JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Tvende Dampbaade bleve fra Orlogshavnen i Kronsstad drevne midt op i Staden, og bleve liggende i Nærheden af Theatret. Der er bortsvømmet for en Million Sild. Hamp- og Olie Magazinerne have lidt mindre, fordi de laae høiere. Store Blokke Mahognie Træ ligge midt i Gaderne, som man nu søger at gjøre ryddelige for i alle de forskjellige Ting, som Vandet har efterladt.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Petersborg, den 27de November. Da Oversvømmelsen den 19de dennes har ødelagt alle Neva=Broerne, og saaledes i høi Grad vanskeliggjort Forbindelsen imellem Stadens forskjellige Dele, saa har Hs. Majestæt, for at den Hjelp, der ydes de Ulykkelige, hurtig kan blive fordeelt, udnævnt trende midlertidige Militair=Gouverneurer under den egentlige Gouverneur for Staden, Grev Miloradswitsch.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Grev Miiloradowitsch har strax afsendt Currerer til Riga, Liebau o. s. v., for at foranstalte, at der sendes Levnetsmidler af alle Slags dertil. (Fra Lieban var der allerede afgaaet Transporter) Vandet stod under Oversvømmelsen mere end 1/2 Alen høit i de Keiserlige Kamre.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Der er desværre druknet flere Statsfanger i Fængslerne. Grev Miloradowitsch foer omkring paa Newski=Perspectiv og andre Gader med en Schalup, og har reddet mange Mennesker. I de første Dage kostede et Pund Rugbrød 40 K., og et Pund Salt 45 K., men nu er der paa alle Gadehjørner opslaaet en Befaling, ikke at betale mere end den sædvanlige og fastsatte Priis.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
J Slagterhuset i Nærheden af Kalniker=Broen er der druknet 500 i Oxer, og de endnu levende ere meget svage og matte. Keiseren tager selv hver Dag allevegne omkring, indgader Folket Trøst, og uddeler Hielp. Han har tilladt, at Garde-Corpset permitteres, og man seer i alle Gader, hvorledes Folk flittigen ere beskjæftigede med at skaffe Vandet ud af Kielderne og udtage Huusgeraad, Klæder o. s. v. Fremdeles er der indtil en Afstand af 10 Verster paa alle Veie udsendt Cavallerie=Commandoer, for at befrie Veien fra Ruinerne og gjøre dem fremkommelige.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Gothenborg, den 20de November. J Forgaars, efter Middag, reiste her sig vindselig en usædvanlig heftig Storm, der vedvarede til Kl. 2 om Natten. Vandet i Canalerne steg op i Gaderne, og Stormen anrettede megen Skade paa Tage og Vinduer. De fleste Fartøier i Floden kom i Drivt, og et mange af dem bleve mere og mindre beskadigede. En stor Baad sank, hvorved en Mand omkom, to Fartøier strandede ved Staden, i to andre ved Elfsborg og flere i Havnen ved Wargøe. Ogsaa omkring paa Landet har Stormen anrettet megen Skade.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Udewalle, den 19de November. Jgaar, efter Middag, rasede her en saa skrækkelig Storm i Forbindelse med Oversvømmelse, at man ikke i Mands Minde har kjendt Mage dertil. Vandet gik høit op i Gaderne i den nordlige og sydlige Deel af Staden, saa at det oversvømmede de nederste Etager af Husene, og drev Jndvaanerne ud, ja en Deel af dem fik ikke Leilighed til at undflye, og maatte med Livsfare opholde sig paa Tage og Lofter, uden Haab om Redning, da Mørket faldt paa, og Vandet vedblev at voxe. Med frygtelig Susen vedblev Stormen at rase, nedkastede Plankeværker, beskadigede Tagene og indslog Vinduer, saa at mange Huuse led megen Skade. Den store Reberbane er ganske bortdrevet. Et Fartøi blev drevet bort fra dets Ankerplads ved Skibsholmen, og ført over en Muur, ind paa en Eng, hvor det f. nu ligger paa tørt Land. Mange større og mindre Baade og Pramme ligge oppe i Gaderne, over 20000 Alen fra Strandens sædvanlige . Grændse. Saa vidt man endnu veed, skal dog ingen Mennesker være omkomne ved dette Uveir, men mange Creaturer ere druknede.