JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Et Menneske af sat Alder, som for Tiden er de af Næringsvei, ønsker at erholde Condition, om endog kun interimistisk, som Skriver eller Medhielper hos en Godsforvalter, eller i anden lignende Stilling. Han gjor aldeles ikke Fordring paa nogen egentlig Løn. Ved Flid og godt Forhold vil han søge at vinde den Reflecterendes Velvillie, og at bøde paa Mangler af egentlig Bevandthed med Contoirforretninger, til hvilke han ikke har været bestemt. Nærmere Underretning gives fra Adressecontoiret, hvorhen man behageligst snarest mueligt vilde henvende sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Et ungt Menneske der skriver en nogenlunde taalelig Haand kan faae en Skriverplads her i Aarhuus til 1ste November. Adressekontoiret anviser. Trykt og udgivet af A. F. Ellmanist. C. 3 disse Dage er jeg bleven forsynet med endeel nye moderne Varer, hvoriblandt et smukt Sortiment Sirtser, til betydeligt billige C. J. Wulff. Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Hvidt Christiansfeldter-Sæbe. Denne til fiin Vask saameget yndede Sæbe kan atter faaes hos N. F. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Dr. Stoughtons Mavedraaber ere igjen at faae hos N. F. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Undertegnede er bleven forsynet med meget smukke Tapet=Papirer i forA. H. skjellige Mønstre og til billige Priser. Ligeledes er jeg forsynet med smukke SommerVasketter af allernyeste Facongs, saavel store som smaae, der sælges til billige Priser af R. Fridrichsen. Colding, den 23de Juni 1834.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Hvor en 2 Etages Kakkelovn er tilkjøbs eller tilleie, anviser Adressekontoiret. Underste Etage paa Hjørnet af Vestergade og Grønnegade, der hidtil har været beboet af min Søn, Kjøbmand N. H. Beck, er strax at faae tilleie. Aarhuus, den 27de Juni 1834. Hans Becks Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Fra Pressen i Odense er udkommet: Pesus Christus som han var, er og bliver. Uddraget af hans egne Ord og Levnet efter Evangelisternes Beretninger ved Søren Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Med Jndledningsord er Bogladeprisen 1 Rbd. indbundet, og uden samme 5 Mk. 8 s. S. og T. Skriftet faaes hos dHrr. Jessen og Warberg i Aarhuus, Schmidt i Randers, Dous i Wiborg, J. H. Lundt og Rottbøll Sadolin i Aalborg, Fogh i Horsens, Simonsen i Fredericia, Termansen i Ribe, Lund i Thisted, og Rosenkilde i Colding, samt hos Udgiveren. Odense, den 20de Mai 1834. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Fra Pressen i Kjøbenhavn er udkommet andet Oplag af: Smaae Skildringer. af forførste. unge Pigers sørgelige Historie. Forfatteren drager til Felts mod den moderne Opdragelse, og siger: "Skulde slige Sæder længere vedblive, da vorde vi nødsagede at sende vore Strømper bort til Stopning, og forskrive Fruentimmer til at lave ver Grød. Dette lille Skrivt, som i Kjøbenhavn har havt stor Afsætning, faaes i Aarhuus for 1 Mk. hos Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
