JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1767-05-29
Paris, den 1ste Mai. Forsken Rohan Gouverneur af St. Domingo, har tiller Hoffet en Memorial, angaaende de Fortrædeligheder flede af de Skatter, hvilke ere ham opdragne at have og den Colonie, og hvilke ere saa besværlige, at han immer de kommer Forestillinger af Colomsterne derover, ligesom der trede hos Graven Estning og hans Formand have beer et sig over dem. – Her vanker et Brev, som er til vet Hr. de Calonne, i Henseende til den Memorial, som i har overgivet Kongen, til at retfærdige sig imod Beningerne af Hr. de la Chalotats, imod ham. J sam Brev vises adskillige Selvmessigelser, som man troer Plive var i bemelte Hr. Talonnes Memortal. Man har trykket en Tabel over de Forsamlinger, som holdes i sages af de forrige Jesuiter og deres Tilhængere, inde Navnene paa de adskillige Lemmer af samme Sal dem man paastaaer at have at tilsketor de Forviistes artementet i Bretagne tilstødte Unaade.
Berlingske Tidende, 1767-05-29
AVERTISSEMENTS. Dofire første Deele og endeel Arb paa semte Deel af det meninske Ugeskrift Lægen ere fra det Berlingske Bogtrykterie udkomne, og udgives hver Uge tvende Art til dem som for samme behageligst have ladet sig tegne. – Dette Skrift, betfortersis Staae fortiener endog at læste af Lægekyndige selv, skiønt det og atlig er stravet for dem, der er giøre Haandværk af Lægeknusten men dog ville forskaffe sig saadan Jndsigt i samme at de i Mangel af ege eller i andre Tilfælde selv kunde behielpe sig Forfatteren giver de forste Dette de almindeligere Kanter til Felbredens Vedligeholbelte og viser Aulsens Veyeligenen, alle Slage Spisers og Drikke, samt Sindsbesærgelsers Virkninger i vort HestemAar ladene og Foragvokurens Nytte og Misbrug, den rette Forhold i saa og sund Tilstand els. Efterhaanden af bandtes de mere besynderlige Deele, og endelig afte Sygdom med Beskrivelse, Aarsager, Kiendetegn og Auur. Grundighed og en indtagende Skrivemaade har skaffet dette Skrifallevegne et almindelige Bifald og i Dansk Dragt har det ogsaa fundet Velyndere. Andnu ere nogle Exemplarer den af at bekomme i det Berlagde Vogtrykkerie og paa Børsen, Bogladen, ligesom og i Ganelis hos Hr. Kammer Naa Smidt, i Viborg hos Ayeskriver helsen, 4 Perus hos SeVarsord paa Aporrket, i Aalborg hos Hr. Rubner og i An huus hos Hr. Apotiker Biering.
Berlingske Tidende, 1767-05-29
Paa egne og ved Arvingers Vegne, lader underskrevne herve3de gange i de til Forsendelse med Posten adene privitererede Afbenhavnske Tidender indkalde alle og enhver, som maatte haven get at fordre efter sal. Hr. General Lieutenant Kaasbel, som dai Præstoe den vate Februar sidstleden, at ville inden den i Forforestrevne Tid anmelde deres Krav, nemlig de Creditorer, se maatte befinde sig i Norge, hos mig selv paa min Gaard Torv ved Anderablad, og de der i Dannemark hos Hr. Justice-Raad og kands Dommer vom Munthe af Morgenstierne paa Becheskov, de enhver skal vederfares Ret, hvorimod de længere Udeblivende maa tilskrive sig selv, i Fald miet paa deres Fordring bliver reflecteret. af ommoder og der som maatte være noget Fyldig til sal. General rieutenantens Stervboe, at ville anden samme Tid indfinde sig med Betaling, for Gagsmaal og leylighed at forekomme. Præstøe, den 27de Mai 1767. V. Neumann, Major af Artilleriet. Eder en Bronsberg, Kongel. Majests. Cancellie Raad og Sorenskriver, samt Skilte Forvalter udi Needens Lehn i Chriskiønlands Stift i Norge, giør vitterligt: At Hr. Justice Raad af forrige Krigs-Commissair over de Vesterlændske National Jnfanterie Regimenters