JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-16
Til den theologiske Embedsexamen i October d. A. meldte sig 20 Studiosi Theologiæ, af hvilke 1 udeblev fra mundtlig Prøve. Af de øvrige 19 erholdt 9 Characteren Landabilem, 9 Haud illaudabilem og I Non contemmendum, Følgende Qvæstioner bleve fremsatte til skriftlig Besvarelse: I. Quid intelligitur per Rationalismum, & qvæ nam inter han sentiendi rationem atque Supernaturalismum intercedit ratio 2 Quatuplici ratione dividuntur peccata & quæ nem effata S. Stæ, hue possunt referri3 Quonam stabili fundamento nititur spes hominum firma de vita post mortem futura? 4. Quænam sunt præcipuæ res a Jesuitis in utraque republica tam sacra quam civili inde ab ordine condito usque ad finem belli tricennalis gestæS. Epist. ad Rom. 3, 28 - 4. S. & Jacobi 2.6. Psalmi c. IIdi v. 19 usque ad finem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-16
Til philosophisk Examen der holdtes i Octobers sidste Halvdeel, fremstillede sig 118 Candidater, hvilke erholdt følgende Characterer: 21 Laudabilis med Udmærkelse, 56 Laudabilie, 39 Haud illaudabilis og 2 Non contem. De Udmærkede vare følgende: 1) Janus Bagge Bierregaard, 2) Albert Christian Wiberg, 3) Peter Kemp, 4) Christian Frederik Kragerup, 5) Atzer Hansen Blume, 6) Christian Friis, 7) Christian Frederik Mossin, 8) Carl Niels Edvard Marcussen, 9) Christian Jørgensen, 10) Jørgen Carl Schiødte, 11) Halvor Frode Høeg, Nissen, 12) Christian Holger Hald, 13) Carl Ludvig Poulsen, 14) Johan Carl Johansen, 15) Carl Emil Møhl, 16) Peter Rørdam, 17) Andreas Thanning, 18) Jørgen Wilhelm Marchmann, 19) Niels Christian Bierring, 20) Ludvig Georg Thune, 21) Conrad Frederik Julius Boy.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-16
Interessenterne i det Kgl. octroyerede danske asiatiske Compagnie ere indbudne til en extraordinair Generalforsamling den 18de November førstkommende, Kl. 5 om Eftermiddagen, for at anhøre Directionens i Medfør af Conventionens 15de §. gjorte Forslag og den bestandige Commissions Betænkning, angaaende en Expedition til China i anstundende Foraar 1826, og derover at afgive Beslutning. Skuepladsen. Tirsdag (16 Novbr.); Kun sex Retter, Comoedie i 3 Acter, og en Entree. - Torsdag: Tro Jngen for vel, Lystspil i 1 Act; og Azemia, Syngespil i 3 Acter, Musiken af D'Alayrac. Fredag: Nina, Drama i 3 Acter af J. L. Heiberg. - Løverdag: Barberen i Sevilla, Opera i 2 Acter, Musik af Rossini. Eidora, Taschenbuch auf das Jahr 1825, herausgegeben von Dr. Gardthausen, faaes hos Boghandler Reizel, store Kjøbmagergade No. 13. Bogladeprisen er 2 Rbd. 24 s. rede Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-16
Blandede Efterretninger. J Revne encyclopsdique, Mai 1824, hedder det: "Det er nu bekjendt, at Jndiens Souverainetet koster Engelland mere end den indbringer det og at det ostindiske Compagnie laaner aarligen, for at betale sine Actie-Eiere Udbytte og sine Betjenter deres Løn. Langt fra at forøge Engellands raadige (disponibles) Capitaler, har dets Souverainetet over Hindostan sluget en Deel deraf, men det forskaffer ControlBureauet og Directeurernes Bureau Pladser at bortgive. Det er en slet Indretning, der opretholdes som mange andre, ved de Misbruge, den føder af sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-16
Kjøbenhavns Børs, d. 16 November. Cours. Hamb. 2 M. 220, a vista 223. Spec. 225. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 8 s. a 12 Rbmk. 9 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Oblig. (uden Renter) 89 1/2 a 90. Nationalbank Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter, 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. ell. Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. - 6 pC. norske ObligaDito 4000 Bcomk. tioner ved Hambro & Søn 104 1/2. - Norske - Svenske Speciessedler pr. 10 Spec. Sedler. Asiatiske Actier,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-16
