JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Anecdot. Som bekjendt, har Frederik Vilhelm 1, Konge af Preussen, et undslukkeligt Had til Prokuratorer. Aarsagen til samme var: derik bivaanede Retten i Magdeburg ved en vigtig Prores, hvor Advocaterne for begge Parterne traadte frem, for mundtlig efter bedste Evne at forsvare deres Rettigheder. Den første Advokat, som traadte frem, udviklede Grundene for sin Part med saa stor Færdighed og Snildhed og paa saa indlysende en Maade, at Kongen raabte ligesom mod sin Villie: "den Karl har F. t. m. Ret!" Men neppe var Modparten traadt frem og havde paa ligesaa tydelig en Maade beviist netop det Modsatte af, hvad hiin havde paastaaet, førend Kongen, høilig forbittret, raabte: "Den Karl har F. t. m. ogsaa Ret!" tog Hat og Stok og slog Døren i efter sig. Fra dette Øjeblik luede det uudslukkelige Had til Advocaterne hos ham, som han bestandig nærede, og kaldte dem Lovfordreiere og Forfalskere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Lollands Falsters Politieven. (Jndsendt.)Et Par Ord til Svareren A - v. paa Spørgsmaalene angaaende. Nysteds Vægtere. (See denne Avis No. 28 og 30.)"Det er lettere at laste en Jndretning end at gjøre den bedre. At A - v. har fulgt denne Sætning spores af hans Pro duet. Thi ikke allene Vægteriet i Nysted, men endog andre offentlige Anliggender har før været underkastet en Bremenfeldsk, Critik, og derfor var det vistnok at den bekjendte vittige Holberg fik Stof til at skrive sin Kandestøber. - At kunne give Forslag til Forbedringer er imidlertid en anden Sag, som ei Fuldkommenhed derved opnaaes, opfyldes dog en ubetinget Pligt); men dette Forslag synes ei at burde gaae Avisveien, ligesaalidet som det bør, paa anonymviis, gaae udenfor Sandheden. Jndsenderen af Dette er ligesaavel bekjendt med Vægtervæsenet i Nysted som Av., og tør derfor, frimodig tage til Gjenmale paa hans Svar. At Nysted virkelig kun har een Vægter eller har havt flere i mange Aar er en Sandhed, der ikke kan nægtes. Den omtalte saakaldte Reservevægter er Raadstuetjeneren, der som saadan, og, fordi han tillige er Arrestforvarer, er tillagt en aarlig Løn af Byen, bestaaende af 18 Rbd. Sølv. Mindre er den vel neppe for saadan en Person i andre Byer. Skal han være Vægter tillige, vil Lønnen ei være fyldestgiørende. At han er bleven kaldt Reservevægter har vist nok sin Oprindelse deraf, at Vægteren i ældre Tider har, som og andre Steder har været Tilfældet, tillige fungeret som Raadstuetjener, hvilket man ikke har fundet svarede til Hensigten. En anden Person er derfor beskikket til Udførelsen af hans Forretninger og denne derfor kaldet Reservevægter; altsaa eiheller existeret i det egentlige Vægterfag. Spørgsmaalene: ere Vægterne (rettere i singularis) om Natten saa paapassende, som de bør være, fortjener de deres Løn m.v. har A v. besvaret med Nei, hvori han troer alle Nysteds Beboere ere enige, fordi han sover flere Nætter end han er paa sin Post, og i de faa Nætter han er paa Gaden søger sit Hjem imellem hvert Raab. At ikke alle Nysteds Beboere heri ere enge, derom vil man underrette Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Jndsenderen troer, som Ordsproget siger, at endog Skarnet kan skee Uret", og skyl derfor at sige: at han, ved at gaae paa Gaden lidt senere end almindelig borgerlig Sengetid, har, i det mindste paa det Stykke Vei af samme han passerer, som oftest kommet imøde med Vægteren og har overbeviist sig om at han vaager flere Nætter end han sover. At vel Vægteren, som han statuerer, formedelst Upasselighed (her var det bedre sagt Sygdom) kan en enkelt Nat efterlade sin Pligt, hvorom jeg dog ei er bekjendt, bør dette dog ikke forstaaes som flere Nætter. Jndsenderen vil langt fra ikke undskylde ham heri, men bare aabenhiertig bede Av. at gribe i sin egen Barm og spørge sig selv, opfylder du altid den strengeste Pligt som Menneske og Borger, og om du ikke gjør det, ønsker du derfor at blive blottet: Av." Anmærkning: at Districtet er for stort til een Vægter og at der burde være 2de Vægtere, har jeg aldeles Jntet imod; men her møder den Jndvending: han skal lonnes; Lønnen skal udredes af Byen, som nok er en af de fattigste i Landet, og hvor kjøber man Brød i Ørken? Den nærværende Vægters Løn er saare ringe, nemlig: 4 Mark ugentlig, og Jndsenderen har været Vidne til, hvor vanskeligt den, tilligemed de øvrige Byens reglementerede Udgivter, kan indkomme. 