Berlingske Tidende, 1803-09-12
Bøger. Nørende Tidsfordriv for Børn i ledige Timer, at M. Hallager, indeholdende: 1) En saa kaldet naturlig Magie for Børn, nemlig Forklaring over adskillige Taskenspillerkonster, saasom: den talende Tyrk, at faae Muus og Fugle ind i et Æg; at faae et stegt Kalvehoved til at bræge ; en forhexet Skrivertøi, hvor man kan faae Penne til at skrive og sikke at skrive, som man selv vil, og med hvad for Kulor Blæk man vil ; at opdage, i hvilken af tolv Æsker man har lagt en Penge, uden at man har seet i hvilken den er lagt; at bringe et Kort eller en Penge o. s. v. i en Andens Lomme, uden at han skal vide det; at skiære et Tørklæde i Stykker, eller brænde det op, og skaffe det heelt igien; at faae et Uhr til at staae og gaae naar man vil; hvorledes Kortkonster giøres at faae et Træ til at bære Knopper, Blade, Blomster og Frugt i et Øieblik, at faae en Trækugle til at løbe af sig selv om paa Bordet; at lade en Fugl dreie sig selv om paa et Spid, imedens den steges; at faae to Figurer til selv at tænde og slukke et Lys, adskillige Konststykker ved Hielp af Laterne Magea, der virkelig synes at frembringe Aander; og endelig mekaniske Konstykker, der fremvise Maskiner, der ere ligesom besielede og levende. 2) Mørke Taler og Spørgsmaale, 60 i Tallet, og 20 Charader eller Ordgaader, til Forstandens Skiærpelse for Børn. 3) Ti kurisse Regningsstykker, saasom: at udregne, hvormange Øinettre Personer hver for sig har kastet med en Tærning, ligeledes hvad Glas de have drukket af; i hvor mange Spring en Hund kan indhente en Hare, o. s. v. 4) Adskillige smaa moersomme Konster for Børn, til Spøg og Tidsfordriv, uden Skade for sig selv eller Andre, saasom: at slaae sit Navn med et Strømpeskaft, uden Blæk og Papiir, som om det var skrevet; at faae en Sneehold til at brænde; at bringe et Æg i en Flaske; at faae Papiirssigurer til at løbe om paa et Bord; at hænge en Ring paa Asken af en brændt Traad; at spise et Stykke Brød og faae det under en Andens Hat; at mage det saa, at Een, som er i Stuen, ikke skal kunne see Lyset, i hvor han end vil staae, at et Æble skal springe i mange Stykker, naar man skræller det, o. m. s., faaes for 16 s. heftet hos Arnzen & Hartier, Hiørnet af Vimmelskaftet og Badstuestræde. Paji Svetonii Tranqvilli tolv første Romerske Reiseres & Levnersbeskrivelse, oversat paa Dansk og forsynet med Anmærkninger af J. Baden, Professor i Veltalenhed ved Kiøbenhavns Universitet. "Svetonius - siger Prof. Baden i Fortalen til denne hans Oversættelse - er den tydeligste, jevneste og meest populære Historieskriver jeg kiender. Hans Historie er en Samling af udsøgte og Nysgierrigheden pirrende Tildragelser, fortalte paa en let Maade, uden Afveie, uden Betragtninger. Oprigtighed er dens Særkiende, som viser en Forfatter, der intet frygtede og intet haabede og hvis Pen hverken lededes af Had eller Smiger. Han forestiller en uendelig Mængde af Laster efter deres sande Skikkelse, men uden Anseende af Skadefroe, og uden at fortie det Gode ved de Personer, hvis Laster han skildrer. Han har søgt at giøre Læserne bekiendte med Keisernes Liv og Levnet; skildret Enhvers Tilbøieligheder og særegne Handlinger, hvorledes han var i Ægteskab, som Fader, Broder, Herre, Ven, Smag, Luner, Klædning, Adspredelser m.m. Denne Karakteristik, af Svetonus's Biografier, udkastet af en Mand, hvis bekiendte Lærdom og Smag maa nødvendig giøre hans Udsagn noksom gieldende, synes at give Ustuderede, der finde Smag i Oldtidens Skrivters Læsning, det rigtigste Begreb om denne Bogs Jndhvid, og vil neppe kunne læses uden at vække den meest levende Jnteresse for Bogen. For Studerede ville Navnene Syetonius og Baden sikkerlig være den bedste Anbefaling. Den sælges uindbunden for 1 Rdlr. 3 Mk. Trykp. 1 Rdlr. 5 Mk. 8 s. Skrivp., indbunden 1 Mk. 8 s. mere hos Thoring & Colding, paa Børsen No. 3 Ltr. A. Fra Pressen er udkommen: Nathangel, Læsning for tænkende I Mennesker. Anhang til Repertoriet af dets Udgiver M. Møller. Dens Jndhold er: Jndledning; Stemme Grundsandhederne i den lutterske Confession, overeens med den christelige Religions Grundsandheder, eller hvori bestaaer deres Uovereensstemmelse? Hvilken er de saakaldte Troeskærdommes Beskaffenhed, Høre disse til den christelige Religions og i Besynderlighed til den augsborgske Confessions Grundsandheder; er det en luthersk Theolog tilladt, at forkaste de kirkelige Læresætninger, hvilke den augsborgske Confession indeholder, Ophører han derved at være Lærer i Kirken? Om kirkelig Tvang og menneskelig Autoritet. Den faaes heftet for 24 s. paa Trykp. og 72 s. paa Skrivpapiir hos A. & S. Soldin Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden No. 236.