(Jndsendt.) Vilde det ikke være gavnligt, om Qvartals-Coursen aldeles blev hævet? De, der havde Sølv at betale, maatte i saa Fald, som i lang Tid skeet er, enten betale i rede Sølv, eller i Sedler, efter den Børscours, som findes noteret Postdagen forud førend Betalingen skeer. Forat lette Skatteberegningerne kunde der, blot til Brug for Amtstuerne og Kæmner-Contoirerne, hver tredie Maaned fastsættes en Seddel-Cours. Derved formenes de Coursfluctuationer at kunne forebygges, som nu to Gange have fundet Sted mod den Tid, Qvartalscoursen skulde sættes. Hvor skadelig slig pludselig og voldsom Forandring i Repræsentativernes Værd er for det Almindelige, indseer hver Sagkyndig let, hvorfor det og vilde være overflødigt, her at anføre Beviser derfor. Muligen kunde hiint Middel, til fremtidig at forebygge dette Onde, fortjene Vedkommendes Opmærksomhed og nærmere Drøftelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-16
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Det ogsaa er et episk Digt, Og det med Fylde, Liv og Varme, Men der giør Digteren sin Pligt, Og lægger Konst i Kraftens Arme! Det kan man føle, det er Kiød Af vores Kiød, og Aand derefter, Og om end lidt paa Formen brød De mageløse Helte Kræfter, Det kan man taale, thi, som sagt, Det er os selv i mythisk Dragt, Og med sig selv, med hvad der kan forhøie Vor Nydelse, om til Det end kan støde Smagen lidt, Man ei maa regne det saa nøie, Smaa=Pletterne er kun Beviis. Derpaa, at man det Dødes Priis Et lettelig kan overdrive, Thi der fuldendt kan formen blive, Der, naar man ret har lært at stile, Paa hvad der støder kan man sile, Til som et Speil det bliver glat, Det Ene ganske som det Andet, Saa Jntet meer kan synes mat, Og Jntet heller smaae vandet! O, derfor giv dig gode Stunder, Og lær engang Vandalens Kunder, Hvor smagløst og hvor blindt de vælge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Denne Samling af Smaaehistorier er uddragen under Gjennemlæsning af Bogen Lettres historiques et galantes, de dens Dames de Condition, dont Pune toit a Paris, et Pautre en Province, par Madame de Cen Madame Noyer efter Nogles Mening). Quvrage Curieux. ACologne. 17141718. 7 Dele i liden Octav. At den i flere end een Henseende har været Læserne velkommen haaber F. H. G.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Jndenlandske Efterretninger. J det asiatiske Compagnies Generalforsamling, den 18de November 1824, foreslog Directionen (see forr. No.) en Expedition til China i næste Foraar, paa Grund af at der er Mangel paa ordinaire Theer, saasom Theeboe, Konge og Kampoi, hvilke mueligen kun ville være tilstrækkelige til Aaret 1826, men derimod af fine Theer a. var et tilstrækkeligt Forraad. Den bestandige Commission var aldeles enig med Directionen om at gjøre denne Expedition. Efter mange Debatter for og imod, blev besluttet, at det skulde bestemmes ved Ballotation. Der befandtes 81 Stemmer imod og 49 Stemmer for Expeditionen. Resultatet var altsaa, at intet Skib skal afgaae til China. Fisketorvets Udvidelse og standsættelse, som forhen er blevet omtalt i Skilderiet, er nu fuldført, og Indretningen førstegang bleven tagen i Brug i Mandags, saavel af Fiskerkonerne, som af de tillæggende Skibe og Fiskerbaade. Den hele Indretning har, med Brolægning og Alt, saaledes som Anmelderen fra sikker Haand veed, kun kostet mellem 11 og 12000 Rbdlr. - Den saakaldte Gabestok er ved denne Leilighed bleven borttagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Til Synderlighederne i vor Tid høre: af Hvidkilde Hovedgaard, under Baroniet Lehn i Fyen, Svendborg Amt, med complet Hoverie, 200 Hollænderikøer, Tyre, Ungavæg- og Kalve, og Jnventarium af Mark- og Gaardsredskaber, bortpagtes ved Licitation den 17de Novbr. til den Mindstbydende, som for