JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-19
Licitations-Plakat. Mandagen næstkommende 28de Februar FormiddaKl. 10, bliver paa Raadstuen i Sæbye efter Amtet Ordre foretaget Licitation over Opførselse af en Ste broe over den betydelige igiennem Sæbye flydende A. paa Landeveien til Fladstrand. Og til Efterretninfor de, som maatte have Lyst at paatage sig dette beide, bekiendtgiøres at Arbeidet er ved Overslaget, regnet til 29000 Rbdl. N. V., og at Entreprenøkan forvente Forskud efterhaanden som der skredes for med Opførselsen, ligesom og at Overslaget og Kontionerne forud ere til Eftersyn hos Undertegnede. Sæbye, den 1ste Februar 1814. Boeck, Cancellieraad Bye og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-02-19
Endnu er et lidet Partie Skrivpapir til billige) Elmquist. ser, at faae hos Trykt i Aarhuus Stifts-Officin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Nr. 2 1/2 Aarhuus Stifts. Aar 181. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne som forsendes. Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Tirsdagen, den 1ste Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Udenlandske Efterretninger. (Af den Lübeckske Correspondent og polit. Anz.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Privatbreve, som den 24de Februar vare indtrufne til Lübeck, indeholdt den Efterretning, at Paris var den 12te Februar bleven besat af det Allierede, og at Keiser Alexander havde den 13de holden sit Indtog i denne Stad og taget sin Bopæl i Thuilleriepalladset. Noget Officielt herom var dog endnu til samme Dags Aften Kl. 10 endnu ikke indtruffen til Lübeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Den 8de var Kongen af Preusens Hovedqvarteer i Bar-sur-Seine, og den 9de i Troyes, der Dagen iforveien var tagen med Storm. Feldmarskal Blücher, havde sit i Arcis-sur=Aube og General Yorck i Chalons-sur=Marne. Napoleon havde trukken sig tilbage til Nogent-sur-Seine. (15 Mile fra Paris.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Vicekongen af Jtalien har trukken sig tilbage til Alessandria. Et betydeligt østerrigsk Korps er gaaet over Etschfloden. Vicekongen har ladet alle Kostbarheder føre til Fæstningen Mantua.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
General Benningsens Proklamation. til Hamborgs Besætning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Medens Spanierne og Engellænderne vedvarende trænge videre ind i det vestlige Frankrige, nærme de seierrige allierede Hære sig med hurtige Skridt Hovedstaden Paris. Overalt modtager den franske Nation dem som deres Befriere fra den tyranniske Regiering, hvorunder de sukkede. Jkke længere formaaer Napoleons umættelige Ærgierrighed at blænde dem. Efter Millioner for ham blødte Offer, og de meest blomstrende Landes og Stæders Ødelæggelse, tilstaaer han endeligen offentlig Misbrugen af sin forrige Lykke, og at Frankrig fremdeles ikke meere tør tænke paa de nu tabte Landes Gienerobring. Ogsaa de Danske, Bonapartes sidste Allierede, have løsrevet sig fra ham, for i Forening med det hele Europa, at bidrage til at sønderknuse deres Undertrykkelses stolte Bygning. Kun saa ere de Fæstninger som endnu ved Elben og Rhinen ere tilbage. Sig selv overladte er deres Fald uundgaaelig, og deres Ruiner forkynde Efterverdenen ikke paa Agtelse grundet Tapperhed, nei - kun et udartet Folks forvildede Anføreres Grusomhed. Franskmænd, Jtalienere, Hollændere og alle i Tydskere der i Hamborg tvungne vanære Krigernavnet, løsriver Eder fra det skiændige Aag! Tænk paa Eders befriede Fædreland og kaster Eder nu, medens det endnu er Tid, i de ædelmodige