No. 106.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Juli. Torsdagen. den: Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Høiesteret har, som bekjendt, fældet Dom i Sagen mellem Pastor Visbye og Magister Lindberg, og dømt den Sidste i en betydelig Mulct. Endnu engang henvendes Læsernes Opmærksomhed paa det Betydningsfulde i denne Dom, der ikke blot angaaer de enkelte paagjældende Personer, men en af Fædrelandets allervigtigste Jnteresser. Som bekjendt, havde nemlig Hof= og Stadsretten erklæret sig for incompetent til at paadømme Sagens Realitet, men var ikke desmindre kommen til det Resultat, at de af begge Parter og hinanden brugte, ærerørige Udladelser skulde mortificeres, og Lindberg desuden betale en Mulct. At Høiesteret nu ikke har bifaldet Hof= og Stads=Rettens Præmisser, sees allerede deraf, at den ikke med den sædvanlige Formel har stadfæstet dennes Dom, men derimod givet en ny Conclusion; og at Retten virkelig har indladt sig paa Sagen selv, fremlyser blandt Andet deraf, at den har mortificeret de krænkende Beskyldninger, Lindberg havde tilladt sig mod Visby, hvorimod Dennes Udladelser mod Hiin ved ikke at omstødes, ere erkjendte for sande. Den øverste Domstol i Landet har altsaa erklæret sig for competent til at anvende de om den kirkelige Lærefrihed givne Love, ligesaa vel som alle andre Love, og har derved hævet den Retsuvished, hvori tilforn ikke blot den theologiske Skribent, men enhver geistlig Embedsmand maatte svæve. At det ikke er en geistlig Autoritet, men en verdslig Domstol, i hvis Hænder denne Myndighed er nedlagt, kan ikke andet end være høist ønskeligt, navnlig i en saadan Gjæringsperiode, som vor Tid er, da Domstolen staaer udenfor alle dogmatiske Controverser og blot dømmer negativt, om Overtrædelse af Loven finder Sted eller ikke. Hvorledes derfor end Sagens Udfald var bleven, maatte man dog glæde sig ved, at Høiesteret indlod sig paa Sagens Realitet, og dobbelt glædeligt er det derfor, at den netop har dømt saaledes. Den Eed, de danske Præster aflægge, have nemlig, som bekjendt, Nogle forklaret saaledes, at Præsten var aldeles bunden til Kirkens symbolske Bøger, navnlig den augsborgske Confession, saa at han end ikke i det Mindste turde vige derfra. En Fortolkning, som Magister Lindberg har brugt med den Grad af Sikkerhed, at han tillod sig at kalde Prof. Clausen en Meeneder.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Nu derimod maa Høiesteret antages, i Overeensstemmelse med vore bedste Retslærdes, navnlig Ørsteds Meening, at have fortolket Eden saaledes, at vel Præsten er forpligtet i det Hele at holde sig til de symbolske Bøger, at erkjende deres Hoved- og Grundsætninger, og troe og lære efter deres Aand, men at han vel i det mindre Bestemte og Væsentlige kan tillade sig noget Afvigende, uden at have brudt sin Eed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Dette juridiske Spørgsmaals Afgjørelse er da glædeligt for hver den, som paa den ene Side vel holder Fædrene i Ære og holder fast ved vor Kirkes Bekjendelseskrifter; men paa den anden Side dog ikke ønsker, at den fremskridende Oplysning skal standses ved Slavisk at være bunden til en forudgangen TidsBestemmelser; den maa være kjærkommen for hver den, som ikke vil, at Protestantismen skal sige sig selv imod og ligesom Catholicismen binde Samvittighederne gandske til en menneskelig Forskrift, hvilket jo var hvad Paven fordrede, men Luther bekjæmpede. (Khousp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Det behagede Hs. M. at stige af i Hr. Stiftamtmandens Gaard, hvis Fagade var prydet med en fyldig Egekrand- og Jndskrivten: Hil Dig, vor Konge, Du Eiegode, Efter en kort Hvile tog Hs. M. allern, Brandkorpset med dets Sprøiter i Øiesyn, der formedelst sin Fuldstændighed og ders Raskhed og Præcision i Maneuvrerne vandt Hs. M. allerh. Bfald. Derefter Borgervæbningen, Raadstuen, Borgerskolen, Sygehusene, &c., hvilke alle behagede Hs. M. formedelst deres Orden og Hensigtsmæssighed. Derpaa eftersaae Hs. M. Embedsmændenes Protocoller, og gav