Berlingske Tidende, 1777-06-01
Frederichsborg-Gade. Rosenborg Gade og Tørnebuskegade. Om Tiirsdagene, Torsdagene og Fredagene derimod, forbliver det ved de for disse Gader i første Post bestemte Klokkeslet. 4, Med Torvenes Feyning forholdes, som nu er melde om de til Torvenne stødende Gader; Skulle een eller anden Omstændighed forhindre, at Feyningen ikke kunde skee til bestemte Tiid om Formiddagen, maa den om Sommeren forrettes ud paa Eftermiddagen, naar Torvene er ledige; Og om Vinteren, naar Dagene ere saa korte, at Feyning er kan skee om Eftermiddagen paa Torvedagene, maa passes beleylig Tiid om Tiirsdagene, Torsdagene og Fredagene til Ferning at fuldføre. 5. Feyningen og hvad dertil henhører, skal passes saaledes, at heele Arbeydet kan være tilendebragt til de bemeldte Klokkeslet, eller i det seeneste 1/4 Time derefter; Og paa det Bun kerne saa kort Tiid, som mueligt, førend de borttages, kunde sammensenes, maa med Feyningen ikke begyndes uden 1/4 1/2 3/4 eller i det høyeste 1 Time, førend bemeldte Klokkeslet, alt i Forhold til den Strekning, som er at reengiøre. For Re steen maa hverken før eller seenere, eller til andre Tiider end meldt er, nogen Gade=Feyning skee, under hvad Paaskud og Forevending det end maatte være. 6. Feyningen, og hvad dertil henhører, skal paa foranførte Maade besørges af Grund-Eierne uden Forskiel, saavidt deres Grunde strække sig, og dem paaligger at holde Gaadebroen ved lige; Og af Vogmændene paa de Steder og Strekninger, de ved Contract have forpligtet sig dertil. Grund Eierne og Vognmændene hæfte allene, og ikke deres Folk, for Politiets Tiltale, om mislig Feyning befindes 7. Fraværende Grund=Eyere skal beskikke nogen til i deres Sted at besørge, og indestaae for Feyningen, hvilke skal anmelde sig, og lade deres Navne antegne paa Politie=Kammeret. Det samme har Skifte=Retten i Grundeiende Concurs eller Stervboer og Directionen for offentlige Stiftelser at iagttage. Forsømmes det, da hæfter i første Fald Husets Leye og i sidste Fald Skifte=Retten eller Directionen. personlig for Politiets Tiltale, naar mislig Feyning befindes. 8. Over de Steder og Strekninger, som Vognmændene efter deres Contract besørger feyede, skal Magistraten forsatte, og til Politie Kammeret meddeele en nøyagtig, og i Henseende til Torvenes Strekning fra Huusene, ved Alnemaal bestemt Forklaring, hvilken uden at maa paaankes, skal følges som Regel i de imellem Grund Eierne og Vognmændene om Feyningen opkommende Tvistigheder. 9. Skulle Tvistigheder reyse sig imellem Grund-Eierne indbyrdes, om hvorvidt den ene eller den anden var pligtig at feye, da har Politiemester at forlange Magistratens Betænkning, hvorvidt det paaligger disse Grund=Eyere at holde Gadebroen vedlige, og derefter skal enhver, uden videre Omstændigheder eller Paaanke tilfindes at besørge Feyningen. 10. Til det i 1ste Post ommeldte Arbeyde maa GrundEierne, saavelsom Vognmændene efter Behag betiene sig at egne eller levede Folk, naar det kun ikke er Renovations Betienternes Pligts Folk; Thi disse skal det herefter aldeles var re forbuden at befatte sig med anden Feyning end den, hvortil de, som Pligts Feyere, ere antagne; Ligesaa lidet maa herefter enten Renovations Betienterne eller Politiets Betiente i Almindelighed paatage sig Feyningen for nogen Grund Eier eller Vognmand, under hvad Paaskud det end være maatte saasom det ikke kan gaae an, at de skal have Opsigt med det Arbeyde, de selv besørge forrettet. 