JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1784-12-20
Torsdagen den 30te Decbr. førstkommende, om Formiddagen imellem 11 og 12 Slet, bliver udi Admiralitets- og Commissariats-Collegio holdet offentlig Licitation over de i Aaret 1785 til Holmen og Flodens Fornødenhed behøvende Materialier og Vare, bestaaende af Hamp, Tiære, Beeg, Steenkul, Pundtlæder, Klumpe Blye, Slibesteene, Speilglas-Ruder, Muur- og Tagsteen, Kalk, Kiøbenhavns- og Petersborg Seildug, Ræveldug, Flamsk Linned, Polske Blokke, Pommerske Fyrre Bielker, Spær og Palbholter, Riis Eeg, Aske-Tømmer, Aske-Stænger, graat Træe, Pokkenholt, Fyrre-Billedhugger Tømmer, Linde Planker, Vognskud Blokke, FyrreRendetræer, Elle-Pompetræer, Rigaiske Master og Spirer, Pommerske Stump Master, Ege Rappert Planker og Axelkommer, Bögetræer til Skiæftemager-Arbeyde, adskilligt Bødker gods med videre. - End videre bliver samme Tid og Sted liciteret barkede Hude, Tælle til Lyse-Stöbning, Haardug, Elle Tømmer, Fyrre Pompe Træer, Böge Brænde, skaarne TøndeBaand og Fadebaandtager. Ligeledes bliver Fredagen næstefter den 31te ejusdem paa samme Tid og Sted liciteret adskillige Jern-Materialier, Spiger og Søm, som ogsaa behøves til samme Aar, og hvis Qvantite Dimensioner og Conditioner paa Licitationsstædet nærmere vorder bekiendtgjort, dog tiener til Efterretning, at intet Efterbud imodtages, ligesom, at den Mindstbydende maae være betænkt paa Caution for promte og rigtig Leverance om forlanges. Onsdagen den 5te Januarii førstkommende, og efterfølgende Dage, bliver udi Bispe=Residenzen paa Nørregade No. 36. bortsolgt en anseelig Samling af Danske Guld= og Sølv Medaillier og Mynter, Prætiosa, Guld og Sølv, Curiosa, Kobberstykker, Malerier, saa og endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøi, Porcelain, Glas, Trævahre og Adskilligt, Linnet, Sengeklæder, samt Vogne og Hestetøy, sal. Biskop Ludvig Harboes Stervboe tilhørende, imod contant Betaling ved Vahrenes Annammelse, eller naar paafordres til Cancellie=Secretair og Høyeste Rets Advocat Peter Hersleb, paa hvis Contoir i Gaarden Nr. 287, i Calleboderne saavel som paa Auctionsstedet, Catalogi ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1784-12-20
Onsdagen den 12te Januarii førstkommende, og efterfølgende Dage, bliver udi Bispe=Residentzen paa Nørregade No. 36, bortsolgt: den 2den og 3die Deel af sal. Biskop Ludvig Harboes efterladte Bibliotheqve, hvoraf den anden Deel indeholder meest danske, og til den nordiske Historie henhørende Skrifter, den tredie Deel en anseelig Samling af authographa Lutheri & Covorum Epistolagraphi, samt Manuscripter; Betalingen derfor erlægges, enten ved Hammerslaget, eller naar paafordres til Cancellie=Secretair og Høyeste Rets Advocat Peter Hersleb, paa hvis Contoir i Gaarden Nr. 287, i Calleboderne, Catalogi daglig ere at bekomme. Haver nogen noget at fordre efter afg. Mathias Nieman som haver faret for Underskriver med den Kongel. Fregat St. Thomas, indkaldes de herved med 6 Ugers Varsel, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer, da dem skal vederfares hvad Ret er. Haver nogen noget at fordre efter afg. Frederich Christian Langbeen, enroulleret Matros, indkaldes de herved inden 6 Ugers Forløb, at møde i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er.
