Den Vest-Sjællandske Avis, 1827-11-27
Nyeste Post=Efterretninger. Der gives to Principer i den menneskelige Natur, som holde hinanden i Ballance, nemlig: Lidenskaberne og Frygten. Undertiden seer man hine at qvæle denne, men ofte er igien denne et velgiørende Middel til at betvinge hine. Dette sidste synes (mere tør man endnu ikke sige), at være Tilfældet med det Jndtryk, som Efterretningen om Slaget ved Navarino har gjort paa Porten; thi man har to Efterretninger fra Constantinopel, som begge indeholde: at man nu har der faaet Kundskab om Søeslaget, og at der desuagtet hersker Rolighed i denne Stad, og at Tyrkerne til Lykke ikke have taget nogen Hævn over de Christne, som leve imellem dem. Der meldes saaledes fra Vien: at man i denne Stad om Aftenen den 17de Novebeur har faaet en Coureer fra Constantinopel, som havde forladt Hovedstaden den 5te, og som beretter: at Sultanen den 1ste No. vember havde faaet Efterretninger og Slaget ved Navarino. Forresten var alting roligt der. J Vien vare Bankaktierne stegne til 1087, men faldt dog igien til 1084. For det andet har man en Skrivelse fra Bucharest af 5te November, som indeholder, at man der havde erholdet Breve fra Constantinopel, som naae til den 30te October. Hovedstaden var dengang fuldkommen rolig; Porten maatte dog allerede have faaet Kundskab om Søeslaget, og Diplomaterne i Pera ville have bemærket en ualmindelig Bestyrtelse hos de Tyrkiske Dragomaner. Offentlig var den gang endnu intet bekiendtgjort derom. Man ventede med saamegen større Utaalmodighed paa de nærmere Efterretninger, da det Rygte var i Omløb at Sultanen havde lagt Embargo paa alle Skibe (Derved bleve ogsaa de Skibe, som skulde afhente Marqvien af Ribraupierre, forhindrede fra at afseile, et andet Rygte siger: at Sultanen vil confiskere alle Frankers Eiendomme i Tyrkiet for at erholde Erstatning for sit lidte Tab. (Siden Bank aktierne i Vien ere faldne uagtet den sidste Coureer har medbragt den Efterretning, at det var roligt i Hovedstaden, saa maae der formodentlig være tillige udbredet ved hans Komme en eller anden foruroligende Efterretning.) – Man er ogsaa bleven noget foruroliget over en anden Omstændighed, nemlig at den Russiske General-Consul Hr. v. Minciaky har forladt Bucharest og begivet sig til Fassy, vel under det Paaskud, at han vilde bringe Consulatcancelliet igien i Orden som havde lidt meget ved den sidste Jldebrand: men hans Afreise opvækker dog Opmærksomhed under de nærværende Omstændigheder, da man troer, at det er hans egentlige Hensigt at nærme sig det Russiske Hovedqvarteer. – Frygten forat der skal udbryde indvortes Uroligheder i Tyrkiet og at Mahomedanernes Forbittrelse vil komme til at gaae ud over de mangfoldige Christne, som der opholde sig, har forresten været og er endnu meget stor. Handelstanden i Vien har vægret sig ved at acceptere de Vexler, som ere ankomne fra Constantinopel, førend den nærmere erfarer hvilket Jndtryk Efterretningen om Bataillen vil frembringe. Der skal være afsendt fra Vien Depescher til alle Søestæderne ved det adriatiske Hav og til alle militaire Chefer paa Grændserne, som skulle være særdeles vigtige. – J Marseille har man ikke været mindre foruroliget over Følgerne af denne store Begivenhed, da saamange Handelshuse i denne Stad staae i saa nøie Forbindelse med Havnene i Levanten og med Ægypten. - Journal des Debats af 6de November meldte: at det Franske Ministerium havde den 15de om Morgenen faaet Efterretninger fra Constantinopel af det Jndhold: at de tre Magters Gesandte havde begivet sig ombord paa deres Skibe ved den første Efterretning om Slaget ved Navarino og at Porten havde lagt Embargo paa alle Europæiske Skibe, og paa alle Frankers Eiendom; men denne Efterretning modsiges i andre Franske Blade og fortjener endnu ingen Tiltroe. Vigtigere er det at henvende sin Opmærksomhed paa de Efterretninger, som ere indløbne fra de Græske Farvande. Det Engelske Blad Coureren siger: at da Lord Jngestri, som overbragte Depescherne og Søeslaget, forlod Navarino, saa vaiede endnu ikke det hvide Flag paa Murene af Castellerne, som da er et Beviis paa at Jbrahim til den Tid ikke havde givet efter (Om Lord Jngestrie maae endnu den Anekdot fortælles: at da han var gaaet i Land i Dover og kiørte derfra til London, saa lod han paa hele Veien dertil, det carmoisinrøde Flag af det Tyrkiske Admiralskib med Halvmaanen og Stierner vaie fra sin Vogn.)Man veed at 12 Tatarer bleve strax afsendte til Constantinopel fra Jbrahim med Budskab om hvad der var passeret. Ogsaa fortælles dee, at det skal være lykkedes en Tyrkisk Krigsbrig paa 18 Kanoner at løbe ud i Begyndelsen af Slaget for at overbringe Efterretninger til Constantinopel om at Fiendtlighederne vare udbrudte. Et Skib derer ankommet til Triest og som har forladt Zanteden 25de Octbr. har bragt det Rygte, at alle Franker, eller Europæiske Christne, ere blevne myrdede i Patras og at Øen Chios er blokeret af Grækerne, hvor Paschaen holder biskoppen og Primaterne indspærrede som Gidsler. – Der er endnu ingen Efterretning indløben fra den Russiske Flaade i Archipelet. Admiralen Grev Heyden er af Fødsel en Hollænder, men har i mange Aar tjent i den Russisk Marine. – Der berettes fra Rom under 6te November: at den 2den om Morgenen Kl. 7 løb den Engelske FregatDartmouth Captain Fellowes ind i Havnen ved Ancona efter en Seillads af 11 Dage; Fregatten kom fra Navarino, og bragte Depescher til Paris og London og Søeslaget. Jmod Sædvane saluterede Chefen ikke Castellerne, da han seilede indi Havnen; men han skrev til den pavelige Deele gat, at det var af Menneskelighed at han ikke iagttog denne Formalitet; thi han havde 5 Døende og mange dødelig saarede Mennesker ombord. De legaten begav sig strax ombord paa Fregatten for at complinentere Chefen: Glæden i Ancona var ubeskrivelig stor, da Seiers Efterretningen blev bekiendt. Endvidere berettes fra Ancona under 4de Novbr. at 37 Saarede ere fra Fregatten bragte ind i Stadens Lazareth, hvoraf de to allerede ere døde. Man fortæller, at Tyrkerne havde i det Øieblik, hvori Jlden begyndte fra de christelige Skibe, nedsablet alle de Grækere, som de havde tvunget til at tiene som Matroser paa deres Flaade. Tyrkernes Batterier paa Øen Sphakteria, bleve snart af Russernes Kanoner bragte til at tie.