JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-19
Hos Undertegnede er i disse Dage ariveret et Partie udsøgt gode Urtekramvare, saasom: fiin blaa Caffe, lys Candis, fiin Raffinade, dito Melis, stødt dito, lyst og tørt Pudder. Sukker, Congo Thee, Malaga Rosiner, søde og bittre Mandler, nye franske Svedsker, Chatrineblommer, Figener, friske Citroner og store tørrede Rostocker Kirsebær, m. m. Ligeledes er jeg forsynet med extra god Punsch-Extract, (tillavet med friske Citroner) Rom, Kommen og Kryder=Aqvavit, Kornbrændeviin, fransk Edike, fiint Holstensk Hvedemeel, Lybske Pølser, hvide og grønne Sveitseroste, Eidammer og Stoltser dito, hæglet og uhæglet Hør af flere Sorter, godt Saal- og Bindsaatlæder, blegede og ublegede Hørlærreder, uldne Nattrøier, sorte og hvide Strømper, Forme- og Spede=Lys, m. m., som Alt udsælges til billige Priser. Ulrik F. Torm, Hjørnet af Graven og Urbansgade.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-19
Proclamata. Creditorerne efter den i Hune Bye og Sogn, Hvetboe Herred, ved Døden afgangne Aftægtsmand Niels Jensen Løth, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres havende Krav. Til Efterretning for enhver Vedkommende bekjendtgjøres, herved i Henhold til Placaten af 21de April 1824, at der i Boet afholdes Skiftesamlig her paa Contoiret, Løverdagen den 9de Januar 1830, Formiddag Kl. 10. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 16de December 1829. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-19
Auctioner. De 2de for faa Aar siden af Nyt opbygte Steder Nr. 650 Littrae og s i Peder Parkes Gyde her i Byen, blive efter Vedkommendes Begjering stillede til offentlig Auction til Bortsalg : Løverdagen den 16de Januar 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-19
Løverdagen den 30te Løverdagen den 13de Februar -de 2de første Gange paa Stadens Raadstue og 3die Gang i førstnævnte Sted, hver Dags Formiddag Kl. 10. Conditionerne ere til behagelig Eftersyn hos Procurator Jensen, Hvilket herved bekjendtgjøres saavel til Efterretning for Liebhabere, som Pantecreditorer, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Aalborg, den 14de December 1829.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Paris, den 5te December. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Lissabon har General Anton Jose Seres - som i Spidsen af det 15de Jnfanterieregiment, under Opstanden i Oporto, erklærede sig for Dronning Donna Maria, - været fængslet i fjorten Maaneder og nærved at omkomme af Hunger og Elændighed. Faa Dage, før Brevet afsendtes fra Lissabon, kom to Snigmordere til Fængslet, smædede og forbandede Generalen, brækkede Døren op med Vold, uden at Vagten satte sig til Modværge, trak hiin Ulykkelige ud af Fængselet, myrdede ham paa den grusomste Maade, og slæbte hans Liig omkring paa Gaderne. En lignende Skjebne, raabte disse Uhyrer, venter alle de Constitutionelle, der ere dømte til Døden; saaledes skulle de omkomme, ikke paa Skafottet. - Antallet af de i Fængslerne Snigmyrdede er ubekjendt, men ei ringe. - Politiet i Lissabon har nyelig arresteret en Tyvebande, i hvilken ogsaa Greven af Cintra, hvis Broder er Overkammerherre hos Enkedronningen, fandtes.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Blandinger. J Fyrstendømmene Moldau og Wallachiet skrider man nu til at organisere National-Tropperne og russiske Officerer ere ansatte til at sørge for deres Øvelser. Leverancerne til deres Beklædning og Bevæbning ønske fremmede Speculantere at overtage. Da imidlertid Erfaring har lært, hvor liden Fordeel slige Leverancer, medføre og hvormange Misbrug de almindelig pleie at foranledige, saa er det rimeligere, at Fyrstendommernes Divan selv paatager sig denne Omsorg. Valget af Hospodarer synes heller ikke at være langt borte, der tales endogsaa om, at Storherren har tilstillet den russiske Keiser en Fortegnelse over de Personer, som han anseer skikkede til at beklæde denne Værdighed, med Anmodning om, selv af denne Liste at bestemme, de tilkommende Hospodarer.