Berlingske Tidende, 1784-12-20
Da jeg efter Omstændighederne nødsages til ved Auction Torsdagen den 23de hujus, at lade bortsælge endeel efter Hollandsk Maade præparede Pennestædre, som forhen her i Byen sig opholdende Sr. Johan Gotfried Fontaine har overleveret mig til haandfaaet Pant, for det Forskud jeg havde gjort ham til sammes Præparation med videre, bestaaende af endeel Tusende af 4 Socter, og som han ikke hidtil efter Løfte har indfriet; saa bekiendtgiøres saadant for alle Lysthavende. Ringsted, den 1ste Decembr. 1784. C. Abel.
Berlingske Tidende, 1784-12-20
Mandagen den 27de December skal ved offentlig Auction i Holt og paa Stevns til de Høistbydende bortsælges: Et der indstrandet Koff Skib, de Vergnogen kaldet, som førtes af Skipper Lucke Berends de zonge, Tilligemed omtrent en Trediedeel af dets i Land biergede Ladning Hamp og nogle faa Garnerings Planker, som ere havarerede: hvilket dagligen kan tages i Øiesyn, nemlig Skibets Vrag, som staaer tæt paa Landet, og Hampen hos Hr. Forvalter Richard i Holtog, hos hvem ogsaa, saavelsom hos Sr. Buntzen i Kiøbenhavn, kan faaes nærmere Efterretning. Min iboende Gaard her udi Byen, beliggende i en reel Gade, hvorigiennem den almindelige Passage falder, agter jeg ved en eneste Auction at lade bortsælge, hvilken er berammet at holdes her i mit Huus Mandagen den 10de Januarii 1785, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. Denne Gaard, som tilforn. har været separeret i 2de smaae Steder, som hver har havt sin Eier og Beboer, men siden af mig ere samlede og med anseelig Bekostning forbedrede og istandsatte, kan enten samlet eller adskilt faaes tilkiøbs efter Omstændighederne, og, skiønt den separat bliver solgt, kommer der dog fornøden Gaardsrum og Haugeplads, samt Brønvand til hver Deel, ligesom tilforn har været, hvilket allene ved et Plankeværk bliver adskilt og indhegnet. Gaarden og Værelserne befindes ellers saa beqvemmelig og anseelig indrettet, at en Embedsmand eller anden honet Familie med samme kan være tjent. Skulle imidlertid nogen giøre mig antagelig Bud, kan Gaarden og underhaanden faaes tilkiøbs, og i saa Fald skal saadant betimelig for Auctionstiden blive bekiendtgjort. Ellers maatte det behage de Lysthavende til bemelte Tiid og Sted at indfinde sig, da Conditionerne nærmere blive bekiendtgjorte, hvilke og imidlertid kan erfares. hos mig. Roeskilde, den 9de December 1784. Hans Møen, Peruqvemager=Mester.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Af disse Tidender udgives ugentlig 2de Stykker, ved Brødrene Berling. Lys i Sagen. J samme heder det saaledes: "J Januarii Jtalien, den 28de November. Maaned 1780 blev jeg gjort til Fændrik, og den 10de DeJ Genua har man kiøbt mange Skibe til Keiserens Tiene cember samme Aar blev jeg Hyder-Alis Fange, da Detachese, og alle Toscanske Krige fartøier og Galeier sættes i Stand, mentet under Oberste Baillie faldt ham i Hænderne. Den til Handelens Beskyttelse, dersom Krigen imellem Keiseren er ubeskriveligt, hvilken Begiegnelse vi nøde i vort Fangen og Hollænderne virkelig skulde bryde ud. skab i Bengalore. De kunne nogenlunde dømme herom, naar Mange Kiøbmænd fra Sicilien have etableret sig i Livorjeg siger dem, at vi bleve kastede i Baand og Lænker; til vor bo, da Frygt for Jordskjælvene afholder dem fra at vende hele Underholdning fik vi en eneste Penny Sterl., omtrent et bage. Pund bedærvet Riis, og noget Vand. Vore Klæder havde London, den 3die December. man mestendeels berøvet os, og i et Huus, omtrent 30 Fod Prinds Frederich, Biskop af Osnabrück, som i afvigte Uge i Fiirkandt, vare vi indsperrede. Paa