JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1801-01-01
Bønner til Brolægningens Foresatte. 1) At Teglgaardsstrædets Kørebro og Fortoge maatte blive givne den Hovedforbedring de saa meget trænge til. 2) At Frideriksborggaden endelig engang maatte faae forholdsmæssigen bredere Fortoge, og disse ved gode Fliser gives den Bekvemhed og Anseelse, som egner en stor bred Hovedgade, og netop den første man fra Stadens Pragtport træder ind i. At Kultorvets Fortoge ligeledes maatte tilvendes den Opmærksomhed de saa særdeles behøve. 4) At det forsømte Læderstræde ogsaa maatte faae Fortoge, saavidt det allerede er opbygt. *) At Fliserne uden for Hovedvagten paa Kongens Nytorv, item uden for Møllers sammesteds, maatte jævnlægges!
Politivennen, 1801-01-01
Barbari mod Heste. Der er i Kjøbenhavn talt og skrevet saa meget on Menneskenes Pligter mod Dyrene, *) at man skulde troe, at dette Menneskets saa uværdige Barbari mod værgeløse Trældyr her aldrig mere skulde finde Sted. Alligevel ster man desværre alt for hyppig det modsatte. Saaledes passerede i Dag den 7 Januar Kl. *) Maaske veed Anmælderen ikke at København har ogsaa sin Antismith, at der ogsaa her er skrevet imod al Følelse for de mishandlede Dyr, og det endog af en Embedsmand, see Politivennen No. 172. 2, igjennem Raadhusstræde til Nørregade, en stor Eenspændervogn fuldpakket mid Tøndestaver, om jeg ikke saae fejl. Hesten drog, med Anspændelse af alle Kræfter, det meget svære Læs, men standsede omsider af Mangel paa Kraft. Nu begyndte en afskyelig Pidsken paa det arme Dyr af Køresvenden, som endog selv lod sig trække. Hesten slæbte Vognen nogle Skridt og standsede igjen, som gav Anledning til nye Pidsk, der gjenlød i alle Værelser, hvor man endog vilde skjule sig for ej at være Vidne til saa ubehagelig en Scene. Kl. 3t kom samme Vogn og Hest igjen, med stort Læs, og blev da den samme Scene atter igjentaget. Politi-Plakaten af 2den Febr. 1789 befaler, at Mulkter med Alvorlighed skal anvendes paa dem, som begjære eller tillade, at der læsses mere paa en Vogn end tilladt ert dette Bud synes især at angaae og være givet for Vognmandskarle, men det var sikkerligen nyttigt, at det fik en videre Udstrækning. I det mindste var det ønskeligt, at den ene Borger, ved Formaning til sine Folk, vilde sikkre den anden for Optrin, som nødvendigen maae forstyrre et følende Menneskes Roe, hvilken han især i sit eget Huus troede at kunne gjøre Fordring paa.
Politivennen, 1801-01-01
Bekjendtgjørelse. Den i disse Blade omtalte Farlighed af den brede Rendesteen imellem Lillestrandstræde og Anneplads, der i Aar fik en ny Steenkiste og Bræt, er bleven forebygget ved en nye Lygtes Oprettelse sammesteds.
