JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Churer-Avis af 18de September melder: Vi erfare af en tilforladelig Kilde, at Øvrigheden i Feldkirch for kort siden fra den k.k. østerrigske Regjering i Jnnsbruck har faaet den Opfordring at sørge for Locale for en, omtrent 1,200 Mand stærk Bataillon Kejserjægere; disse skulle i Forening med de allerede nu i Voralbjerget stationerede Tropper være bestemte til at haandhæve Spærringen mod Svejz, hvis denne nemlig skulde blive besluttet af de i Svejz residerende Gesandter fra de allierede Magter, hvilket dog hidindtil endnu ikke er skeet. – Jfølge et til Feldkirch indsendt Hofkammer-Decret, dateret den 1ste September, skal Spærringen, forsaavidt den virkelig bliver anordnet, ikke alene udstrække sig til Varer, men ogsaa til Mennesker og Qvæg. Jngen Svejzer skal tilstedes Adgang til de k.k. Stater, ikke engang naar han blot har Forretninger paa Grændsen. Dette vilde dog blive lige saa trykkende forVoralbergerne som for selve Svejzerne.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Sverrig. Stokholm, den 30te September. – Den svenske Stats-Tidende Nr. 227 indeholder følgende officielle Meddelelse: J et norske Statsraad holdt den 25de dennes, samt som en Følge af den kongelige norske Regjerings da foredragne underdanige Meddelelser: 1) af afvigte 8de Juli, at den norske Regjering, har tilstillet Stor-Thingets Præsidentskab bevidnede Afskrifter af de Forhandlinger, som oplyse hvad der har tildraget sig, saavel i den norske Regjering i Christiania, som i Stats-Raadet i Stokholm, i Anledning af Hs. M. Kongens under afvigte 2den Julii fattede Beslutning om Stor-Thingets Opløsning 2) af den afvigte 12te Juli, at Odels-Thinget, under den 8de samme Maaned, besluttede at tiltale for Rigsretten Minister Løwenskjold, samt 3) af den 9de dennes, indeholdende underdanig Meddelelse af den i Rigsretten mod Stats-Minister Løwenskjold fældte Dom behagede Hs. Kongl. Majestæt naadigst at tilkjendegive og befale som følger: Kongen har kun derfor antaget Grundlovens 80 S. fordi Han i sammes Jndhold har fundet Sig ene tillagt den Rettighed, at opløse det ordentlige StorThing, naar det i tre Maaneder har været forsamlet. Hs. Majestæt bør anvende denne Ret, naar StorThingets Medlemmer undlade, fremfor Alt, at behandle de Kongelige Propositioner, grundede paa Landets Jnteresse, som Folkets Vel. Da Kongen bevilgede Nationen de udstrakte Forrettigheder, som indeholdes i Grundloven af 4de November 1814, samt i Rigs-Acten af 1815, var Hs. Majestæt langt fra den Tanke, at Stor-Thingets Medlemmer kunde, førend Aarhundreder vare henvundne, tabe Erindringen eller Traditionen om de Rettigheder, som Freds fordraget i Kiel tilkjendte Kongen af Sverrig. At ville indlade sig paa en Prøvelse af Hs. Majestæts grund lovmæssige Rettigheder, for at søge at omgaae dem, vilde være at bemyndige til at komme tilbage til nævnte Fordrag. Sjette Artikkel af Conventionen i Moss bestemmer, at ingen maa kunne tiltales, middelbart eller umiddelbart, for de Meninger, mod begge Rigernes Forening, som han har yttret for bemeldte Conventions Afslutning. Denne Artikkel, samtykt paa de norske Befuldmægtigedes Begjæring, indeholder paa engang en Erkjendelse af den Dadel, som de have fortjent, der have indledt det norske Folk i en Krig mod Sverrig, og et Beviis paa at dette Rige, som dets Konge ikke havde nogen anden Hensigt end den, i politisk Henseende uopløselig at forene de tvende Nationer, forkastende fra det svenske Folks og dets Konges Side enhver Tanke om Gjengjældelsesret mod Krigens Ophavsmænd.