JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-01
Et ungt Menneske, der er beslægtet med den ulykkelige Lesurque, som, formedelst sin uheldige Liighed med den Lyonske Coureers Mordere for 9 Aar siden blev dømt til at miste Livet og 4 Aar derefter blev henrettet, kastede sig nylig for den Franske Keisers Fødder, da han kom tilbage fra Jagten ved Boulogne. Han overleverede ham en Ansøgning, og bad ham om, at denne afskyelige Proces maatte blive undersøgt. Keiseren befalede at holde, gjennemlæste Ansøgningen og hørte Ynglingens Anmærkninger med største Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-01
J Grevskabet Ravensberg døde nylig en Klædehandler af Catholsk Religion. Han ønskede førend han døde at beredes til Døden af en Geistlig, men da der i hans By ikke gives nogen Catholsk Gudsdyrkelse, saa anmodede Familien en Geistlig af Franciscanermissionen om, at opfylde hans christelige Ønske. Men denne negtede ham Religionens sidste Trøst, fordi saavel den Døende som hans Kone toge i Betænkning at give en skrivtlig Revers for, at deres Børn skulde opdrages i den Catholske Religion.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-01
J Erfurt har der allerede i nogle Aar existeret et Jnstitut for fattige Øiensyge og Blinde. J afvigte Aar ere 29 Øiensyge blevne pleiede og behandlede her. 6, som havde den graa Stær, have faaet deres Syn igien; 5 med langvarige ondartede Bienbetændelser, 14 med simple Betændelser ere blevne hjulpne, 4 Blinde forlode Hospitalet som ulægelige. Alle fattige Øienpatienter, fjern og nær, ere blevne indbudne til at søge Jnstitutet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-01
J Wien existerer der allerede siden 1780 et Privat=Institut for syge Præster. Allerede mod Slutningen af det anførte Aar havde 263 Medlemmer forenet sig om, i Sygdomstilfælde at understøtte hinanden ved aarlige Bidrag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-01
Den Doctor, som i Hamborg har holdt AntiGallske Forelæsninger, hedder Frenkel. Han havde Dagen i Forveien leveret Gall en Plan, som denne fremlagde for sine Tilhørere og som enhver kunde tegne sig paa. Men der tegnede sig kun 3 Personer, nemlig D. Gall, Spurzhem og en Hamborgsk Kjøbmand, og for dette Auditorium læste han, men kun eengang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-01
Hannover d. 3 Febr. 1806. C. Grev Münster. Hædersdaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-01
Hr. Grosserer John Collet i Christiania har besluttet, at oprette paa hans Allunværk ved Opsloe en Skole, hvori de Børn, som høre til Værket, kunde nyde Underviisning og Dannelse. Han bekoster til den Ende en beqvem og passende Bygning opført, som, om mueligt, skal være færdig til Brug til næste Efteraar. Den skal være indrettet saavel til Bolig for en Lærer med hans Familie, som Undervisningsværelser &c. Jndtil denne Bygning er bleven bragt i fuldkommen Stand, skal Undervisningen, saasnart en duelig Lærer kan erholdes, strax tage sin Begyndelse i et andet Huus paa Allunværket, hvori en ugivt Lærer tillige kan have Logis. Lærerens Løn, som Hr. Collet selv vil udrede tilligemed alle andre Udgivter ved denne Indretning, har han fastsat til 150 Rdlr. aarligen, foruden fri Bolig og Brændsel. Men den, som vil antages til denne Post, maa medbringe paalidelige Vidnesbyrd om sit moralske Forhold, og underkaste sig en foregaaende Prøve paa sine Kundskaber og sin Læremaade. De, som attraae denne Læreplads, henvende sig til Hr. Biskop Beck i Opsige,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Tirsdagen den 4 Martii, 1806. Jndskrænkninger og Friheder, i Næringsveiene. Hver Tidsalder har sine Yndlingsideer, som den Kloge maa vogte sig vel for at røre ved Hvad man forguder i en Periode, foragter man ikke sjelden i en anden, og en heel Nation har ligesaa godt sine Luner som det enkelte Menne ske Tusinde udvortes Omstændigheder virke paa disse Luner, og det er ene Tiden, der i denne ligesom i enhver anden Henseende, omsider formaaer at bortdrage det Slør, der hindrer os at skjelne imellem