JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst. Kjøbenhavns Havnepriser, den 15de Juli. Hvede, sj. 4 Rd. 64 s. a 5 Rd. - s. Byg, Lradet 2 Rd. 88 s. a 3 R. - Do., langl. 3 Rd. 72 s. a 4 Rd. 80. Havre. 2 Rd. 24 s. a 2 R. 32 sk. Dr., holst. 5 Rd. - s. a 5 Rd. 48 s., Smør, holst 44 Rd. - s. a 52 R. : Rug, dansk 4 Rd. 32 s. a 4 R. 48 s. Do., fyensk Rd. s. a 43 Rd. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rd. 2 s. a 9 Rd. 4 s. Reisende. f. Kallundb. t. Aarh.: Kjunker. Chr. v. Benzon; Legationssecretair Hvass; Biskop Paludan Müller (fra Thuns); Justitsr. Walsøe med Frue og Søn; Hr. Rottboll med Tjener; Propr. Svanholm; Kbmd. Stiger med Kone; Studenterne Schjødte, Caroc, Arenstorff, Lorenz, Luttichau og Caspersen; Mad. Kongstad; Kbd. Chr. Bang, Levy og Wulffsberg med Kon og 3 Børn; Pastor Sonnesen med Kone, Jfr. Westergaard og Jørgensen; Skibscapt. Krog med Kone, Handelsfuldmægtig Brock; Propr. Riis med Kone; Fru Bruun; Forligelsescommissair Kornerup med Datter; Sorenskriver Budz med Datter; M. Ølgaard; Gaardmd. Beckgaard; Smedemester Mortensen; Garver Rørbeck, Cancellisecretair Callisen med Moder, og Søster; Kbd. Stilling; Bundtmager Michelsen; Slagtermester Svendsen; Hattefabrikeur Hirschh; N. Jespersen. Fra Aarh. til Kallundb. : Prof. Dr. jur. Bankdirecteur Bang; Cancellie., Borgermester Cederfeld; Frøkenerne G. Høyer, H. og A. Grove og W., C. og U. v. Hauch; Papirhandler Wanscher, Politibt. Lund; Strømpehandler Broberg; Jfr. Ernst, og Bronnum; Mad. Leth og Teilmann; Consul Nissen med Frue, Mægler Jensen; Propr. Ronberg og Haubroe; Pastorerne Hammer og Raaschou; Tjener Hansen, Bankbud Andersen; Handelsfuldmægtig Jacobsen; Fru C. de Linde; Kbd. Rasmussen; Student Fuglsang; Discipel A. Holm; polytechn. Cand. Rasmussen; Slagtermester Scheibel; R. Dideriksen, Tambour Goderick. - Med Dag. fra Aalb. den 16de Juli. Til Aarh.: Jfr. Raben; Tjener P. Hansen. Til Rand.: Districtschirurg Arendrup. Til Hobro: Byfoged Jansen. -Med Samme tilbage den 17de. Fra Aarh.: Lods Boyesen; Jfr. Stricker; Student Caroc. Fra Rand.: Komd. Philipson og Winkel; Fru Fischer, Adjunct Simoni; Hr. Schmidt, Propr. Larsen. Fra Hobro: Skolel. Sletting; Jfr. Christensen. -Med Dagv. f. Aalb. den 19de. Til Horsens: Mad. Schmidt. Til Aarh. Forvalter Jensen; Mad. Lemvig; Jfr. Lemvig. Til Hobro: Kniplingshandler Kock, Orgelbygger Worm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 14de: J. Hansen f. Gudoml. m. Kalk. E. Jensen f. Læss m. Jern. C. Munch og F. Thiel f. Kbh. m. Stykg. D. 15de: S. Sørensen f. Danzig m. Rug. D. Andersen f. Præsto m. Flytteg. L. Clemmensen f. Skagen, best. t. Hel singer m. tør Fisk. - Udg. D. 13de. A. Jacobsen og d. 15de. H. Christensen t. Skagen m. Korn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Bekjendtgjørelser. Torsdagen d. 8de Aug. tager Underviisningen i Dands sin Begyndelse i mit sædvanlige Locale hos Herr Toldbetjent Binnerup i Slotsgaden. De ærede Forældre, som have anmeldt Elever, ville behage at lade Samme møde fra 7 til 9 om Aftenen. Aalborg, den 22de Juli 1837. Ærbødigst. Carl Ferd. Behrends.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Forskjellige gode Haandværkstøier, som File af alle Størrelser, Hug= og Høvlejern, Skære, Kløv, og andre Saugblade, Havespader, Dør=, Skab, Skuf= og Skriinllaase, Gardinrosetter og Gardinarme, Speilskruer og forskjellige mindre Rosetter, Transcheer-, Bord- samt Desert knive og Gafler, fine og ordinaire Barbeer=, Penne- og Lommeknive, forskjellige Fiil- og Haandskruer, smaa Am bolter, Præsenteer=, Brød= og Lysebakker, Brunels Kjole og Vesteknapper, Horn-Ditto, fine forgyldte og ordinaire tjøle- og Veste-Dito, Fiskekroge, fortinnede Torske= og Kullerkroge m. fl. nylig hjemkomne Varer, der Alle udsælges til allerbilligste Priser af A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Cyltekrukker og Sylteglas af forskjellige Størrelse, faaes hos A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
