JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-18
Ved saaledes her at bringe dette til offentlig Kundskab, tilføies endvidere, at i det forseglede Brev, som vil blive tilstillet Godsinspecteuren, Justitsraad Bindesbøll, og først aabnes efterat Hammerslag er skeet, er opgivet et Minimum af de Kjøbesummer, for hvilke Eiendommen, deels samlet, deels med Undtagelse af de ovenmeldte Skovstrækninger, kan sælges, saa at Approbation paa et af Buden vil strax kunne meddeles, naar den i det forseglede Brev fastsatte Kjøbesum er opnaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-18
Efter en paa Skiftet efter afgangne Mørten Olesen Nyebye tagen Beslutning vorder den Boet tilhørende, i Aandeerup By, Frøslev Sogn, beliggende Gaard, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., ved 3 Auctioner, der afholdes: Onsdagen den 21de September d. A., Onsdagen den 28de September d. A., Onsdagen den 12te October d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10, opraabt til Bortsælgelse. De 2 første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den tredie Auction i den sælgende Gaard, efter de Conditioner, der ved Auctionen bekjendtgjøres og forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir, og hvorved foreløbigen bemærkes, at en Deel af Kjøbesummen kan i Gaarden blive indestaaende. Eiendommen, der saavel i Mark som Bygning er af fortrinlig Beskaffenhed, paavises af den i Gaarden værende Avlskarl. Opraabet vil skee alternativ til Medfølge af Afgrøden af den i Marken nedlagte Sæd, Rug 3 Tdr. 5 Skpr., Byg 14 Tdr. 7 Skpr., Havre 32 Tdr. 4 Skpr. og Ærter, 4 Skpr., eller uden samme. Lysthavende indbydes. Mors Herreders Contoir i Nykjøbing, den 12te August 1836. Rummelhoff.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Den ovenfor skildrede sørgelige Tilstand i Spanien maa naturligviis sætte den spanske Regjering i ikke ringe Forle, genhed. Man synes nu i det spanske Ministerconseil at indsee, at en af Hovedgrundene til, at Urolighederne gribe om sig i Spanien, kan være at søge i de halve Forholdsregler, Dronning=Regentindens Allierede have taget. Ved den Slag indirecte Intervention, der er brugt, har man Jntet udrettet til at standse Borgerkrigen, men man har vel snarere næret de spanske civile og militaire Autoriteters Jntriguer og lamme Nationens Kræfter. At der nu altsaa tænkes paa en alvorlig og directe Intervention, er saa rimeligt, at det ei et at undre over, og Rygterne derom ere mange og tildeels eventyrlige. Saaledes hedder det, at Ministeren Thiers, en Conferents, som bivaanedes af de østerrigske og preussisk Gesandte, tilligemed de forskjellige spanske Agenter, har gjo sig megen Umage med at gjøre der. Appony og Werther begribeligt, at en Jntervention fra fransk Side med 60,000 Mand vilde være til Fordeel for alle europæisk Jnteresser. Den spanske Agent, Hertugen af Frias, bemærkede, at, selv om man vilde tilstede Don Carlos at bestig Tronen, vilde dog derved ikke være vundet Noget for de absolutistiske Grundsætninger, thi de Constitutionelle vilde i alFald blive i Besiddelse af Søkysterne og Provindstæderne og Borgerkrigen saaledes ikke dermed være endt, men Car den Femtes Periode vilde vel snarere blive betegnet med en blodig Feide, som Rigets Annaler ei havde kjendt Mag til. Grev Appony bemærkede, at Regjeringen i Madrivar blottet for al Kraft, at man dog ei vilde kunne opretholde den, og at man, hvis han ellers var vel underrettet ikke maatte vente i den nye Cortesforsamling at see andet, end et nyt National-Convent, med alle dets frygtelige Følge svende. Conferentsen skal være endt med den Bestemmelse at indhente de 2 absolutistiske Magters Samtykke til at sende et Hjælpecorps af 30000 Mand over Pyrenæerne og til dets Overgeneral skal man have udseet General Bonnet, en udmærket Officeer fra Keisertiden. Endvidere hedder det at en Coureer allerede er afgaaet til London, for at vinde det engelske Cabinet for denne Jdee og for en fælles Operationsplan.