Berlingske Tidende, 1784-09-06
Fortegnelse paa de Prismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1784. (See No. 71.) 12. For at befordre Jndhegningens Varighed, Skovenes Besparelse, og tillige, saavidt mueligt, en nyttig Steenryd, ning for Landmanden i Norge, finder Selskabet det tjenligt at opmuntre til Steengjerders Sætning i bemeldte Rige, og derfor giver følgende Premier: For gode og varige Steengjerder, satte efter Bekjendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 800 Favne, Selskabets første Guld-Medalje eller 100 Rdlr. For næst største Mængde af saadanne Gjerder, ikke mindre end 400 Favne, den anden Guld=Medalje eller 50 Rdlr. For næst største Mængde derefter, ikke mindre end 200 Favne, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. De norske Huusmænd kunne ei allene indfinde sig til Æskning med andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig: med 400, 200 og 100 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem allene følgende Premier stiftsviis. For den største Mængde af gode Steengjerder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgjørelse, ikke mindre end 60 Favne, 10 Rdlr. For ikke mindre end 50 Favne 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne 6 Rdlr. For ikke mindre end 30 Favne 4 Rdlr. For ikke mindre end 20 Favne 3 Rdlr. Gjerdernes Tykkelse eller Brede neden til maae være 5 Qvarteer i det allermindste. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 7 Qvarteer til 2 Alen over Jorden, og saaledes efter Omstændighederne paa skraa fra begge Sider opsættes, at de oventil bliver i det mindste 1/2 Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som mueligt. Da den ligeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gjerderne sættes i saa lige en Linie som Stedernes Beliggenhed vil tillade det. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Eng eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket høiligen ønskes for at spare paa Skovene. Naar Premie for saadanne Gierder æskes, bør den medfølge tilstrekkelige og tilforladelige Attester, at Gjerder ne have alle forbemeldte Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gierders Omsætning gives ingen Premie. Premien kan ikke æskes igien for de Steengjerder, som i foregaaende Aar ere blevne belønnede. Premien maae æskes inden November Maaneds Udgang 1785. Da Selskabet veed, at Jsland har største Mangel paa forsvarlige Steengjerder, især om Tunerne, uden hvilke dog ingen retskafne Forbedringer i Jordbruget der kan ventes at komme i Stand; saa udsættes følgende Premier særskilt for Jsland paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 30 Rdlr. For næste Mængde, ej mindre end 100 Favne, 20 Rdlr. For næste, ei under 50 Favne, 10 Rdlr. For næste, et under 25 Favne, 5 Rdlr. Med Premie=Æskning maae følge Attester paategnede af Stedets Øvrighed eller Sognepræst og tvende Repstjorer, hvorved de Æskendes Stand, anføres, f. Ex. om de ere Proprietærer, Forpagtere, Selveiere eller Fæstebønder. Bemeldte Proprietærer og Forpagtere kan æske Premie for de Steengjerder, som de beviser sig paa egen Bekostning og efter foreskrevne Vilkaar at have ladet sætte, men ikke for dem, som deres Bønder sætter, for hvilke Bønder selv kunde æske Premie. Disse Premier æskes inden Desember Maaneds Udgang 1786. Saa vil Selskabet og med Fornøielse modtage Efterretninger: Om forsvarlige Steengjerder satte i Ferøe efter Bekjendtgjørelsen, af dette. Selskabet vil belønne Vedkommende i samme Forhold til Mængderne som for Jsland ere bestemte, Pengene beregnede i Kroner. Og da nogle Tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: For samme Mængder af dobbelte Steengjerder satte i Dannemark efter Bekjendtgjørelsen af dette. De dobbelte Steengjerder maatte indvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengjerder, naar de med en forsvarlig Jord-Vold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige mod 3 Favne enkelt Gjerde. Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseet for at være et varigt og trofast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengjerder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede, thi i andet Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gier derne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Jnddeeling, og maae de altsaa være satte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskiellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller ifald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til een Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelte i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Felledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Jndhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gjerder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gjerdernes Længde, men Brede og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste Desember 1785 maatte indleveres. (Fortsættelsen følger.)