JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1759-12-03
Haag, vom 20 November. Die letten Briese von Paris melden, das der Minister des dortigen Hofes zu Wien, Hr. Graf von Cholseul, berichtet habe, das die Kaysering Königinn die kraftegsten Versicherungen gave, ihrer Seits allesMøgliche zu thun, om den Krieg wider den Kong in Preussen, mit dem grøsten Nachdruck bis zu einem anstandigen und danerhaften Frieden fortzusetzen, und hierzudie nothigen Fondsuveranstalten. Eben diese Briese berichten, das der Franzosische Gesandte bey unserm Staat, Graf von Affry, in dem kunstigen Feldtuge, als Generallieutenant unter dem Herzoge von Broglio dienen solte, wenn der Friede nicht wieder hergestellet würde. Die neulich schon gedachte Entschliesung, welche Jhro Hochmagenden dem Hrn. Grafen von Affryn an dessen Memoire ertheilet haben, enthalt: "Das Jhro Hochmagenden keinen befehl ertheilet hatten, die Artillerie und Kugeln, welche der Gesandte zurückfordere, anzuhalten. Der Admiralitatsrath zu Amsterdam habe auf Veranlagung einiger Privatpersonen die Ausführung dieser Artillerie abgeschlagen, zumalda der Grosbritannische Gesandte dieserwegen Gegenvorstellungen gethan; doch wollten Jhro Hochmögenden, nach reiser Underlegung die gedachte Artillerie vor diesesmal absolgen lassen. Sie wünschen ubrigens die Freundschafft und das ante Vernehmen mit Sr. Allerchristl. Majest. beyzubehalten, und hatter keine andere Absicht, als eine genaue Neutralitet zu beobachten. Ubrigens hoffeten sie, das Se. Majest. alles abwenden warden, welche ste in Verlegenheit setzen durste, da ste sich entschlosen hatten, allem vorzubengen, was auch nu den Anschein Leiner Partheylichket gegen die kriegführenden Theile haben konnen.
Berlingske Tidende, 1759-12-03
Crosdorf, vom 18 Nov. Unsere sowol, als die feindlichen Volker, sind noch bestandig in voller Bewegung. S. Durchl. der Prinz von Helstein Gottorf sowohl, als Se. Durchl. der Prinz von Beyern, sind vorgercket, und zwar Erste rer nach Grimberg, dieser aber nach Dillenburg undSiegen. Viele von den feindlichen Regimentern, welche sich nicht langer im Felde halten konnen, ziehen sich nach dem Mayn zuruck. Jhre Officiers sollen wegen Theurung der Fourage, die Helfte von ihren Pierden verkaufet haben. Auf Befehl Sr. Durchiden regierenden Herrn Herzogs von Braunschweig, werden in Dero Landen, 300 Husaren angeworben. Des Erbringens Durchl. sind mit 8 Regimentern und 16 schweren Kanonen, zu einer gewissen Unternehmung von hier abmarschirer.
