JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-24
Endskjøndt der saaledes i flere Lande, af mange Ædle virkedes og kjæmpedes for at oplyse Alle, ogsaa Almuen, som og for at ophæve Vornedskabet og den skjændige Negerhandel, saa var der dog intet Land paa Jorden, hvor disse vigtige Gienstande saa ivrigen fremmedes, som i det under Fredens trygge Læ lykkelige Danmark. Med glædeligst Sandhed kan det siges, Gode. Undergivne komme i Besiddelse af timelige og aandelige Goder, lyttede med villigt Øre til kyndige som ædle Statsmænds Forslag, og den Menneskehandel, der i Aarhundreder havde vanæret Europa, ophævedes af dem, den Deel af Samfundets Medlemmer - Bondestanden, som ernærer og forsvarer Staten, forundtes Frihed til, ligesom dens øvrige Borgere, at opholde sig i den, hvor de ville, ligesom de og fritoges mange af dem forhen vare underkastede. For den Stand, der ikke allene havde været trælbunden til dens Fødested, og udsat for alskens Undertrykkelser, men endog, saa at sige, i Aarhundreder været fordømt til Vankundighed, gjordes der alt Muligt, for at faae den oplyst om dens Pligter, dens Rettigheder og om dens Bestemmelse. Derfor oprettedes der Seminarier, hvor unge Mennesker dannedes til at undervise fra den Despotisme og Vilkaarlighed, altfor Førster, der saa inderligen gjerne saae deres at Man der ret kappedes om at fremme det J. Sk. Sneedorph, Schytte, J. Ewald, Tyg- og forædle Almueungdommen i de for den vigtigste Gjenstande, hvorved den lærte at kjende som og at glæde sig over sine Rettigheder, at elske sine Pligter, i det den indsaae, at deres Opfyldelse var til dens eget største Gavn. Den lærte at kjende sin Bestemmelse for Tid og Evighed. Disse Dannelses=Anstalter ere yderst hensigtsmæssige og af uvurderlig megen Nytte, som og til største Ære for deres Stiftere. Presserne frigaves, og ædle, kun for Menneskeheld aandende Forfattere, søgte deres høieste Lyst i at fremsætte velmeente, som gavnlige Ønsker og Opfordringer til den Regjering, der med inderligst Glæde saae sine Undergivnes Held, og til Medborgere, der med sandeste Taknemlighed erkjendte dens faderlige Sindelag og Foranstaltninger. Som en Følge deraf sporedes og de mest velsignede Følger overalt. Almeen-Oplysning tiltog, Velstand fremmedes, Handelen florerede, Tilfredshed luede i Mængdens Barm, og med erkjendtligst Glæde tolkede Filosofer og Talere deres glade Tak over Dannerfolkets lykkelige Tilstand. "Her Talen er, som selve Tanken fri, saa jublede den af Fryd begeistrede Digter, idet han skuede sine lykkelige Medborgere i en Frihed og en Fred, hvorefter fast hele Jordklodens øvrige Folkeslag forgiæves sukkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-24
Blandinger. Med Fornøielse har Jndsenderen læst de offentligen meddeelte smagfulde Prøver af en dansk Oversættelse af Ariosto. Saa gjerne han inddrømmer Hr. Fr. Ch. Hillerup Kald og Ævne til at levere os en værdig Fordanskning af denne store Digters store Værk, saa meget ønsker og haaber han, at Oversætteren ikke for meget vil ile med at offentliggjøre sin Oversættelse, hvis overordentlige Vanskelighed hver Sagkyndig maa erkjende, men at Filen, saa lidt som muligt, vil blive sparet. J den Forudsætning, at nogle upartiske Erindringer ikke ville være Hr. Hillerup ukjære, men antages som Bevis paa den Opmærksomhed, hvormed man har læst Prøverne, fremsættes følgende: "De blonde Haar, som Hovedet indhylle, Omgive det som gylden Straaleglands synes