JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-11-28
Om de Huusgiærninger, som foruden mange andre maanedlig bør forrættes, eller en Huusholdnings og Agerdyrknings Journal og practisk occonomisk Calender. 27de Cap.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-11-28
Om Veirets adskillige Omskiftelser, samt Kiændetegn til dets Forandringer, en vigtig Sag for en Landmand at vilde og udforske. 28de Cap. Om Danemarkes og Norges Jord maal, hvorledes nævnes og beregnes; Norges Skyld er irregulair, uforstaaelig og forskiællig, dens Navne og Sammenligning med en Tønde Hart-Korn, hvorledes Skatter, Landskyld og Byxel-Pænge svares og udregnes, en Gaards Drivt og Avling. Bogen faaes paa Adresse-Contoiret for 2 Ort 16 s. Exemplaret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Norte Tiinter over Algeorg. Er der nogen Videnskab i vores Verden, som af nogle Lærde høyt er blevenophøvet over alle andre Videnskaber, men derimod af nogle andre, paa en uForstandig og ubillig Maade, er bleven forkastet: saa bliver det gandske vist den Videnskab, som af Araberen (eder har bekommet det Navn Algebrg. Jise Duelige og retskafne Lærde bør man holDe den liden Forfængelighed og Skrøbelighed tilgode, at de føler en Fornøyelse over deres egne Kudsigter, som en Mængde andre deres Medskabninger intet veed af at sige. J denne Fornøyelje er desto større, jo større og høyere Nytte der flyder af disse Jndsigter; jo Hanskeligere saadanne Jndsigter kan opnaaes: 19 mindre Antantet bliver af de Senneiter, son kan bende den samme Juldkommenhed. Det ran da ikke forekomme os saa meget forunderligt, at
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
endeel Bldebraister mangler Ord, for at opløfte deres Videnskab i Himmelen. Paa den anden Side feyler det ey heller paa et Antal af nogle visse Lærde, som har været meget avindsage paa denne u Videnskab. Der her enten Fyldige manglet dem Evne, eller Tiid, Fliid og Taalmodighed, til at erlange den rette Jndsigten glabraisk Grundvold: for at skiule denne deres svage de afmægtige Side: for at giengielde den Misfornøvelle de har følet over deres egen Uformuenhed; saa blev uforstandige Angribelser, foragtelige og overlede Udtryk, det sikkerste Middel, som de vidste at gribe til. Derfore kaldes den af nogle, en mørk og uforstaaelig Videnskab, med uovervindelige Vanskeligheder; af andre, en gandske unyttig Videnskab, som ikke tiener til andet, end at udregne nogle krumme Linier, og at giøre Folk forvirrede i Hovedet; ja der har endog været nogle, som reent ud har erklæret dens Sætninger for falske og urigtige, ligesom den Blinde kan laste et Malerie, og den Døve en Musik. Man kan lettelig slutte, at disse svage Siæle fuldkommen ere igiendrevne; ja det kostede vel ingen synderlig Møye, at forsvare en saa vigtig og betydelig, en saa grundig og nyttig Videnskab, som uden Modsigelse er det største lysende Fakkel i Videnskabernes Rige. En saa haandgribelig urimelig Jndvending, en saa uforstandig Angribelse, fortiente vel mere Medlidenhed, end en alvorlig Jgiendrivelse; men det bliver alletider en Pligt, at hielpe overlede Siæle til rette, med en sagtmodig Aand. Er der nogen Videnskab, som i den fuldkomneste Grad lærer os at tænke ordentlig og rigtig; at ordne, sammenføye og forbinde Tingene med hinanden; at vælge, antage, slutte og dømme med de modneste Overlæg; allene ved nogle simple Tegn og Bogstaver, paa en liden Plads, at forestille en Mængde forskiellige Størrelser i en ordentlig Forbindelse