JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1827-12-24
ved Proclama af 14de December d. A., som vil blive læst ved vedkommende Retter, ere samtlige Credi= og Debitorer i Stervboet efter afdøde Birkedommer og Skriver ved Hesselager Birk, Lauritz Offer Hansen, med 12 Ugers Varsel, de Første under Fortabelse af deres Fordringer, indkaldte til inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre deres formeentlige Krav i Boet, eller at afgiøre, hvad de til Boet maatte skylde. Hvilket herved kundgiøres, med Tilføiende : at en Skiftesamling i Boet bliver afholdt herpaa Contoiret den 7de Januar 1828, Kl. 10 Formiddag. Sunds Gudme Herreds-Contoir, Svendborg, den 14de December 1821. Moltke, const.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
London, den 18de December. Man siger, at Lord Goderich, kjed af Oppositionen i Cabinette og Vanskelighederne ved Finantsvæsenet, skal have begjært sit Afsken. Jgaar meldte Times, at man ikke kunde betvivle Efterretningen om Lordens Resignation, men det var ogsaa lige saa vist, at Hs. Majestæt havde afslaaet den for det første. Lissabons Bank har standset med at betale.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Vor General=Consul i Egypten, den berømte Reisende H. Salt, er død den 30te October i en Landsby imellem Kairo og Alexandrien, og hans Tab bliver følt saameget mere i nærværende Øie tik, da Paschaen holdt meget af ham.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Fra Lissabon er indløbet den Efterretning, at den yngste Jnfantinde, Dona Anna de Jesus Maria, Jnfantinde Regentindens Søster, efter Enkedronningens Forlangende den 30te November i Overværelse af hendes hele Hof er viet til den unge Marq. af Loule, en Søn af Kong Johan den 6tes ulykkelige Kammerherre, og Yndling, som blev myrdet i Salvaterra.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Paris, den 16de December. Man skriver fra Barcellona, at det Kongelige Herskab formodentlig vilde blive der til Slutningen af Februar. Pater Punal og Kanonicus Corrons vare i Tarragona henrettede om Natten til Trods for de geistlige Jmmuniteter.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Den 18de December. Moniteuren siger i Dag: Til de til Regjeringen indløbne Efterretninger, som vi igaar have meddeelt fra Constantinopel under 21de November, kunne vi tilføie, at Paschaen af Egypten ikke har forundret sig meget over sin Flaades Ødelæggelse, da han ansaae dens Stilling for meget farlig fra den Tid af, han erfarede de forbundne Flaaders Forening. Han skal raade Porten meget til at antage Magternes Forslag, og erklærer, at han ikke er i Stand til at yde den videre Hjelp.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Wien, den 14de December. Lord Cochrane har den 29de October ombord paa Hellas udstedt følgende Proclamation.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Efterat den Fiendtlige Flaades Ødelæggelse ved de tre forbundne Magter har befriet den Græske Flaade fra de Vanskelige heder, paa hvilke man nødvendigviis maatte henvende sin Opmærksomhed, og da den Græske Sømagts Høistcommanderende, endelig kan gribe de fornødne Forholdsregler til at gjøre en Ende paa Sorøverierne, for at redde Nationens Ære, og beskytte de fredelige Søfarendes Liv og Eiendom, saa bekjendtgjøres for Alle og Enhver, at ethvert Roefartøi af hvilket somhelst Slags, der er af mindre end 100 Tønders Drægtighed, paa det strengeste forbydes at føre Vaaben ombord, naar det ikke dertil har en særdeles og regelmæssig Tilladelse, og er behørig indregistreret, hvorhos det skal have sit Nummer paa den yderste Deel af SkibsSkroget. Alle de Fartøier, som blive trufne tilsøs med Vaaben, uden saadan regelmæssig Jnscription og Tilladelse, skulle betragtes som Sørøvere, de derpaa værende Jndivider dømmes af en Krigsret, og - naar de befindes skyldige - henrettes. Nationalflaaden er det overdraget at see denne Beslutning fuldbyrdet. Ombord paa Fregatten Hellas, den 29de October 1827. Cochrane.