JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-12
London, den 3die Maj. – Sir Andrew Agnews Bill, angaaende Sabbathens Helligholdelse, er udkommet i Trykken. Den forbyder al Postgang og al Forsending af Aviser og Søndagen, ligeledes Modtagelsen og Udleveringen af Gods, Varer og Effecter, ja endog Skibes Afgang, hvor god end Vinden maatte være. Alt Arbeide er forbudt Tjenestetyenderne. Man troer imidlertid ikke, at denne Bill vil opleve den anden Læsning Den bekjendte Millionair, James Wood, blev begravet forrige Uge i Gloucester under et uhyre Tilløb af Mennesker. Men da han af sine 23,000,000 Pund Sterling aldrig har understøttet nogen Fattig, opførste Mængden sig ved denne Lejlighed just ikke synderligt anstændigt.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Den 29de f. M. holdt de engelske Baronetter en talrig Forsamling, for at treffe Forholdsregler til deres Rettigheders Vedligeholdelse. De ville nemlig hedde hæderlige, føre det Vaaben, Carl 1ste har tilstaaet dem o. s. v.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Den 2den d. M. blev en Deel af London, Northumberland-Street, Scottland-ard, Palace-Yard og Millbank, hjemsøgt af en usædvanlig Springflod. Alle Boutikker, Stalde samt Pladsen "Court of Review" (det forrige Stjernekammer) oversvømmedes; i Market- og Vine-Street stod Vandet en Fod højt, Siden 1795 eller 1796, da man engang i Baade maatte tilbagelægge Veien fra Enden af Westminster-Hall til Domhusene, erindrer man sig ikke nogen saa høi Flod.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Paris, den 1ste Maj. – Den nylig af Krigsretten afgjorte Proces mod de Underofficerer og Soldater, der vare anklagede for forbuden Forbindelse, viser noksom, at den urolige Aand endnu ikke ganske var forsvundet i Armeen. Jøvrigt fremtræde disse hemmelige Forbindelser ingenlunde i nogen truende Skikkelse; de besidde langt meer Latterligt end Frygteligt. De kaldte sig Selskab for Folkerettigheder, og beviste Gud og Menneskeheden den Ære, i deres første constituerende Artikkel at anerkjende Guds Tilværelse og Sjælens Udødelighed. At Folke-Souverainitet og politisk Lighed stilledes i Spidsen som noget ganske Naturligt, følger af sig selv. Den agrariske Lov forkaste rigtignok de Forbundne som uantagelig, men dog vide de at fremføre en saadan Tilnærmelse af Yderlighederne, at Jngen er saa fattig at han skulde sælge sig, og Jngen saa rig, at han skulde kunne kjøbe en Sjæl. Forbindelsens Øjemeed er at grundlægge en viis Republik, og Jngen er udelukket fra Republikken, undtagen Gensdarmer, PolitiEmbedsmænd og Politi=Spioner, hvilket Altsammen, jo er i sin Orden ved et hemmeligt Selskab. Meenedere og Forræddere skulle af Forbindelsens øvrige Medlemmer (den Ene efter den Anden) saalænge udfordres til Duel, indtil de blive paa Pladsen, hvilket er i Frankerig et tilladt Drab. En Sergeant ved Navn Peschi, som har fægtet med i de tre Dage og som bærer Juli Decorationen, er Forbindelsens Stifter. Eden blev aflagt, paa en Gysen indjagende Maade, paa overkors lagte Sabler. En Tjener hos Regimentets Oberst var Vice-Præsident; han bivaanede iøvrigt kun et eneste Mode i Begyndelsen af Januar, i hvilket Møde der, som han for Retten har forklaret, blev svoret Tyranniet evigt Had og drukket meget. Et andet Medlem svarede paa det Spørgsmaal: "Hvorledes bleve J indførte, og hvad foretoge J Eder, meget trohiertigt: "Allerførst drak man." Denne Forbindelse synes følgelig ikke at have været af nogen farlig Natur. – Foruden de Personer, der sidst meldtes at være blevne anholdte, har man endnu fængslet en Skolelærer, ved Navn Rousset. Dog synes alle disse Fængslinger kun at have været Forsigtighedsregler i Anledning af Kongens Navnedag.