Papiir, Blek og lev erklæret for Hertug af York, ventes hertil strax efter Guul, for at være nærværende, naar hendes Majestæt Dron Pen torde vi ikke tænke. Vel havde Tippo, Hyders Søn, i Fredsslutningen loves lingens Fødselsdag høitideligholdes. Tillige skal han tage at udlevere alle Krigsfangerne; men ikke destomindre beholdt J Sæde i Overhuset som Rigets Pair, og vise sig i Spidsen, han dog 300 Europæer tilbage, og tvang mere end den halve for sit Regiment som sammes General. Man er meget be Deel af samme til at antage Mahomeds Troe. Jblant de skjæftiget med at indrette Værelser til Prindsens JmodtaOfficeerer, som have ladet sig omskiære og paasætte Turbanen, er Capitain Rutlede, Lieutenant Spediman, Fændrik Ved Grev Govers Udnævnelse til geheime Seilbevarer, Clarke, tilligemed adskillige Midshipmen af Krigskibene sig Lord Cambdens til Præsident i Conseilet, seer den forrige Hannibal, Chaser og det Ostindiske Compagnie tilhørende Coalition sig meget skuffet. Ministeriumets Hænder ere der Skib, Fortitude. De øvrige ere Kunstnere og Haand hed styrkede, og Coalitionens Forsøg paa, om mueligt, at værkere. Tippo Saib har og beholdt tilbage de sorte Officeerer støde samme, have faaet et for dem ubehageligt Udfald. samt Seapoierne af Carnatic-Districtet, og tvunget dem til Man forsikrer endnu bestandig som tilforladeligt, og vi at tage Tieneste hos sig. Overhovedet er der ved Fredssluthave god Grund til at troe, at vi paa ingen Maade komme til ningen kun bleven udleveret 1200 Europæer og 1500 Seat tage Deel i en Krig, som maaskee kunde bryde ud paa det poier fra Bombay, som aldeles vægrede sig ved at træde i aste Land. Jmidlertid voxer her det Haab, at der i Vinter Tippo Saibs Tieneste." Besynderligt er det, at dette Brev til udfindes Midler og Veie til Sagernes mindelige Afgiørelse. aldeles forbigaaer med Taushed, den Grusomhed, som en mellem Keiseren og Holland, og Krigsluen derved hindres, bleven udøvet paa General Matthews og andre Officeerer. ra at bryde ud.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Postskibet Cumberland, som er ankommet fra Nyeyork, Vi have allerede forhen talet om den Behandling, som de medbringer Bekræftelse paa de Uroeligheder og Krige, som Fanger, der ere faldne i Tippo Saibs Hænder, have maat ere forefaldne paa Grændserne af denne Provinds; men det let friste. Et med det nyelig ankomne Skib, Tortoise, med te berettes tillige, at man har taget de virksomste Midler, for Pragt Brev fra en Officier, som har været fangen, til hans at hemme dette Onde. Et anseeligt Mandskab fra Nyeyork en i London, og som vi læse i vore offentlige Blade, under Pato, Madras den 5te Junii d. A., vil give et nærmere har begivet sig derhen.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
J Portsmouth arbeides med stor Fliid paa de Skibe, som sammestæds ligge paa Verfterne. Ni Ostindiefarere skulle med det første afgaae derfra til Bengalen, Madras o. s. v. Man formoder en kold Vinter. Floden Tveed ved Max well i Skotland var allerede den 29de i forrige Maaned ganske belagt med Jis, hvilket ikke er indtruffet siden 1739.