de Sande og Falske. Eneret tigheder *) høre i vore Dage til de meest forhadte Indretninger. De fortjene det i Almindelighed ogsaa, thi kunde man end bevise, at de ere et nødvendigt Onde, saa ophøre de der *) Ved dette Ord forstaaer jeg ikke blot den udelukkende Rettighed, som et enkelt Menneske nyder, men alle saadanne Rettigheder i Almindelighed. for ikke ligefuldt at være et Onde. - At det fra Begyndelsen af vilde været bedre, om det aldrig havde eresteret nogen Enerettighed, derom er der ingen Tvivl, men at Borgersamfundet efter sin nærværende Indretning, vilde tabe mere end vinde ved saadanne Rettigheders foralUdryddelse, er vel neppe vanskeligt at bevise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Man er i den nyere Tid gaaet ud fra den lyse og menneskekierlige Grundsætning, at Flid og Vindskibelighed kun trives der, hvor de ere befriede fra ethvert Slags Baand. Bondefrihedens Jndførelse, Laugsrettighedernes Formindskelse og Privilegiernes Jndskrænkning fo nes at have været en Følge af denne Grundsætning. Hensigten er og bliver ædel, om end Resultaterne ikke i eet og alt maatte svare dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Den almindelige Mand troer ikke sjelden, at der neppe gives noget større Slaverie, end at arbeide for Andre, og denne Tanke synes at være grundet i Menneskets medfødte Trang til Uafhængighed, som en dunket Følelse byder enhver at hige efter. Haandværksvenden vil hellere føre det usleste Liv som fattig Mester og Huusfader, end leve forgfrit og lykkelig hos en Foresat, Tjenestepigen beqvemmer sig hellere til at give den første den bedste Prak, ker sin Haand, end at tjene hos det gavmildeste og bedste Herskab; Bonden vil hellere tilbringe sit Liv som den usleste Fæster, end tjene som Karl hos en formuende Landmand, hvor anseelig denne end maatte lønne hans Arbeide, og hvorgodt han end kunde leve hos ham. Der gives en Alder, hvor denne Lyst til, saa at sige, at sætte sine Fødder under sit eget Bord, med imodstaaelig Kraft vaagner hos ethvert Menneske. Den er saa naturlig, saa dybt indplanret i Menneskets Siel, at kun en Daare kunde ivre derimod. - Men Staten kan ikke betragte enhver Ting fra samme Synspunct som hvert Jndividum, da Menneskeslægten i saa høi en Grad afviger fra sin oprindelige og naturlige Tilstand. Hvad der vilde være en Lykke for os i en naturligere Stand, er det langtfra ikke mere i den civiliserede. Menneskeslægten ligner nu omstunder et sygt Barn, hvad der var vederqvægende for det i dets sunde Tilstand, er en Gift for det i den syge. Hverken Haandværksmanden eller Bonden vinder altid ved at blive uafhængis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Vore indsigtsfuldeste Landmænd ere endnu ikke enige om Nytten eller Skadeligheden af Godsers Parcellering. De Lovtaler, man holder derover, ere neppe fri for Overdrivelse. At Folkeformerelsen vinder derved, er meget naturligt; thi naar en Bonde kjøber sig et Huus eller en Gaard, og tager sig en Hustrue, maa selv under den største Fattigdom, kunne befordre Populationen. Men det er jo ikke blot Mennesker, som enhver Stat, der ikke vil gjøre Erobringer, ønsker sig? Det kommer jo ogsaa an paa, om disse Mennesker have deres anstændige Udkomme .¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
J Kjøbenhavn gjør man sig i Almindelighed en overdreven Forestilling om Bondens Velstand, og Aarsagen dertil maa især søges deri, at man bedømmer dem efter de Bønder, der boe nær ved Hovedstaden, og som altsaa lettere kunne afsætte deres Producter end de, der boe længere borte. Men vore Amtsforvaltere, vilde bedst kunne underrette os om, hvor tide og ofte der skeer Executioner hos Bønderne, og at de ikke sjelden maa forlade Huus og Gaard, fordi de ikke kunne betale deres Gield. Jeg kan ikke tænke mig et ulykkeligere Menneske, end en fattig Huusmand, der skal føde en talrig Familie med den ubetydelige Grøde af et usselt Stykke Land, som han stundom endog har maattet betale i dyre Domme, fordi de overdrevne høie Priser, Jordegodserne ove i og den Actiehandel, der