Russeres og deres Allieredes aabne Arme! Engelske Blade forsikre for gandske vist, at Napoleon har villet give Ferdinand 7de Spanien tilbage, men paa Vilkaar, at han strax skulde vende sin hele Magt mod Frankrigs Fiender. En betingelse som det ikke stod i Ferdinands Magt at opfylde, da Spanierne nu ere altfor meget vante til at gaae efter deres eget Hoved, til at kunne saa pludselig blive Frankrigs Venner, og Hielpere. - Jhenseende til de Franske Beurbons fortælle samme Blade: at Keiseren af Østerrig skal have erklæret høitidelig, han vilde fra sin Side ikke legge nogen hindring i Veien for en Fyrste af Huset Bourbon, at komme paa sine Fædres Trone. De Allierede, Storbrittanien iberegnet, ere fuldkommen enige om den Junkt: De ville ikke foreskrive Franskmændene noget ihenseende til at vælge en indfødt Fyrste eller udelukke en Udlænding; de ville ingenlunde paatrænge dem Ludvig den 18de, men endnu mindre vil nogen af dem understøtte Napoleons vaklende Magt. Det franske Folks Skjebne ligger i dets egne Hænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Udenlandske Efterretninger. (af samtlige danske Aviser, samt Udg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Da Fangernes Udsigende og Fortroppernes Melding lød paa, at General Walmoden kom med 5 a 6 Batailloner til Understøttelse fra Siebenhaumen, saa trak vore Tropper sig tillage uden at blive foruroligede, og samme Aften kom alt af begge Brigader i Positionu ved Oldesloh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
J denne glimrende Fægtning have blandt samtlige anførste Tropper, der søgte at overgaae hinanden i Mod og Tapperhed, særdeles udmærket sig ved raskt og modigt Angreb: 1ste Bataillon og Grenadererne af slesvigske Regiment, ved Steinhorst og Boden. Jægercompagniet af 3die Bataillon Oldenborg, ved Schiphørst, Stuppen og Boden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Fyen Dragoner ved Danisch Boden, og 1ste Bataillon af Fyen Jnfanterie sammesteds. Følgende Officerer have udmærket sig ved denne Leilighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Major og Divisionsqvarteermester Løvenørn Bardensleth. ved de givne almindelige Forskrivter, ved at føre høire Fløi og ved personligt Mod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Capitain og Divisionsadjutant Evald, ved at udføre med særdeles Overlæg de ham i Hovedqvarteret givne Forskrivter, og ved hans Anordninger saavel til Marschen fremad som tilbage og til Fægtningen selv, hvilken han viste udmærket Kiæthed, stedse var i Spidsen og førte det Hele fortrinlig godt. Affairens heldige Udfald kan ene takkes hans Foranstaltninger og lie Mod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Ritmester, Ridder Sønnichsen af Fyen Dragoner, forrettede Adjutant=Tieneste, var stedse i 2 vidsen for ne de Angribende og viste sieldent Mod og Overlæg. Premierlieutenant og Adjutant Meyer, af Fyenske te Infanterie-Regiment, førte de tilstædeværende Compagnier med udmærket Raskhed ind mellem Fienden, ke var stedse den første naar Angreb skete med Bajonetten, Major Høegh Guldberg, Ritmester Greve Moltke, og Ritmester Schulz, af Byen Dragoner, udmærkede sig ved særdeles rask Jndhugning i Fienden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Capitain Solovin og Lieutenant Kindt af Slesvig, Grenaderer og Capitain Seydewitz af Slesvig Infanterie, viste særdeles Mod og Rolighed i Fægtningen og ved at dække Rettraden. Capitain Schow af Jægercompagniet 3die Bataillon Oldenborg og Lieutenant Adercron af Dronningens Jægercompagnie udmærkede sig modigen ved Steinhorst og