JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Rhinstrømmen, den 5 Julii. Staden Cøln er saa opfyldt med Belgiske Flygtinge af alle Stænder, ja endog Munke og Nonner, at Huus leyen og Levnetsmidlerne derved ere blevne tre Gange saa dyre som forhen. Landeveiene ere ligesom skiulte med fuldpakkede Vogne af de Flygtendes Effecter. Mange af dem skal have forsikkret, at Franskmændene vilde i Belgien endnu finde mange skiulte Venner; ligesom de ogsaa, om de vare lykkelige nok til at trænge ind i Holland, vist nok ville være de hollandske Patrioter hierteligen velkomne. - Den østerrigske Armees Bagage i Nederlandene er for største Deelen allerede passeret Aachen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Pløen, den 7 Julii. J Morges døde her, efter en Langvarig og smertefuld Sygdom, Greve Woldemar Fredrich von Schmettow, som ved adskillige af Publicum veloptagne Skrivter har gjort sig berømt. Hans Død har saaledes gjort Ende paa den imod ham anlagte Fiscal-Proces, i Anledning af hans patriotische Gedanken uberstehende Heere, politisches Gleichgewicht und Staatsrevolution, samt hans Commentar over samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Altona, den 11 Julii. J de i Dag over Holland indløbne Beretninger fra Nederlandene ansees de allierte Armeers Retirade som afgiort, og det lader, som man vil blive nødt til at overlade hele Belgien til sin Skjebne. Herom forklarer particulaire Breve fra Brussel af 3die Julii sig saaledes: Efter Bataillen den 26de Junii havde Prindsen af Co burgs Armee trukket sig bagved Genappe. J Forgaars lod en Deel af den franske Armee sig sammesteds see, og vore Fortropper trak sig tilbage. J Gaar er Armeen ankommet til Waterles, ved Indgangen til Sogner Skoven, 3 Mile herfra. Kort derefter fik Armeens Bagage og Skyds, som stod en Fierdingvey herfra, Ordre til at marchere lige til Loeven, hvorhen ogsaa Hof Equipagerne bleve henseendte. Den Hollandske Armees Pontons og Skyds er ligeledes passeret herigiennem. Greve Clairfaits Armees Bagage, som stod ved Gent, er underveys til Antwerpen og Aalst. Paa den Dornickske Kant have vore Generaler rømmet de franske Pladser, Orchies og Marchienne, som derpaa bleve besatte af Franskmændene. De fire Fæstninger, Valenciennes, Conde, Quesnoy og Landreci, har man overladt til sit eget Forsvar, efterat have forsynet dem med tilstrækkelig Garnison, Munition og Levnetsmidler. De af Jndvaanerne, som ey kunde proviantere sig paa 2 Maaneder, have maattet forføye sig bort. J Landrey have Franskmændene allerede indkastet nogle Bomber og Granater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Fra Harlem meldes under 7de Julii, at der den 3die om Aftenen var til Brüssel ankommet en fransk Trompeter med et Brev til Greve Metternich, at bemeldte Greve Dagen derpaa var med General Bender reyst til Cøln, hvorhen ogsaa det Keyserlige Krigscommissariat allerede var afgaaet. Den 6te havde Lord Cornvallis forladt Brüssel. Den Hollandske Armee havde den 3die sit Hovedqvarteer i Hall, og skulde den 5te defilere igiennem Brüssel. Samme Dag ventedes Greve Moras Corps til Antwerpen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Et Brev fra Haag af 8de Julii beretter, hvorledes Oberst Bentink allerede den 4de om Aftenen havde bragt den Efterretning, at nogle hundrede Franskmænd havde den 2den, da Prinds Fredrich af Oranien var i Sluis i Flanderen, kastet nogle Haubitzer derind Prindsen var derpaa gaaet videre til Sat van Gent. - Til Herzogenbusch er der gaaet Ordre til at sætte Oversvømmelserne ret i Gang. Det forladte Ostende er den 1ste hujus blevet besat af Franskmændene, og de engelske Transportskibe med Tropper, Bagage og Munition, have Generalstaterne tilstaaet Farten paa Schelde. De franske Convendeputerte Choudien og Richard have til Belgier, ne udfærdiget en Proclamation, hvori de tilstaae disse af muelig Beskyttelse, naar de ville forholde sig roeligen Vel vide vi, at man overalt anseer os med Skræk hedder det i denne Proclamation; "men de republicanske Franskmænd svare med deres Forhold paa denne