JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Colla, den 20de Martii. Her er indløbet nedenstaaende Skrives. - Fraden Kaserl. Kongel. Feltmarskal, Prindsen af Salsen Toburg. Hovedqvarteer ved Landen, mellem St. Tron og Tirlemont. af 18de Martii Kl. 8 om Aftenen. - J Forgaars advarede Kanonaden den høie Dag, og Fortroppen giver Armee paa rykket tilbage fra Tilmønt, hvor den Dagen tilforn varoktind. Den hele Dag bleve begge Armeer staaende paa Vaaben lige for hverandre. I Gaar var alt roeligt, men Dag angreb Fienden og paa braae Fløvene. Den venstre, Fløy, som stødte til Landsbyen Neervinden, og blev commandert af General Grev Clastsat, maatte udholde et bestigt og tre Gange igientager Angred; men dog beholdt Clau salt Landsbyen i Besiddelse, hvor Fienden allerede var trangs ind. Smaal=Lieutenant, Prindsen af Wortembera, som anførte vor høyre Fløn, adsplittede dermed den fiendtlige venstre Fløy, og grødrede 20 Kanoner. Fiendens Forlutaf Mandskab maae vare overordentlig stort, paa vor Side ere i det mindste over 1000 Mand omkomne. Om Natten Kl. 1 begyndte Haandmænger, og Slaget vil formodentle under Kanonernes bestandige Torden, endnu vedvare til sildig ud paa Natten, og ganske sikkert vil man i Morgen paa na binde an med hverandre. Fienden saavelsom vore Tropper, have paa begge Sider fagtet med saad Løvemod; dog træde første os langt overlade i Mandskab. Drages Linie, strække sig meget holdt ud, og i Begyndelsen var en tille Bar derimellem. Endnu da jeg skriver dette, forsvarer Funden, sin første Stilling, og er ende i Besiddelse af Tirlemont. J Dag Morges er ved Privatbreve med en beriglennem passen Coureer der indløbet den vigtige Efterretummen, Mandagen den 18de d. M., i kanen af Løven og Tillemansforefaldet Hovedtræfning mellem den franske og KanerligKongel Armee. Saa meget man for det første væd, har Dumaurier aar et forstilt Angreb paa den høire Fløt og Middelpankran af den Keiserl. Kongl. Armee ; men medens denne der giorde en haardnakket Modstand, rettede han ved en saa listig og rask Bending sin hele Magt mod den venstre Fløi, og understøttede dette Angreb saa eftertrykk og med en Mangde af sit grøde Skyde, at de Kil l. Kongl. Trør, per, uagtet deres bekiendte Tapperhed, bleve bragte til at vige i nogen Uorden og nødte til at tags Bagtroppen af Al. meen til Hals. Med nyt og saa Mad rykte nu Østerriger, ne frem igien og hævnede deres slaane Vaabenbrødres Død. paa Fienden. Men tilsidst fuldførte det Kallerlige Canal. til Stuen, i det samme styrtede ind paa kienden, nedhus, gede hele Rakter, og bragte alenden derved i saadan Uorden. at samme densindte at kaste Gevarerne fra sig, en flagte til a. le Sider. Den Conterens Afgang havde Østeraae forden den er Leie erobret nogle og tore Kanoner og eftersatte overalt de Fløgtende Høde. Man ud at at Dumaurier selv er sangen, hvilket dog endnu behøver Bekræftelse. Denne fuldkomne Sair, endskiønt den skal være kiøbt for maaet Blod, forskaffer Østerrig. serne, uden nogen videre Hindring, igien rolig Besiddelse. den Nederlande, og aabner dem ved at trænge videre frem Veien til nye Seiervindinger paa den fiendtlige Grund. staaen, den 21de Martii.