drives med dem, næsten gjør det nødvendigt for de Parcellerende, at op strue Priserne paa Parcellerne. Ligesom det gaaer paa Landet, saaledes gaaer det ogsaa ofte i Kjøbstæderne. Et ungt Menneske, som neppe har været Svend i et eller to Aar, forelsker sig. Hans Dulcinen sukker, efter at omskynges af Humens Rosenkjøber, Han har intet, og hun har intet. For at kunne indtræde i Ægtestanden, og for at faae saa meget, som der behøves til at bosætte sig, laaner man sig frem, saa godt som man kan. Af Mangel paa Ævne eller henge til at gjøre sit Mesterstykke, bliver man Frimester. For at faae noget at leve af, begynder man paa tusinde Projecter, man nedsætter Priserne og fordærver Faget for Andre, uden i Grunden at gavne sig selv. Familien tager til, og Fattigdom og Usselhed bliver ofte en uundgaaelig Følge af et saadant Ægteskab. Hvad her siges, er ikke løselig henkastet Raisonnement, men Resultatet af egne Erfaringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Hvad Under, at Ægteskabsskilsmisserne, under saadanne Omstændigheder, daglig tiltage blandt de simple Stænder, Hvad Under, at næsten hver tiende eller tolvte Jndbygger i Hovedstaden er et Almisselem, som Fattigvæsenet, maa understorte Saa godt som det paa den ene Side er at Næringskilderne ere fordeelte blandt mange, og at ikke en eneste har Forrettighed til udelukkende at besidde, hvad ti eller tyve af hans Medmennesker kunde leve af, ligesaa skadeligt er det paa den anden, naar Næringsveiene ere fordeelte blandt alt for mange, thi hverken de selv eller Staten høster da nogen Gavn deraf. Man indvender vel i Almindelighed, at Kappelyst er her nødvendig; at den, som f. Ex. leverer det bedste Arbeide eller de bedste Artikler, faaer, og fortjener ogsaa at have, meest Søgning. Men ved nøiere Eftertanke vil man finde, at dette ikke i alle Henseender er saa ganske grundet. Til at levere godt Arbeide er det ikke nok at Haandværksmanden selv er en god Arbeider, han maa ogsaa have Raad til at anskaffe sig gode Materialier, og det er netop dette, som er saa vanskeligt for de saakaldte Frimestere a. De begynde med tomme Hænder, og have sjelden Raad til at anskaffe sig de allernødvendigste Materialier. Naar da Alt kommer til Alt, saa maa en saadan Mester dog tilsidst arbeide for en meere formuende Laugsbrøder. Forskjellen bliver kun, at han før arbeidede for en Mester, som enligt Menneske og Svend, men at han nu arbeider, som en fattig ulykkelig Huusfader, under Navn af Mester. Jeg kan ikke indsee, hvad han eller Almeenheden nu har vundet ved den Frihed, man forundte ham. Han er langt bedre tjent med at arbeide som Svend i saa lang en Tid, som der er nødvendig for ham, til at lægge en lille Sum op, end strax, blot for at blive sin egen Herre, at begynde en Haandtering med tomme Hænder, ja stundom uden endog at have forskaffet sig den fornødne Kundskab og Øvelse i sit Fag. At Fuskeriet ved denne Leilighed betydelig tiltager, derom er der vel neppe noget Spørgsmaal. Hvad gjør man ikke for Kone og syv Børn, siger Procurator Falsmaal i Gulddaasen. For at faae Søgning maa man levere Arbeidet for godt Kjøb, og for at give godt Kjøb maa man tage sin Tilslagt til Midler, der just ikke stemme overeens med den strængeste Redeligheds Forskrivter. Paa denne Maade ere næsen de fleste Fag uden Undtagelse forfuskede og forhutlede. Hvad før i adskillige Næringsveie, fødte een Mand paa en anstændig Maade, det er nu fordeelt imellem ti, der bestandig krydse hverandre og kun lure paa at tage hverandre Brøder af Munden. Alt for stor Frihed i Næringsveiene er derfor just heller ikke altid nogen Lykke for en Stat, og jeg tør næsten paastaae, at der vil komme en Tid, hvor man i adskillige Lande atter vil blive nødt til, for en Deel at indføre dest gamle Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Hvor forhade end mangen en Laugsindretning er, hvor meget Laugene i det Hele be Fragtede bære Præg af den Tidsalders Raabede, hvori de opstode, hvor ubilligt det end er, at hindre sin Medbroder i at ernære sig saa godt som han kan af sine