JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Her blev det til Septembers Begyndelse, da Lord Macartner med sit Følge reisde til Gehol, Keiserens Sommerresidents. Lorden, foer i en engelsk Vogn, de andre Fornemme i hans Følge vare til Hest, og Soldaterne paa gemeene Vogne, saa at det heele Tog med Bagagen strakde sig et temmelig langt Stykke VeGesol ligger omtrent 150 engelske Mile fra Peking. Selskabet henbragde en heel Uge paa denne Reise. Den 4de Dag efter dets Afreise kom det til den berømte Muur, som udgiør een af Rigets Grændser. Paa denne Muur ere ikkun 4 Porte. Muuren er omtrent 26 Fod høi, oventil, hvor den er godt broelagt, og har paa begge Sider en Forhøining, er den omtrent 15 Fod tyk, men nedentil 20 Fod. J enhver Frastand af 90 til 100 Yards er et Taarn omtrent 15 Fod høi og 45 Fod lang. Paa forskiellige Steder ere inden for Hoved muuren endnu andre Mure, som løbe fort med Hovedmuuren i en Strækning af nogle Mile, og siden foreene sig med den igien; saa at den inderste Muur, om man endog brød igiennem den yderste, dog kunde forsvares. Jnden fordenne Muur ere endnu andre, men dette en kun ved de 4 Hovedveie. Jordbunden hvorpaa denne uhyre Masse staaer, er paa nogle Steder endnu meere udyrket og gjevn, end de meest biergfulde Deele af Cumberland. Muren er meere end 2000 Mile lang, uden at regne Bugterne over Bakker og Dale. Antallet paa Taarnene beløbe sig omtrent til 45000.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Da Gesandtskabet var kommet til Geholblev det opholdt formedelst Misforstaaelse om Ceremonierne ved Andiencen indtil den 14de Lord Macartner paastod, at de samme Cermonier, som han havde at lagttage for Keiseren, skulde lagttages af en Chineser af lig Rang for Hs. storbrittanniske Majestæts billede. Een af de fornemste Ministre, som i China ere fem, havde begaaet den Feil, at melde, at LordMacartney havde underkastet sig de Ceremonier, hvortil han virkelig ikke havde samtykket, han blev derover fornedret nogle Trin i sin Rang, og maatte paa sit Hovedsmykke bære Kragesier iste det for Paasuglefier, hvilket synes at svare til vor Adels Stierner, Baand og andre Kiendetegn. En anden af disse Ministre erklærede, da han kom efter Hindringerne i Ceremonien, at han holdt det for meget besynderligt, at en Gesandt, der havde reist saa langt, for offentlig at complimentere Keiseren, begyndte sin Forretning med Stridigheder og Formaliteter. Endelig blev det afgiørt, at Lorden skulde bevise Keiseren de samme Æresbeviisninger, som han pleiede at bevise Kongen i England, naar han nærmede sig til ham. Gesandtskabet blev modtaget i en stor Telt. Keiseren blev baaret frem i en aaben Stoel af 10 Personer. Saasnart han kom ind i Telten, faldt Englænderne need paa det ene Knæe, og Chineserne kastede sig alle plat ned paa Jorden. Da Alt inden og uden for Telten var i Orden, holdt de et prægtigt Maaltid, hvorpaa fulgde Musik, Dands, Bryden og andre Legemsøvelser. Keiseren beviisde Lord Macartney megen Agtelse, og saavel han, som alle de Herrer der vare med ham, fik Foræringer af Silketøi, Pange, Vifter o. s. v. Efterat Beværtningen var til Ende, sterg Keiseren ned at Thronen, satte sig paa sin Bærestoel, og blev baaret bort paa samme Maade, som han var kommen. Den Mængde af Mandariner, Printser og andre Rangspersoner, som bivaanede denne Ceremonie, var næsten utallig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Den følgende Dag (den 15de) gav Keiseren nok engang Andients til Lord Macartney Han kom paa samme Maade, som den forrige Dag, og sagde