JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Corsaren, 1841-08-06
Charivari. To Ting var der, som man ønskede omstyrtede, skjøndt de vare bestemte til at staae fra 1660 til evig Tid: Kongeloven og Ulfeldts Støtte. Hs. M. Kongen, hvem Ønskerne allerunderdanigst foredroges, har allernaadigst tilladt, at Halvdelen af Ønskerne opfyldes, at nemlig - Ulfeldts Støtte omstyrtes. - Angaaende Kongelovens Omstyrtning eller Ophævelse sommer det sig ikke, at man udtrykker sig undtagen med den største Forsigtighed. Da det imidlertid har været og vel endnu er tilladt at bede Kongen om sammes Ophævelse, maa det ogsaa være tilladt at fortælle om en Beregning, som en Mathematiker har anstillet angaaende Tiden for disse Bønners Opfyldelse Denne Tid angiver han at skulle være 1860. Saa har nemlig, siger han, Souverainiteten varet 200 Aar. Men, naar de to Nuller i dette Tal, lægges ned ved Siden af hinanden, danne de Tegnet ∞, der i Mathematiken betyder evigt, uendeligt; følgelig har Souverainiteten til den Tid varet to Evigheder, hvilket idetmindste er een Evighed for længe. - (Vi behøve naturligviis ikke at tilføie, at vi aldeles misbillige saavel Aanden i dette Beviis som sammes Resultat.)
Corsaren, 1841-08-06
Det kunde maaskee være interessant at see, hvorledes man i England lovpriser vort elskede Danmarks Lykke, hvilket tyder hen paa, at man nu ogsaa der begynder at forandre gamle Meninger, og at Troen paa hiint bekjendte: "There is some thing rotten" viger for klarere Anskuelser. Ved Godhed er os nemlig meddeelt en poetisk Engellænders smukke Betragtninger, hvoraf vi levere følgende Uddrag: "I Danmark er der skeet stor Forandring ved Thronskiftet. Lady Fortuna har sendt trende af sine hulde Miss-Døttre til dette Land for at udbrede Velsignelse. Den ene af disse, Miss Gunst, gaaer daglig ud fra Kongens Sale for at lønne Folkets Udkaarede og Fædrelandets troe Mænd; den anden, Miss Fornøielse, gaaer daglig fra Folket til Kongen og lønner ham for hans herlige Foranstaltninger til Landets Vel; den tredie, Miss Tillid, gaaer vexelviis mellem Kongen og Folket og har allerede bevirket, at Politiets Betjente næsten ere blevne reducerede til Intet, at man ved offentlige Foranstaltninger eller Optog aldrig seer Militair, at Kongens Garde.... ja, nu kommer en stor Usandhed om den kongelige Gardes Venlighed o. desl., som vi ikke ville fortælle.
Corsaren, 1841-08-06
For yderligere at faae Personalet i Collegierne indskrænket uden dog ved indre Reformer at formindste og simplificere Arbeidet og saaledes give den reformatoriske Aand altfor løs Tøile, har en Mand bedet os foreslaae, at det herefter paalægges Copisterne at bruge begge Hænder paa eengang, samt at de sundtseende blandt dem opereres saaledes, at de komme til at skele dygtig ud med Øinene, uden hvilket nemlig Arbeidet med begge Hænder vilde være en Umulighed.
Corsaren, 1841-08-06
"Sig mig hvem Du omgaaes med, saa skal jeg sige Dig, hvem Du er!" – Saaledes lyder et gammelt Ordsprog. Omendskjøndt dettes Sandhed i mange Tilfælde er nomtvistelig, er det til sine Tider dog mindre paalideligt; thi, er da enhver Konge - som fordetmeste omgives af, altsaa omgaaes med Hyklere og Smigrere - en Smigrer og Hykler? Er da enhver Staldmester - som fordetmeste omgaaes med Heste - en Heft? – Nei, der maa dog vistnok nu og da gives Undtagelser.
