JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Onsdagen den 1ste November jordedes i al Simpelhed paa Skanderborg Byes Kirkegaard forhenværende Amtman over Skanderborg Amt, Frederik Urne, den sidste Mand af denne ældgamle danske Slægt. En Deel af Amtets geistlige og andre Embedsmænd, enkelte Honoratiores fra en viid Omegn, og mange af Skanderborg Byes Borgere ledsagede den Afdøde til hans sidste Hvilested, ved hvilket Stedets Sognepræst, Provst Theilmann, holdt en, efter Ønske, kort Parentation i Form af en Bøn. Jøvrigt vil vistnok ethvert nogenlunde tænksomt Vidne, til denne i alle Henseender bedrøvelige Handling, foruden flere se andre bemærkninger, have gjort den: at selv den gamle Sætning: Døden udsoner Alt, ligesom enhver anden Regel, har sine Undtagelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Blandet. J London har en Committee af Polakker med General Duernicki i Spidsen udstædt en Opfordring til alle Polakkernes Venner og det engelske Folk, hvori de opfordrer til ikke at give de udvandrede Polakker Penge-Understøttelse, men at skaffe dem Adgang til at erhverve noget paa en dem værdig Maade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Fra Christiania fortælles et Slags Sidestykke til den hertzenhielmske Historie, Fra Kielderen i et Huus hørte man nyligen en ynkelig Klagen af en Barnestemme, der bad om blot at erholde en Draabe Band. Jkke uden Modstand fik man Kielderen aabnet, og fandt der et Haarigt Pigebarn, Datter af Huusholdersken hos Stedets Eier, i en forhungret Tilstand, med blodige Tegn paa stærk Mishandling. Barnet klagede over at have været i Kielderen uden Mad fra Søndag til Onsdag, hvilket Moderen, der oftere tilforn havde mishandlet Barnet, imidlertid benægtede, ligesom hun ogsaa vægrede sig ved at udlevere Barnet, saa at de Tilstedeværende maatte søge Politiets Assistance. Hvor helligt end Privat livet er og bør være – tilføier Rigstidenden – saa maa dog nok her være et Tilfælde, hvor det bliver Pligt for det Offentlige at blande sig ind i den Privates Forhold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Da den unge Dronning af Portugal nylig i Haven spøgte med sit Barn og aldeles overgav sig til Moderglæden, traadte en gammel Hospræsthen til hende, og med mange Undskyldninger for sin Frihed, gjorde hende opmærksom paa, at det vilde stride mod hendes Værdighed om hun selv vilde være sit Barns Pleierinde, og at ingen af hendes Ahner havde i Mands Minde gjort dette uden i deres Værelser. O! svarede Maria de Gloria, slige Formaliteter passede sig for dem, thi de vare virkelige Dronninger, men jeg ikke andet end hvad hine Herrer (Cortes) vilde tillade mig at være. Ved Jndtagelsen af Constantine have Franskmændene erobret Achmed Beys Harem, men alle Damerne ere, med Undtagelse af nogle faa, meget grimme. De behandles imidlertid med fransk Galanteri skjøndt man ikke veed hvad man skal gjøre med dem, da de ingen Tilflugtsteder have, og frygte at Achmed Bey vilde dræbe dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Under sit Ophold i Constantinopel har Erkehertug Johann af Østerrig, faaet Tilladelse til at besee Haremet, dog først efterat Damerne vare bortfjernede. Som et Exempel paa hvor overvættes det engelsk ostindiske Compagnie belønner deres Embedsmænd, kan det vistnok anføres, at uagtet Marquien, af Wellesley (Seringapatnams Erobrer) for de 7 Aar og 3 Maaneder han var i Compagniets Tjeneste som General=Gouverneur, har faaet en Belønning af 425,500 