og Sammenligning med hinanden; derved, allene ved nogle faae Omflytninger og Forandringer, stedse at opdage lutter Sandhedsregler og For muler til at finde de dybeste og forborgneste Ting, lige indtil det Uendelige: da er det gandske vist og upaatvivlelig den algebraiske Videnskab, frem for nogen anden. Derfore udkræver og denne dybsindige Videnskab, et nogenledes opbakt Genie, en sund Fornuft, en moden Dommekraft, og Forstandens stærkeste Anspændelse, naar den i sin vidtløftigste Udstrækning ret skal kiendes, prøves, følges, giennemvandres, og anvendes. Uden en nogenledes grundig Bevandring i denne Videnskab, maae vi stedse forblive paa de nederste Trin af alle mathematiske Trapper; ja de vigtigste Arbeyder, af en Neuton og Leibnitz, af en Kæstner, Karsten, Kraft, og af andre flere i den lærde Verden lysende Stierner af den første Størrelse, maae vi bestandig henlægge, som mørke, skiulte og ubegribelige Taler. Den algebraiske Videnskab er Hovednøglen til Naturens hemmeligste og forborgneste Forraadskamre, den bliver den eneste sikre Ledetraad til at hielpe os ud af de dybeste Undersøgningers Labyriuth. Ja
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
det er egentlig med en Forudsættelse af denne dybsindigste Videnskab, efter dens vidtløftigste Udstrækning, at vi med vor store Jerusalem kan betragte Menneskets fornuftige Natur, som et Væsen, der i sin Forestilling skaber sig selv nye. Verdener; bringer sig det Forbigangne og Tilkommende under en Synspunkt, sætter sig det Nærværende henud i Fremtiden; gaaer med sin Forestilling forud ind i Evigheden; udvider formedelst Konsten sine egne medskabte Evner, indtil det Uendelige, trænger med sine skiærpede Sandser ind i Naturens inderste Hemmeligheder; oploser samme i sin første Materie, udvikler Lysestraalen ligesom en Traad; veyer Luften og Planeterne, skiønt indsluttet i et tungt Legeme, oplofter sig over alle Himle med sin Forsken; forklarer sig Naturens almindelige Love, af nogle enkelte Jagttagelser; bestemmer af nogle Linier, de længst fraværende Himmellegemers Frastand; beregner deres Stillinger imod hinanJupiters Drabanter til Førere, paa den, lige indtil Verdens Ende; giør sine Reyser her paa Jorden; - en Leibnitzes, en Neutons Aand. -(Fortsættelse skal følge.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
2 Søndag i Advent prædiker formodentlig: Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Høymesse. Dom K. Hr. Provst Jrgens. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Dødsfald. Mr. Barthold Jepsen, død her i Byen den 3die December. i hans Alder 53 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Bekiendtgiørelse. Lotterie-Seddeler til næstkommende Aars Lotteries 11te Classe, er nu tilkjøbs at bekomme hos Hr. Over-Jnspecteur Klingenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Bekiendtgiøres herved, at de som haver Pantegods hos mig, ville indløse samme inden Juletider, da jeg i Mangel deraf nødsages at indstille det uindløste til Auction, som jeg tænker at holde det snareste skee kan. Elisabeth Rasch Sal. Øyens.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Skifte-Lysninger. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere udi Tronhiem lader bekiendtgiøre, at førstkommende 10de Decembr. Klokken 2 Slet Eftermiddag, bliver Skiftet efter afg. Nordlandshandler Hans Erichsen Dybfest, foretaget udi Sønnen Mr. Hans Morten Hansen Dybfæstes Logie i Madame Sussemels Gaard, i Bratter-Vej ten, her i Byen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Proclamara. Efter salig afgangne von Sommerschield, som boede og døde paa Gaarden Stor Am dahl udi Overhalds Præstegield i Tronhiems Amt, er Stervboets Eiendeele strax taget under Forsegling og Registering, til videre Behandling af Skifte og Deeling, af os underskrevne, som anbefalede Kongelige Commissarier, og som vi strax efter Auction over Stervboets løse og faste Eiendeele berammed 2den Februarii 1778, er til endebragt, den paafølgende 6te ejusdem agter at antage os SkifteBehandling videre, med at samle Stervboets Jndtægt og Udgift; saa indvarsles herved efter nu brugelig Maade i de Danske Kiøbenhavnske Aviser og Tronhienske Adresse=Contoirs Efterretninger 3de Postdage efter hveranden, indbemelte Hr. Oberstes respective Arvinger, som ere Børn og Børne-Børn, tilligemed de umyndige Børns fødde Værger, til fornævnte Tider at indfinde sig, det Fornødne at iagttage, samt Stervboets Debi- og Creditorer, de første at betale hvad de beviislig findes skyldige, og de sidste inden den i Loven foreskrevne Tid at legitimere deres Krav, saaledes som Lov foreskriver, derefter enhver maae vente den Ret Loven fordrer, da de Udeblivende maae selv tilskrive sig hvad Skade deraf aar sages. Tronhiem den 7de Novbr. 1777. Coldevin, Falckenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Major ved det 1ste Tron, Capitain ved samhienske National Jnfan me Regiment. terie Regiment.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Da Hammer-Smeeden, Mæster Matthias, Erichsen, her ved Mostamarkens Jern-Værk, den 1ste Aprilis sidstleden ved Døden er afgaaen, og hans efterladte Stervboe, saa snart Dødsfaldet blev bekient, af mig som SkifteForvalter sammestæds, taget under lovlig Behandling; Saa indvarsles herved bemeldte Stervboets Credi- og Debitorer, samt enhver, som noget udi bemeldte Boe kan have at lagt tage og anmelde, at indfinde sig her paa bemeldte Mostamarkens Jern-Værk, inden den Tiid Lovens 5te Bogs 2 Cap, 4 Art. og 13 Cap. 27de Art foreskriver, de skyldige at betale deres Giæld til Boet, og de som maatte have noget at fordre ligesaa at indkomme med deres Krav, saaledes ligitimeret, som Loven foreskriver, naar Giæld fordres efter død Mand. Hvorefter enhver skal vederfares hvad Lov og Ræt tilsiger, Mostamarkens Jern-Værk den 25de Novembr. 1777. J: Widt, Skifte-Forvalter ved Berg-Jurisdictionen paa bemeldte Værk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Skolemæsteren i Anfiords Præstemæld og Fosens Provstie, Jon Ellessen Krogh, er ved Døden afgaaen, og hans efterladte ringe Ejendeele tagen under vedbørlig lovlig Behandling. Som Arving efter den Afdøde er angiven en Datter, Ane Cathrine, der sidst skal have tient hos Hr. Hans Morten Hammer til Mædfiord i Nordlandene, men nu formodes at opholde sig i Tronhiem. Altsaa indkaldes herved Datteren Ane Cathrine, og om der skulde findes fleere Arvinger efter denne afgangne Skolemæster, at møde inden lovlig Tiid hos underskrevne Stædets Provst og Sognepræst til Stadsbøydens Præstegield. Stadsbøyden, den 1te Decembr. 