Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-11-28
Ved den i Formiddags paa Raadstuen afholdte Licitation paa Opførelsen af en ny Fattiggaard, der skal bygges i Vindegaden, blev Hr. Kjøbmand og Borgerrepræsentant H. C. Nielsen den Mindstbydende (o: Høistbydende) med 21,690 Rbd. Buddet skal nu indsendes til Cancelliet, hvis Approbation vel ikke kan betvivles. Derved, at der efter den første Licitation blev gjort et Underbud af Hr. Proprietair Hansen, er Odense Commune nok bleven besparet for en Udgift af over 5000 Rbd., naar Man seer hen til de først indgivne Overslag. (Meddeelt.) Et Jnserat i den Thomsenske Avis No. 192 søger at vække Vedkommendes Opmærksomhed i Valget af en Raadmand, for en saadan Personlighed der ved Lyst, Evne og Villie kunne erhverve al den lovlige Jndflydelse og Magt til Kommunens Tarv, som Praxis efterhaanden ville kunne give, og hvorved da, efter Forfatterens Mening, det valgte Jndivid kunde blive et Mønster for de nuværende og efterfølgende Naadmænd. Denne Annonce foranlediger os til følgende bemærkninger: Melancen af det borgerlige Element med det bureaucratiske i Magistraturen, var som bekjendt ikke paatænkt af Regjeringen ved Ordningen af den nye Kommunallov, men blev derimod Resultatet af en Kommittee-Betænkning, og Dygtigheden hos Referenten, den her i Kommunen under næstforrige Valghandling, gjennem den Thomsenske Avis saa mishandlede Etatsraad Stenfeldt. Hans og Kommitteens Deductioner af Gavnligheden i en saadan borgerlig Jndpodning i Magistraturen, forudsat at de Valgte vare giæve og dygtige Folk, var saa indlysende, at Regjeringen optog dette Tillæg i Anordningen. Men, som i ovennævnte Jnserat paapeget, og i Anordningen forudsat, maa dette borgerlige Element ogsaa repræsenteres af Evner, der nogenlunde kunne staae ved Siden af den Dygtighed, Lov=Kundskab og Jntelligents, samt med den nøie Kundskab til Kommunens Tilstand, der i Regelen ikke savnes hos Øvrigheden. Den Valgte maa være en gjæv Mand i Ordets alsidige Betydning, ikke en Personlighed, der, paavirket af Trang, Karakteerløshed og andre ydre Forhold bøier sig snart til Høire og snart til Venstre, og følgelig er af en saadan Selvstændighed i sine Grundsætninger, sin Jntelligents, Moral og Oeconomie, at Kommunen i alle Tilfælde kunde stole paa ham, og at han kan modtages i Magistraturen med Agtelse. Har nu Borgerraadet været saa heldig at finde en saadan Candidat for Bestillingen, og denne er kommet til den Bevidsthed, at hans Hverv i Magistraturen ikke er en Afsondring fra, men en udvidet Forbindelse med Borgerraadet, saa at han, istedetfor at blive ligesom usynlig i det sidstnævnte Collegium, der skal lade see og høre fra sig i Alt hvad der gielder Kommunens sande Gavn og Bedste, – at han ikke blindt hen skal følge og underskrive de magistratske Beslutninger, men at han, hvor Dissents finder Sted i Kommuneraadet, skal efter sin Overbeviisning tale og handle, og selv hvor han bliver i Minoriteten, ikke forsømme at lade sine Vota komme for Dagen, da vil han ogsaa begribe, at en modsat, en sløv og passiv Færd i Kommunens Anliggender ville gjøre Posten baade unyttig og overflødig. Men fordrer nu Raadmandsposten en saadan Selvstændighed, Dygtighed og Jntelligents som vi oven have antydet, hvis Bestillingen ikke skal reducere sig til Nul, da maae vi og med hiin Forfatter være enig i at Borgerraadet, i hvis Haand det er lagt, ved et foruftigt Valg at løse Opgaven, der har den alvorligste Opfordring til at fyldestgjøre Kommunens Jnteresse og Forventning. Sagen kan imidlertid have sine Vanskeligheder; der gives stedse Subjecter, som staaende paa Nulpunktet hvad Grundsætninger og Selvstændighed angaaer, dog ikke mangle en vis Grad af Talent og en stor Portion af falsk Æresfølelse, og som ved allehaande Jnsinuationer vide at bane sig Vei til en vis Grad af Tillid eller Medlidenhed og derved til offentlige Bestillinger, hvorved de da til en Tid holde sig paa et Terrain, hvorfra Oppinionen alt har udelukket dem. Den giæve, dygtige og fiinfølende Mand forsmaaer slige Kunster, han er taus, hvor den Anden taler, uvirksom, hvor denne handler og Den mindre oplyste vælger kan under macchinerer. slige Omstændigheder lettelig stirre paa det urette Spor; men siden med den største Varsomhed og Omsigt efter den Dueligste, vil det dog neppe være muligt at finde et saadant Subject som i den Thomsenske Avis er paapeget, nemlig en Kandidat, der skulde blive et Mønster for alle de følgende Raadmænd. Hvis Forfatteren af hiin Annonce vidste et saadant Orakel af en Raadmand, da er det beklageligt, at han ikke har navngivet ham. Med al Agtelse for Borgerrepræsentationen og den hele Kommunes Dygtighed, maae vi tilstaae, ei at vide eller kjende nogen saadan Polyhistor i den Odenseiske Valgsphære, medens vi dog derhos have den Overbeviisning, at Repræsentationen ved at veie og prøve sine Medborgeres Dygtighed og Selvstændighed, vil kunne finde et Subject, der nogenlunde svarer til Kommunens Tarv og Lovgiverens Forventning. 8-16.