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Det er nu fast bestemt, at der heller ikke bliver noget af den Revn, som skulde havt Sted den 15de Ds., til Erstatning for Revnen den 28de Juli. Den til Paris ankommes 3 Konge af Neapel, skal aabent have erklæret, at det vildent 3 qvære ham ubehageligt at bivaane en Fest, som foranstaltedes til Ære for Napoleon og for at indvie en Triumphbue, der skal minde om hans Seire. Desuden har man nu faaet Vished om, at Nationalgaden virkelig havde den Plan, ved Revnen, om den fandt Sted, at affordre Kongen Opfyldelsen af hans Løfter i Juli=Programmet og tillige at anholde om Tilladelse at defilere forbi ham under Triumph buen, og Ministeriet bliver ved at ansee dette for at væ ere forbunden med Livsfare for Kongens Person.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Jmidlertid ere Pariserne nu morede med et andet militairt Skuespil, idet der til den 10de Ds. var foranstaltet en Rehvu over Parises Garnison paa Marsmarken for Kongen af Neapel. Af den kongl. Familie skulde den kun bivaanes af Hertugen af Orleans og Prindsen af Nemour.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Tyskland. Den unge Fyrste af Schwarsburg-Sondershausen har atter ladet høre fra sig. Man har et nyt Edict af ham af 23de Juli, i samme Aand som hans tidligere Forordninger. Det er af følgende Jndhold: "Erfaring lærer, at ikke sjeldent Ansøgninger og Besværinger indsendes til de høiere og høie 1ste Autoriteter, hvis Mangel paa beføielse og Hjemmel ligger klart for Dagen. Vel kan stundom Stivsind og Paastaaelighed, eller eensidige Anskuelser af egen Jnteresse, til sine Tider vel endogsaa ond Villie foranledige slige Ansøgningers og Besværingers Indsendelse, men det er dog umiskjendeligt, at de i mange Tilfælde vilde være blevne holdte tilbage, naar Vedkommende af de underordnede Autoriteter, bleve behørigt oplyste om de Grunde, som havde foranlediget deres første Afslag og som med Vished lade forudsee, at de paa høiere Steder ville møde en lignende Skjæbne. Det ler desuden nødvendigt, at Øvrigheden behørig motiverer sine Resolutioner; dette er et Værn mod Vilkaarlighed, Ubetænksomhed eller Overfladiskhed i at drøfte en Sag, og yder baade de høiere Autoriteter og Undersaatterne den sikkreste Borgen for, at den paagjældende Sag er undersøgt, og at ene Lovene have havt Indflydelse paa dens Afgjørelse. Herved forebygges Misforstaaelser, unødvendige Erklæringer, Skriverier, Omkostninger og Tidspilde. Jeg forordner derfor herved, at alle Over= og Underretter, saavelsom alle Autoriteter, for Fremtiden, saa ofte de see sig beføiede til at afslaae en Ansøgning, eller afvise en Klage, stedse skulle ledsage Resolutionen med deres Grunde, i Korthed, men klart og paa en for den Paagjældende muligst fattelig Maade, hvorhos, naar Omstændighederne tillade det, det vedkommende Lovsted ligeledes bliver at anføre. Er den Paagiældende er hermed tilfredsstillet, men vil han desuagtet gaae videre, da har han at vedføie sin Ansøgning den af Underinstancerne tidligere erholdte Besked."