Hænders Gierning og paa en lovlig Maade, saa medfører Langsvæsenet dog ogsaa meget Godt. Det hindrer det unge ubesindige Menneske fra at nedsætte sig som Mester, førend han har indsamlet den fornødne Erfaring i sit Fag og de fornødne Midler gik at drive det paa en tilbørlig Maade, det forebygger, at der ikke kommer alt for mange i ter og det samme Haandværk, og at Fiskerie og Finderie ikke tage alt for megen Overhaand. (Fortsættes og ca Fuden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Indenlandske Efterretninger. J Løverdags debuterede Kiøbenhavns Fodvaster første Gang paa Gaderne med deres Gongong i Haanden. Postbudet har et Slags Tversæk paa Ryggen, hvorpaa der staaer: Kongelig Fodpost. Begyndelsen synes at love meget. Allerede den første Dag blev der ved de otte Bude, som ere ansatte derved, 320 Breve besørget, og i Gaar Formiddag 300. De to første Dage opvakte denne Post stor Sensation. Alle Folk kom i Vinduerne, for at see den, og hele Flokke af Smaadrenge ledsagede den igjennem alle Gaderne. Men den tredie Dag synes Tingen dog allerede at have tabt Nyhedens Glands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
J Løverdags Nat udbrød der en heftig Jld Hr. Brygger Bergeskovs Gaard i Snaregaden. Til at Lykke stod Vinden paa af Stranden til. Havde den blæst i modsat Direction, kunde den hele Række af Bygninger, hvoriblandt adskillige vigtige Pakhuse, have blevet et Offer for Luen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
J Maji Maaned faae vi to nye Stykker, paa det Kongel. Theater. Det ene kaldes: Ungdoms Galskab, og det andet: Krigsretten. Fra vore Vestindiske Besiddelser har man Efterretninger indtil forrige Aars Udgang, efter hvilke Veirliget har været Sukkeravlingen meget gunstig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Den 9 Dec. blev den Engelske Caper, tile Kent, Capit. Hoster, paa 14 Canoner, som længe havde krydset i de Vestindiske Farvande, og har insulteret og preier adskillige Danske Skibe, opbragt af det der stationerede Vagtskib St. Croix og henlagt under Fortets Canoner, Regjeringen har ladet den Engelske Caper anklage. Grev J. Bernstorff gav d. 15 d. M. er stort Bal, hvortil alle udenlandske Ministre vare indbudne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Efter Hamborger Correspondene afrelser Prinds Christian d. 26 eller 27 til Lands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Den 27 Febr. om Middagen reiste sig i Altona en heftig Orcan fra Nordvest, som stod paa over to Timer. Derpaa steg Vandet saa høit, at man siden 1791 ikke har seet Mage dertil. Hamborg blev de lædere Dele af Staden, og Borsen, sat under Vand derved. Man venter bedrøvelige Efterretninger fra Spen. Der Bornholmske Selskab for Efterslægten, har udsat en Præmie for, en Skildring af Bornholms oeconomiske Forfatning fra alle Synspuncter, og i alle, saavel Landhuusholdningens, som Handelens, Søfartens, Fiskeriets Næringsveie, Landets Fordeele og Mangler, Beregninger over dets Formuekilder, Jndtægter og Udgivter, Handels- og Formuebalance, Opgivelse og Undersøgelse af Midlerne til Landets Fremskridt til Fuldkommenhed, dets Manglers Afhielpning, dets Fordeles bedste Benyttelse og Planer til saadanne Midlers bedste Jværksættelse. For den bedste Afhandling udsætter Selskabet en Præmie af 100 Rdlr., og for den næst bedste 50 Rdlr. Det overlades til de belønnede Forfattere, om de vil have den bestemte Pengesum eller et med Jndskription forsynet passende Hæders stykke af samme Værdie, efter Selskabets Loves 65 Dersom nogen vil udarbeide en enkelt Materie af det fremsatte Spørgsmaal, vil Selskabet belønne saadanne Afhandlinger, efter deres Værd, med mindre Præmier fra 15 til 40 Rdlr. - Afhandlingerne maae være indsendte inden d. 31 Dec. 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
