JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1836-04-05
Kjøbenhavn. Hvis en Krig udbryder mellem England og Rusland – siger "Fædrelandet – da bliver det et interessant Spørgsmaal: om Danmark vil tage Parti, eller rettere, hvad Parti det vil tage. Thi at vi med vor Beliggenhed skulde kunde blive neutrale, kunne vi mere ønske, end haabe. Et Ønske var dette ellers nok værd. Vi vilde ved at være neutrale i en Krig mellem Rusland og England sandsynlig komme til at drive Handelen mellem begge Staterne. Men England vil sikkert gjøre Alt for at standse Ruslands Udførsel, om det end selv vil lide derunder, og i militair Henseende er det altfor vigtigt for begge Parter at faae os paa deres Parti, til at vi turde haabe at kunne vedligeholde vor Neutralitet, især da vi ikke have Kræfter til at forsvare den. Naar vi da skulle tage Parti, hvilket ville vi da tage, Spørge vi, hvad Folkets Tilbøielighed taler for, saa troe vi, at det, uagtet det ikke har glemt det engelske Overfald i 1807, dog uden Betænkning vilde erklære sig for England. Og dette er ei forunderligt; vor hele Culturtilstand forbinder os paa det Bestemteste med Vestcuropa og fjerner os fra Østen. Dog er dette langtfra det Eneste, der taler for en engelsk Alliance. Vore Producter afsætte vi i Reglen til England, ei til Rusland. Er det end sandt, at England ofte i flere Aar efter hinanden kun modtager Ubetydeligt af vore Kornvarer, saa indtræffer der dog nu og da Aar, hvor de ere nødte til at indføre Korn. Nogle Artikler kunne desuden stadigt indføres, og England bliver altid det Marked, hvor vi snarest kunne haabe at finde Afsætning for vore Producter i det Store.
Viborger Samler, 1836-04-05
Under en Krig mellem England og Rusland vilde vi ved at tage engelsk Parti høist sandsynligt finde en meget fordeelagtig Afsætning i England, da Udførslen. fra Rusland vilde standses eller i høi Grad generes, og de engelske i Østersøen stationerede Flaader vilde behøve en betydelig Deel Provisioner. Vor Skibsfart vilde, ved en engelsk Alliance, uhindret kunne drives paa alle Have, undtagen Østersøen, ja selv paa dette Hav vilde den ei ganske forstyrres, da en engelsk- dansk Flaade sikkert vilde have Overvægt overen russisk eller en russiske svensk. - Alle disse Fordele vilde tabes ved en Alliance med Rusland. Sæt ogsaa, at det ved Ruslands og maaskee Sverrigs Hielp lykkedes os at spærre Østersøen for England og derved sikkre os en rolig Handel paa dette Hav, saa vilde denne Fordeel dog aldeles ikke kunne sammenlignes med Fordelen af en Forbindelse med England. Vore Skibe vilde bidrage til at føre de russiske Producter til Havnene i den vestlige Deel af Østersøen, især vel til Lübeck, hvorfra de over Elben vilde komme i Handelen. Men paa alle andre Have vilde vor Skibsfart blive forstyrret; for vore Producter vilde vi ingen Afsætning finde; thi sjelden behøver Rusland Noget af hvad vi kunne undvære, og Udførslen vilde ophøre ei blot til England, men ogsaa til de andre Lande, hvorhen vi føre vore Varer: Norge, Holland o. s. v. Vor Fordeel tilraader os saaledes det Samme, som det Culturtrin, hvorpaa vi staae: Alliance med England.
Viborger Samler, 1836-04-05
Den 20de Marts feiredes paa Bellevue den af 2det Landdistricts Vælgere holdte Fest til Ære for Kammerraad Drewsen. Som Præsidenter ved Festen fungerede dHrr. Grosserer Fiedler, Møllerne Lund og Nelthrop.
Viborger Samler, 1836-04-05
Den for sin Retskaffenhed almeenagtede Urtekræmmer Niels Ølste i Kjøbenhavn, er efter et kort men smertefuldt Sygeleie ved Døden afgaaet sidste 29de Marts.
