Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-02
Fædrelandet. J Stændernes 21de Møde den 22de October foredrog Brændeviinsbrænder J. Sidenius et Forslag om at Examen for Brændeviinsbrænderne maatte ophæves eller forandres. Proponenten formeente nemlig at den omhandlede Exammen var overflødig og unyttig, da enhver, der vilde drive Brænderie, kunde, uden at gjøre en Reise til Kjøbenhavn, lære i selve Provindserne det Fornødne til at bestyre et Brænderie. Mod dette Forslag fremkom Commissarius med nogle Modbemærkninger, og skjøndt flere af Forsamlingens Medlemmer i flere Henseender gav Proponenten Medhold, synes det dog som den Maade, hvorpaa Forslaget var affattet, har fundet Forsamlingens Misbilligelse, hvorfor det og ved Afstemning blev forkastet med 37 Stemmer mod 15. Bedre Udfald fik et af Cancellieraad Hempel foredraget Andragende fra Brændeviinsbrænderne i Odense om, at Examen for Brændeviinsbrænderne maatte ophæves, eller for Fyens Vedkommende afholdes i Odense, da det med 40 Stemmer mod 3 blev bestemt, at dette Andragende skulde pro ves af en Committee, og til Medlemmer af denne valgtes Capitain Bjerre, Etatsraad Treschow og Cancellieraad Hempel. To og tyvende Møde. Præsidenten anmeldte at have modtaget 7 forskjellige Andragender, der bleve afleverede til de forskjellige Committeer. Derefter foretoges til endelig Behandling: 1) Udkast til en Plakat betræffende en forbedret Jndretning ved Møller, til Forebyggelse af Selvantændelse og 2) Etatsraad Steenfeldts Forslag om Forandring i den Maade, hvorpaa Armeen forsynes med Skoetøi. Tre og tyvende Møde. Til endelig Forhandling blev foretagen: 1) Udkast til en Plakat indeholdende nærmere Bestemmelse af Straf for dem, hos hvem ustemplede Spillekort forefindes, uden at der med disse er handlet eller spillet, og 2) Udkast til en Plakat indeholdende nærmere Bestemmelser angaaende Forbud imod Reise passes Udstædelse. Efter Dagsordenen skulde derefter foretages Brændeviinsbrænder J. Sidenius's. Proposition om en Præmie for Skibe, som bygges paa danske Værfter. Proponenten bemærkede, at han tog den ovennævnte Proposition tilbage, og at Grunden hertil var, at han havde erfaret, at Forsamlingen mere seer paa, hvorledes en Sag fremstilles, end paa Sagen selv. Da han nu frygtede for, at ogsaa denne Sags Jndklædning muligen kunde mishage Forsamlingen, og af denne Grund kunde blive forkastet, vilde han ikke udsætte denne ikke uvigtige Sag for en saadan Skjæbne. Muligen kunde nu en anden af de ærede Deputerede optage denne Sag, hvilket efter Talerens Formening, ifølge § 72 i Frd. af 15de Mai 1834, ikke kunde skee, naar hans Forslag faldt. Vel havde Forsamlingen, ved at forkaste hans Petition om Brændeviins-Exammens Ophævelse eller Forandring og derimod antage den ærede Deputeres fra Odense, hvis Jndstillinger vare af fuldkommen eens Jndhold med hiin, viist, at den ikke forstod § 72 saaledes, som han havde forstaaet den, men denne Fortolkning af § 72 kunde han ikke tiltræde. Præsidenten skjønnede ikke, at der var Anledning til de af den ærede Deputerede fremsatte Yttringer, thi deels henhørte de ikke under nærværende Sag, deels maatte Forsamlingen vistnok have Ret til at afvise et Forslag blot med Hensyn til sammes Præmisser. Sognefoged Hans Nielsen foredrog derpaa et Forslag om Vedligeholdelsen af de mindre Landeveie og Biveiene, hvilket Forslag blev forkastet med 57 Stemmer mod 2. Agent Bruun foredrog derpaa et Andragende fra Borgerrepræsentanterne i Assens om nogle Bestemmelser i Henseende til Meddelelse af beneficium paupertatis, hvilket Andragende ligeledes blev forkastet med 50 Stemmer mod 9. Uagtet Algier" – hedder det i Jyllandsposten No 43 – nu alt i flere Aar har været i de Franskes Besiddelse og ophørt at være en Røverstat, saa at Preussiske, Hamborger=, Bremer= og Lübecker Fartøier nu fare paa Middelhavet, ligesaavel som danske Skibe, og disse intet Fortrin længere have for hine, saa maae dog endnu danske Skibe, som ifølge ældre Bestemmelser, gaae hinsides Cap Finisterre, med mange Formaliteter indløse et saakaldet Tyrkepas, der, uden at gjøre Nytte for enhver Reise, koster for et Skib paa c. 100 Commercelæster c. 25 Rbd., og forholdsviis mere eftersom Skibet er større, hvilken Afgivt i nærværende, for Handel og Skibsfart saa maadelige Conjuncturer altid er trykkende, og som de andre her nævnte Nationer ganske ere frie for. Man maa derfor ogsaa haabe, at det vil blive Tilfældet med de under dansk Flag farende Skibe, og at de nu forsamlede roeskildske Stænder ville tage nærværende Sag i Overveielse, eftersom de danske Fartøier i Udlandet trykkes af saa mange ConsulatsGebyrer.