JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
J England vedblive Rustningerne for Dronningen af Spaniens Tjeneste at gaae rask fremad. Flere Officerer, som, i foregaaende Krige have erhvervet sig et hæderligt Navn, blandt disse Oberst Shaw, af et skotsk Regiment, have paataget sig Commandoer. Et Landseneer-Regiment, under en Oberst Kinloch, har allerede sin hele Officeerstab og 200 Gemene og vil om kort Tid være bragt til den bestemte Styrke af 450 Mand, hvornæst et andet Regiment, af samme Vaabenart, skal organiseres. Med Jnfanteri-Bataillonernes Organisation, gaaer det ligeledes rask fra Haanden; 2 i Jrland hvervede Batailloner afseile i disse Dage tilligemeen 3die, som er hvervet i Skotland, saa at, ved Maaanedens Udgang, 5 til 6000 Mand befinde sig under Seil fra England. De forhen omtalte Batailloner, som for nogen Tid siden afgik fra Themsen, staae allerede paa spansk Grund. Desto uslere drives Jnterventions-Anliggendet i Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Imedens Moniteuren af 12te maa meddele Publicum end telegraphisk Depesche, som indeholder Efterretninger om, at den 1ste Bataillon engelske Frivillige allerede er landet den 10de i St. Sebastian, maa flere af de franske Journaler underholde deres Læsere med et nyt Circulaire fra Krigsministeren Marschal Maison, ved hvilket han tilbagekalder Jndholden af et tidligere Circulaire, hvori det tillodes at hverve for den spanske Tjeneste og endogsaa opfordredes, til at fremme denne Hverving, og reent ud maa tilstaae, at hiin Tilladelse og Opfordring grundede sig paa en Vildfarelse. Den spanske Gesandt havde meddeelt de franske Militaire, som, i Følge Marschal Maisons omtalte Opfordring, tilbøde i deres Tjeneste, at han maatte beklage ei at kunne gjøre Brug af deres Tilbud, da den spanske Ambassade hverken var bemyndiget eller foranlediget til at fremme Hverving for Dronningen af Spaniens Tjeneste. Da det nu er bekjendt i Paris, at det spanske Gesandtskab der paa Stedet har Jnstructioner, der ere ligelydende med det spanske Gesandtskabs i London, saa berettiger hiint Svar af Hertugen af Frias, til den Formodning, at det maa være den franske Regjering selv, der i denne Sag har bundet Hænder, ne paa ham.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Man tøver endnu med at meddele Publicum noget OffiSeielt om Sammensværgelsen mod Kongens Liv. Nogle Fængstillinger have rigtignok senere fundet Sted, men da de for det meste have rammet Carlister, ledes man til at antage, at hele Sammenrottelses=Sagen, eller saa meget deraf, som eller sandt, mere har været myntet paa carlistiske end paa republicanske Planers Udførelse. Naturligt sporer man ogsaa ved denne Leilighed de sædvanlige Følger af Mangel paa Offentlighed: Rygtesmeddene tumle sig nemlig uhindrede paa deres Kjepheste, og de eventyrligste Rygter om de Sammensvornes foregivne Hensigter ængstige eller more dem, ilder ville laane Øre til dem. Saaledes hedder det, at 500 Jndivider ved en Eed skulle have forpligtet sig til at myrde Kongen og til den Ende have lagt den Plan at opstille sig i smaa Hobe, væbnede med Pistoler og Geværer paa Veien fra Tuillerierne til Neuilly. Undgik Kongen Døden i den line Alle af Mordere, havde man draget Omsorg for at massakrere ham med hans hele Familie i Neuilly selv, hvorhan har sit Sommeropholdsted. De uafhængige Blade ledsage naturligviis disse Rygter med bidende bemærkninger: de gaae saavidt, at de udtale den Formening, at Regjeringen gjerne seer Udbredelsen af disse Rygter og at overhovedet den hele foregivne Opdagelse af den formeentlige Sammensværgelse, kun er beregnet paa at forberede Nationen paa Oprettelsen af en kongelig Garde, ligesom Napoleon, efter den bekjendte Tildragelse med Helvedesmaskinen, der rigtig nok var en heel Deel alvorligere, ikke længere fandt nogen Modsigelse imod at oprette sin Consular-Garde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Grev Durham indskiber sig om faa Dage paa et