Viborger Samler, 1836-04-05
"Neue Zeitung" af 26de dennes meddeler, i en Privatskrivelse fra St. Petersborg, dateret den 6te Marts, endnu følgende nærmere Beretning om det Lehmannske Theaters Brand: 470 Mennesker fandtes døde eller halvdøde. Otte store Karrer med Been og Lemmer førtes til Kirkegaarden for at ned graves. De døde Legemer vare brændte til Kul; nogle manglede Arme, Been og Hoved. 19 Mennesker skulle ved Jldebranden være blevne vanvittige. - 40 Daglønnere og Tømmermænd, som arbeidede i Nærheden paa samme Tid Ulykken skeete, vilde, da de saae Flammen, strax ile til, for med deres Øxer at gjennemhugge Brædevæggen for de Ulykkelige. Men med Stokkeprygl bleve de af Politiet viste tilbage, med den sædvanlige Besked, at de her intet havde at gjøre, og skulle blive ved deres Arbeide." (Kbhp.)"Neue Zeitung under f. D. meddeler følgende Skrivelse fra Eutin, dat. 23de Marts: "Fra paalidelig Kilde erfare vi, at den Efterretning i "WagrischFehmarnschen Blatter", at en Gartner som var flygtet til America, døende skulde have tilstaaet at være den, der havde myrdet den kgl. danske Minister i Eutin, Kammerherre v. Qualen; at han havde gjort Testament til Fordeel for de Jndivider, som mistænkte for hiin Forbrydelse vare blevne arresterede, og at disse nu af Øvrigheden i Eutin skulle være blevne erklærede for uskyldige, er aldeles ugrundet. Acterne i denne Criminalsag befinde sig iøvrigt til Rets Kiendelse ved et udenlandsk juridisk Facultet." (S. Bl.)
Viborger Samler, 1836-04-05
Postbefordringen over Store Belt vil, indtil Post dampskibet "Merkurius's Maskineri er blevet istandsat, foruden ved Postjagterne, blive besørget ved en, Admiralitets=Collegiet tilhørende, Kutter: Helsingør som Collegiet til denne Hensigt har laant Generalpostdirectionen, og som i disse Dage afgaaer til Beltet.
Viborger Samler, 1836-04-05
Den intenderede Befragtning af Dampskibet: "Løven er ikke kommen istand, da Postdirectionen ei har villet entrere paa de af Eierne forlangte Vilkaar. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1836-04-05
Toldindspectionen i Veile har bekjendtgjort, at Herredsfoged Withs Bog om Kjøbstædmanden og Landmanden, S. 37 og 38, forandlediger den til offentlig at fralægge sig den omhandlede Jnqvisitions Fremgangsmaade.
Viborger Samler, 1836-04-05
Da den anden Deputerede blandt Sædegaardseierne for Aarhuus Stift, Major v. Oppen Schilden til Clausholm, har anmeldt, at han finder sig foranlediget til at renuncere paa sin Plads i den nu forestaaende Forsamling af Provindsialstænderne for Nørre-Jylland, og da den første Suppleant for bemeldte Valglasse, Kammerherre Baron Krag, Juel Wind Arenfeldt til Steensballegaard, allerede tidligere har undskyldt sig for at modtage det paa ham faldne Valg, saa har den Kongelige Commissarius indkaldt den anden Suppleant, Kammerherre Arenstorff til Overgaard, til at møde i Major v. Oppen Schildens Sted.
