JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Om Frihed. Frihed er den største Lyksalighed, thi uden den er en Monark en Slave og en Herre Tiener, men den bør tillige forskaffe sig Forstand og Dyd. som Skyts-Herrer; thi da kan den skinne i sin fuldkomneste Glands. At være frie, som Achab, da han lagde Raboths Vingaard under sit Herredømme, var ikke at ønske sig; thi det blev ham og hans ganske Huus til en Snare. Hvad som saaledes skeer ved Frihed, det maae være under Skin af Stats=Politesse, eller andet, forbliver dog ved sit rette Navn i Retsindiges Øyen. David meente, at han havde ret kunstig udfundet Maade til at skiule sin Synd, ved at lade Urias komme under de fremmede Folk iblant sin Hær, men den alseende Dommere lod ham dog vide hvad han havde gjort. Man seer ofte, med hvor stor Grovhed (midt i disse Tider, hvor man saa meget taler om den fine Levemaade) en Herre begiegner sin Tiener, ikke vidende, at han og hans Tiener er dannet af en Mand og et Slags. Med hvilken Frihed han behandler sin Tiener, og dømmer ham til at være skabt til en ævig Træl for sig, og skulle Tieneren, hære saa eenfoldig at tænke, at han ogsaa er dannet til at tiene sig selv og sine Medmennesker, da ansees den Tænkemaade for den daarligste under Solen, ja maaskee for en - - - Og endskiønt han ikke kan sige, at jo Tieneren, giør de Forretninger han befaler ham, saa kan han dog sige, at han aldrig giør saa meget som han burde giøre, aldrig saa meget, at han selv jo har gjort mere den Tid han var Tiener; Maaskee det er og saa; Apartiskhed maae gotgiøre det; Tieneren kan feyle; men Herren har ingen Feyl. Vistnok er det, at har end Lykken forhvervet hiin Anseelse, saa han kan sige: giør det, saa maae det adlydes; saa kan dog samme let forandres; den Lykken ophøyer og sætter i Anseelse for een Tiid, kan en anden Tiid ganske formindskes og falde. Og hvad forhverver hans Frihed ham, naar han saaledes opfører sig, Jntet andet, end Frygt og Foragt, og hvem der vil besidde disse i Eye, kan derved forskaffe sig dem. 9 Søn J Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Witterup. Hr. Lehmann.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Ankomne Skibe. Skipper J. Boerhauer fra Rotterdam med Baglast. G. Smidt fra Jrland med Baglast. A. Kathencamp fra Kiøge med Kornvahre. S. Pyper og R. Bowes fra Jrland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Skipper J. Phlachier, J. Walker, J. Barkiedt og J. Robbertson, alle til Jrland, med Bord. M. Bochholdt til Amsterdam med Kaaber.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Bekiendtgiørelse. Nat Kunst og Lærdom i disse høy oplyste Tider er i ligesaa stor Estime, som den var i de ældre og senere, det kan vel ingen Fornuftig imodsige. Nu omstunder sees der ikke saa meget paa, at en Konstner har faaet Caracter, af Mæster, fordi han har staaet som Dreng og Svend i en Lære, som at han grundig forstaaer sin Profession; thi det er ikke Caracteren, men alene Videnskaben og den dybe Jndsigt derudi, der skal giøre Kunstneren berømt. Men at visse Personer ikke bliver estimmeret for deres Kunst og Videnskab, dertil er deres slette Opførsel og liderlige Levnet, Aarsage.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Den i Historien berømte Mahler Apelles, om hvilken der meldes udi Tronhiems AdresseContoirs Efterretninger No. 18, var vel paa de Tider en stor Kunstner, men om han i disse Tider havde været til, var det vel uvist om han fik den Naade at spise ved et Kongelig Taffel, hvor en høy meriteret Minister ville mokere sig over at drikke en Pocal med en Mahler, og endnu mindre med en fordrukken, Juvelerer. Vist nok er det, at hvo der af andre haver lært en smuk Professionen og deraf sig redeligen ernærer, er vel et nyttig Membrum i et borgerlig Societet, men dog