JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Stævning. Tilforordnede i den kongelige Lands Fjerde Classe. Overret, samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn Giøre vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Haagen, som Mandatarius for Arvingerne efter afdøde Justitsraad og Kjøbmand Jacob Kjellerup af Aalborg, og i Henhold til den disse under 14de Juli sidstleden allernaadigst meddeelte Bevilling til Eiendoms=Doms Erhvervelse paa 2de i bemeldte Afdødes Bo forefundne kongelige Obligationer for Umyndiges Midler, nemlig Nr. 34, udstedt den 11te Juni 1813 til Peder Tødslev Hegelund for 1000 Rbd. Sølv, og Nr. 35, udstedt under samme Dato til afgangne Pakhuusforvalter Koldings Enke, Dorthea Hegelund, for 500 Rbd. Sølv, hvilke Obligationer, efter de i Boet forefundne Oplysninger, formeentlig ere samme tilhørende, indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Arvingerne efter bemeldte Peder Tødslev Hegelund og afgangne Pakhuuusforvalter Koldings Enke, Dorthea Hegelund, samt den eller dem, som formene til fornævnte Obligationer at have nogen Adkomst, at møde for os her i Retten, som holdes paa Stadens Raad= og Domhuus den første ordentlige Retsdag i December Maaned 1836, for med saadan Adkomst at fremkomme og samme lovligen at beviisliggjøre, da, saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb skulde melde sig, Arvingerne efter afgangne Justitsraad og Kjøbmand Jacob Kjellerup paa meerbemeldte Obligationer ville erhverve Eiendoms=Dom. Forelæggelse bortfalder efter Forordningen af 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitssecretairens Underskrift. Kjøbenhavn, den 7de September 1835. (L. S.) Loft.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Auction. Fredagen den 25de Dennes og følgende Dag afholdes Auction paa Pirupshvarres Forstrand i Hvetbo Herred, over Braget fr. det i forrige Maaned derpaa inddrevne Fregatskib Prætiosa, bestaaende af endeel Tømmer, en Patent=Kjetting 85 Favne i Længde og 12 Tomme tyk, et Kjetting=Anker, 2 Sværdankere, et Varpanker, Jern bolter og Spiger, diverse smaae Kjettinger, nogle Seil og en betydelig Deel afkappet Tougværk, med mere. Mødestedet er ved Blokhuus, hvorfra Auctionsretten begiver sig til selve Auctionsstedet, som ommeldt, og paabe, gynder Auctionen hver af anførte Dages Formiddag Klokken 10. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, 1 den 1ste Septbr. 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen bliver det forhenværende Fattigforstander og Kasserer Brønnum Fallitbo tilhørende Sted, Nr. 337 Litra B paa Hjørne af Skolegaden og Kirkegyden sammesteds, stillet til Salg ved 3de Auctioner, der ere berammede at afholdes hver Dags Formiddag Kl. 10, saaledes: første Auction paa Raadstuen her i Byen, Mandagen den 31te Dennes; anden Auction sammesteds, Mandagen den 14de September førstkommende, og tredie Auction i Stedet selv, Mandagen den 28de September førstkommende. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 17de August 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Efter Begjæring af vedkommende Eiere bliver det at afdøde Madame Riise forhen beboede Sted, Nr. 25. paa Hjørnet af Bispens- og Jomfru=Anne=Gade, opbuden, til Salg ved Auction, som afholdes i selve Stedet Torsdagen den 24de September næstkommende, om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres, med den Bemærkning, at Conditionerne ere til Eftersyn hos Cancelliraad Strøyberg. Aalborg, den 10de September 1835. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. Davidsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Auction. Mandagen den 28de Dennes, Formiddag Klokken 9, afholdes Auction hos Gaardmand Søren Andersen i Trudslev i Jngstrup Sogn, efter dennes og Kones Begjæring, over deres eiende og iboende Gaard i bemeldte Trudslev med Jorder, af Hartkorn 2 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb., samt en tilkjøbt Parcel fra Vestermark, ligeledes i Jngstrup Sogn, af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 11 1/2 Alb. Naar Auction er afholdt over disse Eiendomme og de gjorte Bud approberede, vil Auction samme Dag og følgende Dag blive afholdt over Løsøre, Boet tilhørende, bestaaende af Heste, Fækreature, Faar, Vogne, Plouge, Harver og øvrige Avlsredskaber, samt endeel Jndbo. Gaardens Bygninger ere solide og Jorderne af god Bonitet, og med Hensyn til Hartkornet er meget betydeligt Areal. Paa Eiendommen holdes 8 Heste, 40 Fækreature, og 20 Faar, hvilken Besætning betydelig kan forøges. Af Kjøbesummen for de faste Eiendomme kunne 2000 Rbd., Sedler blive indestaaende hos Kjøberen uopsagte i 4 Aar, mod Sikkerhedsstillelse i Eiendommene. Auctionsconditionerne ere forinden til Eftersyn paa undertegnede Herreders Contoir i Nørre-Sundby, og Ejendommen forevises af Søren Andersen, som tillige giver Lysthavende Underretning om betingelserne for Salget. Kjær og Hvetbo Herreders Contoir i Nørre-Sundby, den 12te September 1835. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Da ingen af de ved Auctionen den 11te Mai d. A. over Hovedgaarden Skaarupgaard med Underliggende, tilhørende den kongelige Kasse, gjorte Bud ere fundne antagelige, saa blive disse Eiendomme, saaledes som de forhen i denne Tidende Nr. 39, 41 og 69 findes beskrevne, ifølge tagen Bestemmelse, atter opraabte til Bortsalg ved en ny Auction, som afholdes paa SkaarupgaardFredagen den 25de September næstkommende, Formiddag Kl. 10.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Fremdeles bemærkes, at nærværende Auction er foranlediget ved underhaanden skete Overbud og at Approbation paa det høieste Bud ved Auctionen, naar den betingede Sikkerhed efter Auctionsconditionerne derfor er stillet, strax vil blive meddeelt paa Auctionsstedet, saafremt den Kjøbesum er opnaaet, som er bestemt i et, Godsinspecteuren, Justitsraad Bindesbøll tilstillet, med Statsgjældsdirectionens Segl forsynet Brev, der først bliver at aabne, naar Hammerslaget ved Auctionen er givet paa det høieste Bud. Auctionsconditionerne til Salget over bemeldte Eiendomme, som deels separate og deels samlede ville blive opraabte, ere forinden Auctionen til Eftersyn i jydske og lollandske Landvæsens-Contoir i Kjøbenhavn, hos Justitsraad og Godsinspecteur Bindesbøll paa Edelsborg pr. Skanderborg og hos Forvalteren paa Bagges vogn, som tillige foreviser Eiendommen og Jordebogen lover samme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Auction. afholdes næstkommende Mandag, den 28de Dennes, Kl. 11. Formiddag, hos Sognefogden i Storvorde, over en Deel Kreaturer, af 2 a 3 Aars Stude og Qvier. Lysthavende indbydes. Klarupgaard, den 19de September 1835. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Efter Vedkommendes Begjæring bliver, Onsdagen den 30te Dennes, Kl. 11 slet, i Gaarden Nr. 54 paa Vestergade offentlig Auction afholdt over en Deel sig der befindende Løsøre af alle Slags, hvortil Lysthavende indbydes. Aalborg, den 18de Septbr. 1835. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. Davidsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
Onsdagen den 30te Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Eieren, afholdt en eneste Auction udi og over Gaarden Nr. 54 paa Vestergade her i Byen, med deri værende 10 Stykker Kakkelovne, samt øvrige muur og nagelfaste Ting. Conditioner for Salget, samt øvrige, Eiendommen vedkommende, Documenter, blive henlagte til Enhvers Eftersyn 8 Dage forinden Auctionen paa Undertegnedes Contoir. Aalborg, den 18de September 1833. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. Davidsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-19
