JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Udtog af en Skrivelse fra Sleswig af 22de October 1811. J denne Tid er dette Hertugdom me bleven befriet fra en farlig Tyv ved Navn, Tøns, der af Overcriminalretten er bleven dømt til at arbeide sin Livstid paa Kronborg Fæstning. Ved allerhøieste Resolution er denne Dom bleven stadfæstet. Forbryderen er 42 Aar gammel og gift Han beboede forhen et lidet Fæstested imellem Sleswig og Ekernførde nær ved Landeveien. Alt i nogle Aar havde han været en Skræk for hele Egnen, og han var saa øvet i Tyverænker, at det en temmelig lang Tid lykkedes ham at unddrage sig Politiets Opmærksomhed. J Aaret 1806 blev han endelig anholdt formedelst gjentagne Tyverier, og dømt til 3 Aars Tugthuusarbeide. Men neppe havde han udstaaet Straffen, førend han atter greb til sin forrige Næringsvei, hvorpaa han paa nye blev arresteret, og nu formodentlig vil være sat udaf Stand til oftere at skade sine Medborgere. Hans Levnet er et nyt Beviis paa den ofte bekræftede Erfaringssandhed, at Lyst til at skjele vanskelig udryddes der, hvor den først har fæstet Rod, og at endog haarde Straffe sjelden formaae at afgive en Modvægt for Tilbøielighed til fremmed Eiendom, naar den ved Vane og Øvelse er bleven indgroet. - Den herværende Overret har bekjendtgjort til Efterretning for dem, som agte at reise til Rusland, at ingen Reisende tilstedes Adgang i dette Rige, uden at være forsynet med et Keiserligt i Petersborg udfærdiget Jndladelsespas.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Postefterretninger. (Af Hamb. Corresp.) Blitzingen, d. 8 Oct. Strax efter Midnat, udbrød Jld i Magazinet af Levnetsmidler for Tropperne, hvori Viin, Brændeviin &c. gjemtes. Efter 4 Timers Forløb var man saa lykkelig at dæmpe Jlden og frelse de allerede brændende NabohuseMen Hovedbygningen, et af de største Magaziner, i Staden, som tilhører Undermeren, Hr. Rochell. er lagt i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Madrid, d. 23 Sept. De sidste Breve fra Grenada indeholde nye Efterretninger om de Fordele, Hertugen af Dalmatien har tilfegtet sig i dette Kongerige. Levningerne af Murcia Armeen ere blevne forfulgte til Lorca, og have søgt deres Tilflugt, i Staden Murcia, hvor Blake ogsaa er en ommen. 2 af hans Adjutanter og hans Equipage ere faldne i vore Hænder. Franske Cavallerieregimenter have i Vera og Musacar taget mange Krigsfanger, der vare i Begreb med at indskibe sig til Carthagena. I Almeria har en fransk Colonne bemægtiget sig en Transport af Levnetsmidler, der var bestemt forGlakes Division. Motril og Almanacar ere paa ny blevne besatte af vore Tropper. Man troede, at Hertugen af Dalmatien vilde beleire Carthagena; men det synes, at han har andre vigtiger Planer, thi han er med en Deel af sin Armee kommen tilbage til Sevilla og har ladet den anden Deel blive under Gener. Levals Commando. Gener. Goudinet har faaet Commandoen i Jaen. - Gener. Drouet har ladet forstærke et Voltigeurcorps, der er bestemt til at bevogte Grændserne af Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
De Franske forstærke sig paa Halvøen Trocadero, og Alting lader formode, at der inden Slutningen af Feldttoget vil indtræffe vigtige Begivenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Petersborg, d. 4 Octbr. Keiseren har i det taknemmelige Fædrenelands Navn foræret det Donske Cosakcorps en Fane med Afbildninger af sammes udmærkede Daad, ledsaget af en Skrivelse, hvori alle dets Rettigheder og Friheder paa nye stadfæstes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
