JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Der gives en Monark, som fortiden spiller en stor Rolle i Europa; det er Vilhelm, Konge af Holland. Han har, maaskee allene blandt alle, vidst at tage en stolt og afgjørende Stilling, allene har han søgt sin Kraft i Folkets Kjerlighed, det Folk som han behersker, og han er et stort Exempel paa den Understøttelse, som en Konge kan finde i en ædel og fortjent Popularitet. Skulde Begivenhedernes Løb medføre et Slag imellem hans Armee og vor, saa ønske vi, som Franskmænd, hans Nederlag, og drager den ikke i Tvivl. Sat i Spidsen for 2de Nationer, der ved Jnteresse, Sæder, Karakteer og Sprog, ere deelte, har han handlet Uret i, blot at blive Hollænder, vedvarende at have villet offre de Belgiskes Jnteresse for de Hollandskes, og ladet sig for meget beherske af en, i sig sels roesværdig, Følelse af Nationalitet. Siden den ved hans Feil frembragte Katastrofe vil han kun see oprørske Undersaatter i et Folk, som han afkastet Undertrykkelses=Aaget; han undslaaer sig ved at anerkjende den Ret, der anstaaer enhver Nation, at give sig en Regjering efter dens Valg; som Tilhængere af Folke=Souverainiteten, som Frihedens Venner ønske vi, at han maatte ligge under. Antverpen, alt tvende Gange paa hans Befaling skudt i Brand, trues af ham med en fuldkommen Ødelæggelse; paa en blomstrende Stad, paa Handelen, paa tu finde af værgeløse Familier, skal falde hele Vægten af en hadefuld Hævn. Udføres denne barbariske Trudsel, saa ville vi, som Civilisationens og Menneskehedens Venner, forbinde vore Forbandelser med dem, som fra alle Europas Puncter ville udstødes imod ham. Men forsaavidt vi kun betragt ham som Konge af Holland, fortjener han Beundring; hans Adfærd synes at være os en stor Lære, der ikke burde forblive ubemærket. Hvad man frem for Alt maa fremhæve er, at medens man andre Steder umager sig for, i visse Maader at materialisere Nationerne, at formaae alle deres Følelser der hæv dem, til Tavshed, og kun at vække saadanne der nedsætte dem (L.) har Vilhelm banet en ganske anden Vei. Han har henvendt sig til de ædlere Følelser, for at nedtrykke de snæverhjertede og personlige. Resultatet, som han har opnaaet, viser tilbørlig, til Trods for de politiske Materialister, at man virker paa en Nation ved det Moralske, at man kun paa saadan Vei, gjør den stærk og agtværdig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Vi helm har strax i Begyndelsen kundgjort sin faste Beslutning, at forsvare Hollands Rettighed og Værdighed imod Alt. Skjøndt Handels-Jnteresserne derved vare i Fare, og han ikke er den Mand der offter dem modvillig, saa er det dog altid National-Æren, som han har sat i Spidsen. Han har ikke skyet noget Offer for at afværge Haan og Skam; og Nationen, stolt af at følge hans Exempel, har trolig staaet ham bl. Vilhelms Beslutning er rolig, uden Flitter og Pral. Skjøndt hans Liv har været et krigerisk, saa har han ikke talt om Batailler, som han har bivaanet, men Faren har fundet ham uforfærdet. Tilgjængelig for enhver Borger, beredvillig til at høre deres Klager og Advarsler, har han opnaaet den største Popularitet. Oeconomisk, en Hader af al Pragt, forstandig i Forvaltningen af sin Privat=Formue, har han samlet betydelige Skatte. Men disse opdyngede Skatte have nu i 2de Aar tjent til at forøge hans Hær, til at fordoble hans Forsvarsmidler og at sikkre de Forholdsregler, der kunne bidrage til Hollands Magt og Sikkerhed. Men nu see man ogsaa hvilken Jndflydelse han udøver, paa