JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-04-09
Tirsdagen den 24de April, Kl. 10 om Formiddagen, afholdes paa Raad 2 huset i Hillerød, offentlig Auction over circa : 100 Favne Bøge=Kløve-Brænde paa Lystrup Skovfoged Beridt, samt ved Gjøge= og Præstevangshuus. 10 Favne dito Knudret- og beskadiget Brænde, og 80 Favne Fagotter i Freersløv=Hegn, Brødeskov, store Dyrehauge og Præste vang, samt i Skoven ved Port- og Gjøgehuus, ligesom og ved Holsterhuset. 300 Favne Ellebrænde i Brødeskov, store Dyrehauge, Præstevang, Steenholtsvang m. v. 700 Læs Qvas paa forrige Vinters forskjellige Skovningssteder. 340 - udhugget og sammenbunke Løve og Naaletræebrændsel, m.v., i Brødeskov, store Dyrehauge, Steenholtsvang og Vangene ved Gjøgehuus. Endeel Naaletræetømmer m.v., i Freersløv=Hegn, Brødeskov, m.v. Nogle gamle Ege og Egetoppe, i Brødeskov og Freersløv Hegn. Effecterne ere 3 Dage forinden Auctionen til Eftersyn. Sarauw.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Jtalien. Bologna, den 23de Marts. Med spændt Forventning seer man fra den ene Dag til den anden Afgjørelsen af det store Spørgsmaal imøde: hvilket Resultat Østerriges og Frankriges Jntervention vil tilvejebringe, hvilken Opløsning af Legationernes forvirrede Anliggender den vil medføre. Trods det fredelige Sprog, som føres fra begge Sider, mangler det dog ikke paa Personer, der frygte en krigersk Oplysning af de indviklede Spørgsmaale. Man bemærker ved denne Leilighed, at, medens Franskmændene paa den ene Side vedblive, i al Hurtighed at befæste Ancona, ja endog sætte en Deel af Matroserne i Land, vedvare paa den anden Side Østerrigernes Troppebevægelser; disse Tropper have nyelig besat Furlo=Passet og Stæderne Urbino, Fossombroni og Fano. Den pavelige Stol har for sit Vedkommende, i en Not af 15de d. M., atter ført alvorlige Klager over den oprørske Stemning, som Franskmændene have opvakt i Ancona, tillige over de sildigere Begivenheder.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Jordskjelvene synes endnu ikke at være ophørte i visse Egne af Jtalien. En Proclamation, som Hs. Keiserlige Høihed Hertugen af Moden har udstedt i Anledning af disse frygtelige Naturbegivenheder, har gjort Opsigt. Deri siges: "Hvor med get man end bestræber sig, at forklare Jordskjelvenne af Raturaarsager, saa betragtes de dog af Alle, der ikke ere vantroende, for en Svøbe, som Gud nu og da tilskikker Menneskene, enten som en Straf, eller som en Advarsel om at omvende sig, naar de have gjort sig skyldige i grove Synder, eller naar de gudsforgaaene betræde en falsk Vei, eller overgive sig til deres onde Lyster. Den Tid er maaskee nu kommen, da Ulydighedens, Kritiken, Hovmodighedens Aand, der vil vide Alting bedre, forandre Alting, da Vantroens og Tøileløshedens Aand i Tilfredsstillelsen af de nædelste Lidenskaber ligesom er bleven en Smitsoet i Verden, der forvirrer Hovederne, fordærver Hjerterne og bedaarer Mennesket til at forspilde Sallighed, Rolighed og alle her tilladte Glæder; under et falsk Skin forgifter Alt, fordi den er et Værk af Diævelen, i hvis Vold man naturligviis synker dybere og dybere, efterat man har forladt Gud og hans hellige Lov. Derfor sender hans Miskundhed og Langmodighed en rædsom Advarsel i Jordskjelvet, der er føleligt for Alle, farligt for alle Stænder. Har man ikke hørt, nogle Ugudelige sige: at, dersom Fastelavns Mandag havde været sørgelig, skulde Fastetiden vorde desto lystigere og at man da vilde komme