JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Den tiltagende Velstand udbreder sig saaledes i enhver af Samfundets Classer, og man kan dristig paastaae, at Fabrikanten, Haandværkmanden og Daglønneren nu, naar han vil arbeide, ikke kan fattes tilstrækkeligt Udkomme. - Saaledes var Norges Forfatning i 1814, og saaledes er dets nærværende Tilstand. Det er ikke uden en smertelig Folelse, at Kongen har bragt det tro norske Folk dets overstandne Lidelser igjen i Erindring; men heller ikke uden Tilfredshed, der ikke maa udlægges som Stolthed, har han omtalt de umaadelige Fremskridt, som Unionen har bevirket. Det er nu 22 Aar siden at Norge, ved Foreninger med Sverrig, afsvor alt Had og alt National-Fjendskab, som igjennem Aarhundreder var bleven vakt og næret, og fra den Dag af skriver sig Norges Vel, ja Norges Lykke kan man sige. Foreningen imellem Norge og Sverrig anseer Kongen som sin Roes og sin Lykke. Den kan, med Hensyn til sine Resultater, heller ikke Andet, end opfylde enhver oprigtig norsk Patriot med Taknemlighed mod Forsynet, der betjente sig af dette Middel, for at grunde en Nations Held, der af Naturen kun er lidet begunstiget og i Aarhundreder havde kæmpet imod Hindringer, som en Norges sande Interesser ofte fremmed, Politik satte imod Udviklingen af dets Frihed og dets Hjælpekilder. Foreningen med Sverrig alene sikkrer Norge dets nærværende Rang blandt uafhængige Stater, den udgjør Garantien for Nor mandens personlige og politiske Friheder; den er Springfjederen til Norges voxende Rigdom og Velstand. Hvad vilde vel Norge have været uden denne Forening: Var den blevet afhængigt, Havde det, saaledes som nu, med Tryghed kunne nyde den nærværende og imodeseet den kommende Tid : Vilde dets Handel og dets Jndustri have opnaaet denne gradevise og forhausende Udvikling: Vilde den Kol og Lykke, hvormed Torsynet nu oversser os, have opslaa sin Bolig blandt et Lands Klipper og i dets Dale, hviprecaire Extstence vilde have været afhængig af Politikens mindste Begivenheder, Svaret kan kun blive benægtende, Men, for at forskaffe denne Tingenes Tilstand Varighed, for at fængsle Lykken, maa ethvert Medlem at Samfundet føle sig gjennemtrængt af den store Sandhed, at Fred og Ro kun kan ventes af en oprigtig og loyaForening med Sverrig, og kun ved Eendrægtighed, gjensidig Tillid og broderligt Venskab imellem begge Nationer, er denne Forening istand til at udvikle sig. En saadan Amalgamation er det at Kongen stræber efter. Lader og holde fast ved disse Grundsætninger, og vi kunne da med Tryghed skue ind i Fremtiden og beserftige os med de Forbedringer, som vor Lovgivning, vore offentlige Jnstitutioner og Udviklingen af vore Hjælpekilder fordre. Norge, der nylig er indtraadt i Staternes Række, maa ved sin indre Organisation søge at bevare denne Rang. Under Freden, og medens vore Hjælpekilder tillade det, maae vi beskjæftige os med at forbedre vor indre Tilstand. De kommende Slægter ville vide os Tak derfor. Kongen forbliver med sin kgl. Huld og Naade det norske Storting vel bevaagen, - Givet paa Stockholms Slot, den 13de Octbr. 1836. Carl Johan. Løvenskjold. Fr. Due.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Det forkyndes nu som afgjort, at Ludvig Buonaparte, for sin Person, ikke vil blive stillet for Assiseretten.