JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Hvorledes belønne vi sædvanlig den faldne Helt, Et talrigt Ligfølge, et Liqvers, en smuk Gravsteen paa en eensom Kirkegaard er al den Æresbeviisning, vi yde ham. Jntet Pantheon gjemmer hans Aske, ingen offentlig Ærestøtte hædrer hans Minde, ingen aarlig Sørgehøitid, gienkalder hans Fortjenester i Efterverdenens Erindring. Vi lade hans Minde følge ham i Graven, og denne opsinger det tilligemed hans Støv. Saaledes handlede ikke vore Forfædre i det mørkeste Hedenold. De opkastede i det mindste en Høi, bekrandsede den med Steendysser, omplantede den med Egetræer, og gav den Heltens Navn. Ved den blev Krandsen om hans Jsse bestandig grøn, uagtet man endnu ikke kjendte Bogtrykkerkonstens forevigende Kraft. Maaskee vi nu neppe havde kjendt en Dan Mikillatts Navn, dersom hans Gravhøi ved Leire ei havde bevaret hans Minde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
De herlige Mindemærker om Konstens Guldalder i det gamle evig ærværdige, nu saa dybt fornedrede Rom, bleve ikke til, blot for at smigre Øiet eller for at skaffe Konstnerne Brød. De fleste af dem vare offentlige talende Hæderstøtter for fortjente Mænd og opmuntrende Exemplev for tilkommende Slægter. Hvad Under at man i Tider, da man endog forgudede udmærkede store Mennesker, kunde udrette Ting, mod hvilke vor Olds største Foretagender kun ere Børneværk, Selv i Frankrige, denne i mange Henseender svage Copie af det gamle Rom, har man, ved Ærestøtter, offentlige Høitideligheder og Nationalfæster, i de nyere Tider vidst at give Folket en Energie, som Naturen maaskee negtede det. Hvortil nytter ogsaa Konsten naar den ikke skal anvendes til et saa stort og ædelt Øiemed? – Ubegribeligt er det at vi hidtil saa sparsomt have betjent os af saadanne Midler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Frederiksberg og Rosenborg Hauge besøges paa den skjønneste Tid af Aaret af mange tusinde Mennesker. J begge findes Templer, Billedstøtter &c.,men ikke en eneste Plet er helliget Fædrenelandets fortjente Mænd og tappre Forsvarere. J Rosenborg Hauge findes en herlig Lund, hvor tilforn de tolv Romerske Keiseres Billedstøtter var opstillede. Hvor fortræffelig kunde den ikke benyttes til at opstille derde kjekke Anføreres Billedstøtter, som udmærke sig i nærværende Krig? Hvor gavnligt vilde det ikke være, dersom Faderen kunde føre sin Søn hen i denne skyggefulde Lund, og sige: see, saaledes belønner Fædrenelandet dem, som stride, staae og falde i dets Kamp. J samme Hauge staaer ved Enden af Cavaliergangen et smagfuldt Herkulestempel, der hidtil kun har tjent til Prydelse. Hvor let lod der sig anbringe her en stor Marmortavie, paa hvilken udmærket fortjente Patrioters og Krigeres Navn kunde optegnes med gyldne Bogstaver, – Hvor meget kunde en saadan hædrende Offentlighed ikke bidrage til store Nationaldyders Opelskning? – Jeg har ved en anden Leilighed allerede foreslaaet, at indrette den ufuldendte Marmorkirke paa Amalienborg til et Pantheon. Jkke indseer jeg hvorfor dette Forslag skulde være uudførligt. Det kunde skee med en ubetydelig Bekostning, og Nytten er for indlysende til at den behøver her nogen nøiere Udvikling. J et saadant Pantheon kunde der aarlig anstilles passende Nationalfester, og ved disse kunde Musiken, som hos os staaer paa et temmeligt høit Trin, vise sin sande Nytte og værdigste Jndflydelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Hvad der hidtil er gjort hos os for at forevige store Fortjenester af Fædrenelandet paa en beskuelig Maade, synes ikke at være hensigtsmæssigt Mindemærkerne paa Jægerspriis ligge, som man med Føie har beklaget, i en Vraa af Sjælland; Marmorgravmælerne i vore Kirker betragtes sjelden