Corsaren, 1841-08-06
Man blev i Almindelighed forundret, da man erfarede, at Lieutenant v. Scholten var bleven Ridder af Æreslegionen. Til Ære for Hr. v. Scholten maae vi tilføie, at han selv blev forundret derover. - En af Capitainerne i Livgarden, Hr. W. T. v. Oxholm, er bleven udnævnt til - Committeret i General-Toldkammeret. - Man troer, at Hr. v. Oxholm, naar han i nogen Tid har udført dette Hverv. vil blive udnævnt til Professor i Lovkyndigheden og derefter faae et andet lærdt og vigtigt Embede f. Ex. Generalprocureurposten. Ørsted kan maaskre saa istedetfor blive Capitain i Garden.
Corsaren, 1841-08-06
"Figaro" sukker efter "de saa velgjørende Maadeholdsforeninger." Men, bedste Figaro! De har jo allerede selv etableret en saadan, der tæller 1500 Medlemmer, som Alle have renonceret paa al mulig Spiritus.
Corsaren, 1841-08-06
Det er formodentlig ved at see denne Maadeholdsforening, at Skolelærer Sørensen i Vensløv har faaet Jdeen til den Brochure, hvoraf den hamborgske Tractat-Forening har ladet trykke flere tusinde Exemplarer for ham, og hvori han opmuntrer til at stiftet Maadeholdsselskaber omkring i hele Danmark. Vi skulle imidlertid tillade os at gjøre Hr. Sørensen opmærksom paa, at Danmark, i det Hele taget, ikke er gunstig for slige Planer; thi hos os Danske har Hovedet Lyst til Overdaad og Nydelse, og det er derfor naturligt, at Maven og de øvrige Lemmer følge efter.
Corsaren, 1841-08-06
(Fortsat Uddrag af Hoftidenden i Ravnekrog.) Udnævnelse. Under Hof-Marschallatet: Bukspringer Taugnioni tildeelt Titel af Oberhofbukspringer, med Tilladelse til at bære et Pragt-Exemplar af den Skrivelse, som Hs. M. Løven ikke har læst, i Knaphullet.
Corsaren, 1840-11-27
Literaire Anmeldelser. I. Klageskrift mod Scholten, forfattet af Magens, udgivet af Scholten. Kleins Forlag. Der gives som bekjendt Ting, der ere incommensurable indbyrdes ɔː man kan vende op og ned dem, stjære dem i Stykker og sættte dem sammen, dividere og multiplicere dem, og dog faaer man dem ikke til at passe sammen. Paa lignende Maade gives der Ting, som ere incommensurable med den sunde Fornuft, og blandt disse Ting regne vi i en vis Henseende hiin Bog. Det løber surr for os, naar vi ret tænke over den Maade, hvorpaa den er kommen i Trykken, og hvad deraf er opstaaet. Magens bliver i Anledning af denne Bog sagsøgt af Scholten for med Hensyn til ham at have overtraadt Trykkefrihedsanordningen, og dog er det ikke Magens, der har udgivet Bogen og derved begaaet Forseelsen, men Scholten, der har gjort det paa hans Vegne; og paa den anden Side er der ved denne Leilighed ingen Presseforseelse begaaet; thi Scholten har jo, som sagt, selv udgivet Bogen, og Enhver har jo Lov til at lade trykke saa mange Jnjurier imod sig selv, som hannem lyster. Og naar nu Magens skulde blive domfældt og komme under Censur, saa vil dette altsaa skee for en Bog, som Scholten imod hans Villie har ladet trykke og bringe i Publicum. Det er til at blive desperat over, saa forunderligt er det, og dog skal det ikke være fuldt saa forunderligt som mange andre Ting i Vestindien.
Corsaren, 1841-08-06
Scene i Odense. A. (stikker Hovedet ud). Hvem banker? B. (med en Bibel under Armen og aftagen Hat). Deres underdanige Ringhed. A. Her kommer ingen Sjæl ind - gaa til min Fa'er. (smækker Døren i.)
Corsaren, 1841-08-06
Da Hr. J. Nathansen i Mandags fremviste sin Hest Cheer, havde denne et bredt hvidt Baand om Halsen, og i dette Baand hang en Art Orden. Da saae Folk grant, at Hesten maatte være af ædelt Blod; thi hvorledes skulde den ellers have faaet det hvide Baand?