ikke saa høyanseelig, at han skulle meritere, at sidde til Taffels med en Monark. Den derimod, som uden Lærdom af andre, har bragt en Kunst eller Videnskab til den Høyde, at han derved har taget Arbeydet fra Mæ stere, fortiener endnu større Ære, efterdi Naturen har begavet et saadant Menneske med en større Forstand og Jndsigt, i det han kan giøre Kunst-Støkker, som Mæstere har anvendt mange Aar paa at lære af andre, efter almindelige Regler og Forskrivt. Jeg, for min Deel, har aldrig tragtet efter Roes og Berømmelse for min ringe Jndsigt i et eller andet Kunst-Støkkes Forarbeydelse, ey heller givet mig ud for nogen Mæster, men vil gierne lade mig undervise og lære af andre meere Kyndige saalænge jeg lever, og tragter aldrig efter Titul af Mæster, hvilken alene tilkommer den, der udi Kunst og Videnskab overgaaer alle andre. Det er ellers bekiendt, at jeg i nogle Aar haver lagt mig efter paa egen Haand at arbeyde udi alle Slags Me taler, og endskiønt jeg ikke har havt nogen grundig Jnformation af de saa kaldede Mæ stere eller Kunstnere, har jeg dog, som en Ulærd havt den Lykke, at mange, saavel Høye som Lave, har admireret mit ringe Arbeyde, uden at lade det censurere af Prober=Mæste re, Juvelerere eller Guld-Arbeydere. Af samme Arbeyde har jeg til nærværende Tid rigeligen havt mit daglige Ophold, saa at jeg ikke har mindste Aarsage at beklage mig i de offentlige Tidender for Mangel af Arbeyde, som nu omstunder fornemmes af omløbende Kunstnere, hvilke offentlig søger, dog til deres egen Vanære, at dadle de saa kaldede Fuskere, fordi de selv intet Arbeyde kan obtinere. eller blive betroet, formedelst deres Liderligheds skyld med Drukkenskab, Kortspil, Løgn, Bedragerie etc., hvorved brave Folk sættes i Fare for at miste deres Sager, og altsaa er det ikke at undre, at saadanne omstrippende Personer intet Arbeyde kan blive betroet, hvorover de mange Gange nødsages at sidde paa en god Fuskeres Værk-Sted, for at faae noget at fortiene, paa det de ikke skal crepere af Hunger. Sag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Saaledes erindrer jeg for nogen Tid siden at have tildraget sig med en Juvelerer og en Bonde, hvilken sidste, saasom han af egen Erfarenhed havde practiceret i at arbeyde udi alle Slags Metaler, havde derved gjort sig rennomeret hos mange brave Folk, saa at han fik Arbeyde til Overflødighed. Juveleren, som overmaade var henfalden til Drukkenskab, Kortspil, Bedrageri og Løgn, hvoraf han for det meste ernærede sig, besøgte ofte denne Kunsterfarne Bonde, for hvilken han beklagede sig, at han intet Arbeyde kunde faae, skiønt han var en Juvelerer og Fischer, tillige, og saaledes af en dobbelt Profession, begierede derfore af Bonden at faae endeel Arbeyde, hvoraf han kunde subsistere. Bonden, som var uvidende om Juvelererens grove Laster, lod ham af christelig Medlidenhed over hans nødtrængende Omstændigheder, faae noget Sølv og Staal at arbeyde, hvilket og Juveleren imodtog; Men førend Arbeydet blev færdig, havde han af Bonden, som hans Huusbonde, allerede oppebaaret mere end hans Arbeyde fortiente, hvorover Juvelereren, for at redde sig ud af hans Debet hos Bonden, formerede en ubillig Regning over hans Arbeyds=Løn og lod det komme an paa Udfaldet, velvidende, at dersom Bonden havde anlagt Søgemaal mod ham for Giæld, har den Skyldige, som en god Spitsbub, strax forladt Stædet og løbet bort, hvilket og Juvelereren omsider gjorde, saasom Bonden gjorde Rabat i hans Regning og insinuerede ham en contra Regning, efter hvilken Juvelereren blev skyldig nogle Rigsdalere, som Bonden siden aldrig fik betalt. En lige saadan fatal Hændelse havde samme Bonde med en riig og fornemme Mand, hvis daglige Forretninger var at fabriqvere Børn og leve vellystig. Til samme Mand. havde Bonden forfærdiget et