Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-03-10
- Fra Vestindien meddeles i Fædrelandet det glædelige Budskab, at en stor Deel af Planteurerne paa de danskevestindiske Colonier ere komne Hs. Maj. Kongens Ønske imøde og have under visse Betingelser erklæret sig beredvillige til en almindelig Emancipation af Slaverne som det eneste Middel, hvorved frit Arbeide vil kunne bringes ind paa Sukkermarken, og Sukkerproductionens og med den Coloniens Existence sikkres. De bede om, ifald de stillede Betingelser antages, da at maatte forelægge Hs. Maj. Kongen et allerunderdanigst Forslag, hvori de ville tage Hensyn saavel til Moderlandets som til Coloniens Jnteresse. Tranqvebar kaldes i Khvnsp. en Forsørgelsesanstalt for en enkelt Familie, der indbefatter saagodt som hele Koloniens Regjerings-, Rets, og Politi=Personale. Den nævnte Familie omfatter følg. Embedsmænd: 1) Oberst v. Rehling, Generalgouverneur; 2) Etatsraad Hansen, Gouverneur, gift med en Datter af Fru Rehlings Søster; 3) Regjeringsraad Tiemroth, Dommer, Skriver, Politimester, Foged, Auctions= og Skifteforvalter, gift med en Datter af Fru Rehlings Broder; 4) kgl. Fuldmægtig, Møller, const. Gouvernementssecretair, forlovet med Oberst Rehlings ældste Datter; 5) kgl. Fuldmægtig Rehling, Assistent hos Dommeren, Oberstens Søn, 6) Kammerraad Wodschou, Raadsmedlem, gift med Oberstindens Søster, og 7) næsten samtlige Damer, paa Tranqvebar, der staae i Forhold og Forbindelser til Familien, og hvis Jndflydelse er meget betydelig; saa at Enhver kan skjønne baade hvor stor Vægt man her i Moderlandet kan lægge paa de Jndberetninger a. som erholdes fra disse tæt forbundne høie Embedsmænd, og hvad de Jndfødte kunne vente sig af disse naar de finde sig beføiet til en eller anden Klage. Snart kan man nu haabe at see hele Lolland befriet for de sidste Levninger af Fæstebondernes forrige Trællestand, ligesom dette allerede er skeet paa Falster, med Undtagelse af det Classenske Fideicommisses Godser. Dr. philos. Grev Raben har i denne Tid afstaaet Hoveriet under Egholm for 20 aarlig af hver Gaard. Ligeledes har han tilbudt Fæsterne under Bramslykke Hoveriets Afløsning imod den i Forhold til dettes Størrelse ligeledes billige Afgift af 30 aarlig, og saasnart Christiansholms Forpagtning tillader det vil han ogsaa tilbyde dette Gods Hoverifrihed. Ogsaa mellem Bestyreren af Baroniet Sønderkarle Khrr. Baron Rosenørn=Lehn, og 25 hoveripligtige Fæstebonder til Hovedg. Høibyegaard er oprettet en Forening om Hoverifritagelse. Ligeledes er i disse Dage den sidste Rest af Naturalhoveriet paa Grevskabet Herdenberg og Reventlow ophævet. Forleden Uge bragtes ind til Kallundborg en næsten ihielfrossen Dreiersvend, som fandtes i en hielpeløs Forfatning paa Landeveien, omtrent en halv Miil fra Byen. Uagtet Districtslægen, Hr. Krigsr. Weihes Omsorg, var det ikke muligt at faae ham oplivet. Han døde efter kort Tids Forløb. Forøvrigt har Fædrelandet Jntet tabt ved at miste omtalte Dreiersvend, thi det er den samme Johan Alstrup, som i 1807 tjente Englænderne mod sit Fædreland, hvorfor han ogsaa har nydt en aarlig Pension af 80 Rd. Som bekjendt gik Udraaberen i Apenrade, der fra Arilds Tid bestandigt havde udraabt sine Bekjendtgjørelser paa Dansk, henimod Slutningen af f. A. pludselig over til Tydsken, til stor Mishag for den simple Mand, for hvis Skyld han dog egentlig er til, og det saameget mere, som det var aldeles umuligt at udfinde nogen anden Grund til denne Forandring, end den, at Magistraten maaskee vilde vise Publikum at naar Konge og Cancellie vovede, tvertimod Embedsmændenes velbekjendte Ønsker, at udgive Sprogfor ordningen af 14de Mai f. A.; saa vovede ogsaa Magistraten offentlig at byde denne Forordnings Aand og Hensigt Trods. Nu derimod er Udraaberen, til Folks store Forundring, ligesaa uventet igjen vendt tilbage til det Danske. Om Magistraten i denne Henseende skulde have faaet en Jrettesættelse eller Advarsel af Regjeringen eller Cancelliet, vides ei, men antages dog heller ikke for rimeligt, ligesaalidet som at Øvrigheden skulde have ladet Fornuften vinde Seier over Lidenskaben; men formodentlig er det Udraaberen selv, der har faaet Bugt med Magistraten, da hans Udraaber=Betjening næsten var gaaet ind, siden han begyndte at raabe paa Tydsk, da Handelsmænd og Andre fra den Tid af kun yderst sjeldent gav ham noget at fortjene. (Fædrel.)