JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-22
Jblant de store Hærførere, hvis Talenter i Slutningen af det 18de og i Begyndelsen af det 19de Aarhundrede have udviklet sig paa en saa glimrende Maade, tilkommer Marskal Massena uimodsigelig en høi Plads. Hans hele militære Liv er en Kjæde af udmærkede Bedrivter. Den første viste han i sin Fødebye Nizza, af hvilken han uddrev Østerrigerne 1793. J Aaret 1795 stod den Jtalienske Armees høire Fløi under hans Kommando, og han indlagde sig derved udmærket Ære. Da Bonaparte i Aaret 1796 tilkjæmpede sig de vigtige Seire ved Montenotte og Millesimo, var det især Massenas Division, som bidrog til samme. Beaulieus og Wurmsers Armeer bleve adsplittede efter hverandre, og den tredie Østerrigske Hær under Alvinzy havde samme Skjebne i Slafrvede sig Navn af Seirens Yndling. Tillige gav Naget ved Arcole, hvor Massena afgjorde Udfaldet og erhverpoleon ham er smigrende Beviis paa sin Agtelse ved at udvælge ham til Overbringer af de Leobener Fredspræliminariers Ratifikation til Direktoriet. Da Bonaparte drog til Ægypten, reiste Massena til Rom hvor han kom i en betænkelig Krisis ved Soldaternes ufordeelagtige Mening om ham, der endog udartede til grov Jnsubordination, men ved Klogskab og Aandsnærværelse gjorde han Alting godt igjen. Ved den anden Koalitions Udbrud blev han Overgeneral for den Helvetiske Armee i hvilken Post han vandt nye Laurbær. Da den Østerrigske General Auffenberg blev bragt til ham som Krigsfange sagde han: "J Forgaars Aftes skrev jeg Dem til, i Gaar Morges fik jeg Svar og i Dag har jeg den Fornøielse at see Dem spise hos mig til Middag." Midlertid benyttede han det gunstige Øjeblik og tilfægtede sig den vigtige Seier over Russer og Østerriger den 25 og 26 Septbr. 1799. der havde til følge, at den allierede Armees hele Artillerie og Bagage samt Staden Zirich blev erobret af Franzoserne. Nu var Bonaparte bleven første Konsul og Massena af ham sadt i Spidsen for den betrængte Jtalienske Armee. Ved hans Ankomst til Genua fandt han ikke mere end 25000 Md. i Stedet for 60000 Md. og blev des. aarsag nødt til at indslutte sig i bemeldte Stad, efterat han førend sit Tilbagetog endnu havde leveret Østerrigerne er haardnakket Fægtning. Under disse Omstændigheder tiltog Nøden overordentlig i denne folkerige Bye, Soldaterne leed al mulig Elendighed og begyndte at blive opsætsige, hvorfor han endelig blev nødt til at slutte en ærefuld Kapitulation. Den Engelske Admiral Lord Keith bevidnede ham selv ved dennes Afslutning sin største Høiagtelse med den Yttring: at hans Forsvar var alt for hervisk, til at mankunde afslaae ham noget." Virkelig havde ogsaa Masse nas langvarige Modstand bidraget overordentligtil den paafølgende Seir ved Marengo, hvorfor ogsaa hans gamle Vaabenbroder Bonaparte, da han besteeg Keiserthronen som Napoleon, ophøiede ham til Marskal og Storofficeer af Æres legionen. Den tredie Koalition skaffede Massena Overkommandoen i Jtalien, og gjorde ham siden til Neapels Erobrer. J den nu tilendebragte Preussiske Krig stod han atter ved Napoleons Side i Pohlen og kommanderede den høire Fløi af Storarmeen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-22
J en foregiven Preussers uforgribelige Tanker om Tilsittere Freden raisoneres saaledes: Preussens Tab er Vinding, og dets udvortes Formindskelse er indvortes Forstørrelse. Naturen træder saaledes igjen i sine Rettigheder, af hvis Haandthævelse den kunstigste Skabelse havde fortrængt den. En skjønnere Dag opgaaer for den reddede Stat, som, i sig selv indsluttet, gjerne undværer alle hine Provindser, hvis Fraliggenhed satte den i tusindfold og ofte ubehagelige Forhold og stedse og umodstaaelig opmuntrede til at stræbe efter Runding, følgelig efter de mellemliggende Landes Occupation, Endnu stedse bliver Preussen henved 720 to Mile større og overhalvfjerde Millioner Mennesker folkerigere, end til den Tid, da Frederik den Eneste besteeg Tronen. "Tilsiter=Freden er følgelig ikke til Tab for den Preussiske Stat); meget meere sætter enhver Artikel den i en fastere Orden til Naborigerne, og bringer den i regelmæs, sigere og naturligere Forhold med det Hele som til en bestandig Freds Vedligeholdelse bestaaer af Østen og Vesten, Frankerig og Rusland, af det Nordiske og Sydlige Forbund. Ogsaa hine stolte Jnsulaner ille følge det Vink, som ved denne Tingenes Sammenkjædning gives dem, eller - vorde Søerøvere!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-22
