JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-31
J Søtjenesten havde Hertugen efterhaanden gjenuemgaaet alle de høiere Grader, indtil han i Aaret 1811 ved Sir Parkers Død fulgte denne Veteran som Flaadens Admiral. Ogsaa i Parlamentet skjænkede han Alt, hvad der vedkom Søvæsenet, udeelt Opmærksomhed, var stedse ivrig for Tjenestens Bedste, baade med Hensyn til Sager og Personer, og blev bestandig fortrolig med det Element, som han alt i sin tidligste Ungdom havde helliget sig. Ved sin Broders, Hertugen af Yorks Død, 1821. blev Hertugen af Clarence præsumtiv Tronarving, J Løbet af samme Aar blev han, under Cannings Bestyrelse, ophøiet til en Storadmirals Værdighed, Han opfyldte sine Pligter i dette Embede, der saa ganske stemmede overeens med hans Sædvaner og Tilbøielighed, med stor Jver og Virksomhed; men hvad der endnu mere udmærkede hans daværende Stilling, end hiin Samvittighedsfuldhed i Opfyldelsen af sit Kald, var et historisk Moment, som igjennem Kanonernes Torden kaldte Frelsens glade Ord over et forblødende Land : Slaget ved Navarino, som, uden et Vink fra Hertugen af Clarence, neppe var blevet leveret. Det laconiske, betydningsfulde Go oon Ned" (gaae paa, Edvard), hvori han indesluttede alle sine Ønsker, Sømandens og Menneskevennens Ønsker, forstodes af Codring, ton uden Commentar. Af dette berømte Ord udtaler sig hiin Sands for en hurtig Beslutning, der i altfor rask til at oppebie en Dom af modent Overlæg, adlyder Hjertets pludselige Jndskydelser. Men det Wellingtonske Ministeriums Politik misbilligede, offentlig Trontale, en Begivenhed, hvorved et af Tyrkiets Hovedværn imod Rusland tilintetgjordes. Hertugen af Clarence nedlagde sit Embede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-31
J Emancipations=Spørgsmaalet udtalede Tronarvingen, hvis Mening syntes at være af Vægt og Betydning, sig med Kraft og Eftertryk for Catholikernes politiske Frigivelse, og kom ved denne Leilighed i en heftig Strid med Hertugen af Cumberland (den nuværende Konge af Hannover). Han viste her den tolerante Aand, der ogsaa ledede ham i Valget af en af sine fortroligste Venner (den catholske Hertug af Norfolk. Kort efter sin Regjeringstiltrædelse holdt han Geheimeraad, da man meldte ham, at Hertugen af Norfolk var kommen, for at gjøre ham sin Opvartning. Han befalede at indlade ham; men da man gjorde ham opmærksom paa, at Hertugen endnu ikke var tagen i Eed, udraabte han, med den ham egne Raskhed: "Saa tag ham i Eed paa Stedet. Ved sin Regjeringstiltrædelse, d. 26de Juni 1830, beholdt Wilhelm den Fjerde det forefundne Tory Cabinet, ventelig ledet af den Grundsætning, at England er det ikke Herskerens Villie, men Landets og Parlamentets Stemning, der bestemmer et Cabinets Vedbliven eller Afgang. Ved sit tidligere Livsom ved sin Personlighed, vandt Kongen snart Folkets Kjærlighed. Det kort derpaa gjentonende Scho af de tre Dage fandt alt for stormende bifald i de tre Riger, til at man kunde undlade at give Exemplet i Europa paa at erkjende Juli Regjeringen. Det ner vel ikke muligt at bestemme, i hvilken Aand Kongen bedømte de tre Dages Kamp i Paris's Gader; men efter et Udsagn af ham, der er i Omløb, fandt han ikke mindre end Behag i de berygtede Ordonnantser, der gik forud for hiin Begivenhed. "They are all mad!" (de ere Alle gale) skal han have udraabt, da han havde læst dem, i hvilken bemærkning man atter gjenkjender Sømandens Laconisme. Fandt end paa den ene Side det fordrevne Kongehuus et gjæstfrit Tag i hans Stater, saa forsømtes paa den anden Side heller ingen Leilighed til at give det nye Dynasti alle Beviser paa Opmærksomhed og Venskab. Ved Parlamentets Aabning d. 2den November 1830 modtoges Kongen med lydelig Jubel, Ministrene med stærke Tegn paa Mishag; de vare allerede domfældte i den offentlige Mening, før de, i Følge et parlamentarisk Nederlag, maatte overlade deres Poster til Reform Ministeriet. Grey.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-31
