Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1675-10-01
Sverrig. Cronningen er staaet; Floden udløben 24. Orlogs och 18. velberustede Salt-Skibe stærk. Och Majestæten skal self være needgaaet til Hæren ved Gottenborrig. Hvordant den indvortis Uenighed iblant Herrerne, och om den kom til nogen ende, dissligest hvad Stænderne om Krigen besluttede; veed mand ingen Underrætning om. Fra Mu skou forventer mand sig intet fiendligt, men fra Engeland 20. OrlogsSkibe och 6000. Mænd til at undsætte Stift Bremen med, om de ellers ikke skulle komme for sildig: Thi med samme er det saaledis hid hidindtil i denne Krig tilgaaet, som følger. Der Hans Høy-Førstelige Naade Biskopen af Mynster hafde forsamlet nogle 1000. Mænd i det Græfverom Lippe och om Minden, och nogle 1000. Chur-Brandenburgiske vare stødte der til, saa de vare tilsammen en Hær paa 12. eller 14000. Mænd, hafver hand strax i Begyndelsen bemægtiget sig den lille Stad Tedinghausen och der efter anstilt sig ved Bøllen, som hand der vilde bryde ind i Stiftet, men der de Svenske sammestæds med Mact, formeente hannem det, hafver hand den 15. Septemb. med store Bremer Boede ofven och neden for Bremer Stad ladet Folket ofverføre, hvilket der de Svenske fornam, begafve de sig tilbage fra Weserflod ad Stade. Jmidlertid ere och 3000. Danske Folk, som kom udaf Oldenborig och Delmenhorst, satte ofver Weser. Saa snart de Brandenburgiske och Munsterske vare ofverkomne, be rendte de Burg som er et stærkt Ca steel liggendis i en Morads ved Mummeflod, och finge den ind den 18. Septembr. der den hafde været virkeligen belagt i 24. Timer, da de om Dagen tilforn hafde Verden, hvor paa Folket vendte sig af Ottersberg. Den stund de Mynsterske saaledis spillede Mestere paa den ene Side i Stiftet, kom den 16. Sept. 7. Hollandske och Brandenburgiske Orlogs-Skibe och 10. Smakker paa Weser for Carlsburg, och der samme hafde needskudt et tæmmeligt Stykke af Volden paa Siden mod Weser, kaste de 900. Mænd i Land, som skulde stødt til de fornæfnte Danske, och beligge Stæden til Lands, men gjorde et Udfald paa dette Folk samme Dag, och miste en tæmmelig hob Folk, 2. Capteiner och 3. Stykker. Om Natten efter kom en Undsætning af Rytterie och Dragoner nogle 100. Mænd stærk fra Stade til Carlsburg, hvilket Hollænderne finge at vide, hvorfor de vilde begivet sig om Borde igien, men blefve overlede, saa hvad ey i Boedene kom, blef slagen, fangen och forjaget, i det de Svenske, som toege Tiden i act, der de Hollandske Skibe hafde for Storms skyld lagt ofver til den anden Side af Weser, fulde hasteligen ud paa dennem. Hvor paa de begafve sig mod de Danske, som nyligen 600. Mænd stærke, vare ofverkomne af det Oldenburgiske paa det Land Würsten och vidste hverken at Hollænderne hafde forladt Marken, eller och vare slagne, saa de ilige Maade blefve ofverilede och Stii. och forjagne. Efter denne Tid blef intet meere forsøgt paa Carlsburg, men Skibene begafve sig ad Elben, og satte sig ofven for Juinge Floed den 25. Septembr. Jmidlertid forlode de Svenske Bøllemer Skandse, och førte Stykkerne, Ammunitionen, och hvad Forraad der fandtis i Skandsen, med store Boede ad Stade. Den 23. Septembr. finge de Brandenburgiske och Mynsterske Ottersberg ind, da de hafde kast Jld paa Fæstningen och Besætningen var største Parten undløben. Den 29. Septembr. gaf Rodenburg sig villig op for dennem. Paa denne Tid kom det Zelliske och Ossnabrüggiske Folk i Stiftet och ginge de samme och nogle Mynsterske for Buxtehude, kaste i tu Dagis Tid 300. Fyrkugler, Granater, Bomber och Stinckpotter der ind, hvor paa Stæden dagtingede och Besætningen gik ad Stade med tu Stykker och fuld Gevehr, och finge de Alliirte, denne Stæd ind den 6. Octobris. Her paa vendte de sig af Bremer Førde, och der mand hafde ført forden, hvad til Beleyringen var fornøden, gaf samme sig, der den hafde været belagt i 3. Dage, den 18. Octobr. Nu skal Stade være berent aff de Alliirte, som ere i Stiftet Danske 2000. Brandenburgiske 3000. Lüneburgiske 3000. Münsterske 6000. Paterborniske 1200. hvilke dageligen forstærke sig, thi, som fra Hamborig berættis, ere endnu 1000. Mænd Danske Folk satte ofver Elben ind i Stiftet, och 40. smaa Skibe gangne fra Harburg med Stormtøy och Fyrverk, som skal bruges for Stade. Denne er Tilstanden i Stiftet: J Pommeren staar det saaledis til. De ChurBrandenburgiske under General Schwerin indtoge Divenauer Skanse den 1. och Wollin. Den 3. Octobris Under Chur Førsten self, Gutzkou, General Leutenant Gortzen, Stolpe, och Øfverst Leutenant Grumbaw, Jaraw den 5. Octobr. De Danske, under Majestæten self, Damgarten den 6. og under General Major Duncam, Tribesee den 9. Octobr. Ved samme Tid finge de Brandenburgiske Spankow (som er en Fæstning med 5. murede Bulverker) ind uden ald Modstand, och Griffen hagen Skandse den 14. saavelsom Wolgast, med Storm och det Slot Wildenbrok med Accord den 17. Octobr. Siden den Tid skulle de hafve erobret den Øe Usedom, och hafve paa en Tid belagt Anklam och Stettin. Den Alliirte Hær i Pommeren skal være ofver 30000. Mænd stærk, maa dog hafve sin meeste Underholding af de Brandenburgiske och paagrænsende Lande, eftersom i Pommeren hverken Korn eller andet, uden hvad der kand være i de faste Stæder, er at bekomme.