JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-01-08
Ved den af de constituerede Skifteforvaltere i afgangne Veiermester Thuesens Dødsboe, Byefoged Spies og Polmester Lorenzen, under 5te Augusti 1806, afsagte Decision, var saaledes fragtet: At det af afdøde Jørgen Thuesen under 24de Martii forrige Aar oprettede Testamente bør være ugieldende, og ikke komme, for saavidt afdøde Kiersten Bangs Avinger angaaer, disse til nogen hinder i at arve hendes Beslod, samt at der ikke kan eller dør udbetales noget efter den under samme Dato u stædte Transport, uden allene til Sørkadet Peder Buhl 200 Rdlr., siger To Hundrede Rigsdaler; endelig bør det omtvistede Chatol og Stue=Uhr være Børt uvedkommende. Dom: Citanterne bør, paa deres Hustrues Vegne, være berettigede til efter afgangne Veiermester Thuesens Transport af 24de Martii 1805, at erholde, nemlig: Bogholder Martini 1000 Rdlr., og Jeppe Frandsen 200 Rdlr., af de overdragne Obligationers paalydende Summer. Processens Omkostninger ophæves. Til Jnstitskassen betaler Jndstevnte, som Tabende, 5 Rdlr. October. 4 November Maaned 1809. Dito Dito. No. 88. Haagen. - Kiøkker=Svend Poulsen Nyehuus, contra Jngen. - Anders Thoresen Saltreff. Lars Olsen Huusbye og Jngebrig, Nielsen Huusbye.
Berlingske Tidende, 1810-01-08
Ved udtagen Høiesterets Stevning af 30te November 1808, paaanker Citanten til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring samt bedre Rets Nydelse, en inden Tronhiems Stifts Overret, den 24de August 1807, afsagt Dom, udi en Sabeteffende: Jndstevntes formeentlige ulovlige Væggring i at yde ham, den ham formeentlig tilgadekommende Klokkertold af de et Avlsgaard Dybrahl i Borseskougens Tinglang, indtil Udgangen af Aaret 1806, for den Tid af Aaret de have ciet bemeldte Gaard, og et efter Anmodning har villet i hans Embeds Tid svare Kloktertold af samme med et Bpd. Havre, eller 24 Skilling aarlig saa og hvorvidt de af bemeldte Gaard bør svare Klokkeriolden, fra Aaret 1807, dets Begyndelse og fremdeles. Decom er ved bemeldte Dom saaledes kiendt for Ret: For saavidt nærværende Sag angaaer Kiøkkertold af de Jndstevntes Gaard Dybsahl for den forbigangne Tid, indtil Udgangen af Aaret 1806, bør de Jnstevnte for Appellantens Tiltale frie at være; men for saavide Sønsmaalet engaaer Kiøkkertold af bemeldte Gaard fra Aar 1807. Begyndelse, og for Fremtiden forbeholdes Appellanten sig formeentlige Ret, som han best veed, vil og kan, at indtage. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves
Berlingske Tidende, 1810-01-08
Ved den af Sørenskriveren i Strinde og Sølboe Fogderie, Justitsraad Emmanuel Balle og Laugettesmænd, under 1ste December 1806 afsagte Dom, var kiendt for Ret: De 3 Jndstevnte Anders Thoresen Saltnass, Lars Olsen og Jngebrig, Nielsen Huusbye, bør for ethvert at de Aar i hvilke de hav eiet Dele i Gaarden Dyddahl i Børseskougen og deraf ti svare Sagsøgeren Svend Nyehuus Kiøkkertold, hver for sig er ægge til ham sin Andeel af den Kokke told, som Klokkeren i Børseskrugen have fra Alders Tid havt af denne Gaard. Omilost ningerne i denne Sag ophæves. Dommen efterkommes inden 15ten Dage efter dens Forkyndelse, under Atfærd efter Loven. Dom: Denne Sag afvises. Til Justitskassen betaler Citanten 1 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-01-08
Dito Dato. No. 141. Vilsted. - General=Lotto=Directionen, entra
Berlingske Tidende, 1810-01-08
Jngen. - Afgangne Apotheker Antion Christopher Rohs Plums Stervboe og Arvinger.
