JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Betragtninger i Anledning af det i Skilderiet No. 63, den 8de August 1815, indrykkede Stykke om Bankcoursens regelmæssige Ansættelse. 4 Fortsættelse; see forr. No.) Sammenlignes nu Capitelstaxten for 1813 (der tilfældigviis blev overordentlig høi, fordi Jndberetningerne dertil vare givne under det allerværste Cours-Forhold, der endnu har existeret, og Anstrængelserne for Norges Forsyning tillige reiste Priserne) med den høieste af de 10 Aars Capitelstaxt, st. for Aaret 1805, og Capitelstaxten for 1814, skjøndt den efter al Rimelighed maae ansees at være vel høi som en Middeltaxt, med Middeltallet af alle 10 Aars Taxter; fremdeles Handelspriserne 1802 med 1818, og 1803 med 1816, alt reduceret til Sølv paa den foran berørte Maade, da bliver Forholdet, paa ubetydelige Bortkastninger eller Tillæg nær til Brøkernes Tal formindskelse, saaledes:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Capitelstaxterne. Rug. Byg. Hav, Bog, Smør re, hvar. Spe. Spc. Spe. Spr. Spr. 1805, reduceret efter pari Cours, 618 33. 14 73, 802 Capitelstaxterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
1813. reduceret ef er den Spec. Cours som findes antegnet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
ved den Tid, Taxten blev sat, sc. 600 Middeltallet af samtlige, 10 Aars Taxter, reduceret efter
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
pari Cours. 1814, reduceret efter den da antegnede Species=Cours, Rug. Byg. Hav Bog- Smør e. hvar. Spe. Spe. Spr. Spr. Spe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Handels= eller Torvepriserne. Ære røget grslt. Oxe= Sm. Rug, Byg ter, Flæsk Flæst, kjød. pr. pr. Fog Spe. Spe. Spr. Spe. Spe. Spe Sp. efter pari Cours. 4 1/2 22 332 133 133 25 88
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Handelse eller Torvepriserne. efter Middetallet af Coursen i de vedkommende Maaneder. sc. 8312 pari Cours efter Middeltals
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Hvad Forfatteren af det ommeldte Stykke fremsætter for at deducere Seddelqvantumets Tilstrækkelighed under en stricte Sølvcours, er enten blot usikkre Conclusioner, som han selv tilstaaer kan være feilagtige, eller og vitterlig urigtige Facta, saasom: at den der har Realiteter at sælge, lader sig dem betale efter og over Børscoursen, ligesom det kostede ham kun at forlange, da han dog ikke sielden neppe kan afsætte selv til lave Priser), og at Livsfornødenheder betales efter Sølv priis. Pengetrang kan finde Sted for den Credit løse, endog naar der ikke er Seddeltrang; men kan selv den Crediterede, naar han vil underkaste sig den høie Disconto, ei reise det, han behøver og dette var i Terminerne og er endnu Tilfældet. - da maa det være Seddeltrang, der forvolder det. At iøvrigt Seddelmassens Formindskelse er et radiral Middel til Sedlernes Credit, er vist nok, men at Formindskelsen bør have et Maal og en Maade, er ligesaa vist, og naar Sedler er det herskende Betalingsmiddel, kan det neppe være rigtigt, at deres Qvantum bliver saa lidet, at Realiteterne ei dermed kunne betales til en saadan Priis, at Producenterne kunne subsistere derved. (Fortsættes.) Om St. Helena. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Det engelsk ostindiske Compagnie har sin Guvernør paa Øen, og underholder samt munderer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Jmellem det og Guvernørens Huus er en Aller af et Slags Aspetræer. J. og ved Byen ere 2de Hauger, som Guvernøren, efter Sigende, benytter sig af. J den ene, som støder paa søndre Side op til hans Gaard, kunde enhver gaae frit indat spødsere, da Hegnet, som vendte til Gaden, paa den Tid var nedreven; i denne Hauge vare tvende Buegange af Bambusrør, som rækkede Vandreren, en qvægende Skygge mod Solens Hede. Jeg saae og der nogle Palmetræer, Bananas, Hækker af Priglepær, og andre Træesorter, jeg ikke kjendte. Den anden Hauge laae Sønden for