alt forfrigen Oversættelse af Con bionda chioma, lunge ed annodata, Oro non & che piu risplenda e lustri. Ordret: Med lyst Haar, langt og sammenbundet, Guld ei gives, som mere glindser og straaler. Her er ikke Talen om at Haaret indhyller Hovedet, hvilket heller ikke letteligen lader sig tænke. Saa ligge deeler Næsen begge Kinder. svarer neppe til: Quindi il naso per mezzo il viso scende Ordret: herfra (fra Øinene) nedstiger Næsen midt i Ansigtet. "Af Elfenbeen der to smaa Æbler ere poma acerde ere ikke smaa Æbler, acerbo er umoden eller ikke fuldmoden, og betegner her det samme som ung. "Den (Haanden) noget lang og ganske smal mon være En ganske smal Haand kan ikke være nogen delig Haand. di larghezza angusta vil her sige af ringe Brede eller en ikke synderlig bred Haand. X. X.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-24
Man har i nyere Tider begyndt at bruge Udtrykket Forord, hvor man troede at Fortale vilde sige for meget. Uagtet det aabenbart er taget efter det tydske Vorwort, saa kan Jndsenderen dog ikke være enig med en nyere Forfatter, der siger, at det ikke er dansk, undtagen i det Begreb, man forbinder dermed i det bekjendte Ordsprog. Er Forord det samme som Aftale, der gjøres forud om noget, eller en forud gjort Begyndelse (ivn. Vidensk. Selsk Ordbog) saa maa dette være ligesaa godt Dansk som Fortale, og Forerindring. J Sprogets Rige bør enhver nok saa ubetydelig Berigelse være kjerkommen. Literatur næsten ligge siden Gottscheds Tid har havt en Syndebuk, som ethvert skrivende Væsen, troede sig berettiget til at ride paa. Længe var Kotzebue en saadan Buk - nu er han bleven afløst af Clauren, hvis Forglemmige i (Vergismeinnicht) en Lommebog, som der aarligen sælges 8000 Exemplarer af, ere sande Forglemmige for hans Gjennemheglere. Et særdeles bittert Stykke imod ham er Wilhelm læses i Lesefruchte f. 1826. Blad the Sun, følgende Gaade: "Tyve Heste skulle sættes i 5 Stalde, og hver Stald have en ueffen Hest, det vil sige, Staldene maa ikke indeholde et lige Tal af Heste." Den Avisskriner, som har optaget denne Gaade, erklærer den før et blot Fixeerspil, en Anden troer det samme, men spotter sin Collegas Dumhed; een af dennes Correspondenter kan ikke hielpe sig paa anden Maade end ved at partere adskillige af Hestene, og endeligen paastaaer den spottende Redacteur, at Sagen lod sig udføre, med mindre Grusomhed, naar man tog 21 Heste - en magelig Maade at overhugge Knuden paa Sært nok, at man i Engelland ikke har kunnet opløse denne Gaade, som dog er temmelig simpel. Ueffen hedder, som bekiendt, paa Engelsk Odd. Naar man nu antager, at en Mand, hvis Navn er Odd, eier 20 Heste, og disse sættes i 5 Stalde, saa har hver Stald lade Hest, det ere Odds. vil sige Stalden indeholder ingen Hest som jo J Dagen No. 69 læses, efter det engelske Hauffs Controverspredigt uber H. Clauren, som Det er mærkeligt nok, at man i den tydske Vind haves en vedvarende temmelig stærk Frost,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-24
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, den 19 Marts. Med nordøstlig som noget forsinker Fiskeriet. Af ferske Sild 39 Alen. pendikulære Høide fra Domkirkens Uhrskive, er Dito Dito. . . . . . . . Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. pr. Rdlr. Rigsgield. Svenske Sedler. pr. 100 Specier. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-24
Hamburg 2 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-24