Berlingske Tidende, 1810-01-08
J den af Citanten, under 8de Maj 1809, udtagne Høiesterets Stevning, paaankes til aldeles Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Rydelse, en af Skifte=Commissarierne i afgangne Apotheker Anthon Christopher R ha Plums Stervboe, Konmerraad og Birkeskriver Tho Thodberg Prehn og forhen værende Byefoged Jørgen Heboe, under 7de November 1807 afgivne Der sion, udi en Sag betreffend 119 Rdlr. 54 s., som litanten i dette Boe formener at tilkomme, paa Grund af en af afdøde Apotheker Pum indgangen Caution for de Oppebersler, ligeledes afgangne Collectent Hübner i Wordingborg har hævet, uden til General=Lotto Directionen derfor at hare aflagt Rigtighed, med videre. Derom er ved fornævnte Decision saaledes deciteret, Skifte=Commissionen skiønnede ikke, at denne Fordring kunne vedkomme dette Boe, saalidet, som herfor at giøre noget Udlæg men allene for eholdt Lottoets lovlige Ret. Hvo efter Commissionen den 6te Februarii 1808 har gjort Repartition og Udlodning til Arvingerne i Boet. Dom: Skifte=Commissarierne bør, paa egen Bekostning, igien foretage Skiftet efter afgangne Apo heker Plum, og derunder give (hneralLotto-Directionen Udlæg for dens anmeldte Fordring 119 Rdlr. 3 Mk. 6 s. J Salario til Advocat Bilsted betale Commisserierne 30 Rdlr., og til Justitskassen, 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Paris, den 28de December. Deres Majestæter Kongen og Dronningen af Bayern besee daglig nogle af Paris Mærkværdigheder. J Forgaars vare de i Hr. Davids Værksted.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
I Dag er den fyrstprimatiske overordentlige Gesandt Grev v. Beust reist sin Sonverain, der om nogle Dage vil indtreffe her, i Møde.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Man siger, at Generalerne Dupvnt og Marescot, som capitule rede i Spanien, skulle forblive i Arrest, indtil nogle Aar efter almindelig Fred.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
J Rouens Depot have 20 østerrigske Krigsfanger erklæret for Stadens Maire, at de ville forblive i Frankrig og der drive en borgerlig Haandtering. Man er i Egnen der overmaade vel fornøiet med disse Krigsfanger. Alle havde været flittige og opført sig godt. Hr. Lebouillerie, Administrator for Amortissementskassen, er af Keiseren bleven udnævnt til Maitre des Requettes. Kongen af Holland reiser en af disse Dage tilbage til sine Stater. Prinds Eugen troer man vil faae en Sonverainitet i Tydskland. Rygtet siger at Reiseren agter at giøre en Reise til Rom og Neapel, og at han vil opholde sig der et Par Maaneder.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
J Orleans organiseres et Corps Gensdarmer, hvis Bestemmelse er at gaae til Spanien.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Det lovgivende Corps har, i sine 2 sidste Møder, beskjæftiget sig med at bekræfte 2 Lovforslag, det ene angaaende Sag og Ombytning af liggende Grunde og det andet betræffende en overordentlig Afgivt, til at anlægge eller fuldføre Canaler, Broer o. s. v.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Efter første forslags 42de Artikel skulde Staden Cambrey oprette sin forrige Biskop Fenelon et religiøst Gravsted til at gjemme hans Aske udi. Paa Forestilling af Commissionen for den indre Bestyrelse har Statsraadet indtil videre henlagt denne Artikel, fordi Staden Cambrey er i Proces med Hr. Blanquart om Eiendommen af den liggende Grund, som dertil var udseet.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Den 22de dennes mønstrede Prindsen af Neufichatel i Versailles en Brigade Infanterie, som blev commanderet af General Jeannin- og var kommen fra Paris for at marschere til Spanien. Hs. Durchl. holdt atter Reve den 23de over en anden Brigade, der, under General Corsins Commando, har samme Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