Nationen; hvilken Fyrrighed, hvilken Samdrægtighed, hvilken Hengivenhed i alle Classer. Dette ellers saa flegmatiske Folk er bleven enthusiastisk, langt meere hengiven til Handel, og Vandel end til at sanke Laurbær, er det paa eengang bleven krigerisk. Alting griber til Vaaben. Fordres et Laan, til at fremme Krigen, saa ere selv de, der vove meest ved den, strax paa rede Haand med Summer. At see et lidet talrigt Folk, indskrænket paa et snævert Gebeet, bleven stort paa denne Maade, ved en Mands Villie og Exempel, er i Sandhed, et ædelt og ophøiet Skuespil. Farens Nærmelse har viist at Hollændernes Bestemthed og Hengivenhed ikke var hyklet eller kunstlet. Alligevel er en Blokade til Søes, der pludselig spærrer hver Udvei for deres Producter, en haard Prøvelse for en handlende Nation. Men Kongen har besluttet at underkaste sig den, og hele Folket stemmer i med, fordi det gielder dets Ære. Sætte vi forud, at Holland var bleven regjeret af nogle af de store Statsmænd, saa havde disse strax beregnet hvor mange tusind Ost der som følge af Blokaden vilde have blevet henliggende. Spekhøkerne havde vel stemt med i en saadan Jammer, men al Verden havde leet over Tilsidesættelsen af NationalÆren for Ostehandelen. Hvilken Skjebne der nu ogsaa monne træffe Vilhelm, saa bliver den dog for Nationerne og Regjeringerne i dette Øieblik en stor Lære. Forgiæves vilde man i det øvrige Europa søge et saadant Skuespil. Vil den materialistiske Skole ikke begribe, at der lever en National-Aand i Folkene, en moralsk Værdighed, som begge staae i Spidsen for de materielle Jnteresser, saa tjener Vilhelm og Hollands Exempel til at tilintetgjøre dette skammelige, nedværdigende og ved Erfaringen ligesaameget som ved Folke=Instincten brændemærkede System.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
En Linneisk naturhistorisk Skole i Japan En saadan er vistnok meget eiendommelig mærkelig i Videnskabernes Annaler og af megen Jnteresse. Den omtales i en Beretning af en svensk Professor Wickstrøm, i Anledning af Academiets sidste Aarshøitidelighed. Det er bekjendt - siger Prof. W. - at Linnes berømteste Elev, Thunberg, har paa sine Reiser i længere Tid opholdt sig i Japan; han underviiste her flere Japanesere i Naturhistorie og Medicin. Denne Spire af europæisk Cultur, som den svenske Naturforsker saaledes havde anbetroet hiint fjerne Morgenland, og som, tvertimod hvad der i disse Egne ellers tildrager sig, har slaaet Nødder og siden udfoldet sig paa det frodigste. Dr. Siehold, Læge ved det hollandsk ostindiske Compagnie, der 1823 og i flere paafølgende Aar har besøgt Japan, fandt sig her overrasket af de Thunbergske Bestræbelsers Virkninger. De Elever, som T. havde uddannet, have fortsat Underviisningen i Naturhistorien og opvakt en næsten utrolig Jver for denne Videnskab. Det er imidlertid isærdeleshed Botanikken, der er dyrket med den største Jver, formedelst dens Vigtighed for Lægevidenskaben; og Siehold beundrede Japanesernes Nøiagtighed i at bestemme Planternes Kjøn og Arter. En af Thunbergs Fostersønner, den siden den Tid afdøde Tolk, Sigi Letsjemon, har efterladt en Søn og en Sønnesøn, der endnu besidde og med stor Omhyggelighed opbevare det Doctor Diplom, som Thunberg har udfærdiget for Sigi, ligesom og det Herbarium, som denne ved Ts. Hielp havde anskaffet sig. En Mængde trykkede kostbare Værker over Botanik ere siden den Tid udkomne i Japan; flere af dem ere i mange Bind og med Afbildninger i Træsnit - godt gjorte, som man kan vente af den japanskechinesiske Kunstfærdighed i dette Slags Arbeide. Sie hold angiver en stor Mængde saadanne Værker (tildeels trykkede 1797, 1800 og 1808), hvoraf sees, at Jver for Videnskaben er i bestandig Tiltagende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Kjøbenhavn. Sex unge Officerer af Høiskolens Elever, med en meget lovende Mathematiker, Lieutn. Andre, i Spidsen, ere traadte ind i Generalstaben. Jfølge Forlydende vil Veicorpset blive forenet med Ingenieurcorpset.