De belønnede Skrivter trykkes blandt Selskabets Skrivter, og skulde de afgive nogen Fordeel, saa deler Selskabet samme med Forfatteren, beregnet efter Arkerallet, og de første to Aars Afsætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Udenlandske Efterretninger. Da de forhen omtalde 118 Franske Rustvogne fra det Østerrigske ankom i Strasburg, blev der sat en Mængde Skildvagt ved samme, og ingen turde nærme sig Vognene. De ere ikke allene læssede med den største Deel af den Østerrigske Krigscontribution, som man har samlet i Wien &c. men ogsaa med andre Kostbarheder. J nogle, hvorved der staaer tredobbelt Vagt, findes Guld, saavel i Stænger som i Mynter. Regjeringsdepartementerne og de øvrige Chur hannoverske Collegier udelade nu, ligesom ved den Franske Occupation, i deres Documenter Titelen. Kongelig Churførstelig &c., og betjene sig ogsaa af samme Segl, som der blev brugt ved den anførte Occupation. Paa de Hannoverske Tidender findes det Engelske Vaaben heller ikke mere. Men paa adskillige Herskabsbygninger sees der imidlertid dog endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
De Studerendes Antal i Halle beløber sig efter den sidste Tælling, til 937, nemlig: 359 han ses Theologer, 414 Forister, 102 Midleinere, 62 Cammeralister og Philologer. De medicinske Studerendes Tal er i kort Tid steget fra 40 til 100. Til Understøttelse for de indre Østerrigske Provindser har den Tydske Keiser ladet opkjøbe 40,000 Metzen (omtrent det samme som de Danske Fjerdingkar) Korn i Ungarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
London d. 18 Febr. Allerede i adskillige Dage har man været her meget bekymret for den Vestindiske Flaades Skjebne, som den 26 Oct., under Bedækning af en Fregat og Chaloupe, afseilede fra Cork. J Følge de indløbne Efterretninger er der ingen Tvivl om, at en Deel deraf er falden i den Franske Escadres Hænder. Assecurandeur=Selskadet paa Lloyd's Caffehuus har overleveret Admiralitetet en Skrivelse, hvori det beder samme om Beskyttelse for Handelen i Canalen, da den har lidt der meget ved fiendtlige Krydsere. Den Skade, som de smaa fiendlige Fartøier anrette paa Kysten, er overordentlig stor. Der forløber næsten ikke en Dag, hvor jo et Skib i Canalen falder i Fiendens Hænder. J Løverdags blev der paa Lloyd's Caffehuus anmeldt, at syv betydelige Skide ere blevne tagne ved North Foreland. De Franske Capere ere hurtig seilende Luggere, som i Aftenskumringen komme fra Dunkirchen eller andre Havne, og om Midnat indfinde sig paa de Steder, hvor de Engelske Kystfarere seile, hvoraf de sædvanlig møde og kapre adskillige. De ere i Almindelighed af ringe Værdie, og Fristelsen er stor, da de ofte have Leilighed til at opbringe Skide, som ere 20,000 Pund St. værdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Breve fra Jamaica meddele meget gunstige Efterretninger om Udsigterne til dette Aars Høst. Man haaber at kunne udføre i Aar 20 Million. Pund Caffe, sidste Aar høstede man 24 Mill. Pund. Dette Produets Dyrkning har, siden Urolighederne paa St. Domingo, utrolig tiltaget, og andre Handelsartikler tiltage i samme Grad. For omtrent 15 Aar siden ansaae man en Høst af 11 Mill. Pund for meget berydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Kjøbmændene i London have indgivet en Ansøgning til Regjeringen, hvori de bede om Handelens eftertrykkelige Beskyttelse, og Udrustningen af et Antal bevæbnede lette Fartøier. J de sidste tre Maaneder har Fienden taget flere Brittiske Skibe end i den hele øvrige Periode af den nu hørende Krig Medens de Preussiske Tropper opholdt sig i Førstendømmet Altenburg, begik en Grenadeer, navnlig Porrow, en uhørt Grusomhed. Efterat han i Forveien havde drukket Brændeviin i Byen, mødte han paa Hjemveien en gammel 71 Aars fattig Kone, som samlede Riisqviste. Han forlangte et Kys, og da hun svarede paa en studs Maade, gav han hende nogle Rap med sin Kiep. Saavidt gaaer Porrows egen Tilstaaelse. - En Mand, som kommer gaaende, øiner langt fra en Soldat, der hugger heftig om sig med sin blodige Kaarde. Med Forfærdelse seer han, da han kommer nærmere, at det er et Menneske, som Soldaten sønderlemmer. Da den Rasende bliver ham vaer, spørger han, er det din Moder, og da Manden svarede nei, sagde Morderen: "det er din Lykke, thi ellers skulde du have samme