til at dandse, Seer, hvorledes Gud har forvirret dem, og hvorledes han i Stedet for Dandsen sender det velgjørende, men skrækkeligt Jordskjelv. Efterat det længer nede i Proclamationen bliver antydet, at den Benaadning af de for politiske Forseelser Domfældte, som Mange, af ildeforstaaer Medlidenhed, have ønsket, kun vilde paadrage Landet haardere Straffe af Gud, formanes alle Velsindede til at bidrage til at rive Masken af disse Guds og det menneskelige Samfunds Fjender; thi Gud er kjed af længer at taale saadanne Forbrydelser, og saa stor Ryggesløshed paa Jorden. Her (i Bologna) ligesom i Forli og i de andre Stæder i Legationerne, ere i disse Dage uddeelte Circulairer angaaende Udbetalingen af det tvungne Laan. De udskrevne Summer skulle i tre Terminer, den 31te Marts, 10de og 20de April, udbetales til det Apostoliske Kammers Administrator, de, der skulle betale, opfordres til at efterkomme deres Pligt, afhielpe den offentlige Trang og punktlig at præstere den dem paalagte Sum- Men endnu synes kun liden Tilbøielighed hertil at yttre sig.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Brussel, den 30te Marts. Den krigerske Stemning og de dertil svarende Rygter, som paa nyt komme for Dagen, erholde daglig Næring ved vore offentlige Blade, og man troer sig igjen sat tilbage til afvigte Aars October=Dage, da man hvert Øjeblik frygtede et Angreb af de krigsrustede Hollændere. Efterat det bevægende Princip i vore nyskabte Krigshære ikke længer existerer: efterat Hr. de Brouckere har taget sin Afsked som Krigsminister, tænkes vor Armees Bevægelse stedse blot som tilbageskridende, og i Aanden seer man den allerede give nye Prøver paa sin rapfodede Færdighed i Fiendens Paasyn. Dog - dette er lutter Phantaster, som kun skylde en opskræmmet Jndbildningsskraft, og ikke noget grundet Motiv, deres Tilværelse. Kun dette vide vi positivt, at de sidste Forslag til Forliig med Kongen af Holland ere blevne til Intet, og at Grev Orlow er reist til London, hvor der vel allerede er taget en Beslutning, som dog neppe vil bringe Krig over Landet. Navnligen holde Mange den 31te d. M. for Dommens Dag, til hvis Komme man forbereder sig. Adskillige af vore Ministre skulle være af den Mening, at man burde angribe Hollænderne og af det første gunstige Udfald drage, Fordeel for Landets Stemning. Men dette gunstige Udfald turde maaskee, som Andre paastaae, vorde vanskeligt at opnaae, efterdi Armeen, med Undtagelse af nogle faa Regimenter, aldeles ikke er saare fjendtligt stemt imod Hollænderne; der paastaaes endog at mange Officerer endnu ere i den bedste Forstaaelse med deres forrige Kammerader og Foresatte i Norden. J de sidste tre Dage concentreres vor Armee, og man taler hyppigt om et Angreb paa Antverpens Citadel - et Angreb, for hvilket Byens forlige Stilling stedse vil være til Hinder. Mecheln skal vorde Centralpunktet for Operationerne, og Kong Leopold vil, efter Forlydende, selv overtage Overcommanden over Hæren. For det Første har han imidlertid, for at have Ryggen fri, rømmet Hospitalerne i Løwen og transporteret de Syge til Ramur.