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Fra Contra Admiral Rosammel er indløben en Depesche til Frankrigs Marine Minister, dateret Linieskibet Trident paa Rheden ved Navarino den 19de Novbr. Depeschen omhandler en ulykkelig Tildragelse, som indtraf Aftenen i Forveien henimod Midnat, i det derværende Citadel. Lynilden antændte et Krudtmagazin, hvis Explosion anrettede uhyre Ødelæggelser. Mere end 100 Kanonerer og Soldater af Jngenieur-Corpset, som befandt sig i Kasematterne, bleve Offere for denne uheldige Begivenhed. Man havde ved Depeschens Afgang fundet 17 Døde og 78 Saarede. Rystelsen paa Rheden var saa stærk, at man paa hvert enkelt Skib maatte antage, at det selv var truffet af Lynet. Admiralen begav sig strax i Land med omtrent 800 Mand og overalt fandt man sønderrevne Liig og døende Saarede blandt Ruinerne. Faren var meget stor, da flere tusinde Bomber og Granater ved Explosionen vare kastede mod Strandbredden og Mørket havde foranlediget, at man uforsigtigen paa flere Steder havde antændt Vagtild, som dog lykkeligviis igjen blev slukket ved den stærke Skylregn.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Udtog af en Skrivelse fra Christiansand af 27de November: "Den halve Bye havde igaar travelt med at gjøre Valfarter herfra op til Fields, i en mærkelig Anledning. En Tid lang vare heri Byen forøvede adskillige Tyverier, uden at man var kommen paa Spor efter Gierningsmændene. Jmidlertid havde en Deel af de her garnisonerende unge Officerer faaet Nys om, at et Complot skulde opholde sig blandt Fieldenne i en Afstand fra Byen, hvorefter disse Herrer i Onsdags, den 25de, fik det Jndfald at begive sig ud, forsynede med deres Rifler, for om muligt at opsøden frygtede Bande. Efterat have sporet en Tid lang omkring, bleve de paa en Klippe vaer et Stykke ferskt Kjød hængende i et Træ. Opmærksomme herved, søgte de videre og fandt snart en Aabning i Jorden, der førte ind til en Hule. En af de unge Mand havde Mod nok til at gaae lige derind, hvor han da fandt det hæderlige Selskab just færd med at holde Maaltid. Han tilraabte dem, at de strax maatte overgive sig; men ufortøvet satte de sig til Modværge. Jmidlertid ilede de andre Officerer til, og brugte deres Rifler medens Banden forsvarede sig med Knive og Øxer. En Tid lang varede Kampen, indtil Officererne, som de meest mandstærke, seirede, hvorpaa de Overvundne øieblikkelig bleve førte ind til Byen og overgivne i Retfærdighedens Hænder. Øvrigheden er nu beskjæftiget med Forhør og Undersøgelser. Fra Hulen, hvor Complottet ret beqvemt havde indrettet sig, og hvor man ved Overrumplingen fandt en gammel Kone, Moder til en af det hæderlige Personale, beskjæftiget med at bage Fladbrød, indføres endnu Flyttegods hertil Byen, og Enhver har travelt med at vedkiendes Sit. Adskilligt Sølvtøi, som har været savnet, kommer saaledes nu igjen for Dagen, og Alle glæde sig over de unge Mænds raske Daad, der endnu i Tide har standset et frygteligt Onde og tilveiebragt forønsket Ro og Sikkerhed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Damerne i Paris anstrænge al deres Skarpsindighed, for at udfinde nye Fornøielser. En ung fornem Frue gav nyelig et magnetisk Aftenselskab, det vil sige: hun lod sig, for Morskabs Skyld, magnetisere, i sine Venners og Veninders Nærværelse. Midt i den stærktbelyste Salon laae Damen paa en himmelblaa Sopha, udstrakt som død. Selskabet sad stille omkring hendes Leie. Magnetiseuren, maskeret og klædt som en Troldmand, traadte ind, berørte Damens Lokker, og strøg hende sagte om Tindingerne Ansigtet og Halsen, nedad til Hjertet, saalænge til hun laae i en dyb Søvn, eller i det mindste lod saaledes. J denne magnetiske Søvn forelagdes hende nu allehaande Spørgsmaal, som hun besvarede til Selskabets Morskab og Forundring.