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Da Odels-Thinget har ladet Stats Ministeren, indstævne for en Rigsret, for største Deelen bestaaende, af samme Forsamlings Medlemmer, som ansaae sin Opløsning for at være skadelig, har det derved gjort hele Stor-Thinget til Dommer i egen Sag. Det har saaledes udøvet en løvstridig, i Stedet for en lovmæssig Handling, og det har til samme Tid fornærmet Kongens Forrettighed. Det er klart, at den Stor-Thinget tilkjendte Rettighed, at lade sig forelægge Regjeringens Protocoller og Forhandlinger, ikke kan strække sig til andre end dem, som ere gaaede forud for Stor-Thingets Aabning, saaledes har denne Ret hidtil været forstaaet og udøvet. Denne Ret tilat revidere, er efter vedtagen Skik blevet tilkjendt det næstfølgende ordentlige Stor-Thing, i den Hensigt, at samme maa med fuldkommen Sagkundskab, Retfærdighed og Upartiskhed kunne bedømme Regjeringens Forholdsregler, i Stedet for at lade sig lede af Forudsætninger eller af usandfærdige Rygter, Men dette Øjemeed vilde aldeles forfejles, hvis StorThinget ansaae sig berettiget til at fortolke Grundloven saaledes, at dets Fleerhed kunde lade indstævne for en Domstol, hvis fleste Medlemmer høre til StorThinget, de Embedsmænd, som ei havde fraraadt en Forholdsregel, som mishagede Forsamlingen, fordi den angik det selv. Dette vilde være enten aldeles at berøve Kongen sine Raadgivere, eller at forhindre Hans Majestæt i nogensinde at anvende de Forrettigheder, som Grundloven har tilkjendt ham som Rettigheder og paalagt ham som Pligter. Kongen har aldrig indhentet den norske Regjerings Tanker angaaende Opløsningen af de forhen holdte Stor-Thing. Naar Hans Majestæt var nærværende ved deres Slutning, har Hans Majestæt holdt sig indenfor den 80 §'s Forskrivter, samt ganske simpelt i Statsraadet, uden at æske dets Medlemmers Tanker, tilkjendegivet sin Villie paa en bestemt Dag at slutte Stor-Thinget; hvorefter der er blevet givet Befaling til at offentliggjøre, at Forsamlingen den følgende Dag skulde opløses.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Kongen forventer alligevel, at en paa Grundlovens Bydende støttet Udøvelse af begges Pligter skal fjerne alle fremtidige Vildfarelser, samt jevne alle Slags Misforstaaelser mellem Statens højeste Myndigheder, der ikke bør have noget andet Maal for Øje, end en fælleds Medvirkning til Bortryddelsen af enhver Uretfærdighed, til bestandig befæstelse af den offentlige Sædelære, som hæver Nationen til en Æres høide, hvorpaa saa mange Folk have skjænket Verden, et Forbillede.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Kongen betragter saaledes de nu opstaaede Tvistighedsspørgsmaal som de, der bør blive nyttige, fordi derved aabnes en Udvei til at give fremtidige Stor-Things Beraadslaaninger en mere passende Retning; og det er i Haab herom at Hs. Majestæt erklærer: Det omhandlede Spørgsmaal er juridiske og politisk. Dets politiske Deel tilhører Kongens Bedømmelse og Afgjørelse. J Kraft af Grundloven er Han Vogteren og Forsvareren af Nationens Ret. Han er Folkets bestandige Repræsentant, for at opretholde dets paa Statsforfatningen grundede Rettigheder og Garantier, og det paaligger Kongen at opfylde denne Bestemmelse. Derfor erklærer Hans Majestæt : at ovennævnte magtpaaliggende og alvorlige Grund stedse vil forbyde Ham at taale nogen Fornærmelse eller Mistydning, det være af Grundloven i Almindelighed eller særskilt af den kongelige Forrettighed, hvilket udgjør en væsentlig og nødvendig Bestanddeel af Nationens Garantier og Rettigheder.