JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Det Schyzeske Skuespillerselskab, som har spillet i Lübeck den hele Vinter, agter, efter hvad Aarhuus Avis beretter, i næste Maaned at begive sig til Kjøbenhavn, for at give Forestillinger i Dyrehavstiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Kieler Correspl." af 23de f. M. meddeler den Efterretning, at Justitscancelliet i Entin under 19de f. M. har publiceret en fra det juridiske Facultet i Göttingen indhentet Kiendelse, ved hvilken de, paa Grund af Kammerherre v. Qvalens Mord fængslede Jndivider ere aldeles frifundne. Den befalede Actor har imidlertid fordret Sagens Revision. De for Mordet mistænkte Personer ere den Myrdedes Kudsk Christian Kock, nu 31 Aar gammel, og hans Tjener Diedrick Wisser, som nu paa sjette Aar have hensiddet fængslede. Begge ere ved den lange Arrest bragte til en saa modløs Apathi, at man, da de igjen bleve førte tilbage til Fængslet, ikke kunde see paa dem, om den dem tilkjende givne Dom havde fældet eller frikiendt dem. Deres Frifindelse er iøvrigt ikke motiveret ved det for flere Uger siden udbredte Rygte, at en Person i Amerika paa sit Dødsleien skulde have vedkjendt sig Mordet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
J Viborg Samler af 3die dennes, yttres den Formening, at Remontecommissionens Omkring reisen, for at holde vore Cavallerie=Regimenter i complet Stand, ikke synes at være nødvendig, da hele Antallet af de casserede Cavallerieheste, som aarlig skulle remplaceres, ikke antages at være større end, at Jndkjøbet kundelskee paa et af de største Hestemarkeder i Jylland, naar det forud blev bekjendtgjort. Vil man imidlertid absolut have at Hestene skulle opkjøbes rundt omkring i Landet, mener man at der er Grund til at spørge; Hvorfor dette Jndkjøb da ei kan overlades til Stutteri commissionen? Hans Kongl. Høihed Prinds Frederik Carl Christian har, som Bidrag til at grundlægge en Forsørgelsestiftelse for veludtjente, afskedigede Underofficerer af det kongl. fyenske Jnfanterie-Regiment, skjænket en Sum af 3000 Rbd. Sølv, og udnævnt en Commission af Regimentets Officerer til at indgive Forslag om den hensigtsmæssigste Anvendelse af denne Gave. Til Udvidelse og Forskjønnelse af de i Fredericia paabegyndte Plantninger og Anlæg har Høistsamme ligeledes bestemt en Sum af 1000 Rbd. Sølv. Begge disse betydelig Gaver ere modtagne med Taknemlighed og Paaskjønnelse af Vedkommende. (Aarh. Avis.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Uddrag af Stubbekjøbing Kjøbstads Fattigregnskab for Aaret 1835. 100 nen. paand Jensdetværg til onmaale, Rbd. Mk. s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Beholdningen fra forrige Aar. . . 36, 33 Det for Aaret 1835 paalignede Bidrag . . . ....... . . 221 312 Adskillige andre Jndtægter, saasom Renter af Kassens Capitaler og en inddragen Sum, der beroede i Sparelilinter. kassen. 34631 Summa Jndtægt 601 110. nindig iaf tre Fast Understøttelse, udbetalt efter Forsørgelsesplanen . . . . . . . 105 Adskillige Udgivter, saasom Begravelsesomkostninger, interimistisk Unalle derstøttelse, for Medicin, Repara loni ation paa Fattighuset m.v. a 197 1806 Restancer 19 T Udlaante Capitaler . . . . . . . . . 160 ArbiBeholdning . . . . . . . . . . . . . . 