kort derefter Audients. Ved denne fremtraadte en Deputation af Amtets Landmænd, der takkede Hs. M. for hvad der i de sidste 10 Aar, siden Allerh. Nærværelse der, var virket for Landmanden, nemlig Ophævelsen af Qvægtolden, Nedsættelsen i Land skatten o. s. v., samt Indførelsen af raadg. Stænder. Paa Byens Vegne havde Repræsentanternes Formand folket dens Følelser ved Hs. M. Nærværelse paa Raadstuen. Efter Tilbagekomsten blev der afsjunget en af Pastor Zahle forfattet Sang. Om Aftenen var hele Byen illumineret, og flere Bygninger havde Transparenter. Næste Morgen Kl. 6 løben ny Skonnert af Stabel, som med Hs. Maj. allerhøieste Tilladelse fik det forkekjære Navn: "Prindsesse Caroline.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
J samme Øieblik forlod Kongen Veile Bye, og et høitlydende Hurra fra de festligklædte Søfolk i Skibenes Ræer og Erkoet af Havnens Kanoner fulgte Hs. M. til det udenfor liggende kgl. Dampskib. (Ved dettes Ankomst paa Khvns Rhed, om Natten Kl. 12 1/2, blev Hs. M. modtaget med Salut saavel fra Batteriet Sixtus som fra det i Renden liggende danske Orlogskib Dronning Maria, ligesom ogsaa Cadetkorvetten, der laae for Anker under Hveen, saluterede ved det kgl. Dampskibs Forbiseiling.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Aarhuus. De Fleste i Jylland, og navnligen her i Aarhuus, mindes vistnok endnu den udmærkede Jongleurkunstner Rappo fra Tyrol, der kom hertil med Roat, fra hvem han her adskilte sig, og hvis Forestillinger man næsten reves om at komme til at see. Han blev siden meer og meere berømt, og gjorde stor Furore i mange af Europas Hovedstæder. J Rotterdam har han for nylig havt den Ulykke, under en offentlig Forestilling, ved Faldet af en svær Kanonkugle, at blive saa betydelig qvæstet, at han døde kort derefter, Kuglen havde knust hans Bryst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Jndsendt. Jfølge den ærede offentlige Indbydelse fra de for Landmænd erkjendte Herrer: Proprietair Koch paa Østergaard og Martini paa Rantzausgave, vil jeg beherske min Utilbøielighed til at skrive mod anonyme Forfattere, og om nogle Dage grundigen, paa Tydsk, besvare Hr. Danus's landbekonomiske, naturhistoriske og ved Oversættelsen foranledigede grammatikalske Spørgsmaal. Den troe Gienklang og Schospørgsmaalet fra Hr. Krigsraad Møller paa Marselisborg og Hr. Kolbye paa Rindom Nygaard i Følgebladet til Aarhuus Stiftstidende No. 104 kan jeg ikke besvare, men jeg haaber, at de i mit Svar til Hr. Danus ville finde de Oplysninger, de søge. Hr. Krigsraad Møllers Spørgsmaa No. 10 (som Hr. Danus dog ikke gjorde) hørte jeg nødigen af en Mand, der er bleven graae under Agerbruget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Jstedet for Svar bringer jeg Hr. Krigsraad Møller de af ham paa Fauergaard henlevede Dage og gjorte Erfaringer tilbage i Erindringen; han sammenligne dem med sit Ophlod paa Marselisborg. Haraldslund, den 2den Juli 1834. C. L. Walther.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Bekjendtgjørelser. Den af Arvingerne efter afgangne EnkemadameHjernøe født Hoffgaard reqvirerede og til den 7de Julii næstkommende berammede Auction udsættes herved, formedelst indtrufne Forhindringer, til Onsdagen den 9de samme Maaned og følgende Dage Kl. 9. Formiddag. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 23de Juni 1834. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Det Stervboet efter afdøde Thomas Jensen og Kone Ane Sørensdatter tilhørende Sted paa Ringkloster Mark i Hylke Sogn, af Hartkorn, Tde. 1 Fdk. 1/2 Alb., Skovskyld 1 Alb., med Konge- og Kirketiender, bliver ifølge Beslutning tagen under Skiftet, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 14de Juli d. A.) Hver 24de f. M. ) Gang Kl. 11 28de f. M.) Formiddag. De to første Auctioner holdes her paa Contoiret, men den tredie paa Stedet selv. Ved sidste Auction sælges tillige Creaturer, Ind- og Udboe. Ogsaa bliver ved denne Auction opbuden til Bortsalg en Proprietair Herschend tilhørende Rettighed til at skjære Tørv i et Skifte paa Ringkloster Mark. Lysthavende indbydes. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, Bernth. den 27de Juni 1834. Et Partie smukke Speile i alle brugelige Stør Fr. C. Døcker. relser ere arriverede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
En Deel fine laquerede og pletterede samt Messing Varer, en Deel Galanteri=Varer, et Partie billige Nürnberger=Varer ere nylig hjemkomne, og udsælges, saavel en gros som en detail, til særdeles billige Priser. Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Bøhmiske Glasvarer, faaes saavel i Partier som smaae Qvantum, til betydelig billigere Priser end forhen, og er heraf nyelig Fr. C. Døcker. arriveret en Deel hos Musikalske Jnstrumenter. Qvart, Terz og Picolo=Fløiter, Violiner, Clarinet ter, Guitarrer, Accordions, Orgeler eller Positiver, m.fl., ere hjemkomne og faaes meget billige hos Fr. C. Døcker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Rhinske Møllestene. Vores Lager er i disse Dage bleven forsynet med alle her i Egnen brugelige Dementioner, og anbefales saaledes med billige Priser til dHrr. Møllere. Fredericia, den 28de Juni 1834. B. Bruun & Søn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Undertegnede, der nyelig har etableret sig som Kjøbmand i Hørsens, paa Nørregade No. 377, anbefaler sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
med et særdeles vel sorteret Varelager, bestaaende af alle Slags Jernvare, saasom: tydske og engelske File, Høvlejern, Bedler, Strygejern, Saugblade, forskjellige Sorter Laase, Hængsler, Jern= og Messingtraad, Søm, Briller, Saxe, nyt Schmalkalder Staal, Spader, Pandeblade, Gryder, forskjellige emaillerede Castroller, fortinnede Blikplader, Digler, alle Slags Spænder til Hestetøi, Trendser, Stænger, Stigbøiler, o. s. v. Et godt Sortiment Glasvare og Steentøi, forskjellige Slags Jnstrumenter, saasom: Violiner, Fløiter, Clarinetter, fortrinlige tveløbede Jagtgeværer, Krudt, Hagl, Sadelgjorde, Vognborter, lakerede og couleurte Skind, m. m. m. Priserne ere saa billige som mueligt, og skal det være min Bestræbelse stedse saavidt mueligt at tilfredsstille Enhver der vil forunde mig sin Søgning Horsens, den 26de Juni 1834. C. M. Richter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Godt tørt Mariager Kridt. faaes ved Havnens nordre Side hos Skipper H. C. Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Da Lov og Forordninger ikke høre til mit daglige Studium, saa tillader jeg mig den Frihed herigjennem at udbede mig af en Lovkyndig det Spørgsmaal besvaret: Er det i en Landsbye en der hos Smeden værende Lærling tilladt at gaae med ladt Bøsse og affyre den i Byen, hvor ethvert Huus er belagt med Straaetag, For saare kort Tid siden lod Sognefogden heri Byen ved Byetrommen Beboerne venskabeligst bringe i Erindring om Forbudet imod løsgaaende Hunde, og at Enhver skulde holde disse bundne, hvorimod vel intet kan være at erindre, og som vist enhver Landmand maa ønske, især paa den Tid at Kreaturene ere i Marken. Jeg bandt da ogsaa min ellers aldrig for bundne Hund i et forsvarligt