JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Her i Schielskiør er i Dag den 24de Januarii ved Døden bortkaldet Mademoiselle Juditte Wallou, der i endeel Aar har conditioneret som Francolle hos S. T. Hr. Geheimeraad Krabbe, i hvis Huus hun som melt bortdøde; hendes Efterladenskab er strax efter Dødsfaldets Anmeldelse af undertegnede, som competente Skifteforvalter, taget under lovbefalet Forsegling og Registering, til videre paafølgende Skifte og Deling imellem den Afdødes Arvinger, som ingen tilstrækkelig Oplysning er afgivet om, hvem ere eller hvo de sig opholder; thi bliver, i Anledning deraf, dette Dødsfald herved tilkiendegivet, og at den Afdødes Boe 30te Dagen herefter, som indtræffer Mandagen den 23de Februarii, om Eftermiddagen ved 2 Slet, da bliver aabnet, registeret og vurderet til videre lovbefalet Fremme, hvilket herved bekiendtgiøres paa sædvanlig Maade ved Anmeldelse i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, 3de Gange efter hinanden, til Arvingernes Efterretning, om de behage at møde eller møde lade den forbemelte Dag, Tid og Sted, for at paaagte denne Forretning, til deres Tarvs Jagttagelse. Schielskiør, den 24de Januarii 1795. J. S. Paynk. Fredagen den 27de Februarii 1795 forhaabes Skiftet sluttet efter den, den 29de April 1794 afdøde Degn, Sr. Jeremias, Skiftesamlingen holdes i Øster Eggitsborg Skole ovenmeldte Spleth, forrige Sognedegn for Øster Eggitsborg Menighed. ge at møde, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Dag Kl. 10 Slet Formiddag; thi ville alle Vedkommende beha Staurebye Præstegaard, den 7de Januarii 1795. A. C. Faber,
Berlingske Tidende, 1795-01-30
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 2den hujus, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 19de næstefter, ere alle de, som maatte formene sig at have noget at fordre hos S. T. Hr. Regierings=Raad Peter Lotarius Oxholm paa St. Croix i America, sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldede, hos ham paa bemelte St. Croix at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, de udi Hans Majestæts Riger og Lande, samt udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne fra den Tid Proclama er læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, samt 3de Gange efter hinanden indført i de Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med 6 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid det er læst ved alle Ober= og Under=Retter paa de Vestindiske Eylande, samt 3de Gange indført i St. Croix trykte Avis, de paa samme Eylande boende og sig opholdende Creditorer, hvilket end videre herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 20de Januarii 1795. Peter von Hemmert.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Mandagen den 26de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, bliver Eidsfoss Jernværk, deeliggende Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge, med Jnventarium, Bygninger, Gruber, Restanser hos Bønder og Arbeydsfolk, samt Værkets Qvantum Sang og følgende Jordegods, Gaarden Eidsfoff, hvorpaa Værket er anlagt, af Skyl en Fierding Meel, øvre Berg 2 Skpd. 5 Lpd., nedre Berg, Skpd. 8 Lpd., Bergan 1 Skpd. 5 Lpd., Heyerstad 1 Skpd. Teyen 7 og et halv Lpd., Wasbotten 5 Lpd., Eid 1 Skpd., Askim10 Lpd. gammel Skyld, Holst Ødegaard 4 Lpd., Holstesteen, som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Bergen i Sande Sogn af Skyld 15 Lpd., samt den en trediedeel Part i Hoff Kirke, ved Auction Første Gang opbuden, for til den Høystbydende at bortsælges, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post=Contoirerne i Christiania, Frederichshald, Moss, Tønsberg og Frederichstad, hos Madame Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Værket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jarlsberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurvig, Kiøbmand Erich Thom le i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg og hos Hr. Marcus Gothard Holm i Kiøbenhavn. Anden Auction bliver foretaget den 2den Februarii næstefter, om Formiddagen Kl. 10 Slet og Tredie og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførte Eiendomme absolut til den Høystbydende vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhavernes Efterretning, at de tre fierde Dele af Kiøbe Summen kan, paa de i Auctions=Conditionerne anførte Vilkaar, blive staaende i Værket; thi ville de Lysthavende behage sig til ovenmelte Tid og Sted at indfinde.