Beskyldning. Der er givet de bestemteste Ordres til at respectere Gods og Eiendomme. Alle Jndvaanerne, deres Meeninger og Fordomme, være hvorledes de ville, skulle i os finde Venner, saalænge de ey søge at giøre Jndgreb i den af Frankerige antagne Regieringsform. – Efter den Harlemmer Avis skal ogsaa Franskmændene overalt holde den bedste Krigsdisciplin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Fra Postcontoiret i Amsterdam er der den 8de Julii ble det bekiendgjort, at den Brabantske Post ey kunde ventes den Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Kiøbenhavn, den 14 Julii. Under Dato den 21 Junii er udgaaet en Placat, angaaende Amternes Jnddeeling for Eftertiden i Danmark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Barom. 7 Julii. 28. 4. O. 200 Varme. S. S. V. N. V. N. V. N. V. N. N. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Udi afvigte Uge fra den 5 Julii til den 12 dito ere i denne Kongelige Residence Stad copulerede 20 Par. Fødte Drenge 31, Piger 35, tilsammen fødte 66. Døde Mænd 19, Qvinder 11, Drenge 9, Piger 12, af følgende Sygdomme: Alderdom 3. Barselseng 1. Brystsyge 3. Druknet 1. Dødfød 1. Forraadnelsesfeber 5. Galdefeber 2. Guulsoet 1. Hidsig Feber 1. Kopper 4. Langvarig Svaghed 1. Mæslinger 1. Slag 8. Stikflod 1. Tænder 5. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 5. Vattersoet 3. Tilsammen døde 51. Ere saa 15 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1794. kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 179, udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-14
Udi Julii, August og September Maaneder ere trende meublerede Værelser til Leye for en reysende Cavalleer udi underste Etage paa Hiørnet af Vandkonsten hos Viinhandler Glasing.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Kiøbenhavns No. Aar. huius, muur, nuar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Post-Tidender, som en Muur. Fredagen, den 18 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Høyfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Stockholm, den 4 Julii. Hertug Regenten har udnævnt Generaladintant og Selskabscavailer Oberst Mørner til Vicegouverneur hos Kongen, og tillige erklæret, at han selv vil have Overopsynet med Kongens Veiledning. – Den 7de tiltræder Kongen med Hertugen en Reyse, paa hvilken adskillige Bierg værker og nogle af vore største Godseiere, hvoriblandt Baron de Geer, ville faae et Besøg. At denne Reyse skulde gaae endnu videre, ja endog til Kiøbenhavn, er blot Rygte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Det hidtil af omtrent 5000 Mand bestaaende Artillerieregiment er nu deelt i 4 Dele, hvilke skulle kaldes det Svenske, Gothiske, Wendiske og Finnske Regiment. Chefen for dem alle er General Sinclair, som for nærværende Tid reyser i Tydskland. De særskilte Regiments chefer ere Gyllengranat, Treffenberg, Gyllenstierna og Liliensværd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Den russiske Flaade fra Reval og Cronstadt skal nu være i Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Wien, den 5 Julii. Fra Nederlandene have vi faaet meget ubehagelige Tidender. Fiendens Magt sammesteds bliver med hver Dag skrækkeligere, og skal fra Dunkirchen til Luxemburg beløbe sig til 450000 Mand. Man frygter derfor med god Grund, at det vil blive plat umueligt, længer at imodsætte denne uhyre Masse, og man kan altsaa ey heller undre over, om der, for engang at giøre en Ende paa saamegen Blodsudgydelse, besluttes at giøre et Skridt, som intet uden den absolute Nødvendighed kan retfærdiggiøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Greve von Trautmansdorf meenes at faae den vacante Hof= og Staats-Canzler Post. Allerede 6 Dage før Fyrste Kaunitzes Død blev der sendt ham en Stafette imøde, for at kalde ham tilbage fra en Reyse til Bøhmen. Foruden sine Godser og sit Palais efterlader Fyrste Kaunitz 500000 Gylden i Obligationer i de offentlige Fonds, og næsten ligesaameget i Prætiosa af alle Slags.