Berlingske Tidende, 1833-06-13
Grækenland. Den i München udkommende politiske Tidende indeholder Følgende: Vi have Efterretninger fra Grækenland til den 26de April. Hs. Majestæt Kong Otto, alle hans Omgivelser, og Medlemmerne af Regentskabet befandt sig fuldkommen vel Den Kraft, som Regentskabet har udviklet i den sidste Tid, stembringer de herligste Virkninger. Nationens oprigtige Ønske er Rolighed, alle Partier ere begeistrede for Kongen, Palikarerne afvæbnes, Armeens Organisation skrider raskt fremad, og Tilstanden i Landets Jndre er saa meget lovende, at Regentskabet, allerede i Løbet af indeværende Sommer, agter at sende de to Eskadroner Kongl. Bayerske Chevauxlegers, som for Øjeblikket befinde sig i Grækenland, tilbage til deres Fødeland, dersom Hs. Majestæt Kongen af Bayern giver sit Minde dertil. Man gjør imidlertid en Undtagelse med Hs. Ochl. Prindsen af Sachsen Altenburg, og udbeder sig Kongen af Bayerns Tilladelse til denne Prindses længere Ophold i Grækenland, hvor han, som Militairgouverneur i Rauplion, udmærker sig ved sin Jver, Klogskab og Virksomhed. Den græske Armees Fornødenheder, Munderings stykker og Vaaben, opkjøbes i Bayern for det græske Regentskabs Regning. Efter Forlydende søger man at erholde vor Konges Tilladelse til at hverve endnu to Eskadroner Cavallerie i Bayern, til den græske Armee; den Kongl. græske Ritmester Stockun(en Bayrer) skal forestaae Hvervingen. - Angaaende Opholdet i Nauplion see vi os i Stand til at meddele følgende interessante bemærkninger: "Staden har temmelig mange smukke Huse, byggede paa europæisk Viis. Mellem disse seer man Rækker at Huse, opførte efter den tyrkiske Bygningsmaade, med den øvre Etage længere fremstaaende end den lavere, med besynderlige Gittervinduer, ligesom de, der findes i de gothiske Kirker. To af Byens Gader ere brolagte, og udmærke sig ved Reenlighed og Ziirlighed, de ubrolagte ere derimod for største Deelen endnu meget smudsige. De af Venetianerne byggede Forter, Palamedes og Jtskals, have en malerisk Beliggenhed paa høje Klipper, der stige lodret op af Havet. Fortet Palamedes er særdeles godt og hensigtsmæssigt befæstet ved isolerede Bastioner. Et tredie Fort, bygget paa en Klippe i Havet og kaldet Burdgi, bruges til Statsfængsel. Byen er aldeles omgivet af Havet og de to Fæstninger, og tildeels bygget paa Bjerget Jnskals. Det ovennævnte Fort af dette Navn behersker Byen og Havnen. Paa de nøgne Klipper, der omgive Nauplion, seer man næsten ingen anden Vegetation end Alve- og Cactusplanter af ti til femten Fods Høide. Kun paa Bjerget Inskal staaer et overordentligen skjønt Palmetræe, paa Veien til Argos findes enkelte Olietræer, og i adskillige Bygningers Gaarde tre eller fire meget høje Cypresser; forresten seer man ikke eet eneste Træe i Nærheden af Nauplion. Sidste Vinter var en af de strængeste, man har havt i disse Egne. Nætterne i April vare ligesaa kolde, som i München, paa de kolde Dage faldt Snee paa Bjergene, og endnu i Martsmaaned sneede det i selve Staden. Men naar varme Dage indtraf, var det her ligesaa varmt, som det er i Bayern i Julii Maaned. Vegetationen var ikke saa fremrykket ved Nauplion, som i Brindist; Husenes indre Bygning er slet, og intet mindre end beqvem. Man kunde ogsaa ønske, at Reenligheden mere iagttoges; men det kommer vel med Tiden. J Nøisomhed kunne faa Nationer sammenlignes med Grækerne. De have meget faa Meubler; Senge er en Overdaadighedssartikel, som kun findes i de Riges Huse, de lavere Classer bruge deres Kapper til Bedækning, Stoel og Leie. Det samme Maadehold vise de i Henseende til Mad og Drikke, en Græker nøies ofte i 24 Timer med en Bid Brød og en halv Løg. - Mange Jndividuer af Mandkjønnet udmærke sig ved overordentlig Skjønhed, som endnu mere falder i Øinene ved de høiere Stænders smagfulde og prægtige Dragt. De unge Herrer ere næsten alle i høi Grad forfængelige, og beskjeftige sig meget med deres Udvortes de snøre sig ligesaa stærkt som Ungarerne. Deres Dragt er utrolig kostbar, naar den skal være ret elegant, koster den stedse henved fem Tusinde Piastre; ligesaa dyre ere de gode ægte Damascener Sabelklinger, og under fire til fem Tusinde Piastre faaer man ikke et saadant Vaaben. Saaledes skal Dram=Ali=Paschas Sabel, en ægte Damascener, sælges underhaanden; endskjøndt man har taget Ædelstenene af Skeden, fordres to Tusinde Gylden i Bayerske Penge for den. Grækerinderne ere undertiden fuldkomne Skjønheder, men ældes tidligen. Alle Fruentimmer sminke sig, men med saa fine Substantser, at man neppe er i Stand til at opdage det. De unge fornemme Damer ere elegant klædte, og have næsten almindeligen antaget den franske Dragt; deri handle de meget fornuftigt, thi den qvindelige Nationaldragt er vistnok meget prægtig, men ligesaa smagles som den mandlige er