JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Jnstrumenter, hvilket gjorde en ubeskrivelig Virkning. 9 forestiltes paa Seinefloden en Søefægtning, idet en Flotille af 20 illuminerede Baade, i Forening med et Batterie, aabnede et Skin=Angreb paa Linieskibet Staden Paris, som var oplyst med bengalsk Jld. Efter en halv Times Kanonade saaes Linieskibet i røde Luer og paa samme Tid afbrændtes Fyrværkerier paa flere Punkter. - Saaledes endtes denne Dag, hvorpaa Faktionerne havde gjort saa stor Regning. Den 29 Juli var især bestemt til Folkeforlystelser, frie Skuespil &c. Ogsaa lagde Kongen paa denne Dag Grundstenen til det naturhistoriske Museums nye Gallerie. Paa Raadhuuset var et pragtfuldt Bal, som Kongen og hans Familie beærede med deres Nærværelse. J Operahuset gik det temmeligt uroligt til, da Gratis=Tilskuerne sloges med Blommer og Figen. Om Aftenen indtraf et lidet Uheld, idet der fra Lamperne gik Jld i de Støtter, som Man havde plantet omkring Napoleonsstøtten, og 2 eller 3 af dem afbrændte tilligemed en af Fanerne. En Skyggesidde i al denne Herlighed afgive de mange Hæftelser og Huussøgninger hos foregivne Republikanere. Saaledes skal Politiet hos en Hr. Peradel Natten mellem den 28 og 29de have opdaget et skjult Oplag af Vaaben og Munition, med en Kugleform, hvori paa engang kunde støbes 20 Kugler, og som endnu var varm. 6 Elever af den polytekniske Skole som forfærdigede Patroner, bleve ligeledes paagrebne, og et stort Antal Proklamationer til Borgerne og Armeen bleve borttagne. Alt skal have været færdigt til et Oprør, der vilde have draget nye Blodsudgydelse efter sig, saasnart Raabet: "Væk med Forterne, havde fundet Gienklang hos Nationalgarden, hvorfra det dog lykkedes Officererne at holde den. Marskal Lobau har derfor ogsaa i en Dagbefaling tilkjendegivet dem Kongens Tilfredshed med deres udviste Patriotisme og bedet dem, i næste Aar at vise det samme Sindelag, da de i saa Fald kunne være visse paa, stedse at finde, en oprigtig Frihedsven" i Kongen. Som Exempler paa republikansk Fanatisme fortælles, at en af de Hæftede havde efterladt et skriftligt Level til sin Kone, hvori det hedder: Jfald jeg døer, skulle mine Børn ikke leve under Tyranniet, og paa Efterretning om min Død skal du kaste dem i Vandet." Andre havde gjort deres Testament og en ung Mand tilegnet sit ufødte Barn sin republikanske Troesbekjendelse; dog skulle de omtrent 250 i Festdagene Hæftede, paa 12 nær, igjen være satte i Frihed. Lafnyette og OdilonBarrot tilbragte Julidagene paa Landet, for ingen Deel at have i Festen. Det diplomatiske Korps omtales vel ialmindelighed af de ministerielle Blade; men paa den anden Side forsikkres, at blot den belgiske Minister Hr. Lebon var tilstæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Saavidt Man endnu har Efterretning fra Departementerne har Man ogsaa disse feiret Julidagene med Jnderlighed. J Strassburg lød allerede om Morgenen Kl. 4 fra Münstertaarnet Marseiller=, Pariser, og andre patriotiske Melodier. Da Nationalgarden mødte ved den store Parade, spillede den det bekjendte en fra og flere Kompagnier raabte, idet de defilerede forbi General Brayer: "Leve Friheden Ned med Bastillerne!