District, Christopper Falch, den 10de Mart sidstleden, udi hans Huus paa Lillefanden i Westre-MoelandGang ved Døden er afgangen, hvis aarsage, da han tilforn fra sin harte Krigs-Commissair Tieneste var demitteret, jeg strax Embedemaal, har taget Boet under præliminale Forsegling, samt senere ordentlig Registration og Stiftes Afhandling, som, endat Enke ren Sophia Juel seenere har erholdet Kongel at lernaadte Adladelse at blive hensiddende i alist Boe, har hun de aden et ordentlig Endtrigtigelse imellem hende og Creditorerne, hvis Afbetaling, saa vidt enhver med Rette tilkommer, hun og Bornene selv attraaer, begjært jeg nu lovgemes ville vedblive det allerede begyndte Skiftes Behandling og Fuldser; Thi er det jeg altsaa herved 3de Post Dage efter hinanden publice proclameren Dødsfaldet, med Anmodning, at alle og enhver, som efter bemedte afdøde Hr. Justice Raad og Krigs Commissair Christor er Falck noget maatte formeene sig at have til gode, eller med ham have aabenstaaende Regninger, ville inden den udi Norske Lovs 5 Bo 13 Kap. 27 Art. præscriberede 3de Maaneders Udgang, der forJndenrigs er den lovbefalede Varsel, anmælde saadanne Pestentioner hos mig Cancellie Raad og Sorenskriver Bronsborgbudsmit Huus i Colbiørnsvigen ved Arendahls Kiøbstæd, havende deres Anmældelse belagt med saadant Beviis Loven efter efter ved Mand, da enhver maa være betraaget om at vederfares hvad Reter. Colbiørnsvigen, den 16de Mai 1767. R. B. Brendorph.
Berlingske Tidende, 1767-05-29
Byelonden udi Christiansand i Norge, lader herved bekiendtgiøre: At siden Malene Grøndahl, som Medvider og Stine JassaDatter, Stie Pedersens Hustene, for begangne Tyverie, ere efter afsagde Høyeste Rettes Domme den 7de Octobr. 1766, dømte at betalt Jgield af det som ey er kommen tilbage og Truegield af al det Staalne, samt have deres Hovedlod forbrudt, saa ere deres Effecter af mig bleven rettede og ved Auction bortsolgte, enten lovlig Omgang, til paafølgende Endskabs Befordring, hvor og 3de gange efter hinanden udi de til Forsendelse med Posten allene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, herved indkaldes alle deres Debr. og Creditorer, hos mig at møde udi mit Huus sammestede, forinden den i Loven præseriberede Tid, de første at betale og de sidste at legit mere deres Fordringer, da enhver efter deres Fordringers Beskadenhed og Boernes Tilstand kan vederfares hvad Ret er. Christiansand, den 14de Mai 1767. M. A. Schweder, Apotheker Caspar Casparsen Kruse, som i afvigte Aar. Hans Kongel. Majese, aflernaadigst er forundt Betaling og Prinsemum at være Apotheker for Arendahl, Øster Russer og dets District, bekiendtgiør, at hans Apotheke i Arendahler nu ganske complet Stand, saa hos ham kan bekommes alle Slags Medicamenter begesaa gode og for samme Priser, som paa andre større Steder, saa- og Halliske Medicamenter. For den saa kaldede Rottesøge, Fransoser, Flod og andre adskillige Svagheder, som desværre er gængt iblant Almuen, haver han skre og tilforladelige Remedier, saa at de, der ikke have Leylighed at kunde faae Doctores Medlem til sig. og maa af nerfarne lade sig bedrage, kunde lykkeligeureres, paade vilde addressere sig til hannem, og tydelig forklare deres Spaghed, og vil han allene imod Medicamenternes billige Betaling gra til ordinere dem det tienlige og give fuldkommenlinderretning om Medicamenternes Brug, samt om de Sages Forhold udi Gragorderne.