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Artikelen i den vel inspirerede Journal des Debats, som vis i forrige Nummer have meddeelt, lod formode, at man var bleven enig herom. Jmidlertid skal denne vigtige Sag være bleven aftalt mellem Kongen og Hr. Mole, og det var første enne samme Artikel i Journal des Debats, der underret lide de øvrige Ministre om, at man ved denne Leilighed til sigtede en saadan ny Afvigelse fra Reglerne for Liighed for lovene. - Der vise sig ellers daglig flere Spor til, at Complottet i Strasburg har havt flere Forgreninger, end man i Begyndelsen havde formodet. Efter Bladet det ministerielle Charte, er der bleven afsendt en Undersøgelsesdommer til Maas=Departementet, fordi man havde erfaret, at der i et Støberi var bestilt en betydelig Deel Ørne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Det 4de Artilleriregiment, som nu paany har hendrage, Opmærksomheden paa sig, er det samme i hvilket Napoleon for Toulon første Gang udmærkede sig. Da har som tilbage fra Den Elba, stod dette Regiment i Garnisor i Grenoble og ledsagede Keiseren til Paris. Disse Omstænligheder gjøre det noksom forklarligt, at Ludvig Buonavarte netop valgte dette Regiment til Deeltager i sit vove sige Forsøg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Blandede Efterretninger. skadre, bestaaende af 3 Linieskibe. 1 ger, indtraf d. 17de Occk. til Cadix, hvor der allerede lange, har ligget 2 franske Krigsbrigger, Paa Parises Vors gik det Rygte, at Adm. Hugen skulde have Ordre til at bemægtige sig Cadix, i det Tilfælde, at Carlisterne rykkede ind i Madrid. Hertugen af Remours har d. 27de Octbr. indskibet sig i Toulon. D. 29de kunde han være i Algier, d. 31te i Bona, og d. 1ste og 2den Novbr. skulde Expeditionen, 12000 Mand. stærk, derfra bryde op imod Constantine. Tussuf Bay commanderer Avantgarden, der bestaaer af 1000 araviske Ryttere; Gen. Trezel 1ste og Gen. Rigny 2den Brigade. Mehemed Ali, Ægyptens Behersker, der nu begynder at føle Alderdommens Svagheder, har sammenkaldt en Familiecongres i Kairo, hvorved han, som man formoder, vil erklære sin kjære Sønneson Abbas til sin Efterfølger. Jbrahim Pascha vil imidlertid neppe med gunstige Øine saaledes see sin Reven sig foretrukken.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Efter Forlydende skulle de franske Exministre Peronnet og Chantelauge ikke have bedet om deres Løsladelse, af Fængslet, men Første kun have tilskrevet Ministeren fal gende Brev, Lægerne forsikkre mig, at et længere Ophold i Slottet Ham vil bevirke min Død. Derefter have de, hvis Afgjørelse denne Sag tilkommer, at tage deres Beslutning. Keiser Nicolaus er nu i Bedring, hans Sygdom har kun været et stærkt Anfald af Colik.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Siden 2den Dr. har den parisiske Rothschild stort Besog paa sit Jagtslot Ferrikre af Diplomater, Ministre, Pairs og Deputerede. Fru v. Rothschild og flere Tamer tage i Amazondragt Deel i Jagten, og der nedlægges daglig : til 6000 Stykker Vildt. Den samme Rothschild lader sig i Paris bygge et Hotel, der vil koste 2 Mill. FranesI den munchenske Forstad Au bygges en Kirke, der bli hver et Mesterstykke, som vil søge sin Lige. Ethvert malet eller egentlig indbrændt Vindue i Samme koster 3,000 Gylden. Altertavlen selv dannes af et saadant Vindne. Straus har den 8de Ds. givet en Valtser-Concert i Haag. (Baade Kielerne og Kjøbenhavnerne gik raltsaa for denne Gang Glip af ham.