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Der anstilles nu Betragtninger over den saaledes endte Fest, som lærer, at Pariserne endnu ikke have forglemt "den store Uges Begivenheder, og at Julirevolutionen ikke blot har været en Omskiftning af Personer, men en Stats omvæltning, viser den Enthusiasme, hvormed det hilste begge af Restaurationen tilsidesatte Kraftens og Frihedens Sindbilleder: Keiseren og Marseillervisen. Naar Regjeringen - siger Temps - roser sig af, at den offentlige Mening igjen har slaaet sig paa dens Side, da turde Sagen forholde sig omvendt: at den offentlige Mening har revet Regjeringen videre med sig end denne vilde. Ved at ophøie Keisertiden og Revolutionen af 1830, er Restaurationen, dette Værk af den hellige Alliants, stilt destomere i Skygge. Engang betraadt denne Bane, vil Ministeriet vistnok saasnart muligt bestræbe sig for atter at gaae tilbage; men dertil vil Man ikke give det Tid &c." Jøvrigt ere Journalernes Beretninger heel forskjellige, især om de meest afstikkende Raab, som lode sig høre under Festen og om Tallet af Nationalgarder, som mødte ved Revuen, der af Nogle angives til 25,000, af Andre til 50,000 Mand. For 2 Personer blev Festen idetmindste til sande Glædesdage. St. Simonisterne Enfantin og Chevalier, som paa samme slap ud af deres Fængsler. J Cette have Carlisterne atter gjort slemme Optøier, og ligesaa i Nismes, hvor en Person derved tilsatte Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Storbrittannien. Den irlandske Kirkebil blev endelig den 30 Juli antaget af Overhuset med 135 imod 81 Stemmer; men nu frygtede Man for, at den vilde støde paa nye Vanskeligheder, naar den kom tilbage til Underhuset med de af Overhuset, tilføiede Amendementer. Dette er imidlertid ikke skeet; men den blev ogsaa her antaget den 2d., dog med et nyt Amendement af Lord Althorp, som nu igjen skal tilbage til Overhuset. Her opstod Marqvis v. Londonderry atter den 30 Julii med store Lovtaler over sin Helt, Kong Miguel af Portugal, og erklærede sig imod Blokaden. For Lissabon vilde Hertugen af Wellington dog nok lade den gjelde, men ikke for alle portugisiske Havne." Billen og Jødernes Borgerret er ved anden Læsning i Overhuset forkastet med 104 imod 54 Stemmer. Det var atter Erkebiskoppen af Canterbury, som viste sit christelige Sindelag ved at ville have et Folk udelukt fra borgerlig Rettighed, hvis Sædelære han erklærede for at være ypperlig. J Underhuset er den ostindiske Bill nu læst tredie Gang og antaget. Hr. OConnel har lagt sig slemt ud med Journalisterne med sine Angreb paa Offentligheden, hvormed han gik saa vidt, at betjene sig af en gammel Artikel i Husets Reglement, hvorefter Tilhørerne skulle bortvises, saasnart det forlanges af et eneste Medlem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Tydskland. Den 29 Juli aabnedes den overordentlige Ret imod Dr. Wirth og Konsorter i Gjæstgivergaarden "Svanen, i Landau. Tilløbet var overordentligt; men Salen kunde desværre kun rumme 4 til 500 Tilhørere. Efterat 3 Eedsvorne vare udstrøgne af Listen og deres Pladser igjen besat, begyndte Forhandlingen med, hvorvidt Sagen, efter Dr. Wirths Defensors Paastand, i enhver Henseende burde være offentlig, da Regjeringen kun har tilladt Akternes Trykning under Censur. Paa Generalprokuratorens Forslag erklærede Retten sig inkompetent, paa Grund af, at den kun er pligtig at vaage over Offentligheden i Retssalen. Da de Tiltalte Kl. 2 1/2 igjen bortførtes fra denne, lød et høit "Leve!" af den talrig forsamlede Folkemængde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Fædrelandet. Blandinger. En til Kjøbenhavn ankommen engelsk Avis indeholder følgende Bekjendtgjørelse: "J Torsdags (25 Juli) blev i St. Georgs-Kirken i London ægteviede: Grev Christian