JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1752-09-15
Den geistlige skifteret udi Fiends herred, lader herved bekiendtgiøre, at Mad. Vidberg, som nogen tid har opholdt sig hos sin dotter Mad. Steenstrup i Thye udi Fiendsherred, Halds amt, Viborg, stift, sidst afvigte 28 April ved døden er afg., og har efterladt sig adskillige arvinger af børn og børne børn, i sær een dotter navnlig Kierstine Vinding, i ægteskab med Hr. Commendant Buch i Norge, en anden ved navn Anne Sophie Vinding, i ægteskab med skole-holderen Mr. Kønig i Fyen, og en sønne dotter Elisabeth Marie gift med Sr. Kruse paa Hulgaard, foruden de bekiendte hæderlige arvinger her i landet, men som hendes efterladte stervboe, ved registering og vurdering er befunden i den tilstand, at den ikke formaaer ordentlig proclama at bekoste, saa bliver dette dødsfald i de danske aviser 3de postdage efter hinanden publiceret, med tienstlig begiering, at den sal. Matrones arvinger, til den i loven determinerede til, som bliver aar og dag fra den sal, kones død at regne, vilde behage, enten selv eller ved fuldmægtige at møde i bemeldte stervboe udi Flye, deres arveret at observere, vil de fraværende arvinger give de nærværende fuldmagt, kand skiftet strax vorde sluttet og af gjort. Jnden samme tid vilde og den sal kones credi= og debitorer hos forberørte skifteret med deres gield eller fordringer sig anmelde, da enhver skal vederfares hvad lov og ret medfører, efter boens til i stand. Den Beslige Fifte ræt, Lollands Forre beredte paade giøre, at skiftet efter afg. Thomas Fradepol, forhen sogne degn til Birkets Meenighed, bliver foretaget i Birkets degne boelig førstkommende 27 Novbr. kl. 9 formiddag. Og som stervboet er befunden i saa slette omstændigheder, at der ikke kand bekostes noget op dentlig proclama, saa foraarsages skifteretten at lader herved i de danske oviser 3de postdage efter hinanden stervboets credi- og debitorer, sampt den afdødes arvinger, indkalde, at møde eller møde lade paa ovenmeldte dag, trid og stæd, arvingerne af den sal. mand, som ingen livs arvinger har efterladt sig, skal efter berætning være een søster, nemlig Strand=Riider Mr. Barfods hustrue i Marieboe en broder ved navn Jacob Fradepol, er skoemager, boer Sielland, men hans boepæl vides ikke, nok skal der være een Broder og een Søster i Kiøbenhavn, men om deres navne eller deres andre omstændigheder, haver mand ikke kundet erholde nogen underrætning. Nachschou den 29 August. 1752. Jacob Ullitz. Provst i Herreder.
Berlingske Tidende, 1752-09-15
Conferentz-Raad og Amtmand Trappand paa Sæbyegaard ved Aarhuus lader bekiendtgiøre, at Capitain Jens Bille under den hannem allernaadigst anbetroede skifte Jurisdiction udi Silkeborg amt hos Hr. Bornemann paa Holm ved døden er afg. Og som ingen af hans respective arvinger ved skifte samlingen efter hannem til 30 dagen sig haver indfunden, det og er ubekiendt, hvem de fleeste ere og hvor sig opholder, saa bliver tillige herved, da tervboets fattige omstændigheder ey formaaer noget ordentlig proclama at bekoste, indkaldet samtlige velbemelte Hr. Capitain Billes arvinger og og alle, som formeene sig nogen arverettighed til hans efterladte boe og effecter, saavel som eredi= og debitorer, at de til næste skiftesamling, som er berammet at holdes udi stervboen paa bemel. Holm den 22 Septbr. førstkommende ville behage sig med