Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-05-23
Statssecretair for det indre Departement er Lord Sidmouib, forhen kaldet Addington, en sindig, ædel og almindelig agtet Mand, bekiendt af sin gode Forvaltning af en Talers Post i Underhuset; i Aarene 1801 og 2 var han første Minister. - Grev Henry Bathourst er Stats-Secretair for Krigs- og Colonial-Departementet; det er ham som Wilhelm Playfair i sit i Fior udgivne Skrift farer saadan løs paa, fordi han ikke vilde høre ham, da denne angav for ham Bonapartes Plan at forlade Elba. – Hr. Vonsittort, ogsaa en Tilhænger af Pitt, er Under-Skatmester og Kantsler for Skatkammeret, det er ham, som lagde i Aar den mislykkede Plan, at man skulde lade Jndkomst skatten vedvare; de andre Ministre ere den gamle Eldon som Storkantsler, eller Chefen for Justitsvæsnet, og Pitts gamle Ven Dundas, nu Lord Mel ville som første Lord i Admiralitetet, og altsaa den Mand, som har den brittiske Marines Bestyrelse under sine Hænder; han blev i Aaret 1806 anklaget og forhørt af Overhuuset for sin Forvaltning af Marinen; dette friekiendte ham, uagtet Underhuuset havde erklæret at der fandtes Grund til Anklage imod ham. - Af disse Personer bestaaer det nærværende engelske Ministerium; dets Stilling erfor nærværende Tid saaledes, at det er begribeligt at det kan være villigt til at forglemme alle ældre Misforstaaelser og forskrive en Cannings Bel talenhed fra Lissabon for at holde sig opret mod de Storme, som true det; thi da Nationen er befriet fra Jndkomstskatten, vil nødig bebyrdes med andre Skatter i dens Sted; en bekonomisk og Besparelsesaand besiæler de og udtaler sig i alle de Aviser, som ikke staae under Ministeriets Tilhængers Crokers Jndflydelse, ved indgivne. Petitioner og igiennem Oppositionen; hvis Seiersskrig er, no longer (ikke længere). - Spot regner ned paa Ministrene fra alle Sider, saaledes er i Anledning af, at der nyelig er opfundet at vadske Linned ved Hielp af en Dampemaskine, en vittig Karrikatur udkommen, som forestiller hvorledes Ministernes gamle Linned bliver reengjort ved en saadan Dampemaskine. Ministerens Forlegenhed bliver derved saameget større, thi naar der giøres for store Besparelser i Pensioner og Lønninger, saa formindskes derved deres Tilhængere i Parlamentet og deres Overmagt svækkes; de maa især gribe til Reductioner i Militair=Etaten, 132 Genera ser, Oberster og Generaladjutanter staae allerede paa Reductionslisten; men hvorved Stemningen for en nye Krig forlæredes. Denne store Kamp om Reductioner og Besparelser blev især ført i Underhuuset den May, da Lord Althorve foreslog at der skulde vælges en Committee af Huset for at indgive Beretning om Afskaffelse af de Poster, som vare oprettede siden 1793, Ministerne havde vel selv indsat en privat Commission for at undersøge denne Gienstand, men den fandt Lorden ikke at være tilstrækkelig; Opositions Talerne Brougham, Lambe og Tierney talede heftigt imod Ministerne; den første beskyldte Ministerne for at være uvillige til at indføre de fornødne Besparelser, paastod at de Besparelser blot vare gjorte, som ere en uomgiengelig Følge af Freden; men at Lønningerne vare voxede til 200000 Pd.,at der ere mange unødvendige Poster, som kunne aldeles indgaae og at Reductionerne blot havde truffet Mænd uden Connexion, men at der ikke var noget nyt Exempel paa at nogen Plads er gaaet ind, som var beklædt af en Hofmand eller en Mand af Connexion; den anden sagde at Ministerne ikke kunde formedelst de Forbindelser, hvori de stode udviser den fornødne bekonomiske Strenghed; hvorfor det var nødvendigt at Parlamentet selv udnævnede en Committee for at undersøge denne Post; men den tredie talte i temmelige fornærmende Udtryk mod Lord Castlereagh, beskyldte ham for at han havde sagt til sine Venner i Parlamentet: at naar de nu ikke understøttede Ministrene, saa maatte de aftræde, sagde at Folket ikke havde længere Tillid til ham, og at naar Canning kom fra Lissabon for at forstærke Ministeriets Tropper, saa vilde han komme til at staae i Baggrunden. Dog bragte Ministeren det dertil ved Stemmesamlingen at Lord Althorpes Forslag ikke gik igiennem men kun med en Overvægt af 169 Stemmer imod 126. Ogsaa blev et andet Forslag af samme Lord Al thorpe at hæve Skatten paa Læder forkastet; men Ministrene foresloge at nedsætte en Committee for at overlægge hvorledes den kan hæves paa en mindre besværlig Maade. Ogsaa Hr. Brougham giorde Forslag til en Bill om nogle Modificationer i Trykkefriheds Forordningen, saa at det ikke skulde ansees for en Forbrydelse at gjøre grundede og sande Beskyldninger. – Uagtet denne BesparelsesAand, som nu besiæler det engelske Folk, giver sig dog dets Rigdomme tilkiende ved mange Leiligheder, saaledes vil det londonske Kiøbmandskab lade giøre en Støtte af Sølv 3 Alen høi, hvorpaa