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Fra Grandserne af Savoyen, den 24de April. Efterat det nu nogen Tid i Gens har været stille, have de 24 Represententer forsamlet Borgerskabet den 21de hujus, og forelæst det en Tale, hvori de retfærdiegiøre deres Opførsel for Raadet, men vise sig tilbøyelige tillige til at vilde antage Mediations Planen. Men Borgerskabet vilde ikke indgaae dette Forslag. Og omendskiønt de over af de paafølgende Dage, sa endog i Dag have været kaldet sammen, saa bestaaer de dog endnu derpaa, at de ingen Maade vil give Representanterne Commission dertil.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 2den May. Den 27de p. forsamlede sig en stor Deel af Borgerskab til Gent, alt 700 Personer, og paa Commissariernes giorte Forslag om at antage MediationsPlanen, tilstillede dem et Skrift, hvori de udtrykkelig erklærer, at de intet antager noget og kan plat ud ikke underkaste sig noget. Som man hører skal der den 17de humes ankomme endnu 1200 Mand Franske Tropper til Landet Ger, for endnu stærkere at besætte de Franske Grændser med Gen.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Fra Jtalien, den 3de Mai. Uagtet adskillige stridige Beretninger, er det dog vist, at i en Cardinals Forsamling er det besluttet, ikke at modtage de Spanske Jesatter i Kirke-Staten, men til alle Søehavne er gaaen Ordre, ikke at tillade dem at stige i Land indtil nærmere Ordre, dog imidlertid at lade dem tilstille fornøden Forfriskelse. To Courerer ere affærdigede med Brevskaber til Madrit, hvori Hs. H. forestiller Kongen af Spanien, at dersom Jenterne ere strafskyldige, ere de ikke straffede nok, men alt for meget dersom de ere uskyldige. At Lovene synes at udfordre, at Jndbyggerne ikke kan uddrives af deres Fædreneland, førend over dem er fældet en Dom som ligger Brysser for Dagen om deres Forbrydelse. Jøvrigt, omendskiønt det staaer i Hs. K. M. Magt at behandle sine Undersaatter som Ham got og billigt synes, saa kan Han dog ikke tvinge nogen anden Regent til at give dem Tilflugt i stor Stater. Og i Fal alle de Catholske Magter sandt for get, at afskaffe de adskillige geistlige Ordener i deres Lande, og at oversende dem til Hs. Hell. til Forsorg, saa vilde ikke allene Kirke-Staten, men endog hele Jtalien være for liden til at rumme alle disse Jndbyggere &c." Andre Beretninger forsikre, at Hs. Hell. tillige har tilbudet sig at vilde lade tilstille Hs. Catholske M. alle fornødne Dispensationer til denne Ordens ganske Ophævelse i Spanien, saa at man er meget nysgierrig for at vide, hvorledes dette UdslugtsMiddel vil blive anseet. Jmidlertid vil hverken Regieringen, ja end ikke deres General selv vide noget af dem at sige, hvilken sidste har erklæret, at efter de Spanske Jesuiters Forviisning veed han ikke engang at skaffe de i Kirke-Staten, sig opholdende Jesuiter deres Ophold, hvilken hidtil har allene udfordret aarlig 75000 Sendi eller 177000 Gylden, hvortil de Spanske Jesuiter forhen afgave en anseelig Sum.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Constantinopel, den 5te April. Man forsikrer at Fred en sluttet imellem Porten og Georalerne, saaledes, at disse skal betale aarlig Skat 18000 Plastre, og 24 unge Piget af deres Nation, til Storsultanen. Men da denne de unge Pigers Aflevering har været Aarsagen til Gorgernes Oprør, saa paastaa andre, at de vel have forbundet sig til Antallet at levere i Seraillet, men ikke lovet at Pigerne skulle være af deres egen Nation, Venedig, den 7de Mai.