Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-12
Den paafaldende høie Priis, hvortil Bankactier nu ere stegne, har, saa naturligt, henledet Opmærksomheden paa den store Fordeel man har af at indfri Beheftelsen til Banken. Hos den simple Landmand er imidlertid Begrebet om denne Fordeel, ligesom om hans Forhold til Banken som Debitor, endnu ingenlunde klart, og ligesom dette hidtil har afholdt ham fra selv at betale sin Heftelse, saaledes har det bragt ham i Hænderne paa en og anden saakaldet Speculant, der har vidst at benytte sin bedre Jndsigt i denne Sag til at erhverve Bankactier ligefrem paa Landmandens Bekostning. Paa Grund heraf, og da jeg nylig har erfaret, at en Mand her i Amtet har, paa en saadan Maade, tilvendt sig Bankactier for den indfriede Heftelsesdeel af flere Sognes Eiendomme, har jeg troet det til Nytte, herved til Landmandens Oplysning, at give en kort letfattelig Fremstilling af de Fordele, som Bankheftelsens Jndfrielse medfører. Af den Capitalsum, hvorfor enhver fast Eiendom i Landet blev beheftet til Banken, svares en aarlig Rente af 6 enh. pro Cent. Denne Rente er uden Godtgjørelse bleven erlagt af Bygningers Forheftelsessum; men forsaavidt de almindelige Landeiendomme angaaer, ere, ifølge Finantsernes Stilling til Banken, de fem Sjettedele af Bankrenten blevne Yderne liqviderede i deres Skatter og Landmanden har saaledes kun svaret Rente af en Sjettedeel af Bankheftelsens Beløb. Ved den i Aaret 1838, mellem Finantserne og Banken trufne Overeenskomst, blev imidlertid foretaget en Forandring, saaledes at de tre Sjettedele af Bankrenterne for Fremtiden bortfaldt; men da Finantserne vedvarende godtgjorde 2 Dele af de øvrige tre Sjette dele, saa blev Ydernes Stilling følgelig den samme som forhen, idet de nemlig endnu have selv at udrede Renten af en Sjettedeel. Denne forrentede en Sjettedeel af den fulde Sum, hvorfor en Landeiendom er beheftet til Banken. er det, som kan indfries, og dette skeer selvfølgelig ved at indbetale dens Beløb, enten i selve Nationalbanken i Kjøbenhavn eller i Filialbanken i Aarhuus. Den første og begribeligste Fordeel af at indfri Bankheftelsen, er den, at man slipper for en Gjæld, der forrentes med 6 enh. pCt. Hvad enten man selv har de til Jndfrielsen fornødne Penge eller man skal laane dem dertil, tjenes altsaa herved 2 enh. pro Cent aarlig, over den høieste ordinaire Rente, som maa tages og gives. Den næste, og mindre bemærkede, Fordeel ved Jndfrielsen, bestaaer i det Dokument, man ifølge Betalingen kommer i Besiddelse af. Naar man vil indløse Heftelsen, udstæder man nemlig en Obligation til Banken for dens Beløb, og denne Obligation erholder man, naar Clareringen er foregaaet, tilbage med paategnet Qvittering; men Qvitteringen indeholder tillige - eller gives i Form af en Transport af Obligationen til Eieren selv og heraf følger, at denne atter kan borttransportere den til Trediemand. Da nu Bankens Panteret for Heftelsessummen har Fortrin, ei blot for al anden Prioritets Gield, men selv foran de Kongelige Skatter, og da Transporten overdrager den, der indfrier sin Heftelse, selv samme Rettighed for Beløbet, som den Banken har havt, saa følger altsaa med Jndfrielsen, den store Fordeel, at man erhverver et Dokument ved hvilket man altid vil være istand til at reise Laan, i det man, uden Hensyn til anden Pantegield kan give en Sikkerhed, der er hævet over al Tvivl. Den tredie Fordeel, som Bankheftelsens Jndløsning medfører, bestaaer i Rettigheden til, for den indfriede Sums Beløb, at erholde de i denne Tid saameget omtalte Actiebreve af Banken. Actierne afgive endnu ingen Jndtægt, men naar Banken til sin Tid giver Udbytte, maa hver Actie tilfalde sin forholdsmæssige Andeel deraf, og vel er det saa, at Bankheftelsens Jndfrielse ikke begrunder eller er betingelse for Actieretten - thi denne har enhver Grundeier for den Sum, hvoraf han svarer Bankrenter – men naar Heftelsen ikke er indløst, vil Udbyttet, naar det engang gives, være at godtgjøre i de høie Renter, og derhos følger med Jndfrielsen, blandt flere Fordeele ogsaa den, at man kan disponere over Actieretten, hvilket naturligviis ikke er Tilfældet naar Heftelsen er ubetalt, hvorimod den i saa Fald er bunden til den beheftede Eiendom. Actiebreve udstædes kun for hvert fulde 100 Rigsbankdaler, men ligesom Flere kunne slaae sine Bankheftelsessummer sammen for at complettere 100, saaledes er ogsaa enkelt Mand berettiget til at fylde hvad hans Heftelse maatte mangle i fulde 100, ved at tilskyde Resten. Den Landmand, hvis en Sjettedeel Bankheftelse, til Exempel, udgjør 201 Rbd., kan altsaa ved at indbetale denne Sum kun erholde 2 Actiebreve; men han har Ret til at fylde det tredie Hundrede ved at tilskyde 99 Rbd., og kan paa denne Maade erhverve den 3die Actie. Actiebrevene kunne, efter Behag, lyde enten paa en navnlig Eier eller paa Jhændehaveren; er man tilsinds at sælge dem, er det Sidste at foretrække, efterdi derved undgaaes al Uleilighed med Overdragelsen.