JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Fyrsten af Oranien med Generalerne Møllen dor og Larich, som efter Slaget kastede sig med 6 til 7000 Preusiere ind i Erturt, men maatte, tilligemed Staden overgive sig til de Franske ere satte i Frihed paa deres Æresord. Men de 7000 langne Preussere bleve siden paa Veien befriede at Lieut. Helwig, Søn af en Hofrand i Brunsvig, i det han er en Kommende Huserer kom til og overvældede, vid Hielp at Fangerne selv, den alt for svage franske Escorte. De befriede Preussere vare den 21de tildeels ankomne i det Hannoverske.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Det saachsiske Hof befandt sig endnu d. 19de i Dreiden, og gjorde ingen Anstalt til at afreise. De Franske have sat 5000 kligssangne Sachser i Frihed. Hoffet i Gotha har iaael en fransk Salvegade Allerede d. 10de havde Keiser Napoleon udstedt et Opraab til det sackske Folk, hvori han siger, rat dets Fyrste var af Preufferne tvungne til at al tiere sig med om, og at han (Napoleon) nu var kommen for at befrie Sach erne fra det dem i lang Tid tiltænkte preussiske Trældoms=Aag og forhindre at Sachsen ikke blev en perussisk Provinds o. s. v. Den 18de hakket,00 Franske i bedste Orden i giennem Leipzig, og gik d. 21de ved Wittenborg over Elven. J Leipzig betalde de Alting Lontant. Broen over Elben ved Dessau, som Preusserne paa deres Retade afbrændte, stalle af de Franske, strax være istandigt igien. Den 20de var Halder stadt beiet af de Franske.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Den 15de passerede 400 Vogne med væstede Preussere giennem Rørcher.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Det samtlige preussiske Militære i Hannover er det afmarscheret til hameln, Nienburg og Helle, og den preussiske Administrations Personale er af rust til det Lauenborgske. Den preusiske Øin er ge ned, og de hannoverske Statsministre have igjen tiltraabt deres Forretninger adinterim. J Hannover venter man fremmede Tropper. Fæstningen Hamela lættes Ander Vand. De Franste ere indrykte i Münster, og ventedes alt d. 22de til Osnabrick, hvor man skaffede alt Kirkesølv af Veien. I Hudeshelm ventedes ogsaa Franskmand.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Begge Hertugen af Brunsvigs Øine ere stærkt opsvumede. Om det ene har man endnu stort Haab.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Holland. 17 Vogne med Penge ere aftage de til Armeen ved Wesel, hvilken nu skal held Nordens Armer. Mad de preuss. Topper i Ostfriesland skulle Fiendtlighederne ufortøvet be Winde.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
J Leiren ved Jryst og Ny-Austertit; har man allerede skudt Gindesalver for Seieren d. 10de ved Saalfeld, hvor Pinde Louis faldt.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Frankrig. Senatet har faaet et megte vigtigt Budskab fra Keiseren, angaaende Krigen, med Preussen. Mærkelige ere Hans Ord, naar han a sin Skrivelse siger, de Stedse er Vort Hierte beNrvet over denne stændige Overvægt, som i Europa opholder den ende Genius, der uophørligt har has velt med at forstørre de Hensigter, Vi udkaste til. Europas Beroligelse og Lykke, der beleiret ethvert Kabinet med alleslags Forførelser, fører dem vild, som den ei kan destikke, foregøgler dem en falsk Jnteresse og, uden nogen anden Fører, end deres ophidsede Lidenskaber, sprænger dem midt iblant Partierne.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Ved Orient have nogle franske Fregatter sat en heel Deri engelske Krigsfangne Mand.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Den 19de holdt den svenske Legationspræst Hr. Gam, sin Afskedspræken i Paris, for, med de øvrige Svensker at reise hiem, ifølge Ordre.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Den 16de kom den første Seierstidende til Paris. Den indeholdt, at Marskal Lannes havde slaget den preuss. Armees venstre Fløi, trobret dens hele Artillerie og gjort 30 a 120000 Fangne, hvoriblant mange Officerer af Rang.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
