JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Spindemaskine, En fuldstændig, feilfri Kæmuld=Spindemaskine, paa hvilken kan ugentlig spindes 60 a 70 R. Garn, staaer, formedelst indtrufne Omstændigheder, til Salg i Christiansfeld. Liebhavere ville behagelig, i portofri Skrivelse, henvende sig inden denne Maaneds Udgang til en af os Undertegnede, som derom giver nærmere Meddelelse, og paa Stedet foreviser Maskinen. Christiansfeld, den 1ste November 1845. A. F. Padel. N. P. Hansen. Den ved min Gaard tilliggende Have, der i en Deel Aar har været bortleiet til en Gartner, og er bekjendt for sin gode Beliggenhed, er strax at erholde tilleie, skulde Liebhaberen ønske Bopæl, da kan samme erholdes lige ved Haven. Man behager at henvende sig til Eieren. Aarhuus, den 10de November 1845. F. Liisberg, Smedemester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
En svet og duelig Skriver kan strax erhulde Ansættelse paa en Herregaard. Adressecontoiret anviser Meierske. En duelig Meierske, og 2 Piger, med godt Skudsmaal, kunne faae Plads fra 1ste Mai 1846 paa Sønderbyegaard pr. Fredericia hos Consul Geelmuyden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Frisk kjernet Sønderbyegaards Smør er hele Vinteren at bekomme hos Kjøbmand J. C. Jacobsen i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Paa Østerkeilstrup Brænderi staaer fede Stude og Koer til Salg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
J Gaarden No 378 udenfor Mindeporten kunne 2de Kornlofter erholdes tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
10 Stkr. store Kar kunne erholdes tilkjøbs hos N. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Alle Sorter Vildtskind & Kreaturbeen og Svinebørster kjöbes til høieste gangbare Priser af L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Jagten Proven, Capt. J. J. Pagh. Sligger i Altona, under Ladning med Stykgods til Aarhuus & Fredericia. Aarhuus, 6te November 1845. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Til førstkommende December Termin kunne 351 Rbd. 6 s. r. Sølv, af den Thaarupgaardske Stiftelses Renter, i mod lovlig Sikkerhed, bekommes tillaans, hos Stiftelsens Directeur, Baron E. Juel Rysensteen, Amaliegade 154 i Kjøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Paa Veien fra Aarhuus til Borummolle er den 9de dennes tabt et stort Stykke Saallelæder, som den retsindige Finder vil aflevere til Skomager Povlsen i Sielle imod en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Hos A. C. Reizel i Kjøbenhavn er udkommet: Kortfattet Beskrivelse. den danske Stat. Udgivet til Hvermands Brug, J. M. Thiele, ledsaget med et Hovedkaart over hele Danmark og dernæst specielle Kaart inde i Texten over de enkelte Landdele, Øer, Provindser, Stifter og Bilande, som og en Grundtegning af Kjøbenhavn; koster heftet 16 Rbs. Faaes i Colding hos Boghandler Granballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-14
Ankomne Bognyheder. hos Andr. Chr. Wissing. Discursioner angaaende en Reform i vor kirkelige Lovgivning, 38 s.; Kortfattet Musiklære, 2det Oplag, 8 s.; En Jøde, Novelle af A. Meyer. Udgivet af Cand. M. Goldschmidt, 2 Rbd.; To Capitler af det Skjønnes Naturlære, af H. C. Ørsted, 2 Mk.; Skrivelser min Suspension og Entledigelse vedkommende, af A. P. Adler, A. M., 12 s.; Øieblikkets Børn, Prosa og Poeste af Fst. til Min Broders Levnet, 7 Mk. 8 s.; Sproget. En philosophisk linqvistisk Afhandling af J. A. Jessen, 56 s.; Joh. N. Høst's Reskriptrepertorium med betydelige Tillæg og Forbedringer, indtil 1846, exclusive, 1ste Hft. (complet i 13 Hft. a 88 s.); Jndustriforeningens Udstilling 1844, 72 s.; En BorgerRepræsentants Regnskab for sine vælgere af P. T. Pack ness, 1 Mk.; Ungdomsminder, en Cyclus af Novelletter og Skizzer, af Asmodi, 2 Rbd. 24 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