af andre end ørkesløse Faddere, og Schrødersees Huderstøtte staaer paa et Sted, som ikke besøges af andre end dem, der høre til Holmen. Nei, midt i Staden, paa Steder, som besøges af alle, bør saadanne Hædersminder staae, naar de skulde svare til deres Bestemmelse. Bernstorffs Støtte paa Landeveien til Kjøbenhavn er kun en simpel Steen, men den staaer paa et Sted, hvor den har afpræsset flere Taarer og vakt flere ædle Følelser, end om den, ti Gange pragtfuldere, havde staaet i et skummelt Capel eller paa en afliggende og ubesøgt Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Indenlandske Efterretninger. Den 7 Junii døde den som Blomstermaler berømte Frue Magdalena MargarethaBarens. Hun var født i Kjøbenhavn d. 30 Sept. 1787. Hendes Fader var Sturmester Anton Schæffer. J en meget tidlig Alder viste hun allerede sit Anlæg til at blive Blomstermaler. Hendes Lyst til Konsten kjendte ingen Grændser og hendes ivrigste Ønske var, engang fuldkommen at kunne tilfrebestille denne Lyst. Hun lagde sig ogsaa efter at sye med Chenillier Gjenstande af Naturen, opnaaede heri snart en stor Færdighed og beviste, at Fruentimmerne kunne udrette med Synaalen hvad Malerne udrette med Penselen. Hun gik endnu videre og begyndte endog at rivalisere med Billedhuggeren. Af Klude og Klid eller Bomuld dannede hun Frugter, satte siden Farver paa dem, besyede dem med Chenillier paa samme Maade, og gav dem en skuffende Lighed med Naturen. Da hun var 21 Aar gammel havde hun allerede malet og syet over 40 Stykker, smaa og store sammenlagte, hvor liden Tid hun end kunde anvende paa denne Syssel. Det Beundringsværdigste heri var, at hun aldrig har havt nogen ordentlig Undervisning i at tegne, mindre i at male og sye. Den eneste, hun havde lært noget hos, var den berømte Sal. Den 3 Julii 1761 blev hun gift med Kammerraad Joh. Georg Barens, og nu hørte hun reent op med at male. J de første 16 Aar levede hun ene for sin Mand og sine Børn. Men da hendes Børn vare store og ikke mere behøvede hendes Tilsyn, begyndte hun i sit 40de Aar at male igien. Hertil blev hun især opmuntret af den afdøde Portraitmaler Erichsen. Arbeide var nu hendes kjereste Beskjæftigelse. Paa de to første Stykker blev hun agreeret d. 31 Martii 1779 ved det Kongelige Maler-, Billedhugger og Bygningsacademie, uden hendes Vidende eller foregaaende Ansøgning. Disse to Stykker kom siden Enkedronningen Juliane Marie til at eie. Opmuntret af denne Ære begyndte hun strax paa sine Receptions-Stykker, og blev 1780 academisk Medlem og Kongelig Blomstermaler. Foruden disse 4 havde hun siden 1779 ialt malet 27. Af Stykker, som ere syede paa en Plan og forestille Malerie, havde hun forfærdiget 8. Desuden forgyldte hun ypperlig paa Glas, forfærdigede selv Chenillierne til sit syede Arbeide, malede og forgyldede endeel af sine Meubler, lakerede meget og præparerede selv baade Fernissen og Lakken. J Aaret 1788 reiste hun tilligemed hendes Mand i Engelland, i Forveien opmuntret dertil af Fremmede. Hun havde medtaget 17 Stykker af sit Arbeide foruden nogle af de syede. De første til hun Tilladelse at indføre imod at betale en uhyre Told, de sidste bleve sendte tilbage, fordi ingen Chenillier maatte indføres i Engelland. Hun havde intet at reise for og maatte tage til Takkemed et Forskud af 2000 Rdlr. fra Fondet ad usus publicos, for hvilket man gjorde sig betalt ved paa eengang at indeholde hendes Mands Vartpenge, 1000 Rdlr. aarlig, indtil Forskuddet var tilbagebetalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Under d. 7 Junii er igjennem det Kongel. Slesvig-Holsteenske Cancellie udstædt et Cancellie Patent af følgende Jndhold: I. Alle Eiere af Baade ved Søkysterne skulle være pligtige at stille en, efter Øvrighedens Skjønnende tilstrækkelig Sikkerhed for, saavel at deres Baade ikke af dem selv skulle blive brugte til nogen utilladelig Communication med Statens Fiender, som og at de ville anvende al muelig Omsorg for at afværge, at Baadene ikke heller skulle af andre blive brugte til saadant. 