Aalborg Stiftstidende, 1835-07-24
J Mødet den 11te vare kun 26 af de sidst tilstedevæbrende 60 Anklagede i Retten, og man erfarede, at 26 af de andre havde tilsendt Præsidenten følgende Skrivelse: Hr. Præsident! Underskrevne have den Ære at underrette Dem om, at vi vedblive den Protestation, som vor Medanklagede, Beaune, i Gaar har foredraget Retten. Vor faste Beslutning er, at vi ikke meere ville komme til Møderne, da vor Nærværelse dog stedse vil være unyttig. Vi bede Dem derfor om at spare os den Forlegenhed, at maatte gjøre haandgribelig Modstand i vort Fængsel, og befrie os fra den sørgelige Nødvendighed at forstyrre Moderne ved Kraften af vore ReclaAmationer. Ved samme Møde indførtes imidlertid dog, efter omtrent en Times Forløb, endnu 7 Anklagede, af hvilke een af de ovenomtalte Underskrevne, Huguet, med Nathue, paa, uden Kjole, med de øvrige Klæder sønderrevne, bleg som et Lig og synlig udmattet af den Modstand, han havde gjor og som selv Municipalgardisternes uordentlige Paaklædning bar kjendelige Spor af. Man bragte i Erfaring, at de andre Anklagede havde skaffet deres Klæder til Side og lag sig ganske nogne i deres Senge, saa at det var umuligt for Municipalgardisterne at transportere dem. Generalprocureuren androg nu, stottet paa ovenanførte Brev, paa, at de som frivilligt vare fraværende, skulde behandles som nærværende, hvilket Andragende ogsaa af Retten blev antaget. Den vil da, som følge heraf, domfælde Anklagede der egentlig, fra det Øieblik man har erkjendt, at de ikke have complotteret, ikke kunne kaldes for dens Skranker, da hiin Omstændighed ene var den, der kunde gjøre Pairs retten competent, og Antagelsen af dette Andragende er endnu saameget farligere, da det ved forregaaende Møder er oplyst, at der er ført falsk Vidnesbyrd mod de Anklagede, Paa dette sørgelige og, man kan vel sige, meget mislige Standpunkt befandt den berygtede Proces sig, da Pariserne paa eengang i Journal de Paris" og, efter dette Blad, i Moniteuren maatte læse den overraskende Efterretning, at 28 af de Anklagede, henhørende til de Pariser-Oprørere, som holdtes i Forvaring i de gamle Gjeldsfængsler i St. Pelagiel, havde fundet Leilighed til at undvige, Sondagen den 12te om Aftenen Kl. 9. Det Omstændeligere ved denne mærkelige Begivenhed skal vort næste Blad meddeele, for i Dag tilstæder Rummet os blot at berette, hvorledes den meddeles Publicum af Reformateuren". April=Fangerne undvege Søndag Aften, uden mindste Hindring, igjennem en underjordisk Aabning, som de til denne Hensigt havde vidst at faae færdig. Politiet har vidst Noget om denne Plan, thi Rygtet derom var allerede i Forveien udbredt i Hovedstaden. Det er en Forlegenhed mindre for Procesuhyret, og Adskillelsen af de Anklagedes Sag er nu gaaet fors sig af sig selv. Vi maa levende beklage, at de Anklagede ei have vinet den Snare, man har lagt for dem, og saaledes selv ved dette ubesindige Skridt have banet Veien for Statsmagten, som har givet dem alle Midlerne til Flugten i Hænderne, til Contraklage imod dem. Vi indrømme, at Uvisheden om Udfaldet af en voldsom og vilkaarlig Procedure noksom kan retfærdiggjøre vore Venners (det er en republicansk Organ, vi høre) Beslutning, naar Justitsen har sine Anklagede til Bedste, saa kunne disse fristes til at gjøre Giengield. Jmidlertid kunne vi ikke negte, at Kersausies Saurias's og Beaumonts Adfærd forekommer os roesværdigere og den Sag, de repræsentere, meere værdig. (Disse J Anklagede have ei villet deeltage i Flugten med de øvrige. De ere forblevne i Fængslet og have ikke givet Statsmag, ten mindste Paaskud til at skumle over deres Mod eller deres Udholdenhed; de ville tømme Kalken til Bunden. At flygte, medens Sagen staaer, som den staaer nu, hedder at give den alt for let tabt Un(De indenlandske Efterretninger følge paa Mandag.)