deres pretensioner og fordringer at indfinde og ellers hos mig, som skifteforvalter inden den tild, som allernaadigst loven foreskriver, da enhver forsiktres den ret, som høystbemelte loven dennem giver og forunder. For en billig priis er til kjøbs at erholde, trende smukke vogne eller carosser, den første til 2 personer med Berliner bommer og een med læder overtrokken fadding, den anden en meget beqvem reyse vogn til 4 personer med læder overtræk, klods bommer og en gandske nye sadding, den tredie ligeledes til 4 personer og med klods bommer, meget smuk og fuldkommen i alle maader, dog endnu ikke i alt saa fuldfærdig, at jo malingen, glasset og det indvendige betræk derudi kand vorde efter kiøberens eget behag indrettet, paa hvilke vogne garveren Sr. Kønsberg, boende paa gl. Mynt, kand give anviisning, og med liebhaberne om priisen accordere.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
No. Kiøbenhavnske. Danske. Tidender, Ark. A. A. A. A. . . . . . . Mandagen den 18 September. derhoe derfor der de her for vorde der her over der Herre Tripolis, den 8 Aug.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Vores Regiering har paa nogen Tid havt endeel af de saakaldede Dulcignotter eller Albamenser udi Tieneste, fordi man, foruden deres naturlige Klogskab, ogsaa kunde bruge dem til Søes. Omendskiønt nu deres Antall beløb sig ikke stort og ver 2 til 300 Mand, saa havde de dog for nogen Tid siden aftalt en desperat Project med hinanden, saaledes, at de vilde bemestre sig Staden, og siden indrette en Regiering efter deres Sind. Til at fuldføre dette Forehavende, forsamledes de Natten imellem den 31 Jul. og den 1ste hujus, og overfaldt Stads=Vagten med saadan Force, at de nedsablede mange deraf, og toge Geværet fra de øvrige; derpaa brød de løs imod Castellet, hvor de dog fandt meere Modstand. Jmidlertid blev her i Staden given Signal at det uden for Porten camperende Cavallerie, skulde rykke ind, til at frelse Staden. Her saae nu Albanierne sig overmandede, og deres Anslag mislykket. De løb derfor til Havnen, for at undkomme til Søes, hvor de ogsaa fandt et Engelsk Skib, der laae seylfærdig, som de over Hals og Hoved toge Retiraden til, hidsede Seylene op, og halede udi Søen. Men fyrgetive af dem, som havde tøvet forlænge, bleve grebne, og den anden Dag uden for Castellet halshugne, hvor Hovederne ere hist og her med Søm bleven opslagne paa Muuren &c. Regieringen har derpaa resolveret, at tage aldrig nogen Albanier eller Dulcignot udi Tieneste meere.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Danzig, den 30 Aug. Det bekiendte Penge-Negocium med Holland, er nu aldeles bleven til intet, deels fordi Hollænderne vilde ikke giøre Forskuddet, uden paa de Vilkaar, at deres Nation saa vel som Mennonisterne, skulde sættes udi forrige Frihed til at nyde borgerlige Privilegier, og at det saa kaldede Lager hans eller Nederlag af Vahre, som her skal oprettes, maatte ikke faae Fremgang; deels ogsaa, fordi man selv gandske mageligen kand skaffe Raad til samme Capital, og agter ikke at lade sig foreskrive noget, som strider imod Lovene Wien, den 2 Sept.