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Skjøndt den i Deputerede-Kamret antagne Told lov kun indeholder faa Forbedringer, mene dog Mange, at samme maa betragtes som et Skridt til det bedre, hvorfor ogsaa dens snarlige Fremlæggelse i Pairs=Kamret ønskes. De større Eieres og Fabrikkanters Monopol har viist sig i et slet Lys. J Debatternes Løb, i Mødet den 29de f. M., fremsatte nogle Deputerede fra de østlige Departementer et Amendement og Oprettelsen af Entrepots i Strasborg, Lille, Besancon og flere Byer, da nemlig Elsas under nuværende Omstændigheder, med store Transport-Omkostninger maatte hente sit Bomuld fra Havre. Handelsministeren svarede herpaa, at i dette Tilfælde vilde Antverpen ødelægge Havres Handel, da Transporten fra Antverpen til Lille kun kostede 6 Fr., men derimod fra Havre til Lille 9 eller 10 Franker. Altsaa maa Strasborg og Mühlhausen betale høi Transport, for at Havres og Rouens Handel kan blomstre.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Marschal Clauzel har forlangt at turde meddele Krigsbudget-Commissionen nogle vigtige Documenter over Tingenes Stilling i Afrika, for at kunne forsvare status quo mod den foreslaaede Reduction. Gazette forsikkrer, at Girondes Præfect har gjennem Telegraphen faaet befaling til, ufortøvet at sende Biskoppen af Leon til Strasborg, samt at der ingenlunde er noget om, at denne Prælat har havt 3,000,000 i Penge eller vigtige Papirer hos sig. J senere Meddelelser hedder det: Den 27de f.M. reiste Biskoppen af Leon, ledsaget af en Gensdarm og sin Capellan, fra Bordeaux til Strasborg, hvor han skulde modtage Pas til Tydskland. Saa godt vil det vel neppe gaae biskoppen af Palencia, der er blevet opsnappet i Spanien paa Veien, til Prætendentens Hovedqvarteer. Man har fundet 5,000,000 Realer i Vexler hos ham, og han skulde stilles for den øverste Domstol i Madrid; de Revolutionaire forlange hans Hoved.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Den 30te f. M. sneete det her i Paris. Den 3die Maj. De fornemske, paa Kongens Navnedag holdte Taler meddeles af "Moniteuren" saaledes; først Hr. Dupins Tale til Kongen; "Sire!
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Quotidienne indeholder Følgende: "Hr. Commerson, forhen Professor ved Universitetet, Juli kæmper, saaret den 28de Juli i Hovedet af Svejzerne, har havt den Godhed at sende os Afskrivten af et Brev, han har sendt til Politipræfecten, hvori han ansøger om et Tilladelseskaart til, som Støvle pudser at maatte stille sig op ved en af Hovedstadens Broer.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Tydskland. Et fra Marseille til Triest ankommet franske Skib har taget flere, med Tilladelsesbeviis forsynede Exilerede ombord, efterat den franske Consul havde gjort Aftale med Øvrigheden. De begive sig til Frankerig, hvis Regjering skal have interveneret fordem. De paa den østerrigske Fregat indskibede Polakker staae under Oberst Bandieras Befaling, og skulle paa den østerrigske Regjerings Omkostninger feile lige til Ny Jørk.