Navnene af alle Hertugen af Vellingtons Seirvindinger anbringes og som de vil opstille i hans nye Palais, som Nationen bygger ham. Det hele Marine Depot for den engelske Flode i Middelhavet er forlagt fra Gibraltar til Maltha. – De sidste Efterretninger fra Ostindien af 18 December ere af et behageligt Jndhold, Freden med Rajahen af Napoul skal være ualmindelig fordeelagtig; Najaden har maattet aftræde anseelige Landstrækninger; og Krigens Udgivter bæres af Englændernes Allierede i Ostindien. Jmedens Britternes Magt stedse mere udvides i Ostindien, svækkes de indiske Fyrsters; da de uophørlig bekrige hinanden. Men gaaer Storbrittanien frem i Magt og Velstand, saa gaaer dens Medbeiler, de nordamerikanske Fristater, ikke mindre fremad, saaledes erfarer man at 20 Millioner Rdlr. ere nyelig anvendte paa at anlægge Sukkerplantager i Louisiana. Og i Følge en Beretning fra Committeen for Handel og Manufacturer til det amerikanske Underhuus, sees at Bomulds Fabrikationen er saaledes tiltaget, at i Aaret 1800 bleve 500 Baller Bomuld forarbeidede og i 1811 90000 Baller; J 1815 bleve 4000 Millioner Dollars satte i Cirkulation ved denne Fabrikation og den beskiæftigede 10000 Mand, 66000 Fruentimmer og 24000 Drenge under 1 Aar. Handelen florerer saaledes at Staden Salem allene har 25 Ostindiefarere. Planen til den nye oprettede Stats=Banke er nu ogsaa antaget af det amerikanske Senat. Men hvorledes seer det ud i det øvrige Amerika, hvor alle Spanske Colonier endnu stedse ligge i Kamp med Moderlandet for at aftvinge det sin Friehed; sparsomme og usikkre indløbe Efterretningerne om disse blodige Optrin, som forberede en nye Epoche i Menneskeslægtens Historie. Den spanske Regierings Taushed om Sagernes Tilstand i Mexico, som er Hovedpunctet, udviser hvor maadelige og tvivlsomme at de ere, vel lykkes det den kongelige General Comha at slaae og fange Jndependenternes Generaler Moralos og Merales, som begge bleve henrettede; den første, som tilforn var Præst blev først afsat fra sin geistlige Værdighed, foruden ham er en anden Præst General ved den mexikanske Armee; men Jndependenternes Magt synes at udbrede sig stærkere efter dette Vandheld, et Partie af dem skal være trængt ind i Forstaden St. Lagoro ved Hovedstaden Mexico, en anden streifer lige under Muurene af Vera Cruz og ødelægger Landet rundt omkring. En anseet Spanier, General Serano commanderer Jndependenternes Cavallerie; deres Generalcongres holder sine Forsamlinger i Staden Pechonocon og har valgt General Bravo til sin Præsident i Morelos Sted. Formodentlig tage mange af de udvandrede franske Officierer Tieneste i Jndependenternes Armee, især da disses Gesandt Herrera søger i Nordamerika at hverve de duelige Folk dertil; og det synes at den spanske Minister i Washington, Ridder Quis bestræber sig forgieves for at forhindre det. – J Terra Firma lykkedes det vel General Morillo at erobre Car hagen, efterat han var to Gange drevet tilbage; han betvang Staden med Hunger, hvoraf 400 Mennesker døde; 1500 flygtede paa Skibe til Jamaica hvoraf 60 Mennesker døde underveis; de Bo rige Jndvaanere toge sin Tilflugt til Biergene eller til de mexicanske Jndependenter, Fængslerne i Chartagen ere nu fulde af Fanger, mange ere skudte, men Landet er langt fra ikke betvunget; trykket af Spaniernes Contributioner har Folket paa nye giort en almindelig Opstand, en General Arismendi staaer i deres Spidse; Morillos Armee er meget svækket: det gaaer Spanierne her som de Franske i Spanien, de bemægtigede sig nogle Fæstninger men formaae ikke at kue det indre Land, alle indfødte Spanier staae i Begreb med at forlade det. – An Morillo har erobret Staden St. Pe omtales ikke mere, derimod hedder det, at Republiken nye Granadas seierrige Armee under General Cubal skal have nærmet sig Qvito, hvor en nye Jnsurrection skal være udbrudt, den roialistiske General Montes skal være flygtet derfra og bortført den tappre Marine Morillo og Biskoppen af Qvito med sig. J Peru holder Vicekongen sig endnu. Vel havde Generalen over Buenos Ayres Armeen Rondeau nødt den peruanske kongelige Armee under General Pezuela at trække sig tilbage; men den 20 November f. Aar skal General Rondenu være slaget og blev levende forfulgt af de Kongelige. Regieringen af Buenos Ayres har derpaa sendt ham Forstærkninger og dertil hævet af Jndvaanerne en Contribution paa 200000 Dollars. Ogsaa trække Republikanerne en nye Hær sammen ved Floden Mendoga for at hiel ve Jnsurgenterne i Chilli, og Republikens Admiral Brown krydser med 4 Skibe i Sydhavet. Men der siges at Hoffet i Brasilien nu ogsaa har erklæret sig mod Republiken. Om det Nederlag, som den spanske General Rodrique; skal have lidt ved Buenos Ayres og hvor han selv blev dræbt med 6 Officierer og 150 Mand, er en Følge af dette Angreb, kan ikke endnu opklares.