JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Hals Skibsliste. Den 10de Novbr indkom: O. H. Østergaard af Aalborg fra M. Dolk, f. Meyer, 53 Aar, i Altona. Altona med Stykgods. Den 11te indkom: L. C. L. Sand af Nibe fra Kbhvn, med Stykgods. J. F. Ottsen af Aalborg fra Riga med Hør og Hamp. T. Abrahamsen af og fra Chistiansand med Trælast. A. Larsen og P. Petersen af og fra Østerriisøer med Trælast. L. Støsen af og fra Brevig med Salt, Støbegods og Bræder. J. Larsen af og fra Brevig med Salt og Trækast. M. Sørensen af og fra Drammen med Trælast. D. O. Steen af og fra Stavern med Trælast. O. Cornelius af og fra Helsingøer med Ballast. P. Hansen af og fra Flensborg med Kornbrændeviin. Den 12te afseilede: C. Nielsen af Hou til Rudkjøbing med Ballast. J. C. Friis af Aalborg til Randers med Stykgods. T. G. Krohn af Aalborg til Stege med Ballast. P. G. Hay af Nibe til Kbhvn. med Uld og Fedevarer. Den 13de indkom: E. Haagensen og N. Eduardsen af og fra Drammen med Trælast og Stangjern. H. Kaarup af og fra Korsøer med Hvede og Kornbrændeviin. E. Knudsen af Kragers fra Østerriisøer med Trælast. A. Fakkmann af og fra Porsgrund med Salt og Stangjern. E. Knudsen af Kragers fra Østerriisøer med Trælast.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Vinden. Den 10de Novbr. V.; den 11te S.; den 12te NV.; den 13de V., mod Middag S. og mod Aften S.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Bekjendtgjørelser. Efter 10 Aars kjærligt Ægteskab behagede det Livets og Dödens alvise Herre, i Gaar Aftes Kl. 10, at kalde, bort fra min Side til et bedre Hjem, min inderlig elskede og uforglemmelige Mand, Viinhandler Chomas Borregaard, i en Alder af 36 Aar. Det sidste halve Aar hensvandt, for denne forhen saa raske Mand, under Fölelsen af Legemssvaghed, der ideligen mindede ham om, at Livets Aften var nær, et Budskab, han med Hengivenhed i Guds Villie fulgte, der Timen kom. hvad jeg, der nu staaer Ene tilbage, har tabt ved en saa kjærlig og drivtig. Mands Bortgang, formaaer kun den at föle, der levende kan sætte sig ind i Andres Stilling; mine Ord kan ikke udtrykke det. - At mange ædse Mennesker tage Deel i min Sorg, derom er jeg fuldt overbeviist. Herrens Veie ere urandsagelige, men vi vide, at alle Ting skulle tjene dem til Gode, som elske Gud. Ved denne Overbeviisning holder jeg mit synkende Mod opreist og tröster mit Hjerte ved Tanken om engang at samles med den ForKlarede, der, hvor ingen Skilsmisse mere skalrære. Aalborg, den 14de November 1831. Cathrine Borregaard. født von Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Det blev vor tunge Lod, sørgeligst at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Venner, at det behagede det algode Forsyn, Fredagen den 11te November, om Aftenen Klokken 6, at bortkalde fra Livets Trængsler til at bedre Liv, vor elskede kjereste Søn, Carl Frederik Evens, i hans Alders 22de Aar. Var ei Haabet, snart at samles med ham hisset, da maatte vi fortvivle, nu vor eneste Alderdoms Støtte er borte, dog, o Gud, Du gav, Du tog, Dit hellige Navn være evig lovet Nørkjer Mølle, den 14de November 1831. M. Evens. A. Evens. født Fanø.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Et complet Smederedskab er underhaanden at faae til Kjøbs. Stiftsbogtrykkeriet giver Anviisning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Stedet paa Hjørnet af Bispensgade og Klosterjordet, Nr. 237, passende for Boutiquehandel, er at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar; i Mangel af Salg bliver Beboelse for Familie i nederste Etage at faae tilleie til Maidag.