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Den franske General Onmourier, som havde trukket finMant tilsammen ved Famen paa Elsenbierget, og maae ved have været benimod 30000 Mand stærk, syntes at have fatskesmat, at et lade den falserlige Armee, som man regner for 5000 Mand af Europaa smukkeste Tropper, tage Veien, til Nederlandenes Tilbagerindring uden over Dynger af Lig Det lykkedes han, at trænge frem fra den 15de til 17de under en mordisk Fægtning lige indtil i Nærheden af St. Trønd. Men den følgende Dag, den 18de, alt allerede om Morgeen Kl. 5 det forskrækkelige Slag for sig ved Omal, imellem Tirlemant og St. Trond, hvilket skulde afgiøre hans videre Fremtrængelse. Saa stivt og tappere den keiserlige Arme til Fienden paa Livet, saa rasende satte han sig imod. Bloder, sted i Strømme hele Dagen igiennem indtil Kl. 7 om Afteden, da Kampen endte sig seirende for den østerrigske Tapper, hed. Fienden blev slaget tilbage indtil paa hiin Side af Tirimønt, og mistede 24 Kanoner. Det østerrigske Cavallerie, hvoriblant det smukke Koraffeerregiment Nassau=Usingen fornemmelig udmærkede sig, men maatte lide meget, havde Gestormet og overvældet det fiendtlige Artillerie. Svække sted en Farls af mange 1000 tog den franske Armee en nye Stilling ved Tillement, hvorpaa Blodbader igien begyndte har mordisk den 19de om Middagen, og varede til om Afteden Kl. 6, da Seiren atter blev paa de Keiserlige Side, som satte efter de Franske. Disse syntes at ville satte sig paa EfEnbierget. J det sidste Slag, hvori Preusserne have have Deel, skal de Franske have mister henved 120000, og de Kei rige 5000 Mand, foruden over 100 taire Officerer.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Haag, den 23de Marts Den 15de, 16de, 17de og 18de d. M. have varet markgerdige Dage i Henseende til nærværende Krig. GeneralDuman er ilede til sin over Aarden og Lüttich flygtende Ar er, holde en Tale til fine Tropper, og opmumtede dem i Forstad. Den 15de angreb han i Egnene over Tillehant de oftermaske Forposter, og dres dem tilbage. Den dater han Østerrigernes venstre Fleran, og bragte den Peget til at vige. Den 17de forefaldt en heftig Kanonade. hellem begge Arierne, og Østerigerne bleve nødte til, at andre deres Dieposkilder. Den røde, om Morgenen, Kl. 7, angreb Dumaurier med sin hele Maal Østerrigernes kentrum, men blaa slaaet til bage med Forlun, hvorpaa hans med en overordentlig Hidsighed overfaldet Østerrigernes høi efter man ogsaaber hen han slaget. Om Eftermiddagen saared han derpaa med et forseglet Raserie deres venstre bler, og da det østerrigske Cavallerie formedelst Egnens Sal. uanian ikke kunds agere, begyndte denne Fløter vige. J samme Øieblik kom General Clairsalt med Reservecorpser, hvorpaa Træfningen blev meget biftig, Franskmændene bleve ganske slaane, og Østerrigerne gik at med Seieren. J Begyndelsen lykkes det de Franske, at trække sig tilbage god Orden; men imod Aftenen kom det østerrigske Cavallerie og den Forfatning, at det kundsagere, hvorpaa de franske begyndte i fuld Uorden at tage Flugten, og efterlede sig mange Kanoner. Da Coureren afgik fra Valpladsen forfulgte Desterrigerne endnu de Franske; saa vi vente med Utaalmodige hed paa Efterretning om dette Slags hele Udfald, som, saa meget vi foreløbende vide, har kostet mange Folk paa begge Sider.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Nederelden, den 26de Martii. J nogle Tidender er bleven meldt, at den spanske Flaade var i saa slet Forfatning, at ikkun 9 Linieskibe og nogle Fregatter kunde i April løbe ud; men dette er ganske narundet. Man veed tilforladeligen, at 30 Linieskibe ere gaae tillenstede; men at kun 20 af samme endnu ere fuldbemandede, ligesaa ugrundet er det og, at der hist og her i Spanien herske Misfornøielse og Uroeligheder. Oven meddeelte anthentiske Skrivelse fra Cadir igiendriver dette vel noksom, men for Læsernes Skyld anmærkes, at saadanne ugrundede, Spanien angaaende Efterretninger ere laante af franske Blade, som i denne Henseende ikke ere at troe. - Privatbreve fra Spanien melde, at der er lagt Beslag paa alle i de spanske Havne værende franske Skibe, og at en fransk Kaper, som var indløbet til Bilbao, strax er bleven anholdt.