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Nederlandsk Grændse, den 7 Julii. De Allierte trække sig fremdeles længer tilbage fra de belgiske Provindser. Hertugen af Yorks Armee, ved hvilken nu ogsaa Lordene Cornvallis og Moira staae, har over Gent og Dendermonde taget Veyen til Antwerpen, for derefter at gaae videre til Holland, hvor der i Bergen op Zoom, Breda, Herzogenbusch &c. giøres alle muelige Forsvarsanstalter; til hvilken Ende Oversvømmelsen, var bleven sat i Gang, og Egnen omkring Sluis allerede stod under Vand. Greve Clairfaits Corps har trukket sig fra Gent og Oudenarde til Aalst, og fra Dornick have de Allierte taget deres Tilflugt til Ath. Hovedarmeen trækker sig langsom tilbage til Brüssel, hvorigiennem al Armeens Bagage passerer, for at gaae deels til Antwerpen og deels til Mastricht. Man formoder, at de Engelsk Hannoveranske Hessisk og Hollandske Armeer skulle dække Provindsen Holland fra Sluis til Venlo, medens den Keyserlige Armee fra Rüremonde over Mastricht og Lüttich til Namur besætter Maasstrømmen, for paa den Kant at vedligeholde Communicationen med Luxemburg. Efterat Gent og Dornick vare forladte, ere Franskmændene den 4de rykket ind i begge disse Stæder. J Gent havde Pøbelen, saasnart de Keiserlige vare borte, begyndt at plyndre og begaae allehaande Udsvævelser; men Franskmændene bragte ved deres Jndmarch alting igien i Orden. J Dornick havde man derimod forholdt sig ganske roeligen. Pichegru havde derfra detacheret en Colonne til Lenze, og tilveyebragte derved Foreningen med Jourdans Armee, som kom fra Mons, ligesom han og fik afskaaret de allierte Armeer Communicationen med Landrech, Quesnoy, Valenciennes og Conde, af hvilke Landrey allerede blev bombarderet. Franskmændene have ogsaa denne Gang, ligesom ved Jnvasionen i Aaret 1792, lovet Belgierne Guld og grønne Skove. J Brügge, Gent, Mons, Dornick a. have de bekiendtgjort Proclamationer, i hvilke der loves 1) Sikkerhed for Jndvaanerne og deres Eiendomme; 2) fuldkommen Friehed i Henseende til Religionsøvelserne; 3) at ingen skal tiltales enten for sine Meeninger eller for sit forrige Forhold, og 4) at alle de, som af Skræk have forladt deres Boeliger, kunne frit komme tilbage, uden at blive anseet for Emigranter eller frygte for nogen Straf. Tillige er der ogsaa overalt gjort Beslag paa alt forefindende Klæde, Læder, Blye o. s. v., imod udstædte Beviser for det, der er leveret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Paris, den 7 Julii. J Følge Velfærdscommissionens Reqvisition er der blot i Paris i ringere Tid end 24 Timer tilveyebragt 1179 Kudske, 2750 Vogne og 5309 Heste, til Transporterne for Maass- og Sambre Armeen. Rundt omkring denne Stad er man nu i fuldt Begreb med at høste. Saavel Korn som Viin-Høsten er saa riig, at man ey i mange Aar kan erindre sig den saa god. Jsær overgaaer Viinhøsten i Champagne al Forventning. Udførselen er endnu underkastet de eengang decreterte Tvangslove.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Man mærker nu her saa lidet til Mangel paa visse Levnetsmidler, at man uden synderlig Besværlighed kan kiøbe alt hvad der hører til et velbesat Bord. - Nationalhøytiderne i Thuillerierne ere fremdeles meget simple, men overmaade muntre. Man dandser til den stærkt besatte Musik, istemmer Nationalsangene, og gaaer ved Midnat, i god Roe hiem. Ved alle slige Leyligheder er NationalPalaiets Hovedbygning altid illumineret. Det musicalske National-Jnstitut er vel endnu kun i sin Opkomst, men det lover noget Stort, da Gretry og flere Kunstnere ere beskieftigede med at danne det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
