JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-24
Batav. vide Commissair. Til Kjøbs. Jeg har besluttet under Haanden at bortsælge min eiende og paaboende Gaard Tønden i Ørlands Præstegield og Fosens Fogderie beliggende, der, som en gammel Sædegaard, for at Slags Tiende at svare, er befriet. Gaarden er beliggende paa et behageligt, og i Henseende til Situationen meget smukt Sted, dens Huse bygninger i god og komplet Stand, og i Henseende til dens aarlige Avling, ikke underkastet Forringelse i Frost eller Skin=Aar. Under Gaarden ere, beboede Huusmændspladse, hvoraf svares aarlig Afgift og Arbeide til Gaardens er, en Laxevorpe, Tørresholmen kaldet, og beqvem Leilighed til at opsætte to Dito, for en Kjøber som dertil havde Evne; Ligesom ogsaa en omflydt Holm, Brognholmen kaldet, hvorpaa kan fødes 50 Udganger Faar baade Sommer og Vinter. Udi Gaardens Matriculskyld, som er 7 Voger 18 Mk., er tillige indberegnet en Gaard Brandvigen kaldet, beliggende i Bog nen, hvorpaa fornærværende ikke er nogen Beboer. Naar 12 af Gaardens allerede opdyrkede Agegjord, hvorpaa af mig er gjort mange Bekostninger ved dybe Grøvters Optagelse, m.v. besaaes, udfordres dertil 60 Tønders aarlig Udsæd, hvilken ved videre Rydning og Dyrkning, hvortil gives beqvem Leilighed, uden stor Bekostning kan formeres til omtrent 100 Tønders Udsæd. Frit Møllebrug er reserveret til Hovedgaardens Fornødenhed ved Møllergaardens Salg, hvilken Gaard forhen har været incorporeret under Sædegaardens Strøegods. Hvad der videre henhører til Gaardens Herlighed og Beqvemmelighed for Fiskerierne der, som til Vidtløftigheds Forekommelse forbigaaes, da skal samme nærmere blive oplyst for Liebhabere, som attraae at tage Gaarden i Øiesyn, og om Kjøbet at akkordere. J dette Aars Foraar, om forlanges, kan Gaarden faaes til Brug og Beboelse, om antageligt Bud skeer, ligesom ogsaa 1/3 af Kjøbesummen kan blive staaende i Gaarden. paa 2den Prioritet, til Beqvemmelighed for en Liebhaber, som det maatte falde vanskelig at udbetale det Hele, hvorom nærmere under Akker den kan aftales. Herom vilde det behage Liebhaberne at henvende sig til mig Undertegnede, for om Kjøbet at akkordere. Tøndellgaard, d. 25 Februar 1797. Andreas Arnes.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Trondhjemske Tidender. No. 13. Fredagen den 31 Martii. Noget om en Sølvmine Nordenfields.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
I MERCER boer en Mand, som udstikken efter Tegninger de skjönneste Signeter, der i Fiinhed og Nøjagtighed kan sættes ved Siden af de beste engiske Kunstneres Arbeider. Han forfærdiger ogsaa iblandt andet Lommeuhrer, som søges med megen Begjerlighed, sidende ere langt bedre end andre. Selv forfærdiger han alt til det Indvendige Hørende: men hvad det Besynderligste er, saa skal han efter et her i Egnen blant Folk længe omløbende Rygte, aldrig kjøbe det udfordrende og til hans Brug behøvende Sölv af Nogen, men skal aarlig gjöre en Excursion høit oppe paa Fjelder, hvor han i nogle Dage opholder sig ganske allene, man troer, at han der henter Sølvet. Dersom dette saaledes forholder sig, saa er det afgjort, at han kjender en riig Sølvmine, og da var det sandeligen at beklage, hvis en saadan ham allene bekjendt Opdagelse, med Mandens tidlig eller seent paafølgende Död, til evig Tid skulde være tabt for Landet. Ønske, ligt var det altsaa, at han ved