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Helsingøer, den 1ste April. Fra den 25de Martii til i Dag ere i alt 39 Skibe passerede Sundet. Den 28de Martii ankom Fregatten Friderichs værn under Capit. Broers Commands her paa Reden, hvor den skal ligge som Vagtskib.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Kiøbenhavn, den 1ste April. Den 8de Februarii er Studiosus Hans Christian Winther confirmeret at være Sognepræst for Finmark og Riislev Menigheder i Sielland; residerende Capellan Hr. Friderich Schmidt ligesaa at være Sognepræst for Sandager og Culdberg i Byen; Personel-Capellan Hr. Hølger Friderich Westel Brown ligesaa at være residerende Capellan for Stokkemarke i Lolland; Studiosus Jacob Thode Krog ligeledes at være Capellan pro Persona for Billeskaale og Beierens Menigheder i Mordlandene: Studiosus Hans Dahlberg beskiltet at være Catechet ved strue Kirke i Kiøbenhavn; Birkedommer Hans Christian Ramsland confirmeret at være Birkedommer ved Grevskabe, Frisenborg og Fauerichou Birk, den 13de er Sognepræsk Hr. Christen Barsoed confirmeret at være Sognepræst for Søerup og St. Jørgens Menigheder i ning samme Dag et Byefoged Friderich Qvist Brorson forundt Bevilling at være Procurator ved alle Over og Under Retter i Da mark og Norge; den 22de er Magister Hans Kor ford confirmeret at være Præst for det Almindelige og Abel Catharine Hospitaler i Kiøbenhavn; Studiosus Johannes Halversen constemeret at være Capellan pro Persona for Hommedals Praskegield i Christiansands Stift; Magister Johan Gotschal, beskikket at være Conrector ved den satinske Skole i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Den 1ste Martii er Studiosus Christian Friderich Hempel, confirmeret at være Capellan pro Persona for Bedsted og Gaarslef i Ribe Stift; Studiosus Jørgen Christopher Sølv toft beskikket til Sognepræst for Meyerslev og Blidstrup paa Morsøe; Personel Capellan Hr. Gerhard Kabre ligesaa for Gravens Præstegield i Bergens Stift; Præst Hr. Ludvig Carl Nielsen ligesaa til residerende Capellan for Rachestads, Præstegield i Aggershuus Stift; Studiosus Peder Hunt, ligesaa for Wøsse Præstegield i Bergens Stift; Bender Hinchelder, Birkedommer ved Herlufsholms Birk, confirmeret at være Birkeskriver ved bemeldte Dirk ; Examinatus Jn ris Niels Cornelius Bonnevis ligesaa at være Sorenskriver : Østre Raadsgadelanget; Christiansands Stift; ExaminatuJuris Peder Ewald Beyer forundt Bevilling at være Procucator ved alle Over= og Under=Retter i Danmark og Norge ved Resolution af 8de f. M. har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at Aggershuus Stift, i Henseende til Veyvæsenet skal deles i 2de Distrikter, nemlig det søndre og det nordre, samt under samme Dato ansat den i Stiftet hidtil værende Generalveimester, Major Lars Jngier til Generalvermester, det søndre Distrikt, og Vei=Adjutant Svend Blix til Ber mester i det nordre Distrikt; samme Dag er Jacob Peter Qvislin forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Bergen; den 13de er Sognedegn og Skoleholder Henrich, Pontoppidan Børcher beskikket at være residerende Capellan Stielskiør ; Personel-Capellan Hr. Andreas Lyng, ligesaa at være Sognepræst for Kielvigs Pastorat og tilliggende Kier strands Kapel i Vest Finmarken; Examinatus Juris Christen Jensen confirmeret at være Birkedommer og Skriver ved Aucrnachde Birk i Byen; Jacob Brønnum Schaventus beskikket at være Justitsraad; Morten Hillesen forundt Bevilling at nedsætte sig som Apotheker i Bragnæs.