JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-10-27
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde HuuskoneKaren Pedersdatter, og forhen afdøde Mand Peder Olsen Borre af Vesterbye paa Feiøe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til, for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes ere bemeldte afdøde Peder Olsen Borres Arvinger, og navnligen en Broderdatter Grethe Hansdatter. der skal være givt med Peder Sørensen Schals i Helsingøer indkaldte med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Feiøe, den 5te October 1836. Petersen. Enhver, som maatte have Noget at fordre i efternævnte Stervboer, der behandles ved Mariebo Kjøbstæds Skifteret, nemlig: 1) efter Muursvend Jens Christensen Meckel; 2) efter Skrædermester Frederik Meier, og 3) efter Spækhøker Johan Gottlieb indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til for mig at anmelde og at beviisliggjøre sin Fordring. Ligeledes indkaldes Jens Chr. Meckels fraværende Sønner, med Aar og Dags Varsel, til at legitimere deres Arveret og at varetage deres Tarv under Skiftet. Mariebo Skifteret, den 6te October 1836. Valentin, Kjøbenhavn, Brykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 2 Rbd. 3 s Qvart. Subskription modtages der i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postcontorer.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
den til forsendelse. med om Frevposter rivile, derede Berlingske politiske
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Tydskland. Oldenborg, den 20de October. Det lille Herskab Kniphausen har i disse Dage været Skuepladsen, for ikke uinteressante Begivenheder. Det er bekjendt, at da den sidst regierende Grev Bentinck, Herre til Kniphausen, var død (forrige Efteraar), satte dennes udenfor Ægteskab fødte Søn, Grev Gustav Adolph. sig i Besiddelse af Herskabet, medens den næste Agnat, Grev Vilhelm Frederik Christian Bentinck, paastaaende sig at være den retmæssige Efterfølger i denne Mediat-Forbundstat, ved en Proclamation af 22de Januar dette Aar tiltraadte Regjeringen, uden dog at kunne komme til Udøvelsen, af sine landsherlige Rettigheder paa Grund af Grev Gustav Adolphs Besiddelsestagelse. Den 2den October d. A. havde Grev Vilhelm Frederik Christian aftraadt Regjeringen til sin Broder, Grev Carl Anton Ferdinand Bentinck, og denne, som altsaa nu paastod sig at være retmæssig Landsherre, begav sig den 16de samme Maaned, ledsaget af et ringe Tjenerskab, til Slottet Kniphausen, for at forkynde den derværende Øvrighed sin Regjerings-Tiltrædelse. Den første Embedsmand og Cancelliets Chef havde paa Opfordring allerede overleveret ham Nøglerne, da nogle andre Embedsmænd, og Private traadte imellem, og i den derved opstaaede Trængsel mistede han dem igjen. Jdet han betragtede denne Opførsel som Vold – om en oprørsk eller retmæssig saadan, maae vi lade staae ved sit Værd forlod han atter Slottet. Den 18de October begav han sig til en i det Kniphausenske liggende Flække, Sengewarden, til en Bolig, han havde leiet der, hvor kort efter ogsaa hiin Cancelli-Chef indfandt sig i Spidsen for en bevæbnet Skare og lod Stormklokken sættes i Bevægelse. Paa en Opfordring, at Greven strax skulde forlade Herskabet, lod denne ved sin Consulent, eller Cabinetsraad, Dr. Tabor fra Frank fort, i sin Overværelse og Navn for den nævnte Cancelli-Chef og dennes Ledsagere, saavelsom det tilstedeværende Tjenerskab, sin Regjerings-Tiltrædelse proclameres, og erklærede enhver Gjenstridighed mod sig for en rebellisk Opstand mod den retmæssige Landsherre. Denne Erklæring gjentoges paa den frie Plads for de forsamlede Undersaatter, og der