Berlingske Tidende, 1759-12-03
Jhro Königl. Majest. haben für die Briese dieser Lotterey, samt dem Plan, Los und Banco=Zetteln freyes Porto mit der reiteenden Post, in Allerhøchst Dero Reichen und Lan dern Allergnadigst zugestanden. Die Auszahlung der Gewinnen wird hier in Copenhagen vierzehen Tage nach Ziehung einer jeden Classe, in den ubrigen Staden so bald die darzu erforderliche Remissen eingelauffen, gegen Auslieferung derer Originalen Los Zetteln von den bekommenden Collecteurs promte geschehen; Jn Mangel solcher Extradirung aber, wird kein Gewinn angezahlet oder gut gethan, sondern er salt der Lotteren ganglichanheim, und wird von allen Gewinnen 12 pro Cent zum Besten des intendirenden mecks decourtiret werden. Zugleich mit der Auszahlung der Gewinne, wird auch die Vernenerng zu der nachstfølgenden Classe angefangen, und solche en Copenhagen bis auf den sten Tag vor der Ziehung solcher Classe angenommen; Zn welchem Termin dann auch de geschlossene Appellations=Rechnungen der anwartigen Hen Collecteurs ohnehlbar bey gedachtem CancelleyRath und Lottere, Jnspecteur Jonas Collin emtreffen mussen wornach die Jnteressenten sich mit der Verneurung zu richten belieben werden, weil in Ermangelung dessen, auch Extradirung der Originalen Lotts Zettuln die uverneuerten Løsse der Lotteren ganslich anhelm fallen, und an andere Liebhabers verkauft werden. Solten eta einige Geminne in einer oder der anderne Classe nicht innerhald 6 Monathen, uach der Zichung der letten Classe abgeholet werden, so fallen seldige gleich falls der Lottere ganzlich anhelm. Gleichwie im ubrigen Prases und Directeurs, mittelst williger Beyhulse des Poliet in Beforderung der Lottereren, das preisliche Werk zur Erziehung der durstige Jngend berets im Stande gebracht haaben; Welches ein jeder nicht nur an dem Gebande und der Enrichtung des Erziehungshauses, sondern auch an der Erziehung und Pflege der darinnen augenommenen villigen Anzahl armen Kindern, mit Vergngen in Augenschein wird nehmen konnen: Alsomachet man sich die sichere Høinung, das ein jeder sernerhin zur Bestandigket dieses nutzlichen Werks nach Ver mogen behullich seyn werde. Copenhagen, den 29. Oct. 1759.
Berlingske Tidende, 1759-12-03
AVERTISSEMENTS. Die gegenwartige Teilungsverwaltere in Bergen, der Herr Kanzeleyraht und Præsident Willumsen, und den Hr. Stadtvogt Albert Christian Datz, lassen hiedurch inden danischen und dentschen gedrukten Zeitungen 2 mal die Creditores in der Fallitbude des Bernh. Jacobsen Or sen citiren, das sie sich met ihren Foderungen nach Verlauf eines halden Jabres auf dem Kontoir des Rahthaus Schreiders hier in Bergen einsinden. Am Fredtage den ten December des Nachmittags zwischen 2 und 4 Uhr, wird der des weiland Generalmajor de Thurahs Sterbbude gehdrige Haus auf des Königs nenen Markt belegen, zum erstenmahl durch offentliche Auction aufabothen, den 14ten December darnach bey selbiger Zeit zum zweytenmahl, und den 21ten December zum drittenmahl, da er endlich verkauft werden soll. Die Conditiones konnen mittlerzet bey Hr. Justitsrath Linde und Affessor Ramus gesehen werden. Am Dienstage den ten December erstkünstig, des Nachmittags um 3 Uhr, wird den Procurator Windelew, wohnhaft auf der kleinen Kaufmacher Strasse, durch offentlige Auction angebothen und dem Meistbie tenden verkauft ein Feidrich Pfaff weiland indehørigeBarvier=Amt, und das anf solchen Conditionen die den Kansee favorable und gut sind, und vor der Anction bey Procurator Windelew konnen ersahren werGALI Er POLITIOUEHISTORIOUEHAGUE. De COPENNo. 97. S. SæTISSES AVEC PRIVILEGE DUROI. I u Lundi, le 3 Decembre. De Rome, le 3 Novembre. le Jour de touts les Saints, leEt Pape assista à la grande Messe, J de i laquelle le Cardinal Porto 277 carrero, de Ordre des Eveques, officia, & og se trouverent 31 Cardinaux. Hier, Fere de la Commemoration des Fideles Trespasses, S. S. assista austi a la grande Messe, qui fur chantee par le Cardinal Galli, GrandPenitencier. Elle sit Elle meme Absoure. Elle a dispose de la charge de Secretaire de la Congregation de Ammunit, vacante par la mort de Klons. Alberoni, en faveur de Mons. Petrus, Votant de la Signature de Justice. Ineparoit paa encore de Liste authentique, du deplacement & du remplacement des Nonces, ce qui paroit asser extraordinaire. De MADRID, le Nov. Nous attendions aujourdhui le Roy og au moins demain. Mais le Prince des Asturies aiant et attaque de la rougeole a Saragosse, S. M. & la Reine Nontpoin vould le quitter. S. A. R. est depuus 4 jours sans hevre, & nous elperons amst, que le dela de Parrive de LL. M. ne sera que d'une dizaine de jours, ce quaureste omne peut paa allerer politivement.