Læder=Halsbaand med Jern=Lænke ved, men dette uagtet, ventelig formedelst dens usædvanlige iværende Tvang, arbeidede den sig løs i Søndags Morges henimod Kl. 5. Aldrig saasnart den var kommen udenfor Gaarden hørte jeg et Skud, hvorefter jeg strax saae det stakkels uskyldige Dyr blodigt komme tilbage med sit med Jernlænker forsynede Halsbaand, paa. Det forekommer mig derfor, skjøndt Hundens Drabsmand er lovet 5 Rbd. Sølv, at være skeet meere af Skade, frohed og Ondskab, end af Jver for Opretholdelsen af Byens Orden og dens Anliggender, thi Hunden, der aldrig har været hadet eller forfulgt paa morderisk Maade, har aldrig viist Ondskab eller kommet Nogen for nær, undtagen Andres omvankende i min Gaard kommende Sviin, som den er afrettet til at jage bort, uden dog at skade dem. Skal det saaledes være Alle og Enhver tilladt at gaae med ladt Bøsse paa Luur, for i selve Byen at skyde efter Hunde, da kan det efter min Formening have rædsomme Følger. – Foranlediget af nogle Trudsler har jeg kun at bemærke: Hævneren, der lig Katten lumsk lurer paa Musen, er vanskelig at vogte sig for, men skræmme mig kan han ikke. Forøvrigt vil jeg tilraade al mulig Forsigtighed; thi Hvo som graver en Grav til Andre, er let udsat for selv at falde i den. Grundfør, den 24de Juni 1834. L. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-03
Redigeres, rykkes og navet i Gange ugenlig i Henigerammissar A. F. C. Nav
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-04
No. 107. Fredagen. den 4de Juli. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-04
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Et Brud mellem Porten og Ægypten synes uundgaaeligt. Storherren vil nemlig ikke eftergive den resterende Tribut eller samtykke i Aftrædelsen af de Districter som Jbrahim har taget i Besiddelse, og Mehemed Ali vil ikke falde til Føie. Den pyrenæiske Halvøe. J Portugal underkaster den ene Stad efter den anden sig den konstitutionelle Regjering. Men desværre udøves der allevegne store Voldsomheder mod D. Miguels Tilhængere. At Pøbelen selv i Lissabon maa have begaaet slemme Excesser kan sluttes af en fra Palladset Queluz udstædt Proklamation, hvori det hedder: at Keiserens Hjerte er høiligen bedrøvet over de begaaede Mord paa Jndivider som vare komne til Hovedstaden i Tillid til Lovens Beskyttelse og den udstædte Amnestie, og at han har givet Ordre til at tage Forholdsregler som kunne sætte et Maal for de stedfindende Uordener, der ellers ville bringe Regjeringen i et slet Rygte, o. s. v. Hver Morgen finder man paa Lissabons Gader 5, 6 og flere Mennesker myrdede; i Aldeia Galage vilde Jndvaanerne hindre Carlisterne fra at indskibe sig, hvorved ogsaa endeel omkom, og i Santarem, Torresnovas o. fl. St. vare mange Miguellister faldne under Pedroternes Dolke. Men Miguellisterne hævne sig igjen hvor de kunne: i Thomar blev nylig et Hospital i Franciskanerklostret sprængt i Luften med alle deriværende Patienter. Dagen efter blev atter en heel Deel Munke, myrdede. Det vil formodentligen altsaa vare længe endnu, inden Roligheden bliver bragt tilveie i dette Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-04
Fra Spanien er det for Øieblikket den vigtigste Nyhed, at Cholera morbus er med Heftighed udbrudt i Teres, Mallaga, Alicante, Andujar, Sevilla, og den hele mellemliggende Egn, d. er saa omtrent hele Sydkysten af Riget. J Madrid griber Skrækken om sig: Hoffet og de fremmede Gesandter vare allerede tagne til Aranjuez, og Stænderne ud til et Slot nogle Mile derfra. Af Madrids Jndvaanere flygte ogsaa hvo som kan, da man mistvivler og at kunne holde Sygdommen ude.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-04