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Brüssel, den 4de December. Den her udkommende Statstidende melder, at Adjutanten hos den Øversicommanderende over vor Eskadre i Middelhavet i Forgaars Morges er ankommen som Currerer fra Port Mahon med den Efterretning, at Deien i Algier (efter det ham ved Consul Fraissinet og Lieut. van der Bosch, som commanderer Briggen Pelikaan, og var Overbringer af Kongens befalinger, givne Svar: "at den Nederlandske Regjering paa ingen Maade beqvemmer sig til at lade sig nøie med Hs. Høiheds Løvter, og at Admiralen paa Grund heraf inden 24 Timer forlanger et afgjørende Svar, om han skal ansee sig for at være i Krigstand eller ikke?") aldeles har afstaaet fra sine Fordringer, og indvilliget i paany at ratificere Freden af 1816. Corfu, den 1ste November.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Jfølge Efterretninger fra Zante, Jthaka og Morea har en Tyrkisk Hær paa 20,000 Mand ved Salona leveret et Græsk Corps paa omtrent 7000 Mand et Slag, som modtoges af disse, og endte sig med deres Seier, da de bleve Herrer af Valdpladsen. Paa Græsk Side faldt foruden den Øverstcommanderende over Tropperne fire af de tapreste Anførere. Antallet af de faldne Tyrker er endnu ikke nøiage tig bekiendt, dog maa det være betydeligt, da de uden det største Tab ikke vilde have ladet Fienden beholde Leiren, med alt, hvad der hørte til Hæren.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Der siges fremdeles, at den Egyptiske Ottomanske Flaades tilsigtede Landgang paa Samos er slaaet feil, og at der er forefaldet et femte Angreb ved Chios, hvori Grækerne havde brændt en Tyrkisk Corvet og en Brig. Ved bemeldte Flaades Tilbagetog til Havnens ved de Ægæiske Øer blev den overfaldet af et saa hæftigt Vindstød. at 48 Skibe, hvoriblandt 14 Krigskibe, gik til Grunde paa forskjellige Maader.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
J Slutningen af October Maaned har man imellem Duratzo og Valona seet en Algiersk Fløtille, bestaaende af en Fregat, to Brigger, og en Skonnert, under Seil Handelstanden var i stor Frygt, da den var bange for, at denne Flotille havde i Sinde at plyndre og røve; men uagtet den satte Baadene ud, for at visitere de Fartøier, som stødte paa den, har den dog ikke taget dem. Man har siden efter erfaret, at den er styret til Patra, for at hielpe Ottomanerne.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Semlin, den 22de November. Breve fra Seres af 10de og fra Thessalonich af 8de f. M. melde, at det ulykkelige Udfald af dette Aars Felttog har gjort et ubeskriveligt Jndtryk der. Fra Constantinopel er indløbet befalinger til Apanerne i nogle Districter, om ufortøvet at komme til Constantinopel, for at bivaane store Raadsforsamlinger, hvori det Tyrkiske Riges vigtigste Anliggender skulle afhandles. Der havde nylig udbredt sig det Rygte, at den Moldauiske Hospodar Fyrst Stourdza's Familie skulde bringes til Constantinopel, for der at tjene som Gidsler; men dette er rimeligviis uden Grund opstaaet derved, at Fyrstens Gemalinde med sine Døtre var reist til Constantinopel, for at aflægge den derværende unge Stourdza et Besøg. Om denne Reise er bleven foranlediget af Divaner, kan ikkuns Tiden ganske opklare.