Berlingske Tidende, 1759-12-03
De MARSEILLES, le Nov.
Berlingske Tidende, 1759-12-03
De WESSI, le 17 Novembre. M. Courtoiste, Captaine au Corps de Fisther, sest porte ces jours ci a Arens berg, pour y enlever un Capitaine Hannoverien, qui faisoit contribuer tout le Pais d'alentour. Mais à som arrive il at trouve eet Officier decampe. M. Courvoiste aiant aussi ordre aller i Belicke & à Brillon, pour y bruler les magazins netoient pas encore formes quoique le paas at ordre de les completer pour le 4 Decembre. I alla ensuite à Hushousen, og il prit un Marschal des Logis & 4 Houssars noirs; 2 Dragons du Regiment de Fluckenstein, & 4 recrues aver un batil d'argent, quilsescortoient, ains quune tente venant de Berlin pour le Prince de Holstein-Gottorp. Un Houssar noir, quine vouldt jamais se rendre, för tue par M. den Fanelle, Lieutenant. M. Courroiste et reven ensuite le 10 a Dusseldorff alant fat plus de 60 licus sur les derrieres de Armee ennemic. Havoit pousse jusqua 2 licusde Lippstadt, og il a 6te informe de touts les ordres laches dans ces contres pour le service des Allies.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Sr. Den i O Hove No. 98 Miil, & Priis 24 Danske Kiøbenhavnske Vibinder. Saa 7de December. Fredagen, den saamangeaarsgaardsFaagaaegaarde, sker er og London, den 20de Nov.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Med adskillige Expresser har man til Hove erholdet den Efterretning, at den Franske Flode under Hr. de Confians, som bestaaer af 21 Skibe, har betient sig af vor Flodes Fraværelse, som commanderes af Admiralerne Hawke, Hardt og Geary, hvilke den 9de huj. for den stærke Storms Skyld vare komne tilbage til Torbay, og har den 15de hujus seilet. ud. Bemeldte vore Admiraler ere vel og just den 15de atter gangne under Seyl fra Torbay, for at vende tilbage til Farvandet ved Brest; men de have, som man let kan regne sig til, ey meer kundet treffe den fiendtlige Flode der; Man haaber dog, at de endnu skulle finde den paa et andet Sted for Resten holder man for, at Fiendens Hensigt er ikke saameget paa en Landgang i Engeland, som meget meere i Skot und eller Jrland, eller paa begge Steder. Jmidlertid ere Expresser skikkede til alle Havnene, for at advare Gouverneuterne og Krigsfolkene om Agtsomhed. Ved alle disse Omsindigheder bliver det dog fastsat, at en Forstærkning paa 10000 Mand, til Foraaret, skal skikkes til Tydskland, til den allierede Armee. Man troer, at man da desto heller kan undvære disse, som vore regulaire Tropper paa den Tiid ville kiøbe sig til 100000 Mand, og da den Enighed, som hersker mellem Parlamentet og Ministerium, giver Nationen en Styrke, som er endnu høyere at agte. Man seer dette af de tak=Addresser, som begge Husene nyelig overleverede Kon gn. Den deri indeholdte Forsikring: "At de vilde bevilge Hs. Majestæt al Understøttelse, som kunde fornødiges til at understøtte de vidt udseende Operationer imod Fienden, og til, med Himmelens Bistand, at til intetgiøre hans Hensigter, ere visselig den oprigtigste og ivrigste; hvilket dog deraf er klart, at de Subsidier, som ere bragte i Forlig den 16de hujus, eenstemmig ere blevne bevilgede. J Laar er denne Bevilgning ogsaa bleven kiendt ved Magt af Underhuset.