de færreste Procent af Korn- og Frøe avlen modtager Pagtningen fra 1ste Mai 1825, der vedvarer, indtil Opsigelse fra een af Siderne finder Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Ved en Jagt i Fyen indtraf forleden det sjeldne Tilfælde, at der paa een Post af en Jæger nedlagdes 5. Ræve, som laae døde i en Omkreds af 40 Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Aalborg. Natten imellem den 3die og 4de Novbr. er ved Thornbye, omtrent 2 Miil fra Hjørring, indstrandet Chaluppen Der Friede, drægtig 23 Commercelæster, hjemmehørende i Memel og ført af Capitain Heinrich Kunde, som kom fra Bergen i Norge, bestemt til Memel med en Ladning Sild og Tran, hvoraf endeel er bjerget. Besætningen er bjerget, men Skibet totalt forlist. - Da vi her i Onsdags havde det usædvanlige høie Vand, var ogsaa ved Hamborg høiere Flod, end der i de sidste femten Aar har fundet Sted. Ogsaa ved Aarhuus var mageløst høit Vand. J Skagerak rasede den paafølgende Nat et overhaands haardt Veir og Kuffen Aventura af Aalborg, Capt. Sommer, som formedest dette og svær Strømsætning, maatte prange for at klare en Leger fra sig, blev derved nødt til med Tab af Seil, forskudt Last og nogen Læk at søge tilbage til Aalborg, for at oplosse sin Last. Sluppen de trende Venner, Capt. Koch af Nibe, er efter Beskadigelse ved paa Hals indre Rede at paadrives af et Skib fra Tøndern, kommet hertil under Havari.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Ved Skagen er forlist en Skonnert med Hør, og ved Haboøre et ballastet Engelsk Tremastskib med 13 Mands Besætning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Til Tønning er den 3 og 4 d. M. indkommen 28 Skibe med mere eller mindre Havarie, eet er strandet og 7 ere aldeles forulykkede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Skibet Anne Christine, Skpr. Vett bestemt fra Faaborg og Sønderborg til London, med Havre, er indkommet til Christianssand, med Søeskade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Ved Viborg Lands-Overret er nylig afsagt Dom i en Proces angaaende det øverste Stolestade i Lem Kirke. Den Tabende er tilpligtet, under 4 Mark Sølv daglig Mulct, at lade sit Navn udtage og Vederpartens Navn paamale den omtvistede Kirkestol, samt betale 10 Rbd. Sølv til dennes befalede Sagfører m.v. Skuepladsen. Mandag (22 Novbr.) Den Snaksomme, Lystspil i 2 Acter; og Sganarels tvungne Giftermaal, Com i 1 Act. Mellem Stykkerne: Den ny Narcisse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Blandede Efterretninger. En tydsk Officeer, som kalder sig Ferdinand von Kiesewetter, har udgivet sin Reise til Grækenland, sine der fristede Lidelser og Hændelser, o. s. v. Han bekræfter de allerede af Andre meddeelte Efterretninger om den slette Modtagelse, som de Fremmede, der ile Grækerne til Hielp, finde hos dem, om deres forkerte Maade at føre Krig paa og om de Grusomheder, de gjøre sig skyldige i. Han forsikkrer, at han i München, under Eed, har ladet de af ham anførte Kiendsgierninger føre til Protocol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Prof. Krug, der ikke turde virke mere for Grækerne, henviist til Thiersch i München, fik han af denne den Paamindelse, at gaae ombord, ikke i Triest, da den østerrigske Regjering allerede havde standset og arresteret adskillige Tydske, der vilde drage til Grækenland, men i Marseille. Han tog altsaa derfra med en italiensk Kystfarer, d. 22 Sept. 1822 til Livorno, hvor han af de græske Kjøbmænd fik mange Efterretninger, der kunde have kjølnet hans Jver. Dog, han blev urokket i sit Forsæt, og ankom lykkeligen til Korinth. Men paa Grækenlands classiske Bund fandt han, som hans Landsmænd, i Grækerne ikke sande Patrioter, hvilke Fædrenelandet er dyrebarere end Alt, men kun feige Røvere (?). Forat retfærdiggjøre denne haarde Dom anfører han adskillige Kiendsgierninger, der