Boden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Lieutenanterne Soosten og Junk, begge af Jæger compagniet 3die Bataillon Oldenborg, viste særdeles, Mod ved Steinhorst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Lieutenant Lobedanz, Brigadeadjutant blev saaret i Haandgemænget ved Boden i sin Fod, var særdeles brav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Lieutenant Willemoes af Jydske Dragoner, Brigadendjutant, udmærkede sig ved Kiækhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Major Castonier af Fyen Jnfanterie førte til Fods selv sine Compagnier ind i Haandgemænget. Desuden anføres deels i Brigadens Rapport deels i de andre specielle Rapporter følgende Officerer som alle have viist sig brave:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Capitain Flitner af Dronningens Jægercompagnie, ved Boden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Oberstlieutenant Schaumberg af Slesvig Infanterie Regiment ved Steinhørst. Capitain Wegener af 2den Bataillon Slesvigs Jægercorps, ved Sardesreden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Grenadeerkapitain Müller af Fyens Infanterie, ved Westerau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Ritmester, Paul Bardenfleth af Fyens Dragoner, sammesteds. Lieutenant, Baron C. Wedel Jarlsberg af Kongens Regiment, ved Siebenhammen, han skiød en Husar ned af Hesten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Lieutenanterne Rambusch og Detissen, Capitain Licht, Lieutenanterne Bull og Stockfleth, alle af slesvigst Infanterie-Regiment. Af Mandskabet have særdeles udmærket sig : Dragon Jens Nielsen Grynlund af Jydske Dragonregimnis 2den Eskadron, var udmærket kiær og koldblodig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Vagtmester Sørensen af Fyens Dragoners 2den Eskadron gjorde 7 Fanger og ved lev prefter Attaquen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Forporal Jørgen Jørgensen af Fyens Dragoners 4de Eskadron, gjorde 5 Fanger og ved lev ligeledes Attaquen. Dragon Niels Jensen Windebye af samme Regiments 3die Eskadron, tog 1 Officeer til Fange. Husarkorporal Ahlers, udmærkede sig særdeles og roses af mange Officerer, for sit Nod, Overlæg og Raskhed, han udviste ved at patrouillere Stenhorst, dække Capitain Schows Compagnie mod de overlegne fiendtlige Blænkere, og ved at slaaes med 6 Husare- og 8 Jægere af Dronningens Infanterie imod 40 Husarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Underofficeer Jessen af Jægerkompagniet 3die Bataillon Oldenborg, skiød 2 Husarer ned og udmærkede sig ved Mod og Raskhed. Jæger Schrøder af samme Compagnie, skiød en Hu saar ned af Hesten. Musketeer Hans Nielsen Serslev af Fyens Jnfanterie 4de Compagnie, gjorde 2 Fanger. Musketeer Hans Poulsen Odis af Fyens Infanterie 2det Compagnie, førte ved sin Raskhed sine Kammer ter ind i Jlden, da de begyndte at vakle et Øieblik, Jæger Speck af Dronningens 2den Bataillon, viste sig udmærket kiæk og modig ved Stubben. Desuden anføres i Raporterne navnligen følgende Folk, som have viist Mod og Raskhed i denne Fegtning : Underofficeer Jørgen Hansen og Musketererne Hans Feddersen og Schwalde, af Dronningens Livregiments 3die Compagnie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Jægerne Koldenberg og Mosfeld, af Dronningens Livregiments 2den Bataillon. Musketeer Friedrich Johannsen, Foureer Bohnsteen, og Korperal Hagen, af Slesvig Infanterie, 4de Compagnie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Jægerne Both, Pipgras Bernhard Johnke, Harder, Claus Mohr, Jakob Thomsen og Asmus Henrich Schalv samt Underofficererne Trulsen og Buge, alle af Jægerkompagniet i 3die Bataillon Oldenborg. Vicekorporal Poul Stendrup af 2den Estadron; Dragonerne Anders Svendstrup og Hans Jørgensen, af samme Eskadron. Vagtmester Hansen af 3die Eskadron. Dragon Steen Nielsen og Hans Andersen af samme Eskadron. Qvarteermester Petersen, Korporal Hemming Erichsen og Trompeter Christian Marto, af 4de Estadron. Samtlige af Hyenske Dragontegiment. 