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Af en indgrøftet Eng ved Lindenborg, er Natten mellem den 5te og 6te October, bortkommen en Stud, mærket K. Søndagen den 20de Dennes bliver Assemblee og Bal i Selskabet Enigheden, som begynder Kl. 6 Aften, hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 14de November 1831. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Dandse-Jnformation i Aalborg, saavel i Francaiser som i alle andre Selskabsdandse, vil tage sin Begyndelse førstkommende Mandag den 21de Dennes, De Ærede, som endnu ønske at deeltage for deres Børn, ombedes at give mig snarest muligt Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
For voxne unge Herrer og Damer vil Jnformationen skee om Aftenen fra 8 til 10, ifald et passende Antal tegner sig. Mit Logis er hos Mad. Lundt ved Vesteraae. Aalborg, den 15de Novbr. 1831. Louis Rehne, Dandselærer. Ved Hr. Viinhandler Borregaards Död. Salige ere de Döde, som døe i Ilerren."At døe i Herren, det er Salighed; at leve ham, det bringer os den Fred, den Fred, som stiger over Menneskets Forstand, som ingen Verdens Mammon give kan. Saa levede, saa döde Du, ved hvis Dödsleie Flere med mig, fælde Taarer, billige, retfærdige Taarer; thi Du tilkjöbte Dig dem ikke ved hvad Du efterlod, men hvad Du i Livet. var os, og Det var Du os!!! trofast i Sorg som i Glæde, rækkende. Haanden til den Glade, og aldrig trækkende den tilbage for den i Bedrøvede. Derfor fölge Dig ei alleneste Slægtskabs og Venskabs men og den Armees og Nødlidendes Taare og Velsignelse. Dog tungere, bittrere Taarer fölge: Dig! fölge Dig fra Dine Kjæreste! Med sorgbetyngede Hjerter see de efter Dig, Derfor, skue Dn ned fra den Himmel, hvortil Du er indgangen, som en Pröstens Engel, for de Hjerter, Du saarede ved Din Bortgang; en Haabets Engel. tilraabende dem, skulle see mig igjen og eders Hjerter skulle Flæde sig."
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Fiin graa Brabant=Hør, Drujaner Rakisker Dito, der ikke har været underkastet Røgning eller Rendsning, store hollandske Oste, gode franske Svedsker, Ditto Catrineblommer, nye hollandske Tøndebaand, 2de Foustager Zement, Rhinske Møllestene af flere Dimensioner, moderne Vindovne af indenlandske Støberier, diverse ovale Stegegryder, med flere forskjellige Varer, kunne erholdes til billige Priser hos Undertegnede Agent for Nørre-Jylland af Assecurance-Compagnierne og Foreningerne i Scarborough og Shields, bekjendtgjør herved, at jeg nu boer her i Sæbye, og vil føle mig forbunden til enhver, der i Tilfælde af Strandinger af Engelske Skibe og isærdeleshed af Skibe, hjemmehørende i Scarborough eller Shields, vil meddele mig Efterretning derom med allerførste Post og tillige opgive mig Skibets og Førerens Navn. Sæbye, den 10de November 1831. James Holliday.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Underviisningen i den herværende Navigations=Skole begynder efter Sædvane den 1ste December d. A. og vedvarer ligeledes indtil 1ste April n. A. Hvo som maatte ønske at afbenytte Skolen, enten for den engang fastsatte maanedlige Betaling, eller som Gratister, alt eftersom de Paagieldende, overeensstemmende med den høie Skoledirections nærmere Approbation hertil maatte findes qvalificerede, vilde melde sig hos Undertegnede, som Skolens nærmeste Bestyrer, forinden ovennævnte 1ste December.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Aalborg Søeindrollerings-Contoir, den 15de November 1831. Bluhme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Ved Generalpostdirectionens Skrivelse af 15de f. M. er Jndleveringstiden for Brevposten i Vintermaanederne bestemt, her ved Contoiret, fra Onsdagen den 16de førstkommende, saaledes: Til Sydposten Onsdag og Søndag Eftermiddag fra Kl. 6. til 9. Til Frederikshavnsposten Tirsdag og Fredag Eftermiddag fra Kl. 3 til 6. Hvilket herved til de Corresponderendes behagelige Efterretning kundgjøres. Hiørring Postcontoir, den 12te November 1831. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