til Lorden, at han stod i Begreb med at reise til en Pagode, der laae noget fra Gehol, men havde givet sine Ministre befaling, at vise Lorden al Agtelse, og lade ham see Palladserne og Haugerne. Da Keiseren var afreist, blev Gesandtskabet ført indi en stor Bygning paa en Øe, hvor der næsten i ethvert Værelse var en Art af Throne, saaog en Mængde kostbare Sager af engelske Manusacturer. Ved venstre Side af enhver Throne var en stor Agat, i Form af en Maalestok, der laae der som et Sindbillede paa Freden i Riget. Herpaa viisde man Gesandskabet en Mængde andre Bygninger, hvori de bleve beværtede med Frugter, Confect o. s. v.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Den 17de, paa hvilken Keiserens Fødselsdag indfaldt, (han er nu 83 Aar gammel, besønde Englænderne Paladset for Solens Opgang. De ventede, indtil Dagen frembrød, i et stort Værelse, hvorfra Lord Macartner og de høiere Mandariner bleve indladte i den indre Gaard; Officiererne i Følget kom ind i den anden Gaard; og Mandarinerne af liden Rang i den 3die Gaard, uden for begge de andre. De i Luften vajende Flag, Fahner o. d.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
af broderet Silketøi fremstillede et prægtigt, Syn, der overgaaer al Beskrivelse. Keiseren var ikke nærværende. Alle Personer nedknælede og bukkede sig ni Gange med saa megen Høitidelighed, som om de havde tilbedet en Gud.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Efter denne Ceremonie bleve de førte igiennem andre Hauger og Værelser. Haugerne vare anlagte næsten paa samme Maade, som i England. I en af disse Bygninger bleve Englænderne kostelig beværtede, og siden førte igiennem nogle prægtige Pagoder eller Templer. Een af disse var større og høiere end Slotsbygningen i Sommerset; den havde samme firkantede Gestalt, var indentil aaben, og i Midten stod en Bygning af anseelig Høide, som var tækket med massivt Guld. Fronten indentil var bygt med 4 Rader Gallerie, een Rad over den anden, som paa det prægtigste vare udzirede, og hvilede paa gyldne Piller. I adskillige Gemakker, vare nogle hundrede Præster beskæftigede med at synge. Gudernes billeder i disse Bygninger vare utallige; mange af dem havde gigantisk Høide, og større end Gog og Magog i Guildhal. De ere dog af samme Materialier, nemlig af riigt udziret og forgyldet Træe. J mange Religions=Skikke bemærkede man en Lighed med de jødiske Ceremonier; andre lignede de romerske catholske.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Den 18de førde man Englænderne ind paa det keiserlige Theater. Dette er bygt i en Firkant, som oventil er aaben. Skuepladsen strækker sig lang med den ene Side, og Tilskuerne have deres Plads paa de andre tre Sider under store gehvælvede Gange. Foran Skuepladsen i en Afstand af omtrent 15ten Fod, er Thronen, hvorfra Keiseren seer Skuespillene. Den øvrige Deel af Pladsen i Midten, er ziret med smukke Urtepotter. Lord Macartner blev ført til Thronen, og modtog af Keiserens Haand, Afskrift af de Vers, som han selv havde digtet til Hs. Storbrittanniske Majestæt, i en gammeldags Æske af stor Værdie, der var gjort af sort Træe og meget smukt udarbeidet. Gesandten havde og den Ære at faae et Afskrift af disse Vers til sig selv. Forresten havde Englænderne i nogle Timer en hiertelig Kiedsommelighed ved en Forestilling, hvoraf de ikke kunde forstaae et eneste Ord, og som blev geleidet med et forvirret Bulder af Klokker og andre klingende Jnstrumenter. Derefter bekom de, som sedvanlig, hver Dag Foræringer af Silketøi, Porcelain, o. s. v. De to følgende