JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Kiøbenhavn. Onsdagen den 1ste Januar 1823 var Ordensdag for Ridderne af Elephanten. Paa et Jagtpartie med Hs. Majestæt Kongen, den 1 19de December, har Hs. Excell. Overhofmarskal Hauch faaet sit ene Knæ forvredet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Ved Høiesteret er Arrestanten Peder Jensen, med Tilnavn Schou, for Bigamie dømt til at miste sin Hals og betale alle af Sagens og Dommens Execution flydende Omkostninger.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Nogle forstandige Tilhørere af den Tale, hvormed Stiftsprovst Clausen indsatte Capellan Grundtvig. til Frelsers Kirke paa Christianshavn, have ønske: at H. H. vilde udgive den i Trykken.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
En af Kjøbenhavns Præster blev forleden Søndag pludselig syg under Gudstienesten, saa denne ei blev fuldført.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Danske Skibe, drægtige fra 16 til 40 Commercelæster, troer, at denne Tildragelse maaskee kunde hjelpe Grækerne til Besiddelsen af Larissa.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Sidste Post bragte den vigtige Efterretning, at Janitscharerne have efter den bekjendte Seier, de have erholdt over Halet Effendi, nu ogsaa bragt Sultanen saa vidt, at han har udstædt et Hattischerif til Storveziren, hvorved Janitscharerne faae Stemme i Statsraadet. Det lyder i det Væsentlige saaledes: "Dig Abdallah Pascha har jeg blandt Veziererne udvalgt til som Efterfølger af Salich, Pascha, der blev straffet for sin Lunkenhed og Efterladenhed, at besørge Rigets Anliggender. Brug Din Aands Kræfter, thi Gud veed, Faren er stor. Det er derfor min Keiserlige Villie, at Forstanderne for Ulemas, og Janitscharerne skulle tages paa Raad med i alle Rigets Anliggender o. s. v." Denne Beslutning vil udentvivl have vigtige Følger. Uagtet Sultanen havde tilstaaer Janitscharerne saameget, begjerede de dog endnu hans Vens, Halet Effendis, Hoved, og stormede og plyndrede allerede dennes Pallads. Sultanen maatte føie dem, og afsende en Capidschi=Baschi for at hente Yndlingens Hoved. Det er siden ankommet til Constantinopel; og Halets 2 Banqverer bleve strax førte i Fængsel og martrede, for at de skulde bekjende, hvor hans Penge fandtes. Man har (maaskee lidt for orientalsk) anslaaet dem til 150 til 200 Mille (?). Foruden det af Halet Effendi er Man endnu i Constantinopel bleven glædet med Hovederne af Capudan Paschaen og Flaadens øverste Officerer, som Sultanen, har ladet halshugge. Capudan Paschaen var nemlig ikke ombord paa Admiralskibet, da Grækerne sprængte det i Luften. Næsten hele den tyrkiske Flaade skal deels af Grækerne, deels af Storm være bleven adsplittet, og kun 16 Skibe skulle være ankomne til Gallipoli.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
En engelsk Avis (Courier) har den Efterretning, at Lord Wellington ikke, som Ordet gik, skulde ufortøvet vende tilbage til London, men at han bliver i Paris for at fremskynde de Underhandlinger, der skulde aabnes mellem Storbrittanien, Frankerig, Østerrig, Rusland og Preussen om de spanske Anliggender. Af Conferencernes Gang mellem ham og de franske Ministre synes Fredens Vedligeholdelse at lade sig formode. Der holdes uafladelig Cabinetsconseils i Paris, og Courerer afgaae daglig til Madrid, London og Wien. Den 11te December kom en Coureer i største Hast fra Madrid, som dog endnu ikke kan have bragt Svar paa de til Cortes oversendte Depescher. - Der tales i Paris om en Alliance-Tractat mellem Spanien og Portugal, ifølge hvilken Portugal i Tilfælde af Angreb skulde stille et bestemt Antal Tropper i Marken. Men Bladene sige ogsaa, at Provindsen Braga har gjort Opstand mod den nye Tingenes Orden i Portugal, og, dersom dette er sandt, vil den portugisiske Regjering neppe kunne bruge sine Stridskræfter i Spaniens Tjeneste.