Pd. St., har det nu atter besluttet at give ham en Æresbelønning af 20,000 Pd. St., da han er gammel og i Pengeforlegenhed. Baronetten Sir Charles Wolseley, en Radicaler og Ven af Hunt og Cobett, er den 29de f.M. gaaet over til den catholske Religion. Præsidenten i Jesuiter-Collegiet i Oscot samt en Hr. Spencer (Broder til Grev Spencer) bivaanede Ceremonien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Handels-Efterretning. Kjøbenhavn den 13de November. Der er skeet i den sidste Tid en temmelig rask Omsætning i Rug, Byg og Havre, deels at modtage strax, deels til Foraaret. Til denne Omsætning i Kornvarer har især været Aarsag, at Sverrig har kastet sin Opmærksomhed paa ovennævnte Artikler, og som en Følge heraf kommer vor Pladses Beliggenhed paa den østlige Side af Kongeriget os til Fordeel. Da Afsætning af Kornvarer endnu til Dato indskrænker sig til Sverrig og Norge, saa er det at vente at Kjøbenhavn i Aar vil erholde Fortrinet i at faae Provindsialernes Kornpartier paa Markedet, fremfor Hamborg, som i de næstforegaaende Aar har taget Broderparten af denne Forretning. De senest betalte Priser ere: Hvede, smuk gl. Holst. 5 Rbd. 2432 s., sjællandsk, fyensk 4 Rbd. 80 s. - 5 Rbd.; lollandsk gl. 4 Rbd. 4884 s., dito ny 4 Rbd. 2432 s., Alt her i Byen at levere. Rug, 120 Pd., i Provindserne at tage, nu eller til Foraaret, i Partier 3 Rbd. 6472 s. her, 4 Rbd. - Rbd. 48 s. efter Qvalitet, fremmed 6 Bmk. - 6 Bmk. 8 s. uden Told. Byg, 2radet, her 3 Rbd. - 3 Rbd. 8 s., at tage strax i Provindserne, 108 a 111 Pd. holl. 2 Rbd. 7288 s. paa Levering til Foraaret i Provindserne 110 Pd. 2 Rbd. 80 s. - beradet, ombord i Provindserne 105 Pd. 2 Rbd. 80. s. Havre. Paa Levering til Foraaret er solgt en Deel til 1 Rbd. 92 s. - 2 Rbd. pr. Tde., at tage i Provindserne, 7778 Pd. holl.; at modtage strax er solgt, at tage i Provindserne, til 1 Rbd. 88 s. -2 Rbd. Erter, liden Omsætning; saavidt os bekjendt er intet solgt paa Levering. Her ere Priserne 3 Rbd. 64 s. - 4 Rbd. 16 s. efter Qvalitet. Raps aldeles stille, og Prisen nominel. Den sidste os bekiendte Priis i Partier var 11 Bcomk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Lovgivning, under 24de f. M. er i Hertugdømmerne, emaneret en Forordning betræffende de saakaldte Probenreuterer, hvorved det, foruden de flere Jndskrænkninger den paabyder dem, tillige er befalet, at de, forsaavidt de reise for fremmede Handelshuse, skulle hvert Aar løse en Bevilling, hvorfor der erlægges en Recognition til den kongelige Kasse af 80 Rbd., og forsaavidt de reise for flere, da 40 Rbd. for hver af de andre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Under 1ste d. M. er udfærdiget en kongelig Rentekammer Placat hvorved er bestemt, at de Slutsedler der for Fremtiden udfærdiges, kunne, naar Contracten realiseres inden 3 Maaneders Forløb, skrives paa stemplet Papiir af 4de Klasse Nr. 1 til 6 s. Sølv, dog at begge Slutsedlerne skrives paa dette Papiir. Opfyldes Handelen ikke i Løbet af 3 Maaneder og Documentet bliver i Kraft for længere Tid, skal begge Exemplarerne indsendes til Rentekammeret, hvor da det ene Exemplar mod almindelig Betaling bliver omstemplet til det fornødne af 3die Klasse efter Documentets paalydende Sum. Vægrer den ene Part sig for at indsende sit Exemplar, eller der indtræffer Omstændigheder, som forhindre det ene Exemplars Fremsendelse, kan Omstempling dog finde Sted, naar Rentekammeret i saa Fald meddeles de fornødne Oplysninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Reisende. Med Dampskibet Frederik den 6te, afgik den 13de Novbr. fra Øerne til Kjøbenhavn: Kjøbmændene Petersen og Keisler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Gudstieneste. Paa førstkommende Søndag begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Bekjendtgjörelser. Den 8de denne Maaned indgik ved Døden, til Gud, vor elskede Fader og Svigerfader, Oldingen Joseph John, som i en lang Aarrække var Borger og Garvermester i Nykjøbing paa Falster. Næst herom at underrette fraværende Paarørende og Venner, takke vi i Ærbødighed de agtværdige Mænd, som budne og ubudne ledsagede den Afdødes jordiske Levninger til deres Opløsningsted, og især takke vi Høiærværdige Hr. Provst Svitzer, der i sin Tale ved den Leilighed saa skjønt tolkede, hvor efterlignelsesværdigt og lysende et Exempel Mindet om den salig Afdødes retsindige Vandel og Færd har ydet Samfundet. Nykjøbing og Corselize den 15de November 1837. Den Afdødes Børn og Svigersønner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
At Hr. Professor Thomas Trojel her i Byen, formedelst tiltagende Svagelighed og svækkede Siælekræfter, efter hans Begjæring, af Øvrigheden er sat under Værgemaal, og underskrevne Adjunct O. S. Trojel og Kiøbmand M. C. Mackeprang beskikkede til hans Værger, bekiendtgiøres herved, med Tilføiende at ingen Forpligtelser for Hr. Professoren, have forbindende Kraft, naar de ikke af os ere underskrevne og vedtagne. Nyekiøbing paa Falster den 10de November 1837. O. S. Trojel. M. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
En god Jern 2 Etages norsk Vindovn er at erholde tilkjøbs. Betalingen kan om det ønskes erlægges efterhaanden, og Liebhaverne ville behage at henvende sig til Adressecontoiret. Humle. Et Partie Humle fra iaar, vel rørret og rendset, kan erholdes tilkjøbs. Prisen erfares paa dette Blads Contoir, hvor Prover ere henlagte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Eiendoms=Salg. Ønslev Kirke i Falsters Nørre=Herred med tilhørende Tiende, der staaer for matriculeret Hartkorn 18 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb. og tiendeydende Hartkorn 231 Tdr. 4 Skpr. 2 Alb, er at erholde tilkiøbs naar Vedkommende som have Lyst at entrere, om Vilkaarene henvende sig enten til Hr. Landsoverrets=Procurator Haagen boende i Klædeboderne Nr. 102 i Kiøbenhavn eller til Undertegnede. Nykiøbing den 13de Novbr. 1837. O. Dahlstrøm, Procurator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-17
Creditorerne i afgangne Tømmermester Johan Peter Bertels og efterlevende Enkes Lovise Svendsens Boe, indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nyekiøbing den 11te November 1837. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Lollands-Falsters 31te Aargang. II. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Aands Officin i Nykjøbing. Søndagen den 19de November 1837.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Udenlandske Nyheder. England. Endnu er Parlamentet ikke samlet og dog begynder man allerede i Journalerne at tale om dets Opløsning. Her som paa flere Steder har nemlig de Conservative for Øieblikket formaaet at gjøre deres Anskuelser gjældende, og det er derfor meget rimeligt at de tvinge Ministrene til at resignere, men et conservativt Ministerium kan heller ikke bestaae med det nye Parlament, og derfor formener man, at det vil blive opløst, for at give Plads for et andet, der meere stemmer med et moderat conservativt Ministerium. Dette