JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
J Lloyds Eveningpost findes et Brev til Udgiveren af the Courier angaaende Ruslands tilbudne Fredsmægling, hvori det hedder: Haldrig kan der opstaae nogen Kappestrid mellem Engelland og Rusland, men Engelland og Frankerig ere og ville altid blive Fiender. Rusland sluttede en fjendtlig Confoederation mod os 1801, men den Gang under Keiser Pauls Bestyrelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Preussen og Sverrig toge desuden den Gang Deel deri. Men Sverrig er nu vor inderlige Bundsforvandt, og Preussen er meget vel helbredet for at gjøre saadanne Forsøg paa Hannover, som det gjorde den Gang. De Danske ere i alle Henseender fuldkommen fredeligsindede; de have ikke gjort nogen Tilberedelse til at modsætte sig vor frygtelige Bevæbning; de have ikke ført mindste Anke over vore Foretagender. til Søes, og deres Regjering synes at handle efter saa lyse Grundsætninger, at det skulde smerte mig overordentlig (!) om en eneste Draabe dansk Blod spiltes. - Fremdeles hedder det i dette Brev, dersom vi antage Ruslands Mægling kunne vi stole paa dets Venskab for os og dets Fienskab mod Frankerig, men i vor nærværende Forfatning, trænge vi ikke til dets Venskab. Vor Søemagt er vor Ven, og den vil forskaffe os billige, hæderlige og fordeelagtige Vilkaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
J London selv er aabnet en Subskription for dem, som ere ødelagte ved Kjøbenhavns Bombardement.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Den Kongel. Danske Charged Assaires, Hr. Rist, skal endnu være i London,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
J Ostindien er Høsten af Mangel paa Regn staaet saa aldeles feil, at man befrygter en stor Hungersnød.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Nordamerika. Man begynder nu her overalt at indføre samme strænge Forholdsregler imod de Engelske Varer som i Europa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
General Moreau, som med sin Gemalinde opholder sig i Balltown Springs, skal være til Sinds at gjøre en Reise til Niagaras Vandfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Oberst Burrs Venner have gjort et frugtesløst Forsøg, paa at sætte ham i Frihed, ved at tænde Jld paa Fængslet i Richmond, hvor han sidder. Det var just Aarsdagen, paa hvilken man helligholdt Amerikas Uafhængighed, ved hvilken Leilighed en Magistratsperson holdt en højtidelig Sørgetale til Minde om de Amerikanske Matroser, som bleve dræbte af den Engelske Fregat Leopard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Den Nenyorker Tidende angiver Befolkningen paa samtlige Engelske Kolonier i Vestindien til 58755 Blanke, 21278 farvede og 530675 Negere i Alt 610709 Mennesker. J Aaret 1804 sysselsatte den Engelske Handel til Vestindien, 650 Skibe, paa hvilke befandt sig 14096 Matroser. Opdageren af den nye Vandmine Torvede, Hr. Fulton, (S. 511.) haaber at bringe det saa vidt med denne Maskine, at der og faa Aar vil være gjort en Ende paa Søekrigene og Havenes Frihed igjen tilveiebragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Rusland. Storfyrst Constantin er udnævnt til General-Jnspektor over det samtlige Kavallerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Geheimeraad og Finantsminister Grev Wassiliewer død den 15 September og Keiseren har, i Betragtning af de store Tjenester denne Statsmand har gjort Fædrelandet i over et halvt Sekulum, tilladt at den Grevelige Værdighed skal tilfalde hans Brodersøn og at hans Gemalinde for sin Levetid skal beholde hans fulde Gage. J den berømmelige Anmeldelse i Hoftidenden forekommer blant andet den. ne skjønne Yttring: foruden hans Fortjenester som Statsmand var han i sit huuslige Liv et Mønster af en dydig Borger,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Kommerceministeren Grev Romanzoff har nu faaet den udenlandske Portofenille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Tyrkiet. Den nye Sultan Mustapha IV har udstædt en Ammestie=Akt for Janitskarerne, hvori deres hele Forhold med at afsætte Selim og øvrige Voldsomheder bifaldes som Gud og den hellige Profet velbehagelige og loves, at, saafremt de for Fremtiden nu ikke mere blande sig i Statssager, kunne de være sikre for al videre Undersøgelse og Straf for det Skeete.