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Om seeneste Urolighed i Constantinopel kand nu følgende de der der der der derver vorderver der er der de tilforladelige Efterretning meddeeles: En Cammertiener af den ypperste Gilding eller Kislar=Aga havde en Proces med Dørvogteren udi Serallet, hvorudi Mula eller Dommeren, kiendte i Faveur af den sidste. Den første gav ham over det samme strax onde Ord, sættende den Respect tilside, som en Øvrigheds Person tilkommer. Da han derudover blev anklaget for Mufti, dømte samme ham til Døden; men hans Herres Beskyttelse frelste ham. Han vilde hævne sig, og derfor satte Jld paa fornævnte Dommeres Huus, som derudover med sin heele Familie blev indebrændt. Dette var Begyndelsen til den forskrækkelige Jlds-Vaade, som har ødelagt Constantinopel. For at styre Pøbelens Oprør, blev Store-Vezieren afsat, i hvis Sted Store-Sultanen indsatte igien sin Ober-Staldmester. Den nye Store Vezier forestillede Sultanen, at han var om en Hals, hvis han ikke gav sit Minde til, at hans Kislar Aga maatte jages i Landflygtighed, saasom Almuen ikke længer kunde lide ham. Store Sultanen samtykkede derudi, og bemeldte Kisla Agar blev den Ordre tilsendt, at han skulde gaae om Bord paa en Ga ley, for at transporteres til Rhodus. Samme svarede, at han fik at have et Krigs-Skib, drog med det samme sin Kaarde ud, og gav den, der bragte ham den Ordre, et dødeligt Hug udi Ansigtet; men andre Tilstædeværende fik Bugt med ham, dræbte ham, og skilte ham ved sit Hoved. Hovedet blev til Almuens store Fornøyelse offentlig opsat paa en Stage paa den store Plads. Da bemeldte Kislar=Aga blev Sultanens Unaade forkyndet, skikkede han Store-Herren Nøglene til sine Liggendefæe. Samme ere forfærdelig store. Man beregner dem til 80000 Punge, hver paa 500 Daler, hvilket beløber sig over 40 Millioner Daler. Man skulde neppe vente sig at finde deslige umaadelige Riigdomme, hos en Privat-Person, mindst hos en Slave af Store-Sultanen, dersom man ikke vidste, at denne Kislar=Aga, formedelst den Myndighed han havde over sin Herre, var saa godt som Mester af det heele Ottomanniske Rige og alle dets Jndkomster. Jmidlertid ere alle de hidtil skeete Afsættelser, Bannissements og sørgelige Henrettelser ikke tilstrækkelige til at stille Janitskarerne tilfreds. De raabe uafladeligen: Enten Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender. Krig imod de Christne, eller en anden Store-Sultan, saasom de meene, at forommeldte Kislar=Agas Liggendefæe kunde være tilstrækkelig nok til at føre en Krig med behørig Eftertryk. Det kunde derudover lettelig hændes, at den fred elskende Store-Sultan blev stødt fra Thronen, og den endnu levende Prinz sat derpaa igien.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Parma, den 25 Aug. Den 30 hujus agter Jnfantinde Hertuginden at bryde op herfra til Frankrige, og at arrivere den 3 Sept. til Genua. Hertugen, hendes Gemahl, geleyder hende til Grændserne.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
London, den 1 Sept. Da Pesten i Algier tager alt meere og meere Overhaand, saa have Lords=Regenterne paa nye udstædet den Ordre, at ingen fra de barbariske Kyster kommende Skibe maa forundes Indgang i disse Rigers Havne, med mindre de have holdt 40 Dages Qvarantaine. Der skal med det første end nu fleere Orlogs-Skibe tiltakles, hvoraf samme vil slutte, at Regieringen agter at skikke en Escadre til Ostindien. J Bristol er en ny Banqve bleven oprettet. J Jrland ere allerede henved 4000 Franske Reformerte Flygtinge ankomne.