London, den 19de December. Lord Greenville er den 16de i denne Maaned udnævnt til Canzler for Universitetet i Oford. Det ansees nu for afgjort, at Lord Melville kommer til at staae i Spidsen for Admiralitetet.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
J Bladet The Sun siges: Napoleon foregiver at det er Frankrigs Gennie, der har ført den engelske Armee til Walchern; man ønsker at vide paa hvilken Minister herved kunde peges. Vi have igaar erholdt Breve fra Amerika af 18de November.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Mr. Jackson har ofte havt Conferenz med Statssekretair Smith; men Resultatet deraf er endnu ubekiendt i Publikum. For Kongressens næste Sammenkomst, der skulde have Sted den 27 November, vil neppe noget Arrangement komme istand. Man troer at der til samme Tid vil indtreffe Efterretninger om den franske Regjerings Sindelag.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Ved Stormen den 14de d. ere mange Skibe komne til Skade paa vore Kyster, 7 til 8 Skibe ere forliiste ved Deal; et lige Antal en dreven paa Grund ved Yarmouth. Et ostindisk Compagnieskib og et Transportskib ere total forliste; men Mandskabet reddet. Ved Mundingen af Schelde skulle over 20 Transportskibe være strandede, hvoraf vel nogle igien ere gjorte flot, men man frygter at de andre reent gaae i Løbet.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Sildefangsten har været overordentlig heldig. Fra 25de Septbr. til 1ste November have de 14 dertil brugte Skibe fanget over 14 Millioner Sild, og hvert dertil brugt Jndividuum har fortiene 50 P. St.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Den 23de December. Det hedder i Dag, at nyere Efterretninger fra Amerika ere indløbne. Efter disse skulle Underhandlingerne mellem vor Minister Jackson og den amerikanske Statssekretair intet lykkeligt Udfald have havt. J de første Dage af December skal Hr. Jackson være ankommen til Baltimore, men efter Jndbydelse af den nordamerikanske Statssekretær, igien gaaet tilbage til Wasbing, ton. Sir R. G. Keates er bleven udnævnt til Gouvernør paa Maltha i Sir Almunder Bulls Sted.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
J Slaget ved Occana kommanderede Kong Joseph i egen Person, og med ham Marskallerne Mortier og Soult. 30,000 Mand gamle franske Tropper strede imod 50,000 Spanier. Det var den engelske Oberst Rocher, der, i Spidsen af 300 Mand Rytterie, reddede Aresagefra at blive fangen, Lord Marduff og Obersterne Colbore og Dilborvare ogsaa med i dette Slag. Aresaga haaber snart at kunne agere offensiv igien.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
De sidste Undersøgelser over den det brittiske Scepter underlagte Befolkning have givet følgende Resultater. De brittiske Besiddelser i Europa have 16 Millioner 531,000 Jndvaanere. Colonierne og Vasiallandene tælle en Folkemængde af 47 Millioner, hvoriblant ikke engang een Million er Europæer eller brittiske Undersaatter. Folketallet paa Maltha er herved ansat for 88,000, paa Cap 70,000, Canada 195,000, Terreneuve 25,000; Nye Skotland tilligemed Nye Brunsvig 150,000, Jamaika 353,000 og Colonien NyeHolland 6467.