JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
for 21de Januar d. A. var indført baade et lille Digt med Overskrift den 20de Januar, som utvetydigen sigtede til den over Hr. Orla Lehmann samme Dag afsagte Høiesteretsdom, og en Hovedartikel, betillet Folkenes Erindring, der indeholder en almindelig Udvikling af den gamle Sætning: summum jus summa sæve injuria", eller: at medens Retsideen selv er evig og uforanderlig, ere de historiske Former, hvori den fremtræder, Vexel underkastede, saa at det, der til en given Tid er Ret, til en anden bliver Uret. Uagtet disse tvende Stykker vare tydelig nok adskilte fra hinanden, og uagtet "Medhjælpens berømte Sagacitet havde ladet Bladet uhindret passere, saa fandt Cancelliet dog, at der ved Udgivelsen af dette N var begaaet en Lovovertrædelse, som, vel at mærke, skulde indeholdes, ikke i den ene eller den anden af de nævnte Artikler, men i deres præsumerede Forbindelse. Det glæder os, at Hof= og Stadsretten, eller rettere Majoriteten af de 5 i denne Sag voterende Assessorer, er kommen til den, flere andre af dens Domme modsatte Erkjendelse, at Domstolene ikke, uden at nedbryde Retstilstanden aldeles, kunne indlade sig paa de løse Formodninger og Suppositioner, der kunde falde Anklagemagtens Besiddere ind, og altsaa Løverdags har frifunden dette Blads daværende Redacteur Hr. Carl Ploug, for Actors Tiltale, dog med Paalæg af Actionens Omkostninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Reisende fra den 19de til den 26de October 1842. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Procurator Tidemand; Landvæsenselev Knuthsen. Med Personposten. Handelsfuldmægtig Warburg; Candidat Kragh Meyer, Provstinde Brünniche, Frøken Hartier, Jomfruerne Stokfleth og Meyer, Pastor Meyer, Magister Monrad; Bygningsinspecteur Kornerup; Provst Heiberg-Jürgensen: Student Delbanco; Hr. Dorph; Capitain Torværd; Forvalter Andersen; Kammerraad Frederichsen; Pastor Giessing. Med Dagvognen, Viinhandler Jensen, Kjøbmand Petersen; Skipper Petersen; Hr. Dahl. Udenfor Posterne: Assessor Aagaard, med Familie; Ingenieurcapitain v. Dreyer; Etatsraad, Over controlleur Feddersen; Fru Kammerherreinde Jessen med 2 Sønner og Domestique; Kammerherre, Grev Reventlow med Familie og Følge; Hofjægermester Teilmann ; Madame Bar lon med Søn. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Pastorerne Jespersen og Kaalund; Jomfruerne Jørgensen, Schmith og Schou. Med Personposten: Dhrr. Jung clausen, Feilberg, Schlegel og Torværd. Med Dagvognen: Pastor Møller med Søn, Kjøbmand Møller; Avlsforvalter Schouboe; Styrmand Jensen; Slagtermester Buch. Udenfor Posterne: Skovrider Høgh, Jomfru Andersen; Hestehandler Krause; Madamerne Holm, Cordua og Anthon; Dyrlæge, Andersen; Madam Offenberg; Gaardeler R. Olsen; GrevMolkte, Proprietair Sørensen; Kobbersmed Haagensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Med Dampskibet Caroline Amalie, ankom den 22de October fra Kjøbenhavn til Gaabense, Kobbersmed Jacobsen; Uhrmager Lønborg; Fru Høyer; Styrmand Biering; Madam Schmidt; Sømand Berg; Jomfru Olsen; Lieutenant Reven berg med Frue; Magister Monrad; Smedemester Lundberg; Sognefoged Hansen; Bryggerkarl Hellinge. – Samme Dag afgik fra Gaabense til Svendborg, Kjøbmand Walther; Cand. Mølmark. - Til Flensborg: Fru Markoe; Chr. Krekel; Marie Krekel; Ph. Wingenbach; I Hølsper; Henrich Heyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Den 26de October ankom fra Flensborg til Gaabense: Frøkenerne A. og S. Wibel, Kjøbmand Maas, Kniplingshandler Jørgensen. - Fra Svendborg: Jomfru Friis, Kjøbmand Kjetz; Huusmand N. Pedersen; Forvalter Plesner. – Samme Dag afgik fra Gaabense til Kjøbenhavn: Hr. Krogh med 2 Børn og Pige; Snedkersvendene Holmbech og Schulz; Ungkarlene Mortensen og Nielsen; Snedkersvend Danielsen; Tjenestepigerne. K. Hansdatter, Christiansen og M. Hansdatter, Matros Sørensen; Gaardmand Olsen; Hans Jensen. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Ligesom man alt længe har erfaret, hvorledes Birkedommeren paa Falster Justitsraad Pontoppidans Fuldmægtig Wilken, ved sin Jver og Virksomhed som Politiefuldmægtig, har været Aarsag i Opdagelsen af flere forskjellige Jndbruds= og andre Tyverier, saaledes har han ogsaa været heldig i at opdage Gjerningsmændene til de sidste begaaede Forbrydelser og Uordener, nemlig et fornylig hos en Gaardmand i Sundbye begaaet dumdristigt Pengetyverie, idet han ved at indfinde sig paa Gierningsstedet, ved strax at forfølge Alt hvad der kunde lede til Opdagelsen og ved at examinere den Mistænkte, omsider langt ud paa Natten ikke allene bragte ham til Bekjendelse, men ogsaa forskaffede den Bestiaalne Pengene og de Varer, der vare indkjøbte for hvad der manglede i disse. Ligeledes har han opdaget og bragt til Bekjendelse de Personer, som Natten mellem forrige Løverdag og Søndag fandt deres Fornøielse i at aftage og henlægge paa Landeveien fra Nykjøbing til Gaabense 5 a 6 Leede, endeel store Steen og endeel Gjærdebrænde, hvorved en uberegnelig Ulykke kunde have paafulgt. Dette bidrager end mere til det Ønske, som en iblandt Almuen, at han maatte vorde ansat som Politieassistent paa Falster saalænge Jurisdictionen er saa stor. En Sogneforstander.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
AVERTISSEMENTS. Lollands-Falsters Stiftstidende. (October Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saaofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten, i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Tiende Hefte. Jndhold: Tyvende Capitel. Partiernes Stilling efter Ludvig XVI.'s Død. Forandringer i den udøvende Magt. Roland trækker sig tilbage. Beurnonville udnævnes til Krigsminister og afløser Pache. Frankrigs Stilling med Hensyn til de udenlandske Magter. Englands Rolle Pitt's Politik.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
De franske Armeers Forfatning i Norden: Anarkie i Belgien som Følge af den revolutionaire Regjering. – Dumourier kommer atter til Paris - hans Opposition imod Jacobinerne. Den anden Coalition imod Frankrig. Dumouries foreslaae Planer til almindeligt Forsvar. Udskrivning af 300,000 Mand. Dumouries's Invasion i Holland; de militaire Planers og Operationers nærmere Omtale. Pache udnævnes til Maire Paris. Partiernes Gjæring i Hovedstaden, deres Contrafei, deres Sprog og Jdeer i Communen, hos Jacobinerne og i Sectionerne. - Uroligheder i Paris i Anledning af Levnetsmidlerne: Urtekræmmernes Butikker plyndres. - Fortsættelse af Kampen imellem Girondisterne og Bjergpartiet: deres Styrke, deres Forholdsregler. De franske Armeers Vanheld i Norden. Revolutionaire Decreter til Landets Forsvar. Oprettelse af en overordentlig Criminaldomstol, stormende Discussioner i Forsamlingen i denne Anledning: Begivenhederne om Aftenen den 10de Marts: Planen til Angreb paa Conventet strander. – Et og tyvende Cap. Følgen af Armeernes Vanheld: Nederlaget ved Neerwinden. Dumouriet første Underhandlinger med Fjenden, hans Planer til en Contrarevolution: han træffer Overeenskomst med Fjenden, Belgien rømmes. De første Uroligheder i Vesten, oprørske Bevægelser i Venden. Revolutionaire Decreter. De Mistænktes Afvæbning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Dette Hefte faaes hos Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing for 36 s., paa hvilke Steder de foregaaende Hefter af dette Værk ligeledes kunne erholdes. – Ellevte Hefte er under Pressen. Subskription modtages fremdeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Læseforeningen i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Da min Boglade nu, foruden en Mængde nyere historiske og videnskabelige Skrifter, tillige indeholder en betydelig udvalgt Samling - der ugentlig forøges med det efterhaanden Udkommende - Morskabslæsning af de meest yndede Forfattere, fandt jeg det min Pligt at gjøre disse Bøgers Læsning tilgængelig for det læseelskende Publicum paa