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Da Spørgsmaalets juridiske Deel engang er blevet afgjort, tilhører den ikke meer Kongens Medvirkning uden i de af Loven fastsatte Tilfælde. Men da der paa den ene Side er opstaaet Spørgsmaal i Henseende til den lovgivende Magts Rettigheder og Kongens Forrettighed, samt paa den anden Side Misforhold imellem den almindelige Lovs Forskrivter, angaaende Dommer-Competentsen, og de i denne Hensigt af Rigsretten antagne Grundsætninger ere i Strid med Loven, hvilket Kongen ej kan tilstede, har Hs. Majestæt besluttet derom, saavel med Hensyn til Grunden som Formen, at raadslaae med næste ordentlige Stor-Thing, og det af den Grund, at det sidste Stor-Thing, som eenstemmig Anklager, har været Dommer i egen Sag. Kongen troer i dobbelt Henseende at være forpligtet til denne Fremgangsmaade, paa Grund af den Ret til lovligt Værn, som alle Statens Embedsmænd, ligesom alle andre Medborgere besidde, uden at burde udsættes for nogen systematisk Forfølgelse.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Efter alle ovenanførte Grunde anbefaler KongenSin norske Regjering at tage under Overveielse de Forandringer i Reglementet for Rigs-Retten af den 18de September 1815, som bør foreslaaes, helst med Hensyn til Rigs-Rets=Medlemmernes Ansvarlighed, til Offentligheden af deres Stemmegivninger; ligesom ogsaa Loven af 7de Juli 1828, indbefattende Straffebestemmelserne for Stats=Raadets og den høieste Domstols Medlemmer for Embedsforbrydelser. samt for Stor-Thingets og Rigs-Rettens Medlemmer for de Forbrydelser, de som saadanne kunne begaae; ligesom ogsaa Tydeliggjørelsen af de særskilte Paragrapher i Grundloven, som kunne udfordres for at sikkre Hs. Majestæts Raadgivere, Statens Embedsmænd, samt Nationen i Almindelighed de nødvendige Garantier mod vilkaarlig Behandling.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 4de Octbr. Vi omtalte nylig, at denne Stads Frue Kirke havde erholdt sit Orgel sat i en saadan Stand, at det maatte glæde enhver Ven af den offentlige Gudstjenestes Højtidelighed; men derimod savnede Kirken en Organist, som kunde behandle sit Jnstrument nogenlunde overeensstemmende med Tidens Fordringer. Det er og saare behageligt at kunne tilføje, at dette Savn nu er afhjulpet, idet Hr. Fr. Foersom junior, der hidtil var Organist ved Hospitalskirken og forestod interemistisk Orgelspillet i St. Hans Kirke, nu er beskikket til Organist ved Frue Kirke. Han er en Elev af sin Fader, Organist Foersom sentor, (der nu i 46 Aar saa hæderligen har bestyret Organistjenesten ved St. KnudsKirke), og har allerede gjort sig bekjendt ved flere Compositioner, der vidne og Studium og Talent, for Composition.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Her er megen Tale om, at den i Gaars-Avisen, omtalte Bedrager skulde fra Kjøbenhavn være passeret igjennem Corsøer, hvorfra han skulde have fortsat Reisen med Dampskibet "Løven". Flere Criterier synes imidlertid at tale imod denne Efterretning, hvis Paalidelighed iøvrigt snart vil blive oplyst.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Kjøbenhavn, den 7de October. Det har behaget Hans Majestæt Kongen under 24de September 1836 at tillade Generalconsul Dumreicher i Egypten at anlægge og bære den ham afHans Majestæt Kongen af Würtemberg forundte Orden, som Ridder af den würtembergske Krone.