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Da Christian Jørgen Stub, Toldbetient ved Christian sunds Toldstæd, den 28de December i A er død, og hans Boe taget under Skifte, saa indkaldes med Varsel efter Lovens 5 B. 13 C. 27 Artk. og 5 B. 2 C. 4 Artk hans Credi og Debitorer, samt Arvinger, som ere: 1) Enken Rebekke Kleffel Stud, og 2) hans og afgangne første Hustrue Ellen Catharina Nordsøes 6 Børn: a) Christian Lauriz Stud, myndig og nu i Ostindien, som Oberstyrmand med et engelsk Skib, b) Friderich Octo Stud, ved Glasmagasinet i Christiania, mindreaarig; c) Axel Amund Stub, Underofficeer i Friderichshald; e) Lors Martinus Stub, farer til Søes herfra, 14 Aar; e) Knud Stud, hiemme hos Stedmoderen, 12 Aar; f) Datteren Cicilia Søphia Stud, 16 og et halvt Aar, ugift og opholder sig hos Farbroderen Hr. Provst Otto Stub paa Hitteren i Fosens Fogderie. Efter denne Jndkaldelse, som tillige skeer 3de Gange i Trondhiems Adresse=Contoirs Efterretninger og ved lovlig Proclama, vilde Enken med Laugværge, de fraværende myndige Arringer, selv eller Fuldmægtige, og de Umyndiges fødde Værger lovligen melde sig hos mig som Skifteforvalter, og paasee deres Ret i Boet, hvor Børnene desuden have Arvindestaaende. Christiansund, den 8de Jan. 1795. P. S. Marstrand, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Efter Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de September, 1794, bliver den for nogle og tredive Aar siden bortreiste Matros Jan Nielsen her af Strømsøe, hans Arvemidler at deele imellem hans Arvinger paa lovlig Maade; thi indkaldes herved bemeldte Jan Nielsens eller hans Boes Creditorer med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og hiemle sine Fordringer inden Skifte=Retten. Strømsøe, den 7de Jan. 1795. Ring, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Ved Kongelig allernaadigst Reskript af 25de September, 1794, bliver den for 14ten Aar siden bortreiste Matroles, Ole Jacobsen af Liligsund, her under Strømsøe Byes Jurisdiction, hans Arvemidler at deele imellem hans Arvinger efter Loven; thi indkaldes herved bemeldte Ole Jacobsens eller hans Boes Creditorer med Aar og Dags Varsel, til at anmelde og hienle fine Fordringer inden Skifte=Retten. Strømsøe, den 7de Januarii 1795. Ring, Byetoged.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Skiftet efter afdøde Musicus Jens Lolle, som af mig taget under Behandling, bliver herved bekiendtgjordt, da Boet intet andet Proclama taaler, hvorefter dette Boes Creditorer indvarsles med 3 Maaneders Varsel, at anmelde og legitimere sine Fordringer paa lovlig Maade. Strømsøe, den 7de Januarii Ring, Byefoged. Enten efter forhen afdøde Cancellieraad og Regimentsqvarteermester Wilhelm Arentz, Antoinette Augusta Brogtkorb, der begge ikke have efterlagt sig Livs=Arvinger, og hvilken sidste, i Følge resiproqve Testamente, henladt i uskiftet Boe, er fornyelig ved Døden afgaaet paa Hasselgaard, i Fosens Fogderie, af Tronhiems Amt, hvis efterladte fælleds Boe af mig som pro tempori Skifte Forvalter er taget under Registering og Vurdering; hendes samtlige Udarvinger ere alle bekiendte og vides hvem ere; derimod haves ingen sikker Kundskab om hvem Udarvingerne ere efter Manden, fornemmelig hvor mange Børn Broderen Hr. Biskop Arentz i Bergen, Broderen Hr. Provst og Sognepræst Arentz i Stavanger, og Halvsøsteren Smanne Stub, som var gift med Sognepræst Hr. Jacob Schavland i Arendahl have efterladt sig, eller om nogen at disse ere døde, hvem deres Arvinger ere; disse samtlige indkaldes herved efter brugelig Maade inden den i Loven befalede Til at møde eller mode lade for mig som Skiftets Forretter, at godtgiøre deres Arve Ret; ligesaa indkaldes Boets formeentlige Creditorer, om, imod Formodning, nogen gives, at beviisliggiøre deres Fordringer, da enhver kan vente sig lovforsvarlig at blive behandlet. Storfosengaard, den 24de December 1794. Lauriz Kaasbøll, constitueret Sorenskriver.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
