JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
Da den 3 Novbr. f. A., de Boniscedenten Claus Børnsen, paa Fobeslethgaard, forhen tilhørte 4 første Parceller af bemeldte forhenværende Kongel. Gods Fobesleth ei blev solgt: saa er igjen ansat Terminus til denne Auctions Holdelse paa den 18 April d. A., og ville altsaa Liebhavere indfinde sig samme Dag om Formiddagen Klokken 10 paa Gaarden, og efter de in termin at oplæsende Konditioner og skeete Bud og Overbud Tilslaget at forvente. Gaarden ligger som bekjendt i en meget frugtbar Egn, omtrent 3 Mile fra Haderslef, 1 Miil fra Kolding og Christiansfeldt, og er stor 331 Tønder 1, Skpr. Qvantitet, hver Tønde til 320 Roder og hver Rode til 16 Hamborger Fod beregnet. Sæden haver hidindtil bestaaet udi omtrent 136 Tønder af al Slags Korn og circa 250 Læs Høe er aarlig bleven indbjerget. Hidindtil er aarlig 70 Stykker Køer, 10 Stkr. Ungkræe, 12 Heste og 10 Faar bleven græsset, og fodret paa Gaarden, men Kulturen kan betydelig forhøies Bygningerne ere i temmelig god Stand og er bygget til en Familie uden for Bondestanden. Skov findes til fornødenhed, og Tørv til Overflødighed. J Kanon betales aarlig incl. Skriverpenge 1037 Rbdlr. 73 Rbs. Grund- og Benyttelses Skatten andrager 128 Rbdlr. 12 Rbs. incl. det hvad af 2de fra Gaarden solgte Jordstykker siden fragaaer, naar Skatten, desangaaende er reguleret. Den 6 1/2 Procent Skat til Rigsbanken, beløber sig aarlig til 120 Rbdlr. 49 Rbs., hvoraf dog fragaaer hvad de nyelig omtalte 2de Jordstykker deraf bør svare. Af Kjøbesummen kan en betydelig Deel paa flere Aar blive staaendes i Gaarden. Auctions=Betingelser kar inspiceres 14 Dage ante terminum her hos mig og hvem det ønsker at have nærmere Underretning om denne betydelige Besiddelse, kan derom henvende sig til Massens Kuratore Peter og Nis Schmidt paa Fobesleth Mark. Endnu bemærkes, at enten Gaarden bliver solgt eller ei, en Deel Løsøre og Korn efter Gaardens Auction skal bortsælges. Haderslef udi Tyrstrup Herredsfogderie den 15 Marts 1815. G. D. Laugrenter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
Hvo, som i tilstundende Sommer vil modtage til Græsning større eller mindre Partier af fyenske Dragouregiments Heste, vilde saarest muelig derom henvende sig til Høegh Guldberg, Regimentets p. t. høistkommanderende Officeer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
J No. 676 paa Nedergade kan bekommes: Kandissukker, 12 Rbmk. 4 s., samt gode Kaffebønner 9 Rbmk., Pundet hos J. H. Wenderich & Truschewsky, boende hos Skrædermester Hjorth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
Tirsdagen den 11 April og følgende Dage, Formiddag Kl. 9, lader Kancellieraad Bøtcher, ved offentlig Auction, i hans Boepæl paa Flakhaugen i Odense, bortsælge for det medste udvalgte og vel konditionerede Bøger i flere Sprog og Videnskaber af omtrent 1300 Bind. Til hvilken Tid Videnskabsdyrkere behageligen ville give Møde. Kataloger kunne modtages 8 Dage forud hos Dhrr. Amtsprovster, eller og paa Auctionsstedet selv; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 4 Marts 1815. Bendz. Mit daglig aftagende Syn tilraader mig, og min bekonomiske Forfatning byder mig ved offentlig Auction at afhænde min, for største Deelen under min 18 aarige Tjeneste ved Fyens Bispestoel anskaffede Bogsamling af omtrent 1300 Bind.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
