Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-08-18
En midaldrende Kone i Pensylvanien i Nordamerika blev syg og paatvivlede selv at leve faae Dage. Tanken og hendes Børn, der endnu vare smaae, foruroligede især hendes sidste Øyeblik. Hun lader sin Mand komme, og fortroer ham den Frygt, hun har, at en nye Kone, som han engang maatte tage, ikke skulle blive god imod dem. Hun besverger sin Mand altsaa, at gifte sig igien med Rosine, en troe, ung Pige, som tiente dem, siden hun stedse havde tient dem med saa megen Troeskab og Hengivenhed, og tillige med saamegen beviist Omhygelighed, for Børnene. – Manden ansaae denne Talle i Førstningen som en Virkning af Raserie, men da hans Kone fodrer endnu dette af ham, at han skal sværge at ægte dette Fruentimmer, saa giør han og Eden derpaa for at føye hende. Konen, der dog i alt dette ei slog fuldkommen Liid til hans Løfte, kalder, Dagen derpaa Rosine for sin Seng, erklærer hende at hun vil gifte hende med sin Mand, som hendes Død snart skal giøre Pladsen for hende ledig, opmuntrer hende hertil, og at elske hendes Mand, oprigtig og troelig, og formaner hende tillige, at have for hendes Mand og Børn og Huusholdningen ald mulig Omsorg. - Forundret anhørte Rosine dette og Manden og de nærværende dette ei mindre. Forlanger af dem begge paa nye at tilsværge, hende dette, med Taarerne i Øynene, lover Rosine alt, og hvorpaa den Døende lader Præsten komme til sig; forteller ham denne Aftale, den saaledes er gjort, lader Notarius Publicus tillige hente, og forlanger Fyldestgiørelsen af denne Aftale som Ægteviede, før hendes Død, paastaaende forinden ei at kunde døe, roelig, som da og skeede. Jmidlertid kommer den syge sig igien og her stoed Manden saaledes imod ald Formodning imellem 2de Koner. - Manden, der havde ligesaa megen Godhed for sin nye Kone, som aldeles erklærede rent ud at han ei vilde forlade hende, og siden hans første Kone havde selv tvunget ham til at ægte hende, maatte hun ei heller paastaae Skels misse. - Den første Kone indvilligede samme paa nye, omfavnede daglig sin Mand, ligesaavelsom Rosine, og bevidnede begge lige Kierlighed, Ømhed og Hengivenhed. Glade omfavnede begge Konerne ei mindre hinanden og omgikkes med største Glæde og levede med denne deres felles Mand; lige ombyggelig, viiste Børnene al Omsorg og lige Troeskab i alt hvad Huusholdningen angik. Naar den ene laae i Barselseng havde den anden den yderste Omsorg for hende, og hvad der til var serdeles anmær kende for alle var, at Rosine især viiste en særdeles udverket Agtelse tillige med megen Følsomhed for sin Velgiørerinde, der meere og meere opflammede deres Kierlighed for hinanden. Aldrig forstyrrede nogen Stormskye dem deres indbyrdes Fred og Enighed i denne doppelte For ning, og denne doppelte Ægtemands Dage ere henløbne i Stilhed og Roe uden at et eneste Menneske har fundet sig derved forarget, men været et Exempel for alle. Glassets Opfindelse. Aar 2321 efter Verdens Skabelse før Moses Tiid landede et Phoenicisk Skib, ladt med Salpeteer ved de Phoniciske Kyster ved Udløbet af Floden Belus, der flød 2 Stadier fra Polo mais; de Handlende og Skibsfolket leirede sig ved Strandbreden og giorde Jld for at tillave deres Mad, og da Grunden var bar Sand og og ei kunde finde nogen Steen til at sette deres Potter paa, hentede de nogle stykker Salpeter, fra Skibet dertil, da disse smeltede og blandede sig med Sandet, saae de, som Plinin, skriver med Forundring Giennemskinnende Bække at flyde af en nye flydende Materie; - De saae Glas. - Saaledes var da den saa nyttige Kunstes Oprindelse, som i de nyere Tider ved Tubers, Microscopers a. Opfindelse er endnu bleven vigtigere; derefter bleve Gladshytter, anlagde i Sidon, hvorfore denne Stad og tilskrives Glassets Opfindelse. - J Ciceros Tiider handlede man fra Ægypten paa Rom med Glads. Fra Jtalien kom denne Kunst til Gallien og Spanien, hvor der vare Glashytter, Plinii Tiid, ved Enden af det 17 Aarhundrede kom denne Kunst til Engeland og man finder at Munkene indførte Gladsydere og andre Handværksfolk fra Frankrige for at bygge en Steen Kierke.