Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-11-03
Hertugdømmet Holsteens Provinsialstænder. No. 2 af Tidenden for Hertugdømmet Holsteen, Provinsialstænder indeholder Stænderforsamlingen, Adresse til Hs. Majestæt Kongen. Forsamlingen ansaae det som sin første og ufravigeligste Pligt, af lerunderdanigst at nærme sig Hs. Majestæts hellige de Trone, for at bringe Fyrsten dens ærefrygtsfulde ste Hylding og oprigtigste Tak. Hs. Majestæts derpaa meddeelte Svar udtrykker det Allerhøieste Ve behag hvormed denne Adresse er blevet modtaget J Stænderforsamlingens tredie Møde den 8de f. M. forkyndte Præsidenten, at der af forskiellige Medlemmer vare indløbne flere Forslag, for at beslutte følgende Petitioner: 1. At alle Embedsmænskulle sættes paa lige Sold: 2. Samme Forslamed den Tilsætning, at en saadan Sporteltaxt skulde fastsættes, hvorved der indkom nok, for at kunne lonne alle Embedsmænd, 5. At Brandforsikkringen Status skulde revideres; 4 og 5. To Forslag om at udstede en nye Tyendeforordning; 6. Om Forhindring af vilkaarlig Fængsling og om Forhørets Udsættelse af den Fængslede; 7. J Anledning af Konfervationen af de Familiesteder, der efter § 15 Forordningen af 19de December 1804 bleve at vedligeholde. Udkastet til den nye Toldforordning var trykt og skal uddeles blandt Forsamlingens Medlemmer. Den Kongelige Kommissarius motiverede Udkastet om de oekonomiske Forholds Anordning for Straffeanstalten i Glückstadt. En Kommittee blev i denne Anledning udnævnt, bestaaende af de Herrer Overretsadvocat v. Prangen, Etatsraad Wiese, Grev v. Ranzau, Geheime-Konferentsraad v. Brock. dorff og Grev v. Reventlou til Farve. En Tilfor ordnet foredrog derpaa det forhen nævnte Andragende om Forhandlingernes Offentlighed. Flere Stemmer yttrede sig paa samme Maade og skrivt lige Andragender i samme Aand vare indløbne. En anden Tilforordnet talte herimod og bemærkede, at det Øieblik var ikke forhaanden, hvor man kund bede om Offentlighed; de Tilforordnede vare ikke forsynede med parlamentariske Kunskaber. Han andropaa dette Forslags Forkastelse. Af flere Tilforordnede bemærkedes, at en stor Deel af deres Kommittenter deelte denne Anskuelse. Flere Stemme yttrede sig herimod. En anden Tilforordnet meente, at man herved ogsaa maatte tage i Betragtning, at ved Forhandlingernes Offentlighed vilde man ikke være i Stand til at yttre sig saa frit, som nu Flere androg paa en Kommittee over denne Sag Præsidenten opfordrede Forsamlingen til Afstemning, om en Kommittee skulde udnævnes eller Andragendet forkastes. Fleertallet stemmede for en Kommittee, hvortil valgtes de Herrer Grev v. Reventlow Criminil, Etatsraad Falck og Overretsadvocat Lock Derpaa forelæste den Tilforordnede, der havde indbragt Forslaget om Handelsreisende, sit Andragende. Kommissarius bemærkede, at man i denne Henseende snart turde vente et Lovudkast. En Kommittee blev i Anledning af sidstnævnte Forslag valgt, bestaaende af de Herrer Etatsraad Wiese, v. Lengercke og Lorenzen. Stænderforsamlingens fierde Møde den 9de October. En Tilforordnet var ved en uventet Familie tildragelse forhindret i at møde. En Tilforordnet giorde et Forslag om at beslutte en Ansøgning om at Skolelærer-Seminariet i Kiel atter sattes i Virksomhed. Den Tilforordnede, der havde foreslaaet en almindelig Sporteltaxt og faste Befoldninger for Embedsmændene, motiveerte sit Forslag. Tre Medlemmer bleve valgte til en Kommittee herover: de Herrer Kammerjunker