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Den 28de Martii gik Vagtskibet til Sundet, Fregatten, Frederichsværn, under Sell til sin Post.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Fra den 28de til 30te Martii ere indkomne og udgaaede : Capit. C. Bundes til St. Croix i Vestindien; Capit. S. C. Muldrup fra St. Ydes med Salt; Capit. J. N. Mariager, fra Færøe med Uldengods; Capit. H. Hellesen til Færøe med Cargaison og Provisioner; Capit. J. H. Tofte og J. H. Schau til Jsland, samt J. H. Holm til Vestindien med dito Capit. A. N. Beck til Genua med Hvede.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Ved Tal=Lotteriets 550 Trækning i Altona udkom: No. 41, er, 1, 51. 65.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Vacance, Sognekaldet til Frosten i Tronblems Stift, 350 Rdlr.; hvoraf til Hospitalspræsten i Tronhiem aarlig svares 50 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Tirsdag Morgen, den 9de April, afgaaer den KonEgelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, Protissa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Morske Postcontoir. Brom. ten. I Vinden.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
25 Martii. 1 1/4 Varme. 10. S. O. et -----S. O. 11 Kalde. S. O. 24 Væme S. O.S. O. 3. - - 28 3 - 4 - - S. O. Averisdæders.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
J Følge Kongelig Resolution dateret 27de hujus blive de et Nørste Glasverker den 24de Maji næstkommende og en i Christiania holdende erneste Auction opraabte en Bør forpagtning paa de Conditioner, som paa Auctionssteds. nærmere vil blive bekiendtgjorte og imidlertid ere at faae i Eftersyn ved Finants=Collegii Secretariat og paa Stifte Contoiret i Christiania. Til Efterretning tiener eller, og det høieste Buds Antagelse herver paa Hans Majestæts nærmere Approbation, hvorom den Høistbydende kan vent ufortøvet at vorde underrettet.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Finants=Collegium den 30te Martil 1793. E. G. Schimmelmann. J. E. Scheel. Reventlommendt. Ryge. Teiene.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
g det haver behaget den gode Gud den 17de d. M. ved Døden at bortkalde min i Livet inderlig elske kiøre Broder Justitsraad Jens Hansen, udi Høieste Rettes JnstitsContoir, bekiendtgiøres herved for Venner og Paarørende. Condolener frabedes. Thorsing, den 22de Martii 1793. J. Hansen.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Et det behagede Forsynet, ved en stille og salig Død, deen 18de i denne Maaned at henkalde min Svager, Studiosus Christen Fikkan, tilkiendegives herved fraværende Slagt og Venner af Kongberg, den 22de Martii 1793. Hans Jacob Arnold Branth. Hr. Thomas, en komne Historie ved Forfatteren af Stal fried von Lindenberg, 3die og 4de Deel, eller komiske Romaner, samlede af Haandskrifter, som tilhøre den brune, Mand, 8de Bind, har nyelig forladt Pressen, og koster paa Trykpapiir 80 sk., Skrivp. 1 Rdlr. Af 1ste og 2den Deel ere endnu Exemplarer at faae for 80 sk. paa Trykp. og 1 Rdlr. paa Skrivpapiir hos Proft Søn & Comp. paa Børsen Nr. 11. 12 og 13. Naturen betragtet efter Bønnets Maade: ved Tygi Rothe, Deel, i Helte, faaes des Hr. Agent Gylden. dal: Dr. Halvogtretter Schmig : de Herrer Boghandlere Poulsen og lang, Prisen er 1 Mk. 33. 2de Bekræftelse paa fortige mendrivelser af de Jriske Breve, J en Helsingøer, sær det 10de, og Hr. valer Saldals Liller. at Conterier P. A. Hansen, faaes i Delinger hos Hr. Ole bare ved hanskolen, og Bogbinder Mølgaard, og i Aaben. havn hos Hr. Bogtrykter Scen i Antomstræde No. 312 for 24 s.