Byen Jamestown. Som Civilklædt, gik jeg første Dag behindret derhen, uvidende om, at det var Fremmede forbuden at gaae uden for Byen; men da jeg næste Dag, i Selskab med nogle Officierer fra Skibet vilde passere samme Vei, bleve vi strax tilbageviste af Skildvagten som stod ved Cassernen paa den Søndre Ende af Byen. Paa Veien til denne Hauge gik jeg langs Cassernerne igjennem en Allee af Aspetræer, havde 2de Kirkegaarde paa høire Haand, hvor nogle Gravsteder vare ziirede med Marmormindestene. J denne Hauge vare og Burgange af Bambusrør, som gav herlig Skygge en Alle af Aspetræer, og Hækker af andre smaae Træevexter, som bare nydelige hvide Blomster. Her fandtes Rosentorne og adskillige Bede med Blomster og Madurter, som Petersillie, Sellerie, Løg o. s. v. J denne Hauge var og er nydelig Vandspring, i hvis Kumme var røde Fisk, formodentlig den saakaldte Guldkarpe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
J den fiskerige Bay fangede vi adskillige Fisk, og største Delen var smaa Makrel, hvoraf vi gjorde os tilgode med en Deel. Vi fangede og nogle lidet bekiendte Fisk, hvoriblandt een, kaldet Strygjern; den er gandske flad paa Bugen, fast og ubevægelig paa Kroppen, som er noget i Form af et Strygjern, hvoraf den ventelig har faaet Navnet; Halen og Trynen er allene bevægelig paa denne Fisk, den første lignede en sædvanlig Fiskehale, denne derimod en Svinetryne. En anden Fisk, fangede, vil af en meget smuk blaaeagtig Farve, rødspettet langs Siderne; den havde en usædvanlig dyb nedhængende Bug, ægformig af Dannelse, opfyldt med Vand; iøvrigt var Fisken kun af Størrelse som en middelmaadig Sild. Tvende smaae røde Fiske hang fast ved Ankersliggen, da vi lettede; vi fik den ene far og besigtigede den; den lignede baade paa Krop og Skjæl vore Aborrer, havde samme Dannelse og ligedanne Finner, men Hovedet noget større i Forhold til Kroppem. Jmellem Stenene ved Strandkanten i Bagen krøb en stor Deel Krabber, som vore der fangedes et Slags store Hummer, som Engellænderne kaldte Longlægs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Den 26de October, Kongen af EngellandsKronningsdag blev, medens vi laae der, høitideligholdt ved Middagstid ved Kanonernes Torden baade fra Kasteller og fra Skibene paa Rheden, med 27 Skud fra hver og ligeledes 27 fra vort Skib, hvorfor vor Kommandeur blev complimenteret ved en Officier baade fra Guvernøren og fra Capitainen paa Sphiux. Dagens Høitidelighed endte sig med et Bal, hvortil vor Kommander og en Deel af Skibets Officerer vare indbudne. De fandt dette Bal ret godt. De første Pladser vare for dem ved Dansens Opførelse. Overalt vistes dem megen Artighed. Fruentimmerne fandt deikke smukke, men nogle godlidende; de talte om Enken, hende med Slagsube og hende med Overhalingerne, som dem de meest yndede af de som vare nærværende ved Ballet. Her var det af ingen ond Betydning eller vanærende for Damer om Aftenen at staae i Gadedørren, eller sidde paa Trappen for at nyde den kjølige Aftenlufts Vederqvægelser. J. Byen saae man Svin, Høns og Ænder gaae løse og frit om i Gaderne. Af Duer var der i Byen en stor Mængde. Arbeidsfolk og Tjenende vare for det meeste Sorte og Blandinger. Folk af Stand, og Soldaterne hvide; blandt de sidste fandtes adskillige Tydske og andre FremmedeGuvernørens Gaardskarl var en Lolliker, vi fik Brev hjem til hans Kone og Børn, som boede i Lolland. At hverve Folk var Soldaternes Lyst; til den Ende gik de og klingrede med heele Piastre i Lommerne; nogle vare og om Bord hos os, under andet Paaskud, men som nok og vare Hververe; thi de vilde indbilde vore Folk, at de herpaa Øen levede herlig og havde Penge nok under Hænder; men jeg troer deres Forfatning var maadelig nok i Forhold til Stedets Dyrhed paa de første Fornødenheder; thi, saavidt jeg erindrer, fik de den Gang kuns 12 Pens om Dagen, bestandige falt Kjød. Magasinet, hvorfra de maatte forsynes, lovede ikke godt, thi det Skibsbrød, vil