JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Det er maaskee Tid, at Sandheden lader sig høre i denne Omkreds i en ligesaa mandig og frie Tonne, som den, der lød i denne Sahl. under alle de Omstændigheder, hvor det kom an paa at redde Fædrenelandet. Er der vel, naar Forbrydelsen i Mørket rotter sig sammen til frie Menneskers Undergang, for frie Mennesker et stærkere Middel, end Sandhed og Publicitet, Skulde vi, ligesom Conspiranterne, i mørke Askroge aftale Midlerne til at forsvare os imod deres troeløse Bestræbelser, Skulde vi udstrøe Guld, og betiene os af Bestikkelser, Med eet Ord, skulde vi betiene os imod vore Fiender af de samme Vaaben, som de bruge imod os Naar oprørske Skarer ere dristige, og Uskyldigheden zittrer for sig selv, saa er Republiken ikke bygget paa en fast Grundvold. Jeg fremstiller her for de Redelige et hadværdigt System, som har til Hensigt at unddrage Aristokratiet National=Retfærdigheden, for at udvirke Fædrenelandets Undergang ved Patrioternes. Nu bestræber man sig, som 4) Taget at historisch politisches Magazin for Juli ud 1794. Talen viser tydelig, at Robespierre faae et Uver trække op imod sig, men at han troede, at kunde adsprede det, som tilforn, anden stedshen. altid, for at give Republikens Forsvarere et Anstrøg af Uretfærdighed og Gruesomhed, Strengheden imod Conspiranterne afmales som Forbrydelser imod Menneskeligheden. Hvo de paa denne Maade beskytter Aristokraterne, bestrider just derved Patrioterne; Revolutionen, maa bestemme sig enten for disses eller hines Undergang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
En Menneskeven er den, der opofrer sig for det menneskelige Kiøns Sag, og forfølger dem, der vise sig som dets Fiender, med Strenghed, og Retfærdighed. Man vil stedse see ham række den fornærmede Dyd og den undertrykte Uskyldighed en hielperig Haand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
En Barbar er den, som, fuld af Ømhed mod Conspirantere, har ingen Medlidenhed, imod de dydige Patrioter. De Eftergivendes Partie, dette er det Udtryk, hvormed man har søgt at characterifere Menneskeædere, sætter sin Menneskelighed i at afvende de Stød, som man vil tilføie Menneskelighedens Fiender, for at giøre det let for disse, at tilbringe Patrioterne nye Stød. Dette System bør ikke føre andet Navn, end det contrarevolutionistiske, fordi det har til Hensigt, at dræbe Fædrenelandets Forsvarere, og at give dem et afskyeligt Anstrøg af Gruesomhed. De Efter givendes Partie er indflettet i de andre, det er sammes Støtte og Tillid. En god Borgers første Pligt er altsaa at vise sig for Publicum. Jeg skulde for nærværende Tid ikke tale imod det, naar det ikke var blevet saa mægtigt, at det gjorde Forsøg paa at hindre Regieringens Fremgang. Medens et lidet Antal Menneskeer med utrættelig Jver er beskiæftiget med de Arbeider, som Folket har paalagt dem, opspinder en Mængde af Bedragere og Ulændingers Agenter i Stilhed en Væv af Bagtalelser og Forfølgelser imod redelige Folk. Man har uden Tvivl allerede mærket, at den Patriot, som vil forsvare og grundfæste Frieheden, stedse hindres i sine Foretagender ved den Bagvaskelse, der skildrer ham i Folkets Øine som en frygtelig og farlig Mand. Bagtalelse giver Dyden Skin af Last, og nederdrægtige Forbrydelser Roes for Dyd. Daglig opfindes nye Misgierninger, at det kan lykkes for deres afskyelige Complotter, og de Eftergivende ophøre ikke at betiene sig heraf som frygtelige Vaaben. Dette Partie, der er forøget ved Levningerne af alle øvrige Partier, foreener Alt, hvad siden Revolutionen har conspireret, ved eet og samme Baand; det benytter sig af de samme Midler, som forhen en Brissot, en Danton, en Hebert, en Chabot, og saa mange andre Skielmer have anvendt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Man har ofte seet Commissionerne for den almindelige Velfærd og offentlige Sikkerhed angrebne, nu vil man heller angribe Medlemmerne hver for sig, for at sønderbryde det heele Bundt. Tilforn dristede man sig ikke til at vende sine Stød imod National-Retfærdigheden; nu troer man sig stærk nok til at