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Belgien. Jernbanen fra Antwerpen til Brüssel blev lykteligt aabnet den 3die denne Maaned. Kl. 11 1/2 om Formiddagen afgik Toget fra Brüssel, og efter een Times Ophold i Mecheln ankom det Kl. 3 1/2 til Antwerpen, ved hvis Port næsten hele Befolkningen, saavelsom en Mængde Franskmænd, Englændere og Tydskere havde opstillet sig. Der var to Convojer, i den første sadde Ministrene, Senatorerne, Repræsentanterne, Embedsmændene o. s. v., i den anden de øvrige Jndbudne.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Jndenlandske Efterretninger. J Nr. 72 af Aarhuus Stift-Tidende findes Følgende: "Alle gode Gange ere tre, siger Ordsproget; i tredie Vaar maa jeg, ifølge lang Erfaring, atter bebude Danmark for dette Aar tor Sommer. Jeg har tøvet hermed til sidst i April, istedetfor at det de forudgaaende Aar skeete først i April; thi ifjor indtraf det største Sneefald d. 17de, 18de og 19de April for samme Vinter, og jeg formodede, af Aarsager, som her vorde for vidtløftige at anføre, at det samme kunde blevet Tilfælde i Aar. Hvis det skulde være saa, at der endnu i det nordlige Tydskland eller i de Egne, der grændse til de sydlige Strande af Østersøen, skulde findes store Sneemasser, vil ventelig Maj. og noget af Juni blive vaad. Om forestaaende Sommer vil blive varm, vil nok meest beroe paa, om Jisbjergene fra Nordpolen samtidige blive borte fra det atlantiske Hav. Mange ville maaskee indvende: J Fjor var det noget tvivlsomt med tor Sommer, da Maj og noget af Juni gav overflødig Væde." Jeg stod selv længe i den Formening, at den Regel, hvorefter jeg i over 40 Aar havde forudseet Beskaffenheden af Sommeren, med Hensyn til Væde og Tørke, ikke længer holdt Stik; men da jeg i Julii Maaned kom til Kundskab om, at der om Paaske var falden saa uhyre Sneemasser i det nordlige Rusland, antog jeg denne locale Omstændighed som Aarsagen til den overordentlig Mængde Regn, som faldt her i Danmark og flere Steder de tre sidste Dage af Maj, saavelsom til de Regnbygger midt ind i Juni, thi 1) stod Barometret usædvanligt højt i disse tre Dage, neppe under Ustadigt; Mage dertil kjender jeg ikke under sligt osende Regnskyl. 2) faldt samme Regn med Nordost Vind, og 3) indtraf Varmen samtidigt i Rusland, og bevirkede en hurtig Smeltning af hine omtalte der om Paasken faldne Sneemasser. Resten af Sommeren i Fjor blev tør nok indtil langtud paa Efteraaret. Hvis nu Regelen atter i dette Aar holder Stik, skal jeg, hvis jeg kan see mig skadesløs, i en Afhandling offentliggjøre mine Erfaringer og bemærkninger denne Sag betreffende, samt meddele en Prøve paa hvorledes jeg fører mine meteorologiske Optegnelser, thi jeg formoder at flere da ville interessere sig for Sagen og føre deslige Optegnelser, hvilket jeg meget ønsker, da flere Øjne paa forskjellige Steder dog formaae at see meere end tvende Øjne paa eet Sted. Hvis mine senere Aars Erfaringer stadfæste sig, kunde det maaskee i Tiden blive muligt, at forudsee Væde og Tørke maanedsviis, vel endog uge viis for hele Sommeren eller fra Begyndelsen af April til Slutningen af September; men omendskjøndt dette ikke kan vorde Tilfældet, saa var dog meget vundet, om man ved Udgangen af Marts blot vidste, om den paafølgende Sommer blev vaad eller tør eller middeltør. Jeg finder det i flere Henseender, som siden skulle vorde fremførte, meget gavnligt, om hine Optegnelser førtes med Tilforladelighed rundtomkring i flere Provindser, og paa visse Tider samledes eller offentliggjortes; hvorlænge jeg endnu skal kunne vedblive at føre mine, kjender ene den Alvidende.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Fra Hassing-Refs Herreders Contoir er under 2den Maj bekjendtgjort Følgende om Agger Canal.