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Translateur Mariboe, Redacteur af Bien" og Lærer i det Engelske ved den Kgl. militaire Høiskole, agter og føie Tid at foretage en videnskabelige Reise til England paa Kgl. Bekostning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Mad. Phister, født Oehlenschlager, vil, efter Forlydende, med det Første, betræde Scenen som Fanchon i Stykket af samme Navn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Den 16de D. solgtes ved 4de Aution for 9600 Rbd. Sølv Gaarden Nr. 16 i store Kannikestræde, tilhørende afg. Kleinsmed Brauers Stervbo. Eiendommen er assureret for 14000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Den 19de D. solgtes ved 4de Aution for 3670 Rbd. Sølv Huset Nr. 38 i Strandgaden paa Christianshavn. Eindommen er assureret for 6000 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Ved den af Kongl. Capelmusicus Noack givne Concert vandt hans 13aarige Søn særdeles meget bifald for Udførelsen af tre vanskelige Compositioner for Fortopiano.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Hof= og Stadsretsdommen i Sagen: Magister Lindberg, contra Etatsraad Thaarup er udkommen i Trykken samtidigen i 2 Udgaver, den ene besørget af Etatsraaden den anden af Magisteren. De koste hver 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Kjøbenhavns Havnapriser, den 24de November. Holst. Hvede 6 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 6 Rbd. 3 Mk. 8 s. Siell. Hvede 5 Rbd. 1 Mk. - s. a 5 Rbd. 2 Mk. - s. Dansk Rug 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Østers. Rug 5 Rbd. - Mk. - s. a 6 Rbd. 1 Mk. - s. Byg, 2rad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg, brad. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Holst. Smør 56 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 48 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. 2 s. Sjell. Ditto 54 Rbd. - Mk. - s. a 64 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 12 Rbd. - Mk. - s. a 14 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 27de November. Hamborg 2 M. - a vista 213. Species 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 150 1/2 a 151 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 433444 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 89 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 83 1/2 i Banco. Natuld=Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 107 1/2 a 108 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 100 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 10 ta 101 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 99 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 99 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 64 a 65 L. St. Hamborg, den 27de Novbr. Bourdeaux 188 3/4. Petersborg 9 1 1/2 London 2 M. 13 Mk. 10 1/2 s., k. S. 13 Mk. 12 s. Madrid 45 1/2. Cadix 438. Lissabon 43 3/8. Amsterdam 2 M. 35, 70, k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 219. Species 1/4 danno. Disconto ikke noteret. Mariebo. Freilev By eier en stor Sieldenhed, nemlig en Fane, som man antager er erobret fra Svenskerne, da disse, under Krigen 1658-1660, laae her i Landet. Den har stedse væ et opbevaret hos en af Freilev Byes Gaardmænd, indtil den nu, som der fortælles, blev udlaant til Nysteds borgerlige militaire Corps.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