Kjøbenhavns Børs, den 23 Marts 1827. a vista 227.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-24
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 171 172 Rbd. Sedl. 50 1/2 61 Rbs. Tegn. 83 83 1/2 Rbd. Sedl. 75 73 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-24
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. 115 1/4 116 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 921 93 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 103 1/4 104 i Banco Asiatiske Actier. . . . . . 4 pC. Dito nye . . . . 94 95 i Banco. i Sedler. C. nye danske Oblig., 58 1/159. L. Sterl. anden Gang i Fredags udført sin Ascension til Sundet. ere allerede adskillige Ladninger udklarerede til Viborg, den 19 Marts. Hr. Roat har Domkirketaarnet og passerede Linien lykkelig og som i en Dands, sidste Gang affyrede han to Pistoler. Forskrækkende var det at see ham begge Gange gjøre Touren baglænds. (Hans Færdighed er dog større end den i Wolfs Kjøbenhavns Beskrivelse i Aviserne omtalte Konstners; thi denne krøb paa Maven hen af Linien, eller og reed paa den). I Gaar vilde han have udført sin tredie Ascension; med det strenge Snefog tillod det ikke at skee. Det bemærkes, at den per
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fireogtyvende Aargang. No. 25. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Marts 1827. Det Kongelige Waisenhuus i Kjøbenhavn. Det *) blev stiftet af Kong Frederik 4de 1727 til fader og moderløse eller forladte Børns Opdragelse af begge Kjøn. Dets første Grundlove bleve bestemte ved aabent Brev, eller Fun*) Om denne Stiftelse see Hoffmanns Fundatssamling X. Deel, 197224. - Danske Atlas II. 112-113. - Thurahs Havn. Hod. - Jonge's Kjøbenhavns Beskriv. S. 94 101. - N. D. Riegels gav 1789. i Kjøbenhavns Skilderie 3die Aargang No. 13. S. 1 117, en Beskrivelse over Stiftelsens daværende Forfatning, Extrakt af sammenholdes:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Supplement til Waisenhusets mislingede Aftvunget Svar til Forfatteren af Kjøbenhavns Skilderie, af N. la Cour, He Noget om Waisenhuset staaer i politisk J. Tid. 1799. S. 762. physisk Magazin 1796, Juli 109-110. f. gemester ved Waisenhuset. Khavn. 1789. Skilderie, trykt til 11 Oct. 1790. Khavn. sammes Regnskaber m.m. Dermed maa dation af 21 Juli 1727 – og en nærmere detailleret Fundation af samme Dato, hvilke begge bleve af Direktørerne, med en Fortale, udgivne linger. c. 1796. Registeret. paa Kongens Fødselsdag d. 11 Oct. 1727.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Jnstruktion for Direktørerne af 21de Juli f. A. Stiftelsen skulde være, hedder det blandt andet: "som en Plantehave, hvorfra kan tages alle Slags Personer, der ere beqvemme til Haand Efter Branden 1795 bleve de Spørsmaal, der om Stiftelsens Tarv kunde undersøges, gjorte til Gjenstand for en Prisopgave. See lærde Tid. 1795, No. 33, De derved foranledigede Skrifter ere recens, i Lærde Tid. 1797. No. 2. 3 og 4. De ere: 1) Afhandling om Waisenhusets Gjenoprettelse &c. 1796. 90 S. 8 paa Poulsens Forlag; ogsaa trykt i Maanedsskriftet, Jris, Dec. 1795. 2) Undersøgelse - af C. Pram. 269 S. 8. 