JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-06-01
Keyserinden hafver fød en ung Princesse til Verden, hvilcken strax efter hun hafde bekommet den hellige Daab, ved den timelige Død er henkaldet, eftersom hun nogle Uger var kommen fortielig. Af Engeland hafver mand endnu adskillige underlige Tidender, och i synderlighed om nogle Malcontenter, och Oprøreske udi Schotland, hvilcke icke vel ere tilfreds med Vice Roi eller Stadholderen Lauder dale. Fra Nimvegen hafver mand, at Executions-Tractaterne om Freden imellem Keyseren och Franckerige letteligen skal kunde kuld kastis, deslige och er skeed udi Haag med Commercii-Tractaterne mellem Sverig och Holland, saa er och i lige Maade Tractaterne imellem Sverig och Lyneburg Bremen angaaende kuldkaste.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Kiøbenhafn. denne Maaned er her hos os fast intet, Skrifværdigt forre faldet; Oc eftersom Hans Kongelige Majestæt vor Allernaadigste ArveKonge och Herre sig endnu med det gandske Hof udi Holsten opholder, da er næsten Alting stille. Efterat den Kongl. Armee var mønstret, hvorom pag. 835. er mældet, er den gaaen nærmere til Elben, og ligger nær ved Hamburg (Num. 113.) her och der fordeelt, dog saaledis, at den inden 24. Timers Tid sig udi et Corpo kand tilsammensamle. Det Kongelige Hofvet-Qvarteer er til Pinnenberg, hvorheldst Hans Kongelige Majestæt en Contra-Mandat imod Biskopens aff Mynster affigerede och opslagne Avocatoria hafver ladet publicere, eftersom be næfnde Biskop hafver sig til fordristet imod Tractaterne, som imellem Hans Kongelige Majestæt och den sidst afdøde Biskop, vare oprettede, nogle udi udi Hans Kongelige Majestæts af Danmarck Tieneste staaende Ofver- och UnderOfficerer tillige med de Gemene til Hest och Fods derfra at affordre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Den 20. Julii hafver hos begge Majest. Majest. Kongen och Dronningen ved Pinneberg udi Telterne de Deputerede aff Hamborg allerunderdanigst haft Audience. Den 5. Julii blef ved og fentlig Tromme Slag alDuelleren och Knifve-Dragen ved Lifs Straf forbøden Den 23. Julii reyste den Kongelige Arfve-Princesse, Ulrica Elconora her fra til Holsteen; Samme Aften blef den Moskoviteske Gesandt, som fra Kønigsberg til Vands med en Svite udaff 50. Personer, her arriverede, ved den Kongelige Ceremonie-Mester Monsieur Lyrdorph, indhendt, och i det de fore forbi Castellet, ere Støckerne tre gange der omkring blefne løsede, hvad samme Gesandtes Angifvende monne være, hafver mand fremdelis at erfare, efftersom hand er sindet her fra til Hans Kongelige Majestæt at forreyse. Den . . . Julii ere 150. och nogle Studentere her paa dette Kongelige Academie ad mitterede. Saa vidt mand hid indtil
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
En Svensk Schout bey Nacht kom her frem, och braverede, ligesom hand hafde Lyst til at fecte, hvilken Capitain Cornelis Bomfeld gick imod med Skibet Christiano 4to, och strax skiød hannem sin stor re Stang need, hvor paa hand skammede sig och løb ind igien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Den 2. Julii hafver mand i Jndgangen for Grimskieren paa den Syndre Side ved Capitain Dreyer, saa vidt lycke lig, til Fiendens store Skade syncket det Skib Eenighed, som var temmelig gammelt och unytteligt til at fecte, saa hafde det och paa denne Tid udaff Uveyr faaet en ubodelig Skade; Dog hafver mand først taget all Proviant, brugelige Støcker, Munition och andet Nytteligt der udaff. Paa den Danske Side er Capitain . . . . ihielskudt af et Fiendtlig Stycke. Svensken der imod miste en Baad och 3. Chalouper, hvilcke af de Danske ere skudte i Grund. Hvad videre er passeret, der om er endnu ingen vis Efterretning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Udi Skaane er til Lund endnu, saa vidt mand