1777. Christen Hveding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Auctioner. Gives hermed tilkiende, at Onsdagen den 3de December førstkommende, bliver i Følge Velædle og Velbyrdige Hr. Cancellie-Raad Nissens Forlangende, paa Sr. Johan Sli mans Vegne, første Gangs offentlig Auction holden og foretagen, paa Giestgiebergaarden Bye i Horrig Annex, Støerens Præstegield, over bemelte Sr. Johan Slimans her i Hor rig Annex og Guldahls Fogderie, beliggende 2de Gaarder, nemlig Gaarden Buchlev, at Skyld med Bøgsel og Landskyld 18 Marklang, med underliggende Huusmands-Plads, som svarer 2 Rdlr. i aarlig Afgift, og tilhørende Saug, hvorpaa efter Bevilgning, aarlig har været skaaret 500de Bord, men er nu nedlagt, og Gaarden Brandtaasen med Børsel og Landskyld 12 Marklaug. Ligesaa bliver over disse Eiendomme paa bemelte Gaard Bye, holden anden Gangs Auction Løverdagen den 6te December, og endelig tredie og sidste Gangs Auction, Onsdagen den 10de dito, udi Reqvirenten, velbemelte Hr. Cancellie-Raad Nissens Huus i Tronhiem, da Gaardene den Høistbydende bliver tilslagen. De Løsthavende ville altsaa til ovenemte Tider og Stæder, sig indfinde om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, da Conditionerne paa Auctions-Stædet til alles Efterretning nærmere skal blive bekiendtgjort, hvor ogsaa Panthaverne ville være tilstæde deres Tarv at iagttage. Haavien den 29de Octobr. 1777. C: Koefoed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Til Kiøbs. Dersom nogen haver Løst at tilhandle sig den forhen af Mette Dorothea Bing beborde Gaard, som nu af (S. T.) Hr. Capitain von Rosbach beboes, og er Weisenhuuset tilhørende, saa vilde Liebhaberne behage at anmelde sig hos mig undertegnede, som Huusets Forstander, da den nøyeste Priis skal blive den Løsthavende opgivet, og, om forlanges, kan de to tredie Deele af Kiøbe-Summen blive staaende, mod første Prioritet i Gaard og Grund; dog kan ikke Gaarden tiltrædes af Kiøberen, førend 12 Uger fra den Dato at Kiøbet er sluttet. Peder Hørløch.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Hermed bekiendtgiøres, at afgange Mad. Else Maria Thodes forhen beboede Gaard og Grund her i Byen, er underhaanden at faa til Kiøbs, paa de Vilkor, at de to tredie Deele af Kiøbe-Summen kan blive staaende i Gaarden; Thi ville Liebhaberne behage at accordere om Kiøbet med mig. S. Røst.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Reen heglet Hump, tienlig til Skoemager Arbeide og Fiskeredskab, er at bekomme i Tronhiems Tugthuus, for 8 sk. Marken, saavelsom og raspet Hiort- og Els-Horn for 16 s. Skaalpundet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
Bortkomne Sager. J Mandags Aften er tabt paa Gaden er Sølvlaag af en Skospende, med Navn B. M. Hvo samme haver fundet, vilde behage at levere det paa Adresse-Contoiret mod en convenabel Douceur.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-05
En Stok er bleven sat tilbage i et Huus her i Byen; Vedkommende anmodes om, at levere den paa Adresse-Contoiret.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Fortsættelse af No. 49.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Korte Tanker over Algebra. Det bliver langt fra mine Tanker, at skrive en Lovtale over Algebra; thi en Videnskab, som er Kiernen, Siælen og Livet i den heele Mathematik og Physik som har en overmaade stor Jndflydelse og Nytte udi alle Encyklopædens Greene, og uden Modsigelse er den høyeste Spidse, af al menneskelig Kundskab, den taler for sig selv, den trænger ikke til en Lovtale.