Berlingske Tidende, 1814-08-05
Den 23de Juli. Da det var bekiendt at Budgettet eller Fremstillingen af Rigets Finantsers Tilstand skulde igaar forelægges de Deputeredes Kammer, havde en talrig Mængde Mennesker indfundet sig allerede tidlig om Morgenen. Trængselen tog saaledes, til at Skildvagterne maatte dige, at Tribunerne snart bleve fyldte, og at mange Personer, især Damer, og deriblandt adskillige Engellænderinder, endog satte sig paa de Deputeredes Sæder. De Deputerede havde den Artighed at de lode Damerne sidde, og valgte sig andre Pladser. Klokken 2 traadte de Kongel. Ministre, Finantsministeren, Baron Louis, Ministeren for det Jndre, Abbs Montesqvion og Statsministeren, Ferrand, ind i Salen. Den første besteeg Talerstolen, og forelæste en Fremstilling af Rigets Finantsforfatning. Ved Overgangen fra Krig til Fred, og ved Rigets forandrede Stilling er Finantstilstanden, sagde han, naturligviis besværlig og trykkende. J de første tre Maaneder af dette Aar har Jndtægten ikke dækket den fierde Deel af Udgivterne, og dette Trimesters Deficit beløber sig alene til over 230 Millioner. J det sidste Trimester af dette Aar haabe vi allerede at erholde et Overskud. Efter den forrige Regierings System vilde Frankrigs Udgivter i indeværende Aar have beløbet sig til en Milliarde 245 Millioner og 800000 Franker. Nu, da saamange Landstrækninger ere skilte fra Frankrig, da Krigen, er ophørt og alle muelige Besparelser giøres, beregner man Frankrigs Udgivter for iaar til 827 Millioner og 415000 Franker. Aaret et rykket for langt frem til at man allerede nu skulde kunne forandre Udgivessystemmet. Dette Aars Jndtægter anslaaes kun til 520 Millioner saa at der bliver et Deficit paa 307 Millioner og 415000 Franker. Dette hører til den tilbagestaaende Gield, for hvis Betaling der maa sørges. Aaret 1815 begynder under lykkeligere Varsler end Aaret 1814. Forat indrette Skattelisterne maa Budgettet decreteres fire til fem Maaneder iforveien. Udgivterne i Aaret 1815 ville kun udgiøre 618 Millioner Franker, hvoraf 70 Mill. og 300,000 ere bestemte til Gields Afbetaling. Det er Kongens Villie at Renter og Pensioner skulle punktlig betales, at Tronen kan være omgivet af Glands uden Prunk, at Retfærdigheden hævdes som den bør, at en Armee underholdes der er Frankrig og dets Hæder værdig, at vor Marine igien erholder en Consistents, som passer til vor Continentalstilling og vore Handelsforholde, at Kunster og Videnskaber nyde Opmuntringer o. s. v. Midlerne til og Maaden hvorpaa disse Udgivter i Aaret 1815 skulle bestrides ere: directe Skatter 340 Millioner, Indregistrering, Dømainer og Skove 120, Poster, Lotterie, Saltværker og Skibsfarts udgivter 28, og inddirecte Skatter 130 Millioner, hvilket ialt udgjør 618 Millioner Franker. Paa Told afgivterne kan man ikke gjøre stor Regning. Det vil være nødvendigt at forøge Udgivterne af Drikkevare. Uagtet de Hielpemidler, Frankrig før eiede, har det et Deficit paa en Milliarde og 308 Millioner Franker. Denne uhyre Gield, det sidste sørgelige Resultat af Revolutionen, maa nu afbetales. Efter Afdrag af 549 Millioner, som angaae Domainer, Cautioner &c. udgiør Resten, for hvis Betaling vi maae sørge, 759 Millioner. Fra denne Byrde maae vi søge at skille os med Ære, det vil sige med Billighed. Derfor skal der udstædes Gieldsboviser eller Obligationer, lydende paa den Kongel. Skat, som skulle betales inden 3 Aar og bære 8 Procent Rente. Hvor stor denne Fordeel end er, saa kunde den dog ikke fastsættes lavere, da Creditoren efter Renternes Courskunde erholde ligesaameget. Til Hypothek for disse Gieldsbeviser tieneBesparelserne ved Budgettet i Aaret 1815, 300,000 Hectarer Skov, som skulle sælges, samt de Domainer, hvis Salg endnu staaer tilbage, endvidere Jnscriptioner i de som Procent consoliderede Fonds for de Creditorer, som maatte foretrække dette Slags Eiendomme for Gieldsbeviserne. Gjerne havde vi beskieftiget os med et vigtigere Amortissement eller Lettelse i Afgivterne, naar ikke de Midler, som ere forhaanden, gjordes høilig nødvendige for den Gield der endnu staaer tilbage. Den constituerede Gield, hvis Effecter ere faldne saa meget, fordrer nødvendig, for igjen at komme paa Fode, Understøttelse af en Gieldsafdragsfond. Midt under alle Storme har Engellands Credit, uagtet dets Gields Stigen, vedligeholdt sig, og Frankrigs Credit standsede under lige Omstændigheder, uagtet dets Gield formindskedes. Ærlighed og Troskab mod Forpligtelser frembragte hos vore Naboen et Syn, der er saa forskielligt fra det vi opstillede. Hvor høilig er det at beklage, at vi endnu ikke kunne anvende en Deel af vore ordentlige Jndkomster til at indkiøbe Effecter af den constituerede Gields Hvorsnart vilde vore Statseffecter ikke derved igien stige, Vi have, saaledes ender Finantsministerens omstændelige Beretning til Kongen, overgivet en sørgelig men tro Skildring af den Tilstand, hvori vi, Sire, forefandt Deres Kongeriges Finantser den 1ste April. Vi fandt en uhyre Mængde forarmede Folk og ødelagte Provindser. Freden vil tillade Dem at tilveiebringe betydelig Lettelse. Under Deres Majestæts Regiering vil ingen Gjeld mere opstaae. De har erkiendt den forrige Regierings Gield, og befalet at al retmæssig Gield skal betales. Følgen af denne i Finantshistorier, sieldne Redelighed vil være gienvunden Credit, og tiltagende Velfærd, der begge altforlænge have været fremmede for Frankrig. - J nogle Dage har man talt om en opdaget Sammensværgelse. De forstærkede Vagter ved Thuillerierne give Tingen Sandsynlighed. Man taler ogsaa om Misfornøielse blandt Tropperne &c.