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Marseille den 18de November. Jfølge de sidste Efterretninger fra Levanten har den Egyptiske Flaade ikke nær lidt saa meget, som tidligere Efterretninger havde meldt. Da den, efter Træfningen den 10de September, havde forladt sin Station ved Budrun, for at følge Capudan=Pascha til Far, vandene ved Samos, lod Jbrahim Pascha sin Transportflaade, som han for det første ikke brugte, seile ned af Havbugten ved Stanchio, til Kossiddel, hvor de ombord værende Tropper, som havde lidt meget af Sygdom og Storm bleve satte i Land, for at ligge i Leier. Transportskibene lagde ind i Havnen, og ved Jndløbet til Havbug, ten lod Jbrahim blive en Afdeling af 8 Krigskibe, som ikke siden have forladt denne Post. Den øvrige Deel af Flaaden ledsagede ham, og mistede nogle Skibe i den Fegtning, som fandt Sted i September Maaned men i de første Dage af October var Flaaden, endnu samlet, med Undtagelse af nogle stærk beskadigede Skibe, som bleve sendte tilbage til Havbugten ved Stanchio. Jbrahim (det altsaa ikke var fangen) erholdt da en storherrelig Skrivelse, hvori der forkyndtes ham hans Udnævnelse til Høistcommanderende over den forenede Tyrkisk Egyptiske Flaade. Car udan=Pascha blev paa samme Tid kaldet til Constantinopel. Den 5te October overtog Jbrahim Commandoen over den forenede Flaade, hvilket de Tyrkiske Underbefalende ikke synes gjerne at see. Han vilde træffe flere nye Indretninger, da Grækerne den 6te pludselig angrebe ham. Dette Angreb fandt Sted imellem Chios og Mitylene. De Egyptiske Skibe, forsvarede sig, men Tyrkerne flygtede, og søgte Beskyttelse paa Mitylenes Rhed, hvor om Natten fra den 6te til den 8de flere at deres Skibe bleve antændte af de Græske Brandere. Jbrahim indtraf ikke tidlig nok til at kunne redde dem. Grækerne vendte sig nu imod ham, og betjente sig saa godt af deres Brandere, at adskillige Egyptiske Skibe den 10de October gik op i Luer. Dette var ligesom et Signal til den Egyptiske Flaades Adsplittelse. Dog lykkedes det Admiralen igjen at faae samlet den største Deel, og med samme at vende tilbage til Jndløbet af Stanchio=Bugten, hvor Transportslaaden og den til sammes Beskyttelse tilbage blevne Afdeling af Figaden skulde stode til ham, for at vende tilbage til Mexandrim, en Smækerne forfulgte Fienden dertil. De Egyptiske Krigskibe, som bleve skilte fra Flaaden, bleve deels tagne, deels undkom de til Candien; de Tyrkiske Skibe, som undgik Ødelæggelse den 7de October, forlede Havnen ved Mitylene, og vendte tilbage til Dardanellerne.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Triest, den 25de November. J de sidste tre Uger have vi ingen Efterretninger havt fra Morea og Archipelagus, da Vinden bestandig har været imod.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Calcutta, den 12te Junii. Et overordentligt Exemplar af Regjeringstidenden meddeler i Da Beretning om en glimrende Fægtning med en Flaade af Birmanske Krigsbaade - taget af en Skrivelse fra Naaf=Floden, dateret 4de i dennes, ombord paa Compagniets lille Krydser, Vestal. Det hedder deri, Jgaar kom den ved Forskandsningen ved TerNaaf tjensthavende Subadar ombord til os, og meldte at Provindsial=Tropperne under hans Commando havde gjort Oprør, og vare gangne over til Birmanerne. Da de forrige Aften ikke vilde efterkomme hans befaling, at fyre paa Fienden, fornaglede han i Kanonerne, og tilintetgjorde den dertil hørende Munition. Det samme vilde han