Opmuntringer, og formedelst passende Belønninger blev for maaet til at nevne og anvise et saadant Sted, dersom han virkelig kjender det. Overalt er denne Sag af den allerstørste Vigtighed for Fædrenelandet, og den fortjener derfor den aller alvorligste Opmærksomhed. til at følge Strømmen. Sikkert er det dog, at denne Menneskeplage kunde aldeles udryddes, dersom de Godtfolk i Europa, hvis allerpligtskyldigste Forretning det bør være, at see de allerkjereste og troe Undersaatter lidt tilgode, vilde tage sig af Sagen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Siden man nu dog vil og skal have smaakopperne, saa vil jeg her igientage, hvad forhen i de Trondh. Tid. No. 27 for f. A. er bleven bekjendtgjort, (for hvilken Efterretning man bør takke de ypperlige Fyenske Tidender) at den navnkundige Læge Doctor Girtanner, efter det i Kjøbenhavn udkommende phys. og med Bibliothek anpriser Suurstoffsgasen, som i faa Timer kunne betage Koppegiften sin smittende Kraft.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Dersom Nogen her paa Stedet skulde eje dette Skrift, saa vilde den samme gjøre sig fortjent af sine Medborgere, ved offentligen at give det tilkjende, saafremt man deraf kunde blive underrettet om Maaden hvorpaa dette Middel M. C. P. skulde bruges.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Efter Beretning skal en Afdeling af men neskelig Elendighed i Børnekoppernes Skikkelse, drive sit Væsen i en Frastand af nogle Mile her fra Byen. Utidig Frygt har taget fat paa Mange, og Jnveulationsmanien er faret ind i somme Forældre. Om det kan forsvares, at man i Utrængsmaal paatvinger sine Børn denne fatale Sygdom, dette faaer Enhver afgjøre med sin egen Samvittighed, dersom han har nogen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Som en Følge nødes nu Enhver, der har Børn, Om Ryper, Ravne af, samt Havremeelsgrød. Jkke beværter jeg i Dag med Ryper, er heller regalerer jeg med Ravne, jeg har ingen af Delene; men mit tarvelige Maaltid af Havremeelsgrød vil jeg gjerne deele med den hungrige Broder. Skifte Ryperne Farven i denne Tid, saa ledes praaede jeg en Bonde, det har et halvt Dusin sorte Fugle. Ole. Det er ikke Ryper, men Ravne. Jeg. Ravnesteeger ere endnu ikke komne i Moden, i det mindste ikke hos mig; men dersom du har Ryper, saa kom til mig, paa det at en norsk Avisskriver ogsaa engang kan gjøre sig lidt tilgode. Ole. Det rygtes over hele Landet, at de velsignede Gjestebuder i Byen alt mere og meere storere, hvortil al Norges Ryper udkræves, (fersk Fisk ogsaa, da jeg nu veed, at du og dine Lige ikke formaae, at betale for en Rype16, 18 til 20 sk., istedet for at i forløbne Aaringer betalte dem med 4 s. Stykket, saa har jeg tænkt, at ville tilbyde Eder Ravne; dem har J indtil videre for bedre Kjøb. Forestil dig kun at du spiser Ryper, saa smaae de ganske godt, Herr Svadronikus Sieletamp fortæller os jevnligen, at Troen gjør salig: Herr Svadronikus Sjeletamp har Ret. Jeg. Det kan gjerne være, men om Troen vil jeg ikke disputere; det er farligt for mig, at segle paa dens Farvand, nær havde jeg for ny gen Tid siden strandet paa et lidet Skjær. Ellers kan jeg aldrig overtale mig til at troe, at Ravne ere Ryper. Men vedblev jeg, hvorfor tilbyder du ikke dine Ravne til de Helingabler, de Apicier, de Bonnebouches & Compagnie, De ville for Nyehedens Skyld faae Smag paa dem, og maaskee give Slip paa