forlangte derfra, var gammelt og muggent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Den 29de Octoben Kl. 7 1/2 Formiddag vare vore Ankere lettede, og tilligemed os der Danske Skibs, vi fik under Convol. Kl. 8 saluterede vi med 11 Kanonskud og blev takket med et lige Antal fra det vestlige Kastel. Vi havde naaet Bestemmelsen af vor Udreise og gik paa Hjemveien til den kjære Fødeland, hvilket opvakte ikke liden Glæde. Vi gik under Seil med den ønskeligste Vind og en ligesaa ønskelig Fart. Som vi nufjærnede os fra Øen kom adskillige landlige Steder frem, i Sigte, som tilforn laae skjulte bag Fjeldene. Ved disse landlige Lystgaarde laae, saavidt jeg kunde øine ved Kikkertens Hielp, adskillige Haugeanlæg med Træer og Buskester. Saa nøgne Klipperne saae ud langs Søekysten, vare de dog oppe i Landet beklædte med det for Øiet saa yndige Grønne, og lovede, efter Udseende, god Græsgang for græsædende Dyr. Vi anvendte for at naa Bestemmelsen af vor Udreise fra Kjøbenhavn til Madera 117, til Cap 3218, til St. Helena 3624 Mile foruden de Bugter, som foraarsages ved Guring med Roret, der umuelig kan bestemmes, og det i et Tidsløb fra den 10de Mai til 29de October, vare ikkun 2de Steder i Land for at faae Forfriskning, nemlig paa Øen Madera og her paa Øen St. Helena. Span, 28 Aug. 1815.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Jndenlandske Efterretninger. Viborg, d. 25. September. Med Tørrevelret følger saa streng Kulde og Nordenvind, at man, som og deraf at Løvet tegner til snart at falde, maae vente tidlig Frost og Vinter og derfor gjør klogt i at haste med Vintersæden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
(Viborger Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Mariboe, d. 25 Sept. Det var Torsdagen d. 14de Sept., om Aftenen, da den i disse Aviser efterlyste Skytte, Henning Jørgensen fra Kierstrup, fældede ved et Skud paa Høibyegaards Vildbane - Huusmanden Hans Mikkelsen fra Errindlev. Han var bleven skudt igjennem Ryggen med endeel Andehaget, samt havde faaet, formodentlig ved Faldet, den en Arm brudt. Nøiere og bestemtere Oplysninger forventes efter det i den Anledning optagne præleminaire Forhør. - Efter Skrivelse fra Kjøbenhavn af 19de September er ovenmeldte Skytte, Henning Jørgensen fra Kjerstrup, antruffen sammesteds. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, ere Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer, i indeværende September Maaned følgende: En Tønde Hvede 21 Rd. 3 Mk., en Tde. Rug 14 Rd., en Tde. Byg 8 Rd. 3 Mk., en Tde. Havre 5 Rd., en Tde. graae Ærter 10 Rd., en Tde, hvide Ærter 10 Rd., en Tde. Vikker 8 Rd., en Tde. Kartofler, 4 Rd., et Pund røget Flesk 4 Mk., et Pd. fersk Flesk 3 Mk., et Pd. Kjød 1 Mk. 8 s. a 2 Mk.,ve Pd. Smør 3 Mk., et Pd. Ost 1 Mk. 8 s.,et Pd. Talg 6 Mk., et Slagtenød 80 Rd., et Faar 9 Rd., et Sviin 50 Rd. - Alt i Rbp. N. V. - Til Arresten i Nyested er indbragt en Huusmand, som skal have stiaalen en Kde paa Marken. - En Tønde nye Hvede betales nu heri Mariboe med 16 a 18 Rbd. N. V. Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Kjøbenhavns Børs den 29 September. Cours. Hamb. 2 M. 627, a vista 635. Amsterdam 2 M. 686. London 2 M. 26 1/2 Rbdl.,a vista - . Spec. 625. - Specier solgtes til 38 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 69 3/4 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 57 a 57 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Blandede Efterretninger. Trondhjem, d. 12te Septbr. 