smukt Signete, og da han fordrede sin billige Arbeyds=Løn derfor, afkortede den Rige ham halve Deelen deraf, hvorover Bonden, som picerte af Honeur, og var vant hos andre fornemme Folk at faae hans fulde Betaling, tilbød den Rige den heele Arbeyds-Løn, som en Offert, efterdi han ikke ubilligen ville lade sig noget afkorte; Men som den Rige ansaae den fattige Bonde med Foragt, hvilket almindelig skeer af ufornuftige Mennesker, meente han det var Bondens Skyldighed at imodtage hvad den Rige, fandt for godt at unde ham, og derpaa truede Bonden at imodtage halv Betaling. Bonden, som ihukom Syrachs viselig Formaning: Træt ikke med den Vældige, maatte altsaa, imod sin Villie, imodtage den paatvungne halve Betaling, og lade den rige uretfærdeligen beholde den paatvungne anden halve Deel, som en Jndkomst til hans BørneFabriqves Vedligeholdelse. Saaledes blev denne stakkels Bonde skam meligen bedragen baade af Juvelereren og Herremanden, hvorfore han ønskede aldrig mere at have med saadanne uredelige og Samvittighedsløse Mennesker at bestille, der ikke tager i Betænkning at sætte deres egen Ære, og Reputation tilside, den første for at bedrage, og den sidste for at berige sig af en fattig Bondes Arbeyde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
J det øvrige var det at ønske, at Øvrigheden ville giøre saadan fornøden Anstalt, at de Haandværkere, være sig Juvelerere, Guld Arbeydere eller andre, der har meere Lyst til Drukkenskab, Kortspil, Løgn og Bedrageri, hvorved de ey alene giør sig selv til unyttige og afskyelige Mennesker i Staten, men end og forfører mange andre unge Menneskeer paa samme Vey, maatte som Løsgiængere og liderlige Personer paagribes, samt efter Lov og Forordninger straffes, efter Sagens Beskaffenhed, andre ligefindede Gemytter til Exempel og Afskye.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Dette har jeg, i Anledning af hvad der i No. 18 af Adr. Cont. Efterretninger findes indført, funden fornøden at lade bekiendtgiøre, dog ikke i Hensigt til nogens Præjudice, uden de, der kiender sig skyldig derudi. Ørchedalsøren den 14de Julii Ao. 1769. Ole Birchenaas, Bonde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Borgerleyet og Gastgiver-Stædet Eidswaagen i Romsdahls Fogderie og Næssets Præstegield beliggende, der har været eyet og og beboet af Sr. Niels Møller, og som til Handel og Fiskerie er særdeles beqvem, med paastaaende fuldkomne og gode Huuse= og Søe Bygninger, er underhaanden tilkiøbs at bekomme, og hvorom Liebhaberne vil adressere sig i Tronhiem hos Sr. Knud Thode, i Christiansund hos Sr. Peder Kaasbøll og paa Molde hos Hr. Byefoged Jalles, hvor der om Kiøbet accorderes og Conditionerne faaes at vides.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Madame Karen Petronella Sallig Lundsbekiændtgiør herved, at hendes forhen havte Svend Monsr. Peter Boysen, er af hendes Tieneste dimitteret, og at hun i hans Sted, er forsynet med en anden duelig og brav Karl, hvorfore de, som tilforn har undt hendes Sal. Mand Arbeide, ombedes fremdeles at adressere sig til hende, som ey har andet at ernære sig af end Professionen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Til Kiøbs. Veritable St. Omer & Dunkerque Ra peer Tobac udi Blye=Daaser af et halvt og eet fierdedeel Punds Vægt, faaes tilkiøbs hos Just Hansen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Hos Madame Scaglia, logerende hos Skipper Wallersund, kand endnu bekommes af det bekiændte Lak, som kan bruges uden Lys, 12 Støkker for 1 Rigsdaler, 6 Støkker for 2 Ort og 3 Støkker for 1 Ort, samt af den vidtberømte Spiritus i halve og heele Potter, a Potten 10 Ort. Hvor 20 a 30 Læs Høe af dette Aars Avling kan bekommes med Condition, enten strax at tage det paa Stæden en halv Miil fra Byen. beliggende, eller og om forlanges, at faae det til Vinters indlagt, 8 ves paa Contoiret Underretning om.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Hos Sr. Rolv Didrichsen er tilkiøbs støbt Tællelys, Risengryn og Lyneborger Salt for billige Priiser. Til Kiøbs forlanges.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
