JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Den unge Talma befandt sig en Vinterdag i Versailles, men skulde endnu samme Dags 2 Efter et i Polen gaaende Saan skal Wladislaus være dræbt ved Hugget af en Stridsøre. Aften spille i Paris. Da han endnu ikke eiede nogen Equipage, saa maatte han henvende sig til een af de Fiacres, der pleie at holde uden fordet derværende Slot. Det er bekjendt, at Passageren, naar han forespørger sig hos Kudsken, hver Gang faaer til Svar, "at der kun endnu mangler En. Talma, der kjendte disse Folks Vane, tænkte strax paa Garrick, og stillede sig an, som om han antog Svaret for ramme Alvor. Jndsvøbt i sin Kappe steg han derfor indi Vognen gjennem den ene Dør, og ud af den anden igjen uden Kappe. Det var allerede noget mørkt, da Talma, sort klædt, traadte atter frem for Kudsken og med forandret Stemme spurgte om Passagerernes Antal, Fuldt paa En nær!" raabte Kudsken og skjød Talma indi Vognen. Denne sneg sig igjen ud af den anden Dør, antog fem Gange efter hverandre et andet Mæle og en anden Stilling, og spillede saaledes fem forskjellige Personers Rolle. Da omsider den sidste kom, var Kudsken glad ved at have det fulde Antal, smeldede paa sine He 1ste, og bragte Talma, og til sin største Forfærdelse, fem ledige Sæder til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-22
Kjøbenhavns Børs d. 21 November 1828. Hamburg 2 M. - a vista 204 Species 208. Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 3/4 s. Bank-Disconto. 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. N.) Dito Dito. . . . . . . . . . . Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . . . . . 5 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pCt norsk Laan, ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 148 Rbd. Sedl. 101 1/2 102 Rbd. r. S. 53 Rbs. Tegn 84 1/2 Rbd. Sedl. 83 i Banco. i Banco. 99 1/2 r. S. i Banco. r. S. i Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 60 1/2, 61 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
Nyeste Skilderie af K. øbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 95. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 November 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
Breve om Fattigvæsen, milde Stiftelser, Hospitaler, alt med Hensyn til Fædrenelandet. (Fortsat, see Nr. 93.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
I et Brev af samme Konge dat. 28 Juni 1687 (see Hoffmann I. c. Tom. Xp. 165) paalægges Borgmester og Raad i Kjøbenhavn at forordne to agtede, fornemme og forstandige Borgere, som nogle Gange, saa ofte de selv synes og Leiligheden kan fordre, men endelig fire Gange om Aaret, skulle besøge fornævnte Hospital, granske og forfare, hvorledes derinde tilgaaer med Alting og med hvad for Raadighed Hospitalets Rente og Jndkomst udgives og for spises, og hvis Forstanderens Forsømmelse derudi findes, saa han ikke tilbørligen dermed om gaaer, da skulle de ham derom advare og paaminde, og hvis han da ikke vil rette sig, da skulle de være forpligtede at give det Øvrigheden, tilkiende, og da siden at straffe og forordne det derudinden som vedbør. Skjønnes her ikke allerede tydeligt af disse anførte Dokumenter, at man allerede til de Tider har fundet det nødvendigt at beskikke e) en oekonomisk Directeur for Hospitalet;
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
Under Frederik den 2dens Regjering har vi fremdeles mange Beviser paa from Godgiørenhed mod de Fattige ei allene i rede Penge, Huse og Gaarde, Gaardsrenter, Jordskyld, saavel af Adelen, som af Borgerstanden. )
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
Atter i Aaret 15877 gav denne gode Konge 1000 Rbd. til Huusarme og til Skolebørns Underholdning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