Ryperne, som da af mig og mine Lige skulle blive annammede. Ole. Jeg tænker at slippe at gjøre noget Bytte, thi da Ryperne formedelst den høie Priis, de velsignede Gjestebuder have bragt dem i, blive efterstræbt paa alle muelige Maader, saa har Arten meget formindsket sig, og en Rype skal i Fremtiden blive her ligesaa sjelden som Tarveligheden - da skal de deslige Ravne af sig selv komme isteden. Jeg. Men Ole, naar Ryper ikke mere skal være til, og Navne blive substitueret, hvad skal jeg og de andre da spise? Ole. Det vedkommer mig ikke, J faaer i saa Fald selv see til, hvor J faae Ravne fra; ellers tænker jeg, at du og saadanne Karle gierne kunde undvære baade Ryper og Ravne. maae ikke være saa kræsen. Eders Maver kunde vel tage til Tak med fersk Fisk. Vred blev Ole og drog afsted.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Da det var umueligt at faae Ryper, end ikke engang Ravne, saa vilde jeg følge Bondens Raad og kjøbe fersk Fisk. Jeg var meget sulten, thi uagtet Lugten af velforsynede Kjøkkener allesteds kildrede min Næse, saa kunde Lugten dog ikke mætte min Mave. Det varede ikke længe, saa fløi en liden Karl frem i vide, meget vide tykke Søestøvler, med et Troug under Armen: i dette Væsen gjenkjendte jeg Fiskeren. Hvad Slags Fisk har du at sælge, spurgte jeg. "Fersk Torsk, mumlede han og sprang mig forbi. Bie raabte jeg, jeg vil kjøbe dem. Nei, Neil var Svaret: "hos Smarodsikus skal jeg faae mine Fisk dobbelt betalt, du og slige Folk maae ikke være saa kra sen, spiis Lundsisk og smaae Sild." Lundsik- og smaae Sild volde Opstigelser hos mig, min Mave sender dem med Protest tilbage. - Jeg fik ingen Fisk og blev alt mere og meere sulten. Hungrig saae jeg mig omkring efter en Samaritan med Fisk, og i faa Minuter lod sig en aldrende Kone tilsyne, som medilende Skridt, kom mig imode. Hvad Slags Fisk har hun at sælge, spurgde jeg. Ferske Uver svarede hun Tolv Skilling! Hvad koster Stykket. Tolv Skilling, udbrød jeg, Store Gud, hvoraf skal en fattig Mand leve, naar han skal betale saa meget og ey engang kan overkomme Noget for nogle Aar siden gav man for deslige Fisk kun een af to Skilling Stykket, Kierlingen blev vreed og svarede: "slige Karle som du bør ikke være saa kræsen; J kan gjerne leve afHavremeelsgrød kogt i Vand og Fladbrød med Potætes imellemlagt istedet for Smørrebrød, overalt er fersk Fisk ikke for slige Folk, jeg veed nok, hvor jeg uden Prutten skal faae 12 s. og mere for Stykket af mine Uver, og dermed løb hun sin Vei. Nu vilde jeg kjøbe Havremeel, thi min Mave havde fastet længe og var yderst utaalmodig. Efter mange Omstændigheder og med megen Møje fik jeg af en god Ven overladt Noget: nu skyndte jeg mig af alle Kræfter Hjem, og spiste Havremeelsgrød, kogt i Vand, og Fladbrød med Potætes imellemlagt istedet for Smørrebrød.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Femte Søndag i Faste. prædike: Høimesse. Aftensang. Dkr. Hr. Nissen. Hr. Angell. Fruekr. Hr. Wille Hr. Schavland. Hospitalskirken Hr. Støren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Siette Onsdag i Faste den 5 April prædiker Hr. Wille.