At Hans Majestæt Kongen under 20de Juni sidstleden, grundet paa Stænderforsamlingens Indstilling og de derefter indhentede Erklæringer, allernaadigst har bestemt, at det ved Thisted aarlig afholdte saakaldte Mikkelsdagsmaarked, der sædvanligen afholdtes den 29de September, Fremtiden skal afholdes den 11te October, bekjendtgjøres, herved til alle Vedkommendes behagelige Efterretning. Thisted Amthuus, den 15de Juli 1837. Faye.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Nogle store smukke Speile i Birketræes Rammer faae billige hos A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Meget god østersøisk Rug kan faaes til billigste Priis i tønde- og skjeppeviis hos A. Madsen ved Vesteraa. Nogle brugte Bilægger=Kakkelovne og 1 Vindovns=Dito ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Tjenestekarl Poul Pedersen, der sidstafvigte Mandag Nat er bortgaaet af sin Condition hos mig, advares Alle og Enhver imod enten at tage i Tjeneste eller huse. saafremt de derfor ville undgaae Tiltale efter Anordningerne. Vaast i Gunderup Sogn, den 19de Juli 1837. Christen Christensen Leere, Gaardmand.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Førstkommende Søndag den 23de Juli afholdes Bal i Klubben Enighedens Sommerlocale, hvortil Fremmede, overeensstemmende med Selskabets Love, kunne have Adgang. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Formedelst anden Bestemmelse agter jeg Undertegnede, underhaanden at sælge min paaboende Gaard, Kjersgaard, i Hellevad Sogn, Hjørring Amt, der staaer for Hartkorn, 2 Tdr. 3 Skpr. Gaardens Udsæd er 24 Tdr. Rug, 24 Tdr. Havre og 7 a 8 Tdr. Byg, og kan til Gaarden, det ene Aar med det andet, avles 90 til 100 Læs Hs. Dens Jorder ligge ikke længere borte, end at Folkene godt kunne gaae hjem at spise: Engene paa den ene Side af Gaarden, og Marken paa den anden. Gaarden kan fodre og græsse 30 Fækreaturer, 8 Heste og 20 a 24 Faar. Bygningerne: ere reelle og indrettede til en Familie udenfor Bondestanden. Til Gaarden haves ogsaa det fornødne Jldebrændsel. Det bemærkes, at en Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen paa 1ste Prioritet, om forlanges. De som behage at tage bemeldte Eiendom i Øiesyn, ville henvende dem til Eieren af Gaarden, som foreviser, Alt, samt accorderer om Kjøbet. Kjersgaard, den 14de Juli 1837. Christen Holst. erth Nien. Staalpenne af en ny opfunden Masse. til høieste Fuldkommenhed. Al.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Af dette særdeles udmærkede Fabrikat er mit Commissionslager bleven forsynet med de forskjellige Sorter, som vare udsolgte, og faaes tillige Staalpenne Etuier og Skafter, samt Blækpulver. F. C. F. Hartmann Haardug, særdeles anbefalende til Sopha= og Stolebetræk, og Meubelvoxdug i diverse Mynstre, faaes hos F. C. F. Hartmann
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
2 meublerede Værelser paa en reel Gade i nederste fe Etage önskes tilleie. Adressecontoiret anviser. Enten Christine Christensen Spegger eller An Cecilia Spegger anmodes om, snarest muligt, at melde sig paa Aalborg Politikammer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
