Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-12-23
J Jylland har man opdaget en Jndustrie-Green, som slet ikke duer, da man der har faaet falske 50 Rigsbank=Seddeler at see; hvis Kiendemærker, ere: at alle Vandmærker mangle, at paa Foden er til venstre Side anbragt et 50, men som tydelig kiendes at være paastemplet Hiørnerne, de 2de Skiver hvori staaer. Rigsbanken, og de to Qvaler til Høire og Venstre hvori staaer: 50, ere tegnede med Tudsk, hvilket erfares ved at befugte dem. Jnd skriften saavelsom Navnene ere temmelig godt eftergjorte, men kiendes dog ved nøie Eftersyn at de ere skrevne; da Sedlerne ere opdagede i Ribe, saa ere de formodentlig fra darausen. Frygten for disse falske Sedler har udbredet sig; thi Roskilde Kæmner og Skolecasserer har anmodet enhver, som har at betate Afgifter til ham at notere Nummerne paa de store Sedler, hvilket han ogsaa agter at giøre til sin Sikkerhed. Grosserer-Societetets Committee havde bekiendtgjort, i Følge Finants-Collegiets Ordre, at den 13de Decbr. skulde i dets Comptoir paa Børsen udtrækkes et af Hovednummerne af Committee Sedlerne, som vare udstædte d. 8de Januar 1814. Denne Anmeldelse vakte Speculationsaanden, Sedlerne steege til 78, No. 4 udkom, alle de som havde Sedler af dette No. kunne nu faae 100 Rbdlr. for hver Seddel udbetalte, med lange Ansigter gik de, som ikke havde dette No. fra Trækningen og Sedlerne faldt ned til 72 1/2. Man har i de offentlige Tidender yttret det Ønske, at Eierne af Kongelige Annuitets=Beviiser, og at de som har indskudt Summer af Committeesedler maatte snart erholde de lovede rentebærende Kongelige Obligationer paa Bevisernes Beløb. Den 23, 24 og 28de § af Forordningen af 5te Januar 1813 har faaet en nøiere Forklaring ved en Cancellie-Skrivelse af 26de Octbr. 1815, som læses i Collegial Tid. No. 47 d. A., Side 7501. De to seeneste Skatteforordninger for Hertugdømmerne ere et Patent fra Rentekammeret af 8de August 1815, angaaende Forpagteres Deeltagelse i Skatter ved Forordningen. af 9de Juli 1813 af Besiddelse, Nytte og Brug i Slesvig og Holsteen; og den Kongl. Placat af 29de Sept. om Udskrivningen af Magasinkorn, Høe og Halm i disse Provindser for 1816. Angaaende Pengevæsenet i Norge er udkommet et Skrift i Christiania i d. A. 29 S. 8vo; hvori Norges Statsgield anslaaes til 24 Millioner Rbd. N. V., Forfatteren foreslaaer Ophævelsen af Heftelserne til Rigsbanken, og at man skal indløse Seddelmassen ved Paalæg; han antager at der er 50,000 skatteydende Statsborgere, naar hver af dem nu paalægges at betalt 480 Rbdlr. N. V., saa var Gielden betalt. J Novbr. bleve 618 Skibe klarerede igiennem Øresunds Toldkammer, deraf 62 til indenrigske Stæder, og til St. Croix, 1 til St. Thomas og 1 til Kysten Guinea. Ved Kongelig Resolution af 20de Sept. d. A. og Toldk. Plakat af 16de Oct. er befalet: at alle Skibe som komme fra Danmark til Hertugdømmerne skulle forsegles, undtagen naar Ladningen kan overskues og at Gebyret skal nedsættes til det Halve. Den Danske Handel er virkelig i megen Drift, som kan sees af de fra Kiøbenhavn udklarerede Skibe, Kiøbenhavn ligger fortræffelig for Handelen og Speculations=Aanden er opvakt, de Danske Skibe sværme, omkring paa alle Havne; især ere mange Skibe i Aar expederede til Vestindien, som rigtig nok foren Tid har forhøiet Sølvets Priis. For at give Handelen paa de Vestindiske Øer større Frihed har Kongen ved Plakat af 17de Nov. d. A. tilladt: at fremmede Europæiske Skibe maae ind- og udklarere. i Friehavnene paa St. Thomas og St. Jan imod at betale Told efter Forordn. af 4de Nov. 1782, denne Forordning er gjort for at ophielpe Øerne, som har gode Havne og en fordeelagtig Beliggenhed, men ere ikke nær saa frugtbare som St. Croix; Denne Friegivelse er bleven saameget meere fornøden, som at betydelige Handelshuse har etableret sig paa St. Thomas under Krigen og gjort alle Tilberedelser til en stor Handel; det er derfore rimeligt at Kongens Toldindtrader vil blive forøgede derved, forhen maatte blot Danske Skibe handle paa Øerne. Man klager i de offentlige Blade overden Maade ved Detail Handelen; at Sælgerne for ge til at sælge dem før, og at Kiøberne give sig af lange meere for deres Varer, end som de ere villi med at afprutte paa Prisen; og man ønsker at alle Sælgere maatte holdes til at sætte faste Priiser paa deres Varer, som man giør i Christiansfeld, vist nok er det et Slags Snyderie at forlange meere for sine Varer end som man kan og vil sælge dem før, og Prutningen er baade et kiædsommeligt Arbeide, og tillige ofte en Eenfoldighed, thi med al sin Prut ning tages Kiøberne dog ofte ved Næsen; men et Folks Sædvaner lade sig ikke saa let afskaffe. J Hertugdømmerne har Handelen ikke været dristig i Aar; der mangler paa Credit og Afsætning; derer kun faae Skibe og mange af de man havde før Krigen ere blevne ubrugelige en Kiøbmand i Frederikstadt sendte to riigbeladte Skibe til Portugal, men havde det Uheld, at Barbareskerne toge dem op, uagtet de vare forsynede med Kongelige Passer. Hamborg er oversvømmet med Engelske Varer, de sælges til lave Priiser, som er til Skade for Kiøbmændenes Handel i Hertugdømmerne.