2. Baade, som trækkes op paa Land, skulle, saavidt mueligt, lægges saaledes, at de kunne være under Militær, eller Kystmilice-Posternes Opsyn. 3. Det skal være forbudet enhver at fiske ved Nattetid, med mindre der til saadant er forhvervet Øvrighedens Tilladelse. Disse allerhøieste befalinger blive herved til allerunderdanigst Efterlevelse bekjendtgjort for alle Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Den Kongel. Slesvig-Holsteenske Casse og Casse Administration, den i Holsteen nedsatte Finants Casse Commission og den der i Landet forblevne Afdeling af Bankomtoiret ere samtlige forflyttede fra Rendsborg til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Man vil have Efterretning, at de for nogen Tid siden til Sverrig ankomne Engelske Tropper endnu ikke ere udskibede, og at deres Chef General Moore efter sin Tilbagekomst fra Stokholm er afreist til London, formodentlig for at hente nye Forholdsordres. Man uddrager heraf den Slutning, at begge Allierede endnu ingenlunde ere enige om deres tilkommende Operationsplaner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Slavernes Antal paa Cronborg er nylig bleven forøget med en Forbryder ved Navn Sachmann, fød i det Holsteenske. Denne Person, som har gjort sig skyldig i Bigamie (Ægteskab med to Koner paa eengang, Falsk, og adskillige grove Tyverier, er af vedkommende Overcriminalret dømt til Kagstrygning og Fæstningsarbeide paa Livstid, blandt de uærlige Slaver paa Cronborg, og denne Dom er bleven stadfæstet af Hs. Maj. Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Blandt de Engelske Krigsfanger, som i disse Dage ere blevne indbragte hertil, skal findes et Par af de Marinere, som deserterede herfra i Fjor efter Kjøbenhavns Capitulation, og som vel neppe drømte om at see Dannemark igjen paa denne Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
J en Efterskrift til sin Plan til en udvidet Fabrication af Klædevarer a. anmoder Hr. Prof. Phil enhver, der maatte være i Besiddelse af gode Opskrivter til at farve Tøier i alle Slags Couleurer, at meddele ham disse og tillade ham at tilføie deres Navn, der have meddelt dem og fundet dem svarende til Opgaven. Hr. Professoren agter da at samle disse Resultater og udgive en Anvisning til at farve Tøier med indenlandske Materialier. Paa en Tid, da den Engelske Regjering er grusom nok til at udstrække sine Fiendtligheder end- og til den lidende Syge og at negte det øvrige Europa Tilførslen af Lægemidler, er det ikke af Veien at gjøre opmærksom paa den Norske Rhabarbar, hvoraf Apotheker Pekel omtrent 1776 havde anlagt en Plantage i Kongsberg og af hvilken han 1786 havde 30,000 Planter i herligste Stand. Han havde opelsket dem ved Frø af Rehum palma tum, han medbragte fra den botaniske Hauge i Kjøbenhavn, og hvis Rod vi ellers faae fra China. J Prof. Todes Sundhedsblade No. 38, for 1786, hvor denne Norske Rhabarbar anbefales, findes en Attest fra Apotheker Tychsen, som havde chemisk undersøgt den og fundet, at den er fuldkommen saa god som den østerlandske. J samme Blad forsikkres, at denne Plante lykkes ingensteds i Europa bedre end i Norge, hvor Veirligets Stadighed og den stærke Sommervarme mellem Klipperne hielper meget til at den bliver god og let tørres. Anmelderen veed ikke hvad den Pekelske Rhabarplantage, er bleven til, og om den maaskee ikke har maattet gaae aldeles under af Mangel paa Understøttelse, men han troer, at et saadant Anlæg aldrig fortjente