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Den 15de December. De tre Hoffers Gesandter befandt sig endnu den 27de f. M. i Constantinopel.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Den 17de December. Paa Børsen i Dag faldt samtlige Statspapirer i Priis, men der blev dog kjøbt meget til lave Priser. Man havde nemlig faaet Efterretninger fra Constantinopel af 30te November, at Gesandterne samme Dag havde forlangt deres Passer.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Den 25de November. De intervenerende Magters Gesandter havde - efter Overleveringen af den fælleds Note af 10de dennes, uden at benytte nogen Hielp af andre diplomatiske Personer - næsten daglig Conferencer i Hr. Stratford Cannings Hotel. Divanet var ogsaa daglig forsamlet, hvorved Porten syntes at ville vise, at den ikke var utildøielig til at afgjøre Striden med det Gode, naar man fra den anden Side ogsaa kunde vente nogen Eftergivenhed. Det kom nu an paa at underrette Porten om dens egen Jnteresse. Grev Guilleminot paatog sig at underhandle med Reis-Effendi han forføiede sig den 14de dennes til Porten, havde en Samtale med Reis-Effendi, og syntes at tage Haab om fredelig Overeenskomst hjem med sig. Dagen derpaa havde Hr. Stratford i Canning ligeledes en Conference med Reis-Effendi; ogsaa han skal hos denne Minister have bemærket den bedste Udsigt til Pacificationens Antagelse, som heller ikke kan have undgaaet Hr. Ribeaupierre, da denne den 16de havde en Samtale med Reis Effendi. De trende Ministre skulle især have gjort sig Umage forat fremstille Begivenhederne ved Navarin i et mindre slemt Lys, end Porten hidtil havde seet dem. De vilde ogsaa have opnaaet deres Hensigt, og strax efter Samtalerne med Reis-Effendi have slipuleret Puncterne til Pacificationens Antagelse, dersom ikke Capudan Bei, som paa samme Tid ankom fra Navarin til Constantinopel, ved sine Fortællinger om Slaget paany havde ophidset Gemytterne. Fra dette Øieblik af syntes Porten igjen at være vendt tilbage til sit ældre Sindelag, og endskjøndt den befalede at ophæve Embargen den 17de, saa vilde den dog nu ikke underhandle under andre betingelser end dem, som vare fremsatte i dens Note af 8de dennes. De tre Gesandter saae sig derved foranledigede til at gjøre endnu et Skridt, og lode sig melde hos Reis-Effendi til den 24de.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Jgaar kjørte de forenede Gesandter til Reis-Effendi i Gala, og havde en Conference med ham i tre Timer. Man siger, at han deri endnu ikke forandrede sit Sprog; men neppe vare Gesandterne vendte tilbage til deres Boliger, før han lod dem sige, at Porten var beredt til at gjøre dem Forslag. Embargoen er - som bekjendt - allerede ophævet, og Communicationen igjen fri Sultanen har, nogle Timer efter de tre Gesandters Conference med Reis=Effendi, begivet sig hen til det nye Regjeringspallads, og umiddelbart meddeelt den sidstnævnte sine Jnstructioner.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Bucharest, den 1ste December. Efterretninger fra Constantinopel af 25de November melde, at der efter et afholdt Divan var fattet den Beslutning, at underhandle med de Allierede, og igjen at anraabe Østerrig om dets Mægling. Tatarer med denne Efterretning ere indtrufne hertil og til Silistria.