JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
Hoffet i München, hedder det deri, burde vide, at intet saadant Mandat, der ikke lader sig forene med Begrebet souverain Konge, men vel den Franske Keisers venskabelige Anmodning har bevirket den Frigivelse, i Betragtning af den gode Tjeneste Førsten af Schwarzenburg og Grev Metternich have viist ved Keiser Napoleons Forening med Keiserinde Lovise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
Man troer nu, at Bayern virkelig vil tage Bayreuth i Besiddelse, og grunder denne Formodning derpaa, at 2 Compagnier ere brudte op fra Bamberg til Holfeld, hvor de oppebie deres videre Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
London d. 3 April. J Corunna havde man d. 24 Martii, lagt Beslag paa alle Spanske til Sydamerica bestemte Skibe, i den Hensigt at forhindre Colonierne fra at faae Nys om de ulykkelige Begivenheder i Moderlandet og de Franskes Jndtrængen i Andalusien, førend Regentskabet tilbørligen havde forberedet Gemytterne paa saadanne Nyheder. Men man vidste endnu ikke at allerede 2 Brigger vare affærdigede fra Cadix med disse Efterretninger. – Fra Buenos Ayras skrives, at der i Colonien gives tre Partier. Det første vil 21 Act ogsaa at Colonien skal dele fælles Skjebne med Moderlandet; det andet er for Uafhængigheden; det tredie og svageste ønsker Foreningen med Brasilien. De to første ere omtrent lige mægtige. Lissabon troer man sig sikker i det mindste i 3 Maaneder. Men seer man hen til Jndpakningen paa Tajus, saa skulde man troe, at man bereder sig til at rømme Landet. - J Engellands Havne udrustes en stor Expedition, hvis Bestemmelse skal være Syd=America. Dertil skal ikke allene alle disponible Regimenter i Riget indskibes, men ogsaa de fra Walcheren tilbagekomne Tropper. Man troer nemlig, at en Forandring af Climatet vil bidrage til Reconvalescenternes Helbredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
Man tilføier, at de over Cadix indløbne Efterretninger fra Syd=America sige, at disse Coloniers Frafald fra Moderlandet er meget nær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
J det Engelske Overhuus foreslog nylig Lord Holland, at Huset skulde søge at blive underrettet om hvilke Forholdsregler, der ere blevne tagne i Henseende til Addressen til Kongen af Maji 1806, om at anvende sin Jndflydelse til at formaae fremmede Magter til at afskaffe den Slavehandel, der drives fra deres Territorium, og angaaende hvilken der siden den Tid ikke er gjort Huset nogen Meddelelse. Lorden beraabte sig især paa Engellands Forhold med den Portugisiske Regjering, Brasilien, Spanien, de forenede Americanske Stater og Sverrig. Hvad Brasilien angaaer, da befrygtede han, at der vilde møde store Vanskeligheder, for saavidt det vedkom Handelen mellem de Portugisiske Besiddelser i Africa og deres Havne i Brasilien, men han haabede, at man vil finde, at Ministerne have anvendt alt for at standse denne umenneskelige Handel, som drives fra disse Havne for Engelske Penge, under Portugisisk Flag. Hvad Spanien angaaer, da drives denne Handel der med Regjeringens Tilladelse, og han troede derfor, at det, i hvilke Forhold Engelland end stod til dette Land, ikke kunde være vanskeligt at formaae Regjeringen til at afskaffe denne Handel. De forenede Americanske Stater vilde man lettelig have kunnet foreslaae, gjensidigen at sætte begge Landes Love angaaende Slavehandelens Afskaffelse i Kraft, ved at komme overeens om, at Americanerne skulde være bemyndigede til at anholde Skibe under Americansk