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Befordringer. Under det Slesvig=Holsteen-Lauenborgske Cancellie Under 27de Septbr. har Hs. Majestæt, allernaadigst udnævnt den hidtilværende Jnterims Physicus i Staden og Amtet Rendsborg, Doctor i Medicinen og Chirurgien, Theophilus Christian Casper Esmarch til Jnterims-Physicus i Staden og Amtet Flensborg; ligeledes har Hs. Majestæt bekræftet Valget af den hidtilværende Præst i Hall stedt og Schobull, Johannes With til Præst i Hohenaspe, den hidtilværende Collaborator ved den lærde Skole i Rendsborg, Adolf Gotfred Henrik Nielsen til anden Capellan ved Alstadter Kirken i Pløen, og den ordinerede Candidat i Theologien, August Cirsovius Heimreich til Archiadiaconus ved St. Marie Kirke i Rendsborg.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Kjøbenhavn, den 7de October. Af de med Posten i Morges Kl. 53/4 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere de Nyheder, de indeholde.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Spanien. – Et overordentligt Rummer af Gaceta, af 21de f. M., indeholder tvende Beretninger om Brigaderen Alair's Seier over Gomez. Den første hidrører fra Byen Provencios Alcalde og lyder: Jeg modtager netop nu (den 22de Kl. 12 om Middagen) et Bud fra Villarobledo. Han melder, at have seet Valpladsen bedækket med fjendtlige Liig, og at 1360 Fanger holdes indespærrede i det derværende Kloster. Dronningens Tropper forfølge Levningerne af Gomez's, Cabreras og deres Staldbrødres Bander, der have ladet en stor Deel af deres Bytte og Bagage samt tvende Feldtstykker blive tilbage i Villarobled. – Den anden Beretning er fra Postmesteren i Villalobo, af 21de f. M., om Morgenen Kl. 4, og lyder saaledes: "Man melder mig netop nu, at Rebellerne under Gome, ere blevne slagne mellem Pinars Mejeri og Villaquijedo af Dronningens Tropper, og have mistet 1500 Fanger samt tvende Feldtstykker. Gacetat tilføjer: "Skjøndt der endnu ikke er indløbet nogen officiel Meddelelse om hiin Begivenhed, anseer Regjeringen det dog for passende at offentliggjøre disse Jndberetninger, forat komme Publicums Spænding imode. Saasnart Embeds-Jndberetningen indtreffer, skal den strax vorde offentliggjort: De sidste Efterretninger fra Madrid, af 21de f. M., indeholde Følgende: Et Antal anseete Borgere i Madrid have udstedt en Petition til Regjeringen, hvori denne ansøges om ikke at taale de politiske Clubbers Gjenopkomst, da det var disse, der i Aarene 1822 og 1823 allermeest skadede Frihedens Sag. Man venter at see et Exempel statueret paa nogle carlistiske og republikkanske Jntriganter, 60 Jndivider, for det meste Fremmede, der mistænktes for republikkanske Planer, ere bortfjernede fra Madrid, og man har tilkjendegivet General Don Pedro Mende Vigo, at han vilde blive udstrøget af Armeelisten, hvis han ikke strax adlød befalingen, derfor viser ham til Badajoz. General Espartero, som endnu ligger syg, er udnævnt til ViceKonge af Navarra og til General-Capitain i de baskiske Provindser.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Portugal. – Ved de sidste Efterretningers Afgang fra Lissabon den 23de f. M., herskede der uforstyrret Rolighed; imidlertid maa man dog være fattet paa en snarlig Forandring af Tingenes Stilling, da Revolutionen er aldeles upopulair, og skjøndt den uden videre er blevet beediget overalt i Landet, erden dog de Fleste imod. Ogsaa i Oporto var Constitutionen formelt blevet proclameret, men uden at man havde viist ringeste Beggeistring for samme. Paa Grund af en temmelig almindelig contrarevolutionair Stemning, have