Berlingske Tidende, 1780-06-05
London, den 26de Mai. J Forgaars Kl. 8 ankom Capitain Udewalle paa Skibet. Ajax hertil paa Skibet Pegasus, som Expresser med Depecher fra Admiral Rodney, daterte Fort Royal=Bayen i Martinique, den 26de April. Disse Depecher indeholde en Beret ning om en Søetræfning, som er forefalden den 17de April imellem den Brittiske Flode under Sir George Rodnens Commando, og den Franske under Græven af Guichen. J denne er den Franske Flode, efter en skarp Kanonade paa begge Sider, bleven nødt til, endskiønt den var 23 Skibe af Linien stærk, og vores derimod kun 20, at retirere sig deels til Martinique, deels under Kanonerne af Guadeloupe. Der er saavidt som det synes, intet Skib erobret paa nogen af Sider, ne, endskiønt adskillige ere blevne meget beskadigede, og Tabet paa Engellændernes Side strækker sig til 120 Døde og 353. Saarede; og Fiendernes Forliis skatteres endnu meget betydeligere. Jblant de Døde paa vores Side er Capitain St. John og 3 Lieutenanter af Jntrepide, 1 Lieutenant fra Sandwich og 1 fra Grafton. Da Capitain Bazely, som overbragte disse Depecher, forlod Floden, havde Engellænderne det største Moed, efterdi de nu holdte sig for at være i Stand, til at forsvare Herredømmet til Søes imod et stort og overlegent Antal Fiender; og hvis de endog ikke skulde være alt for meget beskadigede til at gaae i Søen igien, saa kan dog den Deel af den Franske Flode, som har taget Rettraden til Guadeloupee, ey være i Stand til at reparere sig der, eftersom Martinique, er det eneste Oplags Sted, som Franzoserne have i Vestindien til Skibs=Fornødenheder. - J denne Action har Admiral Rodneys Skib allene været det første, som er kommen i Træfning med Fienden; og denne tappre Admiral har afskaaret den Deel af de fiendtlige Skibe, som trak sig til Guadeloupe, fra Martinique derved, at han har taget Vinden fra Fienden. Admiral Parker har i denne Træfning opført sig meget vel: det samme har og Capitain Udevalle gjort, og derover har han erhvervet sig den Ære, at blive afsendt som Expresser. Fire andre Capitainer skulle derimod ikke have opført sig, som de burde, og 1 af dem skal derover være bleven sat i Arrest. - Træfningen vaerte 8 Timer, hvorpaa nogle Skibe paa begge Sider vare at ansee som bare Vrag: denne Skiædne har i sær ramt Admiral Rodneys eget Skib, hvormed han angreb det Franske Admiral=Skib. Natten som indfaldt gjorde Ende paa Træfningen, og anden Dags Morgen, tilig gik Fienderne til Guadeloupe og nogle til Martinique. - For Træfningen laae Admiral Rodney ved St. Lucia, hvorfra han sendte 4 Skibe af Linien og 2 Fregatter til at krydse ved Martinique, med denne Ordre til een af de sidste, at den, hvis Franzoserne gjorde Anstalt til at løbe ud, skulde komme tilbage med et vis Signal paa Toppen af Stormasten. Da ovenmeldte Skibe afseylede, blev den øvrige Engelske Flode liggende til Ankers, men færdig at gaae i Søen paa første Vink. Da man nu den 15de saae ovenmeldte Signal, saa lættede Floden Anker, og da St. Lucia kun ligger 30 Engelske Mile fra Martinique, saae man den 16de Græven af Guichen som kom fra Port=Royal, hvilken i Førstningen søgte at afskiere vore Skibe fra Vinden, hvorpaa Rodney den 17de om Middagen angreb ham. - Admiral Rodney melder i Slutningen af sine Depecher, at han har det Haab, at de Skibe, som ere gaaet til Guadeloupe, skulle blive afskaarne fra Martinique, eller og hvis de komme derhen, at han da med første kan angribe dem, hvorpaa han daglig venter. - Fra Lissabon have vi den Efterretning, at Commodore Jonstone har sendt Capit. Maclaurin til Admiral Rodney, for at bringe ham den Efterretning, at der den 28de April ere afseilede fra Cadix 14 Spanske Krigs= og mange Transportskibe, med mere end 11000 Mand Tropper, og have taget deres Cours mod Vesten. Fra det faste Amerika, og i sær fra Carolina ventes nærmere Efterretninger, og disse med største Utaalmodighed, som man let kan forestille sig. -