Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-12-07
Ved det lovgivende Korps tredie Aabning den 22 s. M. vare Lord Cornvallis, Marquis Lucchesini og ErkebiskopSpina ogsaa tilstæde. Minister Chaptal holdt en skiønJnstallations=Tale, hvori han enskede Lovgiverne Lykke til, at de kunde begynde deres Møde i det Øieblik, da Freden er sluttet med alle Magter. Af Erob, ringer - sagde han blant andet - kunne Nationerne vel høste Ære og Magt; men vise Love ere deres sande Velstandskilder. Dupuis blev valgt til Præsident, og af Statsraad Regnier blev forelagt Forsamlingen en Liste over de Arbeider, hvormed den i nærværende Session skal sysselsætte sig. Disse angaae først og fornemmelig den borgerlige Lovbog, dernæst Anordninger om Hospitalgodsers Omtuskninger, Fredstraktaterne med Neapel, Bayern, Rusland og Portugal, hvilke skulle erklæres for Love og man troer neppe, at den bestemte Tid, af 4 Maaneder vil strække til, at overveie den store Mængde Love, som ere bragte i Forslag. Den følgende Dag efter Mødets Aabning lod Regieringen ved Statsraaden, Thibeandeau overgive det lovgivende Korps en mærkværdig Overligt af Republe. kens nærværende Forfatning. Følgende ere de farsen i Admismilien, 14 Fattige, ha væsentlige Gienstænder, som berøres i denne Beretning: kunde have blevet farlige for Franterig, ere deporte. 1) Roligheden i det Jndre, især tilveiebragt. ved de oprettede Specialtribunaler, som have fældet 780 Domme over store Forbrydere, af hvilke ikkun 19 ere forkastede af Kassationsstribunalet, som et Beviis paa, at Uskyldigheden Jntet har havt at befrygte af denne raske Rettergangsmaade. 2) Den Samvittighedsfrihed, som Regieringen proklammerede ved sin Oprettelse, er endtydermeere sikret ved Konkordatet med Paven og Statsraad PortalisUdnævnelse til at lægge en Plan, hvorved alle Religions partiers Frihed kan sikres. Ved lignende Forholdsregler vil man sørge for alle Gudstienesters Lønning den offentlige Skat. 3) Regieringens Fasthed og Sikkerhed, hvorom siges, at den har sat den offentlige Mening paa Prøve, ved at lade en Prinds af det Huus, som har hersket over Frankerig (Kongen af Etrurien) reise igiennem de franske Departementer, og opholde sig Hovedstaden, og derved overbeviist Verden om, at Republiken er i Franzosernes Hierter, og har opnaaet Aarhundreders Modenhed i samme. 4) Krigernes Hiemkomst paa det franske Gebert, som Anledning til en række af Feste og Triumer, 6) Den ærefulde Modstand som den ulige svagere franske Marine endnu har gjort den Engelske Søemagt i Middelhavet og ved Boulogne hvilken lod haabe, at den, i Mangel af Freden vilde have hævnes sin Ulykke og de Feiltrin, som vare en Virkning af samme. 7) Den franske Armee i Egypten, som mere har givet efter for Omstændighederne end den Engelsk, Tyrkiske Magt, og vilde have seiret, hvis den havde kjempet i Forening. Historien - hedder det her - vil ikke fortie, hvad Franzoserne have gjort, for at bringe Civilisation og Europas Kundskaber til Egypten, og maaskee vil den begræde dette Lands Tab som en nye Ulykke for det menneskelige Kjøn. 28000 Franzoser kom til Egepten, for at erobre det. Andre bleve Tid efter anden sendt efter dem; men næsten lige saa mange ere igien komne tilbage. Foruden de Fremmede, som følge med, vende nu 23000 tilbage til Frankerig, saa at 4 Feldttoge, mange Fægtninger og Sygdomme følgelig ikke har oprykket en femte Deel af Oxientens Armee. 