Danneskjold-Samsøe fra Danmark og Lady Elisabeth Bruce, Marquis af Alisburys yngste Datter." Viborg den 3 August. Jgaar fandt de ved Viborg, berammede Væddeløb Sted, under Tilløb af en overordentlig Mængde Mennesker. Den første Præmie, 400 Rbd. r. S., vandtes af Hr. Proprietair Kieldsen til Lynderupgaard. ved en rød Hoppe, og den anden, 200 Rbd. r. S., af Hr. Proprietair Søndergaard til Bruusgaard ligeledes ved en rød Hoppe. Dette Væddeløb var aldeles forskjelligt fra de nuomstunder paa andre Steder brugelige. Da Hensigten dermed var, at prøve og belønne Hestens Kraft og Udholdenhed, saa havde Man til Ridebane bestemt en Strækning af Landeveien mellem Viborg og Randers, der udgjorde en dansk Miil, som skulde rides frem og tilbage i det Ringeste i en Tid af 38 Minutter, for at kunne konkurrere til de udsatte Præmier. Rytterens Vægt var bestemt til 10 Lpd. (Rytteren, der vandt den første Præmie, havde en Overvægt, af 10 Pd.) Herved forebyggedes, at, som saa ofte er Tilfældet, letfodede, kraftløse Heste, der neppe vilde kunne udholde en Dags Arbeide i en Plov, løbe af med Seiren, og saaledes lukkedes her Døren for den usle Vindesyge, der kunde formodes at ville lægge sig efter slige Dyr, for dermed at reise omkring fra den ene Væddeløbsbane til den anden paa Præmiejagt. Uagtet Veiens Længde, uagtet den var sandet og bakket, indtraf intet Uheld ved Vædderitet, undtagen at en Hoppe, der omtrent hørte til hiin ovenomtalte Kathegorie, styrtede med sin Rytter, uden dog at foraarsage ham eller sig selv nogen Skade. Det hedder imidlertid, at der til næste Aar vil blive afstukket en Ridebane sønden for Viborg, hvor Tilskuerne bestandigt vil kunne beholde Rytteren i Sigte, ved hvilken Forandring Man vistnok bedre vil opnaae den Hensigt, at gjøre Vædderidtet til en Folkeforlystelse."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Af en Beretning i Aalborg Stiftstidende sees, at Proprietair Søndergaards Hoppe naaede Maalet i 33 Minutter, 32, Sekunder, og Proprietair Kjeldsens i 32 Minutter, 22 1/2 Sek. Omendskjøndt Kobbersmed Heiberg, ved at komme for sildig, intet Haab kunde nære om Præmie, lod han dog til Slutningen sin blankbrune 5 Aars Hoppe løbe, forat vise, hvad den formaaede. Den tilbagelagde Veien, uden at forceres, i 32 Minutter og 38 1/4 Sk., og kom brillant ind. Der er neppe nogen Tvivl om, at den kunde have gjort det i kortere Tid, dersom den var bleven forceret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Jfølge allernaadigst Bevilling af 26 April d. A. agter Hr. C. Jngerslev at stifte en Tontine, stor 30,000 Rbd. Sølv, deelt i 300 Aktier, hver paa 100 Rbd. Sølv, og sikre samme ved et i enhver Henseende betryggende 1ste Prioritets Pant i Hovedgaarden Rygaard pr. Grenaae med Underliggende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Efter en lang Pause høres engang igjen fra Caroline Klosteret, hvortil fra de Kongelige Besiddelser i Vestindien er indbetalt et Bidrag af 1316 Rbd. r. S. Fundatsen vil Hs. Majestæt nærmere allernaadigst bekræfte, naar Kapitalen er forøget med flere Bidrag og Renter."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Fra Hr. Joseph Owen er Udgiveren tilsendt en Afhandling, sigtende til at henlede Landmandens Opmærksomhed paa kunstige Gjødninger, og i Særdeleshed paa den Patent=Gjødning, han har begyndt at fabrikere, og udsælger for 2 Rbd. pr. Tønde, hvorimod den koster 3 Rbd. for samme Vægt i Paris. – Da Avisens Rum er for indskrænket til en Afhandling af denne Vidtløftighed og Natur, saa henvises til Handels= og Jndustrietidenden Nr. 61, hvorden læses ordlydende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