Politivennen, 1801-01-01
Uordener. ) I Nygade, i en Krog paa Fortoget, imellem Langebeks Gaard og Omplankningen af den ny opbyggende Gaard til Torvet, er en skændig Mydding af Dræk, som forarger den Vandrendes Øje og Næse, endog langt hen i Gaden. 2) I Knabrostrædet er Fortoget vel almindelig slet, men især uden for den blaae Bygning paa Hjørnet af Brolæggerstræde. 3) I Bredgaden lige for Anneplads er et Bræt over Renden fra Gaarden itu, og kan være farligt for de Gaaendet Gaarden, hvortil dette Bræt hører, har ingen Nummer (nok en Uorden) men er tæt ved No. 200. 4) I samme Gade er imellem Kongens Nytorv og Anneplads, paa Skyggesiden, et par Tagspøjter, som Ejeren meget vilde forbinde sine Medborgere ved at forvandle til Rendepiber. *) Paa Østergade ved Hjørnet af Kristenbernikovstræde, har en Grønkone ikke allene Stade, men ogsaa Kælderen til Brug. Hvor meget man end maae være imod denne Stadesætning paa Fortoge, som neppe ere alenbrede, er det dog endnu værre, naar Grønkonen, som her, lader sin Kælderlen uophørlig staae oplukket, da den reent forbyder al Gang paa Fliserækken. For at hindre de Gaaende fra at skaffe sig Vej, ved at slaae Kælderlemmen ned, har denne Anmasserske endog havt den Forvovenhed at gjøre den fast med en Lænke. 6) I Kristenbernikovstræde maae man endnu yttre det ønske, at det Venskabelige Selskab vilde gjøre den forhen foreslagne Forandring paa sine tvende Lygtearme, da de nu netop true den paa Fortoget Vandrende med Trandryp. Ligeledes anbefales de to meget for korte Rendepiber paa samme Gaard sig til Forlængelse. I I Vinkælderen paa Hjørnet af Laxegaden og Admiralgaden opholder sig en stor hvid og sort krølhaaret Hund, som farer paa Forbigaaende, og med stort Glam bider dem i Klæderne. Skulde dette Bæst, som man formoder, tilhøre Hr. Vinhandleren, anmodes han om at afskaffe den, og hvis den tilhører andre, da ikke at tilstæde den Adgang i sin Kælder, men formaae Ejeren til at lade den dræbe. 8) I Pederhvidtfeldsstræde er et Kælderskuur saa langt paa Huset, at man meget let i disse mørke Dage kan komme til Skade med at slaae Panden fordærvet derpaa.
Politivennen, 1801-01-01
Om Een-Rixsdalerssedlers Forvandling til Femrixsdalenssedler. Følgende Bedrageri er berettet Udgiverent Sidste Søndagaften Kl. 8 d. 11 Jan. dette Aar, kom en velklædt, høj, smekker, ung Person ned i en Butik og anmodede om at bytte sig en 5 Rdlr. Seddel. Ved et kort Syn paa den med blotte Øjne 64 Aar gamle, aftalte Kræmmeren 5 Eenrixsdalerssedlert da han dog, forinden han udgav dem, hvorvel Personen hastede, besaae bemeldte falske 5 Rdlrs. Seddel med Briller, bliver han vaer at de Ord: Fem Rixdaler Courant vare skrevne i sin Orden fuldkommen saa store som almindeligt, og sortere end det øvrige Kobber og trykte Bogstaver. Han sagde da til Personen, dette er skrevet med Pen og Blek, jeg bytter den ikke, endnu ikke vidende at det var en rigtig Een-Rixdalersseddel, der var omskabt til en 5 Rixdalersseddel. Herpaa anraabte Personen en anden ligeledes velklædt ung Person fra Gaden uden for Boddøren, som kom ind og forsvarede Sedlen. Men da vi alle tre gjorde Sammenligning fandtes hverken det lille eller Stregen af det store romerske V i Kobberet og de Ord Een Rixsdaler stod kjendeligt men det trekantede Øje øverst var aldeles ikke at see af de anbragte store Bogstaver: 5 Rdlr. o. s. v. Manden sagde dem det var Bedrageri, som fortjente Arrest, hvormed de fore afsted. Den første havde en lysegraae Kjole med bred rød Krave, Den anden var noget mindre med brun Kavaj, begge havde deres eget Haar.