I Kraarup By er i denne Tid skeet et meget dristigt Jndbrud hos en Gaardmand. Gavtyven skal tillige endeel Sengeklæder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Kornpriserne her i Byen ere i disse Dage saaledes: Hvede 26 Mk., Rug 21 a 22 Mk., Byg 13 a 14 Mk., og Havre 7 1/2 a 8 Mk. pr. Tønde, Oxekjød til Jndslagtning er i dette Efteraar betalt med 6 a 7 til 8 s. pr. Pund. Lam har kostet 3 a 4 Rbd. og Gjæs 1/4 a 5 Mk. Stykket.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
En Svend paa Ventepose Mølle i Grevskabet Hardenberg, havde for nogle Dage siden det Uheld, at Drivhjulet tog fat i hans ene Haand, saa at Armen blev paa flere Steder knuust lige op til Skulderbladet. Først da den Ulykkelige kom med heele Overkroppen ind i Værket, standsede Møllen, som gik for sagte Vind. Han blev vel bragt i Live fra Møllen; men om han end lever, bliver han dog altid en Krøbling.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Odense. Efter Hs. Kgl. Høihed Prinds Gouvernørens Befaling, er den 11 Laarige Invalid, som en Tidlang har boet i Omegnen af Odense, i denne Tid bleven ypperlig malet af vor udmærkede Portraitmaler Hr. Barenz. Nogle udførlige Dato til hiin i sit Slags mærkværdige Oldings Levnetsløb, haaber Ned. i et følgende Blad at kunne meddeele. Foreløbigen anføres kun, at han er fød i Bayreuth, men har heri Landet, da han var omtrent 100 Aar gl. efter Drackenbergs Exempel, givtet sig med en 80 Aar yngere Pige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Aarhuus. Man skriver fra Antverpen den 16de Novbr, at det paa Schelden fra Østersøen ankomne Skib Carl Gustav Rosenørn, Capt. Drewiz fra Aarhuus, havde den 12te seet en engelskefransk Eskadre af 16 Seilere ved Kysten. Mellem Vest-Capelle og Goree var det bleven anholdt af en engelsk Krigslup, som undersøgte dets Papiret, spurgte Capt. om han ikke havde seet nogen russisk Flaade, og da han svarte nei, lod man ham ubehindret passere. Frederikshavn, den 28de Novbr.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Den 26de om Morgenen saaes strandet paa Hirtsholmen et tremastet Skib, hvis Stormast var kappet. Formedelst det meest rasende Stormveir, der begyndte i Søndags Eftermiddag, har man indtil denne Dags (Onsdag) Eftermiddag været uvidende om dets Stilling og Skjæbne, men da indløb Underretning om, at dette total forliste Skib er Barkskibet. Fortuna", Captain Bihoff, af Kjøbenhavn, ballastet med Stykgods fra London. Mandskabet er bjerget, men Captainen bleven qvæstet ved Stormastens Fald. Det høist urolige Veir vedvarer endnu (Onsdag Aften) og flere Fartøier have lykkeligen reddet sig i Havnen i disse Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Jndk. D. 25de Novbr. J. J. Engers af og til Randers fra Harliog med Cichorierødder. D. 26de: D. Andersen af Heiligenhafen fra Newcastle til Nykjøb. p. Falster med Steenkul. C. J. Erboe af Ærøeskjøbing fra Schien til Middelfart med Bord og Jern. J. F. Oben af og til Aalborg fra Newcastle med Steenkul.