Dhrr. Geistlige, der endnu findes i Stiftet fra Aaret 1804 af, indbydes hermed venligst at møde, da deres Møde skal ansees som en kjær Bekræftelse for mig, at jeg hos dem endukstaaer i god Erindring. Men, de senere tilkomne Her Geistlige indbydes med lige Varme, da deres Møde ved Auctionen vil tjene mig til umirkjendelig Visnesbyrd om mit Rygte blandt Fyens Gristlige ikke efter afg. Biskop Blod Død, har lidt noget uforskyldt Afbræk. Børcher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
Onsdagen den 29 Marts førstkommende og følgende Dage om Formiddagen Kl. 9 lader Hr. Kommerjunker v. Linstow, formedelst Bortreise, ved offentlig Auction bortsælge udi sin iboende Gaard her i Odense under No. 193, udi Korsgaden en stor Deel moderne Mahonie og andre Meubler at alle Slags, 2de Stel blaat og hvidt Porcellain, endeel Theetøi, fine slebne Glas og Karafler, Lamper, opsekroner, Taffeluhre, Speile, Sengestæder, Skabe, Kjøkkentøi af alle Slags m.v. hvorover trykte Kataloger er at bekomme 8 Dage forinden Auctionen hos Jukassator Lakfabrikør Meyer i Overgade og paa Auctionsstædet; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 20 Febr. 1815. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
Ved Auctionen i Gaarden No. 193 den 29 Marts, bliver endvidere bortsolgt: 130 Boutellier extra god gammel hvid Mjød og 400 Potter god Viin Ædike.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
Paa Hvidtilde Ladegaard bliver bortsolgt Løverdagen den 3 April førstkommende, ved offentlig Auction: 30 Stykker, Aars=Sviin, nogle og 30 overfødte Grise, 1 Søer, deels bærende, samt 2 Orner af beste Rase.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-24
Jligemaade omtrent 200 gode Melkebøtter og mere Hollænderie Tøi af alle Slags, hvoriblandt 3 (1 1/2 Tønde store, indmurede Kobberkjebler, mindre dito, Smørtruge, en ny Kjærne med Jernbaand og Sæt, 7 engelske Plouge, ligesaamange Hjulplouge, 2 svære Brakharver, andre mindre Harver &c., 7 Arbeidsvogne og Malkevogne, hvoraf de 3 ere nye og de 2 til 4 Heste. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 9. Anmærkning. J de sidste Dage af April, som nærmere kundgjøres bortsælges siden Køer, Ungqvæg, Heste, Smedeværktøi, Huusboehave og muelig et Partie Kornvarer. En habil Person, som her den fornødne Duelighed, og er forsynet med de fordeelagtigste Rekommendationer, ønsker sig employeret som Gods eller Avlsforvalter, eller og svig Opsynsmand og Bogholder hos et Herskab, i andre Fag, hvor anstændig Boepæl og Levebrød kunne haves efter Tiderne. Hans Opholdsted erfares mundtlig hos Transportforvalter Nielsen i Rudkjøbing og i Avis speditionen. 2 a 300 Tør velb varede friske og gode Spisekartofler er at faae tilkjøbs for 3 Rbd. 2 Mk. Tønden, i store og smaa=Qvantiteter paa Taaruplund ved Odense. Bestillinger modtages af Aviserpeditonen eller af Avlskarlen paa Gaarden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Det stadfæster sig, at Bonaparte er rykket ind i Lyom og Grenoble og som en sand Ulykkens Komet pludsehar flyrtet det skjønne Frankerig, hvis Lykke idelig vede ham paa Tungen, i alle en Borgerkrigs usalige Rædsler. Der er imidlertid alt Haab om, at Natisionen ikke oftere lader sig hilde af snedige Ord; men vil standse Morderenglen paa hans Løbebone, før det øvrige Europa atter skulde behøve at medvirke hertil. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Om Bonavartes egentlige Camskridt haves kun ufuldstændige Efterretninger. Den 12te skal han endnu have været i Lyon med sine udmettede Tropper; og hvor meget Troløshed og Forræderie end have viist sig hans Allierede, er det dog meget for tidligt, naar Londoner, Blade allerede lade ham udraabes til Keiser og rykke indi Paris den 14de om Aftenen, samt den Kongelige Familie afreise til Belgien eller Vendeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Efter et Londoner Blad har Bonapartes Plan længe været forberedt. Derfor var den Deel af Landet, som laae overfor Tigerens Huse aaben og uden Forsvar Under det Paaskud, at Begivenhederne i Jtalien udkrævede en stærk Armee paa Grændsen, var Grenable just gjort til et stærk Vaabendepot. Neppe lod Bonaparte sig see før Forræderne aabnede hom Portene. Om General Marchand selv siger et Rygte, at han med nogle troe Officerer, blev massakreret af Tropperne, i det han kommenderede dem imod Bonaparte. J Brenoble skal være faldet 1500 Kanoner og henved 100,000 Geværer i hans Hænder. Miollis Tropper ere ogsaa stødte til ham, og det 10de Husar=Regiment var opbrugt fra Chambern under Udraabet Leve Keiseren. Hvis han ikke snart finder Modstand i søger han at trænge hurtig frem imod Hovedstaden, Koureren tilføier endnu, at Bonsparte endog korresponderes ved Telegraserne med sine Tilhængere i Paris, at Krigsministeren Soult er kasseret af en Krigsret; 4 Generaler og mange Officerer savnes i Paris, hvor endeel Sammen, svorne atter bleve hæftede Natten til den 13de. Davousskal være udnævnt til Generallieutenant af Bonaparte, ogsaa Vandamme skil have søgt sin gamle Herre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Massena siges her ogsaa at være gaaet over og Flaaden i Toulon at have heiset det trefarvede Flag, hvorfor ogsaa 20 brittiske Linieskibe ufortøvet skulle afseile til Middelhavet. Endog Tropper, som vare afmarscherede fra Calais skulle underveis have opsat den Bon partiske Kokade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Det er imidlertid ogsaa lykkedes Gensdarmeriet at 4 paagride flere af de troløse Meenedere, hvoriblandt begge Brødrene, Feldtmarskallerne L'Allemand, Kapitain Moulin, en Lieutenant Marzae &c. Disse skulle stilles for en Krigsret og i Lille er Generallieutenant Grev d'Erlon heftet og skal alt være henrettet. Foreløbig vil Man vide, at Bonaparte er den 13de opbrud fra Lyon. Endnu veed Man ikke at det er kommet til nogen Fægtning imellem de Kongelige og hans Tropper, blot Forposterne skulle have seet hin inden ved Macon og Chalons ved Savne. Heraf formoder Man, at Bonaparte agter at gaae til Dion, for at rykke frem over Chatillon og Troyes imod Paris, paa hvilken Vei han haaber at forefinde flere Tropper til sin Forstærkning, end om han tog Hovedveien over Moulins og Nevers efter Fontainebleau H. K. H. Monjeur kom den 14de om Morgenen tidlig tilbage til Paris, men afreiste endnu samme Dag igjen Da Morskal Ney er fra Franche Comte med 7000 Md. paa Marschen imod Bonaparte, Hertug af Bellung, staaer med et Korps i Chalons og General Dupont er med sin hele Division opbrudt fra Tours imod Fjenden, saa venter Man snart at høre om blodige Optrin. J en Tid af blot 4 Dage skulle over 40000 Frivillige have lidet sig indskrive i Paris. J Ellast og hele Franche Comtskal yttre sig største Enthusiesme for Kongen, Marskalserne Ondinot og Jourdan have indsendt Troskabs Adresser. Kongen har udgivet to Proklamationer til Armeen og Forket. Soldaterne opfordres til Troskab og at paagribe hver Forræder, som lader sig finde iblandt dem, En General, hedder det, som J vilde have forsvaret til sidste Aandedræt, hvis han ei havde løst Eder