J Randers Avisen debatteres om, enten der i Randers bør reises en Ærestøtte for Niels Ebbesen af Nørreriis eller ikke, En Jndsender, som erklærer sig derimod, bemærker: at Ebbesens Daad, uagtet den i politisk Henseende maatte vurderes høit, ikke i Menneskehedens Historie kan hævde sig nogen fordeelagtig Plads, eller bestaae for Moralens strænge Domstoel, da personligt Fiendskab ikke blot blandede sig deri, men var Grundaarsagen og Motivet til, at Ebbesen, der forhen var i Geerts Tjeneste, forlod Denne og efterstræbte samt omsider overrumplede og nedlagde ham. Af Randers i Særdeleshed, har han ikke gjort sig fortjent, og forsaavidt hans Daad var Fortjeneste af Fædrelandet, er der allerede reist Tyrandræberen, en Mindesteen paa Jægerspriis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Kjøbenhavns Børs-Kours den 6 August 1833. Hamb. 2 M. - k. S. 209. 4 PCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 209, solgt til 12 Mk. 8 1/2 s. Oblig. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. Norske Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 1033103 1/2 B. Sp. 154 1/2 a 155 Rbd. Sedl. 4 pCt. dito dito 99100 Bco. Sv. Sedl. pr. Rd. 44 1/3443 s. T. 4 pCt. nye norske Oblig, ly 4 pCt. Kongel. Obligationer dende paa r. S. 4 - r. S. (u. Rente) 92 - R. Sedl. 4 pCt. uopsigel. norske Stats Dito over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. 3 - Rd. Bco. Dito. dito 88 a - Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (1 L. Nation. Obl. (af Laan 4 Febr. St. 14 Bcomk.) 71 13-L. St. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. Asiatiske Aktier - 4 - i Sedl. Dito 106106 1/2 Rbd. Sedl. Bank Disconto .... 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Tiende Søndag efter Trinitatis præker i St. Knuds Kirke: til Høimesse Kl. 10 Hr. Pastor Wiberg, til Aftensang Kl. 2 Hr. Student og Lærer C. Brohm. (Formedelst Hs. Høiærværdighed Hr. Dr. og Stiftsprovst Fabers Bortreise holdes denne og næste Søndag ingen Bibellæsning). Jgaar bleve 4 Gaarde og 10 Huse lagte i Aske ved en hæftig Jldebrand i Byen Helsned, i Humble Sogn paa Langelland. Femten Familier med 77 Personer bleve pludselig huusvilde og berøvede næsten Alt hvad de eiede - Kornet paa Marken undtaget - da den hæftige Blæst udbredte Jlden saa voldsomt i de straatækte Huse, at de hjemmeværende Beboere kun fik Tid til at redde Livet; men Lidet eller Jntet af deres Gods. Mange, især af Mandfolk, vare ved Arbeidet paa Marken, da Jlden udbrød. Et Barn paa 6 Aar omkom i Luerne. Samme Skjæbne havde adskillige Huusdyr. Foruden Ind= og Udboe blev og hvad der var indavlet af Rapsæd og Rug Luernes Bytte. De Brandlidte, af hvilke Nogle fra Velstand bragtes i Trang, have allerede modtaget nogen Hielp og stor Trøst ved den Beredvillighed, hvormed de strax optoges i de fra Jlden bevarede Huse, og ved den Kjærlighed, hvormed flere Menneskevenner uopfordret have rakt dem Haanden i Nødens Stund. De, som gave, søgte ikke Ros derfor, deres Navne offentliggjøres altsaa ikke for det er nødvendigt for deres Skyld, som have at aflægge Regnskab for Anvendelsen af de dem til Uddeling overleverede Gaver. - Da de Brandlidtes Trang er større, end at den kan ventes afhjulpen ved den Hielp, som Omegnens Beboere alene ere istand til at bringe, vil man - om det tillades af vedkommende Authoritæt - gjennem dette Blad, der saa ofte var et velgjørende Organ for Nødlidende, henvende sig til christelige Medborgere i Stiftets fjernere Egne om Understøttelse for disse Brandlidte, af hvilke Jngen har assureret enten Ind= eller Udbo. Med temmelig Vished kan forsikres, at Jlden ikke var paasat. Det er glædeligt at bevidne, at Omegnens tillende Beboere ved ufortrøden Anstrængelse bidroge til at frelse den Deel af Byen, som undgik Faren - til hvis Afværgelse den ypperlige Sprøite fra Marstal særdeles medvirkede. At de raske Brandfolk fra denne Bye ilede en Miil over Havet - trak og bar den store Sprøite med tilhørende Redskaber henved en Fjerdingvei over Land, for at komme Byen, til Hielp, og derefter arbeidede med Kraft flere Timer, indtil langt ud paa Natten, da Faren var forbi, er et skjønt Træk af ædel Hielpsomhed, der bør paaskjønnes med Tak og nævnes med Ros. Humble Præstegaard den 3 August 1833. Plesner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
AVERTISSEMENTS. Gjennemtrængt af den dybeste Smerte, opfylder jeg herved den sørgelige Pligt, at anmelde for fælleds Paarørende og Venner: at min inderlig elskede Mand, Kjøbmand og Garverie=Eier Johan Christopher Voigt, er ikke meere. Efter nogle faa Timers Upasselighed hensov han i Morges Kl. 4 1/2 i en Alder af 58 1/2 Aar. Ak! for kort skulde jeg nyde min Lykke - thi kun lidet over eet Aar vandrede jeg ved den Ædles Side - for pludseligt skulde det haarde Slag ramme mig, Ene den trøstende Tanke er mig tilbage: at Enhver, som kjendte den retskafne, virksomme Borger, den kjærlige Mand og trofaste Ven, vil skjænke mig sin tause Deeltagelse og forene sine Bønner med mine om Styrke her ovenfra til at bære mit store og uoprettelige Tab. Faaborg den 6 August 1833. R. C. Voigt, fød Ploug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
At min kjære Mand, Feldbereder Niels Thrane, efter 3/4 Aars tiltagende Svaghed, omskiftede Livet med Døden i Morges Kl. 3 ved en blid og rolig Død i sit 74de Aars Alder, har jeg paa mine og 8 Børns Vegne at tilkjendegive fraværende Familie og Venner. Odense den 7 August 1835. sal. Ane Marie Thrane, fød Glenschlæger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
J Hunderup Skov opvartes ikke meere denne Sommer af H. Bardram. te. So At den i Stiftets Aviser sidst anmeldte, uvaccinerede, Børne Koppe-Patient i Svendborg nu er helbredet, og at der, ifølge Forordningen af 3 April 1810 s. 26, udloves en Præmie af 10 Rbd. for den, som fremkommer med den første beviislige Angivelse om et nyt Udbrud af fornævnte Sygdom i Svendborg, Kjøbstad, bekjendtgjøres herved. Fyens Stifts Physicat, Odense den 5 August 1833. Guldbrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
De, som ønske unge Mennesker optagne til Underviisning i Odense Kathedralskole til i October d. A., vilde behage at indgive den skriftlige Anmeldelse derom, efter Skoleforordningens § 64, inden August Maaneds Udgang, til Odense den 8 August 1853. J. Sartorph. Annekteret Soldat Hans Rasmussen Glensberg, der staaer anført i Odense Amts 86de Lægd under No. 248, er, 35 Aar gammel og 61 1/2 Tommer høi, har ulovlig forladt Lægdet og skal senest have opholdt sig i Brylle og Søndersøe Sogne. Da han ikke paa Efterspørgsel har været at finde, saa efterlyses han herved, med Anmodning til alle Forekommende, om hans Opholdsted at underrette Stiftet. Odense i Fyens Stiftamtmandskab den 7 August 1833. Cederfeld de Simonsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