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Et andet, den 23de Nov. J Forgaars blev besluttet, at bevilge for tilkommende dis Tieneste 70000 Matroser, 15500 Mand Mariniers Libegrebne, til 4 Pd. Sterl. paa Mand maanedlig, Artillillet med indsluttet. Denne eeneste Articul beløber sig til 2 Dagen, 222222222s., 3 Millioner og 640000 Pd. Sterl., hvilket i Frankrig ville beløbe sig til over 150 Millioner. Man er nu meere roelig end forhen, i Henseende den Brestiske Flode. Nogle af vore Fregatter have den 15de og 16de huj. seet denne fiendtlige Flode, da den har sat sit Løb til Vigen ved Quiberon, for, efter al Anseelse, der at bedekke Troppernes Jndskibning. Den bestaaer af 4 Skibe paa 80 Kanoner, 5 paa 74, 1 paa 76, 2 paa 70, og 9 paa 64 Kanoner. Derimod bestaaer vor Flode, hvorover Admiral Hawke fører Over-Command, af 22 Skibe af Linien, af hvilke i er paa 100 Kanoner, 4 paa 90, 7 paa 74, 3 paa 70, 3 paa 64 og 4 paa 60. Denne vor Flode skal endnu blive forstærket med en nye Flode, som ligger færdig til at løbe ud fra Spithead. Den er over 20 Skibe stærk, af hvilke de fleeste ere de, som nyelig ere komne tilbage fra Guadeloupe og Quebek, hvilke Admiral Holmes commanderer. Foruden disse 2de Floder ligger endnu den 3die i Reserve til Portsmouth; Samme bestaar af 20 Skibe. En fra Admiral Hawke i Gaar ankommen Skrivelse, dateret den 27de hujus, melder os, at han næsten har halet Admiral Conflans ind, og giorde sig Regning paa, at treffe ham, om ikke i den aabne Søe, saa meente han dog, det kunde skee ved Quiberon, undtagen han løb ind ved Orient. Hr. Hawke er, som man nu just fornemmer, førend han afgik, bleven forstærket med 10 Skibe. Desuden har Admiral Saunders, som med 3 Skibe kom tilbage fra Quebek, da han fornam omstændighederne, strax vendt om, for at støde til Admiral Hawke, i Steden for at gaae til Plymouth. Man var noget bekymret for, at Hr. Duff, som med 8 Krigskibe, 3 Fregatter, 2 BombardeerGallioter og 2 Brandere holdte sig ved Quiberon elle kunde komme i nogen Leyervold; Men til Lykke er et af vore Stibe, Gibraltar kaldet, som vidste ful terabe de Franske Signaler, i Tide bleven und regent om den Franske Flodes Ankomst, hvorpaa han harker, og er ved en Omvey kommen til Admiral Hawre de, som nu næsten bestaaer af 40 Skibe. Man venter nu med en usædvanlig Længsel efter Underretning om, hvad for et Udfald det Franske Foretagende vil faae, og om ikke vor SøeMagt ved disse Omstændigheder vil give Fiendens et smertelig Stød paa nye. Men i Fald den Flode under Hr. von Confians skulde undgaae vor, hvilket efter al Anseelse skulde være sært, saa ere dog vore indvortes Anstalter i alle 3 Kongerigerne satte paa den Fod, at Fienden visselig skal blive vel modtagen, og skal have al Møye for at komme saaledes tilbage, som han kommer frem.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Breslau, den 24de Nov. Da Hr. General de la Motte Fouquet har i disse Dage sendt General=Major v. Werner til Troppan, for at bemægtige sig den der værende Garnison, under Oberste Kallinich, og Klein, bestaaende af Cavallerie og Croater, saa har han været saa lykkelig, at han har overrumplet samme, forjaget den ud af Troppau, og endelig paa hiin Side af Staden angrebet den med saadan Eftertryk, at 180 Mand deraf ere blevne paa Stedet, men 11 Officierer, tilligemed 383 Gemeene, tagne til Fange, og 80 Heste til Bytte. 