rigtig nok ere opførende. Meest rædselfuldt er det, han fortæller om en Plan af Ephorerne i Messalonghi, efter Affairen ved Patra, at sprænge den lille Rest af et af Fremmede samlet Corps med Krudt i Luften. Men, tilføjer Skriftets Rec. i Hall. Literat Zeitung, skulde denne forsætlige Jldpaasættelse være uden for al Tvivl, Rec., som anseer de fordums Græker vel for en æsthetisk høitdannet, men ikke for nogen fortrinligen ædel Nation og finder det meget begribeligt, at blandt mange Rygrækere, under deres lange Trældom, Ædelsind og Høimodighed ere gaaede under, men troer dog at burde drage en saadan Umenneskelighed i Tvivl. Det Mod, hvormed Grækerne hidtil kæmpe for deres retfærdige Sag, synes at bevise, at de fra Grækenland tilbagevendende Fremmede have seet Meget i et for sort Lys, uden at han derfor sætter nogen Mistillid i deres gode Villie, at sige Sandhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
I Paris solgtes nyligen Viottis Violin, en Straduarius, for 3820 Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Siden fem Aar ere i Paris 11,000 nye Bygninger blevne opførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
J Storbritannien skal der nu være 12,400 Dampmaskiner i Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-20
Kjøbenhavns Børs, d. 19 November. Cours. Hamb. 2 M. 221, a vista 224 Spec. 227. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 9 s. a 12. Rbmk. 10 s. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Oblig. (uden Renter) 88 1/2 a 89. Nationalbank Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 a 100 1/2 Rbd. r. S. ell. Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. - 6 pC. norske ObligaDito 4000 Bcomk. tioner ved Hambro & Søn 104 1/2. Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 15 1/2 a 15 3/4. - Svenske Sedler 52. - Asiatiske Actier, Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 94 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 November 1824. Trøstebrev i Sørgen. over Kong Valdemar og hans Mænd. (Slutning; see forr. No.) Vel tør jeg ei, som du, saa kjæk Slaae tvende Fluer med eet Smæk Vandalens Epos og, trods Volden, Historien saa heel og holden, Thi i dens virkelige Gang. Er lidt Poetisk dog oprundet, Hvis en Poet er i den fundet, Og udenfor den, selv med Briller, Man neppe Konst fra Dunst adskiller; Men, det er ægte Tegn paa Heden, At glemme Tingen over Vreden, Og jeg, skiøndt mere tør og kold, Og bangere for Sagas Vold, Citlaster, at i Jld man render Af Varme for den rene Smag, Skiøndt man naturligviis sig brænder, Og falder for den gode Sag. Vandalen det undskylder ikke, Thi det er sandt til Punkt og Prikke, At naar Historien faaer Lov at male Saa ganske paa sin egen Haand, Da briste alle Konstens Baand, For slige Helte splittergale, Der frækt sig fra Fru Hel løsrive, Og komme anden Gang til Live!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
Mærkelige gamle Yttringer og Tidsskildringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
(Fundne i Bogen Reflexions critiques sur divers sujets par Mr. L. C. D. S." A Mons 1757.) Kunne Krønikerne ikke opvise Magen hertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
For Aaret 1672 kjendte man ei i Holland, til det Slags Krigsfolk, der kaldes Dragoner. Da man nu skulde have nogle saadanne fremmede Regimenter ind, æggedes Videlysten, hos adskillige Regjeringspersoner i Landet, tilat komme efter, hvor dog Dragonlandet egenligen laa paa Kloden. Man gjennembladede den af Blauw udgivne Atlas fra Ende til anden; man gjennemløb de meest bekjendte Geographier og kunde dog ikke finde det Land, der havde Jndvaanere af et saa eget Navn. Hvor man formodede nogen større Kyndighed, kom man og flux med sit beskeedne Spørgsmaal: Waar dog, en in at streek Lands van de Wereld het Dragonders Land maa leggen Vermits men alle de vornaamste Atlassen havde dørgebladert, zonder dette kunnen vinden. Da derfor de fremmede Dragonregimenter bleve fordeelte om i Landet, varede det længe, inden Jndbyggerne vilde, endog for Penge, give Folkene Levnetsmidler. Regimentscheferne klagede til Øvrighederne paa Landet derover, og disse, der stode i den Tanke, at Dragoner spiste ogsaa Hø, bleve ikke lidet forundrede ved det Fremskridt, de gjorde i Videnskaberne, da de lærte, at Dragoner tvertimod spiste Mad som ordenlige Mennesker. Det slemme Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