En Cariol-Fatting, indrettet til en enkelt Person, forlanges tilkiøbs. Liebhaberen anvises fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Bøger. Paa Adresse-Contoiret kan bekommes: Geschichte der Kønige in Dannemark mit ihren Bildnissen, imod at der betales for Exemplaret af 1ste Tomme paa beste Sort Papiir 5 Rigsdaler, med 2 Rigsdalers Forskud, og for Exemplaret paa det ringere Papiir 3 og en halv Rigsdaler, med 1 Rdlr. Forskud paa den 2den Tome, for hvilke Forskudder meddeles et trykt Beviis.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Commerce=Secretair Nissens Extract og Register over de fra Aaret 1670 til 1768. udgangne Forordninger, Forbude, Ordonancer, Fundatzer, Reglements, Laugs-Artikler, Privilegier, Rescripter, Cancellie-Breve, Cammer-Resolutioner og Placater, ved hvilke Lovene kunde være forandrede, skærpede eller formildede, hendragne til Danske og Norske Lovs Bøger og deres Capitler med Forordningenes etc. Parters, Posters og Artiklers korte Jndhold og Data, hvor de i samme Love kunde henhøre; tilligemed et Alphabetiske og Cronologiske Register, kan endnu hos Autor paa Adresse-Contoiret bekommes, begge Hæftene paa Trykpapir for 5 Ort 8 s. paa groft Skrivpapir 5 Ort 20 sk. paa fint Skrivpapir 6 Ort. 8 s. og fiint Fransk Median Papiir 6 Ort 20 sk. Saa kan og sammestæds faaes bemelte Autors Tractatus Philosophico juridicus de juramento secundum Principia juris naturalis & civilis Romano Germanici & Danico Norvagici considerato, for 12 Skilling, samt Comoedien Jomfrue Pecunia, et Original Stykke, i 3 Acter for 12 sk. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-21
Paa Adresse=Contoiret er til Forhandling indlagt: Den tredie Deel af Hr. Krigs-Raad Hedegaards Anmærkninger, indbunden for 2 Ort 12 Skilling, samt Dannemarks og Norges og Hertugdommenes Academiske, Scholastiske og Lærde Staat for 6 Skilling.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Snørlive, Om den Skade sammes Brug, foraarsager. i maae her anmerke noget besynderligt til det smukke Kiøns Rytte; Men mit Forehavende er ikke at dadle sligt, som skulde være egennyttigt og straffærdigt; men vi ville her ikkun vise den store Skade, som Snørlive foraarsager Fruentimmer og andre. Saa stor denne Skade er, saa let skal det være mig at bevise samme. Saasnart de spæde Børn ere komne til Verden, svøber man dem saa haardt og snævert sammen som mueligt er.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
10 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Bang. Frue-K. Hr. Witterup. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Jndpasserede. Hans Høyvelbaarnhed Hr. Stiftbefalingsmand von Grambow, Hr. Etat-Raad Hornemann og Hr. Byefoged Møinichen fra Jnderøen. - Sr. Abraham Dreyer Mosling fra Amsterdam etc. - Hr. Professor Horrebow og Hr. Bytzow fra Nordland. - Hr. Lieutenant Myhlenphorth fra Kiøbenhavn.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Ankomne Skibe. Skipper J. Roddery, J. Fleischier, J. Stuvart, C. Warlous, J. Bratwaeth, E. For, alle fra Jrland med Baglast. J. Hon dert fra Logelern med Salt. P. Pettersen, fra Riga med Hamp og Liin. G. Hof fra Amsterdam med Støkgods.