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Det Rygte om Fredsbrud imellem Deyen af Algier og vores Republik befindes at være sandt, dog har Senatet erholdet den Beretning fra vores Consul i Algier, at han endnu havde trøset Stilstand paa 4 Maaneder, for at forsøge, om det imidlertid kunne bringes til en virkelig Fred. Men Deyens Fordringer ere større, end at Republiken kan indgaae dem, neml. han forlanger 1) lige Foræringer, som hans Formand bekom ved Fredens Slutning, neml. 50000 Sachiner, en Sabel, ziiret med Guld og Ædelsteene, og mange lige Tøyer. 2) J Steden for 10000 Sechiner, som Republiken har tilsagt at betale ham aarlig, efterdags 12000. 3) Alle de Foræringer, som han fordrede af Republiken, da han kom til Regieringen. 4) Den Frihed for de Algierske Corfarer, at krydse i den Venetianske Golse imod alle de Nationer, som Deyen ikke staar i Forbund med; og om en saadan hans Corfar der blev borttaget, Republiken da at erstatte den med Penge.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 13de May. To her, og 3 i Port Mahon liggende Krigskibe, samt nogle mindre Skibe, have bekommet Ordre at legge sig for Algier, hvor den commanderende Chef da skal opfordre Deyen til at underskrive den forrige Fred; og om han vegrer sig derved, da at forkynde ham Krig, og strax at begynde at bombardere Staden.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Livorno, den 16de April. General Paali farer immer sort, at giøre de fortresseligste Jndretninger til sit Parties Beste. De Corsicanske Landtropper, som Folk der ere bekiendte for at være stridbare af Naturen, ere nu derhos saa vel underviiste i alle Krigs-Øvelser, at de neppe give de best øvede Soldater noget efter. Søemagten skal bestaae af 70 Fartøyer, som ere vel forsynede med grovt Skyt af forskællig Calbre. Søe Havnene paa Øen ere ogsaa bedre befæstede, og tilsluttede med Lentser, altsammen Anstalter, som maa giøre det svart for Genueserne, at udrette noget imod denne Nation.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 24de April. Corserne have paa Øen Caprayeindlagt en Forstærkning af 150 Mand; og da det ikke har kundet lykkes Genneserne, at skaffe Commandanten paa Fæstningen nogen Succurs, saa har han foreslaaet den Corsicanske Commandant at overgive den ved Capitulation, hvorm den sidste har affærdiget en Expresser til General Paall, for at erholde hans Ordre i denne Sag. Foruden Forstærkningen af bemeldte Mandskab, skal og en vis Potentates Krigskibe have fundet Leylighed til at udskibe paa Den en heel Deel svare Kanoner, en Mængde Krud og Skibs-Fornødenheder, alt til de Beleyrendes Brug, hvis Antal nu skal bestaae af henved 800 Mand, hvortil endnu 200 Mand af Øens egne Beboere have slaget sig, hvilke alle ere vel forsynede med Munition.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 14de May. Endelig har Fæstningen paa Capraya capituleret; og er Capitulationen derpaa strax vorden tilsendet General Paali, at stadfæstes. Denne Øes Tab en et svart Stød for Genneserne; men vil derimod bestyrke Modet hos Corsicanerne.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Paris, den 1ste Mai. Breve overalt fra Provincerne, melde om den stærke Kuld, som man har haft i Dimme-Ugen. J Grenoble og Tønne rois har en stærk og kold Vind raset indtil den 17. April, hvorpaa er falden saa stærk en Snee, at den har ligget sammesteds, Alen og i Grenoble i Alen dyb. Natten til den 19de har det frosset skarp, saa at man er i Frygt for at Viinrankerne, og alle Frugttræer i Almindelighed, maa have taget betydelig Skade deraf. - Den 29de har Abbed Chavelin, Raadsherre i det store Kammer af Pairs, i Anledning af Jesuiternes Forviisning af Spanien, overgivet Parlementet en Memorial, hvori han viser hvor farligt det er, at taale nogen Lemmer af dette talrige og saa nøye forbundne Sælskab i Frankrige eller Lotthringen. Parlementet har, efter sædvanlig Orden, ladet Kongens Folk tage Memoriaten til sig, at aflægge Betænkende over den.