JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Efter Begjæring af Procurator Jensen der i Byen, paa vedkommende Forliigs= og Udlægshavers Vegne, bliver forrige Jens Berlins Plads og Pakhuus No. 483 i Kongensgade ved Stranden, næ ved Aalborg Slot, stillet til Bortsalg ved offentlige Auctioner, som afholdes i Onsdagen den 22de August ) førstkommende, den 5te Septbr. den 19de) hver Dags Formiddag Kl. 10, der paa Stadens Raadstue. Conditionerne ere til Eftersyn hos Auctionsreqvirenen. Hvilket herved bekiendtgiøres saavel til Liebhaveres som Panthaveres Efterretning, overeensstemmende med Plac. af 27de April 1817. Aalborg, den 3die August 1832. Schmidt.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Efter Forlig og Udlæg, bliver holdt Auction over Skipper Hans Kierbyes E adøde Enkes Huus No. 121 der i Byens Strandgade, Tirsdagene den 18de September, 2den og 16de October d. A., hver Gang Kl. 10 Formiddag, i selve Huse. Dette bestaaer af 9 Fag Stuehuus, 1 Et. Muur og Egebindingsværk, samt 16 Fag Udhuus, med ialt 3 Jldsteder. Hvilket bekiendtgiøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Kierteminde, den 31te August 1832. Thaulov følge Forliig og derefter passeret Execution og Udlæg, bliver det Sned ter Lerche tilhørende Huus med Hauge, beliggende i FrederiksborNyhuse, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes Løverdagens den 22de September, 6te og 20de October førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, de 2de første Auctioner paa Hr. Cancellieraad, Byefoged og Birkedommer v. Hadelns Contoir i Hillerød Kiøbstæd, og den tredie Auction paa Eiendommen, der agtes solgt. Conditionerne, med øvrige Oplysninger. Eiendommen betreffende, kunne forinden Auctionerne erfares hos Procuraret Møller i Hillered. Ifølge Forlig og Udlæg, stilles til 3de Auctioner, som afholdes : Løverdagen den 29de September. dito - 13de October og dito - 27de dito næstkommende; hver Dags Formiddag Kl. 10. Den Mikkel Nielsen i Hør tilhørende Gaard sammesteds, stor ende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 3 Skpr. 1/4 Alb. med Sæd og Afgrøde. Første og anden Auction holdes paa mit Contoir heri Byen, men 3die Auction, hvorved den udlagte Besætning, Ind- og Udboe tillige forauctioneres, i selve Gaarden i bemeldte Horn. Conditionerne erfares paa mit Contoir. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 30te August 1832. Blichfeldt. følge passeret Execution og Udlæg, og efter Vedkom Nestved. J mendes Reqvision, bliver den Parcellist Anders enten ildørende Paren, af Lars Pedersens Gaard i Gieldsted, an til 3de offentlige Auctioner, nemlig Tirsdagen den 2den, 16de og 30te October 1832, de 2de første Auctioner afholdes paa Nestved Raadstue, og 3die Auction i selve Eiendommen, hver Dags Middag Kl. 12, Parcellens Jorder, af Hartkorn, Ager og Eng: 1 Td. 1 Skpr. 2 Fdkr. 2/8 Alb., har et Areal af omtrent 16 Tdr. Land geometrisk Maal, og Bygningerne bestaae af et Stuehuus paa 6 Fag og et Udhuus paa 6 Fag. Hvilket herved tiener, saavel til Liebhavernes som Pante=Creditorernes Efterretning, og ere Conditionerne forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Nestved, den 31te August 1832. N. S. Schønheyder.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Efter vedkommende Skifterets Begiering, bliver det Henrette MaSlages Stervboe tilhørende Sted i denne Byes Adelgade under Ma No. 70, bestaaende af 3 1/2 Fag Forhuus, Egebindingsværk, med Steentag, til Gaden og Straatag til Gaarden, med iværende Bilæggerovn, Grund Gaard og Haugeplads, samt Græsningeret paa Bekkeskov Overdrev, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes : Mandagen den 8de October 1. 22de f. M. ) d. A., Formiddag Kl. 11, - 5te Novbr. paa denne Byes Raadstue; hvilket herved bekiendtgiøres saavel til de Lysthavende, som vedkommende Pantecreditorers Efterretning, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nysted Byefoged-Contoir, den 1ste September 1832. J Schwensen.