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Indenlandske Efterretninger. Ved Kongelig Resolution, af 3die October f. A., en Christoph Carl Frederich v. Zepelin, Capitain af det norske Livregiment til Fods, allernaadigst forundt Patent paa, at maatte optages i den danske Adelstand i Betragtning af, at Familien Zepelin er bekjendt som riddermæssig siden 1307, og i Tydskland ogsaa optagen i Johannitterordenen og i de ældste Stiftelser og at mange af hans Forfædre i lige nedstammende Linie have staaet i kongelig Militairtjeneste, og flere af dem deri beklædt høie Poster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
J Anledning af indkommen Forespørgsel har Kancellier, under 4 April d. A. tilskrevet Amtmanden over Romsdals Amt, at Tiende bør erlægges af Lensmænd, eftersom ingen Anordning herfor fritager dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Jfølge Kancellieskrivelse til samtlige Overøvrigheder i begge Riger af 26 September d. A. kan det ikke nægtes Patienter, som ere befængte med Børnekopper, at lade sig bringe i Land fra hertil ankommende Skibe; men de bør strax indlægges i et Hospital, hvor saadant findes, og i modsat Fald paa et andet afsondret Sted, samt, at i første Tilfælde Værelset, og i det sidste Huset, hvor Patienten indlægges, bør til Forebyggelse af Smitte spærres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Paa indkommen Forespørgsel fra Forligelseskommissarier, ne i Odense, har Kancelliet under 14 Mart. d. A. tilskrevet Stiftamtmanden over Fyens Stift: a., at det i intet Tilfælde kan være fuldkommen Pligt for Parterne at fremlægge deres Documenter for Forligelsescommissionen, og b., at det ey synes at paaligge Commissairerne at paasee, om de fremkommende Documenter ere skrevne paa behørigt stemplet Papiir eller ey, da de ey behøve at kjende i Søgen uden efter det species facti, hvorom Parterne ere enige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Kancelliet har under 23 Mai d. A. tilskrevet Stiftamtmanden over Ribe Stift, at, da ethvert ved en Forligelsescommission sluttet Forlig er given usvækket Doms Kraft, og derved er sat i Lighed med afsagte Domme, holder dette Collegium ogsaa for, at Forliget bør forkyndes med i det mindste 15 Dages Varsel, førend det exeqveres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Ligeledes har Kancelliet i Skrivelse af 3 Marts d. A. til Stiftamtmanden over Aarhuus Stift, bifaldet den Formening: at enhver Dyrelæge, der har Beviis for sig at væreexamineret, maae og have Ret til at praktisere, uden at andre der har Distrikt kunne formene saadant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Ved Reskript af 17 Juli d. A. er fastsat, at de 2de Sognekalde i Aarhuus Stift, Stoering, Stier og Galthen, samt Sielle, Schjørring og Laasbye deles saaledes, at Stoe ring og Stier Sielle og Schjørring, samt Galthen og Laasbye Sogn udgjøre hver et Sognekald for sig, dog at denne Deling ikke tager sin Begyndelse, førend Sjelle, Schjøring og Laasbye Sognekald bliver vacant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