uddeeltes en af Greven undertegnet Proclamation, hvori ligeledes forkyndtes Anvendelsen af alle de Midler, der stode til hans Raadighed, for at gjøre sine landsherlige Rettigheder gieldende; derpaa forlod Greven Herskabet. Denne Begivenhed bedømmes meget forskjelligt. Nogle see i Grev Carl Anton Ferdinands Handling et Brud paa Landsfreden: Andre derimod en energisk Udøvelse af de landsherlige Rettigheder, en trolig Forfægten af Legitimiteten, mod Grundsætninger, der, skjøndt her kun i underordnede Forhold, dog i deres almindelig Anvendelse vilde medføre Fare for alle regjerende Familiers Jnteresse, og for enhver Successions-Orden, der udelukker en Descendent paa Grund af ulige Byrd og Udygtighed til Successionen. Et Skrivt, der netop er under Pressen, skal paa en fuldstændig juridisk Maade udvikle dette Skridt til Besiddelsestagelse og Regjeringens Tiltrædelse.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Jndenlandske Efterretninger. Helsingør, den 24de October. J Forbindelse med den Vægt Visitation, som Politiet i Slutningen, af Julii Maaned lod anstille paa de her i Havnen liggende holsteenske Skibe med Fedevarer, er ligeledes al Vægt og Maal bleven undersøgt hos 103 af Byens Jndvaanere, der afgive sig med Handel og Udsalg af Varer, (34 Kjøbmænd, 9 Høkere, 6 Møllere, 12. Bagere, 11 Slagtere, 24 Bryggere og Brændeviinsbrændere, 5 Garvere og 2 Tobaksfabriqueurer.) Ved denne Undersøgelse er vel endeel ikke justeret Vægt og Maal bleven forefunden - hvorom Vedkommende er given det fornødne Tilhold – men med Hensyn til egentlige Urigtigheder har Undersøgelsen. været saa tilfredsstillende, at af ovennævnte Antal ikkun fire Jndivider ere blevne anseete med en ringe Mulct.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Den 21de have 26, den 22de 50 og den 23de 64 Skibe clareret Øresunds Told.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
J Ugen fra 15de til den 22de October have 363 Skibe clareret Sundhold, men deraf kom blot 50 Skibe sydfra. – De ballastede Skibes Antal var 174, de lastedes 189. Af de sidste indehavde 18 Sædevarer, 9 Tømmer og Trælast, 28 Kul, 10 Sild, 35 Salt, 4 Viin, 2 Sukker til St. Petersboeg) og s. v. Til Kjøbenhavn passerede i Brasiliefarer med Kaffe, 1 Jslands og 1 Grønlandsfarer. Jblandt de fra Kjøbenhavn clarerede Skibe var et bestemt med Cargaison til Vestindien. Den 26de October. – Den 24de have 43, og den 25de 17 Skibe clareret Øresunds Told. Skonnerten "Fædrenes Minde", Capt. Kiær, af Svendborg er total forliist paa den engelske Kyst.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Besætningen ankom hertil i Gaar Aftes fra Bristol, med Skibet "Aar, Capitain Claassen.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Odense, den 25de October. – J Søndags forkyndtes fra alle Stadens Prædikestole den forestaaende Reformations-Jubelfest. Til Cathedralskolens Højtidelighed paa Festens anden Dag, den 31te October, er det udstedte Jndbydelsesskrivt forfattet af Hr. C. Paludan=Müller, Cand. i Theol. og Adjunkt, under Titel: "Jens Andersen Beldenak, Biskop i Fyen. En Levnetsbeskrivelse." Den ærede Forfatter har med sit sædvanlige lyse Blik og omhyggelig Afbenyttelse af Kilderne givet en interessant Fremstilling af denne Mands mærkelige Levnet, der spillede saa betydelig en Rolle i en af de vigtigste og meest bevægede Perioder i Fædrelandets Historie.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