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Stænderforsamlingen i Viborg. J Mødet den 30te anmeldtes ligeledes til Henlæggelse i Læsesalen et fra Landinspecteur Møller i Løgstør indsendt Andragende om, at det ved Lov maatte bestemmes, at Renterne af Laan, som ere stiftede i Sedler, maatte svares i Sølv, efter den Sølvværdi, Sedlerne havde da Laanet blev stiftet. Til Committeen om Skolelærernes Kaar Forbedring afgaves et Andragende fra Skolelærer og Kirkesanger Andersen i Hvilsager. Derpaa foretoges et Andragende fra endeel Jndvaanere i Aalborg, Nibe og Løgstør, samt endeel Beboere af de Liimfjorden tilstødende Land districter om, at det maatte tillades dem at afdæmme Agger-Canalen, imod at de selv afholdt de dermed forbundne Omkostninger. Efterat Forsamlingen med 29 St. imod 22 havde afgjort, at dette Andragende ikke skulde oplæses vedtog den dog at udsætte den videre Forhandling derom, for at dens Medlemmer i Læsesalen kunde gives Leilighed til at gjøre sig bekjendt med Jndholdet. Efterat samme Gienstand var bleven discuteret i Møden, den 2den Juli, blev Resultatet, at Proponenten, Propr. Hastrup, samtykkede i, at Andragendet blev afgivet til Committeen ang. Agger-Canalen, imod at den tilkaldte to nye Medlemmer. Endvidere blev følgende indkomne Andragender foretagne, men med Hensyn til Samme besluttet, at der ikke dermed kunde gjøres nogen Undtagelse fra den ved tagne Negel: 1) Et igjennem Biskoppen i Aalborg Stift indsendt Forslag til Forbedring af de mindre Præstekald uden synderlig Byrde for Statskassen, 2) Fra Skræder Skomager= og Snedkerlauget i Ribe om Landsbyhaandværkernes Jndskrænkning til en vis Afstand fra Byens. 3,
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Fra Procur. Petersen om Ophævelse af den kgl. Resolution af 24de Februar 18277.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
J Modet den 4de Juli tilstilledes vedkommende Committeer: et Andragende fra Gudum, Nissum og Humlum Sogne, om Agger=Canalen, og et Ditto fra Procur. Vesterby, indeholdende bemærkninger mod et tidligere indgive, Andragende, angaaende, Kysthandelen paa Provindsens Nord og Vestkyst.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
J Mødet den 5te Juli anmeldtes til Henlæggelse i Læsesalen et fra Beboerne af Gjessing Sogn indkommet Andragende om Forandring i deres Tiendes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Ligeledes i Modet den 7de Juli anmeldtes et Ditto fra Hevring og Hollundsberg Byer, om uforholdsmæssigt Skolebidrag. Et i Mødet den 9de Juli anmeldt Andragende fra Overanditeur Fischer, ang. Agger-Canalen, blev tilstillet ved kommende Committee, og et andet fra nogle Beboere i Kobberup Sogn, under Fjends Herred, om Fritagelse for at svare Tiende til Viborg Cathedralskole af Hovedparceller, henlagdes i Læsesalen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Kjøbenhavn, den 16de August. Af en Bekjendtgjørelse fra den kgl. Generalpostdirection, dateret 2den Juli d. A., erfarede man, at den Gene og forøge, de Bekostning, det hidtil havde medført, at de herfra Landet til England bestemte Breve skulde passere over Hamborg, hvor en ikke ubetydelig Afgift svaredes af dem, istedetfor fra Altona directe at afgives til de imellem Hamborg og London eller Hull gaaende Dampskibe, for Fremtiden vilde bortfalde, idet at Brevforsendelsen fra 1ste Juli d. A. skulde skeell over Altona, og at, som en Følge heraf, Portoen for disse Breve fra samme Datum af blev at erlægge efter en nedsat Taxt. Det glæder os hertil at kunne føie Efterretningen omen sildigere truffen Foranstaltning, til Lettelse af Avis=Forsendelsen imellem begge Lande. Jfølge en mellem vort og de engelske Postvæsen truffen Overeenskomst skulle nemlig for Fremtiden de danske og engelske Aviser, forsaavidt de iøvrigt ere autoriserede til Post=Forsendelse, sendes med de giensidige