erfarer, ickun lidet om Freden slut ret. Svensken truer at attaqvere Helsingburg. RELATIO. om Mønstringen som holdtis. i Holsten ved Danneverck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Hans Kongelige Majesæt hafver den 26. Junii mønstret Jnfanteriet, och befundet alting vel dermed. Dagen der efter begyntis Charge ringen, den gandske Armee marcherede een half Miil fra Leyeren, och stillede sig paa den der til med Feldt Faner afstuckne Platz, och der nu alle Regimenter udi op och ned Riden to gange af Hans Kongelige Majestæt, Dronningen och af det gandske Generalitæt var beskuet, hvorved Trompeterne, Pauckerne, Trommerne, Piberne och deslige lode sig høre, tog Hans Kongl. Majestæt den høyre Flygel eller Arm til sig, och giorde en Begyndelse til en Trefning, hvilcken begyndtis paa Bierget, hvor Hans Kongl. Majestæt, begge Dronninger och Princessen aff Schlessvig-Holsteen vare udi en Løf-Telt og alt ansaae: WalPlatzen bestoed i en liden halff MilStockerne, som vare 40. gafve Løsen, och der paa gick Toget an, hvilcket saa herligt var at ansee, at den icke kand beskrifvis, i synderlighed Officerernes saavelsom ocsaa de Ge genes skiønne Mundering. Der de nu de første Actioner hafve forrettet, reed Hans Kongel. Maj. igiennem Armaden igien, hvilcken da atter stoed saa ordentlig, ligesom den icke hafde været udaf Stædet. Der paa førde Kongen Armaden atter an igien midt for Jnfanteriet, hvilcket end och meget herligt var at ansee. Summa, det blef af adskillige unparthieske Cavallerer saa berømmet, at de aldrig i deres Dage, hafde seet det bedre. Armaden bestod i 96. Standarter, 4. Dragoner och 1. CroateFane, och 66. Jnfanterie-Faner. Førend Armaden skildtis fra hin anden, da gienge alle Compagnier af Leyeren for deres Fane, och blefve af Hans Kongl. Maj. och Dronningen atter beseete, hvor paa de gafve tregange Salve, och begierede Drønningen, at nogle Esqvadroner af Infanteriet maatte gaa ud och chargere med hin anden, hvilket och skeede, og holdt Dronningen sig midt for Extract af hvadsomheldst paa andre Stæder er passeret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Freden, som er sluttet imellem Franckerige, Sverig och Chur Brandenburg er blefven ratificeret; Jndholden udaf samme er korteligen som følger: At Chur-Førsten gandske For Pommeren til Svensken afstaar, och der til med de Stæder Strahlund, Stettin, Gribs vald, Anklam, Volgast, Demmin, etc. Saasom dennem Svensken tilforne formedelst den Vestphaleske Fred eyet och besiddet hafver, undtagen nogle Lande paa hin Side Oder-Strømmen, hvilke Chur-Førsten egentlig tilhører och forblifver. Den Colbergeske Told skal Chur Førsten allerne beholde, men Oder-Strømmen forblifver Svenskens, och maa Chur-Førsten hvercken der eller udi nogen af de Stæder, som hand nu hafver bekommet, nogen FortificationsBygning oprette, etc. etc. hvilcket med meere vidtløftigere aff de Tydske trykte Freds-Puncter kand sees. Chur-Brandenburg hafver Jndvaanerne i Pommeren paalagt inden kort Tid at betale 151000. Rix-Daler. Endelig ere och imellem Keyseren och Franckerige formedelst Freden, som er treffet, nogle Executions-Puncter til Nimvegen den 17. Julii oprettede, efter hvilches Jndhold Keyseren imod imod den 10. Augusti sine Folck af alle Rigets Lande skal lade affore, hvilcke Lande, som icke Arf- och egentlig det Østerrigske Huus tilhører, i lige Maade skal och Kongen af Franckerige sit Folck af alle det Romiske Riges Lande, hvilcke hannem icke tilhøre, enten efter den Mynsterske eller Rimvegeske Freds Jndhold, lade afføre. J midlerTid hafver de Franske for kort Tid siden, nemlig den 12. Julii den Rigs-Stad Dortmund med Vold indtaget, och sæt den samme udi stor Brand Skat.