ved en formelig Afsked, har gjengivet Eder Eders retmæssige Konge. Er Fædrelandets Fjende ikke ogsaa Eders Førte han Eder ikke igjennem tusinde Farer til unyttige og mordiske Seire, for at tilfredsstille sin umættelige Ærgjerri hed? Da vort skjønne Frankerig et vilde være ham nok, vilde han atter udtømme den hele Befolkning, og gaae til Verdens Ende, for at gjøre nye Erobringer var Eders Blods Bekostning. Mistroer hans troløse Løvter a. Af Proklamationen til Folket tillader Rummet kunat meddele følgende: "Da alle Franske ere lige for Loven saa maae de og alle være lige beredte til at forvar den lovlige Konstitution. Der er truffet faste Forholdsregler til at standse Fjenden mellem Paris og Lyon. J nærværende Kamp af Frihed mod Tyrannie, af Troskab mod Forræderie og af Ludvig VIII imod Bonaparte, kan og maa Frankerig ikke bukke under." Ogsaa har Kongen affordret samtlige Garnisoner i Riget en nye Troskabs=En, som Garnisonen i Landau alt den 13de har aflagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Bonaparte vil Man sige skulde kuns have en Magt af i det høieste 5 til 6000 Mk. i Lyon, hvor han her fundet en temmelig kold Modtagelse. Flere Regimenter havde igjen forladt ham. Han har her udskrevet betydelige Reqvisitioner og giver derfor Keiserlige Bons at betale i Paris, Han staaer, fiter Monitøren, isolleret i det mod ham væbnede Frankerig. Mindet om al den Ulykke, som han her bragt over Landet, og Rædsel for Fremtiden omgive ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Jmidlertid forsikres der, at Bonaparte den 7de d. ved et Dekret har proskriveret eller landlyst Bourbonnerne og udsat Præmier paa Augereaus, Marmonts og Talleyrands Hoveder. Bestyrtelsen er saa stor, at der ikke findes Fartøier nok i Calais og andre Søestæder til at øverføre de Flygtende. Fyrstinde Talleyrand, Generilinde Moreau og Hertuginden af Wellington ere alt ankomne til London; men Kongen, som endnu den 14de var i Paris, skal have sagt: han var for gamme til endnu en Gang at begive sig paa Reiser; døer han, da bliver han frie for at see sit Lands store Ulykke. Dog haabede Man at faae ham overtalt til at begive sig til Borveaux. De fremmede Ministre i Paris have med den Ældste af dem, Baron Vineent, i Spidsen, bevidnet Kongen deres levende Deeltagelse i den uventede Tildragelse, og erklæret, at hvis Urolighederne greb videre om sig, vilde deres Regjeringer atter lade rykke Tropper ind i Frankerig. Seer Franzoser, - siger Journal des Debats i denne Anledning - vette er en af de Velgierninger, som Bonaparte meddringer: Krig med Udlandet og maaskee snart igjen Kosakkerne for Paris. Og at dette er mere end tomme Trudsler, beviser en af de allierede Magter ved Kongressen i Wien under 13 d. M. udstædt. af følgende Jndhold: De Magter, som undertegnede Pariser Traktaten, og ere forsamlede ved Kongressen i Wien, have erfaret Napoleon Bonapartes Undvigelse og Jndfald i Frankerig med væbnet Haand, og skylde deres egen Værdighed, og den selskabelige Ordens Jnteresse, ved en høitidelig Efkiæring at lægge de Følelser for Dagen, som denne Begivenhed her opvakt hos den. Ved at bryde den Konvention, som anviste ham Øen Eb, til Opholdsted, har Bonaparte selv nedbrudt den eneste lovlige Titel, hvortil hans Existenz varbundet. Ved at betræde fransk Grund i det forsæt, at opvække Uroligheder og Borgersolid, har han berøvet sig selv al lovlig Beskyttelse og kundgjort for hele Verden, at med ham kan hverken indgaaes Fred eller