Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-03-21
Den 5te d. M. forelæste Minister Champagny det lovgividere. vende Korps en officiel Skildring af Rigets Tilstand, hvilken indeholdt en Udsigt over alle Begivenheder siden Keiserkroningen af følgende væsentlige Jndhold: Han begyndte med Keiserens Reise f. A., og vedrørte de de Forbedringer, som Troyes, Chalons og Macon derved havde vunden formedelst Skibsfartens Udvidelse paa Seinefloden. Turin har faaet Keiserligt Løvte om at blive holdt skadesløs for den Konge det har mistet ved en fransk Prinds, som skal residere der, Alessandrig er bestemt til Middelpunkten for alle store Militair-Establissements og den første Fæstning i Europa, og 12 Millioner dertil anviist. - Alperne og Apenninerne ere ved Kunst banede, og de sværeste Transporter passere nu i Mag over Simplons og Cenis Spidser, Pofloden gjøres seilbar fra Foden af Alperne indtiVenedig. Den nye Havn Bonaparte vil i Kanalen snart blive en Skræk for Engelland. 4 Telegraflinier, hvoraf de 3 allerede ere i Stand, skulle i forskjellig Direction vedligeholde Kommunication lige fra Brüssel til Majland. Tios. regningen er forandret: den undvendige Regel mæssighed (!) i samme, som fik sin Tilværelse ved Revolutionen, har maattet vige for Handels- og politiske Forholds Nødvendighed; men Eensformigheden i Maal og Vægt, skjøndt ligeledes et Revolutionsfoster, skal uden Forandring vedblive. Turin og Genua have i jen faaet deres Universiteter. Keiseren har garanteret Banken i Frankerig, og givet sit Løvte paa; at ingen Papiirpenge under hans Regjering skal vorde sat i Omløb. Til Armeernes Underholdning og Flaaders Byggelse er anviist de fornødne Fonds saavel i Krig som Fred. Piemonts Forening gjorde tillige Foreningen af Genua, som Havnen dertil, uundgaaelig; men forøgede ikke Frankerigs Magt paa Fastlandet Engelland allene havde Føje til at beklage sig herover, skjøndt det just ikke var Aarsagen til sidste Krig; thi det skeete først i Juni og allerede i April havde Engelland underhandlet. Hensigten gik ud paa at skille Frankerig ved Piemont, Savojen, Nizza endog Lyon, de forenede Departements, Holland, Bel gjen a. Jtalien selv sætter Engelland kuns liden Priis paa, men Belgien var Tvistens Æble. Nu derimod er Holland, de 110 Departements i Frankerig, Kongeriget Jtalien, Venedig, Dalmatien og Jstrien under den Keiserlige Ørns Værn, og Bayern, Würtemberg, Baden og flere af Tydsk. lands første Magter Frankrigs Allierede. Ligesom Keiseren bød Østerrig og forhen Neapel Freden, saaledes er han og villig at byde Engelland den, og han fordrer derved ei at det skal afstaae sine umaalelige Erobringer i Jndien; men han vil ligesaalidet fra sin Side gjøre Afstaaelser. Ved Besiddelsen af Dalmatien har han blot til Hensyn, at være i Nærheden for at beskytte den Ældste af hans Riges Allierede og sætte ham i Stand til at haandhæve sin Uafhængighed. Ved den første Kolition, som endte med KampoFormiotractaten fik Frankerig Belgien, Rhingrændserne, Jndflydelse paa Holland og de Stater, som nu udgjøre Kongeriget Jtalien. Ved den anden fik det Piemont og ved den tredie Venedig og Neapel. Skulde dette ey kunne bringe Engelland til Erkjendelse af dets Afmagt og afholde det fra at pønse paa den fjærde Koalition, om samme efter Tingenes nærværende Stilling endog var muelig : Keiseren, som er utrættelig i sine Bestræbelser for Rigets Vel, seer blot paa hvad der endnu er tilbage at gjøre, dog bestaaer dette ikke i Erobringer - Krigs hæderens Bæger har han ganske udtømmer - men ved en viis Bestyrelse at bringe sit Folks Lykke til mueligste Høide, er det Maal han tragter efter, og som han endnu finder at være langt fra. Efterat denne Skildring var forelæst besluttedes eensstemmig, at pryde Salen med et stort Malerie, som skulde forestille en af Seiervindingerne i sidste Feldttog. Prinds Joseph udstædte d. 21 f. M. en Proclamation til Undersaatterne i Kongeriget Neapel, hvori han forsikrede - dem om Keiserens Omhue for deres Vel og at ingen Krigs kontributioner skulde blive dem affordrede.