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Ringkjøbing, den 27de Novbr. J Søndags Aftes tildrog sig her en sørgelig Begivenhed, i det Skipper S. Wintherson fra Fanø tilligemed sin Styrmand, som vilde gaae ombord paa deres Fartøi, som laa her paa Rheden, begge druknede. Det blæste temmelig haardt, og den lille Baad hvori de satte ud, er formodentlig kantret med dem. Fartøiet var Dagen i Forveien ankommen her med en Ladning Stykgods fra Altona. Skip ren var for omtrent 14 Dage siden bleven gift.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Blandede Efterretninger. Hs. M. Kongen har allern, forundt Underlærer ved SøEtatens Drengeskole, J. F. Stjerne, Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Herr Lector With har nu atter begyndt med at gjendrive P. D. Faber, og siger, at F. kun havde gjendrevet ham, Hr. With, med trevielle Ordsprog og Sarcasmer, uden at have opnaaet sin Hensigt, thi bestemte Facta lode sig ikke omstøde ved Spidsfindigheder. Ere de mange og store Gevinster, - spørger Raketten, der staae anførte i den sidste udkomne Træknings liste af Classe=Lotteriets 5te Classes 1ste Trækningsdag, som udkomne i Hr. Gethers Collection, virkelig der udkomne, eller ere de kun, som Rygtet siger, de fleste af det paa Rentekammerets uafsatte Lodder faldne Gevinster, En det sidste Tilfældet, der synes sandsynligt, da Rentekammeret har vundet de for Gethers Collection anførte 20000 Rbd.;er det da ikke en Fornærmelse for de andre Collecteurer, at een favoriseres frem for alle de andre - og Folk indbildes, at næsten alle Gevinster ere faldne hos ham; Ved Privatbreve fra Berlin vides: at i et nylig afholdt Møde i Selskabet, for fremmed Litteratur, har den geniale Digter, og Verdensomseiler Chamisso, Prof. i Botaniken, holdt et Foredrag over vor Andersen som Digter; efter en forudsendt Jndledning oplæste Chamisso nogle af Dennes Digte, saasom: Soldaten, Martsfiolerne, Spillemanden, m.Fl., hvilke han selv har heldigen oversat paa Tydsk. Noget Udførligere derom kan vel ventes i der Freymüthige, eller andre æsthetiske Blade?
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Hr. Tracteur Kehlet bekjendtgjør i Kbhvns. Adresseavis, hvorlunde der i hans Restauration, i Pilestrædet, skal i et Værelse være til Enhvers Afbenyttelse et godt Pianoforte, et Par gode Violiner og Fløiter, og haaber han, at denne Maade, paa et offentlig Sted at henspille Aftenen, kan idetmindste være ligesaa nyttig, som den almindelige med Koni Haand. "Jeg indbyder saaledes - siger han: Musikelskere af begge Kjøn, at give Møde, baade for at høre og J Slagelse faaes den 19de om Aftenen en stærk Jldebrand, som formodes at have været i Nærheden af Holbek. Jlden var at see endnu i Dagbrækningen. Senere blev sagt dem at Jldsraaden havde fundet Sted paa Hovedgaarden Aggersvold i Holbeks Amt. De 24de saaes atter i Slagelse en temmelig stærk Jldebrand, som efter Forlydende skal have været paa Hovedgaarden Wedbyegaard, Assessor Neergaard tilhørende, omtrent to Mile fra Slagelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
En ung kraftfuld Mand, paa Bygholm ved Horsens, faldt for faa Dage siden, ved Uforsigtighed, ned fra en saakaldet Hanebjelke i Laden (en Høide af omtr. 24 Alen) og slog sig saaledes, at han i Løverdags, al Hielp uagtet, døde i et Krampeslag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