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Blandinger. Fra Rusland skrives. Om Grækernes Anliggender er i hele Riget næsten kun een Stemme, og Enhver beklager, søges i Kjøbenhavn, for at føre Kornvare til udenlanske Steder. Man melder sig hos Herr. Kinch paa Amagertorv Nr. 35. Cours den 31te December. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 235. London 2 M. 11 1/2 Rbd. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Mk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822, 77 1/2 a 78. National. bank-Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820. 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 13 - Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 PC.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Blandinger. Efter Rygtet skal ogsaa en Tallotteriegevinst paa 6,000 Rbd. være kommen til Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Kiøbenhavns Torvepriser, den 27de Decbr.: Rug 2 Rbdlr. 2 Mk. a 3 Rbdlr. 4 Mk.; Hvede 4 Rbdl. 3 Mk. a 5 Rbd.; Byg 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 2 Mk.; Havre, 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Ærter 4 Rbd. 2 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk. Tønden. - Røget Flæsk 1 Rbd. 2 Mk. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Grønsaltet Flæsk 1 Rbd. 8 s.a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Lispundet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Viborg Torvepriser, den 28de Decbr.: Rug 4 Rbd.; Byg 2 Rbd. 3 Mk.; Havre 2 Rbd.; Kartofler 4 Mk. Tønden. Smør 14 s.; Flæsk 5 a 6 s.; Kiød 3 s. Pundet. Æg 16 s. Snesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
J Flensborg i bandt en Skomagersvend sig forleden en Steen om Halsen, hvormed han sprang ud i Fjorden og druknede sig, efter at han Aftenen forud havde bebudet sit Endeligt og taget Afsked fra alle sine Bekiendtere. En Cattuntrykkersvend forsøgte det samme; men blev fisket op igjen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Odense. Vi have nu en stræng Jule-Vinter, men hidtil uden Snee. Allerede hører Man flere Ulykker af at vove sig paa Jsen. Jblandt andre druknede første Juledag en Dreng paa Dallund Søe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Som en Sjeldenhed maae det ansees, at en levende Odder for nogle Dage siden kom ud fra en Stald her ved Byen, og blev dræbt. Den er ventelig søgt hertil fra Kanalen eller Næsbyehoveds Søe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Aalborg Kirker. Udi Budolphi og Frue Sogne ere i afvigte Aar 1822 Ægteviede 55 Par. Fødte, af Mandkjøn 117, af Qvindekjøn 100, tilsammen af begge Kjøn 217, deriblandt 1 Par Tvillinger og 33 udenfor Ægteskab. Døde, af Mandkjøn 100, at Qvindekjøn 84, tilsammen af begge Kjøn 184; deriblandt 6 Dødfødte. Altsaa i begge Sogne 33 flere fødte end døde. Søndagen efter Nytaar prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hr. Dr. Claudi, i Frue Kirke Hr. Stiftsprovst Schjerup. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Hen berg; i Frue Kirke Hr. Fuhr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Ægteviede. Den 3die Januar, Ungkarl Søren Mikkelsen og Pigen Kirsten Jensdatter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Døbte. Den 29de Decbr., Skolelærer og Kirkesanger H. Poulsens Søn, Christian Michael Julius; Fadd. Mad. H. Dreier, Jfr. Svenningsen, Collecteur Grønnerup, Kjøbmand Ellermann, Jnstitutbestyrer Stephensen, Viinhandler Bolund. - Værtshuusholder Gunde Jensens Søn, Jens Christian; Fadd. Mad. Kjærsgaard, Jfr. Ravnkilde, Kjøbmændene M. Galthen og Jbsen, Bager Holst, Værtshuusholder Chr. Kongerslew, Kobbersvendene Larsen og Lassen, Tjenestekarl H. Jørgensen. - Huusmand S. Christensens Søn, Lars Christian; Fadd. Huusmand Chr. Nielsen og Kone, Pigen Karen Christensdatter, Huusmand J. Drevs, Ungkarl M. Christensen. Den 1ste Januar, Skolelærer W. Jacobsens Søn, Anton Carl, Fadd. Mad. L. Christensen, Jfr. E. Bach, Skolelærer L. Christensen, Handelsbetient O. Høst og Barnets Fader.