Corsaren, 1841-08-06
Jfølge Breve fra Fyen reiste Digteren Andersen der igjennem, ifort en fuldstændig græsk Dragt, hvorved især udmærkede sig en Hue med en stor forgyldt Kvast, der hang ned paa Digterens Skulder. Denne Kvast gjorde en saadan Opsigt paa Øen, at Folk endog stode stille paa Landeveien, naar han kjørte forbi, og sagde: Nei, see bare hans Kvaft.
Corsaren, 1841-08-06
Hr. I. Levin beklager hyppigt i "Dagen", at han er for meget indstrænket i Henseende til Pladsen for hans Feuilleton-Artikler. Hr. Levin har ved denne Leilighed mødt den inderligste Sympathi hos Publicum: Det gjentager hver Dag med Bedrøvelse, at han i Henseende til Feuilletondens Redaction er for indskrænket.
Corsaren, 1841-08-06
Hvor dog det blotte Navn er et Tegn paa Patriotisme! - Jetsmark Sogn i Nørrejylland har til Mindestøtten for Kong Fredrik den Sjette givet - 5 A, samt rigeligt velsignet de andre Sogne, som have givet Mere.
Corsaren, 1841-08-06
En medicinsk Professor anvender Logik. En Candidat. Jeg tager mig den Frihed at spørge, hvorfor Hr. Professoren nægter mig Adgang til den kongelige Fødselsstiftelse. Prof. Fordi De har været saa uheldig at erholde non cont. til Exammen, og jeg desaarsag finder det høist uforsvarligt at betroe, selv under mit Opsyn, Menneskeliv i Deres Hænder. Cand. Men Hr. Professoren har jo givet mig Testimonium for, at jeg er befunden duelig til at practisere i de herhen hørende Forretninger. Prof. (betænker sig lidt). Naa, ja! Saa behøver De jo igjen ikke at øve Dem deri.
Corsaren, 1841-08-06
Avertissement. Undertegnede, der skriver en let og tydelig Haand, ønsker sig, snarest muligt, en Plads som Copist. Det bemærkes, at han allerede i længere Tid har bestjæftiget sig med Forretninger henhørende hertil, og har, tildeels, været saa heldig, at vinde Publicums Tilfredshed. De herpaa Reflecterende bedes at indlægge en Billet hos en af dette Blads Agenter, mrk. "Udvikling. af Balles Lærebog." Ærbødigst Fr.....k Fr..'.. - Som vi have forudsagt, ville flere Blade nu begynde at efterligne "Figaro" og give deres Abonnenter Erstatning i det Materielle, for det, som de mangle i det Aandelige. "Dagen" vil gjøre Begyndelsen ved efterfølgende Aftenunderholdning, som vil blive given i Ridehuset, og hvortil man godhedsfuldt har meddeelt os Placaten: 1ste Afdeling. 1) Onverture: "Nur immer langsam voran, immer langsam!" udføres paa Pibe og den store Tromme af det musikalsk-politiske Conservatorium. 2) Stort Transparent, forestillende: Prof. Sibbern bekrandses af Laugsmestrene. Han holder et brændende Lys i hver Haand og et i Munden, Alt til Tegn paa hans varme Venskab for Oplysning og Lysestøbere. 3) Sang paa 99 Vers, skreven til Ære for de trende Danne- og Hædersmænd: Sibbern, Fribert og Rask, paa Melodien: "Visselulle min Lire! havde vi saadanne Fire, saa skulde alle vore Vugger gaae!" Synges af Asylbørnene. 4) Afskedskvad til en elsket Religionslærer, udføres af Frøken Eulalia Sensitiva, med godhedsfuldt Accompagnement af Hr. Je. mark paa Lirekasse. 2den Afdeling. 1) "Sie sollen ihn nicht haben!" comisk Terzet om Kongeloven, synges af Dhrr. Sibbern, Fribert og Rask. 2) Mechanisk Kunststykte, forestillende Formælingstoget, forfærdiget af Prof. Sibbern til hans egen Fornøielse. Det sees paa det skjønneste belyst af Sandhedens rene Straaler, og ledsages under den fremskridende Bevægelse af mechaniske Hurraraab. 3) Stor Ascension opad Naadens Trappestige, udføres af Dørr. Fribert og Rask. - NB. Til Publicums Beroligelse styres deres Fødder af en dertil bestaltet Censor, at de ikke skulle træde udenfor Trinene. 4) Epilog: Smædesang over Liberalisterne. Den begynder saaledes: "Med min Asenkjæft jeg slog her en Hob og tvende hist!" og synges af Hr. Fribert i Costume som Samson. Billetter erholdes a 5 Rbd. Stk., naar man indleverer Ansøgning paa "Dagens" Contoir; men uden paalidelig Attest om ubedærvet Lopalitet nytter det ikke at melde sig.