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Bekjendtgjørelser. Det Kongelige Rentekammer har communiceret mig Hans Majestæts allernaadigste Resolution af 11te Januarii sidstleden, saalydende: De Beneficiarii og Jordegods Eiere i Vort Rige Norge, som ere tillagte eller eje med end 20 Tdr. Hartkorn, eller 40 Voger Jordegods, og følgelig ere, i Overeensstemmelse med Stemplet Papirs Forordningen af 27de November 1775 dens 10de Post, forbundne at holde Cassadøger og Fæsteprotokoller, skulle saaledes som ved Vores Resolution af 20de Augusti 1790 er fastsat, fremdeles forevise samme, naar og saa ofte det af Amtmanden paafordres, enten for Amtmanden eller hvem han dertil paa sine Vegne kommitterer, og indsende aarlige Designationer og slige indrettede Protokoller til Amtets Attestation, eller i de Aar, i hvilke ingen saadanne nye ere udstædte, dog aarlig Anmeldelse derom, hvilke Designationer eller Anmeldelser Amtmanden, naar han har attesteret samme, skal tilsende enhver vedkommende Foged til hans Regnskabs Belæg, og hvor Godset ligger i flere end et Fogderie, til den Foged, hvor det meste Gods ligger; hvorimod Vi allernaadigst ville frietage saavel fornævnte Beneficiarii og Jordegods Eiere, som de der ere tillagte, eller tje mindre end 20 Tdr. Hartkorn eller 40 Voger Jordegods, for aarligen at forevise Amtmanden de af dem udstædte Fæstebreve, Reversaler og Qvitteringsbøger, eller at indsende Designationer derover, men Sorenskriveren i ethvert Fogderie skal i dets Sted være pligtig til, at afgive til Fogderne ved ethvert Aars Udgang en Designation over alle i det Aar til Publication fremkomne Fæstebreve og Reversaler, hvorved tillige skal følge Qvitteringsbøger med hans paategnede Attest: at de have været udstædte paa det forordnede stemplede Papir.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Hvilken allerhøyeste Resolution til behagelig Efterretning og almindelig Bekjendtgjørelse for Beneficiari og Jordegods Eiere i Trondhjems Amt meddeles. Trondhjem, den 22de Martii 1797. G. Moltke. og imodtage hvad enhver af de reede Auctions penge, tilfalder. Stoche den 24 Martii 1797. N. C. Krøg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
De Herrer Oplagshavere ville behagentlig indlevere deres Oplags Forklaringer for d. A. 1ste Qvartal inden 4de April i det seneste. Trondh. Toldkammer, den 31 Martii 1797. Martensen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
For en Kokkepige og en Barnepige er en god Tieneste at faae, som anvises fra Addresse Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Den 5te i næste Maaned holdes Qvartal Forsamling i Sukker-Raffinaderiet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Da jeg i næste Uge bliver segelfærdig, sam ville de der have noget at fordre hos mig, levere deres Regninger om Bord i min førende Schaluppe Sertru Hofman Trampe, der ligger uden for Kjøbmand Hr. Herman Hoels Brygge, inden førstkommende Tirsdag Aften, da jeg efter den Tid intet betaler. Hansen. Aaret 1795 er Gjestgiver og Jægtskipper Sr. Michael Angell af Gaarden Hundholmen i Bode Fjerding og Saltens Fogderie under Nordlands Amt, ulykkeligviis paa Søen bortkommen, og efterladt sig myndige Arvinger. Hans efterladte Enke Madame Dorthea Catharina Angell har nu hos mig opgivet sit og sal. Mands Boe, til Skifte og Deele. J Anledning deraf bliver bemeldte Michael Angells Creditorer, og enhver Anden, som maatte have noget at erindre, herved indkaldet at melde sig, portofrie, med deres havende Prætentioner, inden den i Loven befalede Tid, hos mig Undertegnede som Skifteforvalter. Herforuden bekjendtgjøres: at forbemeldte Sr. Angelle efterladte løse og faste