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Paris, den 6te December. J Krigscancelliet i Versailles er man overordentlig beskjæftiget. De Committerede have neppe Tiid til at spise. Siden den 17de i afvigte Maaned har det stedse været tillukket, hvorfore man ikke kan faae noget at vide. Krigsministeren, Hr. von Segur, er stedse i Conference med Prindserne af Blodet og med de øvrige Ministre. - Omendskiøndt den giøres alle muelige Forberedelser, for at kunne stille vore 2de Observations=Armeer til rette Tiid i Feldten, saa forsikres der dog i Dag paa nye, at man har Haab til en mindelig Bilæggelse af Stridighederne imellem Hs. Majestæt Keiseren og Republiken Holland. Det heder endog, at der fra Republikens Side virkelig er igiennem vort Hof bleven gior saadanne Forslag i Wien, som ikke ere blevne aldeles forkastede. Hvori de bestaae, er endnu ikke egentlig bekiendt, og hvad der tales derom iblandt Publikum, behøver endnu Bekræftelse. Det usandsynligste er vel det Rygte, at Hollænderne skulle have tilbudet sig, at kiøbe Antverpen for 30 Millioner.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Man læser her endnu bestandig Latinske og Franske Gienparter af de Breve, som nyelig ere blevne vexlede imellem Hs. Allerchristeligste Majestæt og Keiseren, betreffende de Hollandske Anliggender. Vist er det, at ingen af disse Gienparter ere ægte, og desto ubetydeligere ere de Anmærkninger, hvormed de ledsages af vore Politiker. - Parlementet i Toulouse tillader endnu bestandig Udførselen af Korn, omendskiøndt Kongen paa det strængeste har forbudet det Modsatte. Man befrygter, at denne Ulydighed torde have slemme Følger.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Antverpen, den 6te December. J Dag Morges ankom hertil fra Ostende 2de Keiserlige Cuttere, hver paa 20 Kanoner. Capitainerne paa samme ere indfødte Engelændere, og have i Dag spist til Middag hos Prindsen af Ligne.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Man forsikrer her, at Rusland vil i Bevaagenhed af Keiseren lade en Armee af 75000 Mand marchere, og holde 30 Krigskibe færdige til sammes Tieneste.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Den Engelske Gesandt Hr. Harris, spiste her hos Prindsen af Ligne, i Selskab med Hertugen af Ursel og endeel andre Herrer, da han reiste her igiennem til Haag. Man igientager ved denne Leilighed, at Engeland vilblive nentral, men dog holde sig fuldkommen færdig, dersom Frankrige skulde tage Deel i vore Stridigheder med Hollænderne.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Østerrige den 8de December. Vi have her af tilforladelige Kilder den bekræftede Efterretnig, at saa virksom endog Kronen Frankrig er i sin paatagne Megling, saa har den dog besluttet, at overlade Hollænderne til de Keiserlige Vaaben, dersom de endnu længer sætte sig imod en mindelig Afgiørelse. Allerede ved Hs. Majestæt Keiserens sidste Nærværelse i Paris skal der være bleve talt om Skibsfartens Aabning paa Schelde, og allerede de Gang skal Kongen af Frankrig have givet sit Løfte om, ikke at ville være imod samme. J øvrigt fortsætter Grev von Noailles sine Conferencer i Wien med Fyrst Statscantsleren Coureervexlingen imellem det Keiserlige og Franske Hof er stærkere, end nogensinde forhen, hvoraf det meget vel kade sig slutte, at Kongen af Frankriges Megling er allerede igibegyndt, og at Forligsforslagene allerede vexles fra begge Sider. Kun da først torde Hendes Russiske Majestæt tage Dei Meglingen, naar enten Underhandlingerne kom alt for meget i Langdrag, eller de imod Formodning toge i Fremtideen anden Vending ved Omstændigheder, som nu ikke lade forudsee. Men saavidt man veed, har den Russisk Keiser lige overordentlige befuldmægtigede Minister i Wien endne ikke faaet dertil nogen umiddelbar Forholdsordre.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Wien, den 8de December. Det Rygte vedvarer endnu, at de afbrudte Underhandlinger imellem Hs. Majest. Keiseren og Republiken Holland torde igien blive foretagne, og den hele Strid bragt til en god Ende under Frankriges Mægling.