1815. Deres Kongelige Høiheder Kronprindsen og Prinds Oscar afreiste fra Størens Præstegaard den 11te om Formiddagen Kl. 8, og ankom til Trondhjem Kl. 6 om Eftermiddagen. Ved Byens Grændse modtoges Deres Kongelige Høiheder af Generalmajor Stierstedt og Stiftamtmand Greve Trampe, som allerede havde mødt Deres Høiheder paa Grændsen af Trondhjems Stift. Byens Magistrat havde indfundet sig paa ovennævnte Sted, for underdanigen at lykønske Ankomsten. Tillige mødte det borgerlige Cavalleriecorps, som, med et Detaschement af de Trondhjemske Dragoner, ledsagede Deres Høiheder ved Jndtoget. Da Deres Kongelige Høiheder ankom paa Fæstningens Glacis, afleverede Generalmajor Seierstedt Stadens Nøgler til Hans Kongelige Høihed Kronprindsen, som naadigst gav dem tilbage til Generalmajoren, og derhos yttrede: at Hans Kongelige Majestæt, ikke kunde anbetroe dem til en troere Undersaat eller mere retskaffen Militair. De øvrige Tropper og Borgervæbningen vare opstilte en høye i Byen fra Stiftsretsgaarden ud til Torvet samt den til Toldboden førende Gade. Paa Torvet var opført en smagfuld Æreport, hvorpaa vare anbragte passelige Jndskrivter og Deres Kongelige Høiheders Navneelffrer omgivne af Blomsterkrandser. Fra Galleriet opførtes Musik. Stadens Præsteskab og civile Autoriteter havde indfundet sig ved Æreporten, og en talrig Folkemængde opfyldte Torvet og de Gader, som D. K. H. skulde passere. Deres Kongelige Høiheder bleve ved Ankomsten til Byen, hilsede med Salut fra Fæstningen, og med levende Glædestegn baade af de opstillede Tropper, og af den forsamlede Almeenhed. Hans Kongelige Høyhed Kronprindsen behagede, at begive sig ud af Vognen, og gik, ledsager af H. K. H. Arveprindsen og Statsminister Anker, gjennem Troppernes og Borgervæbningens Geleder, hvorved fornyede Hurraraab tilkjendegav den almindelige Glæde. H. K. H. begav sig dernæst til Sit Hotel, hvor alle i Staden værende Embedsmænd, militaire og civile, gjorde deres underdanige Opvartning. D. D. K. K. H. H. befinde sig fremdeles i højønskeligt Velgaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Almanak Royal for 1815 har følgende om det Kongelige franske Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Huset Bourbon i Frankrig: Ludvig d. 18de, født i Versailles den 17de Nov. 1755, Konge af Frankrig og Navarra siden den 10de Juni 1795. Enkemand siden den 13de Nov. 1810 efter Marie Josephine Louise af Savoyen, Prindsesse af Sardinien. - Carl Philipp, (Monsieur) Kongens Broder, født i Versailles d. 9de October 1767. Enkemand siden d. 2den Juni 1805 efter Marie Thereste af Savoyen, Prindsesse af Sardinien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Af dette Ægteskab er: Ludvig Anton, Hertus, af Angouleme, født i Versailles d. 6te Aug. 1775, gift den 10de Juni 1799 med Marie Therese Charlotte, (Madame) Ludvig den 16des Datter, født i Versailles den 19de December 1778 (af dette Ægteskab er ingen Børn); og Carl Ferdinand af Artois, Hertug af Berry, født i Versailles den 24de Januari 1778 (ugift). Linien Orleans, Ludvig Philipp af Orleans, Hertug af Orleans, født d. 6te Oct. 1773. gift den 25de Novbr. 1809 med Marie Amalie, Datter af Ferdinand d. 4de, Konge af begaf Sicilierne, født d. 26de April 1782. Af dette Ægteskab er: 1) Ferdinand Philipp, Hertug af Chartres, født i Palermod. 3die Septbr. 1810; 2) Louise Marie Therese, Mademoiselle) født i Palerm d. 3die April 1812; 3) Marie Christine Caroline, født i Palermo den 12te April 1813, 4) Ludvig Carl Philipp, Hertug af Nemours, født d. 25de Octbr. 1814. - Louise Marie Adelaide af Bourbon, (Hertug Ludvig Philipps Moder), den afdøde Hertug af Penthievres Datter, Enke hertuginde af Orleans, født d. 23de Marts 1753. Hendes Datter: Louise Marie Adelalde Eugenie, Søster til nærværende Hertus Ludvig Philipp, født d. 23de August 1777, er ugift. Linien Bourbon=Conde: Ludvig Joseph af Bourbon, Prinds af Conde, født i Paris d. 9de August 1736, Enkemand siden 4de Marts 1760 efter Charlotte af Rohan Soubise; anden Gang gift med Enkeprindseffe Catharine af Monaco. Søn af første Ægteskab: Ludvig Henrik Joseph af Bourbon-Conde, Hertug af Bourbon, født den 13de April 1756, gift den 24de April 1770 med Louise Marie Therese af Orleans, født i St. Cloud den 9de Juli 1760. Hertuginde af Bourbon. (Jngen Børn.) - Louise Adelaide af Bourbon=Conde, født d. 6te Oct. 1757. (ugift.