Flag, der dreve denne Handel for Engelsk Regning, og at Engellænderne igjen omvendt skulde være berettigede til at gjøre det samme mod Americanere, der føre en saadan Handel. Man kunde indvende, at Sverrig ikke har Skibe sysselsatte med denne Handel, men man behøver ikke at sige, at her ligeledes bruges Engelske Penge, og at det Svenske Flage kun tjener til at dække Slavehandelen. Det var af Vigtighed at Huset havde Kundskab om, hvad der, som en Følge af dets Beslutning, i en Tid af 4 Aar var skeet for at afskaffe den saa umenneskelige og afskyelige Handel, og han stolede paa, at der ikke vilde gjøres nogen Jndvending mod hans Motion. Lorden endte med at gjøre 6 Motioner: 1. Almindelige Meddelelser angaaende denne Gjenstand til alle fremmede Magter. 2. Meddelelser, til alle fremmede Magters Gesandter &c. i London, og 4 andre til Udtog af Meddelelserne til de Engelske Gesandter &c. i Stockholm, Brasilien, de forenede Stater og Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
Keiseren af China har, efter det, der er forefaldet i Macao i afvigte Aar, under AdmiralDrury, endnu ikke forsonet sig med Engellænderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
De Engelske Skibe havde, i Følge de sidste Efterretninger fra China, ingen Tilladelse at seile op til Canton. De turde ikke losse indtil videre Ordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
Efter en lang Debatte i det Engelske Parlament blev besluttet, at Mr. Fuller, der, som bekjendt, nylig havde opført sig saa utilbørligen i Huset, skulde have en alvorlig Jrettesættelse og derpaa frigives. Han blev fremført af Vaaben herolden for Skranken og Taleren tiltalde ham paa følgende Maade: "Mr. Fuller – J staaer her for Skranken i Overværelse af det forenede Kongeriges Underhuusmedlemmer, som ere her forsamlede, for at modtage Erklæringen af deres høieste Mishag. Under en med de vigtigste og høitideligste Undersøgelser sysselsat Committees Forhandlinger, har eders fornærmelige Sprog og vordentlige Opførsel gjort en Appel til Huset nødvendig. Da J blev fremkaldet af Huset til at forsvare eders Feil, har J forøget eders Brøde ved at fornærme dets Værdighed; J tilsidesatte den Tilbageholdenhed, der paalaae eder, ved at bryde løs mod Huset med mageløs Støi og Voldsomhed. Dette er Hovedsagen i eders Forbrydelse. Hvad mig angaaer, da kan jeg ikke andet end ynkes over, at et Medlem af Huset skal staae der, hvor J nu staaer, og under saadanne Omstændigheder. Men vi haabe af det Forsvar, J have fremført, at T. føler eders Feil. Det Maadehold, hvormed Huset har handlet i denne Sag modneder, fortjener eders største Erkjendtlighed. Men lad dette Maadehold ikke mislede eder i Henseende til de Bevæggrunde, derhave bevirket det; thi dersom J i Fremtiden skulde begaae samme eller en lignende Brøde, blev der Huset kun et Middel tilbage til at betrygge sin Myndighed mod Nedværdigelse et Middel, som vil gjøre det umueligt for eder at fornye en saa formastelig Strid. - Jeg er paalagt af Huset at erklære eder, at Jnu er fri, og J sættes følgeligen paa fri Fod igjen mod at J betaler Arrestomkostningerne." Talerens Jrettesættelse blev indført i Journalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
