JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Paa den af Udskuddene, ved et Conventedecret affordrede Rapport, over det Spørgsmaal, Om Ludvig den 16des Børn bør sendes ud af Landet? Er just Udfaldet blevet saaledes som man kunde ventet det. Cambaceres paastod den 22de Jan. i Conventen, at det var farlig at sende disse Børn ud af Landet, da de udvortes Fiender derved blev leveret et Depot i Hænder, som kunne give dem en vedvarende Aarsag til Krig. Efter at have anført dette, decretterede Conventen de Kongelige Børns videre Fangenskab. En Yttring af Conventsdeputeret Brival i denne Anledning, nemlig : At der var siden den 27de Julii begaaet saamange unyttige Forbrydelser, men en nye kunde være nyttig, foraarsagede den største Afskye i Conventen og havde ingen videre Følger. Baron Staer er den 2den Febr. ankommen til Paris og Baron Gol var forventende. Merlin af Diedenhofen er i Gaar afgaaen til Nordarmeen i et ualmindeligt Ærinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
General Dubem er fra Aachen indbragt her som Arrestant, da man har ham fortænkt, for en hemmelig Correspondence med Fienden. Den 23de foreslog Pelet i Conventen, at sende 3 Folkerepræsentantere til de vestindiske Øer og 3 til de ostindiske Colonier. Han viste Vigtigheden af vore Colonier i America, og beregnede: den aarlige Jndførsel derfra til 189 Millioner. Han overtydede dem om : At Regieringen havde besluttet, aldrig at taale, at Colonierne skulle skilles fra Frankrig, og at man, naar man igien havde dem, lettelig kunne bringe dem i deres forrige blomstrende Tilstand. Den 22de blev foreslagen i Conventen at fastsætte Straffe, for Agenterne af det forhenværende Skrækkesystem og Jacobinismus, og at anordne en Fest til Erindring af den 27de Julii 1794, hvilket blev henviist til Udskud denne. Meelins Forslag, om en høi Støttes Oprettelse: med disse Ord: Den 28 Julii 1794 blev Fædrenelandet reddet; fandt Biefald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
J Toulon har Arbeidet ved Expeditionen imod Cor aca ivrig Fortgang. Man venter der en Forstærkning af Skibe fra Brest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Adskilligt. Iblant Rygterne, for hvis Sandhed, man ikke kan svare, leveres fra Wesel en Afskrift af Amsterdams Capitulation, efter hvilken : 1) Den Arvestatholderske Familie skal forlader det hollandske Gebeet, med den Friehed, at begive sig hvorhen den selv best synes. 2) Hollænderne betaler strax til den Franske Republik 10 Millioner Ducater. 3) De overlade den Franske Republik 40 Skibe fra 20 til 40 Kanoner. 4) Alle endnu ikke indtagne Festninger, skal overleveres Franskmændene. 5) General Daendels skal være General-Commandant i Amsterdam og præsidere i den nye Magistrat. Banqven skal de have besadt med Husarer, og ladet opslaae paa Børsen og Posthuset, at Postcoursen til Tydskland skal blive aaben.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
J Orient koster en Tønde Kiød 15 Piaster, 100 Pund Brød 8 Piaster, af Erter og Gryn er intet at faae. Smør koster 5 Livres Pundet. Rum og Brændeviin har ingen bestemt Priis. En Dansk Skipper, har der betalt 100 Livres for et halv Anker Brændeviin, hvoraf man kan slutte sig til Priserne derpaa, nye Bourdeaux Viinskoster 3 a 400 Livres pr. Oxehoved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Den franske Legations Secretair Darand er ankom men til Hamborg, hvorfra han efter Forlydende skal gaae til Kiøbenhavn. Hans Pas er udstædet og underskreven i Basel af den preusiske Major Meyerink paa Feldtmarschal Møllendorfs Befaling, og bliver der kaldet: Legationssecretair ved det danske Hof.