Politivennen, 1801-01-01
Opførdring til Politivenen fra en Østerbromand. Inden for Voldene passer De ret godt paa, De advarer naar Fortogene spærres, naar et Rendesteens Bræt ligger uordentligt, naar Jernet eller Lænkerne derpaa ere farlige for de Gaaende, naar noget ligger til Hinder paa Fortogene o. s. v. og dette har ofte havt sine gode Virkninger, men hvorfor vil De ikke skjænke os Stakler, som boe uden for Byen, ogsaa noget af Deres Opmærksomhed? Vær saa god at spadsere ud af Øster-Port, saa vil De see adskilligt, som kunde behøve Deres Erindring: Broen selv er uendelig skiden, det kommer sig deraf, at Renovationsvognene enten læsses alt for fulde, eller ere, som oftest, yderst aabnet det halve Læs tabes paa Vejen imellem Porten og Losse-Pladsent maaskee nogle af Kudskene, af en Slags Medlidenhed, dreje Bagsmekkene paa Vognene for at lette Byrden lidet for deres udpiinte Heste. Jeg veed ikke hvor ofte Broen om Vinteren skal renses, men dette veed jeg, at det er saare længe siden. Behager De end videre at gjøre Turen til Øster- Mølle. De vil da faae smulke Ting at seet men jeg beder Dem, lad det ikke skee fastendet thi ea vil det vist ej gaae Dem bedre end det gaaer saa mange af dem, der passere det store Belt. Forpagteren af den lille Triangel uden for Møllen har behaget derpaa at udføre Ting, som synes at være af samme Natur som Natte Renovationt hvilket jeg aldrig troer kan være tilladt, ligesaalidet som jeg troer, at Vedkommende har Frihed til at aflæsse Renovajion paa Vejen imellem bemældte Triangel og Salpeterværket, hvor den findes i saa overdreven en Mængde, at dersom en Ubekjendt i Mørke passerede Fodstien over imod Salpeterværket, lad ham være ædrue eller beskjænket, da maatte han Hovedkuls styrte ned i den umaadelige dybe Grøvt, hvorfra han aldrig vender levende tilbaget det var at ønske, at denne Grøvt blev forsynet med et Brystværn, i det mindste hvor Overfarten er til Østeralee og Strandvejent thi uden dette vil der vist engang skee en Ulykke. Nu er det sandt, her haves 2 Kommissarier, til
Politivennen, 1801-01-01
Om Københavns slemme Kælderskure. Udgiveren troer, det vilde være til Fremme og Nytte for mangt et brav Hoved, hvis den dejlige Mængde Kælderskure, som nu ere paa adskillige Steder her i Byen anbragte saa overmaade lavt, at intet fuldvoxent Menneske kan passere dem uden at faae et Puf paa Hovedet, bleve enten anvist en højere Plads, eller, hvor gjørligt, rent borttagne. Ved højlys Dag, kan man endda, naar man har Øjnene med sig, saa nogenlunde vogte sig for disse fatale Hilsenert men ved en mørk Aften staaer man med den største Forsigtighed Fare for at komme til Skade.
Politivennen, 1798-01-01
Vink til Brolægningens Vedkommende. J Helsingørsgaden paa venstre Haand fra Borgergaden har Vandet i Rendestenen intet Løb, det kan altsaa i stærk Hede let raadne, stinke og foraarsage Epedemi, og om Vinteren kan det ikke undgaae at fryses.
Politivennen, 1801-01-01
En smuk Handling af Danske Vestindianere. Den brave Lieutenant Fedders Fald i Kampen mod Sørøveren er hans sørgende Landsmænd noksom bekjendt, men mindre følgende ved den foranledigede Daad. Vore vestindiske Landsmænd, der altid vise den kække Søkriger den meest opmuntrende Agt og Kjærlighed, og havde erfaret at Fedders Moder, som lever i København med Sønnen ogsaa vilde tabe sin Underholder, have sammenskudt og oversendt hende med et deres Medsorg bevidnende Brev den Summa 7000 Rdlr.