Oprørs-Juntaen i Cadix har ladet kundgjøre, at alle Fiskerbaade og Kystseilere skulle tilkjendegive de Skibe de møde, at de Franske ere i Besiddelse af Kysten fra St. Lucar til Cadix, og for deslettere cat opnaae dette Øiemed har den udsat en Præmie, af 2 Dollars for den Underretning, som herom gives et Kystfartøi, 6 Dollars for den, der gives en Brig, og 8 Doll. for den, der gives et Skib. Men det er kun Spanske Skibe, som kunne gjøre Regning paa at faae disse Præmier. - Juntaen har ligeledes ladet bekjendtgjøre, at alle Skibe frit kunde seile til deres Bestemmelse, men paa det Vilkaar, at de ikke medtage mere Provision end de nødvendig behøve til deres Reise. Den klager over Mangel paa Arbeidere ved Skandserne og Batterierne ved San Ferdinand, og truer med at bruge Tvangsmidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
J Begyndelsen af Febr. stod la Romana i LøsSantos. Blake stod i Guadix, hvor han samlede al det Sammenskrab han kunde faae. - D. 17 Febr. var Cadix endnu i Jnsurgenternes Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-24
Auctioner. D. 26de April: Procur. Smith, Læder og Garver-Jnventarium i Gaarden No. 164 ved Nørrevold. D. 27de, Proc. Langballe, Kobberkjedler m. m. i Frederiksborggaden No. 144. Commiss. Bonum, Løsøre paa Nørrebro. D. 30te, Proc. Beyer, Løsøre i det forrige Hert. Augustenborgske Palai efter afgangne Agent Duntzfeldt. D. 2 Maji. Proc. Kinch, Løsøre i No. 9 paa Hjørnet af Amagertorv og lille Helliggeistst. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Nyeste Post. Skilderie af Kjøben. on boende at Syvende Aargang. No. 58. a 8 s. rin Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. ere Løverdagen den 28 April, 1810. Christian Schmidts Biographie. ge
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Den af Videnskaberne og det Danske Sprog, saa velfortiente Professor Sneedorff den ældre havde allerede for endeel Aar siden stiftet et Selskab eller Samling, uden Tvivl det ældste af sit Slags i Kiøbenhavn, som bestod af unge Mænd, meest Lærde, som hver Mandag Aften samledes nogle Timer i et leiet Værelse, og efter allehaande videnskabelige og lærerige Samtaler spiste en Ret Mad med hinanden. Efter hans Død vedblev det endnu men skulde snart have gaaet overstyr eller maaskee være udartet, naar ikke Schmidt havde efter dets hidtil værende Plan, modtaget det ugentligen i sit Huus, vel ikke uden, men dog for en saa billig Betaling, at dets Medlemmer, som i nogle Aar havde været henimod 300 Personer og derover, letteligen indsaae, at Selskabet var til for deres og ikke for hans Skyld. Af dette Selskab havde Tid efter anden de fleste Professorer, Geistlige og bekjendteste Embedsmænd her i Staden været Medlemmer, og at jeg siden Aaret 1781 og min allerede unge Alder, har havt den Lykke at være det, anseer jeg for een af mit Livs heldige Omstændigheder. Selskabet vedblev, under Navn af det Sneedorffske, at samles i Schmidts Huus til hans Død den 10de indeværende Maaned. Til denne Tid beholdt han og sine Sandsers fuldkomne Brug, god Hukommelse, og endog mere Munterhed, end man skulde have ventet. Hvad hans Caracteristik angaaer, behøver jeg kun at anføre dette om denne saa bekiendte Mand, at, ligesom han var begavet med et hurtigt Nemme, en ypperlig Hukommelse og sund dømmekraft saa viiste han sig altid som en i sit Embede due lig, i og uden for samme redelig og uegennyttig Mand, og, da Menneskekjerlighed og Ømhed vare Grundtræk i hans Caracter, saa høstede mange og Frugterne af hans Goddædighed og vel overlagte Understøttelse. Hans gode Studeringer, udbredte Læsning, lykkelige Hukommelse og særdeles behage lige Gaver til at fortælle og fremsætte, hvad han havde seet, hørt og læst, gjorde Samtaler og Omgang med ham lige saa lærerige som underholdende, og ved Vittighed og et sjeldent Lune meddeelte han sin Munterhed til enhver