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Man skriver fra Spanien, at de Franske ei blot have seiret i Provindsen la Mancha, men at ogsaa General Bonnet har slaaet den spanske General Marquesitto og igien besat St. Andero. De 30,000 Conscriberte, der vare bestemte til at forstærke den franske Armeer Svanten, have allerede passeret Pyrenæerne. Det er os saare ubehageligt ved Breve fra Coromandel=Kysten at erfare, at Umigheden imellem de Civile og Militære Embedsmænd i Madras endnu varer ved. Man siger at Sir Georg Barlow har villet indføre det samme Besparelses=System i det Militære Fag, som han har antaget i den civile Bestyrelse; og at dette skal være en Hovedaarsag til Officerernes Utilfredshed, saasom de derved maatte gaae Glip af adskillige Fordeele de hidtil have nydt.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Wien, den 27de December. Hoffet har ladet udgaae en Bekiendtgiørelse angaaende et nyt Laa paa 10 Millioner Gylden Coventionspenge.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Hr. Hammer er afgaaet til Paris for at riclamere en stor Deel Selbraiske, arabiske og persiske Manuscripter, som i Slutningens Juli d. A. ere blevne tagne fra vort keiserlige Bibliothek. Hr. Denohavde forsikkret at man blot vilde beholde de Værker, som det keiserlige Bibliothek i Paris endnu ikke havde, og at de øvrige skulde blive sendt tilbage.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Semlin, den 6te December. Efter Beretninger fra Gammel=Orschowa have Tyrkerne i NyeOrschowa den 13de forrige Maaned under Kanonsalver holdt en Glædesfæst, i Anledning af den ved Silistrin over Russerne tilfægtede Seier. J denne Bataille skal den russiske Armee, under Fyrst Pangration, have tadt henimod 10,000 Døde og 2000 Fangne.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Communicationen imellem dette og Belgrad er endnu bestandig spærret. Dette vil vare saa længe til det med Frugter ladede østerrigske Kiøbmandskib, der vilde seile ned af Donau for at sælge sine Frugter til Tyrkerne i Passarowitsch, men blev taget af Servierne ved den Borschaer Cordonspost, bliver tilbagegivet. Desuden maae alt det Gods de serviske Røvere have ranet paa østerrigsk Grund (hvori Commandanterne Maden Millowanewitsch, Milloje Petrowitsch og Poppen Luka ikke skulle være uddeelagtige) frit tilbageleveres, og tilstrækkelig Fyldestgiørelse gives for denne Fornærmelse.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Reapel, den 8de December. Foruden de 3 engelske Kononeerschalupper, som strandede ved Castella Mare, ere 7 andre, der vilde seile bort fra Øen Sicilien, i en Storm blevne nødte til at løbe ind i Bugten ved Salerne, hvor man har bemægtiget sig dem tilligemed Mandskabet.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Paa Sicilien have stærke Regnskyl anrettet store Ødelæggelser, hvorved tillige mange Mennesker ere omkomne. Egnen ved Catania stod ganske under Vand.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Triest, den 12te December. Den engelske Eskadre er nu ganske forsvunden fra vore Farvande, Der komme derfor mange Barker med Brænde og Levnetsmidler fra Dalmatien og Jstrien hertil, hvilke i denne skrækkelig dyre Tid ere os saare velkomne.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Stockholm, den 17de December. Ved Afreisen fra Gripsholm til Carlscrona blev Hs. Majestæt ledsaget af Oberst Silsversparre, og Prinds Gustav af Oberst Baron v. Pesse. Baron von Otter skal følge den kongl. Familie til Schweiz. For i de nu regierende Majestæters Navn at tage Afskeed med og Complimentere de bortreisende Kongefamilien, skulle efter Forlyden, de Baron Hamilton og Grev Piper være afgaaet til Carlscrona.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Stockholm, den 19de December. Man bliver endnu ved at smigre sig med det Haab at Pommern og Ragen igien skulle komme under Sverrigs Krone, og den Tiltroe man har til Frankrigs Bistand er overordentlig for.