At den til den 29de i d. M. berammede Auction hos Farvermester Jepsen over adskillige Farveriredskaber m.m. er udsat til den 16de October næstkommende, Formiddag Kl. 10, hvilken Dag Auctionen afholdes paa Jepsens Bopæl paa Vestergade, bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 19de September 1835. J Auctionsdirecteurens Fraværelse. Davidsen, const.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Spanien. Det ministerielle Blad, Journal de Paris, beretter, at Quesada er udnævnt til Øverstbefalende i Madrid, Latre til Generalcapitain i Arragonien, Rodil i Catalonien og Morena i Valencia. Directe Meddelelser fra Madrid berigtige det imidlertid derhen, at Quesada egentlig er Generalcapitain i Nycastilien og vedbliver tillige at føre Overcommanden lover den kongl. Fodgade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
J Ministeriet er skeet den Forandring, at Castro=Torreno, Riva=Herera og Sartorio ere indtraadte, istedetfor AhumedaAlvarez=Guerra og Alava. Dette nye Ministeriums Manifest begynder med at kundgjøre, at Regjeringen har modtaget nogle Adresser fra Provindserne, som indeholde Ønsker, som Jndkaldelse af en constituerende Nationalforsamling. Manifestet stræber at godtgjøre, at hverken den spanske Nation, de forbundne Magter, eller det øvrige Europa vilde tillade, at denne Ide blev bragt i Udøvelse, da den vilde være Signalet til en almindelig Revolution i Spanien. - Langt er denne vel alligevel ikke borte, hvis det bekræftes, hvad den berettes fra Madrid under 31te at nemlig ogsaa hel Andalusien er opstaaet imod Regjeringen i Madrid.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Blandede Efterretninger. Man har nu, i Enden af August, begyndt at sælge i Lissabon de inddragne Klostergodser og opnaaer, som det synes, af denne Operation, et ganske uventet Resultat. I den portugisiske Søetat er fortiden et betydeligt Avancement, da Marineministeren pludselig har afsat 1 Admiral 144 Capitainer, 17 Commandeurer og 46 Lieutenanter, fordi de ansees for at høre til Don Miguels Partii, paa samme Tid ere 3 Admiraler, 15 Capitainer, 17 Commandeurer og 7 Lieutenanter afgaaede paa Pension, formedelst Alderdon- og Svaghed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Den 11te Aug. er der endelig bleven afsluttet en Vaabenstilstand imellem Paschaen af Scutari og Jnsurgenterne paa følgende Vilkaar. Fjendtlighederne ophøre, indtil den Commissair, som sendes til Constantinopel, er vendt tilbage, Paschaen rømmer Bazaren og trækker sig tilbage til Citadellet; han forpligter sig til at erstatte de der borttagne Varer, samt anden Skade, hvorimod Jnsurgenterne, indtil deres indløber Svar fra Sultanen, daglig forsyne Citadellet med sit Levnetsmidler.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Blandede Efterretninger. En i en human Tone affattet Artikel i Kjøbenhavns og posten" om Trykkefriheds-Selskabet søger at vise, at det af samme udgivne Folkeblad" paa ingen Maade til fredsstiller de Forventninger, man havde gjort sig om det, uagtet ni bekjendte og i Folket elskede Navn smykkede Bladets første Nummer, Mænd, hvis Kundskaber, Sandhedskjærlighed og Begeistring maatte vække store Forhaabninger. Jsær ansees en større Mængde originale Arbeider mere hensigtsmæssige for Bladet end skotske Hexeprocesser eller otahcitiske Parlamentstaler. Det er Forfatteren Ønske, at den ærede Skriftcommittee og mange af de hædrede Medlemmer, Selskabet tæller, maatte føle sig kaldede til at oplyse og belære os med Resultaterne af deres egen Lærdom og egen Tænkning. Han udtaler fremdeles sin Overbeviisning om, at Skrift=Committeen ikke hidtil har virket synderligt ved directe at paaanke Misbrug af Pressen, og slutter med det Ønske: "Oplyser og belærer os! Deres Villie kjende vil Deres Evner sætte vi Lid tilEt skjønt Exempel paa, hvorledes en litterair Strid kan føres med Besindighed og Humanitet imod Modparten, har Hr. Overlærer J. Hage afgivet, ved i Fædrelandet, at besvare Hr. Prof. Schouws bemærkninger i Anledning