J Petersborg har man bekjendtgjort en fransk Gaade og udlovet for dens Opløsning en Præmie af 10,000 Franker. Den skal bestaae i et Ordspil med Bogstavet T. Alle hidtil indløbne talrige Opløsninger ere blevne forkastede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Wien, d. 8 Oct. Afvigte Løverdags betaltes en Hollandsk Ducat med 11 Gylden 3 Kr. i Jndløsningsbeviser, og en Keiserducat med 10 Gylden 47 Kr. For 100 Wiener Gylden Conventionspenge gav man 230 Gylden i Jndløsningsbeviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Man veddede om, at Coursen paa Augeburg, som d. 6te noteredes til 227, vilde d. 9de hæve sig til 200. Denne Forventning grundede sig paa en Efterretning fra Presburg, at Landdagen har samtykket i, at det ungerske Kirkesølv smeltes og myntes til Penge, paa det Vilkaar, at der inddrages lige saa stor en Sum Papirmynt, som der sættes Guld og Sølv i Omløb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Paris d. 16 Oct. Journal de Paris taler om, at Keiseren har forundt Marchal MardonaldOlov for hans Sundheds Skyld. Hs. Exc. lider meget af Podagra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
London d. 7 Oct. J Følge Breve fra Buenos Ayres indtil d. 17 Julii har den forenede Armee fra Provindsen la Plata bombarderet MonteVideo. En fra denne Havn udløben liden Escadre har lagt sig for Buenos Ayres og siden d. 18de forsøgt at kaste nogle Bomber og Haubitser deri. Det synes som begge Partier gjøre liden Fremskridt. Elio har foreslaaet Juntaen en Convention, efter hvilken han nedlægger sin Post som Vicekonge og vil blive Gouverneur i Monte Vide indtil Juntaen har udsonet sig med de spanske Cortes. Men Juntaens Svar var, den forlanger at Jndbyggerne i Monte Video gives fuldkommen Frihed til at forene sig med de forenede Provindser af la Plata. En Portugisisk Armee af 6 til 7000 M. nærmer sig imidlertid Monte Vider, for at tage det i Besiddelse. Admir. Courcy har ogsaa nærmet sig Pladsen med en Flaade og Udviklingen kan med hver Dag ventes. J CastelBranco havde to engelske Officierer, en Oberstlieutenant og en Capitain, en Strid med en portugisisk Officier, i Følge hvilken de toge hans Bagage og kastede det ud af Vinduet. Paa de Forestillinger, han gjorde mod denne Adfærd, spyttede Oberstlieutenanten, istedet for Svar, ham lige i Ansigtet, hvorpaa Officeren flakte ham Hovedet med sin Sabel. Capitainen trak ogsaa sin Kaarde, for at forsvare sin Landsmand, men Officieren forekom ham, og rendte ham Kaarden igjennem Livet. Marchal Beresford har billiget Officierens Fremfærd. London d. 7 Oct. Efter Conseilets Betænkninger har Haabet om at Kongen vil fuldkommen komme sig aftaget. Jmidlertid troer man dog, at Jndførelsen af et uindskrænket Regentskab endnu vil blive udsat. Parlamentet vil under disse Omstændigheder først samles til Juul. - Følgende 7 Provindser af det spanske America, Carracas, Cumeana, Barinos, Margareta, Barcellona, Tauxilles og Merida, have erklæret sig for uafhængige, under Navn af de confødererede Provindser af Venetuela.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-26
