Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-02-24
Flyveposten bemærker med Hensyn til det projecterede nye Theater i Kjøbenhavn: "Med det nye Theater vil der for dramatiske Forfattere og Oversættere aabne sig en langt større Virkekreds. Medens disse nu ere indskrænkede til et enkelt Theater, hvor deres Arbeider stundom henligge hele Aar, inden de antages eller refuseres, ville de ved Oprettelsen af et andet The atter med langt større Lethed vente at faae dem anbragte, da Trangen til nye Stykker i saa Fald bliver dobbelt saa stor eller endnu større, eftersom det vil ligge i de vedkommende Directioners egen Jnteresse, ved afvexlende Nyheder at lokke Publikum til Huset. Dette vil give Forfatterne Lyst og Mod til at arbeide, og vi ere overtydede om, at den dramatiske Literatur hos os vil erholde et langt større Opsving, især naar det mindes, at de ældre classiske og gode Arbeider, hvoriblandt Holbergs Comedier vel for Størstedelen ville blive det kgl. Theaters udelukkende Eiendom, hvoraf en naturlig Følge vil være, at det nye Theater maa forme sig et aldeles nyt Repertoire. Man har reist det Spørgsmaal, hvordan det nye Theater vil kunne erholde Skuespillere, og det gode Skuespillere, Vi ere overtydede om, at dette ikke vil være saa vanskeligt som det ved første Øiekast synes. De Arter, som Theatret fornemmelig skal sysselsætte sig med, gjøre ingenlunde Krav paa en saa fuldendt Kunstdannelse som hos Skuespillerne ved vort Nationaltheater. Flere af dem, der vrages af det kgl. Theater, kunne blive ret brugbare her, og der gives vistnok ved de omreisende Trouper i Provindserne Folk, som det nye Theater meget vel kan være tjent med. Desuden kommer hertil en Betragtning, som ikke maa udelukkes ved Besvarelsen af dette Spørgsmaal. Der gives sikkert Mange, som føle Lyst og Kald til Theatret, men som afskrækkes fra at betræde denne Bane, fordi det kgl. Theater tilbyder Begynderne næppe saa meget som de kunne leve af. Seer derimod det nye Theater sig istand til at give en ikke ubetydelig aarlig Gage strax, saa tilbyder sig heri et Middel, der ikke vil forfeile sin Virkning ved Tilveiebringelsen af et Personale. Selv blandt Eleverne ved det kgl. Theater vilde der sikkert være flere, som vilde tye til det nye Theater, hvor de kunde vente at see sig langt bedre lønnede, end det paa Grund af Forholdene nu er Tilfældet. - Vi vide ikke hvordan Hr. Overskous Plan er beskaffen og basseret, men af denne Mands bekjendte dramaturgiske Jndsigt, af hans grundige Kundskab til Alt, hvad der vedkommer Theatervæsenet, er det at vente, at han med Flid, Omhuus- og Eftertanke har fremsat sit Projekt. Maatte nu den kgl. Theaterdirection løsrive sig fra gamle Fordomme, og give sit Samtykke til en Plan, der ved en indbyrdes Vexelvirkning mellem begge Theatre kun kan være til Gavn for dem selv og Publikum. "Nyt Archiv for Søvæsenet, anden Række No. 1, indeholder en interessant Meddelelse over Marsviinsjagten i Lille Belt, ledsaget af et lille Kort over vedkommende Deel af Lille Belt for at give en tydelig Forestilling om Jagten. Vi optage deraf Følgende: "Allerede langt tilbage i Tiden er Marsviins jagten dreven af Middelfart Bye, hvorom der havdes en Vedtægt og Skraa fra 1693. Den har et eget Laug af 30 Jnteressenter, det aarlige Udbytte deles i 31 Lodder, hvoraf 1 Lod tilfalder Nicolai Kirke i Middelfart. Hele Aaret og findes Marsvinene i vore Farvande, i Løbet af Sommeren, især sidst i August, trække de Syd, paa gjennem Lille Belt ned i Østersøen, dog kun enkeltviis eller i Flokke paa 3 a 4. J Løbet af November derimod begynde de at samle sig i store Flokke, forlade Østersøen og trække Nord paa. Denne Vandring vedvarer til hen i Februar, dog komme de fleste mellem Midten af Novbr. og Juul, paa hvilken Tid de og ere fedest. Grunden, hvorfor de forlade Østersøen om Vinteren, er udentvivl for at undgaae Vinter og Havlæg. Derfor bebuder riig Marsviinsfangst haard Frost. Fra Mortensdag til Kyndelmisse, da Svinene komme i store Flokke, drives Jagten udelukkende af Laugets Jnteressenter. Efterjagten, Gribsjagten er kun lidet lønnende. Jagten drives med 10 Baade, 8 Mand i hver Baad. Jagten gaaer nu ud paa ved at placere Baadene paa forskjellige Stationer ved Hjælp af lange bøielige Stænger, hvormed der slaaes stærkt paa Vandet, at jage Mar svinene ind i en lille smal Bugt mellem Svins og Fyen. Endog paa en Afstand af 5600 Alen lade Svinene, sig skræmme af disse Slag lystre Slag, som Jægerne kalde det. Saasnart Svinene ere løbne ind i Bugten føres et 120 Favne langt Garn, som med en Fjerdedeel af sin Længde er fastgjort til Pæle, der ere nedrammede fra den nordostlige Pynt af Svinøe over efter mod Fyens Land, fra en Baad, hvori de øvrige tre Fjerdedele ere nedskudte, i en Bue indad mod Bugten for at standse Marsvinene, naar de søge ud igjen. Naar de nu støde paa Grund ved Enden af Bugten (Svinøe er naturligviis ingen fuldkommen Ø, men ved en lille Grund eller Strimmel forbunden med det egentlige Fyen), vende de om, og da Vandet i Bugten kun er dybt paa Svinesiden, løbe de langs med denne, men tørne nu mod det fra Pynten udsatte Garn, fra hvis yderste Ende Baadene imidlertid have dannet en Halveirkel. Nu slutte Baadene tættere og tættere henimod Garnet. Marsvinene er derved indsluttede mellem Baadene, Garnet og Stranden. Nu roer en Baad ud med et andet Garn, og omspænder dermed Svinene saaledes, at begge Ender af Garnet naae Strandbredden, hvor Marsviinsjægerne møde for at hale ind paa dette sidste Garn. Saasnart det er halvt saa langt ind, at Marsvinene ere komne paa Grund, vade Jægerne med lange Vandstøvler ud i Søen, tage fat paa Marsvinene, slæbe de ængstede Stakler i Land og stikke dem med lange Knive accurat som deres Navnesættere paa Landjorden. Paa den bedste Jagtdag, Meddeleren, Capit.-Lieut. C. Jrminger, har været tilstede, dræbtes 3 Flokke, ialt 79 Marsviin. Dette gjaldt for en meget god Jagt, skjøndt Man undertiden har dræbt over 100 paa een Dag. At regne efter den længe vedholdende gryntende og stønnende Lyd, disse Dyr give fra sig efterat være stukne, maa Dødskampen ikke være let. Et almindeligt Marsviin giver mellem 2 og 3 Lpd. Spæk, 1 Lpd. giver omtrent 3 Kander Tran. Antallet af Marsviin, dræbte paa disse Jagter i de sidste 11 Aar er: Vinteren mellem 1834 og 35. 1684 Stkr., 1835-36: 1215, Sidste Aars ringe Jagt var en Følge af den strænge Vinter, der hindrede Vandringen Nord efter. Efter en haard Vinter findes ikke sjelden mange døde Marsviin.