Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-10-16
Der blev vor Andrew Jackson født den 18 Marts 1767. Jkke længe efter hans Fødseldøde Faderen, der efterlod ham og endnu to ældre Sønner til Moderens Forsorg. Hun opfyldte denne Pligt med stor Omhyggelighed indprentede sine Børn en dyb Følelse imod den brittiske Undertrykkelse, som saa skaanselsløstraf det irlandske Folk, fortalte Sønnerne om Tyranniet, som Jrlands Adel udøvede imod de arbeidende Klasser, og hvad Faderen med Familie havde udstaaet under Beleiringen af Carrick-Fergus, hvor Jrlænderne havde greben, Vaaben til Forsvar af deres Rettigheder, men Jblandt de forenede Nordamerikanske Sta Frankfurt a. M. 1827. 8. In der Andraischen ved Britternes Overmagt vare blevne undertvungne. Hendes Evne var for ringe, til at kunne forskaffe hendes Sønner en bedre Dannelse; de lærte i en almindelig Landsbyskole at skrive og regne; blot Andrew, bestemt til den geistlige Stand, kom paa Akademiet ved Tinghuset i Warsaw=Kolonien, hvor han dyrkede de gamle Sprog, indtil Revolutionskrigene ogsaa udbredede sig til Syd-Carolina. Nu gik han, 14 Aar gammel, tilligemed sin Broder Robert, ind i Fædrenelandsforsvarernes Rækker. Hans ældste Broder Hugh (Hugo) havde allerede i Træfningen ved Stone tilsat Livet. - Amerikanerne maatte vige for de øvede brittiske Krigere, og trække sig tilbage i det Jndre af Nord carolina. Syd-Carolinerne vendte i smaae Afdelinger tilbage til deres Hjem, ligeledes begge Jacksonnerne. Lord Rawdon havde imidlertid taget Camden i Besiddelse, og den hele Egn var bleven øde ved Udvandringer. Saasnart den brittiske Befalingsmand erfarede Kolonisternes Tilbagekomst til Wexaw, blev Major Coffin med Rytterie, Fodfolk og bevæbnede Tilhængere af Kronen (Tories) sendt derhen, for at tage dem i Fangenskab eller tvinge dem. Kolonisterne indesluttede sig i Wexsaws Tinghuus for at forsvare sig. Tories bar Landets Uniform; Republikanerne, derved bedragne, indlode dem, men Følgen blev, at endeel af Republikanerne bleve strax gjorte til Fanger, de andre flygtede; Jackson var blandt disse; dog Dagen derpaa blev han greben af Coffins Dragoner og slæbt til deres Anfører, der bød Ynglingen, at pudse hans Støvler. Jackson vægrede sig, og gjorde Krav paa den Krigsfangnes Ret; Britten slog ham med Klingen. Jackson afparerede med Haanden, og fik et svært Saar, ogsaa hans med ham fangne Broder fik et dødeligt Hug i Hovedet. De bleve adskilte, indspærrede hver i sit Fængsel, men, nogle Dage efter den for Republikanerne lykkelige Fægtning ved Camida i Januar 1780, blev vor Jackson paa sin Moders Bønner udvexlet. En Ven af Moderen, Capitain Walker, havde nemlig faaet Leilighed ved et Angreb at gjøre 13 Britter til Fanger, og disse bleve udvexlede mod 7 Amerikanere, blandt hvilke de to Brødre Jackson. Den ene Søn døde kort efter i Moderens Arme af sit Saar. Moderen, der under Krigens Byrder var bleven fattig, og nu var dybt nedbøiet af Sorg, overlevede ham ei længe. Den nu ganske forældreløse Yngling, vor Andrew, blev nu meget syg af Børnekopperne, og kom kun langsomt til sin Helbred igjen. Siden, efteregjenerholdt Rolighed, fortsatte han sine Studier med Stadighed. Men han opgav det theologiske Studium og besluttede sig til at blive Retslærd; derfor gik han til Salisbury i Nord-Caroline, i Vinteren 1784, i Lære hos en Retslærd, efter engelsk Skik, og erholdt 1786 Frihed til selv at praktisere. Han havde nedsat sig i Salisbury, 45 Mile nordlig for Charleston; men der tilbød sig liden Udsigt for en ung Advokat at gjøre nogen Lykke. Ei heller i Syd Carolina fandt han fordeelagtige Beskjæftigelser, fordi han ogsaa der manglede formaaende Slægts Understyttelse. Han indgik derfor gjerne et forslag som gjordes ham, at følge Dommeren M. Nairy, der var bleven ansat til Overdommer i den ny Stat Tenessee (dengang endnu et Distrikt, igjennem Ørkener til Neshville 1788, her fandt han som Retslærd tilstrækkeligt sit Brød. Dog Jndianernes Angreb ved Cumberlands-Floden vare dengang saa hyppige, at enhver Planter var Soldat. Uden Understøttelse fra Regjeringen bleve de blanke Beboere kun givet Anviisning paa egen Tapperhed. Jackson tog med Glæde Andeel i denne meget besværlige Tjeneste, og paatog sig gjerne Vagttjenesten i Fortet.