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Stevning. Johan Holstein, Hans Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad Dommer og Skriver ved Kiøbenhavns Amts Rytterdistricts søndre Birk Giør vitterligt: At efter Begjæring af Bagermester Jesper Hansen Hamborg af Kiøbenhavn og i Henhold til den ham under 28de August, d. A. allernaadigst forundte Bevilling, indstævnes herved med Aar og DagVarsel den eller dem, der maatte have i Hænde en til fornævnte Bagermester J. H. Hamborg af Bagermester Abraham Borup under 13de Juni 1817 for 1000 Rbd. N. V. udstædt og den 2den Juli næstefter ved Kiøbenhavns Amts Kysterdistricts søndre Birkeret tinglæst Obligation, hvorved er givet første Prioritets Vanteret i et fornævnte A. Borup i Waldbyunder Kiøbenhavns Amt tilhørende Huus og Grund, at møde den første ordinaire Retsdag i April 1831, om Formiddagen Kl. 10, for mig her i Retten, der holdes i Frederiksholms Arresthuus i Kiøbenhavn, for med ovennævnte Obligation et fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggiøre, da bemeldte Sligation, saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, ved Dom vil vorde mortificeret, Forelæggelse eller Lasdag kan ifølge Forordningen af 3die Juni 1796 ikke ventes. Dets til Bekræftelse under min Haand og Embedssegl. Frederiksberg, Kiøbenhavns Amts søndre Birks Comptoir, den 5te September 1832. Holstein. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Proclama. Freditorerne i den deri Byen bortdøde Klokker og Skolelærer Jes Hansens Boe indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til inden Udløbet af denne Termin for mig som Skifteforvalter i bemeldte Stervboe at anmelde og documentere deres resmæssige Krav. Ribe, den 29de August 1832. Tranberg.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Ved Proclama af 25de dennes der vil blive læst ved Under og OverBretten, er Creditorerne i Boet efter afdøde Ungkarl og Gaardmand Lanst Jørgensen af Østervedster indkaldte, med 12 Ugers Varsel, ud poena præclusi & perpetui silentii, til for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres paa bemeldte Stervboe havende Krav. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Ribe, den 23de August 1832. Tranberg.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
ved Proclama, som læses inden vedkommende Over= og Underret, ere Balle og Endvet, som formene sig at have nogen Fordring paa den Barløse afdøde Aftægtsmand Claus Thomsen og efterlevende Hustrue Anne Clemmensdatters Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, at melde sig for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Bang Herredscontoir, Assens, den 29de August 1832. Sundorph.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
ved Proclama, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne, Bener deri Byen afdøde forhenværende Bagersvend Søren Døsse, den har været under Værgemaal siden 18de Januar 1827, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgiøres. Helsingøers Skifteret, den 3die September 1832. Steenfeldt. Roger: Knudsen.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Henrette Nalatzi, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde deres Fordringer og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteret : ligesom og den Afdødes Arvinger indkaldes med lovligt Varsel, at møde og lagttage deres Tarv under Skiftet. Nysted Skifteret, den 1ste September 1832. J Schmensen.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
de som have Noget at fordre i de under Skiftebehandling værende Boer efter. 1. afdøde Huusmand og Slagter Lars Jensen Mos og efterlevende Enke i Maglemmer og 2 adøde Gaardmand Jørgen Hansen og efterlevende Enke i Blands, under Grevskabet Knuttenborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til derom at melde dem for mig, som committeret Skifteforvalter, ligesom ogsaa den Førstnævntes Debitorer, med lige Varsel indkaldes til at betale hvad de skylde. Kundtenborg pr. Mariboe, den 14de August 1832. Gram