bagtale Revolutions=Tribunalet og N. C. Beslutning om sammes Oprettelse. Man gaaer endog saa vidt at drage dets Retmæssighed i Tvivl. J indsee heele Vigtigheden af denne Listighed; man formindske ikkun den til Patrioterne forundte Tillid, saa er heele Revolutions=Regieringen ikke meere til, eller den er et Slagt offer for Fienderne af det offentlige Vel, og da triumpherer Atistokratiet. Man ophæve Revolutions=Tribunalet, eller sammensætte det af Oprørernes Yndlinge, og hvorledes vil man da kunde vente at sønderrive Conspirationens Traade, naar Retfærdigheden er overladt til Conspiranterne. Despoterne og deres Drabantere vide meget vel, at med een Patriot undertrykkes tillige flere. De troe, at de kunne, ved at ovvække Mistroe imellem os, bringe det dertil, at vi ødelegge hinanden. De søge at forestille Borgerne National-Conventens Arbeider, som Arbeider af denne eller hiin enkelte Person. Man har dristet sig til at udsprede i N. C., at Revolutions=Tribunalet var indrettet for at myt de Conventen selv; og denne Jndbilding har ulykkeligviis slaaet alt for dybe Rødder. Med eet Ord: de første Forsøg paa at omstøde Frie heden fornyes nu under de agtværdigste Skikkelser. Den høieste Grad af Republikansk Moder at opløfte sig over personlige Betragtninger, og ved at sætte sit Liv, ja endog sit gode Navn i Vove, aabenbare vore Fienders Troeløshed. Jhvormeget man end bestræber sig for at stoppe Munden paa mig, troer jeg dog at have samme Ret til at tale, som i en Heberts, Dantons o. fl. Tid. Har det behaget Forsynet at udrive mig af lumske Morderes Hænder, saa er det skeet, for at bevæge mig til nyttig Anvendelse af de Øieblikke, som endnu ere mig tilovers.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Fædrenelandets Forsvarere have sedvanlig at stride imod lumske Mordere og Bagtalere, men det er afskyeligt, at man paa samme Tid maa svare saavel hine, som disse, at Anklagelsen mod Patrioterne, forfattes i en Qvinde Forsamling, et Phænomenon, som nu er bragt til Virkelighed. De lumske Mordere og Bagtalere ere just de samme, som Tyrannen i London) sender herhid. I de engelske Ministerial=Tidender læser man just det samme, som de Franske daglig sige, hvilke jeg angiver som *) Ministeren pit.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Englands og Tyranniets Agenter. I London udskriger mig hos de franske Armeer som en Dictator, den samme Bagtalelse igientages i Paris, og jeg kunde ikke uden Gysen nævne paa hvad Sted. I London har man sagt, at Bagtalelsen var lykket, og Patrioterne deelte; man giør der Carricaturer, man skildrer mig som en Morder af ærlige Folk. J Paris siger man, at jeg har indrettet Revolutions=Tribuaalet, for at myrde Patrioterne og N. Conventens Lemmer; jeg forestilles, som en Tyran og National-Repræsentationens Undertrykker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Bekiendtgiørelser. J Overeenstemmelse med Beslutning og Foreening ved Amts=Forhør her paa Coldinghuus Dags Dato, indkaldes herved forhen Selv-Eier Gaardmand i Hostrup, nu Aftægtsmand sammesteds, Jver Jensens Creditorer, at anmelde sig hos mig inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelses Dato med deres Fordringer, og disses Beviisligheder. Coldinghuus den 15de August 1794. B. G. Sporon. Conference=Raad og Amtmand. i Coldinghuus=Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 6te 9 Junii sidst, der for vedkommende Retter, behørig er tinglæst, indkaldes med Aar og Dags Varsel, 3de Gange i disse Tidender, sub pæna præclusi & perpetui silentii alle de, som formene sig at have noget at fordre hos mig fra mine forhen havte Embeder, som Byefoged i Lemvig, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg=Vandfuld Herreder, af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Nakskou, den 28de Julii 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-22