J det Lauenborgike, hvor der nu ankomme mange Flygtninge af Høie og Lave, med Extra paster, ere de Svenske rykte nærmere mod Elden, for at tage fast Fød ved denne Flod. De skulle ialt udgiøre 2500 Mand.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
England. Paa en Tid, da man trolde, et Forlig var bragt istand med Preussen, er nylig udkommet en Kongel. Jnstruction, som befaler vore Krige ride og Kapere at tage og opbringe alle pirutsiske Skibe og Vare, Papenborgere iberegnede.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Paa Børsen i London raabte man den 8de høit at Glæde over at høre, Underhandlingerne med Frankrig vare afbrudte og Lord Lande dale paa Hiemveien, omendskiønt mange andre ogsaa bejamrede Fredens Udebliveise. Den franske Regiering skal ellers have givet Landerdale et Vink, at han gjerne kunde reise.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Af vor Jamairastaade ere 11 Skibe i en Storm stænkne.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Andenlandske Efteretninger. Hamborger Kørrespondent melder fra Holsten, at uagtet de fremmede Krigsomstændigheder, er den dog ikke nogen Frygt for, at Danmark fredelige Forhold afdrydes.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
General Victor, fransk Minisker i Kjøbenhavn, har saaet en Kommand i den franske Armee.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Kongen vil med det første sende til det portugisk ske Hof et Sæt islandske Kakke som en Foræring.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Kronprindsen har oversendt Landhuush. Selskabet Provst Schades Beskrivelse over Øen Mord.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Under 24 Octbr. d. A. er udkommet en Forordning om at Procuratorer ved Underretter bør tillægges Satarium i befalede Sager.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Aalborg, den 31 October. Udpasserede. Den 29 Ott., Hr. Asses ser Friis med Frue, til Viborg.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Aalborg Byeant. Døbt. Den 27 October, SkibskommersverdSøren Sørensens Datter Else Marie, Fadder, ne: Mad. Dahlin, Jomfr. Poulsen, Vertshuusholder Peder Hassing, Bødkermester Lars Kiert gaard, Bødkersvend Christen Kieldsen.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Kopulerede. Den 26 October fra Hasseriil, Selveier Gregers Jensen og Pigen Karen Nielsdatter. Den 31 Oct., Skrædermester Ole Simmonsen Winther og Pigen Serine Kirstine Møller.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Begravede. Paa Almeen=Kirke. gaarden, den 25 October, Smeddervend Hans Henrichsent Søn Jens Christian, 14 Dage. Den 29 October, Maren Christine Gols, afgangne Bundtmager Golses Enke, 52 Aar.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Paa 22de Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke: Hr. Hennederg- og til Aftensang Hr. Roth. J Frue Kirke prædiker til Høimesse Hr. Stiftsprovst Schierup, og til Aftensang Hr. Aspach. J Hospitalet Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Avertissements. Da ingen antagelig Budstede paa Tømmermester Anders Børregaards Huus og Hauge paa Reberbanens Længde uden for Reberhans Port, ved Auctionen derover i Forgaars, saa liver efter hans Forlangende 2den og 3die Auction til absolut Bortsalgelse holdet udi og over bemeldte Huus med tilligerne de Eiendom, Fredagen den 14de og Løverdagen den 15 Nov. førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, som herved til Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Aalborg den 31 October 1806. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Dersom nogen ved min Afreise her fra Byen maar te endnu have noget hos mig at fordre ville de behage at henvende dem til min Spøger Kiøbmand Carl Akkermann paa Gammel Torv, som paa mine Vegne da vil afgiøre saadant, de som maatte være mig skyldige vilde ligeledes behage til ham at henvende sig med Betalingen Aalborg den 19 October 1806. Friis, Aflessor i Lands Overretten i Wiborg.