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Strasburg, den 23de December. I Gaar ankom hertil den 1ste og i Dag den 2den Bataillon af den anden Weichsel=Legion, der hidtil havde lagt i Besætning i Augsburg, Man forsikkrer at de komme til at ligge en Tidlang i Garnison her, for at vorde fuldtallige. Mange af de fra det indre Frankrig her indtrufne østerrigske Krigsfanger, der ere indfødte Gallizier Fra den Deel af Gallizien, der nu er afstaaet til Hertugdømmet Warschaa, tage Tieneste i dette Corps. De polske Tropper bleve indqvarterede i 2 store Kaserner, og skulle nu, i Forbindelse med den øvrige Garnison, forrette Tieneste her, i Citadellet, og Fortet Keyl. Vores Nationalgarder i Følge heraf nu igien sat ud af Activiret.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
J dette Øieblik erfarer man at Fyrst Primas endnu i Dag skal indtræffe her for at fortsætte Reisen til Paris, hvorhen Hs. Majestæt Keiseren har indbuden ham.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Middelburg, den 25de December. Stor var vor Glæde, da vi forrige Løverdag saae de sidste engelsk Tropper at forlade vore Enemærker og vor bevæbnede Borgergarde igien tiltræde Garnisons-Tienesteen; men end større blev den, da vi i Eftermiddag erholdt den Efterretning, at de hollandske Tropper under General Heiliger udskibede sig paa Veere, og vi selv kort efter saae et Detaschement hollandske Jægere trække herind, der, uden at opholde sig, i største Jil marscherede til Veiessingen. Man venter endnu flere hollandske Tropper, og det hollandske Flag vaier igien fra vore Taarne.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Augsburg, den 27de December. De würtembergske Tropper skulle indtræffe her den 30te og 31te December i 4 Kolonner fra Østerrig, og derpaa tiltræde Tildagemar schen til deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
München, den 27de December. Foruden Deputationen fra Trient ere nu ogsaa Deputerte fra Staden Jnnsbruck og Landretterne i Junkredsen ankomne hertil. Den 24de indtraf Brixens Deputerte. Dem følge endnu flere Afsendte fra det sydlige Tyrols Egne. Alle bevidne de, at de retskafne Jndvaanere i Landet usigelig glæde sig over at de ere blevne befriede fra det Anarchies Rædsler, misbrugt Fanatismus førte over dem, og giengivne deres retmæssige Regiering.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Nürnberg, den 23de December. I Gaar Aftes imellem 9 og 10 ankom Hs. Kongl. Høihed vor eller naadigste Kronprinds hertil fra Würtzburg. Fra den sidste Poststation Oberfarnbach og til Forth var Veien oplyst med Fakler. Hele Fart, var illumineret og Hs. Kongl. Høihed kjørte Skridt for Skridt igiennem den jublende Folkemængde. Den snorrette Chaussee fra Fürth til Nürnberg var ligeledes oplyst med Fakier, 10 Skridt imellem hver, der var et meget imposant Syn. Nürnbergs Jndvaanere vare i Tusindtal gaaet Hs. Kongl. Høihed imøde, og under vedvarende VivatSkaab kjorte han igiennem Staden til Giæstgivergaarden Zum rorher. Ros, hvor han tog ind.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Augsburg, den 28de December. En Hob af de meest haardnakkede Jnsurgentere, som fra Etschlanden vilde slaae sig igiennem Pusterthal til Ungarn, er bleven taget ved Lin af de Franske, efterat de havde bragt dem imellem 2 Jld.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Prag, den 29de December. Et Circulaire fra det K. K. døhmiske Gouvernement kundgiør, som en Følge af Paabudet om at indlevere alt forarbeidet og uforarbeider Sølv, at al Udførelse af saadant Sølv over de østerrigske Arvelandet Grændser paa det strængeste er forbuden, med mindre det ledsages med Øvrigheds Passer, der i Østerrig neden for Ens skulle udstedes af Bankens Foresatte.