J Anledning af de her paa Stedet nyelig afdøde Ægtefolk, Rasmus Østrup og Martha Holsroth, efter hvilke ved den foretagne Skiftebehandling er befunden, at en deres Søn Niels Nicolai Østrup skal være Udenrigs fraværende, bliver herved gjennem de offentlige Tidender med Aar og Dags Varsel fra Dato indkaldet, saavel den bortreiste Arving, som Boets Debi= & Creditorer, at melde sig for os med deres Anliggende, da en hver skal skee Ret. Bergen, den 10de December 1794. Frich. Bentzon.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Foruden de i disse Tidender forhen bekjendtgjorte Qvantiteter bliver end videre ved Licitationen udi Ober Bergamtet paa Kongsberg den 23de Februarii nestkommende, opbuden et Qvantum af 2200 Lpd. Talg. Løverdagen den 3die Januarii har Bonden Niels Andersen, Hair i Rachestad Sogn tabt 2de Lotterie=Sedler i det 42de Kiøbenhavnske Classe=Lotterie No. 1911 og No. 1923, udi Hr. Bisgaards Collection paa Friderichshald; den ene Lotterie=Seddel No. 1911 var indlagt udi et Brev til dets Eyermand; vedkommende Eyere har gjort behørig Anmeldelse hos Collecteuren; og ette bekiendtgiøres, paa det ingen Egennyttig uberettiget skulle kunde vente sig nogen Fordeel af ovenbenævnte Nummere, som er rette Eyere frakommen.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Ved Proclama som er læst ved Siellands Landsting den 7de og ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret den 12te Januari. sidstleden, ere alle og enhver, som formene sig at have noget at fordre efter afg. Admiral Conrad von Schindel og forhen afdøde Hustrue Frue von Hagen, fød Leegaard, indkaldede at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission inden 12 Uger fra dettes Bekiendtgiørelse, hvilket herved ydermeere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 5te og ved Siellands Landsting den 7de Januarii sidstleden, ere alle de som maatte have noget at fordre udi afgangne Christian Henrich Busmans afdøde Enke Anne Christines Stervboe, indkaldede dermed at melde sig udi Hof og StadsRettens Skifte Commission, inden i 2 Uger efter bemeldte Prolamatis sidste Bekiendtgjørelses Dato, og at beviisliggiøre deres Krav paa Boet; ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede med lovlig Varsel, for at paasee deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved end videre bekiendtgiøres. (1645) Ved Proclama læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 5te og i Siellands Landsting den 7de Januarii sidstl., er alle og enhver, som formener sig at have noget at fordre i Værtshuusholderne Niels Aagaards og Jns Wit zens fælleds Fallitboe paa Christianshavn med 12 Ugers Varsel, indkaldede, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Fordringer under Udelukkelse og Forliis af deres Ret til Boet.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
(45) Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te Januarii sidstleden og ved Siellands Landsting den 7de næst forhen, ere Creditorerne efter afg. Brygg i Christen Pedersen Alstrup og forhen afdøde Hustrue Maren Schon, med 12 Ugers Varsel, indkaldede at møde udi Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesom og Arvingerne efter de Afdøde med lovlig Varsel, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres. a) Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 12te Januarii sidstleden og ved Siellands Landsting den 7de næst forhen, ere Creditorerne efter afg. Birthe Marie Hjorth og forhen afdøde Mand Gryn=Møller Johan Got lied Horn, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at møde udi Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; ligesom og Arvingerne efter de Afdøde med lovlig Varsel, hvilket herved yderligere bekiendtgiøres.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Vi det 42de Kongei. Kiøbenhavnge Classe Lotteries 1ste andagen den 9de Februarii, om Formiddagen Kl. 8, bliver Classe trukket paa det Konget. Vint Rosenborg, i Overværelse Collecteurerne som hos mig at bekomme a i Reir Sit. Jmidlertid er endnu i diss Dage nogle faa Lodder, saavel hos af enhver, som det maatte behage derved at vare tilstæde. N. Collin,