Vi forbigaae de sildigere Tildragelser, som endnu ere i Enhvers Minde, hvorledes Kongen, efterat Reformen, ved hvilken han standhaftigen stod ved den gamle Greys Side, var fuldbragt, syntes at troe, at han havde opfyldt sin Opgave paa denne Bane, hvorledes de forskjellige Tilbøieligheder og stridende Jnteresser holdt ham til hans Død vaklende imellem de to store Partier. Saaledes døde Wilhelm den Fjerde, der, som Monark, besad den store Dyd, at lade det Gode skee, og ikke egensindig at holde fast ved det Falske, hvor han for et Øieblik forfaldt dertil, - en Monark, i hvis Navn saameget Stort skeete og som saae store Mænd og mægtige Talenter, paa hiin Side som paa denne, hvilke bekæmpede hverandre næsten i Alt, stedse forenende sig i den Erkjendelse, at han var et fortræffeligt Menneske. Derfor bløde ogsaa hjertelige, skjønne Mindetaler i det brittiske Parlament, saavel af en Wellington og en Peel, som af en Grey, en Russell, en Melbourne. Det er nu Mode i Frankrig, at ophøie Ludvig den Fjortendes Minde. Man sammen ligne, hvorledes denne døde, hvorledes de Hofsnoge, som havde lrøbet for ham, ei engang fulgte hans Ligtog og hvorledes dette Tog ledsagedes af Folkemassen med Udraab af Glæde og Haan, imedens ved Wilhelm den Fjerdes Baare hjertelig Deeltagelse har udtalt sig hos Høie som Lave i Folket. Thorvaldsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-31
(Af den endnu ikke i Boghandelen komne tredie Deel af Norders Reise durch Jtalien.).(Efter Dagen.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-31
Af Bygningskunstens totale Forfald i Rom, der ligesom de øvrige Kunster, ikke engang kunde holde iveiret ved de af Paverne derpaa anvendte uhyre Summer, seer Enhver, at udvortes Midler (der igjen ikkun virke noget Udvortes) ikke ere tilstrækkelige til enten at vække eller slukke en Gnist og efter Godtbefindende bringe den til at udvikle sig i et eller anden Legeme. - Kunst, i Ordets bedste Betydning, er de gediegneste, ædleste Liv, den høieste sandselige Skjønhed og Sandhed, den Pol, hvortil Begeistring alene fører den Dødelige, og hvor han forbliver saalænge som hans Genius, og Englevinger kunne bære ham - Greben af Verdensbegivenhedernes Storm, gaaer Skjæbnens Bølger op og ned i kortere og længere Ophold, og der gives saavel for enkelte Mennesker, som for hele Folkeslag Perioder, hvor Alt aabenbart iler opad, eller ustandselig nedad imod Afgrunden for, som det synes, aldrig mere at komme for Dagens Lys
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-31
Trods alle classiske Mønstre var al mulig Sandhed i den første Halvdeel af det attende Aarhundrede i den Grad veget fra Malerkunst og Plastik, at de ikkun bevægede sig vegeterende i den hidbragte Cancellistiil, og opfyldte ikke blot Rom og Jtalien, med det hele øvrige Europa med utallige Fuskerier. Dog ligesom Himmelens Aande befrugtende viste Sædekornet over til fjerne Zoner i det udyrkede Jordsmon, for at det atter skal grønnes og blomstre, forbarmede den sig ogsaa her over Ørkenen, og sendte den derfra, hvor den mindst kunde