J Nr. 86 af den V. S. A. findes følgende Udtog af en meteorologisk Dagbog, for September 1836. Naar de sydlige og vestlige Vinde komme til at raade, saa kan man omtrent vide hvad for et Vejr man faaer. De raadede ogsaa i denne Maaned for Alvor; thi Vinden blæste 22 Gange af Sønden, og 22 Gange af Vesten; det blev ogsaa til en Regnens og Stormens Maaned. Vinden var for det meeste stærk og det stormede sex Gange med alleslags Vinde; dog meest heftigt og vedholdende fra den 20de til den 22de – Regnen nedskyllede meere eller mindre stærkt i 21 Dage; dog faldt ofte den stærkeste Regn om Natten; den 12te og den 23de vare de sørgeligste og meest regnfulde Dage; den sidste var især ret afskyelig; hvor Himlen var mørk og indsvøbt i tykke Skyer, som kun faa Solglimt afbrøde. Man havde kun to ganske solklare og skjønne Dage, den 9de og 18de, Naturen havde ret smykket sig til den sidste af disse. – Hvo kan forresten mindes en saa mørk, saa vaad, saa kold September som denne man forventede en Eftersommer: men Forventningen skuffedes. Nogle Dage, saaledes fra den 19de til den 23de, vare saa kolde, at man trængte til de varmeste Klæder og længtes efter Kakkelovnen, Kulden afløstes imidlertid et Par Gange ved en pludselig qvalm Luft, hvorved der bleve seete Lynild, saaledes den 7de og 28de. – Barometret var i denne Maaned meget usikkert i sine Forkyndelser og steeg med stormende og regnfuldt Veir, saaledes den 13de og 22de, Østenvinden lod sig fornemme 12 Gange, og medbragte det mildeste Vejr, men for det meste kastede den sig samme Dag om til Sydvest. Nordenvinden blæste ni Gange og medbragte for det meste Regn og Kulde. Vindene vare ofte meget foranderlige og gik let over fra den ene Kant til den anden. Saa ubehageligt Veiret var i denne Maaned, saa skadeligt var det ogsaa for den sildige Høst, især led Bælgkornet meget; dog blev Vaarsæden heldigt indbragt her i Egnen paa de tidligt besaaede Marker, fornemmeligt paa Bøndernes, Kartoffel høsten fik et rigeligt Udfald. – Dette Aars September var en reen Contrast mod den i Fjor, som var qvalm, heed og tordenfuld, med herskende Sydostvinde. Hvad andre Lande angaaer, saa var Vejret i denne Maaned meget heed i de sydlige, og overdrevent koldt i de nordlige. J Skotland, Norge og Sverrig forfrøs en stor Deel af Sæden, og dette Aar blev derved til eet af de ulykkeligste for disse Lande.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Ved Gothenborg faldt stærk Snee den 21de Septbr. man vilde deraf spaae en tidlig Vinter. Løvet falder tidligt.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Fra Pommern skrives at September, en Maaned, som ellers hører til de behageligste i Aaret, og hvori de eletriske Phoenomener pleie at være svagere og mindre hyppige, havde i Aar ganske modsatte Egenskaber; da Regn, Solblik, Hagel, Snee, Taage og svære Tordenvejr, forbundne med Orkaner, trak over Provindsen og afvexlede med hinanden. J Bagpommern faldt megen Snee, hvilket ikke er mødt siden Aaret 1756. – Den 17de September om Aftenen observeredes et Nordlys. En skrækkelig Orkan rasede den 3die September om Natten Kl. 2, og gjorde megen Skade. – Tobaksplanterne lede meget af Hagelen og store Oversvømmelser bortførte Høet af Eftersletten. – Det kolde Efteraar har bevirket, at Viinhøsten, som tegnede saa godt i Frankerig, har faaet et slet Udfald, i nogle Viinegne ere næsten alle Druer raadnede af Regnen.