Dage henbragdes med Forberedelser til Tilbageressen til Peking, hvor Gesandtskabet ankom den 26de. Paa dets Tilbagereise forundrede det sig meget, ved at finde en Mængde Mennesker, der var beskæftiget med at forbedre Veien, til Magelighed for Keiseren, paa hans Tilbagereise fra Gehol, som han nogle Dage vilde forlade. Heele Bejen i en Strækning af 1500 Mile var fuld af Mennesker, som stode i en Afstand af 60 Skridt fra hinanden. Enhver havde en Vandkam for at bestænke Vejen ved Keiserens Ankomst, saa at Antallet paa Mennesker og Vandkamme beløb sig til flere end 13000. Veien for Keiseren er saa lige og jevn, som en Gang i Haugen ved Kew. Jn ret Menneske tør reise paa den, og der holdes Vagt baade Dag og Nat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Den 30te reisde Gesandtskabet til et Pallads, hvorhen alle Foræringerne vare bragte, at Keiseren kunde see dem tilsammen. Englænderne bleve Natten over i en nærved liggende Stad, og om Morgenen reisde de til et andet Pallads, der laae omtrent 4 Mile derfra, hvor de fandt Keiseren, som den fornemste Manda rin, der fulgde med Gesandtskabet, tilkiendegav, at Lord Macartner var noget upasselig og ønskede derfor at maatte vende tilbage til Peling, hvor han kunde have bedre Beqvemmelighed. Samme Dag gave Englænderne sig paa Tilbagereisen, og maa skulde virkelig troe, at Chineserne allerede da ønskede deres totale Afreise. Thi Lord Macartner havde samme Dag med Ministerne en Samtale, hvori de raadede ham, at benytte sig af det gode Veir til hans Afreise, saasom han ellers, naar han vilde oppebie Vinteren, ikke kunde reise saa magelig, især da hans Sundheds Omstændigheder ikke vare de beste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Fra denne Tid af torde ingen af Missionairerne, hvoraf der er et temmeligt Antal i Landet, nærme sig til Gesandtskabet, og Mandarinerne, som geleidede det, gjorde ofte den Erindring, at det maatte beglere Tilladelse til Afreise, efterdi en Forandring i Omgangsmaaden kunde vel ikke være det ganske behagelig Man maa ikke forglemme, at alle Foræringer, vare da allerede afleverede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Den 3die October fremlagde Lord Macartner for Ministerne endeel Forslag og Begieringer, der angik Hensigten af hans Sendelse. Lorden var først tilsinds at blive det in til Marts Maaned, men holdt det nu for raadeligt at følge de Vink, som han havde faaet. Den 4de begierede han Tilladelse til sin Afreise. Den følgende Morgen havde han allerede Keiserens Tilladelse, og Dagen derpaa blev bestemt til Afreisen. Chineserne vare imidlertid i een Post meget betænksomme. Efterdi Tiden nemlig var saa kort, saa sendte de til Gesandt, skabet en Mængde Menneskeer, der skulde hielpe dem i at pakke sammen; dette skeete og med saadan Jver, og saa hurtigen, at til den bestemte Time var Alt fuldkommen færdigt. Den Dag, da Afreisen gik for sig, havde Gesandten en Samtale med Ministerne, og fik Svar paa de Forslag, som han havde gjort den 3die de bleve alle reent ud afslaaede. Gesandten, forlod Peking med stor Ærgelse over, at hans Øiemeed havde slaaet feil. Han drog derpaa med sit Følge til Canton, og blev der Julen over. Man veed ikke med Vished at angive Aarsagen, hvorfor dette Foretagende mislykkedes; maaskee bleve Mandarinerne, som geleidede Gesandtskabet, ikke beggegnede paa den Maade, som de havde ventet. De smukke Ting til Keiseren bleve dem ikkun viiste, og de ønskede vel at faae noget til dem selv. Man troer imidlertid, at det mislykkede Øjemmed bør fornemmelig tilskrives