Almuevennen, 1843-11-01
Jfølge Forsamlingens Beslutning skal undertegnede Comitee afgive Betænkning over et Andragende fra 28 Bønder af Harløv og Framløv Sognedistrict i Aarhuus Amt betræffende Mishandlinger, som skulle have fundet Sted mod Soldaterne under Exerceertiden, og de til Forhindrelse i Fremtiden af sligt foreslaaede Midler. Vel maa Comiteen antage, at man i Andragendet med for stærke Udtryk har betegnet de Straffemisbrug, som antages at finde Sted ved Landmilitairetaten; men naar det overveies, med hvilke Følelser Forældre lade deres Sønner afgaae til Regimenterne, naar Rygter og haard Behandling af Mandskabet ved disse ere i Omløb, saa maa det undskyldes, om Andragerne, ledede af deres Følelser, forfalde til Overdrivelse; men da i alt Fald ingen bestemte Facta i Andragendet ere anførte, og da dette heller ikke saameget fremtræder som en Klage, men snarere som et Forslag til at forhindre Mishandling i Fremtiden af Rekrutter og Soldater, har Comiteen ei fundet Anledning til at indlade sig paa andet end en Undersøgelse af de i Andragendet foreslaaede Midler imod de Misbrug, som foregives at finde Sted, og som ogsaa ere omtalte i tvende andre Andragender, som ere indgivne til Forsamlingen og afleverede til Comiteen, det ene fra Bjerre-Hatting Herreder med 74 Underskrifter, det andet fra det 15de Valgdistrict med 31, meest Sognefogeders og Sogneforstanderes, Underskrifter. Af hvad der i Andragenderne er anført sees, at det er den ved Krigsartiklerne Officierer og Underofficierer tilstaaede Correctionsret, som man mener bliver misbrugt, og mod hvilke Misbrug man foreslaaer adskillige Bestemmelser indførte. Comiteen formener foreløbig at burde omtale, hvorledes de militaire Love i denne Henseende lyde. Saavel Jnfanteri-Reglementet som senere Parolbefalinger forbyde aldeles Corporaler, uden Ordre at straffe Undergivne; kun naar en Underofficier eller Corporal er Vagtcommandeur, har han Ret at give som Correction indtil 6 Slag af en Stok. Ved Parolbefalingen af 7de Juni 1802 ere samtlige Officierer paamindede, i Henseende til Straffene aldrig at gjøre Afvigelse fra Reglementet eller det, de kongelige Ordrer autorisere dem til Ved Parol befalingen af 23de August 1803 er denne befaling paa ny bragt i Erindring, med Tilføiende: "Overhovedet maae Officiererne selv vise Agtelse for deres Undergivne, thi ellers vil neppe nogen anden hædre den Mand, der skal staae og falde for sin Konge og sit Fædreland. For at opretholde Subordination og Tjenesteorden, have Lovene under visse Betingelser hjemlet de militaire Befalingsmænd Ret til at straffe deres Undergivne, hvilken Afgjørelsesmaade i Almindelighed kaldes Correction. At straffe paa denne Maade er tilladt enhver Superieur, som i Regimentet, Escadronen eller Compagniet er bemyndiget til at befale og ei af Jnferieuren i Tjenesten eller Commando vises ufortøvet Lydighed og Agtelse; men Straffen skal følge paa frisk Gierning. Straffen for en Soldat er nogle Rap af en Stok, og for en Underofficeer nogle Fugtel med det Flade af Klingen. Correction kan ogsaa ved Escadronerne og Compagnierne dicteres som en arbitrair Straf, der ved Parolbefaling, af 23de Mai 1805 er fastsat til nogle Fugtel for en Underofficier og ikke maa overstige 25 Prygl for de Gemene. Alle dacterede Straffe skulle anmeldes for Jurisdictionschefen, men hvis de ere udøvede af en lavere Foresat end Compagnichefen, da igjennem denne til Regimentschefen. En Soldat maa ei vægre sig ved at modtage Carrection, naar denne dicteres ham under Commandoet for Ulydighed eller Respectforseelse. Dicteres han derimod Straffen for andre Forseelser, eller ikke paa frisk Gierning, kan han forlange Krigsret, og i ethvert Tilfælde kan han bagefter klage til sine høiere Foresatte. J Særdeleshed er det paalagt alle Officierer og Underofficierer at afholde sig fra al Haardhed og at bruge al mulig Sagtmodighed og Lemfældighed ved Landrekrutternes Dressering i Exerceerskolen (vide Rescr. 