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Bekiendtgiørelse. Tirsdagen den 28 hujus om Eftermiddagen Kl. 4 a 5 Slet er Monegt Niels Pedersen Broust af det 3 Jydske Jnfanterieregiments 2der Musqueteer Compagme undvigt fra Detaschementet i Hale, han er liden at Statur stærk a Skuldre og af Been seer skulende af Ansigt, ved Undvigelsen var han paaklæd i rund at i hvid Lærreds Kittel, i blaae Vest eller rødstribet Dito, hvide Vadmels Buxe og hvide Uldstrømper samt Skoe. De som denne Undvigte maatte forekomme, vilde behagentligst anholde ham og derom underrette mig, da hans Afhentelse strax skal vorde besørget og de paagaaende Omkostninger m. v. erstartet af T. Müller. Høistkommanderende ved det 3die J. J. Regiments tilbageblevne Depot. Aalborg den 30 October 1806.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Paa Exerceerpladsen er sidste Løverdag antruffen 2de Kalve hver i Aar gamle, begge sorte men den ene har en hvid Plet i Panden; samme kan erholdes naar Eieren derom henvender sig til Lieutenant von Müller.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Skipper Pensler med sin Jagt beliggende ved Hr. Viinhandler Kielders Plads, agter paa førstkommende Tirsdag at afseile herfra til Kiøbenhavn, hvorhen han medtager Fragtgods og Passagerer.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
En Sproglærer, Hammer, er ankommen hertil, har logerer hos Giestgiver Membange paa Allgaden: han informerer i Tydsk, Tegning og forskiellige andre levende Sprog. Det er enhver tilladt at bivaane Jnformationen, og dersom de ikke finder dem fornøiet at give ham strax Afskeed. Timevus er Prisen for : Børn 8 s.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Forpagtning. De forhen i disse Tidender til Forpagtning averteret tvende Hovedgaarde Sæbregaard og Ottoirupbliver ved offentlig Auction opraadt til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1807, paa 6 eller 9 Aar, udi Hr. Viinhandler Møllers Gaard i Aalborg, Mandagen den 24 November førstkommende om Formiddagen ved 10 Slet Til Lysthavendes Underretning meldes at begge ere beliggende udi Volstrup Sogn; Hiørring Amt, i Nærheden af Fladstrand og Ladepladserne Vaar faae og Sørhaae og kun 1/4 Miil fra Sæbre, saa Korn og andre Vare beleiligt kan udskides og afsættes. Til begge Gaarde oppebærs: Korntiende enkelt) at 1100 Tdr. Hartkorn og med Forpagtningen følger: Hoveriet i Penge og Arbeide, hvilket som andet mere Conditionerne forklare. Naar begge Gaarde komme under fuld Drift kan fødes og græsses over 300 Fækreature, 60 til 30 Faar og 30 Bester foruden Opdræt. Af Høe kan aules over 400 Bønderlæsser. Efter har vende Karte og Beregninger indeholder begge Gaardes Ager og England der bortforpagtes over 966 Td. geometrisk Maal Jorderne ere for endeel fortrinlig Rugland. Vidtløftigere Beskrivelse over anførte og øvrige Gaarden tilhørende Eiendomme ansees fornøden, da virkelige Lysthavere dog alligeve vil tage det Hele i Øiesyn, der tillem i anden Oplysning daglig kan faaes ved Forvalteren paa Sæbyegaard. Steensballegaard den 24 October 1806. Kragt Junell Wind Arenfeldt.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Bogtrykkeriet anviser Tieneste til November for en adrnelig og paapassende Kall.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Hos Jens Povelsen boendes i Flamsted ere 8te Stykter gode 2 Aars Peder at faae tilkiøbs.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
De som maatte have noget at fordre i Stervboes efter Skipper Laurs Deens afgangne Hustrue Johanne Marie Mortensdatter Gyder af Byrum Sogn paa Lesøe, indfaldes herved til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer indta 12 Ager fra Dato for urettemide Eieroter. Tilgaard 333. Lesøe den 11 Octbr. 1826. Hesselbelt.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