Poster uden Erlæggelse af Postpenge, Distributionsgebyrer eller nogensomhelst anden Afgift. For det engelske Aviser, som komme hertil, er den deraf flydende Priis i Moderation betydelig. Ogsaa tidligere er Prisen bleven mode reret. Times", Morning=Chronicle", Courier og Star" af hvilke hver for 2 Aar siden her kostede over 180 Rbd. r. S. om Aaret, kunne nu bestilles for 93 Rbd. 83 s. r. S., og Prisen paa de øvrige til Forsendelse hertil med Posten autoriserede engelske Blade (St. James Chronicier, Loyds ListShipping Lift og Mark Lane eller Corn Reporter) er nedsat i samme Forhold. Postcontoirerne her i Landet skulle nu sende de indløbende Bestillinger paa disse Blade til den i Juni d. A. i Altona oprettede danske engelske Posterpedition, istedetfor, som tilforn, til det danske Pakkepostcontoir i Hamborg. (Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Som man erfarer, er Generalkrigscommissair v. Abrahamson pludselig bleven anfalden af et meget voldsomt Sygdomstilfælde, saaledes, at det er blevet anseet nødvendigt at constituere en Anden til midlertidigen at overtage hans Embedsforretninger. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Verel-Cours. Hamborg, den 16de August. Bordeaux 189. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/3 s. Madrid 461. Cadix 463. Lissabon 503. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 201 ½. Species 3 pCt. Agio. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Horsens, den 16de August. I Løverdags Aftes omtrent Kl. 9 ankom D. K. Høiheder, Prinds Christian Frederik og høie Gemalinde Prindsesse, Caroline Amalie, efter samme Dag at have været paa Hovedgaardenne Tiersbeck, Barritskov, Palsgaard, hvor Høistsamme dinerede, og Boller, hertil Byen under Ledsagelse af Stedets Øvrighed, Regimentets Officeercorps, samt et ridende Fakkeltog. Ved Jndkjørselen paraderede Borgervæbningen og D. K. Høiheder droge under Folkemængdens glade Jubelraad og Klokkernes Ringning langtsomt gjennem Gaderne, hvor den almindelige Jllumination vidnede om den Glæde, med hvilken Byens Jndvaanere saae det ædle Fyrstepar i deres Midte. De høie Herskaber afstege hos Hs. H. Hr. Generalmajor v. Flindt, hvor de blevne modtagne af Byens og Omegnens Embedsmænd og Honoratiorres, der strax efter Ankomsten stededes til Cour hos D. K. Høiheder. Udenfor deres Bolig paraderede det borgerlige Jægercorps, og den talrige Mængdes Jubelraad gjenlød især, da de høie Herskaber naadigst viste sig i det aabne Vindue. - Søndag Morgen Kl. 8 tog Hs. K. Høihed Borgervæbningen og Jægercorpset i Øiesyn og vandt disse Høistsammes naadigste bifald og Tilfredshed, saa at Hs. K. Høihed, efter at et Længe leve!" havde gjenlydt for vor elske skede Konge, for Hs. Kgl. Høihed og høie Gemalinde, udbragte et Held for Horsens gode Borgervæbning. Derefter inspiceredes nogle af de offentlige Indretninger. Kl. 10 bivaanede D. K. Høiheder Høimesse-Tjenesten i Vor Frelsers Kirke, hvor Hs. H. Hr. Consistorialraad, Ridder Rosing prædikede. En utallig Mængde Mennesker vare tilstede i Kirken og Toget af Eqvipager, som og Menneskemængden, fyldte Gaderne. Efter hendt Gudstjeneste behagede det Hs. K. Høihed at tage til Bygholm og derefter besee Byens Jorde=Udskiftning. For Taffelet gave de høie Herskaber Audients. Paa den saakaldte store Klubgaard var foranstaltet en Diner, hvortil D. K. Høiheder, underdanigst vare indbudne, og i hvilken Stiftets og Amtets Øvrighed og en stor Deel Embedsmænd og Honoratiores, samt Regimentets Officerer og et ikke ringe Antal Borgere deeltoge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Over Taffelet udbragte Hs. K. Høihed, med nogle hjertelige Ord, der fandt dyb Gjenklang i de Tilstedeværendes Hjerter, Toaster for Ds. Majestæter Kongen og Dronningen, Stænder Jndvaanere. Ved Taffelet blev afsungen en af Hr. Pastor, Rohman forfattet