3) Den 5te December blev Major Borger af Husarerne og Capitain Pristroph af Slesvigsk Jnfanteri regiments Jægerkompagnie angrebne ved Neets og Na wisch. 1 ajor Berger stod ved Rets med sine Husarer samt et af Major Michaelsen af Byens Infanteriendsat diqvet. Paa Meldning at en Patrouine af Byens Drasioner trængtes tilbage, sendte Major Prichelsen Lieutnant Preusser med Vand Byens Dragoner og Husarer, med hvil fulgte 1 Ticekorporal og 4 Jnfanterister, som der vare paa Forrest. Lieutenant Preusser engegetede sig men Fienden, som antoges for 30 Mand Kavallerie, Major Berger, sendte Husarlieutenant Schielderup med 24 Husarer til Conien for Lieutenant Preusser, og en bidsig Fegtning begyndte. Lieutenant Schielderup fik 2 Landse stik. Fienden forstærkedes til 60 Kofakker og endeel i Infanterie. Major Berger gik nu selv frem med sin Eskadron og 1 Compagnie Fyens Infanterie under Capitain Schantz og angreb Fienden, som omsider efter en levende Fegtning blev kastet ud af Elmenhorst, bag hvilken Bondebye stod 2 til 300 Kosakker, foruden er stærkt Partie, som rykkede frem ved Sülfeldt. Majoren nødtes derved at gaae tilbage til Neers. Denne skiønne Fegtning, hvori Majoren udmærkede sig som sædvanlig, varede fra Kl. 11 om Formiddagen til Kl. 6 om Aftenen. Fienden tabte endeel Døde og Saarede. Vort Tab var ubetydeligt, i død Husar, 2 døde eller saarede Infanterister og 2 Savnede. Udmærkede vare: Lieutenant Preusser af Fyens Dragoner; Lieutenant Schielderup af Husarerne; Korporal Køhler, som førte Blænkerne imod den fiendtlige Sværm med særdeles Mod og Overlæg; Musketeer Jens Ploug af det fyenske Jnfanterieregiments 3die Compagnie, som blev saaret og efter at være forbunden tilbød sig, frivillig at følge Compagniet, og var særdeles brav derved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Capitain Schanz fortiener ligeledes at anføres for at have ført sit Compagnie godt. (Sluttes i næste Nummer.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
I Kiel grasserer baade en meget ondartet Nervefeber, og Dysentrie, hvoraf dagligen døe en Snees Mennesker, hvoriblandt allerede 3 medicinske Professores vare blevne Offere. Ogsaa Qvægsygen griber meget om sig baade i Holsten og i det Slesvigske. - Man maa haabe, at betimelige alvorlige Foranstaltninger forebygge Sygdommens videre Udbredelse til Jylland og Øerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Vor Species-Cours vedbliver postdaglig at forbedre sig. Ifølge Breve fra Holsteen giver man der nu Skill. dansk for en Bankoseddel, og ved Rigsbankens Virken maa Coursen med hver Dag kunne forbedres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Khavn. Virken maa Co(Ved Avisens Slutning manglede sidste Khavns Post.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Bekiendtgiørelser. Ved Skuespillet til Fordeel for saarede Fædrelands forsvarere og disses Efterladte have følgende Velgiørere betalt Billetterne over den bestemte Priis: Hr. Jensen 1 Billet 12 Rdlr. d. C., Hr. Baron Gersdorff 10 Billetter 100 Rdlr., Geheimeraad Baron Guldencrone 1 billet 150 Rdlr., Frue Geheimeraadinde Guldencrone 1 Billet 100 Rdlr., samt for hendes Huus 3 Billetter 36 Rdlr., Fru Enkebaronesse Güldencrone, 4 Billetter 500 Rdlr., Jfr. Holm 1 Billet, 8 Rdlr., Hr. Lichen 3 Billetter 30 Rd., Hr. Kammerherre Rosenørn 5 Billetter 50 Rdlr., Hr. J. J. Schmidt 2 billetter 20 Rd., og Hr. Kammerraad Valeur 4 Billetter 50 Rdlr., hvorfor herved paa det Almindeliges Vegne takkes. Aarhuus, don 28de Februar 1814. Det deamatiske Selskabs Direction. Trykt i Aarhuus Stifts-Officin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