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Kotzebne har sidste Michaelis Misse udgivet 1ste Bind af Geschichte des deutschen Reiches, von dessen Ursprunge an bis seinem Untergange, som roses meget. (Freimüthige.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Paa sidste Messe i Frankfurt saae man en teylonsk Familie, bestaaende af to Mandfolk og to Fruentimmer, hvortil endnu hørte en saakaldet Vandchineser. De udførte alle Slags Vaabenøvelser med Køller og Kastespyd, Nationaldandse og Sange i deres Modersmaal, blandt andre en Rundedands omkring deres Afgud. Man paastaaer at de kun forstaae deres eget Lands Tungemaal og nogle faa hollandske Ord. Det Egne i deres Hoveders og Fødders Dannelse, saavelsom det Characteristiske i deres Bevægelser synes at vidne om, at de ere af fremmed Herkomst. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
J Spaniens forskjellige Provindser istandsættes Ruiner af de gamle, i Maurernes Tid bygte Casteller og indrettes til Fængster. Nyligen er henved Liberales, og deriblandt endog Fruentimmer, blevne dømte, de fleste til Landsforviisning, Arbeide i Jern eller svære Pengestraffe. Mange Officierat af Gener. Minas Division maa tjene som Gemene. Lopez, Forfatter til adskillige litteraire Arbeider, er dømt til Galgen. De allierede Magter have gjort Kongen Forestillinger til Fordeel for de Spaniere, der for deres tidlige Fremfærd ere heftede eller allerede dømte til svære Straffe. Kongen har ogsaa antaget mildere Grundsætninger, og befalet, at Adskilliges Proces skal foretages paa ny. (Lübecker Av.)J Potsdam er allerede en stor Mængde Konstværker ankommen fra Paris som preussisk Eiendom, og det hedder, at de til Fordeel for de i Frankrig saarede Krigere skulle offentligen udstilles. J den ny Have i Potsdam findes allerede adskillige billedstøtter af Marmor, der have gjort Reisen til Paris frem og tilbage. (S. Bl.) London opførtes nyligen Shakespeares Richart II, som ikke havde været givet i 150 Aar, fordi Richards Rolle ansaaes for saa vanskeligen at udføre. En Hr. Kean spillede den med stort Bifald. (S. B.) I Almindelighed bestige Engellænderne Skaffottet med en beundringsværdig Standhaftighed, ja undertiden med Munterhed og Latter. Nogle dømte indbyde, saasnart Man har forkyndt dem deres Dom, deres Venner og Paarørende til deres Død, som om det kunde være til Bryllup de inviterede. Saaledes saae Man for kort siden ved Wisbich i Grevskabet Cambringe et Fruentimmer indtreffe paa en Vogn til det Sted hvor hendes Mand skulle henrettes; hun vilde bivaane hans Henrettelse og vise ham den sidste Pligt. Saasnart hun saae, at man traf Anstalt til at befordre ham til den anden Verden, sterg hun ud af Vognen, ilede til ham og omfavnede ham; derpaa trak hun en Flaske Brændeviin frem for at give ham den sidste Hjertestyrkning, hvorpaa hun omsavnede ham endnu engang. Endeligen tog hun med tørre Øine Afskeed fra ham, steeg igjen paa sin Vogn og blev i Nærheden holdende for at see ham døe. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Nyligen saae man i Hydepark, hvor Londons galante Verden samler sig, en modens Herre ridende paa et Æsel, med en stidselig Tjener i samme Ridecostume. (S. Bl.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
London, den 15de September. De cilierede Magter have gjort Kongen af Spanien Forestillin, ger til Gunst for dem, som enten ere blevne heftede, eller allerede dømte til haard Straf for deres tidligere Handlinger. Man veed nu med Bestemthed, at disse Forestillinger have fundet en gunstig Modtagelse, og at Kong Ferdinand den 7de har antaget mildere Grundsætninger, og befalet, at adskillige Personers Proces gjen skal eftersees. Mange fortjente Officierer have faaet deres Frihed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
J nogle Dage have adskillige Arrestationer fundet Sted i Paris. Alle de franske Officerer og Soldater, som i mindste Maade er mistænkte, skulle ikke mere optages i Tienesten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