Corsaren, 1841-08-06
Theatret. De franske Skuespillere, som for nærværende Tid give Forestillinger paa det kongelige Theater, indlagde sig i Torsdags Aftes, ved at give "Et Glas Vand," den Fortjeneste at vise Mom. Holst, hvorledes hun skulde spille Abigael, Jfr. Ryge, hvorledes hun ikke skal spille Dronning Anna, samt Publicum, hvor mesterligt Hr. og Mom. Nielsen have spillet i dette Stykke. Hr. Lionel, der gav Bolingbrokes Rolle, har vistnok staaet i den Formening, at Bolingbroke var en Qvæker; thi han beholdt næsten hele Tiden Hatten paa i Dronningens Forgemak. Det maa imidlertid indrømmes, at Mom. Simon nok kunde bringe ham til at glemme, at det var en Dronnings Forgemak. Prices Theater. J de sidste Aftener har Publicum paa dette Theater havt Leilighed til at beundre Brødrene Graffina's næsten utrolige Færdighed i athletiskeacrobatiskeequilibristiske Kunster. Jsær henrykte det Tilskuerne at see den ene Broders Evne til at staae paa Hovedet. - Ja! kunde blot et vist Folk staae ligesaa godt paa sine egne Been, som denne Mand staaer paa sit eget Hoved! Vesterbroes nye Theater. J Mandags Aftes gav det derværende Selskab med det lange Navn Bürgers "Lenore". Man er saa memeget mere berettiget til at sige, at det var Bürgers Lenore, som Bürger selv var med i Stykket som Præst og Fader til Lenore. Forfatteren har formodentlig været bange for, at Stykket ellers ikke noksom skulde svare til Titelen.
Corsaren, 1841-08-06
Fabler. IV. (Jgjen efter det Tydske.) Leoparden (hviler paa rigt forgyldte Fløiespuder). Kamelen (staaer ved Døren og gjør nogle hundrede dybe Buk). Deres Excellents har behaget at befale. Leoparden. Ab, see! Allerede her! Kom nærmere, min kjære Kameel! Kamelen (idet den vælter sig nærmere hen ad Gulvet). Deres Excellents, denne Naade.... Leoparden. Kom kun nærmere. Kom, sæt Dem hos mig! Jeg har en Tjeneste, De skal gjøre mig. De har indgivet Ansøgning til Hs. M. Løven angaaende Deres Søn; De vil have den ledige Post ved Hoffet til ham. Men, min kjære Kameel, den Sag behager mig ikke. Jeg har en Slægtning, det er en Æsel, et dumt Fæ; men - det er min Slægtning, og man maa sørge for sin Familie. Deres Søn derimod har lært Noget, har endog gjort sig fortjent af Staten, og det kunde let hændes..... tag Deres Ansøgning tilbage, Kameel. Gjør mig den Tjeneste, og De skal inden to Maaneder have en Orden, paa min Ære! Kamelen. Deres Excellents! Jeg beder Dem allerydmygeligst, ikke at afvise mig denne Gang. Min Søn er allerede saa gammel, har arbeidet saa lang Tid for Løven og har endnu kun 5 eller 6 Løfter. Slaa for denne Gang hiin Æsel af Tankerne, skjøndt han staaer Dem nær. Min Cousine, den unge Paafugl, som nylig er ansat som Kammerjomfru hos... Leoparden. Tal ikke om Deres Cousine. Hun er uopdragen, haardnakket.... Kamelen. Forhen, Deres Excellents, forhen var hun det. Men nu har jeg talt med hende, og - hun nærer de menneskekjærligste Anskuelser. Leoparden. Gaa De hjem, Kameel; Deres Søn skal have Posten. Apopros! Sig Deres skjønne Cousine, at der er tilstaaet hende et Gratiale paa 500 Rbd. Hun kan endnu idag hente Anviisningen hos mig.
