JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1804-01-01
Bøn i Anledning af den nye Lygteskat. Ved denne Skats Forhøielse, hvortil den større Dyrhed af Tran har givet Aarsag, finder Jndsenderen Anledning i at indstille til Vedkommendes højere Bedømmelse Forslag om to Forbedringer ved Lygtevæsenet, som synes ham højligen nødvendige, eller i det mindste saa vigtige, at vort Lygtevæsen ikke kan kaldes fuldkomment, forinden samme ere iværksatte. Af disse er den første den, at Lygterne, eller i det mindste det halve Antal tændes i den Tid Maanen vel kunde skinne, men ikke altid gjør det. Saaledes gjør man i London. Den anden Forbedring er den, at Lygterne tændes før det endnu er bleven ret mørkt.
Politivennen, 1804-01-01
Til Mæglerne. (Efter Jndsendt.) Formedelst Handelens Tiltagelse seer man ogsaa Stadsmæglernes Antal at være forøget til herimod 40. Daglig seer man i Addresseavisen Anmældelser fra dem om Aurioner, Vareprøver som kan faaes til Eftersyn hos dem, m. m. Men de, som ikke har daglig med dem at bestille, kan ikke let vide hvor de boe, og man har ikke alletider den saakaldede Vejviser ved Haanden. Skulde det derfor ikke være nyttigt for den selv, om de ved deslige Anmældelser anmærkede, hvor de boede.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 1/2 a 7 1/4 Rdl. Rug, Td. 5 1/2 Rd. a 5 Rd. 4 Mk. Byg Td. 22 Mk. Havre Td. - 13 a 14 Mk. Ærter Td. 4 1/2 a 5 1/2 Rdlr. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. Æg Snesen i 24 Sk. Smør Pd. 18- 22 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Ved Jndgangen til Huuset No. 345, 46 et 47, i Skvaldergaarden findes et Rendebræt, som er meget farligt saavel for ind og udgaaende som Forbipasserende i Mørke. 2) Udenfor Huset No. 187 i St. Regnegade, ligger et Rendesteensbræt, som haver en opstaaende Flig, hvorpaa en Forbigaaende i Dag d. 22 d. fik sin ene Støvle ituskaaret. Ejeren af samme ombedes, paa det venskabeligste, at hæmme slig Uorden. 3) Uden for Hyrekudsken i Lærstrædet er meget mørkere, end paa de tilgrændsende Steder af Gaden. Da det netop der for Vognenes Skyld var ønskeligt, om mere Lys havdes, saa foreslaaes at flytte een af Nabolygterne lidt nærmere. 4 Langs Reberbanen ved Østerport ønskedes flere Lygter opsatte. 5) Uden for Gaarden No. 234 i Larsbjørnstræde er opsat, for at hindre Adgang for den som ville nærme sig af en vis Naturtrang, en af disse spanske Ryttere, som engang vare saa almindelige, men som nu til Ære for Tænkemaaden ere næsten forsvundne. Man haaber, at Ejeren er saa veltænkende, at tage den bort. 6) Det Æbleog Marketentertelt, som i Vingaardstræde, paa Kirkens Fortog, er opsat skraas for Ulkegaden, har nogle udstaaende Lægter, hvorpaa man meget let kan støde et Øje ud. 7) Paa begge Hjørnerne af Naboløs, det til Snarregaden og det til gl. Strand er Navnet Naboløs ikke paaskrevet.
Politivennen, 1799-01-01
Uorden med Natmændene. Aftenen den 26 October Kl 9 1/2 da jeg gik igjennem Borgergaden, mødte mig en hæslig Stank, og Fødderne begyndte at glide under, mig; opmærksom herover opdagede jeg et vaadt Spor langs ad Gaden, som Lugten tydelig sagde mig var fra en Natvogn, hvilken jeg og efter Sporet fandt læssende ved Hovedvagten. Forgjæves er det vel at gjentage, at Kl. 10 for en stor Del af Kjøbenhavns Jndvaanere endnu langt fra ikke er Sengetid; men at see paa, at Vognene ikke kom Kl. halv ti er dog vist Politiets Sag; forgjæves er vel det ønske, at de forhen projekterede, andre Stæder brugte Tønder, at udføre Urenligheden i, blive indførte, hvorved den afskyelige Overtænken, om hvis Virkelighed ingen er uvidende, der er gaaet over Holmensbro, forhindredes; men at der ikke var Huller i Vognen, der kunde efterlade sig et Spor af 1/2 Kvarters Brede, det kunde og burde der dog vist nok sørges for.