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Kjøbenhavn, den 28de October. Under Dags Datum har det allernaadigst behaget Hs. Majestæt Kongen at udnævne Nedennævnte til Kammerherrer: Hofjægermester, Baron F. C. Holsten-Lehn, Oberst og Chef for 1ste jydske Jnfanterie-Regiment, samt fungerende Commandant i Kjøbenhavns Fæstning, F. J. d'Origny, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Oberst og Commandeur for Hans Kongelige Høyhed, Prinds Christian Frederiks Regiment, H. M. v. Schow, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Oberst og Generalqvarteermester=Lieutenant, P. F. v. Steinmann, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand Oberst og Overadjutant H. v. Rothe, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Oberst, Kammerjunker og Overadjutant, C. F. v. Trepka, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand; Commandeur i Søe-Etaten og Deputeret i Admiralitets og Commissariats=Collegiet, General-Adjutant J. J. Uldall, Ridder af Dannebrogen; Kammerjunker, og Medlem af Directionen for Statsgjælden og den synkende Fond, C. J. Hauch, Ridder af Dannebrogen; Medlem af den Schlesvig=Holstenske Regjering, J. F. C. Heinze; Generalkrigskommissair, Baron L. C. C. v. Liliencron, Ridder af Dannebrogen; Kammerjunker, Amtmand J. A. Graah, Ridder af Dannebrogen; Oberst=Lieutenant og Overadjutant, Kammerjunker K. L. v. Hagemann, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Oberst-Lieutenant ved Schlesvigske Curasseer-Regiment, A. C. v. Lilienskiold, Ridder af Dannebrogen, Kammerjunker, Baron v. Kardorff, Ridder af Dannebrogen; Major i Hans Majestæt Kongens Regiment, Kammerjunker O. U. R. v. Giedde; Capitain i den Kongelige Liv=Garde til Fods, Grev J C. F. v. Holck, Ridder af Dannebrogen; Capitain i den kongelige Liv=Garde til Fods, Kammerjunker Grev C. F. M. v. Baudissin.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Det forhen omtalte, i Jtzehoe, Heiligenstedten, og Glückstadt bemærkede Phænomen af Ebbens og Flodens Stillestaaen, er ogsaa blevet bemærket i Tønningen, saaledes at en Ebbe er ganske udeblevet den derpaa følgende Flod bragte ogsaa kun meget lidt Vand, men fast ingen Strøm, hvorfor Skibene, i ti til elleve Timer stedse laae for Vinden, som man kalder det i Sømandsproget.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
De i dette Aar i Landskabet Eiderstedt skete Brandskaber skulle have været saa betydelige, at efter al Sandsynlighed vil deres Bidrag til Brandkassen, ikke være tilstrækkelige, hvilket er et sjeldent Tilfælde.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
For næste Aar har Foreningen af "nordtydske Skolemænd valgt Staden Kiel til Forsamlingsted og Professor Ritzsch til Præsident ved næste Forsamling.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
J Altona døde den 20de dennes om Eftertermiddagen pludselig og uformærket Provsten i Provstiet Pinneberg og Staden Altona, C. P. C. Königsmann, Consistorialraad og Ridder af Danebrog. Han havde endnu samme Dag forrettet sit Embede, og følte sig indtil sidste Time vel: et sielden Exempel paa en indtil en høi Alder ungdommelig kraftig Mand.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig Holsteen-Lauenborgske Cancelli. Den 18de Octbr. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst udnævnt den hidtilværende Cancellist ved den Slesvig=Holsteenske Regjering Vilhelm Andreas Frederik Cramer til virkelig Cancellisecretair og Expeditionssecretair ved nævnte Regjering, ligesom ogsaa Candidaten i Theologien Emil Momsen til Diaconus i Ulderup, i Provstiet Sønderburg; end videre har Hs. Majestæt allerhøjest bekræftet Valget af den hidtilværende Præst i Brecklum, i Provstiet Bredstedt, til Diaconus ved St. Nicolai Kirke i Flensborg, og har, efter hans derom indgivne Ansøgning, i Naade entlediget Raadmand, Jacob Petersen fra sit Embede.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Kjøbenhavn, den 28de October. Posten ankom i Morges Kl. 3 3/4. De Nyheder, de medbragte Tidender indeholde, ere følgende.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Fædrenelandet. Horsens, den 25de October. Gaar Formiddags faldt Skipper N. Becks Søn, 4 Aar gammel, ud over Bolværket i Havnen; men uagtet det stormfulde Vejr, havde en ældre Broder, ved Navn Marcus, 11 til 12 Aar gl., Aandsnærværelse nok til strax at kaste sin Trøie og styrte sig i Vandet, og reddede med Raskhed sin Broder.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