Da Bonn i Aaret 1703 var erobret af General Coehorn, vilde en fransk Religions flygtning, der stod som Officier i hollandsk Tieneste, indsmigre sig hos Generalen, ved at bringe ham den pæneste Lykønskning muligt. Til al Ulykke forstod han ikke eet Ord Hollandsk og maatte altsaa stile sin Tale paa Fransk saa godt, han kunde. "O!" sagde han i sin Jver, "selve Jerichos Erobring maastaae tilbage derfor. Denne Stadbragtes efter syvDages Forløb til at give sig; men utallige Trommer og Trompeter anvendtes og i det Øiemed. Neil da prifer jeg Bonn, den overgav sig for eer eneste Kohorn!" Den Religion og den Gudsfrygt de fleste Mennesker gjøre Stads med, indskrænke sig til at tjene Gud, uden derfor at støde Fanden for Hovedet. Slig os dog, i hvilket Strøg af Verden ligger monne Dragonlandet Vi have gjennembladet alle de fortrinligste Atlasser, men ikke kunne finde det."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
Bidrag til Krighistorien. Da 1702 Stadhouderatet saavel over Provindsen Holland, som over andre af Provindserne, havde en Ende efter Vilhelm den Tredies Død, paatoge hver Provindses øverste Stadsbetjenter sig selv at besætte de ledigblivende Militairembeder. Dette nødte Officiererne til at gaae om fra By til By, for at forhverve sig de Deputeredes Stemmer. Samme gode Herrer Deputerede havde ikke dengang den Kundskab til Krigsvæsenet, de siden fik. Man maatte derfor endog tidt forklare dem, hvori den Post bestod, som man søgte En Oberstlieutnant fremstillede sig saaledes engang, for at blive gjort til Oberst. Man forundrede sig høiligen over, at han vilde gaae tilbage; thi en Mand, der beklædte baade en Oberst og en Lieutnants Plads, maatte dog i Rang overgaae en blot og har Oberst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
En anden ansøgende Officier beraabte sig paa, at have bivaanet flere Feldslag og Beleiringer. "Jhl da har, men og sandeligen, Herren ogsaa staaet paa et fordeelagtigt Sted! var Svaret. Nu talede han om bekomne Saar og fremviste Arrene. "Hvorhardog ikke Herren været heldig", raabte man, at han er kommen derfra med Livet!" Da man ei endnu forstod ham eret, maatte han til at opregne sine mange Tjenesteaar. "Jøses, hvor Herren, har kostet Staten skjønne Penge i den mange Tid!" var nu Udraabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
En tredie Officier i samme Ærinde søgte Forfremmelse paa Grund af sine Fortjenester, Men, spurgte man, "har Herren ogsaa Venner." Han havde, svarede han, ingen anden Ven, end den Kaarde, han saa længe havde baaret for Statens Tjeneste. "Ja sagde man, "da var det, saamænd, bedre, at have mindre Fortjeneste og flere Venner. Jeg selv, siger Forfatteren, kom tilbage fra Spanien 1713 og ansøgte om min salig Faders Regiment. Jeg havde alt gjennemreist en stor Deel Byer, for at samle mig Stemmer, da jeg omsider henvendte mig til een af de Deputerede for Nordholland. Han tog meget høfligt imod mig; jeg underrettede ham om Hensigten med mit Besøg, og han vilde endeligen at jeg skulde sidde ned hos ham. Vel undskyldte jeg mig det bedste, jeg kunde, og gjorde al mulig Modstand under det Paaskud, at jeg havde Hastværk og vilde helst foredrage min Sag i Korthed; men han tog alle mine Undskyldninger for god Tones Sniksnak og greb mig ved Haanden, for at trykke mig ned paa