Engelland. D. Carlos har endnu ikke været at formaae til at frasige sig den spanske Throne. Han vil bosætte sig i Nærheden af London, for at være ved Haanden naar Leilighed skulde gives til atter at kunne vende tilbage. Da han indskibede sig havde han næsten slet ingen Penge, men nu har han Overflødighed deraf. J hans Følge befinder sig blandt Flere den bekjendte Biskop af Leon og den berygtede Moreno, som dog endnu ikke havde tordet viist sig offentlig, af Frygt for den engelske Pøbel. Paa Spitheads Rhed var kommet en engelsk Brig med 200 spanske Officerer, næsten alle Carlister af Rang. (Deriblandt 1 General, 7 Oberster, o. s. v.) Men kort efter var den gaaet i Søen igjen, for at bringe de medhavende Flygtninger til Hamborg. Disse, og endnu 80 som befinde sig ombord paa et russisk Skib, er Resten af de 600 Spanioler som havde forenet deres Skjebne med Prætendentens, og som det var lykkedes at undkomme, endskjøndt de uafladeligt forfulgtes af D. Pedros Kavallerie, som ikke gav Pardon. Henved 300 vare blevne dræbte og mishandlede. Admiral Parker havde fra sin Flaade sendt Baade ud for at frelse de Overblevne, hvorpaa dervar fragtet to Skibe til at transportere dem bort Schweitz. Der synes at trække et Uveir op over dette Land. Der træffes Anstalter til at iværksætte Spærringen paa alle Kanter. Et würtembergsk Armeekorps skal spærre den nordlige Grændse, bayerske og østerrigske Tropper vare i stærk Bevægelse for at slutte sig dertil. Ogsaa hed det, at alle Schweitzere skulde vises bort fra Nabolandene. Men uagtet alle disse fjendtlige Forholdsregler gjør Schweiz endnu ikke mindste Mine til at give efter for den ubillige Fordring: at fordrive de Ulykkelige, der have søgt et Asyi Frihedens Hjem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-04
Fædrelandet. Rhvn, den 30te Junii. J Løverdags Eftermiddags ankom det asiatiske Compagnies Chinaskib: "Frederik den Sjette, ført af Capitain Seidelin, herpaa Rheden, efter en Fraværelse af omtrent 15 Maaneder. Det har havt et ualmindelig stort Tab af Mandskab, idet at ikke færre end 12 Mand ere døde paa (Kyvnsp.) denne Reise. Den af begge Cancellie-Præsidenterne og OverProcureurerne bestaaende Commission, som har været overdraget Forberedelserne til den stænderske Forfatning har nu, som man erfarer, faaet Ordre til, at gjøre Udkast til Forslag om Communalvæsenets hensigtsmæssigere Regulering saavel i Danmark som i Hertugdømmerne. Overprocureuren for Hertugdømmerne er endvidere beskjæftiget med Redactionen af et Udkist til den nye Toldforordning, som derpaa skal nøiere drøftes af den til sammes Udarbeidelse udnævnte Commission samt prøves af det kgl. General-Toldk. og Commerce-Collegium, som derefter har at forelægge Hs. M. Kongen det til allerhøieste Resolution. (Alt. M., Den intenderede Dampskibsfart imellem Khvn og Stettin, med Dampskibet Dronning Maria, vil nu om meget kort Tid tage sin Begyndelse. Hoved bestyrelsen bliver i Stettin. – At samtlige Hovedstadens Apothekere ere komne overeens om, for at forebygge Feiltagelser ved Sygesengen, at bruge blaat Papiir til Signatur paa alle Flasker med Medicin til udvortes Brug, men hvidt Papiir for den til indvortes Brug, er bragt til offentlig Kundskab af B. Hoppe, Stadsphysicus, Den nylig udkomne Samling af original Skuespil af Forf. til "En Hverdagshistorie", ere ligeledes udgivne af Prof. Heiberg, som har ledsaget dem med en lang Fortale, hvori han blandt andet siger om denne gaadefulde Forfatter: "Hvis Du Læseren) om kort Tid hører, at en Mand, som i Januar Maaned 1832 laae syg af Nervefeber, og som nylig har faaet en ny blaae Kjole med tolv forgyldte Knapper i, holder Bryllup med en ung, smuk og elske værdig Pige, og at jeg (Heiberg) er hans Forlover, da behøver Du ikke længere at spørge: Hvem er Forfatteren til en Hverdags=Historie?"