Politivennen, 1804-01-01
Urimelig Skik ved Ligbegængelser. (Efter Jndsendt.) Skulde den urimelige Maade, til at hædre Afdøde, ikke kunde afskaffes, nemlig at bære Liget imellem Hænderne, og det ofte heelt ud af Porten. Denne Maade gjør, at en Mand kan saa længe han lever faae for sig og Famile beklagelige Tilfælde, især korpulente Personer; og naar der da endelig skal bæres, var det rigtigere paa Skuldrene, men det bedste bliver nok, at overlade Lasten til Ligvognen, og spare de Levendes kostbare Helbred, som, naar den er tilsat, ikke hædrer den Afdødes Minde. Derimod kunde fra Ligkisten af befæstes saa mange Festons, af Blomster eller Flor, som de Mænd, der vilde vise den Afdøde Agtelse, kunde holde i den ene Ende, eller og gaae i Parade paa begge Sider, saa Vognen var omringet, dette vilde i den Fornuftiges Øjne være et langt smukkere Syn, end at see Mænd anstrænge sig langt over deres Kræfter.
Politivennen, 1804-01-01
Om Salmebøger til Kirkeparaderne. Ved at beskue Kirkeparaderne tit og ofte er det faldet en Besøger af Garnisonskirken ind, at da Soldaterne vist ikke komme der, blot for at gjøre Parade, men for at opbygges, og dette maaskee bevirkes ligesaa meget ved Sangen som ved Prækens Hørelse; vilde det være ønskeligt, om det gjordes Soldaterne muligt, at deeltage i Kirkesangen, ved at give dem Bøger. Han synes endog at have seet i mangen Soldats Ansigt en mærkelig Lyst til at synge med, og at de virkelig have gjort det i enkelte særdeles almindelig stungne Salmer. Om det ikke lod sig gjøre at give hele Garnisonen Salmebøger, saa vilde Bekostningen dog ikke være meget stor ved at anskaffe et for Kirkeparaden tilstrækkeligt Antal. Disse Bøger kunde, for ikke at forkomme, gjemmes i Kirken og der af en Sergeant uddeles til Soldaterne ved Tjenestens Begyndelse og ved dens Slutning igjen tages i Forvaring. Dersom det her Sagte maatte, som man haaber, findes rigtigt, saa troer man vist at turde love sig at Kbhvns Guvernør vilde værdige dette Forslag sin Opmærksomhed.
Politivennen, 1804-01-01
Forslag om Helsingørs ledige Portvagthuse. Paa en Tid, da det synes vanskeligt at anskaffe Qvarterer nok for alle de gifte Familier, som Kongens Regiment har bragt med sig, kunde det vel være bedre at overlade disse ledige Vagthuse til Beboelse af nogle af disse Familier, da de ere baade forsynede med Jldsteder og Kakkelovne, end at lade dem henstaae ubenyttede af Garnisonen.
Politivennen, 1804-01-01
Svar ihenseende en angiven Uorden i Helsingør, anført i Politivennen Side 4529. Anmælderen forundrer sig meget over, at i Helsingør, hvor det ofte indtræffer, at Personer drukne, endnu ikke er anskaffet Anstalter til Druknedes Redning; men han maae ikkun lidet kiende til Helsingørs gode Jndretninger, naar han ikke veed, at for mere end 8 Aar ere alle Apparata til Druknedes Redning anskaffede paa Øresunds Sygehospital, hver en Kirurg er altit tilstæde, og beredvillig til strax at antage sig slige ulykkelige Personer, saasnart de bringes bid. Paa Kundskab om saadant Tilfælde, indsende sig ogsaa strax de af Hospitalet lønnede Doktores og Overkirurg. Men da det altid tager mere Tid med, at bringe slige Personer til Hospitalet, som dog ikke ligger langt oppe i Byen, end naar en slig Anstalt var nær ved Stranden, saa vilde det maaskee være meget at tilraade, om en saadan Jndretning blev truffen nærmere Søen, saasom i Stadshovedvagten, paa Helsingørs Toldkammer eller andet bekvemt Stæd. Man læste ogsaa i Fjor i Politivennen en Byi. Vedkommende om 2de Lygters Anskafselse paa Skibsbroen til Lysning for Søfarende i Aarets sidste Sejladsmaaneders mørke Aftener, men uden Virkning. Slige lysende Lygter vilde ufeilbarlig have sin store Nytte og muligt forebygge Uhæld naar Søfolk formedelst nødvendig eller tilfældig Ophold gaae sildig ombord og maae i Mørke og maaskee berusede, søge og bestige deres Baad. Skipperne betalte gjerne og villig nogle Skillinger til slig Anstalt, og hvilken Vinding er ikke Uhælds Forebyggelse og Menneskers Frelse.