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Blandede Efterretninger. I den Fredagen den 4de D. afholdte Generalforsamling i Trykkefrihedsselskabet bleve de fremsatte Forslag eensstemmig antagne, med Undtagelse af Hr. Lehmanns angaaende en Petition om, at Afgjørelsen af det Spørgsmaal, hvad der skal ansees som politiske Nyheder og Efterretningers, maatte henhøre under Domstolen og hvis Hensigt Proponenten angav at være: at fremkalde en Tilkjendegivelse af den offentlige Mening, der baade ved Stemmernes Betydning og Antal kunde have den behørige Vægt i Vedkommendes Øine." Vel erklærede den store Majoritet af Repræsentanterne det for sin faste Overbeviisning, og Minoriteten, der ikke havde fundet det rigtigt at tilføie en saadan Erklæring, udtalte sig i samme Aand. Det samme var (med en eneste Undtagelse) Tilfældet med alle de andre Medlemmer af Selskabet, der yttrede sig, hvoriblandt f. Ex. Justitsr. Guldberg udtalte den Overbeviisning, at en saadan Bemyndigelse vilde være ufornøden, da Tilfældet sikkert ikke vilde indtræde oftere, ligesom det i saa Fald fulgte af sig selv, at en ny Generalforsamling vilde vorde sammenkaldt, for at tage de nødvendige Foranstaltninger. Derfor erklærede Proponenten, at hans Hensigt ved alt det Passerede i det Væsentlige var opnaaet, da hele Repræsentantskabets og for en stor Deel ogsaa Generalforsamlingens Mening om Sagens Realitet tilstrækkeligen var udtalt, hvorfor han ikke kunde have noget imod, at den endelige Afgjørelse udsattes, indtil Fremtiden maatte have viist, om det var nødvendigt at gjøre noget Stridt i den omhandlede Sag. Dermed erklærede de, der især havde understøttet Andragende, sig og tilfredse Christiania Universitet har atter mistet en af sine Lærere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Prof. i Historie og Geographi Cornelius Steenblod er afgaaet ved Døden, efterat han i de sidste Par Aar havde lidt meget af en smertefuld Sygdom. Den Afdøde efterlader sig ogsaa her i Landet mange Disciple og Venner, da han tidligere i en Række af Aar var først Adjunct og siden Overlærer ved Frederiksborg lærde Skole, hvorfra han tilligemed Prof. Hansteen blev kaldet til Professor ved det norske Universitet. Han har leveret nogle æsthetiske Smaating og deriblandt Frederikshalds Beleiring, en dramatiseret Historie, og en Afhandling: "Om de gamle Skandinavers Vaaningshusel, der først udkom som Skoleprogram og siden er paany optrykt i Athene 1814, November=Hæftet. Han har ogsaa leveret en Deel Beskrivelser i de at Lahde udgivne Prospecter af Stæder og Slotte i Danmark, samt adskillige Melodier til de af Abrahamson, Nyerup og Rahbek udgivne Viser for Middelalderen. I Thisted Avis læses følgende Udtog af et Brev fra Norge, dat. 8de Octbr.: "Af vore politiske Skriblerier, har Du ved seet en Deel; derved vanker mere Blæk end Blod. Vel synes enkelte Skraalhalse at gjøre sig Umage for at ophidse Gemytterne i Anledning af Stortingets ligesaa pludselige, som i enkelte Henseender skadelige Oplysning, men Nationen indseer, at ogsaa denne vil have sine meget gode Følger og er Carl Johan for meget hengiven til noget Øieblik at kunne miskjende ham. Kun Nationalhadet, som virkelig var paa Vei at bortdampe, reiser igjen, som en Følge af svensk Jndvirkning og svenske Machinationer, sit Medusahoved, og bitter Harme ulmer paany i enhver brav Normands Hjerte. Dog, saalænge Carl Joh an lever, bliver det ved