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Vi have Efterretninger fra Constantinopel indtil den 25de No. vember, om Middagen. Den 24de, Kl. 11 om Aftenen, lod Porten kalde de tre mæglende Magters Tolke, for at gjøre dem Forslag. Hvori disse bestod, og hvorpaa de vare grundede, var endnu ikke bekjendt i Constantinopel ved Postens Afgang; ligesom man eiheller vidste, om disse Forslag vare Følger af Conferencerne samme Dag, eller af en i Hr. Stratford Cannings Hotel af Gesandterne efter deres Tilbagekomst fra Portens Palads unberynet koleriver. Ved denne Nat, om var datret de 24de November, om Eftermiddagen Kl. 6, skal Porten paany være opfordret til: 1) at anerkjende en almindelig Vaabenstilstand, i Grækenland, og 2) at tilstaae Grækerne Betingelser, som lode sig forene med Aanden i Tractaten af 6te Juli. Terminen til disse tvende Puncters Antagelse var fastsat til tre Gange 24 Timer. Dersom der efter denne Tids Forløb ikke var paafulgt noget, eller ogsaa kuns et undvigende Svar, saa vilde Gesandterne forlade Hovedstaden. Hr. Ribeaupierre havde forbereddet Alt til sin Afreise; han havde ansøgt den Nederlandske Gesandt om, i hans Fraværelse at tage hans Nations Undersaatter i Beskyttelse, og der var desangaaende udstædt en Circulære til alle Consuler. Hr. Stratford Canning anbefalede ogsaa sine Landsmænd til den Nederlandske Consul. Grev Guilleminot anmodede den Spanske Befuldmægtigede om Beskyttelse for Franskmændene i Levanten. Tillige blev der afsendt et Avis=Skib til Smyrna med Depescher, til Admiralerne Rigni og Heyden.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Hamborg, den 24de December. Vi have idag over Wien erholdt efterstaaende Skrivelse fra Constantinopel af 28de November: Efterat de tre Gesandter paa deres, den 10de dennes overgivne, Note, og i Forventning af de, den 24de dennes ved Reis-Effendi dem fra Portens Side lovede, Forslag, ikke havde erholdt skriftligt, men kun mundtligt Svar ved deres Dragomaner, hvilket ikke indeholdt andet, end Gjentagelse af hans Yttringer ved sidste Conference, besluttede de, ved deres Dragomaner endnu at forelægge Reis-Effendi eet Spørgsmaal. Men ogsaa dette blev forgiæves, og den Tyrkiste Minister vedblev sin Erklæring af 8de November. Strax efter Dragomanernes Tilbagekomst holdt de tre Gesandter en Conferrence, hvori der blev besluttet, ufortøvet at begjære Pas. Jgaa(den 27de dennes) begave Dragomanerne sig i denne Hensigt til Portens Pallads; paa deres Ansøgning svarede Reis-Effendi gandske ligegyldigt, at de ikke behøvede Passer, og kunde begive sig bort uden disse. Herpaa underrettede de tre Gesandter det øvrige diplomatiske Corps i Constantinopel om deres Skridt, og det derpaa erholdte Svar. En Brittisk Curreer afsendtes over Land med denne Efterretning. Storbritanniens og Frankrigs Gesandter overdroge herpaa, den første den Nederlandske, den sidste den Sardiniske Gesandt, Omsorgen for de sig her opholdende Britter, og Franskmænd. Porten har altsaa kun søgt at vinde Tid, og Jnterventionen er definitivt forkastet. Hovedstaden er fremdeles Berliner=Tidenden meddeler Følgende: Efter Breve fra Constantinopel af 28de November havde Underhandlingerne været forgiæves, og blive anseete som afbrudte. De tre Gesandter havde forlangt deres Passer, og man ventede, at de inden tre eller fire Dage vilde forlade Constantinopel, den Russiske til Odessa, de to andre til Corfu.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Idag var her i Hamborg den Efterretning i Omløb, at Admiral de Rigni havde bidragt Græske Skibe et meget alvorligt Nederlag. Ogsaa vidste man fra Wien, at Bank=Actierne, der, som følge af at de tre Gesandter i Constantinopel gjentagne Gange havde fordret deres Passer, vare faldne til tusinde og nogle og tredive, igjen var stegne til tusinde og nogle og halv Petersborg, den 12te December.