Krigsskib, for at tiltræde sin Reise til Petersborg. Han gaaer dennegang ikke den lige Vei, men en, udentvivl af diplomatiske Grunde ham foreskreven, Omvei. Han gaaer nemlig ligjennem Middelhavet og det sorte Hav til Odessa og derfra til Lands til Petersborg, men besøger underveis Lissabon, Cadix og Constantinopel. Som Skingrund for denene usædvanlige Route anfører man Grevens Sundheds=Tilstand, som tilraader ham, i længere Tid at nyde Søluften i et sydligt Clima og han vil derfor benytte Keiseren af Ruslands Fraværelse, som ikke før i October ventes i sin Residents, til denne forlængede Reise. Men rimebligere er det vel, at politiske Aarsager ligge til Grund for den tagne Reisebestemmelse; det kan vel ikke være afveien for Lord Durham at have en Samtale med den engelske Gesandt i Constantinopel, forinden han tiltræder sin Gesandtskabspost ved det russiske Hof. Ruslands Gesandt i London, Pozzo di Borgo, har gjort Grev Durham alle mulige Tilbud, der kunde bidrage til at lette hans Reise gjennem det tyrkiske og russiske Gebeet. Derimod erfarer man, at den engelske Gesandt Hr. Ellis, som er bestemt til Persien, og med en Dampbaad skulde begive sig til Trapezunt i det sorte Hav, har fundet Hindringer hos den tyrkiske Regjering; ligeledes har denne negtet en fransk Krigslup, Mesangel, som Hr. Texier benytter paa en videnskabelig Reise, Gjennemfart til benævnte Hav, og som Grund for begge Vægringer anført Bestemmelserne i den bekjendte Tractat med Rusland, ifølge hvilken Porten først skal indhentdenne Magts Samtykke, forinden den tør tillade et fremmed Krigskib at seile ind i det sorte Hav. At denne Sag drøftes i de engelske Journaler, er en Selvfølge, og et Uddraaf deres Anskuelser forbeholde vi os at meddele Læserne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Østerrig. Man venter daglig Efterretning om, at den ungarske Rigsdag er suspenderet, eller vel endog opløst. Man er hiertelig kjed af de evige Debatter og Forhandlinger, der førtil Intet, og baade Regjering og Stænder synes at være enige om at ønske, at opsætte den videre Drøftelse af de foreslagne Lovudkast til en anden Tid, naar man maaske er kommet til modnere Anskuelser. Aanden i Forhandlingerne begyndte ogsaa efterhaanden at tage en betænkelig Vending og nogle af Stændernes Ordførere have i Materier, som især angik Siebenbürgen, røbet en Stemning som Regjeringen ikke vil kalde god. I de senere Tiden har Ungarn været mere end almindelig omtalt i udenlandske Blade og nogle af disse have endog villet berøre heldig, Frugter af nogle Lovbestemmelser, der sigtede til at lette Bondestandens Byrder, men Correspondenter fra Ungarn selv yttre den Formening, at slige Frugter, om de virkelig ere til (?), vel maa være udsprungne af andre Aarsager end af Lovbestemmelser, som endnu aldeles ikke ere traadten i Kraft.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Blandede Efterretninger. 1 Enke Landgrevinden af Hessen=Rothenburg paastaaer endnu bestandig at hun er svanger. Der træffes nu fra denne hessencasselske Regjerings Side alle mulige Forholdsregler, for, paa Grund af Arvefølgen, at paasee, at det vil gaa rigtigt til ved Nedkomsten. Paa Slottet er der f. Ex. indrettet et Værelse dertil, som har kun en eneste Indgang en egen dertil antagen erdsvoren Jordemoder er sendt til hendes Betiening, hele Slottet omgivet med hessencasselske Livgardesoldater, og to Ministre samt Churprindsens Geheime-Cabinetsreferendar skulle overvære Nedkomstacten.