større Opmærksomhed og Opmuntring end i nærværende Øieblik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Auctionen over det af Batteriet Trekroner opbragte og siden prisdømte Skib Divinas Ladning, har indbragt 3 Tønder Guld. Varerne bleve overordentlig dyrt betalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Mekanikus Hr. Marstrand har i Handelstidenden No. 61 meddeelt en sindrig Jdee til en Vogn for Syge og Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Trieste d. 27 Maji. J disse Dage ankom hertil, under Keiserl. Østerrigsk Flag, Skibet Olivo, Capit. Ursicich, fra Palermo, med en Transport af 6 Danske Skibscapitainer og 53 Styrmænd, og Matroser, som havde tjent paa de i Palermo Havn befindtlige Danske Skibe, hvorfra de efter den Sicilianske Regjerings Foranstaltning bleve afsendte, for at afleveres til det herværende Danske Consulat. Skibet er lagt under 21 Dages Qvarantaine, efter hvis Forløb der vil blive føiet fornøden Anstalt til bemeldte Danske Mandskabers videre Befordring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Telegraf-Rapporter. D. 12 Junii. Fra Nakkehoved: Et Orlogskib driver for Vinden opad. Fra Qvintus: Den ankomne Convoi ligger, tilligemed 1 Orlogskib, 1 Brig, 1 Fregat og I Kutter, til Ankers, i en Linie fra den sydøstlige Ende af Hveen, opad til Landscrone. – D. 13, Eftermiddag Kl. 11. Fra Cronborg: For nærværende Tid sees under Seil 1 Orlogskib imod Hveen, en Canoneerbaad fra Landskrone til Helsingborg, og en Brig fra Convoien til Raae. - Den 14de Junii, Kl. 8 Formiddag. Fra Qvintus: Den Engelske Convoi mellem Hveen og Landskrone gaaer nu til Seils Syd efter. - S. D., Eftermiddag Fra Dragør. Convoien er ankret ved Malmøe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Et Orlogskib krydser i Kjøgebugt. Fra Nakkehoved: Et Orlogskib og et lidet Krigskib styre henimod Øresund. Fra Qvintus, Sønden for Hveen sees 1 Orlogskib, 1 Fregat og 2 Kuttere; mellem Hveen og Sverrig 1 Kutter og Convoien i Flinte renden. – Fra Dragør, Convoien ligger som i Gaar Aftes 1 Miil Norden for Malmøe. Fra Nakkehoved: En Fregat seiler for Vinden Sydost efter. Fra Cronborg: En Caper er indkommen med et Amerikansk Skib. Eftermiddag. Fra Cronborg: Ved Raae er ankret en Nord fra indkommen Fregat, og en Brig, der er kommen Syd fra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
J Mandags ved Middagstid behagede Hans Maj. Kongen, ledsaget af Admiralitetet og flere Søeofficierer, at tage 4 Kajakroeres Manoeuvres i Øiesyn. De roede frem og tilbage med megen Hurtighed ligge for Gammelholm, kastede sig under Vandet og kom op igjen med megen Lethed. Den ene, som havde en Blikkasse paa sin Kajak, udmærkede sig ved hurtig Roening og Omkastning. Gilleleies Capere have gjort to Priser, begge ladede med Salt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
J Fredags Formiddags har en Caper fra Helsingøer taget i Sundet en svært lastet Galease, som gik under Kniphauser Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Capitain Wulffsen har opbragt et tremastes baglastet Skib fra Nordsøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Hos Hr. Brygger Erlandsen paa Strandgaden i Helsingøer er Natten imellem d. 14 og 16 d. M. skeet et betydeligt Tyverie. Hans Chatol fandtes opbrukket og deraf bortstiaalet 6000 Rdlr., hvoraf de 5000 og nogle hundrede bestod af Hundrede og Halvtredsindstyve Rigsdalers Sedler, og Resten af 10, 6 og 1 Rigsdalers Sedler, foruden endeel Smaaepenge og en Sparebøsse med Laas for, hvorudi en Sølvspecie samt nogle smaae, penge. For Opdagelsen af dette grove Tyverie til siges en Douceur af 500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Kildetiden i Jægersborg Dyrehauge vedvares i Aar fra d. 