af hans bekiendte Artikel om Nepotisme. Han erklærer sig selv enig i Prof. Schouws almindelige bemærkninger om skjulte Angreb paa Andres Ære, men opkaster derhos det Spørgsmaal, om der overhovedet gives ganske almeengyldige Principer, hvorhos han fremfører de Omstændigheder der tale for hans Fremgangsmaade i det nævnte Tilfæld og overlader derpaa til Læserne selv at bedømme, om ikke Prof. Schouws Sigtelse for illiberal Adfærd, med Hen sit i disse, er for strængt udtalt. Fremdeles inddrømmer, et han, at et Par for stærke Udtryk f. Ex. Skurk) have indsneget sig i Nepotisme-Artiklen, og at man ikke kan gaae forsigtig nok tilværk, hvor Spørgsmaalet dandser paa Linien af det moralsk Tilladelige, og tilstaaer endeligen det Betænkelige i, ved slige tvivlsomme Spørgsmaals Besvarelse, ikke at vinde bifald af en Mand som Prof. Schouw. paa hvem han anvender Grækerens Ord om Plato: han halene er mig ligesaa meget som mange Tusinde. - Derimod udtaler han sig varmt imod Skriftcommitteens System, at ville tilføie Erklæringer, og frygler, at den let kan blive et Medusahoved, som vil forstene vor Literatur, medens Selskabets Formaal netop er det modsatte." Den faaer og saa let Udseende af et literairt Politik, der ligesaalidet som det borgerlige er synderlig yndet. "Jo mindre man følet Politiet, desto bedre, og det er vistnok Alles Mening, ikke blot om det borgerlige, men og - og maaskee især - om det literaire, thi hiint erkjender man for nødvendigt, dette derimod ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
I Kjøbenhavnsposten læses, i Anledning af Artiklen i Dagen af En Velunderrettet, Følgende:
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
d. Den Velunderrettede bemærker, at Hempels" og Aarhuus Avis, hvor noget Lignende har været indrykket, have viist mere Skaansel, end Kbhposten: de have ei nævnet Manden ved Navn." Vi have ikke havt Leilighed til at efterslaae de nævnte Blade og troe gjerne den sandhedselskende Meddeler paa hans Ord; vist er det imidlertid, hat Viborg Samler, hvori ogsaa noget Lignende stod inden det kom for Orde i Kbhposten, aldeles ikke har viist mere Skaansel end d. Bl.; thi Manden staaer den nævnet ved sit fulde Navn: "Moses Abraham Cohen. Forresten ansee vi det for et sletopfattet Begreb af Skaansel og Delicatesse, ikke i et Tilfælde som dette, at navngive Manden, hvorved han eller hans Venner jo langt bedre sættes istand til at fremkomme med hvad der kan siges til hans Forsvar; et Beviis herfor fører netop Med deleren selv ved sin Defensionsartikel. Han siger dernæst, nat det er gen ganske besynderlig bemærkning, at, som det hedder i d. Bl.: det næsten skal være en Umulighed at slippe ham (Cohen) uden enten at give ham Penge eller lidet mindste tegne sig derfor. Vi kunne ikke see det mind 1ste besynderlige deri; disse Udtryk motiveres ved det Forregaaende, at han plager Folk paa utrolige Maader, hvilke naturligviis blot sige, at Manden er paatrængende, saa at det ikke er let at blive ham qvit, uden at opfylde hans Begjæring. Meddeleren forsikkrer, at Hr. Cohen overalt er bekjendt som gen ærlig og redelig Mand." Den ne Paastand finde vi ingenlunde modsagt, hverken heri Bladet eller andetsteds, hvor hans Omreise Landet rundt findes ommeldt, saalidet som slig Modsigelse kunde involveres i Udtrykket: "Betler i stor Stiil; vort kjære Fædreland har vistnok en klækkelig Mængde af denne Slags Betlere at fremvise, Forgemakkerne mylre af dem; men, at ikke Mange af dem skulde være ærlige og redelige Mænd, vilde være en ligesaa absurd som uretfærdig Paastand om denne talrige Klasse af Medborgere. Men, vedbliver han, fordi Cohen er en ærlig og redelig Mand, er ogsaa Allusionen med hans fængslede Broder saameget hadefuldere. I Kbhvposten ombedes Publikum, ikke at forvexle ham med Broderen, ligeledes Kjøbmand i Ringkjøbing, der allerede over Aar og Dag sidder arresteret."