Forordning for Danmark og Norge, som indeholder nærmere Bestemmelser i Henseende til Can folks Adskillelse. – Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. Gjøre vitterligt: Da det er vigtigt for Borgersamfundets, som for hver enkelt Families Vel, at det Baand, der sammenknytter Egtefolk, ikke ubesindigen løsnes; og da Religionens Bud, ikke mindre end Statens Love. bør kaldes dem til Minde, som, uden tvingende Aar sager, ønske den Forening hævet, der skiftedes for Livstid, saa finde Vi Os bevægede til herved at opfordre Vore geistlige Embedsmænd, at de, i Overeensstemmelse med D. og N. Lovs 2den B. 9de Cap. 8de Art., foreene deres Bestræbelser med de verdslige Øvrigheders og de af Os anordnede Forligelses=Commissioners, til det ærefulde Øiemed, at forebygge og hemme saadanne Misforstaaelser imellem Huusbond og Hustrue, der kunde fremka de Tvedragt, og varig Attraae til at skilles fra hverandre. Vi befale derhos saaledes som følger: Den, som begjærer Tilladelse at leve separeret, i Henseende til Bord og Seng, fra sin Egtefælle, skal med sin Ansøgning til Øvrigheden lade følge Attest fra sin Sjelesørger, hvori denne bevidner, at Ansøgerens Beslutning har været ham saa betimeligen bekjendt, at han har havt vedbørlig Leilighed til i saa Henseende at efterkomme, hvad der, i Følge D. og N. Lovs 298, samt nærværende Anordning, paaligger Præsterne, 2. Lige Attest skal vedlægges den Ansøgning, som en Egtefælle, der lever separeret i Henseende til Bord og Seng, indgiver om Egteskabets aldeles Ophævelse. 3 Ansøgninger, som ikke ere forsynede med saadan Attest, skulle Øvrighederne uden videre henlægge, som Andragender paa hvilke der intet er at agte. 4. Opholde Egtefolkene sig paa forskjellige Steder, da bør Øvrigheden drage Omsorg for, at den fraværende Egtefælles Sielesørgebliver underrettet om den ansøgte Adskillelse fra Bord og Seng eller Ophævelse af Egteskabet, og levnet fornøden Tid til ogsaa fra sin Side at opfylde Lovens og denne Anordnings Bydende. 5. Den ved Anordningerne befalede Mægling til Forliig, som bør prøves af Øvrigheden, forinden den enten tilstæder Egtefolk at leve separerede i Henseende til Bord og Seng, eller med Anbefaling indsender separerede Egtefolks Ansøgning om Egte skabets aldeles Ophævelse, vedbliver i øvrigt fremdeles, som hidtil. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 18de October 1811. - Under Vor Kongelige Haand og Seigl. – Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Nyeste erie af Kjøbenhavn. skanskanskerOttende Aargang. No. 87. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 29 October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Udkast til den danske Flaades Historie. Af Dr. G. L. Baden. Andet Stykke. Fra den første Valdemars Enehærskab til Valdemar den Andens Død. Daro fortæller, at ved Kong Valdemar den Korstes Regerings Begyndelse var Flaadens Forfatning saa slet, at endikke selve Kongen havde et passende Skib til at føre Sig paa *). Men ikke saa fage var Valdemar bleven Enehærsker, for Flaadens Omsorg blev en af hans allerkæreste og allervigtigste Regeringsbeskæftigelser, deri han og sin hele Regering igænnem trolig understøttedes af sin og Landets Ven Biskop Absalon. Begge disse to store Mænd vare enige i, at skulle Vendernes Sø røverier, der havde ødegjordt snart en tredie De af hele Danmark *), standses, skulle Danmark blive til det, det kunne blive og havde været i ældre Tider, skulle Danmark agtes af Naboer som Sak sens Hendrik og Norges Erling, saa maatte en Flaade anskaffes og besættes med søkyndige Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Konstner Anecter. Apelles malede Alexander den Store i Skik telse af Jupiter med Lynilden i Haanden, og fik derfor tyve Talenter, omtrent 30,000 Rigsdaler i Specier. Men disse Penge bleve Konstneren ikke ligefrem udbetalte, man bedækkede hele Maleriet med Guldstykker. Det