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Den gamle og almindelige Algebra, som kaldes Algebra numerosa, har vi tillige med Regnekonsten, bekommet at Araberne. J Begyndelsen blev den gandske kort afhandlet og betragtet, allene, som en vis Regel og Afdeeling udi Arithmetiken. De Gamle brugte Algebra allene til at opløse arithmetiske Verkstykker, og de havde ingen beqvemme Tegn. Deres Algebra gik ey længere, end til de qvadratiske Liigninger, indtil Jtalieneren Scipio Ferrens udfandt en Regel for de Cubiske, som i Almindelighed kaldes Cardani Regel, fordi Cardanus var den første, som offentlig gjorde den bekiendt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Den nyere almindelige Algebra, som kaldes Algebra spectosa, udi hvilken, man i Steden for Tal betiener sig af Bogstaverne, er allerførst opfunden af Franciscus Bieta; men siden af Engellænderne Gulliels Oughtred og Thomas Harriot bragt til videre Fuldkommenhed. Den berømte Carresius indførte den beqvemmeste Maade til at betegne Dignitæter eller Værdigheder, og med en særdeles Nytte anvente Algebra paa den høyere Geometrie. Men den nyere almindelige Algebra, er først stegen til den høyeste Grad af Fuldkommenhed, efter at de tvende store Mænd Neuton og Leibnitz, ved Dignitæterne, foruden de bestemte, havde tillige indført udeterminerede Exponenter.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
De dybeste Betragtninger i den nyere almindelige Algebra, angaaer de saa kaldte geometriske Stæder. Cartesius har meget udvidet denne Lære, da han begyndte at forklare de krumme Linier ved algebraiske Liigninger, og at inddeele dem i visse Slægter og Familier. Han har viist, hvorledes man ved Cirklen og Parablen kan construere alle cubiske og biqvadratiske Ligninger; men Engellænderen Thomas Backer har udfunden, en almindelig Regel for disse Liigningers Construction, som man i Almindelighed kalder den Backeriske Central regel. Den rette Grund til de høyere Ligningers Construction, er bleven viist af Slusius; men hans Methode tydeligere bleven forklaret af de la Hire.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Den berømte Wolff har endnu tydeligere afhandlet denne Materie; paa mange forskiellige Maader viist, hvorledes ethvert Verkstykke kan construeres; og videre oplyst Sagen med tilføyede Exempler. En Medlem af det Pariske Videnskabers Academie Mr. Rolle, har vel gjort nogle Jndvendinger imod de bemeldte Constructioner; men de la Hire har igien tydelig gotgjordt og beviist deres Rigtighed. Det Wolfiske Foredrag i dette Fag, trænger dog endnu til en tydeligere Forklaring og Oplysning.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Den allerstørste Opdagelse i Verden, bliver uden Tvivl Opfindelsen af den ulignelige Differential- og Jntegral-Regning, som maatte være en Neutons og Leibniges Arbeyder paa en og den samme Tiid, uden at den ene af dem har vidst det allermindste af den andens Opfindelse; og følgelig have de begge lige stor Deel udi denne herlige og store Opdagelse. Den var en fuldkommen Overeensstemmelse i deres Operationer; men ikkun en Forskiellighed udi nogle Tegn og Kunst J Begyndelsen gjorde Differenord. tial=Regningen ikke den Opsigt, som man af en saa herlig Opfindelse havde formodet, fordi dens Nytte ikke var bekiendt; ja Hugenius indbildte sig i Begyndelsen, at man derved ikke kunde udrette noget mere, end ved de tilforn opdagede Kunstgreb i den almindelige Algebra. Men i Anledning afdet Problema angaaende den krume Jsokrone, fremsat af Levnin, samt de betydelige og kiendelige Prøver paa DifferentialRegningens Nytte, som denne store Siæl efterhaanden alt mere og meere offentlig lagde for Dagen; saa maatte Hugenius tilstaae og reent ud bekiende, at han ikke med alle sine Kunster og Videnskaber havde været i Stand til at bringe saadant tilveye. Exponential=Regningen er den sindrigeste Deel af Differential-Regningen, som den berømte Johannes Beredulli, i Anledning af Differential-Regningens Grunde, af sig selv opfandt, førend Leibnitz havde tilkiendegivet ham noget i dette Fag; ja denne Bereoulli var og den første, som offentlig publicerede samme. (Fortsettelse heraf følger.