England. – De engelske Aviser fra 19de til 21de dennes indeholde fra Landet selv ingen Efterretninger af nogen Betydenhed. Den 19de var deri City-Tavern holdt en Forsamling til Oprettelsen, af en Forening for Kirkeskatternes Ophævelse. Courier mener, at hele Landet vilde sikkert erklære sig for samme. – Oberst Chesne havde skrevet fra Bassorah af 19de Juni, og anmeldt Euphrat-Expeditionens Ankomst til denne Stad.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Frankerig. Flere Journaler havde gjort den bemærkning, at Regjeringen syntes i en langt høiere Grad at være de Herrer Peyronnet og Chantelauze bevaagen end de øvrige politiske Domfældte, da den nemlig havde fritaget hine for Politiets Opsigt, medens disse forbleve underkastede samme. Chartet af 1830, svarer herpaa, at man synes at have overseet, at hine tvende Ex Ministre, slet ikke ere blevne benaadede, da de nemlig ikke alene forblive under Politiets Opsigt, men endog under Straffedommens Virkninger, og ikkun for deres Sundheds Skyld midlertidigt have faaet Tilladelse til at tage et andet Opholdsted.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Spanien. - Af den Masse forvirrede Efterretninger, der ere indløbne fra Madrid, og som naae til den 13de d. M., kan man ikke faae noget tydeligt Resultat ud over de krigsførende Partiers nuværende Stilling i Andalusien; dog synes saameget vist, at de Constitutionelle heller ikke der hidtil have høstet synderlige Laurbær, medens Gome, endnu bestandig aflægger Beviser paa stor Dristighed og Uforfærdethed, forenet med et utvivlsomt Talent for det af ham valgte System at føre Krigen paa Den franske Regjering har lidt efter lidt offentliggjort følgende Depescher, Bayonne, den 18de Octbr., Kl. 6 1/2 om Aftenen. Den franske Gesandt, Herr Septime de Latour Maubourg, er den 14de indtruffet til Madrid. – Fra Sevilla meldes af 5te, at General-Capitain Espinosa havde trukket sig tilbage indtil denne Stad, for at forene sig med den fra Cadix udrykkede Division, der den 4de var ankommet til Lebria; han havde inddeelt Staden Sevilla i fire Districter, for at berede den til Forsvar. Qviroga havde ligeledes trukket sig tilbage til Granada, hvor der, ligesom i Malaga og Almeria, blev truffet lignende Forsvars-Anstalter (afbrudt af Mørket. Fortsættelse af samme Depesche. – "Man melder ogsaa, at Gomes først var draget ud af Cordova, efterat have indtaget Fortet, hvor Øvrigheden og Nationalgarden havde taget deres Tilflugt. Siden hans Marsch mod Alcala havde man Jntet hørt fra Gome. Den 8de stod Rodil i Consuerga.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Perpignan, den 18de Octbr. Den 8de d. M. havde Gome, tolv Lieues paa denne Side Malaga fuldstændigt slaaet 1200 Mand, under Escalante, som kun med otte Mand var istand til at redde sig. Poblen i Malaga har massacreret en gammel Læge og dennes Søn, der vare blevne frikiendte af en over dem, for Mistanke om at have fremmet Carlismen, nedsat Commission. Forbindelsen mellem Madrid og Andalusien er standset af Vanderne, der holde Passene besatte. Centrums-Armeen (den constitutionelle nemlig) har den 7de d. M. bemægtiget sig Beceyte, efterat den havde slaaet, Carlist-Chefen Forcadell, og bibragt ham et Tab af 80 Mand. Den constitutionelle General Gurre af havde den 15de d. M. været i Vanasa, i Begreb med at forfølge flere carlistiske Bander, og var den 14de kommet tilbage til Barcellona, for at drage Forstærkninger til sig.