Vaaben, stilstand mere. Magterne erklære derfor, at Napoleon Bon parte har udelukt sig fra de borgerlige og selskabelige Forbindelser, og som en Fjende og Forstyrrer af Verdens Rolighed overgivet sig selv til den offentlige Strafferet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Declaration imod Bonaparte Efter endnu at have erklæret, at de ville opbyde alle deres Kræfter og forenede Anstrængelser for, at Maalet for hele Europas Ønsker og Kongressens Arbeider, som er en almindelig Fred, ikke paa ny skal blive forstyrret, og skjøndt de ere overbeviste om at Frankerig vil forsamle sig om sin retmæssige Behersker, for snart at tilbagevise dette sidste Vovestykke af et strafværdigt og afmægtigt Raserie til sit Jntet, erklære dog Europas samtlige Souverainer sig beredt til, hvis imod Forventning nogen virkelig Fare skulde flyde af denne Begivenhed, paa første Forlangende at yde Kongen af Frankerig og den franske Nation saavelsom enhver anden truet Regjering, al fornøden Bistand til Rolighedens Gjenopretteile. - Denne Deklaration er underskrevet af samtlige otte Magters Ministre, som have undertegnet den Pariser Fredstraktat, nemlig: Østerrig, Spanlen, Frankerig, Storbrittannien, Portugal, Preussen, Rusland og Sverrig. Det er saaledes en Lykke for Verden, at Sonverainerne endnu vare samlede i Wien, for strax at kunne tage kraftige Forholdsregler imod Bonapartes Jndfald. Østerrig vender sin hele Magt imod Jtalien, hvor ifølge de nyeste Efterretninger endnu ingen Uroligheder ere udbrudte. 10,000 Md. Østerriger skulle alt have besat Rom og Kirkestaten. Alle preussiske Tropper, gjøres modile og vende tilbage til Rhinen. Hesten, Fyrst Blücher Wahlstadt, har af Kongen saaet Over kommanden over Armeen. 100,000 Russer ere ligeledes af, paa Marschen til Rhinen, og Hovedqvarteret af de i Pohlen staaende Tropper ventedes den 28de til Breslau. 2000 Md. badenske Tropper ere opbrudte til Kehl, for at forstærke den østerrigske Garnison sammesteds. Samtlige hollandske, hessiske og brunsvigske Tropper ere ligeledes paa Marschen. Alle hollandske Fæstninger blive satte i Forsvarstand og et betydeligt Troppekorps opstilt imellem Vento og Mastricht. De schweitzerske Grændser skulle besættes med 15000 Md. og 2 Batailloner ere afsendte til et forstærke Garnisonen i Genf. Endtlig meldes fra Turin, at 12000 Mk. sardinske Tropper ere opbrudte til Grændsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Blandede Efterretninger. Tydskland. Den gamle Pastor Gerken i Stede har i Fjor udgivet en ny Forklaring over Kap. 13-19 af Johannes Anbenbring, hvortil han ogsaa finder Nøgler i vore Dages Historie. Jblandt andet forudsiger han bestemt en ny frygtelig Jndtagelse af Paris, hvori denne store Stad vil have aldeles ødelagt, og hvorved det er muligt, at Bonoparte atter vil være med i Spillet, da han anvender paa Denne hvad der siges Kap. 17 V. 8 om Dyret: "det haver været og er ikke og skal komme opaf Afgrunden og føre bort til Fordærvelse, og de skulle forundre sig, som boe paa Jorden, naar de see Dyret, som var og er ikke dog det er. Paafaldende synes altid, især for Øiebykket, følgende Forfatterens Raisonnement: "Jfølge al Menneske-Erfaring kan Man troe, da al Religion er forsvunden i de franske Armeer, at der ei kan stoles paa den Ludvig AVIII aflagte Troskabs Ed; men at den største Deel i Hjertet hænger fast ved Bonaparte, der som en anden Wallenstein lod den plyndre, udsue og plage Nationerne, hvilket altid er røge vilde Soldater