En god Dreng af honette Forældre, der har Lyst og er skikket til Handelen, kan enten strax eller til Efteraaret blive antaget paa favorable Vilkaar hos Svendborg den 2 August 1835. Ernst Brandt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Ved Erholm brændes Rapsfoder den 12, 13 og 14 August, J næste Uge brændes Rapsbælge ved Brobyegaard og Gjeldskov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Extra gode store sede røgede Lar bekommes hos Jens Chr. Andrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-10
Chocolade. fabrikeres af Undertegnede i de nye forbedrede lukkede Maskiner til følgende Priser: superfiin Wiener med Vanille No. 1 6 Mk.; dito dito med dito Nr. 2: 5 Mk.; fiin med dito No. 1. 4 Mk.; spansk med dito 3 Mk. 8 s.; Pariser med dito 3 Mk.; fineste Kryder No. 1. 2 Mk. 8 s.; fiin dito Nr. 2. - Mk.; bitter eller Sundheds 5 Mk.; Bryst= med islandsk Moos 5 Mk. pr. Pd. Handlende gives Rabat. M. T. F. Faber, Overgade No. 55. Hos Uhrmager. M. Wolin, i Faaborg. faaes særdeles gode 14 Dage gaaende Taffeluhre i AllabastFoutteral med tilhørende Glaskapsel, 24 Timers dito i Mahognie=Foutteral, dito med Fontaine, Alt til yderst billige Priser. Uhrene leveres i gangbar Stand. Exemplarer af Konditionerne, hvorefter Bygholm den 15 d. M. attraaes bortforpagtet, ere henlagte til Eftersyn hos Dhrr. Gjæstgivere Slawitz i Aarhuus, Rydell i Randers, Brünner i Aalborg, Føls i Ribe, Madame Brøndum i Viborg, Lassen i Weile og Larsen i Odense. Efter Reqvisition af Udlægshaveren, stilles den Ole Jørgensens Enke, Maren Hansdatter, i Hundslev tilhørende Gaard, med tilliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb., til Bortsalg ved 3 Auctioner den 31 August, 14 og 28 Septbr. d. A. De tvende første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted Formiddag Kl. 11 og den tredie i selve Gaarden Eftermiddag Kl. 5. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Plak. af 22 April 1817. Konditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede. Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 7 August 1833. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-12
at ninger: om Miguelisternes Nederlag ved Oporto og om Lissabons Jndtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-12
Dagsposten bringer endeel nærmere Omstændigheder ved Tildragelserne i Portugal, af hvilke her endnu tilføies følgende: Fægtningen imellem Telles Jordag og Villaflor varede fra Kl. 6 til 11 om Aftenen, da "Rebellerne" (som Miguelisterne nu benævnes), efter et Tab af 2000 Md., ved det klare Maaneskin bleve forfulgte til Cassilhas, lige ud i Vandet, hvor de søgde at naae deres Baade. Her var det at Telles Jordao blev dræbt af en af Terceiras Officerer og derefter Hovedet og begge Hænder ham afhugne, til Gjengjeld for hans udviste Grusomhed imod Fangerne i Lissabon. Endog den øvrige Krop, som var skuffet ned i Sandet, blev opgravet igjen og hugget istykker. Almada overgav sig, saasnart det erfarede Lissabons Skjebne. Nogle fangne engelske Søeofficerer tilskrive sig Æren for at have givet Løsenet til Opstanden i Lissabon, idet en Lieutenant Fitch, som Folket har paa Skuldrene ud af Fængslet, blev opfordret til at stille sig i Spidsen. Han befriede derpaa de øvrige Fanger og væbnede dem i første Øieblik, saa godt han kunde, med Kosteskafte, selv førte han en stor Jernstang. Saaledes angreb de under Raabet: "leve Dronning Maria, Fortet St. Joao, der var besat med 12 Kanoner, nedskjød (?) Skildvagten og besteeg Porten. Engellænderne bleve modtagne med Jubel, og alle Breve stemme overeens i, at der herskede en overordentlig Enthusiasme, blandt Folket, og at hele Lissabon var illumineret om Aftenen. Ogsaa Hertugen af Cadaval skal, efter et løst Rygte, være grebet paa Flugten fra Lissabon og skudt af Bønderne. Dagen før havde han endnu ladet en ung Officeer henrette.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-12