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Tydskland. – Den 22de formæledes i Berlin, Hendes Kongelige Høyhed Prindsesse Elisabeth, Hs. Kongelige Høyhed Prinds Vilhelm af Preussens Datter, med Hs. Høihed Prinds Karl af Hessen. Formælingshøjtideligheden fandt Sted paa det Kongelige Slot. Sveiz. – "Journal des Debats" meddeler Følgende: "Landdagens overordentlige Forsamling er den 17de October blevet aabnet i Bern ved en af Præsidenten holdt Tale, hvori meldes, at det Conseil liske Anliggende vil blive Hovedgjenstanden for denne Session. Rigtignok havde et andet, ligesaa vigtig Formaal skuldet være forelagt til Beraadslagning nemlig Canton Waadts Vægring ved at føje sig i Landdagens Beslutning om de Fremmedes Bortviisning; men Forstedet havde faaet det glædelige Budskab, at Canton Waadt havde bragt det fælleds Fædrelands Vel sin Overbeviisning i dette Punkt til Offer, for at Svejzer-Forbundets Enighed ikke skulde lide noget Afbræk i nærværende critiske Periode.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Det sidste Spørgsmaal, der dernæst forelagdes Landdagen til Overveielse, gik ud paa, om ikke en Commission af syv Medlemmer burde udnævnes, til hvilken det Conseil-Montebelliske Anliggende da blev at henvises, og til hvilken samtlige Cantonal-Deputationer da havde at meddele deres Jnstructioner i dette Punkt, samt give Forklaringer med Hensyn til Aanden i disse Jnstructioner. Denne Commission skulde derpaa afgive Beretning, over hvilken Landdagen da kunde raadslaae. Efter en kort Debatte voterede kun halvsjette Stænder for hiint Spørgsmaals Benægtelse, og disse Stænder vare: Uri, Unterwalden, Zug, Neuschatel, Freiborg, Schwyz og Basel-Stad. Derpaa skredes strax til Valget af en saadan Commission; Resultatet var ved Postens Afgang endnu ikke bekjendt.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Tyrkiet. – Fra Constantinopel erfares, af de f. M., at Reschid Mehemmet Pascha har vundet en afgjort Sejr over Kurderne, hvorved mankan ansee Kurdistan som aldeles underkastet det tyrkiske Herredømme. Slaget fandt Sted ved Altum Kupri eller den gyldne Bro, paa Grændsen af Paschaliket Bagdad. Kurdernes Hovidsmand, Ravanduh; Bey, havde sammenbragt en Armee paa 100,000 Mand, og haabede saaledes at tilintetgjøre Reschid Paschas langt mindre Troppe-Corps, men han blev selv slaaet med et stort Tab, og overgav sig til Paschaen, tilligemed sin Familie, som Fange. Tyrkerne ville kun have tabt 500 Mand. Ravanduh; Bey var en saare mægtig Fyrste; han havde 150,000 irregulaire Tropper under sin Command, og en Jndtægt af 80,000 Punge, eller 400,000 Pund Sterling; hans Gebeet strakte sig indtil den persiske Grændse.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Private Breve fra Aleppo, af 9de f. M., fortælle, at Mehmed Ali er død, og tilføie, at Jbrahim Pascha var paa Veien fra Syrien til Ægypten. Men hverken Porten eller den ægyptiske Gesandt i Constantinopel havde faaet nogen Meddelelse derom.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Christens Hjemkomst, Lystspil i een Act af Scribe og Dupin (Fortsættelse af Christen og Christine, oversat af Hr. Justitsraad, Theaterdirecteur Møl bech, og Søvngjængersken, Ballet i tre Acter af Aumer, Musiken arrangeret af Herold, indrettet for den danske Skueplads af Hr. Balletmester Bournonville. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9. (Det averterede Syngestykke. De to smaaSavoyarder, kan, formedelst Hr. Kirchheiners Upasselighed. ikke gives.)