vente det, hurtig Hjælp Det hører til de erkjendte historiske Sandheder, at de germaniske Stammer, hvor de droge hen, ved Kydskhed, medfødt Kraft, Sjæls=Reenhed og Adel, frembragte ungdommelig frisk og nyt Liv. - Jkke nok, at vore Forfædre allerede tidligere derved viste de enerverede Romere de vigtigste Tjenester, men disse store Gaver syntes endog at gaae i Arv fra hine til Ade yngste Slægter, og ligesom den høihjertede Luther i det sextende Aarhundrede reformerede Kirken, saaledes ophialp Winkelmann og Mengs i det at tende først igjen den dybt sjunkne Kunst. Begge henviste for største Delen (Mengs var deri Winkel manns Lærer) til Oldtidens Værker, hvis Ypperlighed snart blev saa indlysende for Mange, at ikke blot Berninis og hans Disciples Dukker inden kort Tid gik i Forglemmelse, men at der tillige, ved Jndvirkningen af Antikernes Aand, vaktes en ivrigere Stræben, som i Plastiken fremkaldte en ny Epoche, der var Oldtiden værdig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Kies Enke. - Redigeret af Capitain v. Søderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
J Paris ere adskillige Rygter i Omløb om carlistiske Complotter, saaledes melder et Pariserblad, at man i London er kommet paa Spor efter et saadant, derved, at en Brevpakke, som handlede om et Complot imod de Franskes Konge, ved en Feiltagelse kom i fremmede Hænder og meddeeltes den franske Gesandt. Endvidere berettes fra Havre, at Toldvæsenet sammesteds, ved at visitere en med Paketbaaden fra London ankommen Passageers Kuffert, i samme dobbelte Bund har funden flere Proclamationer fra Hertugen af Normandie den bekjendte Nauendorff, til det franske Folk, samt desforuden Breve adresserede til bekjendte Legitimister, hvilke Papirer ere lagte under Beslag og Kuffertens Eier arresteret. Endelig erfares tillige, at, ifølge de hos Redacteuren af et carlistisk Blad i Strasburg borttagne Breve til Carlister i Udlandet, er der foretaget Huusundersøgelser i Paris hos bekjendte Carlister og borttaget Papirer, Moniteuren, som hidtil var saa mærkværdig taus om Kongen af Belgiens Nærværelse i Paris, meddeler nu samme Afreise med Gemalinde og Søn (Hertugen af Brabant) fra Neuilly til Brüssel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Der har i længere Tid i Paris været Tale om Jntrique, og Maneuvrer, som gik ud paa, til nærmest Fordeel for nogle Børspeculanter, at bringe en Handelstractat tilveie mellem Mendizabal og det engelske Cabinet. Der mang lede nu kun Ratification fra spansk Side og, da det franske Cabinet hidtil kun syntes at yde Sagen ringe Opmærksomhed, kunde man ei længer tvivle og Mendizabals Underskrift. Men til stor Tilfredshed erfarer man nu, at te lange Møder i det franske Minister=Conseil have bragt det Resultat tilveie, at Hr. Mole har erklæret den spanske Gesandt, Campuzano, at Frankrig formelig modsætter sig denne Handelstractats Afslutning, og at det, i Tilfælde denne Protest ei tages til følge, umiddelbart fratræder Qvadrupel=Alliance=Tractaten og drager sine Skibe og Undersaatter tilbage fra Halvøen. Nu gaaer endvidere det Rygte, at Spanien vægrer sig ved at give Slip paa Handelstractaten, med mindre Frankrig vil intervenere og kalde Thiers tilbage i Ministeriet. Saa usandsynligt dette Rygte end er har det dog bidraget til at trykke de spanske Fonds paa Børsen, Pariser-Blade melde, at 2 sardinske Transportskibe den 7de, for Don Carloss Regning, ere udløbne fra Port=Ve nero, under Beskyttelse af et fra Genua ankommet Krigskib for at afgaae til Valencias Kyster. Alle sardinske Havne ere lukkede for spanske Skibe fra 1ste Juli.