JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Kracau, den 3 November. Den første Coloni af det Russiske Corps d'Armee, hvilken kommer som et Østerrigsk Auriliar=Corps, er allerede passeret Lublin. Den 17 November er Rastdag ved vor Stad. Corpset bestaar af 24000 Mand, og bliver commanderet af Prinds Ferdinand af Würtemberg, og under ham af Generalen Greve von Rosenberg. Ved samme ere ogsaa Cosakker og Calmukker. Ved denne Maaneds Udgang marscherer den ene Colonne over Neu=Titshin og den anden forbi ved Troppau.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Lüttich, den 16 November. Rebellerne vare ogsaa indfaldne i Stablo med 8 til 900 Mand, men de bleve igien fordrevne af Tropperne fra Malmeby. Jn Tide. Jandall, surgenternes Opfordring lyder saaledes : Stablo bliver opfordret, uopholdelig at levere Levnetsmidler for 3000 Mand Fodfolk, ogsaa 40 Heste og 24 Vognheste med Saddel og Tømme. Givet den 31 October paa Marsmarken i den christelige Leir. Grondel og Milet, Administrationschef." NB. Grondoler Præsten fra Onderhange og Milet fordumværende Municipalitæts Præsident af Salm.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Paris, den 5 November. Der gives Folk, hvilke, bevidne, at Directoriummet blot desangaaende har sendt Buonaparte til Egypten, for at rive sig løs fra en General, hvis Roes og Anseelse man frygtede. Omendskiønt Buonaparte førend hans Afreise havde saa meget at arbeide, at han kuns kunde have Omgang med faae Personer, saa opofrede han dog sine Venner nogle Øieblik. Disse veed det, hvilken Priis denne General satte paa sin Expedition. Hans Øine funklede ved den blotte Tanke om den Skiæbne, som han forud formodede. Alting forsvandt for hans store Foretagendes Roes Han forsvarede Jndvendingerne med megen Jver og hævede alle Vanskeligheder. Alt dette viser at han ikke afreiste imod sin Villie. J øvrigt er det ellers vist, at Directoriummet havde besluttet, efter hvad der var passeret med vor Ambassadeur Bernadotte i Wien, ikke at lade General Buonaparpe afreise, og kuns paa de indstændigste Begierninger, som dertil bleve understøttede med fredelige Breve fra Wien, erholdt Buonaparte Tilladelse til virkelig at afreise. Breve fra den Jtalieniske Armes Hovedqvarteer under 22 October melde, at denne Armee 120,000 Mand stærk, unden at regne den Cisalpinske Legion, er i fuld Bevægelske. Den er deele i 3 Coloner, hvoraf den ene, marscherer mod Neapel. Det heder, at Kongen af Sardinier, i Tilfælde at det igien skulle komme til Krig, vil laane den Franske Republik 8 Millioner, og tillige med samme stille alle sine Tropper i Feldten. Den fordumværende Politiemester, Borger Lecarlier, er afreist herfra til Belgien.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Den Tyrkiske Ambassadeur nyder her vedvarende fuldkommen Friehed og Sikkerhed. Jmellem vor Regiering og Hertugen af Toscane hersker vedvarende den beste Forstaaelse. General Lavallette er i disse Dage bleven arresteret og bragt til Abediet. Greven af St. Marsau, er udnævnt til Sardinsk Krigsminister. Fra de sydlige Franske Havne begiver sig mange Matroser. De skal bruges paa Kanoneerschalopperne i de Jtalieniske Søer. Divisionsgeneralen Tunk commanderer som det heder Avantgarden af vores mod Neapel bestemte Armee.