Eiendele, som ere bestaaende af: Gjestgiverstedet med Gaarden Hundholmen, en stor og en uden nye Jægt, allehaande Slags Løsøre og Byehave, bliver ved offentlig Auction bortsolgt, Mandagen den 24de Julii og følgende Dage, dette Aar, paa benævnte Sted Hund holmen; Thi ville altsaa de Lysthavende behagentlig sig indfinde bemeldte Tid og Sted, de Ubekjendte forsynet med antagelig Caution. J øvrigt tjener til Liebhaberes Efterretning: at Søndagen den 2den April bliver Concert og Assembie 1 Tronchjems borgerlige Klub, Skiftet efter sal. Frue Generalmajorinde Abigael von Hammonder tilendebragt og bliver aflæst paa Gaarden Haacher i Opdal, den 13de April førstkommende; thi ville de respective Arvinger og de Hr. Formyndere behagentlig møde Gaarden Hundholmen er et almindeligt beqvemt Handelsted, og at samme strax ved Til Faget kan tages i Besiddelse, samt at den første Gang bliver opraabt til Auction, forbemeldte 24de Julii, om Formiddagen Klokken 10, anden Gang, samme Dags Eftermiddag Klok. 2. og tredie og sidste Gang, den paafølgende Dag, om Formiddagen Klokken 10 Slet. Bertnes, den 20de Februarii 1797. C. de Knagenhielm. indre, ville inden 6 Uger fra Dato med lovantagelig Beviis melde sig hos Skifteforvalteren, Undertegnede. Abelsborg, den 14 Martii 1797. Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Den 23 Martii døde Provst Otto Stub, Sognepræst til Hitterens Menigheder, i en Alder, af 57 Aar, hvilket herved bekjendtgjøres hans ærede Slægt og Venner.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Ved Proclama, der er læst ved Trondhjems Raadstueret den gode og ved Byetings retten den 23de d. M., ere Kreditorerne i Stervboet efter afdøde Maren Steen, Enke efter forhen afdøde Greger Tay, indkaldede at anmelde og bevise deres Fordringer, inden 6 Uger, for os, som Skifteforvaltere, hvilket herved end videre bekjendtgjøres. Trondhjem den 24 Martii 1797.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Fyhn. Møinichen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Ting Berammelse. For Sommertingen i Fosens Fogderie Aaret Stadsbøgdens Tinglav paa Gaarden Grøn. ning den 22 og 23 Maj. Ritzens Tinglav paa Gaarden Nøst den 26, 27 og 29 Maj. Hevne Tinglav paa Gaarden Sunde den og 2 Junii. Hitterens Tinglav paa Gaarden Hegaasen den 6, 7, 8 og 9 Junii. Bjørnørs Tinglav paa Gaarden Krogen den 13, 14 og 15de Junii. Aafjords Tinglav paa Gaarden Selnes den 19 og 20 Junii. Ørlands Tinglaug paa Gaarden Brechstad, den 23, 24 og 26 Junii. Rasmussen. approberet. G. Moltke.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Auction. Mandagen den 3 April førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver ved offentlig Auction i mit Huus bortsolgt: Det af den hollandske Orlogs Fregat Scipio opbragte, og nu prisdømte Brigskib Neptune, forhen hjemmehørende i Aberdeen. Egebygning circa 85 Tons, samt Resten af dets Ladning bestaaende i 493 Foustagier Tjære, 10 Foustagier, Beeg, nogle Spirer, Aarer og Brædder. Conditionerne bekjendtgjøres paa AuctionsStedet. Jnventarie Liste ligger hos mig til Eftersyn. C. S. Due.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Batav vice Commissair.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Til Kjøbs. Meget gode Champagner og Madera Vine, saltet Snittbønner, er for billig Priis at faae Sternberg. hos