3 Officierer og 117 Mand ere mod given Revers blevne tilbage i Trop paa, da de for deres stærke Blessurers Skyld ikke have kundet bringes bort med de andre Krigsfanger. Vor heele Forliis bestaaer i 3 Døde og 11 blesserede Husarer. J Følge Efterretninger fra Polen, tager det Landonske Korps Veyen over Censtachau af Cracau, imidlertid løbe Soldaterne i Mængde bort derfra.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Af en Skrivelse fra Frankfurt ved Maynstrømmen, den 24de November.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Som man her siger, saa skal Hertugen af Broglio have i Sinde, heller at campere den heele Vinter, end lade de Allierede staae uden at gribe dem an. Et Slag maa uden Tvivl ikke være langt borte; thi i Eftermiddag har man herfra hentet mangfoldige Vogne fulde med Kugler, Kartætsker og Krud-Tønder, til Armeen. Af deres Skynding slutter man sig til, at denne Munition maa være meget fornøden.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Fra Hertug Ferdinands Hovedqvarteer til Crofdorf, den 25de November.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Armeen camperer endnu som tilforn; Fiendens ligesaa; Men det Engelske Cavallerie har for nogle Dages Tiid siden begyndt at cantonnere, og det i de nærliggende Landsbyer.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Det Korps under Arveprindsen af Brunsvig, som var paa Marchen til Münster, har faaet Contra Ordre, og skal, som man formoder, marchere til det Fuldanske. De Würtembergske Tropper skal for nogle Dage siden have været i Hertzfeld.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Gøttingen, den 23de Nov. Den 21de passerede Hertuginden af Holstein her igiennem til Armeen, hvor Hendes Mander. De Würtembergske Tropper ere i det Fuldaiske; Da de altsaa understytte den fiendtlige Armee, saa har Hs. Durchl., den regierende Hertug af Brunsvig, foruden den ordentlige Contingent til den allierede Armee, paa nye bevilget samme 2500 Mand.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Hannover, den 30te Nov. Prinds Ferdinands Hovedqvarteer har for nyelig endnu været i Crofdors. Jmidlertid bekræftes det, at et særdeeles Korps, under Arve=Prindsen af Brunsvig, gaaer de Würtembergske Tropper i Møde, som ere i det Fuldaiske. Bemeldte Tropper ere temmelig nær, og vi have allerede faaet henved 300 Overløbere af dem, alle anseelige Folk, der tage Tieneste ved vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Fra Hs. Preuss. Majestæts Hovedqvarteer til Wilsdruf, den 28de Nov. Af de Batailloner og Escadroner, som for 8te Dage siden havde den bekiendte ulykkelige Skjebne, ere henved 2000 Mand komne hid tilbage til Armeen igien. Disse have sig selv at takke for deres Befrielse fra at være Krigsfanger. Da vi have Gud og Kongen hos os, saa kan ingen Ulykke giøre os nedslagne. Vi haabe, at blive Mestere af Sachsen, og at faae Dresden i Besiddelse, førend Feldttogets Slutning.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Af en Preuss. Skrivelse fra Torgau, den 29de Novemb.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Efter Forlydende har det været 18 Batailloner og 35 Escadroner, som den 21de hujus ere blevne Fiendens KrigsFanger. Det er i sær Skade for de smukke Curasseer- og Dragoner-Regimenter. En heel Deel af Mandskabet har ranzoneret sig selv, og ved adskillige Omveye allerede indfundet sig ved den Kongel. Armee, hvor endnu fleere ventes. Paa hvad Vilkaar Generallieut. von Fink har capituleret, veed man endnu ikke.