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Hs. Keiserlige Kongelige Majestæts Storgesandt ved det Franske Hof, Grev von Mercys Kammertiener er ankommet hertil som Coureer. Siden den Tiid udbreder sig det Rygte at Frankrige har vist foresat sig at bilægge Stridighedern, imellem Hs. Majestæt Keiseren og Republiken Holland, og af vor Monark er i Følge sin Moderation tilbøielig til at holde en Kongres, paa det at Tvistighederne med Generalstaterne kunne i Mindelighed blive bilagte. J Følge heraf have de paa Marchen til Nederlandene værende Croater allerede faae Ordre at giøre holdt; men de Tydske Tropper skulle fortsætte deres March, ikke saa meget af fiendtlige Hensigter, som for at giøre de Regimenter fuldtallige, som egentlig skulle ligge de Østerrigske Nederlande. Man paastaaer, at Hollænder, ne fornemmelig fatte sig imod Skibsfartens Aabning paa Schelde af Frygt for, at den skulde blive erklæret for en Frie havn, hvorved deres hele Handel og fornemmelig Provindsen, Seelands havde faaet et vældigt Stød.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Amsterdam, den 11te December. Vore Pariser Breve sige at Kongen af Frankrig har anden Gang skrevet til Keiseren, og at Obercommandeurerne for begge Observations=Armeerne skulle først blive udnævnte efter erholdet Svar, som man venter henimod den 12te hujus. Man taler og i Paris om en Congres, hvorpaa Stridighederne i Mindelighed skulle blive afgjorte.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Haag, den 11te December. Hs. Durchlauchtighed Arvestatholderen har gjort Generalstaterne det Forslag, at tage den Franske General-Lieutenant, Grev Maillebois, som General af Jnfanteriet i Statens Tieneste, eller dersom Deres Høimægtigheder skulle holde for, at denne Rang ikke var tilstrækkelig nok, da at tilbyde ham en Feldtmarchals Rang, og tillige at give de Hol nidske Generaler, von der Duyn og von Leve denne Vær hed. - Man forsikrer endnu bestandig, at de fra Ber ankomne Efterretninger ere meget fordeelagtige for Rebliken, og at det Kongelige Preussiske Hof har de samme linker, angaaende vore Stridigheder med Keiseren, som det stongelige Franske, endskiøndt det er vist, at det første hidtil endnu ikke positiv har erklæret sig. Det heder og, at honu flere Sager, end blot den frie Skibsfart paa Schelde, deste paa Tapetet. – Fra Cassel vente vi daglig gunstige Ef retninger fra Rhingreven af Salm, som den der samme heds besørger Underhandlingen angaaende 12000 Mand hesser. Man vedbliver og at forsikre, at Republiken kunde neshar 6000 Mand Svenske fra Pommern i sin Sold. – deruden Sveitzernes Formerelse med 3600 Mand, staaer han nu i Underhandling med Cantonerne om et Corps af 8000 Mand. – Endskiøndt man fortfarer med Krigsrustlingerne i vor Republik, saa vil man dog i Dag forsikre, at et Franske Hof har gjort Hs. Keiserlige Majestæt nogle Forlag, hvoraf man lover sig de beste Følger. – J Geldern væbne sig 1500 Bønder, som lære at exercere og skulle blie commanderte af Grev von Zandewyck. Det samme skeer ladskillige andre Provindser.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Vore her værende Skyttere blive ved at øve sig i Vaaben, dersom Soldater. Man ønsker, at Landmændene vilde giøre et samme, paa det de i Krigs-Tilfælde kunde forsvare sig od Anfald af de lette Tropper.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Hertugen af Brunvigs Secretair opholder sig endnu i Haag i sammes Hotel, hvoraf nogle ville slutte, at denne Prinds torde vel endnu blive indsat igien i sine Charger ved et beffende Forlig med Keiseren.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Staterne af Friesland vedblive endnu deres Forsæt, ikke lade Garnisonen i Leuwarden a. marchere, endskiønt Arvekatholderen har skrevet derom, og ville ikke tillade, at et Corps husarer bliver oprettet i det Nassauiske under Hr. Bigot. Saadanne Skridt havde man i Republikens nærværende Forstning ikke ventet af Friesland. Bemeldte Hr. Bigot, Fammerherre og Staldmester hos Hs. Durchlauchtighed Arbestatholderen, er reist til Tydskland for at opkiøbe Heste.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Frankfurt, den 11te December. Man taler her om en Kongres, som skal blive holdt i Brüshvortil ogsaa fire Franske Commissarier skulle komme. De krigerske Tilrustninger, siger man, blive kun af den Aar sig fortsatte, at man endnu ikke veed Udfaldet paa Underundlingerne. Tiden vil lære, om dette Rygte er grundet er ikke. Jmidlertid vil man dog ogsaa her vide, at der er leven sendt Ordre efter de fra Wien og Østerrige paa March rende Regimenter til at giøre Holdt, indtil nærmere Be linger. Den 29de November, 6 Minuter efter Klokken 10, har han i Stuttgardt, Carlsrube, Rastaff, igiennem hele Ba en, og paa adskillige Stæder i Schweitz, fornummet et herdskiælv.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Aarhuus, den 13de December. Udi Aarhuus Stift ere i næstafvigte Kirke=Aar copulerte 855 Par, fødte Drenge 1773, Piger 1782, tilsammen3555, hvoriblant 132 Uægte. Døde af Mandkiøn fra 2 til 10 Aar 815, fra 10 til 20 Aar 52, fra 20 til 30 Aar 96, fra 30 til 40 Aar 94, fra 40 til 50 Aar 125, fra 50 til 60 Aar 143, fra 60 til 70 Aar 178, fra 70 til 80 Aar 190, fra 80 til 90 Aar 89, fra 90 til 100 Aar 15, fra 100 Aar og derover 1, tilsammen 1798. Døde af Qvindekiøn fra 9 til 10 Aar 674, fra 10 til 20 Aar 60, fra 20 til 30 Aar 78, fra 30 til 40 Aar 120, fra 40 til 50 Aar 115, fra 50 til 60 Aar 124 fra 60 til 70 Aar 190, fra 70 til 80 Aar 202, fra 80 til 90 Aar 111. fra 90 til 100 Aar 18, fra 100 Aar og derover 2, tilsammen 1694, altsaa 63 flere fødte end døde. Mærkværdigheder ved fødte, anmeldte 19 Par Tvillinger og 60 dødfødte. J Calthen Sogn er fød et Pigebarn uden Næse, som levede ikkun i 3 Dage. J Doldum Sogn en Kone født et Barn i sit 51 Aar, og i Wæhre Sogn en Kone ligeledes født et Barn i sit 50 Aar. Ved Døde: druknede i Aarslef Sogn 1, i Roelsøe Sogn 1, ved Ryegaardstrand 1, i Randers 2 og i Mellerup Sogn 1. Hængt sig selv i Randers 1 Maleficant i Fængslet i en Snor, som var sammensnoet af det Halm han havde at ligge paa, i Stovring Sogn 1. Frossen ihiel og funden død; paa Helgenes 1 Karl løben ud i Vildelse om Natten og frossen ihiel paa Marken, og 1 Mand funden død paa Jsen, i Støvring Sogn 1 i Skoven, i Mygind Sogn 1 paa Marken, paa Samsøe 3 Mænd paa Marken. Af Kighoste: i Veylbye Sogn ved Aarhuus 7 Børn, samt de fleste af 11 døde Børn paa Ahlheden. Jhielslagen af Torden: i Vivild Sogn 1 Dreng paa 14 Aar. Jndebrændt: i Vedslet Sogn i Pige. Knuset til døde: i Tveed Sogn 1 Karl ved at nedgrave en Steen. Af høi Alder: i Gimming, Sogn et Par Folk, som havde levet i Ægteskab i 60 Aar, Manden var 106 Aar og Konen 91 Aar gamle, i Aarhuus Hospital en Kone 103 Aar gammel, og i Voerladegaards Sogn en Svensk Mand over 100 Aar.