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Tyrkiske Grændser, den 25 October. Strax efter den ulykkelige Storm mod Widdin, ved hvilken Tyrkerne formedelst tvende Miners Sprængning forliste saa mange Mennesker, sendte Storadmiralen 3 anseelige Tyrker til Widdin, for at underhandle med Rebellerer, Pasvan Oglu. Denne sendte derimod sin Broder i den Tyrkiske Leir. Man underhandlede flere Dage frugterløs. Neppe vare Gesandterne tilbage og Vaabenstilstanden endnu ikke opsagt, saa gjorde Rebellerne et Udfald, hvorved Tyrkerne igien forliste 8000 Mand. Den Øverste af de Lovforstandige i Constantinopel har afgiden sin Betænkning saaledes, at Mahomets Religion tillod det, ved fremmede Tropper at lade de hidtil uovervindelige Rebellere blive overvundne. Mapland, den 29 October. General Joubert er ankommen hertil. Foruden de mange Tropper som daglig marscherer herigiennem, ventes endnu 20,000 Mand. De i Granbunden indrykke Østerrigere, ere fremrykte til Bregaglig Dalen, til de fordumværende VeltelinGrændser, som ogsaa til Roverede, omtrent en og en halv Miil fra Bellingtona, og have overhovedet besaalle Grændsepunkter i Granbundten mod Jtalien. Franske Tropper ere nu ogsaa opbrudte til Veltiig. J det Genuesiske ere paa forskiellige Steder udbrudte Ul roeligheder formedelst en Afgift som er bleven lagt paa Salt og formedelst Klosternes Ophævelse. Til Genua er en Convoy af 60 Skibe, for det meste beladte med Korn, under Escorte af 2 Genuesiske Galeier, lykkelig ankommen fra Livorno. Efter en til Genua ankom men Rapusisk Skippers Udsigende, som i 30 Dage har været i Maltha, blev Staden, den første Havn og denne Øes Forter, hvilke de Franske har i Besiddelse, holdt blokeret af 5 Portugisiske og Engelske Linieskibe og 2 Fregatter. Den øvrige Deel af Øen havde Communication med Engellænderne og Portugiserne. De Franske have ofte Skiærmydsler med Bønderne, af hvilke de hendres i at fouragere. J den store Havn ved Maltha befandt sig et Fransk Linieskib og 3 Franske Fregatter tillige 2 aftaklede Malthesiske Krigskibe. Den Franske Garnison paa Maltha skal endnu være forsynet med Meel for et heelt Aar, og haaber snart ved den stormen, de Aarstid at blive befriet fra Blokaden. Efter nogle Efterretninger vil Maltha igien blive tilstillet Ordens ridderne, naar Underhandlingerne imellem Frankrige og Neapel kan endes paa en mindelig Maade.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Aalborg, den 23 November. Jagtagelser over Varmen og Kulden paa Thermom. Reaum. November, Morgen. Middag. Aften. 1 3/4 V. - 1/2 s. 2 K. 2 K. 5 s. 1 K. 1 K. Hans Kongl. Majestæt haver under 16 November, d. A., allernaadigst udnævnt den i det 3die Jydske Jnfanterie Regiment staaende caracteriserede Oberst v. Lepel, til virkelig Oberst og Chef for Prinds Frederichs Regiment til Fods. J Anledning heraf har Havs Majestæt under samme Dato allernaadigst beskikket følgende ved det 3die Jydske Jnfanterie Regiment staaende Officeret: Den caracteriserede Oberstlieutenant v. Bülomtil virkelig Oberstlieutenant; Major v. Schøller til 3die Stabsofficeer, Major v. Giørtz til 4de Stabsofficeer, Major ven Heinen til 5te Stabsofficeer, med de til denne Charge henhørende Emolumenter; Stabscapitain Baron v. Gersdorff til virkelig Capitain og Compagniechef, Den characteeriserede Capitain v. Hauch til Stabscapitain.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Kopulerede. J Aalborg den 21 November for gende trende Par: 1) Hr. Oberauditeur og Borgemester David Hornsyld og Jomfrue Charlotte Amalia Jelstrup fra Kokkedal. 2) Hr. Lieutenant Balthazar von Jelstrup og Jomfrue Johanne Marie Qvistgaard, fra Vandstrup. 3) Hr. Kiøbe, og Handelsmand Peder Due, fra Hobroe, og Jomfrue Johanne Marie Qvistgaard. Vielsen forrettede Hr. Pastor Hornsyld fra Randers.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Predikanterne paa 25 Søndag efter Trinitatis.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Henneberg. Hr. Mørch. Frue Kirke, Hr. Stiftsp. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Aalborg Bye Nyt. Trolovede. Den 16 November, Mester handskemager Jonas Arvesen og Pigen Anne Larsdatter, Tolstrup.