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Efterat de Franske under General Creqvi Commando udi det Oldenburgeske en stor Brand-Skat hafde paabuddet, och derom med Jndbyggerne. om dens Betaling och Erleggelse treffet en fuldkommen Accord, hafver de sig, saa vel der fra, som af det Vestphaleske Gebet ad Rheinen retereret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Udi Franckerige er den bekiendte Fori qver igien af sit langvarige Fængsel løssgifven, och stillet paa fri Fod. Kongen hafver skicket en Expresser til Hertugen af Lottringen med sine egne Haand Brefve, och med synderlig civil Forklarings Puncvernes Jndhold imellem hannem och Hertugen notificeret. Til Sameur er nyelig en Ugierning bedrefvet, som følger: En fortvilet Skelm hafde for 6. Aar siden lagt sig efter en Bøssemagers Søster, hos hvilken hand arbeydede, men eftersom det hannem icke ville gelinge, hafver hand sig en skantmelig och Mordeske Gierning forretaget: Den 9. Juili kom hand om Morgenen for sin Mesters Dør heel tielg, efter at hand den gandske Nat hafde været ude, løb lige ind paa sin Mester, och skød hannem gandske igiennem med en Pistol, och siden traadde hannem med Fødderne indtil hand døde. Der hand dette hafde forrettet, gick hand frem bedre til Sengen, udi hvilcken hans Festemøe laa, och sagde til hende: Bered dig til Døden, hed Gud om dine Synders Forladelse, och forlad din Jesn Christen, som kand hafve forsyndet sig noget imod dig, och sligt uden nogen Forhaling, greb strax der paa et Hugge-Jern och hug hende saaledis, at hun strax maatte opgifve hendis Aand, gaf hende och i det hun døde end och saadanne skreckelige Saar, som mand icke kand beskrifve. Moderen vilde komme Daatteren til Hielp, hende hug hand strax Haanden aff, och saarede hende derforuden saaledis, at der tvilis om hendis Lif. Her med var Spillet icke fuldendet, en Qvinde, som effter det skreck lige Skrig, Moderen gaff fra sig, ville reede sig under Sengen, den stack hand saaledis igiennem hendis Bug, och trædde hende igiennem Sengen med Fødderne, at hendis Hofver er gandske forknuset, saa mand oc och tviler om at hun kommer sig meere. Der dette altsammen var forrettet, lagde hand en lade och spendt Pistol paa Bordet, och truede dennem alle med Døden, som komme der ind. Omsider kom en af hans Bekiendte, hvilcken hand lofvede, at hand intet ont ville giøre hannem, den samme gick ind til hannem, men hand tog sin Fordeel udi Act, greb hannem strax ved Haanden, og holdt hannem, saa at der vældede en gandske hob Folck ind, och toge hannem fangen. En hver forlængis nu efter at vide, hvad for et Exempel paa saadan en forvofven Misdedere blifver statueret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
J Holland hafver sig en angifvet, hvilcken formedelst Sand meener sig at giøre Sølff med 50. pro Centum. Biskopen aff Mynster lader sig ansee ligesom hand Hollenderen i Ost-FrissLand nogen Urolighed ville stifte oc paaføre. At Chur-Førsten aff Brandenburg Staterne aff Holland ved en Skrifvelse hafde notificeret, hvad for en u-beskrifvelig Skade hand maa lifde efftersom hand er nød til saa dan Fred (vel bevist,) med Suer rig at indgaa, oc at hand skulle tracte effter nogen Tid, sin Skade igien at oprette, kommer hannem selsamt for, och at Fransoserne endnu efter Contributions Penge 529808. Gulden for Hertzogenbusk, Breda, och Dordrecht, etc. Kongen af Franck rig hafver gifvet Hollanderne at forstaa, at dersom de imod hans Villie giorde Alliance med Engeland, da skulde hand det vel forhindre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
Jtalien er i Nærværelsen ved Rom paa 40. Mile alt Kornet paa Marcken formedelst U ver gandske forderfvet. Det holdis forre, at Malcontenterne i Skotland, (efterat de af den Kongelige Armee under Due de Monmont hafde lidt et stort Nederlag) nu aldelis skal være dempede. Til des bedre Befrielse hafver Kongen dennem alle en General-Perdon meddeelt, dog dennem undtagne, som udi Biskopens Død af Andres ere skyldige. Kongen hafver det nyeligst siddende Parlament formedelst