J Conventet blev Lonis, Deputeret fra det nederrhinske Departement, i Forgaars valgt til Præsident, og den unge Robespierre, Legendre, og Dumont til Secretairer. Jean Bon St. Andre og Barrere gjorde Sessionen den 4de hujus ved deres Krigs-Rapporter meget mærkværdig. "Medens Sambre og Maass-Armeen tilbageerobrede Ge mappe-Departementet, sagde Barrere, bemægtigede den venstre Deel af Nordarmeen sig en vigtig Havn. Ostende er i vore Hænder. Havnen, den største Deel af Skibene, Artilleriet, Munitionen og Magazinerne høre os til Nogle af sine Skibe fik Fienden vel opbrændt, men de øvrige maatte han lade os beholde, siden han for Modvind ey kunde faae dem ud. Det er da en lille Hævn for det, der vederfoeres os i Toulon. Med sit Guld vilde London tvunget os, men vort Jærn vandt Seyer over det. Dog, vore Seyre indskrænke sig ikke blot til Ostende. Vi have ogsaa faaet Dornick, og ere derved satte i Stand til at foreskrive Garnisonerne i de 4 Fæstninger Love. Om nogle faa Dage vil den franske Grund være gandske frie for vore Fiender. Lader os ved et frygteligt Decret erklære vort Fædreland helligt. - Det hedder desuden, at Jndvaanerne i Valenciennes allerede have gjort Opstand imod den fiendtlige Besætning. Men dermed er det dog ikke altsammen gjort. Han foreslog, og der blev decreteret: "at alle fiendtlige Tropper, som ere indsluttede i de 4 af Fienden erobrede Fæstninger (Conde, Valenciennes, Duesnøy og Landrecy), og som ikke inden 24 Timer efter de franske Generalers Opfordring have overgivet sig paa Discretion, ey skal tilstaaes nogen Capitulation, men paa Stedet nedsables.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Haag, den 8 Julii. Foruden Herzogenbusch skal ogsaa Breda sættes under Vand. J Sluis, Hulst, Aren og Sass van Gent ventes franske Beleyringer. Det Engelske Hof har givet Generalstaterne den Forsikkring, at det vil giøre alt hvad der staaer i dets Magt, for at beskytte Holland imod Franskmændene. Indgangen til Havnen ved Ostende skal Engelskmændene have gjort useylbar. – Fra Lüttich flygte de fleste Familier til Mastricht. Nogle tusinde blesserte og syge Keiserlige ere derigiennem transporterte til Aachen, hvor man skal have arresteret en fornem østerrigsk Embedsmand og en commanderende Generals Adjutant, og sendt dem til Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
J Amsterdam skal der indqvarteres Tropper, for at holde et vaaget Øye med Folkets Bevægelser. Et Detachement Husarer var allerede sammesteds ankommet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Wesel, den 9 Julii. Af et tilforladeligt Brev veed man, at Fienden den 6te har gjort et Hovedangreb mod alle den Keyserlige Armees Positioner. Bataillen har varet fra Klokken 4 Morgen til 6 Aften. General Beaulien allene havde souteneret sig i sin Postering ved Gemblours, i Nærheden af Namur, men den hele øvrige Armee havde trukket sig tilbage til Løwen. Prindsen af Coburgs Hovedqvarteer, var den 6te om Aftenen ikke langt fra Thienen. Man troede, at han vilde tage sin Retirade til Tongern, og at General Clairfait, som var i Brüssel, skulde følge ham. Altsaa er rimeligviis Brüssel i dette Øyeblik i Franskmændenes Hænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Rotterdam, den 11 Julii. De Brüsselske og Bravantske Breve ere udeblevne; og man vil derfra slutte, at det udspredte Rygte om Brus sels Overgang til Franskmændene kan ventes bekræftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Den 8de var den engelske Garnison fra Ostende ankommet til Antwerpen. Man ventede ligeledes den fra Nieuport. De engelske, hannoveranske og hessiske Tropper havde leyret sig i Nærheden af Antwerpen, hvor Hertugen af Pork selv den 3de var ankommet. Begge de engelske Poster af 5te og 8de have ikke medbragt noget Nyt af nogen Betydenhed, Parlementet var ey endnu dissolveret. Oppositionen havde i begge Husene paastaaet, at Parlementet nu, da Forfatningen i Flandern var saa critisk, ikke burde prorogeres. Rygtet gik, at Hertugen af Portland, efter et Arrangement med Hr. Pitt, skulde blive indenlandsk Staatssecretair.