er de eneste hvad de engelske Blade indeholde af Politik thi for øvrigt ere de opfyldte med Beskrivelser over Dronningens Jndtog i Citi. Ogsaa her gjøre imidlertid Partie=Hensyn sig gjældende, og Beskrivelserne ere derfor ledsagede enten med Spottegloser eller Udtryk af Beundring og bifald, eftersom Journalerne høre til det ene eller andet Partie. Vi ville afholde os fra alle slige bemærkninger, og kun meddele, at Kl. 1 3/4 om Middagen begyndte Toget med Hertuginderne af Kent og Glouchester, Hertugen og Hertuginden af Cambringe tilligemed Prinds Georg og Prindsesse Augusta og endelig Hertugen af Susser. Derpaa fulgte 7 af Dronningens Vogne, hvorefter Stadsvognen, trukken at 8 melkehvide Heste med 4 Kammertjenere paa hver Side, 2 Lakeier ved hver Vognder og en GardeYeoman ved hvert Hjul. J Vognen sad Dronningen (klædt i blegrødt Atlas med Sølvbrocade og Hosebaands-Ordenens Jnsignier og Armeen og straalende fra Fødderne til Hovedet af Diamanter, tilligemed Garderobens Stormesterinde, Hertuginden af Sutherland, og Over-Staldmesteren, Grev Albemarle. Bag efter fulgte nu det diplomatiske Corps og Ministrene. Ved Pall Mall sluttede de høie Embedsmænd sig til Toget, der, efterat være ankommen til City Kl. 3, gjorde Holdt ved MiddleTample=Lane, hvor den nye Lord Mayor overrakte Dronningen sit Sværd, der dog atter blev ham tilbageleveret med meget naadige Udtryk, Processionen fra City, Alle til Hest, sluttede sig nu til Toget, der Kl. 3 1/2 naaede Guildhall, hvor Dronningen blev modtaget af the lade mayoress. Ved Udstigningen af Vognen tabte Dronningen endeel af sit Hovedsmykke, der, ved at falde paa Gaden, aldeles gik itu og Diamanterne rullede ud blandt Folket, men ved Mængdens Jver bleve de i kort Tid opsamlede og tilbageleverede. Ved Dronningens Taffel, hvor alt var af Guld, blev der beværtet paa Fransk, men ved de 3 andre Tafler, der vare besatte med Sølv, var Anretningen paa Engelsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
For Maaltidet tildeelte Dronningen Lord Mayoren Rang med en Baronet og de to Sheriffer John Caroll og Moses Montestore, Ridderværdigheden. Den Sidstnævnte er saaledes den første Jøde, der i England har erholdt Ridderslaget. Kl. 8 1/2 forlod Dronningen Festen, og hele London var nu paa det brillanteste oplyst. Folket modtog Dronningen overalt med Jubel, og foruden at een af Alder mændene, der alle vare maadelige Ryttere, faldt af Hesten, som han dog atter besteeg, og at et Brædde stillads gik istykker, hvorved 10 til 12 Personer kom til Skade, er ellers ingen Ulykke indtruffen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Frankrig. Udfaldene af Valgene er det derfor Tiden meest beskjeftiger Franskmændene, og uagtet Regjeringen af de 327 Valg, der ere tilendebragte, kan regne at 243 ere faldne ud til dens Fordeel, trøste dog Oppositionen sig med, at Jnteressen for selve Valghandlingen har vundet meget, og lover sig deraf gunstige Resultater. J et af Parises Arrondissements hvor Lafitte og Lefebure, kjæmpede med hinanden, var Kampen meget haard, og uagtet Lefebore er bleven publiceret som Deputeret, er han dog ingenlunde sikker paa sin Plads. thi man taler om at ville gjøre Jndsigelser mod Valget, og de fornødne Skridt hertil ere allerede indledede. Lafitte har, krænket over at han paa 4 Steder er falden igjennem, erklæret i en Skrivelse, som er offentliggjort, at han ikke længere gjør nogen Fordring til Frankrigs Vælgere - De senere Depescher fra Africa indeholde intet af