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Krigen mod de store Dame Hatte har nu ogsaa udbredt sig til Norge. I Christianias Morgenblad læser man en satirisk Klage over at alle de høflige Anmodninger som ere gjorte til Damerne om at tage mindre Hatte paa, naar de gaae paa Komedie, hidtil have været frugtesløse. J Paris seer man nu aldrig nogen Dame af Levemaade med stor Hat paa i Skuespilhuset; derimod bære de paa de smaae, som nu bruges, tre hvide Paafuglefjedre, som derfor ere stegne i Prisen til 2 Louisdorer Stykket. Nu kunne Barberene synge deres Svanesang. En vis Marcus Humanns har opfundet følgende Blanding, som borttager Skjægget. Man sammenblander Potte klart Kalkvand, 2 Unze arabisk 1/2 Unge Fiskeliim, 1/2 Unze Cochenille, 1/2 Unze pulveriseret Turmerikred, 1/2 Unze Allun (Felsallaun, 1/2 Unze Viinsteensalt og 1/2 Unze Cremor Tartari. Dette koges i det mindste 1 Time, medens man hele Tiden rører om i Potten og passer paa at den ikke koger over. Herefter heldes Blandingen gjennem en Sie og tilsættes med 1 1/2 Potte fiintpulveriseret Jernfiilspaan. Af det Hele danner man med Hænderne en Kage, med Tilsætning af 2 godt gjennemslagne Æggehvider. Kagen skiæres i 12 mindre ligestore Deele, som tørres i Luften i 3 Dage og derefter paa en temmelig varm Kakkelovn i 24 Timer. Nu ere Kagerne færdige. Man gnider dem sagte mod Skjægget og - er bar beret.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Wiener Theaterzeitung, og "Der Fremithigeomtale den furore, Frøken Johanna von Schoulze skjønne Stemme har vakt i de tre nordiske Hovedstæder: Stockholm, Kjøbenhavn og Christiania. Førstnævnte Blad meldet derhos, at der i Gothenborg er uddeelt et tydsk Digt til Sangerindens Roes, hvor det hedder: "Komm nicht zu und, Frau Pasia, Frau Contag, FranFodor Wir haben hier Fran Schoultzen und nur for sit ein Obr. Jhr Alle singt wohl herlich, voll Kunst und Schnørkeleien, Doch warm zum Menschenherzen kam nur die Schoult allein. Barnet med to Hoveder er død i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Det var, som forommeldt, et Pigebarn, født i det Sardiniske, som Forældrene reiste omkring med og lode see for Penge. Hvert Hoved var bleven særskildt døbt, det ene kaldet Ritta, det andet Christina, der hvert især yttrede et afsondret Liv, skjøndt Lægerne meente, at de begge ikkun havde eet Hjerte, hvilket og syntes at stadfæstes ved Misfosterets Død. Rittablev dødelig syg, Christina var kun lidt forkjølet, forresten munter. Hun laae ved Moderens Bryst og legede med sine Hænder paa Dennes Ansigt, da Rittevar nærved at døe. Men i samme Øieblik som Denne døde, slap Christina Moderens Bryst, gav et Skrig, og døde med. Annatomiekammeret har nu afkjøbt Forældrene Liget.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
For nogen Tid siden var en fremmed Taskenspiller i Petersborg, der og Aftenen gjorde sine Kunster. Næste Dag mødte han paa Gaden Statsraad Fr., der for en anseelig Belønning formaaede ham til, paa Stedet at gjøre et af sine Kunststykker. Taskenspilleren kaldte paa en Russer, der med et langt Skjæg stod paa Hjørnet af Gaden og havde Piropuer (Kjødposteier, en af Russernes Yndlingspiser) at sælge. Han brød strax, i adskillige Omstaaendes Paasyn, en Poste itu og der faldt en Dukat ud; det samme var Tilfældet med en anden og en tredie. Kunststykket fik det fortjente Bifald. Da de fleste Tilskuere vare gaaede bort, listede Piroguesælgeren sig hen i en Krog og aabnede der en af sine Posteier hæve deres skjulte Skatte, men der vilde ingen Dukater komme for Dagen meet. Hans skuffede Haab forlystede Statsraaden i en særdeles høi Grad, og han holdt ham naturligviis tilstrækkelig skadesløs. Guldgruberne tage bestandigt til i Staten Nord Carolina; dagligt opdages nye Aarer. Man haaber derved snart at hæve Statens Credit og især at forbedre Mecklenburger-Cantons sørgelige Forfatning. J dens Hovedstad Charlotte, er hver Landmand, der har en lille ufrugtbar Høi paa sin Ager, viis paa at finde Guld deri, fornemmelig naar den røber hvid Kiis enhite fiint rock), saa at den Mand, hvis Eiendom forhen kun var 500 Dollar værd, nu, naar han forlanger ligesaa mange Tusinde, virkeligt faaet dem. Compagnier med betydelige Capitaler indfandt sig nord og sydfra i de Forenede Stater, og selv Udlændinge, der med Begjerlighed tilkjøbe sig Land. De arbeide med Damp, med Heste og med Værker, drevne ved Vand. De finde et temmelig godt Udbytte.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Kjøbenhavn. Den 12te Dennes om Eftermiddagen Kl. 4 aabnede Prof. Ochlenschlæger for denne Vinter sine Forelæsninger for et Auditorium af nogle hundrede Tilhørere.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