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Efter en af Overlodsen i Nørre-Jylland Hr. Commandeur Krieger, Ridder af Danebrogen, under 8de Marts d. A. truffet interimistisk Foranstaltning, som det Kongl. Admiralitets- og Commissariats-Collegium den 7de April derefter har sanctioneret, er der, sort at fremme og lette Sejladsen gjennem Agger-Canal, oprettet et Lodseri, ved hvilket Skipper Jver Neergaard er ansat som Formand for fire antagne Reservelodser. – Sønden for Canalen paa en Sand høi ved Havets Jndløb er opreist en Vagthytte og en Signalstang, paa hvilken Flaget, heiset til Toppen, betyder, at Skibet er bemærket og at Lodshielp tilbydes. Flaget, 1ste Gang strøget, betyder 1 Fod Vand; 2den 3die 4de 5te 6te og saa videre. Derefter gaae Lodserne ud mod Skibet, og gjøre de sædvanlige Signaler.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Lodspengene ere efter den i Vagthytten opslaaede Taxt med Hensyn til Lodseriets Vanskelighed, og Uvisheden om Farten vedvarer, og Farvandets Farlighed til visse Tider, foreløbig bestemt til 2 Rbd. Sølv for hver Fod det lodsede Skib stikker dybt, og, om Vinteren til 1/3 Deel meere, hvilken Betaling dog formeentlig med Tiden, naar Passagen tiltager, vil blive nedsat.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Efter Jndseilingen fra Havet kan den Søfarende for sædvanlig Betaling i Liimfjorden erholde Lods til Thisted, Nykjøbing, Lemvig, Skive og Struer og andre Steder ved Liimfjorden.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Gjennemseilingen, som første Gang 2den Pintsedag den 8de Juni 1835 aabnedes af Skibseieren, Kjøbmand J. A. Grønlund, Skipper Christen Madsen af Thisted, paa hans Reise med Kjøbmand Henrich Jepsens Ladning til England, er siden prøvet af flere Søfarende. Saaledes ere i Aaret 1835 elleve Skibe fra Fjorden udpasserede og ti Skibe fra Havet indpasserede. Siden den 8de Marts d. A. ere ti Skibe, hvoraf det ene var syv Fod dybtgaaende, ind- og udpasserede, og efter modtagne Efterretninger kan der saavel fra Fjorden som fra Norge og Hamborg ventes endeel Skibe, som ville gaae denne Vei. - J Gaar Eftermiddags førte Lodserne ikke mindre end fem Skibe i een Linie ud i Havet.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Det er ikke usandsynligt, at den af Naturen aabnede Canal fremdeles vil forblive seilbar; thi, om Løbet end ved østlige og vestlige Storme ikke sjelden kan forandres, saa kan samme efter Strømmens Kraft og den existerende Dybde ej let ved Tilstopning blive useilbar.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Efter de til forskjellige Tider foretagne Opmaalinger har Dybden ved Jndseilingen fra Havet varieret fra fem til syv Fod og fra Fjorden fra fom og en halv til sex Fod. J selve Canalen, hvor der gives god Ankerplads, stiger Dybden fra Fjord og Hav til atten Fod, hvilken Dybde fra begge Sider snart er i Af snart i Tiltagende. Bredden er ved Jndseilingen fra Havet circa en halv Miil og opad mod Fjorden fra 250 til 50 Favne. CanalensLængde fra Havet til Fjorddybet antages at være tre Fjerdingvei. Forandringerne af Løbet og Dybden saavelsom Navnene paa de Skibe, der beseile dette Farvand, ville Tid efter anden i Thisted Amts Avis blive meddeelte. Dette har jeg den Ære til Efterretning for Handlende og Søfarende offentlig at bekjendtgjøre. Fischer.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Kjøbenhavn, den 12te Maj. (Fortsættelse af den jydske Stænderforsamlings Forhandlinger.)