J Forbindelse med hvad der i det Kongelige danske Cancellies Placat af 8de f. M. 8. 5, betreffende de udstædte Committee=Sedlers Modtagelse med Rente=Vetalingen til Banken, er meldet, nemlig: "at Banken vil modtage disse Sedler saavidt som samme kan anbringe dem ved Betalinger til de Kongelige Finantser, bekiendtgiøres herved, at samtlige Vedkommende i Danmark, som for de fastsatte tvende Betalings Terminer i Aaret 1813 have Renter af de Banken ved dens Fundation tillagte Hæftelser at udreede, kunne afdrage en femte Deel af saadanne Renters Beløb med titnævnte Committee=Sedler, som ved denne Liqvidation modtages for deres paatydende Sum. Rigsbanken, den 21de Februar 1814. Rosenstand Goiske. v. Schmidt Phifeldet. Malling. Schønheyder. Lind. Feilberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Den Stedet No. 36 i Møllestien tilhørende store, og særdeles gode Frugt- og Kiøkkenhauge, kan strax erholdes tilleie, naar man derom henvender sig til UndertegC. C. sal. Hviid. nede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
Onsdagen den 9de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 1/2 slet, bliver paa Aarhuus Raadstue, foretaget offentlig Auction, over: 1 Partie Finsk Tiere, 1 Partie Svensk Jern, 1 Oxehoved Seider Edike, et lidet Partie Hamp. Alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet vil blive bekiendtgjort. Aarhuus, den 1ste Marts 1814. Auctions-Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-01
En velconditioneret Karet med Jern Svanehalse, Jern Axeler og hele Malmøsninger, tienlig til en Hyrekudsk eller let Reisevogn, ligeledes en Slæde; anvises til Kiøbs af Kuursmed Fransen paa Vestergade Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Aar 1814. No. 26. Aarhuus Stifts privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes. den 4de Marts. Fredagen Politisk Nyt haves den negang Intet, da alle Poster ere udeblevne. Hvad her meddeles er endnu af forrige Postdags Aviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Udenlandske Efterretninger. (Af den Lübeckske Correspandent og polit. Anz.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Moniteuren indeholder følgende Proklamation til Nationen: Franske, de Allierede erklære, at de blot føre Krig mod Eders Keiser; de ansee Eder istand, til at forlade et af Eder selv valgt Overhoved, hvis mægtige Stemme bød Lidenskabernes Blodtørst at tie, og satte Eders Eiendomme igien under Loves Beskyttelse. Hvilken Skiændsel og Troløshed er det, det byde en ædel Nation, Troe de, at J ei mærke deres Hensigter, Skiller Eder fra Eders Regiering, - og J ville blive dem et let Bytte. De frygte det Øieblik, da Keiseren med Nationens samlede Kraft og Energie skal lade Tordenen fra Marengo og Austerlitpaa ny udbryde imod dem. Franske, Eders Keisers Sværd vil paa nye lede Eder til Seirem, der ikke kan blive tvivlsom, naar Jntet nederdrægtigt Forræderie i tilintetgiør alle Genniets Beregninger. Ei forgiæves, lyder Fædrelandets Stemme: den almene Sikkerhed er i Fare. Ved endrægtige Anstrængelser ville vi erholde en ærefuld Fred, den eneste, som kan blive varig og giøre Frankrig lykkelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Det Rygte, at Hamborg skulde være