122. Summa Udgift 604 4 10 Fattigkassen besidder en Formue af 1401 Rbd. i private og kongelige Obligationer. Fast Understøttelse er i Aarets Løb givet til 15 Lemmer Lige fordeelt, vilde Understøttelsen under 1ste Udgifts post have andraget 7 Rbd. 3 s. for hver af disse Trængende. Disses forskjellige Trang har medført, at den høieste Pengeunderstøttelse er 20 Rbd. og den mindste Rbd. 2 Mk., som nær tildeelt det Fattiglem efter Planen. Af Lemmerne have desuden 5 nydt Kost hos lige saa mange Contribuenter. Aarets Bidrag er paalignet 125 Contribuenter, og det høieste Bidrag, enkelt Mand har ydet, var 7 Rbd. 3 Mk., hvorimod det mindste Bidrag har været 2 Mk. Kjøbstaden Stubbekiøbing har, ifølge den sidste Folketælling, 839 Jndvaanere. Dette Folketal forholdt sig følgelig til Antallet af de faste Fattiglemmer det indbefattede, som 561.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Blandet. Mandagen den 25de f. M. - skrives fra Hamborg – ankom en fremmed Mand, Hr. S. fra Stratsburg, bekjendt under Navnet B. som i den senere Tid havde opholdt sig i Hamborg, med Kone og 3 Børn, til Wandsbeck, Selskab, med en meget smuk Englænderinde, Mads S. Hat, og indlogerede sig med hende i Hr. Linstants Hö tel, han i første, og hun i Stue-Etagen. Om Eftermiddagen spadserede de sammen, næste Morgen spiste de Frokost med hinanden, spiste til Middag, og gik derefter i Skoven. Om Eftermiddagen Kl. 5 1/2 hørte man to Skud falde efter hinanden i Skoven, hvorom man senere erholdt følgende Oplysning. Ved Enden aften Alle havde Herren skudt paa Damen med en Pistol, saaledes, at Kuglen streifede Kindbenet og borttog et lille Stykke af samme, uden dog at beskadige Tungen eller Tænderne. Herren gik derpaa længere ind i Skoven og skjød sig med den paany ladte Pistol gjennem Hjertet. Mad. Ed Ali, som var styrtet afmægtig omkuld, kom dog snart saameget til Kræfterne, at hun kunde begive sig tilbage til Wandsbeck, hvor hun nu nyder den omhyggeligste Pleie. Saavidt man for Øieblikket kan bedømme, er Saaret ikke farligt. Hun yttrer den Formening, at Skudet paa hende ikke kom fra den hende ledsagende Herre, men fra en Tredie. Hendes Mand er for ikke længe siden død i Hamborg, all billige Vidt dreven Ahnestolthed. Paa Tapeterne i et Værelse i Hertugen af C. Palais, er Syndfloden fremstillet, og man seer en Mand løbe efter Noah og raabe: min kjære Ven, red Familien Es. Archiv. 90. Daubt 100 Side Papir. gaae 101 Junito rambod major ifölge Execution og Udlæg liver Ec. følge Forliig og Panthavernes Fordringe. Med disse og lignende Inddedninger ere vi nus lang Tid vanter til at see Auctioner bekiendtgjorte over adskillige Gaarde og Huse, over God og Qvæg. Det maa unægtelig være meget ubehageligt for den Person, som saaledes seer sin Eiendom opraabt; jeg behover meppe at omtale det Indtryk, som en slig Bekiendtgjörelse af en Mands Navur maa giøre paa hans Hustrue og Børn. Det synes ikke at denne eller flignende Indledning, for at sige Publikum at noget skal sælges er ganske nødvendig, og er den det ikke, saa maatte Humaniteten tilsige at denburde delades For dem som vil og kan Kiøbe, er den Efterretning mok, at Noget skal sælges: "det kan være ham ligegyldigt, enten der sælges af frie Villie eller af Nöd, og skulde han have den Hensigt, at ville benytte Nöden til sin Fordeel, saa bør man paa ingen Maade, føie ham deri. Dersom juridiske Grunde, løsrevne fra alle Fordomme, ikke fordredde omtalte Indledninger som nødvendige, saa burde der ikke anvendestilstanReisende. fra den 4de til den 11te Mai 1836. Fra Gaabense til Vordingborg. Handelscommissionair Jensen, Kjøbmand Wineken; Mad. Clausen; Jomfruerne Galschott og Kjærs Mad. Schiøne; Student