Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-08-25
Man har faaet Efterretninger fra Constantinopel af 1ste August. Man havde der faaet Kundskab om Russernes Ankomst til Sizopolis, denne uventede Efterretning havde opvakt en almindelig Senfation og i Pera frygtede man for at Communicationen imellem Constantinopel og Vien over Belgrad vilde snart blive afbrudt og at man maatte indrette en nye Postvei over Smyrna og Salonich. Den Engelske og Franske Ambassadeur fordobble under disse for Porten saa truende Omstændigheder deres Virksomhed, og søge at formaae Reis, Effendi ved alvorlige Forestillinger til at antage deres Forslag; men alt har endnu til i Dag været forgiæves; Reis-Effendi har ladet tilstille Ambassadeuren en Erklæring, hvori han med Hensyn til de bekiendte Russiske Propositioner giver den Forsikkring, at Porten allene kan og vil indlade sig i Underhandlinger paa Grundvolden af Traktaten af Bucharest. Hr. Robert Gordon har derfor med Hensyn til Tingenes nærværende vanskelige Tilstand givet de Engelske Krigskibe, som ligge for Anker i Bosphorus Ordre til at begive sig til Pera, sandsynligen for at beskytte de Brittiske Eiendomme ved de Tilfælde som der kunde møde. (Fra Smyrna berettes under 19de Juli, at den Brittiske Admiral Sir Pulteney Malcolm skal ved en Tatar fra Constantinopel have faaet Ordre til at begive sig til Dardanellerne.) Underhandlingerne imellem den Engelske og Franske Ambassadeur og Reis Effendi angaaende Grækenland have heller ingen Fremgang. Den sidste har allerede i Conferencen af 9de f. M. forelagt som et Contradokument til Protokollen af 22de Marts, Udkastet til et Hattischeris fra Sultanen, hvori Porten vil tilstaae sine Moreotiske Undersaatter visse Privilegier, men derved reservere alle sine Souverainitets og Majestæts=Rets Grundsætninger. Ambassadeurerne modtoge vel en Afskrift af dette Hatti Scherif, men erklærede: at de kunde ikke betragte det som et Svar, og bestemte en Termin af 8 Dage, inden hvilke Reis Effendi maatte meddele et andet. Efterat disse Dage vare forbie saa erholdt de nye Protestationer fra Reis-Effendi med den Tilsætning, som hvergang gientages, at Porten kan eller vil aldrig indvilge en saadan Krænkelse af alle Rettigheder. J Pera troer man nu almindelig at disse Underhandlinger ikke ville føre til noget heldigt Resultat, med mindre Russernes seierrige Fremrykning vil giøre Sultanen meere bøielig, hvilken er i høieste Grad forbittret paa Grækerne. Forresten lyde Efterretningerne fra Krigsskuepladsen høist sørgelige for Tyrkerne. Man holder Rustschuk for tabt og Trapezunt trues af Fienden. Desuagtet beholde Tyrkerne deres Jernmodighed, og alle Muselmænd, de Store saavelsom Almuen, sætte deres eneste og blinde Tillid til Englands Biestand. - Ogsaa fra Vien skrives under 14de August: at man troer at Porten ikke vil antage Magternes Mægling angaaende det Græske Anliggende; at man var underrettet og Russernes Fremmarsch; at der vel herskede en almindelig Bestyrtelse i Canstantinopel; men at alt dog var roeligt; at der arbeides med Jver paa at samle nye Tropper; at man vel siger at Sultanen vil bryde op mod Fienden, men som bekiendt har han længe sadlet uden at ride og destomere er han bleven beundret. – Den Østerrigske Jagttager siger, at Sultanen skal have besluttet at forlade Leieren ved Therapia, og at han vil begive sig til Romis Schifflik. Der bliver arbeidet betydeligt paa Forskandsningerne og den Græske og Armeniske Patriark er bleven opfordrede til at stille dertil en Mængde Arbeidsfolk. Fra Paschalikkerne i Asien opbydes mangfoldige Tropper til Hovedstaden. Man vidste i Constantinopel at 12000 Mand Russiske Tropper have giort Landgang i Sizopolis og forenet sig med den Armee, som er gaaet over Balcanbierget; men man syntes ikke at vide at Erzenrum var faldet. – En Russisk Division af 16 Krigskibe, hvoriblandt 4 Orlogskibe har krydset i den sidste Tid tæt udenfor Bosphorus. Portens Tolk Jssch af Effendi er bleven afsat og hans Svigersøn Esrar Effendi, som allerede blev brugt ved Forhandlingerne i Akkerman, har faaet denne Post i hans Sted. Den Preussiske Gesandt Hr. von Royer havde den 27de Juli sin høitidelige Tiltrædelsesaudience hos Sultanen i Leieren paa den store Eng imellem Therapia og Bujukdere. Det Franske og Engelske Consulatslag er bleven paa nye opstillet i Smyrna med megen Høitidelighed. Naturligviis styrke saadanne Omstændigheder Porten i dens Tillid til Englands og Frankeriges Biestand. - Det hedder nu fra Corfu over Triest, at Aarsagen hvorfor de græske Tropper havde gjort Opstand imod Præsidentens Broder Grev Augustiin Capodistria var fordi denne havde givet dem Ordre til opgive deres Erobringer i Livadien og trække sig tilbage til Morea; han maalte derfor tillade Tropperne at blive i deres hidtil havte Stillinger, og siden den Tid er Orden og Disciplin igien bragt tilveie. Præsidenten paastaaer nu Udvidelsen af Grækenlands Grændser. - Grækerne skulle trække et betydeligt Corps sammen i Livadien og berede sig til en stor Operation. Blodige Fægtninger med Tyrkerne, især ved Theben, hvori disse havde 400 Mand Kavallerie og 7000 Mand Jnfanterie, forefaldt i Junii. Tyrkerne giorde flere Udfald, da de begyndte at mangle Levnetsmidler, men bleve bestandig slagne især i en Træfning den 22. Juni, hvori Hipparchen Christo commanderede imod dem. Deres Cavallerie blev næsten oprevet og Grækerne bemægtigede sig 150 Heste. Omer Pascha af Negropont, som længe havde tilberedet sig paa en Expedition imod Grækerne, brød indi Livadien og angreb med 2000 Mand regulairt Jnfanterie og Albanesere og 150 Mand Kavallerie Grækerne i deres Stilling ved Anachoritimen efter en Fægtning, som varede i 5 Timer, bleve Tyrkerne slagne og forfulgte til deres Leier. Tyrkerne tabte 400 Døde og Fanger, og Omer Pascha skal selv være bleven saaret. Tabet traf især det fiendtlige regulaire Jnfanterie. 3000 Albanesere ere ankomne til Zeituni for at giøre Grækerne Modstand. Alle Grækenlands Jndvaanere lægge en stor Enthusiasme for Præsidenten for Dagen ved Valgene til den nye Nationalforsamling; flere Stæder ville allene vælge ham til deres Deputerede, og andre, f. Ex. Jndvaanerne i Corinth, have givet deres Deputerede Ordre til ganske at stemme med Præsidentens Grundsætninger.