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Den mærkværdigste Mystification er foregaaet med den Londonske Conferences Ultimatum. Da Depescherne fra den Bil giske Gesandt i London, Hr. van de Weyer, ankom til vort Departement for de udenlandske Anliggender, bragtes Kongen tilsomst Efterretning derom, som om Alting nu var paa det Rene. Næste Dag meddeelte Memorial Belge, der reddigeres at Statsmændene Lebeau, Devaux, Rothomb og Vilain, samme Efterretning, ikke in Extenso, men i et Postscript. Dette Blad sendtes til The Times i London, der meddeelte Postscriptet, som den havde fundet det i Memorial Belge. Man tænke sig nu van de Weyers Forhauselse, der netop havde skrevet det Modsatte i sin Depesche. Den Belgiske Diplomat, som var i den største Forlegenhed, begav sig ufortøvet med en Copie af Depeschen til alle Medlemmerne af Conferencen, for at vise dem Jndholdet og overtyde dem om, at Udbredelsen af denne Efterretning ikke kunde være en Følge af hans Depesche. Den er endnu ubegribeligt hvad Udenrigsministeren, der bragte Kongen Efterretningen, egentlig har læst og forstaaet.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
London, den 31te Marts. J det sidste Aarhundrede har det ikke været saa sile og sam i Søesart og Handel, som i den sidste Maaned. Faa eller fast ingen Skibe ere indløbne hertil fra udenlandske Havne, og de Handelsforretninger, der pleie at tilfalde os, synes at taget en ganske anden Vei. Tabet er saa meget desto føleligere, da de fleste Udførseler ellers altid fandt Sted paa denne Aarstid; men de sædvanlige Foraars=Bestillinger ere dennegang udeblevne i Fabrikstæderne. Det første Resultat er naturligviis et Deficit Told-Jntraderne, dog er Skatkammer=Ministeriet usædvanligen virksomt i Jnddrivelsen af Restancer o. s. v., saa at samme i det mindste ikke vil komme til at mangle de fornødne Penge.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Paris, den 31te Marts. Fra Toulon skrives under 22de d. M.: Tre Compagnier af Fremmed Legionen ere i Gaar ankomne hertil fra Pont-Saint Esprit, fire andre Compagnier af samme Legion, som allerede havde været her i 14 Dage, have i Dag indskibet sig til Africa paa Gabarren: "la Vigogne. Briggen "Ducondic. er ankom men paa vor Rhed fra Navarino, som den forlod den 6te d. M. Jfølge Efterretninger med dette Skib have General Colocotronis Tropper, 1200 Mand i Tallet, adspredt sig som Partigængere i Egnen imellem Nisi og Calamata og tilladt sig Udsvævelser og Vexationer mod Jndbyggerne. General Guehenene, Chef for vor Occupations=Brigade, havde ved Efterretningen om disse Begivenheder strax udsendt den 2den Bataillon af det 21de lette Infanterie-Regiment. Deelte i forskjellige Detaschementer kastede de Franske Tropper i adskjellige Fægtninger Grækerne tilbage, som lede et Tab af over 100 Døde og 30 Saarede.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Madrid, den 20de Marts. Den bekjendte General Morillo, hvem Rygtet for nogle Dage siden havde sagt død, lever endnu. Anledningen til hiin Rygte var et Slagflod, hvorefter han laae uden Bevidsthed i nogle Timer. - General Sarsfields Udnævnelse til Chef forden spanske Armee, der staaer paa den Portugisiske Grændse, har opvakt det apostoliske Parties Misfornøielse, fordi det nærer Mistillid til ham som en Udlænding. Jkke heller har man glemt den Rolle, som han spillede i Cadix ved Grev AbisbalsArmee, hvor han pludselig traadte over fra det liberale til det modsatte Partie og hialp til at arrestere sine forrige Kammerader, denne Begivenhed har bragt ham i Nye for Vægelsind og Charakteerløshed.