ogsaa have gjort med Magazinet, dersom ikke Sedpoyerne havde truet med, i saa Fald at dræbe ham. Han undkom derpaa forklædt, og havde seet Birmanerne med en Styrke af 1200 i Ryttere og et Corps Fodfolk. Da Tilførselen nu var os afskaaren og vort Ophold til ingen vil dere Nytte, lettede vi Anker Kl. 3 om Eftermiddagen, for at seile ned af Fløden. Ved Mundoo=Bækken stødte vi paa en Flaade Bir manske Krigsbaade, opstillede i Slagorden, og een af dem forkyndte, at vi strax skulde overgive Skibet, da vi ellers alle vilde blive massaererede. Kanonbaadenne under Hr. Boyce svarede med en Regn at Drue= og Kartætsch=Skud, og satte ind paa dem, fyrende saa hurtig efter hinanden, som de kunde lade, hvorved et uhyre Antal Mandskab blev dræbt, og nogle af de største Baade gjordes ubrugbare. Efterat Baadene og Folket paa Landet, som bestandig havde foret under Angrebet, vare bragte til Tanshed, afseilede Skibe, til Shaporce=Øerne, hvor der laae et stort Antal Baade og Folk som, efterat vi havde fyret levende paa dem, trak Baadene paa Land, og skjulte sig i Krattet, men først efterat der var faldet et stor Antal. Nu kom Kanonbaadene, som vare blevne tilbage og gjorde Forvirringen fuldstændig. Medens Briggen seilede imod Forskandsningen paa den modsatte Strandbred, hørtes der fra de der forsamlede Fiender et tre Gang igjentaget Krigsskrig; men det første Lag, som vi gave dem, bragt dem til at tie, hvortil ogsaa Baadene vare behjelpelige. Ved Nattens Jndbrud gik vi tillankers noget sydlig for Forskandsningen men hele Mandskabet forblev under Vaaben og paa Dækket om Natten, fordi vi befrygtede et Angreb i Mørket; men det store Tab, som Fienderne havde lidt om Dagen, har vel holdt dem tilbage. J Morges lettede vi, og ere nu paa Farten til Chittagong; de er ikke en Baad at see i Floden. Jeg troer, at der igaar var i det mindse 2000 Mand paa Vandet og dobbelt saa mange paa Strandbredden. At give dem en Beskrivelse over den Skade, vi have anrettet, vilde være umuligt, og var Natten ikke falden paa, vilde det have været endnu værre for Fienden.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
(Efter private til London indløbne Breve.) Den Baadsegtning, hvorom fra Krydseren Vestal er givet Beret, ning, fremstilles som en glimrende Fegtning; men der er indløbe Efterretninger hertil, som tvertimod angive det for at være en meget slem Sag. Vor Afdeling skal have holdt sig meget godt, men lid meget; nogle af vore Kanonbaade skulle være ødelagte. Om disse Rygter komme fra onde Tunger eller ikke, er vanskelig at afgjøre Den store Ængstelse for et Jndfald af Birmanerne er fordie endskjønt enhver siger, at de med største Beqvemmelighed havde kunne rykke frem til Calcutta. De befinde sig endnu, stærkt forskandsede, i Ramoo, paa vort Gebet. Dette er Skuepladsen for deres Seier over Capitain Notons Afdeling og deres Barbarier imod Capitain True man. De sige, at de ville udrydde Europæerne. Ramod er 80 Mile sydlig for Sudder=Station en i Chittagong eller Jslamanbad, som det hedder paa Landkortet.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