Jnteresse, hvorimod Privat=Efterretninger skildre Tilstanden saavel i Bona som i Constantine, som meget daarlig, da baade Cholera og andre Sygdomme, herske i Armeen. - Blandt dem der have udmærket sig ved Jndtagelsen af Constantine er tillige anført Capitain Rey en Søn af den afdøde Marschal Ney, Fyrste af Moskma. - Efter et løst Rygte skal Achmed Bey have sendt en Secretair og en Mara bout til Franskmændene for at begynde nye Underhandlinger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Spanien. Prætendentens Tilbagetog over Ebro til de nordlige Provindser er nu uden for al Tvivl, da han selv har bekjendtgjort det i en Proclamation, hvori han erklærer, at det kun er øieblikkeligt, og hidledet af Begivenheder der ville fremskynde en Ende paa den revolutionaire Usurpation. Prætendenten er forøvrigt meget misfornøiet med sin Stab, hvorfor han og selv har overtaget Commanden over Armeen og istedetfor Moreno, der tilligemed flere Generaler er sat under Opsigt, har han udnævnt Zariatequy til Chef for Generalstaben.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Fædrelandet. Til Exammen Artium ved Kjøbenhavns Universitet havde iaar anmeldt sig 171 Candidater. Af disse indstillede sig 161 til den skriftlige Exammen, hvoraf dog 7 afvistes, da de ingen Karakteer erholdt for den latinske Stiil, formedelst Sygdom kunde Een ei indstille sig til mundtlig Prøve, og maatte En forlade samme; En erklæredes immaturus. De øvrige 151 admitteredes til at erholde den academiske Borgerret: I med Karakteren Lan dabilis, som tillige fandtes værdig til offentlig Berømmelse, 68 med Laudabilis, 78 med Hand illaudabilis og 4 med Non contemnendus. Fordeelt paa Skolerne bliver Antallet af de Dimitterede, samt de erholdte Karakterer følgende: Metropolitanskolen 13 (9 Land. 4 Hand illand.), Borgerdydsskolen i Kjøbenhavn 9 (6 L. 31. ill.), Borgerdydsskolen paa Christianshavn 15 (14 L. 1 H.), v. Westens Jnstitut, 5 (4 L. 11 H.), Roeskilde Skole 5 (3 L. 2 H.), Frederiksborg Skole 2 (Begge L.), Helsingøers Skole 2 (Begge L.), Slagelse Skole 6 (3 L. 3 H.), Vordingborg Skole 4 (1 L. 3 H.), Herlufsholms Skole 3 (2 L. 1 H.), Rønne Skole 1 (L.), Nakskov Skole 1 (II.), Odense i 34 Aar. Skole 3 (Alle H.), Nyborg Skole 2 (Begge H.), Aalborg Skole 7 (3 L. 4 H.), Viborg 7 (2. L. 5 H.), Aarhuus Skole 5 (2 L. 3 H.), Ribe Skole 2 (Begge L.), Randers Skole 3 (Alle L.), Horsens Skole 4 (Alle L.), Flensborg Skole (Begge H.), Bessestad Skole 3 (1 L. 2 H.), desuden privat Dimitterede 47 (5 L. 38 H. og 4 N. c.) Den ene Candidat, som blev fundet værdig til offentlig Berømmelse, var Carl Valentin Schmidt, dimitteret fra Borgerdydskolen paa Christianshavn, med 9 Land. p. c. og 3 Land. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Ved allerh. Reskript af 17 October er Stiftamtmanden Kammerh. Castenschjold beskikket til Valg direkteur for det 6te og 7de District i Kjøbstædernes Valgklasse for Siellands, Fyens, samt Lollands Falsters Stifter, og ved allerhøieste Reskript af f. D. ligeledes udnævnt til Valgdirecteur for Sædegaards eiernes Valgklasse for Fyens Stift. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