Kreds, hvori han var Yngre saavelsom Ældre sadde derfor gjerne hos Oldingen, og de lærte mere af ham, end de selv troede at skylde ham. Henimod 30 Aar havde han været Enkemand, og efterlod sig ingen Børn, men to Sønnedøttre, den ældste givt med Sognepræsten til Maglebye paa Amager, Hr. Schmitto, og den yngre med Hr. Smith, Lieutenant ved Hs. Maj. Kongens Livjæger=Corps. Omtrent et Aar for hans Død oprettede han, under Forudsetning af hans Svigersønners Samtykke, en Disposition, i Følge hvilken der skulde tilfalde Skolevæsenet i hans Fødebye Kelleklinte efter hans Død 1000 Rdlr., imod at svare Renten til en Pige, som havde tjent ham i nogle Aar, saalænge hun levede, og Callundborg Byes Fattige 4000 Rdlr. Aa Kjøbenhavn, den 21 April 1810. J. Gude, Justitsraad, Jnspecteur ved det Kgl. senhuus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Den ved Anhang til Søe=Krigs-Artikkelsbrevet af 17 Januarii f. A. §. 4, fastsatte Betaling for Skraaget af erobrede Krigskibe, som Vi Selv ville beholde, forhøies hermed allernaadigst saaledes: at den for Eftertiden, i ethvert Tilfælde, kommer til at staae i samme Forhold til den Sum, det, førend Landets nuværende Krig, vilde have kostet Os at lade et Skib af det Slags, det erobrede er, bygge - som det Forhold, der fandt Sted mellem den i Krigs-Artiklerne fastsatte Sum for hvert erobret Skib, og det sammes Bygning har kostet, da Søekrigs-Artikelsbrevet udgik. øvrigt ville Vi tillige herved have Slutningen af den 32 §. i Anhanget til Søekrigs=Artikelsbrevet af 17 Jan. 1809 allernaadigst forandret derhen at ved Søe=Fæstninger og Søe=Batterier skal alene forstaaes saadanne, hvis Besætning lønnes af og henhøre under Søe-Etaten. - Hvilken Vor allernaadigste Villie til alle Vedkommendes Efterretning: og allerunderdanigst Efterlevelse hermed bekjendtgjøres. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 13 April 18100 ma, Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R. en J. F. Wlengel. Steen Bille.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Ved et af Hs. Maj. confirmeret Gavebrev af 28 Jan. d. A. har Grev J. G. Moltke, Ridd. af Elephanten, Ordenscantsler og Storkors af Dannebr., skjænket Universitetet i Kbhavn sin Naturaliesamling med sammes Tilbehør. Den skal, til Erindring om Grevens salig Fader, som har samlet og anskaffet den, kaldes: "Geheimeraad Greve Adam Gottlob Moltkes Naturaliesamling. For at give Samlingen en end storre Fuldstændighed, tilbyder Greven sig, for Betaling i rede Penge, at modtage til Jndlemmelse og Complettering alle de i Universitetets Samling værende Species og Stykker, som maatte savnes i hans Faders Cabinet eller Exemplarer, der fortjene Fortrin. Over Samlingen forfattes et Catalog, som siden trykkes, og til dens aarlige Tilvext henlægger Greven en fast aarlig Jndtægt af 200 Rdlr. Desuden skal ved hvert academisk Aars Slutning anvises Universitetet 200 Rdl., naar det beviisliggjøres, at naturhistoriske Forelæsninger ere blevne holdte ved Universitetet i Aarets Lob. Samlingen staaer aaben to, i det mindste engang ugentlig for Jndenlandske og Fremmede. - Hs. Maj. har, efter Giverens Ønske, paalagt Directionen for Universitetet og de lærde Skoler, at paage over, at den ædle Givers priselige Hensigt opfyldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Aalborg bortsælges d. 1ste Maji en betydelig Samling af Mynter og Medailler i Guld, Sølv, Kobber og Tin, tilhørende Apotheker C. L. Rübners Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Kjøbenhavns Vexelcours. D. 27de April: tre Maaneder 387 a 388, a vista 394. Mange Kjøbere. D. 28de intet synderlig gjort. Noget solgtes til 392 tre Maaneder. - Spec. Cours uforandret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Nyeste Efterretninger. Forend Keiserinde Lovise betraadte Frankriges Grændser, modtog hun fra Keiser Napoleon en almindelig simpel Daase. Forundret over denne Foræring, saa forskjellig fra dem, hun hver Morgen paa sin Reise modtog den ene prægtigere end den anden, aabner hun Daasen, og finder deri en Keiserlig Qvittering for de endnu resterende 25 Mill. Østerrigske Contributionspenge, med en egenhændig Skrivelse fra Keiseren. Rort ved dette ædle Træk afsendte hun strax dette kostbare Document med en Coureer til Wien, ledsaget af følgende Linier, Paa Grændserne af Frankriges Bund velsigner Forsynet Keiseren min Fader og hans tro Folk. Mine Taarer falde paa dette Blad; de ere et Underpant paa min Kierlighed og Troskab. Lovise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Endelig erklærer den Wienske Hoftidende den i alle Tydske Blade indførte Efterretnig, at Erkehertuginde Louises Formæling med Keiser Napoleon er bleven Engelland notificeret ved den Østerrigske Charge d'Affaires Hoppe for en - Opdigtelse, og tilføier, at Østerrige hverken har nogen Charge d'Affaires eller politisk Agent i London, ved hvem denne Meddelelse kunde være skeet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Ligeledes modsiges i Pariser Blade den Efterretning, at Metternichs Bestemmelse er at reise til London.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Udenlandske Efterretninger. on Stockholm, d. 10 April. Conscriptionssporgsmaalet er af Oeconomie=Committeen blevet bestemt. Tallet af Tropperne er beregnet til 80,000 Mand. Forslaget forelægges Rigstænderne i Morgen, og man tvivler ingenlunde paa, at det, hvad Hovedsagen angaaer, vil blive antaget. - Dronningens Livregiment har faaet Befaling at afgaae til Gothland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
London, d. 4 April. Efter et fra Jndien til Portsmouth ankommet Americansk Skibs Beretning, har vor Bombay Flaade, efter at den havde forenet sig med Jman af Mascat, forfulgt Sørøverne til Kysten af Arabien, og efter en levende Fægtning taget eller ødelagt den største Deel af deres Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Washington, d. 30 Jan. Hr. Macons Bill. indeholder i det Væsentlige følgende: 1) Alle den brittiske Regjerings Skibe, paa de nær, der have Depecher eller ere i Fare, forbydes at løbe ind i de forenede Staters Havne. 2) Det forbydes at underholde noget Slags Samqvem med benævnte Fartøier eller yde dem Hielp, naar de indløbe i de forenede Staters Havne. 3) Alle de Skibe, der føre Brittisk eller Fransk Flag, forbydes at løbe ind i disse Havne. 4) Det forbydes at indføre i de forenede Stater ethvert Slags Varer, der kommer fra en Brittisk eller Fransk Havn, undtagen i vore egne Borgeres Skibe, det er ligeledes forbuden at indføre paa Skibe, der ikke tilhøre vore egne Borgere, Varer, der komme fra Storbritannien eller Frankrige. 5) Fra d. 10 April er det forbudet at indføre i de forenede Stater nogen Vare, der kommer fra Storbritanniens Øer eller de af dette afhængige Lande. Samme Forbud gjelder ogsaa for Frankrige og hvad der afhænger af samme. 9) Præsidenten er anthoriseret at bekjendtgjøre en Proclamation til denne Lovs Suspension. 