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Fra det Brandenborgske, den 1ste Dec. Endog i denne Egn seer man mange Foriøbne af dem, som vare med i Affairen ved Maxen. Af et Jnfanterie-Regiment, som paa 30 Mand nær havde været complet, ere allereede 2500 Mand ankomne.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Leipzig, den 28de Nov. Det har ikke været 500000 Rixdaler, men 800000, som Kongen af Preussen har fordret af denne Stad, og derpaa har Magistratens Deputerede ikke kundet tinge noget af.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Berlin, den 1 Dec. J Torsdags Aftes kom Hs. Kongel. Høyhed Prinds Henrichs Gemahl fra Magdeburg over Spandau hid til Staden, og samme Dag ankom og Hs. Kongel. Høyhed Prinds Ferdinands Gemahl fra Stettin over Schwedt. Om det som nyelig er gaaet for sig i Sachsen, har det Kongel. Hof gjort følgende bekiendt: Vi have maattet erfare en nye Prøve paa Krigs=Lykkens Ubestandighed. Det er bekiendt at Generallieutenant von Fink midt i forrige Maaned blev sendt med et Corps til Dippoldswalde, for at besætte Posten ved Maxen, for derved at afskiære Fienden Samfund med Bøhmen, og betage ham Tilførsel. Jo farligere denne Stilling var for Fienden, destomeer stræbede han at faae Ryggen frie. Til den Ende angreb han paa 3 adskillige Steder det Finkiske Corps ved Maxen, med en talrigere Hær end det Finkiske Corps var. Da det nu lykkedes ham, at bemestre sig de omkring Maxen beliggende Høye, og at fordrive de derpaa staaende Tropper; saa var det ham siden let, med 3 Batterier at bestryge det i Dalen staaende Corps. Uagtet disse saa vanskelige Omstændigheder, værgede dog Generallieuten. v. Fink sig den heele Dag, og søgte, medens Natten varede at retirere sig, hvilket til Ulykke maatte skee til den lille Stad Dohna, da Veyen til Freyberg var afskaaren, og han fandt sig d. 21de om Morgenen saaledes paa alle Sider omringet, at, da al Munition desuden var opskudt, intet blev tilbage for ham, uden at give sig med sit Corps til Fange. Man kan ikke nægte, at det derved lidte Tab er ligesaa føleligt, som anseeligt. Jmidlertid er det vist, at det sinkiske Corps ikke var meget stærkt, da næsten ingen Bataillon eller Eskadron var complet, ey at mælde om at et stort Antal af Soldaterne er undkommet, og vi alle Dage have fleere Østerrigske Krigsfanger. Overalt har man grundig Aarsag til at haabe, at Hs. Kongel. Majest., som efter saa mange ulykkeligere Tilfælde har i sig selv undet Middel til at forsvare sin retfærdige Sag, og byde lykken Trods, endnu skal finde Raad. J det mindste har dette ulykkelige Tilfælde hidindtil ikke hindret, at Hs. Majestæt jo endnu forsvarer sine erholdte Fordeele, og holder den saa meget større Magt indsluttet i det tran lige Rum fra Dresden til Dippoldswalde. Efter de nye 1ste Breve af 28 hujus, havde Hs. Majest. Kongen endnu sit Hovedqvarteer til Wilsdruf. General von Ziethen staaer med Fortropperne til Kesselsdorf, og Generall. v. Hilsen med et særdeeles Corps til Freyberg. Den 23de rykkede den fiendtlige Armee frem mod Kesselsdorf, uden Tvivl i den Tanke, at finde vor Leyr forladt, og lod beskyde Byen Kesselsdorf, endskiønt uden Virkning; men da Hs. Majestet lod Armeen i Slagtorden rykke Fienden i Møde, saa drog samme sig i saadan Hast tilbage, at General v. Ziethen, som med Cavalleriet satte efter ham, ik ikkun nogle faae til Fange. Førend denne Hændelse med det Finkiske Corps, har Oberste v. Kleist ødelagt et af Fiendens anseelige Magasiner i Aussig i Bøhmen, og bragt en heel Hob Krigsfanger tilbage med sig.