J "Jtzehoer Wochenblatte skrives fra Rendsborg, at den der med 500 Actier a 1 Specie oprettede Forening til den fædrelandske Jndustries Fremme allerede besidder et Lager, der giver flere Arbeidere Beskjæftigelse, endog allerede med saakaldte Nürnbergervarer, der finde almindeligt bifald saavel i Henseende til Prisen som til Arbeidet, og muligt snart kan emancipere Danmark fra det nurnbergske Pavedømme i smaae Børns Legetøis=Verden. En Kjøbmand i Hamborg har nylig bestilt 10,000 Dukker med Leder, hvoraf 1000 Dusin foreløbig skal leveres paa Afdrag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Den Commission der under 10de Mai d. A. blev nedsat for at undersøge alle de Punkter, der kunne have Jndflydelse paa Taxten for Kjøbenhavn paa saavel grovt som fiint Brød, har nu efter Kjøbenhavnsposten tilendebragt sine Arbeider, derdog ikke endnu ere blevne Publicum bekjendte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Nykjøbing. For nogen Tid siden læstes i Nestved Ugeblad at en Baad, fyldt med Passagerer, den 19de f. M. var sjunken i Beltet, uden at det var muligt formedelst den svære Søegang at kunne redde disse. Senere have vi modtaget følgende Meddelelse, der maaskee angaaer samme Begivenhed. "J de sidste stormfulde Dage i Slutningen af forrige eller Begyndelsen af denne Maaned ankrede et Skib paa Reisen fra Flensborg til Kjøbenhavn mellem Sielland og Falster. Da det var fyldt med Passagerer og man manglede Proviant, vovede Skipperen, Styrmanden og tvende Passagerer (som saavidt vides vare Matroser) sig ud i en Baad for at seile til Vordingborg og proviantere sig; men da de ikke kunde styre Baaden i Stormen, besluttede man at udkaste de medtagne Vandtønder, ved hvilken Leilighed Baaden kantrede. Styrmanden og den ene Matros druknede, hvorimod Skipperen og den anden Matros reddede sig op paa Baadens Kjøl. Dog, i sin Dødsangest griber Matrosen Skipperen om Halsen for at holde sig fast, hvorved begge styrtede i Søen. Ved Svømning naaede de atter Baaden, og, tilføier Referenten, - 81 eredere saa est, – det samme Optrin gjentoges atter 1 eller 2 Gange indtil Skipperen, for at redde sit Liv, maatte give sig i Kamp med Matrosen, der paa denne Maade løsrevet fra Skipperen, endeligen druknede, hvorimod Sidstnævnte endnu havde Kræfter nok til at svømme tilbage til Baaden, og indtage sit forrige Sæde. Hans gjentagne Skrig vare istand til at komme en Fisker for Øre, uagtet denne havde lagt sig tilsengs i sit Huus paa Sjællandskysten, Fiskeren vovede sig da i den bælmørke Nat ud paa den oprørte Søe i sin Baad uden anden Veiledning end Skipperens gjennemtrængende Raab. Endelig finder han denne, men tør ikke nærme sig ham af Frygt for at hans egen Baad skulde knuses; men den ulykkelige Skipper venter ikke længe; han kaster sig i Bølgerne, naaer svømmende Fiskerens Baad, der bringer ham iland, og næste Dag vender han i god Behold tilbage til sit Skib. Skjøndt Referenten ikke borger for Rigtigheden, have vi dog ingen Grund til at antage denne eventyrlige Historie for aldeles opdigtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Da Historien imidlertid ogsaa fra den Side har Jnteresse, at den afgiver et mærkeligt Exempel paa Anvendelsen af den saakaldte jus extremænecessitatis, (yderste Nødværges=Ret) vil de nærmere Oplysninger eller Berigtigelser, hvortil denne Fortælling muligen maatte give Anledning, være os velkomne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Paa Bornholm befrygtes en saa stor Foder trang, at man allerede udskiber Kreaturer for andetsteds at sælge dem. Til Stubbekjøbing er saaledes i disse Dage ankommet et Skib med Qvæg og Gjæs, der af fornævnte Grund ere oversendte hertil, og forhandles til meget lave Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Ogsaa Stubbekiøbings Jndvaanere have nu efter andre Byers