3) Erklæring, Forholdet med de angaaende Waisenhusets Gjenoprettelse indkomne Pris Afhandlinger vedkommende; af C. Hee Wadum, læses i Minerva, Dec. 1796, S. 265312. Her gives Bedømmelses-Kommissionens Medlemmers Vota over de indkomne Afhandværker, Kunster og anden Forretning." Aanden i Stiftelsens Grundlæggelsesakter vise "at Vasenhuset ikke er stiftet for Børn af Almueklassen, men for den næringdrivende Borgerklasse." (Udi Coll. Tid. 1826 S. 435. Noten, gjøres denne til et rigtigt Begreb om Stiftelsen vigtige bemærkning.) Antallet af Børnene var fra Begyndelsen af bestemt til 100 af begge Kjøn, efterhaanden voxet til 150. - Valget af Børnene var ikke indskrænket til Kjøbenhavn, eller Sjællands Stift, men udstrakt til hele Danmark, som og til Norge. Den kongelige Stifter gav en Sum af 60,000 Rdlr. af Postkasse=Overskud; fremdeles af Bøder, Prispenge og samlede Tavlepenge 17645 Rdl., og et Tilgodehavende hos Fattigvæsenet (daværende Conventhuus) af 26212 Rd. Han henlagte og 2000 Rdl. aarligen af Post væsenets Jndtægter til samme. Bygninger med Kirke bleve for Stiftelsen opførte paa Nytorv, hvor nu Raad- og Domhuset staaer, og Kirken blev indviet d. 11 Oct. 1727, der er anseet som Waisenhusets Stiftelsesdag, og som saadan flere Gange er højtideligholdt ved Taler &c. Bygningerne vare næppe færdige, førend den store Kjøbenhavnske Jldebrand i Oct. 1728 lagde den i Aske, hvorefter de paa ny bleve opførte; men hvormed man ikke førend under Kong Christian 6te blev færdig. Jmidlertid havde Kong Frederik 4de forinden sin Død d. 11 Oct. 1730, under sin Omsorg for Stiftelsens Beste, befalet at Børnenes Antal skulde være forøget til 110.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Foruden den Kongelige Gave til Stiftelsen bleve mange private Gaver skjænkede, store og smaa. 1772 havde man en Liste over 92, bekjendte og ubekiendte Givere *). Blandt dem: Kongens Datter, Princesse Charlotte Amalie (med 600 Rd., efter Gavebrev 1 Juni 1729).¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Et af de betydeligste Legater var Assessor Boesens paa 17000 Rd. fra 1787. (See Riegels S. 99. Et paa 1000 Rdl. skienkede Greve A. Thott (ibid. S. 102.) Stiftelsen har sine Jndtægter: a.) af Renter af dens Kapitalfond og Legater. b.) Hint aarlige Bidrag af Post-Indtægterne. c.) Fordelen af et Bogtrykkerie og en Boglade, der ved Ene=Forlagsret til danske Bibler, Katekismer og Psalmebøger indbringer betydeligt. d.) Ligesaa af et Apotek, der bortforpagtes. Ligefra den kongelige Stifters Død, flere Aarkiender igjennem, havde Stiftelsen i Bestyrelse a. mange Feil. J den Struenseiske Periode blev en Forandring besluttet, og en forbedret Skole=Indretning under Navn af Realskole skulde her organiseres. Stiftelsens Børn bleve d. 30 Nov. 1771 udsatte i Byen; Lærere, bleve antagne for Realskolen; men det varede kun til 12 Nov. 1772, da Waisenhuset blev sat i forrige Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
J Aaret 1777 blev en Jubel-Højtidelighed, i Anledning af at Stiftelsen var 50 Aar gammel, holdt d. 28 Oct., da de Kongelige Herskaber vare tilstede, og H. M. Enkedronningen Juliane Marie uddeelte Præmier. b) *) Saaledes sagt i Pastor Sverdrups Tale. **) Beskrivelse over denne Jubelhøjtid er trykt i Qvart. Rec. i lærde Efterr. 1778. No. 8. At Jubelhøitiden blev holdt d. 28 Oct., ikke d. 11 Oct., havde sin Grund i de Kongel. Herskabers Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