den mindst bekostelige Maade, og lod desaarsag, for kort Tid siden, udgaae et skriftligt Circulaire i Byen og nærmeste Omegn, der indeholdt Jndbydelse til en Forening for Morskabslæsning, hvortil ugentlig leveredes to eller efter Omstændighederne flere Bøger til hvert Medlem til Gjennemlæsning, imod en qvartaliter Betaling af 1 Rbd. eller 4 Rbd. om Aaret; og endskjøndt dette Circulaire ikke er saa almindelig bekjendt, har jeg dog ingen Aarsag til at være utilfreds med det Antal Medlemmer, som alt have tegnet sig; men det er en Selvfølge, jo flere Deeltagere, jo flere Bøger kan der leveres, og jeg tillader mig desaarsag herved at indbyde Enhver heri Byen og Omegn, som maatte have Lyst at indgaae i denne Forening, at underrette mig derom snarest muligt. Bøgerne ville blive saadanne, som Kyndige ansee for de bedste, og indbudne, samt Bestyrelsen af Circulationen (der muligen vil tage sin Begyndelse midt i næste Maaned blive varetaget med største Omhu.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Endvidere tillader jeg mig at kundgjøre, at fra min Boglade kan faaes passende Bøger, Maanedsskrifter og Blade til Sognebibliotheker og Almuelæsning, ligesom jeg ogsaa anbefaler mig med Leverancer af Bøger, Papirer og alle Sorter Skrivematerialier til Brug for Skoler &c. til billigste Priser. Stubbekjøbing den 25de October 1842. Ærbødigst Ravn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
At Dagvognen mellem Nykjøbing og Gaabense sidste Gang afgaaer fra Nykjøbing den 30te October, og efter den Dag aldeles ophører, det bekjendtgjøres herved. Nestved og Vordingborg Postcontoirer den 25de October 1842. J. N. Witte. C. Høegh Guldberg. Vi undertegnede nuværende Besiddere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
af Kobber= og Messingfabriken til Krusau, ved Flensborg, anbefaler det herværende og fremmede Publicum paa det bedste de bekjendte der hidindtil forfærdigede Fabrikater, og vil vi bestræbe os gjennem forbedrede Jndretninger at levere Fabrikatet i mueligste Fuldkommenhed og til billigste Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Oplaget er indtil videre hos Fried. Gorrissen jun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Flensborg den 24de October 1842. Danielsen & Gorrissen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Til Bestyrelsen af Huusholdningen ved en lille Avlsgaard ønskes et Fruentimmer enten strax eller snarest muligt. – Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Nogle Stykker udmærket gode Vinter-Frakke Tøier udsælges til meget billig Priis hos R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-27
Proclama. Ved Proclama, som bliver tinglæst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Madame Dorthea Nielsen og tidligere afdøde Mand forhenværende Forpagter Christian Nielsen af Carlslund ved Skiørringe, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for mig som committeret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skiørringe den 25de Ocober 1842. S. L. Müller. Adressecontoirets Commissionairer eret Over, Baghir. Thieren i Nakskov, Kammer. Suhr i Rodby, Posteretsteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Lollands Falsters Tidende. Stifts Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 29 October. No 154.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Jndenlandske Efterretninger. Et Andragende af nedenstaaende Jndhold er under 16de October indsendt til Stænderforsamlingen i Viborg fra 49 Mænd i Øster- og Vester-Flakkebjerg Herreder i Sielland, hvoraf 35 Sogneforstandere og Sognefogder: At der ikke skulde være Røre iblandt Bønderne til Andet, end at røre sig med Plov og Harve, Spade og Pleiel, som der er blevet sagt om os i sidste Roeskilde-Stændermøde, det vilde være ringe, og i alt Fald da kun være det samme, som Heste og Qvæg røre sig til. Vi finde derfor, at vi bør give tilkiende, vi ogsaa kan røre os, baade til at agte paa hvad store Folk i Stændermøderne