Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-04
Hs. Majestæt den Russiske Keiser indtraf d. 19de Octbr. i Gleniitz i Schlesien paa sin Reise til Trop pan, hvor en Æreport var oprettet for ham, og Byen var illumineret; Dagen derpaa mønstrede han de der garnisonerende Uhlaner i en preussiske Generals Uniform, paa Jernstøberiet tog han den overmaade konstige Jern-Broe i Øiesyn, som skal slaaes over Spre-floden ved Berlin, og bestilte en lignende for St. Petersborg. Monarken var overmaade naadig, og lod sig indskrive i Raadstue Protocollen som Stadsborger; han har ladet sine Vinter-Reise Eqvipager ankomme. – Den 18de October ankom den Østerrigske Keiser til Troppau, og den 20de Keiseren af Rusland og Kronprindsen af Preusen; af de Ministere, som man der forventer, vare ankomne, foruden Fyrsten af Metternich, Grev Bernstorff fra Preusisk, Greverne Golovkin og Cavodistrin fra Russisk, og Grev de la Ferronnaie, fra Fransk Side. Den Kongelige Preusiske Stats kantsler, Fyrst Hardenberg, bliver forventet med det første. Derimod meldes fra Petersborg: at Ministeren Grev Nesselrode endnu ikke var afreist til Congressen, da han forventede en Coureer fra Keiseren. – Man maae nu være begiærlig efter at erfare Resultaterne af disse vigtige Forhandlinger og hvilken Beskuelse de høie Monarker ville fatte om det sydlige Europas Revolution. Et Rygte vil sige, at det Spanske Cabinet har overleveret det Wienske en Note, hvori Kongen af Spanien erklærer, at han holder den Forandring, som er foregaaet i den Neapolitanske Regieringsform, for at være legitim, og at han tilbyder sin Mægling til at vedligeholde begge Siciliernes Territorium ukrænket. Ogsaa lader det til, at den Franske Regiering begynder at betragte den Neapolitanske Stats omvæltning fra en gunstigere Synspunkt. Vel har Kongen endnu ikke modtaget den nye Neapolitanske Minister Fyrst Carimati, men Moniteuren melder dog, at Hertugen af Narbonne vedbliver at fungere som fransk Ambassadeur i Neapel, og de franske Blade begynde at antage en mærkværdig Tone angaaende Stemningen i dette Land; saaledes hedder det i Journal de Paris i en Skrivelse fra Neapel af 9de Octbr.: Vore Krigsudrustninger blive fortsatte med en ubeskrivelig Virksomhed. Det er fand synligt, at, naar en Østervigsk Armee ankommer til Grændserne, saa vil man paa alle Sider trække sig tilbage til Biergene, og der forsvare Jordbunden Skridt for Skride. Skal man dømme efter den Beggeistring, som yttrer sig i alle Klasser, saa ville Østerrigerne her finde den meest haardnakkede Modstand. Den Nødvendighed at forsvare Kongerigets Uafhængighed for den fælleds Fare, har for Øieblikket bragt alle Partier til Taushed. Folket forsømmer ingen Leilighed til at tilkiendegive sin Hengivenhed for Kongen og Rigsforstanderen, og Armeen deeler dette Sindelag med en Begeistring, som nærmer sig til et Raserie. Endvidere fortælles der i samme franske Blad, at det hedder i det Svar, som Hertugen af Campo Chiaro har meddeelt paa Fyrsten af Metternichs Brev, Naar Østerrig ved bliver i den Beslutning, at ville forkynde os Krig, saa vil man see, at der ikke gives nogen Neapolitaner, som jo vil opoffre sin sidste Blodsdraabe for Fædrenelandet; ogsaa fortælles der paa sammeSted, at Kongen af Preusen har tilkiendegivet den Neapolitanske Regiering sit gunstige Sindelag imod Kongen og Constitutionen. J en anden Skrivelse fra Neapel af samme Dato meldes der: at de Østerrigske Troppers Bevægelse, forbunden med det at den Neapolitanske Minister ikke er bleven modtaget i Wien, foruroliger Gemytterne, og, endskiøndt man ikke just med Vished kan see et Fredsbrud imøde, saa forstyrrer dog denne Uvished Forretningernes Gang, især standser derved Afsætningen af udenlandske Varer, da Penge Mangten stedse bliver mere følelig. Den Salerner-Messe har havt et slet Udfald; dog synes man (hedder det at mani Udlandet er meere bekymret for os end vi selv ere, da man der trækket næsten alle Capitalier tilbage, af hvilken Aarsag Coursen bliver saa ufordeelagtig for vort Land; de offentlige Papirer staae dog høiere end man skulde vente det under saadanne Omstændigheder. - General Pepe har ladet trykke en Beretning om sit Forhold som Chef for Armeen, og overleveret den til Armeen, hvori han forsikkrer, at Kongeriget vil i Enden af October have en Armee paa 60,000 Mand paa Benene, hvilke bestaae næsten ganske af gamle Soldater, som have tjent over i 10 Aar, og desuden 120,000 Mand Nationalgardere, og at Calabreserne brænde af Begiærlighed efter at gjøre deres Navn 3die Gang bekiendt i Europa.