det Jndtryk, som nogle indiske Printser havde gjort paa det chinesiske Hoff, ved at advare det og ikke at tilstaae Englænderne nogen fast Fod i Landet, hvilken Advarsel de havde givet saa megen større Vegt, ved at fortælle, at Englænderne erholdte som Venner i Førstningen ikkun en liden Plads i Jndien, men siden udbredte sig ved igientagne Krige saa meget, at de fordrev mange af Landets Jndfødte, for at kunde stifte af deres Lande et uhyre Rige for sig selv. Lykkeligviis kan man hertil føie, at de nyeste Efterretninger fra Canton lade haabe et meere venskabeligt Forhold af Chineserne, saa at det dog endnu vilde være mueligt, dog maaskee ikke uden megen Møie, at opnaae Reisens Øiemed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Dødsfald. Kiøbenhavn den 29de September Hr. Obetanditeur Friderich Carl Caroc. Auditeur ved H. K. H. Arveprints Frederichs Regiment, 39 Aar. Hr. Edvard Storm, Meddirecteur. ved Theatret. Den 5de October Hr. Professor Peder Topp. Wandal, 57 Aar. Hr. Søren Christian Sundorph. Kiøbmand, 51 Aar. Den 7de Hr. Wulbrandt Carl Claver, 61 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Østersøer den 4de Septbr. Hr. Toldinspecteur Jens Sartz, 58 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Subskriptions=Plan, med det endeel Exemplarer af de første Deele af Assessor Schous Chronologiske Register, ere blevne defecte, og nu ingen complette Exemplarer af dette Skrift ere at bekomme, har Forfatteren besluttet deraf at besørge et nyt Oplag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
J det væsentlige bliver denne nye Udgave ligesom den forrrige. Jkkun i Henseende til Indretningen vil, for at giøre samme desto beqvemmere og brugbarere, der blive gjort følgende Forandringer: (1 Alle Anordninger blive deri anførte i nøje chronologisk Orden. Den Uleilighed vil derved undgaaes, som man hidtil har haft med at finde Anordningerne, ved det de vare indrykkede i samme Orden, i hvilke de ere indførte i Samlingen af Forordningerne. 2) J samme Orden anføres tillige alle de trykte Anordninger, som ikke ere indrykke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
de i Samlingen af Forordninger, nemlig Konge Loven, Laugs=Artiklerne, KrigsArtiklerne, Kirke=Ritualet, Søe Krigs Art Brevene, Høieste=Rets Jnstrux, m. fl., hvorpaa i Slutningen af det Alphabetiske Register S. 238 og følgende er givet Fortegnelse, saavelsom endeel andre, der siden ere blevne Forfatteren bekiendte, og af disse gives et Udtog paa samme Maade, som af de øvrige Forordninger. 3) Ved Titelen af enhver Anordning, der som gieldende er udmærket anføres tillige (saavidt det har været mueligt, enten af Forordningen selv eller af Collegiernes Registranter, at erfare, igjennem hvilket Collegium, for Ex. Cancelliet, Rente=Kammeret, General=Toldkammeret a., den er udfærdiget. 4) Ligeledes bliver, for desto lettere at kunne eftersee Forordningen selv, ved Titelen af enhver Anordning anført det Pagina, hvorden findes i Samlingen af Forordninger. 5) Endelig bliver ved enhver Anordning anmærket de betydeligste Tillæg og Forandringer, som ved de seenere Anordninger indtil nærværende Tid ere skeete i samme. Det hele Værk vil udgjøre 10 Bind af samme Format og samme Tryk, som det første Oplag, og haabes at 2 til 3 Bind af Gangen, kan blive færdige fra Pressen. Men paa det de, som eie den første Udgave, tillige kan erholde de i dette andet Oplag skeete Tillæg og Forbedringer, bliver som et Anhang til det første Oplag færskildt udgivet: Chronologisk Register over de fra 1670 af udkomne trykte