Aalborgs Stifts Adresseavis, 1825-04-09
Bankens ved Octroyen paalagte Obligationgjeld udgjø5,739,540 Rbd. Sølv. - Paa Financernes Reservesoni i uopsigelige Obligationer resterer nu 5,929,545 Rbd. 5 sk. J Sølv eier Banken eller har tilgode; 5,279,999 Rbd. 79 s., og skylder: 17978,885 Rbdlr. 29 s.; Saldo som bestaaer i Bco. Mk. 1707,456. 13. 6 - 1, 138,304 Rbdlr. 54 s. Sølv, og Sølv 2, 162, 809 Rbd. 92 s. J Obligationer eier Banken: 4000 Rbdlr. Sølv, og skylder 5,903,600 Rbdlr. Sølv hvoraf 5,622,500 Rbdlr., udstædte for Laanet efter Jndbydelsen af 4 Februarii 1820. J Sedler og Tegn eier Banken, 5,269,193 Rbdlr. 36 s., og skylder: 3,050,099 Rbd. 51 s. hvoraf 1,990, 188 Rbd. 84 s. for Jndlaand; Saldo 2,219,093 Rbd. 81 s., hvor fra bliver at drage Bankens Overskud i Sedler for dette Aar: 89551 Rbdlr. 63 s., hvorefter Bankens Capital Conto i Sedler bliver 2, 129,542 Rbd. 18 s. 1823 eied Banken i Sølv 2,437,710 Rbd. 9 s., og i Sedler 2,001,61. Rbd. 71 s. 1824 eier Banken i Sølv 2,683,733 Rbdlr. 91 s., og i Sedler 2, 129,542 Rbdlr. 18 s. Forøget Sølv 246,023 Rbdlr. 82 s., og i Sedler 127,926 Rbdlr. 43 s. Endnu har Banken følgende Restancer, i Danmark for 1818. 8,420 Rbd. 30 sk., for 1819. 6,425 Rbd. 41 s., for 1820. 27,666 Rbdlr. 19 s., for 1821. 38,597 Rbd. 30 s., for 1822: 76,702 Rbd. 69 s., for 1823: 210,781 Rbd. 37 s.; - i Hertugdømmerne, for 1818. 143,756 Rbd. 44 s., for 1819 og 20: 42,69. Rbd. 67 s., for 1821 til 23: 44,075 Rbdlr. 70 s. - af Sølv. Blandt Bankens Udgivter for dette Bankaar er Omkostninger ved Seddel-Fabricationen, bestaaende af Papirets Jndkjøb, Trykning, Stempling og Lønning til Numeranter og Underskrivere 20,002 Rbd. 56 s. Sølv Godtgjørelse for falske Sedler 1995 Rbd.; Omkostninger ved Bankens Administration, nemlig Lønninger til Diretionen, Embedsmænd og Betjente, samt Vartpenge i Rigsbankens Direction og Administration 49,100 Rbdlr. Sølv, samt 104,200 Rbd. Sølv, som ifølge derom gjo Begjering ere udbetalte for at indfrie de efter den fra Bakens Side gjorte Opsigelse af Obligationerne for Laanet 4de Febr. 1820. Den 19de Marts forsvarede Lieutenant Henrik Gener von Schmidten i Regentskirken sin for den philsophiske Magistergrad skrevne Afhandling de seriebus i integralibus difinitis. De ordentlige Opponentere var Professorerne Ørsted og Thune. Ex anditorio opponer de Professor Sibbern og Dr. Ursin. Hr. Major v. Abrahamson, Ridder af Dannebr. gen og flere Ordener, har nu ved Trykken bekjendtgjort et Extract af en allerunderdanigst Rapport af 28de Janusidstleden, om den indbyrdes Underviisning Fremgang i Danmark. Det maa glæde enhver Fodrelandets og Oplysningens Ven deraf at see, med hvi raske Skridt dette Værk skrider fremad her. Ved Udgi gen af Aaret 1823 var den indbyrdes Underviisning kuns i Gang i de nederste Classer af 244 Skoler, og henimod 300 havde foruden disse erklæret sig derfor; men den 31te December 1824 saae Man over 1000 Skoler her i Landet, som havde erklæret sig for indbyrdes Underviisning, og i mere end Halvdelen af dem, nemlig i 605, var Sagen allerede i Gang. "Man tør vel" - hedder det i denne Beretning - uden Overdrivelse fremsætte, at saadant Udfald af eet Aars Arbeide, især om Landets Størrelse tages i Betragtning, er uden Mage. Ene ved den Kjærlighed, med hvilken vor ophøiede Monark landsfaderlig beskyttede, fremmede, understøttede, opmuntrede denne almeennyttige Sag, ene derved blev det mueligt." Det er bekjendt, at den indbyrdes Underviisning her i Landet blot skal anvendes paa Elementerne, og at den altsaa eene indføres i Skolernes nederste Classer. Den hæderkronede, endnu med Ungdomsfyrighed virkende Olding, hvem Videnskabernes Dyrkere ikke mindre end Statens første Mænd ære som deres Veteran, Hans Excellence Geheimestatsminister Grev Reventlau, har sluttet en af ham til den danske Literaturtidende leveret, med sammes No. 7 følgende, og ved Licentiatus Fogtmanns Recension over Pastor Thisteds "Kors og Psalter foranlediget Afhandling paa følgende Maade: "Maatte ogsaa Hr. Pastor Thisted, der, ved at give en god Oversættelse af de i Arau udkomne "Stunden der Andacht", har bidraget meget til christelig Opbyggelse, rette i hans Bog, hvad Recensenten med Grund har dadlet, og derimod lade ufortjente, bittre Udladelser være ubesvarede, og maatte han ikke lade sig afskrække fra, at bestræbe sig at skrive opbyggelige Palmer, opbyggelige for hver god bibelsk Christen, hvis Mening ikke er fængslet ved Menneskesætninger, Sværmerie af hvad Slags nævnes kan, eller overspændte Jdeer om den menneskelige Fornuft over de Grændser, som Gud har givet den, Venlig er min Mening, venlig beder jeg, den maa vorde optagen. Om de danske Geistliges Vilkaar og de paa Geistlighedens Jorder hvilende Byrder anstilles i Kjøbenhavns Skilderie atter sørgelige Betragtninger. Naar saaledes et Kald antages at have 300 til 330 Tdr. Byg af Tiende, udgjør dette endnu for 1824 omtrent 600 Rbd., Offer og Accidentser maaskee endnu et Par hundrede Rbd. Men naar herfra drages til Skatter, Bankrenter, Assurance &c. 150 Rbd., Enkepension 80 til 100 Rbd. Rente= og Kapital Afdrag af Laan til Gaardens Jstandsættelse eller Opbyggelse 100 til 200 Rbd., Præstegaardens aarlige Reparation i det mindste 50 Rbd., Folkeløn 150 til 200 Rbd.