i Begreb med at gaae over, har ikke stadfæstet sig. Ved atter at udjage omtrent et tusinde Mennesker af defattigere Klasser af Jndbyggerne er Elendigheden for en Deel formindsket, og de Øvriges saa meget længere Subsistence noget lettet. Man har benyttet sig af nogle lyse Øieblikke, Kongen af England i nogle Uger har havt, til at underrette ham om Forandringerne paa Fastlandet. Han syntes med Deeltagelse at høre om Tydsklands Friheds i Gjenoprettelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Fra Amerika havde man i London faaet Dopescher, som gaae ud paa Fred, og hvorefter Gothenborg skal være udseet til Underhandlingsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Udenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske Aviser, samt Udg.)(Fortsættelse af H. D. Pr. af Hessens Jndberetninger.) 4) Samme Dag stod Capitain Pristroph med Jægerkompagniet af slesvigske Infanterieregiment i Rethwisch Mølle. Kl. 12 om Middagen trængte Fienden, ind i Rethwisch Bondebye og besatte stærkt nogle Huse. Kl. 2 blev Capitainen angrebet og jagede Fienden, to Gange tilbage i Skoven; men da Fjenden ved sin Overmagt begyndte at omgaae ham, gik han tilbage til Rethwisch Gaard, besatte der en Broe og en Steen dam, som han baricaderede og forsvarede sig der til Kl. 2 om Natten, hvorpaa han fik befaling at trække sig til Oldesloh. Fjenden bestod af 4 Compagnier Jægere og 2 Eskadroner Husarer, og dog stod Capitainen en heel Time i bestandig Fegtning uden at hans Compagnie veeg. Dette fortiener enudmærket Berømmelse. Fortrinligen viiste sig:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Lieutenant Schmidt, som med 26 Jægere dækkede Flanquen, trods den heftige fiendtlige Jld, med al Fasthed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Den 11te December om Morgenen tidlig ankom Capilainen til Rendsborg med Compagniet, hvor han af 2 saakaldte engelske Husarer, der ledsagede en Parlementair, erfarede, at han havde været engageret i Krop med 1 Husarregiment, 2 Kanoner og 2 Jæger kompagnier. 6) Den 6te December dertog det jydske Regiment, lette Dragoner, i Nærheden af Wandsbeck i en Fogt ning med adskillige Pulks Kosakker. Disse Kosakker bleve overfaldne saa raskt, at endeel af dem ikke kunde komme til Hest, de øvrige bleve kastede og forfulgte fra Rahlsted næsten 2 Mile uden at Officererne kunne standse Dragonernes Heftighed, som ikke gave sig Tid til at giøre Fanger, men vedbleve at jage de Flygtende foran sig og at dræbe en Mængde af dem. Denne Heftighed havde tilsidst den Følge, at de flygtende Kofakker fik Understøttelse af en stor Reserve, fra Syck, som standsede Angrebet, og da de Kosakker, man havde ladet bag sig som Fanger, bemærkede dette, samlede de sig, og man var nu nødfaget at trække sig med Hurtighed tilbage og slaae sig igiennem. Ved dette Tilbagetog mistedes en stor Deel Dragoner og kun omtrent 20 fangne Kofakker kunde føres med tilbage. Fiendens Tab var overmaade stort af Døde og Saa nede; vort var ogsaa betydeligt, nemlige 41 dræbte eller fangne Dragoner, 28 saarede Dragoner og 44 Heste. Her var det hvor Regimentet tabte den brave Oberst v. Bønnichsen, hvis Hest styrtede; Obersten, sprang op og forsvarede sig kiært, men blev omsider overmandet og faldt hæderligen tilligemed de Dragoner, som vilde forsvare deres Oberst. Lieutenanterne Ursin og Hobe bleve begge stærkt saarede og fangne; man troer at de ere døve. Obersten blev ved Syck begravet med militair Honneurs af Fosakkerne. Lieutenant Rosenørn fik to Stik i Armen. Regimentschefen Oberst Engelsted, sik indskillige Lansestik, i Klæderne og Casquen; han gjorde