11. Naar Ureenligheden af Rendesteenene, Fortogene og og Gaderne, som meldt, er sammenseyet i Bunker, maa alt hvad Feyeskarn i Huusene samles, og dertil sædvanligen henregnes, udbæres og henlegges paa Bunkerne, undtagen Glas, Potteskaar, Som og deslige, der kan beskadige de passerende Mennesker eller Creature, hvilket for sig selv samles og henlægges umiddelbar i Renovations=Vognene uden at maa komme paa Gaden. J de i 2den Post ommeldte Gader udbæres Feyeskarnet umiddelbar paa Vognene, naar Skrallen advarer om deres Ankomst. 12. Jngen maa udskiølle Uhumskhed i Rendesteenene, men skal lade samme paa hidtil anordnede Maade af de dertil beskikkede Vogne bortføre: Ey heller maa Aadsler af Hunde, Katte, og større Dyr paa Gaden udlegges, men Eierne skal lade dem ved Natmandens Folk af deres Huuse bortføre; Døde Høns og deslige maa derimod iblandt Feyeskarnet udbæres, og skal som saadant bortkiøres. 13. Som Feyeskarn ansees ogsaa Gruus, Jord, FarveKiedlernes Bundfald og deslige, naar det ikke udgiør uden, Læs, er det derimod derover saa har Vedkommende Eyer de paa egen Bekostning at lade bortføre, og maa da saavidt mueligt er, intet deraf udbæres af Huuset, førend det med det samme kan legges paa Vognen. Udfordrer en aldeles omgiængelig Nødvendighed, at noget maa legges paa Gaden eller Forteget, da maa det ingenlunde være mere, end at det kan blive bortført, og Stedet, hvor det har lagt fuldkommen reengjort, inden samme Dags Aften; Saasom intet deslige, under hvad Paaskud end optænkes kunde, maa blive liggende Natten over enten paa Gaderne eller Fortogene. 14. De af Grund-Eierne, som staae i Bygning, og saadant paa Politie=Kammeret have anmeldt, beholde vel fremdeles Friehed at udlegge Gruset paa Gaden, naar de ikke have Gaardsrum det at forvare; Men Politiet skal have nøyeste Jndseende med, at Forordningerne af 21 Mai 1680. 59. og 25 April 1702. 510. stricte efterleves, saa at Gruuset. saavidt mueligt, inden Aften, og i det seeneste inden 4re Dages Forløb, efter at det er udlagt, bortskaffes, og ingenlunde tillades at ligge længer, under hvad Paaskud og Forevending det end være maatte. 15. Til alle andre Tider end de forermeldte, skal bet aldeles være forbuden Jndbyggerne, hvem de ere og hvad Paaskud de end kunde have, at udseye, udføre eller udkaste nogen Slags Ureenlighed, i hvad det end maatte være, paa Gaden eller Fortoget, undtagen paa de 2de aarlige Fløttedage, tredie Fredag efter Paaske og Michelsdag; Da det, som hidtil kan være de Fløttende tilladt at legge Sengehalm, og anden ved Værelses Reengjørelse faldende Ureenlighed paa Gaden; dog har Politiet tillige paa det nøyeste at tilsee, at det udlagde, saasnart mueligt er og i det seeneste inden fiire Dage efter Fløttedagen, altsammen af Vognmændene bliver bortført: til hvilken Ende disse skal tilholdes ogsaa om Eftermiddagen i saadan Tiid at sende deres Vogne i Gaderne. 16. Om Vinteren, saalænge ikkun tør Frost, og ingen Snee indfalder, forholdes med Rendestrenenes Oprensning, Gadernes og Fortogenes Feyning, og Feyeskarnets Udleggelse iet og alt, som paa de andre Aarets Tider foreskreven er, uden anden Forandring, end at i Fald Politie=Mester finder det nødvendig, at Rendesteenene oftere end engang om Dagen, skal ophugges, saa skal Grund=Eyerne og Vognmændene, paa de enhver vedkommende Strekninger, være pligtig at besørge saadant forrettet til den Tiid Politiemester dem foreskriver. 