Viborger Samler, 1836-04-05
Bladet "Dansk Almeenlæsning," udgivet af Dr. og Prof. Ursin, leverer i No. 13 en for Levnetsbeskrivelse af den for sit lyse Hoved, sjeldne Kundskaber, og redelige Færd almeenagtede Medborger, Johannes Jvar Bruun, Eier af Fabrikken Bruunshaab ved Viborg, som berøvedes Fædrelandet, Familie, Venner og Bekjendte ved en altfor tidlig Død den 26de Januar sidstl., i sin feireste Manddoms=Alder. J. J. Bruun, en Søn af den i Aaret 1827 afd. Justitsraad Ridder Bruun, var født i Fredericia den 28 Juni 1795. Hans utrættelige Virksomhed bragte Fabrikken dertil, at den i de sidste 4 a 5 Aar frembragte aarligen omtrent 30,000 Alen Klæde, siden dens Begyndelse er i Alt frembragt 240,000 Alen. Endnu en betydelig Udvidelse forestod Fabrikken, idet den skulde forbindes med et lignende Anlæg paa Kongsberg i Norge; thi et Par Postdage efter Bruuns Død indløb det endelige Svar fra det norske Finants-Departement, hvorved den ophævede Kongsbergske Klædefabriks Bygninger med Jnventarium bleve ham paa visse Vilkaar overladte. - Vel nævntes han ei med nogen Titel slutter Anmeldelsen, der er samlet af Hr. Pastor Ursin i Viborg - ei heller har han noget Ærestegn, Sligt var et Gienstand for endog hans lønligste Attraae; men dersom en udbredt og for Mange heldbringende Driftighed, dersom en virksom Jnteresse for det Almindeliges Vel, forenet med Velvillie og Retskaffenhed, overantvorder den Hedengangne til Efterkommeres taknemmelige Erindring, da vil Johannes Bruun længe ihukommes i den Egn, hvor han paa den golde Hede samlede en Mængde lykkelige Mennesker omkring sig, og hans Navn blive undsletteligt i dansk Jndustries og Vindskibeligheds Aarbøger. (Hemp. Av.)
Viborger Samler, 1836-04-05
Ledigt Embede. Herredsfoged- og Herredsskriver Embedet i Sleth og Aars Herreder, Bjørnsholm og Malle Sogne derunder indbefattede, samt Birkedommer- og Birkeskriver-Embedet i Løgstøer under Aalborg Amt. – Brøndshøi og Rødovre Sognekald i Sjælland, 280 Rd. - Snenum og Tjereborg Sognekald i Ribe Stift, 490 Rd. - Det residerende Capellanie for Byrum, Vesterøe og Hals Menigheder paa Lessøe under Viborg Stift, 160 Rd.; dette Embede er iblandt dem, der er forundt særdeles Lettelse i Skatter. – Forster-Embedet i Steinhørst i Hertugdømmet Lauenborg. - Stadsphysicatet i Fredericia.
Viborger Samler, 1836-04-05
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 22de Marts er Sognepræst for Brøndshøi og Rødovre Menigheder i Sjælland, M. B. Møller, beskikket til Sognepræst for Høietostrup Menighed sammesteds, Sognepræst for Allested og Veile Menigheder i Fyen, T. H. Thomsen, til Sognepræst for Gamtofte Menighed sammesteds, residerende Capellan for Byrum, Vesterøe og Hals Menigheder paa Lessøe, J. Rasbech, til Sognepræst for Serritslev Menighed i Aalborg Stift; hidtilværende Missionair i Grønland, W. N. Esmann, til Sognepræst for Brøndum og Vesternede Menigheder i Ribe Stift, Sognepræst for Sneum og Tjereborg Menigheder i Ribe Stift, H. H. Matzen, til Sognepræst for Hgom Menighed i f. St.
Viborger Samler, 1836-04-05
Kjøbenhavns Torvepriser den 2den April: Rug, Td. 3 Rbd. 2 Mk. a 4 Rbd.; Hvede Td. 4 Rbd. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Byg, 2radet Td. 3 Rbd. a 3 Rbd. 1 Mk. 4 s.; Dito, radet, Td. 3 Rbd. a 3 Rbd. 1 Mk.; Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.
Viborger Samler, 1836-04-05
(Formedelst Helligdagen er ingen Cours noteret.)