Ulmingen, og - enhver Dag sin egen Plage. Vi have da faaet en Nørmand til Statholder, og i ham den Mand, som Nationen vist selv vilde have valgt. Statsministerens Løvenskjold vil formodentlig vedblive, som saadan, uagtet han ikke kan rose sig af Folkets Agtelse eller Kjærlighed. Han skal være en Mand af meget indskrænkede Evner og en ivrig Absolutist, samt besidde et Overmod, der trodser Nationen og dens offentlige som private Meninger; men han er tillige den eneste private Mand i Landet, hvis oconomiske Stilling tillader ham at modtage en saadan Post, og med en brav Statholder vil han blive mindre farlig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Den qvindelige Forening for at oprette og bestyre et Asyl for smaa Børn i Helsingør holdt den 28de Octbr. Generalforsamling, hvori valgtes 8 nye Medlemmer af Bestyrelsen istedetfor de udtraadte. Ligeledes oplæstes en Beretning om Foreningens Virksomhed i det forløbne Aar samt det af Cassereren aflagte Regnskab. For paa samme Dag, som Landets Høitidsdag, at glæde de Smaa, havde Kammerherreinde v. Krogh foranstaltet et godt Maaltid til disse i Asylet. Bestyrelsen var derefter samlet den 2den Novbr. Fru de Coninck blev da overdraget at have Forsædet istedetfor Kherreinde v. Krogh, der i Medfør af Lovene aftraadte. Til at assistere Bestyrelsen valgtes istederfor Slotspræst Fischer, som efter Lodkastning fratraadte, Pastor Boye.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Ribe Cathedralskoles Disciple bragte om Aftenen d. 9de Dr. Hr. Prof., Dr. Thorup, som ved Reformationsfesten har, efter Indbydelse, erhvervet den philosophiske Doctor grad og af Hs. Majestæt er bleven hædret med Dannebrog; ordenens Ridderkors, et festligt Fakkeltog, hvorved en i denne Anledning forfattet Sang blev afsjungen og et Længe leve udbragt for den elskede Lærer, som med hjertelig Tak modtog dette Beviis paa sine Disciples kjærlige Hengivenhed. Ved en i Natten til 12te De, i Vinkel Præstegaard opkommen Ildsvaade blev hele Stuebygningen i saa kort Tillagt i Aske, at beboeren, Hs. Høiærv. Hr. Provst Theigaard, kun fik en saare liden Deel af Sølv, Linned og Sengeklæder reddet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
For Udbringelsen af det d. 30te Octbr. ved Læss paa Grunkomne Skib, Greogory Borgosloff, erholdt Bjergerne 2600 R.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Bekjendtgjørelser.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Klæde=Oplag. Med fine og simple Klæder, fine Cassemirs, glatte Duffels, Calmuk, saavelsom alle til Klædehandelen henhørende Varesorter anbefaler sig til reelle Priser B. 6 Cohn paa Gammel-Torv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Hampelærreder og de hos mig efterspurgte, Couleurer, 2 Alen brede, franske Merinos, ere nu igjen arriverede. A. A. I Al S.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Manufactur-Udsalg i Hjørring hos Fru Green. . Jeg tager mig den Frihed at bekjendtgjöre mine ærede Venner og Bekjendte, saavel uden som indenbyes, at min Boutik er bleven forsysenet med nye velassorterede Manufactur-Varer, saasom: kjöbenhavnske Bomuldstøier, Sirtser, Flanel, tærnede og andre Merinos, Corset-Dreili alle Slags Flors-, Silke-, Uldne-, Bomuld- og andre Törklæder, alle Slags hvide Varer, Silke og Flors-Baand m. m., som til denne Handethenhører, og som Alt udsælges til de meest billige Priser. Ærbødigst R. I. Kalmer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Fine Røgtobakker. Holl. rød og sort 6, Tonnenbøier, Birginia, PetiCanaster, Maryland, med flere Sorter, samt fine Eigarrer faaes billige Ch. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Gode Huusholdnings=Oste a 6 Mk. pr. Lspd., russi 1 Hvedemeel, samt raffineret Lampeolie er at faae hos Ch. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Austral- og Studeerlamper med matte Glaskupler, Plating-Fyrtøier og Zirater til Lommeuhrfutteraler faaes for billig Priis hos F. C. F. Hartmann Gode skotske Sild, i hele, Qvart, og Ottendeel Tönder faaes hos E. I Hallengreen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Udmærket gode gule Ærter og fine Kartofler faaes hos Holm paa Algaden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Skipper Thomas Hjelm afseiler i næste Uge til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Skilibet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-17
Stedet Bjerggrøn, i Hammer Sogn, af Hartkorn i Skpr. 1 Fdkr., kan kjøbes underhaanden af Cancellieraad Procurator Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Frankrig. Differentserne med Schweiz, for saa vidt de havde deres Oprindelse fra den bekjendte Conseilske Sag med dens Følger, Notevexlingen med Gesandten o. s. v., ere udentvivl, i dette Øieblik bilagte. Landdagen har nemlig ved Afstemning givet følgende Udkast til et Svar paa den franske Note, sit bifald:
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Frankrig og Schweiz see, ved en Misforstaaelse, den gode Forstaaelse forstyrret, som i Aarhundreder har hersket imellem dem. Det maa være begge Staters Ønske, at see det samle Forhold gjenoprettet. Da det er en Vildfarelse, der har foranlediget Misforstaaelsen, saa er en loyal Erklæring, Nidlet til at hæve den. - J en Note af 27de Septem er besværer den franske Regjering sig over den af Landdaen, i det Conseilske Anliggende, brugte Fremgangsmaade: kanddagen havde ikke fremkaldt denne Begivenhed og, førende det kom til nogen Meddelelse desangaaende, bleve alle Forhold mellem begge Stater ved den franske Regjering af brudte. Schweiz saae denne Misforstaaelse med saa meget mere Beklagelse, som det aldrig havde været dets Hensigt, mindste Maade at foranledige noget Brud paa de venskabe, lige Forhold til Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Den 19de Juli tilstillede Hertugen af Montebello lad en officiel Skrivelse, Præsidiet Conseils Signalement. Atterne, forsaavidt de angik det fængslede Jndivid, bleve tilsillede Landdagen, og denne, som fandt en Sammenhæng, mellem hiin Note og de omtalte Actstykker, besluttede at ende disse til den franske Regjering, uden nogen forudfattet Mening og uden nogen Hensigt dermed at fornærme den eller dens Gesandt. Det havde aldrig været dens Agt, at vedlægge Committeeberetningen i Sagen, der, som saadan kun udtaler dennes Anskuelser, forskjellige fra Landdagens En Bibegivenhed af saadan Natur skal ikke lægge Hin dinger i Veien for begge Nationers Enighed og, efter de herved givne Oplysninger over en Kiendelse, der af Frankrig, der bleven ydet paa een mod Schweits sande Hensigter gan ste modstridende Maade, erklærer Landdagen at ville fra falde den.