17. Naar Slædeføre indfalder, bør efter Politienesters beste Overveielse og Foranstaltning, til Beqvemmelighed forde Reysende og Bønder til og fra Staden, saa megen Snee blive liggende i alle de store og reelle Gader, Torvene, Høy broe= og store Færgestrædet, med videre, at Slæder kunde fremkomme, og maa imidlertid paa bemelte Steder ingen anden Renovation foretages, end saavidt Feyeskarnet vedkommer, hvilket, imedens Snee ligger, ikke maa henlegges paa Gaden, men skal umiddelbar udbæres i Vognene, naar samme til de for enhver Gade i 1ste Post fastsatte Klokkeslet hver Dag indfinder sig, og Skrallen advarer om deres Komp. Med Rendesteenenes Rensning paa bemeldte Steder forholdes det efter den Foranstaltning, Politiemester efter Omstændighederne maatte finde fornøden at giøre. Paa de andre Steder derimod, hvar Sneen ikke skal blive liggende, forrettes Renovationen daglig paa samme Maade, som i 16de Post er meldt, og sørges for, at Sneen efter yderste Muelighed bortskaffes, og Steenbroen holdes bar. 18. Sneen af Tagrenderne til Gaden maa paa Gaden, needkastes og ansees som til den publique Renovation henhørende, men den Snee, som falder i Jndbyggernes Gaarde, maa ingen Tiid paa Gaden udlegges, men skal af GrundEierne selv besørges bortført. 19. Naar Slædeføret er til Ende, har vedkommende Grund=Eyere og Vognmænd paa de Steder, hvor Sneen urørt har henlagt, efter Politiemesters nærmere Tilsigelse, at besørge Gade=Jsen til Bunds opstødt, saavidt dem paalige ger at feye, og maa saadan Opstødelse ingensinde skee til anden Tiid, og paa andre Steder, end tilsagt vorder, ligesom ogsaa Politiet har at drage Omsorg for, at ikke større Strelning ning Gade=Jis tilsiges at ophugges, end efter Overlæg med Vognmændene, inden Aften vist kan blive bortført, samt at Opstodelsen og Bortførselen begynder i den Ende af Gaden, som er nærmest ved Lodse=Pladsen, paa det at Arbeydet des bedre kan fremmes og Passagen snarest mueligt blive frie. 20. Alle Stadens publique Rendesteene og Tverkister besørger Vognmændene efter deres Contract ideligen rensede, og om Vinteren ophuggede, og saa ofte sterk Pladsregn indfalder ved Dag eller Nat, tilseer de, at Vandet ey stoppes, saa at det des Aarsag indløber i Folkes Huuse og Kieldere. 21. Tvende Gange om Aaret, nemlig midt i April og midt i October skal Beboerne paa Vesterbroe, fra Acise=Boe den til Frederichsbergs Konge=Port, paa Nørrebroe fra Accise Borden til Assistenz Kirke Gaardene, og paa Østerbroe fra Accise Boeden til Blegdams=Veyen lade sammenseye Urcenligheden paa Steenbroen, og have de Dagen til denne Feyning med Vognmændene at overlegge og imellem sig saaledes at bestemme, at den sammenfeyede Ureenlighed, saasnart skee kan, bortføres, førend den igien udkiøres over Broen. 22. Vognmændene, som efter deres Contractere pligtige at bortføre alt Gode= og Feye Skarn, samt Sneen og Jis af den heele Stad, skal til den Ende med et dertil tilstrekkeligt Antal af Vogne eller Karrer, som med tætte For= og Bag smekker skal være forsynede, hver Dag møde i Gaderne til de for Feyningen paa et hvert Sted foreskrevne Klokkeslet, eller i det seeneste 1/2 Time derefter, og maa de passe det saaledes, og have saadan Opsigt med deres Folk, at alting kan være bortført i det seeneste en Time efter de fastsatte Kiøkkeslet. De selv og ikke deres Folk hæfter for Politiets Tiltale, hvis noget herudi forsees. 23. Ligeledes skal de i de nye broelagte, samt i de Gader, hvor om Vinteren Sneen, i Følge den 17de Post bliver liggende hver Dag til foreskrevne Klokkeslet indfinde sig for at afhente Feye=Skarnet, og med en Skralle advare Jndbyggerne om deres Komme. 