Viborger Samler, 1836-04-05
Copulerede i Rimtofte Kirke, den 25de Marts Hr. Kjøbmand Grarup fra Mariager og Jomfru S.F. Thorgesen,
Viborger Samler, 1836-04-05
AVERTISSEMENTS. Efter 3 Ugers Sygeleie kaldte den alstyrende Viisdom i Gaar Eftermiddag Kl. 3 til den evige Fred, min retskafne uforglemmelige Mand Landvæsens- og Tiendecommissair Anders Gjedde til Glomstrup og Høriis. Han oplevede 62 Aar. Slægtninger og Venner ville bevare Ham i et kjerligt Minde, og Hans nærmeste Efterladte ville stedse føle deres noprettelige Tab. Glomstrup paa Morsøe, den 28de Marts 1836. Ane Marie Gjedde, fod Galtrup.
Viborger Samler, 1836-04-05
Jfølge den Jnspectionen givne Bemyndigelse bekjendtgjøres, at paa Confirmations-Søndagen den 10de April d. M. bliver, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Marts 1784, den Foranstaltning truffen i Domkirken, at efter endt Prædiken ved Confirmationshandlingens Begyndelse tillukkes Kirkedørene, saa at Jngen derefter indlades, imedens Handlingen vedvarer. Viborg den 4de April 1836. Jnspectionen for Domkirken.
Viborger Samler, 1836-04-05
Jndsenderen af det til mig henvendte Avertissement i Samleren Nr. 42 maa jeg henvise til Stiftets Biskop, som rette Vedkommende i det omhandlede Anliggende. Viborg, den 2den April 1836. J. Hagemann.
Viborger Samler, 1836-04-05
Det danske Missionsselskab.
Viborger Samler, 1836-04-05
Da Stiftets Biskop gunstigst har tilmeldt Directionen, at han fra samtlige Districtsprovster i Stiftet har modtaget Forsikkring om, at de velvilligen ville paatage sig den Uleilighed, fra vedkommende Sognepræster at modtage saavel Bidrag til Missionskassen, som Betalingen for Missionsbladet og derefter aflevere. disse, til Jndsendelse til Selskabets Hovedkasserer i Kjøbenhavn Hr. Kjøbmand S. Meilsøe, enten gjennem Hs. H. Biskoppen selv, eller hvem ellers hertil erklærer sig villig, saa bekjendtgjøres saadant for de ærede Contribuentere og Subscribentere paa Bladet, og andre Selskabets Velgjørere i Viborg Stift, med Anmodning om, at de godhedsfuld af denne, herved betegnede Vei – saafremt de ikke allerede have valgt, en anden – ville tilstille os de Missionskassen tiltænkte Gaver, saavelsom Subscribtions-Beløbet for Bladet.
Viborger Samler, 1836-04-05
Directionen for det danske Missionsselskab, den 17de Marts 1836.
Viborger Samler, 1836-04-05
Fra det kongelige Danske Cancellie har Rentekammeret til Afgjørelse modtaget den af Hr. Amtmanden under 29de Januari sidstleden insendte Skrivelse, hvorved Justitsraad Fielstrup har forespurgt, om han ifølge sin Stilling bør anlægge Søgsmaal imod Krigsraad Conradsens for nogle af Sidstnævnte i No. 202 af Aarhuus Stifts Tidende for 1835 imod ham brugte Udladelser. Vi anmode Dem derfor tjenstligen om at ville behage at tilkjendegive Justitsraad Fielstrup at Rentekammeret, ikke finder det fornødent, at han med Hensyn til sin Stilling som Landvæsens- og Tiende-Commissair i saadan Anledning anlægger Sag imod Krigsraad Conradsen. Dette bekjendtgjortes mig den 22de Martz ved Hr. Amtmand Neergaards Skrivelse af 17de Marts d. A. Sindinggaard den 30te Martz 1836. S. A. Fielstrup.
Viborger Samler, 1836-04-05
J Kjøbmand C. Friis's Gaard paa Torvet bliver i Stændernes Forsamlingstid Beværtning med varm Aftenspiisning af Undertegnede. H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1836-04-05
J mit Bagerie kan i Stændertiden daglig faaes frisk Krydderbrød, Rugbrød, Suurbrød, Fransk brød m.m. - Ligeledes kan hos Undertegnede efter Bestilling faaes alle Slags Kager og Conditorie. H. P. Høyer.