De som maatte have noget at fordre i afgangne Anne Jnshatter Storhauges og hendes efterlevende Rands Jens Cortsaa Bachs fælleds Boe i Borom Span der paa Lette indtalers herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise samme for undrettenede Stifteforvalter. Lesør den 13 Otteder 1500. Hesselhelt. Jkke saar at de til Betaling i Øste Snapsting forfaldne Regimeer fra Klæbehandler Hans Vinchers Auction den 8 Martii d. A. staaer endnu uafgjorte, og ligeledes endeel Regninger fra samme Auction, forfaldne til Septbr. Maaned; og da jeg til dermed kan give længere Henstant, anmodes Vedkommende at præstere Betaling forinden 14ten Dage fra Dato. Ved denne Leilighed bringes tillige stere Restancer fra andre Auctioner her i Byen i Erindring, til Algiørelse uden længere Ophold, om Søge maal skal undgaaes. Aalborg den 27 Octob. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Mandagen den 3 November førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver paa Aalborg Raadstue ved Auction opraabt til Bertleie i 10 paa billandet følgende Aar fra næsttemmende Portensdag af de : Sønderste Parceller i Vestermarken, som aftangne Kiøbmand Kichel Jern sidst af Byen har haft i Leie, og hvoraf hver indeholder 9 Tdr. 4 Skpr. 3 de affattede Conditioner forinden Auctionen bekom Fkr. Land geomettisk Naal; og tan de til den En mes til Eftersyn hos Magistraten. Aalborg den 25 October 1826.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Madame Anna Dorf forrige Herredsfoged i Lin og Hvetboe Herreder salig Peder Høre hans efterladte Enke, er ved Døden afgaard paa Kiellingberggaard i Sønder Kongerslev Sogn sidstvigte 4 Thetember hendes ringe og ubetydelige Efterlader skabe, er strax taget under lovlig Behandling. Den Aftsdes Arvinger er anmeldet at være følgende Søster, holder ved Horsens Kanten, men byer vides ikke v. Børn: a) Andreas Møller formodes at være SkoleZindahl Christensen boende i Auntite Mølle i Schlæde Sogn, c. Jens Christeasen boende i Svinhaugen, i Waas Sogn, t) Christen Christensen boende ved Skiællet i Vaar Sogn, e) Karen sal. Dedens hen ler opholdende sig sidstmeldte Sted og Maren Chri de i Kiellingberggaard. f) Mette Christensdatter Møl stensdatter har været gift med Lars Stuehat i som boer i Sellehat i Schjævt Sogn, hun er død og skaller hvor de opholde sig, dog formodentlig hos Fade have efterladt sig 4 Børn som ikke vides hvom er el ren Samtligt disse Arvinger og om flere skulle være til, indkaldes herved i Overensstemmelse Placaten af 26 Octbr. 1792 Enker med Laugværgt de Myndiat med Værger, at møde i Stærvboet paa Kieningberggaard ved Boets Aabning den 4 Oct. førstkommende og ellers inden 12 Uger a Dato for at lagtigge deres Ret samt at Legitimere samme, med samme Bariet saltet Stikken erin, Ditlien. Siegsgaard den 12 September 1800. Asier. Herredsfoged og Sluttekervalter.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Hos mig undertegnede kan fares alle Slags og derat Hantimret Vidte at tistt Bonitet, og ler tillig Priis, saasom larteer Møder, Aarstineret. ligemaade sælger sig for billet Priis Hover og andre Sting Nin Boepæl et i Urbansgade 1 og a. Smen paa Vinstre Haane. Aaldere den 2 3/4 Steder 1s. Denlemin Klagerne; Hundinger.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Fra Undertegnede er Natter imellem der 21st er 22de October, paa Sahngaards hvimt Mark, hos kommer 3 Bæster, formlig i sort og bruundlakkeHeppe, i ganske fort Hoppe, og 1 drt Hest, som tilien har været Rotterhest. Hvem om ovenmelte 3de Baster kan give nogen Oplysning, kan veret: og en passende Douceur, naar de snarest muelig melder det til Eieren Pelteren, Forpagter paa Sengaardsholm. For omtrendt 8te Dage siden et et min det Fr. Mørches Hauge ere Jord borttaget at en nye Her de en Bal med 5 Jerntender hvem derom kan til nogen Oplysning nyder en Doleur & Navnet forner om forlanges. Aalborg den 17 Styremer 1800 Andtes Hardern.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Hvem som maatte have en Mølle at bortforøget en af Prevenierne til første Rovember des ombedes at melde det i Bogtrytteriet hvorfra en Libhaver dertil anvises. Cletuererne i Steroldet efter deri Byen til Ar den alt Døtter og Handstemagermester Niels Aftesen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at ammer de de beviislittrøre deres Fordringer for understræde de Skifteforvaltere, hvorde tiener til Vedkommer des Efterretning at 6 Ugersdagen Løverdagen til i October førstkommende foretages Stifter i Stervbostedet Kl. 10 Formiddag. Aalbore den 9 Spir. Gleerup. Børelle.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Ved Dronninglunds Teglværk kan bekommes tilkiøbs gode heel og halvbrendte Muursteen naar Libhaver, ne derom pilde henvende dem til Forpagteren paa Gaarden.