1 pantninger kan i det mindste ikke hos Mængden undgaaes, og godt og vel, om de endda har Noget, hvori Udlæg kan skee, og da klager man over for høje Skatter og Afgivter, den større saavelsom den mindre Borger. At paalægge Byen større Udgivter end den nu allerede har, dertil synes det ikke mindst nu at være den beleilige Tid, og A - v. selv var vist nok istand til i saa Fald derom at movere i Avisen. Altsaa Nok herom Førend jeg siger Av. Farvel maae jeg, til Roes for den nærværende Vægter, bemærke, at han i Aaret 1818 har, ved at fungere paa sin Post, bevirket opdaget et Jndbrud der i Byen, der foregik om Natten imellem Kl. 2 og 3 og som foranledigede at de bekjendte Tyve Rasmus Keysser og Mads Galle m. Fl. bleve overantvordede Justitien. Av - Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Den 23 April solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. 3 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1821) 75. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 96 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 121 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 12 3/8. Svenske Sedl. 63 s. - Disconto 6 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Auction. J Anledning af min Gaards Bortforpagtning fra 1ste Mai d. A., bliver Løverdagen. den 4de Mai førstkommende afholdt offentlig Auction paa Luderupgaard over endeel Jnd og Udboe, bestaaende af Senge og Sengeklæder, noget Linned, noget Kobber, Messing og Trætøi, samt endeel Avlingsredskaber, bestaaende af Vogne, Plouge og Harver, et nyt Seletøi med Messing-Beslag og en nye engelsk Sadel med Tilbehør, nogle Ungsviin, endeel Faar med Lam nogle Stkr. Ungqvag, 2de brune Kjøre hopper og en rød Ridehoppe, endeel ophugget tørt Hjultømmer, samt nogle brugelige Bygningsmaterialier af Vinduer og Dørre m.v. Credit gives til Mikkelsdag førstkommende. Buderupgaard, den 22 April 1822. Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Jfølge Forlangende af Creditorerne i Handelsmand Niels Handrup Jensens Opbudsboe bortsælges ved offentlig Auction paa denne Byes Raadstue Mandagen den 6te Mai næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, adskillige bemeldte Boe tilhørende Pengefordringer af Beløb 472 Rbdlr. 51 s. Sedler og Tegn. Conditionerne vil nærmere erfares paa Auctionsstedet. Saxkjøbing, den 20 April 1822. Friis, Curator Bonorum i Opbudsboet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Tirsdagen den 7de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, bliver paa Byfoged-Contoiret her i Byen, ifølge Stiftamtets Ordre, afholdt offentlig Auction til Bortsalg af Kammerraad Rousings seqvestrerede i forrige Aar indhøstede og nu udtorskne Korn, der omtrent udgjør 48 Tdr. Hvede, 40 Tdr. Rug, 59 Tdr. Byg, 80 Tdr. Havre og 22 Tønder deels graae og deels gule Ærter, alt velrenset og harpet Korn, hvoraf Prøver saavel forinden Auctionen som Auctionsdagen ere til Eftersyn her paa Contoiret, og, om det ønskes, kan det hele Qvantum Korn derfra blive Liebhaverne foreviist. Auctionen fremmes efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner, der yder vederhæftige Kjøbere 6 Ugers Credit, og hvortil Lysthavende indbydes. Stubbekjøbing Byefoged-Contoir, den 18. April 1822. Høyer, const. Byefoged m.v. Nykjøbing paa Falster. Ved Auction, som afholdes paa det Kongelige Kornhuus her i Byen Løverdagen den 4de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 5, bliver, efter det Kongelige Rentekammers Ordre og paa Høisammes Approbation, opbuden til Salg Beholdningen af Hans Majestæt Kongens Tiende- og Landgilde Korn for Aaret 1821, bestaaende af 50 Tdr. 2 Fdkr. Hvede, 179 Tdr. 6. Skpr. 2 1/2 Fdkr. Rug, 408 Tdr. 3 Skpr. 3 1/2 Fdkr. Byg, 17 Tdr. 7 Skpr. graae Ærter, samt 3 Tdr. 4 Skr. 2 