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Til førstkommende 11te Juni Terman søges til paa en Can tal paa Rdlr. og en paa 14 Rdlr., sad forg. Panteret i Jordlod, hvorom handles med A. Jøbnen ved gammel Strand Nr. 239. I Kraft at den mig under 2de d. M.forundte Kongehaaner, nandige Bemaa indkaldes herved anpaa paalaner han petungen med Aar og Dags Varselgade Gange efter haanden alle dem, som formen da at have noget at forder efter min afg. Mand, saa Conierne, Raad Hans de Hofman, forrige Amtmand over Coldinghuus Amt, det være da enten privat Krab, eller i Anledning af hans Embede, eller til Coldinghuus Amts Overformandere, dermed at fremkomme, og laadant deres havende Kran, inden forskrevne Tids Forløb, for mig at anmelde an benaaliggiøre, da denne Jndkaldelse, ogsalge allerdenstemmer Bevilling, Kalanges og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Fridericia, den 16de Mariis røg. Som Laugværge. Maria Elisabeth de Beenfeldt. F. L. C. von Bemeldt. Ent at Hartmann.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
J allerunderdamat Følge Hans Kongel. Majeste allernaadigste Beviing al 2de April paa som er læst ved Brade, trolleborg Virksting og Hauge Landsting indkaldes herved landsensgaden og paranalentil med Aar og Dags Varsel. anden, som formendda at have noget at fordre udi den vedninned manalantaget paa Bradetrolleborg forhen værende, men ne angaaer Manatartiis Jvar Thornings Fallitboe, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden forskrevne. Tids Forlad, for mig undertegnede, som constitueret Skifte Forvalter i bemelte Fallitboe, at anmelde og beviisliggiøre. Svendborg, den 18de Marii 179. andreas Toftgaard, Birkedommet og Procurater. der at blive forsikret om den Mommarsk, det Peringe. angustendegade Diret, afdøde Fæste Huusmand og Høner pranger Hans Christian Hansens Efterladenskabe Tilstand, som an er anden saaler Behandling, udfordres et Proclama. To blive antagender, som formene sig at have nogen Fordring. paa den Aandes Efterladenskab, paa hvad Grunde det end maatte være, eller ere noget skyldig til samme, herved haven en saakaldte og betalede de sig under Straf at udsluttelse: og de sidste under Straf at den helt Betaling, at fremkomme med deres Anseelser, de Jndenlandske inden og de Uden. landskrinden 12 Uger fra dette Proclamatis Publication at reg de, og tillige desatte den udførderlige Pokuraturaaa standen den værende Herredslanderie, samt forevise de fra den Afdøde handehavende Documenter, og derefter vente videre Foranstalt. ning. Angustenborg Herredsfogderie, den 17de Martii 1773. Matthillen.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
paa hans Kongel. Majestæts Forstrand for Huurdre Sogn. Berglum Herred, Borglum Amt, er inddrevet af Havet og ar bierget Fongaaer med Bomølle, nemlig en saa kaldet udmemærket paa den ene Bund en pide mærket en Dito nartet 1 samt ved Spundset J. V. 1., en Dito mærket, a Donart i er et Oxehoved mærke. hvile. constager, formedelst derpaa befundne Beskadigelse, en ansaaes til Fordeel at oplægge, men ved offentlig Auction blev gjort i Penge, hvorefter Catrens tatrediedeel Parter, efter fradragne, Omkostninger og den lovlige Biergelod, er depaueret i den Kongelige Cale til bliver denne Jndstranding herved averteret: saavel denge som øvrige befalede offentlige Tidender; hvorved dine Foustaaers Eiere tillige indkaldes inden de i Loven befalede Tider, lub pæna præclusi & perpetui silent, for undertegnede, at melde sig og paa lovlig Maade bevise deres Eiendoms Ret til bemelte Foustager, for at erholde ovenmelte deraf udbragte Sum udbetalt. Aalborg Slot, den 12te Martii 1793. L. Leyehau.