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Begravede. Den 28de Decbr. Huusmand Christen Sørensen, 50 Aar. Den 30te, Arbeidsmand Niels Lausens Kone, 74 Aar. Stolemagermester Jens Bunkes dødfødte Datter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Bekiendtgjørelser. Efter et Aars Lidelser, og i sit Alders 53 Aar behagede det Forsynet i Morges Kl. 2 ved en blid og rolig Død at bortkalde vores højtelskede Tante Frue Cicilie Marie Glud, fød Bjerre, Enke efter afgangne Major og Ridder Andreas v. Glud. J det vi dybt føle Tabet af en mod os saa om og kjerlig Plejemoder, opfylde vi herved den tunge Pligt at bekjendtgjøre dette for os saa sørgelige Dødsfald for den Afdødes Familie og Venner. Nibe den 31te December 1822. Karen K. Færch. Niels Færsk. Søren Glud.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Brød=Taxt, hvorefter Byens Bagere sig indtil videre have at rette.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 Skill, i Tegn skal veie 14 Lod. En Hvedesimle for 4 s., 14 Lod. Et Rundebrød for 2 s., 7 Lod. Hvedetvebakker for 2 s. 6 Lod 2 Qvt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød for 8 s. Tegn skal veie 1 Pd. 16 Lod. Et dito for 4 s., 24 Lod.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Brød af grovmalet Rugmeel. Et Brød for 32 s. Tegn skal veie 13 Pd. 3 Lod. Et dito for 16 s., 6 Pd. 20 Lod. Et dito for 8 s., 3 Pd. 10 Lod. For grovt Rugbrød, som Jndvaanerne selv udi deres Huse deine og opslaae og Bagerne derefter for dem bage, betales indtil videre udi Bagerløn 7 s. Tegn af en Skjeppe Meel, og mere maae ikke tages. Alt Brød, som Bagerne bage, skal være godt, samt forsvarligen og til Maade udbaget, og have Bagerne derhos i Henseende til Vægten, nøje at rette sig efter forestaaende Taxt, ligesom de og tilholdes hver at sætte sit Navn eller Mærke paa det Brød, som af dem bliver bagt og forhandlet, alt under Straf og Ansvar i Følge Anordningerne. Naar Brødet er gammelt, maae ei ansees at det veier 1/2 Lod ringere paa hver 12 Lod, dog maae Bagerne jevnligen være forsynede med frisk bagt Brød. Aalborg Raadstue den 31te Decbr. 1822. Magistraten.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Udkommen er : No. 1 af den cimbriske Mercur for 1823, et Ugeblad af blandet Jndhold. Det indeholder: Mercuren, den 1ste Januarii 1823. - Phantasie i en Bjergegn. - Aabent Tafsel - Et Elskovsvers til Nytaar. - Et Ønske - Pigen fra Valenciennes. - Paradisfuglen. - Reisen til Erfurt. - Missceller og Anecdoter. - Bekjendtgjørelse. - Subskription paa Bladet modtages fremdeles hos Udgiveren og Forlæggeren. Albert Borch. Aalborg den 3die Januari 1823. Da nærværende Tids Conjuncturer medføre, at de fleste for brugende Nødvendigheder betales contant og ei annoteres, som meest Brug forhen, til Afgjørelse en Gang om Aaret enten til Snapsting eller til Nytaar, følger at Undertegnede ei heller see sig istand til at følge den forhen blandt Lægerne brugelige Skik, at opsætte det os tilkommende Salair for Assistence hos Syge til Afgjørelse blot 1 Gang aarlig. Til den Ende finde vi os foranledigede til at erklære: at med Undtagelse af de Familier, som vi have sluttet eller for Eftertiden slutte en fast staaende aarlig Accordt for vor Assistence hos samme i Sygdomstilfælde, alle Øvrige, vi have ydet Lægebistand, behagelig ville enten qvartalitter eller i det seneste til hvert Aars Snapsting og Nytaar afgjøre det os debiterende for den i dette Mellemtidsrum ydede Assistence, for derved at fritage sig og os for videre Uleilighed og Ubehagelighed, da længere Henstand, paa ingen Maade kan ventes tilstaaet. Tilmed ville vi ikke undlade til Underretning at anføre den Kongel. Resolution af 3die Marts 1813, der bestemmer Lægernes Salair saaledes: Den i Fr. af 20de Decbr. 1619 og 4de Decbr. 1672. " fastsatte Taxt *) skal vedblive, og overgaae til Rigsbankpenge S. V., saaledes, at der for hver Rigsort, der i " sidstnævnte Forordning er fastsat, beregnes 40 Skilling R. B. S. V.; hvilken Taxt imidlertid kun bliver at tage til "Følge i de Tilfælde, hvor Betaling for Lægens Tilsyn skal " bestemmes ved Rettens Middel, som f. Ex. i Opbudsboer, "Stervboer og deslige; hvorimod det skal være Lægerne aldeles uformeent, ligesom tilforn brugeligt, at modtage ube" stemte Honorarier for deres Tilsyn med Syge, naar samme efter egen Drivt eller frivillig Overeenskomst ydes dem. Aalborg den 1ste Januari 1823. Hansen, Scheel, Justitsraad og practis. Læge. Justitsraad og Stiftsphysicus, Koppel, Westergaard,