Kampmann, Handelsbet, Vogelsang; Hr. Fibiger; Student Gram Landmand Oxenboll; Byfoged Buntzen; Student Mackeprang; Procurator Dahlstrøm, Landmændene Engel og Matzen; Kammerherre, Baron Rosendel=Lehn, Pastor Meyer med Familie Farver Harder med Familie, Procurator Nye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Fra Vordingborg til Gaabense: Pharmacent Rosted; Kammerherreinde Raben; Kammerraad Nyegaard med Familie, Pastor Boch Hr. Wandel; Forpagter Jessen; Frøken Jansen og Søster; Mad. Rønning; Procurator Rye; Cancellie-Secretair Hammerich med Familie, Fuldm. Petersen og Jespersen; Victor Brygmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Ved Tallotteriets 1138te Trækning i Kjøbenhavn udkom: den 15. 24. 22 25 13.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Søndagen den 15de dennes, prædiker Pastor Glahn i Nykjøbing og Sydstofte Kirker. Gudstjenesten begynder paa sidste Sted Kl. 9 Formid. og paa det første Kl. 12 Middag. br. i det have Rettet vil freds Nr. 37, Pag. 184, 11 Lin., Forholdet af de Ydende tilde Fortærende læs: Forholdet af Jndvaanerne til Fattiglem merne &c. de Vilkaane til br. i det have Rettet vil freds Nr. 37, Pag. 184, 11 Lin., Forholdet af de Ydende tilde Fortærende læs: Forholdet af Jndvaanerne til Fattiglem merne &c. de Vilkaane til
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Bekiendtgjørelser. Efter tidligere Indbydelse til mig derom, har Undertegnede interesseret sig saavidt muligt for, at kunne give Bidrag til Museet for Oldsager i Kjøbenhavn; hvilket Museum tiltrækker sig en fortjent Opmærksomhed hos Fremmede, og ikke sees uden Fornøielse selv af Landsmænd, og for Historie in specie, og Videnskab in genere, er af saa stor Vigtighed. J forrige Maaned afsendte jeg derfor saaledes et spadeformig tildannet Redskab af Graaesteen, hvori var et Skaft med Hul i, en hvid velflebet Flintesteen (saakaldet Tordenkile) og 100 Stkr. ældgamle Kobbermynter, fundet tilsammen paa eet Sted i en Mark her i Egnen, skjøndt jeg ei formodede at disse Ting kunde være af synderlig Vigtighed for Museet, har dog den kongelige Commission for Oldsagernes Opbevaring, ved Hr. Cancellieraad Thomsen, hindret min Bestræbelse med sin bevaagne Tilfredshed, samt fremdeles anbefalet Museet til min Opmærksomhed. Efter mundtlig Opfordring til mine Bekjendtere her paa Egnen, er jeg paany forsynet med 4 interessante Stykker, til Afsendelse, og tvivler ikke paa, at jeg vil sættes istand til for Fremtiden at sende moget klækkeligt, naar jeg torde gjøre Regning paa at mine Venner og Bekjendtere ville med mig virke til det gode Formaal, hvorom jeg herved beder. Skiøndt jeg naturligviis ikke selv af Museummet tager Betaling for de indsendende Oldsager, er jeg dog ikke uvillig til at yde en efter min Evne og det FundnesBeskaffenhed rettet Priis, for de Ting som for mig kun har Affections-Værdie, og for hvad der maatte have virkelig Værd, f. Ex. Metaller, kan Erstatning forventes udbetalt efter Commissionens Foranstaltning. J denne Anledning, skal jeg til Hensigtens Fremme, ikke undlade at tilføie, hvad til mig er yttret. Det er Commissionens (til Oldsagernes Opbevaring) høieste Ønske, at man vil sende hertil hvad saaledes findes: thi det er ikke sieldent at man overseer de smaae Forskjelligheder i Steenarter, i Dimensioner og deslige, som alle ere vigtige for Samlingen, og kun kan sees ved en directe Sammenligning. Slutteligen tilføies, at jeg nærmere skal have den Ære, for den kongl. Commission, navnligen at