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Natten mellem 24 og 25 September er fra Jetsler, Præstegaaes bortraart et graae Muusblattet Koppe 10 Aar gammel over 10 Qvarteer høi, og i brunstterret Hevne to Fortemmelse de som kan give Oplysning om disse Bester ville behage at melde samme tog undertegnede eller og lade disse trinde enten til Jis lev Præstesvors eller Overtiit i Hiørring Amt, da Vedkommende skal faa sin Uleilighed betalt m.v. Overttit den 19 Septbr. 1806. J. Egholm,
Jyske Efterretninger, 1806-10-31
Hvem som kan give Oplysning om 2de aldrende forte Hæste Mærket med i paa venstre Lænd som fra Aalborg Egnen er bleven borte sidstafvigte 25 d. M. ville behage at melde det her paa Aviserpeditionen, hvorfra Eieren anvises.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Udenlandske Efterretninger. England. Det fat pastroranstaltes en po Troppe-Expedition paa 4000 Mand. Derstales o. saa en at 25000 Mk. Fulde i største Hastserdes over til Fastlandet, at komme Preussen til Hielp.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Den 15de begyndtes paa Themsen en megetøi, som Matroppresning, hvis Lige intet Menarske erindrer sig.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Lord Landedele er kommen hiem, men seer meget bleg ud. Ved hans Afreise fra Boulogne maatte Admiral Lacoffe forsyne ham med en talrig Vagt, fordi Forket der var meget forbittet over Englandernes sidste medderne Beskedning. Man havde nemlig dengang giørt Forsøg med etslagt af Oberste Congreve op undne Brænderaketter, som indeholdt antændelige Pile, saaledes indrettede at de sadde fast, hvor de faldt. De skulde brænde i 10 Minuter, flyve omtrent 1/2 Miil, og de vare forsynede med et dilk Rør, som havde 6 Huller i Bundet, hvorfra den antændelige Materie flød ud med stor Magt. Men Forløget havde i gen synderlig Virkning, uagtet der bleve kastede ved 300 saadanne Raketer. De fleste fløi over Havnen ind i Staden og antende de nogle Bygninger.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Den preussiske Gesandt, Jacobi, er den 10de kommen tilbage til London. Dagen efter udkom en Kabinettordre, hos ved Opbringelsen af Preusiske Skibe kontremanderedes. Dog staaer denne Ordre end u ikke i Hoftidenden.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Fra Brest skal 3 Linieskibe og 2 Fregatter være udløbne, og man tiver de ere destemte til Puestøe Ar rer. Vort didsendte Skibe have imidlertid Forpringer. Mand er d. 2 Aug. landet i Bugten af for(i Sydamerika, har det beforært 2 spanske Danen, tier og siden holdt sig Indtog i Staden Core, hver han som Chel for den Columbike Armee har opfordret Jndvaanere, at giøre falles Sag med ham.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Det hedder, General Moreau har været i London og at han, efterat have talet med vore Ministre, var af en til Fastlandet. En al vare Komeller er, ved at eftersætte en fransk Fregat, strandet ved St. Malo. Man har nu faaet at ude, at Vileumer, frarste Eskadre laar sidst i Chesepekhar og AlVarrent Estadre i Bull=Bay.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Den 22de skulde udkomne et kongl. Maries, hvori Publikum underrettes en Urtehandsaanne med Frankrig fra Begyndelsen og sige i Ender.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Efterat der d. 20de rat arkrænd i Forde en Coureer fra den preussiske Arære, at et Kadienettraad holdet, som varede i 5 re Tiæer.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Frankrig. Den 2de levette Marier er dette første Bullisiver fra Storme. De ere da terede d. 8 og 12 Ost., og melde det om Aft sten ved Saalfeld, hvor 600 Preussere bleve paa Pladsen, 30 Kanoner erobredes og giønder 1000 Fangne. Om Prinds Louit eget, at han sloges som en bar Søn, Mant mod Mand, med en Mareschal de Logis al et Husantgiment, Dinne til andde dam: Overgiv de sig Oberste eller De er Død sent. Prindsen varede med et Sabelhus og Hu faren med et Skud, hørere Prindsen faldt død ned. To at hans Adjutanter dræbtes ved Haas Side. Den vakke General Dombowiki i Calabrien. et meget ik færdig kaldet til Keiseren. J Landau fortmeres de 2 Nordlegioner, hvis Officerer for det meste skulle være Polakere. Jndreministren har til skreven alle Præfekterne, om at opmuntre Folket til at understøtte Keiseren, og tage Deel i hans Farer, og i hans Roes.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Der skal nu bedes i alle Frankrigs Kirker om Seier for de keiserl. Vaaben.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