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 4de May. De Bretagniske Stats-Anliggender ere endnu ikke kommen i Rigtighed; Hertugen af Tremoll, er til Sinds at begive sig her tilbage, deels for sit svagelige Helbredes Skyld, deels siden Ridderskabet har udnævnet en anden Præsident, som har undertegnet den fattede Beslutning, nemlig at det var nødvendigt, at der maaske Forestillinger til Kongen.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 11te May. Breve allevegne fra i Provincerne medføre Bekræftelse paa den Skade man befrygtede af den skarpe Kulde, som har vedholdt endnu den 23de April, hvorved Viinstokken og øvrige Frugttræer, ja endog paa nogle Stæder Kornet, deels ere ganske bedærvede, deels Omendskiønt Paven i Begyn have taget stor Skade. delsen ikke vilde modtage de af Spanien forviste Jesuiter, saasom han var ganske ikke tilfreds med, at man, ved den i Jtalien herskende Mangel paa Levnets Midler, vilde formere dens Jndvaanere, og altsaa længe stod i Tvivl, hvad han skulde beslutte sig til, saa har han dog endelig, efter mange holdte Beraadslagninger med Cardinalerne, fundet for got at udfærdige Befalinger til at modtage og huse dem saa got som mueligt efter Leyligheden. – For nogle Dage siden begav Hertugen af Cholseul sig til Confians at spise hos Erkebispen af Paris: Ved hvilken Leylighed denne Herre med Prælaten holdt en sær Samtale angaaende Jesuiter nes Sager. Hvorefter Erkebispen i det ganske Sælskabs Paahør erklærede, at han aldrig vilde have med nogen Je satte mere at bestille. – Hs. Kongel. Majest. har tillagt General Lieutenanterne Printsen af Branfremont Listenets og Graven af Regnesen, hver 2000 Livres Pension af St. Lonts Ordenens Fond. Ligesaa Chefød Escadre Graven af Consages la Rochesoncanit, Hr. Maurville og Hr. Rosilly, de 2de første hver 1500 og den sidste 1000 Livres Pension. Mange andre Søcoffecters ere ligeledes tillagte Blant adskillige til vacante Pensioner i denne Orden.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
det Kongel. Videnskabernes Academie indkomne Prit Skrifter, har et Memstre, gelendet med et Uhr af en ny Opfindelse af Kongel. Uhrmager Hr. de Rol, i Besønderlighed sundet dette Salskabs bifald. Med samme skal Opfinderen, tilligemed de 2de berømte Astronom, Hr. Prager og Mester, strax, paa en 2 a 3 Maaneders Reyse, giøre Preve ved at maale Havets Langde lange med Kysterne af Engelland, Flandern, Holland, indtil Hamborg. Kongen har nylig ved en Forordning regleret, samt fastsat Besoldningen for det Jnfanterie-Compagnie, som det Jndiske Compagnie underholder til at bevogte Havnen Orient, og at afgive Recruter til Jndien.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Bonlogne, den 21de April. J Lombardiet, den Osterrigske Andeel, er bekiendtgjort et Ediet, som forbyder, at for Eftertiden ingen maa indtrade i den geistlige Stand, uden dertil først at have Regieringens Tilladelse.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 6te May. Breve fra Mayland melde, at Kongen af Sardinien ved Contract har erhvervet sig Herligheden over Staden Orta, hvilken hidindtil har tilhørt Bispen i Novara, og derimod giver Bispen 4000 Liver aarlig samt nogle andre Jndkomster. – Man vil her foregive, at Aarsagen til Jesatternes Landslogtighed i Spanien, skal være denne, at man nylig har opdaget, at de, om ikke for alle, saa dog for visse faa Lemmer, have føyet det Lofte til deres forrige, at være mere tro imod deres General, end imod Konger eller Paven.