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-07-01
en Proclamation atter dissolveret, och et gandske nyt, som imod den 7. Octobris skal sidde, igien udskrevet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Den 20. Augusti udgick en Kongelig Forordning om en half KrigsStyr, som af alle och enhver skal udgifvis, ingen undtagen, och ufeylbarlibarligen inden førstkommende Septembris Maaneds Udgang erlæggis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Den 23. Augusti er en anden Kongelig Forordning udkommen om Korn, Proviant och Fouragie-Skatter for det Aar 1680. som inden førstkommende Michaelis, til de Kongelige Committerede paa adskillige Stæder skal leveris. De gandske Hunde-Dage igiennem hafver vifast ingen Regn haft, men idelt tørt och varmt Veyrlig, hvilcket sig ofte til Torden och Liunild hafver ladet ansee, men dog immer gaaet ofver, alleneste at det den 6. Augusti paa Christianshafn det Laboratorium och Verckstæd, hvorudi Granatererne arbeydede, antendte, och nogle forfærdigede Granater angrebet, hvorofver nogle ere blefne ihielslagne och 7. qverskte. Lige ved samme Tid hafver Torden i St. Nicolai Kircke tilFlenssburg indslagen. Den 7. Augusti blef et Engelsk Kiøbmands-Skib har paa Reden ved Uact, somhed af sit eget Krud saaledis tilreed och beskadet, at det bag til, Speyl och Mast, spranck i Luften, och Resten blef nød til at løbe paa Grund. Nogle af dets indehafvende Folck ere och der ud ofver blefne qverske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Den 8. Augusti ere alle de Kongelige Extraordinaire Ambassadeurer fra Lund her hiemkomne, Hr. Grefve Anthoni reyste den 9. dito ad Holsten til Hans Kongelige Majestæt, de andre ginge den 12. Dito igien ofver ad Skaane.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Den 15. Augusti er Hans Kongelige Majestæt tillige med Hr. Grefve Anthoni och Hans Excellenz Geheime Raad, von Hahn, och den 16. Dito Hans Høygrefvelige Excellence Hr. Gross Canceller af Ahlefeldt, saa och Hans Excellence Rigets Marskal von Corbit, her igien ankomne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Den 17. Augusti ere Hr. Baron Jens Juel och Hr. Biermand fra Skaane her ankomne, Hans Kongelige Majestæt om deris Forretninger allerunderdanigst at referere. Den 21. Augusti er och den Chur-Saxeske Ambassadeur, saasom Mediateur fra Lund her arriveret, men samme Aften gangen ofver igien. Siden ere de tre Kongelige extraordinaires Ambassadeurer den 23. dito atter igien tilsammen gangen ofver ad Lund, hvor da den 30. dito ere bleven sluttet denne Stilstand, som imellem H. Kongelige Majestæt af Dannemarck, &c. och Hans Kongelige Majestæt af Sverrig, &c. er oprettet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Den 12. Augusti hafver Øfverste Sva vede gjort imod de Svenske et ulykkeligt Parti, i det hand om Aftenen tilforn ud gick med 200. Heste, i Meening Fienden at omringe, som efter Beretning icke heller skulde været sterckere, mens alt falsk, thi om morgenen hafde Fienden 1000 Mand stærck skaaren Svanevede Passen af i mellem Byen, hvorpaa hand maatte resolvere at slaa sig igiennem, som och skeede, hvor ofver Øfverst-Lieutenant Rabe, Cornet Paul Søfrensøn, en Qvarteermester, Regiments Adjutant oc 24. Gemeene blefve fangne. Ritmester Valent. Skubert oc 3. a 44. Gemeene blefve blesserede. Øfverstens beste Hest blef skudt under hannem, och hvis som forbemeldte Cornet Paul Søfrensen icke hafde staat af sin Hest och secunderet Øfversten, hafde hand ochsaa blefven fangen. Hellers hafver de Danske i denne Skermyssel holt sig heel vel, och blef en stor Deel af de Svenske, hvor iblant och er en Øfverst. Det var stort Under at de Danske echaperede, eftersom Svecus var saa sterck och hafde Passen afskaaAgaaaa tii. ren. ren imellem Byen och os, at hand icke caputerede alle de Danske. Den 14. Dito udgick Øfverst Svane mede paa ny fick en Svensk Officerer fangen med 400. Rthal. oc siden atter igien andere smaa Partier. Efter Ofverløbernes Beretninger den Svenske Arme saaledis: 1. Den Svenske Generalitæt. Kongen, Feld-Marschalck Kønigsmarck, Feld-Marschalck Mardefeld, FeldMarschalck Lieutenant Aschenberg, General-Lieut. Schultz, General-Major Schønleben, General Mortagne, Gen. Maj. Dalberg. 