24. J Henseende til Sneens og Gade=Jisens, samt Ureen ligheden af Torvenne og Forstæderne eller Broerne, dens Bortførelse, retter Vognmændene sig efter hvad derom i 4de, 17de 19de og 21de Post, samt deres Contract er meldt, saaledes at Bortførselen skeer saa kort som mueligt, efterat Feyningeneller Ophugningen er forrettet: J samme Hensigt have de ogsaa at holde sig det efterretteligt, som i 15de Post er foreskrevet om den ved Fløtte Tiderne faldende Ureenlighed, og i Almindelighed paa det nøyeste at opfylde alt det, hvortil de ved deres Contract have forbundet sig. 25. Ligesom det ved Vognmændenes Contract er fastsat, at ved hver Vogn skal følge en Greb og i sær i vaadt Veyr ligt en huul Skuffe, saa paa det Ureenligheden desbedre til bunde, kan blive borttagen, skal Renovations=Betienternes Pligts-Karle, imod en Diseretion, som dem af Renevations=Cassen kan gives, være tilstæde i Rensvatons Districterne, saalænge Renopations=Tiden varer, og ikke aller ne sammmenfeye, hvad af Bunkerne kunde være udkjørt eller adspredet siden Jndbyggerne feyede, men end og hielpe Kiøre Karlen til at saae det lagt paa Vognen. 26. Om end iblandt de sammefeyede Bunker skulde findes noget, som Vognmændenemaatte formeene ikke at henhøre til den publique Renovation, men Bortforselen at tilkomme Eier re; saa maae det dog ikke blive liggende, men Vognmændene skal uden Modsigelse være forbundne at føre det bort, hvorimod siden efter af Politiemmester skal kiendes, om Eierne derfor skal betale Vognmændene eller ikke, Til den Ende skal Renvations=Betienten syne saadanne Bunker, og give Politiemester Efterretning om hvad han har befundet. 27. Forefindes Aadsler i Gaderne, da skal Natmanden paa Budskikkelse fra Renopations=Betienten i det District, strax sende sine Folk for at borttage dem, forsømmer Natmanden at befale sine Folk saadant, bøder han der for 1 Rdlr., adlyder hans Folk ikke og indfinder sig ikke i det seeneste en Time, efter at de have faaet deres Hosbondens befaling, da straffes de med 24 Timers Fængsel paa Vand og Brød i Raadhuus kielderen. Kan Eierne til Aadslerne opdages, da betale de Natmandens Folk for Bortførselen efter Politiemesters Kiendelse. 28. Renovations=Betienterne skal paasee, at Feyningen med hvad dertil henhører, Jisens Opstødelse og Ureenlighedens Børtførsel nøye fuldbyrdes paa foreskrevne Tiid og Maade, samt at intet begaaes, som imod denne Renovations Anordning er stridende, hvorom de til Politiemmester daglig Rapport have at give. Og paa det at man kan være des vissere om at Opsigten retteligen føres, saa skal ved Politiets øvrige Betiente flittigen eftersees og rappoteres og Rensvations=Betienterne have opfyldt deres Pligt, ligesom og Politie=Jnspecteuren saa vidt ham mueligt er at komme omkring, skal efterforske, om saavel Renovations=Betienterne, som de andre Politie=Betiente have overseet noget uordentligt; hvilket ingenlunde maae taales, men af Politiet skal angives og paatales, om end aldrig Besværing fra nogen derover indløber. 29. Befindes nogen Grund Eiere eller Vognmand at lade forrette Feyningen, og hvad dertil henhører, uforsvarlig eller ikke at være færdig dermed til rette Tiid; da har RenovationsBetienten ufortøvet at lade det manglende fuldføre ved sine Pligts=Folk, som, imod selv at anskaffe og bekoste det fornødne Reedskab, nyder følgende Betaling af den seylende: For For et Huus, eller Grund, hvis Brede til Gaarden er Tegning. Rendesteenes, Ophugning. Gade Jses.