En Toetages Kakkelovn anvises tilkjøbs for en meget billig Priis. Adresse-Avis-Contoiret giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Hovedgaarden Ullerupgaard i Sennels Sogn, under Thisted Amt, med underliggende Eiendomme, staalende for Hartkorn, Hovedgaardstaxt 44 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Album, bliver, efter Eierindens, Mad. Wads is Begjæring, stillet til offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden Fredagen den 18de August førstkommende, to om Formiddagen Klokken 11, hvorved, om nogenlunde antageligt Bud skeer, den agtes absolut bortsolgt. Gaarden, der har gode, tildeels grundmurede Bygninger, har et Areal af omtrent 400 Tdr. Land udmærkede gode Muldjorder med s Leer-Underlag, foruden betydelige Enge, der meget kunne forbedres, men hvorpaa imidlertid har været avlet aarlig 70 a 180 Læs Hs. Den aarlige Udsæd har været 150 a 180 Tdr. Korn og Kreaturholdet 60 a 80 stærke Stude, 20 a 25 Køer, endeel Ungevæg, 12 Heste og 100 a 120 FaarkreatuLeirer, men Driften kan meget udvides. Conditionerne, hvoriblandt at 7000 Rbd. r. Sølv, der ilskyldes til den almindelige Enkekasse, forventes at kunne blive staaende, foruden en Deel mere, paa 2den Prioritet, lere 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn saavel hos Eierinden, der ogsaa foreviser Eiendommen, som paa undertegnede Auctionsdirecteurs Contoir. Gaarden er beligegende ved Hovedlandeveien imellem Thisted og Aalborg og kun 3/4 Miil fra førstnævnte Kjøbstad, og bemærkes, at dette Aars Avl, der følger i Kjøbet, tegner godt Lysthavende indbydes. Thisted, den 15de Juli 1837. Lützhøft
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Mølle=Forpagtning. Mandagen den 4de September førstkommende, om Fore middagen Klokken 11, bliver, efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, paa Villestrup Birkerets Tingsted i Alstrup, afholdt offentlig Auction over Børteforpagtningen af Villestrup Mølle paa 10 Aar, regnet fra 1ste Mai 1838. Denne Eiendom, der ligger i Aalborg Amt, 2 Mile fra r Hobro, er bekjendt for sin smukke og fordeelagtige Beliggenhed og har tilstrækkeligt Vand til Værkets Drift. Bygningerne ere ganske nye og beqvemt indrettede og Vaaningshuset, som er opført af Grundmuur, afgiver en anstændig Bopæl for enhver Familie. Conditionerne ligge fra medio Juli til Eftersyn saavel hos undertegnede Eier, som paa Billestrup Skriverstue, hvor ogsaa nærmere Underretning om Møllen med Tilliggende vil være at erholde. Aarhuus, den 18de Juli 1837. A. Juel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-20
Efter Begjæring af Skifteretten heri Staden bliver, Fredagen den 21de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction hos Krydsbetjent Bladt paa Algaden over Doctor Curtius's Enke, Mariane, fød Garferns Efterladenskaber, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sengesteder og Sengeklæder, Dækketøi, 71 8dags Stueuhr, 1 Dragkiste, 1 Sopha, noget Dækketøi og Lærred, 1 Sølv Lommeuhr, Sølv=, Messing, Tin= og Kobbertøi, samt noget Thetøi m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Aalborg, den 14de Juli 1837. Efter Fuldmagt. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
