Viborger Samler, 1843-01-26
Jblandt de Aarsager, der virke paa Formindskelsen af Engfands internationale Handel, maa fornemmelig anføres, at England for de store Qvantiteter Manufacturvarer, der afgaae til dets Colonier, ogsaa maa modtage i Betaling store Ovantiteter Raastoffer og Levnetsmidler, saaledes fra Ostindien og Sydafrica Korn, fra Vandiemensland Uld, fra Ny Seeland Hamp. Hør og Viin, fra Ostindien Kaffe, Sukker Bomuld, Thee, raa Silke, Jndigo, Kryderier o. s. v. Efter Grsags kan Ostindien levere langt mere Bomuld og 20 pe. billigere i Prisen, end de forenede nordamericanske Fristater. Australien og Vandiemensland allene kunne rigeligen forsyne hele Verden med Faareuld, fra 300000 7 i Aaret 1824 er den i Aaret 1838 stegen til 10 Mill 2, og vil, tiltagende i samme Forhold, i Aaret 1818 beløbe sig til 10 Mill. 24 Dertil kommer Jndførselen fra Ostindien, hvilken i 5 Aarfra 1833 til 1838 incl. – er stegen fra 4000 2 til 2 Mill. 3 En fremdeles meget betydelig Tilvært kan ventes fra Sydafrica, hvor man i de sidst forløbne Aar har opdaget saa uhyre store og rige Græsstrækninger, at Montgomerp Martin formener, at alle Faarebyrder og Udvandrere, den i Løbet af de næste 50 Aar kunne lokkes fra deres Hjemstavn, vilde kunne finde Underholdning i den derværende Kaareavl. Kun altfor vel begrundet er altsaa MontgomerpMartius Haab: at England snart vil være istand til at oversvømme Verden med billige Uldne Varer paa samme Maade som nu med Bomuldsvarer. – Efter Londoner-Journalen the Examiner udgjorde i Aaret 1831 Jndførselen fra Colonierne 2542,000  Uld, i Aaret 1841 derimod 16,500,000 A, denne har altsaa i Løbet af 10 Aar formeret sig 6 1/2 Gange. Nilde den i de næste 10 Aar stige i samme Forhold, saa vilde England i Aaret 1851 erholde mere end 100 Mill 24 fra dets Colonier, eller 2 1/2 Gange meere end det nu erholder fra andre Nationer (40 Mill. om Aaret.) Jndførselen fra Cap staden (det sydlige Africa, er i det angivne Tidsrum stegen fra 47,700 R. 1831) til 1079,910 R.) - Canada, 10,000 Qvadratmile stort, af saa stor Frugtbarhed, at man for de bedste Landeiendomme heregner et Gjennemsnitsproduct af 20 a 30 Bufhels Hvede, et Land, hvor Maskiner anvendes, og som understøttes ved engelske Capitaler og ved en betydelig Diffentialtold, vil om faa Aar være istand til at levere England, endog om dets Folkemængde skulde fordobles, saa meget Korn, som England behøver at indføres mindre frugtbare Aar. - Men ligesom den engelske Verden vil om fan Aars Forløb fra Australien og Capstaten vorde forsynet med Uld, saaledes har det nyligen i Besiddelse tagne Ny-Seeland den Bestemmelse at forsyne samme med Hør og Hamp for ogsaa at sætte Moderlandet istand til at oversvømme Verden med de af egne Raastoffer forfærdigede Hamp- og Hortabricata Vildt voxer i hiin fjerne Land Planten phormium tenat, som overgaaer i Styrke og Godhed alle andre bekjendte Hør= og Hamparter. – Neppe gives der nogetsomhelst vigtig Product i den tempererede og hede Zone, uden at det jo i store Masser kan produceres i Ostindien. J det forløbne Aartiende lod man komme Bomuldsfro og Plantere fra Nordamerica, og allerede i Aaret 1838 var Udførselen af Bomuld fra Ostindien til England stegen indtil 50 Mill. Pd. – Udførselen af raa Silke fra Ostindien udgjorde i Aaret 1792 kun 400,000 Pd. og var i Aaret 1838 stegen til 1,100000 Pd. (J Aaret 1838 udgjorde Jndførselen af raa Silke i England 3 1/2 Mill. Pd. Efter Melville kan Ostindien, naar det understøttes af Capitaler, producere 20 Gange mere (Edinb. Rev for Jan. 3841) - Af Jndigo leverede Ostindien i Aaret 1838 6 1/2 Mill. Pd. – Meningen Udførsel er tiltagen saa betydeligt som den af raae Sukkere; thi medens denne endnu i Aaret 1838 kun udgjorde 413,000 Centner, var den i Aaret 1841 allerede stegen til 2 Mill Cur. (J Aaret 1839 udgjorde Englands Forbrug 4 Mill. Pd.) Efter Trevelvan er Gangesdalen alene istand til at forsyne hele Verden med Sukker. (Edinb. Rev. Jan 1811.)¬