lignede saa meget og var saa kraftfuld malet, at man i Grækenland pleiede at sige, det eier to Alexandere, en Uovervindelig og en Uefterlignelig. Gerard Dow, en berømt hollandsk Maler, arbeidede overordentlig langsom. Han skal have tilbragt tre Dage, førend han blev færdig med et Kosteskaft. En Dame havde Taalmodighed nok til at sidde i fem Dage for ham, blot for at faae en Haand malet. Vander Kabel, ogsaa en hollandsk Maler, pleiede kun at rose de af sine Malerier, som han ikke havde været synderlig heldig med, Hvorledes gaaer det til spurgte een af hans Venner ham. Jh, svarede han: de Gode rose sig selv. En slet Maler saade gjentagne Gange, at han vilde lade sit Værelse hvidte og siden selv male det. "De vilde gjøre bedre, svarede en Spottegjøg: at De først malede det og siden lod det hvidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Da en romersk Fyrste besværede sig over, at Carl Marattis Malerier vare for dyre, svarede denne ham: "Verden skylder de store Konstnere, mine Forgjængere, en stor Sum. Jeg er kommen for at indkræve Restancerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Samme Konstner ærede Antikerne saa meget, at han havde aftegnet Antiocus's Hoved to til tre hundrede Gange. Men han klagede alligevel for en af sine Venner over: at han denne saa ofte gjentagne Copiering uagtet aldrig kunde naae den herlige Originals Skjønhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Michael Angelo, forfærdigede en Cupidaf Marmor, som man fandt saa skjøn, at man gav ham det Raad at sende den til Rom og lade den hemmelig nedgrave i et Viinbjerg. Hvad man formodede skeete. Statuen blev sendt til Rom, og efter nogen Tid, da man gravede, fundet. Alle Kiendere ansaae den for en Antik, og som en saadan kjøbte Cardinal St. Georgius den for 200 romerske Dalere. Michael Angelo reiste nu til Rom, fremviste den ene Arm af denne formentlige Antik, som han med Flid havde afbrækket og tilbageholdt Han erklærede nu offentlig, at Statuen var forfærdiget af ham, og godtgjorde det med Armen, som passede fuldkommen dertil. Konstneren var den Gang ikke ældre end 24 Aar. Den samme udødelige Konstner udbad sig engang Tilladelse af Pave Julius III., en heftig Mand, men som dog strax fortrød sin overdrevne Heftighed, til at reise til Florenz. "Hvorledes skal paa denne Maade da det Sixtinske Capel blive færdigt," "Saasnart jeg kan svarede Michael Angelo. Saasnart jeg kan raabte Paven ganske opbragt; jeg skal nok tvinge eder dertil, og gav ham i sin Hidsighed et Rap med Stokken, over Ryggen. Konstneren gik strax bort, men neppe var han kommen hjem, førend den pavelige Kammertjener bragte ham en Pung med 500 Rdlr., bedende ham, ikke at tage det saa ilde op men ydermere at betragte det som et Beviis paa at Hans Hillighed ikke gjerne vil undvære ham. En anden Gang truede Julius ham med at styrte ham ned fra Stilladset, dersom han ikke skyndte sig mere med Arbeidet. Men denne Pave nidste ogsaa at bøde paa sin Fremfusenhed med Penge. Da han efter tyve Maaneders Forløb var færdig med Arbeiderne i det Sixtinske Capel, fik Michael Angelo til Belønning 3000 Ducater, en for den Tid meget stor Sum. Men han havde ogsaa arbeidet saa længe under Loftet, at han i lang Tid beholdt en stiv Nakke. Michael Angelo malede ogsaa for Pave Leo A. den yderste Dag over Alteret i det Sirtinske Capel Utallige Figurer, men i en alt for naturlig Skikkelse, gjøre den hele Sammensætning baade stor og frygtelig. Han havde laant Tanken af sin Yndlingsdigter Dante. Blandt andre