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Copulerede. Den 16 November i Frue Kirke, Lars Pedersen Dam og Pigen Jnger Jensdatter. Den 18 November til Froeprædiken i Budolphi Kirke, Christen Andersen og Pigen Anne Olesdatter fra Hasseriis.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Døbte. Den 16 November i Frue Kirke, Va ver Johan Pallases Søn Martin Christian, Fadderne: Mad. Giødewad, Jomf. Winding, Capitain v. Harboe, Fendrich v. Hegermand, Fendrich v. Winde, Viinhandler Køhler. S. D. i Frue Kirke, Maren Kirstine Jensdatters Datter, Apellone Kirstine, Fadderne: Friemurmester Silkeborgs Hustrue, Anne Sophie Christensen, Jens Rasmusen, Christen Holm, Styrmand Damh. Den 17 November i Frue Kirke, Christiane Jensdatter Meldrups Søn, Jens Christian, Fadderne: Mesterbødker Thomas Bierregaards Hustrue, Christiane Sørrensdatter, Svend Wenneberg, Søren Borup, Niels Hansen, Peder Hansen. Begravede. Den 15 November, Jens Grieses Enke Anne. Den 16 November, Bogbinder Engelbret Wille.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Død. Den 18 November, Mesterbødker Thomas Bierregaards yngste Datter Kiersten Thomasdatter, 23 Uger.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Avertissements. Mekanik til Nytte og Fornøielse i det daglige Liv, med 9 Kobberplader, oversat for at bruges som Læsebog i de efter den nye Plan indrettede lærde Skoler, af H. C. Lindrup, Overlærer i Mathematik, Physik og Naturhistorie ved Frue latinske Skole, faaes hos Bogtrykker Wandall, indbunden for 7 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
En Landmand (som i dette Efteraar paa sin Reise igiennem Norder Jylland har erkyndiget sig om adskillige Jndretninger i Landboevæsenet, og især lagt Mærke til at Udskiftningerne ere hyppige i Wensyssel og Hanherred, at Hovexiet efterhaanden aftager paa adskillige Steder, og at Eierne af Bratschov og Oxholm, til en Prøve frievillig har gjort en Bye paa 14 Gaardmænd Hoverie frie, formedelst deres besværlige Ver til Hovedgaarden over en særdeles vanskelig Veyle, udskiftet Byen i Forveien, saavelsom og næsten alt sit øvrige Gods, indrettet og opbygget 2de anseelige Gaarde og mange Huuse paa Hovedgaards Markerne, som drives deels inden Hoverie, og deels med mindre end forhen, opbygget Gaarde og Huuse aparte paa Over dreve, hvorved mange Familier er bleven etableret, samt udsat betydelige og særskildte Præmier i Korn og Penge paa Godset til Gaard- og Huusmænd, for Fædriftens Opbryd, ning til Aggerland, som allerede er i god Drift, for Jndhegninger, hvorom 2de store Byer især kappes for Piile og andre Plantninger paa Giærderne, Høe og Hamp Avl, Sæd af Klover og Raigræs til Staldforring m. v. Ligesaa ved Guddumlund at være foruden de anseelige Jord-Forbedringer, anlagt adskillige Fabriqver som og en Tærskemaskine skiønt den korte Tild ikke tillod mig at besee samme, er heller en dito som skal være opført ved Søbngaardsholm, ønsker at Bygmesteren ville opgive i Aviserne, om slige Tærskemaskiner kan med Nytte indrettes og trækkes af en Hest, hvor mange Personer der da daglig maatte opvarte Tærskningen, hvad Høide og Vide i Alenmaal dertil udfordres, samt dens ongefærlige Bekostning, for deraf at kunde slutte og saadan til Aldsyne nyttige Opfindelse kunde blive meere almindelig, og bruges samt bekostes af Bønder tillige, for derved at spare de høie Tærskelønne, og virke til mere.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Paa Kiøbmændenes Compagniehuus bliver Fredagen den 30 dennes foretaget Ball, hvis Begyndelse er om Aftenen Kl. 5. Hvem af de Herrer og Damer som haver Lyst at tage Deel i samme, behager at tegne Dem, eller og afhente Billetter, som er 7 Mk. pro Persona hos Holst, Viinhandler.