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
practiserende Læge. Districtschirurg. a) Sidstnævnte Forordning udtrykker sig saaledes: "Hvad Medicinen, Umage og Opvartning hos Patienten angaaer, da bør enhver derfor i det mindste nyde efter C. IViFr. 20de December 1619, nemlig: af hver Patient for første Gang fornøies 1/2 Rdl., siden for hver Gang de visitere alene Patienten uden nogen Recepts Forsattelse en Rigsort, naar de baade besøge og skrive Recept 1 1/2 Rigsort." Fra Kortfabriqveur J. Holmblad er sendt mig i Commission følgende 3 Sorter: Af de almindelige stemplede Kort 3 Mk. pr. Spil Af de kobberstukne dito dito 4 Mk. pr. Spil. Af dito Tarok=Kort 9 Mk. pr. Spil. Aalborg den 1ste Januari 1823. Rottbøll Sadolin.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Her fra Gaarden er i Aftes bortløben en Karl navnlig Jens Christian, Holsteener af Fødsel, mørk af Haar, koparet og liden af Væxt, taler temmelig godt Dansk og foren Deel Aar siden har været i Tjeneste hos Muurmester, Sauer i Aalborg, og der begik en Forbrydelse hvorfor han var i Viborg Tugthuus i nogle Aar. Ved hans Bortgang herfra har han borttaget fra min Avlskarl en graae hjemmegjort Frakke, et Par næsten nye Støvler, en guulstribet Vest, et rødprikket Halstørklæde, en halvslidt Hat og et gammeldags Lommeuhr med Sølv=Skive og 2de Sølv Kasser; og fra min Kudsk et Sølv Kapseluhr med 2de Kasser. Hvor han maatte træffes bedes han for min Regning paagreben, for derefter at lide sin fortjente Straf. Dronninglund den 2den Januari 1823. Møllerup.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Undertegnede ønsker af sælge deres tilhørende Chaluppe, Caro ling, drægtig 5 Commercelæster, beliggende ved Toldboden, i seilbar Stand. S. N. Svare. A. K. Flørnæs.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Følgende nye Bøger faaes hos Undertegnede: Eunomia eller Samling af Afhandlinger henhørende til Moralphilosophien, Naturphilosophien og den danske norske Lovkyndighed, af Dr. Ørsted, 4 Bd. indb. 7 Rbd. Juridisk Tidsskrift 5 Bd. 2 Hef., 2 Rbd. Bidrag til christelig Eftertankes og Opbyggelses Fremme, af Liebenberg, Ridder af Dannebrogen, 1 Bind 1 Hefte, 9 Mk. Tidsskrift for Naturvidenskaberne, udgivet af Ørsted, Hornenemann, Reinhardt, No. 4, 1ste Aargang 4de Hefte, 1 Rbd. Palmer forfattede af Pastor Kampmann, 3 Mk. Forsøg til en kort og fattelig Lærebog i Agerbruget til Afbenyttelse for den danske Bonde, af Dalgas, 1 Rbd. Den astronomiske Ungdomsven 4de meget forøgede Oplag, forsynet med oplysende Afbildninger og med et Globuskort, indb. 4 Mk. Daglig Lomme Calender for 1823, i Læderbind 9 Mk. Skrive- og Reise-Calender for 1823, indbunden 36 s. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Nogle Fjerdinger godt Herregaards-Smør ere at faae i Gaarden 239 i Bispensgade.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Paa Hjørnet af Brødregyden og Nyegaden er 3 Stuer, Kjøkken, Spisekammer og Hauge med mere at faae til Leie til Paaske Fløttetid, om Leien accorderes med A. Ludvig. De Værelser som nu for Tiden beboes af Baronesse de Rosenkrants udi min Gaard paa Nørregade No. 597, som er indrettet for en honet Familie, er til Paaske Fløttetid at saae til Leie af J. Krog. Ligeledes er Stedet paa Hjørnet af Lille- og Storenyegade til Paaske Fløttetid at faae til Leie af Jens Krogh.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