Politivennen, 1801-01-01
Vejuorden paa Frederiksberg Imellem Frederiksberg og Slotskroen er for nogle Uger siden lagt ned een Vandkiste tvers over Vejen fra Frederiksberg Have over til Hofkonditor Aagaards Vænge, men enten af Forglemmelse eller Skjødesløshed er endnu ingen Stenbro lagt derover igjen, hvorudover Vejen er saaledes tilredt ved det opkørte Hul, at neppe nogen ledig Vogn, mindre en Vogn med Læs kan komme derover, uden at resikere at brække Vogntøjet istykker og spolere Hestenet og om Aftenen i Mørke seer jeg ikke at Gaaende spaa anden Maade kan komme der forbi, end ved at klattre over de der opdyngede Stene, hvorved resikeres brudne Lemmer, Frederiksbergerne, som om Vinteren skulle bruge Folk og Fæ til at transportere Gjødning ad Vejen i deres Marker, maae formedelst slig uforsvarlig Skjødesløshed lade være. Dersom Vedkommende ville indvende, at det var saa sølet nu, at de dermed ej kunde have at bestille, da duer samme Indvending intet, siden tilkjørt Grus og Sand kan bøde derpaa, og det koster dem ikkun at give Besalingen, saa maae det jo anskaffes, da saadant ingen Opsættelse bør lide. Anmælderens Vogn med et Læs Gjødning paa blev forleden Dag siddende i Hullet, hvorfor han i Gaar sendte et skriftligt Bud til Slotsgartner Petersen, men fik til Svar at flere, hvoriblandt Præsten, havde klaget til ham, men det var ikke hans Sag, det var Vejkommissionens. Da han nu ikke veed hvor denne er men det synes billigt at en Mangel, hvvrved det Offentlige lider, bør paatales offentligt, har han bedet Udgiveren indrykke Ovenstaaende.
Politivennen, 1801-01-01
Klage fra en Fodgænger paa Vesterbro. Saalænge der endau ikke er lygtelyst paa Besterbro, saalænge de der plantede Træer velviseligen hindre en fra at gaae paa Fortogsfliserne, saalænge Skarnets Mængde holder En fra at gaae ud paa Kørebroen, bliver der neppe andet tilovers for den Gaaende, end at liste sig langs med Husene. Men saa maatte man hjerteligen ønske at Nølleren ved Siseboden vilde holde sin Haveport lukket, da den nu, ved at staae aaben ud over den beængstede Fodgængers Tilflugtssted, kan give mangen et Stød for Brystet, som vil blive haardt at forvinde.
Politivennen, 1801-01-01
Om Dyrtiden i England. Da Skrædersvennene i London nu formedelst Dyrtiden ikke mere kunne leve af deres Sædvanlige, og Mesterne formedelst Dyrtiden ikke kunne taale at gipe mere, er en stor Del af dem afskedigede, og Piger antagne i derest Sted til Syning.
Politivennen, 1801-01-01
Uordener. 1) I Borgergade uden for No. 182 er en Krog opstaaende paa Fliserækken, hvorpaa allerede mange have revet deres Fodtøj sønder. 2) I Bredgaden, i en Have ligcover for Frederiks-Hospital, er hver Nat en Uudstaaelig Tuden af store Hunde. Hvad enten denne Have og disse Hunde maatte tilhøre Landkadetakademiet eller Hospitalet, haaber man, at Vedkommende som hastigst vilde raade Bod paa en mod al Nattefred saa stridende Tuden, skulde endog Hundene maatte opofres. Thi næst den Brøde at holde gale Hunde, kommer nok den, skjønt advaret, at beholde slige fredforstyrrende Tudere. 3) I den ydre Ende af Bredgaden er meget liden Oplysning, og formodentlig ike Vægtervagt nok, da man i Tilfælde adskillige Gange har raabt forgaves.