Berlingske Tidende, 1832-09-06
ved Proclama, som er læst ved Callundborg Byeting den 25de August Baar og ved den Kongelige Landsoverret samt Hof og Stadsret Dag Dato, ere alle og Enhver, som formene sig at have noget at fordre i afg. Herredsprovst i Acts og Løve Hetteder og Sognepræst der i Byen Peter Bolstes Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter, inden bemeldte Tidsforlod at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger ved samme Proclama indkaldte med lovligt Varsel, til at legitimere deres Arveret og paasee deres Tarv under Boers Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Callundborg, den 3die September 1832. Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands 5 - 1832 4 33, overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, som maatte dave Noget at fordre i afgangne Brygger og Brændensbrænder RubolsChristodersen Høyrup og efterlevende Enke Else Hvorup, fo Mortensen, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Barsel til den Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovlig Varsel indkaldte til at legen mere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; bort herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 31te August 1832. Nollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Freditorerne i Stervboet efter afgangne Karen Rasmusdatter T forden afgangne Mand, Selveierhuusmand Hans Pedersen af Bester paa Øen Livsøe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel for at anmeldte og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter i Bo Arts og Skippinge Herreders Contoir i Kallundborg, den 1ste Septemde, Sæde.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Land 183. - 1832 6 33. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De, formaatte have Noget at fordre i afgangne Skrædermester Johann Christian Schmidts og forhen afdøde Hustrues Karen Svendsdatters fællet Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skiftecommissionen i anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de afdøde Karen Svendsdatters Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets, samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissii Kiøbenhavn, den 3die September 1832. Buchwald. Mollerup. Freditorerne i Stervboet efter Fæstegaardmand Hans Jensen og ligelede Ladøde Hustrue Grethe Hansdatter af Tofte, indkaldes henmed 12 Ugers Varsel, til for mig, som beskikket Skifteforvalter, inden den Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Sterskabet Christianssædes Skifteret pr. Mariboe, den 2den Septender J. M. Lotzen.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
1832. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 5to 1832. 6 33. Lands Overret samt Hof og Stadsret ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den i Aaret 1810 deri Staden afdøde Fæstningsstade Carl Pelsener eener Peltner, indkaldte med 12 Ugers Varsel til der i Skifte=Commissionen at anmeldte og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdøde Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere dekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissii Kiøbenhavn, den 31te August 1832. Nøllerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Creditorerne i Stervboet efter Sognepræst for Skallerup og Wenneder, Menigheder, Hans Kannestad, indkaldes herved med 12 Uger, Varsel, til for mig, som Skifteforver, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. En Skiftesamling i Boet holdes paa Raadstuen i Hiørring Løverdagen den 29de September næstk., Formiddag Kl. 10 Slet. Koefoed. Hiørring, den 30te August 1832. Dritte und lerste Bekannemachung. Der bieseldt ringe Zeit ciablittigevesene Kansmann, Nicolaus Petersen B. S. har sich vor mehreren