(Af en Caleutta=Tidende) Den 19de Junii. Efter officielle Beretninger fandt Erobringen af Øen Cheduba Sted midt i Mai, og af Fortet ved Kommen dine den 10de Junii. Vi have yngre Efterretninger, der gaae til 2de Juni, men der var intet nyt forefaldet. Birmanerne synes for det første at have nok af det, de have faaet; de klage blot over at vi ikke fægte redeligt. De have tabt en Rajah og mange Faldne og Saarede. Alle de Værker, som de besad i Nærheden af Rangoon, ere nu opgivne af dem, og de vedblive strængt i Udhungringssystemmet og hindre Tilførsel. Et Fjerkræe var ikke at faae, hverken for Penge eller gode Ord, og Hæren var indskrænket til sit ege Forraad, som var meget formindsket ved Troppernes Ankomst fra Madras; men dog er tilstrækkeligt indtil frisk Tilførsel kan komme derfra. Der var allerede sendt Skibe hertil i dette Øiemed, og vi troe, at Regieringen her allerede forud vil være betænkt derpaa Vi høre, at Tropperne ikke ville seile op af Floden, førend de have erholdt ny Tilførsel, hvorved intet vil tabes, da vore Troppers Nærværelse ved den sydligste Grændse af Riget formodentlig vil afdrage, Opmærksomheden fra den Expedition, som vi berede imod den nordlige Deel.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Den 3die Juli. Breve af 18de Mai fra Chittagong melde, at Birmanerne ikke vare rykkede frem for Ramod, Det lader nu til, at over Halvdelen af vor Afdeenlig, som efter Rygtet skulde være ganske tilintetgjort der, er kommet tilbage til Chittagong. En Spion har fortalt, at Birmanernes hele Styrke i Rammod beløb sig til 8000 Mand Infanterie og 200 Ryttere, og deraf var 1500 Mand, marscheret tilbage til Pullungo. Formedelst Regntiden er Felttoget saa godt som til Ende. Man trøster sig her med, at de paa vort Gebeet staaende Birmaner ikke kunne foretage sig noget af Vigtighed. Jkke Jndigo, men Sa flor=Høsten har lidt ved deres Ødelæggelser. Hoffets befaling i Ava til Feltherrerne lyder saaledes, at de skulle bekæmpe Englænderne Sværd mod Sværd og Tand mod Tand, indtil de have styrtet dem i Søen.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Madras, den 1ste August. Saasnart Regntiden er forbi, og de Bengalske Tropper ere samlede i Chittagong, skal, som det hedder, den hele Magt, henimod 20,000 Mand, under Anførsel af Edv. Paget, bryde op imod den Birman ske Hovedstad, Ummerapoora. Tropperne i Rangoon, i det mindste 1000 Mand stærke, skulle paa deres Side vilke med, i det de seile opaf Jrnaddi-Floden.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Af de officielle Beretninger i Calcutta=Tidenden sees, at formedelst den vedvarende Regntid endnu intet Afgiørende var forefaldet. Fienden har ved forskellige Angreb paa hans Forier, hvor han hver Gang har lidt betydelig, faaet en Lection, som han ikke saasnart vil forglemme. Det synes at være et godt Slags Folk, som, naar de vare bedre disciplinerede, vilde give os nok at bestille, og som Sagerne virkelig staae, maae vi vente flere sønderslagne Hierneskaller, førend Krigen vil kunne endes.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Udenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 13de December 1822.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Befordringer.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Ledigt Embede. Under General Toldkammen og Commerce=Collegiet: Auditeur og advocati regii Embedet paa St. Thomas.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Ligesom i Følge den herfra under 15de August 1806 udstædte Placat Jngen maa foretage nogen Forandring med Brolægningen udenfor deres Gaarde eller Huse heri Staden, uden at have anmeldt saadant for den Authoritet som Broelægningsvæsenet er underlagt og dertil erholdt Tilladelse; saaledes have og overeensstemmende hermed Huus= og Gaard Eiere paa Stadens Broer, naar de ville foretage nogen Omlægning af eller Forandring ved Fortogene uden for deres Eiendomme, derom forinden at indgive skriftlig Anmeldelse til den som er overdraget