I de forløbne 50 Aar havde 1108 Børn her haft fri Opdragelse. 1789 paaankede den djærve N. D. Riegels (vist nok med megen Overdrivelse og ej med paalidelig Nøiagtighed) Stiftelsens Mangler. Jmidlertid blev Indretningen i det Hele uforandret indtil den store Jldebrand 1795, da Stiftelsens Bygninger bleve et Rov for Flammerne. Nu bleve Børnene først flyttede ud til den saakaldte Blaagaard paa Nørrebro, men efter nogen Tid, med kongelig Sanction, udsatte indtil videre hos Pleieforældre. En forhen yttret Jdee om Børnenes Udsættelse paa Landet, hvor de i sundere og renere Luft lettere skulle kunne dannes til arbeidsføre og for Samfundet nyttige Mennesker, kom paa ny paa Bane, og siden blev ved Kongel. Resolution af 24 Jan. 1801 approberet, at Vaisenhusbørnene skulde betroes til retskafne Folks Omhu paa Landet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Da Jldebranden overgik Byen 1795 var Stiftelsens Kapitalers Beløb 241000 Rd.; men Stiftelsen eiede Grund og Bygninger, Bibliothek og Forlagsskrifter a. a. Efter Kuratorernes Regnskab til 1 Nov. 1801 var Beløbet af Kapitalerne steget til 349000 Rdlr., hvilken Forøgelse tildeels svarede til Noget af hint Tab, saasom af Bygningerne a.; den havde nemlig sin Grund i Brandforsikrings-Erstatning for de afbrændte Bygninger, Salget af Grunden, af Inventarier &c. Antallet af Børnene 1801 var 36 Drenge og 30 Piger, ialt 66; af hvilke 40 vare udsatte i Kjøbenhavn, og 26 paa Landet og uden for Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Nu indgik Stiftelsens Direktion til Kongen. med en Forestilling, som iblandt andet indeholdt: at et bestemt Antal Børn skulde i hver Provinds paa Waisenhusets Bekostning indtages i et Jnstitut eller Opdragelsesanstalt, for der at nyde den Underholdning, hvortil Stiftelsen giver forladte Børn Haab og Adgang. Jstedetfor et Jnstitut for Hovedstaden allene, skulde saaledes være flere smaae, men hensigtsmæssigere indrettede. J mindre kostbare, men mere velgjørende Stiftelser vilde den opvoxende Ungdom høste Frugterne af Goddædigheden. For det bestemte Antal Børn, 50 for Kjøbenhavn og Sjællands Stift, maatte kjøbes eller bygges et Huus, hvori de skulle opdrages og dannes efter en saadan Plan og Bestyrelse som Direktionen nærmere vilde bringe i Forslag. J Henseende til de andre Stifter maatte forresponderes med Stiftsøvrighederne. For Fyen og Smaa verne bestemtes Antallet af Børnene til 20. For Jylland til 30, for Norge til 50. Nærmere Plan skulde da ogsaa udarbeides. Denne Jndstilling (hvis nærmere Indhold læstes i Colleg. Tid. 1802 Nr. 26. 27. S. 4014. 41723) blev ved Kongelig Resolution af 7de Mai 1802. approberet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Til Planens Udførelse i Kjøbenhavn blev den Gaard, som Stiftelsen nu eier, No. 6 paa store Kjøbmagergade (forhen Etatsraad og Grosserer von Hemmert's), kjøbt i Aaret Under Forberedelserne til Planens Udførelse, forefaldt det fjendtlige Anfald 1807, hvilket med J denne Anledning skrev afdøde Etatsraad Barens nogle bemærkninger i Venia, 2 Bind 1807. No. 4. S. 4954. Tids og Pengevæsens Konjunkturer lagte i nogle Aar uovervindelige Vanskeligheder i Veien. Da Directionen fandt, at de her i Staden værende Waisenhuusbørn kun ufuldkomment nøde den tilbørlige Underviisning, fordi de Underholdningspenge der for dem betaltes, ikke stode eller kunde staae i Forhold til den Betaling, der fordredes i Skolerne, saa blev i Aaret 1811 en Stole aabnet i Stiftelsens benævnte Gaard for 50 Børn, 25 af hvert Kjøn, i hvilken siden er givet stadig Underviisning i de for Almueskolerne *) befalede Lære-Gjenstande. Det for Provindserne bestemte Antal Børn blev i Tiden mindre, paa Grund af den indførte Organisation af Fattig- og Skolevæsenet; og som Følge deraf forøgedes Børnenes Antal her i Staden indtil 74 Børn. J Aaret 1826. blev i Provindserne underholdt 37 Børn; og det hele Antal er saaledes III Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Ved Slutningen af Aaret 1812 var Stiftelsens Fond 412,410 Rdl. D., hvilken Sum imidlertid, efterat den ved Pengevæsens Forordningen af 4te Januar 1813 anordnede Omskrivning har fundet Sted, og efterat Norges Andeel i Fonden er bleven afgivet, er betydeligen nedsjunken, saa at Stiftelsen nu kun eier 280000 Rbd. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
J Aaret 1824 blev, i Anledning af at Stiftelsens Lokale ikke kunde optage alle de Børn, om hvis Ansættelse til Skolegang Ansøgninger modtoges, oprettet en Skole for den indbyr*) Her siges Almueskolerne - (Coll. Tid. altsaa ikke aldeles efter det ovenfor nævnte Begreb. des Undervisning, for 100 saadanne Børn, som ere forsørgelsesberettigede af Waisenhuset. Det hele Antal af Skolesøgende Børn ved Stiftelsen er saaledes 174. Samtidig med denne Skole blev indrettet et Lokale til gynnastiske Øvelser, hvori Undervisning gives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Efter at Direktionens Beretning var aflagt om Stiftelsen, hvad der var foretaget ifølge Resolutionen af 7de Mai 1802, og om Fordelen eller Manglerne ved de to Forsørgelsesmaader, Bornenes Optagelse i selve Stiftelsen, saaledes som førend Branden 1795, eller den siden bestaaende Plan, Direktionen derefter havde henstillet til Kongelig Resolution om: 1) enten Børnene atter skulle indtages til Forsørgelse og Opdragelse i Waisenhuset; eller, 2) "om det endnu indtil videre maatte blive ved den hidtil bestaaende Forsørgelsesmaade, hvorved Stiftelsen vilde blive istand til at udvide sin Virksomhed ved flere Waisers) Antagelse, og yderligere Udvidelse af Skolerne, samt til at samle flere og flere Kræfter ved aarligen at forøge sin Kapitalfond" blev ved Kongelig Resolution af 23de Mai 1826. det sidste fremsatte Alternativ allernaadigst bifaldet. (Jndholdet af Direktionens Beretning og Forestilling er givet i Coll. Tid. 1826 No.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Stiftelsens Direktion bestaaer, som fra Begyndelsen, af de samme Medlemmer der udgjør Missions-Collegiet, altsaa af Præsidenten i det Kongelige Danske Cancellie, Biskoppen over Sjællands Stift, en af Kjøbenhavns Magistrats Borgemestere. Det første Sted vi finde dette Ord brug som dansk Ord. Stiftelsen har tre Curatorer. Ved Kon tilig Resolution af 27de October 1821 er bestemt: at de, som forhen, maae nyde Fritagelse for alle borgerlige og Byens Bestillinger og Forutninger; - at de ikke alle maae afgaae paa engang, men, naar Omstændighederne maatte de nogen af dem til at søge Entledigelse, da ikkun en aarlig efter Overeenskomst imellem dem selv indbyrdes, og Direktionens nærmere Bestemmelser paa den Tid; (Coll. Tid. 1821 S. 724 25.) – Fremdeles at da Curatorerne ikke erholde. nogen Løn af Stiftelsen, maae ved Curatelkassen ansættes en Bogholder, forsaavidt Curatorernes Funktioner, Regnskab og Kassevæsen, angaaer, saaledes at han tillige assisterer som disses Sekretair, imod derfor at nyde af Waisenhusets Kasse 100 Rbd. S. aarligen. Stiftelsen har en Jnspektør med Løn og fast Bolig i dens Gaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Ved en Godgiørenheds-Stiftelse af denne Natur er Offentlighed en høist vigtig Sag. Derfor siges og i Stiftelsens Fundats §. 