kjærest. Kong Ludvig VIII maa nu igjen søge at holde dem til Orden, og saaledes kan det ventes, at en ny Revolution udbryder, hvori Bonaparte, hvis han lever, hemme, lig medvirker. Kongen bliver maaskee endog myrdet eller maa flye, og de Allierede ville da bringe Paris to Lydighed. Men denne store Stad vil forsvare sig, beleires og indtages med Storm. Antaget, at Bonaparte undslipper dem, i hvis Magt han nu er, vil han da ikke skaffe sig nye Tilhængere, og saaledes kan endnu gjerne følge en ny Revolution, hvori Peris gaaer til Grunde. Dette (vedbliver den ærlige Præst) venter jeg bestemt, fordi dette Babylon ikke vil omvende sig fra sin Laster; jeg venter dens Undergang bestem til sin Tid; thi Historien lærer, at en lignende Spaadom, og Jerusalem vel i to forskjellige Tidspunkter, men dog tilsidst bogstavelig blev opfyldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Paa Fredskongressen i Carlovitz, i Aaret 1698, vild enhver af Gesandterne sidde øverst. For at forebygge denne Rongstrid hittede Man paa følgende Raad: Den blev bygget en rund Konferencesal, med lige saa mange Dørre, som der vare Ambessadører, hvoraf erhver vendte imod Vedkommendes Land. Omkring Salen var nyeledes opreist Tetter. Enhver gik nu i lige Skridt fra sit Telt, saa at de naarde Salen paa en og samme Tid, hilste hverandre paa engang og satte sig paa den stoel, der stod lig for den Dør, Enhver var kommet ind af.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
(De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.) marks
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Avertissements. At min Fætter, Kammerherre de Cicigion, som i 14 Aar har opholdt sig i mit Huus, den 22 d. M. ved Døden afgik, tilmeldes fraværende Slægt og Venner. Nyborg den 23 Marts 1815. B. D. Scheel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
At det har behaget Gud i Gaar Middags at bortkalde tilet bedre Liv, ved en bliid og rolig Død efter 12 Aars til tagende Svaghed min inderlig elskede Fader, Kammerherre og Kommandeur i Søe=Etaten, Frederich v. Bülow, i sit Alders 75de Aar, bekjendtgjøres herved for Slægt, Venner og Bekjendtere, forvisset og Enhvers Deeltagelse, som kjendte hans retskafne Tænkemaade, frabedes saavel skriftlig som mundtlig Kondolence af hans sørgende Datter. Odense den 25 Marts 1815.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Paa fraværende Sødskendes og egne Vegne Cophie Charlotte Aulow.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Efter kut Sygeleie behagede det Forsynet, f. A. ved Døden at bortkalde til et bedre Liv, min gode Moder, Marie Varbra Mühldorff, født Sundt, i Trankebar, i sit Alders 51de Aar, hvilket smertelige Tab for mig, men mere for mine 5 uforsørgede Sødskende, jeg ikke kan undlade herved at bekjendtgjøre for mine faa Familie og Venner heri Landet. - Kjøbenhavn den 21 Marts 1811 F. M. Mühldorff. Lieutenant i Veikorpset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Efter 12 Dages Sygeleie hensov min inderlig elskede og retskafne Broder, Landmaaler Jacob Sererin Lund Forpagter paa Gyldensteen, Løverdag Middag den 18 d. M., i en Aldet af 24 Aar. J den trøstende Overbeviisning, at Mange oprigtig deele hans efterlevende Families Sorg, som de have deelt dens Agtelse og Kjerlighed for den Forevigede, undlader jeg ikke paa fraværende Forældtes, Sødskendes og egne Vegne, at bekjendtgjøre dette for os saa førgelige Dødsfald. For at undgaae Fornyelsen af smertelige Erindringer, frabedes al Kondolence. Jerstrup den 23 Marts 1315. H. Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Godt Sæde=Hørstøe et at bekomme paa Hr. Møller, Hørfabrik paa Odense Heed, og, om forlanges, omtuskeet, for ureent Frøe kan bekommes reent grør efter Akkord og desuden teengjør jeg Hørfrøe for Enhver det behøver det. Odense den 25 Marts 1815. P. H. Kuarebjerg. Hørbereder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