At Stervboet efter forrige Klubvært Niels Meller i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifte=Retten i Aalborg, den 12te November 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Udblødt Stokfisk faaes hos C. Malmberg, i Skolegaden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Til Efterretning for min sal. Mands Handelsvenner bekjendtgjöres herved, at jeg for det Første fortsætter den af ham drevne Viinhandel.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
da jeg agter underhaanden at udsælge mit Lager til saa billige Priser som muligt. Aalborg, den løde November 1831. Cathrine sal. Borregaards.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Hos Stuhrs Enke i Kattevad kan bekommes malet Sennep, og alle Slags Traad.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Et lidet Partie østersøisk Rødløg er tilkjøbs hos F. J. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
At Stervboet efter Skipper Jens Erichsen Stougaard i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifte=Retten i Aalborg, den 12te November 1831. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
At min Fuuction som Kongelig Svensk Norsk Viceconsul er ophørt, bekjendtgjøres herved for alle Vedkommende. Aalborg, den 14de November 1831. Poul Pagh.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Tydskland. Siden Bekjendtgjørelsen af Oprørsacten i Frankfurt er den offentlige Relighed sammesteds ikke videre bleven forstyrret, men hver Aften efter Kl. 10 frembyde Stadens fornemste Gader en mærkelig og usædvanlig Carnevalscene. Da nemlig hiin Act blandt andet indeholder den Bestemmelse, at ingen efter den Tid maa lade sig see paa Gaden uden Lygte, saa fyldes nu Gaderne og Pladserne af en bølgende Folkemasse med Lygter, hvilket ved disses forskjellige Form og Farver foranlediger et virkelig pittoresk Syn. Tillige yttrer de skjønne Aanders Vittighed sig i mangfoldige Allegorier, som stundom ere ret træffende og allerede have givet Anledning til adskillige Arrestationer, idet talrige Patrouiller tilhest og tilfods gjennemkrydse Mængden med ladte Geværer. Scener af en alvorlig Art have dog hidtil ikke fundet Sted.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Den bayerske Trykkefrihedslov tilfredsstiller ingenlunde en stor Deel af de Deputerede. Ved Kammerets Møde den 26de erklærede et af dets Medlemmer, Hr. Lechner, at han vilde bære Flor om Armen og sætte det oprindelige Forslag følgende Gravskrift: "Sov sødt, du Tidens Yndling! Frihedens og Fædrelandets Venner have avlet dig; men raae Vinde af Nordost have udslukt dit Livs kjelne Flamme; dog naar den constitutionelle Friheds Basun engang gjennemtoner Europa, vil du atter vaagne til Udødelighed. Græd derfor ikke Vandrer, Barnet er ikke dødt, men det sover. En anden svarede hertil, at det nok vilde vaagne, naar de Deputerede ikke glemte at bruge deres Mæle. Redacteuren af den tydske Tribune er paa ny bleven arresteret, fordi han, som det hedder, har aftrykket en af Censuren udslettet Artikel, hvis Overskrift var: Tysklands Skjendsel. At der i Bayern hersker nogen Misfornøielse med den nærværende Regjerings Principer, har man længe kunnet mærke, og det bedste Beviis herpaa er den Beretning fra Hovedstaden, (hvis samme er paalidelig), at Officeercorpset der er bleven advaret om, at afholde sig fra alle politiske Debatter i Selskaber.