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Frankrige skal paa nærværende Tid have 85 Orlogs-Skibe at Linien, og lader endnu idelig bygge fleere. Dog foruroliges man her slet ikke over saadant, siden man veed, at vores Regiering er altid god for, at lade 200 Orlogs-Skibe løbe ud i Søen, hvis Omstændighederne skulde udfordre det.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Stettin, den 2 Sept. For 3 Aar siden blev fra Paris meldet, at sammesteds vare Parykker opfundne og forfærdigede af Metall Traad, men at Parykmagerne havde udøst bittre Klagemaal over dette nye Paafund, saasom de ikke kunde finde sig i paa deres gl. Alder at handtere Messing= og Staal=Traad i Steden for bløde Haar. Samme Slags Parykker blev ogsaa forbuden at bruge. Men ligesom mangen Ting skeer, omendskiønt den er forbuden, saa maa det ogsaa være gaaet ligeledes med Metall-Parykkerne. Thi en vis Herre von Par, som herfor nylig fra Paris er ankommen, bruger virkelig en Jern Paryk. Krøllerne ere saa fiine, som de deyligste Haar Lokker; men bag over Hovedet, hvor ingen Krøller skal være, sees Haar i Steden for Staal-Traad. Denne Paryk finder formedelst sin Varagtighed stort Bifold, dog ikke hos Porykmagere.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Helsingør, den 18 Sept. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 15de hujus. Christian Christiansen af Hadersleb, fra Petersbortil Flarding, med Hamp; Poul Christian Friderichs af Dage bull, fra Amsterdam til Kiøbenh. med Stykgods. Den 16de: Hans Lorenzen af Flensborg, fra Hamborg til Dantzig, m. Fisk, Henrich Krigsman af Kiøbenhavn, fra Findmarken til Kiøbenhavn, med dito; Matthias Madsen af Sønderborg, fra Jsland til Kiøbenhavn, med dito; Niels Jensen af Kiøbenhavn, fra i. til Liebau, med Stykgods; Johannes Sybrantsen af Flensb. fra Port a Port til Kiøbenhavn, med Viin. Den 17de Peter Omen af Eckernførde, fra Kiøbenhavn til Newcastel, med Baglast; Hans Jørgen Simonsen af Bergen, fra Stokholm til St. Malo, med Tiære; Anders Corneliusen af Bergen, fra Memel til Christiansand, med Hamp; Rørich Reimers og Peter Schneider af Bergen, fra Danzig til Bergen, med Ru Christen Pedersen Gensberg af Bergen, fra Memel til Berg med dito.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Kiøbenhavn, den 18 September. Den 7 Sept haver Hans Kongelige Majestet Allernaadigst confereret Capitaine Jacob Nicolai Holst, det ved Capitaine Søbøgers Død udi 3die Division vacante Compagnie Søefolk.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Deres Kongelige Høyheder, de unge Høy-Kongelige Herskaber, som i Løverdags, efter Middag, lykkelig og vel arriverede hertil fra Fredensborg, gjorde i denne Eftermiddag er Prommenade en Carosse, og retournerede hen imod Aftenen til Residenz-Slottet Christiansborg.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Jblant andre Personer af Distinction er Frue GeheimeRaadinde Sehsted i disse Dage her til Staden ankommen.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
J Løverdags Eftermiddag er det Jslandske Compagnies Skib, som aarlig fører de Kongelige Falke herover, me 114 Stykk. mestendeels graae Falke, her paa Rheden ankommen. Compagniet har ogsaa faaet sit første Skib hiem fra Finmarken.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