Viborger Samler, 1836-04-05
Hos Undertegnede kan daglig faaes Middagsspiisning i Stændertiden, for en billig Betaling. Viborg, den 1ste April 1836. Marie sal. Brøndum. Addressen til at faae saavel friske som resede Lax er C. Falth i Randers. Vildt, kjøbes af A. B. Friis.
Viborger Samler, 1836-04-05
De tvende førstkommende Løverdager den 9de og den 16de April kan bekommes fedt Studekjød paa Torvet. Chr. Randers.
Viborger Samler, 1836-04-05
Løverdagen den 9de Dennes, samt paafølgende Løverdag den 16de, holder Undertegnede til Torvs med fedt Studekjød, samt Lamme- og Kalvekjød. Jacob Chisted.
Viborger Samler, 1836-04-05
En ny Mølleaxel, 10 a 12 Alen lang og 24 Tommer i Gjennemsnit, kan faaes tilkjøbs. Bogtrykkeriet anviser.
Viborger Samler, 1836-04-05
10 Tdr. hvid Sædehavre og nogle Vikker kan faaes tilkjøbs hos Casper Schmidt paa Leyringvestergaard.
Viborger Samler, 1836-04-05
Skudsmaalsbøger, er tilkjøbs hos J. Thjørring i Skive.
Viborger Samler, 1836-04-05
Løverdagen den 16de April førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Raadhuset foretaget Auction over en Deel hos forskjellige af denne Byes Jndvaanere for resterende Skatter og Afgifter udvantet Gods, bestaaende af Chatoller, Sengesteder, Kakkelovne, Skabe, Borde, Stole, Høvlebænke og Vogne samt Heste m.v., alt imod kontant Betaling ved Hammerslaget. Lysthavende indbydes. Viborg den 1ste April 1836. F. D. Vett.
Viborger Samler, 1836-04-07
64de Aargang. 1836. No. 45. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Viborger Samler. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. Torsdagen den 7de April. Redigeret af E. Nerendt, trykt og forlagt af J. P. Dons
Viborger Samler, 1836-04-07
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Den engelske Oberst Wylde befandt sig endnu den 15de Marts i Madrid og synes ikke at have opnaaet Hensigten af sin Reise, at sikkre den engelske Legion dens Underhold og Besoldning af den spanske Regjering. Obersten forelagde Hr. Mendizabal et Brød af det Slags, som Leverandeurerne levere de engelske Soldater, og gjorde ham opmærksom paa, at de engelske Soldater torde see sig nødsagede til, at søge deres Tilflugt hos Prætendenten. J Vittoria skulle endog spanske Officierer have aabnet en Subscription, for at formaae de engelske Soldater til, mod en Pengesum at drage bort. De madridske Entrepreneurer af Leverancerne kunne ikke faae deres Penge og protestere Finantsministerens Vexler. Prætendenten, der lider af Brystsyge og efter sin Læges Raad maa bruge Eselsmelk, synes at frygte for sin Person, især, da man ventede General Manso, til de baskiske Provindser med en Forstærkning af 18,000 Mand. Den 18de befandt Prætendenten sig med sin Skriftefader Pater Gil i Aspeitia, en Stad med omtrent 5000 Jndbyggere, 8 Miil fra Jrun. Aspeitia er Jgnaz Loyolas Fødestad.
Viborger Samler, 1836-04-07
Grækenland. Breve fra Patras af 3die Marts ere ankomne til Triest. J det nordlige Peloxonnes var Sikkerheden gjenoprettet ved Paagribelsen af Hovedrøverne, Brødrene Kondrojani, og de Uroligheder, der tildeels havde fundet Sted i Egnen af Missolunghi ved Røverindfald fra de nordlige Egne, havde endt med Røvernes Forjagelse. Begge Monarcher vare i bedste Velgaaende komne tilbage, til Athen; Grev Armansperg var i Bedring. Reductionen vedblev i Militairet; af financielle Grunde formindskedes de regulaire Tropper, medens Palikarerne forøgedes. Marineministeriets Overdragelse til Hydrioten Antonio Kriesis, Grækenlands første Søhelt og en af dets ædleste Mænd, har vundet Nationens udeelte bifald.