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Da det derefter var vedtaget, at Committeen skulde bestaae af fem Medlemmer, bleve dertil valgte: Landsoverretsassessor Herredsfoged With, Ritmester, Friis, Justitsraad Fleischer, Stiftamtmand Greve Sponneck og Procurator Ostenfeldt.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Nr. 15 og 16 af den slesvigske Stænder-Tidende indeholde Fortsættelsen af den kongelige Commissarius's forhen omtalte Motivering af Udkastet til en ny Toldforordning.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Befordringer. Under Rentekammeret: Den 19de April er Sysselmand for Myre og Happedals Sysler i Jsland Vester-Amt, C. Sverrisson, udnævnt til Sysselmand for Rangervalle Syssel i Sønder-Amtet sammesteds.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler. Under 19de April ere de hidtilværende constituerede Lærere, Cand. Theol. C. H. Qvortrup og V. Paludan Müller, udnævnte til Adjuncter, førstnævnte ved Vordingborg lærde Skole, sidstnævnte ved Aarhuus Cathedralskole.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Det Kongelige Theater. J Morgen Aften opføres: Hans Heiling, romantisk Opera i tre Acter, med et Forspil af Ed. Derient. Oversat, til Muskk af Hr. Capelmester Heinrich Marscher, ved CartFred. Güntelberg. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 9de Mai, Kjøbmand Glückstadt og Garver Wulff fra Fredericia, Stud, Med. Stahl fra Rostock, Kjøbmand Lange fra Mariebo, Grev Wachtmeister fra Malm, Procurator Sørensen og Handelsbetjent Kaas fra Roeskilde, Handlende Levin fra Slagelse, Handelsbetjent Hansen, fra Aarhuus, Fuldmægtig Schutte fra Helsingøer.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Uringte Avertissementer. Døde. Elsket af alle Dem, som kjendte ham, höit agtet ved Universitetet som udmærket Philolog og philosophisk Tænker, endte Onsdagen den 11te Mai paa Borchs Collegium Fred. Ludv. Carl Rasmussen, i sit 38te Aar, efter længe at have lidt af Brystsvaghed og Lungetæring og seet Döden imøde, sit beskedne Liv her paa Jorden, til smertelig Sorg for Dem, som have nydt Godt af hans grundige Underviisning, eller under venskabelig Omgang havt Glæde af hans aandrige og fölelsesfulde Sjæl, deriblandt for Undertegnede, der deels som Ven, deels som bemeldte Collegii Ephorus herved bekjendtgjördette Tab. F. C. Sibbern, Professor.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
At min elskede Søn, Niels Christian Christensen, efterat han lykkeligen fra en Sørelse var ankommen til Hamborg, der ved Døden er afgaaet af en ondartet Nervefeber, i hans Alders 18de Aar, undlader jeg ikke herved sørgeligst at bekjendtgjøre for Slægt og Venner. Loftgaard paa Amager, den 10de Mai 1836. J. L. Christensen.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Blandede Avertissementer. Man undlader ikke herved gjentagende at bekjendtgjöre, at Høitideligheden til Minde om Justitsraad Brorson, i Anledning af det Monument, som reises paa hans Grav, vil finde Sted paa Herlufsholm, den 18de Mai, Kl. 12.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Bibelselskabet for Danmark holder sin aarlige Generalforsamling Mandagen den 16de Mai. Eftermiddag Kl. 6, i Gaarden i Boldhuusgaden, Nr. 225, 2den Sal. Hr. Riis, anden Capellan ved Holmens Menighed, holder Talen. Secretairerne oplæse Beretning om hvad der i sidste Aar er virket for Bibelens Udbredelse i Fædrenelandet og i fremmede Lande. Kassereren og Bibliothecaren fremlægge deres Regnskaber. Nye Embedsmænd vælges, istedetfor dem, det tilfalder at fratræde. Nye Medlemmer antages. Der aabnes Kl. 5, og Høitideligheden begynder Kl. 6. Efter Directionens Beslutning. A. K. Holm.