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Saxkiøbing, den 14de December. Om Aftenen Klokken 5 1/4 opkom hos Borgeren Rasmus Pedersen her i Byen en meget hæftig Jld, som inden nogle faa Timer lagde 20 Huse og Gaarde i Aske. Dens Hæftighed truede hele Byen med Undergang, og dersom Gud ikke havde været os saa naadig, at Vinden havde faldet af, og at vi fik Hielp fra de omkringliggende Godser, nemlig fra Baroniet Guldborg Land, Stamhuset Krænkerup og Nielstrup Godser, var meget mere af Byen bleven ødelagt. Den Assistence disse Godsers Jnspecteurer og Forvaltere med deres Folk og Sprøiter have viist os, kan ikke andet end i høi Grad giøre os dem forbundne. Nogle og rive Familier bleve ved dette ulykkelige Tilfælde gjorte huusvilde, og fik meget lidet af deres Gods bierget. Jmod disse Ulykkelige have Hr. Etatsraad de Wichfeld, Sognepræsterne Hr. Seidelin, Hr. Wichmann og Hr. Helm, samt Forvagterne Hr. Reimer og Thorsen, viist megen stor Godhed, i det at de iblandt dem strax have ladet uddeele en anseelig Deel Korn og Fødevare.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Helsingøer, den 24de December. Den 14de hujus var Vinden S. D., og ankom her paa Reden 16 Skibe.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Den 15de hujus var Vinden N. O., og ankom 20 Skibe. Den 16de hujus var Vinden S. O., og ankom 5 Skibe. Den 17de og 18de hujus var Vinden N. O. med godt Veir, og ankom 34 Skibe. Den 19de hujus var Vinden S. O., og ankom 2 Skibe. Den 20de, 21de og 22de hujus var Vinden N. O. med meget stille og godt Veir, og ankom i disse tre Dage 21 Skibe. Den 23de hujus var Vinden O. N. O., og ankom 3 Skibe. J Dag er Vinden V. S. V. med klar Luft og stille Veir, og vare ved Postens Afgang ingen Skibe ankomne.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Kiøbenhavn, den 24de December. Hans Kongelige Majestæt haver allernaadigst behaget at udnævne Kammerjunker Schlangbusch til Kammerherre.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Under 7de December er Geheimeraad Christian Friderick Baron af Güldencrone udnævnt til overordentlig Gesandt ved det Romerskkeiserlige Hof.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Den 12te November er Johan Carl Muhlerz forundt allernaadigst Bevilling at maae nedsætte sig som Apotheker i Scheen og Kragerøe. Den 19de November er Peder Hjort allernaadigst beskikket at være Herredsfoged udi Hitz og Lysgaard Herreder i Aarhuus Stift. Den 10de December er Studiosus Peder Retz confirmeret at være Capellan pro Persona for Als Menighed i Wiborg Stift; Capellan Hr. Henrich Matthias Giertsen ligesaa at være Sognepræst for Sengeløse Menighed i Sielland; Studiosus Nicolai Holst ligesaa til Schibsted og Lyngbye Menigheder i Fyen; Byefoged Rasmus Ludvig Nelleman beskikket at være Postmester i Assens.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Førstkommende Mandag er Ordensdag for Ridderne af Elephant- og Dannebrog-Ordenen.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Ved Tal=Lotteriets 334 Trækning i Altona udkom: No. 36, 22, 57, 19, 25.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Ved Tal=Lotteriets 425 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 83, 62, 79, 68, 29.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Den 23de December udgik Skibet Margretha Elisabeth, som føres af Capitain Busch, til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
Fra den 11te til 18de December d. A. ere her i Staden, copulerte 15 Par, fødte Drenge 20, Piger 29, tilsammen 49, døde Mænd 19, Qvinder 16, Drenge 12, Piger 21, tilsammen 68, ere altsaa 19 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 4, Barselseng 1, Brystsyge 6, Forraadnelses=Feber 5, Gicht 1, Hastig Død 2, Hidsig=Feber 42, Hoste 1, Jnflammation 2, Kopper 3, Langvarig Syge 1, Mæslinger 11, Raserie 1, Slag 8, Stikslod 1, Svindsot 2, Tænder 3, Tærende Syge 7, Uangivne Svagheder 3, Vattersot 2.
Berlingske Tidende, 1784-12-24
AVERTISSEMENTS. Hos Bogtrykker Schulz i store Færgestræde No. 75 faaes d' Nytaars Ønsker for 6 Skilling Arket.