Aalborg Stiftstidende, 1832-09-22
2) Under Overskrift: Ønske for vor jydske Hesteavl, har en Landmand (anonym, meddeelt sine Tanker i Striden, og efterat have læst Alt, hvad i samme er skreven, siger han: "Saa kan jeg ikke finde meget Andet ud af det Hele, end en Mængde Modsigelser i Smaating, og hvad værre er, en Uovereensstemmelse i Tale og Handling, der synes at lade Hovedsagen i Baggrunden, idet stundom en Deel Mangler og Misbrug paataltes efter Fortjeneste, men det Meste dog altid beholdt et personligt Anstrøg, der lod os Hesteopdrættere og vor Hesteavl i Stikken, medens man talte Et og gjorde et Andet, - snart sagde hinanden Bitterheder i Topmaal, og snart opvartede med Complimenter og glatte Ord. Jeg og mange med mig kunne vist derfor nu ikke andet end ønske, at de Sagkyndige maatte anvende den indtrufne Vaabenstilstand til at udgrunde og meddeele os hvad vi skulle gjøre og lade, for dog engang at komme paa den rette Vei. Forfatteren reiste nu selv til Augustenborg, og siger: "Jeg kan ikke nægte, at jeg kom dertil med megen Fordom imod de saakaldte engelske Heste, der dog ere fødte i Danmark, thi det gik mig som saamange Andre, der dømme om en Sag, de ikke kjende; men jeg saae der dette Afkom af danske Hopper og Fuldblodshingste, og maatte erkjende, at saadanne Heste er det, vi bør ønske at kalde danske, naar vi ville vort Fødeland, vel; - saadanne Heste, som vi neppe ville tilveiebringe, naar der ikke sørges for Hingste istedetfor Præmier. Jeg saae da og der de Fuldblodsheste, hvorom jeg havde læst saa meget, og fandt ganske andre Dyr end jeg havde forestillet mig; især behagede et Par af Hingstene mig ganske overordentlig, og betænker man, hvad de have gjennemgaaet ved Traineringen og Væddeløbene, og hvilken Mængde Følde allerede have produceret, saa maa man dobbelt beundre deres rene og feilfrie Bygning. Min første Tanke var: Hvor skulle vi dog faae saadanne Hingste i Jylland til vore gode Hopper, for især at faae Fodskifte og Lethed i vore Heste. Og med denne Tanke reiste jeg hjem." Sine Bemærkninger slutte Forfatteren: "Hvad der allerede i andre Lande, og i saa mange Aar, har været begrundet ved Erfaringer og belyste fra alle Sider, maa vi ikke her begynde at drøfte paa ny, thi ellers ville vi aldrig skride frem med Tiden; - vi bør ikke i slige Tilfælde spørge om, men hvorledes dette eller hiint Foretagende kan anvendes med største Nytte, afpasset efter vore locale Forhold. De Foranstaltninger, der træffes, maa ikke være halve, men hele; de bør ikke gaae ud paa blot at forandre, men paa eengang giøres saa indbringende som muligt; thi da vises den gode Villie til at befordre det Gode. Naar saaledes f. Ex. Landbeskelerne, hvoraf kun de ældre ere at kalde gode, hvorimod de yngre endog i den Grad blive slette, at de med Protest sendes tilbage fra Stationerne; - ikke længere skulle være opstaldede og foraarsage den Kongelige Kasse store Udgifter til liden Nytte; - hvorfor da ikke hellere sælge dem, der endnu kunne yttre en god Jndflydelse paa Landets Hesteavl, med Forpligtelse, at de skulle vedblive at være Beskelere saalænge de ere skikkede dertil, og derefter anvende de indkomne Summer til Hesteavlens sande Forædling, istedetfor at udsætte de slette med de gode, og derved formere Antallet af Hingste, der mere skade end gavne: Slige Foranstaltninger ville ikke gavne stort mere, end at give første Præmie til en Hingst, der Dagen efter castreres og sælges til Kjørehest. Dette, læser jeg, har iaar været Tilfældet i Odense, og hvem der kan gjøre sig Umage for Hesteavl, kan hans Hensigt og Bevæggrunde være Hesteavlens Forbedring. - Endnu have vi endeel gode Heste i Jylland; men lad os vogte os for, at det ikke skal gaa os med vore Heste, som det gaaer den Landmand, der har god og slet Jord, og vedbliver at drive den gode Jord saalænge, indtil den bliver ligesaa mager som den slette. Lad os være enige i at beholde vore bedste Hopper til Følhopper, og til dem søge de bedste og kraftigste Hingste, saa ville vi idetmindste vedligeholde den gode jydske Race, og efterhaanden komme til den Overbeviisning, jeg har faaet, at de bedste og kraftigste Hingste ere gode Fuldblodshingste. -Med Rolighed kunne vi da oppebie Udfaldet af Væddekjørseler og Væddeløb, og hvilkesomhelst Prøver der ville hæve den gode Hest i Værd fremfor den mindre gode; thi at en Væddekjørsel ikke kan yttre anden Jndflydelse paa vor Hesteavl, end et Væddeløb, kan jeg indsee; men hvorledes den oprindelige jydske Race mindre skulde kunne forædles med en god Fuldblodshingst af anerkjendt constant Race, end ved de af Stutteridirectionen herover sendte engelske Halvblodshingste, og ved det i de frederiksborgske Stutterihingstes Aarer rindende engelske, arabiske, spanske a. a. Blod, dette kan jeg ikke indsee. 3) Ved Veddeløbet i Kbhvn, solgtes af Hertugen af Augustenborg en Hest, der skal have vundet Præmie ved 2de Stutteribesigtigelser, for 30 Rbd. 4) Resultatet af Væddeløbene ved Haderslev den 12te Septbr.: 1) Løb for 3 og Kaarige Heste, 3000 Alen, Heats, Præmie for første Hest 300 Sp., for anden 100 Sp. Hertil concurrerede. 1ste Løb. 2det Løb. Hingsten Maugrabin, tilhørende Prinds Frederik til Augustenborg Hr. Fischers Skimmel, Mitza, Grev Bernstorffs Skimmel Fair=Forrester 3. (Kammerjunker v. Qualens Skimmel Elair løb ikke med anden Gang.) 2) Løb for 3, 4, og Haarige Landboheste, fødte i Haderslev Amt, Præmie 32 Sp.; dertil løb: H. Nissens, i Hammeleff, Fuxhoppe (vandt), P. Matthiesen, af Welstrup, Duer af Welstrup og P. Schjøtt Wandling, 3) Løb for Halvblods=Heste, tilhørende Landmænd, om en Præmie af 20 Sp., der var udsat af Hertugen af Augustenborg; Jacobsens, fra Edberg, sorte Vallak af Haphazardvandt. 4) Løbet om en Pokal, udsat af H. K. H. Prinds Frederik, Grev Bernstorffs Fair=Forrester (vandt), Hr. Fischers Mirza; Kamri. v. Qualens Skimmel Eclair blev atter trukken tilbage. 5) Løb om den af Landhuusholdningsselskabet udsatte Præmie af 40 Sp. for Heste, fødte i Haderslev Amt. De under Nr. 2 anførte fire Heste con curerede igjen, og H. Nissens Fux seirede atter. 5) Til Veddeløbet ved Horsens den 25de og 26de Ds. er Kammerj. v. Qualens Skimmel-Vallak Eclair, 3 Aar gl., ankommen for at gjøre Bekjendtskab med Banen.