– Udfaldet af Censuren over den sidstafholdte practiske Prøve ved den fuldstændige juridiske Exammen er følgende: Af 25 Candidater, som havde indstillet sig til Exammen, erholdt 10 Charakteren : Laudabile, 13 Charakteren. Haud illaudabile, og 2 Charakteren: Non contemnendum. DHerrer, som erholdt Charakteren : Laudabile, vare: Grev G. v. Trampe, Grev A. v. Trampe, J. Gad. M. d'Origny, M. Steenstrup, J. Arnesen, G. Saxild, T. Dahl, C. Dahl og L. Bregendahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-04
Blandt forrige Uges Dødsfald her i Staden vare 2 Druknede, 2 dræbt sig selv, og 1 af Kopper. "Paa Væddeløbsbanen i Slagelse – hedder det i Veterinair-Tidenden, nød Hs. D. Hertugen, af Augustenborg den Tilfredshed at see, hvorledes de i hans udmærkede Stutterie, eller efter hans Fuldblods hingster, faldne Heste, uden Undtagelse vare alle andre saa aldeles overlegne, at der ikke engang kunde være Tanke og Kamp imellem dem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-04
Den 18de Juni lagde Hs. Durchl. Prindsesse Julie af Hessen (vor Dronnings Søster, Abed disse for det høiadelige Frøkenkloster i Jtzehoe, Grundstenen til en ny Stiftelse, kaldet Julie-Stiftelsen, sammesteds. Fort af Hs. Excell. Statsminister, Grev Rantzau=Brettenburg, blev Prindsessen høitidelig modtaget af Stadens Adel og Honoratiores paa den til den velgjørende Stiftelse bestemte, nu festligt smykkede Byggeplads. Under en smuk Musik tonede Chor: "Wie leuchtet und der Morgenstern" og Hr. Consistorialraad Hudtwalker holdt en Tale, som fandt Gjenklang i Alles Hjerter. Derpaa treen den ædle Fyrstinde frem, indmurede Stenen med egen Haand, og lagde nogle herlige Indvielsessesord, som dybt rørte hele den omkringstaaende Forsamling. Umiddelbart derpaa udbragte Greven et Hurra for den høie Grundlæggerinde, og atter et for Stiftelsens Forstanderinder. Rask grebe derpaa de flinke Arbeidere fat paa Værket, og murede Steen paa Steen, under Musik af Psalmetoner: "Nu takker Alle Gud!" (Denne saaledes grundlagte Stiftelse, der skal vorde et Hospital for saadanne Ulykkelige, der hverken have Friender eller Venner til at understøtte eller pleie sig, er et Værk af en Forening af ædle Koner og Jomfruer, der i flere Aar baade ved Gaver og Haandarbeider, hvilke sidste bleve solgte ved Auction, have bragt en saadan Sum tilveie at den allerede nu kan udføres. Stiftelsens Forstanderinder ere for nærværende Tid. Fru Etatsr. Rotter, Frøkenerne Blome, Ahlefeldt og Scheel, samt Demoisellerne Spalkhover og Wulff.) Den 25de Juni blev i det Jtzehoer høiadelige Frøkenklosters Conventssal, under de sædvanlige Høitideligheder, indført to nye Medlemmer som Conventualinder: Frøken Caroline von Hammerstein af Huset Petersdorf og Rondeshagen, og Frøken Emilie Louise Sophie Hedwig Jennette Comtesse af Brockdorff af Huset Sney i Franken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1834-07-04
Fra Jtzehoe efterlyses en fra sit Fængsel undvegen Arrestant Joh. Overdieck, en hør, kraft fuld ung Mand med et fiint og indtagende Væsen, især kjendelig paa et Skaar i Halsen og paa den venstre Arm over Pulsaaren. Ved Undvigelsen var han uden Klæder, og i den bare Skjorte.