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Kiøbenhavn, den 18 Julii. Den 9de Julii har det allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt at udnævne Hattemagermester Gudman Petersen til at være Hof-Hattemager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Gaar begyndte det Kongel. Kiøbenhavnske Skydeselskab og danske Broderskab sin aarlige Fugleskydning, som det naadigst behagede Hs. K. H. Kronprindsen, efter underdanigst Jndbydelse, at bivaane. Det første Skud skede for Hs. Majestæt Kongen, ved Hr. Generalmajor Adler; det andet for Hs. Majestæt Dronningen ved Samme. Derefter skiød Hs. K. H. Kronprindsen for sig Selv og for høye Gemalinde. For Hs. K. H. Arveprindsen og høye Gemalinde, samt for Hs. K. H. Prindsesse Lovise Augusta skiød Hr. Oberste von Holten, og for Hs. K. H. Prindsesse Lovise og Durchl. Gemaal, Prinds Carl af Hessen, Hr. Oberste v. Holten. Derefter skiød Fuglekongen, Hr. Agent Bertelsen; efter ham Selskabets Præses, Hs. Excellence Greve v. Osten, og derpaa Medlemmerne af Broderskabet, hver efter sit Nummer. Af Gevinsterne blev nedskudt Ringen af Hr. Raadmand Kaas bel, Gevinsten et Sølv Bordbestik, venstre Vinge af Hr. Chirurgus Møller, for Hr. Grosserer Romeis, Gevinsten en Sølv Sukkerskaal. J Dag blev Hovedet nedskudt af Hr. Oberste v. Holten, for Hs. K. H. Kronprindsesse Maria, Gevinsten en Sølv Kaffelande; Rumpen, ved Hr. Capitain Beenfeldt, for Hr. Mægler Hyllested, Gevinsten en Sølv Theepotte, Kroppen, tilligemed høyre Vinge, blev nedskudt af Hr. Lieutenant Volmeister, som bekom for Kongegevinsten, et Par Sølv trearmede Stager, og altsaa blev Selskabets Fuglekonge. Siden blev stukket til Skiven om høyre Vinge, som for bedste Skud tilfaldt Hr. Krudt-Fabriqveur Holm, og derfor bekomen indvendig forgyldt Sølv Sukkerspand. Verset, som den aftrædende Fuglekonge offererede Selskabet, var følgende: Som Brødre fro vi samles her, Hvor Fred og Enighed os vinker, Hvor Venskab Festens Løsen er, Og Broderskabs Pokalen blinker, O kommer, nyder denne Dag Hos Viin og Sang i Vennelag! Her høres ingen Vaabengnye, Her skyldfrit Borgerblod ei flyder; Her fra sin rædselsvangre Skye Ei Krigens hule Torden lyder; Her ingen grum despotisk Haand Paalægger gavnlig Frihed Baand. Ei seer man Landets Fyrste her For seent paa ligstrøet Valplads græde. Nei, hver en Borger er ham kier, Og Tvillingrigets Tarv hans Glæde; Thi skal og Dannertronen staae, Naar andre styrte og forgaae. Og hvis en Voldsmand vove tør Vor Fred, vort sieldne Held at krænke Skal han da kue os, nei før Han smedde skal sin egen Lænke! Hver Alder da, ja hver en Stand Skal slaae og segne for sit Land. Thi øve vi os her i Fred, At naar det skal for Alvor gielde, Vi kjæk maae gaae i Fædres Fied, Og Mand for Mand vor Fiende fælde, Og kæmpe for den gode Sag Til Livets sidste Aandedrag. Omstraal os, hulde Enighed, Du Himlens lykkelige Gave, At dette Selskab vare ved, Og at dets Grundvold aldrig rave. Op, stemmer i med velmeent Raab Det hele Broderforbunds Skaal! L. Bertelsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
J Tallotteriets 573 Trækning i Altona, den 15 Julii, udkom følgende Nummere: Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1794 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.; ligeledes kan og bekommes den aarlige Samling af de i Aaret 1793 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-18
Udi Julii, August og September Maaneder ere trende meublerede Værelser til Leye for en reysende Cavalleer udi underste Etage paa Hiørnet af Vandkonsten hos Viinhandler Glasing.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-21
Kiøbenhavns No. Aar. muun. agabsen. Post-Tidender. hun, tager Mandagen, den 21 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-21
Neapolis, den 21 Junii. Vesuvs nye skrækkelige Udbrud skal have kostet over 2000 Mennesker Livet. De Ødelæggelser, den i to Grene udstrømmende Lava har anrettet paa Bygninger, Marker og Træer, i en Strækning af nogle Mile, ere meget store. Nu truer den ogsaa det Kongelige Lystslot Favorite og andre kostbare Bygninger. Kongen har i denne Anledning ladet Folket levere vor Skydshelgens, St. Januarius's Billede, og man har med dette foretaget en Procession næsten paa en heel Miils Strækning udenfor Staden, hvilken Andagt mere end 200000 Mennesker have bivaanet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-21