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Altona, den 4de December. Man har her 3 Beretninger, som behøve Stadfæstelse: 1) At Engelænderne have været lykkelige ved Quiberon. 2) At Fortropperne af den allierede Armee have erholdet nale Fordeele over den Franskes Bagtropper. Og 3) at a Preuss. Tropper beskyde Dresden.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Helsingøer, den 6te Dec. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 3die hujus Jens Mørck af Trondhiem fra Danzig til Trondhiem med Rug. Urbanus Otto Flor af Kiøbenh. fra Dieppe til Kbh. med Frugt. Hans Hansen Høyer af Kiøbenh. fra Bourdeaux til Kbhn. med Viin. Den 5te Dito Stephan, Dirksen af Kbhn. fra ibid. til Westindien med Stykgods.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Kiøbenhavn, den 7 Decbr. Den 19 Octbr. er Hans Adolph Brorsen allernaadigst firmeret at være Sognepræst til Emmerslef Meenighed Riber Stift, naar Kaldet lovlig ledig vorder. Den 30 v. er Conferenceraad Georg Wilhelm von Witzendorfflernaadigst beskikket til at være Deputered udi General Landets Oeconomie- og Commerce-Collegio. Vice Lang mand og Borgmester Mogens Bentsen i Scheen, ligesaa at være tillige Justitsraad. Henrich Galth Davidsen Abel er allernaadigst confirmeret at være Veyer og Maaler i Mariager.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
I Gaar kom Hs. Kongel. Majestet tilbage fra Jægersborg.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Den 5 Dec. imellem Klok. 9 og 10 om Aftenen, er den her værende Hollandske Envoyes, Hr. de la Calmettes, Frue, Antoinette Jeanne Elisabeth, fød Godin, død af Smaae=Kopper i hendes Alders 39 Aar.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
J disse Dage er Hr. Generaladjutant Græven af Holstein hid ankommen fra Flensburg.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Paa den Kongel. Danske Skueplads bliver Løverdagen den 8 Dec. opført udi Hs. Kongel. Majestæts høye Nærværelse en Jtaliensk Opera, kaldet Anagilda, med 2de Pantomime Balletter imellem Acterne, og et lystigt Musicalsk Efterstykke, kaldet, Bonde=Familien.
Berlingske Tidende, 1759-12-07
Da de nu værende Skifte=Commissairer i de Berlingske Arvingers Bogtrykkerie have fornummet, at uagtet Taxten for Avertissements at indsette, saa til i Aviserne er indført, paa det de Rige og Fattige, den Kloge og Vankundige kunde i dette Stervboes Bogtrykkerie, skee eens Ret og Behandling, dog ikke vides af alle, saa lade de atter den Taxt der er fastsat den 14 Dec. 1752, og hvorefter Factorerne sig have at rette, her indføre: "For et Avertissement paa 1 eller 2 Linier i hver Aviis, hver Linie paa brudt eller halv Side at forstaae 12 s.; paa 34 eller 5 Linier 1 Mk.; paa 76,7,8,9 eller 10 Linier 24 s.; derover indtil 15 Linier inclusive 2 Mk., naar det er paa 16 indtil 20 Linier inclusive 2 Mk. 8 s.; paa 21 til 30 Linier 3 Mk.; men naar et Avertissement er over 30 Linier, da accorderes derom efter billighed. Og naar et Avertissement bliver indsadt baade i Dansk og Tydsk Avis, da endskiønt Liniernes Tal ikke bliver lige med den Danske, betales dog derfor ligemeget, H. N. Nissen. J. C. Kall.