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Kongel. Lotterie=Jnspecteur. H Den Syvende og sidste Comme af den danske Atlas, eller og Auv. S. T. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: velsen over Hertugdommet Slesvig eller Sender Jelland, Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Bestrihvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slutte og ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman dige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstænForfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General-Kort, et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. de behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkienfor 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhavere vil kube=Papiir, som alle ere til den Priis. Ligeledes er og Generaldegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandske eller Bie og illumineret for 2 Mk. 8 s., Korterne over Als, Ærrøe og Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 2 Mk. sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de for Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og rige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Pro der eet, eller stykkeviis. specter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten unbessatte Priser at faae: følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for Kong Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Surplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen i Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenti bibelske Kierne 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1795-01-30
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. Volqvart Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kingos aandelige Eiunge-Kors 1 Mk. 43. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Udvaldes Krone: Mk. 4 s. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. dall er til Kiøbs hos Brødrene Berlingi Pilestræde for 1 Mk. Stedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wan
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Arnheim, den 12te Januarii. De Allierte have endnu deres Forposter udsatte over Rhinen, og holde Dæmningen herfra indtil Westevoort besat. Den sidste Affaire var meget Flodia, og den hannoverske General Wahlnizen tilligemed andre Officerer skal være falden; en fransk General skal ogsaa være bleven saaret. Broerne ved Pandern og Malburgen ere opbrændte. Det engelske Hospital er bleven bragt herfra til Zytphen.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Middelburg, den 13de Januarii. En fransk General skrev den 31te December til en hollandsk Fregatcapitain, som var kommet med sin Fregatte paa en Sandbanke, at han maatte overgive sig, thi hvis han ikke gjorde det, lod han Fregatten beskyde med Kanoner. Capitainen svarede ham: Min Herre, mit eneste Svar er, at en hollandsk Commandeur om Bord paa en Fregatte ikke saa let overgiver sig, men forsvarer sig til det yderste. En fransk General, som ikke er Søemand, kan ikke bedømme, om jeg her ligger vel eller ilde. De kan som Soldat handle med mig, som De lyster. Fregatten kom siden af Banken, og ligger nu sikker.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Zoll, den 13de Januarii. En Rytter, som i Forgaars forlod Arnheim, forsikrer, at de Franske staae ved Rhinen oven for Arnheim, og bestandig kanonere paa vore Tropper, som tappert svare dem. -J dette Øieblik har man saaet at vide, at Arnheim er endnu ikke bleven beskudt, men at de Franske endnu bestandig befinde sig over Waal.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Pohlen, den 14de Januarii. Kort efter Warskauls Jndtagelse har Kongen af Pohlen. skrevet til Keiserinden af Rusland et Brev, af hvilket man her har følgende Afskrift:
