed, vel aldrig var mere fornøden end nu. – Den 1ste August. - Leopold Fredrik Frants, Hertug og Fyrste til Anhalt-Dessau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Frankrig. J det sydlige Frankrig blev den nylig anordnede Udtagelse af 30000 Mand til Armeen paa de spanske Grændser, der ogsaa fik flere Forstærkninger, dreven med megen Virksomhed. Staden Bourdeaux skal til denne Armee have leveret 800 Fade Brændeviin og 1 en halv Million i rede Pen ste. General Berthier St. Hilaire, der er udnævnt til befalingsmand for Doregaronnedepartementet, har opslaaet sit Hovedqvarteer i Toulouse. – Man har tidt forsøgt at gjøre Søevand drikkeligt, men de hidtil skeete Forsøg havde ikke altid fyldestgiørende Følger. Hr. Rochon, Medlem af Jnstitutet, har fundet et meget simpelt Middel, som bestaaer i at destillere Vandet i et lufttomt Rum. Maschinen dertil er let at forfærdige. Medens Physiken saaledes sysselsatte sig med at forvandle Søevand til ferskt forskede Chemien efter et Middel at forvandle forsk Vand til Søvar. J det sidste Nummer af Chemikens Annaler findes Recept dertil, Som bekjendt tjener Søevand i mange Sygdomme som virksom Lægemiddel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Ratzeborg den 11te November. Ved en Recognostering, General Lallemont gjorde i Gaar, er Ma for Schill, Chef for det Husarregiment, der har dette Navn, taget til Fange. Det var Hr. Kassik, en ung polsk Officier, der angreb ham og tog ham fangen, Mand mod Mand. Vi have slet intet Tab lidt, Fienden havde to til tre Qvæstede. Constantinopel den 25de August. J Følge seneste Efterretninger fra Caito af 24de Junii er HussumPascha, Commandeur over den tyrkiske Armee i Arabien, med Sheriffernes Tropper bestandig i Mecca, og har igjen der oprettet sin sædvanlige Residents. Et Corps Wechabitter under Commando af Mabaist, en af deres kjækkeste Høvdinger, var rykket frem til Taraba, fire Dagreiser fra Taise, som Mastapha Bey, en af Statholderens Generaler i Ægypten holder besat med hans Cavallerie, og en Deel af Sheriffernes Tropper. Mahalfi haabede at overfalde dette Sted, og bemestre sig det; men Mustapha Pascha, der var underrettet om hans Marsch, rykkede ham imøde med sine Tropper, slog ham aldeles, tilføiede ham et anseeligt Tab paa Folk, og fratog ham al hans Bagage, Mabalst fik selv i Fægtningens Hede et haardt Saar, hvoraf han skal være død to Dage efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Paris den 23de October. Man forsikrer, at den forevigede Gretti Aftenen for sin Død lod opføre adskillige Musiknummere af sin Composition. Det havde han tilfælles med den afdøde Keiser Leopold, der elskede Musiken lidenskabelig, og componerede behagelige Stykker. Vi have ham blandt Andet at takke for den paroderede Mennet Quel caprie. Da han var nær Døden, bad han høit med sin Skriftefader, derpaa indtraadte alle Hofmusici, som han gav Signal at opføre en Symphoni, og døde saaledes midt i en Concert.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Rom den 2den October. Jgaar faaes første Gang paa Paraden et Detaschement af vor faste Nationalgarde, der er oprettet til at vedligeholde den offentlige Rolighed, og bestaaer at lutter unge Mennesker, der ere besiælede af den bedste Aand Hele Officier corpset var tilstæde. Præfecten i Rom bevidnede dem alle sin Tilfredshed, især Legionsschfen, PrindsZagarde, Major, Grev Grand, Cohortescheserne Grev Bounacorst, Marchese Massimi, Prinds Barberini, Prinds Scirra, Grev, Carpegna, Marchese Basele og Grev Bologhetti. Man kan uden Overdrivelse sige, at Borgere af alle Stænder omkaps have stræbt at understøtte Regjeringens Hensigter. Deres Jver og Hengivenhed for Keiseren kan ikke nok roses Nationalgarden er med samme Driftighed organiseret i alle Departementets Communer; overalt bestaaer den af raske unge Mennesker og de anseeligste Grundeieres Sønner. Allerede ere adskillige Cohorter afsendte, at bevogte forskjellige Puncter af Kysterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Jndenlandsk