For at desabusere Publicum fra ugrundige Beretninger om et sørgeligt Tilfælde, som her i Staden er arriveret, med deeles her følgende tilforladelige Relation derom: Den 4de hujus om Aftenen Klokken ved 8 Slet, gik den udi ØsterPort vagthavende Lieutenant Pingel, af det Lollandske Regiment, op paa Volden, for at visitere sine Poster, og de han kom til den første Post ved den saa kaldede Kongens nye Mølle, for at observere den sammesteds posterede Skildvagt kom han i Mørket for nær ind til bemeldte Mølle, som formedelst stille Veyr gik meget sagte, saa han derudover af en Mølle-Fløy blev ramt saaledes i Tindingen, at heele Hierne-Skallen derved blev flakt, hvoraf han den følgende Morgen maatte opgive sin Aand.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Fra Slesvig berettes, at den for nogen Tid siden ommeldte Qvindes=Person, som under det antagne Navn af Msr. Dücker, og udi Mands Klæder, havde opholdt sig en Tid lang der i Byen, var den 11 huj. udaf sin Arrest paa Raadhuuset sammesteds udi sit eget Kiøns tilhørende Klæder bleven transporteret til Tugthuuset i Glykstad, hvor hun ventelig vil faae Stunder til at giøre Remarqver over Verdens foranderlige Tilstand.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
J den forrige Uge, fra den 9 Septemb til den 16 dito, ere her i Staden copulerede 5 Par, fødde 22 Drenge og 21 Pige=Børn, tilsammen 43, døde 15 Mænd, 6 Qvinder, 18 Drenge, 16 Piger, tilsammen 55, Ere saa 12 fleere døde end føde. De Døde ere bortrykkede paa følgende Maader: Alderdom 4, Bryst=Syge 3, Blodgang 4, Barsel-Seng 1, Durchløb 1, Dræbt 1, Feber 2, Koldfyr 1, Kopper 1, Mæslinger 1, Moder=Syge 1, Orm 1, Slag 22, Svindsoet 5, Tandværk 1, Tærende Syge 5, ulykkelig Hændelse.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
J Som man seer af Relationerne fra Trundhiem, at Mr. Johan Daniel Berlin, meener at have funden den lige svævende Temperatur til Musiqvens Forbedring; saa tilkommer ham derfor Berømmelse, saa fremt den staaer Prøve. Den har længe af Musiqvens Elskere været funden paa Søeboe i Anledning af Mathesons Arbeyd og Ønske om sammes Forbedring; og den præsterer i Musiqven alt hvad man kand forlange. Man ønsker derfor at see Prøve af Monsieur Berlins Arbeyde, førend man paa en blot Relation kand troe hans Temperaturs Rigtighed, behager han at conferere med mig derom, er mit Navn: Christian Eberhardt Müller, at finde paa Søeboe i Fyen pr. Odense.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Ved Kiøbenhavns Told-Cammer ere følgende: Skippere indkomne: Den 15 Sept.: Povl Jensen, Hans Jensen, Peter Herman, Wybrandt Jansen og Jan Juncher fra Hadsund, Peter Bang fra Grenaae og Peter Povisen fra Fladstrand, med Brænde; Søren Bache fra Helsingør, med Muursteene; Matthias Tarnou fra Friderichshald, med Tømmer; Carl Carlsen fra Findmarken, med Fiske Vahre; Henrich Thomasen fra Ekkernførde, med Rug, Knud Jespersen fra Landskrone, med Muursteene; Jets Fæster fra Wey muth, med Bloksteene. Den 25de: Hans Horne fra Faaborg, m. seede Vahre; Jan Jansen fra Hadsund og Anders Hansen fra Nyeborg, med Brænde; Hans Burman og Knud Sørensen fra Aalb. med feede Vahre, Peter Jacobsen fra Skagen, med Fløndre; Tør kild Svendsen fra Nyestæd, Johan Hartvig fra Bandholm og And. Smed fra Naschov, med Hvede; Svend Jørgensen fra Bandholm, med dito; Rasmus Staal fra Faaborg, med fede Vahre; Ole Jensen og Stephan Nielsen fra Helsingborg, med Gavntømmer; Andreas Kylling fra Flensborg, med Muursteene; Poul Christian Friderichsen fra Amsterdam, med Stykgods; een