opgive de eller Dem, der maatte ville assistere mig. De ville sikkert kunne forvente dens Bifald, og min Forbindtlighed og Tak. Nysted, den 8de Maji 1836. H. J. Henrichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Med Skipper Winter, er til Nakskov i disse Dage arriveret et smukt Partie Bundtmager Sommer=Kasketter for Voxne og Børn, og at faae til nedsatte Priser hos Wulffeld. Nakskov. Et lidet Parti, hvidt og rødt Kløverfrøe kan bekommes hos M. Roepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Ledig Tjeneste. En Karl med godt Skudsmaal kan strax erholde Tjeneste hos Gjæstgiver Thomsen i Nykjøbing. Eiendoms Salg. Efterat have akkorderet med de fraværende, myndige Arvinger, om den Arv de kunde tilkomme efter min afgangne Mand, Kjøbmand Jørgen Larsen Bolt, her i Byen, og derved er givet Raadighed over Boets Eiendomme, er jeg findet til underhaanden at bortsælge, min eiende, og iboende betydelige Kjøbmandsgaard, her i Byen, hvilken er indrettet, til Brænderie, Korn, Urtekræmmer og Tømmerhandel, som der, i en lang Række af Aar, har været ført af den Afdøde. Til Gaarden hører, circa 34 Td. Land, gode Jorder, som for det meste, kan følge i Kiøbet. Bygningerne ere stærke og gode, og Bankhæftelsen er indfriet. Salgsvilkaarene, kunne blive billige. Liebhavere ville behagelig henvende sig, til mig selv, om Kiøb, og ellers til Dhrrs Grosserers Suhrdige Sønner Kjøbenhavn og Procurator Holm i Hobroe, som kunne give nærmere Underretning. 20 Nakskov den 15te Mai 1836, om Hullod Som Laugværge, A. R. sal. Bolbtug600. Han simod sinimogianen, an 10 anpod Malla tige Uge Nanis mann i log følge tagen Bestemmelse under Behandlingen af Kjøbmand Holsts Fallitbo, bliver den dette Bo tilhørende Gaard Matr. Nr. 12-13 paa denne Byes Broegade, bestaaende af 22 Fag Forhuus, og 26 Fag Baghuus, Muur= og Bindingsværk med Tegltag, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, Løverdagen den 28de Mai, 1te og 25de Juni førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 4; af hvilke Auctioner de 2de første afholdes paa mit Contoirammen den 3die i Gaarden selv. Gaarden ligger paa Byens Hovedgade, fordeelagtigt for Handel, og i samme findes et complet Brænderi, og en for trinlig god Maltkjølle. Til Stedet hører en Frugt= og en Urtehauge paa circa 3 Skjepper Land og en Jordlod paa Byens Mark paa omtrent 4 Tønder Lande ge Bye og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 12te Mai 1836. af Anal Ravnkilde. pralvande,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Jfølge passeret Udvantning for resterende Skatter og A givter, bliver den under Matr. Nr. 318 ved Nakskov Sønder gades Port beliggende Gaard med alle tilhørende Bygninger samt Jordlodden Nr. 50 i Stormarken bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 20de Juni, samt 4de og 18de Juli d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. om Nakskov den 11te Mai 1836, Ham merich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Efter Forlangende af Skifteretten i Kiøbmand og Brændeviinsbrænder, C. H. Galthens Fallitboe, bliver Boets Gaard i Klostergaden Nr. 11, bestaaende af: a. Forhuus 13 Fag, Muur= og Bindingsværk med Tegltag, og en grundmuret Gavl, indrettet til Beboelse og Krambod, med tvende Kjeldre. J Værelserne findes fem Jern vindovne og i Kiøkkenet en fuldstændig Kogeindretning. Maa. Sidehuus i Øster, 12 Fag, to Etager høit, deels af Grundmuur, deels af Muur= og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til 3 