Politivennen, 1801-01-01
Til læseren. Følgende Forbedringer eller Indretninger af Ting, som i dette Blad have været paaankede eller foreslagne, ere i dette Bladets ellevte Fjerdingaar komne til Udgiverens Kundskab: Et Bræt over en Gaardrende paa Fortoget uden for Avlsgaarden i Landemærket forbedret. Et Bræt i store Strandstræde, som manglede Jernfod, istandsat. Grønkonen paa Hjørnet af Kristenbernikovstræde og Østergade holdt op at lænke sin Kælderlem (men hun lukker den dog op og spærrer derved Fortogett ved at forsyne den over Fortoget udstaaende Kant af Laaget med Hængsler, kunde Ulempen hæves). Endel store Sten og Flaskeskaar borttagne af Fortoget uden for Hjørnet af Springgaden og Myntergade. Et Rendebræt paa Østergade lige over for Halmstræde forbedret. Et forfaldet Træskur borttaget i Myntergaden. Et dito forbedret uden for Hjernet af Frederiksberggade og Smedebakken. En Rstykret Rende paa Hjørnehuset af Skindergaden og lille Fiolstræde istandsat. Illuminationer og andre bekostelige Højtideligholdelser ved Aarhundredets Begyndelse forbudne. En Gaardrende i Pilestræde, uden for No. 111, næsten jævnet. Farligheden ved den brede RenDesteen imellem Lille Strandstræde og Anneplads, forebygget ved en ny Lygtes Opsættelse. En ubrugelig Lygte i Frederiksberggaden nedtaget for at istandsættes. En stor Træbund, fom i Lærstræde spærrede Fortoget paa Solsiden, borttagen. En Lygte forbedret uden for Drejers Klub i Lærstræde. Nogle urigtig paa Kørebroen i Rosenborggaden stadesatte Vogne forflyttede. Et løsliggende offentligt Bræt paa Østergade ved Hjørnet af Amagertorv fastlænket. Et Bræt forbedret uden for 129 i Løvstræde. En Broflise paa Storekøbmagergade lagt tilrette. Et vippende Bræt uden for No. 8 i Klareboderne lagt fast. Et nyt Bræt lagt uden for Hattemager Viertels Gaard paa Amagertorv. En tydsk Inskription paa Gammeltorv forvandlet til en Dansk. En paa Fortoget i Bredgaden lige over for Etatsraad Bruuns Gaard opstaaende Pæl nedslagen.
Politivennen, 1801-01-01
Benyttelse af Slotsholmens Bolværk fra Højbro til Staldbroen. Fra Højbro om til Staldbroen er en betydelig Strækning af Bolværk, som, naar *) Om København kan man med Føje sige, at den ikke just i Broer sin Foree har. Det har for saa, og disse saa ubekvemme og stygge Marmorbroen forstaaer sig selv er en Undtagelse) og dog langt kostbarere, end de skjønneste, bredee, bekvemmeste Stenbroer vilde være. Denne sidste Egenskab bør især udmerkes, da mange troe at København blot lader sig nøje med disse elendige Træbroer af Fattigdom og Uformuenhed til at skaffe sig bedret hvi skulde den ikke ellers, ligesom af sine Vaaningshuse, have bandlyst Tømmerbygning fra sine Broer og Bolværke? Man vil imidlertid holde op at undres, naar inan veed at Træbroer her holdes for langt varigere ogman undtager Sandbaade, slet ikke benyttes. Skulde, som man har troet, Farten igjennem Højbro aabnes igjen for Jagter, ved at gjøre Broen til en Vindebro, saa er det rimeligt, at Bryggens Brede ved Slottets og Smalhed ved Byens Side vil gjøre, at Fartøjerne komme til at lægge an fornemmelig ved Slottets Side. Men dette synes endnu at sidde dybt i Straaet, da det endog ikke lader gansk. unødvendigt, formedelst Højbroes Pillers Svækkelse, at