Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-08-05
Fra Paris har Man Festens Begyndelse, men vidste endnu ikke, hvad Ende den havde taget, endskjøndt de Fleste haabede, at Alt vilde løbe af uden betydelige Uroligheder. Allerede om Aftenen den 26 Juli indringedes Festen fra Frue Kirketaarn og samtlige øvrige Kirker. Tidlig om Morgenen den 27de affyredes Kanoner paa Grevepladsen; ogsaa bleve samtlige for mindre Forseelser arresterede Militaire satte paa fri Fod, hvilket var Alt hvad der fandt Sted i Henseende til den almindeligt ønskede Amnestie. Om Middagen strømmede Folk til Kirkerne, for at bivaane en Sørgefest for de Faldne, til hvilken Ende ogsaa et stort AntalJulikjæmpere samledes omkring deres Gravsteder. Den 28de skulde være stor Diner i Thuillerierne, hvortil det hele diplomatiske Korps var indbudt, og Man ventede samme Dag en kongelig Proklamation, som skulde gjøre aldeles Ende paa Frygten for befæstningen. Selv Børsen skulde holde Ferier i alle 3 Julidage. J Anledning af, at det i Anmeldelsen herom hedder: paa Hs. Excellents Finantsministerens befaling bemærkes, at det er første Gang, da der atter gjøres officielt Brug af Titelen Excellents, hvorpaa "Monseigneur vel næste Gang vil følge. Paa Raadhuset fandt den 24de Civil-Formælingen mellem 16 Ægtepar Sted, hvilke Staden Paris giver et Udstyr af 3000 Fr. Hver, fordi enten de selv eller deres Paarørende have deeltaget i Juli og Juni=Kampen. Til det store Raadhuus Bal er udstædt 4000 Jndbydelser, og den 26de blev opreist 8 Piller med treefarvede Faner omkring Vendome=Støtten, paa hvilke Napoleons Seire vare tegnede. National afhandler i en vidtløftig Artikel det Upassende i at vælge just Julidagene til Napoleons=Statuens Jndvielse, istedetfor en af hans utallige Seiersdage, f. Ex. den ved Austerlitz. Allermindst burde Man have knyttet Mindet og at Folket til kjæmpede sig borgerlig Frihed til hans, for hvem borgerlig Frihed kun gjeldte lidet. Jmidlertid - vedbliver den - bleve begangne Feil aldrig straffet haardere end Napoleons. Ja, store Mand, Du har bødet for dem, og hvad der endnu vil sige meere, som Lære for Fremtiden. Du har indseet og beklaget dem." Man var meest bekymret for Nationalgarden. Obersten Hr. Garneron havde derfor ved en Dagbefaling erindret den om, at gaae alle Jnsinuationer imøde ved punktlig at indfinde sig til Revuen. For at formaae den dertil var lovet, at for dette Møde ved Revuen skal igjen godtgjøres dem en Vagt. Moersomt er det at læse de forskjellige Lectioner, som gives Nationalgardisterne om hvad de skulle raabe. Jfølge et Cirkulaire maa det kuns være: "Kongen leve!" Gazetten har en anden Formular af følgende Jndhold: "Evig leve Erindringen om en Revolution, som har gjengivet os alle vore offentlige Friheder." Raabet synes vel noget langt, men Obersten forlanger heller ikke, at det skal udtales i eet Aandedræt. Derimod skal være taget den Beslutning i "Menneskerettighedernes Selskab," at de af dets Medlemmer, som ere Nationalgardister, skulle raabe: "Væk med Bastillerne!" hvilket efter Journal de Paris betyder det samme som: "Væk med Kongen, Leve Republikken!" Koureren undrer sig over, at Man iaar har saa mange Betænkeligheder, da Man dog 1831 tillod Nationalgarden at raabe: "Leve Pohlakkerne!" og "Ned med Russerne!