Mongen von hier enternt, odne sid die Verwalting seiner urikgelassenen Waaren und Effecten zu sørgen und megen Forisehung und Beending einer von den commercirenden Bürger, und Gaswitid Christian Sinnerup dieseldst vider in in pcto dediti294 Rbd. og s. S. M. anhangig gemacten Rechtssache einen gedstig instruitten Mandatar garickulassen. Wenn daget anf Anttag des Kligen Sinnerup per decretum som beutigen dato zur Verhandling und Enscheidung dieser Rechtsache ein priciser Termin af Dannerstag den 28de Febr. 1833 anberghmt worden, und disses Decret dem beklagten Nicolau Petersen B. S. nicht insinuriet werden kann, da sein Anfenthaltsort nigbekannt ist, so mild derselde hiedunch offentlich von diesem Termine in Ken nis gesegt, und borgeladen, in demselden sin gehørig zu sistiren, widtige falls er zu gewattigen dat, dan auf Antrag des Kligers definitive in contumaciom midder ion werde erkannt werden. Zugleich werden Alle udJede, velde Ansprude und Forderungen, ste ruhren der ans melden Grunde ste wollen, an die von dem genanten Nicolaus Petersen B. S. der gurgelassenen und dereits offentlich anf Antrag des dafor bestellten Carator verinterten Guter maden zu können vermeinen, dierm peremtorischund der Strafe der Priclusion von der dessalligen Masse gelden und besedligt, sich dieserwegen innerhalb 12 Wochen, vom Tage det letten Bekannemachun an, im Stadtsecretariate zu melden, die datioeta in Hinden habenden Documente urichristlich vorzuzeigen und abscristlich jurückjulaffen, and Actenprocuratur zu bestellen, demnichst ader det Weisere zu gewattigen. Endlich mild zur Justification der af disse Anffordering gemeldet melde den Ansprüche Termin auf Dønnerstag den 28sten Febr. 1833 hiebud er beramt, und der abwesende Nicolaus Petersen B. S. besedligt, i diesem Termine zur Wahrnedmung seiner Gerechtsamme sich einzufinden, in dem er sønst zu gemattigen har, das die ans den verkauften Waaren u Effecten geløste Auctionssumma zue Befriedigang der sich meldenden Eidtoren sor velt idunlid werde verwandt werden. Flensburg, den 21sten August 1832. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadisecteur.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
Dritte und lette Bekantnachung. Extract. des No. 211 in extento eingerickten Proclamslundiger und Plandiehaver des zum Concurs gekommenen Ligenbindelse E. Nichael Schaumann dieseldst haven sich inerhald 12 Bøder, den Vermelding der geseplichen Nachtheile im Stadssecretariate nu medde und das Ordningsmassige zu besbachten. Flensburg, den 30 August 1832. Bürgermester und Kald.
Berlingske Tidende, 1832-09-06
ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst ved vedkommende Red Beer, ere Credi= og Debitorerne i Stervboet efter afdøde OverstidschimBent Bentzen, som beboede et Arvefænested her paa Grevskabet, Langesøe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig, som beskikket Skiftefenvalter, inden denne Tids Forløb, de Første at anmelde og beviisliggenderes Fordringer og de Sidste at betale deres Skyld til Boet; hvilket herre endvidere bekiendtgiøres. Grevskabet Christianssædes Skifteret pr. Mariboe, den 2den Septem J. M. Lytter.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
London, den 31te August. Et engelsk Fartøi, som forlod Gibraltar den 19de August, saae underveis den 24de August et stort Krigskib, der styrede lad Oporto, og efter Beskrivelsen var det Franske Liniestid, paa 6, Kanoner, som Don Pedro har forskaffet sig til sin lille Eskadres Understyttelse.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Krigsbriggen Shaldrake er i Løverdags kommen fra Halifax til Falmouth. Vinteren har i hele Ny Skotland været særdeles stræng. Jsen var endnu ikke brudt op den 16de August, da Briggen seilede til Europa. Det seer derfor misligt ud med Høsten og med alle Slags Vegetabilier a. Nøden er meget stor i hele Provindsen, i Særdeleshed blandt dem, som fra Ensova ere udvandrede dertil.