Kamre, Stald, Hakkelsekammer, Loe og Lade, Kielder under to Fag. c. Baghuus, 10 Fag Muur= og Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Pakhuus, Brænderie og Bryggerie med nye og fuldstændige Apparater, hvoriblandt en Maltkiølle paa 9 Tdr. med Jernfloger, en Kobberbrændeviinskiedel paa 6 Tdr. med Hat og Dæksel en Svaletønde med Kobbersvalemaskine, en Kobberbryggerkiedel paa 4 Tdr. og Render nedlagt i Jorden fra Nørresøe. d. Halvtaghuus, 4 Fag, samme Bygning og Tag til Sviin igel. c. Huus i Baggaarden, 8 Fag, samme Bygning og Tag til Kostald. 1. Grund, broelagt Gaardsrum og Haugeplads, indhegnet med nyt Plankeværk og Stakit, samt den til Gaarden henhørende Jordlod i Vestermark, circa 3 Tdr. Land Areal, stillede til 3de offentlige Auctioner, deels samlede, deels separate, Tirsdagene den 7de og 21de Junii og 5te Julii 1836, Formiddag Kl. 10, af hvilke første og anden Auction afholdes her paa Comptoiret, men tredie Auction i den nævnte Gaard. Conditionerne, paa hvilke denne, for største Deel i Aaret 1833 af nyt opførte, for Handel og Brænderie særdeles fordeelagtigt beliggende og i enhver Henseende fortrinligt vedligeholdte, Gaard og Jordlodden agtes bortsolgte, og hvorefter hele Kiøbesummen mod aarlige Afbetalinger kan forblive indestaaende i Eiendommen, ere forinden Auctionerne til Eftersyn hos mig. Denne Bekjendtgjørelse tiener, ifølge Placaten af 22 April 1817, saavel til de Lysthavendes, som til Panthavernes Efterretning. Mariebo Byfogedcomptoir, den 5te Maji 1836. Valentin. vore saamange og Fredagen den 27de dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa det saakaldte Bottøe Fang, omtrent 1/4 Miil fra Gjedesbye, afholdt offentlig Auction over Ladningen af den sammesteds indstrandede Galease Lax kaldet og ført af Skipper C. S. Ekroth fra Raumo, bestaaende af circa 700 Tylter, Fyrrelægter, 144 Stkr. Bjelker, 182 Stkr. Sparrer, 52 Stkr. Planker, 20 Tylter Bræder, 540 Stkr. Kornskuffer, 218 Stkr. Truge og 196 Stkr. Øsekar, saaog over Vraget af det indstrandede Skib, 2 Skibsbaade, nogle Ankere og endeel Skibstakkelage m.m. Hvortil de Lysthavende herved indbydes. no Falsters Birk, den 12te Mai 1836. KrügernJndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Ved Proclama af 4de dennes, som læses inden, vedkommende Retter, ere de, som formene sig at have nogen Fordring paa Stervboet efter afdøde Ungkarl Jens Jensen Skafte af Nordlunde, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Undertegnede, som Executorf testamenti at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring; hvilket herved bekjendtgjøres. Pederstrup pr. Mariboe den 5 Mai 1836. Aggerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-13
Ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved Nakskov Bytingsret og ved den kongelige Landsover- samt Hof og Stadsret i Kjøbenhavn, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre efter min ved Døden afgangne Mand, Kjøbmand Jørgen Larsen Bolt i Nakskov, indkaldte med 6 og 12 Ugers Varsel til for mig og Laugværge at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, under Fortabelse af deres Fordring; hvilket herved endvidere, i Medfør af Anordningerne, bekjendtgjøres. naa Nakskov den 5 Mai 1836. A. K. sal. Bolt Som Laugværge. J. H. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-17
30te Aargang. Lollands Falsters. an om i B. angaar, at hans tair No. 12. ad IIIII Giftsdende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-17