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Formedelst Alderdom og tiltagende Svaghed, agter jeg underhaanden ved offentlig Auction her i mit Huus, Torsdagen den 13 December næstkommende Kl. 10 Slet Formiddag at lade opbyde, og om antagelig Bud skeer, paa visse Aar at bortforpagte min Præstegaards betydelige og overmaade gode Markjorder, beliggende paa Hiøring Byes Mark. Thi ville det behage Lysthavende at indfinde sig benævnte Sted, Dag og Tiid, da Conditionerne som ere billige, nærmere skal vorde bekiendtgjorte. Hiøring, Præstegaard den 19 November 1798. H. Ch. Lessow.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
De som i Aar maatte have Lyst til at lade sig at mig informere i Dans, ville behagentlig derom give mig Efterretning i mit Logie hos Hr. Paufler ved Vesterport. Aal. borg den 21 November 1798. Haack. Auction bliver holdt paa Aalegaard i Hanherred førstkommende 3 December om Formiddagen Kl. 10 over nogen Bøndergods, bestaaende af 4 Gaarde og 7 Huuse, og er beliggende udi Giøttrup, Kiettrup, Beistrup og Schræm Sogne; hvilket herved til Liebhabernes behagelige Efterretning bekiendtgiøres. Aalegaard den 21 November 1778. Min Gaardskarl Jacob Pedersen er i Mandags Aftes under Foregivende til sine Medtienere at vilde gaae til Skoemageren og sine Støvler, udgaaet af mit Huus og Tieneste, og siden ikke indfunden sig. Thi advares han herved igien at indfinde sig, saafremt han vil undgaae Tiltale af Frid. J. Brinck.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Oldenburg. Efter et imellem Selveier Christen Christensen og Hustrue Johanne Marie Jensdatter i Jerslev Bye, Jerslev Sogn i Vensyssel under Hiørings Amt, deres oprettede, og den 7 Januarii 1791 allernaadigst confirmerede Testammen, te, skal den først Afdødes Arvinger være fornøiede med 6 slette Daler, naar den efterlevende Ægtefælle vil træde i nye Ægteskab, nu er Manden død, hans Enke agter igien at gifte sig, og har deponeret hos mig undertegnede Stedets Præst, benævnte 6 slette Daler, denne afdøde Christen Christensens Arvinger, som skal være: a) En Broder, navnlig Othe, der har været gift, og boet i Vesterbrøndeslev Bye paa Kornumgaards Gods, men er død, og har efterladt sig Børn, b) En Søster Christiane, som har været gift med Fiskehandler Rasmus Hansen Vest i Kiøbenhavn, hun skal og være død og har efterladt sig Børn, disse Broder= og Søster=Børn, og om flere Arvinger maatte være, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel 3 Gange i Rad i de Aalborgske Jydske Efterretninger og de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, for at beviisliggjøre deres Arveret, og derpaa mod behørig Afkald modtage deres Andeel i den fastsatte Kiendelse hos Jacob Holm. Jerslev Præsteg. d. 29 Oct. 1798.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
I Henhold til det i disse Aviser allerede publicerede Proclama og min derhos skeete Jndkaldelse til Creditorerne udi Hans Jensen Østerbroens Fallitboe i Albech Sogn, bekiendtgiøres herved, at en Skiftesamling der i Boen agtes holdt Onsdagen den 28 November førstkommende Kl. 10 Formiddag; og ønskedes at samtlige Creditorer da samme Tiid enten selv eller ved Fuldmægtig vilde tage Møde, for deres Krav at anmelde og beviisliggiøre, dernæst giøre sig Boets Omstændigheder bekiendt med hvad hidtil er passeret, og endelig derefter at fremkomme med deres Paastande, saavel i Henseende Fordringernes Natur, som imod den fallerende Hans Jensen, der vel tog Flugten først i afvigte Julii Maaned (her fra Landet til Sverrig efter hans eget Skrivelse) men imod al Formodning nu igien for et Par Dage siden har ladet sig tilsyne