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) J Politivennen No. 284, var fremsat et Ønske om at Reformert Kirkes Stakitværk maatte blive afstumpet paa Hjørnerne, som almindelig Brug er ved alle nye Bygninger. Dette har velbemeldte Kirkes Foresatte strax opfyldt, ved at lade det, som allerede engang var færdigt, nedrive, og Derimod at opsætte et afstumpet Hjørne.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 1/2 a 7 1/4 Rdl. Rug, To. 5 1/2 Rd. a 5 Rd. 4 Mk. Byg Td. - 22 Mk. Havre Td. - 13 a 14 Mk. Ærter Td. 4 1/2 a 5 1/2 Rdlr. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. Æg Snesen, 24 Sk. Smør, Pd. 18- 22 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) J en Krog, strax paa højre Haand ved de kongelige Herskabers Jndkørsel til Komediehuset, ligger en stor Bunke Fejeskarn med anden meer Ureenlighed af Kaalblade o. s. v. 2) Hjørnehuset af Nellikegaden og Vingaardstræde har et meget utydeligt No. 3) Paa Huset No. 46 i store Kirkestræde, er Nummeret saaledes anbragt, at man ikke, uden ved lang Eftersøgen, kan sinde det. Det er nemlig malet paa det indre, af et, oven for Døren, værende Skildt. 4) Jblandt de mange Gader, der fortjene Brolægningens Opmærksomhed, kan man vist henregne Sølvgaden som een af dem, dermeest trænger til Forbedring. 5) Hørkræmmer Stæhrs Huus, paa Hjørnet af Amagertorv, Højbroplads og Læderstræde, mangler Gadenavnene paa alle gre Hjørner. 6) J Politivennen No. 287 er klaget over nogle Spanske Ryttere i en Port paa Gaarden No. 234 i Larsbjørnstræde, men det glemtes tillige at bede Ejeren borttage det med spidse Søm beslaaede Bræt, som er sat inden for Porten imellem denne og Muren, og som er højst farligt i Tilfælde at nogen i Mørke skulde ved et Fejltrin eller i Drukkenskab fulde derop til.
Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) For nogen Tud siden udfældt en af de figurstens der sidde i Børsens Muur, uden at gjøre Stade; tør man vente, at den som en truer med Udfald lige over for Hovedvagtens if være lige saa højlig? 2) Endnu ligger det store Tømmer imellem assistenshuset og Slagterboderne. 3) Man ønskede at polititet vilde anvise de Dragere som nu staae paa Hjørnerne, og ikke allene med deres Legemer, men endog med deres Være ganske sværre Passagen, hvor den mest behøves røddelig, mere passende Stæder.
Politivennen, 1804-01-01
Spørgsmaal til Jurister. Dersom det under en Kongelig befalet Kommission er bleven oplyst: at endeel uoplyste Mennesker ere blevne forledte til Jndbrud og Tyverier af en juridisk oplyst Mand, der desuden er Ejer af 60000 til 70000 Rdlr.; burde da ej denne, foruden korporlig Straf, tildømmes af sin Formue at erstatte alle af en vidtløftig Tyvesag flydende Omkostninger, uden at samme skulde komme Købstædernes Kæmnerkasse eller Landmandens Hartkorn til Udgivt?