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Min Frae Søster, Pohlens Skjæbne er i Deres Hænder. Deres Magt og Viisdom vil bestemme den. Hvorledes den Lod, som Dehar gjemt for min Person, endog maae være beskaffen, saa er det mig dog ikke tilladt at forsømme mine Pligter mod min Nation, men at anraabe Deres keiserlige Majestæts Ædelmodighed for samme, saa længe jeg kan tale. Den pohiske Militie er gandske ødelagt, men Nationen er endnu til; dog skal dens Tilværelse ogsaa snart ophøre, dersom Deres befalinger og Aands Storhed ikke kommer den til Hielp. Vaabnenes Bragen har forhindret Agerdyrkningen i en stor Deel af Landet. Markernes Dyrkning er allevegne, hvor Qvæget er borttaget bleven umuelig. Bønderne, hvis Lader ere udtømte, og hvis Hytter ere blevne afbrændte eller gjorte ubeboelige ere tusindviis flygtede ud af Landet. Mange Bodseiere have af selvsamme Grunde gjort det samme. Pohlen begynder allerede at ligne en Udørken, og i det forestaaende Aar synes Hungersneden at være uundgaaelig, i Besynderlighed naar andre Naboer vedblive at bortføre vore Jndbygger= og Qvæg, og tage vort Gebeet i Besiddelse. - Det synes at være Den, hvis Vaaben have undertvunget sig alt forbeholdet, at foreskrive alle øvrige Grandser, naar Hun har taget sin Beslutning ihenseende til Brugen, som Hun vil giøre af sine Seiervindinger. Jeg paastaaer ikke at have seet den forud, men jeg troer vist, at det bestændig skal have den største Jndflydelse paa Deres Beslutninger, som i Gierningen bliver meest berømmeligt for Dem, og giør 3 Millioner Menneskeer mindst ulykkelige. - Maatte De dog bevaagent optage, hvad jeg af Tillid til Deres høie Characteer forestiller Dem. Maatte De tillige gunstig optage Udtrykket af det Hiertelav, hvormed jeg er &c. Warskau den 21de November 1794. - Den 7de hujus reiste Kongen af Pohlen med en liden Suite til Grodne under den russiske General Tormansows Gileide og en Bedækning af 100 russiske Jægere, da der ved Postgaardene i Litthaven nu ogsaa er stor Mangel paa Heste. Hans Afreise satte Gemytterne i War skau i den største Bevægelse. - Den 10de blev bekiendtgjort i Warskau, at den kongel. pohlske Krongarde til Hest og Fods var bleven aftakket. - Rygtet gaaer, at en anden Magts Tropper skulle med det forste rykke ind i Warskau. Man taler og om en nye Grændseregulering. - Det bekræftes, at den russiske Legationsraad Diwow har ladet de fremmede Gesandtere i Warskau vide, at da nu intet Hof var der meer, saa ophørte deres Forretninger.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Utrecht, den 15de Januarii. De Franske have endnu deres forrige Position. Et Corps af deres Tropper holder Cuylenburg besat, og vi have ikke Tropper nok, til at fordrive dem derfra. Fra Arnheim er i Dag ingen Post ankommen.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Haag, den 17de Januarii. Opbydelsen til en almindelig Bevæbning er allevegne ankommen, og endnu den 13de har Grev von Bentink og Hr. von Rohn ladet bekiendtgjøre en meget patriotisk Opbydelse. for alle Jndbyggerne i dette Land, hvilken findes aftrykt i vore Conranter. Slutningen af samme lyder saaledes: "Alt kommer nu an paa, at vi kunne fatte Mod. Opda, brave Nederlændere, Landets Fædre kalde eder til Vaaben. Viser, at J ikke ere udartede Efterkommere af hine tapre Hollændere, som ikke toge i Betænkning, at sætte deres hele Land under Vand, for ved deres oversvømmede Marker at undsætte deres beleirede leidenske Medbrødre, og som paa denne Maade befriede deres Fædreneland fra det spanske Aag. Jler altsaa, thi der er ingen Tid at spilde. De Rige maae give de mindre Rige et godt Exempel, og gaae foran. Værer forsikrede om, at saasnart vi have gjort os værdige til den guddommelige Beskyttelse, vore Fædres Gud, som hidtil synes at have straffet vor Uvirksomhed da ikke skal undrage os sin Beskyttelse, men endelig skiænke vort plagede Fædreneland og det betrufne Europa Rolighed og Fred. Jmidlertid ere vi og mange andre brave Regentere beredte til, at stille os i Spidsen af eder, og hielpe til at forsvare det kiære Fædreneland indtil sidste Mand.