Dr. Gustav Ludvig Baden, Borgemester i Nakskou. Lundagergaard, 4de Parcelle af forrige Hovedgaard Riber=Kiergaard kaldet, stilles af Eieren til offentlig Auction paa Hunderup Birketing førstkommende 9de September. Somme Gaard staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 5 Skpr., og 3de Skpr. Skovskyld, beliggende i Hunderup Sogn, Giørding=Herred, Riberhuus=Amt, udskiftet fra al Fælledskab i et og Alt, og har for største Deelen Ager= og Engfænner indhegnede med levende Gierder, den af alle Parcellerne beste Skov tilhører Gaarden, da den 8de Deel bestaaer af store Eege, Træer, og det øvrige Bog, Hessel, Birke, Rønne, Torn, Elle, Æsk, samt fleere Sorter, heele Skoven er indhegnet med 2 1/2 til 3 Alen Dige og Grøft; ved Oprydning i Skoven. kan Udsæden betydelig udvides. Boepælet er nye tyk Grundmuur, og en yndig Udsigt til Ribe paa Overkamret i Fronte Spidsen af en Udbygning fra Dagligstuen, hvoruden for en nye anlagt Have, indhegnet med nye Stakit ter ved Skoven og Gaarden. Avlingen følger Gaarden; saa kan og Tienden af nogle og 70 Tønder Hartkorn faaes og forlanges, og Alt kan tiltrædes strax naar forenes. Ølluvgaard den 30te Julii 1794. C. v. Jrminger. P. S. Samme Dag bortsælges 10 a 12 Bester, hvoriblandt 7 a 8 Plage, saaog en Deel Jnd= og Udboe af adskillig Slags, hvad enten Gaarden sælges eller ikke. J Ringkiøbing er død Borger Christen Christiansen Smed, og hans Boe af Skifte Retten lovlig beskreven, enhver som efter ham maatte have noget at fordre, indkaldes herved i Kraft af Plakaten dateret 26de October 1792, at melde dem inden 12 Uger efter denne Bekiendtgiørelse, med lovlige Beviser for deres Fordringer hos mig som Skifteforvalter. Ringkiøbing den 28de Julii S. Bork. Afdøde Raadmand og Byeskriver, Hviids efterladte Gaard i Ringkiøbing, bliver nu solgt ved endelig Auction den 6te September førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 i Gaarden selv, uden fleere Auctioner. Ringkiøbing d. 28de Julii 1794. S. Bork.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Af alle Producter og Vare, som fra fremmede Steder eller fra Vore Lande og Øer uden for Europa til Vore Riger og Hertugdomme, og dertil hørende Lande til Søes indføres og ved Jndførselen fortoldes, eller til Fortoldning forfalde, eller som fra de derværende Oplage til Fortoldning clareres og af alle Producter og Vare indenlandske eller udenlandske, som fra Vore Riger og Hertugdomme, samt dertil hørende Lande til Søes udføres til fremmede Steder eller til Vore Lande eller Øer uden for Europa, skal, fra den Dag af, da denne Forordning paa ethvert Sted bekiendtgiøres, indtil næste Aars Udgang, saafremt Omstændighederne det saalænge skulde udfordre, foruden de hidtil anordnede Afgivter end vide re erlegges, som extraordinair Afgivt, 1 Procent af Varenes Værdie. Værdien bestemmes i Almindelighed efter Facturer og Connossementer, eller naar disse ikke for tilstrækkelige ansees, eller mangle, efter vedkommende Vore Toldbetientes Taxation. For ostindiske og vestindiske Vare følges ved Værdiens Ansettelse samme Regler, som i Henseende til de øvrige Afgivter af samme Vare ere antagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Af Sukker fra Ost= og Vestindien skal istedet for bemeldte 1 Procent, betales en halv Skl. af hvert Pd. siden Vore der værende Undersaatters Handel og Søefart ikke ved denne Leilighed nogen anden extraordinair Afgivt ma legges. Af Hornqvæg og Heste, som udføres til Søes, eller fra Hertugdommene og dertil hørende Lande til Lands, til fremmede Steder, betales. af Heste, a Stykket 48 Sk. af Hornqvæg, at Stykket 32 Sk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Fra foranførte extraordinaire Afgivt af Vare ere fritagne: 1) Trælasten, som fra Norge udføres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