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Regjeringen har udstedt følgende Bekjendtgjørelse: J nogle Dage have de offentlige Blade underholdt deres Læsere med Uordener og tumultuariske Optrin, der skulle have fundet Sted, i Ausins Miner. Sandheden er, at et ringe Antal Arbeidere havde forenet sig om at sætte en Forhøielse af Daglønnen igjennem, og at det var lykkedes dem, paa nogle Dage, om just ikke at afbryde, saa dog at forstyrre Arbeidet. Som det sædvanligt gaaer, lod ogsaa den større Deel af Mine=Arbeiderne, idet de gave efter for nogle Urostifteres Trusler og Opfordringer, sig forlede til Uorden; men de Klogere fik snart Øinene op, og af det materielle Resultat kan man dømme i om den hurtige Sindsforandring, som Autoriteternes faderlige Formaninger og faste Optræden bevirkede. Den 11te, den anden Dag efter Urolighedernes Udbrud, havde man at Ausins Miner kun vundet 262 Tdr. Steenkul, den 13de vandt man 488 og den 14de om Aftenen 699 Tdr. De eftertrykkeligste og sikkreste Forholdsregler ere grebne for at gjøre Ende paa disse Uroligheder, der iøvrigt aldeles ikke have nogen politisk Caracteer. Alt lader os antage, at de i næste Øieblik ville være dæmpede." - Disse Regieringens Forventninger ere imidlertid ikke ganske gaaede i Opfyldelse. The ifølge de fra Auzin idag indløbne Beretninger, har Fængslingen af otte Hovedmænd for Opstanden i de store Kullagere paa den belgiske Grændse ikke havt det formodede Resultat; den 14de f. M. skulle kun faa Arbeidere have gjort deres Pligt. Hele Egnen er omringet af Soldater. J Proclamationen fra Minernes Regie hedder det: "Det forlangte Tillæg kan ikke bevilges, det er uretfærdigt, strider mod den industrielle Jnteresse og er forkastet af den offentlige Mening; heri kunne J altsaa ikke gjøre Regning paa Understøttelse og Begunstigelse." Opstanden, eller hvad man vil kalde denne Begivenhed, er dog nu standset og Undersøgelser i den Anledning indledte. Uroligheder af en noget lignende Natur imellem Arbeiderne i Grenoble omtales som følger af en altfor vidt dreven Jver hos Politiet i at have villet formene dem ethvert Udbrud af den Overgivenhed og Lystighed, hvortil den franske Sydbo er saa oplagt og hengiven. (Alt til rette Tid og paa rette Sted!)
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Hannover. Mange her befrygte, at der forestaaer vor Forfatning er fuldkommen Tilintetgjørelse og at Lignende ogsaa beredes andre Lande, hvilket de udlede af de talrige Forsamlinger paa de østlige Badesteder. Foruden det af den nye Konge, i under 5te Juli, udstedte høie Patent, er der, indtil Dato, ikke fulgt nogen videre Regjeringsact. Hele Civilbestyrelsen, bliver foreløbig uforandret og de hidtilværende Ministre fortsætte deres Functioner nu som før, ganske saaledes, som om Kongen endnu var i England. Kongen har selv befalet dem det, og nogle Medlemmer af det gamle Ministerium, der vare i Uvished, om de, under de forandrede Omstændigheder, kunde vedblive at fungere, og have havt Tvivl, om, om deres fremtidige Stilling kunde lade sig forene med den aflagte Eed, ere i denne Henseende blevne beroligede Alle Grene i Statsforfatningen gaae derfor den sædvanlige Gang og først efter Kongens Tilbagekomst fra Carlsbaventer man Forandringer i denne Henseende. Kun paa det Militaire har Kongens Ankomst havt væsentlig Jndflydelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Adskilligt, som hidtil var Skik