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Præmie-Selskabet. Dhrr. Kunstnere, Fabrikanter og Laugsmestere, som agte at antage Drenge af den mosaiske Troesbekjendelse i Lære, ligesom ogsaa de Forældre og Formyndere, som ønske slige Drenge anbragte i Lære hos nogen Kunstner eller Haandværker, ville behage at henvende sig til undertegnede Administration, hvorhos til fornøden Efterretning gjøres opmærksom paa 3die Cap. 2den 8 af Selskabets Love, lydende saaledes: Jngen, være sig Mester eller Svend, kan concurrere til Præmie, naar han ikke i det Seneste 1/2 Aar efter at den "Paagieldende er indskreven som Dreng - hvis det er ved noget Laug – har meldt sig med den, mellem dem indbyrdes oprettede Lærecontract, paategnet af Oldermanden. "Henhører den respective Profession eller Kunst ikke under noget Laug, bør Anmeldelsen ligeledes skee inden 1/2 Aar, regnet fra den Dag, da Drengen beviisliggen er kommen Lære. Hvo der modtager Betaling for en Dreng Oplærelse, kan ei komme i Betragtning til Præmies Erholdelse. Kjøbenhavn, den 10de Mai 1836. Administration for bemeldte Selskab: Riis Lowson. C. H. Visby. M. Henriques. J. Unna er J min engelske Damp-Decarteer-Anstalt modtages, som sædvanligt, Klæde, Casimir og Halvklæde til Decartering. Ligeledes modtages Cheniller, Frakker, Beenklæder, Veste, Kaaber og Kjoler til Vadskning og Decartering, uden at være opsprættede. Sopha- og Stolebetræk, Bordtæpper og Pianofortetæpper, samt andre Sorter uldne Vare, Gardiner, Meublement, af Morins, Merinos og Callicot vadskes, vatres, presses, glittes, farves og trykkes. Franske Merinos presses uden Glands. A. Ballin, store Kjøbmagergade Nr. 7.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Efterlysning. Da vi ikke have havt nogen Efterretning fra vor Broder Arred Weidemann, Rasmus Hinse Petersens Søn, 35 Aar gammel, fød paa 33 Selveiergaard i Ringe Bye i Vestermari Sogn paa Bornholm, der foer til Søes som Tømmermand, siden Aaret 1828, da han var i Hamborg, saa udbedes om Nogen kunde give os (hans Sødskende) Underretning om han endnu skulde leve, og hvor han skulde opholde sig; hvilken Efterretning skal vorde erstattet. Rønne og Ringebye paa Bornholm, den 14de Marts 1836. Peder Rasmussen Hinse, Kirstine Rasmusdatter.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Tillaans. Omtrent 2000 Rbdlr. af Umyndiges Midler, som til Tinge ere opbudne, kunne erholdes udlaante mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Kjøbenhavns Amts nordre Birks Contoir, d. 6te Mai 1836. F. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Af Hillerød Kjøbstæds Overformynderies Midler kan strax mod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes til Laans 1200 Rbd. Repræsentativer, naar man desangaaende henvender sig til undertegnede Overformyndere. Hillerød, den 8de Mai 1836. J. C. Sølling. J. Jørgensen. Imod at give 1ste Prioritets Panteret i velbeliggende Hovedgaarde tildeels med underliggende Bøndergods, Skove, og Tiender, søges tillaans forskjellige större og mindre Capitaler fra 8,300 Rbd. til 30,000 Rbd. Sölv. Man behage at henvende sig til Copist Berthelsen, Vandkunsten, Nr. 180, 1ste Sal, i Kjöbenhavn, som er bemyndiget tilat afslutte Laanene. Capitaler fra 2500 til 30000 søges imod betryggende første Prioriteter i faste Eiendomme i Helsingøer. Vedkommende ville behage at henvende sig til Fuldmægtig Schumacher ved Gammelstrand Nr. 156. Jen Land-Eiendom med tilliggende Jorder, 20 Tdr. Land, med den derpaa staaende ikke ubetydelige Skov og en fortrinlig Tørvemose paa 4 Tdr. Land, søges et første Prioritetslaan af 4000 Rbd. Nærmere Underretning erholdes hos Fuldmægtig Schumacher ved Gammelstrand Nr. 156.