Anordninger, som ikke ere indrykkede i Samlingen af Fordn. tilligemed et Udtog af de endnu gieldende, for saavidt samme i Almindelighed angaae Undersaatterne i Danmark og Norge; hvortil og komme de trykte og endnu gieldende Anordninger, som for Christian Ves Tid ere udgivne. Ved Slutningen af samme skal tillige følge en chronologisk Fortegnelse over alle de i det nye Oplag, som gieldende, anførte Anordninger, hvorved og skal blive anmærket de betydeligste Forandringer, som i samme indtil nærværende Tid ved senere Anordninger ere skeete, tilligemed det Collegium, hvor igiennem de ere udfærdigede, og endelig ved Pagina henvises til den Side i Udtogets første Udgave, hvor enhver af dem er at finde. Dette Anhang vil udgjøre omtrent et Par Alphabeter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Det Alphabetiske Register fortsat til nærværende Tid, vil slutte Værket. Det bliver særskildt overladt saavel dem, der eie det første, som dem, der vil anskaffe sig det nye Oplag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Saasnart Trykningen af dette er færdig, udkommer Udtoget af Forordninger for 1793, der vil udgjøre det Kl. Binds 1ste Stykke. Samme bliver indrettet efter foranførte i det nye Oplag brugte Orden, og vil altsaa være Fortsættelse saavel for dem, der eie den gamle, som den nye Udgave.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
For desto bedre at bestemme Oplagets Størrelse, især af de Exemplarer som trykkes paa Skrivpapiir, udbedes den Godhed af dem, som ville anskaffe sig enten den nye Udgave eller Tillægget til den gamle, at subscribere hos mig underskrevne inden September Maaneds Udgang. Prisen for Subscribenterne bliver for Alphaberet paa Trykpapiir 4 Mk., paa Skrivpapir 5 Mk. 8 s. For dem, som ikke subscribere, bliver Prisen siden noget forhøiet. Og da jeg er uvis, om alle de, som eie den gamle Udgave, tillige ville have foranførte Anhang dertil, nemlig: Chronologisk Register over de trykte Anordninger, som ikke ere i Samlingen, saa ville især disse have den Godhed derom at mælde sig; da ingen flere Exemplarer af dette sidste blive trykte, end de, som ved Subscription blive forlangte. Gyldendal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Bekiendtgiørelser. Skipper Peder Møller agter førstkommende Onsdag at afseile til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer, naar Anmeldelsen skeer betid til ham. Fridericia, den 17de October 1794. Fen i Nyborg paa Kongensgade beliggende anseelig Gaard, vel indrettet til Beboelse, af en honet Familie, men fortrinlig beqvem til Kiøbmandsbrug, agter Eieren Hr. Oberstlieutenant Walterstorff underhaanden at bortsælge, paa særdeles billige Vilkaar. Gaarden bestaaer af 21 Fag, 3 Etager høit Ege=Bindingsvertil Gaden, hvorudi findes 6 betrukne Værelsen. i underste Etage m.v.; J Gaarden et 2 Etage Ege Bindingsverks Huus af 18 Fag, indrettet til Bryggerhuus, Melkestue, Pakhuus og Løg m.v.; endvidere et 2 Etage Halvtag=Huus, indrettet til Hester og Koestald, Vognremisse m.v.; nok et 2 Etage Halvtags Huus til Brænde og Remisse paa 12 Fag; alt af nyt opbygget i Aarene 1756 og 1757 af beste Ege og pommerske Fyrtømmer saavel til Bielker som Spær, samt alle Lofte og Gulve for største Delen af skaaren, pommersk Tømmer. Saavel i Bryggerhuus som Gaarden haves fersk Pompevand; ved Gaarden en liden Hauge med Lysthuus. Til Gaarden hører end videre de imod Mellemgaden beliggende Leievaaninger, i alt 26 Fag 2 Etager, Ege Bindingsværk, tilligemed Gaarden af Ny opbyggede, og indrettede til 7 Familier, hvoraf