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Mariboe den 21de November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
(Af Udgiveren.) Endnu vedbliver Meslingerne at angribe baade Voxne og Børn her i Byen, dog ere i lang Tid ingen døde af dem. For et lidet Læs Brænde forlanger nu Bønderne 500 Rd. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Som nye Subscribent er indtraadt udi vores Provindsialbogsamling her Hr. P. Wied, Handelsbetjent i Rødbye, og har derfor erlagt til bemeldte Stiftelses Casse i Jndskud 3 Rigsbankdaler Sølvværdie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Fra 1ste Advent d. A. til den 23de d. M. er i Mariboe Sogn ægteviede 12 Par. Fødte 24, nemlig 15 Drenge og 9 Piger, hvoriblandt 2 Uægte. Et uægte Barn blev født med et Hareskaar og uden Gane. Det døde i et Slag, da det omtrent kunde være 1/2 Aar gammel. J ovenmeldte Tid ere 30 døde, nemlig en i Daarekisten af Forstoppelse, 5 af Battersot, en Militair af Svindsot, en af Alderdom, 2 af Hovedpine, en af Nervefeber, en af indvortes Sygdom, 2 af Brystsyge, 4 af Krampeslag, en af Værk i Lemmerne, en af Brud i Siden, 2 af Brystsyge, en af Blodstyrtning, en af Brok og 5 af Meslinger, 2 af unavngivne Sygdomme. En Hospitals lem opnaaede en Alder af 81 Aar. Tvende vare 76 Aar og en 72 Aar gammel; altsaa 6 flere døde end fødte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
En kongelig Embedsmand i Kiøbenhavn, der ved disse trykkende Omstændigheder er bleven sat i Forlegenhed, ansøger i Dagen een eller anden af Kjøbenhavns Formuende om et Laan af 200 Rbd. N.V. mod sikker Caution og 30 Rbd. qvartaliter Afbetaling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
(Jndsendt.) Af og til hører man nu omstunder, at endeel Tjenstepiger klaget over, at deres Løn med Hensyn i Tidsomstændighederne er alt for ringe. At dette ik altid er Tilfældet kan sluttes deraf, at 3de Skjoldmøer her fra Byen har havt Kone og Leilighed til at fragte en Vogn med Tour og Retour, til omtre 90 Rd. D. C. foruden Diæter, til Gottersgabe, forat sige deres oprigtige Elskere det sidste bedrøvelige Farvel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Ved Tallotteriets 1042 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 10. 15. 62. 5. 39. Plan til en Almue-Bogsamling i ethvert Pastorat i Lollands Falsters Stift.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
J Anledning af Hs. Majestæts allerhøieste Resolution af 21de December f. A., hvorved det allernaadigst er bifaldt, at de 1 1/2 Tønde Byg som ere tillagte Amtsprovsterne af hver Kirke i deres District, maa for saavidt Lollands Falsters Stift angaaer og indtil en egen Amtsprovst er beskikket, anvendes saaledes, at enhver Herredsprovst deraf faaer 5 Rd. for enhver af Herredets Kirker, og at den øvrige Sum, dette Byg maatte beløbe til efter Capitulstaxten anvendes til at grundlægge paa hvert Sted en Bogsamling for Almuen eller til at forøge den, hvor den allerede maatte være begyndt, har Hr. Kammerherren og D. H. med Hensyn til at giøre denne Jndretning almeennyttigere, og underkaste samme offentlig Tilsyn, indstillet at der for samme maatte haves en kongelig approberet Plan, og i Haab om allernaadigst Approbation indsendt følgende Forslag til Almne Bogsamlingers Oprettelse i Stiftets Pastorater.