udgivet af J. Chr. Borch & R. Ph. Res Enke. - Redigeret af Capitain v. Bøderberg, Rd. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Gudstjeneste. Niende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Dr. Hald; i Frue Kirke ingen Gudstjeneste. Nørre-Tranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Hald. - J Sønder-Tranders Kirke Kl. 1 Hr. Pasto Fogh. - J Hospitalet Kl. 8 Hr. Pastor Boesen, Tyrkiet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Bladet Times, har en Skrivelse fra Constantinopel, hvori omtales de store Rustninger, som foretages i de russiske Havne ved Sortehavet og skulle være bestemte til et almindeligt kraftigt Angreb paa Jnsurgenterne i Circassien endnu i Løbet af denne Sommer. Saavel i Taganrog som i Odessa har man leiet Transportskibe, for at transportere Tropper og Levnetsmidler til Abassiens Kyst. - Foruden Hr. Bell, har ogsaa en Hr. Longworth nylig foretaget sig en Handels=Expedition til Circassien, indtraf lykkelig den 17de Mai i Pschietmann og havde i flere Timer været forfulgt af en russisk Krigsbrig. - J hvor meget og hvor godt Diplomaterne endogsaa snoe sig, vil Handelsforholdene paa denne Kyst dog engang blive et Tvistens=Æble mellem Rusland og England og det vil da meget komme an paa, hvilken af disse Magters Jndflydelse da er størst i Tyrkiet. Skal man troe, Times" Correspondent, saa er Englands Jndflydelse for Tiden ved at dale. Den fra Constantinopel nu afgangne engelske Diplomat, Urquhart, har derom yttret den Anskuelse, at det er umuligt, at venskabelige Forhold kunne vedligeholdes mellem 2 Magter, naar man til Mellemhandlere skal betjene sig af Personer, som netop level af, at de ere i Uenighed. - Correspondenten siger herom: "Hvorledes er det muligt, at vi kunne forblive i god Forstaaelse med Porten, naar de Mænd, vi betjene os af til giensidige Meddelelser, ikke blot ere fremmede for vor Nation, men overhovedet slet ikke kjende noget Fædreland, ikke ere knyttede til os med nogetsomhelst Baand, ikke kunne drages til Ansvar af vor Regjering og derfor ere rede til at sælge vore Hemmeligheder til den Høistbydende, Den Magt, som betaler, er Rusland; derfor er den ogsaa den eneste Magt, som har Fordeel af Dragomanernes Tjeneste. Disse udgjøre Peras Noblesse. De angive Tonen i de forskjellige Gesandters Huse, følgelig kan den Magt, som veed at gjøre sig det største Antal af dem forbunden, lettest skaffe sine Anskuelser Tilhængere; denne Magt er Rusland, thi det er afgjort, at de preussiske, østerrigske, danske, hollandske og svenske Missioner arbeide aabenbart til dens Fordeel. De andre virke i samme Retning, skjøndt maaske mere hemmeligt. Men selv om Dragomanerne ere nok saa samvittigrihedsfulde, hvilken Leilighed kunne de have til at erfare Tyrkernes Planer, De ere Franker, af den Classe af MenneJsker, som ved Jntelligents og Fortjenester hverken tilhøre Orienten eller Occidenten, men vel have tilegnet sig begges Laster, Fordomme og Uvidenhed. Hvorledes kan man vente, sat en Tyrk skal gjøre et Menneske Meddelelser, til hvem han har saa liden Tillid, og det med Grund. Desuden udgjør dette lidet isollerede Selskab en sammenhængende Kjæde af Venskabs= og Slægtskabs=Forbindelser. Den nærværende Dragoman ved det engelske Gesandtskab er Broder til den første Dragoman ved den russiske Gesandtskabs=Mission.