Florenz, den 28 Junii. Fra Corsica meldes, at Stænderne sammesteds have, i deres i Bastia holdte Forsamling, under visse Betingelser underkastet sig den engelske Regierings Overherredømme, og i denne Anledning sendt to Deputerte til London. Lord Hood belavede sig paa en almindelig Storm imod Calvi, ifald den ikke paa en nye Opfordring skulde overgive sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-21
Vor Storhertug er under nærværende Conjuncturer betænkt paa at udvide sit Militairvæsen, og har i Hensigt til den forehavende Recrutering søgt at overtyde Undersaatterne om Nødvendigheden af disse Forsvarsanstalter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-21
Fra den Preussiske Rhiin Armees Leyr, den 5 Julii. Da Fienden havde faaet en Forstærkning af 30000 Mand, og alle sine Tropper samlet, begav han sig Natten til den 2den hujus paa Marchen, og passerede Erbach i 3 Colonner. Den stærkeste af disse rykkede frem over Zweybrücken, den anden over Fischbach, og den tredie over Klausen. Paa samme Tid havde Fienden ladet hele Rhinarmeen marchere imod Arveprindsen af Hohenlohe og den Keyserl. Fyrste von Hohenlohe, for at formere en General Attaque imod alle Posteringer, og eet eller andet Sted at bryde igiennem. - Fienden rykkede tat ind paa vort Hovedcorps, men alle vore Posteringer bleve ved to Dages og to Nætters vedholdende Skarmydsering og en stærk Kanonade soutenerte. Ogsaa det Forsøg af Fienden, at bryde igiennem i Biergegnen og ved Trippstadt, hvor Generallieutenant Kleist stod, løb frugtesløst af, thi han blev der modtaget med stor Bravour under en stærk Kartætske- og Musket-Jld, som bragte ham til at vige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-21
Generallieutenant Greve von Kalkreuth fik strax Ordre, at efterlade sig saamange Tropper, som udfordredes til at dække Trier og vore Magaziner i Kusel og Lautereck; men med Resten at marchere til Martins Høyen, for derfra at forene sig med Generalmajor von Rüchel, og giøre den over Zweybrücken anmarcherende Fiende Modstand. Her kom det til adskillige Skarmydseler, som dog alle faldt ud til vor Fordeel. Generallieutenant Greve von Kalkreuth har i denne Affaire viist megen Virksomhed og Krigserfarenhed, for at opnaae det tilsigtede dobbelte Øyemed, nemlig baade at beskytte Trier og Magazinerne, saa og at holde den fiendtlige Colonne tilbage. For nu engang at giøre en Ende paa Fiendens bestandige Harceleren, blev der fra vor Side besluttet at angribe ham. Til den Ende maatte Generallieutenant von Kleist attaquere Fiendens høyre Fløy, og dette udførde han paa det fortræffeligste, især udmærkede sig derved hans Regiments første Bataillon, som med fældet Bajonnet gik løs paa Fienden, stødte ned for Fode, erobrede 2 Kanoner, og giorde 70 Mand til Fanger. Ved denne resolverte Attaque af Generallieutenant von Kleist blev Fienden sat i saadan Skræk, at han over Hals og Hoved saaledes tog til at retirere, eller rettere at flygte, at Generallieutenant Courbiere, som med 10 Escadroner og nogle Batailloner forfulgte ham, ey fik ham ret at see igien, førend ved Fischbach, hvor da Generalmajor von Rüchel og Oberst i Estog dræbte mange og gjorde nogle til Fanger. Efter disse Attaquer rykkede alle Tropperne og Generallieutenant Greve von Kalkreuchs Corps igien ind i deres forrige Positioner. Vort Forliis kan ey endnu nøye bestemmes. Lieutenant von Normann er blevet i een af Attaquerne. De fiendtlige Fanger ere for største Deelen dødelig blesserte, og beløbe sig til 6 Officerer og omtrent 200 Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-21
Pohlsk Grændse, den 5 Julii. Den Cronstadtske Flaade bestaaer af 2 Skibe paa 100, 3 paa 74, og 4 paa 66 Kanoner, 2 Fregatter, 3 Cuttere, 3 Vagtskibe, og 12 Transportskibe. Den Cronstadiske Galeyflaade bestaaer af 5 Fregater og 11 Transportskibe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1794-07-21
Den Revalske store Flaade bestaaer af 2 Skibe paa 100, og 6 paa 74 Kanoner, 3 Fregatter, 4 Cuttere og 12 Trausportskibe. Den Rothsalmske Flotille bestaaer af 45 Kanoneerbaade, 3 Galeyer &c. – J Cronstadts Havn blive liggende 2 Skibe paa 100 Kanoner, 3 Fregatter, og 3 Cuttere, og i Revals Havn 1 Skib paa 100 Kanoner, for uden Vagtskibene og Escadren fra Archangel.