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Der skal være en Almue Bogsamling i ethvert Pastorat i Lollands Falsters Stift, hvilken Tid efter anden maae tilvejebringes ifølge den kongelige Resolution af 21de December 1812 af Overskudet af de enhver Kirke i Stiftet paalagte 1 1/2 Tønde Byg til Provstens Lønning, naar først de bevilgede 5 Rd. af enhver Kirke ere fradragne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Provsterne gjøre hvert Landemode Jndberetning om Overskuddets Beløb, som til videre Fordeling imodtages af Biskoppen, det uddeeles saaledes, at for samme grundlægges aarligen 2 Almue Bogsamlinger i Falster og 4re i Lolland, saa at 1/2 anvendes til Falster og 2/3 til Lolland, og naar Bogsamlingerne ere grundlagde, forøges disse igjen paa samme Maade og efter samme Fordelings Princip. Ved Valget af Bøgerne lægges, saavel den Veiledning, som Landhuusholdningsselskabet i sin Fortegnelse over Skrifter, passende for den danske og norske Almue, 1ste Binds 2det Hefte allerede har gjort, som den det i Fremtiden maatte give til Grund, der tages aldeles Hensyn til Almuens Tarv, og i Almindelighed følges den Regel, at der fortrinligen anskaffes Bøger af religiøs og moralsk Jndhold, som ere aldeles forstaaelige for Almuen, og derefter Bøger af historisk og occonomisk Jndhold. Bogsamlingen staaer nærmest under Præstens Bestyrelse, som i Forbindelse med Pastoratets Skolelærere og Skoleforstandere udgjør Commissionen for samme. Bogsamlingen staaer i Præstegaarden i et dertil indrettet Skab, dog er det tilladt efter Commissionens nærmere Overveielse, at flytte den til en Skole, ifald denne maatte ligge beqvemmere for samtlige Beboere, men ingen Bog udlaanes uden Præstens Tilladelse og Vidende. Præsten holder en Protocol, der er authoriseret af Biskoppen, i hvilken tubrikviis indføres Pengenes Beløb, som til Bøgernes Anskaffelse ere modtagne, hvilke Bøger der ere indkjøbte og hvad enhver Bog har kostet, Laanernes Navn, den udlaante Bogs Titel, Udlaaningens og Tilbageleveringens Datum, og da i hvilken Tilstand den er tilbageleveret. Ligeledes indføres i samme Commissionens Forhandlinger i en særskildt Rubrik, samt Jndholdet af de vigtigste Breve, den fra Directionen, Bogsamlingen vedkommende har modtaget. Denne Protocol ansees som en Embedsbog, forevises for Biskop og Provst paa Vistlaz til Paategning, ligesom og de Bøger forevises, for at Bisitairerne kan conferere med Protocollens Jndhold. Commissionen udarbeider strax Love for Bogsamlingen, som siden indsendes til Dictionens Approbation, for at vorde Regel indtil Omstændigheder maatte gjøre Forandring i samme nødvendig. Præsten er Præses i Commissionen, han besørger Bøgerne, som efter approberet Forslag maatte anskaffes til Bogsamlingen, hjemkjøbte og fører hele Correspondencen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Hver Mikkelsdag bekjendtgjør Præsten fra Prædikeslolen, hvilke Bøger der forefindes i Bogsamlingen og hvilke de approberede Love o. s. v. Hvert Fjerdingaar holdes i Præstegaarden, eller paa et beleiligt Sted, Møde, for ot overveie Bog samlingens Tarv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1813-11-23
Det staaer enhver confirmeret i Pastoratet frit, at erholde Bøger tillaans efter de vedtagne Love uden Betaling, og Commissionen er ikke bemyndiget til at forøge Bogsamlingen, uden ved frivilligt Bidrag, som ved den Foranstaltning maatte tilvejebringes.