Viborger Samler, 1836-04-07
Nordamerica. Jfølge Blade fra New york er den nordamericanske Regjering stædt i en Forlegenhed, man Jntet kjender til paa vor Hemisphære, nemlig Afgjørelsen af det vigtige Spørgsmaal, hvad man skal foretage sig med Overskuddet af Statens Jndtægter, der den 1ste Jan. 1837 vil beløbe sig til 50 Mill. Dollars.
Viborger Samler, 1836-04-07
Ostindien. Der har i den nyeste Tid viist sig et Symptom af Nationalhad mod Englænderne i Jndien, der begynder at blive meget foruroligende for dem. Til enhver Tid forefaldt der af og til Mord paa engelske Officierer i den indiske Armee, udøvede af de indfødte Soldater, og man begriber let, at det neppe kan være anderledes, da Anvendelsen af curopæisk Disciplin og den strænge engelske Militair lov paa fremmede Tropper, hvis Sprog og Fordomme Officiererne ofte kun meget ufuldstændigt kjende, maatte frembringe saadanne Begivenheder; men Morden have antaget en ny og meget mere odicusCharacteer. Den engelske Generalkrigscommissair for de øvre Provindser, ved Navn Fraser, Compagniets første Embedsmand efter Gouverneurerne i Præsident skaberne, blev i August Maaned forrige Aar skudt paa en Ridetour i Nærheden af Delhi. Morderen undveg, men blev opdaget, overbeviist og hængt; det var Kurrem Chan, fortrolig Tjener hos en muhammedansk stor Herre, Naboben af Firuspur. Man fandt blandt Morderens Papirer Beviis for, at Naboben udtrykkeligen havde sendt ham til Delhi, for at myrde Fraser, hvilken Naboben badede, fordi han førte en Proces mod hans Brødre. Kurrem Chan opholdt sig flere Maaneder i Delhi, for at finde en Leilighed, og en Mængde Mennesker vare Medvidere i Complottet, uden at der fandtes Nogen, der vilde forraade det. Naboben blev sat fast, men behandlet med stor Skaansel, og 50 £. betalt ham dagligt til hans Udgivter, indtil Gouverneuren havde afgjort hans Skjebne. Han blev den 8de Oct. hængt i Delhi; Besætningen var forstærket, og 4 Regimenter med Artillerie havde besat Retterpladsen; Stadens Porte vare lukkede, og Henrettelsen gik roligt for sig; men siden den Tid tilbedes han som en Martyr, og der gjøres Valfarter til hans Grav. Et andet endnu betydeligere Tilfælde tildrog sig paa samme Tid i Hovedstaden i den raschputiske StatJeypur. Den engelske Resident Major Alves havde en høitidelig Audients hos Regentinden; paa Tilbageveien fra Palladset angrebes han af Pøbelen; hans Adjutant nedsabledes, hans Elephant saaredes, og han selv erholdt fire Hug i Hovedet og reddedes med Møie. Man forseglede den forrige første Ministers, Jotorams, Papirer, og da man fandt, at Regentinden var indviklet i Sagen og ingen Satisfaction at erholde, saa erklærede Generalgouverneuren, at han vilde overdrage Regjeringen over Jeypur til en engelsk Embedsmand, indtil Regentindens minorenne Barn blev myndigt, og man drager nu en Armee sammen, for at besætte Landet.