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Selveier Møller Peder Jensen Noegaard i Mülberg Møller Haule Sogn, Pind Herred, Boullinge Amt, er den 12te dennes, ved Døden afgangen uden at efterlade sig Livs Arvinger, og ved dette Dødsfalds Anmeldelse, er Stervboets Efterladenskaber strax tagen under lovlig Registering og Forsegling, og derved er anmeldet: at foruden den Aldøde Mands efterladte Hustrue Doride Michelsdatter, skal han have følgende Udarvinner saasom: gen Halvbryder navnlig Hans Pedersen, boen den i Pillernaadet Holstenske. 2) en dito Halvbryder Christen, Pedersen Nørgaards som forhenhørde Jedsted i Holsteen, men er død, og skal have efterladt sig Børn, men hvormange vides efter og en Helfaster Birtde Jensdatter, været i Ægteskab med Laust Hansen bemeldte Jedsted, død og efterladt sig Børn, nemlig: og en Søn Hans, b) en dito Jeppe, og eenDetter Moldborg Lanstdatter, alle 3 umyndige. 4) En Halvfølter Anne Pedersdatter, Enke efter afg. Enemold Hillerup som holde bemeldte Pillerne forbemeldte Arvinger, og om flere. skaale være udkaldes herved, de Mundige saavelsom de Umand, ate Formandere, tilligemed dette Stervboes Credi og Debitorer, samtlig at møde eller ved Befuldmægtiged at møde lade udi Stervboen bemeldte Milberg Mølle, ved Boens Aabning til 30te Dagen den 11te April førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, enhver sin lovlige Tarp at iagttage. Ringkiøbings Amts Contoir, den 11te Martii 1793.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Udi Skifteforvalteren d. T. Hr. Etatsraad og Amtmand Hansens Fraværelse som Fuldmægtig. Mahl.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Paa Torstedlunds Gods, i Sønderup Sogn, Gammel holms Gaard, under Aalborghuus Amt, er ved Døden afgaaes en gammel Altægts Kone Anne Marie Sørensdatter, som forden har beboet Gaarden, og halt til Ægte Gaardmand Jens Nielsen Gammelholm, men i nogle Aar været Enke; hendes lidet efterladte er strax bleven registeret og tildeels forseglet : hvem hendes lovlige Arvinger ere, vides ikke efter Sigende skal hun være søde Egnen ved Ribe, nogle Steder som kaldet Borch, derfra skal hun være kommen til Holsteen, og efter nogle Aars Tieneste, der, være bleven gift med ovenmeldte Jen Gammelholm, hvor efter de skal have boet i en Bye kaldet Stokbroe, i Mageltønder Sogn, indtil i Aaret 1773, da de slettede til Gammelholm, det siges og, at den nu Afdøde har halt en Broder og to Søstre, hvor af Broderen skulde have boet, berørte Borch, men intet vist vides derom. Bemeldte Afdødes Arvinger, saavelsom enhver anden der i Anledning af dette Dødsfald maatte have noget at erindre indkaldes bred, da Stervboet ikke formaaer at bekoste Proclama, at melde sig dertil de i Loven befalede Tider, for at lagttage deres Netheder og Pligter. Torstedlund pr. Hobroe, den 18de Martii 1773. paa den høye Hr. Stifteforhatters Vegne. den Det bliver herved bekiendtgiørt, at en Skifte=Samling, bliver holdet den 4de Junii førstkommende i Huusborg for om mueligt, at faae Skiftet efter alg Hr. Mag. Hansen, fordum Sognepræst ibidem, og Hustrue Mad. Chl. Sophia Tdam bragt saavidt, at det kunde ogtages til Slutning, og sluttes strax efter Snapstinger, da nogle Penge, Stervboet tilhørende, ventes at indkomme, og Landemodet. De respertide Arvinger, som vist ne ønske med min at see Ende paa dette Skifte anmodes : alle at tage Møde