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Hertugen af Montebellos Note indeholder svære Vildfarelser, med Hensyn til Schweize indre Tilstand. Landdagen kunde ved Kjendsgierninger tilbagevise disse ugrundede Beskyldninger; Cantonnernes forfatningsmæssige Jnstitutioner, saavelsom Landets materielle og moralske Tilstand levebrer hertil tilstrækkelige Dato, men Landdagen kan ikke ville indlade sig paa et sligt Forsvar, da Schweitz's Cantonner ikke kunne indrømme nogen fremmed Stat Ret til at vaage over deres Jnstitutioner, at controllere Gangen i deres Forvaltning eller, paa nogen Maade, at blande sig i Eedsforbundets Berraadslagninger. Jmod en slig Tendents skylder Schweiz sig selv, at anraabe Folkerettens Grundsætninger og at tye til de Tractater, ved hvilke det anerkjendes som nafhængig Stat.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Efter denne aabne Erklæring, som Landdagen herved fremlægger, haaber den, at de venskabelige Forhold, saaledes som Tidens Løb har befæstet dem mellem Frankrig og Schweitz, i begge Staters Jnteresser ville blive gjenoprettede. Landdagen vil gjerne troe, at et gammelt Venskabs-Forbunds Baand, efter et Øieblik at være løsnede, ville knyttes end fastere, og at forbigaaende Savn ville have gjort begge Nationer Fordelene af en Forbindelse, der aldrig burde have været afbrudt, end mere indlysende: J samme Møde besluttedes Landdagens Opløsning. Den 7de skulde Committeen i de politiske Flygtninges Sag afgive sin Beretning og den 8de var bestemt til sidste Møde. Ovenstaaende Note tilstilledes den franske Gesandt endnu den 5te om Eftermiddagen Kl. 3 og Kl. 6 afgik den med en Coureer til Paris. Der drøftedes dens Jndhold i Bla denne allerede den 9de, og det var den almindelige Mening, at den vilde blive anseet som fyldestgiørende. Det er mærkhværdigt, at Journal des Debats endnu dengang slet ikke havde omtalt den. Formodentlig vil dette Blad først som dere, hvorledes man ved Hoffet tænker om Sagen. Den uafhængige Presse er af den Mening, at Schweitz ved hiint Svar har ydmyget sig i den Grad, at det franske Cabinet, selv med den største Begjærlighed efter Satisfaction, neppe kan ønske mere. Det Vanærende, mene disse Oppositions blade, maa dog imidlertid mindre falde paa Schweiz end paa det franske Cabinet selv, som ved denne Leilighed har behandlet det uendelig svagere Schweiz med et Overmod, lig det, med hvilket Ludvig den 14de engang behandlede, det værgeløse Genua, kun med den Forskjel, at hiin Monark, ogsaa vidste at føre et værdigt Sprog mod de mægtige ter, hvilket de derimod troe ikke at kunne sige om de Franskes nærværende Regjering.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
J Strasburg er Prinds Ludvig Buonaparte ført til et andet Fængsel, hvor et eget Værelse er indrettet for ham, Forhørerne i Sagen fortsættes med Jver fra tidligt om Morgenen til ud paa Natten.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Den 8de brød det 4de Artilleri-Regiment op til sin nye Garnison. Dagen forud havde dets Underofficeer-Corps tilsendt Gen. Voirol en Adresse af følgende Jndhold: " det Øieblik, vi forlade Strasburg, føle vi Trang til at udtrykke Dem den Smerte, vi fole over, ikke længer at staae under deres Overcommando. Vi kunne ei andet end mindes den faderlige Overbærelse, med hvilken De har bedømt vor Vildfarelse. Vi havde ønsket at forblive under Deres befaling, for, ved vor Hengivenhed for den nærværende Regjering, at overbevise Dem om, at vi ikke ere skyldige, men kun et Øieblik have ladet os forlede."