Blandt Privates Gaver nævne vi, 18770 udstædte Peder Schram et Pergamentbrev og 12 Slettedaler til vor Frue Skole. 1574 funderede Peder Oxe 2000 Rigsdaler, hvoraf det halve til Frue Skole og det halve til HuusArme. 1580 gav Frue Jnger Oxe et Pagaments Gavebrev paa 400 Slettedaler til fal tige Skolebørn. 7) (Fortsættes.) Det var vel ogsaa den Tid at ansee som et hvid hospital, saaledes som her Eske Bille udtrykket for i sit Testamente Anno 1551 (dansk Magazin 4. P. 289) item udi hvilket Land Gud kalder mig udi til Hofvit-Hospitaler 20 Mark, til hvert af de arre smaa Hospitaler 10 Mark. H Tvende Aar, efter Fredrik den 2dens Død syde hans Myntmester Povel Fechtel et hoplal ik skrøbelige og Huusarme, hvilket existerer endnu i Artergaden under Navn af Fechtels Stiftelse, fra ældre Tider kaldet Hamburger Sjæl der, fordi Capitalen til dette Hospital blev satte Rente hos Magistraten i Hamburg. Mere om di Stiftelse i Thaarups Journal for Kjøbenhavncke. H. 1797 S. 15221.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
Jndenlandske Efterretninger. Den 18 Nov. fejredes i Slesvig en høist sjelden Fest. Det var den Dag, paa hvilken Hs. Durchl. Landgreve Carl af Hessen, Armeens Generalfeltmarskal, var for 70 Aar siden udnævnt til Oberst. Blandt Festens Høitideligheder, store Parade, Taler a. hører, at den høie elskede og ærede 84 aarige Olding blev overrakt et kostbart Sværd, hvis Værd forhøiedes ved at Hs. Majestæt Kongen, samtlige Generaler, og alle Armeens Officierer havde bidraget dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
Blandede Efterretninger. J Altona har Dr. Goldbeck, opmunnet ved det Held, han har havt i at curere et Løvstumt Drengebarn, anlagt et Døvstumme Institut. (*) Ved den store Forsamling af Naturkyndige og Læger i Berlin, afvigte September, havde H. M. Kongen af Preussen anvist Friherre Alexander v. Humboldt 25,000 Pr. Th., for ved Sammenkomsten at giøre Honneurs. De Lærde bleve desuden bespiste paa Kgl. Regning, men Vinen maatte betales med 1 Th. 500 Personer spiste i det Kgl. Exerceerhuus og om Aftenen drak de Thee i den herlige Concertsal i Skuespilhuset. Christian Krogh, Statsraad, Formand. for Lov-Committeen og Commandeur af den Svenske Nordstjerne-Orden, døde i Christiania den 10de November 1828. Han var født den 15de Januar 1777 paa Gaarden Nitteberg i Gjerdrums Præstegield i Aggershuus Amt. Hans Fader, Oberst=Lieutenant G. A. Krogh, var General-Veimester søndenfields. J Aaret 1800 ansattes han som Adjunct og Notarius ved det juridiske Facultet i Kjøbenhavn, og i Aaret 1803 som Professor Juris extraordinarius, i hvilken Stilling han paabegyndte det siden af Ørsted fortsatte Juridiske Archiv. J Aaret 1804 gik han til Tronhjem som Assessor i Stiftsoverretten sammesteds. Af Rigsforsamlingen 1814 valgtes han til Medlem af Lov-Committeen, og var samme Aar Repræsentant paa det orde at lige Storthing. Efter Rigernes Forening udnævntes han til Statsraad, var som saadan først Medlem af Statsraad=Afdelingen i Stockholm, og forestod siden deels Justits-Departementet deels det daværende Politie-Departement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-25
J Aaret 1815 udnævntes han til Ridder og i Aaret 1818 til Commandeur af Nordstjerne-Ordenen. J sidstnævnte Aar ansøgte han om Afskeed fra sit Embede som Statsraad, for at overtage den ham af Storthinget anbetroede Udarbeidelse af en almindelig Criminal- og Politie Lov. Han blev derhos Lov-Committeens Formand. J den følgende Tid var han Medlem af de ordentlige Storthinge i 1821, 1824 og 1827, og af de overordentlige Storthinge i 182. og 1828. Paa disse Storthing beklædte han flere Gange den høie Værdighed som Præsident, og var paa Storthinget i 1824 Formand for Constitutions-Committeen. Ham maa man vel fornemmelig ansee som Forfatter til denne Committees Betænkninger og Jndstillinger angaaende de paa 3die ordentlige Storthing fremsatte Constitutions-Forslag, hvilke i sin Tid vakte saa megen Opmærksomhed, og som ville være det varigste Minde om hans lyse Aand, hans udbredte Kundskaber og ægte Fædrelandskjærlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 96. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 29 November 1828. Tyge Brahes Elskov. Af Forfatteren til Novellen, Peder Tordenskjold. De milde Foraarsdage vare komne, Engene bedækkede med frisk Græs, Træerne næsten overalt smykkede med det unge Løv. Markblomsterne trindt omkring pippede frem, og Paaskelilien begyndte at aabne sin spæde Knop. Trækfuglene droge i Flokketal tilbage fra de varmere Egne, hvor Vinteren havde drevet dem hen, og Lærken bebudede ved sin Sang, at Sommeren, var nær. Ploven gjennemfurede Jorden, hvor de sidste Levninger af Sneen vare forvandlede til frugtbar Væde, og Bonden havde travlt med at lægge sin Sæd; Alting i Naturen var Liv, Lyst og Virksomhed. Kun paa Gaarden Knudstrup, Tyge Brahes Fædrenegods, var Sorg og Bedrøvelse. Der, i den vestre Fløi af Borgen, laae den sjeldne Mand og vaandede sig paa Sygeleiet. Han havde nyligen været i Kjøbenhavn, og der, ved den uvante Levemaade, paadraget sig en Koldfeber. Vel var han saare erfaren i Lægekonsten, men for syg i dette Øieblik til selv at kunne anordne de meest passende Midler. Til Lykke levede endnu den gamle, lægekyndige Veirmester, Henrik, Smith, i sin Fødeby Malm, og, endskjøndt han allerede var meget aflægs, havde han dog endnu Samling og Kræfter nok til, saasnart han fik Tidende om Tyges Sygdom, at besøge ham paa Knudstrup, og give ham en Lægedom, der bidrog meget til hans Helbredelse; men meest virkede nok hertil den ømme Pleie, han nød af en smuk, godlidende Bondepige, Christine Barbara, der næsten aldrig veg fra hans Seng, men skiftede med hans tro Tjener Axel om at vaage hos ham hele Nætter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Omtrent en Miil fra Falkland tildrog er besynderligt Syn sig vore Øine. Det var en middelaldrende Mand, indhyllet i en Kappe, som ikke var graa, ikke sort, ikke graaagtig, men havde Noget af alle disse Nuancer; Panden smykkedes af en Hat, som ligemeget lignede en Halvirkel, en Cirkel, en Pyramide, en File kant, et Parallelogram og en Femkant. Siddende ved Bredden af en liden Dam, som Floden dannede, og holdende i sin Haand et Slags Pleilhvorpaa der var fæstet en Snor, slog han paa Vandet med det plumpe Værktøi, som ikke havde synderlig Lighed med en Medestang. Meget opmærksom paa sit Arbeide, slog det ham ikke feil hvert femte Minut at trække en stor Forelle et paa sin Krog. Hans brede, aabne Pande, har graae af stærke Bryn bedækkede Øine, hans ædleveltegnede Prosil, en, jeg veed ei hvilken, at distinction, som udbredte sig over hans Person, stode i en synderlig Modsigelse med hans Arbeidt, men især med hans Dragt. J hans Øines Jld laae det eiendommelige Udtryk, den Blanding af Ondskab og Godmodighed, som Skotterne kalde Diævelskab, og som synes at være et Grundtræk i den skotske Nationalitet. Vi stode stille, for ret at betragte en saa besynderlig Figur. J et af hans Knaphuller hang et Skrivertøi; en Peen, som var afbenyttet indtil de sidste Fragmenter, stak i hans tykke, blonde Haar, og udaf hans Lomme ragede en Bog. Naar en Skye fordunklede Solens Klarhed, saa borttog Snoren Nogle af Dammens Jndvaanere; men lod Solen sig atter tilsyne saa lod vor Patron sit Krigsredskab hvile, tog Bogen i Haanden, dyppede Pennen i det lille Blækhuus af Træ, og understrøg med en Jver uden Lige og med den ondskabsfulde Glæde, der sædvanligen findes hos Enhver, som driver Aristarchens Metier. Gjerne vilde vi nok have snakket lidt med denne Helt, som forenede Fiskefangst med Literatur, men ulykkeligviis vare vi adskillede fra ham ved Dammen og Floden; den sulene Mave mindede os om Frokosten; Landsbyen Piltlesie laae os nær, og lovede os en landlig Fest; vi maatte altsaa rette os efter Omstændighederne og løsrive os fra det løierlige Skuespil, for at komme