Fdkr. Afharpningskorn; hvilket herved offentliggjøres. Conditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede, som paaviser de til Salg bestemte Kornvarer. Nykjøbing, i Administrationen for de Kongelige Falsterske Godser, den 20 April Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Foranlediget af, at jeg fra 1ste Mai d. A. har bortforpagtet min eiende og paaboende Gaard, Falkersløv Anner Præstegaard, kaldet, her paa Falster, bliver sammesteds foranstaltet offentlig Auction afholdt Onsdagen den 24de d. M., Formiddag Kl. 10, over unge og gamle Heste, Qvæg, Sviin, nye og gl. Arbeidsvogne, Avlingsredskaber, Meubler, Sengeklæder og noget Linned m.m., hvortil de Lysthavende indbydes. Credit gives til førstkommende Mikkelsdag. Falkersløv, den 11te April 1822. J. sal. Stampe, fød Styren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Skiftesamling. Efter at Proprietair Abraham Ditlev Suhr til Rakskov Ladegaard, i Brandersløv Sogn, Lollands Nørreherred, under 11 December f. A., har overgivet sit Boe til Skifterettens Behandling og Deeling imellem hans Creditorer, har han, under de afholdte Skifteforhandlinger, yttret det Ønske, at faae Boet igjen extraderet til fuldkommen Raadighed, hvilket og de fleste af Boets Creditorer have indvilget ham, og til hvis endelige Beslutning og Afgjørelse atter er berammet en Skiftesamling paa Herredets Tingsted i Nakskov Løverdagen den 18de Mai førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, hvortil Enhver, som maatte formene at have noget Krav paa dette Opbudsboe, herved indkaldes, og bemærkes det derhos, at de Creditorer, som da ikke give eller lade Møde ved ermeldte Samling, ansees for at vedtage det de Mødende bestemme. Nakskov, den 22 April 1822. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Egebarkauction. Onsdagen den 1ste Mai, Kl. 9 Formiddag førstkommende, bortsælges Barken af omtrent 70 Egetræer, der ere udtagne til Tømmer og ere staaende paa Henning Rasmussens og Jørgen Hovmands Lodder i Kjeldernæs, Niels Bringes Lod i Sørup m. fl. St. Førstnævnte Sted, i Kieldernæs, vilde de Lysthavende behageligen møde. Saxkjøbing, den 20 April 1822. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-26
Tjenestesøgende. En ugivt Gartner, som er oplært i en Kongelig Hauge og i 2de Aar har været udenlands, søger Condition til anstundende 1ste Mai. Han kan med paalidelige Beviser godtgjøre sin Duelighed og Moralitet. Den Søgende anvises af constitueret Hospitalsforstander Bergstrøm i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
16de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 34. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Poster. Tirsdagen. den 30te April 1822. indrette. Redigeret, nykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Gehultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Kjøbenhavn, den 20de April. Uagtet Hans Majestæt Kongen endnu ikke har forladt Sit Gemak, saa er Han dog daglig i fuld Virksomhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
(Af Børsenhalle.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Krigs- og Fredsrygter. Jfølge Skrivelse fra Donau af 12 April ere de sidste fra Constantinopel til Wien ankomne Efterretninger langt fra ikke fredelige. Porten vil slet ikke forandre sin engang tagne Beslutning; ja, man frygtede endog for, at Ministeren for de udenlandske Anliggender. vilde herefter nægte den østerrigske Jnternuntius de til Postforbindelsens Vedligeholdelse fornødne Tartarer. - Med Posten fra Constantinopel til Wien den 10de udbredte sig det Rygte, at de medbragte Efterretninger vare langt fra ikke gunstige for Freden, som og havde Statspapirernes Fald til Følge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Tyrkevennen, den østerrigske Jagttager, derimod skal være bemyndiget til offentlig at erklære, at de ved de offentlige Blade udspredte Rygter angaaaende Hoffernes Forhandlinger ere grundsalske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Tyrkiet. Endnu hænger Menneskelighedens Sag, Frihedens og den gode Sag, i en Traad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Over