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Nürnberg, den 16de Mai. Fra Wien berettes, at da Kundskab om Jesuiternes Landstagtighed fra Spanien indløse der, have de af samme Orden, som ved Hoffet ere Skrifte, stadre eller staae i andre Embeder, strax begivet sig til Keiseren, at begiøre Hase, Beskyttelse over denne Orden udi Tydskland; hvilken Begiæring Keiseren skal have optaget i Naade.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Hannover, den 26de Mai. Hs. Kongel. Høyhed den Danske Princesse Louisa med sin Durchl. Gemahl Prints Carl af Hessen-Cassel fortsatte Reysen herfra Gaars Eftermiddag ved 2 Slet, og som den hedder, laates Broen af Casal.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Hamborg, den 28de April. Paa sammelig Forlangende af Forstanderne for det frivillige Sælkeb, som blev oprettet her for 2 Aar siden, har denne Stads Hovede Raad anklaget, at ville unde samme sin Stadssadenlige Forfor og Understyttelse, til dets dette bedre Opmuntring, at ardnede paa det gemeene Ørste. Følge deraf, har Raadet, ved en Erklaring af sidstl. 8de April, confirmeret det, under Navn af Hamberaske Sal skab til Manufacturernes, Kunsternes og nyttige Handte ringens Befordring." og derhos stadfæstet Selskabets udvalgte Saial, neml. det Sindbillede af en Biestok, det Valgivtags Emosomento publico, med den Overskrift: Ballum Søstetats Hamburgent, artium usikum Hu dis exestandis. Salskabet holdt den paafølgende 11te en offentlig Forsamling, hvor det da blev anbefalet de hid indtil værende 6 Forstandere, at fortsætte Forvaltningen endnu i dette Aar; dog bleve, efter de forriges Forlangende, tvende nye Forstandere valgte til, neml. Hr. Jacob Hr. Hudnakker og Hr. Ulr. Møller. Efter given Beretning om Selskabets hidindtil alorte nyttige Foretagender, blev kundgjort nogle denne Stads Kunstneres Arbeyde, blant andet et par vel middede Harver, af Smedene Talkenberg og Beghorst, og en nyttig Kobber Haandsprøyte af Mekanikus Nendert, hvilken Sprødte en Person kan re gade og stotte hvorhen han vil, og dog er saa stærk, at den 11 Mant med en bestandig Straale sprøyter 4 Spande Band 10 Alen i Horden.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Fladstrand, den 12te Maj. paa vores alernaadige Konges Salvingsses den 1ste cat, blandt sig paa Toleboen dog Hr. Tolder Hedemarck, Kl. 3 Slemagen, pr. Proviants Forvalter og Controlleur Und, Hr. Gamsons Feldsvær Møller, og Byens Evere Hr. Peder Hansen Haver, tillige de fornemme af Byens Negotierende, med deres Hustruer, hvor Stedets Præst Hr. Provst Gram ter Janitaten indtant sig, for at celebrere denne høytidelige Dag, da ale de Forsamlede ved mange Blensninger de deres Majestæter vores allernaadigste Konge og regierende Dronning, dernæst Enkedronningerne, Arveprintsen, de 2 Kongel. Princesser og det ganske Kongel. Arvehuus, viste deres allerunderdanigste Devoir, og ved Pocaler, eller hver af disse høye Skaaler, afforet 9 Kanoner, som til den Ende vare plantede ved Toldboden, hvilke bleve besvarede af Byens Eyeres i Havnen liggende Galliase, ligesom og de andre fremmede Fahrtøyer med Flag og Gies beregnede denne Festin hele Dagen. Den Erde som disse Undersaatter i denne lille Bye befandt sig udi, i denne glædelige Anledning foraarsagede, at de fornøyede sig og deres gruentimmer med Musque og Dands til den paafølgende Dags Morgen Kl. 4, da enhver med fornøyet Sind forføyede sig hiem til sit. Wiborg, den 14de Mai.