tænke paa en ganske ny Bro. Inden altsaa dette skeer, var det maaskee muligt at nytte dette Bolværk til et Havnested for Lystbaade og Slupper, hvortil der aldeles ingen anden Lejlighed synes at ville vise sig, da det engang gjorte Forslag dertil at bruge og indfatte den Vinkel af Reden imellem Vandbryggen ved Toldboden og skjennere end Stenbroer, og at hydrotekniske Skrivere, som endog yttre at en oplyst Havnekommission ynder deres Meninger, docere, at Vandrotter heller bide i Steen end i Træ. See Hr. Erling Møllers Skrivt om Bolværker o. s. v. Fæstningsmuren, uagtet dets indlysende Grundethed, ikke synes at ville faae Indgang. Ved at lade nogle flydende Bomme indsatte en Vandstrimmel af 5 a 6 Alens Brede langs Slotsholms Bolværk, og ved at sætte et Stakitværk langs Bryggen fra Højbro til Staldbroen, hvorved Adgang forbødes Uvedkommende, var her den skjønneste Lejlighed truffen til at havne meer end to hundrede Baade. Man vil ikke troe at slig Havnelejlighed for Baade er en ubetydelig Gjenstand. Enhver Adgang for en Stads Invaanere til uskyldig Morskab bør lettes af dens Øvrighedt derved gjøres Folket selv raskere, og Opholdet gjøres (som her virkelig behøves) behageligt for den Fremmede.
Politivennen, 1801-01-01
Noget om Muddervæsenet her i Havnen. Den Bekostelighed det medfører, ved Opmuddring at holde Havnen i alle dens Arme i fornøden Dybde er betydelig. Det er derfor særdeles vigtigt, at forebygge paa alle mulige ger, sætte sig ned paa dette magelige Levebrød og, naar de kun afværge Slagsnaal uden Døre, kunde tredse Politiet, fordi dette ikke har at gjøre med de Uordener, som foregaae inden lufte Døre. Behøves vel de Følelser at beskrives, hvormed den ømme Fader og Moder hører tale om slige Umennesker, den Harm og Afsky hvormed de maa see ham opslaae sin Bolig, maaskee lige over for eller ved Siden af dem, den Frygt der maae gribe dem, naar de see at ikke blot den vilde og raa Pøbel (saaledes heder det hos dem, som forsvare Borom at udmærke sig. De allerede fordærvede komme af sig selv, da de her kunne faae Forstrækning af Pynt o. s. vt vel maae de nu afgive en stor Deel af Skøgeprofiten til Rufferen, men saa har de igjen hans Beskyttelse mod ubændige Vellystlingers Voldsomhed, imod Angivelse, og imod Børnehus, som lettere blive deres Lod, naar de logere paa deres egen Haand, ligesom Profiten ogsaa da anseelig svækkes ved den store Leje, hvormed de kjønne Husværter tilfredsstille deres Samvittighed. deller) men selv velopdragne Mennesker besøge ham. Og deres ønsker, deres brændende Ønsker, de gjættes let af enhver, der har Hjerte! Maatte disse Linier bidrage til deres hastigere Bønhørelse! Vort aarvaagne Politi vilde snart raade Bod paa denne sande Plage, saasnart sligt henlagdes til dens Omfangt Ved Naboers og Gjenboers Angivelse, som strax, naar man var vis paa Følgen, vilde skee, - ved en let iværksættelig Overbevisning (naar et Par tro Politibetjente paatoge sig Skikkelse af Bordeljægere), - i al Fald ved en Belønning for enhver, som bevislig angav en Horevert, vilde der snart komme Oplysning nok for Dagent og den strængeste Afstraffelse af det første Dusin Ruffere, vilde uden videre, ved den blotte Frygt, tilintetgjøre alle de øvrige. K. H. Seidelin.