J den Jndledning som den berømte Docent anvendte denne første Time til, sagde han med Følelse og Kraft"Jeg vil, mine Herrer, holde en Række af Forelæsninger for dem, over vor udødelige Johannes Ewalds Værker. Udødelig kalder jeg ham, om endogsaa Lunkenhed og Modesmag synes at ville omhylle ham med Glemsel. Hans Fortjenester ere som det pure Guld: Støv kan bedække det, men Rust mægter ei at tilintetgjøre det. Naar en venlig Haand aftørrer Støvet, viser det sig atter for os i sin Glands, og Tiden har ei skadet det. Det er 20 Aar siden jeg første Gang betraadte Lærestolen. Mine første Forelæsninger vare over Ewalds Værker, og nu jeg atter vender tilbage til denne Gienstand, er der maaskee neppe en Eneste af de Tilhørere, som dengang hørte mig, i denne Kreds. Men, mange af Eders Fædre, hulde Ynglinge, sad da her, og J vil med Tillid og Velvillie følge ham som Eders Fædre hørte og glædede ved i Tiden at skjænke Fædrelandet deres skiønne Aandsfrugter. J ville følge Smagslæreren, naar han med billighed og Kjærlighed advarer Eder mod Sophisteriets Gift, og i det J. aabne for det Skjønne, lærer at erkjende det, ville J. undgaae med Ukjærlighed at henfalde til en smaalig Spidsfindighed." Derefter udhævede den berømte Digter det Mærkeligste af sin elskede Lærers og Mesters ikke lykkelige Levnetsløb. J den næste Time vil han betragte Ewalds første Arbeide: "Lykkens Tempel."- Samme Aften læste i Studenterforeningen Justitsraad, Professor Molbek over Holbergske Comedier. Det torde være at ansee som denne høifortjente Lærdes Debut i den nye Stilling han er indtraadt i, som Professor i Literairhistorien. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Paa Læsøe har den 14de og 15de Dennes været Auction over circa 20000 Pund dersteds indstrandede Svinebørster, uden at denne Auction iforveien har været bekjendtgjort i nogen Avis. Ved Kirkedørene var der blot anslaaet Auction over 8000 Pund.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Gaarden Ferdinandinesdahl, forhen Rørdahl kaldet, beliggende 1/2 Miil herfra Byen, med Hovedgaardstaxt omtrent 6 Tdr., og uftit Hartkorn 1 Td., samt 8 Huse, er solgt af de Herrer J. W. og F. C. Faber, til Sognefoged og Selveier Hr. Chresten Dahl i Søndertranders for 8000 Rbd. Sølv og 1700 Rbd. Sedler foruden alle Omkostninger. Faste Eiendomme heri Byen staae ikke i nogen Priis imod som i Randers og Aarhuus. Nylig solgtes heren af de fortrinligste Gaarde, sal. Fru Bøggildsder har sielden gode grundmurede Bygninger og en udmærket Frugthave, for lidet over 5000 Rbd. En Gaard af lignende Beskaffenhed koster i Randers 10 a 12000 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Den almindelige Jndførsel af Steenkul her i Byen, saavel til Kakkelovn, som Skorsteens Brug er uden Tvivl Skyld i at Brændet er faldet saa betydeligt, da godt Bøgebrænde nu kan kjøbes for 6 a 7 Rbd. Favnen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Vinteren har vel begyndt tidlig hos os men endnu have vi kun havt høist ubetydelig Snee. Vor Fjord har næsten uafbrudt lagt i 3 Uger og der er rask Færsel til Nørresundby.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Det beckerske Selskab har bestemt sig til at tage til Randers i Slutningen af Januar og der at give 12 Forestillinger og derefter at gjeste Aalborg og her ligeledes at opføre 12 Forestillinger.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Blandinger. Det er blevet de i Rendsborg garnisonerende Underofficerer tilladt at oprette et dramatisk Selskab, og i Forbindelse med nogle Dilettanter i Vinter at give forestillinger i Skuespilhuset, i den velgjørende Hensigt, derved om muligt at skaffe de Nødlidende af Staden et Middel til Anskaffelse af den fornødne Jldebrandsel.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