tænker og siger om os, og til at sige dem igjen, hvad vi tænke om deres Forhandlinger i Stænderforsamlingen, og navnlig derom at de fleste Deputerede i Roeskilde have stemt for at oprette saakaldte stænderske Commiteer", som skulle allene afhandle og afstemme om alle vigtige Sager, der fra Regjeringen saavelsom fra Folket kunne blive foreslaaede til Overveielse og Raadgivning, uden at alle de af Menigmand selv valgt, Deputerede kunne deri komme med at afgive deres Betænkning og Stemme. - Denne foreslaaede nye Jndretning finde vi at være imod den gode Hensigt, hvori vor elskede afdøde salig Kong Frederik den Sjette indstiftede de raadgivende Stænderforsamlinger, at nemlig ogsaa Bøndernes og de ringere Folkeclassers Forslag og Stemme maatte høres ved Alt, hvad der kom til Forhandling i Stænder møderne, førend det bliver gjort til Lov, og at de alt det, der blev befundet og afstemt som tjenende til alle Undersaatternes almindelige Bedste og til hele Rigets og Kongens fælles Tarv og Bedste, maatte stadfæstes til ny Lov og blive udført saavel til Ophielpning af Fortrykkelse og Lettelse af for store Byrder for den ringe Menigmand, som til Beskjærmelse af Ret og Retfærdighed for Alle i hele Landet og Riget. Derfor kan vi heller ikke andet, end ønske det Samme, som ved forrige Stændermøde Aaret 1840 blev andraget om, under Navn at Skattebevillingsret og friere Forhold, saa at alle Folkets egne valgte Talsmænd ogsaa maatte have et Ord med til at skjønne og stemme og billigheden, i paalæggende Skatter og Udgifter, og angaaende alt Andet af Vigtighed for Folket, og at dertil maatte tages lovgieldende Hensyn ved Regjeringens nyere Lovbestemmelser. Men skulde nu en udvalgt Comitee eller Commission uddrages af alle Folkets Deputerede til alene at afhandle og afstemme om alle vigtige Ting, da skjønne vi ikke rettere, end at slet ingen eller kun yderst saa af Bonde- og Borgerstandens egen Classe vilde blive valgt af de andre store Herrer i Stænderforsamlingen til at komme med dertil – og hvad Nytte skulde da Almuefolket kunne vente sig af en saadan Jndretning, Vi mene slet ingen Nytte, men kun stor Skade for Menigmand – og derfor ønske vi ikke denne Jndretning, men ønske, at den nærværende Stænderforsamling i Viborg atter vilde tage ovennævnte Andragende fra 1840 i nøieste Overveielse." (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
En ubegribelig ufortrøden Læser af den roeskildske Stændertidende har underkastet sig det utaknemmelige Arbeide, at optegne hvormange Bidrag enhver Deputeret især har leveret til det Volumenaf 4752 Paginæ, hvoraf bemeldte Tidende bestaaer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Af Aalborg Amtsraads Forhandlinger, hedder det i Aalb. Av. sees, at der af dette ogsaa under de 26 6te de er andraget paa Udnævnelsen af en Politi assistent i Hals, saaledes som ogsaa tidligere af det kgl. danske Cancelli skal have været paatænkt. Efter Amtsraadets Forslag skulde denne Assistent have en fast aarlig Gage af idet mindste 600 Rbd., hvoraf 200 Rbd. skulde afgives af Herredsfogden i Kjær og Hvetbo, 50 Rbd. af Amtsrepartitionsfonden for tillige at have Opsyn med Sandflugten i Kjær Herred, 100 Rbd. af samme Fond til Hestehold, og Gagens Supplement indtil 250 Rbd. af Finantserne, saafremt ikke Hjørring Amt maatte finde sig foranlediget til at tilskyde en Deel deraf for Hvetbo Herreds Vedkommende. Hvorvidt det nu vil være ret, at en saadan Embedsmand aldeles underordnes Herredsfogden i Kjær og Hvetbo, tør vel meget betvivles. Det glæder os af private Efterretninger at erfare, at Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed, Statholderen og den commanderende General i begge Hertugdømmerne, Prindsen af Augustenborg, i den senere Tid skal have udviklet et ganske eget Talent til at gjøre sig upopulair. Flere herhenhørende Smaatræk ere os meddeelte fra forskjellige Sider de ligne hinanden alle deri, at de bevise, at Hs. Høif. Durchl. deri i det mindste ligner høisalig Kong Frederik den Store, at han jevnlig tiltaler Folk med er, – men vi finde det ikke hensigtsmæssigt at fortælle disse Anecdoter, da det kunde lede os ind i Vidtløftigheder med Hensyn til onus probandi, en Uleilighed, som vi ikke finde denne Sag værd. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Ved Sessionen i Horsens den 20de de, siger Byens Avis, hændte det sig, at en af de med samme følgende Underofficerer, ved Navn Seidel, begik en Subordinationsforseelse, for hvilken Sø- og Landkrigscommissairen, Major v. Fibiger, indkaldte ham i Sessionsværelset og gav ham en Jrettesættelse, ved hvilken Leilighed nogle Ordvexlinger fandt Sted mellem Majoren og Underofficeren, og denne derpaa erklæredes for Arrestant; han fik derpaa den befaling ene at begive sig til sit Qvarteer, for der at opholde sig indtil nærmere Ordre. Den paafølgende Dag blev Bestemmelsen, at Seidel skulde med Dagvognen sendes hjem til den Bataillon i Fredericia, hvortil han hørte, og han havde alt modtaget sin Dagvogns=Seddel; men da Dagvognen skulde afgaae om Middagen Kl. 12 1/2 havde han forladt sit Qvarteer, hvor han opholdt sig uden videre Tilsyn, og var intet Sted at finde. Catastrophen endte sig med det mindst abnede, ulykkelige Tilfælde, at man samme Dags Eftermiddag fandt Seidel i den saakaldte Nør-Thorn paa Bygholm Eiendom med en Bøsse i Haanden, som han faa Timer i Forveien havde kjøbt, og hvormed han havde skudt sig. Læserne erindre vel, at der var anlagt Sag mod et ungt Menneske i Helsingør, som i beskjenket Tilstand havde med en Jagtkniv tilføiet to andre Personer (Contoirist Nohr og Handelsbetjent Bruun, som fulgte med ham fra et Gilde paa Skydebanen, nogle farlige Saar, uden at nogensomhelst Anledning fra disses Side var givet til en saadan Voldsomhed. Støttende sig paa en mærkelig Erklæring af Sundhedscollegiet, der gik ud paa, at den Tiltalte vel havde været sig bevidst, at han med et fjendtligt Sind og farligt Vaaben gik løs paa de Saarede, men at han dog ikke havde været i Stand til at tænke over de farlige Følger, hans Handling kunde medføre, og altsaa heller ikke over dens Lovlighed eller Ulovlighed, har Hof- og Stadsretten kun idømt den Tiltalte en ubetydelig Mulct af 50 Rbd. for Overtrædelse af Pl. 24 Debr. 1823. (Fordi han havde baaret Vaaben hos sig.) Den Tiltaltes Navn er: Massey Brygn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Den høie Brevporto har allerede i lang Tid foraarsaget det corresponderende Publikum en stor Genne, der især har været følelig for de Handlende, og Andre, der føre en mere vidtløftig Correspondance. Det glæder os derfor at kunne berette, at en Commission af Postembedsmænd er bleven nedsat til at foretage en Omarbeidelse af den bestaaende Brevposttaxt, saaledes at Portoen kan blive betydeligt nedsat; hvorvel det ikke er at vente, at den vil kunne blive saa lavt ansat som den engelske, da Overskuddet af Postintraderne, som bekjendt, langtfra anvendes udelukkende til Befordringsvæsenet. Man tør haabe, at denne Commission ikke vil blive af de evige, som ogsaa, at dens Resultater ikke ville blive saa lidet tilfredsstillende, som adskillige andre have været. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Svendborg den 17de October. Afvigte Nat er det lykkedes den farlige Forbryder, Mordbrænderen Marcus Mauritzen i Ledtog med sin Selskabsbroder i Fængslet, Hans Jespersen eller Glarmesterdrengen" kaldet, at undvige herfra Arresten. De Undvegne havde gjennemskaaret den nederste Deel af Fængselsdøren og banet sig Vei igjennem en for faa Dage siden opført Muur, og vare derefter gaaede igjennem Salen og ud af Vinduet i Raadstuens søndre Fløi. - Det tør vistnok med billighed forventes, at der fra Øvrighedernes Side vil blive foretaget Alt for muligst snart igjen at sikkre sig et saa farligt Jndivid, hvis Undvigelse naturligviis foruroliger Publicum, ligesom det tør forudsættes, at Øvrigheden overalt vil møde kraftig Understøttelse i sine Foranstaltninger, som ved de høist ubetydelige Kræfter af vort Landpolitie er saa alde(Svendb. Av.)les nødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Befordring. Hs. Maj. har allernaadigst beskikket Cand. Theol. N. P. Hansen til personel Capellan hos Sognepræsten for Sorø Kjøbstads Menighed i Sjælland, Dr. Theol M. Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Udenlandske Efterretninger. Der har længe mellem den franske og belgiske Regjering været underhandlet om at slutte et inderligt Handels- og Toldforbund mellem begge Lande, og Kong Leopold af Belgien opholder sig i Anledning af disse Underhandlinger for nærværende Tid i Paris. Det er naturligt, at denne Plan vækker stor Misfornøielse i England, hvis Handel med Frankrig derved vilde lide et ubodeligt Tab, da de belgiske Fabrikker saaledes vilde komme til at forsyne Frankrig med de Vare, som nu tilføres fra England, og ligesaa ivrig arbeider Preussen derimod for at varetage det store tydske ToldforbundsJnteresser. Der skrives nu ogsaa fra Paris under 21de dennes, at den Anskuelse stedse bliver mere almindelig, at Vanskelighederne for et saadant Forbund næsten ere uoverstigelige, og at det for en stor Deel vilde tilintetgjøre Belgiens selvstændige politiske Tilværelse. Guizot, som før har været gunstig stemt for Planen, skal nu skrækkes tilbage for de store Vanskeligheder, men Ludvig Philip, som er Kong Leopolds Svigerfader, og Ministeren Mole arbeide endnu paa at bringe den til Udførelse. Dog vil det neppe skee for Kamrene igjen komme sammen, og ved flere Sammenkomster mellem de vigtigste Medlemmer af Pairskammeret har det viist sig, at Pluraliteten i dette er fjendtlig stemt mod Planen. Det franske Ministerium beskjæftiger sig ivrig med at faae de Tractater ophævede, hvorved der indrømmes Englænderne Ret til at undersøge franske Skibe, som ere mistænkte for Slavehandel. Denne Sag, som har givet Anledning til en faretruende Spænding mellem begge Lande, synes nu at nærme sig en for begge ønskelig Afgjørelse, da det franske Ministerium som Erstatning for hiine Tractaters Ophævelse har tilbudt at afslutte en Handelstractat med England, som dette længe, men hidtil forgiæves, har ønsket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Dersom England i Spørgsmaalet og Undersøgelsesretten virkelig giver efter for Frankrig, ligesom det allerede har maattet give efter for Nordamerica, saa lader dette sig forklare af en forandret Politik med Hensyn til selve Slavehandelen, som synes at gjøre sig gjældende hos den engelske Regjering. En Commission, som har været nedsat for at undersøge de engelsk ostindiske Coloniers Tilstand, har nemlig fundet denne meget forværret af Mangel paa Arbeidere siden Slaverne ere blevne frie, og har derfor tilraadet Regjeringen selv at etablere en Art Negerhandel, ved nemlig at anlægge nogle Establissementer paa Africas Vestkyst, hvor Negere kunne melde sig for at overføres til Vestindien, og derpaa udleies som Arbeidere til Plantagerierne for 6 Aar og efter den Tid erholde Frihed paa samme Vilkaar som de hidtilværende Slaver. En saadan Fremgangsmaade, der i sit Væsen ikke er meget forskjellig fra den virkelige Slavehandel, skjøndt den ikke behøvede at være forbunden med saa megen Grusomhed, er tildeels allerede begyndt, da alle de Negere, som ere fundne paa opsnappede Slaveskibe paa den Maade ere blevne anbragte; ja Besætningerne paa nogle engelske Krydsere have endog nylig tvertimod Folkeretten og de bestaaende Tractrater trængt sig voldsomt ind i de portugisiske Colonier i Guinea og paa de ved Kysten beliggende Øer og bortslæbt flere Tu finde Negere, som rimeligviis opbevaredes for at sendes som Slaver til Brasilien, men nu bleve førte som Arbeidere til det engelske Vestindien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-10-29
Ved Tallotteriets 1365 Trækning i Wandsbeck udkom: Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.