den 15de Novbr. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmqnist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Blandinger. Som bekjendt tjene mange jødiske Matroser i den russiske Marine. Ved en af de sidste store Sømanoeuvrer, som blev afholdt i Keiserens Nærværelse, opnaaede tvende Matroser, ved deres Dygtighed i at manoeuvrere og ved deres Dristighed ved de nautiske Lege, i saa høi Grad Keiserens Bifald, at han strax ophøiede den Ene til Skibslieutenant, den Anden til Capitain. De nærmede sig den commanderende Contreadmiral og gjorde i al Underdanighed opmærksom paa, at de Begge vare – Jøder. Keiseren vilde ikke tage sit Ord tilbage, men forlangte, at de tvende nye Officierer skulde gaae over til den græske Kirke. Da Begge forstummede, sagde Keiseren dem nogle haarde Ord, hvorpaa de, efter sagte at have vexlet nogle Ord bade om Tilladelse til at maatte vise ham deres Dygtighed i at dykke, for ret at gjøre sig værdige til hans Naade. Paa et samtykkende Tegn grebe de tvende Mænd hinanden om Livet, sprang i Havet og – kom (Flyvep.) ikke mere tilsyne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
J det madridske Musæum er begaaet et stort Tyveri, blandt de stiaalne Gjenstande ere f. Ex. en Klump gediegent Guld, som veier 16 Pd. 6 Unzer; to Stykker dito af 3 Pds. Vægt; 6 Stykker dito; en Flaske med en Klump dito; en dito med dito i smaae Stykker, som de findes i Floderne, en Klump gedie gent Platina, vog 1 Pd. 9 Unzer; 3 store Flasker med dito i Støv, hver Flaske c. 7 Pds. Vægt; 6 smaae dito med dito; 9 smaae Guldstænger; et Stykke QvartsErts, osv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
For sex Aar siden havde to Amerikanere i Massachusets en Strid, der endtes med, at Hr. C. blev udfordret af Hr. A. Førstnævnte var gift, Sidstnævnte var Ungkarl, og E. svarede derfor Udfordreren, at han ikke vilde slaaes, eftersom deres selskabelige Stilling ikke var lige. A. svarer ikke et Ord, men efter nogen TidsForløb sender han E. et nyt Cartel, og vedlægger sin Ægteskabscontract. Vi staae endnu ikke lige; svarer E.: thi jeg har et Barn, men De er ikke Fader endnu. Nyt Ophold. Efter længere Tids Forløb indsender A. en tredie Udgave af sit Cartel, ledsaget af et Barns Fødselsattest. - "Jeg har nu to Børn!" svarer E. – Kort, hvert Aar banker A. med et nyt Barn paa sin Modstanders Dør, men hver Gang finder han her en ny Arving. Med største Jver fortsætte Fædrene denne Duel paa Børn, hvorved deres Koner, med beundringsværdig Opoffrelse, tjene dem som Secundanter. Partiet staaer allerede 6 mod 7, og Madame A. vil neppe kunne forskaffe sin Mand Satisfaction paa anden Maade, end ved at skjænke ham to Børn paa eengang I Paris gjør en forunderlig Proces overordentlig Opsigt, som i disse Dage er indledt mellem Regjeringen og en Privatmand, Hr. Armey. Gjenstanden for Processen er - Cardinal Richelieus Hoved. Under den første franske Revolution, da saamange Grave bleve vanhelligede, plyndrede den rasende Pøbel ogsaa den Begravelse, hvori den store Cardinal hvilede, denne Mand, der havde gjort Frankrig til den europæiske Magt, og lagt Grundstenen til de franske Kongers absolut Vælde Man skjar Hovedet af hans Liig, og har det gjennem Gaderne paa et Spyd. Siden kom det i Armey den Ældres Besiddelse og derfra i Sønnens, som gjemte det, udtørret og velconserveret, i en Glaskasse. Nu gjør Staten Fordring paa dette Hoved som sin Eiendom. Armey vil ikke godvillig udlevere det, og nu er der, som sagt, incamineret en Proces derom, som gjør stor Opsigt og paa hvis Udfald man er meget spændt, J Revue britannique, læses følgende Bidrag til en Charakteristik af Mehemed Ali's Datter: "Mehemed Ali's Datter, i hvis Nærværelse Hofdamerne ikke tør slaae Øinene op, skurer hver Uge sine Gemakker med høistegne Hænder. Hun staaer ved denne Leilighed paa et lille fiirkantet Tæppe, og betjener sig ved denne interessante Forretning af en til en Elfenbeens stok befæstet Sølv-Børste. Tyve Fruentimmer gaae hende tilhaande hermed. Ti