J Anledning af en Klage fra en Smed over, at de andre Smede i Byen vilde udelukke ham og hans Svende fra Laugsforsamlingerne, paa Grund af, at han for Tyvs hælerie har været straffet med et Aars Arbeide i Viborg Tugthuus, har Kancelliet under 19de f. M. anmodet Stiftamt. manden over Viborg Stift at ville tilkjendegive Vedkommende, at, da den Straf, ommeldte Smed har udstaaet, har Forbryderens Forbedring til Hensigt, og ikke er vanærende, saa kan han tilligemed hans Svende ei udelukkes fra Laugsforsamlingerne. Ogsaa en Deel af vore tydske Haandværksvende samt faa danske, ja endog nogle danske Lærredrenge ere gangne i fjendtlig Tjeneste. - Nogle Niddinger af vore Egne ere grebne i at hverve. Hr. Lin. Tischendorf har gjort sig fortjent ved som vagthavende Officeer at anholde to Marinere, der forklædte i splinternye Matrosklæder vilde ud, og tillige deres Ledsager en svensk Dreng, Vilhelm Østberg, der udgav sig for Skibsdreng hos en Kapt. Dahl. Han opdagede tillige den Kippe, hvor han havde hvervet disse Karle, og hvor endnu to andre Marinere sadde i fuldt Arbejd med at omklæde sig. Verten, Skomager A. Larsen Hosberg og hans Kone bleve ligedes anholdte. Af Livvagten er ligeledes 3 gaaede over til de Engelske, men rigtig nok kun Personer, hvoraf de 2 høre til Musiquen og en var Officeer tjener. En Livvagtskarl, som i Fægtningen i Classens Hauge var bleven taget til Fange af de Engelske, er endnu ikke kommen tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Løverdagen den 26 September ankom til Kjøbenhavn 4 Skibe fra Holsteen med Fødevare. De havde lagt ved Lolland og det var 8 Uger siden de gik fra Holsteen; de torde ikke komme herover af Frygt for at blive taget af de Engel ste. De begyndte at udsælge i Mandags og Tilløbet af Kjøbere var saa stort, at de maatte have Politievagt, og ingen maatte faae meere end 1 a 2 Oste. Prisen for Holsteensk Ost var 8 Mk. Lp., Eiderstedske 10 Mk. Lpd. og for en Fjerding Smør 17 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Den 1ste d. blev en Mariner arquebuseret paa Amager og derpaa jordet paa Fattigkirkegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Klædekræmmer J. Lund har skjenket 30 Stkr. Halmby, ner og 30 Stkr. store uldne Dækkener af 120 Rd. Værdie til de saa høilig trængende Brandlidte i Ridehuset - en Hand. ling, der fortjener offentlig Tak.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Landinspekteur Lund og Kobberstikker Angelo have alt under Arbeide et nøiagtigt og efter rigtig Maalestol forfattet Kort over Krigsskuepladsen i Sjelland i Aaret 1807. hvoraf Jndtægten er bestemt for ulykkelige Medborgere. Prisen bliver 2 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Fra det Slesvig=Holsteenske Kancellie er under 25 September udgivet et Patent for Hertugdømmene, hvori det paalægges Enhver at angive sit havende Forraad af Krudt, Salpeter og Blye for Øvrigheden, og indtil videre intet deraf at udlevere eller forbruge, Alt under Straf af en anseelig Pengemulkt eller korporlig Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Den af sine periodiske Skrivter og andre litterære Arbeider bekjendte Professor Olivarius i Kiel havde ali sidstafvigte Sommer ladet anmelde Privat-Forelæsninger over den Danske Ret sammenlignet med den Rommerske, Preussiske og Napoleonske, for at opstille Grundsætninger der nu for Tiden kunde være passende for en almindelig Dansk Coder. Helmstadt er følgelig ikke det første Nordiske Universitæt, som har taget særskilt Hensyn til den Napoleonske Lovbog.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Den 25 August døde Johan Nikolaus Tetens Konferentsraad og Deputered i Finantskollegiet. Han var fød i Tetensbull i Landskabet Eiderstedt 1736 havde studeret i Rostok og Kjøbenhavn, ansattes 1776 i Kiel som Professor i Filososien, siden ogsaa i Mathematiken. 