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Fra Herregaarden Kiærsholm, sønden for denne Bye, berettes, at, efterat enhver Bonde der paa Godset, paa vor allernaadigste Konges Salvings Fest den 1ste Mai, først udi deres egne Huse havde tilbedet Kongen og det Kongel. Huus Naade, lotte, Styrke og Velsignelse af den almægtige naadige Gud, bleve de alle paa Herregaarden Kiærsholm forsamlede, for cendrægtigen at lade sig og i fælles Glæde at drikte Deres Majestæter Kongens, Dronningens og det ganske Kl. onses Skaale. Derefter om Aftenen blev Gaarden overalt illumineret, i sær med kunstige Festons og andre Tuirligheder.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Corsøer, den 31te Mai. Den 29de udreyste Kammer-Junker Redy til Jylland. Den 10te, Frue Grævinde 110 Moltkes til Jylland. J Dag, en c. Ridenegt og 10 Staldkarle, samt endeel Ministeres og Herrers Staldbetientere. 23 Kongel, og 24 Herrernes Rideheste, alle til Odense for det første. Agende Post Mr. Peliner. Jnd kommen er Oberstl. Kæyserling til Nestved.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Helsingøer, den 31te May. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 28de hujus, A. C. Carl af Horsens fra Bergen til Liehan med Sild. B. M. Lysten af Kiøbenhavn fra ibidem til Jsland med Provision. H. Smith af Sognedahl fra Kongsberg til Bergen med Rug. T. eder af Sandenord fra Kiøbenhavn til Laurvigen med Stykgods. Den ande Dito; O. Grønneberg af Laurvigen fra ibidem til Kiøbenhavn med Jern. J. P. Derhawe af Kiøbenhavn fra Drammen til Kiøbenhavn med Glas. C. Holm af Kiøbenh. fra Chri mama til Kiøbenhavn med Bræder. T. Clemens af Kiøbenhavn fra sidem til sland med Provision. A. Olsen af Nedene lehn fra Langeland til Kiøbenhavn med Jern. P. N. Passer af Kiøbenhavn fra ibidem til Friderichshald med Ballast. L. P. Præstøe af Kiøbenhavn fra sidem, og den 30te Dito; C. M. Pechmann af Sønderborg fra Kiøbenhavn, begge til Jsland med Provision. A. Olsen af Tismoe fra Kiøbenhavn til Laurvigen, og P. Petersen af Laursen fra Kiøbenhavn til Ahrendahl, begge med Ballast.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Kiøbenhavn, den 1ste Junii. Den 19de Mai a. c. er Peter Christian Bestoft allernaadigst beskikket til Toldbetient og Visiteur ved Frederichsund- og Roeskilde under Rørvigs Toldsted.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
J Morgen vorder her i Staden holdet den aarlige Mønstring over Stadens Brand-Compagnier og vedhørende Redskaber, saasom Sprøyter, Vandsluffer og Tønder med videre.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Landstingene for nærværende Junii Maaned holdes i Sædland den 10de, Fyhn og Langeland den 28de, Lolland og Falster den 17de og Nørre Jylland den 3die i Maaneden.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Den 21de Mai er Borgemester Hans Carstensen i Tønder, i hans Alders 83 Aar 5 Dage, ved Døden afgangen; han har været Borgemeste i 30 Aar, og i værende Tid udviist en faderlig Forsorg for Fattige og Nødlidende. Her i Staden er død Skipper Svend Gregersen, som boede i Nohavn.
Berlingske Tidende, 1767-06-01
Jndpasserede, Major Kleno fra Frederichsborg. Hessisk Capitain Baron Normann og Balletmester Jean Bartiske Martin fra Lybeck. Preussisk Lieutenant Schmidt fra Preussen. Udpasserede: Græve Holk til Falster. Baron Knuth til Lostand. Marschal Rantzow til Wordingborg. Kammer Jun ter Nid og Lieutenant Høegh til Jylland. Legations Secretair von Schwen til Stockholm. Secretair Jonhans til Sønderburg Søe Lieutenant Schmidt. Casserer Brummer til Hol slem. Begge Studiost ancher til Norge.