af dem helde Vandet ud medens de ti Andre gnide og polere Gulvet. Om den ægyptiske Prindsesse giver sig af med denne just ikke synderligt fyrstelige Bestilling for sin Sundheds Skyld, eller om det er en allernaadigst Grille hos Hs. Høihed, det see vi os ikke istand til at afgjøre. Ombord paa det engelske Dampskib "Margaret" der forliste ved den nordfrisiske Kyst, befandt sig blandt Passagererne, der Alle druknede, 11 polske Jøder, som for at undgaae Udskrivning til den russiske Krigstjeneste, havde forladt deres Fædreland og vilde udvandre til England. Skibet var af Jern, blev drevet frem ved den archimediske Skrue (istedetfor ved Hjul paa Siderne), og havde i to Aar faret imellem Hull og Hamborg. Det var assureret for 40,000 Mk. Bco.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Londons Stadchronik er sat i Bevægelse ved en Roman i la hante volee, hvis det ikke er en værre Begivenhed, idet Greven af Jersey's yngste laarige Datter den 4de de er pludseligt forsvunden fra sin Faders Bopæl i Brighton, uden at man har kunne opdage mindste Spor af hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Den 30te Octbr. bivaanede Dronningen af England og hendes Gemaal, Prinds Albert, den høitidelige Aabning af Lincolns-Inn Hall (den juridiske Skole) i London. Alt gik derved meget høitideligt og ceremonieust til, kun da de tilstedeværende 300 Retslærde, med deres hvidpudrede Allongeparykker, der lignede en stor Sneemark, udbragte et rungende Hurra, kunde Dronningen ikke bare sig længere, men brast i en hjertelig Latter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Den neapolitanske Regjering er atter i denne Tid gaaet paa Accord med en kalabresisk Røverbande, som den ikke kunde magte. Røverne skulle, som Belønning for tro Tjeneste, have en smuk lille Ø, hvor de kunne etablere sig idyllisk, drive Agerbrug og blive Borgergardister. Bandens Chef skal være en meget artig Mand. Han har spiist til Middag med Politiministeren, som gjorde ham sin Opvartning, for med ham at aftale de nærmere Punkter i denne moralske Stipulation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Jerome Buonapartes Familie, som lever i Florents, er nedsunken i den dybeste Sorg ved den skrækkelige huuslige Ulykke, den har maattet friske, idet, som vi nys have berettet, Fyrsten af Montfort, den forrige Konge af Westphalens ældste Søn, er bleven vanvittig. Han var Oberst i sin Onkels, Kongen af Würtembergs Tjeneste, og det var i Stuttgart, han havde de første Anfald af dette skrækkelige Onde. Han er nu bragt tilbage til Florents, hvor man opbyder Alt, for at kalde Forstandens Lys tilbage, uden at der dog er mindste Udsigt til, at dette vil lykkes. De Utilfredse i Kirkestaten have nu udstædt et offentligt Manifest, hvori de love Paven Troskab og Lydighed, paa det Vilkaar, at han skal bevilge en almindelig Amnesti for politiske Forbrydere fra 1821 til 1845, en Civil- og Criminalcoder, Offentlighed i Forhandlingerne, Afskaffelse af Dødsstraf for Majestætsforbrydelser, Eedsvorneretter osv., en bedre Statshuusholdning og en større Frihed i Pressens Brug, Men Hans Hellighed beqvemmer sig neppe til at bide i dette sure Æble, skjøndt han synes endeligen at maatte kunne være kommen til den Overbeviisning, at det er maadeligt bevendt med hans Pebersvendeværtskab, thi der er, blandt alle de catholske Stater, ikke noget Land hvor Alting gaaer saaledes hulter til bulter, som i Kirkestaten. Jkke synderligt bedre seer det ud med Jomfruværtskabet i Spanien. Naar Paven fik en dygtig Kone i Huset, som kunde pirre lidt ved ham, og den lille Jsabella fik en Mand ved Armen, som kunde holde hendes Luner i Tømme, saa vare baade de selv og deres ulykkelige Lande allerbedst hjulpne. Kun i et ordentligt Ægteskab trives Constitutio(Dorfzeitung Nr 183.) nen. Cuzent's og Lejars's store Kunstberiderselskab er, med samtlige Heste og Reqvisiter, druknet ved Overfarten til England. Kun Lejars og hans Kone bleve frelste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