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Hvor den fandhedselskende Meddeler har kunnet faae en let at indsee. De Oplysninger, han forøvrigt meddeler om Sagens virkelige Sammenhæng" staae ikke i nogen direct, Modstrid med Artiklen i d. Bl. At det ikke er som Gave, men som Laan, Hr. Cohen har, forlangt Understøttelse! forandrer neppe Sagen synderligt; at den danske Lovgivning i alt Fald ikke forbyder de Midler, af hvilke han har betjent sig, gjør dem ikke mindre dadelværdige, og at han først har henvendt sig til dem, som vare han personligen bekjendte og velsindede imod ham, udelukker jo ingenlunde, hvad der ogsaa er faktisk vist, at han siden ogsaa har søgt dem, som vare ham personligen aldeles ubekjendte. Hvorvidt endelig den velunderrettede, sandhedselskende Meddeler, der til Slutningen henviser Folk, som interessere sig for Sagens sande Sammenhængt, til Kjøbmand Cohen selv, (hvis nuværende Opholdsted ha dog ikke opgiver) eller til vedkommende Autoriteter i Ringkjøbing, har havt Ret i den Sigtelse, at dette Blad Redacteur ved denne Leilighed ikke tilstrækkeligen har hinteresseret sig for Sagen og Sandhed, kan Red. rolig overlade Publikum at bedømme.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Kirkesanger og Skolelærer i Gjøttrup, under Østerhanher, red, Anders Nicolai Abrahamsen, er den 17de i de M. beskikket til Skolelærer i Hundborg og Kirkesanger for Hundborg og Jannerup Menigheder i Thy. Niels Mortensens Besværinger, gjendrevne.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
(Forlangt indrykket i Aarhuus Avis. Slutning.) Efter at man havde iværksat denne Skjændselsdaad, begyndt man først paa at indkalde mig for Forligelsescommissionen, hvorjeg, ved et tvunget Forlig, for igjen at komme i Besiddelse af Gaarden, maatte fraskrive mig Gaardens Tørvemose til Afbenyttelse for Godseieren, uden at dette betydelige Jordareal (circa 28 Tdr. Land) er bleven sat i særskilt Hartkorn, hvorfor jeg ligeledes har maattet betale Skatter af dette Areal. Dette var imidlertid ei den ringeste Ulempe, man tilføiede mig; thi man lod afholde Auction paa min Tørvemose, hvortil man efter Forliget ei var berettiget - - den af mig anlagte Canal trues med aldeles Forfald, da Godseieren ei vil opfylde sin i denne Henseende paatagne Forpligtelse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Foruden disse 7 Sager, hvori Niels Mortensen er Sagvolder, har denne selv anhængiggjort en Sag mod Kjærups Eier hvori han sigter denne for at have fornrettet ham ved JordFratagelse, ved hans Tørvemoses Behandling &c., for hvilke Forurettelser han fordrer en Erstatning af 1600 Rbd. Ved Dom er Godseieren frifunden og N. M. tilpligtet at betale Omkostningerne. For fuldkommen at ruinere mig, begyndte man strax paa at ompløie min Sæd; saaledes ompløiede man t. Ex. et Stykke Jord paa 7 Tdr. Land, der var besaaet med Rapssæd og stod i den frodigste Vært og som idet mindste vilde have afgivet 70 a 80 Tdr. Rapssæd, der, beregnet til dennes Priis 13 a 14 Rbd. Tønden, udgjør intet Mindre end 1000 a 1100 Rbdlr. Paa lignende Maade søgte man at ruinere mine andre Jorder, saasom ved at nedpløie 10 Tdr. Land, der vare besaaede med Rug.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Ligesom Rapsprisen er overdreven, saa maa og bemærkes, at der hverken skal have været nogen Raps, eller Jorden hav været saaledes behandlet, at Raps kunde trives; Rugen var nogen selvsaaet utjenlig Rug, som Godseieren ompløi ede, for at saae Byg istedet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Bekjendtgjørelser. Veiledning for begyndende eller mindre frem melige Skoledisciple, saavel som en forbereden, de Underviisning for yngre Börn, der med Tiden skulle indtræde i en lærd Skole, kan er holdes fra 1ste October af. Flere kunne forene sig om Timerne. - Det nærmere aftales med P. H. Colding.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Med høie Vedkommendes Tilladelse giver det 3die jydske Jnfanteri-Regiments Musiccorps en Concert, Søndagen den 27de September, i det dramatiske Selskabs Locale, af følgende Jnhold: Første Afdeling. Duverture af den hvide Dame. Solo for Fløite. Qvartet af Rode.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Harmoni. Anden Afdeling. Symphoni af Fesca. Potpourri med Variationer for Violin. Variationer for Pianoforto.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Harmoni. Chor af Elverhøi. Billetter, a 2 Mk. Stykket, erholdes hos Klubvært Borregaard, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 6, Begyndelsen Kl. 7 præcis.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Hos Schjerven paa Vestergade ved Vesterport kan faaes farvet alle Couleurer paa Uldent, Bomuld og Silke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Da jeg Underskrevne har bortleiet Jagtrettigheden over Rordals Eiendomme til W. C. Lassen paa Velgaard fra Dato, saa advares Enhver at udøve nogen Jagt eller gaae med Gevær paa Rørdals Eiendomme, uden Lassens dertil givne Tilladelse, da de ellers kunne vente at blive straffede efter Anordningerne. Rordal, den 12te September 1835. Christen Dahl.