Corsaren, 1840-11-27
II. "Kvindelig Dannelse," efter Therese Huber af V. Visby, Præst. Høsts Forlag. Præsterne skulle være Ungdommens Ledere paa Dydens Vei, og denne skjønne Opgave stræbe Flere af dem at løse, uden at de dog i Almindelighed følge de samme Principer derved. Saaledes har nu Visby valgt den Mancer at gjøre de unge Piger Dyden kjær ved at stildre dem alle dens Skjønheder og Tillokkelser; Dr. Rothe har som bekjendt valgt den modsatte Vei: Han søger at opnaae det samme Resultat ved at forestille de unge Piger, som han forbereder til Confirmationen, Lasten i hele dens Afstyelighed. Naal Enhver sin Viis, som et gammelt Ordsprog siger.
Corsaren, 1841-08-06
Foruden de ordinaire billetter er denne Gang Brev til Hr. bis. - Da der igjen henligge endeel Breve uashentede, gjøres Dørr. Forfattere endnu engang opmærksomme paa, at der indlægges Brev til Dem, saasnart nogen Artikel fra dem er benyttet, uden at derom skeer nogen Annonce.
Corsaren, 1841-08-13
Charivari. I Tirsdags havde den berømte Magiker, Professor Døbler, den Ære, at give en Forestilling for Hs. M. Kongen. Han viste da Hans Majestæt, hvorledes man kan forblinde Øinene paa Folk. - Hs. Majestæt blev dog ikke saa meget overrasket derved, som vi Andre formodentlig vilde være blevne; thi Allerhøistsamme har seet Saadant før. - Forøvrigt tilstode Alle i den tilstedeværende lille Hofcirkel, at Hr. Døbler til fine Præstationer havde et misundelsesværdigt Held.
Corsaren, 1841-08-13
"Rasks Ugestrift" og "Dagen" vedblive stadig at opregne gode og herlige Foranstaltninger i vort Fædreland; men, som alt forhen bemærket, de ere aldrig rigtig fuldstændige i deres Beretninger, og vi maae derfor jevnlig supplere dem. - Det er saaledes idag blevet vor behagelige Pligt at gjøre opmærksom paa, at man har de skjønneste Udsigter til, at det Princip, Hs. Majestæt udtalte i sine mindeværdige Ord: "Nu ville vi Alle spare," vil blive gjennemført paa det fuldstændigste og kraftigste. Udsigten er i nærværende Tilfælde saa meget desto sikkrere, som det er fra Hs. Majestæts nærmeste Omgivelser, at den Forholdsregel er udgaaet, hvorom vi ville berette, og det altsaa kan antages, at Hs. Majestæts Villie har formaaet at beseire enhver baade directe og indirecte Modstand hos et temmelig forvænt Hof. - Overhofmarschallatet har nemlig ifinde i disse Dage at lade afholde Licitation over Græsset paa Amalienborg Slotsplads, til Slaaning i visse Aar. Derved bespares ikke alene Udgiften til et Par Karle for at luge det bort, men man faaer endogsaa Penge til og bidrager desuden til at fede adstilligt Kvæg til Statens Tarv og Nytte. - Rygtet gaaer, at der skal nedsættes en Comitee, som skal overveie og tage i Betænkning, om der behovede at være Laag paa Finantskassen.
Corsaren, 1841-08-13
(Fortsat Uddrag af Hoftidenden i Ravnekrog). Under Secretariatet for Naadessager. Jammerjunker Plökker allernaadigst tilstaaet Privilegium som Ober-Hof-Eenspænderhest med Tilladelse til at gaae paa alle Fire. - Bidrag-Leverandeur til Hof- Journalen og Exam. juris Monsieur Untreu-el allernaadigst beskikket til Ridefoged paa og Jndtægtsoppebevarer af vort Land Jsien.