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Kiøbenhavn, den 2den Februarii. Paa en Herregaard i Sielland blev Kongens og Kronprindsens Geburtsdag den 28de d. Maaned under eet høitideligholdt paa følgende Maade: Herskabet havde indbudet alle sine Bønder med deres Koner til et Aftensmaaltid, saa vel som de Præster, i hvis Sogner Bønderne boede. De lange og smukt dækkede Borde vare prydede med en simpel at grønt hiemmegjort Pyramide, paa hvilken fremlyste C. 7; F. M. med Datum, for at tilkiendegive Sammenkomstens Hensigt. Paa Bordet var blant Drikke=Karrenel ikke saa af den gode Materie, der ikke sønderstødes, naar der klinkes: thi saa lidet som Verten hader alt Nyt, saa lidet hader han alt Gammelt, ikke engang Oldtidens vægtige Sølvbæggere. Kl. 7 indfandt de sig parviis og udgjorde en ret artig Bunterad. Verten tog Plads ved Bonde=Bordet og havde til Sidemand en gammel Bonde, om hvem han stedse taler med den Fornøielse, med hvilken man taler om en elsket Broder. De bleve da beværtede næsten med saa mange Retter, som Tarveligheds Forordningen i saa Fald tillader. Ved Maaltidets Slutning gik Herskabet, ledsaget af Præsterne, omkring, klinkede med Bønderne og erindrede Kongehusets Vei. Derefter beværtedes Bønderkonerne med Kaffe, som Husets Moder skiænkede og dets Datter ombragte. Endelig fornøiede de sig med Dands, ved hvilket alt den største Sømmelighed herskede, hvorpaa de skiltes ad velfornøiede med Kongen, med Kongens Søn og med deres Herskab.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Da der den 28de Januarii, en Dag, paa hvilken desuden enhver god Statens Borger stemmes til glade Følelser, er mig ved et særdeles smigrende Brev fra en ubekiendt Haand bleven sendt en ligesaa hæderfuld for mig, som skiøn, Medaille, saa er det en sand Trang for mit Hierte, at bevidne alle og enhver især, som herudi maatte have taget Deel, min ømmeste og vareste Taknemmelighed. Inderlig rørt herover, ville mine Udtryk kuns svagt tilkiendegive det, som jeg føler, og dyb Bevidsthed af egen Uformuenhed skal hos mig ufladelig staae ved Siden af enhver anden Følelse. Dog selv Frygten, at denne Belønning for troe Medvirkning til det Gode er for stor, kan ikke holde mig fra, at bevidne herved offentligen, hvor æret og belønnet jeg anseer mig ved dette talende Beviis paa mine Medborgeres Agtelse og Venskab, og hvor lykkelig jeg finder mig ved at leve i et Land, hvor der tænkes og handles saa mageløst. Kiøbenhavn, den 30te Januarii 1795. Bernstorff.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
J Overeenstemmelse med Kongelige allernaadigste Resolutioner af 7 Martii og 11 Julii forrige Aar samt 30 Januarii indeværende Aar blive følgende periodiske Skrivter herefter forsendte for Postkassens Regning og kan altsaa paa ethvert Postkontoir i Danmark og Norge, uden videre Udgift i nogen Maade for Abonenterne, bestilles og erholdes for neden skrevne Priser: Det danske Maanedsskrivt Minerva for 3 1/2 Rdlr. pr. Exemplar aarlig.
Berlingske Tidende, 1795-02-02
Maanedsskrivtet, Efteretninger om udenlandsk Litteratur kaldet, for samme Priis. Samt Ugeskriftet den danske Tilskuer for 2 1/2 Rdlr. pr. Exemplar aarlig. De fornævnte 2de Maanedsskrivter forsendes med Pakkeposten og Post=Expressen, men hvor disse ikke gaae, med Brevposterne; den danske Tilskuer forsendes derimod allevegne med Brevposterne, naar samtlige her fra Stedet afsendende Exemplarer ikke overgaae et vist Antal. - Ligeledes forsendes og fra indeværende Aars Begyndelse for Postkassens Regning med Pakkeposten til Postkontoirerne i Danmark og Hertugdommene det Kiøbenhavnske Addressekontoirs Efterretninger, der betales i Sielland og Lolland med 14 Mk. pr. Sæt, i Fyen med 16 Mk. pr. Sæt og i Jylland og Hertug, dømmerne med 18 Mk. pr. Sæt, saavelsom Kiøbenhavns Aftenpost, hvilken i Sielland og Lolland koster 8 Mk., Fyen 9 Mk. og i Jylland og Hertugdommene 10 Mk. pr. Sæt aarlig. Generalpostamtet den 2 Febr. 1795.