London, d. 20 Septbr. Jfølge Pariserbreve, skal Hr. Pozzo di Borg virkelig træde ind i det franske Ministerium. Nogle sige, han skal være Jndenrigsminister, Andre at han skal forestaae de udenlandske Anliggender. Det sidste vilde være saameget mere paafaldende, da han ved Fyrsten af Talleyrand har faaet Tilladelse af Keiser Alexander til at gaae i fransk Tieneste. - De franske Ministre have forbudet de engelske Tidenders Circulation i Departementerne. Endnu have de ikke udstrakt denne befaling til Paris. - Capitain Maitland, Commandeur for Bellerophon, ankom afvigte Torsdag til London, og overgav Sir Hudson Lowe, St. Helenas nye Gouverneur, de 4000 Napoleonsd'orer, som man havde fundet hos Bonaparte. Man troer, at Gouverneuren blot tager disse Penge til sig, for at udbetale ham dem fra Tid til anden, uden at hans Flugt derved kan blive befordret. – Jfølge Breve fra vor Armee i Egnen af Paris, siger Morning Chronicle, klage Soldaterne over, at de lide meget af Hede, da de maae campere paa fri Mark, medens de andre allierede Tropper ere indqvarterede hos Jndvaanerne saavel i Paris som i de nærliggende Stæder og Landsbyer, og derved befinde sig meget godt. Ved ønske vi ikke, at vore Landsmænd skulde blive smittede af de Franskes Ubyder og Laster, heller ikke at det franske Folkes Byrder skulde mærkelig forøges; men da vore Tropper allerede have liidt saameget for vor Nations Hæder, burde man dog sørge for, at de ikke blive givne til Priis for nødvendige Mangler og Strabadser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Hamburg, d. 26 Septbr. Fra en god Kilde have vi følgende vigtige Efterretning fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Freden mellem de Allierede og Frankrig er sluttet under følgende Betingelser, Maubeuge, Philippe ville, Saarlouis og Landen skulle aftrædes. 150,000 Mand allierede Tropper skulle blive i Frankrig. - De franske Hovedgrændsefæstninger forblive som Depot i de Allieredes Hænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Frankrig betaler en Pengecontribution af 600 Millioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Strasburg, d. 16 Septbr. Alt er her saa i Beredskab til de russiske Troppers Gjennemmarsch gjennem vor Tin. Den har allerede taget sin Begyndelse. Russerne komme til vort Departement over Vitsch, og tage Veien over Weissenburg til Neustadt. - Man melder os ogsaa, at 11 Batailloner østerrigsk Jnfanterie og 12 Escadroner Cavallerie ere brudte op fra vor Egn for at forlade Elsas og Frankrig. To østerrigske Jnfanterieregimenter, Colloredo og Würtemberg, og et Cavallerieregiment, skulle, som man siger, forblive i disse Egne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Wien, d. 12te Septbr. Russernes Observationshær ved Bog og Onieper er i Somme bleven forøget til en Armee, som man for nærvætrende Tid anslaaer til 120,000 Mand, og den skal endnu forstærkes ved det witteensteinske Corps, samt ved Tropper fra Polen og det Jndre af Riget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Berlin, d. 23 Septbr. Historiens Dagblad. undeholder en Skrivelse fra Aachen af 16 Septbr., hvori det hedder: "En Separatartikel i Fredstractaten med Frankrig bestemmer, at alle Hære skulle have nye Uniformer. Med Betalingen af Contributionen gaaer det endnu kun langsomt, imidlertid forsikkrer man, at den første Deel deraf skal udredes med det første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Bekjendtgjørelse. Med dette Numer sluttes 12te Aargangs 3die Quartal. Fra October af til Nytaar, eller 4de Quartal, bliver Prisen for 1 Exemplar paa Trykpapir 16 Rbmark. Subscriptionen modtages hos Bogtrykker Hæckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20 NoToldte Aargang. No. 79. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 October 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-10-03
J Anledning af en Ubenævnes Spørgsmaal i Adresse-Avisen.