13: At Stiftelsen overgives til hver Mands Beskuelse og Eftersyn, saa og til Alles og Enhvers velmeente Raad og godtfindende Forslag. Der blev og i hiin første Fortale af den begyndende Direktion lovet, at ved Trykken skulle bekjendtgjøres: "Det ganske Værks Drift, Informationsmethode, Revenyers Tilvæxt, Børnenes Forfremmelse og Alt Andet som kan tjene til Publici Opmuntring at prise Gud, og til deres Fornøielse, som ville glæde sig over saamange forladte Børns Opdragelse til Gudsfrygt, og Fædrenelandets Tjeneste." Dog finder man i den hele Række af Aar fra 1727 kun lidet fra Stiftelsen bekjendtgjort, dens Tilstand vedkommende; hvilket var en af de Mangler N. D. Riegels med Føje paaankede. Nu forestaaer - til førstkommende 11te October – Stiftelsens første hundrede Aars Jubelhøitid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Jndenlandske Efterretninger. Viborg, den 17 Marts. Den for sit heldige Træffen over hele Riget bekiendte Silhouetteur (Premier-Silhouetteur, som han selv kaldte sig) Frantz Liborius Schmitz af Bonn, er, efter at have opholdt sig nogle Maaneder her, ved sin Ankomst til Allingskovgaard i Grønbek Sogn, den 9de Marts ved Døden afgaaet, 60 Aar gammel. (Han efterlader sig Kone og Børn i Kjøbenhavn.) Han skal egentlig have lart Bogtrykkerkunsten og var Trykker. En sjelden Færdighed i at udklippe "Ramchen, skal have været Aarsag til at han begyndte at lægge sig efter en Kunst, hvori han siden opnaaede en ualmindelig Færdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
For de Mange, der baade her og andetsteds glædede sig ved Vinterens Ophør, saa at Skippere vilde betroe sig til de fra Jsen befriede Bølger; Landmanden vilde sætte Plougen i Jorden og Havedyrkerne grave og faae; har de sidste 5 a 6 Dage ikke viist noget Glædeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
J Onsdags, Torsdags og Fredags frøs det atter stærkt, og Viborg Søe blev islagt paa ny.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
J Løverdags gav Gjertrud os Snefog af Sydost med Storm, der i Søndagsnat og Dag fra Nordost gav en komplet Vinter med stærkt Snefog og Frost. - Veiret bliver nu vist nok ikke roligt for Benedictdagen den 21de, eller Onsdag, da det saa er Foraarsjevndogn tillige. Jmidlertid er denne Martsvinter særdeles trykkende for de mangfoldige Landmænd, der allerede have, af Mangel paa Foder, maattet lade deres Kreature gaae ud, for ikke at døe Sulte døden. Ja betænker man, at mange tusinde Avlsbrugere hverken have Æde eller Sædekorn og heller ingen Penge at kjøbe for, da ere Udsigterne endnu mørkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-03-27
Hr. Amtmand Faye har i den nordembriske Tilskuer bekjendtgjort: J sidstafvigte Aar fandt Peter Østergaard i en Høi paa Thisted Mark, blandt andre mindre betydelige Old fager, Fragmenter af et Metal=Sværd, hvis Hefte havde været stærkt forgyldt og hvis Haandgreb var omvunden med en Lahn af fiint Guld For denne Guld=Snor har den kongelige Kommission for Oldsagers Opbevaring skjænket Finderen 9 Rbdlr. 70 s. rede Sølv. Ligeledes har Gaardmanden Søren Lassen paa Thyholm fundet i en Gravhøi paa hans Gaards Marker, en tyk Guldtraad, der af bemeldte høie Kommission er ham godtgjort med Guldets Værdi 33 Rbdlr. 61 s. rede Sølv. Til de øvrige værdige Mænd, som have haft den Godhed, at indlevere til Amtet forskjellige fundne Oldsager, der kuns i videnskabelig Henseende kunne være af nogen Værdi, har Kommissionen overdraget Amtet foreløbigen at aflægge dens forbindtligste Tak.