11) Acterne angaaende Lovens Revision af Haudelslovenes Cassation, er annuleret. – Denne Motion er paa ny bleven forelagt Kammerets Repræsentanter og er antagen med en Flerhed, af 21 Stemmer. - Det kommer an paa, om den nu ogsaa gaaer igjennem i Senatet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Cadix, d. 13 Martii. Garnisonen i Cadix bestaaer af 2 Regimenter Portugisere og 5000 a 24, 2 A. Kammerraad. Mand Engelske Tropper, af en store Train Engelsk Artillerie, foruden den Stanske Division, der besætter Øen Leon. General Graham har Overcommanden over Besætningen. Admiral Villa Viciosaafører i Admiral Alavas Sted Commando over Flaaden. De Spanske og Franske Batterier og vores fyre bestandig paa hverandre. Siden fire Dage ere vi sysselsatte med at brænde de paa vore Kyster strandede Skibe. 2 Compagnier af 4de Jnfant. Regim. ere paa disse Fartøier blevne tagne og førte til Madrid. Alting er her meget dyrt. En Dollarervikke mere end 6 Pence i London. Heller ikke er Oxe eller Lammekjød at faae for Penge. Tropperne faae kun Tvebakker og Grønt. Vi vente Levnetsmidler fra Engelland. Vand have vi for 4 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Neapel, d. 28 Martii. Her er udkommet et Decret, som fastsætter, at Sukker, Caffe, Stokfisk og andre Varer og Fabricata, der formodes at komme fra den engelske Handel, og hvis Jndførsel kun har været tilladt under den Betingelse, at de udføres igjen, kunne i Fremtiden indføres mod Erlæggelse af 40 PC. af deres Værdie, naar det kan godtgjøres, at de komme fra Priser, der ere opbragte af Neapolitanske, Franske og Jtalienske Krigsfartøier. Dog undtages derfra alle Lærreder, Musseliner, Bomuldstøier og Kapper, der ikke ere fabrikerede i Frankrige eller Kongeriget Jtalien. inde Efter den seneste Efterretninger fra Madras, vare Maratterne endnu ikke trængte ind i det Engelsk Ostindiske Compagnies Besiddelser, men man befrygtede hvert Øieblik at det vilde skee. Ogsaa frygtede man for Kummer Uddin Khan i Berat, og dette har foranlediget en Bevægelse blandt Compagniets Tropper. Lord Minto har udstedt en lang og omstændelig General-Ordre, hvori han anfører Nødvendigheden af Adskilliges exemplariske Afstraffelse, men hvori han tillige fritager derfor saa mange som mueligt. Officiererne ved den Hydrabadske Armee ere alle blevne benaadede, fordi de vare de første der underkastede sig. De, der ere bragte for en Krigsret, ere 3 Oberstlieutenanter, 3 Majorer, 14. Capitainer, 1 Capitain-Lieutenant. J øvrigt er der erklæret en General Pardon, for alle, der have været indviklede i Opstanden. Overalt røber den Engelske Regjering i Madras stor Frugt og Svaghed." Den har endog udvidet sin General-Pardon til to Officierer, hvoraf den ene var dømt til at casseres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
an Fra Gibralter skrives under d. 23 Febr. følgende Oprørsjuntaen i Cadix har anordnet, at der skal sørges for 4000 Mands Forsynelse, men den Spanske Commandant erklærede, at han ikke kunde modtage dem af Mangel paa Provision. Jkke desto mindre tyede Familierne i stor Mængde did indtil de støde Fare for at døe af Hunger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Den Engelsk Spanske Armee anslaaes for 21,000 Mand, af hvilke 16,500 ere Spaniere, 4000 Engellændere og 12,000 Portugisere. - Det første Angreb fra Fransk Sidesmaastgjøres paa Landsiden ved Den Leon, paa en Punct af 20 Engelske Mile derfra. Indgangen til Den er paa hvi Land, hvo neppe 4 Mand kunne gaae ved Siden af hverandre, og er paa begge Sider forsvaret af Batterier, hvert paa 8 tolvpundige Canoner. Veien er gjennemkrydset af Løbegrave og fyldt med Vand fra de smaa Bække, og ved Siden af Steenveien