og Brug ved Armeen, er bleven forandret. Man seer ikke meere nogen Officeer gaa paa Paraden med Paraplui og ingen lader sig see, selv udenfor Tjenesten, uden Sidegevær. At gaae i civile Klæder, omendskjøndt det almindelig ansees for at være indført fra England, vil ligeledes i Fremtiden blive forbudt. Officererne blive i det Hele, meere nu end før, ogsaa naar de ikke ere i Tjenesten, i mange Henseender geneerte og bundne til Reglementet. Armeens Organisation forestaaer en total Reform. Som man hører, skal den indrettes paa preussisk Fod.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Blandede Efterretninger. Den danske Minister i Paris har under 18de Juli i Neuille overrakt Hs. Majestæt Kongens Svar paa Anmeldelsen om Hertugen af Orleans's Formæling. Saavel Infanteriet som Artilleriet af Kjøbenhavns Borgervæbning er i Sommer bleven fritaget for Vaabenøvelser, Ogsaa vil man vide, at Regimenternes permitterede Mandskab ikke indkaldes til Efteraarsmynstring. Det er noksom bekjendt, i hvilket Omfang den juridiske Praxis drives i Provindserne af de kgl. Embedsmænds Fuldmægtige og Contoir-Betjente. Denne strækker sig ikke alene til de extrajudicielle Forretningsgrene, men ogsaa ikke saa sjeldent til de judicielle, skjøndt disse sidste Forretninger drives meere i Smug og derfor ofte kan være saameget fordærveligere, som den Control, den beskikkede Sagfører er underkastet, her forbliver uvirksom. Hvorlidet forøvrigt Opinionen den offentlige Mening) om Øvrighedspersoners Upartiskhed kan forenes med denne private Praxis, er i Nr. 19.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
af Kjøbenhavnsposten" med gode Grunde beviist og oplys ved Exempler, grebne af det practiske Liv selv. Forfatteren gaaer ud fra den i Fr. af 8de Jan. 1802 udtalte almindelige Grundsætning, at der ikke bør gives fjerneste Anledning til Tvivl om Embedsmandens Upartiskhed, og vil, at det i denne Anordning indeholdte Forbud mod, at Fuldmægtige hos Rettens Betjente befatte sig enten med den mundtlige eller skriftlige Sagførelse, analogice bør anvendes paa en anden Praxis, som bestaaer i at forfatte Ansøgninger, Forestillinger og Besværinger, hvorover deres Principaler skulle meddele Erklæringer. Er det rigtigt og passende, spørge Forfatteren, at Fuldmægtigen eller Assistenten hos den samme Øvrighedsperson, hvis Betænkning som oftest giør Udslaget, ogsaa skal være den ene Parts Consulent og Concipist, Vi mene nei, svarer han, og vi have en Hjemme for dette vort Svar, ikke blot i Sagens Natur, men ogsaa i Fr. af 15de Decbr. 1820 8 11, der paalægger Øvrigheden, som en hellig Pligt og under strængeste Embeds=Ansvar, at afgive deres Erklæringer i Overeensstemmelse med deres bedste Overbeviisning efter Sagens nøieste Undersøgelse. Efterat have udtalt sig om en Gjenstand, som er mere indgribende i Samfundets Vel, end den Uindviede formoder, slutter Forfatteren saaledes: Der gives ikke faa Jurisdictioner i Danmark, hvor Fuldmægtige hos Øvrighederne spille en høist betydende Rolle. For at bespare meer eller mindre i den faste Løn, lover Principalen sine Underhavende Bifortjeneste og holder ogsaa dette Løfte til Gavn for sin Pung, men til Skade for sin offentlige Credit og for den gode Tone, iblandt sin Jurisdictions Beboere. Jkke blot Jndcassationer i Boer og andre Commissioner overdrages Fuldmægtigen; men til hans Bistand henvises ogsaa Enhver, som har Andragende til Collegierne osv. Denne Embedsmandens Forkjærlighed for sin Fuldmægtig bliver snart bekjendt, og