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Om Matrosen Dennis Collins, der nyelig gjorde et Atsentat paa Kongens Liv, ved at kaste to store Stene efter ham, og hvis Dødsdom nu er formildet til Deportation, læses For gende: - Hvad han frygtede meest, var, at man skulde frikjende ham og atter støde ham ud i den vilde Verden. Meen end eengang sagde han: "Dersom Præsten i Dag vilde give mig Sakramentet, saa vilde jeg hellere døe i Morgen end endnu en gang gaae fri ud i Verden, hvor ikkun Nød og Usselhed venten - J hans Væsen er intet Pralende, heller ikke bemærket man noget Spor af Raahed. Hans eget Ønske var, at han maatte dømmes til evigt Fængsel, thi da maatte man jo føde ham, og han vilde ikke meere finde Leilighed til at gjøre Ondt Han fortalte selv, at han to Gange havde været indspærret, fordi man holdt ham for vanvittig; engang ombord paa Skibet, og en anden Gang i hans Fæderneland, Jrland; øiensynligen er hen af en meget irritabel og heftig Charakteer. Denne gamle Forbryder satte en høi Priis paa, at kunne fremstille sig nogen unde pyntet for sine Dommere; han har nu et nyt Træbeen, som udtrykkeligen er blevet forfærdiget i denne Anledning. Hans gamle Træbeen og de Klæder, som han havde paa, da han be sit Forbrydelsen, har en Fransk Dame kjøbt som Sieldenhed, Man agter nu at sende en Mængde qvindelige Forbrydere til an Diemens Land, hvor der er stor Mangel paa Fruentimmere. udskillige Skibe udrustes dertil, og næste Søndag skal Ostindiefareren Frances Charlotte" seile med 180 Forbrydersker til Hobarts Town. Med det samme Skib afgaae desuden 50 frie unge tiftelystne Englænderinder til Van=Diemens=Land; de komme paa Skibet aldeles ikke i nogen Berørelse med hine Forbrydersker. disses Overfart betales af forskjellige Sogne, der have valgt dette Middel, for at befries fra den Byrde, at ernære dem. En tige og to erfarne Matroner ledsage Passagererne. Jnden de Tid skulle tre andre Skibe følge med en lignende Trans Londons Gasbelysning fordrer aarlig 38000 Chaldrons (16. Sillioner Pund) Kul. Paa Gaderne brænde 7,500 Laterner, og i Husene 62,000 Lamper. Gasrørene havde i Aaret 1830 firede en Længde af et Tusinde (Engelske) Mile. Følgende Liste paa Regerslaverne, som eies af christelige Magters Undersaatter, er temmelig correct: i Britiske Colonier ............ 80000. Franske Colonier . . . . . . . . . . . . . 20 Cuba og Portorico . . . . . . . . . . . . Sæd, Andre fremmede Colonier . . . . . . . . . 2500 De forenede Nordamerikanske Fristater. 1650,000 Brasilien. . . . . . . . . . . . . . . . . 20000 tilsammen 5 Millioner 225000. Mennesker, som af deres christne Medmennesker holdes i Træk dom.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Paris, den 29de August. Som vist forsikres, at Fyrst Talleyrand i Morgen forlader Paris og begiver sig til London. Aldeles vist er det, at Hr. Durand de Marenil (der fungerer i London som Fransk Chargs d'Affaires, medens Tallayrand er borte) har sendt en Coureer til det udenlandske Departement i Paris, og udbedet sig Jnstructioner, i Henseende til de Belgisk Hollandske Anliggender. Disse Jnstructioner overdringer Fyrst Talleyrand selv. Den Termin, inden hvilken den afsatte Hertug Carl af Bruus vig skal forlade Paris og Frankrige, udløber i Morgen. Dersom han ikke godvilligen reiser, saa er det vort Cabinets faste Beslutning, at dinge ham til at adlyde den befaling, der i denne Henseende er givet ham. Denne Forholdsregel er, som med Vished vides, besluttet i Anledning af en Forestilling fra den Kongel. Hanoverske Chargs d'Affaires. Han har modtaget det Løfte af Ministeren d'Argout (som i Grev Sebastianis Fraværelse fungerer som Chef for det udenlandske Departement), at Jntet skal vorde forsømt, for at forebygge Udførelsen af Hertugens Projecter, der sigte til at opvække Uroeligheder i hans forrige Hertugdømme og kuldkaste de nye