Tilsynet med og Bestyrelsen af Arbeidet paa Stadens Veie, fortiden Oberstlieutenant v. Kochen. Hvilket efter Anmodning af Chefen for Veicorpset herved bekiendtgiøres til alle Vedkommendes fornødne Efterretning. Kiøbenhavns Raadstue, den 6te December 1824. Det til 11te December Termin forfaldne til 5 1/2 Rbd. r. S. pr. Actie bestemte Udbytte af Actierne i det almindelige Brandassurance, Compagnie for Vare og Effecter, udbetales i Terminstiden hver Søgnedag, Tirsdag og Fredag undtagne, om Formiddagen fra Kl. 10 til 2; dog kunne Eierne af transporterede Actier, der ei ved Compagniet inden den 1ste f. M. ere anmeldte og antegnede i Bøgerne, ikke erholde Udbytte af disse Actier, førend denne Antegnelse er skeet, hvormed igjen begyndes den 3die Januar 1825, hvilket herved bekiendtgiøres. Kjøbenhavn i Directionen for bemeldte Compagnie, den 19de December 1824. Lassen. Falbe. Hammerich. Møller.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Barom. Therm. Vinden. 5 Decbr. 27, 7, 3, 3, 6 Varme. V. N. V. i 6 27, 6, o. 3, 4 - V. N. V. . 8 - 27, 2, 3, 3, 5 - V. N. V. S. V. S. V. - 27. 10, 2, 2, 7 - S. V. nay, for Hechsher, i sit 56 Aar, efter en langvarig smertelig Sygdom, At min elstede Moder, Enkefrue, Commandenrinde Christiane de Honteidag ved Døden er afgaaet, bekiendtgiøres herved sørgeligst for Familie og Venner. Kiøbenhavn, den 11te December 1824. Frederik de Fontenay. At min kiære Broder Heinrich Schjern, efter flere Maaneders Lidelser, i er død den 7de dennes paa Skaftegaard paa Laaland; bekiendtgiøres herved sørgeligst. C. Schiern, Capitain i det 1ste Jydske Jnfanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Literatur. Den forhen anmeldte Oversættelse af : A. Legend af Montrose Tby The Author ef Wawerley, fuldstændigt besørget efter den engelske Original ved Hr. C. J. Boye, udkommer i denne Uge, hvilket Undertegnede herved seer sig nødt til at bekiendtgiøre da, uagtet dens ofte gientagne Anmeldelser herom en anden Oversættelse eller Bearbeidelse, under Titelen: Annot Hyle er udkommet: Gyldendalske Boghandling.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
aværrisen 1. Et godt 51 Octav Flyge=Fortipiano i Mahognikasse er tilkjøbs for 5 Specier. Anvises fra Statstidendes-Contoir.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
At Commissionens Samling i Hr. Greve W. A. F. Ablefeldt Laurvig til Taarndolm, hans Opbudsboe, formedelst Helligdagene, ikke finde Sted, førend Løverdag den 29de Januar 1825, det bekjendtgiøres herved. Smidstrup Veirmølle, beliggende tæt ved Skielskiør, kan, formedelst Eierindens Dødsfald erholdes underhaanden tilkjøbs og kan da tiltrædes 1ste Mai 1825. Møllen, som indeholder 3 Qværne, nemlig : Meel=, Grubbe- og Sigteqvarn, er i fuldkommen god Tilstand, og der haves Maling til samme i Overflødighed, saavel fra Skielskiør Kiøbstæd som fra dens Omkan. Vaaningshuset til Møllen bestaaer af 11 Fag, hvortil ligger et Vænge paa circa 3 Skiepper Land Eiendomsjord og circa 3 Tdr. Land Fæste jord, saavelsom 11 Fag Fæstehuus, hvilken sidstnævnte Jord og Bygning Kiøberen fremdeles kan erholde i Fæste. De Lysthavende vilde behage snarest mueligt at henvende dem til enten Beboerne af Møllestedet eller til Undertegnede, hvem der paaviser Eiendommen, og afslutter Salget. Skielskiør, den 11te December 1824. Thuesen, Procurator.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Jnsdagen den 29de dennes, Eftermiddag Kl. 3 Slet, afholdes paa Viborgs Raadstue en Skiftesamling i Vognmand Christen Jensen Ostenfeldt, Opbudsboe, hvor Boets Vedkommendes Erklæring vil vorde æsket, øeels over Jucassators Regnskab, deels over flere Boets vedkommende Gienstande, navnligen en i Boet formeret Fordring af en ældre Skatterestance fra den forrige Eiers af Boets Eiendomme, hans Besiddelsestid; og ved hvilken Samling Bort forventes optaget til Slutning. Dette bliver herved, overeenstemmende med Placaten af 21de April d. A. bekiendtgjort. Viborg, den 9de December 1824. Bastrup. R. A. L. Holm.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
