Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1830-06-03
Under 5 Mai har det behaget Hs. Majestæt at afgive allerhøieste Resolution, at det skal have sit Forblivende ved Høiesteretsdom, hvorved Christian Rudolph Petersen, eller, som han ogsaa kalder sig, Johan Beyer Dreisig Berlin, for Mord og Røverie er tilfunden at have sit Liv forbrudt og hans Legeme at lægges paa Steile, dog at dette efter 5 Gange 24 Timers Forløb efter Dommens Fuldbyrdelse ned tages af Steilen, for at begraves paa Retterstedet. - Det var Tiltalte, som under et Forhør, paa Mistanke om et Tyverie i Mai Maaned f. A., selv bekjendte at have i Sommeren 1824 myrdet en Medvandrende, en Røgter ved Navn Geert Geertsen Westphalen, paa Marken, hvor de havde lagt sig venskabelig sammen, for at sove, ved at grib ham bagfra i Halstørklædet og omdreie det med Haanden, indtil han var qvalt, allene for at bemægtige sig hans bedre Klæder, da han tilskrev sin slette Paaklædning, at han ikke havde kunne erholde Arbeide hos Reebslagerne i Wordingborg. Siden giftede han sig 1825 i Kongsted Sogn, og har med sin Kone avlet 4 Børn. Den myrdede Geert var efter Alles Vidnesbyrd, som have kjendt ham, et godt og fredsommeligt Menneske. Delinqventen er fød i Kjøbenhavn 1780, hvor hans Fader var Musketeer, og har i sin Ungdom staaet som Halvmaaneblæser ved det i Helsingøer garnisonerende sjellandske Jægerkorps, hvorfra han, efter i Aaret 1803 at være fulgt med det til Holsten, deserterede til Hamborg. Her lod han sig hverve til de østerrigske Tropper, stod ved disse i Aarene 1804 og 1805, og bivaanede adskillige Batailler i Krigen mellem Østerrigerne og de Franske i Jtalien, indtil han ved Verona blev saaret liggende tilbage paa Valpladsen og af de Franske, som vare Seierherrer, ført til et Lazareth og kureret. Han tog derpaa fransk Tjeneste, men deserterede fra samme i Aaret 1808, og vendte tilbage som Reebslagersvend til Danmark; men blev i Kjøbenhavn kjendt som Deserteur og bragt til det sjellandske Jægerkorps, hvor han ifølge Krigsrets Dom af 8 Novbr. 1813, for at have været i Besiddelse af stiaaln Koster samt at have deserteret i Aaret 1803, er anseet med at passere Spidsrødderne gjennem 200 Mand fire Gange i een Dag, samt have sin Kapitulation forbrudt og derefter afleveres til Sapeur=Korpset. Efterat have faaet sin Afsked fra dette, begav han sig til Sverrig, hvor han lod sig hverve til Kronens Regiment; men deserterede efter et Aars Forløb fra samme og vendte 1818 tilbage til Sjelland som Reebslagersvend. Sognepræsten for Kongsted har bevidnet, at Arrestanten i Almindelighed intet godt Rygte har paa sig; hvorimod Arrestantens Hustrue har forklaret, at hendes Mand stedse var god imod hende og Børn. Endeel af Arrestantens Sognefolk have forklaret, at de ikke hos han have bemærket Hang til Drik, eller at han skulde være af lumsk og ildsindet Karakteer. Selv har han erklæret, at han veed og har lært af sin Religion, at han ikke maa skade sin Næstes Liv, Helbred eller Gods; men at han i Krigen, har seet saa megen Jammer og Elendighed, at hans Følelser for Menneskers Lemmer og Liv bleve sløve og han derved hærdet. Ligesom han i et af Forhørerne tilstod, at han ikke frygtede for at blive dømt fra Livet for det begaaede Mord, derfor havde han selv anmeldt Misgierningen, er klærede han sig og tilfreds med Underretsdommen, da denne var bleven ham forkyndt.