Berlingske Tidende, 1767-09-18
London, den 21de Augusti. Jnteressenterne i Londoner Bank have berammet at holde en samling den 3de Sept., for at fordre Kræring af Gouverneuene og Directeurerne om de Aarsager, som have kunnet bevæge em til at serandette maadelige Bygninger til at forderte Banen, og det uden at spørge Jnteressenterne til Raadsen Post af aa stor Vigtighed, og som har medtaget saa store Bekostninger. Den 27de Aug. 12 Øren fra St. Jean paa Terrenens meler, at der kunde sig over for Frande Kartover, som fange Stock de paa Bankerne der ved Øenz og at derimod de Engelske Forover, de Amerande medder nede, udgjorte neppe paaparten, i dette Tal oprigt blev Jnderiet der dreven med megen Orden i Eenighed. – De Osteters og Matroser af den 1. Skade, som Den Keyser beve brugte Ondien, da den ud des sammen forandrin, dette i Bengalen, have overiet en Memorial til den Mindiske Compagne, hvorved de fordre sig betalte en Skænk, paa Mabeden af Bengalen har smets Anledning atsamme Revoation, men hvilken Skaans Comparmet forholder dem – Toformagere der have begyndt at forraadige fuldkomne Udværker, ved Fouteral og andet Tilleborder af Stik temtrentsenhalv Hr. Gullet, saa meget af denne singe Det af Sandentoiladet til Astere, efterat den lenden hargert Øtsedemanmaa Skiftetid. Troede, oplyst udmærande at de havde eden om Bord med sig fra Barbariet, ere an omne til Bristol. Deres Mandskab er fundt og ridt, og deres Fangerigod Stand. De medbringe deenden Breve, som til nede, at hverken Ander anden Omans Sygdom graabenrade de, der de have tagenderes Ladninger. – Fra Kader erfares, sa Trandsettede med Tropper, under Bedættelse af en Krigs atte, trenlig gangne under Selad havena. – Den 26de Andet Maade saakaldet, paa 74 Aanoner, at Stabs saa den, Henrad af underlands andere Aareres Aasten, Kongen barredragerneraltet Peter at bardemeneral Hendringenes Trosserere lottlend, Alandegraa Den den, Udi nogle disse Dage holdte Raads Forsamlinger angaaende Femmerkande antagender, Fordamerium taget Det Frantin, Amerikaner, samt en Tidendes Patriot, paa Raadved, og han har oplog det meget om adskilte miste Foder antarade de Engelske Besiddelser i Amerna, ogsaa reen udsaati Amerikanerne ikke ville underkaste sig de En 2de Karlementsse, herved man vil paaforde Colonierne indlaandde Avanter, Pæledes end med Trennal de samlingernes Raad og Cam Forgaars her Kongen i sit Raad udgivet en Befaling, ikke. hvorved Patementet, som paradet ulden gode Rug, uderende Jattes til den 7de Oct. forstammende. – Det Ende Badstunmedttenbragt med den for Mande Advocater i Roe, egende mere imod Qvalsaverne. Der er neppe noget land, hvor man kan saa uduelig omgaaes med Piller, og saa frit ombringe Jndvaanerne, som i dette Rige, og især udi London. Denne Uorden er kommen for vidt, og Publicum haaber at næste Parlement vilalvorligstræde at rette den. J Henseende til Advocaterne blev Aar 1747 efter Befaling forelagt Underhuset Liste over alle practiserende Advocater i London og dens District, og Tallet beløb sig da man følger sin trykte Foreskrift, uagtet man gjerne vil tro at et eller to Nuller bliver en, maaskee forsætlig, Tryksen, et Antal som skulle være utroeligt, dersom det ikke var bekiendtgjort af en saa anseelig Forsamling; og dog vil man sikker vide, at Antager er ulige store nu omstunder. Da man nu paa vore Colonier har Mangel paa Advocater, saa ønske vore Patrioter at Parlementer besætte et Præmium paa Advocaters Udførsel til Colonierne, hvorhos de ville indestaae for, at dette Kongerige derfor ingenlunde skal lide Mange paa dem eller havne dem. – Man anmærker, at udi nærværende Konges Regierings Aar har allerede været, danne, vent brugen af Begges occordeinter, Greven af Northumberland, Vicom assemente, Ge ven af Hertford, Græven af Bristol, og nu Vicomte Townshend, al være gre have været udnævnede efter hinanden, en Tid fra Man Maaned 1767 til Jnte Udgang 1766. Dette giør en ForSælblant andet for det Jrlandske Skatkammer; thi det er Sædvane, at en Vice-Konge strax ved sin Udnævnelse bekommer 3000 Pd. Sterl., at bemeldte Statkammer, til hans Campages Jndretning, hvilken Sum er hans aarlige Løn nyedkommende, følgelig, oftere ny le Konge, jo flere gange 3000 Pd. Sterl., skal udbetales. Man taler og nu om, at det Jrlandske Parlement, i sin neskommende Forsamling, hvilken var berammet til den 27de huj.,men en videre udsat til 13de October, vil indrette en Acte, i Følgeconten bemeldte 3000 Pd. St. Douceur ikke skal betales til nogen Vige Konge af Jsland, saalænge han ikke har været i Jrland.