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Petersborg, den 15de Marts. Over Berlin have vi modtaget den første Beretning om An conas Besættelse af Franske Tropper, med Tilføjende, at denne er skeet ganske uformodet og imod den Pavelige Regjerings Vidende og Villie. Dette Skridt af det Franske Ministerium har opvakt megen Opmærksomhed her. Thi Enhver erindrer sig her de Betingelser, hvortil vor ædle Monarch knyttede sin Erkjendelse af Ludvig Philipp og dennes Regjering. Og hvilket andet Øjemeed kan vel Expeditonen til Ancona have, end at sætte den Jtalienske Halvøe i Lue og med et Slag tilintetgjøre Pavens Magt og Østerriges Jndflydelse. Det er aabenbart et Værk af den samme Propagande, som havde i Sinde, at undergrave Ruslands Vælde ved at ophidse Polen. Strax efterat Beretningerne angaaende Anconas Besættelse vare indløbne, sendt tes adskillige Courerer fra Grev Resselrodes Cancellie, blandt hvilke var een med Depescher til Grev Orlow i Haag. Man vil vide, at disse indeholde nye Jnstruxer, angaaende de Belgiske Anliggender, hvis endelige Regulering nu maaskee ikke vorder dreven med den Jver, som hidtil, og som altsaa ville vorde underkastede en ny Forsinkelse. Ligeledes ere Befalinger sendte til Polen, for at standse de Troppers Marsch, der stode i Begreb med at forlade Kongeriget og vende tilbage til deres gamle Cantonnements i det Jndre af Riget. Man siger, at de skulle indtage concentrerende Stillinger langs med Grændsen. - Hvad vor Søehandel angaaer, da er den endnu i Stagnation. Man længes meget efter den milde Aarstid, at Veien til Afsætning af de i vore Magaziner opdyngede Producter kan vorde aaben. Hidtil har Veirliget endnu været meget raat og især er Nattefrosten meget følelig.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
München, den 30te Marts. I et Jnstitut i Nærheden af Ansbach havde Eleverne gjort et Complott og besluttet at opbrænde Bygningerne tilligemed Lærerne!! En Elev havde faaet Skolepenge fra sine Forældre, men turde ikke betale disse, fordi hans Kammerader afholdt ham derfra. Drengen piintes af Samvittighedsnag og aabenbarede sin Lærer hiin skrækkelige Plan. Bygningen omringedes af Vagt, og netop i det Øjeblik, da Eleverne vilde iværksætte deres forbryderske Hensigter, bleve de alle grebne. Sagen er for Øieblikket en Gjenstand for retlige Undersøgelser.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Tyrkiet. Fra den Serviske Grændse, den 20de Marts. - Efter Alt, hvad man hører fra Constantinopel, at dømme, har Si Stratford Canning været heldig med sin Mission, og Sultanen, vil samtykke i Udvidelsen af Grækenlands Grændser. De store Anstrængelser, hvortil Porten nødes i Anledning af Vicekongen, i Ægypten Mehemed Ali og de oprørske Bosniere, tillade den ikke at gjøre Vanskeligheder med Hensyn til Grækenland, hvilke dog tilsidst maatte falde bort ved de mæglende Magters forenede Villie, at give dette Land en uafhængig Basis, og som, naar de bleve trukne i Langdrag, kunde have endnu større Skade til Følge for Porten. Fra dens Side vil altsaa ikke vorde lagt Grækerne nogen Hindring i Veien for deres Grændsers Arrondissement. Porten skal nu selv ønske, at en Souverain snart maa vorde indsat i Grækenland, at Partiekampen der, som i saa høi Grad skader den levantiske Handel, kan ophøre. -J Constantinopel arbeider man uafbrudt i Arsenalet og sender betydelige Transporter af allehaande Krigsfornødenheder efter Tropperne, som marschere mod Mehemed Ali.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