Sang. Efter endt Taffel behagede det Dr. K. Høiheder at tage til Væhr Præstegaard og derfra til Steensballegaard, hvorfra de, efter Soupeen, indtraf hertil igjen, ledsaget af et ridende Fakkeltog, om Aftenen Kl. 11 ½, paa hvilken : Tid en Mængde Mennesker havde forsamlet sig ved Aftrædelsesgaarden og afsang det første Bers af den yndede National- sang: "Kong Christian stod ved høien Mast, samt udraabte, et Længe leve!" for D. K. Høiheder, der huldrigst tilkjendegave Folket deres bifald, ved paa Trappen at blive staaende, indtil Sangen var tilende. Denne Aften var Byen atter illumineret. - Jgaar Morges Kl. 8 1/2 forlode Ds. Kgl. Høiheder vor By. Vore bedste Ønsker ledsage det os saa kjære Fyrstepar,
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Blandede Efterretninger. Sammenhængen i Sagen mod Boghandler Reitzel er følgende: I et Nr. af Bladet Fædrelandet havde Overlærer Hage skrevet en lille Artikel med Overskrift "Drienten. Rusland, hvori han udhævede Ruslands Fortjenester af Culturens Fremskridt imod Østeen; denne Artikel ansaae Censor for at indeholde Politik, og da Fædrelandet, som bekjendt, ikke hører til de privilegerede Blade, lagde han Nummeret under Beslag, hvilket Beslag af Cancelliet blev stadfæstet; og paa Hages Forespørgsel, om Cancelliet vilde lade Spørgsmaalet, om Artiklen var politisk eller ei, afgjøre ved Domstolene, lød Svaret nei. Det var naturligviis Hage af største Vigtighed, at Publicum var overbeviist om, at han ikke havde foretaget sig noget Ulovligt, men for at Publicum kunde have denne Overbeviisning, maatte det kjende den omtalte Artikel. Den maatte altsaa udgives som et særskilt Skrift, da der som bekjendt vel i Danmark existerer Folk, der have Privilegium paa at udgive politiske Blade, men Enhver har Lov til at udgive politiske Skrifter. Jmidlertid havde Hage erfaret, at Censor, paa Grund af den meget omtalte vigtige Udeladelse i Cancelliets Skrivelse til ham af Ordet periodiske, ogsaa var til Sinds at lægge ethvert Skrift, hvis Jndhold han ansaae for politisk, under Beslag; Hensigten, at gjøre Publicum bekjendt med Artiklen, kunde altsaa ikke opnaae paa denne Vei. Hr. Hage lod derfor Skriftet trykke i Norge, Exemplarerne bleve sendte Hr. Boghandler Reizel, Ved Uddeelingen blev intet Exemplar sendt Censor, der er derfor nu, som meldt i f. Nr., anlagt Sag imod Boghandleren paa Grund af Resol. 4de Octbr. 1799 8 10, der bestemmer: Iøvrigt skal Boghandlerne være pligtige til, dersom der til Forhandling eller Uddeelelse fra deres Bogladen skulde komme danske Skrifter, der ere trykkede udenlands, strax at sende Politimesteren det første Exemplar, som at dem udgives, under den i Fordn. (27de Septbr. 1799. 26 foreskrevne Straf. Denne Deel af Sagen skulle vi ikke nærmere omhandle; men Politiet har ladet tage alle Exemplarer i Bevaring eller lægge under Beslag, hvilket Udtryk man helst vil bruge, og befalet de øvrige 27 Boghandlere ufortøvet at tilstille Politiet de Exemplarer at dette Skrift, som mulig maatte blive dem tilsendte. Betroe ikke, at Politiet har været berettiget hertil, idet mindste ikke, at Sagen kan beroe herved. Den formelle Feil der af Lovsuvidenhed er begaaet, ved ikke at tilsende Een for det første Exemplar ved Uddeelingen, kan ikke have dennes Virkning; denne Feil kan ingen Jndflydelse have paa Betragtningen af Skriftets Lovlighed eller Ulovlig hed; og det er herpaa det kommer an, om et Skrift: kan lægges under Beslag eller ikke, see Fordn. 27de Septbr. 17995 26. Dersom Politimesteren finder noget strafværdigt eller utilbørligt i et saadant Skrift, skal han strax forbyde Udsalget og tage alle trykte Exemsegling, samt indsende Skriftet, med sit i Betænkning, til Canceniet; hvilket Collegium uopholdeligen skal overveie og beslutte, om Salgets Standsning skal ophøre, eller, i modsat Fald, foranstalte det videre Fornødne."