Stolen. Ved den Magt, han anvendte, hændte det sig, at den falske Haand, jeg havde baaret efter Slaget ved Villa Viciosa, hvor jeg hiin 10 December 1710 mistede min rette Haand, rev sig løs, tilligemed mit falske Stykke Arm, og faldt ud af Ærmet, ligened for den høie Herres Fødder. Gud velsigne og raabte han og sank baglænds ned af sin Stol, Hvad er dog det? Min søde Ven gaa Sin Veil Hvor De har forskrækket mig Gaabare, Gaabare. Jeg stemmer for Dem!" Saa hastigt, skee kunde, samlede jeg mine Stumper op, gik til Døren og viste ham eengang endnu der mine Lemmer med de Ord: at det var dem, der talede til min Fordeel, og bad ham erindre sig det. Derpaa pakkede jeg mig og lod ham komme til sig selv igjen."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
En Oberstlieutnant havde med Sabelen i Haanden foran sin Bataillon faaet i Slaget ved Malplaquet to Been i sin Arm knuste af en Canonkugle og vilde nu søge at blive Oberst i sin faldne Chefs Sted. Med Armen i et Bind gik han rundt hos vedkommende Deputerede. Een iblandt dem, der dog hørte med et Slags Agtsomhed paa hans Grunde, spurgte ham: hvor og naar han havde faaet den Erindring. Oberstlieutnanten gav ham den meest nøiagtige Oplysning og drev det derved saavidt, at Personen virkeligen ønskede at vide, om ikke Canonkuglen, siden Armen blev baaren i et Bind, sad derinde endnu. "N. svarede Krigeren saa tørt og koldblodigt muligen; den gik igjennem og dræbte fire Soldater, bag mig." Nu slog den Deputerede Hænderne sammen af Forundring og raabte: "Det var, men og sandeligen, et skjønne Skud og godt sigtet."(Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
Jndenlandske Efterretninger. Den nyligen i sit 83de Aar afdøde Digterinde Birgitte Cathrine Bøye, var født i Gjentofte paa Kjøbenhavns Amt. Hun havde været to Gange gift, første Gang med Herman Hertz, Kgl. Jæger ved Jagten paa Jægersborg, og anden Gang med Justitsraad og Toldskriver, Bøye. J sit første Ægteskab havde hun to Sønner, hvilke begge arvede hendes Digteraand: Christian Hertz, Forfatter til det comiske Heltedigt: Reisen til Helicon, Kbh. 1782, Søslaget den 2den April, &c., der døde 1804 som Klokker ved Domkirken i Roeskilde, og J. M. Hertz, Forfatter til det kronede Prisdigt: Det befriede Jsral, a., der er Biskop over Ribe Stift. Frue Bøyes første digteriske Arbeider vare Psalmer, optagne i den af Guldberg og Harboe udgivne Psalmebog, Kbhavn 1778, og hendes bekiendteste Drama: Gorm den Gamle, et hervisk Sørgespil, Kbh. 1781. Skuepladsen. Tirsdag (23 Novbr.); Luld. - Torsdag: Landsbypoeten, Lystspil i 3 Acter af Destouches, og Den ny Narcisse. - Fredag: Apothekeren og Doctoren; og en Entree. - Løverdag: Den fanddrue Løgner, Lystspil i 1 Act, og Pernilles korte Frøkenstand. Mellem Stykkerne: en Entree,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-11-23
Blandede Efterretninger. En god Halvmiil fra Mühlhausen i Thuringen ligger en stedse rindende Kilde, som er indfattet af et rundt Bassin. J dens klare Vand voxe alle Slags Urter og Blomster. Den største Deel er blaa eller ultramarinblaa. Denne Kilde er kun 8 Fod dyb, men Alt, som kastes deri, kommer strax op igien. For Mühlhausen er den meget vigtig, da den forsyner den halve Stad, med Vand og driver ti Møller. Den fryser heller aldrig. Tre Gange om Aaret istemmes omkring den en Lov- og Takkesang af Skolebørnene og deres Lærere, ved hvilken Leilighed ofte 8000 Mennesker ere tilstede. Omtrent midt i Mai d. A. fældte en Arbeider paa Landet i Connecticut (i Nordamerica, 8 Mile fra Landsbyen Norwich, et huult Træ, i hvilket han fandt over 8000 Skovsvaler i en Tilstand af Dvale. – J Louisiana, i Kirkesognet Feliciana, blev en Klapperslange med 137 Klapper dræbt. De ældste Jndbyggere mindes ikke, at have seet nogensinde nogen med flere end 40. Antallet af Klapper skal betegne Aarenes Tal. Den nye Melampe.