J Hr. Cancellieraad Hempels Avis læses under (Forlangt Jndrykkelse.). Den allernaadigste Forordning af 18de April 1732 m. fl. er givet for at beskytte og haandthæve lovlig Eiendom. Mere end nogensinde overtrædes den nu, og Vildttyvene udøve deres Haandværk med en mageløs Dristighed, hvorved de, foruden at røve Andres lovlige Eiendom, kan foraarsage Jldsvaade og skrække dem, som om Natten ikke vente sligt uden for deres Vinduer og straatækte Bygninger. Det var ønskeligt, om vedkommende Kongel. Embedsmænd ville, paasee denne Anordnings Overholdelse, naar Vildttyvene, indbragte de stiaalne Varer til Salg i Kjøbstæderne, og at Port- og Politiebetjenterne maatte blive instruerede om, at opbringe og konfiskere Alt, hvad de fandt ikke at være overeensstemmende med Lovbuddet, som og at opdage og straffe den eller de, der kjøbe og handle med disse Forbrydere.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
En velhavende Borger i Fredericia er pludselig forsvunden, uden at man kan gjette Aarsagen, man formoder imidlertid, af Hypochondri.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
(Forlangt Jndrykkelse.) Paa en Tid, da Kattetyveri - næsten efter aabenys Opfordring - tager saa stærkt Overhaand, troer man at burde advare Publikum i den Anledning og tilraade Enhver, som ei vil miste sine Katte, at gjøre deres Skind ved Klipning ubrugbare for Katteskinderne.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Døde. S. Korfitsen, Silke og Klædekræmmer, 65 Aar; A. J. Nylin, f. Fenshalt; Jfr. A. S. Kruse, 71 Aar; Alle i Kiøbenhavn. Toldcasserer J. C. Kriger, 65 Aar, i Ribe.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Bekjendtgjørelser. Udsalget af Hvedemeel fra Ridemanns Hölle, der forhen har været hos Madame Petersen paa Graven, er nu hos OluChristensen ved Vesteraae, hvor det udsælges i större og mindre Partier til nedsatte Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
At Garvermester Niels Jørgensens Enke, Anne Eskildsdatter og forhen afdøde Mands fælleds Boe, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifte=Retten i Aalborg, den 19de December 1829. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
At Stervboet efter Kjøbmand Janus Ludvig Kragh, i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifte=Retten i Aalborg, den 19de December 1829. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Extra fiint Hvedemeel til billig Priis er at faae i MadamJeegs Gaard ved Vesteraae.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Entree-Billetter til Borgerballet paa Compagnihuset Nytaarsdag, hvortil Indgangen aabnes Kl. 6, kan indtil den 31te Dennes afhentes hos Undertegnede a 7 Mk. Stykker; for denne Betaling gives Musik og Belysning hele Natten, 2 Retter varm Mad, Kage, 1/2 B. god Medok pro Persona og Kaffe og Thee efter Bordet; al anden Fortæring betales aparte. Aalborg, den 21de December 1829. Rybsahm.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Min paaboende Gaard i Flamsted kan faaes tilkjøbs, naar derom accorderes med Eieren G. Winther
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Til en sort Ibenholts Fløite med 5 Sølvklapper ønskes en Kjøber. Den anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Et voliteret Birketræes Chatol og dito Commode kan faaes hos Snedker Østergaards Enke. Fra Pressen er udkommet: Tro, Haab og Kjærlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Julegave for 1829. Fr. Sneedorff Birch. Faaes tilkjøbs for 3 Mk. hos R. Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Undertegnede anbefaler sig med endeel Manufactur-Vare, bestaaende af: ægte Kjöbenhavn skee og andre Bomuldstöier, Klæde, Flanel. Schavler, flere Sorter Törklæder, CambringsJaconet, Schierting, Gardintöier, Fryndser, comleurte Schiertings, coul. Jaconet, Bobinet, Levantin, Kammerdug, Gage, Flospique, fine hvide Piques og andre Vestetøier, sort Slees-Lærred, Hampelærred, hvide, sorte og andre coulBomulds-Strømper, Rasmager-Strømper, fine Mands-Strømper og Sokker, hvide og indsprængte Börne-Stromper, Silke-, Atlaskes- og Florsbaand, guul Nanquin, sorte og coul. Saffians Skind, m. m. Om billige Priser og reel Behandling önsker jeg de, som godhedsfuld ville forunde mig deres Næring, selv maatte behage at overbevise sig. Aalborg, den 19de December 1929. I. H. Levn, Hjörnet af Algaden og Tiendeladen. Damestøvler pelsforede og med smuk Kantning, saavel til Vorne som til Halvvoxne; dito med dito af Sælskind. Mands støvler lange og saa store at de kan paatages over andre Støvler, især nyttige paa Reiser, er til Udsalg hos Undertegnede. For Arbeidets Godhed, der er forfærdiget og fremdeles forfærdiges af mig, indestaaes og sælges til billigste Priser mueligt. J. Høymark, Store Rygade No. 441.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Formedelst anden Bestemmelse er for en honet Familie de gode og beqvemme Værelser, som jeg beboer i anden Etage, at faae til Leie til Paaske Flyttetid, i Urbansgade. A. Rinchler, Bødker. Salede Torst i Fjerdinger faaes hos J. Plaate,
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-21
Proclamata. Creditorerne efter den i Hune Bye og Sogn, Hvetboe Herred, ved Døden afgangne Aftægtsmand Niels Jensen Løth, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og legitimere deres havende Krav. Til Efterretning for enhver Vedkommende bekjendtgjøres herved i Henhold til Placaten af 21de April 1824, at der i Boet afholdes Skiftesamlig her paa Contoiret, Løverdagen den 9de Januar 1830, Formiddag Kl. 10. Kjær og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 16de December 1829. Laa
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-23
Formedelst Postens sildige Komme idag, leveres "Nyeste Post-Efterretninger" først i Morgen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-23
Blandinger. En af vor Tids mærkelige Begivenheder er Bibelens Udbredelse blandt Tyrkerne. Den nys udkomne Missionsjournal meddeler udførlig Efterretning om Bibeludbredelsens Fremskridt i Tyrkiet og paa Morea.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-23
Overadjutant Hatley beretter, at der ved hans Ankomst allerede vare uddeelte 60000 Bibler i de Sprog, som disse Egnes Beboere forstode. Siden har han selv, medens han opholdt sig i Smyrna, uddeelt 11000 Bibler, i Constantinopel over 20000, og i andre tyrkiske Byer et forholdsmæssigt Antal. J Grækenland, fandt han allerede nogle Skoler i en blomstrende Tilstand. Ægina har under Overlæreren Kock (fra Schweiz, en Skole med otte Hundrede Disciple; denne og en anden Skole paa Syra, med 230 Drenge og 60 Piger, roser han meget. Hvor langt lærvilligere - siger han - ere Børnene her end i England, der maa man tvinge dem til at gaae i Skole, i Grækenland maa man tvinge dem til at forlade Skolen.
Aalborg Stiftstidende, 1829-12-23
Jmod Koldfeberen læses i et udenlandsk Blad følgende Middel. Man lægger, naar Febergyset er forbi, et Æg med Skallen i et Viinglas og overgyder det med Rødviin, indtil det er bedækket. Denne Viin taber sin Farve efter 6 til 8 Timers Forløb og bliver ganske blaa, sandsynligviis af den af Æggeskallen indsugede Kalk og andre Stoffer, der synes at udgjøre det specisiske Lægemiddel. Jndtil Feberens Tilbagekomst lader man Glasset være tildækket, tager det første man mærker Febergyset, Ægget af Vinen og drikker denne. Sædvanligt bliver Feberen efter den første Nydelse heftigere, efter den anden er Feberen langt svagere, efter den tredie bliver den ofte ganske borte. Men det er raadeligt, selv naar Sygdommen er hævet, at tage Midlet endnu nogle Gange paa Feberdagen, for at forebygge et Tilbagefald. Derved især udmærker dette Middel sig fremfor andre, at der efter dets Brug sielden indtræffer Tilbagefald. - Som det overhovedet er raadeligt ved Vexelfeberen at lade nogle Paropysmer gaae forbi, inden man søger at standse Sygdommen, saaledes er dette ogsaa at anbefale ved ovenanførte Middel. (Det i gamle Lægebøger brugelige Mærke: Probatum est, tilføies af en Dame, hvis Datter blev helbredet ved Midlet).