her i Egnen. De som til Fallitboen er noget skyldig, enten det saa hidrører fra Jnteressentskab med Hans Jensen eller af anden Gield, skal jeg og bede at ville møde ovenmeldte Tiid og Sted for at afgiøre samme, da de ellers ifølge Creditorernes Paastands udsætter sig for Søgsmaal, efter de Optegnelser som er funden i Boen, og anden saadan havende Oplysning. Kringelheede den 1 November 1798. Knustrup, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Eieren af Eskier i Salling er findet til ved offentlig Auction, som holdes paa Gaarden den i December førstkommende om Formiddagen Kl. 11, at bortforpagte bemeldte Hovedgaards Avling og Meierie, samt Tienderne paa 8 a 10 Aar fra 1 Mai 1799. Conditionerne til denne Forpagtning kan behagentlig erfares paa Eskier 14 Dage forinden Auctionen.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
En Skibstømmermands Flode, er for noget siden bort dreven her af Havnen. Den der kan tilveiebringe samme, loves en passende Douceur af Frid. J. Brinch. Sidste Torsdag er tabt et Sølv Signete med Navn i Midten S. B. Finderen behager at aflevere samme i Bogtrykkeriet imod en passende Douceur.
Jyske Efterretninger, 1798-11-23
Hos Bogtrykker Wandall paa Allgaden No. 2, faaes følgende Skrivter for vedsatte Priser: 1) Gyncologie, eller over Rødom, Samleie og Ægteskab, 2 Dele, heftet 11 Mk. 8 s. 2) Spøgelserne, eller korte Fortællinger af Sandhedens Rige ved S. L. Wegner, oversatte af det Tydske ved J. F. Bergsøe; heftet 1 Rd. 8 s. 3) Duplik eller fornødent Giensvar paa Hr. Translateur, Heibergs Replik, Tusittanisses &c. af G. H. Olsen, heftet i Mk. 12 s. 4) En fuldstændig og troe Underretning om hans Høivelbaarenhed Hr. William Pitt, hans sidste Sygdom, Død og Jordefærd a., heftet 14 s.
Jyske Efterretninger, 1798-11-26
2de Constantinopel, den 22 October. J Følge de Efterretninger man her har fra Carpten, vil ved Nilens Strandbred snart forefalde noget Afgiørende. Fægtningerne imellem Mammelukkerne og Araberne paa den ene og de Franske paa den anden Side vedvarede bestandig og kostede mange Menneskers Liv. De Franske Soldater vare med deres hid il havde Skiæbne ikke aldeles tilfreds, men vare meget hengivne til deres Heldt Brionaparte. Der hedte og ved den Franske Armee, at der forinden kort Tid ville komme en anden Fransk Expedition fra 5 til 6000 Seglere med 60000 Mand friske Landtroppe og med megen Munition og Proviant til Egypeen. Overhovedet søgde man paa alle Maader at opmuntre Soldaterne. Buonaparte befandt sig vedvarende i Cairo, og hans Armer havde fordeelagtig lettet sit paa de tilgrændsende, Høie som var omringet med tilrige Corps af Arabet. og Mamellukkes. Benævnte General begav sig aldrig til Leiren uden under en stærk Escorte. Den Franske Armee ledniær Mangel paa Medicamenter til de Syge. Formedelst Nilen erholdt uonaparte hidtil Tilførsel fra Rosette; men ogsaa den en skal nu være sperret for ham, saaledes at han ganske er afstaaeren fra Besætningerne som han har efterladt sig i Alexandrien og Rosette. Den fordumærende Franske Consul i Smyeng, Jean Bon St. Andre, befinder sig nu ved de sydlige Kyster af det sorte Hav i Arrest. Hen stal have begegnet en Tyrkisk Officeer uhøflig. Flere Rusiske, med Amunition beladte Skibe ere passerede i giennem. Kanalen. Flere skal endnu efterfølge samme. Med det ved Widdin værende Armee, er Sul taken meget utilfreds. Porten vedverer nu at beryagte den største Strenghed med alle Rolighedsforstyrrere, og der ere desangaaende her foruden de Franske mange mistænkelige Mennesker attesterede og til Tidender, p. F. Wandal. deels blevne henrettede. En riig fremmed Handelsmand, bliv formedelst overbeviist oprørske Anslag offentlig halshugget.