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Til Pressefrihedens Forsvarer i Karlsrube, den badenske Deputerede Velcker, indløbe jevnligen Takkeadresser fra forskjellige Egne i Tydskland. Nylig fik han tvende fra Cassel, af hvilke den ene var underskreven af 84 Personer af forskjellige Stænder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Journal de Havre indeholder følgende Artikel. De Mænd, som i de første Dage i August 1830 sadde ved Statsroret, have forraadt den Parole, efter hvilken Frankrigs udenlandske Politik i de sidste 12 Maaneder er bleven styret. Sagen har længe været afgjort, men kun faa vidste af Hemmeligheden. Omtrent den 15de August 1830 skulde det Spørgsmaal afgjøres, om man skulde foretrække en europæisk Propaaanda eller gjøre et Tilbageskridt til Restaurationen. Hr. v. Talleyrand, som var nærværende, paatog sig at faae Ludvig Philip anerkjendt, naar man vilde antage den hemmelige sjette Artikel i Vienercongressen, ifølge hvilken de allierede Magter indgik den gjensidige Forpligtelse at undertrykke alle revolutionaire Bevægelser i det Jndre af deres Stater. Antager Frankrig denne Clausul, bemærkede den diplomatiske Stormester, saa vil man betragte det store tredags Oprør, som ikke skeet; den factiske Regiering vil da blive legitim, hvis ikke, er Krigen for Døren. Dette snilde Raad blev antaget, og fra den Tid af lyttede Europa ængstelig efter ethvert Vindpust fra Frankrig. Man vaklede længe mellem Krig og Fred; thi fra alle Sider, fra Belgien, Jtalien, Polen, opstege Jldsluer og gjorde os mistænkte hos den hellige Alliance. Det har ikke kostet. Grev Sebastiani liden Møie at overtyde de mistænkelige Hoffer og Frankrigs Føielighed, samt om, at Palais royal mener det alvorligt med hiin slette Artikel i Vienertractaten.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Om dette Stykke fra Havre kan man med Føie anvende det gamle Ordsprog: er det ikke sandt, er det idet mindste sandsynligt; men hvad nu den Yttring angaaer, at det nærværende franske Ministerium har røbet sin Parole, da sigtes derved udentvivl til den Debatte, som nylig forefaldt i de Deputeredes Kammer imellem Perier og Lafitte, hvori den sidste erklæhan ansaae Julirevolution. Protest mod Chartets Krankelse, men for en Forandring i selve Regjeringsprincipet, mod hvilken Forklaring Perier, som bekjendt, ivrigt protesterede. Med andre Ord: de nuværende Ministre ville ligesaalidt som de forrige vide noget af Folkesouperainiteten, og denne deres Mening har naturligviis den sidstes Venner, hvis Hovedmænd ere Lafayette og Odillon-Barrot og som gjerne vilde sætte alle Fyrster i Paralel med Præsidenten i de forenede Stater, taget meget ilde op Det er derfor rimeligt nok, som der skrives fra Frankrig under 28de October, at der nu ingen Udsigt er til en Forening mellem disse tvende Partier, men der bemærkes tillige med Føie, at de politiske Begivenheders Gang for Øieblikket er gunstig for det Perierske System. Jmidlertid afhænger dog dets Vedvaren af mange Omstændigheder, som ingen Dødelig kan forudsee, blandt andet vistnok ogsaa af, om de øvrige store Continentalmagter ikke ville outrere det Folkesouverainiteten modsatte Princip. Ved en Debatte i de Deputeredes Kammer, angaaende Recruteringsloven, sagde nylig General Lamarque, som drev paa, at der skulde være en stor Reserve Armee: "Nogle Druer, der bleve bragte fra Jtalien til Galicien, gjorde fordum vore Forfædre lystne efter at plukke Druerne i Jtalien selv. Russerne have allerede to Gange smagt vore Druer og drukken vor Champagner. Lad os tage os i Agt, at de ikke skal gjøre det tredie Gang. Man loe....... Schveitz.