Politivennen, 1804-01-01
Ønske Gratistskolen angaaende. (Eftet Jndsendt.) Da Gratistskolen, ved Sognepræsten Hr. Saxdorffs Død, ogsaa nu er berøvet sin sidste og eneste Bestyrer, efter i nogle Aar tilsorn at have savnet, maaskee til dens Tab, en Bestyrerinde siden Frue Brosns Død; saa er det vist fleres Ønske, saavel deres, hvis Børn gratis eller for Betaling der nyde Undervisning, som og deres, der ikke lidet bidrage til Skolen aarlig, at den maatte overdrages saadanne, der, foruden Kundskab i Skolefaget, ogsaa forbandt Lyst og havde Lejlighed til at overtage dens Bestyrelse hensigtsmæssig - forudsat, at den ikke skal gaae ind under det Offentlige, hvor den dog nok nu, som et Jnstitutum orbum, vilde nyde sin bedste Pleje.
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Hjørnet af Kongensnytorv og Vingaardstrædet har faaet Navnene paamalede. Man ønskede samme skeet ogsaa paa Hjørnet af Kongensnytorv og Østergade. 2) Den ene og første Mølle uden for Svingelporten ved Helsingør, tilhørende Hr. Købmand Mejer, er bleven forsynet med Stakit, og derved Frygten for Børnedrab for Fremtiden hævet, saafremt kun ikke slette og kaade Drengelapser skulle finde Skadefrohed i at oprykke og ødelægge det.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 1/2 a 7 1/4 Rdl. Rug, Td. 5 1/2 Rd. a 5 Rd. 4 Mk. Byg Td. 22 Mk. Havre Td. - 14 a 16 Mk. Ærter Td. 4 1/2 a 5 Rdlr. Fersk Fiesk. Lpd. 11 Mk. Æg Snesen i 24 Sk. Smør Pd. 18 - 22 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. Den Person, som i Huset No. 39 i st. Kannikestræde næsten hver Aften spiller paa Fiolin og synger dertil, vil vist gjøre sig sine Gjenboer paa Regensen meget forbundne, ved at lukke sine Vinduer til, naar han musicerer, da man er overbevist om han selv vil indsee, at, saa behagelig god Musik til hver anden Tid end er, den dog meget forstyrrer dem, der har alvorligere Forretninger.
Politivennen, 1804-01-01
Om Gratistskolen. Til Beroligelse saavel for den Unævnte, der i Politivennen No. 289, har fremsat sit ønske, angaaende Gratistskolen, som enhver anden, der maatte tage Deel i denne Stiftelses Skæbne, har jeg, som den der har paataget mig at bringe alt, hvad denne Skole angaaer, i Rigtighed, den Ære foreløbig at melde: at man just er i Begreb med at overgive Skolen til en ny Bestyrelse, der kommer til at bestaae af Mænd, som vist besidde den oplyste og tænkende Deel af Publikums Tillid i lige saa høj Grad, som de ved deres bekiendte gavnrige Virksomhed fortjene den. Til disse Mænds Jndsigter maae det da overlades at bestemme saavel Nødvendigheden af en Direrion, som alt øvrigt, Jnstitutets Tarv vedkommende. Saasnart disse Mænd har overtaget Bestyrelsen, skal det i de offentlige Tidender vorde bekiendtgjort. Det er vist den forevigede Saxstorfs Efterladte alt for vigtigt at vedligeholde denne Stiftelse, der i Ordets sande Betydning i ham tabte en Fader (hvorom det Regnskab, der snart skal lægges for Publikums Øjne, vil overbevise enhver, som deraf seer, at han begyndte Bestyrelsen med - Jntet uden fast Tillid til Publikums Godgjørenhed, og dog nu efterlader den en Fond af nogle tusinde Rixdaler samlede ene ved hans utrættelige Omsorg for den) det er, siger jeg, hans Efterladte alt for vigtigt, at vedligeholde denne Stiftelse, til at de skulle forsømme noget der kunde bidrage til dens frodige Vext i Fremtiden. J øvrigt gaaer Undervisningen i denne Mellemtid sin sædvanlige Gang, hvorom enhver, som ønsker det, kan overbevise sig selv, ved i Læretimerne at beære Skolen med deres Nærværelse. Kbhvn. d. 11 Novb. 1806. P. Saxtorph. Præst i Grevinge Sogn i Ods Herred.