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Tyskland. Allerede for nogen Tid siden var i Cassel udbredt det 3 Rygte, at Ministeren Hassenflugh vilde træde ud af Ministeriet, et Rygte, der maatte vække saamegen mere Sensation, som man, netop nu, i Publicum var af den Mening, at han stod fastere paa sin Post end nogensinde. Ualmindelig stor maatte Forundringen derfor blive, da man paa eengang erfarede, at han virkelig den 5te i en Skrivelse til Chur=Prindsregenten havde afgivet sin Portefruille og umiddelbar derefter, uden at oppebie Fyrstens nærmere Bestemmelse, var afreist fra Cassel over Hannover til Norderney, om hvilken Afreise Regenten først blev underrettet, da han hen paa Formiddagen bestilte Ministeren til sig til Wilhelmshöhe, og erholdt det Svar, at denne allerede havde tiltraadt den Badereise, til hvilken han tidligere havde erholdt Tilladelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Nyeste Postefterretninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Spanien. De nyeste Telegraphdepescher, som indeholdes i den franske Moniteur, stadfæste, i det Hele, de tidligere meddeelte Efterriretninger. Kun ere de noget uenige i at angive den carlistiske Hærs effective Styrke. En privat Correspondent medtideler Bladet Constitutionell, nogle Efterretninger om General Oroas Corps, der lyde noget gunstigere for den christiniske Sag. Han staaer endnu i sin Stilling ved Terne, eimen har havt det Held at drage General Borso, med den elbelgiske Legion, til sig, idet han tillige ventede at blive foralstærket med General Buerens Corps fra Zaragoesaa. Dette hentyder paa, at han vil gjøre den carlistiske Colonne, som bevæger sig mod Madrid, Modstand og det var benærCorrespondents Mening, at det maatte komme til en 2 ning mellem Hærene forinden den 10de. Espart Spidsen for 9000 Mand Infanteri og 2000 Heste, fra nu omsider have den Plan, at iværksætte sin Forening med Baron de Meers 9000 Mand ved Tortosa; efter andre Beretninger skal han derimod med nogle Tropper være afmarscheret til Oroas Hovedqvarteer; han betegnes nu som Generalissimus over alle de Tropper, som operere mod Prætendenten i Catalonien, Valencia, Aragonien og Castilien, og beholder tillige sin Titel af Overgeneral for Nordarmeen i over hvilken det virkelige Overcommando imidlertid er anbetroet til General Escalera, som staaer ved Logronno. Divisionsgeneral Mirasol er indtruffen til Bayonne; Jauregun har midlertidig overtaget Commandoen over den opsætsige Division. Soldaterne ere betalte og Roligheden i Hernani gjenoprettet. Don Carlos stod den 5te ved Cenia, hvor han havde forenet sig med Quilezes Rytteri. Ceniaer en liden Kystflod, nedenfor Chroens Udløb og danner, Grændsen mellem Catalonien og Valencia. Don Carlos har følgelig fra Canta=Vieja, hvor han sidst stod, gjort en tilbagegaaende Bevægelse og, istedetfor til Madrid, taget Retningen af Valencia, hvorhen Landeveien gaaer, i ringe Afstand fra Søkysten, ved Foden af Bjergene og hvor Understottelser fra hans italienske Venner vel ville kunne naae ham, trods de engelske og franske Eskadrer.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Et privat Brev fra Madrid af 4de Juli taler om talrige Fængslinger, som skulle have fundet Sted, ligesom der gaaer det Rygte, at man den 2den D. skal have slynget et Stykke Bly ind i Dronningens Vogn. Baron de Meer skal have opfanget og indsendt til Madrid en carlistisk Correspondence, ifølge hvilken Don Carlos, i Spaniens Hovedstad, skal kunne giøre Regning paa en venskabelig Modtagelse hos mange af Spaniens Stor Mænd. Man vil i imidlertid i Madrid ikke troe paa Sligt og nærer endnu bestandig Tvivl om, at Prætendenten virkelig skulde havel iværksat sin Overgang over Chroen og alle Journaler, paaen Eneste nær, bestyrkede Madrids Publicum i denne Tvivlesyge, hvorimod Bladet Espagnol" beretter Overgangen som ustridig vis og ledsager sin Beretning med djerve Udfald modde vedkommende christiniske Generaler.