berørte Dage, enten personle som helst ønskedes, eller ved bestride givne lovformelig Fuldmagt, hvilket erfares og hidtil at være skeet til Skade og Ophold for Skiftet, da nogle ikke have mødt, eller ladet møde, andre have givet Fuldmagt, og kun ved Skrivelse til forrige Skifteforvalter kaldet samme tilbage, og atter andre have giver vinger, uden ved Fuldmagt fra disse at vise sig dertil berettigede Fuldmagt ei allene for sig selv, men og for flere af deres MedarStervboets Skyldnere ventes samme Dag at aflægge den hidtil savnede Rigtighed. Thisted ved Viborg, den 15de Martii Carstensen, Sognepræst i Thisted og Provst i Hundborg Herred.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Da nogle af de Dage, paa hvilke Heste, og Qvarmarkederne allernaadigstere bevilgede Ride Bye nemag : Destemkeder den 16de Martii, 14de Julii og 14de October, og Mar lederne for andet Qvæg den 29de April 31te Juld og 29de Octoderbindfalde Aar paa Løverdag. Søndag og Mandag, og man har erfaret, at de Alder almindelige Anordninger som forgade. Markeders Holdelse paa disse Dage eftere allevegne bekiendte: saa bekiendtgiøres herved, at de Markeder, som indfalde paa nogen af den sidst ommeldte Dage, begyndes den første paafølfølgende Tirsdag derefter. Alde Raadhuus, den 18de Martii 1783. Berarmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Sognedegnen Sr. Niels Barfoed til Overslen og Sen ning Memaderen i Hauldtra Herred, under Aardans Stat, er et Dagen afgangen den lade angarn neste og om endskiønkan en efterlod sig mere, end til hans Jordetæres Bekostning saa bliver dog hans Dødsfald herved de Kiøbenhavnsk Diden. derende Gange bekiendtgiørt til Efterretning for dem, som under Skiftet efter ham kande have noget at anmelde. vorslen Præstegaard, den 16de Marii 1793. Tirch frue maner, Provstierredet.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Credi og Debitorerne i Stervboet efter Marcus Jensen, Dreiers Hustrue Sidsel Simonsdatter der i Byen, som den at januarændsel, det Døden er afgaaet, bliver herved med Tolvliggers Varsel indkaldede nu paa præclan & perperal allenen at anmelde og bemsliggiøre deres Kragter Undertegade, som bekommataget at samtlige mandede Arvinger, og de sidste anden samme Tids Forløb at betale hvad de til Boet maatte være. skyldige. Aarhuus, den 16de Martii 1773. de ingerslew. Over og Underrets Procurator. Skulde foruden dem, der allerede have meldt sig, nogen anden Creditter være i Stervboet efter forrige Sogneman al Blegind og Hørning meermgheder, afg. Hr. Peder Bach, bli rer samme i Følge den allernaadigste Placat af 26de October 1792 berved indkaldt med 12 Ugers Varsel fra Dato, at anmelde og samlinger sit havende Krav for mig, som Skifte. raalter. Fruering Præstegaard ved Horsens, den 7de Mai tiltres. H. P. Planer, Provst i Derimlen Herred. De kan have noget at kræve i den formuende Stervber efter afgangne Christander Simonsen, Degn og Orgamt i Mageltønder, advares herved at de inden 12 Ugers Forløb ville indfinde sig med deres retmæssige Fordringer hos maa underskrevne Skifteforvalter, efter Kongelig Platat af 26de October 1792. Dabler Præstegaard, den 6te Martii 1791. J. 3. Rus.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Provst i Møgeltønder Birk og Dødens Herred.
Berlingske Tidende, 1793-04-01
Creditorerne i Stervboen efter afg. Madame Johann, Ramer, Enke efter Hr. Claus Busch, forden Sognepræst for Standne og Hornum Menigheder i Aarhuus Stift, indkaldes. derved til at anmelde deres Fordringer inden den i Loven bestemte Tid for den geistlige Skifteret i Nørvangs Herred.