Admiral Felix, som først havde søgt Tilflugt paa et brittisk Skib, var nær bleven myrdet af Pøbelen, da han vovede sig iland paany. Marskal Bourmont skal have nedlagt Kommanden og begivet sig til Spanien, hvorhen Man ogsaa vil vide, at Don Miguel er flygtet. En Bataillon, af hans Armee, som har taget Flugten til Spanien, er bleven afvæbnet ved Cindad Rodrigo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-12
Det brittiske Admiralitet har hyret endeel Transportskibe, som ufortøvet skulle bringe Troppe=Forstærkninger til Tajo floden. Hvad enten det blot er Hensigten at befæste den nye Regjering eller at forekomme et spansk Jndfald, vil Tiden lære. Times raisonnerer vidt og bredt om, hvor nødvendigt det er, at Don Pedro nu strax forlader Landet og at et Regentskab indsættes med Palmella i Spidsen. Han er - siger den - ikke Konge af Portugal og kan ikke være det; men alligevel vilde hans Rang være til Hinder for Ansvarligheden" &c. Ogsaa i Genua, Turin og hele Piemont er Man i spændt Forventning om Begivenhedernes Udvikling, som torde blive et nyt Signal for de Republikanskindede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-12
Belgien og Jtalien. Den hollandsk belgiske Konferentshar nu igjen begyndt sin forrige Sneglegang i London. - Den franske Ambassadeur ved det sardinske Hof, Hr. Ba rente, er den 20 Juli indtruffet til Turin, og vil, hedder det, med egne Øine kunne overtyde sig om Oppositionsblaadenes Overdrivelser. Naar Man imidlertid støtter sig paa, at ingen nye Henrettelser have fundet Sted, da er det jo ikke mere end grundet i Tingenes Natur, at disse ikke kunne blive permanente.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-12
Tyrkiet. Af Frygt for en Reaktion ved Russernes Bortgang fra Konstantinopel, skal Sultanen have ønsket, endnu nogen Tid at beholde Grev Orlow, og iøvrigt givet talrige Beviser paa sit oprigtige Venskab og sin Taknemmelighed imod Rusland. Hertil hører Uddelingen af et stort Antal Medailler med Sultanens Billede til de russiske Tropper, og et Mindemærkes Oprettelse i Chunkiar=Jskelessi. Samme blev høitidelig indviet den 5 Juli, og bestaaer af en stor Steen, hvorpaa Dagen, da de russiske Stridskræfter forlode Bosphorus, skal indgraves. Efter en stor Maneuvre, som paa Storherrens Forlangende endnu holdtes i den russiske Leir den 29 Juni, og som den østerrigske, russiske, storbrittanniske, franske og preussiske Ambassadeur bivaanede, bleve disse indførte til Audients, hvorved Sultanen yttrede sin Fornøielse over den Eenhed i Anskuelser (?), som herskede imellem Magterne i Henseende til den høie Port." Friherre v. Sturmer viste Sultanen en særdeles Udmærkelse, og spurgte flere Gange til hans befindende, da han i Trængselen blev streifet paa Benet af et Hesteslag. Endnu feiredes Keiseren af Ruslands Fødselsfest paa det høitideligste af samtlige russiske Officerer og Gesandtskabspersonalet i Bujukdere, hvorved over Bordet Keiserens Skaal udbragdes af Storviziren og besvaredes af Grev Orlow med en Skaal for Sultanen, Hs. Majestæts Ven og Allierede."