o. t. svares i Leie 76 Rdlr. aarlig. Til Gaard og Leievaaninger hører 13 og tretten Sextendedeel Høveders Græsnings Ret i Byens Græsmarker. Med Gaarden kan, om forlanges, følge et complet Brændeviinsredskab paa 3 Tønder, og et Dito mindre paa halvanden Tønde, med alt Tilbehør af Støbe= og Mæskekar m.v. Paa Hovedbygningens 3die Loft en vel indrettet Kiølle til 10 Tønder. Ligeledes er en i Nyenstad beliggende Baraque paa 6 Fag, med et Fierdedeel Hoved Græsnings=Ret, enten med Gaarden eller særskilt til Kiøbs at bekomme. Skulle ingen Liebhabere indfinde sig inden October Maaneds Udgang, bliver fornævnte Efendomme stillede til offentlig Auction den 14de November førstkommende udi bemeldte Gaard i Nyborg. Skulle Gaarden forinden vorde bortsolgt, skal det betids i de Odense Aviser, blive bekiendtgjort. Liebhaberne behage at henvende sig til Eieren i Nyborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Da jeg underskrevne har tilkjøbt mig Sr. Sünkenbergs Huus beliggende i Strandgaden, og har besluttet at bortleie i den 2den Etage et eller to Værelser, med eller uden Møbler, til førstkommende Paaske, saa bekiendtgiøres samme, med tienstlig Begjæring, at de Lysthavende behageligst vilde melde dem hos mig, for nærmere at aftale det. Fridericia, den 8de October 1794. Jochim Detlev Wittmack.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Afgangne Kammerraad Søren Foghs fradøde 1 Gaard her i Byen, bliver ved offentlig Auction, som holdes i Gaarden, bortsolgt Mandagen den 3die November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, den ligger ved Byens store Gade, næsten midt i Byen og har et anseeligt Gaardsrum med en god Frugt= og Urtehave. Dens Bygninger ere alle af af Muur og Bindingsværk, forsikkrede i Brandkassen for 2800 Rdlr. og bestaaer af Gadehuus, med Portrummet iberegnet 11 Fag, 2 Etager høit, 12 Fag Sidehuus, ligeledes 2 Etager høit, 16 Fag Stald og Ladehuus, 7 Fag til Træchuus og Vognport samt 7 Fag Halvtag til Tørve=Hønsehuus og videre, foruden 2de andre smaa Stykker gammelt Halvtag og et Vandhuus. Samme Tid vorder og bortsolgt Stervboets tvende Tofte og 2de Enghauger; og saa snart Gaarden og disse Eiendomme ere bortsolgt te, begynder Auctionen paa Løsøre, Guld, Sølv, Medailler, endeel gode Bøger, Skilderier, Sengeklæder, Linnet, Gangklædet, Speile, Borde, Stole, Chatouller, Dragkister, og andre Kister, Kobber, Messing, Tin, Jerntøi, Porcelain og Steentøi, torsken og utorsken Korn, Høe, tørt Brænde, Køer, Faarehøvder, Sviin, Træekar m.v. Weile, den 22de September 1794.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Som Executores Testammentii, Schiøth, Meden, Provst og Sognepræst. Birkedommer. udi Gildberg Bye, Heinsvig Sogn Colding. huus Amt er for nogen Tid siden bortdød, Michel Jensen Skioldborg, uden at efterlade sig Livs=Arvinger. Hans Stervboe er strax af da værende Skifteforvalter taget under Behandling. Hvem denne Afdødes Arvinger ere, og hvor de opholde sig, har for en Deel ikke været bekiendt, men allene er anmeldt, at han foruden en Heel Søster navnlig Maren JensDatter i Gildberg, har havt en Halv=Broder, Peder Jensen af Toftrup i Starup Sogn Ribehuus Amt, som er død og efterladt 2de Børn sc. Maren Pedersdattet givt med en Mand navnlig Christian i Fold Mølle, og Kirsten Pedersdatter som er død, men skal være givt med en Mand ved Navn Søren, og efterladt Børn, men hvor mange disse ere, og hvor de med Faderen opholder sig, vides ikke. Altsaa indkaldes herved disse fraværende og ubekiendte Arvinger med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, at anmelde sig her hos mig som Skifteforvalter, og deres Arverettighed at bevise. Boets Creditorer, om nogle skulle være, indkaldes ligeledes til fornævnte Tider, hos mig at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer, og Debitorerne erindres snarest muligt at betale hvad de til Stervboet ere skyldige, da Skiftet skuttes saa snart Omstændighederne det tillader. Colding, den 30te Septbr. 1794. H. Junghans.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-17