2. Til Hest. En Esqvadron Drabantere af Øfverste Naschers, Lif-Regimentet, Adels-Fahnen, Grefve Kønigsmarcks Regiment af Øfverste Tisenhusen, Øfverste Rambverts Regiment, Øfverste Axel Wachtmeister, Smaalændiske Regiment, nock 5. Regimenter. 3. Til Fods. Gaarden 12. Compagnier, Burstels Regiment, Horns Regiment, Kruses Regiment. 4. Artilleriet: 7. Fyrmørser, 2. a 300. Pund, 11. halfve Cartouer, 24. Feldslanger och der iblant 4. store, 28. ArtollerieVogne, 53. Bønder Vogne med Krud. och Ammunition, 44. Proviant-Vogne, 24 Vogne med Kugler och Bomber, 16. Vogne med Kugler och Lunter, 14. Vogne med Skuffer och Spader, 12. a 13000. Mann.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Hvadsomheldst de Svenske imod Helsingborg hafver tenteret, derom er efterfølgende at referere: Om Natte-Tide fra den 20. indtil den 21. Julii er det første Fiendtlige Parthie kommet i Byen, udi Meening Rytter-Vacten henved 19. til Hest, under en Lieutenants Commande bestaaende, hvorom de ved en Deserteur vare forkundskabede, at opsnappe. Men eftersom vore betids vidste sig der forre at tage vare, hafver de forføyet sig ned i Strand-Skandsen, och Fienden, der hand intet andet kunde udrette, hafver hand en Marqvetenters Bod udplyndret, en Capitains Tiener, som sig forsilde om Natten paa Gaden hafde fordristet, fangen med sig bortført, och skudt en Tømmermand igiennem Lænden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Samme Nat er en Svensk Dragon udaf Rytter-Vacten tagen til Fange. Den 11. ejusdem blef lystig canoneret paa det forbimarcherende Svenske Parthi, hvorved, (efter Natmandens Relation, hvilcken de toge med sig, och lode hannem gaa tilbage igien) en stor Deel af dennem er blefven blesseret. Den 29. Julii hafver Fienden giort Mine, Byen at ville angribe, hvorpaa da samme Dato nogle Huse, som vare Festningen skadelige, blefve stuckene i Brand, saa at Fiendens første Post aldeelis blef forhindret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-01
Den 1. Augusti om Natten hafver Fienden Spion- och Galie-Reduiten alarmeret, hvorved, som Ofverløbere berettede, er blefven en Lieuten ved Nafn Fochsbusk, och atskillige af Guarden til Fods. Fods ere blefne blesserede, saa som mand och hafver fundet døde Heste med Gevehr, som hafver været half ofverskudte. Den 8. Aug. er en Svensk Øfverst ved Nafn Lesle gandske ofverdrucken kommen til Galie-Reduiten, oc der mæctig braveret, hvorofver hand tillige med en Tiener udaf vore er blefven fangen, men Capitain Seidlinger, som var med hannem, er eschaperet och undkommet. Den 11. Aug. er ofvenbemeldte Capitain med Øfverste Hofmesteren och en Laqvey tillige med all Bagagie ofverkommen. Fra den 10. indtil den 11. Aug. hafver Fienden ført 10. Støcker ned til Stranden, med hvilcke haud saa snart Dagen brød an, paa Admirals-Skibet, som der laa, continuerligen canonerede, saaledis, at det temmelig blef igiennemboret, nogle der paa blefve blesserede och en død, hvorudofver det nøddis til at hidse Ancker oc sig reterere, Mørserne, som de hafde med sig, af hvilcke de fyrede, hafver aldeelis intet effectueret, och neppeligen kunde naae den halfve Distantz och Lengde. Hellers er ickun lidet passeret, alleeniste at Fiendens Skildtvacter, som stode gandske nær, ere undertiden aff vore bortjagede, under hvilcke de och ofte hafver skudt Hestene. Den 26. Augustii, der Fienden hafde ført sine Heste hen ved 3. eller 4000. udi Græssgang hart under Festningen, ved Her Commendant Støckerne, saa vel udaff Taarnet som aff de andre der til beqvem melige Batterier tillige paa tre atskillige Tider spille iblant dennem, hvilcket uden all Tvil, stor Skade hos dennem hafver foraarsaget, eftersom de gick meget nær tilsammen, hvorpaa Fienden beflittede sig dennem at adskille och bortdrifve.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-02