Viborger Samler, 1836-04-07
Blandet. Jfølge en officiel Bekjendtgjørelse i baierske Blade, har den kongl. Appellationsret for Jsarkredsen, i Undersøgelsessagen mod Deeltagerne i det Würzburgske, Burschenschaft, angaaende Høiforræderi, blandt Andet, kjendt for Ret: "at Undersøgelsen imod Jnqvisiten Karl Hofbauer, Stud. med, bliver at hæve paa Grund af manglende Beviis, og tilpligtes han at stille en Caution af 10,000 Gylden, og bliver desforuden i 5 Aar at sætte under Forvaring i et offentligt Arbeidshuus, resp. en Fæstning. Hans "Forbrydelse" angives i Dommen baade at have bestaaet i "det nærmeste Forsøg paa Høiforræderi, forøvet ved den under 5te August 1832 i Guttenberg Skoven skete mundtlige Opfordring til Statsforræderiske Handlinger" og i det fjernere Forsøg paa Høiforræder." – Blandt de øvrige Anklagede nævnes Stud. med. Schrøder fra Kiel; mod hvem Undersøgelsen ligeledes er bleven hævet, paa Grund af manglende Beviis, hvorhos han er bleven tilpligtet at stille en Caution af 1500 Gylden, og desforuden i en Tid af 2 Aar at sættes under speciel Opsigt af Politiet i hans Fødested; og Dr. med. og praktisk Læge i Ærøeskjøbing Heinrich Christoph Niese, mod hvem Undersøgelsen af samme Grund er hævet, og er han tilpligtet at stille en Caution af 10,000 Gylden og, ligesom Hoffbauer, i 5 Aar, at sættes under Forvaring i et offentligt Arbeidshuus, resp. en Fæstning. Stud. Schrøder var anklaget for "det fjernere Forsøg paa Høiforræderi, men Dr. Niese baade for det nærmeste Forsøg paa Høiforræderi, begaaet ved den i Pindsen 1832 i Ha sels Værelse iværksatte Udbredelse af høiforræderiske Skrifter, og for det fjernere Forsøg paa benævnte Forbrydelse.
Viborger Samler, 1836-04-07
Vi have sin Tid i d. Bl. ommeldt de i Anledning af en fra Toldvæsenets Side skeet Huusvisitation i Østad forefaldne voldsomme Optrin. Der er nu falden Dom i den desangaaende reiste Sag. Kjøbmand Krook, hos hvem Visitationen foretoges, er tilpligtet at bøde for de hos ham forefundne forbudne og ustemplede Vare disses dobbelte Værdi med 1030 Rd. og for tredie Gang begaaet Toldsvig at hensættes paa et Aar i Forbedringshuset og at have sit Borgerskab forbrudt, samt, for at have fremmet de under Beslag lagte Vares voldsomme Tilbagetagelse, til tre Aars Fæstningsarbeide og Erstatning af de under Beslag lagte, men borttagne Vares Værdi.
Viborger Samler, 1836-04-07
13 Personer ere for Vold mod Toldbetjentene, de anholdte Vares Bortførelse a. dømte til Fæstningsarbeide, 4 paa 3 Aar, 6 (hvoriblandt 2de Haandlende i Østad, Gulin og Areskoug paa 2 Aar, 1 paa 1 Aar og 2 paa 2 Maaneder; og en Boutiksvend, for Uddeeling af Brændeviin, som har ledet til Uorden, ligeledes til Fæstningsarbeide paa 3 Maaneder.
Viborger Samler, 1836-04-07
Jndenlandske Efterretninger. Den kongelige storbritanniske Gesandt har i en gjennem det udenrigske Departement indgiven Forestilling gjort den herværende Regjering opmærksom paa, at Slaver, der tilhøre britiske Undersaatter paa Anquilla, i Løbet af de tvende sidste Aar ikke sjeldent ere bragte til St. Thomas, hvor Nogle blive solgte, Andre holdte i Slaveri af deres britiske Eiere, og atter Andre ere blevne bragte til Salg til Puerto-Rico. Vel har Gouverneuren paa St. Thomas stedse viist sig beredvillig at udlevere saadanne Slaver og har kun forlangt Erstatningen af den fulde Kjøbesum, men dog ikke troet sig bemyndiget til at forsikkre, at ethvert saadant Kjøb for Fremtiden skulde ansees for lovstridigt. Det er derfor at befrygte, at Eierne af saadanne Slaver skulde forlange en ubillig Priis for deres Erstatning og Slavehandelen derved befordres.