Beltrassage fra den 17de til 23de August. Fra Korsøer. Preussisk Grev Wartensleben, Maler Lange, Proprietær Chalmet, Handelsbetjent Steenberg og Leenberg, Kammerjunter Stemaa Grev J. Bernstorf, Berider Schaffer, Kammerherre Grev Moltke Grevinde Harthausen og Moltke, Frue Overkrigskommissair Lüttichon, Enkefrue A. Luttichou med Familie, Frue Bielche, Preussisk Legationsraad Arect, FruWorskjold og Rothe, Kammerraad Vium med Familie, Præsten Abel, Landmaaler Jørgensen, Landinspecteur Wesenberg, og Lyngbye, Assessor Rafn, Frue Hein, Madame Nielsen, Deres Høiheder Prindsesserne Juliane Sophie og Louise Charlotte med Følge Generalkrigskommissair v. Smidten med Familie, Doctor Bastholm med Frue, Hans Høihed Prinds Fordinand med Følge, Frue Treschou med Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-22
Odense Bye=Nyt. Fra den 17 til 22 September.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-22
Døbte: Sadelmagermester F. A. Magnus's Datter, Kirstine Charlotte, Fadd. Jomfruerne Faaborg og Cort Byskriver Lange, Farver Brandt, Hattemagermester J. Dorch, Naalemager Bloch og Muurmester J. Jensen. H. H. Stiftprovst Tostrups Datter, Susanne Charlotte Hedevig Johanne, Fadd. Madame Trojel, Jomfrue P. A. Tostrup Hr. Raad= og mand Trojel Overlærer Trojel og Studiosus Theol. M. J. Tostrup. Birkedommer C. Møllers Søn Christian, Fadd. Madame Heilman, Jomfrue Friis, Cancellieraaderne Lindved og Bøtcher, Kirkeværge Seidelin og Kjøbmand Ness. Portneren ved Lahns Stiftelse P. Nielsens Tvillingsøn, Niels Christian, Fadd. Jomfruerne Tostrup og Schiellerup, Justitsraad Knudsen, Cancellieraaderne Falbe og Børcher, Raadmand Bergman, Kapitain Rasmussen, Bogtrykker Hempel, Fuldmægtig Lund og Lærer Simonsen. Anne Margrethe Jensdatters Søn Fritz Carl, Fadd. Madame Bloch, Jomfrue Nielsen, Skrædermesterne Greve og Stegmann, Musikus Hemmingsen og P. Tjener. Dagleier Søren Christensens Datter Johanne Marie, Fadd. Madame Frandsen, Madame Thomsen, Vertshuusholder H. Frandsen, Reebslagermester P. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-22
Begravede: Almisselem A. Bagge 80 Aar. Anne Catrine Pedersdatters Datter, Anne Catrine Christensdatter 9 Aar. Urtemand R. P. Krag, 87 Aar. Vognmand J. Hansens Enke 74 Aar. Jørgen Rasmussens Enke i Volbroe. Skrædermester P. Holms Datter, Kirstine 12 1/2 Aar. Løber Ole Larsens Søn, Johan Christopher 1 3/4 Aar. Grovsmed J. Patermans Enke, Mette Jørgensdatter 75 Aar. Snedkermester H. Pedersen, 38 Aar. Beendreier H. Themel, 101 Aar og 4 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-22
Avertissements. Enhver, som maatte have nogen lovlig Fordring for Regninger og del. til Undertegnede, vilde melde sig med samme inden 8 Dage fra Dato, da jeg efter den Tid forlader Byen. Ligesaa anmodes de, der endnu skylde mig Noget, ufortøvet at clarere samme. Odense den 22 September 1807. C. Bertelsen, Snedkermester.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-22