En stumphalet hvid og brunbroget Tævehund, noget lignende en Hønsehund, er bleven borte heri Byen den 1ste Januari, hvem som om bemeldte Hund kan give Oplysning, loves en Douceur naar det meldes paa Adresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
En ugift og duelig Gartner, der tillige kunne paatage sig at være Skytte, ønskes til førstkommende Mafdag. Hr. Handelsgartner Bech giver Anviisning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Auctioner. et J Følge Forlighaverens Begjæring bliver den Karethmager mester Meyer tilhørende og paa nordre Side af Bredegade her i Aalborg under No. 540 beliggende Gaard opbudet til Salg ved trende offentlige Auctioner og ved den tredie absolut bortsolgt, nemlig: Torsdagen den 16de Januar. Torsdagen den 23de Januar, og Torsdagen den 30te Januar førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. De tvende første Auctioner, afholdes paa Stadens Tingstue og den tredie og sidste i Gaarden selv. Conditionerne, som ere meget fordeelagtige, kunne erfares hos Landvæsenscommissair Haasum. Aalborg den 27de December 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-03
Løverdagen den 11te næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, afholdes 5te Auction over den Snedkermester Ludvig Ellerbrocks Stervboe tilhørende og i Urbandsgade under No. 148 beliggende Gaard, hvorudi, efter de nu forandrede Conditioner, samtlige derpaa heftende Prioriteter, kan blive indestaaende. Aalborg den 3die Januar 1823. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
Portugal. Den 1ste Decbr. aabnedes Cortesmoderne i Lissabon. Hans Majestæt kunde formedelst Upasselighed ikke selv være tilstæde ved den høitidelige Aabning. Han havde dog forsøgt paa at begive sig derhen, men hans Upasselighed var underveis tiltaget. Hans Minister forelæste derfor den Tale, som var bestemt til at holdes af Kongen. "Den største Deel af det portugisiske Folk, siger han blandt Andet deri, elsker lykkeligviis Constitutionen, fordi det erkjender Nødvendigheden af en Reform. Fredeligsindet og Fornuften og Loven lydig erholder dette herviske Folk daglig nye Fordringer paa den udmærkede Rang, der tilkommer det blandt civiliserede Nationer. Jeg vil stedse, saa sluttede han, være beredt til at medvirke til Nationens Vel, da jeg ikke kan tænke mig, hvorledes jeg selv kunde leve lykkelig, naar ikke Overflod Værdighed, Dyd og Lyksalighed udovedes og fandtes hos det portugisiske Folk". Cortespræsidenten Moura udtømte sig i sit Svar herpaa til Kongens Ros, i det han viste, hvorlangt de Konger, der udmærkede sig ved glimrende Vaabendaad, stod tilbage for dem, der som Joao Vl. søgte at tilfredsstille de dem anbetroede Nationers Ønske, og stifte eller igjen oprette borgerlige Selskaber. Et Aar af Joao Vls Regjering fremviser flere ærefulde Begivenheder end Aarbundreder af andre Dynastier. Vi have, saa sluttede Præsidenten, Jntet at frygte or vor Sikkerhed uden fra, fordi Europas Nationer, lede af fordærvelige Tvistigheder, og oplyste om de falske begreber af Storhed, synes at føle Trang til at forbinde med Hinanden, og broderlig række hinanden Haanden. ee den Nation, der grundede sit Velfærd paa Andresuin. Det Første, Man da foretog sig i Cortesmødet, var at relæse følgende vigtige Skrivelse: "Da Hendes Majestæt dronningen har vægret sig ved at besværge Monardiets Constitution, saa har Kongen besluttet, med Hensyn til Høistsamme at bringe det Cortesdecret i Udøvelse, hvoref er Enhver som vægrer sig ved Eeden, skal forvises Kongeriget og tabe en portugisisk Borgers Rettigheder. Men fordi Dronningen har forestilt, at hendes Sundheds Tilstand ikke tillod hende at reise, saa har Hans Majestæt, efter iforveien at have spurgt Lægerne, udgivet det Decret, at Dronningen med de Personer, hun behøver til sin Tjeneste, skal begive sig til Lystslottet Ramaldan, uden dog at tage Nogen af hendes 2 Døttre, Jnfantinderne, med, med det Tillæg, at dette Ophold kun skal vare saalænge, som Hendes Majestæt Dronningen for hendes Helbreds Skyld ikke kan forlade Kongeriget.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