London af 16de April veed man blot, at den 10de blev der igjen en Note overleveret til det store Raad, hvorpaa ingen Svar var kommet endnu den 11te, følgelig kan man deraf slutte, at Underhandlingerne ikke ere afbrudte. Porten formener, at et Tractatbrud fra dens Side kan ikke berettige Rusland til at blande sig i dens Anliggender. Man mener, at den i intet Tilfælde vil trække sine Tropper tilbage, uden den bliver nødt dertil, dog synes det som om Tyrkerne ikke ere tilbøielige til at kaste den første Steen. - Den 8de Marti skal en alvorlig Tumult have fundet Sted imellem Janitscharerne, men som dog blev dæmpet. 16 af Oprørerne bleve henrettede og 150 indsperrede paa Skibe i Havnen indtil videre. – Regjeringen opkjøber en stor Mængde Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Man fortæller, at den Divanet meddeelte og af samme antagne Krigsplan skal være udkastet af en forhenværende berømt fransk Feldtherre. Jfølge samme skulle Tyrkerne ganske og aldeles gaae angrebeviis tilværks og strax søge at gjøre Fiendens Land til Krigsskueplads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Atter skal nye Uroligheder have funden Sted i Constantinopel den 24de f. M.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Servierne ere blevne opfordrede til at udlevere deres Vaaben, hvilket de paa det bestemteste have afslaaet. J Tilfælde af et Jndfald skulde de have ansøgt om et Tilflugtsted i Ungarn for deres Koner og Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
J det øvrige synes Sultanen stemt for Krigen og Folket at betragte den fra den religiense Side. Skulde den altsaa kommer til Udbrud, saa kan man paa Grund heraf vente, at det vil gaae ud over de ulykkelige Christne og ingen Hensyn tages til Muftis Raad, at skaane dem saa meget som muligt, paa det at Herrerne i Landet kunde have Nogle til at arbeide for dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Grækernes Seir i Havbugten ved Patra stadfæstes. Flere fiendtlige Skibe ere ved den Leilighed blevne erobrede. Bemeldte Begivenhed fortæller derimod Tyrkerne paa deres Viis, da 7 af Grækernes Skibe skal være borede i Sænk, 2 strandede ved Kysten og de øvrige forsvundne ved Hielp af Nattens Mørke. - Det er lykkedes Grækerne at fordrive Tyrkerne, som havde gjort Landgang ved Navarin, for at erobre Fæstningen. Desuden have Grækerne foretages adskillige militaire Bevægelser, endog uden for Morea. Aly begynder nu at gaae igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Jfølge Breve fra Barcelona skal der til Mahon (Øen Minorca) være ankommen en riig Fremmed, som man holdt for den forhenværende Pascha af Janing. Han befandt sig paa en fransk Polarre og havde to Fruentimmer og en Tjener hos sig. Hans Bagage bestod af 17 Kister af betydelig Vægt. (Sandsynligviis har han altsaa ifald dette er sandt, vidst at bringe en Deel af sine Skatte til en af de græske Øer.) Det lader til at han for det første vil forblive en Tid i Mahon. Hans foregivne Flugt fortælles saalunde: Da Aly saae at Churschid Pascha havde Kniven paa Struden af ham, attalte han med sine Fortrolige den List, der skulde redde ham. Medens han endnu underhandlede med Tyrkerne, satte han alt i Beredskab til sin Flugt, lod en stor Deel af sine Skatte nedsænke og bragte desuagtet dog 1 Million Zechmer i Sikkerhed. Forklædt som tyrkisk Hyrde, ventede han nu Underhandlingernes Udfald. Disse toge den allerede bekiendte Vending, ifølge hvilken hans Hoved maatte udleveres. Dette skeete ogsaa; men det formeentlige Aly Hoved tilhørte en gammel Albaneser, der var død af sine Saar. Da ingen af de tyrkiske befalingsmænd personlig kjendte den gamle Aly, bleve de ved Hielp af en kostbar Turban, som smykkede det, fuldkommen bedragne og trak sig, ifølge Capitulationen, en Fjerdingvei tilbage. Dette Øieblik benyttede Aly til Flugt, kom lykkelig til Butrinto og indskibede sig der paa et seilfærdigt liggende Skib, der allerede iforveien var belavet herpaa. (Man kan ikke nægte, at denne Efterretning, ved Alys bekiendte Forslagenhed, erholder nogen Sandsynlighed.) Om samme Person