De redelske Bosniere ville nu faae en haard Kamp at udfægte, thi Fyrst Milosch har forpligtet sig til at stille et Corps af 12,000 Mand Hjelpetropper, der i Forening med Tyrkerne skulle agere mod Oprørerne. Selv har Porten sat 15,000 Mand i Bevægelse mod den Bosniske Grændse. Hidtil bestræbte Fyrste Milosch sig ivrigen for, med det Gode og ved at overtyde dem, at bringe Jnsurgenternes Høvdinger tilbage til Lydighed mod Porten, men da han fandt deres Øren lukkede herfor, og de Misfornøiede i Servien syntes at indlade sig med hine i farlige Forbindelser mod ham selv, har han besluttet, at drage til Feldts mod Bosnierne, for ved deres Underkastelse baade at gjøre sig Porten forbunden og befæste sit eget Herredømme.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Efterretninger af blandet Jndhold. Goethe har efter Forlydende i sit Testament bestemt, at hans mangfoldige og betydelige Samlinger, skulle blive forenede indtil Aaret 1850, i hvilket hans yngste Sønnesøn opnaaer Fuldmyndigheds Alder, og ved to dertil udnævnte Secretairer skulle forevises Alle, der ønske, at see dem. Blandt hans Efterladenskaber skal ogsaa findes en stor Casse med Mannskripter, som ikke maa aabnes før i Aaret 1850.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Indenlandske Efterretninger. Kiel, den 2den April. For at forebygge Smuglerie ligger nu et armeret Fartøi paa Støren ved Størort, der patrouil lerer med Baade paa Støren og Elben. Ombord i Fartøjet ere to Toldcontrolleurer, een fra Glückstadt og een fra Crempe.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Den 28de f. M. forløstes en Kone her paa Fødselstiftelsen, tredie Gang lykkeligt med en sund Dreng. Moder og Bar befinde sig efter Omstændighederne vel. Første Gang, 1826 gjorde Dr. 3wanck fra Eddelack Operationen, anden Gang 1830, Statsraad Prof. Wiedemann, Forstander for Fødselstiftelsen Kiel; tredie Gang Dr. Michaelis, Assistent ved denne Anstalt.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Kiøbenhavn, den 10de April. Ved en Allerhøieste Forordning af 13de Marts d. A. har Hans Majestæt Allernaadigst approberet den af Statsraad og Medlem af det Slesvig=Holsteensk Sundheds-Collegium, Professor Pfaff i Kiel, R. af D., forfattede og i Trykken udgivne Pharmacopoca Slesvico-Holsatica. Hans Majestæt, har tillige Allernaadigst befalet, at samtlige Apothekere i Hertugdømmene Slesvig og Holsteen skulle forsyne sig med bemeldte Pharmacopoca og ved Anskaffelsen af Medicinalvarer og Tilberedningen af Lægemidlerne rette sig efter de Forskrifter, som der indeholdes.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Det Kongelige Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancelle har ved Patent af 24de f. M. bragt den tydske Forbundsforsamling: Beslutning angaaende Undertrykkelsen af de i Rhinbayern udkommende Blade "Die Deutsche Tribune, og Der Westbote ligesom ogsaa af det i Hanau udkommende Tidsskrift "Neue Zeitschwingen til offentlig Kundskab.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
(Fortsættelse af det i Gaar afbrudte Stykke om Epidemien.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Under Epidemien angives 1836 Mennesker døde i Amtet, at hvilke de 1304 antages at være døde af samme. Præstøe Amts Folkemængde anslaaes til omtrent 63,200 Jndivider, og der bliver da et Forhold imellem de Angrebnes Tal og Folkemængden, som 23: 100; og de af Epidemien Dødes Antal forholder sig til Folkemængden omtrent, som 2 : 100; og Forholdet imellem de af Epidemien Angrebne og de af samme Døde bliver omtrent som 8 3/5 : 100. Af dette Amts Jurisdictionen, har Epidemien grasseret heftigst i Bieverskov og Faxøe Herreder, hvis