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Tjenestesøgende. En Seminarist, fra Joenstrup, hvis specielle Caracterer bestaae i 10 Udmærket gode, og 6 Meget gode, ønsker sig en Huuslærerplads. Herpaa Reflecterende behage at aflevere billet paa dette Blads Comptoir mkt. A. C. H. Nr. 193.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Ledige Tjenester. En rask Dreng, hvis Forældre kan klæde ham i Læreaarene, kan blive antaget i Glarmesterlærre i Klosterstræde Nr. 73. i Klosterstræde Nr. 73. Sælges. Efterat have accorderet med de fraværende, myndige Arvinger om den Arv, de kunne tilkomme efter min afgangne Mand, Kjøbmand Jørgen Larsen Bolt her i Byen, og derved er givet Raadighed over Boets Eiendomme, er jeg sindet til underhaanden at bortsælge min eiendog iboende betydelige Kjøbmandsgaard her i Byen, hvilken er indrettet til Brænderie, Korn-, Urtekræmmer- og Tømmerhandel, som der i en lang Række af Aar har været ført af den Afdøde. Til Gaarden hører circa 34 Tdr. Land gode Jorder, som for det meste kan følge i Kjøber. Bygningerne ere stærke og gode og Bankhæftelsen er indfriet. Salgs Vilkaarene kunne blive billige. Liebhavere ville behageligst henvende sig til mig selv om Kjøb, og ellers til Dhrr. Grosserer Suhr & Søn i Kjøbenhavn og Procurator Holm i Hobro, som kan give nærmere Underretning. Nakskov, den 1ste Mai 1836. Som Laugværge. A. K. sal. Bolt. Hansen.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Et særdeles smukt beliggende Landsted, der, foruden Renten af Kjøbesummen afgiver fri Beboelse og en stor Frugthave, der er i fuldkommen Orden, er underhaanden tilkjøbs. Lysthavende ville erfare det nærmere i Dronningens Tvergade Nr. 332, 1ste Sal. Udmærkede fede Tronhjems Spegesild 3 Rbd. 2 Mk. Fjerdingen 10 Mk. Ottingen fiin renset Lampetran som er fuldkommen klar i hele og halve Ankere 27 s. Potten, nye, udmærkede gode saltede Gaardaal 12 Mk. Lpd. 5 Rbd. Fjerdingen m. m. til muligst billig Priis bekommes i lille Kongensgade Nr. 34 ligefor Nicolaitaarn i Kjøbenhavn hos Hørkræmmer Fritz Kehlet.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Thee til nedsatte Priser. I. T. – Nye Congo Thee af bedste Pakning 6 Mk. Pd., simplere dito 5 Mk. 8 s., Bohe-Thee 5 Mk., Kompoy-Thee 7 Mk. Pundet, dito i 6 Pds. Kasser 8, Mk. Pd., syltet Jngefær i Nettovægt og i 6 Pds. Bojaner til 4 Rbd. Bojanen, sjelden stor Carol. Riis 14 s. Pd., lispundeviis billigere, nye store Rosiner 14 Mk. Lpd., fiin Lucca-Olie i Kurveflasker a 2 Mk. 8 s., ny stor og vellugtende Windsor=Sæbe 2 Mk. 12 s. Dousinet, haard hvid engl. Sæbe 20 a 28 Mk. Lpd., krystalliseret Vanille 25 Rbd. Pd., 6 Mk. Loddet og 1 a 2 Mk. Stkt., en ny Sort ægte hollandsk 3 Tobak a 36 s. Pd., bekommes tilligemed flere nye og friske Urtekramvarer hos Undertegnede, der for kort Tid siden etablerede en nye Urtekramhandel, paa Hjørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden Nr. 104. Jacob Trier, Urtekræmmer.
Berlingske Tidende, 1836-05-12
Der udsælges fremdeles fra mit Viinudsalg i Klosterstrædet Nr. 72, Portugisiske Vine af ældre og nyere Af tapning til vedføiede Priser: Nød Portviin, gammel Particulair 7 Mk. 8 s., rød Portviin Nr. 1. 6 Mk. 8 s., Nr. 2, 4 Mk. 12 s., Nr. 3, 4 Mk. 4 s., Nr. 4, 3 Mk. 4 s., rød Lissabonviin Nr. 1, 3 Mk. 2 s., Nr. 2, 2 Mk. 4 s., hvid Lissabon Nr. 1, 3 Mk. 4 s., Nr. 2, 2 Mk., tilligemed en udmærket god Portviin, hidkommen fra Porto paa Boutl. under Consulatets Segl, samt andre Vine, hvorover Priiscourant meddeles. C. C. Reenberg. Nyt Frø. Nødt Kløverfrø 15, 16 a 17 Mk. pr. Lpd., hollandske dito, hvidt Kløverfrø, fiint Raigræs 9 Mk. pr. Lpd., grovt ditto 6 Mk. pr. Lspd., Themotei, Spørgel, Lauserne, Espasette, Alt af bedste Qvalitet, bekommes til billigste Priser i Frederiksberggaden Nr. 18, hos Jørgen D. Schmidt, lige for Vesterport.