seer man her de syv Dødsynder og mange Diævle, og midt iblandt dem den pavelige Ceremoniemester, som havde bedømt Værket noget bidende. Da denne bad Paven, at befale Konstneren at borttage hans Portrait, svarede den hellige Fader spøgende: "fra Helvede er ingen Befrielse", og Portraitet blev staaende. Dette Malerie er i Henseende til det Nogne, vanskelige Stillinger, Forkortninger, Muskel Udtryk blevet anseet for et Mønster. Men Daniel Volteron har siden af utidig Jver maattet male Gevandter over de anstødelige Fraurer, hvorved dette herlige Konstværk er blevet fordærvet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Jndenlandske Efterretninger. J Løverdags løb den skjønne ny Fregat Najaden af Stabelen. Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen søgte ogsaa ved denne høitidelige Leilighed at opflamme vore brave Sømænd til Mod og Fædrenelandskjerlighed. Da Skibe var løbet af Stabelen, fremtraadte Hr. Knudsen, efter Tømmermændenes Ønske, som den Mand, delige fra den første Canonbaads Bygning, altid har været iblandt dem og vidst at forskaffe sig deres Agtelse, paa Helstøtten ved Bedingen, og talde til dem efterfølgende Ord: "Med Glæde staaer jeg her blandt Holmens faste Stok, og velsignet atter eders Flid, J. Kongens brave Tømmermand. Der flyder atter eders Hænders Arbeide Naaden en skjøn Fregat – til Fædrenelandets Forsvar, J have ikke glemt hvad jeg sagde eder sidst, da Orlogsskibet Phønix steg af sin Aske. O. Kongens Tømmermænd, bygger Skibe med Lyst og FledEt heelt Folk velsigner eder og Gud lønner dets Jd. Vai Dannebrog, Vai høit i Sky. Den Glands skal Frederik fornye." Derpaa afsang Hr. Knudsen den bekiendte Sømandssang: Gud vel signe Kongen vor Fader, Frederik den Sjette, og denne ægte fædrenelandske Fest endtes med tre Gange Hurra. – Saaledes fremblomstrer da igjen efter Haanden med fornyet Ungdom Dannebrogs ald gamle Eeg, i hvis Skygge vore Fædre, fandt og Beskjærmelse. Forrædere kunde fælde dens stolte Krone, men dens Nødder ere fast indslyngede i Danmarks urokkelige Klippegrund. De gamle Grene ere borte, men de unge skyde frodigen frem, thi dansk Kraft og Marv ligger dybt i Egens Rødder, sikker for Fienders og Voldsmænds Haand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Efter at have gjennemgaaet Garnisons-Exeneerskolen, har Prinds Georg af Hessen, som staaer ved Hs. Majestæt Kongens Eget Regiment, forrettet i disse Dage de sædvanlige Vagter som Gemeen og Gefreider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Vore Capere have i de sidste otte Dage indbragt 13 Skibe til Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
J Bergens Avis læses følgende: Da VicStatholderskabet for Norge har bragt i Erfaring, til hvilken Uforskammenhed der drives Aaget med Smaasedler i Bergen, idet at der ved en vis Leilighed er bleven beregnet 28 s. Fr. Rigsdaler i Vexlepenge, og det saaledes næsten kan synes, som om de nye udstædte Tolvskillings=Sedler, istedet for at afværge Mangelen paa smaa Representativer, ere blevne til en Handele Speculation for Aagerne, saa skulde jeg, paa Grund af den mig i samme Anledning fra holbemeldte Vice Statholderskab tillagte Befaling, herved tilkjendegive enhver Vedkommende, at al Aager med de i Circulation satte Tolvskillings=Sedler, vil være at betragte som en lovstridig Handling, og paa Grund heraf strængeligen forbydes. Skulde det imidlertid befindes, at Nogen er dette Forbud overhørig, kan han vente sig anseet med en Muler fra 10 til 200 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