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Jfølge Beretninger fra Gallacz har den russiske Regiering ladet den store Ø, som dannes af Donauens Sulina- og St. Georgs=Arm, militairisk besætte. Alle Donau=Flodens Mundinger staae saaledes nu under Ruslands directe Herredømme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Kjøbenhavn, den 14de Juli. J Eftermiddag ankom D. Kgl. H. Prinds Christian og Prindsesse Caroline Amalie tilbage fra Fyen. Siden Mai d. A. har Talen heri Staden oftere været som en paatænkt Plan til, ved Subscription at oprette et Monument i Anledning af Stændersinstitutionens Jndstiftelse. Flere almeenagtede Medborgere have interesleret sig for dette Anliggende, og det har været bragt til temmelig almindelig Kundskab. Red. troer derfor ei at burde lade uberørt, at der nylig i den Anledning har været holdt en Forsamling af de Mænd, fra hvilke Planen udgik, til hvilken disse havde indbudet Flere, for at bringe Sagen under nøiere Omhandling og Drøftelse. Ved denne Samling er Planen imidlertid paa Grund af en uforudseet Hindring, aldeles bleven frafaldt. - Vi negte ikke at den Jde: at oprette et Mindemærke for en Jnstitution som den nævnte, der først skal til at træde i Virksomhed og hvis Gavnlighed først skal vise sig af Resultaterne, ligesaa lidet forekommer os at være heldig, som vi tro, at den lettelig vilde have fundet Indgang hos Folket. Det er et levende, stadigt fremadskridende Folkeorgan, hvor som her er Talen: dette maa i Gjerningen selv reise sig sin Æres støtte blandt Folket, ligesom det ved sløv Uvirksomhed, ved at svigte Nationens Forventninger, ligesaavist selv vil reise sig en Skamstøtte. Det er for tidligt at krone det endnu ei begyndte Værk. Et andet Spørgsmaal, som vi imidlertid ei her ville discutere, bliver det derimod, om den angivne hindring var saa væsentlig, at den kunde ansees som tilstrækkeligt Motiv for de Mænd, der vare stemte for Planen, til aldeles at opgive den -get Spørgsmaal, om ikke herved er etableret et Princip, som i andre Tilfælde kunde have skadelige Følger. Kbhpst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Ved den af Repræsentanterne for Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug iaftes holdte Forsamling optoges 161. nye Medlemmer, hvoraf 61 i Kbhvn., 4 i Helsingør og 32 omkring i Sjælland, 8 i Assens, 21 i og ved Faaborg og 32 paa Bornholm; 7 Medlemmer vare endnu siden sidste Møde optagne af Filialselskaberne; eet Medlem havde udmeldt sig af Selskabet. Medlemmernes Antal er derefter 1555. Desuden tæller Folkebladet 89 Subskribenter. Et Filialselskab har nu dannet sig i Randers og et lignende ventes oprettet paa Bornholm. - Skriftcommitteen havde, i den Overbeviisning, at Selskabets Anseelse og Medlemmernes Antal vil tiltage i samme Forhold som dets Virksomhed udvides og Fordelene for Medlemmerne blive større, og i Betragtning af at det vilde være godt snarest muligt at virke ogsaa paa Almueclassen, bragt i Forslag flere ligeraire Foretagender, der strax kunne paabegyndes, og Repræsentantskabet vedtog, i Overeensstemmelse hermed, Udgivelsen, af følgende Udvalg og Samlinger: 1) Et Udvalg, i fri Oversættelser, af de Smaastykker, der indeholdes i Hebels Schatzkastlein des rheinischen Hausfreundes; 2) En Samling, af fortrinlige og for Almuen passende Digte; 3) En Sabling af de fortrinligste danske Jule- og Nytaars=Palmer, med fornødne Forkortelser og Forandring af Enkeltheder; 4, Et eller et Par af Musaus's Volksmarchen, og 5) En Andagtsbog af fortrinlige danske eller fremmede Bidrag. Oplaget af samtlige disse Skrifter antages til 4000 Exempl. -J Anledning af en Forespørgsel fra et af Selskabets Medlemmer, hvorvidt det kunde ventes, at Selskabet vilde understøtte Læse=Indretninger for Bondestanden, yttrede Repræsentanterne, indtil nærmere Bestemmelser derom maatte blive tagne i en Generalforsamling, sig villige til at ville bortgive Exemplarer af de Almueskrifter, som foranstaltes udgivne af Selskabet, til de Læse=Indretninger for Bondestanden, der allerede existere, naar derom maatte indkomme Begjæring. (S. Bl.)J Anledning af det tidligere omtalte, gjennem det slev. holst. lauenborgske Cancelliemanerede, Afslag paa en hos stensk Suppleants Andragende om at tilstedes Adgang til Stændersforsamlingen, gjør Red. af Kieler=Correspondensblatmed Føie den bemærkning, at den ikke begriber, hvorledes den af Cancelliet paaberaabte 85 af Stændersanordningen af 15de Mai f. A., der handler om det Tilfælde, i hvilket Suppleanter, indkaldes, kan anvendes her, da den Ansøgendes Begjæring, ikke gik ud paa at indkaldes tilligemed de Deputerede, men kun paa at tilstedes Adgang til Forsamlingen, naturligviis blot som Tilhører." (S. Bl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie Byfoged-Embedet i Rønne og Herredsfoged-Embedet i Vester=Herred paa Bornholm.