Jyske Efterretninger, 1798-11-26
Brussel, den 8 November. Jnsurgenterne i det Luxemburgske og i Ardennen skal endnu være 2 til 3000 Mand stærk og have givet sig Navn af den Østrigske og Katholske Armee. De have deres Anførere og Commissairer, hvilke udskriver Reqvisitioner, lader overalt Frihedetræerne omhunge og mishandler de offentlige Embedsmænd. De oprørske Bønder ved hiint Corps, ere bevæbnede med Gevæt, rer, Pistoler og lange nye Piker, hvoraf man sluttet, at denne Jnsurrection for lang Tid siden har været indrettet, ligesom man og forsikrer, at flere forklædte fremmede Officerer og Soldater Tid efter anden ere indkomne i Landet, for deels at begynde Oprører deels at anføre Oprørerne. Paa den herfra til Antverben førende Kauals Strandbred, ere i de sidste De ge forefaldt meget blodige Fægtninger, hvorved denne skiønne og frugtbare Egn er bleven en Skueplads for de bedrøveligste Ødelæggelser. Jnsurgenterne havde forenet deres Hovedmagt i Willsbrock, Blasveld, Ca pelle Boom og andre Pladser. En herfra afmarsch ret Troppecolonne angrebi dennem den 4 dennes. Jnsurgenterne rettrette ind i Byen Copille og fyrede i giennem Vinduer og Dørre med Geværer og Pistoler paa de Franske Tropper, hvilke derimod med deres Haubrtzer satte 13 Huse i Brand, saa at nogle Bønder opbrændte, deels maatte springe over Klingen, og tillige blev dem ogsaa en Fane og Krigskisse fratagen. Derfra marscherede de Franske mod Willebrock. men leed meget paa begge Kanalens Strandbreder og Jasurgenternes Jld trangde derungtet ind i Wille brock men kunde ikke holde sig sammesteds og maatte retirere til Willevorden. Den 5 og 6 fremrykte forskiellige Franske Colonner med Artillerie paa nye mod Blasveld og Willebrock. J Blasveld blev medens Fægtningen varede nogle Huse antændte, men i Wille brock, hvor de fra Husene skydende Jnsurgenteres Modstand var meget heftigere, bleve mange Boeliger lagte i Aske og de opbragte Franske Soldater begyndte at udplyndre Byen, hvilket dog Officererne forebyggede saa meget som mueligt. Jnsurgenterne som undkom, flygtede til de tilgrændsende Skove. Diffe Fægtninger have især været morderiske og i Gaar bleve forskiellige Vogne med Saarede indbragte hertil, ogsaa kom Tropperne igien udmattet tilbage.