efter Omstændighederne og Politiemesterens Kiendelse, hvilken Mulct tilfalder Angiveren. – Bergen den 2den October 1811. - Bull.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Mariboe, den 24 October. Cypressegaarden. ved Saxkjøbing under Krænkerup er i denne Tid solgt til Færgemand Carstensen paa Møen, uden al Besætning, for den Summa 42,000 Rdlr. D. C. S. T. Hr. Kammerherre v. Hardenberg paa Krænkerup har forbeholdt sig Forkjøbsret. – 3die Dags Feberen vedbliver i denne Tid at rase iblandt os i fuld Maade. Nogle Givte og Ugivte, Unge og Gamle vandre iblandt os som levende Skygger. Gid dog Landalmuen engang maatte lære at indsee Nødvendigheden af, at tye under slige Omstændigheder til en lovbefalet Læge og at holde sig sammes Forskrifter efterrettelige. – J Eftermiddag imellem Kl. 3 og 4 hørtes herfra nogle svære Canonskud. Mariboe Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Odense, d. 24 Oct. J Odense har nu al Musik lagt sig til Hvile. Stadsmusikantens Enke har frasagt sig al Musikholdelse, og ingen vil modtage Tjenesteen, saalænge enhver, der kan gnie en Viol, spiller til Bøndergilderne, der tilforn var Stadsmusikantens bedste Jndtægt. Houtboister har Odense ikke heller. Ville Odenseerne altsaa dandse i Vinter, faae de at forsøge det uden Musiqve, som da vel ogsaa kom til at gaae i mindre feiende Galop end de i nyere Tider paa Helbredets Bekostning brugende Jagedandse paa Liv og Død. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Viborg, d. 28de October. Endnu vedvarer, i Henseende til Luftens Temperatur, det sande Sommerveir, thi nu er det Tørreveir og endog da det næsten i 3 Uger daglig regnede, var Luften usædvanlig varm og Barometret meest paa høi Standpunkt. J Aften fra 6 til 8 havde vi her stærk Lynild, noget Torden og stærk Regn. Det i Dag her holdte Mortensdags Marked var ikke forskjellig fra de andre Markedsdage i Prisen paa Fødevare. Kreaturene vare temmelig dyre. Et temmelig got Slagtetræ kunde ei kjøbes under 100 Rdlr. Priserne vare forresten: Rug Tønden 14 Rdlr. 4 Mk. a 17 Rdlr., Byg 10 Rdlr. 32 a 64 s., Havre 6 Rdlr. 64 s., Kartofler 5 Rdlr. 32 s. a 6 Rdlr. 64 s., Tælle Lispd. 16 Rdlr., Smør Pdt. 3 Mk. 8 s. a 64 s., Æg Snesen, 24 s., ferske Sild Olen 1 Rdlr. 64 s., dito Helt Parret 3 Mk. 8 s., Vadmel Alen 11 a 12 Mk., bleget Hørlærred 9 a 10 Mk. Alen, Blaarlærred 1 Rdlr. 4 tz. Alen, Sækkelærred 7 Mk., Øst Pdt. 32 a 36 s., Boghvedegryn 21 a 23 Mk. Skjeppen, hiemmegjorte uldne farvede Tøier 14 a 15 Mk. (Viborger Samler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Christiania, d. 22de Octbr. Det dramatiske Selskab i Grændsehaugen giver d. 28 Octbr. en Prolog i Anledning af Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag, forfattet af Slotspræst Pavels, og Skuespillet Ringen. Jndtægten anvendes til Understøttelse for Huusarme i Christiania By og Forstæderne. (Efter Chr. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Ved Auction paa Børsen d. 28 Oct. solgtes: Georgia Bomuld 8 Mk. 3 1/2 s. a 8 Mk. 8 s. Pd., Risengryn 56 Rdlr. 2 Mk. a 58 Rdlr. 100 Pd. Peber 1 Rdlr. 1 s. a 1 Rdlr. 4 1/2 s. Pd., Nord americansk Rom 526 Rdlr. a 632 Rdlr. 30 V., Virgin Tobak 5 Mk. 8 s. a 1 Rdlr. 6 s. Pd., Raffinade 13 Mk. 1 1/2 s. a 13 Mk. 8 s. Pd., Muskatnødder 24 Rdlr. 2 Mk. a 24 Rdlr. 5 Mk. Pd., Nelliker 18 Rdlr. 1 Mk. a 18 Rdlr. 3 Mk. Pd., Buenos Ayras Huder 7 Mk. 8 s. a 7 Mk. 11 s. Pd., Caffe 15 Mk. 9 s. a 15 Mk. 12 1/2 s. Pd., hvid haard Sæbe 1 Rdlr. 10 1/2 s. Pd., lyseguul Candis 14 Mk. 