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Skipper H. H. Wul og L. Pettersen begge til Flensborg med Fisk og Sild. T. Witterel, R. Harlevson, G. Smidt, S. Pyper, alle til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Seilfærdige Skippere. Skipper A. Moursund og R. Bowes til Jrland med Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Eferretninger for Publico. Paa Tirsdag den 1ste Augusti afgaaer Posten herfra til Nordland, da de Breve, som med samme skal fortsendes, bliver Mandagen forud paa Post-Contoiret indleverede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Bekiendtgiørelse. Borgerleyet og Gastgiver-Stædet Eidsvaagen i Romsdahls Fogderie og Næssets Præste Præstegield beliggende, der har været eyet og beboet af Sr. Niels Møller, og som til Handel og Fiskerie er særdeles beqvem, med paastaaende fuldkomne og gode Huuse- og Søe Bygninger, er underhaanden tilkiøbs at bekomme, og hvorom Liebhaberne vil adressere sig i Tronhiem hos Sr. Knud Thode, i Christiansund hos Sr. Peder Kaasbøll og paa Molde hos Hr. Byefoged Jalles, hvor der om Kiøbet accorderes og Conditionerne faaes at vides.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Skifte-Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem, lader bekiendtgiøre: at førstkommende 4de Augustii, bliver her i Byen foretaget følgende Skifter, nemlig: Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Anne Kierstina Nielsdatter Qvist, Politie=Betient Albrigt Kolds Hustrue, foretaget udi Stervboe-Huuset i Klubveiten. Klokken 3 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Arbeidsmand Peder Pedersen Foss, foretaget udi Stervboe-Huuset i Provstveyten. Klokken 4 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Muurmæster Jens Brøn nelsen Hals, foretaget udi Stervboe-Huuset i Holstveyten.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Proclama. Saavel Credi- som Debitorerne efter min Sal. Mand Niels Møller indkaldes herved, de første, om der af dem imod Formodning skulde findes nogen, at anmælde deres Fordringer legitimerte hos Sr. Knud Thode i Tronhiem, og de sidste at betale deres Giæld til ham, da enhver kan vente at vederfares hvad Ræt er. Eidswaagen den 28de Jun. 1769. Karen Fabech Sal. Møllers.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Til Kiøbs. Hvide og gule Vox-Lys af beste Slags, er at bekomme for billige Priiser hos Andr. Chr. Friedlieb.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Hos Sr. Rolv Didrichsen er tilkiøbs støbt Tællelys, Risengryn og Lyneborger Salt for billige Priiser. Hvor nogle Læster god Tiære er tilkiøbs at bekomme, kan fra Adresse-Contoiret gives Underretning om.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
En saa godt som nye Brygge-Kiedel paa 2de Tønder og en Jern Mantel, falbydes: og fra Adresse=Contoiret anvises.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Hos Sr. Hans Pettersen Dioh i Sand Gaden er godt Engelsk Hvedemeel tilkiøbs at bekomme.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Capitaler som anbydes. Hos mig undertegnede er en Capital af 323 Rigsdaler og 2 Ort, som er Børne Penger, at bekomme til Laans paa godt og sufficant Pant, mod 4 pro Cento aarlig, hvoe, som maatte behøve samme, ville behage at addressere sig til mig jo før jo bedre. Christian Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Til Kiøbs forlanges. En Cariol-Fating, indrettet til en enkelt Person, forlanges tilkiøbs. Liebhaberen anvises fra Adresse=Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Conditioner ledige. For en skikkelig Person, der om sit Forhold kan forevise godt Skudsmaal, kan fra Adresse-Contoiret anvises en god Condition, som Tiener.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-07-28
Bortkomne Sager. Natten til Søndags er ved Jndbrud i en Have paa Kalvskindet bortstaalet 3de Støkker Lærret, et paa 40 Alen, et paa 10 og et paa 5 Alen, alt ubleget, hvo, der nogen skulle have antruffet eller herefter treffe med bemelte Tyve-Koster, ombedes at anmelde det herpaa Adresse-Contoiret, hvor Eyeren anvises. der lover en billig Recompance.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-08-04