smagfuld. Mændenes kostbare Dragt, Fruentimmernes Diamanter, have uden Tvivl deres Oprindelse fra den Usikkerhed for al Eiendom, som i adskillige Aarhundreder har fundet Sted i Hellas. Naar Albaneserne eller Palikarerne gjøre noget Bytte, lade de deres Sabler, Flinter, Pistoler besætte med kostbare Metaller og Stene, naar Bønderne fortjene noget, pleje de at nedgrave det. Et Exempel af dette Slags i den nyeste Tid viser tillige, hvor megen Tillid Almuen har til den nuværende Regjerings Varighed. Markerne omkring Argos henlaae i de to sidste Aar udyrkede, fordi de ulykkelige Besiddere regelmæssigen plyndredes hver fjortende Dag. Efter Kongens Ankomst dyrkes disse Marker atter, og da nyelig tyve Udsætterheste solgtes, betalte de samme Bønder 789 Gylden i Guld for dem; i Bayern vilde hine Heste kun have kostet det Halve. Paa Haandværkere er her stor Mangel; Snedkere, Muurmestere og Klein smede have næsten intet Værktøi og levere usselt Arbeide; men naar de see noget af vore Haandværkeres Arbeide, eftergjøre de det med paafaldende Behændighed. Jntetsteds seer man skjønnere Guld og Sølvbroderie, især paa Saffian; Vaabensmedene og Sølvarbeiderne levere godt og smukt Arbeide, men næsten intet forfærdiges af de Ting, der høre til det daglige huuslige Liv. Endog Tællelys komme fra Constantinopel, ligger maaske Aarsagen dertil i Mangelen paa Hornqvæg. Man har ofte Leilighed til at overtyde sig om, at man i Udlandet fælder en uretfærdig Dom om Grækernes Charakteer; Borgerne og Bønderne maae ikke forvexles med Palikarerne og Piratterne. Endnu er det ikke bekiendt, at man har frastiaalet en Bayrer noget. Nationen er i det Hele religiøs og sædelig. J Handel tinger man aldrig om Prisen, Grækerne fordre, meget fornuftigen, ligesom Hernhutterne, den først nævnte Sum til den sidste Hvid, eller beholde selv deres Varer. Bønderne ere flittige, roelige Mennesker; og naar Eiendom og Rolighed betrygges, tilstrækkelige og gode Redskaber og Værktøi indføres, maae de blive rige i et Land, hvor der er Høst to Gange om Aaret. - Et hæderligt Beviis, paa, at Nationen ogsaa stiller dygtige Soldater, er det herværende Corps regulaire Tropper. Ved Kong Ottos Ankomst havde disse stakkels Mennesker Lønning tilgode for tre Maaneder, de vare blottede for Senge; mangen savnede Huusly, næsten alle vare barfodede, og alligevel bleve de ved deres Faner, og passede Tjenesten villigt og ufortrødent. - Den værste Deel af Nationen vare de saakaldte Palikarer; men disse ere nu aldeles opløste og afvæbnede; deres samtlige Chefer have underkastet sig Kongen og opholde sig i Nauplion. Ved Kongens Ankomsvar Kolokotroni allerede tilstede med et glimrende Følge af Høvdinge, ridende paa udmærket skjønne tyrkiske Heste, der vare forsynede med rigtbroderede Sadler og Skaberakker; altsammen Bytte fra Tyrkekrigen. Han udleverede ikke blot Fæstningen Karitena, som han hidtil havde holdt besat, men ogsaa Tohundrede Heste, der kom meget beleiligt. Hadgi-Christos opstillede ved Kongens Jndtog sit irregulaire Cavallerie, deels til Hest, deels ridende paa Kammeler, langs med Veien; de brugbar Heste anvendtes til det græske Cavallerie, og hans Tropper, for det meste bestaaende af alskens Pak, adspredtes. - Kaler gier en særdeles skiøn ung Mand; han viser sig stedse i en paa faldende kostbar Dragt og bærer en Damascenersabel i et Sølv gehæng. Han er opdragen i Petersborg og Wien, har den fine Levemaade, der udmærker en Europæer af de høiere Kredse, og taler Fransk som en indfødt Pariser. Tyrkerne have skaaret Ørene af ham, men han skjuler denne vederstyggelige Manger ved en særegen, meget smagfuld Hovedbedækning. J Ovrigt var han i Anarchiets Tid en af de værste og grusomste Palikarchefer. - De franske Tropper, over hvilke Kong Otto holdt Revne, fyldestgjorde ingenlunde vore Forventninger. De mangle Subordination og Disciplin, og ere derfor meget forhadte blandt Grækerne, især siden de blodige Optrin i Argos. Derimod finder vore bayerske Soldater overalt den bedste Modtagelse i de forskjellige Garnisoner, og deres exemplariske Mandstugt gjør dem i høi Grad yndede, og de ansees som Befriere fra langvarig Nød og Ulykke. Opholdet her i Nauplion er langt behageligere end det skildres i München. De fleste Fornødenheder kunne her faaes tilkjøbs. Boeligerne ere rigtignoslette og uforholdsmæssigt dyre. De selskabelige Forhold uddannes mere og mere. - J Nærheden af Rauplion findes ingen andre Oldsager, end nogle gamle Mure. Den murede Hule, som findes otte Mile herfra, og kaldes Agamemons Grav, tjener nu næsten halvtredsindstyve Familier til Boelig. - Den directe Communication med Triest begynder i Juni Maaned, og skal i Begyndelsen finde Sted een Gang, siden to Gange maanedlig. Dampskibet herfra til Triest skal afgaae den 6te Juni, Paris, den 3die Junii.