Spanien. Det angives nu som ganske bestemt, at en Alliancetractat er sluttet mellem dette Land og Portugal. 8000 Mand Portugiser skulle rykke ind i Spanien; ogsaa tales om en Handelstractat, som skal afsluttes med Portugal. J Madrid selv synes endnu Alt at være roligt, dog have flere Regimenter faaet Ordre til ufortøvet at marschere til Hovedstaden, som Man formoder, ianledning af nyopdagede Jntriguer. Man har saaledes i Cadix opdaget en Sammensværgelse, hvis Medlemmer vilde udlevere Staden til Troestropperne. Regjeringen har foreslaaet Cortes, at erklære den 7de Julii for en Nationalfestdag, til Erindring, om den opreise et Mindemærke paa Constitutionspladsen, og et Basrelief i Cortessalen, og lade slaae en Skuepenge, som skulde uddeles til dem, der paa hiin Dag stode under Vaaben. J de 2 sidste Cortesmøder har intet Vigtigt for Udlandet været afhandlet. Jfølge en Beretning af Finantsministeren beløber Spaniens rentebærende Gjeld sig til 4495 Mill. 820486 Realer, og den Rentefrie til 2602, Mill. 829052 Realer. Hele Resten af Troesarmeen bestaaer af 3500 Mand, som cantonnere i Rivesalte, St. Laurent og andre Landsbyer ved Foden af Pyrenæerne. Mina har udstædt en Generalpardon for alle Troestropperne, som dog kun strækker sig til Soldaterne og Sergeanterne, men ikke til Officerer re. Endeel have ogsaa benyttet den og forladt deres Che For kort Tid siden døde i en Landsbye i Finland en Bondekone, 115 Aar gammel. Hun efterlader 72 Børn og Børnebørn, og var kun en eneste Gang syg i hendes Liv.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
Engelænderne kjøbe for svære Penge Canovas Mesterværker, og sende dem til deres Fædreneland.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
Posten fra Christianssand til Stokholm er den 2den December bleven overfaldet og plyndret af Røvere.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
J Engelland blev nyelig En, som efterlod sig megen Gjeld, erklæret for død og begravet. 2 eller 3 Dage efter heed det, at Man havde seet hans Gjenfærd. Dette vakte Mistanke. Nogle vilde have fundet Spøgelset meget legemlig: Man aabnede Liigkisten, som da befandtes at være fyldt med lutter Stene.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
Et offentligt Blad lod nylig de gode Spanier (ies bons espagnols) falde nogle Procent paa Londoner Børsen. De fra Sydrusland kommende Græker blive underholdte og indskibede paa den hellige Faders Bekostning.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
En Corporal ved Calmarregimentet, ved Navn Sandberg, som 1808 forlod Sverrig og gik til Rusland, har der opsvunget sig til Generalmajor. Han er nu død i denne Tid, og har efterladt sig en betydelig Formue.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
J Berlin har vedkommende Øvrighed ladet bekjendtgjøre, at en undvegen Kjøbmand, Bernhard, efter den anstillede Criminalundersøgelse, er dømt til at ansees for en bedragersk Bankerotteer, og desaarsag erklæret for at være æreløs, og at hans Navn skal opslaaes paa Galgen. Han opfordres til inden fire Uger at søge Restitution, da efter den Tids Forløb Dommen fuldbyrdes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
Hr. Cailland fra Nantes, som for nogle Aar siden gjennemreiste Thebens Oiser og den hele Thebenske Ørk, kom efter adskillige Dagreiser til den af ingen bekjendt Europæer, hidtil betraadt Stad, som hans Ledsagere kaldte Secket og hvor han forefandt 500 Steenhuse, der ikke beboedes af et eneste menneskeligt Væsen. Paa Husene saaes endnu Billedhuggerarbeide og allehaande Zirater, og i Gemakkerne Lamper af brændt Leer og Brudstykker af smukke Vaser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1823-01-06
J en tæt ved Staden beliggende Klippe vare tre Templer udhugne, paa hvilke ikke allene den ægyptiske men ogsaa græsk Bygningsmaade var umiskjendelig, og som forekom vor Reisende at være adskillige Tusinde Aar gamle.