2) Alle indenlandske Haandværks og Fabrikvare. 3) Det asiatiske Compagnies Vare, efter dets Octro. 4) De fra europæiske Havne til Staden Altona indkommende og derfra til europælske Havne udgaaende Producter og Vare. 5) Vare, som fra China, Ostindien og vor re Lande i Vestindien ere indkomne, ere frie ved Udgaaende. Alle Producter og Vare, naar de endog ellers ved Inde eller Udgaaende ere toldfrie, skulle være denne Afgivt undergivene. Den extraordinaire Afgivt, saavel af Skibe, som af Producter og Vare, oppebære Vore Told=Oppebørselsbetiente, enhver paa sit Sted, uden at derfor noget Slags Skriverpenge eller Expeditionssportler af dem eller andre Toldbetiente, som have med Varenes Eftersyn at bestille, maa kræves eller imodtages. Heller ikke maa nogen Product eller Vare fordenne Afgivts Skyld med Bekostning paa Vei ning eller Maaling, eller med Veier eller Maalersedler besværes, med mindre der skulle haves grundet Mistanke om det angivne Maals eller den angivne Vægts Urigtighed; i hvilket Fald det skal staae vedkommende Toldbetiente frit for, at forlange Vægten og Maalet af de beskikkede Veiere og Maalere foretagne."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Udtog af de nyeste Efterretninger om Nye Syd-Wallis (Botany=Bay) og de derhen. Forviistes Tilstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Paa Nye=Syde Wallis er gjort Begyndelse til 3 Byers Anleg. Sydney er den Plads, hvor de første Colonister nedsatte sig, blot formedelst det gode Vand og den fortreffelige Havn. J denne Deel allene af Nye=Syd= Wallis ere tilstrækkelige Hauger til at forsyne Jndbyggerne med Kiøkkenurter. Her boe især Gouverneuren og de fornemste Officierer, tilligemed saa mange Forviiste, som bruges i Proviant=Magazinerne, til Tiskerbaadene og Officierernes Opvartning. De Forviiste, hvis Aar ere udløbne, og som vente paa deres Tilbagereise, vælge gemeenlig Sydney til Opholdsted. Omtrent to engelske Mile herfra ere Leer Marker, hvor der giøres en stor Mængde Muur= og Tagstene, men Colonien har endnu stedse Mangel paa Kalk steene eller noget Andet, som kunde bruges i deres Sted. Den Art Kalk, hvoraf man for nærværende Tid betiener sig, er en saa svagKitt, at man ikke engang vover at bygge Husene eet Stokværk høje. I den heele Colonie er ikke een Trappe at finde, undtagen i Gonverneurens Huus, som er et Stokværk høit, og blev bygget med Kalk, der kom fra England. Muur= og Teglsteenene have begge een Farve, nemlig lysebruun, hvilket giver Husene et ganske romantisk Udseende. De af Træe, opbygte Huse ere overstrøgne med Pibeleer, som man her finder i Overflødighed. 3) Taget af Archenholtz's Minerna for Junius 1794. Det er egentlig uddraget af G. Thompions Dagbog.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Skibet Pitt seilede i Mai 1791 fra England, og kom tilbage 1793. Thompson landede Botany Bay i October 1792, og opholdt sig der omtrent 3 Maaneder. døde; thi Mangel paa Levnetsmidler var saa stor, at alle maatte have omkommet, naar hine ikke vare døde. Da vort Skib ankom, hvilket var ganske uventet, havde de ikkun saltet Forraad i Magazinet for een Uge, og der var allerede givet befaling, at afkorte den sedvanlige Portion en Trediedeel i den følgende Uge. Fruentimmerne have det her langt bedre, end Mandfolkene. De, der ikke ere saa lykkelige at blive valgte af nogen til Hustrue, (enhver Officier, Planter og Soldat er berettiget. til dette Valg) have Opsyn i en Hytte, og de, som ikke værdiges til denne Forretning, maa daglig levere et bestemt Antal Skjorter, Kioler eller Buxer. Undertiden er deres Arbeide, at oprykke Græs paa Markerne. Men ved den ringeste Forseelse blive de, ligesom Mandfolkene, holdte til strengt Arbeide. Straf fene ere meget haarde, da det er aldeeles nød vendigt, at holde den skarpeste Tugt iblandt saadanne Folk. Colonien mangler ikke gode Love og Magistratspersoner. Der er en Blod og Fredsdommer, tilligemed Constable, som størstedeels tages af de Forviiste. Formedelst den ringeste Forseelse bliver en Forviist sat i Fængsel, indtil man kan forhøre ham. befindes han skyldig, saa sætter man ham i Halsjern, og han faaer da et Dusin Botany=Bay, det er, fem og tive Slag. Er Forseelsen saadan, at han ombord paa Skibet eller i England skulde straffes med et Dusin, saa har han her to til tre hundrede at vente. Er Forseelsen af nogen Vigtighed, saasom Tyverie, saa bliver han dømt af en ordentlig Ret, og sedvanlig er da Dommen Død eller en nye Transportation paa Livstid til Norfolk Een. De Forviiste nyde godt af Loven, ligesaafuldt som andre. Jngen tør slaae dem, uden de dertil ansatte Personer. Alle