7) Reformerne ved Armeen, for at sætte samme paa Fredsfod; men desuagtet ville Finantserne endnu længe trykkes af Krigens Byrder, og adskillige tildeels uforudsette Udgivter, saasom Fædrelandsforsvarernes Belønning, Arbeiderne i Arsenalerne og Søehavnene, at skabe en nye Marine og opbygge det, som Krigen har øde. lagt, vil mueligt - den strængeste Svar somhed uagtet - udkræve nye Hielpekilder. 3) Koloniernes Tilstand; Guadeloupe har rede til de Vestindiske Øer. Paa St. Domingo hvor Underhandlingerne har været ledsaget af uregelmæssige Handlinger, vil den Flaade og Armee, som staaer i Begreb med at afseile, snart adsprede alle Skyer Paa St. Domingo og Guadeloupe gives ingen Slaver, meere; Alt er der frit, og skal bliverfrut. Paa Martinique har man derimod beholdt Slaveriet, og der skaldet blive. Det har kostet Menneskeheden, for meget, til ogsaa der at forsøge en Revolution. Guiana har blomstret ved en god Forvaltning, og vil det endnu meere ved Freden og et uduidet (altsaa dog fra Portugal aftraadt) Gebeet. Jøle de Fran de og Reunion ere stedse blevne Moderlandet troe, og befrygte nu ikke meere, at dette, ved at give de Sorte Friheden, gjør de Hvide til Slaver. 9) Finantsernes Bestyrelse er meget forbedret adskillige Forfalskninger og Misbruge forebyggede og Nationalskovene satte under indsigtsfulde Mænd. 10) Den offentlige Underviisning har gjort nogle Fremskridt. Foruden Primair= og Secondairskoler, ne skal i de fornemste Stæder oprettes 30 Skoler, under Navn af Lyceer, hvori 3000 Militair= og 3000 Borgersønner skulle holdes paa Fædrelandets Bekostning. 11) De udenlandske Forhold. Om den nyeste Reform i Batavien siges her at den franske Regjering stedse fraraadte samme, paa Grund af den Skade, som flyder af offentlige Indretningers Ubestandighed, men har siden maattet erkjende den som et uafhængigt Folks Villie. Det af Partiesyge hjemsøgte Helvetien har ofte forelagt den første Konsul Organisationsprojekter, men altid faaer den Lære af Bonaparte, at det skulde have dets Fædres Mod, Dyder og simple Sæder, saavelsom Forskjelligheden i Landets Religion og Sprog, for Øine og især bevare Frihed og Lighed, til Mønster for Europa, som først har lært af deres Nation, at være frie og afhængig. Men man hørte disse Raad med Kulde, og Helvetien blev midt i Stormene uden Styrmand. Cisalpinien og Ligurien har endelig besluttet en fast Statsforfatning, og ifølge deres Ønske vil den første Konsul paatage sig Udnævnelsen af deres Regjerings personer. Lucca har under den provisoriske Regjerinbødet for sine Forseelser mod det franske Folk. Kongen af Toskana vil snart være erkjendt af alle Magter, 4000 Franzoser bevogte Livorno for ham, indtil han selv faaer en Armee, Den hellige Fader, Souverain af Rom, besidder sine Stater i deres Jntegritæt, J Anconas Citadel ere endnu 1500 Franzoser, for at sikre Kommunikationen med den Sydlige Armee. Af Neapel, som Frankerig efter Lunevillefreden kunde have hjemsøgt med sin hele Hævn, forlangte man blot Havnen Otranto, som var vigtig for dets Hensigter paa Orienten, efterat Engellænderne havde taget Malta i Besiddelse. Paul 1ste fik Frankerig kiær, han vilde Europas, Fred og Havets Frihed. Med ham forenede Danmark, Sverrig og Preussen sig, og dannede en Konlition, for at sikre Havets Frihed. Hannover blev besat af Preussiske Tropper, store, uberegnelige Planer aftaltes; men - Paul den Første døde pludselig. -