Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1801-09-28
Batavisk Republik. Den store politiske Forandring, som man for nogen Tid siden forgiæves prøvede paa at udføre med det Gode, er nu sat igjennem med Magten. J sig selv er det - som et vist Blad ganske lakonisk udtrykker sig - ikke andet end en Konstitutions Omskiftning og med den en nye Regiering. Maaden, hvorpaa samme er iværksat, afviger kun lidet fra Tidernes Skik og Brug. Først underrettede Direktoriet den 14de Folket ved en Proklamation om den nye Konstitution og indbød alle Borgere til at stemme over samme den 1 Octbr. Derpaa sendte det den 16de et trykt Exemplar af den nye Plan til det lovgivende Korps, og da Fleerheden af Lemmerne ikke vilde erkiende Direktoriets Fremgangsmaade for gyldig, saa gjorte dette kort Proces, ved den 19d at opløse det lovgivende Korps og tilspærre og forsegle Jnd gangene til samme. Dets Livvagt blev strax løst fra dets Troskabseed, og Kommandanten, hvis Samvittighed ikke vilde finde sig heri, ved Arrest overbeviist om det Rette. Rygtet siger endnu, at nogle paastaaende Lovgivere have fristet samme Skiebne. I en nye Proklamation tilkiendegav Direktoriet nu Folket det lovgivende Korps Spærring, og erklærede, at den forrige Tingenes Orden kuns svarede til Enkeltes Fordeel, medens det Helle gik sin Undergang imøde, og at Direktoriet, langt fra at have en Borgerkrig til Hensigt, ingenlunde kan taale: at nogle Faa anmassede sig Ret til, uden foregaaende Prøvelse, at ville bestemme, hvad Nationen vil eller ikke vil, men allene ønsker at overtyde sig om Folkets souveraine Villie. Disse urolige Dage ere afløbne i al Stilhed saavel fra Jndvaanernes som det Bataviske og franske Militairs Side. Det sidste foretog sig endnu den 16 sine sædvanlige Øyelse, uden for Stadens Porte, dog noget før end ellers. Man holder sig forvisset om, at Direktorier ikke vilde have gjort dette Skridt, uden at være bemyndiget dertil af den franske Regiering, hvorfor der ei heller agtes paa de Forestillinger, adskillige Borgere alt have indlagt imod den nye Konstitutionsplan. Hvad denne selv angaaer, da bestaaer den af 106 Artikler, hvis væsentlige Jndhold er følgende: 1) Republikens Gebeet i Europa bliver deelt i 8 Departementer, hvis Grændser og Benævnelser bliver ligesom de forrige Provindser og Generalitætslandenne (Holland, Seeland, Friesland, Brabant, Grönningen, Utrecht, Overyssel, og Geldern). 2) J de 5 Direktorers Sted sættes et saakaldet Stats=Bewind eller Statsraad af 12 Personer, som hver maae være 35 Aar gammel og faaer 10000 Gylden og Aaret. Disse vælge en Præsident imellem sig selv, som skifter hver 3 Maaned, og hvert Aar udtræder en af Lemmerne. 3) Første Gang udnævne de afgaaende 5 Direktorer de 7 af disse Statsraader og disse vælge igien de andre 5. 4) Statsbewindet faaer foruden en Generalsekretair endnu en Statssekretair for de indre og en for de udenlandske Anliggender, en Dito for Flaaden, og en for Armeen, samt et Finantsraad af 3 Lemmer og en almindelig Skatmester. 5) Det Lovgivende, Korps skal bestaae af 35 Lemmer, hver med 4000 Gylden, i aarlig Gehalt, og kuns være samlet lidet over 4 Maaneder om Aaret. 6) Lovgiverne udnævnes første Gang af Statsbewindet, og en Trediedeel udtræder aarlig. 7) Skatterne blive paa den nærværende Fod.