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Proclamata. Under Strinde Sorenskriverie ere følgende bortdøde: af Børsens Tinglang, Huusmand Peder Erichsen Kiøren, Gaardmands Enke EliePedersdatter Krangsaas og Gaardmand Rasmus Haldesen Wollum; af Børseschognen Gaardmand Erich Joensen Eidslie; af Leen stranden Ole Olsen Wollum, af Strinden Gaardmand Jven Rønningens Hustrue, Gaardmand Joen Wennen i Mostamarken, og Jnderste paa Gaarden Malvig, Sammel Hansen Tandberg; Efter disse ere Skifterne deels begyndte, og deels blive de det i denne Maaned; Alle og Enhver, som noget i disse Stervboer havet er Veiret og Vinden i Trondhiem. efter Reaumohrs Beregning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-31
Barom. Therm. Vinden. 1 til 16. Marti. 27. 9 1/2 Kulde 1 N. N. V. N. V. 18. - . 10 1/2 Varme 1 N. O. 19. = = 28 2 Kulde 21 N. O. 1 1/2 Varme 3 V. S. V.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Trondhjemske Tidender. Sæ No. 19. Fredagen den 14 April. Til at indrette en Badeanstalt her i Trondhjem have allerede følgende Medborgere anmeldet sig i Addressecontoiret, som Subskribentere: Hr. Johan Møllmann Lysholm for 10 Rdlr. Christian Andersen Lorck. Chr. Ulr. Lysholm. Chr. Middelfart. Peter Eberg. Herløf Trolle Gruner, Jndsendt af en Ubenævne Edvard Oding. Tre Ubenævnte tilsammen Hans Wingaard Finne Elias Heltberg. Jeg selv. Den Ynde, som den af mig i forrige Uges Trondhjemske Tidender foreslagne Badeanstalt almindelig har fundet, kommer mig til at underholde det grundede Haab at endnu mange Medborgere ville bidrage til dette velgjørende Øjemeed. Jeg troer, at handle overeensstemmende med det ærede Publikums Ønske, naar jeg hermed er saa fri, at anmode alle gode velvillige Mennesker, uden Forskjel af Stand eller Vilkaar, som agte at tage sig af denne vigtige Gjenstand, at de ville være saa god, uden Tidsspilde at lade sig anmelde i Addressecontoiret som Subskribentere, paa det at Publikum endnu i denne Sommer kunde have den Fornøielse, at see en saa velgjørende Indretning bragt i Stand; en Jndretning, som i Henseende til dens ubeskrivelige Nytte, ikke trænger til videre Anbefalelse. N. C. N. er saa vigtig for den allerede i lang Tid projelterede Udryddelse af Smaakopper, at det er høiligen værd at foretage en videre Undersøgelse; thi naar Koppepatienterne bleve i rummelige Værelser bestandig forsynede med atmosphærisk Luft, der indeholder saa megen Suurstoffgas som mueligt, og alt hvad de Syge havde havt paa sig og berørt, tillige blev forbrændt, eller i det mindste omhyggeligen renset, saa vilde en hastig og vidtomgribende Anstikning ej vel være at befrygte. J Virkelighed ere Kopperepidemierne langt sjeldnere siden den Tid, da man holdte de Syge koldere og lod dem i den gode Aarstid opholde sig paa Steder, der ei vare for meget indelukkede, og Kopperne have i det mindste ei været saa ødelæggende, som tilforn, da man omhyggelig indsperrede de Syge i varme Senge og stærkhedede Værelser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