følgeværdige Exempel forenet sig om at afskaffe de pengespildende og med Fare forbundne Jlluminationer ved private Festiviteter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Natten mellem den 14de og 15de de, iagttog man fra denne Bye et mærkeligt Phænommen paa Himlen, idet tvende ildrøde Skyer, den ene Kl. omtrent 11 1/2 og den anden Kl. omtrent 1, droge, over Himlen i en Retning fra N. til S. og kastede et usædvanligt rødt Skjær paa alle Gjenstande. Noget Lignende, som paa samme Tid observeredes her, antoges for et Nordlys.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Blandet. J Aaret 1820 blev i Frankrig en Mand dømt til Galeierne fordi han skulde have dræbt sin Sted søster, der var Moder til flere Børn. J Aaret 1835 blev dog hans Straf formildet til 12 Aars Fængsel i Rennes, men nu er hans aldeles Uskyldighed opdaget, da Mordet er forøvet af den Myrdedes Mand. Børnene, der havde seet paa Mordet, havde, saalænge Faderen levede, fortiet Sandheden, som de nu ved hans Død opdagede. Den uskyldig Straffede, der imidlertid havde opnaaet en Alder af 76 Aar, blev, da han hørte sin Frifindelse, saa overvældet af Glæden, at han døde to Dage efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Et af de rigeste Partier i England er, som bekjendt, for Tiden Miss Angela Burdet. Hun har nemlig efter den afdøde Hertuginde af St. Albans faaet en Sum af ikke mindre end 1,800,000 Pd. Sterl. Engelske Blade bemærke, at denne Sum i Guld=Souverains ikke kan bæres af færre end 100 Mand, ikke tælles i ringere Tid end 10 Uger 2 Dage og 4 Timer, og vilde lagt tæt sammen i lige Linie, optage en Distance af 24 engelske Mile og 260 Aards.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Paven har forbudt at anlægge Børneskoler i Kirkestaten fordi de Lærebøger, som man gav Ungdommen ikke vare affattede i en ægte religiøs Aand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Kjøbenhavns Børscours den 14de Novbr. Hamborg 2 M. - a vista 200. - Species 202. Species solgtes til 12 Mk. 1 1/2 s. 4 pCt. Kongl. Obl. uden Renter 89 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Kjøbenhavns Torvepriser den 14de Novbr. Rug Td. 3 Rbd. 72 s. a 4 Rbd. 32 s. Hvede 4 Rbd. 48 s. 3 4 Rbd. 72 s. Byg radet 3 Rbd. a 3 Rbd. 12 s. dito 6 radet 2 Rbd. 92 s. a 3 Rbd. 4 s. Havre 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 36 s. Erter 3 Rbd. 64 s. a 4 Rbd. 56 s. Flesk røget Lpd. 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 28 s. Smør Pd. 24 a 26 s. Æg Snesen, 32 a 34 s. sjællandsk Smør Fjerdingen 14 Rbd. a 16 Rbd. S. og T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1837-11-19
Ved Tallotteriets 1279de Trækning i Wandsbeck udkom: Nykjøbings Skibsliste, fra 11te til 18de Novbr. 1837. Jndklarerede: Skipper C. Petersen af Svendborg, fra Wedbek, ledig; N. Andersen af Svendborg, fra Wedbek, baglastet; Schrøder af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; L. J. Kramer af Nykjøbing, fra Kjøbenhavn med Stykgods; J. P. Wæver af Stubbekiøbing, fra England med Steenkul, Udklarerede: Skipper Marqvardt af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; Hansen og Andersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; Hansen af Marstal til Kjøbenhavn med Korn; Petersen af Svendborg, til Vedbek med Korn; Kramer af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; Bay af Marstal, til Rostock med Skibs=Inventarier; Wølffel af og til Flensborg med Korn; Schrøder af Nykjøbing, til Nyborg, baglastet.