Skjebne. Han satte ham derpaa Mordgeværet paa Brystet og aftvang ham et edeligt Løvte om, at han vilde tie. Man fandt det sønderlemmede Legeme i følgende næsten utrolige Tilstand, Paa Bagdelen af Hovedet var der fire Sabelhug, som havde gjennemboret Hjerneskallen, og tillige en Skramme over Halsen. Halvdelen af Pandebenet var ganske afhugget, og Ansigtet, skilt fra Kroppen, laae paa Pladsen. Paa den høire Haand vare to Fingre afhuggede, og de øvrige hang kun fast ved Skindet. Paa den venstre Haand var Blodet under Fingerspidsene saa størknet af Slag, at de saae ud som Blærer, fyldte med Blod. Over den høire Kind vare tre Skrammer, og paa den venstre saa mange, at man ikke kunde see dem alle Kravebenet, Bækkenet lige til Hjertegruben var afhugget. Jndvoldene, paa Hjertet og den høire Lunge nær, vare revne ud, og henslængte paa Pladsen &c. Soldaten blev arresteret, og ved Obductionsforretningen viste han den største Følesløshed, og sagde: at han vidste ikke om det var det samme Menneske, hvorom han havde gjort den ovenanførte Tilstaaelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-04
Prinds Joseph er bleven udnævnt til Gouverneur over Kongeriget Neapel og Sicilien. Den 8 Febr. gik hans Avantgarde ved Ciprano over Garrigliano. Den høire Fløi commanderes af General Regnie, Centrumet af Massena og venstre Fløi af General Leccht, Commandeur over de Jtalienske Tropper. D. 9de udstædte Prinds Josep en Proclamation til de Neapolitanske Folkeslag, hvori han forsikkrer dem, at de ikke have noget at befrygte, og at de Franske Soldater le være deres Brødre. Hædersdaad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Løverdagen den 8 Martii, 1806.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Hof= og Statseglenderen er en herlig og uundværlig Bog for enhver, der vil gjøre Lykke. Er det dig mueligt at lære den udenad, saa gjør det. Du kan aldvig bedre insinuere dig hos en caracteriseret Mand, end ved at bevidne ham din Opmærksomhed for hans og alle hans Bellægtedes Rang. at Cass. til hele og Mennesket trænger, ligesom Jorden, til Hvilke, og Savn udgjor een af Livets Lyksalig heder. Tolv Timers Søvn er imidlertid tilstrækkelig for en frisk og sund Forretningsmand. Men den, som har alt for mange vigtige Forretninger, faaer imidlertid at lade sig nøie med elleve Timer, Skulde det end skade hans Sundhed, saa maa han dog finde sig i at bringe det Amindelige dets Over af F. 6. Fortspil er nyttigt og uundværligt til Li dets Lyksalighed. Der gives altid er vist Skillerum imellem den, som vil gjøre sin Lykke, og den, der allerede har gjort den. Kløverknet, Ruderdame og andre Matadorer formaae ene at trække dette Skillerum til Side. Den eneste tilladelige, sikkre og bedste Maade, at bestikke Folk paa, er at lade dem vinde i Spil. Tractementer ere ogsaa godt skikkede til at befordre den menneskelige Lyksalighed, og det maa være en slet Tracteur, som ikke for faaer at gjøre sig sine Tractementer dobbelt betalt. Et veldækket Bord er et forforisk Altar som man kan modtage mangt et herligt Offer paa. Vinter fryder Hjerter, loster Tungen, og gjor Mennesker aabenmundet. Ved et Tractement kan en klog Tracteur udrette og erfare meget, som kan forvandle Jorden til et Para og dis for haar, Speculanterne, som i Almindelighed ikke give et Æble bort, uden at faae en Pære igjen, tractere derfor sædvanlig hvarigDe sige som Kong Salomon: Kast dit Brød i Havet, med Tiden vil du nok finde det igjen. Selv deres Tractementer er en Speculationshandelen ville er til det kantrede Jeg skal med det første tage mig den Frihed at meddele Dem flere Prøver af mit Deres forbundne Værk. Aasmus Mortal, Inden= og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-03-08
Indenlandske Efterretninger. To Skibe fra Glückstadt, som laae paa Elben for at gaae til Grønland, kantrede i den stærke Orcan d. 27 Febr., og staae nu fulde af Vand. Hele Mandskabet skal være druknet. Tre andre Skibe fra Glückstadt tabte deres Master, og bag denne Stad har man seet adskillige Skibe, som deels ere kantrede, deels strandede.