(Jndsendt.) Det har glædet mig, at No. 13 af de Tr. Tid, meldte om en af vore vittige og talentfulde, konstarbeidende Landsmænd i Merager; lig Hæders Omtale er Opmuntring for Konstneren selv, thi den naaer hen til jerne Egne, og fryder den medfølende Landsmand. Jeg vidste ikke at føje noget til denne Anmeldelse, uden dette, at den os bekiendte Landsmand, der omtales, er af Bondestanden, har ved egen Flid og Eftertanke erhvervet sig den Konstfærdighed og tilstuderet sig den store Grad af Forædling, som han giver sit Arbeide, og er selv den, der forfærdiger alle de Haandverks Redskaber, han bruger. Men, Anmelderen tilgive mig, at jeg ikke kan helde over til den Formodning, at hiin omtalte Landsmand skulle have fundet nogen Sølv mine, fordi han, som Sagn gaaer, paa en vis Tid om Aaret vandrer blant Fjeldene. Rygtet og mange Slags Forklaringer over disse hans aarlige Udvandringer kom og mig for Øre, men jeg troede stedse, at sligt egentligst fremlededes Om Suurstofgasens Virkning paa Koppematerien (af phys. ock. og med Bibliothek Jan. 1796) Hr. G. H. Girtanner har lagttaget den Egenskab hos Suurstofgasen, at den i faa Timer ganske betager Koppegiften, som udsættes forden, sin smitteende Kraft. Denne Jagttage af eenfoldig Menigmand, der saa gjerne hænger ved det Usædvanlige, og især om Mennesker, der i en høi Grad ere vittige, altid ymter om noget Overordentligt. Maaskee og vor Landsmand har for Løier ladet denne Fordoms Mening om sig saa rulle afsted, og ved smaae Besynderligheder leget med Menigmands Eenfoldighed. Tilforladeligere skal det derimod være, at han, for sin Helbreds Skyld og til Sinds Forfriskning efter Arbejds og Stillesiddens trættende Anstrængelse, pan en vis Tid om Aaret river sig løs fra Huus og Sysler, og i Nydelsen af Ungdommens vante Glæder, Jagt og Fiskerie, finder den Opmuntring, han trænger til. Hvad anden dønt han, som en tænkende, spekulativ Mand, da ellers kan agte paa, om det nu just ikke var en Sølvmine – maae han og hans fortrolige Følgesvende bedst vide. J denne Henseende altsaa var det ønskeligt, om Vedkommende vilde lade det være sig angelegent, ved Opmuntring at udfaae af denne fortiente, tænksomme Landsmand Forklaringer over gavnende Opdagelser, han ved slig Leilighed maatte have gjort, ja, var endog mueligen en Sølv mine hans heldige Fund, da er det at formode, at denne brave Trønder, af velsindet Fædrenelandskhed, ikke efter indskrænket Egennyttes Skik og Viis ville tage med sig i Graven Efterretninger og Opdagelser, som, under passen de Vilkaar meddeelte Kyndige, kunde gavne Fødelandet efter hans Dage. Hoste. Saadant skeer desto lettere hos dem, som prange med et behageligt hvidtrødt Ansigt, og have et blodrigt Temperament, eller hvis Forældre have været plagede med deslige Sygdomme. Jomfruer bør derfor vogte sig meget for at gaae imod den kolde Vind med det blotte Bryst, fornemmelig naar de ere varme eller svedige, med mindre de først have bedækket det med et Klæde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Første Paaskedag. prædike: Høimesse. Aftensang. Domkr. Hr. Biskop Schønheider, Hr. Tønder, Hr. Schavland. Fruekr. Hr. Wille. Hospitalskirken Hr. Støren.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
Anden Paaskedag. prædike: Høimesse. Aftensang. Domkr. Hr. H. Smith. H. Angell. Hr. Schabland. Fruekr. Hr. Wille. Hospitalskirken Hr. Støren. Noget for - Jomfruer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-04-14
De Trondhjemske Tidender skal uden Tvivl, forbinde sig de Smukke, ved at nedlægge for deres yndige Fødder følgende Underretning, som en velmenende Advarsel, der er meddeelt i pol og phys. Magazin for Decbr. Maaned 1796. Ved at frembære samme, smigrer man sig at vinde en nye Adgang til deres uskatterlige Yndest, hvortil man fremdeles vil have sig rekommenderet.