22 Junii til d. 6 Julii. Tæt norden for Viig ikke langt fra Qvans Kirke nær ved Kongeveien, paa en bred yndig Slætte ved Lougens Aabred, staaer en smuk malet Trætavle paa et Kors med en Jndskrivt, der findes første Gang trykt i M. N. H. S. Blochs nylig udkomne Reise=Jagttagelser. Den fortjener især i denne Tid at bringes i Erindring, thi den viser, at Norges Klippesønner ere sig selv lig i ethvert Aarhundrede. Den lyder saaledes: "Epitaphium. Herunder hviler Jørgen Sinclair, som faldt i Kringlene Aaret 1612, med et Antal af 900 Skotter, som blev knuset som Leerpotter, af 300 Bønder paa Lessøe, Vaage og Froen. Bøndernes Anfører det var Berdon Segelstad af Ringeboe. Tavlen blev af Flommen ødelagt 1789 og igjen oprettet af A. Viborg og N. Viig." - Det er nemlig 2 Bønder, som have opreist dette Mindemærke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Blandt Christiania Byes Seeværdigheder fortjener det offentlige Bibliothek i Latinskolens prægtige Bygning at nævnes. Det bestaaer af det forhenværende offentlige Bibliothek, stiftet 1780 af en Cancellieraad Deichman, med en senere Forøgelse af Justitsraad J. F. Bartholins Bogsamling, – hvilket i endeel Aar stod i den forrige Overhofrets Gaard, – foruden det Skolen tilhørende, og Jess Ankers senere tilkomne Bibliotheker, hvilke staae særskilte i en med et smukt Gallerie omgiven Sal. Skole bibliotheket forøges aarlig anseelig, og det har forikke længe siden faaet for Skolecassens Regning fra Kjøbenhavn for 2500 Rdlr. Bøger. Den Ankerske Hauge, som, efter Kherre Berent Ankers Testament, var skjænket Latinskolen til en botanisk Hauge, var i Aaret 1806 endnu ikke taget i Brug og benyttet. Latinskolen er een af de rigeste Skoler, i begge Riger, og skal, naar dens Godser, ligesom de blive børelledige, sælges, eie en Formue af 3 1/2 til 4 Tønder Guld. Dens sidste Udbedring og Jstandsættelse for nogle Aar siden kostede 24,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Af den commanderende General søndenfields i Norge er indmeldt: 1) at af Mosse Byes Jndvaanere er subskriberet til Søedefensionens Gjenoprettelse 6195 Rdlr. 26 s., samt 102 3/4 Lod gammelt Sølv; 2) at Præsten Hr. Schmidt til Eger har indsendt Sølv og Medailler, 96 1/2 Lod, og 3) at af Kjøbmand og Borgercapitain A. Stang i Frederikshald er tilbudet fra 1 Julii d. A., saalænge Krigen varer, og han maatte være i Live, aarligen 100 Rdlr. Efter at saadant er blevet Hs. Majestæt Kongen allerunderdanigst forelagt, har det behaget Allerhøistsamme at resolvere, at Vedkommende, igjennem fornævnte General-Commando, herfor skal tilkjendegives Allerhøistsammes Tilfredshed og Tak, hvilket og Generallieutenant v. Düring er paalagt at tilkjendegive det altonaiske Jæger Grenadeercompagnie for en af det afleveret Sum af 171 Rdlr. 2 Ls., der allernaadigst er bestemt for Spedefensionen i Holsteen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Som et Bidrag til at formindske de betydelige Udgifter, der ere forbundne med den Krig, hvori Fædrenelandet saa uretfærdigen er blevet indviklet, har Eieren af store Mølle ved Holbek, Jens Müller, tilbudet, saalænge nærværende Krig vedvarer, at male al den Magazinsæd, som af Bageren i Holbek skal forbages til Troppernes Forsyning, for det Halve af de hidtil betalte Maler penge, og, uden videre Betaling, at lade Sæden transportere fra Magazinerne til og fra Mølle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Hs. Majestæt har behaget allernaadigst at tilkjendegive bemeldte Müller sin allerhøieste Tak for dette patriotiske Tilbud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Det har behaget Hs. Majestæt, under 6te d. M., allernaadigst at resolvere, at, naar en Mand tjener som Underofficier ved de