Corsaren, 1841-08-13
En Samtale. A. Læste Du i det sidste Nr. af "Corsaren", hvorledes Capt. v. Oxholm blev omtalt? B. Ja; men jeg finder det høist urigtigt. A. Hvorfor det? B. Fordi Capitainen er en duelig Mand. A. Hvorledes kan Du bevise det? B. For det Første er han bleven udnævnt ved et kongeligt Rescript. Alle, der blive udnævnte ved kongelige Rescripter, ere duelige Folk. Selv Brændeviinsbrænder Lange, der er bleven Postmester i Frederikssund, er en dygtig Brændeviinsbrænder. For det Andet er han Capitain ved Garden, og Du vil dog ikke nægte, at Garde-Officiererne ere dygtige, idetmindste qua Garde-Officierer. For det Tredie har han strax ved sin Jndtrædelse i Collegiet bragt Besparelser i Forslag. Foruden sin Capitains Gage og 1600 Rbd., som Commiteret i Generaltoldkammeret, har han endnu 200 Rbd. som personligt Tillæg - maaskee fordi han vedbliver at bære Moustacher. Men for nu at bespare Finantserne de 200 Rbd., som tilfalde ham, har han foreslaaet Følgende. Den Ældste af Copisterne afgaaer i Naade med en tredie Deel af Gagen som Pension, og den næstfølgende Copist opereres saaledes, at han kommer til at skele udad, for at kunne benytte begge sine Hænder paa eengang, hvorimod det maa tillades ham at bære Overskjæg. A. Men naar Capitainen nu om føie Tid søger om 400 Rbd. Tillæg, saa maa jo den tredie Copist ogsaa skele, og saaledes bliver jo tilsidst hele Collegiet skeeløiet. B. Ja netop! Alt, hvad der hører til Toldvæsenet, bør være skeeløiet, naar det skal være rigtig i Orden.
Corsaren, 1841-08-13
Commissionen angaaende det kongelige Usserødske Fabrik har nu fuldbragt sit Hverv. "Fædrelandet" bemærker meget rigtigt, at den har det Fortrin fremfor andre Commissioner, at den dog har faaet en Ende. Men den er ogsaa kommen til et ganske comisk Resultat. Den har nemlig i Forveien gjort sig fortrolig med den Tanke, at enhver Entreprise, der føres paa kongelig Regning, bør lide aarlig Underballance. Paa Grund heraf stemte Commissionen for, at Klædefabrikket burde nedlægges, da det ikke var Skik og Brug her i Danmark, at kongelige Entrepriser gave Overskud, hvilket vilde være Tilfældet med det Usserødske Fabrik, dersom det blev sat i rigtig Stand.
Corsaren, 1841-08-13
Det var ganske morsomt, hvis et Finants-Budget kunde udføres med en saadan Nøiagtighed, at Enhver kunde see, hvad hans Penge vare blevne brugte til. Man maatte rigtignok saa være meget forsigtig med alle Statsudgifter og f. Ex, ikke bruge de Penge, for hvilke Folk vare jagne fra Huus og Gaard, til et Bal.
Corsaren, 1840-11-27
III. Albers's Skrift om Skatteopkrævningen i Hertugdømmerne. Høsts Forlag. Naar et Menneste er bedrøvet eller sorgfuldt, letter man bedst hans Sorg ved at tale om den, ved at undersøge dens Oprindelse, beregne og veie dens Størrelse o. s. v. Sorgen selv bliver da en Adspredelse for ham; over selve Sorgen glemmer han Sorgen. Denne fine og menneskekjærlige Kløgt er Hr. Albers i Besiddelse af, og han har bragt den i udøvelse paa Hertugdømmernes Beboere. Disse Mennesker klage over, at de have saa mange Skatter, Byrder og Afgifter, ja ligesaamange som Danmark, og Albers beslutter at lette deres Byrde. Han taler til dem om de forskjellige Districter, hvori de ere inddeelte for at betale Skat, om de Embedsmænd, der ere ansatte for at opkræve Skat, ja om de Love og Rescripter, som angaae dem, der skulle betale Skat. Og de kjære Slesvig-Holsteinere lytte, først mørke og alvorlige, men tilsidst smillende og glade over den herlige Orden, hvorefter de betale deres Skat.