til det temmelig malerisk beliggende Piltlesie, en Vugge for den skotske Maler Wilkie, som var en saa skarpsindig Jagttager af Landsbyesæder. Saasnart vi vare ankomne til nysnævnte Bye, erkyndigede vi os hos Kroeværten om Navnet paa den Fisker, som saa levende havde opvakt vor Nysgjærrighed. Ei, for Pokker!" skrea Værtens Kone, længe for hendes Mand havde faaet Tid til at svare os, det er jo Præsten i Cult, den nærmeste Bye herved. Han har ikke sin Lige i at fiske, præke og tage til sig. Hamskulde de have hørt fortælle en Historie; hans Embedsbrødre gjøre ikke stort af ham, thi med dem springer han omkring, ligesom med Forellerne, og tager den Ene med den Anden paa sin Krog. Med Undtagelse af disse Herrer, bliver han afholdt af Alle. Det er en god Dreng, men ondskabsfuld som Fanden. - Vi spiste meget godt hos denne Iagttagerske af de menneskelige Sæder. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Bemærkninger ved Afhandlingen om
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Agerdyrkningens Fremskridt i Sjælland. Skilderiet Nr. 74, 75 og 76.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Den unævnte Forfatters øvede Pen giver en Oversigt over Agerdyrkningens Fremskridt i Sjælland, især siden 1781, som Enhver vil læse med Fornøielse; desuagtet vover en uovet Pen nedenstaaende Bemærkninger. No. 74, S. 1180. Forfatteren siger, at 2 a 300 Læs Mergel bruges paa hver Td. Land, men at 40 Læs Kalk vilde frembringe samme Virkning, og at dette var mindre kostbart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Herved kunde bemærkes: at ved Mergel kjørsel en dobbelt Hensigt tilsigtes, 1) at give Jorden en saadan Blanding, som forhøier Frugtbarheden, derfor paa sandig eller løs og let Grund at benytte Leermergel, men paa leret eller suur og lav Grund Kalkmergel; 2) at opløse de sure Steder, Qvækker og Planter, og at inddrage Frugtbarhed af Luften. Den første Hensigt opnaaes ikke ved Kalk, men kun den sidste; Forfatterens Mening synes derfor kun i enkelte Tilfælde rigtig, og var maaskee ogsaa formedelst Kalkbruddenes alt for store Afstand kun anvendelig for Faa. No. 75. Blive Forbedringerne paa Gjeddesdal skildrede som paafaldende. Man bemærker vel, at ved Jndhegning, Vandets Afledning, Mergel og Gjødning en høiere Frugtbarhed er opnaaet; men falde derved ikke Jagttageren de Spørgsmaal ind: a) Have disse Forbedringer ikke kostet større Offere, end de i Fremtiden bringe Jndtægter, b) Fortjene de Efterligning, og passe de til alle Godser eller Landeiendomme, c) Disse Forbedringer ere foretagne i de sidste 6 Aar, da det jydske Qvæg og Kornet stode lavt i Prisen; nu synes Priserne at stige, kan da Fortsættelsen betale sig, skulde ikke megen Fare være forbunden med Efterligningen? S. 1186 siges, at 400 Stude holdes paa Græs, og 5 a 600 Stude paa Stald. J Dette er vel saaledes at forstaae at paa Gjeddesdalnu 400 Stude kunne græsses fede om Sommeren, indtil i Sept., men at da endeel maae sættes paa Stald, hvis ingen gunstig Afsætning findes. Man saae paa to Marker, noget over 80 Tdr. Land, forhen de yderste af Stærkende Byes, fra 3 Mai til i Sept. 4 Rader Stude, a 43 St., nogle Heste, ogsaa i Juli noget Græs slaaet, men i Sept. kun 2 Rader Stude; derfra denne Formodning. Endvidere, at 5 til 600 Stude staldes, kan kun være saaledes at forstaae, at de efterstaldede regnes med, da der kun findes Stalde til 290 Stkr. Hornqvæg, og i Nødsfald til endnu 50 a 60 Stkr. Nr. 76 S. 1204 raades, efter Engellands Exempel at lade Græsgange ligge til Græs i Aarhundreder. Herimod lod sig vel indvende; 1) at vi her have Mangel paa Giødning, men gamle Græsgange behøve Giødning uden at give samme, altsaa kunne de kun bestaae paa Agerlandets Bekostning. 