Et sølvbeslaget Pibehoved med et Rør af Ringe, fundet i Søndags mellem Odense og Bolbroe, kan af Eieren afhentes hos Jørgen Andersen i Hyrdehuset ved Bolbroe. Nylig har forladt Pressen, Stildring af Hovedbegivenhederne i Historien gjennem alle Tidsaldere, en Læsebog i Historien af U. C. Mule. Første Deel, som indeholder de vigtigste Tildragelser af den gamle Historie, kommenterede efter Galletti Lærebog. Hensigten med denne Bog er, ved omstændelige og sammenhængende Fortællinger om de mærkværdigste Begivenheder i kronologisk Orden, at gjøre Historiens Studium til en let og tillokkende Beskieftigelse for Ungdommen og skaffe andre Historiens Yndere, som savne Leilighed til at læse bekostelige historiske Skrivter, en underholdende Lekture. Bemeldte Skrivt faaes her paa Adressecomtoiret - som ogsaa om kort Tid paa Bogladerne i Kjøbenhavn og Provindserne - for 4 Mk. 8 s. i Materie og 5 Mk. 12 s. indbunden, Odense den 1ste August 1807. S. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Med Vished forkynde offentlige Blade, at Krigen, bliver fortsat, hvorfor og alle i saa Henseende udstædte Anordninger blive i Kraft. En Kieler Skrivelse af 17 Septbr. ledsager ogsaa ovenstaaende Kapitulation med følgende bemærkninger: Jndholdet udviser tilfulde, hvorfor samme har fundet Vor Regjerings bestemteste Mishag. Naar man erfarer, hvad Kjøbenhavn har lidt og udstaaet, hvad den brave Garnison har udrettet og døiet, og til hvilken Høide Nøden var steget, saa kan den betrængte og størstedelen ødelagte Stads Overgivelse ikke meere opvække Forundring. Men vor Regjerings Hensigt: at vor Flaade før skulde ødelægges end over leveres Fjenden, vidste man her alt for vel, til at man ei ganske skulde dele dens levende Fortrydelse over, at samme er bleven uopfyldt. Og endskjønt vi vide at de herom udstædte bestemte Jnstruktionerere opsnappede af Fienden, saa begribe vi dog ikke hvorledes man i Kjøbenhavn har kunnet miskjende hiin Regjeringens, fra første Øieblik almindelig bekjendte Hensigt. Jkke mindre har det forundret os, i denne Kapitulation at finde slige Vilkaar, som efter deres politiske Natur aabenbar ere lige stridende med vort Hofs nærværende Stilling og System og med en indskrænket Militærmagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
De øvrige her i Avisen af authentiske Kilder allerede meddeelte Efterretninger om denne hele Katastrofe læses nu først i Altonaer Merkur. Senere erfares endnu følgende enkelte Omstændigheder: J sit Svar paa den Engelske Opfordring af 1 Septbr. forlangte General Peymann at sende en Beretning om Alt, hvad der hidtil var tildraget sig, til Kongen, og indhente Allerhøistsammes befaling. Dette blev den 2den afslaaet ved en Engelsk Parlementair, som gjentog Opfordringen, General Peymann varede ikke videre herpaa, men henholdt sig blot til sin forhen gjorte Erklæring. Og strax derpaa begyndte Bombardementet. Da Penmann siden saae sig bevæget til at foreslaae Engellænderne en Kapitulation paa den først tilbudne Basts (Flaadens blotte udlevering), afslog Engellænderne samme og forlangte slige Betingelser, som Generalen erklærede han ei kunde indlade sig i, uden foregaaende Raadførsel med de andre Autoriteter. Derefter begyndte Underhandlingerne, under hvilte Engellænderne (Wellesley, Popham og Murray) flere Gange gjentog den overmodige Trudsel at Bombardementet skulde ufortøvet begynde igjen, hvis man ikke strax samtykke i de forlangte Betingelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Jblant flere partikulaire Efterretninger læses og af en Fruentimmer fra Kjøbenhavn en beskuelig Beskrivelse af Tilstanden i den ulykkelige Stad, under Bombardementet. Hvilke skrækkelige Dage vi have oplever: hedder det - mangler jeg Ord til at udtrykke, og kan Jngen, uden den, som har været nærværende, gjøre sig noget rigtigt Begreb om J nyere Tid haves vel ei heller noget Exempel paa, at en Stad, har lidt saa meget ved et 4 Dages Bombardement, som denne, en fordi man ved Fjendens Overlegenhed, Trods al Garnisonens og det brave Jægerkorps's Anstrængelse, ikke havde kundet forhindre, at jo Fjenden opkastede sine Forskandsninger tæt uden for Staden, hans Bomber kunde altsaa bestride hele Staden og lovede ham uden stort Tab fra sin Side en vis Seier. Resten er blot bekjendte Begivenheder. Til Slutning maler Forfattersken, hvorledes hun ved Bombernes Skin, som oplyste Mørket, forlod med sit spæde Barn paa Armen, sin Mand og Ammen Huset. "Døden