Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-08-19
Den Brittiske Stat i Jndien er nu opvoxet til et Rige, som i Omfang neppe overgaaes af et Par andre, og af intet i Folkemængde naar China undtages og sine Produkters Rigdom. Det er nu over 30 Aar siden at Faderen til den nyere Jndiens Geographie og Statistik Colonel Renne udgav sin Memoir og sine Kort. Men hvormeget har ikke der forandret sig, siden den Tid? hvor meget er ikke det Brittiske Rige blevet udvider, og hvilke Fremskridt have ikke de geographiske Undersøgelser og Opdagelser gjort, vistnok er siden den Tid meget blevet opklaret og Jndien i saa mange deels historiske og deels geographiske Værker; men vi manglede dog et Hovedværk, som kunde blive anseet for en almindelig Statistik af det Brittiske Rige, der, og denne skiænker Forfatteren os. Han opholdt sig selv 10 Aar i Jndien, og ved sin Tilbagekomst stod det Ostindiske Compagnies Archiver ham aabne. Hvert Præsidentskab nemlig maae hvert Aar sende en officiel Beretning, ledsaget af alle de nødvendige Bielog til Court of Directors til England, hvori der bliver givet Efterretning om alt hvad der angaaer Præsidentskabets Bestyrelse og om alle betydelige Begivenheder. Til disse komme mange andre deels haandskriftlige og deels trykte Efterretninger, saa at det ikke kunde mangle Forfatteren paa troeværdige Efterretninger saa vidt disse kunne forventes efter Tingenes Natur. Foruden dette er endnu ved Enden af Værket givet en nøiagtig Litterairisk Notise derom. Tillige er en Jndledning bleven sat foran Værket, hvori der bliver givet en Oversigt over det nuværende Jndien, isærdeeleshed forsaavidt det staaer under Brittisk Herredømme og over de der trufne Jndretninger. Derpaa følger en speciel Beskrivelse over de enkelte Provindser af det Brittiske Jndien, efter deres nuværende Jnddeeling; og i den sidste halve Deel tillige over de tilstødende Lande. Det Viig tigste af den første, som kan ansees som et aldeeles paalideligt Dokument, skal her blive meddeelt. Under Benævnelsen af Jndien bliver de sydostlige Asiens Lande mellem 80 til 35, n. B. og 68 til 928. O. l. fra Greenvich indbegrebne. Deres Fladeindhold bliver anslaget til 1, 280000 E. eller 60000 geographiske Mile. Det heele inddeeles i følgende 4 Dele, 1) Nordindien eller det Nordindiske Biergland, 2) det egenlige Hindostan fra Foden af de nordlige Bierge til Nerbudda-Floden, 3 Decanfra Nerbudda til Krischna-Floden, 3) Sutindien, eller Landet sydlig for Krischna. J geologisk Henseende danne disse Hoveddeele: Himaloja Biergenes Høilande, Gangeslandenes store Sletter, Sandørkenen ved Jndus og Ghautbiergenes Høi lande. Jblandt Floderne skal Jndus have det længste Løb af 1700 Burramputra af 1680, Ganges og Jumaa hver af 1500 Eng. Mile. – Høsten finder i Hindostan almindelig Sted to Gange om Aaret; den ene i September og October og den anden i Marts og April. Alt beroer paa Vandingen. Den arbeidende Klasse i Jndien har neppe nogen anden Fornødenhed til sin Næring end Riis; derfor er der Hungersnød saasnart Riishosten mislykkes. De Hindus vare vistnok allerede i Oldtiden et handlende Folk, dette kan sees af Menus Love om Renter. Hovedgienstændene for deres Udførsel vare Specerier, Ædelsteene og Perler, tilligemed Silke og Bomuld, stedse afgaaer meget Sølv til Jndien, fordi Jndvaanerne sælge saa meget og kiøbe saa lidet. Det gamle Jndiens Grundsprog er Sanscrit fra hviket nedstamme Prakrit, Bali, og Zend. De1 af Ordene i de nærvæende Jndiske Dialecter have deres Oprindelse fra Sanscrit. Forholdet af Hindu Religionen til Bekienderne af Jslam er som syn til een. Endskiøndt en christelig Magt hersker i Jndien saa udbreder Jslam sig dog der videre. Antallet af de Christne, det er af de Jndfødte (ikke af Europæere) udgjør en halv Million. De staae hos Hindus og Mahomedanerne i en ringe Agtelse, formedelst mange Egenheder med Hensyn til deres Føde og Reenlighed; deres Europæiske Brødre see med Foragt ned paa dem. Man kan derfor ikke vente at Christendommen vil der giøre store Fremskridt. Det maatte først blive tilladt at Enropæer og deres retmæssige Børn blive boesiddende i Jndien og kunne erhverve sig Landeiendomme; nu kunne kun de uægte Børn giøre det. Det foreslagne Colonieseringssystem kan derfor kun giøre meget langsomme Fremskridt. Den store Folkemasse har slet ingen Hengivenhed for nogen Regieringsform, den veed ikke noget af det som vi kalde Patriotisme; Alt indskrænker sig til den enkelte Persons og til Landsbyens Vel; det er allene Landsbyebestyrelsen som nogenlunde sætter Grændse for Despotiet. Hinden er den Herre som han tiener saa troe som nogen saalænge han betaler ham; vore Jdeer og Statsforbrydelse er derimod ganske fremmede for ham. Der gives ingen arvelig Adel; Titler og Æresposter blive kun uddeelte tilligemed Jordeiendomme; om blotte Titler have de Hin dus ingen Forestilling. Den rige Mand kan lade sig kalde Raab om han vil, en anden vilde ikke kunne gjøre denne Titel gieldende selv med et Patent Landeiendom er i Jndien Hovedkilden til Jndkomster, derfor er det ikke heller mueligt at udjevne den ulige Fordeeling af Grundskatten ved andre Skatte. Der er anvendt en utroelig Møie siden 1784 paa Regieringens og Skattevæsents Regulering og Jndvaanerne vide at sætte Priis paa den Beskyttelse, som deres Person og deres Eiendomme for nærværende Tid nyde. Cheferne og Meenighederne søge siden den Tid at nyde det Brittiske Skyts. Siden Aaret 1814 ere store Forandringer foregaaede i de politiske Forhold. Ved Krigen 1817 og 1818 er Maratternes Magt for bestandig bleven knækket ligesom ogsaa Nepalesernes, Peischa er som Hersker til intetgjort og hans Besiddelser, naar Matara undtages, ere indlemmede i det Brittiske Rige. Raigen af Nagpur(Bunsla) er nu ganske ubetydelig. Holcar har maattet aftræde sit Distrikt sydlig for NerbuddaSeindia er ganske isoleret. En vedlagt Tabel angiver i runde Tal Fladeindholdet og Folkemængden efter de sandsynligste Dato. Præsidentskabet over Bengalen har ifølge denne 57 1/2 Millioner Jndvaanere; det over Madras 15 Mill., det over Bombay 2 1/2 Mill., nogle i 1815 erobrede Distrikter som endnu ikke hører til noget Præsidentskab 8 Millioner, saa at der tilsammen staae 83 Millioner Mennesker under det Brittiske Herredømme.