fortælles: at han kunde hverken læse eller skrive, men dicteerte sine Breve og forstod endog adskillige Sprog. Blandt hans Grusomheder anføres, at han lod binde et af sine Slagtoffere mellem 2de Bræder og saaledes paa flere Steder gjennemsauge. Hvilket han dog ikke havde lært af Kong David, Portugal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Hvorledes Stemningen er i Brasilien med Hensyn til Moderlandet kan sluttes af følgende: Den 21de Jan. feiredes Prindsessens Fødselsdag. Kanonerne fordnede fra Fæstningerne, fra den engelske Fregat, og fra Portugiserne i Prior Grande. De portugisiske Officierer forføjede dem til Rio Janeiro for at gjøre deres Opvartning, men bleve, paa Grund af deres forrige Opførsel, afviste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Med Hensyn til Tidsbegivenhederne ud tykker de Pradt sig saaledes i sit Vær Grækenland og dets Forhold til Enropa: "Som alle ædle Hjerter slaae varmt for Grækernes hellige Sag, saaledes forene alle politiske Fordeele sig ogsaa til Gunst for Grækerne. America er for evig tabt for Europa, lader os altsaa i det europæiske Tyrkie søge et andet America. Det asiatiske, det africanske (thi der gives 3 Tyrkier, der alle ere lige skadelige for Europa) vil skjænke os det 3die, ja det 4de Americal Lader os, istedetfor de lade Musselmænd, der kun fortære lidet af de europæiske Frembringelser, og i hvis Øine europæisk Smag, Kunster, Videnskaber og Reiser ere en Torn, plante en europæisk Befolkning; og da vil vi faae at see, hvilke umaalelige Summer disse nye Consumentere vil betale os for vore Opfindelser, der nu ikke blive afbenyttede! Det ligger altsaa i Europas occonomiske Jnteresse at give et dannet Folk Fortrin for et, der ikke er det, og som ikke har Evne til at blive det. Hvad er da nu Tyrkiet i Europa saavelsom i Asien, og i Asien saavelsom i Africa, En Dødningerad, en physisk og moralsk Pest, Befolkningens, Kunstens og Videnskabernes Grav, en Afgrund der opsluger Alt!" Dersom den græske Revolution ikke havde fundet Sted, saa maatte man have fremmet den. Den maa endes dermed at det hele europæiske Tyrkie bliver til en uafhængig Stat. Angaaende Engellands og Østerrigs Politik med Hensyn til Grækenland mener Forfatteren, at de begge have een Politik, nemlig at sætte en Slagbom for Rusland; men dette kan efter hans Formening allerbedst skee i det nye, store, ungdommelige og stærke Grækenland, istedet for det gamle, svage og kraftløse Tyrkie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Et Forslag fra Pairskamret: at Pairer, ligesom andre syndige Mennesker, skulle kunne tilholdes at betale deres Gjæld, synes nu at ville vorde tagen under Overveielse, men maaskee for at henlægges ad acta Efter Kongl. befaling skal halvfjortende Hundrede Millioner gamle – napoleonske Sølvpenge omsmettes og præges, med en Bekostning af omtrent 15 Millioner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Spanien. Af 1928 Klostere ere nu 1055 hævede, og af 20,757 Munke de 4447 traadt tilbage i Borgersamfundet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
J Zamora, saavelsom i Murcia, har man høitidelig hængt Riego, nemlig hans Billede, i en Galge. J Riegos Sted er Admiral Valdes udnævnt med 68 imod 66 Stemmer til Præsident for den 2den Maaned. Bemeldte Admiral er en gammel kjæk Søemand. J Slaget ved Trafalgar fik han 17 Saar. Han commanderede i Cadix da den blev beleiret af de Franske. Efter Kongens Tilbagekomst 1814 faldt han i Unaade og blev indspærret i en Fæstning, hvor han forblev i 6 Aar. Efter Revolutionen 1820 blev han atter Stadtholder i Cadix og strax derefter optaget i Krigsministeriet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Den rigtladte Handelsflaade er nu lykkelig og vel ankommen fra Havannah til Cadix. Krigskibet Asien havde allene 3 Millioner haarde Piastre og 700 Fade Koche nille inden Borde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Fra Veracrux skrives: Den 24de Febr. skal Kongressen eller Statens Befuldmægtigede indvies. Jturbide har faderligen før get for sig og sine. Hans Titel er: Generalissimus til Lands og Vands, Jnfant eller Prinds af Mexico, og hans Fader, født i Navarra, er Regint med 10,000 haarde Piastre i aarlig Jndtægt. Civillisten eller Omkostningerne til hans egen, Families og Hofstats Underholdning, beløber sig maanedlig til 530,000 Piastre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Fra 5te Januari 1816 indtil 5te Jan. 1822 ere fra Storbrittannien Menighederne paa Botangbay forstærkede med 16, 373 nye Medlemmer, nemlig af Mandkjønnet 15,218 og af det saakaldte smukke Kjøn ikkun 1155.