Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-01-08
Den pyrenæiske Halvs. J Madrid er en Ministerforandring foretagen, hvorved General Cruz og Hr. Fernande; deel Pino ere komne i Stedet for General Monet og Hr. Cafranga, som havde maattet udtæde. Cafranga kunde ikke holde sig formedelst sin afgjorte Tilbøielighed til at indsætte Castiliens Raad i alle dets gamle, yderst udstrakte, Functioner, hvilket ikke kunde lade sig forene med det nye Indenrigsministerium. Krigsministeren Monet, er bleven et Offer for sin Hengivenhed til Blodmanden Grev d'Espagna, hvem han anvendte alle sine Kræfter paa at holde opreist. Saasnart Greven var falden, stod Monet paa svage Fødder; dog haabede han endnu at aflede det truende Uveir. Men til hans Fortred kom Grev d'Espagnas Eftermand, General Llander, tvertimod Krigsministerens udtryk lige befaling, før sin Afreise til Catolonien til Madrid, hvor han meddeelte Dronningen saadanne Oplysninget, som droge Ministerens Afsked umiddelbart, efter Ved Afskeden sagde Dronningen til Landet: Gaa og aftør de Taarer, som deres Formand har udpresset". Man haaber at den brave Kriger vil gjøre det; han blev d. 18de Decbr. modtagen i Barcelona med almindelig Jubel. Om Grev bespagna vare forskjellige Rygter i Omløb. Nogle sagde, at han laae syg, Andre, at han var flygtet; Andre, at han havde dræbt sig selv; Andre endelig, at han havde udstedt en carlistisk Proclamation, hvori han lovede at gaae til Madrid med 40,000 Pd., for ganske at tilintetgjøre "Kongens Kones" Værk. Dronningen har i Sandhed en svær Kamp at kæmpe, og Udfaldet er vel endnu stedse høist tvivlsomt, i det Mindste skrives fra Paris, at en Coureer fra den franske Gesandt i Madrid har d. 27de bragt den Efterretning, at det carlistiske Parties Jntriguer, som begunstiges af flere fremmede Gesandter, gjøre Dronningens Stilling hver Dag mere betænkelig. Samme Coureer skal have overbragt et Brev fra den spanske Dronning til Ludvig Philips Gemalinde, og der blev i Paris talt meget om et Armeecorps, som skulde sammendtages ved den spanske Grænd- Fra Oporto høres kun Lidet. Der tales om et uheldigt Udfald, som skal have kostet D. Pedro 400 Md. Briggen Figaro ankom d. 25de fra Oporto til Nantes; den havde D. Pedros Adjutant, Hr. v. Lasteprie ombord, som skal være Overbringer af vigtige Depescher til Donna Maria. Paa Briggen, befandt sig ogsaa Mandskabet af et fransk, med Meel ladet Handelskib, som D. Miguels Batterier, uden Varsel, havde boret i sænk. Samme Skjebne havde tre andre Skibe, og kun en engelsk Dampbaad var det lykket, at slippe forbi. D. Pedros Stilling synes at være meget mislig, og hans Venner i London have næsten opgivet Haabet om hans Sag, hvis ellers ikke Engelland og Frankerig ville optræde til hans Fordeel. Frankerig. Grev Pozzo di Borgo vilde d. 29 tiltræde en Reise til London. Med denne Reise sættes allehaande diplomatiske Rygter i Forbindelse; dog finde de meest Tiltro, Der angive, som Reisens Hovedanledning, de orientalske Anliggender og navnlig Engellands Utilbøielighed til at samtykke i en væbnet russisk Jntervention, om hvis Nødvendighed for det tyrkiske Riges Existents Hofferne i Petersborg og Wienere enige. Efter andre Angivelser har Grevens Reise Hensyn til de landflygtige Polakker, hvis Kaar i Engelland Rusland finder altfor gunstige. Endelig føier man til, at Grev Pozzod i Borgo med denne Reise, foretagen just paa denne Tid, endnu havde den Hensigt, at undgaae den Forlegenhed, hvori han vilde komme, naar han, som Senior for det diplomatiske Corps i Paris, skulde føre Ordet ved Gratulationsbesøget hos Kongen paa Nytaarsdag. Han frygtede forat mishage i Tuillerierne ved formegen Kulde, og i Petersborg ved formegen Varme; han fremskyndte der, for sin Afreise, skjønt Pariserhoffet opbød Alt, for at undgaae den Affront, som der syntes at ligge. National skjænder over denne Fornærmelse, men trøster sig med, at det er aldeles ligegyldigt, hvorledes Selvherske, rens Gesandt teer sig mod det franske Hof. Æren af Ordførerskabet faldt nu i Grev Apponys Lod. Det franske Cabinet skal have deelt sig i to Partier: i Spidsen for det ene staaer Marskal Soult; i Spidsen for det andet Hertugen af Broglio, hvem Mar skalkens bydende Tone siges at blive meer og meer utaalelig. - Ministeriets Plan, at stille Hertuginden af Berry for Kamrenes Domstol, skal være opgiven; derimod skulle den østerrigske Gesandts Forestillinger have udvirket, at der for det Første slet ikke røres ved denne Sag; men at Hertuginden, naar Kamrenes Sæde først er endt, sættes paa fri Fod og sendes enten til Neapel eller Wien. Temps er meget ved i denne Anledning. - Kamrenes Forhandlinger i den sidste Tid have kun været af liden Betydenhed. Valgenaf Commissærer for Budgettet ere tilendebragte i de Deputeredes Kammer og ere næsten alle faldne paa ministerielle Deputerede. Hr. Lafitte, som hidtil gjaldt for uundværlig i alle Finantscommissioner, har saaledes maattet vige for en Ubekjendt Hr. Delaroche, og Hr. Odilon-Barrot er falden igjennem imod en ligesaa obseur Hr. Ardaillon. - Nogle tumultuariske Optrin have nylig fundet Sted i Marseille. Tydskland. J Weimar har den Deputerede, Büttner, ifølge en derom indgiven, af 2015 Borgere og 17 Landsbyemenigheder underskreven Petition, andraget paa Offentlighed ved Landdagens Forhandlinger. Ved Discusionen befandtes det, at alle Adelige, paa een nær, vare imod, derimod alle Deputerede for Borger= og Bonde-Standen, paa to nær, vare for Offentligheden. Fra Modstandernes Side blev Kampen ført med megen Heftighed; men ved Afstemningen gik Offentligheden igjennem med en Majoritet af 7 Stemmer, og, hedder det i en Skrivelse fra Weimar, det ligger nu i vor ædle Storhertugs og hans oplyste Ministeriums Hænder om Storhertugdømmet i Fremtiden skal nyde godt deraf, eller ikke. Landstænderne have dernæst, med en Fleerhed af 15 Stemmer, andraget paa, at Offentligheden endnu under nærværende Landag maa finde Sted. - Den darmstadtske Stænderforsamlings andet Kammer gjør sig Umage for at jævne de Misforstaaelser, som synes at være vakte ved Addressen til Storhertugen. - J Churhessen seer det langsomt ud med Organisationen af Stændernes Forsamling fordi Ministeriet vedbliver at modsætte sig Embedsmænds Valg til Deputerede.