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Forholdene i Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Under denne Titel har Neue Zeitung i 2 Nummerel en Artikel, der gaaer ud paa at skildre Norges nærværende Forhold til Sverrig og tildeels at oplyse, hvorledes dissen Forhold ere komne til at staae paa deres nærværende Stand punct, forsaavidt denne Skildring kaster et historisk Blik tilsk bage paa Norges Stilling for Unionen med Sverrig, viis den udentvivl af en af vore grundige Historikere, bliver drøftet og flere af dens Paastande gjendrevne. For dette Blads Læsere optage vi her den Deel af Skildringen af disse Forhold, som for Øieblikket maa ansees at have særlig Jnteresse: - Jmidlertid er i Norge i Almindelighed det tidligere Nationalhad afløst af en velsindet Sympathi fordet svenske Folk, dets Frihed, Aabenhed og Ærlighed i dets politiske Forhold og Bestræbelser og dets Velvillie imod Broderfolket. Derimod seer man ofte Forholdene, Statsforfatningen og Jnstitutionerne i Norge, og Besværinger, der føres af det norske Folk, skarpt medtagne i svenske Tidender og Skrifter, især i saadanne, som i større ellers mindre Grad gjælde for at staae under ministeriel Jndflydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Vi optage her nogle af de Besværinger, Norge troer at kunne fremføre over Krænkelser under Unionen, hvorved det vel maa bemærkes, at de stedse have været forebragte i et sømmeligt og beskedent Sprog, uden nogensinde at have været rettede mod det svenske Folk, men ene og alene stillede til den norske Statsadministration. 1. Uden at spørge enten den norske Regjering eller Stortinget, har man indført et saakaldet Unionsslag, bestaaende af det svenske blaa og gule Flag, med et liggende Dannebrogskors i det ene øverste Hjørne. Liigheden mellem begge Riger, kunde kun rigtig betegnes ved, at de norske og svenske Farver indtoge hver Halvdelen af Unionsflaget, eller at hver Nation beholdt sit eget Flag, med et Unionstegn i samme. Ogsaa i Cocarder, Uniformer o. s. v. spille de svønske Farver Hovedrollen. 2 Med Hensyn til Udenrigsanliggenderne repræsenteres Norge af den svenske Udenrigsminister, som ikke er nogen norsk Statsembedsmand, er heller ansvarlig for den norske Regjering. Denne Omstændighed vil man fornemmelig tilskrive, at Norge sædvanligt, i Udlandet, enten betragtes som en svensk Provinds eller dog som afhængigt af Sverrig, hvorpaa man daglig finder Beviserne i de Lærdes Skrifter, og i Tidenderne, der endog meddele deres Nyheder fra Norge under Artiklen Sverrig. Denne svenske Forvaltning af Norges diplomatiske Anliggender, har man ogsaa villet tilregne, at Norge i 1821, ved en diplomatisk Afgjørelse, foruden alle sine store Tab, endnu maatte betale 18000 Lst., som Skadeserstatning til nogle londonske Handelsmænd, som i Bods i Nordlandene havde indsmuglet flere Skibsladninger, drevet ulovlig Handel, forgrebet sig paa Øvrighe3 der og Embedsmænd og omsider taget Flugten. - Behandlingen af de diplomatiske Anliggender er imidlertid nylig bleven underkastet nogle Forbedringer, idet en norsk Raadgiver, har faaet Sæde i det svenske Statsraad og Consulerne i Udlandet nu skulle tages i Eed som norske Embedsmænd. 3. Norske Skibe tør ikke betjene sig af det norske Hanen delsflag, længere end til hiinsides Cap Finisterre, men maa der kun vise sig under Unionsflaget. " 4. Paa de svenske Speciesdalere er anbragt et nyt Vaaben, af hvilket det norske indtager 1/2 og er stillet ved Siden af et svensk Provindsvaaben, netop som om Norge var en svensk Provinds. 5. Normændene ønske, i Overeensstemmelse med den historiske Sandhed, at benævne deres Konge Carl den 3die og ikke Carl den 14de, hvilket er hans Talziffer i den svenske Kongerække. Keiser Ferdinand den 1ste af Østerrig kalder sig, som Konge af Ungarn, Ferdinand riden 5te 6. Endvidere ønske de, at deres Konge, paa Documenter og Actstykker, der angaae reent norske Sager i sin Titel maa nævnes Konge af Norge og Sverrig, ikke af Sverrig og Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
7. Flere kongelige Beslutninger, angaaende reent norske Gjenstande, hvilke ere blevne tagne i det norske Statsraad, og som ikke i mindste Maade angaae Sverrig eller nogen Svensk, have været meddeelte i den svenske Statstidende, førend de vare bekjendte i Norge. Dette kan, saa dømmen 1 man, kun skee, for at faae Europa til at troe, at Norge er et Rige, Sverrig har tilvendt sig og at norske Regieringshandlinger staae i Forbindelse med de svenske, af hvilken Grund de meddeles som officielle svenske Efterretninger. (Fortsættes.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-11-19
Fædrenelandet.