Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-03-28
J Thisted foruroligedes man i Begyndelsen ved Efterretningen om, at Hs. Majestæt skulde have frabedt sig alle offentlige Høitideligheder, men da Hs. H. Amtmanden, Conferentsraad Faye, paa indkommen Forespørgsel herom, svarte: "at ligesaa lidet som Hs. Maj. offentligt havde yttret noget Ønske om Dagens Høitideligholdelse, ligesaa lidet var noget Forbud indløbet, og at det derfor maatte overlades Folkets egen Følelse at hædre denne i Rigets Annaler høist mærkværdige og lykkelige Dag, sammensmeltede de private Ønsker til et eneste almindeligt, og Dagen hædredes paa følgende Maade: Dens Frembrud forkyndtes ved 27 Kanonskud og Reveille af Borgermusiken igjennem Gaderne. Kl. 8 kimedes med Kirkeklokkerne, medens Borgermilitairet forsamlede sig paa Torvet. Kl. 9, da den høitidelige Gudstjeneste begyndte, marscherede Corpset ind i Kirken, hvor Hs. H. Provst Hertel, efter fuldendt Sang, der understøttedes af Jnstrumental=Musik, holde en Tale, hvori han skildrede den elskede Konges Fortjenester som Regent og Menneske, og nedbad Himlens Velsignelser over ham og hans tilkommende Regjeringsaar. Efter Gudstjenesten opstillede Borger-Corpset sig paa Torvet, hvor det, efter en kort Anmeldelse af dets Chef, Amtmanden, om Anledningen til Dagens Høitidelighed, under Kanonernes Torden udbragte et tre Gange gjentaget Hurra, hvorefter der af det talrigt forsamlede Publikum blev afsjungen en Folkesang, der atter sluttedes med et 3 Ga. gjentaget Vivat, ledsaget af en Salve af Kanonerne. Kl. 3 forsamledes Byens Embedsmænd, dens Repræsentanter og Borgerofficerer til et festligt Maaltid paa Raadhuset. Om Aftenen var hele Byen illumineret, men først næste Aften var Bal. Blandt de ved Jlluminationen anbragte Dekorationer udmærkede sig især Raadstuen, Justitsraad Caroes Gaard, Præsteboligen og Amtsgaarden. J den sidste var en Sal, hvortil Jndgangen stod Enhver aaben, decoreret som en Lund, i hvis Baggrund faaes en 4 Alen høi Støtte, ved hvis Fodstykke var anbragt tvende qvindelige Postamenter, nemlig en Flora, som Sindbillede paa det igjen opblomstrende Fædreneland, og en Muemosyne, Historiens Muse og Cimbriens Sag. Paa Støttens øverste Afdeling saaes Kongens Buste, og paa dens nederste brændte i Flammeskrivt følgende skjønne Stropher: Naar Heltes Ro er spredt i Veir og Vind, Og Krigersværdet længst af Rust fortæret, Da lever Folkets Ven, af Efterverden æret, Og Veemods Taarer flyde paa dets Kind. Da, hulde Fredrik, efter tusind Aar Skal Sagas Røst endnu forkynde Dit Folkes Tak, dets Kjærlighed, og minde Om Hvad Du er for os, og Hvad Du var For saavidt glade Ansigter og god Villie, uden Bram og Pragt meldes der fra Nykjøbing paa Morsøe, kan bevise Glædens Tilstedeværelse, var 13de Marts her en sand Glædefest. De mange vaiende Flag vidnede om Søemændenes Fryd, og til Middag forsamlede sig Byens Embedsmænd – Geistligheden undtagen og flere af dens Borgere i glad Forening til et festligt Maaltid, hvorved, over Bordet, vor Byfoged, Hr. Cancellieraad Rummelhoff, holdt en Tale, hvori han med et skjønt Sprog skildrede, den daglige Bestræbelse og uafbrudte Virksomhed som i 25 Aar har besjælet vor allernaadigste Konge for sine Undersaatters Lykke, den Frihed som altid har hersket under hans Scepter, samt den end større Frihed som Han ved Bebudelsen af en Konstitution har skjænket Sit Folk, og sluttede med det Ønske: "Længe leve og lykkelig vorde vor elskede faderlige Konge!" hvorpaa Hs. Maj. Skaal udtømtes efter et frydefuldt Hurra, der udenfra besvaredes ved Kanonskud. 90 Fattige bleve bevertede paa de meere Formuendes Bekostning. Næste Dags Aften var Bal Ogsaa udenfor Kjøbstaden meddeles endvidere: hørtes almindelige Glædesudbrud, som af Enkelte end lydeligere tolkedes, f. Ex. Eieren af Ullerup, der lod uddeele et fedt Slagteqvæg og Brød til sine Fattige. Paa Eistrup var indbudt et Selskab, som, saavelsom Eieren, for Størstedelen bestod af Personer, der havde tjent som Militaire medens Hs. M. Kongen endnu var Kronprinds, og nu med Taknemlighed og Fornøielse ved Bægerets Klang og broderlig Samtale mindedes Hans blide Forhold, og den Raskhed, og Færdighed, hvormed de af ham bleve kommanderede. (Uddr. af Aalb. Av.) Ogsaa paa Bjørnsholm Hovedgaard blev denne Danmarks Glædesdag feiret. Over hundrede Fædrelandsvenner, hvoriblandt Beboere saavel fra en viid Omkreds i Aars og Sleth Herreder, som fra Han herrederne, Vensyssel, Gjøl, Salling a. deeltoge i Festen, som var arrangeret af et Selskab. J en smukt dekoreret Dandsesal, hvori den kgl. Buste var anbragt, aabnedes Ballet Kl. 6, og vedvarede til næste Formiddag. Ved Stedets Øvrighed blev der udbragt et "Længe leve!" for det høitelskede Fyrstepar, istemt med almindelig Jubel, og accompagneret af en tredobbelt Kanonsalve, ligesom ogsaa efter den Anledning man fandt i den ene af de afsjungne Sange, ved Repræsentantskabet udbragte Ønsker for Conferentsraad Ørsted og de flere hæderlige Medarbeidere, i den bebudede nye Forfatning.