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Over Grev Capo Jstrias's beklagelsesværdige Død, yttrer sig Hr. Eynard: "Med dyb Smerte nedskriver jeg, at den dygtige Mand, der har bragt sit Fædrenelands Vel ethvert Offer, selv er bleven et Offer for Privathævn. Grækerne ville erfare hvilket Tab de have lidt ved Døden af et af de bedste Mennesker. Denne Mand havde en ganske antik Karakteer, stræng, alvorlig, uden Lige retskaffen, aandrig, videnskabelig dannet, offrede han Fædrenelandet sin hele Formue og Ungdommens Dannelse alle sine Kræfter. Magterne maa angre det bittert, at de ikke før have gjort Ende paa Grækenlands provisoriske Tilstand, hvorpaa hiint ulykkelige Tilfældes hele Brøde hviler. Ja hele Europa maa sørge over hans Død, han, der knyttede Baandet mellem det og Grækenland. Capo d'Jstriashavde den store Flerhed af den græske Nation for sig; de elskede ham som en Fader. Men ikke bør man undres over, at den store Mand ogsaa havde Fjender, men at han havde den bedre Deel af Nationen for sig, derom vidne de talrige Adresser og navnlig de, som Moreas Høvdinger tilstillede ham efter Opbrændelsen af Floden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Blandede Efterretninger. J Rusland skal der for Øjeblikket være 2 Partier, ganske forskjellige i deres Meninger og hvad Forholdsregler, der skal tages angaaende Polen. Det strængere Partie paastaaer, at de Stipulationer, der maat være indgangne i Vien, ere tilintetgjorte ved Polatkernes Opstand og fornemmelig ved deres Decret om Keiserens Afsættelse. Dette Partie skal være meget betydeligt og vil, som man mener, gjøre det vanskelige for Keiseren at skaffe Polen de Begunstigelser, som Tractaterne sikkre det og hvis Fuldbyrdelse Magterne forlange. Det driver stærkt paa en Purification og det er formodentlig dets Værk, naar det hedder, at nogle fornemme Polakker og deriblandt den fra sidste Krig bekjendte General Lubienske ere blevne bortførte til det Jndre af Rusland, fordi de ikke vilde give den Erklæring, at de tvungne have taget Deel i Opstanden. Om Tilstanden i Polen selv er det iøvrigt for Øieblikket vist nok vanskeligt at faae paalidelige Efterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
J Bologna holtes den 24de October en Forsamling, af Generalstaberne for samtlige Borgergarder i Romagna. Ved denne Leilighed oplæstes en Skrivelse fra den franske Gesandt i Rom, Grev St. Anlaire, hvori han erklærer, at han ikke kunde gjøre noget for dem, førend de erkjendte Pavens Autoritet og anlagde den pavelige Cocarde. Denne Skrivelse gjorde imidlertid en modsat Virkning og Forsamlingen besluttede ikke at anlægge den pavelige Cocarde.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Det skal have været under Ventilation i det franske Cabinet at arrestere Chauteaubriand i Anledning at hans sidste Skrift og Carl den 10des og hans Families Landsforviisning, men en høi Person modsatte sig. I dette Skrift siger den genialske Forfatter blandt andet: Jeg er Republikaner af Følelse, Monarchist at Forstand og Bourbonist for Ærens Skyld. Meget bedre kunde jeg have fundet mig i et Demokratie, end i det nuværende Quasi=Legitimmitets System. Den Kongl. preussiske Commissair v. Pfuil er atter ankommen til Neuschatel og har under 24de October udstædt en Proclamation, der klinger temmelig alvorlig. J samme siges blandt andet: Ved Schveitzerforbundets