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancent. Den 6te Juni er 3die Deputeret i det slesvig-holsten lauenborgske Cancelli, Etatsraad P. Thomsen, R. af D., beskikket til 2den, og 4de Deputeret, Kammerherre H. Greve af Reventlov=Criminil, R. af D., til 3die Deputeret i bemeldte Collegium, samt Justitsraad og Assessor i Collegiet, C. O. Dumreicher, til 4de Deputeret; den 10de Juli, Cand. theol. G. E. Gozchetil Sognepræst for Fensmark og Riislov Menigheder i Sjælland; Sognepræst for Tolstrup og Stenum Menigheder i Aalborg Stift, H. A. B. Obel, til Sognepræst for Jetsmark Meenighed i samme Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 17de Juli. Hamb. 2 M. - k. S. 206. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Sp. 206, solgt til 12 Mk. 5 s. Oblig. 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. 4 pCt. norsk Laan ved Hambrog. Norske Speciessedler pr. 100 Søn af 1825. 101 i B. Sp. 182 a 182 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Do. 1828. 101 a 101 ½ r. S. Svenske Sedl. pr. Rd. Rigsg. 4 pCt. nye norske Oblig. af 183. 499 1/4 a 49 1/4 Rbs. Tegn. 101a 101 1/4 i B. 4 pCt. kgl. Obligationer (u. 4 pCt. Do. Do. 101 a 101 ½ r. S. Rente) 94 a 94 1/2 Rbd. Sd. 14 pCt. uopsig, norske Statsobl. Dr. ov. 2000 pr. Stk. - i Sdl. - a - i B. Do. Do. 91 1/2 a 91 1/2 i Banco. 3 pCt. nye dsk. Obl. 75 a - Lst. Nationb. Obl. (Laanet 4de Fbr. 4 pCt. svenske Hypothek Kasse, 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Oblig. 94 1/2 a 95 i B. Do. Dr. 105100; i Sedl. Asiatiske Actier - a - i Sed Hamborg, den 17de Juli. Bordeaux 188 1/2. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 101 s.; k. S. 13 Mk. 11 1/4 s. Madrid 461. Cadix 46 1/2. Lissabon 51 7/8. Amsterdam 2 M. 35, 70; k. S. 35, 55. Kjøbenhavn 2047. Species, slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Kjøbenhavns Torvepriser, den 17de Juli. Rug, Td. 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg, 2rdt., Td. 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Td. 2 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 s. Rog. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Gri. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 1 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 5 s. a - Rbd. 1 Mk. 6 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Blandede Efterretninger. Den 7de D. er Dr. medicinæ Carl Jarger, Øienlæge i Wien, udnævnt til Ridder af Dannebroge. Ligeledes er Commandeersergeant ved 1ste jydske Jnfanteri-Regiment, R. Claussen, benaadet med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Den 7de D. er N. F. Nonnesen erkjendt som svensk og norsk Viceconsul for Øerne ved Vestkysten af Slesvig, under Ressort af Consulatet i Flensborg. - M. Mure er fratraadt de franske Consulatforretninger i Helsingør, eftersom den franske Consul de la Roquette er kommen tilbage, og det er da tillige overdraget denne Sidste, istedetfor hiin, indtil videre at bestyre de spanske Consulatforretninger sammesteds. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Da Generalconsul, Ridder J. C. Ulrich i Livorno er død, saa bestyres det kgl. Generalconsulat sammesteds midlertidig af den Afdødes Søn, adjungeret Consul J. P. Ulrich.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Det skal nu være vist, at den projecterede regelmæssige Dampskibsfart imellem de danske Øer og Kiel meget snart, ja maaske allerede om nogle Uger, vil komme istand. Pengene dertil ere tilveiebragte ved Actier paa 200 Rbdlr. pr. Stk., og der er allerede i Hamborg kjøbt et nyt engelsk, til denne Fart særdeles passende befunden Dampskib, der to Gange om Ugen vil afgaae fra Kiel, og sandsynligviis den ene Gang anløbe Lolland og Nestved paa Sjælland; den anden Gang Als, Fyen og Langeland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Den 30te f. M. feirede Skomagerlauget i Tøndern, sit 200aarige Jubilæum, ved et Aftensmaaltid og munterte Bal. Staden har nu 40 Laugsmestere, (for 200 Aar siden kun 7), hvoraf de 35 med Hustruer og Børn bivaanede Festen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