var for og bag og paa alle Sider af os. Jkke langt fra Slotspladsen slaaer en Bombe ned. Skildvagten raaber til os, at vi skulde kaste os ned paa Jorden, ellers bleve vi dræbte. Jeg trykker mit Barn tæt til mig og ventede saaledes paa den kommende Død. Min S.... trækker os over paa den anden Side af Gaden; Bomben falder 10 Skridt fra os i Sidegaden ved Billes Palais, som beskyttede os for de omspringende Stykker, o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Foruden de afbrændte Bygninger er endnu et langt større Antal meere eller mindre ødelagt, iblandt hvilke nævnes Petri Kirke og Garnisonskirken, hvis Taarn skal være faldefærdigt. Kancelliet har ikke lidt nogen betydelig Skade. De adskillige Kamre og Arkiver tjente under Bombardementet til et Tilflugtsted for en utallig Mængde Koner, Bøm, Oldinge &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Ved en Kongelig Forordning af 9 d. M. er fastsat, hvorledes der under Krigen med Storbrittannien skal forholdes med anholdte Personer og Varer. Alle af Engelske Undersaatter trasserede og endosserede Vexler skulle undersøges af en i Altona nedsat Kommission for Kongens samtlige Riger og Lande, bestaaende af Justitsraad og Politiemester v. Aspern, Bankdirektør Limpricht, Bankkomtoir-Direktør Schmidt Direktør ved det Kongelige Fiskerie og Handels-Jnstitut Wille og Stad-Sekretair Gusmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Ligeledes er under 14de d. udstadt et Reglement for den danske Kaperfart, hvorefter i ethvert Stifts Hovedstad, i Danmark og Norge skal oprettes en Priseret, til at dømme i alle Sager af dette Slags. For Hertugdom met Slesvig faaer denne Ret sit Sæde i Flensborg og for Holsteen i Altona. Den skal bestaae af en Prise Kommissair, som Kongen udnævner, og Stedets Magistrat, Da tillige den Grundsætning: frit Skib gjør fri Gods, er hyldet i denne Forordning, saa er det paa det alvorligste forbudet Kaperne at opbringe noget Skib af venskabelige eller neutrale Nationer, hvem Ladningen end tilhører, naar blot Skibspapirerne findes i behørig Rigtighed og Skibet ei er ladet med Krigskontreband, der er bestemt til en Engelsk Havn. Derimod gjør paa den anden Side fjendtlig Skib fjendtlig Ladning, naar det ikke got gjøres, at den er neutral Eiendom og var bragt i Skibet. for Krigens Udbrud. Endvidere er af det Kongelige General=Postamt i Rendsborg efter Allerhøieste Befaling bekjendtgjort under 17 September: at ingen Breve, Penge eller Fragtgods til Sielland, Laaland Falster, Møen, og de omliggende mindre Øer indtil videre antages med de Kongelige Poster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
De Danske Forordninger om Kaperbreves Udstædelse &c. findes bekjendtgjort i Engelske Blade af 4ded M. J Plymouth skal nu ligge henved 100 anholdte Danske Skibe, hvis Ladninger man vurderer til 800000 Pund Sterling. Nylig er opbragt tvende Danske Ostindiefarere. Paa alle Engelske til Danske Havne bestemte Skibe er ogsaa lagt Beslag. Ved Ankomsten til en Engelsk Havn faaer ethvert opbragt Dansk Skib en Midshipman ombord. J Hoftidenden ventede man bekjendtgjort nogle senere Modificationer ved Ordren om Danske Skibes Anholdelse, hvorefter nemlig skulde gjøres en Undtagelse med alle dem, der ere forsynede med Kongelig Storbrittannisk Tilladelse af ældre Datum end den 2den September.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
