Københavns Adresseavis, 1771-10-02
I Addresse=Contoirets Efterretninger No. 97 og No. 129 haver man læst det første Sted en foreløbende Beretning om et Anlæg ved nye Maskiner at udtømme en Tørvemose her paa Bornholm, kaldet Sægen, og at man lovede sig dermed inden 3 Dage at blive færdig, og det sidste Sted, en Efterretning om samme Arbeids bestandige Vedvarelse i 3 Uger og 16 Dage, samt den ringe Nøtte, derved skulde være tilveiebragt. Begge Bekiendtgiørelser ere skeede uden vores Villie og Vidende; men den sidste af en avindsyg Misunder. Sandhed er det, at man haver forfærdiget Vand Maskiner, hvis Jndretning er grundet paa mechaniske Regler, og som have svaret til al den Nøtte, man haver haabet, samme er anbragt paa Tørvemosen Sagen, et af de største Vande paa Landet, af 500 Alens Længde, 100 og flere Alens Brede, og 7 danske Alens Dybhed, og har aldeles udtømmet Vandet, ved at opbringe det ligesaa høit til sit Af øb. Men ligesaa usandt det er, at man havde giver Løfte om Udtømmelsen i 3 Dage, saa urigtigt er det og, at derpaa skulde bestandig være arbeidet i 3 Uger og 6 Dage. Fra Maskinens Application indtil fuldendet Arbeide, forløb 23 Dage; men i den ne Tid ophørte Arbeidet aldeles i 9 Dage, og naar man fraregner den Tid, der brugtes til tvende store Dige at opkaste, Renden at rense, samt 2 Dage, da man med Skuftermaatte bringe Vandet til Maskinen over det tredie opkastede Dige, naar Maskinenakke længere kunde række Vandet i den mitterste Dybde af Mosen, er Hoved=Vandet ved Maskinens Hielp udført paa 6 a 7 Dages Tid, da til Arbeidet ikke brugtes 60 Mand, men hver Dag var ansagt 30 Mand, hvoraf de fleste Tider mødte 26, 24, 12 og mindre, meest smaa Drenge og Piger. Den sande Efterretning er denne: at Maskinens Hoved Hiul lader sig af 6 Mand omdrive, 34 Gange i hver Minut; hver Omdreielse giver over en Tønde Vand, og udkastes saaledes i en Time over 2000 Tønder Vand. Maskinen haver dette forud fremfor de ellers brugelige Vandskruer eller Snegle, at den endog kan stilles perpendiculair, og giver en bestandig Strøm, som til en maadelig Vandmølle behøves. Og paa det man ikke skal ansees for at prale, skal man, under Condition af Prøvens Rigtighed, tiene den første Lysthavende med Maskinen selv for eget Udlæg, nemlig 60 Rixdaler. Dadleren haver været af det Slags, som selv haver bemøiet sig med vindige Projecter, og derfor ikke kan taale, at andre bringer noget til Virkelighed. De sædvanlige Jnstrumenter, som Autor anpriser her paa Landet, ere Skufler, og hvad man dermed kan udtømme til 7 Alens Høide, er ingen, som jo indseer. For ellers at give en Prøve paa, at man forhen stiltiende haver tient det Almindelige med et Original Stykke, haver man for 8 a 9 Aar siden udfundet en let Maade til at sprænge Klipper under Vandet i Jndløbet af Rønne Havn. En Klippe havde omtrent 9 Alen i sin Brede og Længde, 3 1/2 Alen Tykkelse, og 6 Fod Vand over sig imod det aabne HavDen ellers brugelige Maade at indemme Klipper, havde baade været ugiørligt, og en Bekostning, som langt oversteeg, Havne=Cassens Kræfter; men ved denne udfundene Maade haver maa sprænget den under Vandet uden mindste Frademning, og det med ubetydelig Omkostning. Man taalte da ligeledes Bespottelse af Tilskuere, der ventede et stort Knal, naar Minen skulde ere pere, men udrettede saa meget, at Havnens Indløb blev oprenset, saa at Skibene un kan ligge i Havnen, og modtage deres Ladning. Sagen behover in gen Forsikkring, da den er det gandske Land bekiendt. Rønne paa Bornholm d. 1ste September 1771. Boye Rasch. 