Viborger Samler, 1845-05-08
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. Endskjøndt vi billige Sir Rob. Peels Forhold i Spørgsmaalet om Doteringen, af Seminariet i Maynooth," siger Journalen Morn, Chron., kunne vi dog kun ansee Premierministerens Politik i dette Anliggende som en Colonialpolitik, mere dicteret ved den Nødvendighed at forsone en høist vigtig Deel af Riget i Tilfælde af en Krig med America, end ved den Grundsætning at udvise Retfærdighed imod Jrland. Paa den af ham betraadte Forsoningsvei vil han gaae saa langt frem som han kan, og saalangt frem som han finder det nyttigt og muligt imellem de modstridende Kræfter, der plage Regjeringen. Den af disse Kræfter, der har den største Tiltrækningskraft, vil Peel følge. Men han er saa meget Practiker og saa lidet Philosoph, at han ikke kan beqvemme sig til at drage Retfærdigheds linien eller til eengang for alle at udtale Retsprincipet. Og desaarsag frygte vi for at han aldrig vil kunne lukke Agitationssvælget i Jrland. Han vil aldrig kunne hæve sig til saa dristige Principer som Lord John Russell han vil aldrig have Kraft til at tilraabe England: "Opgiv Tanken om at hævde Din politiske Magt for at bevare det religiøse Suprematie i Jrland." - Og dog vil først da Rolighed vende tilbage i Jrland, naar dette Princip anerkjendes. Jngensinde fortjente en Statsmand meere at kaldes en Jndledningspolitiker end Sir Rob. Peel. J enhversomhelst betegnet Tid eller i enhversomhelst bestemt Conjunctur er hans Blik over Alt hvad der falder indenfor det nærværende Øiebliks begrændsede Horizont saa skarpt, saa fuldstændigt og saa omfattende, at ingen Menneskeaand kommer til klarere Resultater. Under saadanne Forhold tænke vi os ham naturligviis som Minister og ikke udsat for Oppositionens Fristelser. Men Sir Rob. Peel var ingensinde udrustet med et langt skuende Blik hverken hvad den forgangne eller hvad den kommende Tid angaaer. At overvinde et givet Tilfældes Vanskeligheder, byde samme Trods, saafremt det er muligt, omgaae dem, naar de kunne omgaaes, og med Anstand at finde sig i det Uundgaaelige dertil er Peel den rette Mand. Han er hvad Franskmanden kalder Thomme de la situation. Men desværre bliver han mere og mere, som en Talleyrand, un homme de toutes les situations, og dette ikke saameget af Mangel paa Grundsætninger, som af Mangel paa et klart Blik i Fremtiden. J Aaret 1825 (under Cannings Ministerium, da han ærlig bidrog Sit til at styrte den catholske Emancipationsbill) havde han ligesaalidt nogen Jdee om hvad han vilde gjøre i Aaret 1829 (da Emancipationsbillen tildeels ved Peels Bistand gik igjennem under det Wellingtonske Ministerium) som Barnet i Vuggen om sin Skjebne i Barndomsaarene; og i Aaret 1840, da han slog Whigs, havde han ligesaa lidt nogen Anelse om den Opgave, der i Aaret 1845 ventede paa ham, som en Discipel i Etoncollege har noget Begreb om en Understatssecretairs Pligter. En politisk Prometheus er han ikke, men ofte er han en Epimetheus. - (Forklog er han ikke, men vel bagklog). – Den i Maynoothspørgsmaalet ganske ministerielle Morn. Herald anfører til Fordeel for Billen et Argument, som ingen af Billens mange Forsvarere, har afbenyttet. Journalen formener nemlig at den af Peel foreslaaede Maade at skaffe Jrland intelligente Præster ganske ufeilbarlig fører til efterhaanden at indføre Protestantismen i Jrland. Det analoge Beviis for denne Sætning er factisk godtgjort i Frankerig; thi Frankerig, siger Journalen, bliver med stærke Skridt protestantisk (France is rapidly becoming protestant) under Jndvirkningen af et nationalt Opdragelsessystem, og de mere dannede Jndivider af den franske Geistlighed ere Førerne for denne nye Reformation. Et Factum vil ligesaameget glæde de engelske Protestanter, som sætte dem i Forbauselse: i Charente Depart., Arrondissement Cognac ere nemlig for nogle Maaneder siden 40 Communer med deres Geistlige i Spidsen traadte over til den reformeerte Kirke. Paa samme Maade vil Reformationen gaae for sig i Jrland. (Denne Efterretning om de 40 Communer har tidligere været anført i tydske Journaler, men neppe i Pariserjournalerne.)