Corsaren, 1841-08-13
"Frihedstræet", redigeret af Pastor emeritus Faber, har nu faaet Postforsendelsesret. - Det forstaaer sig af sig selv, at Navnet er Jroni.
Corsaren, 1841-08-13
Væddeløbene ved Odense begynde den 26de August. Til Gentlemen-Løbet skal man kun have kunnet opdrive 2 Deeltagere.
Corsaren, 1841-08-13
Et Forhør i Ravnekrog. Dommeren. Hvorover beklager J Eder? Klageren. Denne Mand har i et offentligt Blad faldt mig en Kjeltring m. M. Den Ankl. Jngenlunde. Jeg har Jngen nævnet ved Navn. Kl. (hidsig). Det er lige meget; der kunde dog umuligt være meent nogen Anden dermed. Læs selv! der er Bladet! Domm. (tager Bladet og læser). Hm! Jeg finder ogsaa, at der kunde ellers Jngen føle sig truffen ved disse Udtryk. (Til den Anklagede) Ja, min gode Mand! saa kan jeg ikke hjælpe Jer. J maa efter Loven betale 48 s i Straf.
Corsaren, 1841-08-13
J Frankrig er udbrudt en Kartoffel-Epidemi, der har foranlediget det medicinske Facultet i Paris til at forbyde dem, der ikke have Raad til at kjøbe Andet end Kartofler, at spise Kartofler.
Corsaren, 1841-08-13
"Figaro" vil nu komme til at indeholde Stildringer af de Danske, forfattede af dem selv. - Udgiveren vil gjøre Begyndelsen med en Afhandling, betitlet: "De danske Heste, skildrede af dem selv."
Corsaren, 1841-08-13
Scene imellem Bogstaverne A og B. (Handlingen foregaaer i et Trykkeri i Mesopotamien.) A. Har Du hørt, at Besparelsessystemet nu ogsaa har naaet os, og at vi 26 gamle Knægte her i Collegiet, lige fra mig til Hr. Ø., skulle reduceres? B. Nei, det har jeg ikke hørt. Men hvortil skal ogsaa dette? Vi koste jo Jntet og gjøre dog megen Gavn. A. Nu troer Du nok, at det er vor Keiser, som vil reducere os, for at faae Æren for endnu en Reduction, der ingen Penge bringer ind. Men Du tager feil. Det er en Conspiration mellem F, r og i tilligemed to eller tre andre Smaabogstaver, som ville jage to andre bort. B. Hvilke ere disse to? A. Det er det lille p og det store C. B. Det er jo en Skam. Saa kan man jo hverken skrive Republik eller Constitution. A. Ja, det har jeg ogsaa sagt; men de Sammensvorne sige, at man for det Første aldrig behøver Constitution og for det Andet gjerne i Nødsfald kan skrive Konstitution. Hvad det lille paangaaer, da sige de, underligt nok (thi jeg kan ikke forstaae Meningen af deres Ord), at man, netop naar det er borte, kan skrive Republik. B. Jeg troer, at denne Conspiration er meget taabelig. J skal, for at opnaae Noget, ikke alene slaae sig sammen med r og i, men ogsaa med o, l og f; men dette vil nok ikke lykkes; thi Sidstnævnte ere søvnige og ere desuden blevne Uvenner med deres bedste Venner M. o og d.
Corsaren, 1841-08-13
Generaltoldkammeret og Statsgjeldsdirectionen paastaae, at de ikke kunne undvære Hr. v. Scholten i Vestindien; thi han kjender bedst Coloniernes Ressourcer, som han behandler med et praktisk Blik og en øvet Haand. - Som Prøve paa hans praktiske Blik anføre vi, at Hr. v. Scholten skal tænke paa at lade assurere Negerslavernes Liv, for at laane Penge derpaa til at betale deres Herrer for Emancipationen.