3 Min Herre Forfatter til Piecen: Et Par Ord til Frakken og Antifrakken. Veed man at Kjærlighed bør være Drivefiedren, Dømme kraften maa bestyre Pænnen, Sandhed følge Den, og Høslighed ziire Tankerne, saa veed man og at lade Deres Skrivt ved derfare Ret. At Kjærlighed har givet Dem Pennen i Haan den, derom tvivler jeg og bør tvivle, De 2 Forfattere bragte af Dem i de Umælendes Tal, derfra i Gabestokken og endelig paa Møddingen, hvilken sælsom Kjærlighed Naar De pag. 13 anseer Skrivtet: Ulven i Faareskindet, for en Virkning af Øl og Brændeviin, og pag. 20 og 21 kal der dets Forfatter en villig og dydefuld Student, giver Deres saa stridige Udtrykkes ikke synderligt Beviis paa Stykke i Forstanden, ikke heller tillader De os at troe, at De har fulgt Sandheden; thi at være paa engang Fæe og villig, dydefuld og liderlig, hvorledes kan dette foreenes i en og den samme Person, Deres ufiine Latinske Rim og flere Udtryk af samme Suurdey er os Borgen for at Deres Høflighed har de snævreste Skranker. Jeg vil ikke tale om Skrivtet: Jeg ligger for Døden, et Skrivt saa usandt og fornærmende, hvo laster i det Aldrig nægter jeg heller, at Forf. af Ulven i Faare skindet har smittet sit Skrivt ved skurrende Udtryk, Aarsagen har De selv anført, denne nemlig fordi Frakken forekom Ham som et slæt Gemyt, jeg vil legge til, han har ilde spillet sin Rølle den skrivende Borger, hvo veed ikke at han tænker ædelt, skriver høfligt Men De har straffet ham med Pen nen, da De gav Os et Udtog af Hans ufine Udtryk, revne ud fra al Forbindelse med nogle gode Tanker, der vel ikkelun de udslætte, men ventelig dog undskylde disse vanstabte Udtryk hos en Forfatter fuld af Hede, værre kunde De ry afstraffe ham. Selv har han straffet sig paa Pungen ved et uaffettelig Skrift, en saa afstraffet Mand er det billig jeg forbigaaer, naar jeg faaer sagt at hans Skrift midt i sin Feyl har den Fortien ste at have viist det Usande i Skriftet, Jeg ligger for Døden 2. læseværdigt havde det vist blevet naar Fort sættelsen havde svaret til de første Blade. Men Forfatteren giver sig ud for Lærling, billigt da at overbære med ham Men min Herre. De opkaster sig til Lærer, og man kan, i man bør fordre mere af Dem, dog forlader De mig, om jeg troer, at Deres Riim er har udmærket sig ved en eneste Tanke, der kan give det Fortrin for Dem, De sige at være tagne af en Klempe Viise, og saa længe intet Menneske kan, og hvo kan sige at have gjort alt hvad han kunde til sin Forbedring, saa henfalder den Roes, De tillægge Præsterne: sigende De ere saa plettefrie, som det er Dødelige tilladt at være det. Til Lykke. De behøver ingen Lovtale. Deres Gerninger taler for Dem. Men min Herre følg det smukke Mønster, De forelægger andre. Montesqvien, den store Montesqvien blive Deres Gracian, Deres Contraparts Ledere, saa tør jeg være Borgen for, at Deres Skrifter vil giøre baade Dem og Fædrenelandet Ære. 4. Adskillig Nor Kiøbenhavn. Et russisk Orlog Skib paa 46 Canoner fra Archangel er i Dag her paa Rheden ankommen, og ved Ankomsten solutterede med 7 Skud, samme afgaaer om nogen Tid videre her fra til Petersborg. Aalborg. Ved den den 23 Hujus sidsther paa Raadstuen holdte Licitation over en Deel til Kongel. Tieneste behøvende Kornyahre, blev gjort følgende Bud, nemlig: Rug 5500 Tdr. a 29 Mk. 8 s. Tønden, til Kiøbenhavn og Drammen, Byg 3500 Tdr. deraf 1000 Tdr. a 19 Mk. 8 s. at leveres Kiøbenhavn, og 1000 Tdr. a 19 Mk. 9 s. ligeledes til Kiøbenhavn, de øvrige 1500 Tdr. a 20 Mk. at leveres i Drammen Havre 2840 Tdr. deraf 200 Tdr. a 14 Mk. 14 s. at leveres paa Hirschholm, 400 Tdr. a 4 Mk. 11 s. og 960 Tdr. a 1 Mk. 15 s. at leveres i Kiøbenhavn, samt 1720 Tdr. a 15 Mi at leveres i Drammen, Berlin. Til Letschin i Oberbrucke ere tvende Korn=Afvorne paa en Stamme, af hvilke det ene har haaret 158, Korn, og det andet 235, altsaa tilsammen 393 Korn. Rom. J en Grav, som nyelig blev aabnet i Egnen af Palesting, har man fundet et Stykke af en Calender, som var udgraver i Marmor, og indeholdt 2 Maaneder af det romerske Aar. Nogle derved værende Afskrifter give tilkjende at den er fra Augusti Tider. Da det ville være høist vigtig om man ligeledes kunde finde de øvrige Maaneder, saa har man begyndt at grave videre paa det Sted, hvor de laae.