Jyske Efterretninger, 1798-11-26
Indenlandske Efterretninger. Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 16 November er Kand. Theol. R. Rasmussen konfirmeret til Personel Kapellan for Særslef Menighed i Fyen. - Under Generalitetet: Den 9 November ere Justitsraad og Landsdommer Føns og Godseier C. U. de Schmidten benaadede med GeneralKrigskommisssers Karakteer, og Rang med No. 16 i 2den Klasse, samt forundte Tilladelse at bære Uniform, og Feldttegn; ligeledes er ved første jydske JnfanterieRegiment, Sekond=Lieutenant v. Nissen og Fændrik v. Petersen, forundte resp. Premier- og Sekond=Lieutenants Karakteer; ved den slesvig holstenske Bataillon ket Jnfanterie, Fandrik v. Holst, udnævnt til SekondLieutenant, og Under-Officeer o. Zülow til Fændrik af la suite; og ved det smaalehnske Dragon-Regiment, Corporal L. v. Thams, til Kornet a la suite. - Under Rentekammeret: Den 12 November er Hofmarskal Hauch udnævnt til Overhofmarskal; Over-Caremonimester de la Calmette til Over=Kammerjunker, og Hs. Majestæts daglig opvartende Kammerherre Brakel til Over-Ceremonimester, samt Kammerjunker og Austultant i Rentekammeret, Stemann, til daglig opvartende Kammerjunker hos Kongen. Den 14 November har Hs. Majestæt udnævnt: Hofjunker F. Oldenburg, Sekretær i det vestindisk Guineiske Rente- og General Toldkammers Cancellie; Jagt- og Forst-Junker W. C.C. A. v. Warnstedt; Premier=Lieutenant ved Livgaden, til Hest L. N. H. v. Buchwald; Premier=Lieutenant ved Livgarden til Fods C. H. A. v. Røepstorff, Sekond Lieutenanterne ved Livgarden til Hest C. G. F. v. Ler ske og C. F. Baron v. Rantzau; Sekond=Lieutenanterne ved Livgarden til Fods F. C. v. Holsteen og H. C. v. Holstein; C. J. Baron v. Rantzau, Kornet ved det fyenske Regiment lette Dragoner, og E. S. v. Rosenkrantz, Auscultant i Rentekammer=Kollegio, til at være Kammerjunkere.
Jyske Efterretninger, 1798-11-26
Vacancer. Under det danske Kancellie: Det residerende Kapellanie til Strandby, Biørnsholm og Malle Menigheder i Viborg Stift, 100 Rd.; Byefoged-Embedet i Thisted, og Herredsfoged-Embedet i Hillerslev og Hundborg Herreder i Aalborg Stift, Aalborg, den 26 November.
Jyske Efterretninger, 1798-11-26
Fra den 19 til den 24 November er ved Aalborg Toldbod, følgende Skippere indkomne og udgangne. JndkommeNiels Hansen Smith af og fra Christiansand med Træelast, Niels Reyersen af Nedeneslehn fra Øster Riisøer, Træelast, Erich Halvorsen af dito fra dito, dito, Jens J. Holm af Aalborg fra Christiania, dito, Peder Erichsen af og fra Laurwig, dito. Jeppe Lassen af Nyekiøbing fra Drammen, dito. Johann Dahlstrøm af og fra Gottenborg, Breder, Søm a., Jens Jensen af Nedeneslen fra Øster Riisøer, Træelast, Peder Sand af Aalborg fra Hamborg, Stykgods, Niels Tønne Madsen af Aalborg fra Kiøbenhavn, Rug og Stykgods, Jochum Leth af Drammen fra Bourdeaux, Stykgods, Cornelius Kundsen af og fra Strømstad, Baglast, Asmus Holthe af Aabenraae fra Lissabon, Salt, Lorenz Asmussen Holdte af Aabenraae fra St. Ybes, Salt. Udgaaede: Johan Daniel Dopae af Aalborg til Kiøbenhavn, saltet Sild a., Mads J. Møller af Niibe til dito, dito, Laust N. Lauritzen af Fahnøe til Amsterdam, Uld a., Jøns Nielson af og til Gottenborg, Korn a., Olle Gundersen af Nedeneslehn til Øster Riisøer, Korn., Anders Jversen af dito til Arendahl, dito &c.. Jens Petersen Staugaard af Aalborg, til Lybeck, Uld a., Cornelius Knudsen af og til Strømstad, Korn og Oste, Niels H. Smith af og til Christian fand, Korn a., Johann Dahlstrøm af og til Gottenborg, Byggere.
Jyske Efterretninger, 1798-11-26
Lotterie. J Tallotteriets 601 Trækning i Wansbeck ere følgende Nommere udkomne: Til den forestaaende 602 Trækning i Wansbeck kan daglig faaes Sedler paa Aalborg Postcomtoir.
Jyske Efterretninger, 1798-11-26
Til den forestaaende 602 Trækning i Wansbeckan daglig faaes Sedler hos Lederthoug.
Jyske Efterretninger, 1798-11-26
Gravskrivt. Kiendes for Ret: At Hver bør have sit; Sielen tilhører Gud, Legemet Jorden.