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Den 8de D. fandt Kongens holtidelige LigbegængelselSted. Utallige Mennesker vare alt om Morgenen tidligt, strømmede til Windsor, ogsaa en Mængde Infanteri, Cavalleri og Artilleri var draget derhen. Sidstnævnte gav hversafem Minuter Sørge=Salver og hele Dagen over blev der de ringet med Klokkerne. Fra Kl. 10 om Morgenen til Kl., 3 om Eftermiddagen varede Parade=Udstillingen, først Kl. 7 til bleve de Militaire opstillede i Nærheden af Capellet, i Slots u gaarden stod der henved 5000 Mennesker. I Capellets Gal- af leri var der omtrent 600 Damer og Herrer. Lidt før Kl. A. 9 fik Soldaterne Voxkjærter, hvilket gjorde et imponerende, Jndtryk. Paa samme Tid begav Enkedronningen sig igjen skjenem en Bagder ind i det kongelige Cabinet i Capellet. M. Kl. 9 satte Processionen sig i Bevægelse. Militairet vendtelomsine Vaaben om og Musiken istemte Dødsmarschen. Paa re Side af Liget gik der 5 Pairer og 8 Generaler, paa de 5 Pairer og 8 Admiraler. Ligklædets Hjørner holdt skal paa hver Side 3 Hertuger og 2 ældste Hertug-Sønner. ned Herpaa fulgte Vaaben-Herolden og derefter Hertugen af Sus dre sex i en lang sort Kappe med Hosebaandordenens Stjerne har, og Halsbaand, paa høire og venstre Side af ham en Hertug, Be=Tvende Hertuger bare hans Slæb og 16 Pairer fulgte ham. en Hertugen af Sussex saae lidende ud og gik med megen og Møie; Hertugen af Cambringe var fraværende, formedelst en, Upasselighed; men Prindsen af Cambringe fulgte med, der klædt som Hertugen af Sussex, og ledsaget af Tvende, di som bare Slæbet. Derpaa kom executores testamenti de den regjerende Hertug af Sachsen-Meiningen, Prindsen, et af Leiningen og Prinds Ernst af Hessen Philipsthal=Barch er, feld. Bevæbnede Mænd med omvendte Øxer og Hellebar saa der sluttede Toget. Ti Minuter efter Kl. 10 blev Liget, tial modtaget af Geistligheden, hvorpaa der holdtes en høitidelig er Gudstjeneste. Da Kisten blev sat ned i Graven græd Dronningen og Hertugen af Sussex bitterlig. Efter denne førengelige Ceremoni proclammerede den øverste Vaaben-Herold, idet tilhan med Staven pegede paa Kisten, Dronning Victoria, falsom den høisalige Konges sande og legitime Efterfølgerske, r hvorpaa Lord=Kammerherrerne brød deres Embedsstave sønder n, og kastede dem i Graven. Søndagen derpaa blev Kisten bisat i Mausoleet. Strax da Ceremonien var forbi, forlod ge Enkedronningen med hele sit Følge Slottet og begav sig til er Bushy=Park, hvorpaa den kgl. Fane blev taget ned fra til Windsor=Slottet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Holland. Kongen foretager i denne Tid en Reise omkring i Riget og modtages overalt med store Glædesyttringer. Jmidlertil fremsætte dog flere Blade den Mening, at Kongen kan paa slige Reiser aldeles ikke erfare Landets sande Tilstand; thi, skjøndt Nationen i høi Grad ærer og elsker sin Konge, er dog den store Masse utilfreds med den af Regjeringen betraadte Bane, og - yttrer en Tidende - holder det end haardt at sige en elsket Konge en Sandhed, ved hvilken man maa befrygte at mishage, maa dog en eller anden Fædrelandsven gjøre det. Derfor har ogsaa den Arnheimske Courant, efterat have mindet om Kongens Jubelreise i Belgien 1829, uden dog at ville sammenligne Hollands Tilstand nu med Belgiens dengang, aabent udtalt sig saaledes til Kongen: "Sire, Nationen elsker og ærer D. M. med al Troskab og Opmærksomhed, men den forlanger saa hurtigt som muligt Affindelse med Belgien; det er dens Anskuelse, at man klart skal vise den Forholdene, thi den holder aldeles ikke D. Mes Ministre for ufeilbare, det