Menigmand, der ønsker sin Ansøgning anbefalet, indbilder sig, at dette snarere skeer, naar han overleverer Justitsraaden, eller Cancelliraaden, den i en Haandskrift, denne helst seer. Man glemmer let de Tilfælde, hvor flige Ansøgninger endda ikke ere blevne bønhørte; men er, naar man har benyttet en anden til Concipist, meget tilbøielig til at udlede det ugunstige Resultat af den mindre gode Anbefaling, fordi man har forbigaaet Fuldmægtigen. Paa denne og lignende Maade faae disse underordnede Personer en paafaldende stor Jndflydelse hos en Jurisdictions mindre dannede Beboere, og selv ere de ei altid delicate nok til ikke at lade sig forlyde dermed, ligesom de iøvrigt ofte have meget godt Greb paa at tilvende sig enorme pecuniaire Fordele til Præjudicee for mere Competente." Slutteligen forventer Forfatteren, at de Øvrig, hedspersoner, hvem Øieblikkets offentlige Omdomme ikke er ligegyldigt, ville erkjende, at deres Fuldmægtiges for store Jndblanding i Privates Anliggender saare let leder paa den skadelige Tanke, at disse Medhjælpere danne en Gjenvei til at vinde deres Gunst og Anbefaling. (Loll. Falst. St. Td.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Efterat Universitetsbygningen ifjor er bleven fuldført og og indviet, foretages i Sommer en saa total Reparation med de tilstødende Gaarde paa Nørregade, der hidtil ere blevne benyttede til Professorboliger og til deri at holde Forelæsninger at disse Gaarde saa godtsom fra nyt af opføres. Paafaldende nok er det, at der til slige Forskjønnelser ikke mangle Midler, medens der for ikke længe siden hørtes, at Universitetets Finantser ikke tillode Udgifter, som maatte ansees af meer paatrængende Natur end de nærværende.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Kjøbmand Jahnsen fra Aarhuus, der i f. A. kjøbte Vraget af det strandede Dampskib Odin" og i den senere Ti har været beskjæftiget paa Røn Strand med at bjerge Vraget, havde i forrige Uge det Uheld, at der opkom Jld i et lille Bræddehuus, han havde opbygget paa Stranden, hvilket derved aldeles afbrændte. Huset indeholdt endeel fra Dampskibet bjerget Tømmer og Tougværk, samt Tallier, Blokke, Dunkrafter og andre Materialer, som af det kgl. Admiralitets- og Commissariatscollegium vare udlaante til Hr. Jahnsen, der just nu skulde have anvendt dem, for om muligt at bjerge det i Havet liggende Dampskib. Jlden kom fra Smedien, som Hr. Jahnsen Aftenen før var forhindret fra, som sædvanligt, at lukke og eftersee. Skaden anslaaes til 4000 Rbd., og det Brændte var ikke assueret.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
J Bladet Dagen læses Følgende: J en af Naborigets nærmest liggende Provindser, Skaane, har Miltebrand viist sig blandt Hornqvæget og Svinene og bortrevet flere Køer. Hede og tørre Sømmere foranledige som oftest denne, for alle vore Huusdyr fælles Sygdom, der lettere lader sig forebygge end helbrede, og Landmanden bor derfor i de nu herskende meget varme Dage drage Omsorg for : 1) At Kreaturerne sættes i Skygge fra Kl. 10 Formiddag til Kl. 3 Eftermiddag, da Heden er stærkest Ved at staae paa Marken i denne Tid, udsat for Solstraalernes Jndvirkning, svækkes Dyret, hvorved Spiren til Sygdommen udvikles. 2) At Vandet, de nyde, er sundt og en bedærvet. Udtørres Vandstederne, maae disse behørig ren sees, da Intet virker skadeligere og lettere fremskynder Milt brandens Udbrud end fordærvet Vand. 3) At Dyrene, hvor Leilighed dertil gives, svømme daglig, hvorved de forfriskes og Huden sættes i Virksomhed, især naar de strax efter Badet gnides tørre med Halmviske. 