J Nærheden af Hollufgaard i Fyen afbrændte forleden et eenligt Huus, efter Sigende ved Børnenes uforsigtige Omgang med Jld og Lys.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Den 29de Octbr. om Aftenen er paa en Trappe i Kbhvn. fundet et levende Pigebarn, omtrent 3 Maaneder gammelt, ret vel paaklædt. Paa en Seddel som fandtes paa Barnets Bryst, var skrevet, at dets Fader og Moder vare døde, og at dets Bedstemoder ei vidste Livets Ophold. Fra Politiekammeret er udstædt Opfordring til hvem som kan give nogen Oplysning om dette Bam eller dets Forældre og hvem der har udsat det.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Af en anden Bekjendtgjørelse fra Politiet erfares, at en Mand havde faaet et Stik i Brystet under et Opløb forrige Søndag Aften udenfor Gaarden Nr. 231 ved Nørrevold.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Ved sidste Wandsbecker Trækning er der paa Ternen: 35. 8. 54 i Veile Tallotterie=Collection vundet 850 Specier. Copulerede i Sielland, Pastor K. Qvistgaard og Jfr. C.H. Guldberg.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Als mein Jugendfreund Schmidt von Phiseldet stab. Kuhn mit strahlende Flug umkreist er die Zonen den Erde, ) Und mit den Adlerblick maas er von Osten nach West, Wog der Volcker Geschick, vorahnend Entscheidung der Norne - Rah, an dem glangenden Ziel, traf ihn das herde Geschos Aber von hoherrer Bahn, unendliche Følgen nun schaust Du - Siehst wie ans Finsternis sich ewige Klarheit enthillt Denn so gewis ein Gott, so gewis allleitende Vorsicht, Keimt aus der blutigen Saat einst unsterbliche Frucht, Friederike Brun, gebohrne Münter. 4) J Beziehung af meines verewigten Freundes beide vortraf liche Verske Europa und Amerika gedichtet. Digteren Henik Hers har tilegnet Hs. Majestæt Kon sine udgivne Lystspil. Tilegnelsen er følgende: Til Kongen. Det er ei ene Heltens Gang i Slaget, Ei blot de stærke Lidenskabers Magt, Ei blot den rædsomskjønne Pragt I Lynets Hvislen og i Tordenbraget; Det er ei ene Søens hule Gang, Naar Bølger væltes høit og rulle ned med Bulder, Ei ene Nattestormens Sang, Dens vilde Hviin og Fieldets nøgne Skulder; Det er ei blot den Kraft, der blander J Sielen Lyst med Ængsten og Forfærden; Det er ei ene den, der danner Og fylder ud en Digters Verden, Der rører sig et mindre Liv, Som, mens det ydmygt virker, sjeldent ændses, Hvis Tanker dreie sig om Mand og Børn og Viv, Lidt Næringssorg, en Smule huuslig Kiv. Hvis Ønsker af en snæver Kreds begrændses.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
En jevn, lidt skrøbelig Philosophie For denne Kreds er egen; man kan spore, At Fordom har forstenet sig der. Men denne Fordom, disse Mangler mor Ved Lunets Skjælmerie Og ved en munter, lislig Jronie, Der yttres i det Smaa som i det Store, Et underordnet Liv, men af en Kraft og Fylde, Som Digteren med Lyst forstaaer at hylde. Med Tryghed, allernaadigste Monark, Nedlægger jeg for Dem et Værk, der ikke Ved Blomsterpragt fra Poesiens Mark, Ved Pragt i Sprog og Rhytmer vil bestikke; Thi det er Talens Simpelhed, der pryder, Enhver af Deres Kongelige Dyder. Med Tryghed fører jeg for Tronen frem En Skildring af den jevne Borger, Hans Lidelser, hans Haab, hans ringe Hjem Hvem er det ubekjendt, der slaaer hos Dem Et Hjerte for hans Glæder som hans Sorger, Og uden Frygt jeg lægger nedFor deres Majestæt et Værk, der søger At fængsle ved en Skjemt, der dristig spøger; Thi vel jeg veed, At Deres Læbe kan med muntre Muser smille, Skjøndt Rigets Sysler høit paa Pandens Alvor hvile, Men - frygtsom rækker jeg min Bog, Naar jeg betænker vel dens svage Sider. og mindes at et kunstlost Sprog, Kun blotter Manglerne, hvoraf den lider. Fra Deres Kongelige Throne, Sank Naadens Straaler til min Harpes Tone. Kun denne Naades Mildhed gav mig Mod, At lægge ned mit Værk for Thronens Fod!