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Amsterdam, den 30te December. Efter hertil indløbne Efterretninger ere følgende Skibe ankomne til Cadix, det spanske Linieskib la Princeza de Asturias paa 112 Kanoner, la Conception paa 120 Kanoner, San Trinco paa 74 Kanoner, San Julian og la Santade la America paa 64 Kanoner, Magdalena paa 56 Kanoner, la Esmeralda paa 50 Kanoner, Diana paa 46 Kanoner, la Vaganza og Jphigenia paa 36 Kanoner, samt 5 Korvetter og Brigger, der alle høre til den ferroier Eskadre. Endnu blev sammesteds udrustet: la Mexicana paa 112 Kanoner, Sabing paa 4 Kanoner og la Coseila paa 12 Kanoner. Paa Verfterne stode des uden : le Tridente paa 80 Kanoner og Emperusa paa 74 Kanoner. J Havnen laae: San Fernanda paa 80 Kanoner og Atlas paa 74 Kanoner, begge utienstdygtige.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Nyeste Post-Efterretninger. Frankrig. 15000 Mand Conscriberte skulle organiseres ved Oficerer og Underofficerer af 3die Armeekorps, som til den Ende ankom den 20de December fra Arragonien til Bayonne ; og derpaa marschere til Spanien. Man forsikkrer, at der i Egnen ved Bayonne vi komme til at staae en betydelig Reserve=Armee.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Ankomsten af General Loisons Division har havt 20de Følger i Provindsen Biscaia og Guipuzcoa. Røverne, der fyldte Landeveiene ere forsvundne, og en heel Bande under en Munks Anførsel er taget til Fange ved Bilbao. Alle i Paris værende Generaler fra Armeen i Spanien have faaet Ordre at afgaae til deres respektive Korps. Efter Geronas Jndtagelse skal Marschal Angerau nu beleire Lerida. Fyrste Primas er ankommen hertil. Pallatets Stormarskalks Egnipage er afgaaet til Bayonne. Der blev holdt Revi over den reiserlige Garde for den afgik til Spanien, som varede i 3 Timer. Engelland. Morning Chronicle tundgiør offecielt, at Underhandlingerne imellem Engelland og de forenede Stater ere afbrudte. Mr. J Skjøns grove og fornærmende Forhold angives som Beræggrunde. - Hs. Majestæt har udnævnt Hr. Heinrich Wellesley til befuldmægtiget Minister ved Juntan i Sevilla, i Hr. Freres Sted. Banken har afsendt 80,000 Dollars til Soho ved Birmingham, for at lade dem omstemple og derved afhielpe den herskende Mangel paa Sølvpenge. Jndvaanerne paa Trinidad have ansøgt om at blive beherskede ganske efter den engelske Constitution. Efterretningerne fra Sydamerika melde at der sammesteds Partier, saasom nogle ville være uafhængige og andre vedblive Forbindelsen med Moderlandet.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Holland. Efterretningerne fra Vilessingen melde, at Arsenelet i denne Stad ganske er afbrandt og Sluserne tilligemed den skiønne Dokke ruineret. Fra Calais har man den sikkre Efterretning, at der sammesteds er ankommen en Coureer fra Engelland d. 25de December, men hvor han skulde hen, vidste man ikke. Udviklingen af Hollands Skjæbne synes nu at være nær. En af Kongens Kammerherrer kom hertil i største Jil. Formedelst hans Depescher maatte Statsraadet og Ministrene forsamles og næsten den hele Nat varede Forsamlingerne, som havde hyppige Conventioner med hverandre.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Med Resultatet af Beraadslagningerne reiste Kammerherren om Morgenen igien til Parie. Franske Tropper have afløst vores paa Walcheren.