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Adskilligt Nyt. Christiania den 6te Decembr. sidstleden, mældes følgende: "at i forrige Uge er Scheens Bye afbrændt, og skal efter Beretning de syv ottende Dele af Staden være opbrændt. de.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Capituls-Taxt for Tronhiems Stift indeværende Aar, sat den 20 Novbr. 1777, som følger: Rdlr. Ort s. En Tønde beste Rug = 3 3 En Tønde ringere ditto 5 - 3 1 - En Tønde Sædebæg = 2 3 - En Tønde ringere ditto = 2 2 - En Tønde bedste Blandkorn = 2 1 - En Tønde ringere dito = 2 = = En Tønde Sædehavre = 1 212 En Tønde ringere ditto = 1 2 - En Tønde bedste Bygmalt = 2 2 = En Tønde Blandkorn Malt = 2 1 - En Tønde Høvre-Malt = 1 En Vog Byg Meel = = En Vog ringere dito = En Vog Havre Meel = En Vog ringere dito En Vog hvide Erter En Vog ringere dito En Vog graa Erter, Kierkernes Landskyld: Rdlr. Ort s. Et Spand til Lands = 3 = =Et Spand til Søes = 2 = = En Vog Rundsisk = = 2 8 En Vog Rodskjer . . En Vog stor Sei eller Ufs = = 2 = En Vog smaa Sei = = 1 12 En Vog røget Lax = 2. = = En Vog Rug = = = En Vog Hør En Vog Hamp. En Vog Humle = = En Vog Ost i Salten = En Vog nordenfor Søndag i Advent prædiker formodentlig. Aftensang.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Høymesse. Dom K. Hr. Provst Jrgens. Hr. Angell. Frue=K. Hr. Mag. Wittrup. Hr. Parelius.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Bekiendtgiørelse. Lotterie-Seddeler til næstkommende Aars Lotteries 11te Classe, er nu tilkiøbs at bekomme hos Hr. Over-Jnspecteur Klingenberg. De, som have antegnet sig for at imodtage Dannemarkes og Norges, samt Hertugdommenes Historie, ville behage at lade af hændte deres Exemplarer paa Adresse=Contoiret, hvor nogle faa Stykker ere at bekomme for 6 Ort, for dem, som ikke have ubscriberet.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Proclamara. Efter salig afgangne von Sommerschield, som boede og døde paa Gaarden Stor Am dahl udi Overhalds Præstegield i Tronhiems Amt, er Stervboets Eiendeele strax taget under Forsegling og Registering, til videre Behandling af Skifte og Deeling, af os underskrevne, som anbefalede Kongelige Commissarier, og som vi strax efter Auction over Stervboets løse og faste Eiendeele berammed 2den Februarii 1778, er til endebragt, den paafølgende 6te ejusdem agter at antage os SkifteBehandling videre, med at samle Stervboets Jndtægt og Udgift; saa indvarsles herved efter nu brugelig Maade i de Danske Kiøbenhavnske Aviser og Tronhienske Adresse=Contoirs Efterretninger 3de Postdage efter hveranden, indbemelte Hr. Oberstes respective Arvinger, som ere Børn og Børne-Børn, tilligemed de umyndige Børns fødde Værger, til fornævnte Tider at indfinde sig, det Fornødne at iagttage, samt Stervboets Debi- og Creditorer. de første at betale hvad de beviislig findes skyldige, og de sidste inden den i Loven foreskrevne Tid at legitimere deres Krav, saaledes som Lov foreskriver, derefter enhver maae vente den Ret Loven fordrer, da de Udeblivende maae selv tilskrive sig hvad Skade deraf aar sages. Tronhiem den 7de Novbr. 1777. Coldevin, Falckenberg.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Major ved det 1ste Tron- Capitain ved samhienske National Jnfan me Regiment. terie Regiment.