- Følge Reglementet for det mosaiske Troessamfund heri Staden af 29de Marts 1814 §. 16, bekiendtgiøres det herved, at der i Overeensstemmelse med samme Reglements H. 14 forfattede Depationsliste over det Bidrag Medlemmerne af bemeldte Troessamfund i tilkommende Aar 1825 have af udrede til Bestridelsen af de med Menigheden forefaldende Udgifter, i Repræsentationens Forsamlingsværelse i Gaarden No. 125 i Vilestrædet ere til de Vedkommendes Eftersyn hver Sognedag fra Onsdagen den 15de til Onsdagen den 29de dennes, om Formiddagen fra 10 til 12. Kiøbenhavn, i Forsamlingen af Repræsentanterne for det mosaiske Troessamfund, den 13de December 1824.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Samtlige Creditorer i Stervboerne efter afgangne Krigs- og Landcommisfair Søren Festrup og Artillerielieutenant Hans Sønne paa Vester rus, indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifte commissairer i Proprietair Christian Michael Festrups Døds= og Opbudsboe paa Wessensholm, ved de ordinaire averterede Skiftesamlinger i bemeldte Boe, som holdes paa Wessentzholm hver 14de Dag, og første Gang, den 10de dennes, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hobroe, Onegaard og Restrup, den 2den December 1824, Holm. Petersen, Fose, Skiftecommissairet i Christian Michael Medarving i fornævnte Boet. testrups Boe.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Hos Undertegnede stikkes Vaabener og Navnetræk i Staal= og Messing=Sigucter, ligeledes Stempler og Dørplader. Hauerberg.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Graveur og Signetstikker, Pilestrædet No. 115. Jurr. udenbyes Medlemmer og Subskribentere af Selskabet til Na I tarlærens Udbredelse, anmodes om at tilstille mig deres Bidrag for i Aar, om beleiligt, inden denne Maaneds Udgang, da Restance Listen vil blive Udfærdiget den 1ste Januar. Amaliegaden No. 116, den 13de December 1822. A. Fibiger, bemeldte Selskabs Casserer, Auctioner.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Mandagen den 20de December blive afholdt offentlig Auction over et QvanDe tum af : 30 Favne Bøgebrænde i Freersløv Hegn, 50 - Egebrænde sammesteds. 33. - Bøgebrænde i Westerskov, 3 - dito i Lyngbye Skov, 2. - Egebrænde i Steenholtsvang. Desuden endeel Toppe, Vindfælder og gamle Træer i adskillige Skove, ligesom et Partie Bræder og Naaletræetømmer m.v. i Brødeskov, Uggeløse Skov, Lyngbye Skov og lille Dyrehauge, deels skovet, deels paa Roden. Sarauw.
Berlingske Tidende, 1824-12-13
Vandagen den 20de December og følgende Dage bliver ved Auction i s. Vimmelskaftet No. 17, bortsolgt endeel gode Løsøre af Sølv, Sølvplet, Glas Porcellain, Kiøkkentøi, Mahogni= og andre Meubler og Trævare, Linned, Gang= og Sengeklæder, Kobberstykker og Bøger, Seletøi, et Kirke Uhr m.m., tilligemed fiin la sithe Vine og Tenariffe Vine paa Boutellier, og fine slebne Chrystal=Karafler og Glas, en Reisende tilhørende, imod Betaling til A. R. Hornbech, boende paa Auctionssteder, hvor Fortegnelse, erholdes i Morgen for 6 Rbs.