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Døde. M. Cohen, f. Meyer, 77 Aar, i Kbhvn. Sognepræst for Withen, Haldum og Hadsteen Muhdr., J. H. Birch, 50 Aar. A. C. Nielsen, f. Beyer, 26 Aar, til Kjærsgaard. Jfr. T. M. Ostenfeldt, 25 Aar, til Skørring Mølle. - H. Mannhardt, f. Linnich, 33 1/2 Aar, til Hanerau.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Aalborg Torvepriser, den 1ste Decber. Oxekjød 3 a 5 s.; Herregaardssmør 24 s.; Bøndersmør, 17 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 7 s.; Kartofler 10 s. Skjeppen. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Aalborg Kirker. Fireogtyvende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Copulerede. Den 25de Novbr., Skipper Peder Baadsgaard og Pigen Lassine Breum. - Den 27de, Kobbersmedsvend Johan Michael Fugmann og Pigen Anne Sophie Ørvad.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Døbte. Den 25de Novbr., Overkrigscommissair Kligleins Søn, Ludolph Hugo Friederich Kluglein; Fadd. Mad. Thaning, Jfr. Tham, Assessor, Ridder Kayerød, Consul Hansen, Viinhandler Weile, Kjøbmændene, Ferslew, Hallengen, Schørring, Worm, Herskind, Bomholt, Møller, Brygger Bernhardt, Juveleer Schmidt, Farver Wibro. - Snedkersvend Schulz's Søn, Johan Frederik Wilhelm Schultz; Fadd.: Bødker Bjersteds Enke, Pigen Ane Bjørnsen, Snedkermesterne Friis og Tvenstrup, Værtshuusholder A. Poulsen, Snedkersvendene, Iversen, Hose, Stange, Mørk, Smidt, Lange og Hassing, Garversvend Envoldsen. - Foureer Sanderhoffs Datter, Henriette Amalia Sanderhoff, Fadd. Arbeidsmand N. Christensens Kone, Pigen Ane Andersen, Fourererne Krebs og Schramm, Corporalerne Hals, Wedphal, Saanderhoff Junior, Maarup, Hjøring og Karupgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Begravede. Den 27de Novbr., Smedemester Laurit Schourup, 29 1/2 Aar. - Raadstuetjener Christen Jensen, Raaby, 54 Aar. - Den 29de, forhenværende Bagermester Jørgen Jensen Terp, 86 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Døbt. Den 25de Novbr., N. A. Raases Søn, Poul Nielsen; Fadd.: Huuskone Mariane L. Grinsted, Pigen, Anne K. Christendatter, Færgeier C. Søndergaard, Færge roer I. C. Søndergaard og Ungkarl A. O. Mührmann.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Begravet. Den 24de Novbr., Lars P. Poulsen, 4 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Ved Tallotteriets 1373de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 26. 61. 70. 53. 20.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Bekjendtgjørelser. tiden. Aalborg, den 1ste Decbr. 1832.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Med Capt. Hans J. Berg af Sønderho er fra Altona kommet, som er stillet til Ordre, og hvortil ingen Modtager har meldt sig: fra Mayer Wolffson 6 Fade Tobak, - William H. Ville 1 Pakke Cigarrer. Ditto - 1 Kiste Stangsæbe. Connossementernes Jhændehavere ville snarest muligt derom gjøre Anmeldelse hos Mægler Skovgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Undertegnede har etableret sig heri Byen, som Kjøbmand, og anbefaler sig med en velassorteret Boutik af alle Sorter Manufactur=Varer til de billigste Priser, og forsikkrer en reel og god Behandling. Nykjøbing paa Morsø, den 23de Novbr. 1832. J. Polack.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Hr. Bundtmager Michelsens Oplag af Kasketter Skindvarer m. m., er i Nykjøbing paa Mors hos I. Polack.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Hvor en god og behagelig Landeiendom, med et Areal af omtrent 300 Tdr. Land geometrisk Maal, kan erholdes tilkjøbs, anvises af Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
Skipper Peder Bruun afgaaer i næste Uge til Kjøbenhavn, medtager Fragtgods og - Passagerer. Jagten ligger ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-01
En velopdragen Dreng, af gode Forældre, kan blive antagen paa et af Jyllands Provindsial=Apotheker. Det nærmere erfares paa Stiftsbogtrykkeriet.