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Steenkulpriserne i Newcastle ere faldne betydelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Sr. Carl Kemble har forpagtet Skuespilhuset Coventgarden, paa 10 Aar, for 54,000 Specier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Adskilligt. J Hamborg havde der nyligen blandt Drengene i en Fattigsskole dannet sig en ordentlig Røverbande. Elleve Børn, paa 10 til 12 Aar, forende sig om at stiæle, og valgte i dette Øjemed en Hovedmand. Til at drive dette Haandværk havde de opfundet Signaler og Tegn. De havde allerede naaet en temmelig Færdighed; thi de forstode, med Forsigtighed, at udtage Vinduer, foranledige Opløb, for at fiske i oprørte Vande ne. Deres Signal var en liden Pibe, og deres Samlingsted den ny Adolphsplads, hvor de hver Aften, efter Skoletinerne, kom sammen for at udtænke nye Gavtyvestreger og lade sig tildeele Arbeide for den næste Dag Paa det sidste Christmarked, som kaldes "Dom", bleve næsten alle Boder hjemsøgte af dem. Lykkeligviis er Politiet kommet paa Spor efter dem. De ere nu arresterede og vente deres velfor jente Straf. James Graham, der hørte til Gibralters Besætning, svømmede den 8 August 1821 fra Waterports Bolværk ved Algestras, og nærmede sig Staden, til Tilskuernes Forbauselse, indtil Skudvidde, i en Tid af 4 Timer og 5 Minuter. Han gik derpaa ombord paa eet af de Fartøier, som fulgte ham. Det eneste, han klagede over, var stærk Tørst. Frastanden udgjør i lige Linie omtrent 5 1/2 Miil; men da Graham stedse saae sig nødsaget til at afvige derfra, naar han svømmede paa Ryggen, og tabte det Huus han tog sin Retning efter, af Sigte, saa antager man, at han nok har tilbagelagt 8 Mile svømmende. Lenders Kraftanstrangelse er altsaa i Sammenligning hermed, kun Børneværk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Samtlige norske Øvrigheder ere af Kongen paalagte, at gjøre Rede og Rigtighed, for de resterende Skatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Fra Rusland klages stærkt over Korn mangel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
En forrykt Philosoph, kaldet Pitschaft, har nylig i Frankfurt villet agere Diogenes; men man viste sig saa ugræsk, at sætte ham i Daarekisten. - Det skal ellers være en snorrig Person den Samme,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Geheimeraad Dendow i Petersborg har af sin egen Formue skjænket Jnvalidestiftelsen 100,000 Rubler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Frue v. Krudener holder nu sin Andagt paa sine Godser i Liesland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Til Kronstadt er allerede ankommen et Skib med Frugter, der ikke har været Tilfaldet siden dens Opbyggelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
En Hr. Garnerin kalder sig i franske Blade Hs. Maj. Keiser Alexanders første Luftskipper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
En Kongl. dansk Hofraad er reist igjennem Calais til Engelland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Man haaber i Amsterdam at redde endeel Korn af den Deel af Magazinet, der endnu staaer tilbage. (See forr. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1822-04-30
(Af Udgiveren.) Mariboe, 30 April. Den 28de dennes solgtes her i Byen de første Reier for temmelig godt Kjøb. Ligeledes har i Aar en temmelig Mangde Torsk været falbudne her, deels fra Nakskov og deels fra Nykjøbing og Femern. Varmen vedbliver. Alt staaer i frodigste og skjønneste Væxt, baade Rapssæden og Skovene. Næsten hver Aften trækker Torden op, men synker igjen.