Dasse m. Brænde. Udgaaene. Den 15de: Anders Hans. til Faaborg; Anders Anders. til Sønderborg; Anders Andersen til Saxkiøbing; Hans Christ. til Bandholm; 4 Dasser. Den 16de Peter Jan Theis til Rørvig; Anders Winter og Rasmus Juul til Grennaae; Jan Jansen, Christian Baggesen og Søren Povlsen til Hadsund; Peter Omen til Neueastel, Niels Nielsen til Faaborg; Ole Andersen til Dragøe; Albert, Petersen til Petersborg; Niels Nielsen til Svendborg; Niels Hansen til Helsingør; Jørgen Zachov til Femmern; Jens Jens. til Rudkiøbing; Cornelius Nielsen til Callundborg; Ole Johansen til Aalborg; Daniel Wilder til Rostok; Ludvig Justesen til LybechSøren Povlsen til Hadsund; Jens Boelsman til Grennaae; William Watson til Østersøen; 5 Pommerinker og Dasser. Efter Kiøbenhavns Priis=Courant af 16 Sept.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
er Vexel=Coursen: Hamborger Banco 17 1/2 a 17 3/4 pro Cento. Amsterdam 10 1/2 a 10 3/4 pro Cento. London 4 Rixdlr. 38 a 39 Ls. et Pd. Sterling. Priisen paa Born=Vahre. Rug Holsteensk Td. 1 Rdlr. 4 mk. Dansk Td. 1 Rdlr. 1 mk. Laallandsk Hveede Td. 2 Rd. 2 mk. dito Byg Td. 1 Rdlr. a 1 Rdl. 4 sk. Byg=Gryn Td. 3 Rdlr. 1 mk. Malt Td. 1 Rdlr. 3 mk. Havre Td. 4 mk. 8 sl. Havre=Gryn Td. 4 Rdlr. Boghvede=Gryn Td. 4 Rdlr. Erter Tønd. 1 Rdr. 4 a 5 mk.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Feede Vahre. Jslandsk saltet Lammekiød Td. 8 Rdr. Flesk røget Skipd. 13 Rdr. 2 mk. a 15 Rdr. Fynske Oste Skippd. 6 Rd. dito Holsteenske Skpd. 10 Rdl. Smør Fynsk Td. 18 a 2 Rd. Siællandsk dito Td. 24 Rdlr. Tælle Lisp. 1 Rd. 4 mk. 4 s. Grøn Sæbe Ottingen 2 Rdr. 4 s. Fisk. Bergens Fisk Skipd. 7 a 8 Rdr. Graasen saltet Td. 2 Rdlr. 3 mk. af 2 Rdlr. 4 mk. dito tør Skipd. 5 Rdr. Klip=Fisk Skipd. 15 Rd. 2 mk. 120 Rdr. Norsk Torsk salted Td. 3 Rd. Jslandsk Td. 7 Rd. tør FiskSkipd. 12 Rdr. Dansk Vaar-Sild Td. 3 Rdr. 2 mk. Høste-Sild Td. 5 Rdr. 2 mk. Norsk Sild Td. 3 Rdr. a 5 Rdlr. Tran Td. 15 Rdlr. a 16 Rdr. Viin. 2 40 Rdr. En Ahme Rinsk Viin 55 Rdr. ) 2 22 a 27 Rdr. Et Oxehoved Fransk Viin 30 a 32 Rdr. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 68 Rdr., N. Rør Humble. Brunsviger Skipd. 32 Rdlr. a 42 Rdlr. Garleb Skipd. 30 Rdlr. af 32 Rdr. Norsk Jern 10 Rdr. a 10 Rdr. 3 mk. Tiære Td. 3 Rd. 3 mk. a 4 Rdr. Reen Ham Skiopd. 15 a 16 Rdr. ) efter dens Bonite. Hor Skippd. 17452 Rdr. Brænde. Pommersk Fyr 2 Rd. 2 mk. dito Bog 3 Rdlr. 4 mk. a 4 Rdlr. 3 mk. Mariager dito 3 Rd. 2 a 3 mk. Jydskenkelt 3 Rdlr. 2 a 3 mk. Elle 2 Rdr. 5 mk. a 3 Rdlr. 8 sl. Birck 3 Rdlr. 1 mk.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
AVERTISSEMENS. Et Catalogus paa de nye Bøger af alle Faculteter, som fra 2de sidste Messer ere hiembragte, bekommes gratis hos Frid. Christian Pelt paa Børsen i No. 22, venstre Haand, hvor der endnu i 14ten Dage kand prænumereres paa Büchners Homiletische Erklarung der Sonn- und Festtags Evangelien ato. 8 mk.; Baumgartens dito 9 mk.; Helvots Geschichte aller Kloster und Ritter-Orden 1ste Deel 3 Rdlr.; Hensil Kirchen Historie 3die Deel 4to, 14 mk.; Renschii Præfectiones in Theolog. Polemicam. 4to, 2 Rdlr. med meere, som af Catalogus kand sees: en a 4 Uger kand de respective Liebhabere vente Werners Kiærne af Geographien med hosføyede 4re Hoved Kort og Globus Terrestris fra Pressen.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Præste enken i Lyderslev Præstegaard i Stevns herret Anne sal. Randrups lader bekiendtgiøre at hun den 25 Septbr. om morgenen kl. 8 slet lader auctionere alle Slags løsøre med sølv, tin, kaaber, linnet, sengeklæder, 21 strk bæster, kiør, faar og lam, finde, ung qvæg, sviin, schæse, vogne med vidre befindende alt efter Catalogt formælding.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