4 s. Pd., Melis 10 Mk. 16 s. Pd., stødt Lumpen 9 Mk. Pd., Bomolie 2 Rdlr. 7 s. pr. 1 3/4 Pd., Sago 5 Mk. 7 s. 3.5 Mk. 11 s. Pd., Perlegryn 24 s. Pd., Schellak, 12 Rdlr. 3 Mk. a 12 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Pd., Cardemommer 40 Rdlr. 4 Mk. a 43 Rdlr. 3 Mk. Pd., hvide Havannah Sukkere 8 Mk. 8 s. a 8 Mk. 14 s. Pd., Chocolade 2 Rdlr. Pd., gl. Viinedike 100 Rdlr. a 107 Rdlr. Oxeh., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Postefterretninger. (Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 18 Oct. Man troer, siger Journal de Empire, at Keiseren, efter Afreisen fra Holland, vil besøge Storhertugdommet Berg, hvis Minister, Senat. Grev Røderer, efter Forlydende, er reist til Düsseldorf, for der at oppebie H. M. Som man forsikkrer, er General Decaen afreist til Spanien, for der at paatage sig en Commando i Catalonien. - Ogsaa i de illyriske Provindser er den franske Rettergangsmaade indført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
London, d. 9 Oct. H. M. Kongen befinder sig endnu bestandig i samme Tilstand, og den har, efter den i Dronningens Conseil aflagde Jndberetning, ikke forbedret sig saa meget, at han kan paatage sig den personlige Udøvelse af den Kgl. Myndighed. Alle hans Læger ere, paa een, Dr. Heberden nær, af den Mening, at der er intet Haab om hans Helbredelse. - De fiendtlige Skibe i Texel observeres af Adm. Durham med Hannibal paa 74 Can. og nogle andre Linieskibe. Endnu et andet Linieskib, Tiger paa 80 Can., Contre Adm. Hollowell, skal støde til ham. - Gouverneuren i Maryland Edw. Lloyd, har i et Brev fra Annapolis af 10 Aug. opfordret vor forhenværende Gesandt i America, Hr. Pinckney, til at erklære, om det er sandt, at de Franskes Jndflydelse paa det Americanske Cabinet er Aarsag til de nærværende Forlegenheder i America, Hr. Pinkney svarede derpaa under d. 13 Aug., at den Tanke, at de forenede Staters Regjering staaer under Fransk Jndflydelse, der er overspændt i sig selv og stridende mod al Sandsynlighed, ikke fortjener nogen Opmærksomhed. – Fra Jersey berettes under d. 21 og 23 Sept., at da Regjeringen har tilmeldt General Don, at Fienden agter at gjøre et Angreb paa denne Øe, og at formodentligen den Aarstid, hvor Nætterne ere lange og Veirliget uroligt, er bestemt dertil, saa har samme føiet alle fornødne Anstalter til Øens Forsvar. Stænderne ville lade Forter paa St. Helier stærkere befæste. – Fra Enernses skrives under d. 1 Decbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
Vi ere her i bestandig Allarm paa Grund af de Efterretninger, vi have faaet om Rustningerne paa den fiendtlige Kyst. J Cherbourg have de Franske 30000 Mand, 2 Linieskibe, nogle Fregatter, Canonschalouper og Pramme. Til Jersey er der afgaaet adskillige Troppeforstærkninger. Retopork, d. 20 Aug. J Gaar indbragtes i vor Havn et af den franske Caper Hertugen af Danzig taget engelsk Skib. Vor Regjering har taget det i Besiddelse, fordi det har overtraadt Forbudsloven. Carlornhe d. 10 Oct. H. M. Kongen af Danmark har afsendt sin Kammerherre og Gesandt ved det Kgl. Vestphalske Hof, Frih. v. Selbye, til den herværende Storhert. Residenz, for at overrække Hs. K. H. Storhertugen den Kongel. Elephantorden, hvilket i Dag fuldførtes i en høitidelig Audience af Hr. Gesandten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-29
St. Gallen d. 11 Oct. J Bregents paa den venstre Bredde af Forthinen i Graubunden opkom d. 17 Sept. Brand i en Skov, og i en Tid af 2 Timer laae en Strækning af 1 Miil i Aske.