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Den 23de Jan, skal Fredsconferencerne i Basel, have taget sin Begyndelse mellem Grev Golz og den Franske Gesandt Barthelem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Hvervingerne i det Hanoverske bliver dreven med Virksomhed. Man taler om en Armee paa 100,000 Mand, som skal stilles i Feldten af de Alierede, for at dække deres Grændser, hvortil Landgreven af HessenCassel har lovet 15000 Mand og i Tilfælde Engelske Subsidier, 30,000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Fra Emden meldes: At de Engelske Paqvetbaade for Eftertiden ikke skal gaae fra Dover og Harwich, men fra Hull, og Postcoursen holdes imellem Hull og Greetsyhl. Man iiser stærk i Norderme, for i dettringeste at kunne faae en Fiskesmakke afsendt til de Engelske Kyster, med de i Enden liggende 5 Cabinets courerer, en Coureer til Greffier Fagel, samt flere Engelske Officerer. Fra Bremen er desaarsag alle Engelske Paqveter afsendte dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Bekiendtgiørelser. Hos Snedkermester Jørgen Smith paa Middelgade, er til næstkommende Flyttetid til Leie at bekomme, 2 Stuer, 1 Sovekammer med Brændekielder, samt et Overkammer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Et Fruentimmer, som kan paatage sig en Stuepigeplads paa en Herregaard, kan anvises en meget god Condition, naar hun derom melder sig paa Adresse=Contoiret; men det nytter ikke, naar hun ei kan fremvise paalidelige og gode Skudsmaale om sin Duelighed og Paapasselighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Formedelst Meierie=Forpagtningen ophører ved Holbech gaard til førstkommende 1ste Mai, agter Eieren at opstille til offentlig Auction paa bemeldte Holbechgaard, den 11te Martii næstkommende, 108 gode Hollænderie=Køer, som kan blive overfoerede til den 1ste Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Skulle nogen Liebhabere ville under Haanden afhandle Eieren, enten alle, eller et Partie af disse Køer, kan det og skee; dog helst inden den 1ste Martii, for i saa Tilfælde at kunde tilbagekalde Auctionen i disse Aviser. Holbechgaard den 9de Februarii 1795. Ammittbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
J Følge allernaadigst Bevilling af 23 Januarii d. A. indkaldes herved 3de Gange efter hinanden alle de i NørreJylland, som formeener sig fra d. 2den Augusti 1782 at have noget tilgode hos Proprietair Hans Hansen til Winderslevgaard, enten i Henseende til hans Øxenhandel, Kiøb og Salg med hans Gods, Skifte=Jurisdiction, og Overformynderiet under bemeldte Gods, eller i hvad andre Tilfælde det end maatte være, at møde hos ham inden Aar og Dag, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, under Fortabelse af deres formeendtlige Fordringer, da ingen efter denne Tiid antages. Paa Ballet, den 9de Febr., er paa Raadstuen tabt en Sølv Bevernaal indlagt med Steene, hvem som samme haver funden, ville behage at levere den til mig under tegnede, da de derfor skal bekomme en passende Douceur. Tillige er af mig funden, et fiint hvid Lommetørklæde, mærked K. J. som kan bekommes hos mig: F. Fischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
En Gaard med Tiender og Hoverie, er underhaanden at faae til Forpagtning, nærmere Efterretning giver Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Formedelst Forandring af Boepæl, agter undertegnede at stille til offentlig Auction : 1) Søeholtgaard med underlagte Bøndergods, beliggende i Randers Amt, Sønder=Herred. Gaardens Hart korner, Ager og Eng 14 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Bøndergodsets 100 Tdr. en halv Alb. Mølleskyld 6 Tdr. 3 Skpr. Skovskyld 5 Skpr. Godset giver aarlig Landgilde: Rug 46 Tdr. 7 Skpr. Byg 17 Tdr. 3 Skpr. Boghvedegryn 6 Skpr. Faar og Lam 16 Stkr. Gies 10 Stkr. Høns 20 Stkr. og Penge, saavel Landgielde som Forpagtnings=Afgift af Møllen, 337 Rdr. hvoraf Møllen svarer 240 Rdr. Gaardens Marker ere inddeelte i 14 Vang=Skifter. Deraf bruges de 6 indre Vange i 3 Aar og hviler i 3de, og de 6 ydere Jndtegter, bruges i 2 og hviler i 4 Aar; alt til Boghvede og Rug, De 2 Vange bruges bestandig til Byg og Havre. Den aarlige Udsæd er 40 Tdr. Rug, 25 Tdr. Hvede, 13 Tdr. Byg og 21 Tdr. Havre, Kan aules imellem 120 til 150 Læsser Høe, Fodres og græsses imellem 50 til 60 Stkr. Fæeshøveder, foruden Bester og 60 Faar. Af Gaardens Bygninger, bestaaer Stuelængderne af 3de Fløie teglhængt, med vel indrettede og tapeserede Værelser; derforuden Ladegaarden og en anden liden Gaard som er med Straae tekket, altsammen vel vedligeholdt. Bygningerne, saavel Gaardens som Møllen, ere i Kiøbstædernes BrandKasse assecurerede. 2) Endeel Besætning og Jndboe, indeholdende: Kiør Faar, Heste, Hestetøi, Vogne, Chaiser, Kane, samt af Boeskab, Chatoller, Dragkister, Speile, Borde, Sengesteder og Sengeklæder, Linnet, Kobber, Tin og Messing. Auctionen tager sin Begyndelse paa Søeholt, den 10de Martii 1795 om Formiddagen Kl. 10 Slet, først over Gaarden og Godset, dernæst over Løsørene. Gaarden og Godset opraabes først separat og derefter samlet: Og skulle da ingen antagelig Bud skee, bliver det alt samlet opraabt til Forpagtning; hvilket derefter kan tiltrædes til Maidag førstkommende. Blant flere, bliver det en af Conditionerne, at Kiøbesummen for de faste Eiendomme, erlægges til 11te Junii 1796. Jeg behøver ikke at giøre nogen nøiagtigere Beskrivelse, over det sælgendes Beskaffenheder, da det, ved at tages i Øiesyn, alt skal befindes i god Stand; men skulle de faste Eiendomme blive solgt underhaanden, forinden Auctionen, skal jeg ei efterlade at bekiendtgiøre samme betimmelig i de offentlige Blade. Strup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Creditorer og alle andre som formeene sig at have noget at fordre, erindre eller iagttage, udi Stervboet efter den her i Byen afdøde Kiøbmand Ole Ring, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra dato, saadan deres Fordring, Erindring eller Pligt at anmelde og beviisliggiøre, for os som Skifte Forvaltere, da Boet i anden Fald til ovennevnte Tid vorder sluttet. Horsens den 2den Februari 1795. Borgmester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
Creditorer og alle andre som formeene sig at have noget at fordre, erindre eller lagttage, udi Servboet efter den her i Byen afdøde Bager Jeppe Kuhlemann, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra dato, saadan deres Fordring, Erindring eller Pligt at anmelde og beviisliggjøre, for os som Skifte=Forvaltere, da Boet i andet Fald til ovennevnte Tid vorder sluttet. Horsens d. 2den Februarii 1795. Borgermester og Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-14
300 Rdlr. Umyndiges Arve=Midler, er at faae til Laans, og udbetalt næstkommende 13de Junii imod Lovbefalet Sikkerhed og Renters Svarelse, hvor om, vedkommende ville behage snarest mueligt, at handle og Tale med Capitain Styrup paa Søeholdt pr. Ebbeltoft. Søeholdt den 7de Febr. 1795. Styrup. Fastelavnsspil, til Tidsfordriv i Selskaber, er at faae tilkjøbs paa Adresse=Contoiret for 8 s. Stykket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Indenlandsk. Prædikanterne paa Fredag. Domkirken - : Hr. Stiftspr. Jansen. Frue=Kirke = = Hr. Selmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Prædikanterne paa 1ste Søndag i Faste. Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken-Candidat La Cour. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Provst Bruun. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Udenlandsk. Krigen. De Engelske have besadt Coverden med 2000 Mand og det hedder, at de vil forsvare denne liden Festning, men den skal være saa slet forsynet med Proviant at den neppe vil kunne udholde 14 Dages Beleiring. Den franske Armee som i 2 Colonner indrykkede i Holland skal have været over 100,000 Mand stærk, hvoraf den halve Deel tager alle Stæder i Holland i Besiddelse, medens den anden halve Deel rykker over Yssel imod den vestphalske Grændse, med et talrigt Artillerie. Den allerede Armee, heder det, skal fatte Posto ved Rhinen i Egnen af Lingen. Franske mændene ere 4000 Mand stærke indrykkede i Zwoll, og udsender deres Forposter næsten til Hardenberg, som er kun 7 Miil fra Lingen. Af de til de Allieredes Forstærkning, afmarscherede Brunsvigske og hanover ske Tropper, er allerede 4000 Mand passeret Jbbenbuhren. Det synes som Vestphalen vil blive Krigsskuepladsen til Foraaret. Fra Frankfurt am Mayn meldes under 6 Febr., at det preussiske Corps under GrevKalkreuth skal forlade sin hidtil havde Stilling imellem Castel og Kaub og marschere til Nederrhin. J dettes Sted kommer Arveprindsen af Hohenlohe, og hans Sted, bliver ved en Afdeeling af den store Armee, igien besadt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Feldtmarschal Møllendorfs Hovedqvarteer bliver i næste Uge forlagt fra Hochheim til den Hananiske Bye Bokenheim. De Franske skal endnu ikke have brugt noget svært Skyts for Maynz men allene 12 Pundiger. En sildigere Efterretning af 8de Febr. siger derimod at Fredsunderhandlingerne i Basel, imellem Preussen og Frankrig, er bleven tilintet, og at Kongen af Preussen, vil lade 70, efter andre 100,000 Mand, marschere imod Franskmændene. Den hanoverske Tidende melder og, i en Privatberetning fra Berlin, at Armeen under Feldtmarschal Møllendorff har erholdt Ordre at marschere fra Overrhin til Westphalen, og samle sig der med den hanoverske Armee under Grev Walmoden. Møllendorff skal endnu i denne Maaned brække op, og Kongen har besluttet at agere med største Eftertryk imod Franskmændene i Holland. Man regner at der i Martii Maaned skal komme til at staae en Armee paa 120,000 Mand i Westphalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Holland. Fra Weser haves af 9de Febr. at den Arvestatholderske Familie lykkring er ankommen til Engeland. Admiral Kingsbergen skal have dækket Overfarten med en Eskadre af 6 Krigskibe. Man anmerker herved, at der Arvestatholderske Huuses Partie i Holland, endnu er meget stærk, og indskrænker sig ikke blot til Landfolkene, Skipperne og Fiskerne, men end- og til en betydelig Deel af de høiere Stænder, som Gods eiere, Civil, Geistlige og Militaire Embedsmænd, saavel ved Søe, som Landetaten, da mange deraf har, det Oraniske Huus at takke for deres Velstand og Opkomst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Arvestatholderens Aftakkelse den 17 Jan. til Staterne af Holland, skal ikke have været i Henseende til hans arvelige Værdigheder, men allene bestaaet i Com mandens Nedlæggelse over den Haager Garnison, formedelst at han paa en kort Tid var nødsaget til at forlade Republikens Gebeet. For begge hans Sønner, som med Virksomhed og Ære har bivaanet dette 2 Aars blodige Feldttog, forlangte han Frigivelse i Henseende til deres Generalscharger. Den yngste Prinds, er først nyelig efter en langvarig Kuur kommen sig af hans Blessurer. Det hedder, at dersom de Franskes Fremgang i Januarii ikke formedelst Vinterens Strænghed, og de indvortes Befordringer havde taget en saa gandske afgiørende Vending, Republikens Forfatning da langt fra ikke havde været underkastet saa stor en Hovedforandring, naar det nemlig er sandt, at den, strax efter Arvestatholderens Afreise fra Haag dertil ankomne Coureer, fra Paris, blot skulde have gjort til Hovedbetingelse for Freden, at de forenede Nederlande skulle indgaae en Aliance med Frankrig. Dette synes ellers at henhøre under de mange andre ugrundede Rygter. De Franskes Tab i de forskiellige Fegtninger i Holland, fra Jan. Maaneds Begyndelse, beregner man paa 20,000 Mand, da deres Saarede, formedelst den stærke Kulde, næsten alle ere døde. Et Rygte siger og, at Franskmændene skal i Amsterdam have forlangt en Udskrivning af 6000 Mand Recruter, der, om det har Grund, vel snarere vil blive Matroser end Landfolk. Med en fra den svenske Gesandt i Haag, til Stockholm affærdiget Stafette, havdes den 13 Febr. Efterretning, at de provisoriske Repræsentantere i Amsterdam har ladet bekiendtgiøre, den Amsterdammer Vexel=Bankes Tilstand, for saavidt nødig, at holde dens Credit vedlige, samt til Beroe, ligelse saavel for den handlende Deel af denne Stads Jndvaanere, som alle Udlændere. Det directe Post løb er endnu hemmet. Man har tilladt de fra Hamborg kommende Poster, da man har Breve i Amsterdam, dateret Hamborg den 27 Januarii, men Expedering med Breve herfra til Hamborg er endnu ei begyndt: Agio var i Amsterdam 91. Der er bleven indkaldet til Haag fra hver Stad 2 Deputerede, som skal indtræde i Generalstaaternes Sted. Over alle Arvestatholderens Godser skal indleveres en nøiagtig Fortegnelse. Nogle Hundrede Franske Emigrantere ere arresterede. Pichegri har udskreven en Reqvisition paa 12,000 Stude, 120,000 Sække Meel, 15000 Par Skoe, meget Halm, Høe og s. v. og ansadt Prisen derpaa i Livres, uden at anmærke om i Penge eller Assignater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Den Overrysseler Courant af 31 Jan. melder følgende: J Campen erholdt man den 28 Jan. den ubehagelige Efterretning, at et Partie Engelænder ved Koelugt, en Miil derfra, havde udøvet store Plyndringer, stukket Jld paa Rolof Rotmans Huus, og der indebrændt en Karl samt 40 Stykker Qvæg og Heste. Bonden Rotmann, har endog faaet et Hug over Haanden. Ligeledes fik de den 29 Jan. at vide i Zwoll, at der i Spoolde og andre Naboebyer derved, bleve begaaede mange Excesser af de Engelske Soldater. Der blev strax udsendt en Commando af Garnisonen som fratog Plyndrerne adskillige røvede Heste, Qvæg, Faar og andre Sager. Derimod har den Engelske Besætning i Deventer, ved en Velgiørenhedshandling viist sig anderledes, med at efterlade 100 Sække Meel, som blev givet Magistraten til Uddeeling blant de Fattige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Franskmændene vare ved deres Jndmarsch i Provindsen Holland saa tilfærdige, at de i 3 Dage ikke havde Brød med sig. Haabet om et riigt Bytte lod dem forglemme alle Besværligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Frankrig. Velfærdsudskudet har den 4de Jan. taget en nye Resolution til Gunst for de neutrale Nationers Skibsfart, hvis væsentlige Jndhold er, at end- og fiendtlige Magters Vare, som findes paa Neutrale Skibe ikke maae borttages, derimod, skal selv neutraale Vare, naar de høre til Contrabande, saasom: Vaaben, Krigsmunition, Heste, bliver underkastet Bort tagelsen. Fremgangsmaaden med la Croix synes ikke at blive billiget af det Almindelige. En her værende Journal siger: "Da man holder det nødvendig for Republikens Existence, at guilotinere Forfatteren af en mager og kiedsom Bog, hvori Kiendere vil finde rojalistiske Sætninger og Udladelser, burde da ikke alle Bøger gan skee forvises, som lydelig have bekiendt og forsvaret Rojalismus, for Exempel Montesquien, Grotius, Voltaire, Hobbes a. Hvad har man gjort for et svagt Hoved, naar man forbyder ham la Croix's lunkne Vand og udsætter ham for Montesquieus's Jld? Jsteden for at forbyde Skrivning, skulde man opmuntre dertil; Regieringen behøver Opklaring, ikke almindelig Tavshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Efter en privat Skrivelse fra Nantes, vil Charette, Hovedanføreren for Rojalisterne, nu underkaste sig, og selv gaae imod Stoflet, en Tydsker, som staaer i Spidsen af et andet Corps, der for det meste bestaaer af Udlændinger, og som ei vil underkaste sig. Over 50 Jacobinere har hidtil holdt Sammenkomst hos en gammel Kone som logeerte i det saakaldte Cour des Miracles, og som klædte sig i Pialter, skiønt hun eiede en Capital der gav hende 40000 Livres Renter. Hun er nu arresteret. J Marseille og i det sydlige Frankrig, har Jacobinerne endnu de fleste Tilhængere. Man raaber der bestandig: Leve Jacobinerne leve Bierget; Man drikker der igien og offentlig paa den tilkommende Maaneds Vel. J Marseille og Lyon har Jacobinerne udspredt det Rygte, at 100,000 Mand fra Languedog ville begive sig paa Marschen til Paris for igjen at indsætte Jacobinerne. Det er imidlertid vist, at Ordens Vedligeholdelse i det sydlige Frankrig udfordrer de eftertrykkeligste Forholdsregler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
J Skuespilhuset var for kort Tid siden en stor Tumult. En Skuespiller, der før har været Medlem at Commissionen i Lyon, maatte offentlig med en Fakkei Haanden giøre Publikum Afbigt, imedens en anden oplæste de Vers man havde indkastet paa Theatret. Jndholdet af disse Vers, var egentlig en Opfordring til, ikke at hvile, førend man havde taget fuldkommen Hernover de Uhyrer, som havde bedækket Frankrig med Blod og Liig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Ved Hollands Erobring, turde maaskee Fredsslutningen i det ringeste med een eller anden Magt blive befordret. Men derimod skal den paa det stærkeste fortsættes imod Engeland, og Velfærdsudskuddet giør i Stilhed de største Forberedelser dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Sverrig. Forskiellige gunstige Omstændigheder har paa en kort Tid bevirket, at Rigskyldbilletterne er stegen næsten 14 Procent, og man troer i Almindelighed at Coursen vil falde endnu mere. Til disse gunstige Omstændigheder regner man: at der hidtil er bleven deponeret betydelige Summer i Sverrig, særdeles af Hollændere, at Handelspeculationen og Fragtfarten har været meget indbringende, og endelig ved det nye Forbud paa Luxus Vahres Jndførsel, hvorved Pengens blive i Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Adskilligt. Fra Engeland feiler nu 7 Poster, og fra Amsterdam og Provindsen Holland har man ingen havt siden den 17de Jaruarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Til Rygterne hører, at de Franske har frigivet alt hvad de paa hiin af Rhinen have sadt i Reqvisition, men derimod forlangt af det Churcelnske 8, af Limburg, og Jullich 15, og af Staden Aachen 2 Millioner. Kongen af Neapolis har i Saxen bestilt Gevahrer til 24000 Mand, som skal transporteres over Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Grev Bentheim van Rhoon, som man troede var lykkelig kommen ud af Holland og Stoppensionair van der Spigel med flere andre Herrer er den 5te Febr. bleven arresterede i deres Huse i Haag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
J Provindsen Holland bliver alle Mandspersoner fra 17 til 60 Aar optegnede, formodentlig, for deraf at formere en Reqvisition som i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Alle Jndvaanerne i Amsterdam har Jndqvartering kun den Danske og Svenske Consul ere derfor befriede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Den scanske Armee i Piemont er 42500 Mand stærk, hvoriblant skal befinde sig 17000 Syge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
J Bern, er en Engelænder dømt til 30 Aars Gadefeien, fordi han har fabriceret for 7000,000 Livres falske Assignater, og sadt samme i Omløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Den 22de Jan. har Canton Basel og Appenzet høitidelig anerkiendt den franske Republik. Den Franske Gesandt blev i Andientsen ikke kaldet Citoyen, men Excellence og han gav igien det Baseler Senat Titel af Magnifiqves Seigneurs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Fra Marseille meldes, at den forhenværende Prinds af Conti befinder sig i sin Arrest i største Elendighed, saaledes, at han hverken eier Linnet eller Skoe. En af hans forhenværende Huus=Officianter, skikkede ham 25 Livres, som han selv maatte laane, til at kiøbe sig et par Skoe for. Man troer, at Nationen vil give Prindsen af Conti Understøttelse, efter som hans Godser saavel som alle andres af den bourbonske Families, ere confiscerede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
J Engeland trøster man sig over Hollands Jndtagelse med det Haab, at der med første gode Vind skal afgaae fra Plymont 5000 Mand Forstærkningstropper til Vestindien, der for den Britiske Regiering, skal tage alle samtlige Øer i Besiddelse. Der skal og i Engeland være lagt Embargo paa alle Hollandske Skibe, og alle Hollandske Eiendomme være seqvesterede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
General Daendels skal have givet Staden Amsterdam den skriftlige Forsikkring, at det skulle staae dem frit fore, enten de ville modtage Assignater eller ei. Enanden Efterretning siger derimod at Franskmændene betaler alt der, ligesom paa andre Steder, med Assignater
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
J Spanien skal Kornmangelen være meget stor, og Priserne derpaa, alt være steget til dobbelt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-18
Bekiendtgiørelser. Endskiønt det ikke formodes at anden Gield eller Udgift hefter paa Stervboet efter afdøde Madame Mønsted, født Engelbreth i Grenaae, end som allerede under Skiftet er anmeldet; saa bliver dog Creditorerne indkaldede, om fleere skulle være, at angive og bevisliggiøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, inden 12 Ugers Forløb fra denne Publications Bekiendtgiørelse, og ligeledes Debitorerne til bemeldte Stervboe, som ikke allerede ere anførte, om nogen af disse findes, at betale deres Gield. Greenaae den 14de Februarii 1795. N. C. Behr.