Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-09-26
Hvad det ærede Medlem af Committeen har anført for denne Jndstilling, finder jeg i det Væsentlige at kunne erklære mig for. Jeg finder, at, naar almindelig Værnepligt kommer til saaledes at gaae ud over alle de Classer, der hidtil have været fritagne for denne Byrde, som det efter Udkastet er foreslaaet, bør Man ikke godvillig erklære sig for den. Der er ikke fra den roeskildske Stænderforsamling nogensinde andraget paa at faae almindelig Værnepligt, ligesaalidet, som nogen af de øvrige Stænderforsamlinger har anholdt om, at Værnepligten maatte organiseres saaledes, som nærværende Udkast bestemmer. Stænderforsamlingerne have udtalt, at, hvis almindelig Værnepligt skulde indføres, maatte den ordnes saaledes, at den blev saalidet byrdefuld som muligt for de Classer, der hidtil have været fritagne, og den roeskildske Stænderforsamling har forrige Gang i Præmisserne til sin Betænkning over det da forelagte Lovudkast, udtrykkeligen fremhævet, at Garnisonstjenesten maatte ordnes paa en anden Maade. Garnisonstjenesten anseer jeg at være for alle Classer, og navnlig for den Classe, der ikke hidtil har deeltaget i Værnepligten, en utaalelig Byrde. Derfor mener jeg, at, hvis almindelig Værnepligt skal indføres, maa det skee saaledes, at al Garnisonstjeneste kommer til at udføres af leiede Tropper. Jeg veed meget vel, at dette vil være forbundet med store pekuntaire Bekostninger, men det veed jeg ogsaa, at naar en directe Beskatning indføres, saa vil Man kunne beregne, hvad Man skal give og den vil komme til at falde ligelig paa alle Classer i Staten, uden Hensyn til, om de hidtil have været værnepligtige eller ikke, eller om de have Sønner, der blive værnepligtige, og som de skulle søge at frikjøbe, naar deres Evne var dertil. Den inddirecte Skat vilde aldeles ikke være til at beregne, den kunde være en Velfærdssag for Mange, ligesom det ogsaa kun vilde blive de fattige uformuende Classer, der vilde komme til at bære Byrden; thi alle de øvrige Classer vilde vistnok søge at skaffe Penge tilveie, for at stille for sig, og Mange vilde vist gaae videre, end deres Evne maaskee Offentlige Foranstaltninger. Stænderforsamlingen i Roeskilde. tillod. Jeg antager, at den directe Skat, naar Man regner Stillingssummen til 200 Rbd., saaledes vilde blive (for 5000 Mand) 1 Million. Vel blev dette en betydelig Sum, naar den skulde fordeles som en directe Skat; men vort Land- og Sømilitairvæsen koster allerede nu 4 Millioner, og det vilde altsaa for Fremtiden kun blive 5 Millioner, istedetfor 4, i det Hele een Million mere. Men det er vist, at Man ved den inddirecte Beskatning ikke veed, hvormeget Man kan komme til at betale, og det er min bestemte Mening, at, naar Man skal have almindelig Værnepligt, bør al Garnisonstjeneste udføres af leiede Tropper. Man har sagt, at Armeen paa denne Maade vilde blive slettere; men jeg mener, at den vilde blive det Samme som efter Lovudkastet; thi den vil ogsaa efter dette komme til at bestaae af Leiede, som høre til de Fattigere og Uformuende, og af den formuende Classe vilde vistnok meget Faa træde ind i Tjenesten. Skulde Forsamlingen imidlertid ikke for Tiden mene, at den kan gaae ind paa et saadant directe Paalæg, da formener jeg, at Garnisonstjenesten meget godt kan ordnes saaledes, at den ikke kommer til at omfatte Andet, end hvad der udfordres til Troppernes Øvelse. Alt, hvad der nu hører til Garnisonstjenesten, og som ikke gaaer ud paa Øvelse, men som er et tankeløst, aandsfortærende Arbeide, saasom: at staae Skildvagt, gaae paa Munderingskammeret, pudse sin Armatur og Lædertøi, o. a. dsl., burde ligefrem extra betales. Forresten kan jeg ikke indsee, hvortil Skildvagter skulle nytte; de blive stillede hen paa Steder, hvor Man ligesaa godt kan lukke og laase for, hvad der er, som Man kan paa andre Steder, og ere Skildvagterne udsatte for at kunne være ved Haanden i Opløbstilfælde, saa maa jeg bemærke, at i de Byer, hvor der ligger Militair, vil det i saadanne Tilfælde være meget let at faae fat paa disse, uden at der behøver at staae Skildvagter, og i alt Fald maatte der hellere organiseres et eget Politicorps ganske for sig selv. Forøvrigt kan jeg ikke andet, end tillade mig at anføre, at jeg kunde finde det aldeles hensigtsmæssigt, at Forsamlingen, forsaavidt Man forbliver enig om at tilraade det forelagte Udkast, i Præmisserne til sin Betænkning udtaler, at, hvis Værnepligten skal udstrækkes til alle Classer, de særlige Byrder, som Kjøbstæderne nu bære, nemlig Jndqvarteringsskatten og Consumtion, maa blive ligelig fordeelt over hele Staten. Jeg skal saaledes ikke for Øieblikket yttre videre, forinden jeg nærmere hører, hvad der bliver udtalt fra de forskjellige Sider, men skal kun forbeholde mig at stille de fornødne Amen 54 Møde 12 Septbr. Præsidenten, dements." anmeldte, at han havde modtaget et Andragende fra en Deel Borgere, meest Haandværkere, i Assens, ang almindelig Værnepligt, hvilket Andragende vilde blive henlagt i Læseværelset. Fremdeles anmeldte Præstdenten, at han havde modtaget Commiteebetænkning over Exam. jur. Maaløes Andragende om Nedlæggelse af Bommene paa Hovedlandeveiene i Fyen.