De som maatte behøve en god Carect som er udi forsvarlig stand og for civil priis er at bekomme, vilde behage at anmelde dem i Hørboeden no. 4 under Børsen, da de skal blive anviist hvor samme kand tages udi Øyesyn. Her i Bogtrykkeriet kand gives anviisning, hvor der er til kjøbs at bekomme et massiv sølv beslagen complet ride-tøy, og med sølv beslagen par Pistoler, samt af fiint rødt klæde med silke bordyret Schabrak, og Pistol hylster.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Hvo som maatte behøve eendeel Kister extra fiint Engelsk Glas, for en billig priis, vilde derom addressere sig til Sr. Herm. PipgrassJssen=Kræmmer boendes paa Amager=Torv, som samme haver i Commission.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Hvo som til førstkommende 11 Decbr. imod suffisant pant og billig reente, af Kiøge byes publiqve midler, maatte behøve een capital af 6549 Rdlr. 3 mrk. 15 sk. enten separat eller udi een sum samlet, vilde behagelig derom addressere dem hos Jnspecteurerne sammesteds. Mod suffisant og asseureret huus pandt, kand til førstkommende 11 Decembr. faaes til laans 3000 Rdlr., hvo samme maatte behøve, kand faae efterretning her i Bogtrykkeriet, hvor de ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Hvem som maatte have lyst til en smuk rude hest, fuldkommen voxen, 6 aar gl. af det Kongl. stutterie, da kand derom, her i dette Bogtrykkerie, faaes efterretning, hvor samme er tilkjøbs at bekom De Kongl. allernaadigst beskikkede Commissarier udi afg. Christian Siegfried Heldts stervboed, forhen Præmier Major ved Hans Excellence Hr. General Lieutenant von Ulrichsdahls Nordske geworbene Jnfanterie Regiment lader herved 3de postdage efter hinanden udi de danske og Tydske viser indkalde samtlige debi= og creditorer at møde udi skifte=Commissionen inden den i loven foreskrevne tid, de første at betale hvad de maatte findes skyldige til stervboet, og de sidste at legitimere deres fordring, da derefter enhver skal vederfares rett efter boets tilstand. Frederichstad d. 14 Aug, 1752. T. Hvidtfeldt. J. Høgh. H. Lange. Major. Capitain-Lieutenant. Ober-Auditeur. og Actuarius.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Kiøbenhavnske Danske Pest-Tidender. No LXXV. den 18 September, 1252. Som aftenen imellem den 4 og 5 Sept. sidstleden, er tabt en sølvhirschjænger med gehæng, Fredensborg flots hauge eller der strax ved, saa vilde de som samme haver funden, indlevere dem i de Benlingske arvingers bogtrykkerie i store Cannikestræde, imod en billig findeløn.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Paa den Kongl. Danske Skueplads bliver Onsdagen d. 20 Sept. opført Comoedien: Forøderen eller den ærlige Optrækkerske, og Dands. Paa Fredag bliver opført: den indvildte Syge med Døctor Graden.
Berlingske Tidende, 1752-09-18
Jfald nogen til forestaaende Jndtog maatte behøve nogle læ unge grønne qviste og endeel unge Canariefugle, som her i landet en tillagt, da at melde sig her i Bogtrykkeriet, hvor dertil gives anviisning.