J Øvrigt melde de Londoner Efterretninger, som endnu haves over Holland at der alt er sendt Ordre til den Engelske Eskadre i Vestindien, om at tage de danske Kolonier St. Croix, St. Thomas a. i Besiddelse, Man læser og nu de første Engelske Efterretninger om Landgangen paa Sjelland, hvorved anmærkes, at den skeete paa samme Sted, som fordum Karl XII landede for at angribe Kjøbenhavn. General Bairds Brigade var den første som landede, derpaa Wellesleys og General Spen. cers. Man tilstaaer, at endeel Folk allerede ere tabte i de første Fægtninger, og at de Engelske i Angrebet af de Danske Kanoneerbaade og Pramme paa Avantgarden af deres Flaade den 23 Aug. havde 40 Dræbte og Saarede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Jblandt flere Dræbte paa Engelsk Side nævnes Kapitain Woodford, Lieutenant Lyson og Fændrik Dickson.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Oppositionsbladene vedblive at erklære den hele Expedition til Sundet og Cronstadt for et lige saa unyttigt som rasende Jndfald af Ministrene, og sporge, om man troer at kunne dække sine Erobringer, eller at Rusland, som er bleven vækket ved Toget imod Kjøbenhavn, vil lade sig overrump. le, hele Projettet - hedder det alt for sandt desværre. - gaaer ud paa at bombardere og ruinere, men intet at beholde. Ville Franzoserne forjages af Østersøen, da vil den Danske Flaades Ødelæggelse eller Bortførelse ikke afholde dem fra dette Øiemeeds Opnaaelse. Det er til ingen Nytte, at tage Frugten og lade Træet staae.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Udenlandske Krigs-Efterretninger. Over forestaaende Text - om de Engelske Expeditioners reelle Nytte - er ankommen en nye bitter Lection fra Buenos=Ayres hvor de Engelske Tropper ved et nyt Angreeb den 5 Julii bleve saaledes afklappede, at de næste Dag maatte indgaae en Konvention om at rømme hele Sydamerika inden 2 Maaneder. Af Officialveretningen sees, at, uagtet Fjenden gjorde en 3delæggende Jld fra de flade Tage, lykkedes det dog den høire løi og Centrumet under Generalerne Achmuty og Lumley at naae deres anviste Poster, hvorimod den venste Fløi under General Craufurd selv blev aldeles omringet og maatte kaste sig i et Kloster, hvor 6000 Md. angreeb den og tvang den til at overgive sig. General Whiteloke var henimod Aften kommen i Besiddelse af Tyrepladsen, Residencia og Arsenalerne; men disse Fordele havde kostet ham 2500 Md. Dræbte, Saarede og Fangne, hvorpaa han saae sig nødsaget til at anlage den fjendtlige General Linieres Tilbud, at ville løslade alle Engelske Fanger, for hvis Liv han ellers ved Jndvaanernes Forbittrelse ikke kunde indestaae, naar Engellænderne vilde trække sig tilbage fra Montevideo, og hele Platafloden. - Saaledes have alle Expeditioner imod Sydamerika, som have kostet saa mange Mennesker og Penge, været forgiæves og ere strandede især for en Franskmands, General Linieres kjekke Styrelse. Og ved Alt dette arbeider man paa en nye Expedition imod Madera, hvortil indskibes 3000 Mk. i Portsmouth, foruden en anden paa 8000 Md. der skal udløbe under General Beresford fra Jrland, som endnu en tredie Expedition under Sir Stewart, Republiken Ragusa er nu forenet med Kongeriget Jtalien. Siden Cattaro og Syv=Øerne ere besatte af Franzoserne, behandles de fjendtlig af Engellænderne, som alt have taget 13 derfra kommende Skibe. For at afskjære Fjenden enhver Forbindelse med Jtalien, blive de Pavelige Havne nu ogsaa besatte af franske Tropper. For Portugal bliver Frygten med hver Dag større i Engelland. Med en Paketbaad, som har overført en Koureer til den Portugisiske Ambassadeur i London, vil man have Efterretning, at Hoffet i Lissabon efter Anmodning fra den Spanske Regjering lader udruste en Flaade af 7 Linieskibe, 3 Fregatter og 3 Brigger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Jfølge Tilsiterfreden ere alle Preussiske Havne nu ogsaa ved en Kongelig befaling af 2den d. M. spærrede for al Handel og Seilads fra og til Engelland og de Engelske Kolonier. Det indsees derfor ikke, i hvad Øiemeed den forhenværende Engelske Gesandt i Kjøbenhavn, Hr. Garlike, er bleven sendt til Memel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Fra Petersborg er nylig ankommen en Statskoureer med Depescher til London. J Reval og Cronstadt anlægges Batterier til at kunne modtage Engellænderne med gloende Kugler. Videre fortælle Engelske Blade at den Russiske Gesandt i Stokholm, Hr. v. Alopeus, har erklæret: at Rusland vil ansee det for en Krigsertiæring og beordre Tropper imod land, dersom