Jndretninger, der ere skeete til at organisere en bedre Regjering, med Hensyn til Folkets Jnteresse, og hvis Haandhævelse Hovedmagterne have forpligtet sig til at overholde. Ei allene Hertug Carl, men ogsaa hans Agenter, der have fulgt ham til Frankrige, og virket for hans Planer, maae nu friste samme Skjebne, som han selv. Rygterne om denne Fyrstes Krigsrustninger ere paalidelige, thi Contracterne imellem ham og Leverandeurerne af Musketer og Munderinger til hans Armee, ere bekjendte nok, og til Overflod er Contracten mellem ham og den Genuesiske Avanturier, Polsk General Romarino, trykt i vore politiske Blade og aldeles ikke modsagt. Man har ogsaa nævnet de Generaler, hvilke Ex regenten havde foreslaaet, at stille sig i Spidsen for de Batailloner, der skulde organiseres. - Hiin halvforrykte Fyrste agter nu, at begive sig til Schweitz.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Brussel, den 27de August. Journal de Lige indeholder følgende Artikel: "Aarsagen til den Mangel paa diplomatiske Efterretninger, som i flere Dage bemærkedes, er en Feiltagelse i det udenlandske DepartementsExpeditionsbureau i London. De Depescher, der vare bestemte til Sir Robert Adair i Brussel bleve nemlig sendte til Haag, og Sir Robert Adair fik de Depescher, som skulde have været sendte til den Engelske Gesandt ved det Hollandske Hof.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Madrid, den 23de August. (Over Frankrige.)
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Vi have faaet Efterretninger fra Lissabon indtil den 19de d. M. Anledningen til at Don Miguels Eskadre vendte tilbage til Tio, var Linieskibet Døn Johan Altes uundgaaeligen nødvendige Reparation. Dette gamle og brøstfældige Skibs Master vare betydeligen beskadigede, og det havde desuden faaet to Læk det var altsaa umueligt for det at holde Søen i denne Tilstand. Jnden den Miguelitiske Admiral forlod Douros Munding, sendte han en Baad til Willadhav og en anden til Juncalitto, for at underrette de Generaler, der commandere Sydlig og Vestlig for Oporto, om Aarsagen til hans Bortseiling. Don Miguel selv blev ufortøvet underrettet derom ved en Telegraph Depesche, Linieskibet Døn Johann Vl. var det eneste Skib, der voldte Admiral Sartorius Bryderie; da dette nødtes til at vende til bage, maatte Resten af Don Miguels Flaade følge det til Tje thi uden dets Understyttelse vilde Don Miguels Eskadre snart være bleven ødelagt.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Tyrkiet. Wien, den 2de August. - En Engelsk Coureer er gaaet herigjennem til London; han overbringer Meddelelser i Henseende, til de Tyrkiske Anliggender. - Fra Semlin ere mange Geværer sendte til Constantinopel. En Speculation med Vaaben til Orienten er i dette Øjeblik meget fordeelagtig.
Berlingske Tidende, 1832-09-07
Fra den Serviske Grændse skrives under 14de August : " største Jil sendes Krigsfornødenheder af alle Slags fra Donau fæstningerne til Constantinopel, og det i hine nogenlunde undværlige Mandskab til Armeen i Asien. Efter de Anstalter at dømme, som Tyrkerne i den sidste Uge have føjet her i Egnen, seer det kritiskt ud; denne Portens Anstrængelse for sin Existents er maaskee den sidste, som den kan udholde. Overvinder Porten ogsaa dennesinde den truende Fare, saa kan det lykkes den, efterhaanden at komme til Kræfter igjen, og i det mindste tildeels gjenvinde sin politiske Stilling i Europa, thi uomtvivleligen ejer den større indvortes Kraft, end den selv er sig bevidst. Men nu har man under disse Omstændigheder fuld Føje til Mishaab om det i fordums Tid saa frygtede Osmanniske Riges Varighed. Sultanen synes, trods disse sørgelige Udsigter, ikkun lidet at ændse Fremtiden; han higer efter alskens Forlystelser, og finder megen Smag i Festligheder paa Europæisk Viis. Næsten skulde man troe, at han, ængstet af mørke Anelser, søger at bedøve sit Sind i larmende Forlystelsers Tummel.