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Jtalien. Garnisonen paa Øen Vantolien, hvilken den fra Øen Penza afgangne sicilianske Convoi, formodentlig formedelst det slette Veir, ikke kunde tage med, har forlangt at capitulere og er bleven bragt til Neapel. Man fandt der 15 Kanoner. J Rom er et Brev fra Keiser Napoleon til Kong Joachim af Neapel officiel bekiendtgjort, hvori det hedder, at Keiseren vil ophøie Rom til en Storhed og Udmærkelse, som det i nyere Tider endnu aldrig har havt at glæde sig ved. Man troer at det var mueligt endnu at faae en ny Pave.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Nedre-Elben. Man har her Efterretninger fra Bosion af 3die December; i Følge hvilke man der var bange for en Embargo, formedelst Underhandlingernes Afbrydelse med Engelland. Jsær syntes nogle Udtryk i den Bekiendtgiørelse Præsidenten Hr. James Madison ved sin Privatsecretair lod forelæse ved Kongressen Aabning, angaaende skarpere militaire Forholdsregler, at give Anledning til denne Frygt.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Amerika. Handelen paa de spanske Colonier og Besiddelser i Amerika er forbuden alle neutrale Magter - ogsaa Egellænderne. Den er allene det spanske Flag tilladt.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Tyrkiet. Efter det blødige Slag ved Silistria er der gjort Forslag til en 2 Maaneders Vaabenstilstand; men man tvivler paa at den vil komme istand.
Berlingske Tidende, 1810-01-12
Udenlandske Efterretninger. Norge. Borgerskabet i Christiania har i December Maaned ladet et Program udgaae, for at indbyde saavel deres Midborgere i Stiftets øvrige Kiøbstæder, som samtlige voxne Medlemmer af Christiania Menighed,, saa mange som Rummet kunde modtage, Geistlige, Verdslige, Statens Embedsmand, Fædrelandets Forsvarere, Videnskabernes Dyrkere, Adel, Borger og Bonde, Mand og Qvinde, alle uden Forskiel, til at feire i Samqvem Fredsfesten og Høitidelighedsfesten for Hs. K. H. Prinds Christian August, den 29de Dec. 1809. Prindserne Christian August og Friderich af Hessen havde begge tilsagt at ville bivaane Festen, der skulde forkyndes ved Kanonernes Torden og aabnes med dertil passende Musik i vor Frelsers Kirke i Christiania, hvor først Hr. Slotspræst Paves fra Prædikestolen holdt en Jndlednings Tale, og siden efter Afvexling af Sang, Hr. Doctor Theologi og Biskop Bech traade frem midt i Forsamlingen, for at lægge Tilhørerne Festens Hensigt paa Hierte. Længere hen paa Dagen vil man, hedder det i Programmet, i samme festlige Anledning forsamle sig i Høie Lofts Sale, saa mange hæderlige Mænd, som Rummet vil tillade, for i de samme høie Personer, Nærværelse at forfriske Legem og Sind ved anstændig selskabelig Glæde. Tropperne skulle ved denne Fæst paa passende Maade og Sted finde Vederqvægelse og Anledning til glad Erindring af Tog og Bedrivter, og for den Fattige vil man sørge, at han ei paa den Dag føler han er fattig. Endelig ønsker Borgerskabet at deelagtiggiøre det qvindelige Kiøn i Festens Glæde, ved at indbyde dem til glad og uskyldig Dands. Hertihave Cathedralskolens høie Bestyrere paa denne Nationens Festdag overladt Brugen af dens Værelser. De Skaaler, som ved denne Høitidelighed bleve udbragte, vare følgende: Deres Majestæt Kong Frederik den Sieete: Deres Majestæt Dronning Maria; Deres Kongl. Høihed Prinds Christian August, Tronfølger til Sverrig; Deres Høifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Friderich til Hessen; Forsvarsstanden, til Lands og Vands; Freden med Sverrig; Held Naboeriget Sverrie, og Held det ved dets Tronarving; Norge og Danmark. Disse Skaaler bleve samtlige indledede ved Sange, forfattede af Slotspræst Claus Pavels, Pastor Wulffsberg, og Overlærer L. Stoud Platou.