hurtige Mellemkomst er Ordenen vel tilsyneladende gjenoprettet, men Kongen vil, at Rebellionen skal qvæles i sit Udspring og til den Ende har han sendt mig. Det havde været mig kjert, om den proclamerede Amnestie havde sort alle Rebellerne tilbage til deres Pligt, men dette forholder sig ikke saa. Fjendtlige Demonstrationer yttrer sig endnu i forskjellige Egne i Landet. Denne Tilstand maa ophøre og jeg erklærer derfor, at de af de insurgerede Communer, som ikke inden 1ste Novbr. ere vendte tilbage til deres Pligt og have tilkjendegivet deres Underkastelse ved en mig tilsendt Adresse, ville blive betragtede som haardnakkede Rebeller og maa tilskrive sig selv alle deraf flydende Følger. J Lüneborg tilkom i 3 Dage 17 Cholerasyge. J det hele vare til den 3die Dennes 33 Syge, 3 Helbredte og 16 Døde. Staden har 12000 Jndb.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
J Frankrig er, ved Chemiens lykkelige Fremskridt, opfundet, at støbe Marmor=Statuer af Marmorstøv, som modstaaer alle Forandringer af Veierligt. Bekostningen er ikke mere end for Gibs, og man vil endog heraf gjøre Brug til Monumenter. Exdeien af Algier og den storbritaniske Minister ved Hoffet i Constantinopel, ere ankomne til Turin.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Det er nu officielt anmeldt i Paris, at Kongen vilde reise (den 8de Dennes) for at besøge Nord=Departementerne i 12 Dage. Hertugerne af Orleans og Nemours ville ledsage Hs. Majestæt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Fra Varschau skrives: "Da Cholerasygen her har ophørt saa er Fattighospitalet for Cholera nu bleven lukket. Jalt ere her døde 2186 Personer, alle andre Overdrivelser ere usandfærdige.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Kjøbenhavn. Som en Foranstaltning, for hvilken Publicum er den Kongl. General-Post-Direction megen Tak skyldig, fortjener at nævnes de nu for offentlig Regning indrettebe extraordinaire Poster, der, foruden de sædvanlige Poster, tvende Gange om Ugen fra Hamborg hidbringe Aviser og Breve. Vel fandt i forrige Vinter en ugentlig Estafetgang Sted, men denne var for privat Regning, og kom ikke det Offentlige paa en almindelig Maade til Nytte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Frederikshavn, den 13de November. J Nærheden af Frederikshavn forliste i det meget haarde Storm og Regnveir, Mandagen den 7de November, 2de smaa svenske Baade. Mandskabet paa begge bleve reddede.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
En Reisende var, paa Vestkysten af Horns Herred, nyligen vidne til den Maade, hvorpaa et paa Stranden inddrevet Liig blev bevogtet og jordet, ifølge de gieldende Qvarantainelove, og maa han tilstaae, at Omgangen hermed var saa hensigtsmæssig og forsigtig, som den vel kunde være, og at vistnok Samtlige der dermed havde at gjøre fortjener Agtelse og Tillid. Turde man haabe at see Lovene saa nøie iagttagne og overholdte paa alle Steder, vilde man neppe have noget at befrygte af en Smitsot, som denne Egns Beboere have ondt ved at tro driver omkring i Luften, og ialtfald paa saadan Maade neppe vil komme til en Egn, hvor man ofte neppe kan staae paa Jorden for Blæst. Aalborg Til Soutien for Kystbevogtningen i Randers Amt, afmarscherede herfra den 12te Dennes, 2 Lieutenanter, 1 Underofficeer og 42 Mand. J samme Hensigt vil i disse Dage afmarschere herfra: til Hiørring Amts østlige Deel, 1 Captain, 2 Lieutenanter, 8 Underofficerer og 92 Mand, hvoraf Captainen kommer til Frederikshavn, 1 Lieut. til Aalebek og 1 Lieut. til Skagen; Underoff. og 90 Mand, hvoraf Capt. kommer til Hjørring, 1 Lieut. til Blokhusene, og 1 Lieut. til Asdal. Til Thisted Amt, 1 Capt., 3 Lieut., 6 Underofficerer, og 80 Mand. Til Ringkjøbing Amt, 1 Lieut., 2 Underofficeer og 20 Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Fra den 22de til den 28de October ere 16 Kornladninger passerede gjennem Øresund; af disse vare 4 bestemte til brittiske, 4 til hollandske og 5 til danske, norske og svenske Havne; 1 til Bremen; begge de øvriges Bestemmelsested var ubekjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