1789 kald. tes han til Kjøbenhavn som Medlem af Finantskollegiet og Finantskassedirektionen. Som Lærer virkede Tetens saaledes paa mange Huglinge, at de nu som Mænd med Taknemmelighed ertjende hvor saare meget af deres Dannelse, de skylde hans grundige Underviisning. Ved sine Skriften, udbredte han nye Lys over de vanskeligste Æmner i Moralsildsoffens Geveet og i den algebraiske Kalkul. J sin praktiske Embedskreds anvendte han sine dybe Granskninger til at vartsætte og understøtte flere for Borgernes Vel høist nyttige Foranstaltninger. Længe efter at alle de ere hensovede, der kjendte Manden Tetens, hans Retskaffenhed og ufortrødne Velvillighed, skulle hans Filosofiske Forsøg, hans Livrenteberegninger og Skrifter om Digevæsenet bevare hans Minde. Omendskjønt Skjebnen har villet at det førstnævnte Skrift udkom just i den samme Tid, da Kants Værker tiltrak sig Almenopmærksomheden; omendskjønt Hæders mandens Død indtraf paa en Tid, da Omsorg for det Offentlige betog Medborgernes Gemytter, og Tetens's Navn saaledes ikke er bleven Gienstand for Mængdens Tale, vil dog Marskbondens betryggede Agre, Enkers og Uforsørgedes lindrede Kaar, og den Filosofiske Grandskers heldigere Fremskridt igjennem kommende Slægter fremvise Følgerne af at en Tetens har levet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Odense Bye=Nyt. Fra den 8 til 13 Octbr. Døbte: Kjøbmand Espes Søn, Anders. Fadd. Barnets Moder Jomfrue Hansen, Forvalter Raahauge, Sæbemester Eilschow og Bager Lund, junior. Selveier Jørgen Nielsens Søn, i Hunderup, Niels, Fadd. Jeppe Knudsens Kone i Sneestrup og Hans Jørgens i Nesbye, Knud Nielsen, Sognefoged i Hunderup, Hr. Lente hos Kjkr. v. Bentzon, og Skolelærer Holm samme Sted. Muursvend F. Rigers Datter, Grethe Marie, Fadd. Mad. Dænche, Jfr. Jensen, Biskop Hansen, Fuldmægtig Helm, Muurmester BardramSkomagermester H. Hiort, og Muursvend H. Jørgensen, Dragon Peder Rasmussens Dattter, Karen Marie, Fadd. Mad. Sander, H. Frandsens Kone, Giørtler Christian Andresen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Begravede, Fuldmægtig H. H. Hansen 20 Aar. Consumtionsbetjent Barreisen 73 Aar. Skomagermester Frank Pommer 40 Aar. Dragon Jens Francks Datter Caroline Birgitte 1 1/2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Avertissements. Natten imellem den 2 og 3 Octbr. blev paa min Rugmar uden for Vissenberg Kirke bortstiaalen en Plov. - Hjulene lod Tyven staae, det øvrige af Ploven baade Jernet og Træet blev bortført: - Ploven var paa Langjernet mærket med de Bogstaver: H. P. F. A. S.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Hvem som om dette skjændige Tyverie kan give nogen Oplysning, anmodes at anmelde det for Plovens Eiermand Fuglevig den 6 Octbr. 1807. Professor Andreasen. Sognepræst i Vissenberg. En Karl, der er en god Jæger, og som paa nærværende Tid vil paatage sig en Herregaards Jægers Plads, erfare paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
Adressecontoiret anviser hvor modne afplukkede NB. Løgæbler, Gravensteener, Rainetter, Pergamt ter og Dommedags Pærer kan erholdes for 2 Mk. Skjeppen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
En god stor toer eller trer Etagies Jernkakkelovn forlanges tilkjøbs fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-14
En eller to Feldtkakkelovne som kan bruges i aaben Mark saavelsom i Værelser og af een Mand uden mindste Uleilighed flyttes fra et Sted til et andet og koges derpaa, er strax for meget billig Priis at faa tilkjøbs, naar man henvender sig til Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
Krigstildragelser i Fædrelandet. Den 10de d. er Generaladjutant Hr. v. Lindholm, passeret igjennem Altona paa Tilbagereisen fra Frankerig, hvor han modtoges med største Udmærkelse, og ved Afreisen fra Fontainebleau fik af Keiser Napoleon en prægtig med Diamanter besat og med Hs. Keiserlige Majestæts Portrait stret Gulddaase. Den Pariser Journal de " Empire ommelder allerede en Off= og Defensiv=Alliance=Tractat, hvis Formaal endog under visse Tilfælde skal være, med fælleds Magt at skille Engelland ved dets sidste Allierede, og nævner Prindsen af Ponte Corvo, som fra fransk Side bestemt til at understøtte denne Plan med 40000 Md. J Monitøren læses ligemaade en Proklamation af Generalen Chefen i det Sydlige Norge, Prinds Christian, dateret den 23 August, hvori Nordmændene opfordres til Vaaben imod Fjendens uretfærdige Angreb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