Klager, endog over de ubetydeligste Smaatting, maa bringes for Retten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Efterretning af Archenholtz om Forfatteren til foranstaaende Stykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Det kongelige Skib, hvorpaa G. Thompsom seilede til Botany=Bay, havde af Mandkiønnet 301, og af Qvindekiønnet 40 Forviiste om Bord. Thompson havde Opsyn over dem, over Proviantet o. s. v. Han seilede fra Pertsmouth i Mai 1792, og kom til Port=Jackson i October samme Aar. Hans Dagbog viser megen Opmærksomhed og Jndsigt i Søevæsenet. Han afviger i sine Beretninger i visse Stykker fra Capitainerne Hunter og Tench, hvilket kan komme af Tiden og de forskiellige Egne paa Nye=Syd=Mallis, hvori enhver af dem har opholdt sig. Saaledes f. Ex. beskrives Landets Jndfødte af Thompson som meget lade og dumme, da derimod Hunter og Tench rose, dem for Vittighed og Fyrighed; men Tompsons Beretninger saavel om dette, som om de Jnd fødtes Sindeelag imod Englænderne, hvilket og af benævnte Capitains er andeledes beskrevet, synes meest troeværdige. Thompson skal for nærværende Tid være Styrmand paa et Skib, som gaaer fra St. Helene til Danmark, men kunde vist forestaae en høiere Post i Søevæsenet med Credit for sig selv, og med Fordeel for Publicum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Dødsfald. Odense den 23de August Hr. Hans Dreyer, Landvæsens=Commissair, 64 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Kiøbenhavn den 7de August Hr. JustitsRaad Jobst Matthias von Reiche. Den 8de Hr. Agent Andreas Bodenhoff, 72 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Den 12te Frue Sophia Hedevig Rejersen, fød Pflueg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Bekiendtgiørelser. i Overeensstemmelse med Beslutning og Foreening ved Amts=Forhør her paa Coldinghuus Dags Dato, indkaldes herved forhen Selv Eier Gaardmand i Hostrup, nu Aftægtsmand sammesteds, Jver Jensens Creditorer, at anmelde sig hos mig inden 12 Uger fra sidste Bekiendtgiørelses Dato med deres Fordringer, og disses Beviisligheder. Coldinghuus den 15de August 1794. B. G. Sporon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Conference Raad og Amtmand. i Coldinghuus=Amt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 6te Junii sidst, der for vedkommende Retter, behørig er tinglæst, indkaldes med Aar og Dags Varsel, 3de Gange i disse Tidender, sub pæna præclusi & perpetui silentii alle de, som formene sig at have noget at fordre hos mig fra mine forhen havte Embeder, som Byefoged i Lem vig, samt Herredsfoged og Herredsskriver i Skodborg=Vandfuld Herreder, af hvad Navn nævnes kan, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb for mig at anmelde og beviisliggiøre. Nakskou, den 28de Julii 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Dr. Gustav Ludvig Baden, Borgemester i Nakskou.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-08-29
Da jeg om nogle Maaneder agter at reise herfra Byen, saa er det jeg har besluttet underhaanden at bortsælge min tilhørende Gaard, beliggende paa den østre Side af Venders=Gaden, bestaaende af 8 Fag 2 Etage Bindingsværk med tilhørende Gaards=Rum og Haugeplads, som 3de To=Etage VindOvne; Heele Gaarden er i dette For=Aar forsynet med al fornøden Reparation, samt i Gaarden indsat en nye Pompe, hvori haves meget godt Vand; de af Gaarden gaaende Skatter og Udgifter, ere eiheller store. De som maatte have Lyst til samme, vilde behagelig derom henvende sig til mig undertegnede, boende i Riddergaaden nest ved Sr. Levi Marcus. C. C. Sünckenberg. Schiærrildgaards Hoved=Parcelle med Rebs. agger Kirke, beliggende i den frugthare: ste Egn i Stiernholms Amt, Bierre=Herred, 1 og en halv Miil fra Horsens, 2 og en halv fra Weile, vorder ved offentlig Auction, som holdes paa Gaarden den 16de September næstkommende, separat i Parcelle eller samlet underet opraabt og bortsolgt, men i saa Fald at paa den ene eller anden Maade ei giøres fornøielig Bud, da opraabes det her anførte saaledes, efter Auctionen, til Forpagtning paa 6 Aar, fra 1ste Maji 1795 at regne; Gaardens