Mayn3 900 Kan Jor at da SnoresammePrivilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator, Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykiøbing. Tirsdagen den 17 Mai 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-17
Udenlandsk Politik. Frankrig. Hr. Dupins Tale til Kongen paa dennes Navnedag har fremkaldt en levende Ordvexel i Deputeret Kammeret mellem Hr. Dupin og flere af Doctrinairernes Repræsentanter, blandt, hvilke Grev Jaubert først kastede Stridshandsken, i det han forlangte Oplæsningen saavel af Præsidentens som Kongens Tale, og bebreidede Præsidenten, at han, istedetfor i almindelige Udtryat bringe Kongen Kammerets Lykønskning, i Kammerets Navn, havde forebragt ham et Slags Program over dets Arbeider, og tilladt sig visse Hentydninger paa en enkelt Deel af Kammeret, (Doctrinairerne) Til Forebyggelse af slige Misbrug for Fremtiden foreslog endog en anden Doctrinair, Hr. Piscatory, at der ved reglementariske Bestemmelser betimeligen maatte sørges for, at Præsidenten ved saadanne Leiligheder holdt sig til Almindeligheder, eller at han ikke talte uden foregaaende Beraadslagning i Kammeret, hvilket han ansaae saameget nødvendigere, som det ikke var første Gang, Præsidenten saaledes havde misbrugt sin Stilling. Uden selv at give en tilfredsstillende Fortolkning, protesterede Hr. Dupin paa den anden Side i sine Replikker til hine Angreb mod enhver Jnterpretation af hans Ord, hvoraf han erklærede ikke at ville tage et Eneste tilbage, og hele Striden endtes endeligen med at Hr. Guizot af Hr. Dupins Explicationer uddrog det Resultat, at denne i sin Tale hverken havde hentydet paa noget Partie, eller anmasset sig at tale til Kongen i Kammerets Navn. Og derved blev mand staaende, fordi ingen af Parterne (tiers parti og Doctrinairerne) havde Mod nok til definitivt at bryde med hinanden, skjøndt de paa den anden Side af hine Udbrud ikke lader sig nogen Nærmelse eller Udsoning tænke. Blandt de senere Forhandlinger har i Særdeleshed Hr. Jan berts Referat over Lovudkastet, betræffendenten Credit af 4,580,000 Fres. til Fuldendelsen afgadskillige offentlige Monumenter, gjort Opsigt. Referenten dadlede den af Hr. Thiers som forhenværende Jndenrigsminister brugte Fremgangsmaade, at forlange den ene Credit-Bevilling efter den anden, under Paaskud, at de engang begyndte Værker skulde fuldendes, istedetfor strax ved Begyndelsen at gjøre Kammeret bekjendt med det præsumtive Omfang af samtlige Omkostninger. Det var paa denne Maade, sagde Ref., kommet saa vidt, at et eneste Monument (i Qvar d'Orsay) havde, medtaget 9 Millioner Fres, som langt hensigtsmæssigere kunde have været anvendte til Vei=Anlæg. Han foreslog derfor i Commissionens Navn at slige Andragender i Almindelighed ikke burde bevilges medmindre de ledsagedes af Bygningsplanerne og Beregninger over Omkostingerne. - Den 2den dennes havde Hertugerne af Orleans og Remours tiltraadt, Reisen til Tydskland, ledsagede af Generalerne Baudrand, Colbert og Marbot, Hertugen af Elchingen (anden Søn af Marschal Ney, Hr. v. Montguyon og Hertugen af Valengay. Den 6te vare de indtrufne i Coblentz, og Dagen efter, i Cöln.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-17
