Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1737-01-01
Til Amsterdam ere udi afvigte 1736te Aar 2250 Par copulerede, 9200 Mennesker døde, og altsaa 2673 fleere døde end udi det Aar 1735. Under denne samme Leilighed har man ikke villet efterlade at meddeele den gunstige Læser, hvad som fra Gientofte Hospital udi Sædland er bleven berettet, angaaende et Par Ægte Folk, ved Navn Gudman Truelsen og Johanna Niels Daatter, hvilke begge til een Tiid 1735. indkom udi det bemeldte Hospital, da de begge havde opnaaet deres Alders 80de Aar; De døde begge derudi i eet Aar, i een Maaned og i een Uge, nemlig: Manden, mellem den 15de og 16de Octobr. og Konen mellem den 17de og 18de dito, begge om Natten mellem 12 og 1 Slet; De bleve begge begravne i een Grav Dom. 21. post Trinit. 1736, paa den selv samme Dag, som for 54 Aar var deres Bryllups Dag; Og havde Manden levet i Verden 82 Aar, og Konen var bleven 84. Aar gammel. J det øvrige blev Gientofte Hospital færdig 1734 ved St. Hans Dags Tiider, medens Hans Excellence Hr. Geheime Raad Johan Ludewig von Holstein var Stifts-Amtmand over Sædlands Stift. Cor For Januarii-Maaned Hoses. Naar man efter Calender-Skrivernes Dom skulde tale forde man snart falde paa de Tanker, at alle Planeter og Fix-Stierner havde traadt i et Forbund med hinanden, til at fordrive de allmindelige Rolighed fra dette Kongerige. Saa meget forstyrret og underligt seer det paa denne Øe ud, at end ikke nogen PostDag forbigaaer, paa hvilken man ikke derfra skulde fornemme seltsomme og mod hinanden stridende Tidender. Det er bekiendt, at Corserne allerede for nogle Aar siden have gjort et Oprør mod Republiquen Genua, som deres høyeste Øvrighed, foregivende: at de ikke længere kunde taale det haarde Aag, som de Genuesiske Kiøbmænd Tiid efter anden havde paalagt dem efterdi Jndvaanerne derved paa det alleryderste bleve udsucde &c.; Men Genueserne, som udi mange hundrede Aar have besiddet dette Kongerige, og dertilmed taget samme fra Pisanerne med Sværdet, have holdet for at være berættiget, til at formantenere sig udi Possessionen af et Kongerige, over hvilket de ved en retmæssig Titel hersker, hvorfore de og strax udi Begyndelsen af det bemeldte Oprør have erklæret Corserne for Rebeller, og derpaa søgt, med Magt at bringe dem til Lydighed igien. Do da Genueserne, efter all Anseende, meere har tragtet efter, med stærke Besættninger at forsikkre sig deres paa Øen indehavende Fæstninger, end betimeligen at stille en talriig Kriigs-Hær udi Felten, som ved Vaabenes Force kunde undertvinge de Misfornøyede, saa have de bedraget sig i deres Tanker, at Rebellerne ikke længe kunde holde det ud, og forsvare sig mod dem, helst da de havde alle Fæstninger paa Øen udi Hænder, og en Flode udi Søen, som forhindrede dem Tilførselen; Thi de Misfornøyede have med stoer Haardnakkenhed og Jver blevet ved deres engang fattede Resolution, hellere at vilde døe, end at leve under Genueser nes Herredømme, og derfor gjort dem stoer Afbræk, ja bragt de derhen, at de Genuesiske Tropper have seet sig nødte til, at overlade Fienderne Marken, og med ey liden Forliis at begive sig ind ud deres faste Stæder. Saaledes stoede Sagerne paa Øen Corsica indtil for nogen Tid siden Republiquen Genua havde den 2. Aar 1737.