Sundhedstilstand under Epidemien tildeels allerede er berørt i den forhen meddeelte Beretning, forsaavidt den omfattede Grevskabet Bregentved og Valløe Stift, der for en stor Deel ere beliggende i bemeldte Herreder, men som ogsaa medtages i nærværende Beretning, der omfatter Herredernes hele Areal. J det første, som har en Folkemængde af omtrent 7300 Jndivider, bleve 2803 angrebne, hvilket Antal omtrent forholder sig til Folkemængden som 38 3/4 : 100; heraf bleve 2524 helbredede og 279 døde af Epidemien, medens det hele Antal af dem, som døde under samme, udgjorde 300. Forholdet imellem de Syg og de af Epidemien Døde bliver altsaa omtrent som 100 : 10, og imellem Herredets Folkemængde og de af Epidemien Døde som 100. 37. Omtrent lignende Forhold afgiver Faxøe Herred, hvis Folkemængde beløber sig circa til 8600; et noget forholdsviis større Antal blev vel angrebet, nemlig 3575, eller som circa 41 1/2 : 100; men flere bleve og forholdsviis helbredede, nemlig 3262, hvorimod 213 døde af Epidemien, og i det Hele 359 under den. Forholdet imellem de af Epidemien Angrebne og de at samme Døde bliver da som 8 3/8. 100, og imellem Herredet Folkemængde og dem, som den bortrev, som 3: 100. J Baarse Herred, der paa en Befolkning af 12,000 Jndivider har havt 2719 (eller 21 pCt. af denne) syge af Epidemien og at hvilken 269, eller 2 pCt. af Folkemængden og circa 9 2/3 pCt. af de Syge, ere døde af Epidemien, angives 433 eller henved 3, pCt. af Herredets Folkemængde at være død under den. Mindste har Møenboe Herred, der bestaaer af Møen og Baagøe, været angrebet, i det nemlig af en Folkemængde paa circa 12000 Jndivider kun 468 have været syge af Epidemien, hvilket giver et et Forhold af ikke fulde 4 pCt.; af disse ere 453 blevne helbredede og kun 15 ere døde af Epidemien eller lidt over 3 af 100, hvorimod 136 ere døde af andre Sygdomme, medens den herskede; Forholdet imellem de af Epidemien døde og Herredets Folkemængde bliver som 1 : 800. (Fortsættes.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Barom. Therm. Vinden. 1 April. 27, 11. 6, 13, 6 Varme. V. N. V. N. V. N. V. N. V. 28, 4, 6, 11. 9. - N. V. Reisende. Til og fra Kiøbenhavn. Hidkomne den 6te April: Grev Oxenstierne og Kiøbmand Gulda fra Stockholm, Handelsfuldmægtig Trostrup, Consul Løbel, Kiøbmand Møller og Fuldmægtig Bunzen fra Helsingøer, Grev Moltke fra Aagaard, Grev Lerche fra Lerchenborg, Handlende Rydberg fra Calmar, Advocat=Fiscal Lagerlof og Aareeret Bergareen fra Malmøe. Afreiste den 6te April: Musiklærer Petersen til Sorøe, Pastor Lund, til Munkebjergbye, Procurator Dahlstrøm til Nykiøbing, Handlende Philipsen til Aarhuus, Kiøbmand Glückstadt til Fredericia, Generalkrigscommissair Harboe til Helsingøer, Komd. Benecke, Tofte og Glückstad til Hamborg. st, ifølge modtagen Efterretning, min kiære Moder, Enke=Frue Gene A ralkrigscommissairinde v. Schmidten, fød Marcussen, efter mange Aars Svaghed, ved en blid og rolig Død, afvigte 24de dennes fuldendte sin jordiske Bane i Glud Præstegaard ved Horsens, bekiendtgiøres herved sorgeligst for fraværende Slægt og Venner. Rudkiøbing, den 30te Marts 1832. Schmidten.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