Det Kgl. General=Land=Oecon. og Kommercekollegium har under 6 d. M. underrettet Kbhvns Magistrat om, at der fra Engelsk Side er føiet Foranstaltninger til at spærre Kommunikationen imellem Sjelland og Øerne Lolland, Falster og Møen, i hvis Følge alle Skibe, gaaende til eller kommende fra de Sydlige Øer, vil blive anholdte, saavelsom og Passagerer, der ey ere forsynede med beskrivende Reisepasser. Paa Grund heraf bliver fra den anordnede Generalkommando ingen Passer, meddeelte for Skibe til disse Øers Beseilling, ligesom i Almindelighed ing en flere Søepasse bliver udstædt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
Med et Kompagnie Engelske Jægere kom og den 5te den Ordre til Korsøer, at ingen Overfart mere maatte finde Sted paa Storebelt, hvilket forvoldte ikke liden Opsigt og Bedrøvelse. Man troer dog, at denne Ordre igjen maae være hævet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
J de 3 første Dage af denne Maaned marscherede Engelske Tropper fra Ringsted og Nestved til Vordingborg og Kallehauge. Reisende have løselig anslaaet Antallet til 2000 Rd. J Præstøe, hvor der ikke før laae Engelske, ankom den 3die ogsaa omtrent 2000 Mk. til Jndqvarteering.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
I Kjøge laae endnu 2 til 300 Engelske. J Ringsted og Slagelse vedbliver Jndqvarteringen at være meget trykkende. Paa første Sted fik man endnu den 4 d. imellem 3 og 4000 Md. nye Tropper. De forrige 5000 Md. trak til Nestved og en stor Deel Artillerie og Kavallerie til Sorøe, Slagelse og Korsøer. Jngen Reisende kunde faae Natteleie, men maatte sove paa deres Vogne. Heste vare knap at faae for Penge. Den udenfor Kjøbenhavn liggende Skov af Førselskibe synes i de sidste Tider at være bleven noget tyndere. Om nogle deraf ere gaaede tilbage til Engelland, kan ikke siges med Vished. Som det hedder, er en Deel afgaaet med Levnetsmidler til den i Østersøen krydsende Engelske Flaade. Ogsaa fra Kjøbenhavn forsikres, at 5 Engelske Førselskibe, der havde indtaget Ladning paa Holmen, ere tilligemed en konvoyerende Fregat strandede i Kattegat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
Fra Kjøbenhavns Politie=Kammer, er den 5te d. udstædt en Bekjendtgjørelse af følgende Jndhold: Efter Overeenskommelse imellem de høistkommanderende er det afgjort, at de engelske Soldater maae besee det indvendige af Staden. J Morgen og fremdeles vil derfor i forskjællige Afdelinger, ikke høiere end 12 Mand, uden Skydegevær, under en Skersandts Anførsel, passere Byens Gader; hvorom jeg herved har den Ære at underrette det Offentlige, ikke paatvivlende, at alt Sammenløb og alt, som kunne give Anledning til Uorden, vil paa det omhyggeligste søges forekommet. Haagen, Efterretninger fra Kristiansand, der gaae til 28 Septbr., melde nu, at der den 10 Septbr. viiste sig en liden Engelsk Eskadre i Nærheden, som bestod af 1 Linieskib, 1 Fregat og 1 Kutter under Kapit. Staffords Kom mande. Samme Dag bemægtigede de sig det gamle FortFlekkerøe. Nogle Baade, som de sendte i Land efter Vand, forjoges af Soldater, som sendtes ud imod dem fra Kristiansand. Den 11 bleve deres Baade, der formastede sig til at ville oplodde Jndløbet, fordrevne med Kanonkugler fra det danske Linieskib. Den 12te sendte Chefen en Parlementair ind, for at forsikre at han ikke kom som Fjende og at ingen Jndbyggere behøvede at flygte, men Jngen troede ham; den 13 og 14de gjorde han Jagt paa Skibe, som løb ind; men forjoges ved Jlden fra Batterierne. Den 15de sprængte Fjenden Fæstningen Flekkerøe i Luften. Da han den følgende Dag var ude