Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-18
Udenlandsk. Frankrig. Den Umage Regieringen har gjort sig, for med det gode og ved fornuftige Forestillinger at formilde de unge Folk i Paris imod Haandværkskarlene, er af saa god en Følge, at man nu seer dem at gaae med hinanden Haand i Haand. Meget afstikkende er det, at see en pudret Muscadinsgaae ved Armen af en Arbeidskarl. Derimod forfølges Jacobinerne overalt. De tør nu ikke meere lade sig see paa de store Skuespilhuse, men gaaer paa de smaae Folketheatre i Beaulevards, hvor man ligeledes alt begynder at gjøre Jagt paa dem. En Snees Stykker Jacobiner, som i Antonsforstad udbreedte det falske Rygte: at Conventen gjorde sig færdig til Afreise, ere arresterede. Jacobineren Duhemer bleven beskyldt for at staae i Brevvexel med de fordægtigste Arrestantere i Paris. Merlin af Diedenhofen sagde den 25de Martii i Conventen, at der udenlandsk fra, var ankommen 40,000 Louisdor, som Conventen inden en Maaned ville faae at vide hvortil var sendt. Admiral Kerguelin afsegler om en kort Tid med 3 Linieskibe til Ostindien. En Esscadre paa 4re er bestemt til St. Domingo. Den 24de Martii blev i Conventen oplæst officielle Beretninger, efter hvilken Conventstropperne have erholdt adskillige Fordeele over Stoflet, og den 14de Martii indmarscheret i Chalonne ved Loiren samt den 16de i Montglomme. Den 27de gik Rygtet at en stor Deel af Charettes Armee er overgangen til Sto slet, og som vist, paastaaer man, at Skoflet igien har besadt Chalonne. Knap havde man erholdt Rolighed i Paris, førden herskende Giering, hvis Virkninger er ikke at beregne, igjen paa nye udbrød i særdeles alvorlige Bevægelser. Nogle hundrede Qvinder rottede sig sammen, anholdt andre paa Gaden gaaende, som de tvang at følge med sig til Conventen. Med stor Allarm, opfyldte de Tilgangene og Pladsen uden fra Conventen, samt forlangte at komme for Conventen in Masse. Jmidlertid løb andre Qvindecorps, hvoriblant saaes Karle, omkring igiennem Gaderne, og har en Klokke for ved sig, med hvilken de ringede, opsprengte Døren for Gravillierssections-Forsamlingsstedet, og formerede der en lovstridig Forsamling, som de begyndte med at forelæse Menneskeretighedsartiklerne: at naar Undertrykkelse havde Sted, da var Opstand den helligste og uomgiengeligste Pligt. Conventsdeputeret Delecloy, søgte forgieves med det Gode, at faae dem til at gaae fra hinanden, hvorfor Sikkerhedsndskuddet maatte føie strængere Forholdsregler. Jmidlertid blev Allarmen for Conventen stærkere. Qvinderne skreg: Herunder med Conventen. Denne svævede nogle Øieblikke i Uvished, men besluttede endelig at lade 20 af Qvinderne komme for Skrankerne: Deres Ordfører sagde: "Vi komme for at fordre Brød af Eder. Vi har i Dag kun saaet et halv Pund Brød hver, hvoraf vi umuelig kan leve; da vi kun fortiener 40 Sous daglig, kan vi ikke kiøbe af de andre dyre Spisevahre". Præsidenten svarede: En Forbrydersk Faction har hersket 2 Aar i Frankrig og ødelagt Handelen, men siden den 27de Julii har Retfærdighed fortrykt Tyranniet. Conventens urokkelige Mod vil giøre Folket lykkelig. Overlad Eder ikke til de Sletsindedes Jndskydelser, J vil blive de første Offere derfor. Conventen vil lade give sig Efterretning om Eders Ansøgning. Herpaa gav Boissy d'Anglas denne Oplysning: Atde Sletsindede anvendte alt for at giøre Tilførselen besværlig og Landfolket mistroisk, at Reqvisitionerne bleve forhalede og maatte med Magt indrives, at der daglig i Paris blev omdeelt 1700 Sække Meel, følgelig 700,000 Pund Brød og at den 27de Marts til blev om Morgenen kun 1300 de andre 400 Sække først om Aftenen uddeelt hvorved Brødud, deelingen blev opholdt. Udskuddene skulle søge at forhindre Opløb ved Bagerhusene, med at lade enhver bringe sit Brød i Huset, og de meest Trængende først. J Tilfælde af nye Ophold ved Brød uddeelingen, skal der uddeeles Tvebakker, hvoraf Paris har Forraad. Perin sagde: At der i de 3 sidste Maaneder var kommen til Paris 50,000 Fremmede, som maatte bortskaffes, naar de ikke havde noget den at bestille, og at de Rige, som kunne betale Kiød, maatte tage mindre Brød, og overlade det til de Fattige. Brødmangelen skal og virkelig være meget stor i Paris. Fortvivlelse maae endelig bemægtige sig Qvinderne, som hiemme blive plagede af deres Børn for Brød, og som efter at have staaet 3 a 4 Timer for Bagernes Huse ei faae noget. En sildigere Efterretning af 30te Martii siger at Opløber, den 27de bestod af meere end 2000 Qvinder, som vel bleve skildte fra hinanden, men der herskede dog hele Aftenen stor Uorden og Allarm i alle Sectioner; endelig gjorde en stærk Regn Gaderne tomme, Om Natten blev alle Anførere for Oprørerne arresterede, som man, uagtet den store Dyrhed, fandt alle drukne af Viin og Brændeviin. Der vedbliver dog at herske en stor Giering, da Folket veed, at Paris har kun fra en Dag til den anden at leve af, og at, naar der i Dag ikke kommer Meel, de da i Morgen ikke har noget at leve af, og det i en Stad, hvor de trefierde Deele af Jndvaanerne leve af Brød. Merlin af Douay foreslog Conventen den 28de Martii følgende Decret. 1) At sammenkalde Folke forsamlingerne til 20de April for at udnævne Bælge: re, som skal vælge de Deputerede til den lovgivende Forsamling. 2) Jnden 4 Dage skal Lovgivningsudskuddet bestemme de Stæder, hvor Valgforsamlingen skal holdes. 3) De til den lovgivende Forsamling, valgte Deputerede, skal træde sammen den 20de Maii og saasnart de har constitueret sig, hører Conventen op. 4) Den 29de April forsamler vælgerne sig, og udnævner Candidaterne, hvoraf de executive Conseil, Departementsforvalterne o. s. v. skal bestaae. 5) Conventen decreterer som en Grundsætning, at den lovgivende Forsamling skal dirigere Politiet og den bevæbnede Magt i den Meenighed de holder det res Forsamlinger, at de Meenigheder som bestaae af over 100,000 Mennesker skal deeles i 2 Sectioner, og saaledes efter Forhold i flere, hver til 50,000 Mennesker, samt at Folkeselskabet i hver Meenighed eller Section skal bestaae af samme Meenighed. Dette Decret blev under et almindelig Raab: Republiken leve, beordret til Trykken, og i 3 Dage skal Conventen diliberere derover, og bestemme, om den skal ophøre. Efter den 5te Punct vil Paris ongesær komme til at udgiøre 12 Sectioner.