sig Plads med sin Sabel. Licutenant Fogh styetede med sin Hest, blev overredet og qvæstet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Af dette Regiments brave Officerer have Major Christensen, Adjutanten Rosenørn, Lieutenanterne Willemoes, Schaumburg, Jakobsen og Lasson særdeles udmærket sig ved Mod, Overlæg og Rasthed ved denne som ved flere Leiligheder, og anføres specielt; at v. Rosenørn nedsablede en Kofak og vedvlev Attaquen uagtet sine Saar i Armen og Haanden; v. Jakovsen og v. Schaumburg vare afskaarne, men hugsig igiennem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Den 8de December forlod Regimentet Wandsbeck, trods Faren af Tilbagemarschen, da Regimentet maatte passere Fienden, som sværmede i store Hobe, hele Landet om. Det raske Regiment gik over Pinneberg og Ibehoe til Rendsborg. Det hvilede kun 2 til 3 Timer paa hvert af de to førstnævnte Steder, undgik heldigviis Fienden, som var bleven opmærksom paa dets Marsch og forfulgte det, men naaede det først ved Jewenstedt i det Øieblik som Regimentet var passeret dette fra Garnisonen i Rendsborg besatte Pas, og denne Besætning hilsede Fienden saaledes med Kanon- og Geværild, at han efter at have lidt endeel Tab afstod fra videre Forfølgelse. Den 9de Decbr. om Eftermiddagen rykkede Regimentet til almindelig Glæde ind i Fæstningen. Ligesaa megen Roes bemeldte Regiment fortiener for denne Marsch, ligesaa meget Berømmelse gives Capitain Bretteville, af det 3die Jydske Jnfanterie-Regiment for den utrættelige Virksomhed, Over læd og Mod, hvormed han reddede 12 Officerer og 480 Mand Syge og bragte dem den 5te December fra Altona til Rendsborg, saa at kun 94, der ikke kunde i transporteres, bleve tilbage i Altona. J øvrigt har Capitainen viist de største Anstrængelser for de vanskelige Foranstaltninger til de syge og saarede Mandskabers Underbringelse i Altona, Rendsborg, Jtzehoe, Slesvig og Flensborg, hvor hans utrættelige Virksomhed var af den meest velgiørende Jndflydelse. Røygaard ved Colding, og Woerberggaard, samt Støvring-Mølle ved Aalborg ere at faae tilkjøbs : Døde. Artilleriekapitain D. v. Hinrichs. Frue Etatsraadinde Ch. Amalia Wolff, fød Giessing, Amtschirurg I. A. Grabau. A. K. Jansen, fød Bastholm, praktiserende Læge i Preetz C. G. Friis, 59 Aar. Frue Justitsraadinde Steensen i Thisted. Branddirekteur Dinenses Datter Lucia, Kammerjunker v. Kroghs Datter Agnese og Guldsmed Helts tvende Sønner, alle i Viborg af Meslinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse Hr. Provst Bechmann, til Aftensang Hr. Professor Larsen, i Frue Kirke til Høimesse Hr. Studsgaard, til Aftensang. Hr. Jansen, i Hospitalskirken Hr. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Bekiendtgiørelser. At forhen afdøde Capitain Cramohns Enke, Frue Johanne Catarine Cramohn, fød Ditlevsen 61 Aar gl. Natten til den 24de dennes efter nogle Aars svagelige Helbred og 8 Dages Sygeleie, ved en rolig Død forlod, dette Timelige. Det anseer jeg for min Pligt, som den salig Afdødes Laugværge, herved offentlig at lade komme til fraværende Slægt og Venners Kundskab. Ebeltoft, den 25de Februar 1814. R. Polder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
For en Amme som er frisk, har god Die og et godt Sind, bliver en god Tieneste ledig, naar hun melder sig hos Gjordemo der Madame Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-03-04
Vi ere igien blevne forsynet med alleslags Kasketter, saavel til Vinter, som Sommerbrug, ligeledes med graae Skind til Cheniller, Reiseskoe og Støvler samt Handsker, med flere andre Vare, som sælges til billigste Priser. M. Koppels Sønner.