En ung næsten hvid Han-Hønsehund, der især er tjen delig deraf, at den har en sort rund Plet omtrent midt paa den venstre Side, er frakommet sin Eier. Hvo som kunne give nogen Oplysning om bemeldte Hund, anmodes at af melde saadant for Hr. Gjæstgiver Frands Thaarup i Vestergade i Odense, som derfor betaler en passende Douceur formedelst forandring af Boepæl lader jeg Undertegnede i Kjøng Bye og Sogn min iboende Eiendomsgaard, der staaer for Hartkorn 5 Tønder 2 Skpr., stille til offentlig Auction til Bortforpagtning paa 9 Aar fra 1 Mai 1815 Til Gaarden kan græsses 8 a 10 Køer og 4 a 5 Bæster, foruden Ungkræe og Faar; Jorden er af god Bonitet, og fornøden Gjerdsel og Tørveskiær. Auctionen holdes i min iboende Gaard Mandagen den 3 April præcise Kl. 10. Konditionerne forevises paa Auctionsdagen. Kjøng den 23 Mart. 1815. Hans Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Da jeg Undertegnede haver etableret mig her i Byen som Uhrmager, og forfærdiger samt modtager til Reparation alle Sorter Stue. Taffel- og Lommeuhre, saa anbefaler jeg mig det ærede Publikum, som vil forunde mig deres Arbeide, der stedse skal erfare at min Bestræbelse skal gaaud paa en reel og billig Behandling. Mit Opholdsted er hos Hr. N. Hansen, Feibbereder, i Gjerritzgaden. Svendborg den 24 Marts 1815 C. F. Kaabtmann, Den 7 uptil lader underskrevne ved Auction H. K. bortsælge i sit iboende Huus udskilligt, bestaaende af: Kobber, Messing, Tin, Sengeklæder, Dragkister Sengesteder og endeel Kjøkkentet, m.m. Nyborg den 25 Marts 1815. Kieler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Løverdagen den 8 April førstkommende om Formiddagen bliver paa Faaborg Raadhuus afholdt Licitation over Bekodningerne af en paa Faaborg Byes Grund, og paa Lande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
veien imellem Faaborg og Svendborg, opførende Steenkiste, efter de ved Licitationsstedet bekjendtgjørende Overslag og Konditioner, som forinden ere til Eftersyn paa ByefogroKontoiret. - Faaborg den 25 Marts 1815. Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Plakat. Onsdagen den 29 Marts førstkommende, Formiddagen Kl. 10, bliver i Søndersøe Kroe efter Kroemanden Anders Jensens Forlangende, afholdt Auction over endeel Jnd og Udboe, bestaaende af Sængeklæder, Træetøi, Avlingsredskaber, et Stueuhr nogle Klædningsstykker, 4 Køer og 2 Faar, med mere hvorover Fortegnelser faaes paa Auctionsstedet - Lunde, Scham og Schoubye Herredskontoir den 18 Marts 1815. Nanutzen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Paa min Auction den 29 Marts bliver ogsaa tvende engelske Gulvetæpper bortsolgt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-27
Linstov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-03-28
Fredskongressen i Wien. Foruden den i Gaars-Avisen ommeldte vigtige Deklaration imod Bonaparte, erfarer Man endnu herfra, at de Underhandlingerne med Kongen af Sachsen siden hans Ankomst til Presburg endnu ikke have bragt til noget ideligt Resultat, saa forbliver heele Sachsen indtil videre under preussisk Bestyrelse.