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
i Sagen sees af Cancelliets Skrivelse af 9de Aug., hvorved i Action beordres imod Hr. Boghandler Reitzel, at have været under Forhandling i Collegiet, og det kan derfor ikke andet end være i høieste Grad paafaldende, at det langt vigtigere Spørgsmaal, der, som viist, er aldeles uafhængte af den formelle Feil ved Uddelelsen, om nemlig Beslager skulde hæves eller, som det hedder i Forordningen, om, Sal. gets Standsning skal ophøres eller i modsat Fald Sag anlægges, ikke er blevet afgjort. Der gives ifølge Forordningens rene og klare Ord i 8 26 ingen Middelvei, enten skal Sag anlægges, eller ogsaa maa Beslaget hæves. At man udgiver noget som Skrift, hvad der før har staaet i et Blad, kan aldeles ingen Jndflydelse have paa Bedommelsen af Skriftets Lovlighed eller Ulovlighed; ved at udgives som Skrift blive alle Bestemmelser, som gjælde blofor Blade, uanvendelige; et Blad har ogsaa mange Caracteristica: det udgives til bestemt Tid, det omdeles til Abonnenter, dets Udbredelse er derved langt meere sikkret; o. s. v. Vi kunne saaledes ikke see rettere end, hvis Politiets Beslag af Skriftet skal ansees stadfæstet ved Cancelliets Beslutning angaaende det Beslaget aldeles uvedkommende Spørgsmaal, om der skal anlægges Sag for en Fei ved Uddeelelsen, da have vi en Tilstand, vi ikke vide nogen Navn for, ved Censur tager Censor dog Hensyn til Jndholdet af det han stryger. I ethvert Tilfælde er Lovens eller Kongens Ville, der ikke vil Censur, aabenbart imod en saadan Fremgangsmaade, og saavidt vil det med Guds Hjælp aldrig komme i Danmark, at den Villie ikke skulde gjælde over alle andre. (Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Jfølge en Skrivelse fra Hamborg af 15de D., er den danske Post mellem Hamborg og Ratzeborg Natten til den 14de bleven angrebet paa Gelinder=Heden af 4 bevæbnede Mænd. Et paa den escorterende Dragon affyret Pistolskud saarede kun Hesten og det lykkedes nu Dragonen, i Forening med Postfører og Postillon at overmande 2 af Røverne og at føre dem bundne til Altona. De to andre undløb, Vi ansee det for vor Pligt at gjøre derr. Landmænd, bekjendt med den vigtige Omstændighed, at Priserne paa Kornvarer ere i Løbet af de sidste to Maaneder stegne over 50 pCt. i de tyske Søhandelstæder. Høsten skal være aldeles mislykket i Nordamerika. I Handelsbreve derfra forsikkres der, at dette Aar kun afgiver omtrent 1/5 af den sædvanlige Host, hvilket maa have en uhyre Stigen i Priserne til Følge. (Aarh. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
J Skoven: Hestehaven ved Kbhvn, er i disse Dage fundet en død Mandsperson, aldeles nogen, en Snees Aar gl., 61 T. høi, med lyseblaae Øine, lysebrunt Haar, meget blød Hænder, o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Døde. Kbd. P. Agerup, 67 A., i Aarhuus. Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 15de August. H. Sørensen f. Østerr., best. t. Odense m. Træl. D. 16de: P. Steffensen f. Sønderb. og Ef Sorensen f. Aarh., best. t. Norge m. Korn (udg. d. 17de). De 17de: J. O. Bendsen f. Kbh., best. t. Skagen, D. C. Bærens f. Aalb. og J. M. Sørensen f. Kbh.; Alle m. Stykg. J. Norberg f. Norge. m. Træl. F. Thiel f. Kbh. m. Kjøbmandsvarer. - Udg. D. 14de: P. M. Poulsen f. Mariager t. Norge, B. Jespersen f. Aarh. t. Altona. H. O. Pedersen f. Rudk. t. Arend. I. Poulsen f. Svendb. t. Christiansand. D. Pedersen f. Sønderb. t. Norge. D. 16de: H. Sørensen f. Østerr. t. Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Hals Skibsliste. "D. 17de J. Christensen f. Kbh. m. Stykg. T. Andersen f. Jndk. D. 16de Aug. J. H. Bruse f. Grimst. m. TrælGothenb. m. Jern. H. C. Weistrup f. Kbh. m. Rug. N. Anthonisen f. Christiania, ball. D. 18de: P. C. Lund f. Mari ager, C. Christensen og J Rømer f. Hurup og Jørgensen f. Veile, Alle m. Brænde. L. C. Anker f. Nykjøb., K. B. Fisker f. Mand., H. L. og A. Larsen f. Østerr.; Alle m. Træl. Udg. D. 16de : H. P. Hansen t. Halmst., ball. O. Blom til Læss m. Muurst. D. 17de: E. Holte t. Dramm. m. levende Stude, P. Schmidt t. Dramm. m. Kridt. B. Geneske t. Kbh. m. Havre. A. Halvorsen t. Østerr., og d. 18de: H. Hansen til Petersb. og I. Clausen t. Kbh.; Alle ball. C. Corneliust. Helsinger m. Smør. A. Madsen t. Veile m. Kridt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Aalborg Torvepriser, den 20de August. Oxekjød 3 a 4 s.; Kalvekjød 4 a 5 s.; saltet Flesk 10 a 11 s.; fersk Flesk 8 a 9 s.; Herregaardssmør 20 a 22 s.; Bøndersmør 17 a 18 s.; pr. Pund. Ny Rug 3 Mk. 4 s.; Nye Kartofler 12 a 14 s.; pr. Skpe. Æg 18 s.; pr. Snees.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Aalborg Kirker. Tolvte Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Fogt; i Frue Kirke Hr. Lic. theol., Pastor Hald. Døbte. D. 14de August : Skomagerm. Th. Bangs Dato ter, Jaconine Bang; Fadd. Mad. Akkermann, Jfr. Nielsen, Justitsraaderne Schmidt og Brorson, Viinhandler Krebs, Collecteur Grønnerup, Overbrandinspecteur, Tømmermester Boss, Student Schjørring, exam. juris Jørgen, sen. Kbd. Torms Søn, Ditlev Emanuel Torm Fadd. Md. C. Obel, Jfr. Holmsøe, Viinh. Krebs, Kbud. O. Christensen, Tobaksfabrikeur F. Obel. Snedkersv. H.P. Langes Datter, Anne Eleonora Lange; Fadd. Mo Sadolin, Jfr. Wesenberg, Procurator Møller, Reservechirurg Krieger, Komd. Schjørring, Stiftsfuldm. Ostenfeldt, Fuldm. Wesenberg, Handelsbetjent Schibbye. - Den 16de, Corporal M. R. Wasmanns Søn, Henrich Christian Rudolph Wasmann, Fadd. M. Holm, Pigen Marie Olsen, Commandersergeant, Domd. Marker, Hoboist Schobius, Corporalerne Benth, Hartmann, Hjørring, Refsnæsse Walsted, Aarun, Snorup, Tislum, Hoflerkjøb, Hørbye, Over jægerne Mortensen og Brondum.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Begravede. Den 15de Aug.: Arbeidsm. Anders Christensen, 36 A. Jfr. Charlotte Hedevig Spark, 40 A. - De 20de : Procurator P. Sparre, 48 A.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Ved Tallotteriets 1365te Trækning i Altona udkom: Nr. 46. 18. 14. 53. 31.
Aalborg Stiftstidende, 1836-08-20
Bekjendtgjørelser. At vor elskede Fader og Svigersader, Kjøbmand Søren Winkel. neppe 39 Aar gammel i Dag MiddaKlokken 12 endte sin driftige og Adbredt virksomme Jordiske Vandel bekjendtgjöres herved sörgeligst hans Fraværende Slægtninge og mange Venner.