En fiin Jagttager har bemærket om Ludvig Philip, at der neppe gives nogen Skuespiller paa Jordens vide Rund, der saaledes har sit Ansigt i sin Magt, der saa mesterligt veed at forstille sig og dølge de Tanker, der røre sig i hans Sjæl, som de Franskes Konge. Hverken Snigmordernes Kugler, der saa ofte truede hans Liv, eller Ementerne, eller hans førstefødte Søns skrækkelige Død a. a. har formaaet at indgrave kummerlige Træk i hans Ansigt. Paa Dronningens Ansigt afpræger sig derimod ikke alene Alderen, men ogsaa de mange søvnløse kummerfulde Nætter. Hun er overordentlig mager og affældig, og synes langt ældre end hun er. Tidligere forstod ogsaa hun at vise Publicum et smilende Aasyn, nu derimod er Mismod og Græmmelse bleven saa fremherskende i hendes Ansigt, at hun ikke mere er i Stand til, at frembringe nogen venlig Mine deri. Forresten hersker der over hele Frankrig kun en eneste og det en aldeles gunstig Mening om denne fortræffelige Fyrstinde, hvem endog de meest forbittrede Republikanere og Legitimister aldrig have vovet at paasige noget Ondt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Den 8de Novbr. om Morgenen forkyndtes Pariserne ved Kanonskud, at Prindsessen af Jonville var bleven forløst med en Prinds: det tiende af Ludvig Philips Børnebørn. Daaben fandt Sted samme Aften, og næste Dag udnævnte Bedstefaderen den lille nye Verdensborger til Hertug af Panthievre." Levassor, den franske Scenes Nestroy, har opfundet et ganske eget Slags Skuespil, Jntermezzoet nemlig, som han udfører i de lange Mellemacter, ganske alene. Han optræder f. Ex. forklædt som en gammel Kjærling og fortæller, at han igaar var i Operaen, og reciterer hele Stykket paa en yderst comisk Maade, med indflettede Musiknumere af selve Operaen, i hvilke han paa det meest skuffende copierer de meest feirede af Sangerne; eller og viser han sig som Kunstberider, og efteraber – naturligviis tilfods – alle dennes Bevægelser og Stillinger paa en saa grundcomisk Maade, at Jubelen derover hos Publicum ingen Ende faaer. Til en anden Tid viser han sig, elegant klædt, midt imellem Publicum, i en af den første Etages bedste Loger, og opvarter de forbausede Tilskuere med en eller anden comisk Historie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
(Khvns Theaterbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Paa Børsen i Paris taltes i flere Dage næsten ikke om Andet, end om den uhyre Gevinst, som Rothschild skal have havt ved at realisere sine Actier i de franske Nord-Jernbaner. Ved paa een og samme Tid at lade dem bortsælge paa Børserne i London, Paris og Lyon, anslaaes hans Gevinst til 40 Millioner Francs. Keiserinden af Rusland har, som meldt, taget en smuk, ung Bondekone med sig fra Lago di Commotil Palermo; hun skal tjene Keiserinden som Amme, da Lægerne have raadet Hendes Majestæt, som eneste og sidste Redning, at drikke Qvindemælk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Den bekjendte Dr. J. Wolff, en døbt Jøde, den uforfærdede Reisende til Bokhara, nu ansat som anglicansk Præst i Mecheln, har udstedt et Circulaire til alle Jøder, som især er rettet mod Reformerne i Jødedommen og ivrer mod den Frankfurter Rabbiner Forsamlings Beslutninger. Han opfordrer Jøderne til at holde ved deres gamle Orthodoxie, eller at gaae over til Christendommen. De reformerede Jøder kalder han Deister, 3: Jkke-Jøder. De ere affaldne fra deres Fædres Tro, ere hverken Jøder eller Christne, ere blevne Afgudstjenere, thi Fornuften er deres Afgud. J Wien fortæller man de utroligste Ting om Rivaliteten mellem de to Theatre an der Wien" og inder Leopoldstadt." Saaledes er det f. Ex. Kjendsgierning, at man, nogle Dage efterat Theatret an der Wien var aabnet, fandt Rebet, hvori den svære Lysekrone hænger, næsten overskaaret, hvorved der, hvis Alt ikke var blevet opdaget itide, kunde have