Størrelse er 24 Tdr. Hartkorn, dens Udsæd 20 Tdr. Rug, 70 Tdr. Havre, 44 til 50 Tdr. Byg og Erter, samt 6 Tdr. Boghvede, og har et Hollænderie af 70 Køer; paa Gaarden, og af Skovfogden Jens Clemmensen i Brokhuset, anvises Eiendommen. Schiærrildgaard den 6te August 1794. Mandagen den 1ste September førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader afg. Madame Anna Flye sal. Eilschous myndige Arvinger udi Stervboestedet i Colding, ved offentlig Auction bortsælge Bramdrup Kirke med Konge= og Kirke=Tiende, den første staaende for Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr., og den anden for 12 Tdr. 4 Skpr. Det ydende Hartkorn 70 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. Dernæst bortsælges Stervboestedet, beliggende paa Coldinghuus Slos=Grund, bestaaende af 7 Fag Stuehuus, 2 Etager høi, og 3 Fag Bryggerhuus ved Siden deraf, 1 Loft høi, samt 6 Fag Stalderum med Port, og et Brændeskuur eller Halvtag i Gaarden. Ved Stedet er en meget behagelig Udsigt, rummelig Gaardsrum, Vand med Pompe i Gaarden, og en skikkelig Hauge, saa at det heele kan tiene til en meget behagelig og beqvem Beboelse. Ligeledes bortsælges da og nogle Leie=Vaaninger, og endelig dernæst og paa følgende Dage en Deel Stervboet tilhørende Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Kobber, Messing, Tin, Meubler, Sengeklæder og endeel Linnet m.v.; alt efter de paa Auctionsstedet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Fremmede Liebhabere som ikke kiende Stervboestedet, forevises det af Hr. Apotheker Eilschou i Colding, eller i hans Fraværelse af Hr. Procurator Nellemann eller Hr. Procurator Hansen Søedorff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-05
Forordning. Under Dato Frederichsberg Slot den 25de Julii d. A. har Hs. Kongel. Maj. udgivet en Placat af følgende Jndhold: Da vi ved den nu værende Tidspunkts Omstændighed have seet os i den Nødvendighed, af Vore troe og kiere Undersaatteres Søefart, og Handel at fordre en overordentlig Afgivt, som umiddelbar anvendes til disse Gienstandes Betryggelse; saa have Vi ligeledes paa det nøyeste ladet undersøge, hvilke Byrder og Afgivter nu paaligge Handelen og Søefarten, med Hensigt at lette disse Byrder, og at formindske disse Afgivter eller lade dem bortfalde, saa snart Omstændighederne det maatte tillade. Da nu de Aarsager for nærværende Tid ikke meere finde Sted, som bevægede Os til under 28de November 1793 at befale, at alle de Vore Undersaatter tilhørende Skibe, som passerede forbi Dower og Calais eller Ørkenøerne, skulle være forsynede med algierske Søepasse; og da Omstændighederne altsaa nu tillade, at fritage Vore troe og kiere Undersaatters Søefart for den Afgivt, som den ved disse Passes=Er. hvervelse for en kort Tid har været underkastet;
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-05
saa ophæve Vi herved den om disse Passes Enhvervelse under 28 Novemb. 1793 udstedte Placat, som herved aldeles sættes ud af Kiaft; og skal det herefter i Henseende til de algierske Passes Erhvervelse, deres Misbrug, og deres Betalingsmaade, aldeles have sit Forblivende ved den derom gieldende Forordning af 1ste Mai. 1747, og ved de seenere derom udstedte Plakater af 26 Febr. 1781 og 221 Januarii 1732.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-09-05
Englænderens Josva Wilkinsons Reise=Bemærkninger paa Krigs=Skuepladsen i Flandern i Efteraaret 1793. *) Da jeg ankom i Flandern, vare de allerede Magter bestandig seierige. Men ommende skiønt nu Patriotterne, saa kaldte man og spotviis de Franske, gave os mangengang meget at bestille, saa bleve dog vore Tropper, af Van til at seire, saa stolte, at Cargmagnoledandsere og Cujoner vare i deres Tale eenstydige Ord. Jmidlertid vare de igientagne Seiervindinger ligesaa farlige for os, som det Capuanske Vinterqvarteer for Carthaginenserne; vi foragtede vore Fiender, inddyssede os i Sikkerhed, og brugde aldeles ingen Forsigtighed. Spioner snege sig omkring i enhver Krog af vor Leir, og de hemmeligste Beslutninger af vort Krigsraad bleve strax paa Stedet forraadte til de Franske.