J Lysgaard Herred er paagrebet en Person, ved Navn Daniel Brevner, som formenes at være en fra Hjelmslev Gjern Herreder efterlyst Forbryder, der ved et formeentlig Overfald var bleven mærket med et Knivsnit over den høire Haand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Catechet H. Hansen i Skanderborg agter at udgive Danske Ridderborge", nemlig en Beskrivelse over Borgene Stenalt, Holbekgaard, Hevringholm, Rudegaard, Skovgaard, Essenbeck, Rudtgaard og Calløe (4 a 5 Mk.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Bekjendtgjørelser. Efter to Aars Kjærligt Ægteskab behagede det Livets og Dödens alvise Ilerre, i Gaar Aftes Kl. 10, at kalde, bort fra min Side til et bedre Hjem, min inderlig elskede og uforglemmelige Mand, Viinhandler Thomas Borregaard, i en Alder af 36 Aar. Det sidste halve Aar hensvandt, for denne forhen saa raske Mand.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
under Fölelsen af Legemssvaghed, der ideligen mindede ham om, at Livets Aften var nær, et Budskab, han med Hengivenhed i Guds Villie fulgte, der Timen kom. Hvad jeg, der nu staaer Ene tilbage, har tabt ved en saa kjærlig og drivtig Mands Bortgang. formaaer kun den at föle, der levende kan sætte sig ind i Andres Stilling; mine Ord kan ikke udtrykke det. - At mange ædle Mennesker tage Deel i min Sorg, derom er jeg fuldt overbeviist. Herrens Veie ere urandsagelige, men vi videl. at alle Ting skulle tjene dem til Gode, som elske Gud. Ved denne Overbeviisning holder jeg mit synkende Mod opreist og troster mit Hjerte ved Tanken om engang at samles med den ForKlarede, der, hvor ingen Skilsmisse mere ska være. Aalborg, den 14de November 1831. Cathrine Vorregaard, ført von Spreckelsen. Skjøndt haardt prøvet ved Gjenvordigheder, i Livets forskjellige Stillinger, blev det nu min sørgelige Lod at bekjendtgjøre, at min Steddatter Marie Sophie C. Sønderhausen, i Gaar Morges Kl. 6 1/2, ved et ulykkeligt Tilfælde, bortreves i Dødens Favn, i hendes Alders 22 Aar og 11 Maaneder. Ved at hente Vand, ved gl. Mølleraae, gled hun med Foden og styrtede ud i den rivende Strøm, der voldsomt bortførte hende, uden at Hielp var mulig i den dæmrende Morgenstund, Vandet var høit og tykt. Dette skylder jeg herved sørgeligst at bekjendtgjøre for fraværende Familie og Bekjendte. Aalborg, den 17de November 1831. L. Poulsen, Beendreier.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
At en Skiftesamling, i Boet efter afgangne Justitsraad Hviid og Frue, paa Kokkedahl, vil vorde afholdt her paa Contoiret, Onsdagen den 21de October førstkommende, Kl. 11 Formiddag, hvorved den forventende Udvexling af Skjøde paa Kokkedahl og de Boet overdragne Penge-Effecter, formeentlig vil finde Sted, bliver herved, foranlediget af det Kongelige danske Cancellies Skrivelse, af 25de f. M., bekjendtgjort for Boets Arvinger og øvrige Vedkommende, ifølge Plakaten af 21de April 1824. Han-Herredernes-Contoir paa Aagaard, den 13de November 1831. Silkeborg. const.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-17
Moderne Vier-Krøller forfærdiges af Amalia Fibech.