Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-03-31
De, som have lagt Grunden til Kjøbenhavns første Glands, vare to Geistlige, Erkebisp Absalon, hvis rette danske Navn er Axel, som byggede og befæstede det efter ham kaldte Axelhuus, og Jacob Erlandsen, der gav Staden sin første ordentlige Stadsret og sit Privilegium. Ved Axelhuus eller Steileborg, paa hvis Grund Christiansborg er bygget, laae Absalons Krigskibe i tryg Bevaring og krydsede derfra mod de paa den Tid saa farlige vendiske Sørøvere. Paa de Steder, hvor vore Damer altsaa nu i det smukke Veir trippe saa nydeligen, uden at plette deres colørte saffians Sko, seilede engang Absalons Snekker og gik de raske danske Drenge i Leding mod Vikinger. Man vil paastaae, at Axelhuus, saaledes som man kan slutte af en Beretning hos Saxo, kaldtes Stegelborg, fordi de Sørøvere, som opbragtes her, bleve lagte der paa Steile. Endnu i Frederik den Andens Tid var paa Slotsholm eller Slotspladsen et Rettersted; thi her blev i Aaret 1589 Magister Henning, der havde fremført Beskyldninger mod denne Konges Ministere, og Viceadmiral Peder Galt, der sigtedes for, af Mangel paa Aarvaagenhed at have ladet den i Kieler Fjord indsluttede svenske Flaade undslippe, men hvis Uskyldighed dog siden blev lagt for Dagen, halshugne. Jmidlertid synes Slotspladsen, ikke i Christian den Andens Tid at være bleven brugt til Rettersted; thi Torben Oxe blev henrettet paa St. Gjertruds Kirkegaard og Diderik Slaghæk paa Gammeltorv. Sammenligner man Slottet, saaledes som det var førend Christian den 6te opførte det afbrændte Christiansborg, med det, som det endnu var 1794, og som det tegner til at blive nu, da det, lig en Phønix opstaaer af sin Aske, saa studser man ved Konstens overordentlig store Fremskridt; thi vil man gjøre sig et Begreb om Billedhugger konstens Tilstand i Danmark for 300 Aar siden, saa see man Kong Hans og hans Dronnings Billede, som denne Konge lod udhugge i Steen 1503, og sætte ved Trappen til sin Riddersahl, men som nu staaer ved Indgangen til det store Kongel. Bibliothek. Ved Siden af dette eet af Thorvaldsens Arbeider, en Phidias's Værk ved Siden af en vild Jndianers plumpt udskaarne Træbillede. Hvilken Stivhed i Tegning, hvilken Plumphed i Bearbeidelsen, Paa Kjøbenhavns Slot have vore Kongerresideret lige fra Christopher af Bayern indtil Christian den Syvende. Aldrig saa snart havde Christopher faaet Kjøbenhavn og Slottet ved Mageskifte fra de roeskildske Bisper, som de begge indtil da (1443) tilhørte, førend han valgte Slottet til sin Kongebolig. Men hvor ubeqvem denne Bolig maa have været, skjønnes af det endnu levnede Consistorithuus, som var de roeskildske Biskoppers Residents, fra Kong Waldemar d. 3dies Tid af, da de ikke mere havde deres Bolig paa Slottet. De fleste danske Konger lode derfor det gamle Slot forbedre og udvide. Christian den 1ste og Kong Hans, lode indrette en 86 Skridt, lang og 40 Skridt bred Riddersahl, Christian d. 3die lod Slottet forsyne med Grave rundt om ring, og Bygningen betydeligen forøge med Vaaningshuus for Dronningen og hendes Hofdamer, saavelsom Hofbetjenterne. Den Gang blev første Gang indrettet en Slotskirke. J de Tider var der ogsaa paa Slottet et Fængsel, der kaldtes Blaataarn, bestemt for Hofofficianter. Slottet havde allerede tidligen sin Slotsfoged; thi i Christopher af Bayerens Stadsret, dat. Kjøbenhavns Slot 1443, hedder det: "at Slotsfogeden, Borgermester og Raad haver at udvælge Byfoged, som har været gammel Skik, paa det at ingen Stridighed skal være imellem Slottet og Staden." Borgerne paalaae det, efter samme, at undsætte Slottet med deres Gevær i paakommende Fare eller Forræderie.