Ministrene, der af alle Kræfter maae stræbe at opretholde Constitutionen, begyndt at forstærke de i Hovedstaden garnisonerende Troppers Antal; de have ogsaa ladet nogle Kanoner bringes fra Santaren til Lissabon. Dronningen er blevet syg, men det synes ikke af nogen Betydning, da der ikke udgives Bulletiner. Hun havde vægret sig ved at modtage nogle Officerer, der kom for at retfærdiggjøre deres Forhold ved den sidste Opstand, og hun syntes beredt til ufortøvet at forlade Palladset i Belem og begive si om Bord paa det brittiske Linieskib Malabar, hvis nemlig Forholdene skulde vække Frygt. Hertugen af Tercetra havde allerede søgt et Tilflugtsted paa hiint Skib, men var strax efter vendt tilbage til sin Bolig paa Landet. Dronningens Gemaal, Prinds Ferdinand, har protesteret mod Dronningens ufrivillige Antagelse af Constitutionen, og har ved en Skrivelse nedlagt den ham overdragne Commando over Hæren, hvis Overtagelse havde formeret hans Upopularitet i en høi Grad. – Hertuginden af Braganza har ogsaa under de nuværende Omstændigheder handlet overeenstemmende med sin ædle Characteer. Skjøndt man vil vide at Dronningen ikke altid har behandlet hende med tilbørligt Hensyn, og skjøndt det ikke har manglet paa Folk, der have stræbt at fjerne Moder og Datter fra hinanden, har dog Don Pedros Enke paa det Bestemteste erklæret, at hun under ingen Omstændigheder vil forlade Dronningen, men dele hendes Skjæbne, hvilken end denne maatte vorde. Denne Erklæring har hun afgivet skrivtlig, og Portugals tidligere Regentinde, Jnfant inden Donna Jsabel Marie, har fulgt hendes Exempel.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Yelva, Drama; og Michel Perrin, Vaudeville.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
J Morgen Aften opføres: Familien Riquebourg, Drama i een Act af Scribe, oversat af Hr. Prof. J. L. Heiberg; og Syjomfruerne i Charlottenlund, original Vaudeville i een Act af Hr. Skuespiller Th. Overskou (første Gang). Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Reisende. Hidkomne den 4de October, Krigsraad, Toldkasserer Klem fra Nakskov, Contoirist Marker, Stud. Theol. Lind fra Rønne, Præst Barets, Proprietair v. Munchhausen fra Helsingøer, Viinhandler Ross fra Roeskilde, Snedkerm. Hansen fra Odense. Proprietair Sønichsen fra Ringsted.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Dampskibet Frederik den Sjette, ankom fra Travemundeden 6te October, medhavende: Frøkenerne Kleinworth og Fischer, Kjøbmændene Poulsen med Kone, Lilieborg, Lund, Ullberg, Fleisheim og Møller, Cand. Med. Palman, Gartner Didrichs, Søemand Anderson.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Literaire Anmeldelser. Concordia, Nr. 41 indeholder : redigeret af Claudius Rosenhoff. Det sorte Hoved. Den vilde Pige. Af F. J. Hansen. (Fortælling af Wilhelm von Ludemann.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Visiten hos min Tante. – Anekdoter. – Regne opgave. Geographisk Gaade. Vers i Confirmanters Stambøger, a. – Subskription paa ovennævnte Ugeblad, der tilbringes Subskribenterne for 3 Mk. Qvartalet, modtages hos Dhrr. Boghandlere Reizel, Schovelin og Høft.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Blandede Avertissementer. At Kjøbmand Jacob Møller af Hirschholm, under 28de forrige Maaned, har erholdt sit til Skifterettens Behandling opgivne Boe extraderet, det bekjendtgjøres herved. dirschholms Amtstue, den 4de October 1838. C. H. Lys.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