Politivennen, 1804-01-01
Foreløbigt Svar paa Hr. Vemsichs Gjensvar til mig i Anledning af Kaagningen i Kakkelovnene paa Almindelig Hospital, som er indført i Politivennen No. 289. Af Politivennen No. 289 vil Publikum ikke allene erfare, at Hr. Forstander Veinvich er Forfatter af det paaankede, i Anledning af Kaagningen paa Almindelig Hospital, men det vil tillige bemærke, at Hr. Veinvich ganske stiltiende, skiøndt han i øvrigt er meget højrøstet, forbigaaer min Paastand i Politivennen No. 287 paa. 4561, i Anledning af hans fremsatte Usandhed om at Kaagekøkkenet paa Almindelig Hospital var nedlagt, hvilket Publikum saavel som jeg, maae ansee for en tans Tilstaaelse om at jeg har Ret. følge Hr. Veinvichs egne Grundsætninger; som han yttrer i Politivennen No. 289 pag. 4595. At Skribenten, naar det er ham om Publikums Agtelse at giøre, aldrig maae foredrage Usandheder, skylder han altsaa i denne Henseende unægtelig Publikum en formelig Afbigt. Hvem af os to, der har villet paabyrde Publikum Usandheder, haaber jeg fremdeles Tiden vil udvise. Naar Publikum endvidere undersøger Hr. Veinvichs fremlagte Beviser af Jnspektør Massen og Skorstensfejermester Varlich, om den Jldsvaade som er foraarsaget i Kakkelovnene formedelst Kogning i somme, saa vil det let finde det Utilstrækkelige i disse Beviser. Det eneste som maatte tale for den er: at Hr. Varlich tilbyder sig at gjøre Eed; men denne er endnu ej aflagt. Jeg derimod kan fremstille 6 til 8 Vidner og formodentlig endnu flere, hvis Udsigende godtgjør det modsatte, og som ligeledes ere villige at bekræfte deres Udsigende med Eed. Jmidlertid har jeg hos Directionen ansøgt om, at dette lovlig maatte blive undersøgt, og finder jeg det derfor rigtigt, at opsætte en udførligere Besvarelse saalænge, indtil dette er skeet. Kbhvn. d. 12 Novb. 1803. N. Jacobsen. Hospitalslæge.
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelser. Paa Lappen ved Helsingør ansættes nu natlig en Skildvagt og Portvagthusene blive nu repaterede, for at modtage, som i Fortiden, en Underofficeersvagt.
Politivennen, 1799-01-01
Om Misvisning paa Byens Gader. Den priselige Jndretning, i store Byer at kunne læse Gadernes og Torvenes Navne paa Husene, er vist nok saare begvem for ubekjendte og Fremmede; men saaledes som adskillige Husejere her i Kjøbenhavn lader male Navne paa deres Huse, vil den neppe forskaffe Fremmede den tilsigtede Nytte. Paa Hjørnegaarden af Østergade og forrige Amagertorv har for Exempel Major Vilster ladet sætte: Højbroplads paa det Hjørne som egentlig staaer paa Østergade, og paa det andet Hjørne som vender til Kirkestræde staaer ogsaa Højbroplads, i Stedet for at disse Navne skulle staae paa den Side af Huset som virkelig ligger for Pladsen. Ejeren af Huset paa Hjørnet af store Kirkestræde og St. Jørgensgade, har ladet St. Jørgen vise Folk Vejen over St. Nikolaf Kirkegaard, og paa tvende Hjørnehuse af Ulke og H gade staae Gadernes Navne og paa   Stæd, og disse her opregnede ere ikke de eneste. Omendskjøndt disse Uordener ere af den Beskaffenhed at de blot ere latterlige, men ei synderlig skadelige, og Vedkommende kan ændre dem for faa Skillinger, san burde det dog paasees, at Gaders og Torves Navne bleve satte paa de rette Stæder af Husene, saaledes at de der formedelst Ukjendskab ere nødte til at benytte sig af denne Lecture ikke enten skal løbe fejl eller bringes tik at