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-21
Stævning. Tilforordnede i den kongelige Lands Fjerde Classe. Overret, samt Hof= og Stads=Ret 1835. i Kjøbenhavn, Gjøre vitterligt: at efter Begjæring af Procurator Haagen, som Mandatarius for Arvingerne efter afdøde Justitsraad og Kjøbmand Jacob Kjellerup af Aalborg, og i Henhold til den disse under 14de Juli sidste leden allernaadigst meddeelte Bevilling til Eiendoms=Doms Erhvervelse paa 2de i bemeldte Afdødes Bo forefundne kongelige Obligationer for Umyndiges Midler, nemlig Nr. 34, udstedt den 11te Juni 1813 til Peder Tødsler Hegelund for 1000 Rbd. Sølv, og Nr. 35, udstedt under samme Dato til afgangne Pakhuusforvalter Koldings Enke, Dorthea Hegelund, for 500 Rbd. Sølv, hvilke Obligationer, efter de i Boet forefundne Oplysninger, formeentlig ere samme tilhørende, indstævnet herved, med Aar og Dags Varsel, Arvingerne efter bemeldte Peder Tødslev Hegelund og afgangne Pakhuuusforvalter Koldings Enke, Dorthea Hegelund, samt den eller dem, som formene til fornævntObligationer at have nogen Adkomst, at møde for os her i Retten, som holdes paa Stadens Raad= og Domhuus den første ordentlige Retsdag i December Maaned 1836, for med saadan Adkomst at fremkomme og samme lovligen at beviisliggjøre, da, saafremt Jngen inden foreskrevne TidForløb skulde melde sig, Arvingerne efter afgangne Justitsraad og Kjøbmand Jacob Kjellerup paa meerbemeldte Obligationer ville erhverve Eiendoms=Dom. Forelæggelse bortfalder efter Forordningen af 3die Juuni 1796. Dets til Bekræftelse under Rettens Segl og Justitsse¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-09-22
Spanien. Imedens Oprørsaanden griber om sig med hver Dag i flere Provindser, tager Regjeringen i Madrid sin Tilflugt til at udtrykke sin Utilfredshed i truende Proclamationer og Manifester, men det er vel meget tvivlsomt om den længe, vil blive i Besiddelse af de Midler, der ere fornødne, naar disse Ord skulle ledsages af kraftig Handling. Manifestet, fra det modificerede Ministerium, som omtaler ProvindsialJuntaernes Adresser og den i disse indeholdte Opfordring til at sammenkalde en Nationalforsamling, turde vel med Rette ansees som et af vor Tids matteste Actstykker. Det indeholder Undskyldninger af en saadan Natur, som man kan vente dem af et Ministerium, der ikke vil lægge sig ud med noget Partii. I et saadant Skridt fra vor Side hedder det i dette mærkelige Manifest, vilde de Magter, som endnu ikke have anerkjendt Jsabella den 2dens Trone, og den spanske Frihed, finde en Retfærdiggjørelse for deres ugunstige Sindelag imod os. De hidtil ligegyldige Magter vilde blive fjendtligt findede imod os, og de venskabelige Magter vilde ikke kunne beskytte os. Naturen selv har sat Grænde ser for Nationernes Uafhængighed, liig dem, Loven foreskriver de enkelte Jndivider. Denne vilde ikke tilstæde nogen Statsborger at krænke sine Medborgeres Rettigheder; ligesaalidet kan det være en Nation tilladt at foretage sig Handlinger, ved hvilke en Nabostat kunde komme til at lide Vilde den franske Regjering ikke maatte befrygte at see en fransk Revolution følge umiddelbar efter en Revolution i Spanien, og vilde den første ikke blive endnu fordærveligere, fordi den vilde bringe hele Europa i Flamme, Kunne vi ikke forkaste en saadan Frygt fra Frankrigs Side, som ugrundet, kunne vi da dadle de Forholdsregler, Frankrig vilde tage for at undertrykke en revolutionair Bevægelse paa Halvøen; Er vor Tilstand da saa glimrende, at vi kunne lade haan om en god Forstaaelse med Frankrig og England og med Ligegyldighed udsætte os for deres Fjendskab, Jndivider gjensidige Krænkelse af hinandens Rettigheder, straffes at Loven; imellem Staterne ere Fjendtligheder eller i det mindste Ophør af den venskabelige Forstaaelse med Nabomag, terne, Følger af lignende Forhold, De Mænd, der have undertegnet hine Adresser, have neppe tænkt over disse Følger af det Skridt, de tilraadel!