Politivennen, 1801-01-01
Til Redaktørerne for Berlingernes og Addresavisen. Man ønskede, at Mortalitets- Angivelserne for Piovinserne, som i de sidste Aar ikke har været anmeldt, igjen aarlig maatte indrykkest da denne Underretning er interreffant for mange. Tyens Stift er det eneste man uafbrudt har havt dem fra, nogle af de andre Stifters Mortalitet har været at see i Schirals politiske Jornal, men ikke noget fuldstændigtt ligesem det og er lidt ærgerligt at maatte tye til Fremmede efter Underretning om vort eget.
Politivennen, 1801-01-01
Foranstaltning for de Fattige. Foruden den allerede forhen i disse Blade omtalte Madlavning til de Fattige, hvorved de heer Middag kunne erholde en velsmagende og tlstrækkelig Portion Mad for 2 Sk. som afkortes i detes Almisse, har nu ogsaa den belovede Brødbagning taget sin Begyndelset for 18 Sk. kan den indskrevne Fattige nu hver Almissedag erholde et heelt og for 9 Sk. et halvt Brød, af ublandet skraaet Rugmeel, af omtrent 6 Punds Vægt. Maden hvorimod der i Førstningen herskede stor Fordom, finder nu da man har lært at kjende dens Godhed, langt flere Lysthavere, end man kan skaffe den til. Der afvexles med følgende Madsorter: Hvidkaalssuppe med Islandsk Lammekjød, Grød og Øl, Hvide Ærter og saltet Oxekjød, Grøn Søbekaal og Isl. Lammekjød, Rumfordsk Suppe, og engang imellem fer sk Kjødsuppe.
Politivennen, 1798-01-01
Kongensnytorv bør være Torv. Med megen Grund ønske Beboerne paa Kongensnytorv og i de Gader som ligge paa dens østre Side, især imellem store Kongensgade, Toldbodvejen og Nyehavn, at dette saakaldte Torv, maatte være det i Ordets egentlige Forstand; og at det maatte være de med Fødevare indkommende Landmænd tilladt, selv at vælge det Torv, hvor de helst vilde holde og afsætte deres Vare. Det er i højeste Grad urimeligt at Gammeltorv, som ligger blot belejlig for en Kant af Byen, skal allene være dem forbeholden. Rygtet sagde, at Grunden hvorfor disse Sælgende, som strax efter Ildebranden og siden i en rum Tid opholdt sig paa Kongensnytorv, maatte nu, da Gammeltorv var istandsat, atter flytte derop, var, for at Huusejerne paa Gammeltorv, der før trak saa god Leje af deres Kieldere til Spekhøkere ogSmørhandlere, nu kunde faae denne Indtægt igjen. Men det kan neppe være sandt. Thi skulde Byens Repræsentantere (Magistraten og de Toogtredive) virkeligen følge slige elendige Grundsætninger, havde man fuldkommen Føje til at anke paa at de beklædte en for Hovedstaden saa vigtig Post. Ligesaalidt kan man troe, at Bønderne ere fordrevne fra Kongens Nytorv, fordi Torvet derved vanniredes; thi ikke blot med Hensyn til at det efter dets Navn er bestemt til at være et Dags Oplagssted for Handlende, burde vel neppe en Plads der til det Brug ligger saa belejlig, og ikke dertil ved nogen anden Plads gjøres undværlig, ansees for god til noget, der baade for Sælgende og Kjøbende er saa gavnligt.
Politivennen, 1801-01-01
En ny mulig Udvidelse af København. Uden at formindske endnu mere den Rosenborgske Have, der er saa kjær og umistelig for den Svage og Sygelige, og neppe kan taale at miste mere, kan Arealet af Stadens Land vinde en ike liden Tilvært, ved at indpæle det halve af det til Unytte brede Revier imellem Knippelsbro og Langebro. Dette store Vandstykke er optaget i Midten af en slak Grund. Og da her ingen Skibe have Fart uden op til Bryghuset, saa kunde der lades en tilstrækkelig breed Kanal langs Slotsholmen eller Byens Side, og det øvrige fra Kristianshavn af indpæles, og anvendes til Skibspladser.