Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-10-23
En nem og artig Maade, til at giøre sig et rigtigt Begreb om Jordens Bevægelse omkring, dens Axis hver fore og tyve Timer, som er Aarsag til Dags og Nats Afvexling; og om dens Gang i Eliptica rundt omkring Solen hvert Aar, som er Aarsag til Aarets Tiders Afvexling, og til Dags og Nats forskiellige Længde. Man forskaffe sig en tynd Ring, af Vidde, som et stort Tøndebaand. Samme faae man, ved mørke Aftenstund, paa et horizontalret staaende Bord opstillet, enten paa Tød der, eller paa anden Maade, saaledes, at den giør med Bordets Flade en Vinkel af 23 og en halv Grad, og at den høist staaende Kandt vender imod Norden og den nederste staaende imod Sønden. J Midten indenfor Ringen sætte man paa Bordet et tændt Lys, som er af den Høide, og stilles saaledes, at Flammen deraf just er i Centro af Ringens plano. Lyset, som maa være det eneste, der er i Værelset, forestiller da Solen, og Ringen forestiller Eliptica eller Dyrekredsen. Derpaa tage man en liden Globusterrestris af omtrent 3 eller 4 Tommer i Diameter, og giøre en dobbelt tvunden Traad fast i Nordpolen derpaa, og hænge Kuglen derefter indenfor Ringen nær ved dens Kandt, saa at Kuglen synker halv ned i Ringen plano. Naar da Bordet staaer lige, eller efter Vaterpass, saa vil Æqvator paa Kuglen være parallel med Bordet, og Ringens planum vil overskiære Æqvator, i en Vinkel af 23 og en halv Grad, i to lige Deele, af hvilke den ene vil være ovenfor Ringens planum, og den anden under; og Lyset vil beskinne den ene halve Deel af Kuglen, ligesom Solen beskinner den ene halve Deel af Jorden, medens den anden halve Deel er i Mørke. Naar dette saaledes er tillavet, tvinde man Traaden til venstre Haand, saa at den, naar den løber op, kan dreie Kuglen den samme Vei, det er, fra Vesten, igiennem Sønden, til Østen. Som da Kuglen vender sig omkring sin Aris eller Traaden, saa ville alle Punkter paa dens Overflade gaae ordentlig igiennem Lys og Mørke, og have ved hvert Omløb, saa at sige, en rigtig Afvexling af Dag og Nat. Medens Kuglen bliver saaledes ved at vende sig rundtom, og at vise sig selv heel rundt omkring for Lyset, saa føre man den ved Traaden sagte rundt omkring i Ringen fra Vesten igiennem Sønden til Østeen; hvilken er den Vei, Jorden tager i Ecliptica rundt omkring Søllen i et Aar. Man vil da see, at, saa længe Kuglen er ved den nederste Deel af Ringen, saa vil Lyset, som da er norden for Æqvator, stedse beskinne Nord=Polen rundt om, og alle de nordlige Pladser, som gaae igiennem nogen Deel af Mørket, gaae igiennem en mindre Deel deraf, end af det Lyse; og det desto meere, jo længere de ere fra Æqvator. Folgeligen, deres Dag er da længere, end deres Nat. Naar Kuglen kommer fra den nederste Deel af Ringen. til den Punkt deraf, som er midtveis imellem den nederste og den høieste, saa vil Lyset være lige overfor Æqvator, og vil beskine Kuglen just fra den ene Pol til den anden Da vil ethvert Sted paa Kuglen, i det den dreier sig rundt om sin Axis, gaae igjennem lige Deele af Lys og Mørke, og følgeligen vil Dag og Nat være lige lang overalt paa Jordkloden. Det er da Efteraars Jendogn for dem, som boe norden for Æqvator, men Foraars Jerndogn for dem, som boe sønden derfor. Naar nu Kuglen avanceerer derfra henimod den høieste Deel af Ringen, saa vil Lyset være sønden for Æqvator, og skinne meere og meere rundt om SydPolen, alt som Kuglen kommer høiere og høiere i Ringen; hvorved Nord=Polen vil komme saa meget ind i Mørket, som Syd=Polen i det Lyse. Der blive da lange Dage og korte Nætter paa den søndre Side af Æqvator, og tvertimod paa den nordre, saa længe Kuglen er ved den nordre eller høiere Deel af Ringen; og naar den kommer til den høieste Punkt, vil der være længst Dag og korteste Nat i den søndre Hemisphære, og just tvertimod i den nordre. Naar nu Kuglen avancerer videre og stiger nedad i Riin gen, vil det Lyse efterhaanden vige tilbage fra Syd=Polen og nærme sig igien imod Nord=Polen; hvilket vil foraarsage, at Dagen i den nordlige Deel vil tage til, og derimod i samme Proportion kortes i den sydlige. Naar Kuglen kommer til den anden Mellem=Punkt imellem den høieste og laveste Deel af Ringen, vil Lyset atter være lige overfor Æqvator, og oplyse Kuglen just fra Pol til Pol, saa at ethvert Sted paa Jordkloden vil gaae igiennem lige Deele af Lys og Mørke, og følgeligen vil Dag og Nat igien være lige lang paa den heele Klode; som da, for dem, som boesnorden for Æqvator, er Foraars Jevndogn, men for dem, som boe sønden for, Efteraars Jevndogn. Saaledes kan man, med en ringe Bekostning, have et fornøieligt og demonstrativ Øiesyn over Aarsagerne til Dag og Nat, og sammes gradvis fremgaaende Tiltagelse og Aftagelse heele Aaret igiennem, tilligemed Afvexlingen af Foraar og Sommer, Høst og Vinter i ethvert af Jordens aarlige Omløb om Solen.