Den 11te ventedes de til Berlin. Prindserne reise i Uhlanuniform, og gjøre Reisen i 3 sexspændige, 1 strespændig og 1 trespændig Vogn. - Synderligt nok at de franske Kongesønner netop i dette Øieblik træffe sammen i Berlin, med en formelig befuldmægtiget Agent af Ludvig den 17de, den bekjendte Uhrmager Naundorff, nemlig med Advocaten Delpract, der opholder sig i Berlin for at erhverve yderligere Data for den foregivne PrindsesJndentitet. Hr. Delpract er saa overbeviist om, at Uhrmageren virkeligen er en Søn af Martyr kongen Ludvig den 16de, at selv den Kjendsgierning, at Prætendenten en Tidlang har siddet i Tugthuset i Brandenburg, ikke kan svække hans Troe. Det lader sig forøvrigt ikke nægte, at bemeldte Uhrmager har en paafaldende Lighed med Burbonnernes Familietræk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-17
Portugal. Ministeriet er nu definitivt organiseret saaledes: Hertugen af Terceira, Conseil Præsident og Krigsminister; da Silva Carvalho, Finantsminister; Grev Villareal, Udenrigsminister; A. J. Freire, Jndenrigsminister, d'Albuquerque, Marineminister og Miranda Justitsminister. Desuden er Hertugen af Palmella optaget i det nye Cabinet, i det særdeles Øiemed, at lede Underhandlingerne med de fremmede Magter. Om hvorvidt dette Ministerium vil holde sig, og være i Stand til at ordnede forvirrede Finantser, derom ere Meningerne deelte. Man var ikke uden Bekymring for den Omstændighed, at Dronningens Gemal fordrer Opfyldelsen af det ved Ægteskabscontracten givne Løfte, at give ham Overbefalingen over Armeen, hvilket, som bekjendt, Cortes, i samme Øieblik han ankom til Lisabon, havde nægtet at indvilge. Dronningen skal have anbefalet de nye Ministre at anvende Alt for at bevirke hendes Gemals Ønske opfyldt. For det Førstel har hun søgt at trøste ham ved at udnævne ham til Marschal-General. a Spanien. J Madrid er man derimod endnu ikke kommet i Stand med Cabinettets Complette ring. Mendizaval's sørgelige, ofte af Taarer afbrudte Skildring af Landets Stilling, og af hans egne Lidelser og Forlegenhed, har endeligen, bevæget Hr. Arguelles til at indtræde i Ministeriet, men om det øvrige Personale er ingen Beslutning taget. Det nye Valglov-Udkast er kuns lidet af vigende fra det ældre, der havde det forrige Kammers Opløsning til Følge. Med Undtagelse af et heldigt Udfald af Englænderne fra St. Sebastian, der, understøttet af 800 Mand som iland sattes af den engelske Admiral John Hay, drev Carlisterne tilbage fra deres nærmeste Forskandsninger, er intet Nyt af Jnteresse at meddele fra den nordlige Krigsskueplads, og man kan vistnok, forsaavidt disse og mangfoldige andre Smaafægtninger ikke synes at føre til noget endeligt Resultat, referere sig til nedenstaaende Artikel under Spildt Papir Nr. 5." Det samme gjælder om det evige Jnterventions= eller Cooperations=Spørgsmaal fra Frankrigs Side, hvilket man nu atter vil skal i Kraft af den franske Konges personlige Villie, være besvaret benægtende. Øfterrig. En mislig Stemning har bemægtiget sig Gemytterne i Kongeriget Gallicien, og Regjeringen er betænkt paa at qvæle Spiren til et Udbrud, ved at afsende didhen stærke Troppemasser. L. De befalede Reductioner i den østerrigske Armee, ere af officiel Vei notificeret samtlige enropæiske Hoffer. Adskillige af de fra Krakan forviiste Polakker have, indskibet sig til Frankrig, med den franske Regjerings Tilladelse. Andre paa en østerrigsk Fregat indskibede Polakker, ere under Oberst, Bandieras Befaling, afgaaede directe til Nework. - Hertuginden af Angouleme og Mademoiselle de Berry have forladt Wien, og ere reiste tilbage til Prag. Under hendes Ophold i Wien, levede hun alene i den keiserlige Families Kreds, og deelte, sin øvrige Tid, mellem gudelige Øvelser, og hendes blomstrende Nieces Opdragelse.