J Veile Avis indbød i forrige Uge Hr. P. Hassing til en Sommerforlystelse i Søndags i Byens nordre Skov, hvortil var arrangeret Skiveskydning for de Ældre, Flitsbueskydning, samt Væddeløb for Byens honnette Drengebørn; derefter en Seiltour paa Fjorden, og om Aftenen Jllumination og Dands i Veiles yndige Bøgesale. Jægermusikpersonalet fra Fridericia musicerede til disse Forlystelser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Reisende. fra Kallundborg til Aarhuus, den 16de Juli, Fru, Majorinde v. Flindt med Datter; Mad. Jacobsen; Fuldmægtig Berenth; Adjunct Bang; Forvalter Rye; Proprietair A. Hviid; Forpagter v. Mollerup; Tobaksf. Obel med Kone; Jomfruerne M. Wulff og J. Bærentz; Adjunct Agerup med Kone, Datter og Pige; Stud. juris v. Rosenørn; Studenterne N. og C. v. Holstein=Rathlou; Elev W. v. Holstein-Rathlau.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Døde. Skipper F. Gosch, 32 Aar; Skomager I. C. Nielsen, 54, Aar; Bodker W. Hall, 38 Aar; Politibetjent S. S. Sommer, 41 Aar; Ane Jensen, f. Sørensen, 68 Aar; alle i Kbhvn. A. C. Jensen, f. Nielsen, 77 Aar, i Odense. Districtschirurg J.C. Voigt, 60 Aar, i Kallundborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Vekjendtgjørelser. Fra Pressen i Aalborg er idag udkommen: Anviisning til Viaul, af Jacob Libum. Bogen faaes i Forfatterens Logis, Hjelmerstald Nr. 503, for 2 Rbmk. Strax eller til Flyttetid, kan faaes en Beboelse af : eller 3 Værelser med Kjøkken a. hos Bernhardt. Skipper Søren Willumsen afseiler til Kjøbenhavn sidst i denne Uge, og medtager Passagerer og Fragtgods Jagten er beliggende ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
En confirmeret Dreng af god Opdragelse kan blive antaget i Handelslære hos en Kjøbmand i Aalborg. Hvor, som herpaa reflecterer, ville behage at anmelde det Fornødne i en forseglet billet til Adressecontoiret, mærket 1 Mit iboende Sted paa Hjørnet af Steengyden, udenfor Vesterport, er at faae tilkjøbs eller tilleie til Michaeli, Flyttetid. Aalborg, den 11te Juli 1833. Jens Østergaards Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses i vedkommende Over- og Underret, ere Arvingerne efter den i Østerholmen i Elling Sogn under Horns Herred afdøde Aftægtsmand Christen Andersen indkaldte med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Ligeledes ere Creditorerne indkaldte med 12 Uger Varsel for, under Tab af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 16de Juli 1835. Lassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest mulig vi vorde læst ved Over- og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Gaardeier Niels Christensen Gildsig i Nørre-Sundby og forhen afdøde Hustrue, Kirstine Sophie Sørensdatter, indkaldte til med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav paa Boet for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Aalborg Byfoged-Contoir, den 14de Juli 1835. I Herr Cancellieraad, Byfoged Wølfferdts Fraværelse. P. Nissen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Torsdagen 23de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver, paa Raadstuen her i Byen, afholdt Auction til Bortforpagtning af nogle Parceller af Byens Jorder i Kattesunds Kiær, norden for Kastet, hvortil Liebhabere indbydes. Aalborg, den 16de Juli 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Efter tagen Bestemmelse under Skiftet efter JsacNielsens afgangne Hustru af Østrild, stilles den bemeldte Jsach Nielsen tilhørende, ved Hovedlandeveien imellem Thisted og Aalborg, omtrent 2 Miil fra først nævnte Sted, i Østrild beliggende, velbyggede og indrettede Gaard, der er privilegeret som Krosted, med underliggende Eiendomme, af Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. 