ere Vandgrave. Lenger ind ad er en Løbegrav, 200 Fod bred, over, hvilken der var en Bro, som nu er ødelagt. Den anden Vei ved Broen PuertaSanza (nuligeledes ødelagt) forsvares af en Række Batterier, hvert paa omtrent 20 32 pundige Canoner. Disse Hindringer ere ikke at overvinde, førend man kan komme Cadix paa 6 Engelske Mile nær(men hvilke Hindringer ere vel overvindelige fordem, som vud ikke fandt St. Gothard for steil eller Broen ved Lodi for frygtelig?) – Værket la Cortadum eller Jndsnittet tvers over Jsthmus, er besat med 40 Canoner, foruden Morterer. Den stærkeste Punct af Øen Leon er ved Veien til Castellet St. Peter, som kan forsvares fra Søsiden, og hvor 20 Canonbaade ligge for Anker. Den Leon er temmelig stærkt befæstet og har en Garnison af 10,000 Mand. Den er forenet med Landtungen mod Cadix. Landtungen er fra 1 til 1/2 Engelsk Miil bred og gjennemskjæres af Søen, paa den ene Side og af Bugten paa den anden i lige Linie, beskyttet af Canonbaade og Krigsskibe og forsvaret af chaveaux de frese.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Etatsraad Berstel, Raad i Criminal-Retten i Kasan, gjorde 1784 paa en Reise gjennem Tschistopoler Kredsen i Landsbyen Kntluschkina Bekjendtskab med en Tartar, ved Navn Abdræsæk Murator, der nedstammede fra Murserne, og allerede var blind og gammel, skjøndt ellers temmelig munter. Med Forundring hørte han, at denne Olding, som selv ikke vidste, hvor gammel han var, allerede, da Grunden blev lagt til St. Petersborg, havde været gift med sin anden Kone, og havde der havt Arbeide ved Gravningen, saa han ved Berstels Gjennemreise maa have været over 100 Aar. Hans Familie, som i Begyndelsen bestod af 8 Sønner og 3 Døttre, udgjorde den Gang en heel Landsbye, der indeholdt 86 Sjæle af Mandkjøn. Nu har man, fortæller den Petersborger Hoftidende, indhentet nærmere Efterretninger, og befundet, at denne Abdræsæk Muratovs Efterkommere ere følgende: i Byen, Katluschkina 62 Sjæle, som boe i 20 Huse, i Byen Tolkischa 70, i Byen Muslumkina 40, i Byen, Slushiwaja Scheptala 15, og i BugulmascherKredsen i Byen Deniskina 20, tilsammen 207.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
Sjæle. Hele Beløbet af de Penge a. som Engelland, har betalt til de Portugisiske Tropper, der staae i dets Sold, vare indtil d. 2 Febr. 271,778 Pd. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-04-28
De Pensioner, som i Sverrig skulle gaae ind ligesom Pensionisterne døe, beløbe sig til 500,000 Rdlr. Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
mine Herrer, de gode Tider ere forbilLægen. Det har jeg allerede længe sagt. Medicinen ligger aabenbar i det sidste Aandedræt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
Anecdoter. Den første Præsident i Parlamentet i Trenoux, Hr. v. Garneran, en ligesaa fortræffelig Taler som eiegodt Menneske, der havde den Feil, at han var meget hidsig, erklærede en Dag i en offentlig Forsamling i det Lionske Academie, hvis Medlem han var, at han vilde oplæse en Afhandling om Maadehold. Enhver blev nu taus og Taleren begyndte saaledes: "Maadehold, mine Herrer . . . . . Luk dog Døren derhenne . . . . Maadehold, mine Herrer, er en . . . . Luk dog Døren derhenne . . . . . . Maadehold, mine Herrer, er en Dyd. . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-01
For tusinde Diævler vil J lukke Døren eller De to største Digtere i de nyere Tider, Shakespear og Cervantes, døde paa een og den samme Dag d. 23 April 1616, og besynderligt nok, i et Aarstal, hvori der kun forekomme to Slags Bogstaver.