annecterede Batailloner i saa lang Tid, at han, efter Forordningen af 15 Febr. d. A., skulde overtræde i Reserven som gemeen Mand, saa skal han, i dets Sted, herefter overtræde i lige Egenskab, som Underofficier, til de Overcomplette af den Bataillon, hvorved han har staaet, og bliver saaledes udenfor det Antal af Bataillonens 200 Overcomplette, hvorved vindes, at han ei forringes i sin Stilling, i det han bliver hvad han var, og at Bataillonerne kunne, naar de mangle Underofficierer, indkalde af de overcomplette Underofficierer til Tjeneste, ligesom de nu kunne indkalde af de overcomplette Gemene til Complettering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-18
Reisende, ankommen: Skipper Jessen, Færgemand Meinert, Kjøbmændene Larsen, Brükert og Schirtman, Grev Moltke, Forvalter Ribber, Ritmester Hansen, Jomfr. Cdelmann, Byefoged Heboe, Apotheker Beyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ForkanskaFemte Aargang. No. 72. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 21 Junii, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
(Jndsendt.)Med den Jnteresse som saa mange Landsmænd have læst Dr. Larsens militaire Forsvarsplan, med den samme Jnteresse har ogsaa jeg læst den. Baade Mandens aabenbare redelige Hensigt som hans Jver for at gavne, fortjener Enhvers Agtelse. Kun et Udtryk har stødt mig, og det er det p. 27, hvorhan erklærer, at Kaperfarten slet ikke kan ansees for nogen ædel Haandtering. Jeg er hverken Kaper eller Kaperreder, og har aldrig, eller nogensinde vil faae, mindste Skillings Fordeel heraf, og altsaa kan vel synes at tale upartisk. Men jeg gad vidst om Krig selv er nogen ædel Haandtering? eller om ikke den, der drog frem med Moralen i den ene Haand og Sværdet i den anden, vilde gjøre sig latterlig i en Bataille. Er det en ædel Handling, naar Soldater afbrænde hele Byer og Fiendens Kornmagaziner tages eller ødelægges, fordi derved haves til Hensigt at søge Fiendens Hungersdød, Det er ædelt i Krig, paa Landet som paa Vandet, at gjøre sin Fiende al mulig Afbræk og Hindring. Som dette svækker Fiendens Kræfter, saaledes vækker det Mod, Dristighed og Kraft paa den anden Side. Hvo ville overalt mod en Røverstat, som vor Fiende er, tænke paa at handle ædelt? Men denne ikke selv vilde være den første, der med Spot og Haan ville udle os, om vi nedlagde Kaperhaandteringen, fordi vi fandt den uædel. Og under hvor mangehaande Skikkelser søger ikke denne Nation at forlede deres egne fredelige Landsmænd til at vove Liv og Gods for at fremme deres skjændige Mordangreb, og skaffe dem Midler til at kunne udholde deres Helvedsplaner, Og disse skulde vi af en vrang forstaaet Moralitetsfølelse lade gaae uantastede hen, og skaffe Fienden den intenderede Hensigt, Nei, det kan ikke være Hr. Doctorens Mening. Men neppe har han fuldelig overveiet dette Udtryk, som saa at sige er undsluppen hans Pen 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
J De følgende Tirader har Udgiveren udeladt, fordi han troer, at det bør være enhver overladt at udruste Capere eller ei, og det er ubilligt at gjøre nogen Bebreidelser, fordi han just ikke føler Lyst eller Kald til at gavne Fadrenelandet paa denne Maade. Skulde imidlertid Stykkets Forfatter ønske det aldeles ubeskaaret, saa staaer det ham jo frit for, at lade det indrykke i et andet Blad. Han behager i saa Fald at lade Manuskriptet afhente i Mad. Höeckes Officin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-06-21
Fra Hr. Maler H. Hansen er Udgiveren tilsendt et Stykke i Anledning af Hr. Assessor Bärens Afhandling, om Konsternes Academie bør have en Professor i Anatomien &c. - Af Mangel paa Rum har Udgiveren maatte indskrænke sig til at levere følgende væsentlige Udtog deraf: