JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-20
En Eenspænder=Vogn med 2 Stole er for billig Priis at faae tilkjøbs hos L. Michelsen, Bundtmager i Aarhuus. Paa Grund af, at ei allene den uformuende Klasse i Domsognet, men endog henved 80 Familier af Handelstanden og Andre, der sidde i god Næring og Drivt, samt hele Haandværkstanden og den søefarende Stand, undlade at yde mig det mig lovligt tilkommende Høitidsoffer, tillader jeg mig, i Anledning af forestaaende Julehøitid, at gjøre Domsognets respective Menighed opmærksom paa Følgende: 1) At der efter Lovgivningen tilkommer mig, som Alterdegn ved Domkirken, Offer af Menigheden ved de 3de store Høitider, samt ligeledes Offer ved Barselkoners Jntroduction. 2) At jeg naturligviis ikke nyder nogen Deel af Præste pengene. 3) At jeg aldeles ingen Løn faaer af Skolekassen for mit Lærerembede, eller har nogensomhelst fast Løn, men maa en dog afgive af mit Kirkeembedes uvisse Jndtægter 100 Rbd. Sølv aarlig til Skolevæsenets Lønningsfond, foruden Pension til Enken. 4) At min Formand ikke kjendte til disse Afgivter, men nød en dog 150 Rbd. Sølv af Skolekassen, og at saaledes mit Alderdegne-Embede, der skal lønne mig for 2de Embeder, med Mereiberegnet, er circa 40 Rbd. mindre end min Formands; en Oplysning jeg skylder mig selv at bringe til offentlig Kundskab, da jeg til stor Skade for mig idelig erfarer, at Menigheden har en aldeles urigtig Anskuelse af mit Embeds Jndtægter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-20
J Betragtning heraf haaber jeg den respective Menighed vil indsee, at jeg ved min Families Formerelse, ei længere kan taale at savne en af mine væsentligste Jndtægter, hvorpaa ovennævnte betydelige Afgivter tildeels ere beregnede, og haaber jeg tillige, at enhver retsindig og upartisk Mand vil holde mig undskyldt, i det jeg nødes til, efterat jeg flere Gange forgiæves har søgt Lettelse i min høie Afgivt til Skole kassen, af denne vistnok ikke behagelige Vei at bede mig herefter godhedsfuld tilstillet det Offer, Meget eller Lidet efter Enhvers Evne, som Lovene hjemle mig. Aarhuus, den 18de December 1833. K. Schytte, Alterdegn og Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-20
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
den 21 December. Løverdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts -Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Blandinger. Storsultanens Yndling og første Minister, Chosrew Paska, er bleven landsforviist som mistænkt for Deeltagelse i et Komplot mod sin Herres Liv. Gjæringen er stor i Constantinopel. Sultanen slaaer Grillerne bort ved Spil og Drik. Hans Yndlingsfornøielse er nu at spille Billard og Kegler med sine Adjutanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Den ottomanniske Moniteur beskriver omstændelig den Ceremonie som fandt Sted den 31te Juli, da Sultanens ældste Søn, Abdul Meschid, begyndte Koranens Studium. Sultaninde Moderen var overværende derved bag ved et lukket Gallerie. Prindsen blev indført, kyssede sin Faders Fødder, og fik Tilladelse til at sætte sig ved hans Side. Underviisningen bestod i at Jmanerne reciterede Vers af Koranen afvexlende med Prindsen, som Denne maatte forklare Fra Jtalien haves de to Nyheder, at Paven har excommuniceret den paa ny oprettede Tempelherre-Orden, og forlangt ved sin Runtius dens Opløsning i Frankrige. For det Andet: at der i Provindsen Terra d'Otranto i Kongeriget Neapel er strandet i Nærheden ved Bugten af San Cerraldo en Hva af en uhyre Størrelse; man holdt den i Begyndelsen, for et strandet Skib. Dens Tran har indbragt en god Fordeel, og dens Beenrad bliver opstillet i Provindsens Agerdyrknings Museum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Et aldeles politisk Drama, betitlet "Bertrand og Raton," gjer i denne Tid megen Opsigt i Paris. Bertrand svinger sig op til en særdeles mægtig Mand, og lader, efter Forbilledet i Fabelen, Kastanien rages ud ved den populaire Raton, der spiller Revolutionen, med og derved gaaer tilgrunde. Bertrand er ingen Anden end Talleyrand, og Skuespilleren, Hr. Samson, giengiver hans Ansigtstræk og Manerer til Fuldkommenhed; men hvem Raton er, veed man derimod ikke med Vished. Men da han er Kjøbmand og mister sin Formue, gjetter man paa Lafitte. Ved Stykkets første Opførelse var Dronningen tilstede, men blev modtaget af Publikum med usømmelig Kulde. Ved hendes Jndtrædelse stod man vel op i Parterret, men beholdt Hatten paa; og samme Uhøflighed viste ogsaa nogle Herrer paa første Galleri, ligeoverfor Dronningens Loge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Nogle Dage for en af de sidste frygtelige Storme udbrød, der kostede saa mangen stolt Sømand Livet, var Lord Stuart de Rothsay fra London, afreist til Skotland, for, som han sagde, at gjøre en liden Udflugt for sin Fornøielse. J en skotsk Havn var han kommen paa det Jndfald at ville bivaane en Fiskefangst, og havde derfor indskibet sig paa en af de store Barker, som, forsynede med Levnetsmidler for et Par Dage, løbe ud for at jage efter Sildene udenfor Kanalen. Faa Timer efter Afseilingen reiste sig en frygtelig Storm, der drev Barken langt ud i Nordsøen, hvorfra den først efter flere Ugers Forløb igjen naaede Skotland. J London vidste imidlertid Jngen hvor Lorden var bleven af. Man gjorde sig adskillige Gisninger, blandt Andet, at han havde indskibet sig i en hemmelig diplomatisk Sendelse til Kongen af Holland; men en Morgenstund steeg Hs. Herlighed gandske uventet iland paa den skotske Kyst, endnu magrere end før, og saa laset, at Jngen skulde i hans Person have formodet et Medlem af Overhuset og en af det engelske Aristokraties ædleste Repræsentanter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
For nogen Tid siden legede nogle Børn i Nærheden af deres Forældres Huus i Blackheath i Engelland, da eet af dem bad Moderen om Tilladelse at benytte til deres Leeg et Par gamle Malerier, der dog kun betragtedes som gammelt Skramleri. Moderen gav villigt sit Samtykke dertil, og Børnene slæbte af med Billederne. Tilfældigviis kom en jødisk Malerihandler forbi, betragtede længe billederne, og bød endelig Børnene 1 Shilling for dem. Da de sagde, at de ikke torde sælge dem, henvendte han sig til Forældrene og bød mere; men Jødens Ængstelighed for at faae dem til at sælge Malerierne bragte Folkene klogeligen paa den Formodning, at de dog nok kunde være mere værd. Næste Morgen bragte Manden dem hen til en Kjender, og ved Dennes Mægling ere de i denne Tid solgte i London for 1400 Pd. Sterling ja allerede paa anden Haand igjen afsatte til en endnu høiere Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Paa Kysten af Plymouth er den 27de f. M. iland drevet en Bouteille med en Seddel af følgende Jndhold: "Tilsøes den 26de April 1833. Marry Anne, Capt. Westlay, fra Newyork, bestemt til Sydhavet, opbrændt i en Afstand af 50 til 60 Mile fra St.Jago, formedelst Capitainens Grusomhed og Fuldskab. Selv opbrændte han med. Den første Officeer, Hr. Wilson, og nogle andre Personer, som havde redde sig fraborde inden Skibet fløi i Luften, ere beskadigede af Jlden. Vore Baade ere saa overlæssede, at vi nok ikke ville naae St. Jago. Vi bede at offentlig gjøre dette. Gud beskytte vore Baade, Mis Andrews Mis Manson, Mis Prot, Mis Dogne, Mis Watson, og to Børn, Alle fra de forenede Stater; 9 Søfolk. og Mr. Wilson, første Officeer. 800 Tønder."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Ved sin Ankomst til Cronstadt beretter Styrmanden paa det i Havre hjemmehørende Skib "Cyrus" under 12te Novbr.: at Capt. Miller, som med 4 Mand var gaaet iland i Helsingøer for at gjøre Toldklarering, var ikke kommen ombord igjen, og at Styrmanden derfor, efter to Dages forgiæves Efterforskning, havde maattet hyre danske Matroser, for at bringe Skibet til sin Bestemmelse. (Capt. Mille, og de omtalte fire Mand vare druknede.)J Layenhope, i Skotland, skulde en Mand, ved Navn Zeeland, forleden begraves, men da Liigfølget allerede var samlet, indkom han, til dets ikke liden Forundring, lyslevende i Stuen og protesterede. Næste Dag døde han imidlertid virkelig, og blev, foremodentlig for ikke anden Gang at holde Folk for Nan(eller, maaskee rettere, fordi Maden nu engang var tillavet til Begravelsen, endnu samme Aften jordet. Subordinationen og Disciplinen paa nordamerikanske Skibe er mageles, og Capitainen er en Desporsom vises ubetinget Lydighed. En Capt. Robinson, paa Skibet Charlemagne, hvis Medeier han tillige var, ankom engang forleden til Ny-York, og medbragte sin første Styrmand indespærret i Hønsestien. Strax ved Udfarten fra Havre havde han yppet Klammeri med ham og ladet ham stikke ind i dette i Marinens Annaler uhørte Fangehuul, hvor Styrmanden i hele fire Uger saalænge varede Overfarten - maatte udstaae den nys afskaffede preussiske Lægtestraf. Hver Middag traadte Robinson hen for Buret og kastede nogle Brødkrummer hen til Arrestanten, idet han kaldte: "Put tel Putte, Putte!" Styrmanden var ogsaa en Gentleman; han havde forhen været Capt. paa et Skib, som forliste, og tjente nu i en underordnet Rang Han fandt sig gandske taalelig i Spadsen; men aldrig saa snart kom han til Ny=Nyork, for han sagsøgte sin Capt. og forlangte en Erstatning af 10,000 Dol lar, hvilke ogsaa tilkjendtes ham. Da Robinson udbetalte ham disse Penge for Retten, strøg Styrmanden smillende Bankosedlerne sammen, idet han udraabte: "Putte, Puttel Putte!"J Paris har en Greve fristet den tunge Sorg at miste tre Børn paa een Gang, ved Uforsigtighed af en Pige, som havde ladet Børnenes Mad staae i et slet fortinnet Kobberkar, for at blive kold. De tre Smaae, som spiste af Maden, døde under frygte lige Smerter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Hertuginden af Beira, Søster til de krigførende portugisiske Brødre, har formanet sin Søn, Prinds Sebastian, der er Sødskendebarn til D. Carlos, og altsaa Halvonkel til den lille Dronning: "aldrig at erkjende hende for Arving, da baade hans Ære og Samvittighed stred derimod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
De tre med polske Udvandrere fra Danzig til Nordamerika afseilede Skibe gik allerede den 28de f.M. med gunstig Vind ud igjennem Øresund, efter endnu at have gjort adskillige Jndkjøb i Helsingøer, hvor flere af Polakkerne vare iland med Skibsførerne og Over-Lægerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
J Klagenfurt, i Kärnthen, feirede nylig tre Præster deres 50-aarige Embeds=Jubilæum, og, hvad der var det mærkeligste, alle tre Jubeloldinger vare Brødre. Den Ældste havde opsat Høitideligholdelsen i 8 Aar, for at kunne feire den med de Yngre, og Døden havde ladet sig det gefalde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
J Hamborg er nylig bleven arresteret en dansk Matros, der er gift med en Engellænderinde, og havde faaet det Jndfald at repræsentere en engelsk Søemand, til hvilken Hensigt han af sin Kone lod sig føre omkring i flere derværende engelske Familier, og, for at vække Medlidenhed, tillige udgav sig for døv. Madamen er ogsaa sat fast.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Bekiendtgjørelser. Torsdagen den 26de December bliver afholdt et at de sædvanlige smaae Baller i Selskabet Polyhymnias Locale. Dette bekjendtgjøres for Selskabets Medlemmer og Fremmede som efter Lovene der kunne deeltage; disse ville behage at afhente billet a 1 Rbd. hos en af Undertegnede. Indgangen aabnes Kl. 7, Ballet begynder Kl. 8. Aarhuus, den 18de December 1833. Regenburg. H. Agerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Efter Begjæring af Procurator Jngerslew som Værge for de umyndige Anthon og Andreas Herskind, grundet paa det Kongelige danske Cancellies Sanction, foretages Auction over de bemeldte Umyndige tilhørende 5 Stkr. Leieboder, beliggende udenfor Byens Mindeport paa det saakaldte Grønland, under No. 39599: 1ste Gang Tirsdagen den 24de Decbr. 1833. 2den – Fredagen den 27de - 3die - dito den 3die Jan. 1834. hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction i Stedet No. 399. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 16de December 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Bortforpagtning af Hovedgaarden Moesgaard. Paa Grund af at flere Liebhavere i den senere Tid have gjort Overbud paa Forpagtningen af den den Kongelige Kasse tilhørende Hovedgaard Moesgaard, bliver denne Gaard, beliggende i Maarslet Sogn, Ring Herred, Aarhuus Amt, ved Auction, som afholdes paa selve Gaarden Torsdagen den 16de Januar 1834 Formiddagen Kl. 10, opraabt til Bortforpagtning paa 9 Aar fra 1ste Mai 1834 at regne. Gaarden, som har en smuk Beliggenhed ved Havet, og Skoven 1 1/2 Miil fra Aarhuus, staaer for Hartkorn Ager og Eng 18 Tdr. 3. Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. frit og 23 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. ufrit Hartkorn, tilsammen Areal 304 1/2 Tdr. Agerland og 60 Tdr. Eng. Jorderne ere fortrinligt skikkede til Rug, Byg, Boghvede= og Havresæd, og i den sidste Rotation er der mere seet paa disses Forbedring, end paa Jndtægterne. Med Gaarden, der for en Deel drives ved Hoverie, følger Besætning, samt det til den hidtil brugte Drivt fornødne Jnventarium. Conditionerne ligge 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn hos Forvalteren paa Moesgaard. Hads & Ring Herreders Contoir, den 2den De Lanng. cember 1833. Jfølge passeret Udlæg, og rette Vedkommendes Begjæring, bliver Onsdagen den 8de Januar 1834 Formiddag Kl. 10, paa Bygholm foretaget Auction over følgende Stiftamtmand der Thygeson tilhørende Effecter, nemlig : En Byste af Napoleon i Marmor paa en Eegefod, og 2 convere Speile i forgyldte Rammer; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøBjerre Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden. den 18de December 1833. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver den Eiendom i Meilby, hvorfor Niels Jensen staaer antegnet som Eier, og som for Tiden besiddes af Søren Nielsen Volle, med tilhørende Jorder af Hartkorn 2 Tdr., stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 13de n.M., ) hver Dags den 27de f. M., ) Formiddag den 10 Febr. 1834,) Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret, og 3die Auction paa Eiendommen, der agtes solgt; hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placat 23de April 1817 til Pantecreditorers og Liebhaveres Efterretning. Rougs &c. Herredscontoir i Randers, den 16de A. L. Reiersen, December 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Arvingerne og Creditorerne i Boerne efter: Pastor Plesner i Engum, Hans Hansen i Urlev, og Michel Kjær i Stoubye Skør bekjendtgjøres herved, at der paa mit Contoir Tirsdagen den 31te d. M., Formiddag Kl. 10, i disse Boer holdes Skiftesamlinger, hvorved de agtes optagne til Slutning. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Dangaarden, den 14de Decbr. 1833. With. 100 Rbd. r. S. og 102 Rbd. Sedler, af Aarhuus Hospitals Midler. ere at erholde tillaans i indeværende December Termin imod anordningsmæssig Sikkerhed. Aarhuus, den 19de Decbr. 1833. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Ormslev Præstegaards Enkesæde, der afgiver en beqvem Bolig for en Enke eller liden Familie, er med dertil hørende gode Frugthave til 1ste Mai 1834 at faae til Leie, naar derom accorderes med Ormslev Præstegaard, den 16de Decbr. 1833. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Da jeg Undertegnede har tilkjøbt mig en anden Gaard agter jeg at sælge min iboende Gaard der bestaaer af 4 Længder Huus der for endeel Aar siden er altsammen af ny opbygget, der staaer for Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. 2 Alb., Skovskyld 1 Fkr. 3/5 Alb. tilligemed indkjøbt Konge og Kirketiende. Dens aarlige Udsæd er 5 a 6 Tdr. Rug, 14 Tdr. Byg, 14 Tdr. Havre, 3 Td. Bælglæd, af Høe avles 50 Læs foruden Kløver. Endeel Skov bestaaende af Eeg, Bøg og El, Alt i god Væxt, samt en betydelig Deel Tørveskiær af bedste Bonnitet haves. Besætningen er 4 a 6 Heste, 24 Fæekreaturer, 16 a 20 Faar. Eiendommen kan tiltrædes strax eller efter Kjøberens Ønske, og kan faaes med eller uden Besætning, desforuden kan faaes 2 Parceller til Bebyggelse, paa omtrent 30 Tdr. Land. Sønder=Galthen, den 18de Decbr. 1833. Niels Jensen Gammelgaard. Et Færgested med omtrent 20 Tdr. Land, og nye Bygninger, kan faaes til Kjøbs eller Forpagtning, som anvises af Kjøbmand Lewerkehuusen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Min afdøde Fætter, Fuldmægtig Jngerslews Enke, har overdraget mig at opgjøre den Afdødes Pengesager, hvorfor Enhver der maatte have Noget i Boet at fordre, bedes anmelde dette for mig, ligesom og Boets Debitorer anmodes om til mig at indbetale deres Skyld. Aarhuus, den 7de December 1833. C. Jngerslew. Med en Deel til Vinterbrug henhørende. III. Artikler er mit Lager i den senere Tid bleven forsynet, saasom: fiin Thibet, franske, engelske og saxiske Merinos i alle Fiinheder og Breder, Tartan, Lyster, samt vatrede & damaserede Moirens i forskjellige Farver og Mønstre. Endvidere. et smukt Udvalg af moderne Sirtzer & Bomuldstøier, ligesom diverse Sorter Crep- Flors=Tørklæder, samt uldne og Bomulds Dame, & Herre=Tørklæder, Silke Vare af forskjellige Sorter, saasom: Satinturck, Satin Royal, Gros de Naple, chinesisk Atlask, Levantin og Florence, samt sorte & couleurte Silke=Tørklæder til Herrer, fiin hollandsk & Creas=Lærreder, Tolinets, samt Silke & Piques Vestetøier, diverse Schawler & Cashemirs og Angora Tørklæder, hvide og couleurte Bomulds samt Silke & sorte Rasmager=Strømper, FlonelBomesie, Olmerdug, Demetie, Flospique, Brunel, Ever last og Lærreds=Bolster. Fremdeles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
et Assortement hvide Vare, bestaaende af Cambrics, Jaconets, damaserede Linong & Gardin=Musselin med tilhørende Fryndser, Schirting i forskjellige Qvaliteter og Breder, glatte og facionerede Linonger, tjenlige til Kjøler, samt flere til denne Handel henhørende Artikler, som udsælges til de billigste Priser af M. Lazarus Jephyr-Garn & Tvister i forskjellige Coleurer, samt Comfortables og Silke=Vatter ere arriverede hos M. Lazarus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
At jeg den 24de December aabner minA. Handel, i Gaarden No. 197 paa Stud gade, med Urtekram &c., giver jeg mig den Frihed herved at bringe til offentlig Kundskab. J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Paa Randers Klædefabrik kan bekommes gode 3 brede Gulvteppetøier. Randers, den 29de November 1833. J. J. Wulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Udsalg heraf haves hos Carl J. Wulff i Aarhuus. Foruden de almindelige smukke hvide og gule Tor lys 46 og 8 pr. Pd. er jeg og forsynet med couleurte Julelys og Natlys 24 a 32 Stkr. pr. Pd. som Køster. sælges billig hos De Borgere og Indvaanere som muelig skulde eller vilde have af de omtalte Halm=Brandspande, ville behage at lade dem melde senest inden denne Maaneds Udgang. Aarhuus, den 21de December 1833. Schioldan. Paa Grund af, at ei allene den uformuende Klasse i Domsognet, men endog henved 80 Familier af Handelstanden og Andre, der sidde i god Næring og Drivt, samt hele Haandværkstanden og den søefarende Stand, undlade at yde mig det mig lovligt tilkommende Høitidsoffer, tillader jeg mig, i Anledning af forestaaende Julehøitid, at gjøre Domsognets respective Menighed opmærksom paa Følgende: 1) At der efter Lovgivningen tilkommer mig, som Alterdegnved Domkirken, Offer af Menigheden ved de 3de store Høitider, samt ligeledes Offer ved Barselkoners Jntroduction. 2) At jeg naturligviis ikke nyder nogen Deel af Præste pengene. 3) At jeg aldeles ingen Løn faaer af Skolekassen for mit Lærerembede, eller har nogensomhelst fast Løn, men maa endog afgive af mit Kirkeembedes uvisse Jndtægter 100 Rbd. Sølv aarlig til Skolevæsenets Lønningsfond, foruden Pension til Enken. 4) At min Formand ikke kjendte til disse Afgivter, men nød endog 150 Rbd. Sølv af Skolekassen, og at saaledes mit Alderdegne Embede, der skal lønne mig for 2de Embeder, med Mereiberegnet, er circa 400 Rbd. mindre end min Formands; en Oplysning jeg skylder mig selv at bringe til offentlig Kundskab, da jeg til stor Skade for mig idelig erfarer, at Menigheden har en aldeles urigtig Anskuelse af mit Embeds Jndtægter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
J Betragtning heraf haaber jeg den respective Menighed vil indsee, at jeg ved min Families Formerelse, ei længere kan taale at savne en af mine væsentligste Jndtægter, hvorpaa ovennævnte betydelige Afgivter tildeels ere beregnede, og haaber jeg tillige, at enhver retsindig og upartisk Mand vil holde mig undskyldt, i det jeg nødes til, efterat jeg flere Gange forgiæves har søgt Lettelse i min høie Afgivt til Skole kassen, af denne vistnok ikke behagelige Vei at bede mig herefter godhedsfuld tilstillet det Offer, Meget eller Lidet efter Enhvers Evne, som Lovene hjemle mig. K. Schytte, Aarhuus, den 18de December 1833. Alter den og Skolelærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-21
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-24
den 24 December. Tirsdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts Aarhuus Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-24
Nyheder fra Udlandet. Krigsrustninger. Der udrustes i de brittiske Havne ikke mindre end 12 svære Krigskibe. Jfølge den almindelige Mening ere de alle bestemte til de levantiske Farvande. Da Rusland virkelig skal have i Sinde at spærre Dardanellerne for andre Nationers Skibe, maa der en anseelig Krigsmagt til hvis man vil forhindre det. J Paris heed det, at Frankrigs og Engellands tiltagende spændte Forhold med Rusland, og den gjærende Tilstand hvori Porten befinder sig, saa man hvert Øieblik kan vente Efterretning om, at Sultanen er bragt af Dage, og Tyrkiet givet til Priis for et skrækkeligt Anarkie, gjør store Krigsrustninger nødvendige, at ikke Rusland skal bemægtige sig det og sætte sig fast der. Derfor udrustes der ogsaa af alle Kræfter i de franske Havne. (J de russiske ligeledes.) Den engelske Regjering lader tillige betydeligt forstærke sine Garnisoner paa Gibraltar, Malta og de joniske Øer. Fra London meldes under 2den Decbr. at Kongen har givet Ordre til, at saasnart de til Udrustning beordrede Krigskibe ere færdige, skulde de ufortøvet afgaae til Middelhavet. Ligeledes var der sendt nye Jnstrue tioner til Admiral Malcolm. Det russiske Kabinets afslaaende Svar paa den brittiske Regjerings Forestillinger skal have foranlediget denne overordentlige Forholdsregel, og der hersker i City en synlig Uro angaaende den forehavende meget allvorlige Demonstration mod Rusland. Der menes, at Adm. Malcolm har faaet Ordre til at blokere Dardanellerne, hvis de af Engelland og Frankrig gjorte Reklamationer ikke finde Gehør i St. Petersborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-12-24
Forhandlinger. Le Courier paastaaer, at Frankrig og Engelland ikke ville faae nogen Andeel i den nu i Wien forestaaende Minister=Congres (hvorved dog Rusland skal repræsenteres); omendskjøndt samme, ifølge den diplomatiske Etiquette rigtignok var bleven annonceret den franske Regjering, som dertil havde svaret ved en Protestation i Form af et Circulaire til de tydske Hol ser, og der erindret om : at Frankrig var ved Sympathiens og Jnteressens Baand saa fast forbunden med Staterne af anden og tredie Rang, at den umuligt med Ligegyldighed kunde være Vidne til det mindste Jndgreb i deres Uafhængighed, eller ved denne Leilighed undlade at fornye gammelt VenskabstilbudeFremdeles beretter f. Bl., at Østerrig, for at fremskynde Kirkestatens Rømning fra fremmede Tropper, hos de forskjellige italienske Regjeringer søger at udvirke et Slags Amnestie. Megen Vægt lægger bemeldte Blad ogsaa paa den neapolitanske unge Konges Personlighed og Opposition imod det østerrigske Herredømme, hvorpaa Østerrigs foregivne Plan tilet italiensk Forbund, lig det tydske, formeentligen strandede. Der tales nu tvertimod om et "konstitutionelt Forbund for alle italienske Stater, det lombardiske venetianske Kongerige ene undtaget, hvortil Jdeen skal være udgaaet fra den neapolitanske Adel, under Kongens Protectorat; ja man vilde endogsaa vide, at Hovedmændene for det, over hele Jtalien udbredte, politiske Samfund "det unge Jtalien, skulde under visse Betingelser hertil have givet Løvte om deres Bistand. Neapels Konge har ogsaa i sin Hær paany ansat alle afskedigede konstitutionelle Officerer, saasom Generalerne Florestand Pepe og Filangeri, Hertugen, af Rocca Romana, Obersterne Palma, Casella og Staita &c.