lee over en Indretning som har Nytte til Hensigt. Denne Hensigt opnaaes kun derved at enhver Hjørnehusejer lader bemeldte Navne sætte paa Siderne og Enderne af deres Huse, saafremt begge Dele vender mod Gade eller Torv, men derimod bør disse Navne aldrig sættes paa Skraahjørnerne, thi der ere de til ingen Nytte og foraarsage den latterligste Misvisning. For Ordens Skyld anmoder man altsaa Hr. Major Vilster, at lade Høibroplads flytte paa sit rette Sted; og Ejerne af ovennævnte Huse paa Hjørnet af * - Jørgensgade og Hjørnerne af Ulkeog Hummergaden, at lade Navnene udslette af Skraahjørnerne og sætte samme paa Siderne af Husene i Fald de skal gjøre nogen Nytte. For Byens Folk er det ligegyldigt om Gadernes og Torvenes Navne endog bleve malede paa Skorstenspiberne; men Fremmede har væsentlig Fordel af at de staae paa rette Sted, og unægtelig er det, at Vedkommende viser en sær Skjødesløshed, ved at betale en Maler for at skrive en Gades Navn paa et Sted, hvor det slet ikke skulle staae.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 1/2 a 7 1/2 Rdl. Rug, Td. 5 1/2 Rd. a 5 Rd. 4 Mk. Byg Td. 22 Mk. Havre Td. 14 a 16 Mk. Ærter Td. 4, a 5 Rdlr. rik Flesk. Lid. 11 Mk. og Snesen 30 Sk. Smør, Pd. 18- 22 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Forslag angaaende et VinterSpadserested. (Efter Tilsendt.) Man maae tilstaae at København nu er vel forsynet med Vinter Forlystelsessteder, hvor man for god Betaling kan lære Daarligheder og svække Sundheden; men at der i den ikke gives et eneste Sted, hvor man i Efteraarets og Vinterens fugtige og raae Vejr kan tye hen, for ved Spadsering at faae en gavnlig og behagelig Legemsbevægelse: dette er i Sandhed, beklageligt. Embedsmænd og Studerende, hvis Arbejde medfører megen Stillesidden, Oldinger, Rekonvalesentere og frugtsommelige Mødre, maae ofte i bemeldte Aarstider savne den dem saa nødvendige Bevægelse hele Maaneder igjennem. Førend Slottets ulykkelige Jldebrand vare dog Buesangene et temmeligt godt Spadserested, hvor man imod at taale nogle Albostød og undertiden en temmelig Trækvind kunde røre og forfriske sig efter Dagens Møje, hvordan end Veiret var: men nu besøges disse, skiøndt de ere ryddeliggjorte, slet ikke mere saaledes som den Gang, maaske fordi Synet af det afbrændte Slot forstyrrer Sindsopmuntringen, der ligesaameget attraaes ved Spadsering som Legemsbevægelse. Jeg troer derfor at man saa meget mere vil finde det passeligt og nyttigt at foreslaae et andet og bedre Spadserested, hvilket i mine Tanker Exerseerhuset kunde være, naar det om Aftenen, efterat Militærøvelserne var forbi, blev godt oplyst. Bekostningerne hertil kunde vel ikke paa anden Maade tilvejebringes, end naar enhver, som gik derind, betalte, (naturligviis imod en billet) nogle Skillinger ved Jndgangen, som kun maatte være een, for ikke at foraarsage Træk, dog kunde der da vel ogsaa besørges lidt Musik, i det mindste et par Timer hver Aften, hvilket vilde gjøre Stedet mere tiltrækkende og behageligt. Jeg er overbeviist om, at mange, som ikke have Lyst eller Ævne at gaae i Klubber og paa Maskerader, vil betiene sig af denne Lejlighed (forudsat at den gives) for at vedligeholde og befordre deres Sundhed, og Exerseerhuset stal i en dobbelt Henseende svare til dets Navn og Gavn, jeg troer ikke at man i Nommerske Arkader og Portiker eller i Lendønske Ranelag, kan spadsere bedre end der.