er den ikke nok, at Grundloven bliver uforandret, navnligen med Hensyn til den saa uhensigtsmæssigt indrettede Stemmeret; den er utilfreds med den uophørlige Opsættelse af Organisationen, af den nederlandske Lovgivning, hvis Jndførelse alt for 20 Aar siden foreskreves ved Grundloven; Nationen forlanger Lettelse i Afgifter, og dersom Deres Ministre, Sire, miskjende dette, saa maatte det behage D. M. at betænke, at Ministrene allerede oftere (med Hensyn til deres Paastand, om Belgiens Tilfredshed før Frafaldet) have taget feil o. s. v.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Hessen-Cassel. Churprinds Fredrik Wilhelm, fød den 20de August 1802 er, siden 30te September 1831, den nærværende Churfyrstes Medregent og i hans Fraværelse Ene-Regent i den hessen casselske Stat. Han er den 60aarige Churfyrstes, Wilhelm den 2dens, eneste Søn og lever i morganatisk Ægteskab, af hvilket de Børn, han har, eller kan faae, efter de hessiske Stats=Grundlove, ikke ere successionsberettigede. Kun i det Tilfælde, at han i Tiden i et nyt Ægteskab, fik legitime Arvinger, ville disse kunne komme paa Tronen. Jndtræffer dette Tilfælde ikke, da gaaer Tronfølgen over paa Sidelinien og den høisalige Landgreve Feltmarschal Carls eneste Søn, Feltmarschal Landgrev Frederich, nuværende Statholder i Slesvig, er da nærmeste Tronarving. Men han er født 1771 og der er altsaa ingen Rimelighed for, at han, med Hensyn til de Paagiældendes respective Alder, overlever Churfyrsten og endnu mindre Chur Prinds=Regenten. Han har heller ingen Børn og Tronfølgen gaaer da over til Churfyrstens yngste Onkels, den nylig i en høi Alder afdøde Landgreve Frederiks ældste Søn Prinds Wilhelm, Gouverneur i Kjøbenhavn, dersom Hoved for sin Linie, efter sin Faders Død, fører Landgreve=Titelen. Fra Cassel omtales denne Arvefølge, i en Skrivelse af 7de Juli, i politisk Henseende som en Gjenstand af særegen Betydning og Vigtighed. Landgreve Wilhelm, som for Tiden opholder sig i Hessen, har nemlig: nylig, paa det Bestemteste afslaaet at fornye den Fuldmagt, som hans afdøde Fader havde udstedt til en Repræsentant for hans Person, Familie og Linie paa den churchessiske, Landdag. Efter Grundloven tilkommer Hovedet for dennelse appanagerede Linie af Churhuset eller dens Befuldmægtigede, en Plads i den churchessiske Stænderforsamling. Den afdøde Landgreve var repræsenteret af en Oberstlieutenant von Ochs og da den til denne udstedte Fuldmagt nu ikke fornyes, er Pladsen ledig. Man vil vide, at Landgreve Wilhelm allerede i sin Faders levende Live skal have misbilliget, at denne saaledes havde beskikket en Repræsentant paa den churehessiske Landdag og endvidere, at han, efter Faderens Død, har erklæret, i sit eget og i den af ham repræsenterede appanagerede Sidelinies Navn at de for Fremtiden ville afholde sig fra enhver Deeltagelse i de landstænderiske Forhandlinger i Churhessen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Vexel=Cours. Hamborg, den 18de Juli. Bordeaux 188 1/2. Petersborg, 91 3/2. London 2 M. 13 Mk. 91 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/2 s. Madrid, 43 1/2. Cadix 44. Lissabon 45 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 65, k. S. 35, 40. Kjøbenhavn 200. Species 3/4 pCt. Rabat. Louiss'ore, og Frederiksdorer 11 Mk. 3 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-07-22
Aarhuus. Vor Grønlandsfarer, Briggen Thetisk, er lykkelig indtruffen hertil, med en Fangst af 1500 Robber og 450 Klapmüter samt to Jisbjørne, hvoraf den ene medbringes levende.