letteratur.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Subscriptionsplan. Danmark og Norges Kong Frederik den Femtes Regjerings Aarbog ligger færdig til at kunne gives i Trykken, saasnart Forfatteren, Landsdommer S. L. Baden, seer sig sikret for Omkostningerne. Denne Aarbog, trykt i stor Octav, vil med Register udgjøre omtrent 40 til 44 Ark, og fortælle i Korthed Begivenhederne Aar for Aar i begge Riger, under Frederik V. Regjering med Henviisning til hvor udførligere Efterretninger kan haves. Hvert Aar vil saaledes indeholde det Vigtigste af hvad et foregaaet i: 1) Kongehuset og ved Hoffet; 2) Personalet af Regjeringens de fornemste Embedsmænd; 3) Rigernes Forhold til andre Stater, 4) Finants og Skattevæsenet; 5) den udenlandske og indenlandske Commerce; 6) Fabrik og Manufactur=Væsenet; 7) Det Danske Landvæsen;) 8) Hvad særlig Norge, vedkommer; 9) Retspleien i begge Rigerne; 10) Lovgivningen; 11) Videnskaberne: 12) Mærkelige Mænds Død. Subscriptionsprisen ansættes til 8 sk. pr. Ark Trykpapiir og 10 sk. Skrivpapiir. Subscription modtages i de Schubothske og Reitzelske Boglader, samt i det Poppske Officin, Østergade No. 72, hvortil ogsaa paategnede Planer bedes indsendte. Subscribentsamlere tilstaaes de sædvanlige Fordeele. Kjøbenhavn, den 31te Marts 1832. udkommen idag : Den paalidelige Raadgiver mod Forslimning i Halsen, U Lungen og Fordøielsesredskaberne; tilligemed de bedste Midler, hvorved disse Sygdomme kunne helbredes, selv om de ere indgroede. Af Dr. P.H. Müller. Faaes indheftet for 72 s., i Bogladen No. 13, i Snaregaden. Sammesteds faaes følgende nye udkomne nyttige Værker : 1) Dr. Becker, om de bedste Midler mod alle Sygdomme i Maven, &c., heftet 6 Mk., og 2) Dr. Fischer om Gigt og Podagras Aarsag, Væsen og Helbredelse, heftet 6 Mk. dkommet idag : Kysset, Knappenaalen, og Hævnerinden eller den U qvindelige Bandit. Originale romantiske Fortællinger. Faaes indheftet, for 6 Mk., i Beckens Boglade, Snaregaden No. 13.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
AVERTISSENT.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Sommerleilighed. En smuk Sommerleilighed, bestaaende af 5 Værelser med Kiøkken, Staldrum og Vognremisse, samt Adgang til en smuk Hauge, er tilleie paa Veien fra Charlottenlund til Dyrehaugen. Man behage at henvende sig til Eieren, Gaardmand Peter Olsen.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Smukke hvide Gardinfryndser i nyeste Mønstre, couleurte Silke=, Suldne= og ægte røde Bomulds dito; Vater Tvist, at slaae paa Lærred, 2 bredt Bomulds Damask a 2 Mk. Al.; stærkt og smukt Meubelvoxdug; uldne og stukne Sirtses Sengetæpper, bekommes til billigste Priser, hos T. Høyer, Østergade No. 11, i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Et Menneske af fat Alder, der er forsynet med Anbefalinger fra de Herskaber han for tiente og nu tiener, og som er særdeles ovet i Taffeldæk ning, ønsker Condition til 1ste Mai hos et Herskab eller eenlig Herre, paa Landet eller i Byen. Statstidendens Contoir modtager Billet, mrkt. A. B. No. 3.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Nogle ny moderne Vienervogne, en let Drosche eller Jagtvogn af ny Facon, samt en brugt Cabriolet og nye trestolede Hamborger=Vogne, er tilkiøbs i Bredgaden No. 172.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Ved det Kongelige Kalkbrænderie i Terkelskov, kan bekommes Steenkalk til 9 Rbmk. pr. Tønde, og tilkjørt i Hovedstaden og dens Omegn til 12 Rbmk. pr. Tønde, naar man ved portofri Breve henvender sig til Undertegnede Bestyrer 8 a 10 Dage forinden Kalken ønskes ; dog bemærkes : at der ei kan tilkiøres mindre Portion end 5 a 6 Tønder, som udgiør et Bondelæs. Lund, Christianshøi pr. Lyngbye.
Berlingske Tidende, 1832-04-10
Forstraad.