En agtet Familie her i Staden burder een eller drenge i Pension. Ved stadigt Tilsyn med Be men førsel og samvittighedsfuld Omhu for deres Vel. Hr. milien stedse gjort sig afholdt af de den betroede Børn og været saa heldig, at erhverve sig deres Nærmestes Tilfredshed. Billetter mrkt. V. H. Nr. 34, modtages paa dette Blads Contoir.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
At Udsalget fra Undertegnedes Vardug- og Gulvtæppe Fabrik Dags Dato er henflyttet til Hjörnet af Høibroplads og lille Kirkestræde Nr. 42, 2den Sal, hvor tillige alle Bestillinger modtages og effectueres, tillader jeg mig herved at bekjendtgjøre. Kjöbenhavn, den 1ste October 1836. J. F. Meyer. J. F. Meyer. Sælges.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Probat Urteolie til Haarets Forskjønnelse, Vedligeholdelse og Væxt, opfundet og produceret. Carl Meyer. i Freiberg i Kongeriget Sachsen. Allerede i flere Aar er denne Urteolie næsten i hele Europa bekjendt som det meest udmærkede Lægemiddel mod Haaraffald og til Haarværtens Fremme, hvorpaa saavel den betydelige Afsætning, som de talrige Attester, der ligge til Gjennemsyn hos enhver af mine Herrer Commissionairer, er de bedste Beviser. Dernæst gjør den Haarene meget smidige, giver dem en skjøn Glands og befæster dem, idet den formedelst sin Fiinhed trænger ind i Porerne, og saaledes nærer og styrker Haarrødderne, samt forhindrer Haarets tidligere Graanen. Tesuden udmærket den sig ved sin Lugt. Dette fortræffelige Middels Virkning er vel allerede tidligere i disse Blade blevet tilstrækkelig beviist ved legaliserede Attester, dog anføres her flere mig nyligen tilstillede Vidnesbyrd, der maa tjene som et nyt talende Beviis for min Urteolies Ubedragelighed. For tilstrækkelig at forebygge alle Forfalninger og Forvexlinger, med andre courserende Urteolier, har jeg ladet forfærdige Glas, med den Jndskrivt: Krauteral von Carl Meyer in Freyberg, endvidere ere Glassene forseglede med Bogstaverne C., og forsynede med engelske Congrevetryks Eliquets, hvilket for beder gunstigst bemærket.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Af denne Urteolie befindes det eneste Oplag for Danmark hos Hr. Urtekræmmer C. A. Been, Norgesgade Nr. 191, i Kjøbenhavn, hos hvem den erholdes ægte og efter portofri Reqvisition for 2 Rbd. rede Sølv pr. Glas.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Brugs-Anviisning. 1. Man betjener sig dagligen af denne Olie, helder hvergang 12 til 20 Draaber i Haanden, og indgnider Hovedet tilbørligen dermed. Hver tredie Dag renses det indgnedne Sted omhyggeligen med Sæbevand, for at Olsens Jndtrængen paany Carl Meyer. kan bevirkes. Attest.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Af alle hidtil bekjendte Midler til Haarværtens Fremme kan jeg med fuld Ret anbefale den af Hr. Meyer i Freiberg, opfundne Urteolie.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
J længere Tid led jeg betydeligt ved Haaraffald, saa at der allerede viste sig blottede Steder, jeg brugte flere Midler derimod, uden at jeg sporede Hjelp, uagtet disse mangfoldige offentlige Lovpriisninger. Efter flere af mine Venners Raad lod jeg mig ogsaa bringe et Glas af Hr. Meyers Urteolie, hvilket jeg benyttede med de heldigste Følger. Jeg kan derfor ikke undlade, hermed at bevidne dette offentlig, og anbefale dette udmærkede Middel til behagelig Opmærksomhed. Theodor Løbel fra Altenburg, den Tid i Freiberg. Attest.