v. Neergaard, Etatsraad Fald og Grev v. Reventlow Eriminil. Andragendet omen Petition angaaende Revisionen af Statuterne for Forsikkringsanstalterne for Mobilier, blev dernæst motiveert. Den herover udnævnte Kommittee bestaaer af de Herrer v. Halem, Grev v. Baudissin og Sognefoged Engelbrecht. Endelig bleve Grundene for en nye Tyendeforordning anførte. Ti Medlemmer af Kommitteen over denne Gienstand, bleve valgte: de Herrer Kammerjunker d'Aubert, Grev v. Reventlow til Farve og v. Halem. Stænderforsamlingens femte Møde den 13de October. Den Kongelige Kommissarius tilmeldte Forsamlingen, at et allerhøieste Reskript var indløbet, hvorefter Hs. Majestæt Kongen med allerhøieste Velbehag havde modtaget den holsteenske Stænder, forsamlings Takadresse. J Anledning af Hofjægermester Grev v. Holsteins Udtrædelse bekiendtgjorde Præsidenten, at, efter en Meddeling fra den Kongelige Kommissarius, den første Stedfortræder, Godsbesidder Schrøder fra Grabau allerede var indkaldt Derpaa udviklede Proponenten Forslaget, angaaende Forsikkringen af den personlige Friehed mod uretfærdige Fængslinger. Fra flere Sider bemærkedes herimod, at en Lov, som den foreslaaede, gjordes ikke nødig. Jntet nød hos os mere Agtelse end den personlige Friehed i Tilfælde af det betegnede Slags. Det vilde i ethvert Tilfælde være det Bedste, at oppebie den almindelige Criminalforordning, som man var betænkt paa. Den Kongelige Kommissarius yttrede ved en særdeles dertil givet Anledning, at man vistnok havde en Revision af Straffelovene til Hensigt, men at en saadan, ved det høist vanskelige Arbeide ikke saasnart kunde forelægges Stænderforsamlingen. Præsidenten opfordrede nu til en Afstemning, om der skulde nedsættes en Kommittee til Prøvelse af det nævnte Forslag, eller ikke. En betydelig Fleerhed stemmede derimod og Forslaget blev altsaa betragtet som forkastet af Forsamlingen. Nu fulgte et andet Forslag af samme Proponent: om Jnddragningen af Familiesteder, som havde fundet Sted paa adelige Godser, og deres Gienoprettelse. Herimod gjordes ogsaa flere Jndvendinger. Præsidenten bragde nu til Afstemning, om dette Forslag skulde nærmere prøves af en Kommittee. Ved Stemmefleerhed besluttede Forsamlingen, at ingen Kommittee skulde vælges. Nu motiveredes Forslaget, om Skolelærerseminariets hurtige Atter=Oprettelse i Kiel. Dette Andragende fandt fra flere Sider Understøttelse, omendskiøndt Meningerne om Maaden, paa hvilken dette Jnstitut paa det Hensigtsmæssigste atter kunde sættes i Virksomhed, vare deelte. Præsidenten bragde til Afstemning, om en Kommittee skulde med Hensyn til dette Forslag nedsættes; hvilket bejedes. Til Medlemmer valgte Forsamlingen Hr. Grev v. Baudissin, Hr. Provst Callisen og Hr. Grev v. Reventlow til Farve. Den Kongelige Kommissarius indførte derpaa Hr. Etatsraad Jensen som den Kongelige Embedsmand, der var blevet ham tilforordnet for Forhandlingerne over Toldforordningen, og foredrog derpaa en summarisk Oversigt af de Grundsætninger, hvorpaa denne nye Forordning var bygget. Forsamlingen tiltraadte derpaa Præsidentens Andragende, at udnævne en Kommittee til Prøvelse og Bedømmelse af Udkastet over en nye Toldforordning, hvortil følgende elleve bleve valgte: Hr. Schwerdtfeger, Hr. v. Lengercke, Hr. Schweffel, Hr. Kammerherre v. Bülow, Hr. Overretsadvocat v. Prangen, Hr. Sognefoged Dührsen, Hr. Paap. Hr. Etatsraad Wiese, Hr. Lorenzen, Hr. Sognefoged Engelbrecht og Hr. Etatsraad Falck.