Sverrig staaer Engellænderne bi imod de Danske, eller tilstæder en Engelsk Flaade Adgang til sine Havne. Fra en anden Side erfarer man, at Hs. Svenske Majestæt ingenlunde bifalder den Engelske Expedition imod Sjelland og har afviist det skette Tilbud, om at ocupere Sunder ved Cronborg Besættelse. Stiladsen til alle Havne i Svensk Pommern er me frigivet med den Bestemmelse: at der hverten fra Fansk eller Svensk Side vil blive lagt den hindringer i Veien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Odense den 26 Septemb. Posten fra Holsteen, ankom først afvigte Nat hertil. Siellandske Breve ere udeblevne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
(De øvrige Efterretninger følge i næste Avis.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Paa Søndag prædiker i St. Hans Kirke Feldtpræsten Hr. Poutoppidan, da Gudstjenesten begynder Kl. 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Avertissements. Det behagede Gud og Dødens Herre den 18 d. M. at bortkalde vor uforglemmelige Søn og Broder Frederich Christian Berg, green, i den skjønner og blomstrende Alder 22 1/3 Aar; hvilket med dybeste Smerte bekjendtgjøres for vores fraværende Familie og Venner, som og hans mange ædle Venner, som med Taarer allerede have begrædt hans tidlige Bortgang, som og er uforglemmelig for os. Hans Død var af en meget stærk Forkjølelses=Feber, som han fik ved meget Nattevaagen ved Langelands Kyster, for at afværge de Farer, som det truedes med, og derved hastig endte sine blomstrende Dage. - Hans ærede Venner, som vare behielpelige at vaage over ham i hans smertelige Lidelser, takkes forbindtligst af den Afdødes Familie, tillige frabeder vi os al skrivtlig og mundtlig Condolence, da vores Sorg er stor nok alligevel. Rudkjøbing den 25 September 1807. Paa Forældres og Sødskendes Vegne. J. T. Berggreen. Mæt af Dage og prøvet ved mange Aars Lidelser hensov Pigen Anne Cathrine Andersdatter ved en rolig og stille Død i Morges Kl. 1 i en Alder af 80 Aar. - Ved Troeskab Flid og Redelighed har hun saavel hos andre, som og ved sin 30 Aars Tjeneste hos mig gjort sig elsket, og værdig til et got Eftermæle, Gid hendes Mynster maatte følges af mange. Odense den 25 September 1807. Jørgensen. Regimentschirurg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Hovedgaarden Nedergaards Avling og Hollænderie, J. med eller foruden Øen Støe paa Langeland, er under Haanden at faae i Forpagtning paa 8te Aar fra 1ste Mai 1803 regnet, naar en Liebhaver melder sig inden 12te November d. A. hos Forvalter Kastrup paa bemelde te Nedergaard, hvor Conditionerne ere til Eftersyn og Gaardens Jorder forevises. - Til Efterretning meldes: at med Forpagtningen følger Hoverie, og som Jnventarium fornødent Sædekorn af alle Slags, omtrent 200 Tdr. og endeel Kløverfrøe, ligesaa en sielden god Besætning af henved 200 Qvægs Hoveder, 30 a 40 Stk. Faar, en 50 Stk. unge og gl. Sviin, fornødne Mejerie-Redskaber og deslige. - Det maae og staae den Forpagtende frit for, enten at stille Caution for Contractens Opfyldelse, eller betale som Prænumeration 1/2 Aars Afgivt Efter Ordre. Kastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-09-26
Da bri Requiirung des Rachlasses des verstordenen hiesigen Burgers und Hoffenhandlers Peter Nicolai Mohr die Erlassung vines Landublichen Proclams udthig geworden somer den hirmit alle undlede, velche an gedachten Nachlass irgende einige Forderungen, ste ruhren her ans melchem Grunde ste wollen, zu machen haben, bei Strafe der Proclusion undewiger Stillschweigens aufgefordert und angewiesen, sich undzwar die Cinheimischen innerhalb 6 die Ansvartigen aber unter Bestellung eines Procurator vil maa innerhalb 12 Wochen vom Tage der Bekantmachung dieses in dem hiesigen Stadssecretariat zu melden, oir dessalsigen Documente unter Huruclassung beglaubter Abschriften zu produciren und fernere Verfugung 3 gewirtigen. Sonderburg den 19 Septbr. 1807. Bürgermester und Rath hieselbst.