skeet den græsseligste Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Staden Mainz er bleven sat i stor Bevægelse ved et ganske eiendommeligt Tilbud. En Ubekjendt lod nemlig Staden tilbyde en Million Gylden som Laan, paa det Vilkaar, at denne skulde betale 4 pCt. Renter i 50 Aar, hvorefter Creditor vilde renoncere paa Capitalen. Men da Renten af den ene Million i 50 Aar vilde løbe op til to Millioner, saa modtog man ikke Tilbudet. Hvo den ubekjendte Velgjører kan have været, er ikke blevet oplyst; af den Omstændighed, at den Ubekjendte vilde skjænke det første Aars Renter (40,000 Gylden) til et i Mainz værende strængt romerst-catholsk Pigeinstitut, slutter man imidlertid, at det har været fra Jesuiternes Skatkammer, Pengene skulde komme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Den preussiske Cultusminister Eichhorn har, ifølge Kongens Befaling, paalagt Landsoverretten i Breslau, at indlede en Criminalundersøgelse mod Ronge, paa Grund af Forhaanelser, som han skal have tilladt sig mod den catholske Kirke. J Frankfurt om Main var det Rygte almindeligt, at Ronge var bleven ihielskudt i Constantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Katholikerne i Pforzheim have erklæret, at hvis ikke deres Præst vil tage sig en Kone og leve som andre Mennesker, ville de ikke have ham mere. Medens Jenny Lind nys gav Gjæsteroller i Bremen, havde Storhertugen af Oldenborg pr. Coureer ladet femten Pladser bestille a tout prix; men han var ikke i Stand til at faae en eneste, da alle vare optagne længe iforveien. Hvor hun viser sig, betragtes hun som en Tildragelse, og al Jnteresse dreier sig om hende. J Hamborg havde man villet engagere hende for tre Aftener og gjort hende glimrende Tilbud, men hun har ikke villet modtage dem. mu Konge er, paa sin Reise fra Worms til Gernsheim, i sidstnævnte By bleven overfalden af en fantisk Pøbelhob med de groveste Forhaanelser. Endnu værre gik det 200 Wormsere, som havde givet ham Leide. De bleve, da de vilde vende tilbage, idet de stege i Skibet, forfulgte med Steenkast. Mange bleve endogsaa kastede til Jorden og grusomt mishandlede. Det var kun med største Møie, Gensdarmeriet kunde frelse deres Liv. Et Ord af den preussiske Konge er, i hele Monarkiet, hørt med jublende Glæde. Ved den Audients den berlinske Magistrat havde hos ham angaaende de kirkelige Anliggender, erklærede Kongen det selv for Kjernen i sit Svar: "det var hans urokkelige Grundsætning, at lade Kirken gestalte sig ved sig selv." Bevægelsen til en Omformelse af Kirkeforfatningen maatte derfor udgaae fra Synoderne, og han, Kongen, vilde gjerne give Kirkemagten tilbage i de rette Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
En Hr. Friedrich Müller, som kalder sig Præst i Bristol, reiser i denne Tid omkring i Tydskland og udspreder paa Landeveiene og paa Markerne en Mængde Smaaskrifter, deriblandt sin egen Biographi, hvori han fortæller, at han, som Præst i Bristol, har renonceret paa enhversomhelst Lønning, men at han alligevel, paa sin troende Bøn, ligesom ved et Jertegn, hver Dag faaer af Vorherre, hvad han behøver til sin og Sines Næring og Nødtørft. Han fortæller endvidere, at han har været en meget slet Karl, besmittet med alle mulige Laster, men at han nu, ved ubetinget Tro paa Herrens Blod, har fundet Naade hos Gud og Ret til den evige Sallighed. Man er nu allerede paa Jagt efter denne Mand, for at drive ham ud af Tydskland. Fyrsten af Reus-Lobenstein-Ebersdorff vedbliver at lyksaliggjøre sit Land med officielle Bekjendtgjørelser. Saaledes indeholder Fyrstendømmets Regjeringsblad atter Følgende: "Serenissimus har været saa naadig at have den høie Naade allerhøiest at tildele Væbnerne i Hirschberg, Sex i Tallet, som vare ilede til den i Tonna udbrudte Jldebrand, og med den meest opoffrende Beredvillighed havde ydet deres Tjeneste, offentlig Roes for Fronten, og, til Tegn paa Allerhøistsammes høieste Tilfredshed og Anerkjendelse, at række den Ældste af dem (efter at han ved Døbeattest havde beviist sin Alder) - allerhøistegenhændig Sin Haand!