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Reisende. Hidkomne den 25de October: Garvermester Møller fra Kjerteminde, Handlende Baumgarten fra Altona, Studiosus Pharm. Bøgild fra Aalborg, Nagelsmedmesterne Schutz og Becker fra Svendborg, Kjøbmand Klemm fra Kiel, Grossererne Børris- og Cornegio fra Helsingør, Overlandsrets Advocat Reche fra Slesvig, Proprietair Hagen fra lille Antvorskov, Ritmester Kammerjunker v. Thienen fra Horsens, Lector Bue uld, fra Anneberggaard, Skibscapitain Sonne fra London, ficielle Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Stadens Porte blive i Anledning af den forestaaende Reformations Jubelfest blændede Søndagen den 30te dennes fra Kl. 9 Formiddag til Kl. 4 Eftermiddag og ligeledes Tirsdagen den 1ste November fra Kl. 9 til 11 Formiddag og Kl. 2 til 4 Eftermiddag, i hvilken Tid Portene alene aabnes for Poster, Courerer og Estafetter samt de Eqvipager, som skulle i Processionen.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Kjøbenhavns Gouvernement, den 27de October 1836.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Private
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Avertissementer. Døde. At vor værdige, inderligen elskede Fader, Justitsraad og Directeur ved det asiatiske Compagnie, Rene Pierre Francois Mourier, den 24de dennes blev os berøvet ved en pludselig Död, i en Alder af 68 Aar, bekjendtgjöres herved veemodsfuld af hans efterladte Børn.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
At min gamle Tante, Madame Marie Wibeke Balslen, föd Hagen, 33 Aar gammel, ved Döden er afgaaet hos mig, Onsdagen den 19de dennes, derom skulde jeg ikke undlade herved at underrette fraværende Slægt og Venner. I en Række af Aar var den salig Afdøde hos mine Forældre, og i de sidste 7 Aar tilbragte hun sin Levetid i mit Huus. Hun døde blidt og roligt, som Fölge af Alderdoms Svagheder. Fred med hendes Stöv, Landsled pr. Stege, den 21de October 1336. H. P. Schmith.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Literaire Anmeldelser. Concordia, redigeret af Claudius Rosenhoff. Nr. 44 indeholder: Blysmeltningen. – Det sorte Hoved. (Forts.) – Blandede Smaating. – Ankdoter. – Gaadespørgsmaal. – Subskrivtion paa ovennævnte Ugeblad, der tilbringes Subskribenterne for 3 Mk. Qvartalet, modtages hos Dhrr. Boghandlere Retzel, Schovelin og Høst. Udkommet idag: 1) Galather, Roman af Friherre af Sternberg, oversat af Procurator Lange, 6 Mk. - 2) Andet Oplag af Professor Kruses, Morderen med koldt Overlæg og dog en Mand der fortjener Agtelse, 6 Mk. 3) De Vises Steen for Fruentimmer, 24 s. - Nyeste Aftenpost, tredie Bind for 1836, 2 Mk. Faaes i BeckensBoglade, Møntergaden Nr. 57. Gave til Reformationsfesten.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Udkommet idag: Andagts- og Trøstenstimer til Opbyggelse for enhver sand og oplyst Christen af Dr. og Pastor Kirchner. Dette herlige Værk sælges komplet for den billige Priis 6 Mk., i Beckens Boglade, Møntergaden Nr. 57, og hos hans Commissionairer i Provindserne.
Berlingske Tidende, 1836-10-28
Den nye udkomne Reformations Historie, 180 Sider stor Octav, af Licent. Theol. Pastor H. C. Rordam i 1836, faaes for 3 Mk., hos Forlæggeren N. C. Ditlewsen paa store Kjøbmagergade Nr. 50.