Kongel. Majestæts Justitsraad, Herredsfoged og Skifteforvalter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-24
Tilleg til det i No. 42 indførte Stykke om Lord Macartneys Gesandtskab uddraget af et Brev fra en Officier i det engelske ostindiske Compagnies Tieneste.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-24
Lord Macartner kom med sin Escadre, som bestod af Orlogs=Skibene the Lion og Hindostan paa 64 Canoner, og tre smaa Fartøier, i Julii Maaned 1793 foran Jndløbet til den Flod, som flyder forbi Peking. Her kastede Skibene Anker, endskiønt i en lang Afstand fra Strandbredden; de smaa Fartøier kunde komme næsten lige til Jndløbet. Her fandt Lorden mange Baade og 2 Mandariner af høi Rang, for at modtage ham. Strandbredden, var paa begge Sider opfyldt med Mennesker i Tusindtal; Gesandten var geleidet af Sir G. Staunton og hans heele Følge. Ved hans Ankomst til Peking var, efter Keiserens befaling, et Huus med alleslags Beqvemmeligheder, Levnetsmidler o. s. v. indrettet til ham, for at underholde ham med sit følge og Skibene paa Regieringens Bekostning. Skibene fik Ordre at legge ind i Havnen, Te; Chew, omtrent 4 Dagreiser imod Sønden, hvor Lord Macartney ventede paa videre Ordre, og hvor man virkelig erholdt alle de Begemmeligheder, som man ønskede, uden Betaling. Skibene fik Tilladelse, at løbe uden Hindring ind i enhver Flod og Havn ved Søe kysten. Til Beviis paa den Anseelse, hvori Englænderne stode, tiener følgende Begivenhed. En Mandarin havde fornærmet en Midshipman paa Skibet Lion, man klagede derover; og Fornærmeren blev degraderet saa dybt, at man trak Klæder og Hue af ham, og gav ham stærke Slag med et Bambusrør. Der indtraf flere Tilfælde af dette Slags, og Kla, gerne over Chineserne bleve stedse hørte med største Opmærksomhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-24
Lord Macartner med sit Følge forlod i Begyndelsen af September Peking, og reisde til Gehol, Keiserens Sommerresidents, der ligger omtrent 150 Mile fra Hovedstaden. Den 14de havde han Andients. Ceremonierne herved vare aldeles de samme, som man havde lagttaget mod det hollandske Gesandtskab 1616.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-24
Den 20de gav de sig paa Tilbagereisen til Pe ling, hvor de ankom den 26de, og den 30te forlod de denne Hovedstad, for at tiltræde deres Reise til Canton, geleidede af en talrig, Vagt og forsynede med Vogne i Overflødighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-24
Keiseren var især opmærksom paa Sir G. Stau tons Søn, der kunde tale lidt chinesisk med ham. Han var den 17de September 85 Aar gammel, men havde et meget sundt og friske Udseende. Hans Klædning var guul og riigt broderet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1794-10-24
Da Lord Macartne forlod Peking, befalede Keiseren, at tre Mandariner af første Rang skulde geleide ham, og sørge for, at han ikke manglede noget, som henhørede til Beqvem melighed. Men det er især mærkværdigt, at Keiseren gav ham Tilladelse til at besøge enhver Stad og Provints i heele China.