Københavns Adresseavis, 1762-04-16
K. privilegerede. Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes. Posten. den 16 April saaledes efterhaanden Linierne i Skibet (et andet Jnstrument af Træ, med saa stor en False, som en Columne, eller Side er breed, efter enhver Formats Størlighed) Dette Skib har en Bund, som kand skydes ud og ind, og kaldes Skibets Tunge. Saasnart Setteren seer, at der kand ikke meere faae Rum paa en Columne, saa deeler han Columnerne af, og binder en Seylgarnstraad omkring hver, for at holde Bogstaverne sammen, at de ikke skal falde ud og adspredes. Her kommer nu den ommeldte Skure til Hielp, som ved Støbningen er gjort i hvert Bogstav. Naar de saaledes er bundne tilsammen, saa skydes den hele Columne ud paa et andet Bredt, kaldet Settebredtet, hvilket er saa stort som et heelt Ark Papier, og til at faae dette gjort med Behændighed, tiener Skibets Tunge fornemmelig. Ligesom nu en Columne efter den anden settes paa Settebredtet: saa seer man Jndretningen at ligne et Arks Aftryk, førend det til Indbindning, bliver sammenlagt. Naar da saa mange Columner ere satte i Orden paa Settebredtet, som der behøves til en Form (det er til et Arks Aftryk paa den ene Side, saa legges Steger eller Tværtræer imellem Columnerne, Seyl garnet løses af, og hele Formen indsluttes i en Jernramme, hvor man kand skrue dem saa tet, at Bogstaverne staaer faste som en Muur. Dog skruer man dem ikke saa haardt bestandigen, førend man har gjort en løselig Aftryk deraf til Eftersyn. Naar dette Arbeyd, som kaldes Correctur, er gjort, legges den i Rammen indskrede hele Format i Pressen. Denne Maskine er og dertil indrettet med en Metal=Plade, at Formen derpaa kand hvile, efterat Bogstaverne derpaa ere rettede og jevnede med et Træ, at det ene ikke staaer et Haar høyere end det andet. Jevnsides ved denne Messingplade, er atter en anden Plade, der kand ansees som et Dekkel. Paa samme kommer det rene Papier at ligge, og i saa Maade lige paa de Bogstaver i Formen, som skal aftrykkes. Nu ere begge Dele afpassede efter hverandre og skal trykkes. Dertil er Pressen meget commode indrettet. Den Skrue, som befordrer Aftrykken, er jevnsides hos den Kaabberplade, hvorpaa Bogstaverne nu staaer. Samme Plade tillige med sit Dekkel, kand Trykkeren behændig sky ind under Skruepladen; og det Sted, hvor Sverten, indes, er indrettet paa Siden af det Træ, hvor i den store Tryk=Skrue gaaer. Sverten bliver kogt af Linolie og Kønrøg, og bliver haaren paa Bogstaverne ved to dertil indrettede Bolder. Fundamentet til disse Bolder er af Træ, gjort med et Skaft at holde om, og udstoppet med Hestehaar og Skind, og ligner omtrent en overskaaren, Bodsel. Paa disse Bolde kommer man Sverten, river dem sammen, at Sverten kand blive jevn paa dem begge, og med samme overgaaes Formen imellem hver Aftryk, paa det ingen af Bogstavene skal fattes Sperte. Det skeer i saadan Hast, at en Presse paa en Dag kand skaffe meer end to Tusinde Aftryk, thi der staaer gemeenlig to Personer ved en Presse, den ene opvarter Trykken, den anden bær Sverte paa, imedens den ene legger det 24 Timer forhen anfeuchtede Papier paa sit Sted efter Puncturen. saa drager den anden Bogstavene op med Sverte i Formen, og derpaa føres Formen under Pressen eller Skruen, og presses to gange til. Naar der er trykt nok med den ene Form, tages den ud baade af Presse og Ramme, og den anden Form settes i Steden til lige Befordring, da den anden Side af Papiiret, som endnu er blank, bliver fuldtrykt, medens Papiret endnu er fugtigt. Siden hen ges det aftrykkede Papier op paa Stænger at tørres. Formerne settes paa et Vaskbredt, og Bogstaverne afvaskes med heed Lud, og siden legges hvert Bogstav hen igien i sit forrige Rum, reent og færdigt til friske Brug.