2) man tør vel antage, at Land, som har lagt til Græs 3 til 6 Aar, giver 2 til 3 Korn mere, end om det bestandig holdes under Ploven; denne Fordeel vilde da falde bort. – 3) en regelmæsig Frugtvexel med Staldfodring blev da nødvendig; men dertil ere vore Hænder vel neppe nok øvede og vor Kultur endnu ikke nok fremmet; Produkternes lave Priis var vel ogsaa en Hindring. Meklenborgerne fortjente at efterlignes i en omhyggelig Bearbeidelse af Brakmarken, men forresten vel ikke meget; det er et Spørgsmaal, om deres Drift betaler sig; maaskee beroer deres rene Jndtægt paa det udholdende Arbeide og paa Dagleiernes ringe Løn. Hertugdommene Slesvig og Holsteen have derimod arvet et stort Fortrin efter deres Forfædre, nemlig gode Jndhegninger, altsaa ukrænket Eiendom, en god, bestemt Jnddeeling og Benyttelse af Jorden, Meierier; desuden gav den Allerhøieste Regjering de adelige Godser en rigtig ført Skyld og Pante Protokol, som forskaffede Godserne tilstrækkelig Credit, ønskelige Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Forfatterens Yttringer om Mørups Jnstitut bifalder vist enhver Patriot; det kan blive et Mønster og sandsynligviis en Lykke for Landvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Blandede Efterretninger. Et pragtfuldt Costumebal i London. Det blev givet den 30 Juni d. A. af Marquise Londonderry i Holdernes House. Henved 600 Personer af de høieste Stænder, og deriblandt nogle af de Kongelige, deeltoge deri, Pragten, som herskede der, lader sig ikke bestrive. I det største Værelse, som var bestemt til Tronsal, sad Værtinden, der forestillede Dronning Elisabeth, omgiven af sit Hof i den da brugelige Dragt, ganske overeensstemmende med den Tids Historie. Marquisens Brillanter vurderedes for 100,000 Pund St. (henimod 1 Mill. Rbd.) og mange af de andre, til hendes Følge, hørende, Damers Paaklædning var forholdsviis lige saa kostbar. Endeel af det fremstillede Tableau var tagen af Miss Anna Maria Porter, nyeste Roman Coming out.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-29
Kjøbenhavns Børs d. 28 November 1828. Hamburg 2 M. - a vista 205, Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 118 Rbd. Sedl. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. 68 Rbd. Lan pr. Rdlr. Rigsgjeld. 84 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.)- i Banco. Dito Dito. . . . . . . . . . . Nationalbank-Obligationer. 4 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) - i Banco. Dito Dito. . . . . . . . 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt norsk Laan, - i Banco. ved Hambro & Søn 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 94 98 i Banco. 3 pCt. Dito Dito. . . . . . . 60 1/2 60 1/2 L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 97. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 December 1828. Tyge Brahes Elskov. (Fortsat.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-02
Hvo af Danmarks høje Adel troer Du vel til indlade sig i Ægteskab med disse, naar di Søn har en Ufri til Ægtefælle og en Vornetil Svigerfader, Og hvo af dine Slægtning vil kunne blive længer i Skaane, naar deres nærmeste Frende er en Træt." - Disse Ord virkede stærkt paa Fru Beate. Hvor Ondt det end gjorde hende, at forstyrre sin Søns Rolighed i et Øjeblik, hvor han saa høiligen trængte dertil, seirede dog Æresfølelsen, og hun gav si Samtykke til, at Peder Oxe, som Hovedet for Slægten, skulde gaae op til Tyge, og tale har til Rette. Steen Bilde ilede ufortøvet til Rig hofmesteren, for at bringe ham sin Søsters Tilladelse til en alvorlig Samtale med Tyge. Tyges Lyst til Studering var saa stor, han derover næsten glemte Mad og Drikke. He Middagsmaaltid varede, naar han var ene, sig meget kort, og endog mellem Retterne kunde han ikke undlade at læse i en Bog eller efterlig noget Skrevet. Selv i hans Sygdom benyttede han hvert Øjeblik, han var fri for Feberen, til boglige Jdrætter. Hans Værelse var overalt opfyldt med Bøger og Jnstrumenter. J det Øjeblik Rigshofmesteren traadte ind til ham, sad han i en med Skind betrukken Lænestol, og havde for sig paa Bordet en Himmelglobus. Han var i Færd med at beregne den Time og det Minut, hvori den fuldkomne Maaneformørkelse vilde indtræffe i December 1573.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-02