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Efterat jeg til min største Tilfredshed har brugt to Glas af den af Hr. Meyer i Freiberg opfundne Urteolie imod et paafaldende Haartad, saa bevidner jeg dette paa Forlangende ret gjerne, og kan anbefale den til enhver Lidende, som en Haarrødderne overordentlig styrkende Olie. Schlem ved Schneeberg, den 9de April 1836. Friedrich Traugott Tipper. Attest.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Den af Hr. Urtekræmmer Been forhandlede Urteolie til Haarets Forskjønnelse, tilberedt af Carl Meyer i Freiberg, har jeg ved Undersøgelse befundet ikke at indeholde metalliske, skarpe eller andre ved dens Forbrug skadelige Jngredientser, og der er derfor fra Sundhedspolitiets Side Jntet imod dens Udsalg og Bekjendtgjørelser desangaaende i de offentlige Tidender. Kjøbenhavn, den 28de Februar 1836. B. Hoppe, Stadsphysicus. P. Chr. Deichmann & Comps.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Chocolade fra Fabrikken Elisabets Minde. udarbeidet ved Dampkraft i lukkede Maskiner til den allerfuldkomneste Fiinhed, sælges hos nedenstaaende Kjøbmænd, til bestemte Fabrikpriser, nemlig: H. S. Karup i Frederikshavn. A. L. Nielsen i Nyborg. M. J. Brandt i Assens. N. Deichmann i Sæbye. v. Spreckelsens Boutik i Aalborg. Th. Classen i Faaborg. Baagøe i Svendborg. A. Lund i Thisted. J. H. Heidenheim i Nysted. O. Claudi i Løgstør. P. Berg i Nykjøbing v. Falster. R. Andrup i Lemvig. S. H. Hofmeyer, eforeveling. S. Buchvald i Viborg. H. C. Gram i Randers. O. Grum i Farve. L. C. Smith i Aarhuus. S. F. Sørensen i Vordingborg. O. Valentin i Skjelskjør. Colding i Ebeltoft. L. W. Høyer i Horsens. P. Grundtvig i Ringsted. J. C. Boesen i Weile. Trounier i Sorøe. C. F. Møller i Colding. O. R. Strande i Slagelse. P. Nyboe i Ringkjøbing. N. P. Stausholm i Holbek. H. J. Müller i Ribe. Thorsen i Hillerød. N. Jensen J. Sohn i Haderslev, E. B. Hilligsøe i Helsingøer. D. Damm i Apenrade. H. F. Olivarius i Nestved. Petersens Wittwe i Sønderburg, R. H. Caspersen i Corsøer. J. F. Petersen i Odense. Til Dhrr. Kjøbmænd i de Byer, hvor der en findes fuldstadigt Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig ved Nørrevold Nr. 228, i Boutiqven, i Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Administrationen for P. C. DeichmanneFabrications-Handel.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Theehandel. I Houtiken i Frimurerierns Bygning, d. 34 i bage prindsensgade, hvor der brud, saavidt mig bekjendt, 2 er Tilfældet paa noget andet Sted her i Byen, ene og alene handles med Thee, er, som en Følge af den idag paa de asiatiske Compagnie afholdte Auction, Prisen pr. Contanfor den ordinaire Congo Nr. 3 forhøiet til 3 Mk. 6 Sk. hvorimod de øvrige forblive uforandrede, nemBohe 4 Mk. 10 s.; Congo Nr. 1. 6 Mk.; Nr. 2. 3 Mk. 8 Sk.; Kampoy 7 Mk. 8 Sk. rede Sölv pr. Pd. Kjöbenhavn, den 28de Septbr. 1836. N.B. Perch.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Bekjendtgjörelse. At mine Udsalgspriser paa de forskjellige Sorter Compagnie-Theer, ifölge den af det asiatiske Compagnie nyligen afholdte Auction, ere uforandrede og iøvrigt ansatte lige billige med Nutidens Priser, bekjendtgjör jeg herved. Kjöbenhavn, den 4de Octbr. 1836. H. P. Sundorph. Hjörnet af Boldhuusgaden. og Gammelstrand.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Theehandel. Af sidste asiatiske Compagni=Auction bekommes i Sedler: Hasan 1 Pds. Daaser 12 Mk. Congo Thee 5 Mk. 4 s. a 5 Mk. 8 s. Bohe 9 Mk. 10 s. Jngefær i 6 Pds. Bojaner a 21 Mk. ved Hjørnet af Vimmelskaftet og Knabrostrædet Nr. 134. F. C. Bruun.
Berlingske Tidende, 1836-10-07
Hellige Avertissementer.