at Sigte, sendtes Mandskab hen at besigte Stedet, som fandt der 3 af Sprængningen ilde skamferede Personer, hvoriblandt en Midshipmann, som formodentlig ikke havde kunnet komme haftig nok bort. Eskadren forstærkedes siden med eet Linieskib til, og krydsede i Sigte af Havnen. Den 22 Septbr. indsendtes en Kutter som Parlementair, for at begjære Linieskibets saavelsom de andre Krigsfartøiers Overgivelse, og imidlertid strax Tilladelse at besætte Fæstningsværkerne paa Kysterne, hvilket altsammen afsloges. De Eskadren derpaa nærmede sig Jndløbet, gik 5 Kanonbaade ud imod den og efterat en Snees Kononkugler vare vexlede fra begge Sider, gik Engellænderne til Søes og Kanon baadene ind. Kyndige ansee det umueligt for Fjenden, uden et uforholdsmæsigt Tab at borttage dette Linieskib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
Efter en Reisendes Beretning have de Engelske og opbrændt hvad der var af Bygninger paa Flekkerøe Fæstning Et Rygte gik og at 4000 Engellændere vare landede et Sted, Vester paa Norge; men havde ladet sig nøie med noget Qvæg. Et nyt Batterie er anlagt ved Svinesund. Endskiønt de Engelske Krigskibe i Mængde have kryd. set omkring Bornholm, har der dog ved Jndbyggernes Vagtsomhed og Kommandantens kraftige Foranstaltninger ikke kunnet lykkes en Baad, ei engang under Paaskud at tage Vand at komme der til Landet. Jndtagelsen af det hidtil ligesom ubekjendte Helgoland, men som Engellænderne kalde Nordsøens Malta, paraderer ikke lidet i deres Aviser. "Med liden Udgift - hedder det i Admiral Russels Beretning, kan denne Ø gjøres til et lille Gibraltar og en tryg Havn for Smaa fartøier selv om Vinteren; det er Nøglen til Floderne Ems Weser, Jade, Elben og Eider og det eneste Tilflugtsted, nu for vore Krydsere i disse Vande. En Lieutenant d'Aug. vergne er ansat der som midlertidig Kommandant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
Paa Lyøe skulle Engellænderne ved et nyt Besøg have været i Land og faaet Levnetsmidler og der skal nu anmakøes Beboere vare mere modige. Fjenden forsøgde stilles Undersøgelse over Vedkommendes Forhold. Auer. ogsaa der at komme i Land; men de forsvarede sig Alle og skjød paa ham. De Engelske svarede vel med deres Sving. basser, men uden at træffe nogen. Saaledes forfulgte de dem rundt om Landet og blev frie for deres Besøg. Paa Drejøe bleve de ligeledes afviste. - Bemeldte 2 Øer ligge imellem Ærrøe og Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
Søekapitain Gerner har til Oplysning af Udtrykket Engelske Anmeldelser om Fregatten Frederiksværns Entring bekjendtgjort, at denne først skeete efterat Comendoen var strøgen, som 4 a 5 Gange var tilraabt den fjendtlige Fregat og derfor i Følge hans Ordre ingen Modstand fandt. Chefer, af Fregatten Commus deklarerede siden, ikke at have hørt Tilraabet. Naar Tid og Omstændigheder gjøre det passende og nødvendigt, agter Kapitainen selv at ansøge en General=Krigsret til sit Forhold Undersøgelse og Paadømmelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
I Helsingør havde man alt den 4de d. en Skipper-Efterretning om, at Rusland har erklæret Engelland Krig, og at Engelske Skibe i Hast forlode Rusland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1807-10-16
Et andet Rygte gik der, at en hurtigseilende Kutter har bragt Admiral Gambier befaling til at opbringe de forbi seilede Russiske Orlogskibe, og Fregatter og at han strax har afsendt en Eskadre, for at indhente dem. Paa nogle Kbhvnske Mægleres Forspørgsel, om Russiske Produkter kunde frit udføres herfra, naar de tilhørte neutrale Eiere, og ladedes i neutrale Skibe til Portugal eller Spanien? – har han svaret, at han ikke havde Magt til at udgive Passer for saadan Afskibning. Reisende fra Sverrig paastaae, at det er bleven de Engelske nægtet, at lægge de danske Skibe, som opbringes af dem, ind i Svenske Havne.