Politivennen, 1804-01-01
Anmodning til Præsten Hr. Brodersen. De vilde meget forbinde en af Tilhørerne ved Brudevielsen, Fredagen den 10de November, og vist ligesaa meget de flere Fraværende, ved at give deres lige saa syndige som smukke Tale, i denne Anledning, enten til Jndrykkelse i Hr. Fallesens Theologiske Maanedsskrivt, eller paa anden Dem selv behagende Maade, lade den see Dagens Lys.
Politivennen, 1804-01-01
Ønske at Gurre Vang maatte oplukkes for Kørende. Til stor Ubekvemmelighed for Gurres og flere omliggende Steders Beboere, er Vejen igjennem Gurre Vang for nærvæSnde Tid spærret. Ved den vestlige Side af Vangen ud til Sognepræstens, Hr. Fangels Jorder, var, ligesom der endnu paa den østlige Side er, en Port; denne Port er nu borttaget, og Stedet lukket med Stengjærde. Anledning hertil troes at være, at de i Vangen græssende Stutterihopper for nogen Tid siden slap udi Hr. Fangels Kornmarker og gjorde Skade paa hans Sæd. At Hr. Fangel drog Omsorg for sine Markers Sikkerhed for Fremtiden var meget naturligt. Men Vejens Aflægning er forbunden med megen Ulejlighed for alle Omkringboende, ikke blot for Gurres og tilgrændsende Steders Beboere, hvis Kirkevej den stedse skal have været, og som nu, hvor Omstændigheden byde dem at køre, have, Mils Omvej at køre for at komme til Tilløb, men og for Tilløbs og andre omliggende Byers Beboere, som derigjennem kunne spare et betydeligt Stykke, naar de skulle til Helsingør. Sognets Beboere have og alletider maattet vedligeholde denne Vej, ligesom de nu for nylig have maattet istandsætte den ved GurreBy værende Stenbro, som staaer i Forbindelse dermed. Det synes derfor ubilligt om denne saa bekvemme Vej, for stedse skulde være spærret, saameget desmere, som den let kunde aabnes, og Hr. Fangels Marker dog betrygges for Ulempe. Man anbringe kun, som forhen, en Port, man opbygge en lille Hytte til Bolig for et gammelt Menneske, som skulde besørge Porten lukket op og i, man tillade denne at have en Ko fri i Vangen om Sommeren og der tvivles ikke paa at de Forbikørende vil med Fornøjelse give en Skilling eller to, for den Bekvemmelighed at faae Porten lukket op og i, og derved spare den Umage at staae af og paa Vogn, en Olding vilde sikkert herved kunne have sit Ophold, og det maae vist være Vedkommende en stor Fornøjelse, at vide, at de gjøre mange af deres Medborgere et stort Velbehag og en betydelig Lettelse.
Politivennen, 1804-01-01
Forslag til Petri Kirkes Foresatte. For dem, som kun have svage Øjne, vilde det være en højst kjærkommen Ting, om det Lys fra Vinduerne, ved Siden af Prækestolen, ved Gardiner dæmpedes, da det for saadanne Personer er umuligt, og for enhvers Syn ikke tjenligt, at see paa Taleren (hvilket man 4636 dog saa gjerne vil naar Solen skinner stærkt derigjennem.
Politivennen, 1804-01-01
En Maade, hvorpaa man i England nøder Vægterne at være paa deres Post. Det har i alle store Stæder bestandig været en Klage, at om man endog havde nok af Vægtere, og nok af troe Vægtere, saa var man dog ved Erfaring overbeviist om, at mange af dem af og til om Natten ikke vare paa deres Poster. At kontrollere dem ved en Rund, fordrer atter et større Personal, kan ikke bruges til alle Nattens Tider, og er underkastet Partiskhed og Bestillelse. Englændernes Mekank har imidlertid hjulpet dem til et ypperligt Medel. Ved hver Ende af en Vægters Pest er opsat, enten i Muren som et lille Skab, eller i Jorden som en Fattigblok, et Uhr, som til hvert Korter aabner et Hul til en forskjællig lille Kasse. Vægteren er forsynet med mærkede Kugler hvoraf han hvert Korter maae kaste een i det paa Uhret aabnede Hul. Om Morgenen aabnes Kasserne af Jnspektørerne, som da strax kunne see, om noget Korter om Natten er forløbet, uden at Vægteren har været paa sin Post.