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-02
Kiøbenhafn. en 22. Augusti hafde en Polsk Envoye ved Nafn Felix Morstein. publiqve Audience.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-02
Den 29. dito er den Kongelige Orlogs Flode her paa Reden hiemkommen, hvad samme videre udrettede, sees af denne Continuation. 6. Ved 11. slet ungefehr om samme Formiddag, kom Hr. Spaan med nogle Skibe Fienden saa nær, at hand derpaa begyndte med Støckerne at spille. Men eftersom vore Skibe ikke med saa store Støcker som de Fiendtlige vare forsynede, da hafde de den Fordeel, at de af deres Canoner kunde naa os, hvilcket vi ved dennem icke kunde giøre: J midler No. 117.) Tid avancerede Hr. Vice-Admiral jo nærmere, saa aldelis, at mand kunde naa at hilse hin anden af Mussqveterne. Herpaa gick Skydendet paa begge Sider saa furieus an, at det i all Sandhed neppelig staar til at beskrifve, hves lige udi mangen stor Søe-Trefning icke forspørgis. Uanseet at vi i denne Action vare langt sterckere paa Skibe end Fienden, saa vare dog de 5. Fiendtlige Capital Skibe, næfnlige Nøgelen, Jupiter, den store Sool, etc. hvilcke vare Kiernen af den Svenske Flode, capabel nock imod vore, om de end hafde været sterckere af lige Røstning til at fæcte. Fienden, som blef tvungen til at fæctedefenderede sig ofver Maade tapper, dog continuerlig paa Reterat. Ved 12. slet, geraadde et af Fiendens store Skibe, som kaldtis Nøgelen, paa Grund. Vor Hr.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-02
Hr. Niels Juel hafver i disse Dage ladet sæt hende paa Øland igien. Dette Skil var neppeligen sprunget, førend dets Secund, det andet store Skib kom derpaa udi Brand, och brændte ofver et varters Tid, uvidende hvorfra Jlden kom. Men det blef stuct igien udaf Fienden, och derpaa med Baade och Caluper til den Svenske Flode henslebet, hvilcket vi den nem maatte tillade, eftersom vore Skibe formedelst den ubekiendte Grund icke kunde vofve sig videre. Paa vor Side hafver vi mist 30 Mand, iblant hvilcke er Capitain Jen Fock, en Hollænder, som hafde fectet heel vel, saa vel som alle de andre commanderede Capitainer, men i synderlighed Capitain Bomfeld, Bilde och Paulson, etc. Antallet af de qverske beløber sig ved 800. Fienden der imod hafver ved denne Action, (udi hvilcken Hr. Spaan, som en erlig Soldat hafver ladet see sin Courage och gode Conduite) hafver Fienden vel ofver 700. Mand tilsæt, och forlaaret. De Fangne och salverede beretter, at de, som tre gange dennem udi værende Fect til Succurs Mandskab, aff Floden blefve skickede, vare ved 400 Mand, och en Kierne af deris Søe-Folck. Der holdis ochsaa forre, at Schout bey Nacht Thisen, som for 2. Aar siden var i Treffen med Admiral Søblad och førde det Skib Calmar-Casteel, hvilcket hand self skiød i Grund, der hand den fierde gang vilde føre Folck paa Nøgelen, er blefven skudt i Grund.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-02
Den 22. Augusti hafver under Bornholm været et stort Uveyrmed megen Limild och Blæsk, hvorudofver det er kommen, at Skibet den Nordske Løwe strandede, dog saaledis, at Folcket, Redskab, och Støckerne blef bierget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1679-08-02
Norge. RELATIONom hvis som er passeret ved Trundhiem.