Svar paa det i No. 22 fremsatte første Spørsmaal. Det første Tilfælde. aar Forholden imellem en antagen Summa og den samme med paaløbende Rente i et Aar settes a: b. iblant hvilke - Holden givne Capital -d, og Aarenes Antal - ; saa er Æqvationen deles disse være - , et Aar eller denne. bd, baand. baa Her kan nu a ikke blive bekiendt, uden man bruger Logarithmer; og da bekommer man Rib i Steden for be og 12 F. Kla i Steden for 24. Derfor er 2 sk. Kla Bla Dette giver nu Aarene tilkiende, og er en almindelig Formull for at finde samme; men at man og kan erlange Dagene, Timerne, etc., saa lad frem 365 Dage -8 og Aarenes Tal, som oven blev bekiendt -n; saa er fremdeles Capital, Rente og Rentes Ren ba men Renten te udi n Aar - af det i den øvrige Tiid, som bestaar af Dage, og ere benævnte med 1, bd, bliver -Ti Og følgelig udkommer denne Ligning: bux bd Ti 2de, bdabde niBabd. Ti Tag- Vil vi nu bruge Logarithmer, saa er samme, som 12 s. (1), hos la 18 - nib. Og fra dette kan man siden subtrahere 28. (Forsættelsen skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-08-04
Adskilligt Nyt. Wien den 6te Maji. Den Keyserlige Astronomus, Pater Hell, har om sin bekiendte Reise til Wardehuus, som han paa Hans Majestæts Kongen af Dannemarks Bekostning, for at observere Venneris Gang forbie Solen, har paataget sig, sendt hertil en Beskrivelse, hvoraf man vil meddeele det fornemste: Til Tronhiem skede hans Reise til Lands, hvor han den 22de Augusti afvigte Aar gik ombord paa en for ham bestemt Jægt. Omendskiønt Styrmanden adskillige Gange tilforn havde været paa Jishavet og i Wardehuus, har dog Søe folket i Tronhiem Tvil om, at det var muligt paa en saa sildig Tiid af Aaret at naae Wardehuus. J sig selv var dette og en af de besværligste Reiser.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-08-04
Jmellem Oer og det faste Land seylede de bestandig, der for det meste er besat med forskrækkelige steile Klipper.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1769-08-04
Paa en forekommende meget liden Slette fandt de en Beboere, som var Bonde, der havde tvende smaae Træ Huuse bedækkede med Birke=Bark og Jord, hvorpaa han saaede Havre for sine Faar. Paa hans lille Ager sagede han Byg, der maatte afmeyes og tørres forinden den blev moden. Hans meste Underholdning og Handel bestod i Fisk. Denne Mand var vel til Mode og fornøyet med dette Levnet. Hos Finnerne ligner Bønder=Huusene, en Bagerovn, de ere af Steen, og har neden under et snævert Hul, hvorigiennem man kryber ind. J Midten, brænder en Jld, hvorved Beboerne varmer sig, men bagtil ere dog næsten færdige at fryse. Deres Klædedragt ligner næsten de Ungerske Bønders: BagHeiligenstad nogle og 40 Mile fra Tronhiem begynder Snee-Biergene, og lutter steyle med Snee bedækkede Skiær, dog forekommer og undertiden behagelige med Birk besatte Oer. Af Nordenvind udstod de meget, og vare ofte ikke sikre i Havnene. Undertiden kunde Styrmanden neppe holde sig fast ved Roret. Engang blev de saa hastig overfaldne af en Storm, at de knap kunde naae Havn, og i en anden langt hæftigere Storm maatte de overgive sig til Bølgerne. Denne saa stærke Storm havde de dog at takke for, at de naaede Wardehuus, hvortil til de ellers ikke denne Vinter havde kommet, formedelst den tiltagende Kulde og Storm, som foraarsagede dem megen Besværlighed. Deres Jægt blev ganske bedækket med Snee og saae ud som et Jis=Stykke, saa at Skibsfolkene havde Møye med at kaste den daglig faldende Snee paa Dækket i Søen. Seylene og Toug verket blev tilfrosset og Vandet i Fadene frøs tillige. J Kahytten maatte de bestandig have Jld, men ofte bleve de tvungne til at slukke den, formedelst den vedvarende Nordenvind, som lader ingen Røg ude. Fra 29 Sept.