14de Octbr. 1769, 11te Juni 1785, Frag. af 1ste August, 1800 § 38). Naar en Officier eller Underofficier mishandler sine Undergivne ved utilbørlig Pryglen eller med Stød og Slag i Ansigtet, paa Brystet, Benene eller Armene, straffes Officieren med Fæstningsarrest fra 1 til 6 Maaneder. Er det en Underofficier, som i saadan Maade forseer sig, da bliver han degraderet og kan efter Sagens Beskaffenhed endog blive straffet med Cachot (forhen med Spidsrod; see Armeebefaling af 10de Juli 1815). – Forsamlingen vil heraf see, at der fra Lovgiverens Side omhyggeligt er sørget for at forebygge Soldaters og Rekrutters Mishandling, og finder denne ikke destomindre Sted, saa er det fordi disse Love ei overholdes; men i saa Tilfælde staaer det den Forurettede frit for at klage. Klagen skal vel indbringes gjennem vedkommende nærmeste Foresatte, men ved de aarlige Revier spørger den Officier, som inspicerer, om Nogen har noget at klage over, og da kan Menigmand, naar derom er skeet Anmeldelse til vedkommende Escadrons- eller Compagnichef, directe indgive sin Besværing. Samme Ret er ham forbeholdt, naar den nærmeste Foresatte negter at modtage eller paategne Klagen. – Vi gaae nu over til at omtale de i Andragendet foreslaaede Midler til at forhindre Misbrug af Myndigheden af Officierer og Underofficierer mod de Gemene. J dette indstilles først, at al corporlig Revselse skal ophøre i den danske Armee, samt at de befalende Officierer og Underofficierer ikke maa bruge ærekrænkende Skjeldsord mod Menigmand. Dette sidste er, som anført, allerede forbudet, og endskjøndt det var ønskeligt, om at corporlig Revselse maatte kunne ophæves i den danske Armee, troer Comiteen dog, at der kan være megen Tvivl om dette lader sig udføre, før en større Ambition, end den, som nu ofte findes hos Menigmand, gjør sig gjældende, og den tiltroer sig ei Sagkundskab nok til derom at gjøre et bestemt Forslag. J de Lande, hvor almindelig Værnepligt er indført, for Exempel Preussen og Frankrig, er vel Stokkeprygl og Fugtel afskaffet, men istedetfor disse Straffe er fastsat andre corporlige Lidelser, der ikke ere mindre; desuden er der, saavidt vi vide, i Preussen oprettet saakaldede Strafferegimenter, hvorhen slette eller ulærvillige Rekrutter blive forsatte, og ved disse Regimenter anvendes corporlig Nevselse. Da en Revision af de militaire Love kan ventes foretagen samtidig med at, eller endog førend, almindelig Værnepligt bliver indført, og da dette rimeligviis vil skee og faa Aar, troer Comiteen ei at burde for saa kort Tid foreslaae nogen væsenlig Forandring i det bestaaende Corrections=System; dog forekommer det os, at 25 Slag, af en Stok eller Sabel er en altfor haard arbitrair Correction, og at en ringere Straf maa kunne bevirke det samme, og Comiteen skulde derfor tilraade en Nedsættelse i Antallet af Slag, som en Superieur er berettiget til at lade uddeele som Correction, til et mindre Antal. De fleste Correctioner finde vistnok Sted under Rekrutternes Dressering, og naar man betænker, at herved idelig kan begaaes Feil, der qvalificere sig til Correction, saa kan det tænkes, at en Rekrut paa een og samme Dag meget ofte kan blive corrigeret, hvorved han vilde faae en betydelig Mængde Slag, som kunde have skadelig Jndflydelse paa hans Helbred. Comiteen skulde derfor tillade sig at foreslaae, at det indstilles til Hs. Majestæts allerhøieste Overveielse, om ingen yderligere Bestemmelse kunde tages, for at forebygge hyppig Uddeling af Correction, eller andre Straffemaader indføres.