Rigshofmesteren har over den blaa SatinsTrøie en sort Fløiels Kappe, foret med Hermelin. J en svær, sexradet Guldkjæde hang Kong Frederik den Andens Billede, indfattet i Ædelstene, ned paa hans Bryst. Om Halsen havde han en smal Pibekrave, og hans Skjæg og Knebelsbart vare mere graae end sorte, og hans Hovedhaar var strøget glat tilbage. To store, livfulde, skjøndt af Alder og Modgang noget svækkede Øine; en høi, hvælvet, men ikke af tre og halvtredsindstyve Vintre furet Pande, bebudede den dybe Tænker. Tyge blev meget forundret, da han saae Peder Oxe træde saa uforvarende ind i Stuen. Han vidste, at Rigshofmesterens Tid var alt for knap og hans daglige Arbeide for vigtigt, til at han, uden anden Grund, end blot for at besøge ham, skulde have gjort en Reise fra Gisselfeld til Knudstrup. "Min uventede Ankomst maa ikke overraske Dig, kjere Tyge, sagde Rigshofmesteren. Embedsforretninger førte mig netop til Krogen, og jeg troede at skylde Dig den Opmærksomhed, at lade mig sætte over Sundet, for at spørge om Din Helbedstilstand. Man har allerede sagt mig, at Du er i Bedring, og det glæder mig usigeligen. Jeg seer ogsaa, at Du igjen er i Lav med Dine lærde Sysler, og det fornøier mig, ikke mindre. Du veed, hvor megen Priis, jeg altid har sat paa Dine Bestræbelser, og jeg har længe lovet mig, engang at see i Dig een af de første Stiernekyndige i Europa. Da jeg nyligen spiste sammen med den franske Gesandt, Danzæus, hos Jørgen Rosenkrantz, kunde han ikke noksom rose Dine sjeldne Kundskaber. Kongen selv har i de naadigste Udtryk takket sin Hofpræst, Mester Anders Wedel, for de herlige Frugter, som hans Omsorg for Dig paa din Udenlandsreise har ydet. Du vil giøre Din Slægt Ære, og, naar Du vedbliver at gaa saaledes frem i Lærdom og Kundskab, ogsaa i Tiden vorde Dit Fædrenelands Hæder."(Fortsættes.) En Udflugt til Skotland. (Slutning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-02
Jndenlandske Efterretninger. I Nærheden af Landeveien, imellem Frederiksberg Slot og Remisehuset, er fundet Liget af et Fruentimmer, næsten uden Paaklædning, som skjønnes at være omtrent 23 til 25 Aar. Paa Fødderne viste sig Tegn, at hun var vant til at gaae med Træsko. Hun er, i Følge en Bekjendtgjørelse fra Kjøbenhavns søndre Birk i Adresseavisen, middelmaadig af Bygning og Lemmer, mørkladen af Haar og Øjenbryne, blaa af Øjne, hvoraf det venstre synes at have lidt af Stær. Enhver, som maatte kunne give yderligere Oplysning om dette Fruentimmer, opfordres til enten skriftligen eller mundtligen at opgive samme for benævnte Birk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-02
Theatret paa Nørrebro vinder i temmelig høi Grad det Kjøbenhavnske Publicums Bifald. Jsær roses Hr. Lemins og hans Døttres Konst. Skade at det saa smagfuldt indrettede Theater ikke ligger paa en for Hovedstadens Jndbyggere beqvemmere Plads. Man klager fortrinligen over det Stykke Vei fra Peblingesøen til Skuespilhuset, som paa en saadan Tid af Aaret, som nu, er mørkt og ubehageligt at gaae ad om Aftenen. Mueligen kunde denne Ubehagelighed forringes noget, naar Vedkommende hist og her vilde lade anbringe nogle Lygter. Man seer ellers af Adresseavisen, at Selskabet med det første vil reise igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-12-02
Af Oehlenschlægers nye poetiske Skrifter, er nu første Bind udkommet. Det er trykt paa fiin fransk Papir med smukke Typer, i stor Duodez, og indeholder det episke Digt Hrolf Krake, hvoraf man har hørt en Prøve offentligen declameres af Hr. Skuespiller Nielsen. J Fortalen siger Digteren, at han, efter Ewald, ikke har villet skrive et Sørgespil af dette Æmne.