Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1809-09-15
Christianssæde den 14de Septbr. Søndagen den 10de dennes, ankom Hs. Majestæt Kongen med Suitte til Christianssæde Kl. 1. Hans Epcellence modtog Kongen og førte ham til sit Gemak. En stor Mængde Mennesker, dog meest af Bondestanden, var forsamlet paa Gaarden, uagtet det var et saare vedholdende Regnveir. Hans Excellence bad Enhver gaae op i Borgegaarden, hvorhan vilde foranstalte at de alle skulde faae Kongen at see. - Enhver nærmede sig da, det saakaldte høie Huus. - Strax derpaa traadde Hs. Majestæt Kongen med tilstedeværende Suitte ud paa Trappen, for at see den hele Bondeforsamling. – Saasnart Kongen kom frem, istemmede Christianssædes Beboere, en Sang for Kongen, som endtes med et 3 Gange gjentagen Hurra. Da Sangen var forbi, gik Herskabet til Taffels. Derimod den i Gaarden værende Forsamling blev beværtet med kold Mad. 4 af de i Sognene værende 8te Mænd (saaledes kaldes de) stode 2 ved hver Side af den høje Trappe, med nogle Høekurve fulde af store Stykker Hvedekage. For at Enhver nu ret kunde faae Kongen at see, begyndtes en Marsch igjennem Spisefalen. Ved Indgangen fik Enhver et Stykke Hvedekage, og ved Udgangen, hvor der ligeledes stod 4 Mænd, 2 ved hver Side af Trappen, qvægedes den Giennemvandrende med en god Sopken Brændeviin. Derfra gik Touren ned paa den store Tærskelle, som var udprydet med Egekrandse, hvori F. M. var anbragt, ved venstre Side aff denne Krands var en mindre med C. og ved høire dito med W. Paa Laden var en Mængde Musikantere, og ligesom de kom der ned, begyndte de at dandse. Sognefogderne og de 8te Mænd, beværtede dem med godt Øll og Brændeviin, saalænge de bleve paa Gaarden. De i Haven gjorte Foranstaltninger, kunde ingen have Fornøielse af, formedelst Regnveiret. Efter Taffelet gjorde Herskabet en lille Tour i Skoven, (de kjørede alle paa Bøndervogne). Efter en liden Samtale, forlod Hs. Majestæt Selskabet og gik til Sengs. Nakskov den 14de September. Vores Kanonbaade havde dog den Lykke, at er. obre en meget svær Galease af hin omtalte her forbigaaende store Førsels Flaade. Den ligger nu her i Havnen. Den er meest udlosset. Dens Ladning bestod af Fyrrebrædder, unge Fyrretræer, hvoraf nogle kan bruges som Mastetræer til Kanonbaade, og 3de store Ankere. Alt saadant, som formodentlig tilligemed Fartøiet (der er en Russer) er taget af de Engeske i Østersøen. Om Aftenen afskaar vore Kanonbaade Galeasen fra Flaaden. Mandskabet, som paa Galeasen saae sig i Fare, kastede Anker under Langeland og flygtede til de engelske Skibe. - Nogle Mand fra Lieutenant Wulfs Sluppe, satte strax ombord paa Galeasen, kappede Ankertouget og satte, Syd paa, med sagte Vind. Da en bag efter Flaaden gaaende Fregat, saae dette og at Kanonbaadene erobrede Galeasen, holdt den af, for at fyre efter Kanonbaadene, der retirerede da det begyndte at lufte, derefter fyrede den paa Galeasen, for om mueligt at skyde den i Sænk, holdt derpaa af igien og satte efter Flaaden, dens Skyden, havde dog den Virkning, at den danske Besætning paa Galeasen forlod Samme og flygtede, man saae dette fra Kanonbaadene og vare uden Haab at faae den. Det begyndte at blive mørkt og tillige at blæse stærkere. Jens Andrea om hvis Hædersdag forhen er meldt) fattede snart Mod, tog 4re Mand til sig, satte sig i en Jolle og roede ombord paa Galeasen, Kanonbaadene kom hertil Byen om Morgenen derefter. Man saae fra Taarnet efter den fraværende Prise; hele Dagen gik bort, og man frygtede nu mere for at Mandskabet var tillige med Galeasen faldet i de Engelskes Hænder. Man lod spørge ved Telegrasen, om man fra Langeland ei havde seet den fra Flaaden afskaarne Galease, hvorpaa svartes: J Aftes, da vi saae den, var den Flaaden temmelig nær. Man opgav nu næsten reent Haabet baade om Folk og Bytte. Om anden Dags Morgen tidlig seer man til sin store Forundring og Glæde Galeasen at komme seilende ind adAlboen til, ført af Jens Andreas og de 4 Mand, der. som man siden erfarede, vare i Nattens Mørke seilede med den om af Rødbye til, hvor den havde lagt indtil Vinden blev dem gunstig.