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Da Hammer-Smeeden, Mæster Matthias, Erichsen, her ved Mostamarkens Jern-Værk, den 1ste Aprilis sidstleden ved Døden er afgaaen, og hans efterladte Stervboe, saa snart Dødsfaldet blev bekient, af mig som SkifteForvalter sammestæds, taget under lovlig Behandling; Saa indvarsles herved bemeldte Stervboets Credi- og Debitorer, samt enhver, som noget udi bemeldte Boe kan have at lagt tage og anmelde, at indfinde sig her paa bemeldte Mostamarkens Jern-Værk, inden den Tiid Lovens 5te Bogs 2 Cap. 4 Art. og 13 Cap. 27de Art. foreskriver; de skyldige at betale deres Giæld til Boet, og de som maatte have noget at fordre ligesaa at indkomme med deres Krav, saaledes ligitimeret, som Loven foreskriver, naar Giæld fordres efter død Mand. Hvorefter enhver skal vederfares hvad Lov og Rætttilsiger, Mostamarkens Jern-Værk den 25de Novembr. 1777. P. C.J. Widt, Skifte-Forvalter ved Berg-Jurisdictionen paa bemeldte Værk.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Skolemæsteren i Aafiords Præstegield og Fosens Provstie, Jon Ellessen Krogh, er ved Døden afgaaen, og hans efterladte ringe Ejendeele tagen under vedbørlig lovlig Behandling. Som Arving efter den Afdøde er angiven en Datter, Ane Cathrine, der sidst skal have tient hos Hr. Hans Morten Hammer til Mædfiord i Nordlandene, men nu formodes at opholde sig i Tronhiem. Altsaa indkaldes herved Datteren Ane Cathrine, og om der skulde findes fleere Arvinger efter denne afgangne Skolemæster, at møde inden lovlig Tid hos underskrevne Stedets Provst og Sognepræst til Stadsbøydens Præstegield. Stadsbøyden, den 11te Decembr. 17. Christen Hveding.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Auctioner. Mandagen den 22de i denne Maaned, bliver paa Lademen udi Lensmanden Baard Larsen Wolds Huus, Klokken 2 om Eftermiddagen, ved offentlig Auction opbuden og bortsolgt, efterskrevne confisqverede Tømmer og Bord, som ligger ved Digre-Sæter i Houchaas Kongel. Alminding udi Strindens Tinglang, nemlig: 1 og fem tolvtedeel Tølter Furu Tømmer, 12 og fem tolvtedeel Tølter samfæng Furu-Bord, opskaaren med Haand saug, og 5 Sølter Bager; hvilket herved bekiendtgiøres, til Efterretnine for Liebhaberne, som til berørte Tiid og Sted sig ville indfinde. Tiller den 10de Decembr. No. og C. Høide.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Til Kiøbs. Caffe-Bønner, Thed Bohe, Congo, Pecco og Heysan-Thee, Chocolade, er at bekomme for billig Priis hos Anthon Petersen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Bøger. Hos Hr. Over-Jnspecteur Klingenberg er tilkjøbs at bekomme følgende Bøger for hossatte Priiser, nemlig: Hr. Brochsenii 2de Taler se paa Juule=Dag og 14de Søndag efter Trefoldigheds Fest, 12 sk. Hr. Lavaters Prædiken, kaldet Forbryderen uden Liige, holden i Anledning af den udøvede gruelige Gierning med at blande Forgift i Nadverens Viin, oversat paa Dansk af Hr. Heilmann, 12 sk. Bæveren og Odderen, en Fabel, 4 sk. Caracteeristisk Engelsk Dandse af F. W. Weis, med tilhørende Tourer, og en Underviisning i Engelsk Dandsens nødvendigste Regler af J. Ch. Blesmann, 1 Rdlr.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1777-12-12
Bortkomne Sager. En liden Papiir Pakke med endeel smaae til klippede Stykker grønt Damask udi, er forrige Fredag tabt paa Veyen til Hr. Justitz=Raad Hornemans Gaard. Finderen kan derfor vente sig en billig Findeløn paa Adresse-Contoiret.