3 Fdkr. og Anparter, Konge-Korntiende og Kirke=Korn- og Qvægtiende til Hartkorn 1 Td. 3 Fdkr. 1 Alb., til 3de Auctioner, som afholdes Fredagen den 31te Juli, Løverdagen den 8de og 15de August førstkommende. De 2de første Auctioner afholdes paa Thisted Raadstue og 3die Auction, hvorved absolut Salg agtes, i selve Gaarden, hver Dags Formiddag Kl. 11. Lysthavende indbydes. Thisted, den 15de Juli 1835. Lüshøft.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Efter Begjæring af Kammerraad Juul holdes Licitation paa Aalborg Raadstue Fredagen den 24de Dennes, om Formiddagen Kl. 10, over Opførselsen af en nyt Halvtagshuus i Aalborg Kloster; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 17de Juli 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Jfølge Stiftamtets Resolution af 17de d. M., stilles efterstaaende Parceller, nemlig: a) En Parcel, Nr. 7 Litra 6, i Kjerslunds Mark, af Jndhold 3 Tdr. 6 Skpr. 1 1/2 Alb. Land. b) En Dito, Nr. 8, af Vestermarkens Fædrivt, af Jndhold 6 Tdr. Land, hvilke Parceller nu ere bortforpagtede til Slag, ter Lars Wisse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
En Parcell, Nr. 2 i Kobbel 4, ved Excerceerpladsen, af Jndhold 7 Tdr. 1 Skpr. Land; En Ditto, Nr. 1 i Kobbel C. ved Ditto, af Ind- og d) hold 5 Tdr. 4 Skpr. Land, som nu haves i Forpagtning af Kjøbmand Sel gen Bierring. tilligemed den paa samme befindende Afgrøde, til offentlig Auction paa denne Byes Raadhuus Torsdagen den 30te Juli om Formiddagen Kl. 10. Parcellerne af b og d til Michaeli 1810, og Parcellen c til samme Tid 1839, efter Conditioner, som ved Auctionen ville blive fremlagte. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 20de Juli 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-21
Ifølge passeret Execution for en Mulct samt Arrest og Actionsomkostninger i Anledning af en Justitssag blive følgende, Christen Nielsen Lund og Hustrue, Maren Bendsdatter, tilhørende Eiendomme, nemlig: a) Hans iboende Sted, der er Parcellen Nr. 6 a Vanggaarden, af Hartkorn 1 Tønde, med paastaaende Bygninger, beliggende i Hauerslev Sogn, Øster=Han=Herred og Hjørring Amt; Parcellen Nr. 8 af Kronborggaarden, at Hartkorn 2 Skpr. 1 1/2 Alb., beliggende i Beistrup Sogn, samt fornævnte Herred og Amt, tilligemed Konge-Korntienden af bemeldte Parcel, og Konge-Korntienden af fornævnte Kronbroggaards Hovedparcell, af Hartkorn 2 Tønder 2 1/2 Album; stillede til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Mandagen den 17de August førstk., 2den -- 31te og 3die - Fredagen - 18de Septbr. hver Gang om Formiddagen Kl. 11. De 2 første Auctioher afholdes her paa Contoiret, hvor Auctionsconditionerne forinden ere til Eftersyn, og 3die Auction, hvorved Eiendommen agtes absolut bortsolgte, i det foran under Litra a anmeldte Sted. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard, den 15de Juli 1833. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-07-22
England. Efterretningen om de Hindringer, som lægges i Veien for engelske og franske armerede Fartøiers Gjennemfart til dets sorte Hav, optages af de engelske Blade paa heelt forskjellige Maade. Bladet Times" giør opmærksom paa, at England og Frankring strax nedlagde Protest imod Tractaten mellem Rusland og Tyrkiet, saasnart den blev notificeret, uagtet den nu omhandlede Artikel ikke engang fandtes derige, Times opfordrer til kraftige Forholdsregler og mener, at der vel vanskelig, for det første, vil findes en saa gunstig Leilighed til at sætte Rusland og Porten paa Prøve, hvorvidt, de virkelig ville anmasse sig Ret til at udelukke fremmede Nationer fra det sorte Hav, og bemærker derhos, at Tractaten nødvendigviis vil blive anseet for at være anerkjendte af Frankrig og England, naar disse Magter ved denne Leilighed iagttage Taushed.