De 2 i Foraaret til Nordhavet udibne Fregatter ere, efterat have krydset ved Island, Spidshergen og Stendavis og paa dette Tog senkt 28 engelske og 1 ruisisk Skib, nu hiemkomne til Orient, hvor de have sat 294 Fangne iland. De udsige, at Kulden i Nordhavenne ingenstade har været saa stor som dette Aar.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Tydskland. De nyeste Pøster fra Sachsen, og Berlin ere udeblevne. Efter Privatberetninger skulle de Franske endnu ikke d. 23de have været i Berlin. Det franske Hovedqvarteer var i Dessau. Kongen og Dronningen og Grev Haugvitz skulle fornærværende befinde sig i Custrin, og de fleste Bro et over Oberen skulder være afbrudte. - Den 12 blev i Naumburg sluttet en Overeenskomst mellem Frankrig og Sachsen, hvorefter de sachsiske Tropper adskille sig fra de preussiske. Saavet Sachsen som Hertugen af Bunsvigs Land er tilstaaet Reutralitet.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
- J Leipzig konfiskere de Franske al engelsk Eien dem. - Magdeborg er sperret af Murats, Soults- og Neys Armeekorpser. Mangel paa Levnedemidler tage stærkt til i Staden. Man troer, at den største Deel af Preusserne ere allerede trukne ud derfra af Oderen til. Andre Beretninger sige, at mellem Magdeborg og Brunsvig havde allerede 40 a 50,000 Preussere samlet sig igien, for der at levere et nyt Slag. - En russisk Kolonne skal alt være ankommen til Warschau.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Den 17de ankom flere 1000de preuss. Krigsfangne, hvoriblant en stor Deel af Kongens prægtige Garde, til Gotha, for at transporteret videre til Schmalkalden. - J Gotha, Naumbyg, Weymar o. s. v. være Kirkerne og de offentsige Bygninger opfyldte med Saarede, og man havn de endnu travelt med at begrave de Døde paa Valpladsen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Den preussiske General Ledog har med sine 4 a 5000 Mk. ganske forladt Westpfalen og skulle alt vare ankomne til Celle. Man mener, han vil søge at forene sig med Hertugen af Weymar ved Wolsen, bittel, hvor Hertugen af Brunsvig Deels allerede ved en snild Rettrade er stødt til denne med 10,000 Md. De til Hannover bragte preuss. Saarede ere samtlig transporterte til Burgsdorf.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Siden den 15de vare over 20,000 Mand friske Tropper fra Frankrig dragne igiennem Bamberg. Landsbyerne fra Bamberg indtil Thyringen vare næsten ganske ruinerte og forladte af Jndvaanerne. Nagle hollandske Tropper ere indrykte i Ostfriesland. De Preusser, som vare der, ere alt ankomne til Nienburg.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
De Franske trække sig ud fra Ragusa, Dalmatien og Jstrien, og skulde, 10,000 Md. stærk, trække gjennem Tyrol til Storarmeen. Cattaro er endnu i Russernes Hænder. Ogsaa de Franske i Braunau ere kaldte til Sachsen og Fæstningen skulde be saltes igjen af Bayrerne.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Til Stettin inddrages den 19de som Arrestant, en Statsembedsmand, om hvem man har Mistanke at han har forraadt sin Konge og sit Fædeeland.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Efterretningen om en Hohenlohisk Seier over Soult, skal egentlig være kommen fra en Postmester, i Dreiden.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
J Maynz blev den 18de Officielefterretningen om Keiserens Seier ved Auc¬stadt bekiendtgjort ved Artilleriesalver og Klokkeringning. Dethedte: Resultatet af Slaget ere 25,000 Fangne og over 100 erobrede Kanoner. De fleste af de preuss. Generaler ere saarede. Den preuss. Armee retirerer i Uorden. Den maynziger Avis føier til, at det var med Nød og Neppe Dronningen af Preussen udkom.
Jyske Efterretninger, 1806-11-04
Neapel. J den nordlige Deel af Riget er opkommen et nyt frygteligt Oprør, som skaffer de Franske nok at bestille. J Catabrien skulle disse have nedsablet 300 neapolitanske Soldater, som hørte til Gartas Besætning, men brød Capitulationen, ved at giøre Krigstieneste paa ny.