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Blandt de pudseerlige Scener, som nys, under den høie Vandstand, forefaldt i Hamborg, maae vi endnu fortælle Følgende: En Forpagter fra Landet kom ridende gjennem Domstrasse af Fisketorvet til. Her spurgte man ham, hvor han agtede sig hen. Til Wandrahm, sagde han. Man advarede ham. Men han lo ad Advarslen, stolede paa sin Hest og sine store Vandstøvler, og saa satte han sin Kleppert i kort Trav. J Brandstwiete gik det ret muntert gjennem det høie Vand; da faldt der pludseligt et Kanonskud, og Hesten steilede. Med stor Møie fik Manden den beroliget, og Ridtet gik nu ganske sindigt videre. Atter drønede et Vandsignal; Hesten steilede paany og trængte sin Rytter mod en af de nye Lygtepæle. Jnstinctmæssigt greb Manden efter den under Lanternen anbragte Tverstang, og i et Nu var Hesten borie under ham, saa han, en moderne Absalon, blev hængende paa Lygtepælen med Vandene under sig. Han raabte ynkeligt om Hjælp, og en Blokvogn frelste ham omsider af den piinlige Stilling. Hesten løb endnu nogle Gader videre, og blev saa paagreben. Donner's Badeanstalt paa Alsteren, som saa modigt modstod Jldprøven 1842, har maattet vige for Stormfloden forleden. Strømningen gjennem Sluserne var saa mægtig, at Vandet trængte ind gjennem Vinduerne og overraskede de roligt Sovende i deres salig atson Senge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Dr. Woldemar Nissen, den danske Reisende, som i Brussel leed en saa skammelig Medfart af Politiet, har til "Alt. Merc." stilet en Skrivelse, hvori han forsikkrer, at hiin Beretning kun indeholder den nogne Sandhed, uden nogen Overdrivelse, ja, at endog flere for det belgiske Politi graverende Omstændigheder deri ere fortiede. Han tilføier, at han har henvendt sig til det kgl. slesv. Holst. lauenb. Cancelli med Bøn om, at samme vilde foretage de fornødne Skridt hos Vedkommende, der kunde lede til de paagjældende Politi Embedsmænds Afstraffelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
J Gothenborgs Lehn tildrog sig den 30te October en mærkværdig Begivenhed. En Fange var, under Bevogtning af en Fangevogter, sendt ud for at drive nogle Gjæs hjem. Efter nogen Tids Forløb, kom Fangen hjem uden Gjæs, men med – Fangevogteren død paa Nakken, hvilken han paastod var druknet under Jagten paa Gjæssene. Jfølge nogle andre Personers Udsagn skal dog denne Fangens Beretning have Adskilligt imod sig, og man formoder, at han har myrdet Betienten. J denne Anledning er der anstillet en stræng retlig Undersøgelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
J Lyngdal Sorenskriver i Norge er afsagt Domi en famens Sag imod et Antal Personer for at have strandsat et Skib den 9de Novbr. f. A., og er en Styrmand Halvor Abrahamson for bedragerisk Haandlemaade og Udsagn samt Meeneed idømt 8 Aars Straffearbeide, 4 Mand for usandt Udsagn under Eeds tilbud, resp. 14 til 20 Dages Vand- og Brødsstraf, en Lods afsat fra sin Bestilling og idømt 1 Aars Strafarbeide, og 2 andre Personer ligeledes idømte 1 til 3 1/2 Aars Straffearbeide. Det strandsatte Skibs Fører og Hovedmanden for Besvigelsescomplottet, Capitain Weibel, som havde aflivet sig i Arresten, er ved Undersøgelsen ogsaa befunden skyldig. Strandinger. Jkke mindre end 5 Fartøier indstrandede Natten imellem 5te og 6te de paa Skagens Green, nemlig: en engelsk Brig, ladet med Planker; en engelsk Skonnert med Hvede, en svensk Skonnert med Trælast, en engelsk Skonnert med Hør og Hamp; og en norsk Slup, ladet med Byg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-11-15
Handels=Efterretninger. Den 22de Novbr. bliver i Ringkjøbing holdt Auction over 50 til 60 Fade og Oxhovder forskjellige Vine, nogle Foustager Mandler, &c. henhørende til den udenfor Haurvig indstrandede Brig, fra Cette.