4) Anvendelsen af Malurt, Reinfan, Kammelblomster, eller andre bittre og krydrende Planter. Disse gives Dyrene enten i frisk Tilstand i den Tid de staae i Skygge, eller man tilbereder et Afkog deraf, som sættes til Drikken. Til Vandet, Dyret nyder, kan ogsaa sættes saamegen Svovlsyre eller Eddike, at det deraf faaer en syrlig Smag. - Svinene lide især meget af Varmen, og det er derfor særdeles nødvendigt i hede Sommerdage, et alene at sørge for, at de have et skyggefuldt og kjoligt Opholdsted, men ogsaa, at der gives dem Leilighed til at afkjøle sig i frisk Vand. - De, som ønske nøiere Oplysning om denne Sygdom, finde samme i E. Viborgs Skrift om Miltebrand og Qvægsyge, Kjøbenhavn 1821. - Veterinairskolen, den 23de Juli 1837. C. Viborg. Orelund Hovedgaard i Fyen er i denne Tid kjøbt af Grevskabet Wedelsborgs Besidder, der har incorporeret samme i Grevskabet med Vedligeholdelse af de fra ældre Tider privilegerede Friheder. J Torsdags Aftes omtrent Kl. 9 saaes i Egnen af Odense, en Jldkugle, som løb fra østlig i vestlig Retning. For Øiet saae det ud som den sprang i Luften.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Reisende. med Daqv. til Aalb. den 31te Juli. Fra Aarh.: Jfr. Koefoed, Sergeant Lüders. Fra Rand.: Jfr. Buchtrup; Student Bøggild; Pastor Lund; Mad. Lund; Dhrr. Klitgaard og Bondrup. Fra Hobro: Fru Lund; Tjenestepige Stine.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 27de Juli, J. Hansen f. Sæby m. Byg. N.C. Nielsen f. Kbhvn. m. østersøisk Rug. S. Jespersen f. Frederikssund, best. t. Skagen m. Flytteg. O. Pedersen f. Sandes. best. t. Aarh. m. Træl. D. 28de : H. Hansen f. Aalb. m. Søm. H. C. Jacobsen f. Danzig m. Rug. H. Clemmensen f. Østersøen, best. t. Jylland, H. og H. H. Thorbjørnsen, og d. 29de :L. H. Thorbjørnsen f. Norge, best. t. Rand.; Alle m. Træl. Udg. D. 29de : J. Hansen t. Gudumlunds Fabrik, ball.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Bekjendtgjørelser. J Søndags den 30te Juli bortkaldte den Algode fra denne Verden vor sindsvage Søster, Helene Dorothea Hassing, 45 Aar gammel. J 10 lange Aar samlede hendes Aand i Mørket; men nu har hun det bedre, nu seer hun klart og føler, at Gud er Kjærlighed. Aalborg, den 1ste August 1837. Chr. Hassing. Caspar Hassing. A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Restancelisterne over Skatter og Communal-Afgifter af Aalborg Kjøbstads Jndvaanere for første Halvaar d. A. ere nu approberede til Udpantning; - forinden denne imidlertid iværksættes bliver, til Opfyldelse af Fr. 2den Juni 1830, Listerne endnu, til næstkommende Onsdag den 9de August, henlagte hos Skatteindassator Lütken, hvor Vedkommende, uden at erlægge Gebyhr, kunne clarere deres Skyld, men, efter saadan Tids Forløb, paabegyndes Udpantning, uden videre Varsel. Aalborg Byfoged og Birkedommer=Contoir, den 29de Juli 1837. Wølfferdt. Thomas Sødring, med Jagten, Christiane Sophier, afgaaer til Kjøbenhavn Onsdagen den 2den August og medtager Fragtgods, samt Passagerer, for hvilke fortrinlig Beqvemmelighed tilbydes.
Aalborg Stiftstidende, 1837-08-01
Med høie Øvrigheds Tilladelse og godhedsfuld Understøttelse af herværende Amateurer og Musikere agter Undertegnede at give en musikalsk Aftenunderholdning paa Søndag. Concertens Jndhold skal nærmere blive bekjendtgjort. Ernst Meyer. fra Kjøbenhavn. En Gaard i Halager under Rødslets Gods er at faae i Fæste paa billige Vilkaar. Forvalter Lund i Voerberggaard giver nærmere Anviisning.