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Officielle Efterretninger fra Georgien indeholde, at Abbas Mirzas Jndvilligelse til Fredspræliminarierne den 28de October, (g. St.) var ankommen til Gen. Paskewitsch, hvorefter det gjensidig var besluttet, at Abbas Mirza, blot ledsaget af sit Følge paa 150 Personer, den 2den November skulde komme til Landsbyen Tochewister, 60 Werster fra Tauris, til Afsluttelse af en Definitiv=Tractat. Vore Tropper skulde imidlertid holde heele Provindsen Aderbidshian besat, imedens hans droge bort til det Jndre af Persien. Han skulde have en Escorte af vore Tropper.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Stokholm, den 6te December. Commerce=Collegiet har bekjendtgjort, at den Kongelige Preussiske Regjering har nedsat Jndførsels=Tolden paa Sild fra 3 til 2 Rigsdaler Preussisk Courant, samt at denne Nedsættelse at Tolden skal tage sin Begyndelse den 1ste Januar næste Aar.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Den 11te December. Madame Catalani har ladet aabne Subscription eller Abonnement til 6 Concerter, som hun vil give her i Operahuset, naar hun er kommen tilbage fra Kjøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Veirliget har hidindtil i denne Maaned været yderst ustadigt. i Det ene Øieblik fryser det haardt med en barsk Nordenvind, og, inden Dagen er tilende, have vi Søndenvind og Regn, som midt J i Sommeren. Markerne ere grønne overalt omkring Hovedstaden, 1 og alle Søer aabne.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Christiania, den 15de December. Den hele Uge har vi havt Tøveir og tildeels Regn. Ethvert Spor af Vinterføre er forsvundet, og Kulden ikke anderledes end ellers først i October Maaned.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Staværn, den 12te December. I Dag Morges, Kl. imellem 3 og 4, opkom der Jld i den her paa Stedet værende Vindmølle, som afbrændte til Grunden, tilligemed et lidet, ganske tæt ved samme liggende Huus. Det Sa lykkedes imidlertid ved de i Frederiksværn værende Sprøiters og ken Værftmandskabets Anstrengelser, der bleve understøttede af de fra i 6 Laurvig tillende Sprøiter og begunstigede af Vinden, at standse Uhr Jlden, der allerede havde grebet fat i flere af de omliggende Huse, og truede med at fortære hele Staværn, - ja selve Frederiksværn vilde maaskee ikke have undgaaet at dele dens Skjædne, saafremt Jlden havde faaet Overhaand. Jldens Aarsag er end vi nu ubekjendt.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Rordre Trondhjems Amt, den 28de Novbr.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Udfaldet af Kornhøsten i indeværende Aar kan i Almindelighed, siges at have været taalelig godt i dette Amt. Paa de Gaarde, som bestod af Leerjord, tog Sæden ei ubetydelig Skade ved den fra Foraaret vedvarende Tørke, og paa forskjellige Steder, men ud især de tilfields liggende Gaarde, bevirkede den fra Slutningen of af Juni og til Begyndelsen af October vedvarende Regn, at at Kornet ei overalt blev fuldkommen modent. Indhøstningen faldt af tildeels ogsaa vanskelig ved den idelige Regn. Havlen var min, re dre end forrige Aar, og tog mere og mindre Skade af den ved ka varende Regn. Kartoffel=Avlen var god, men dog i Almindelighed mindre end forrige Aar.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Nordlands Amt, den 12te November. Skjøndt Udsigterne til en tig Korn- og Hohøst i Amtet i indes no værende Aar, formedelst det i den første Deel af Sommeren indfaldende fordeelagtige Veirligt, vare meget lovende, saa har dog at Høstens Udfald ikkuns for en Deel svaret til dette Haab. Jmidlertid kan man antage, at Høhøsten i Helgelands og Saltens i Fogderier i Almindelighed har været temmelig rig, skjøndt den megen Regn, som indfaldt den hele Sommer igjennem, vanskelige gjorde Høets Jndbjergning, ligesom ogsaa Høet i nogle Egne af Saltens Fogderie tog Skade af den megen Regn. J Vesteraa lens Fogderie har Høhøsten ikkuns været maadelig. Hvad Kornhøsten angaaer, da har den heller ikke svaret til det Haab om en i rig Høst, man i Begyndelsen af Sommeren gjorde sig; thi den jevnlige Regn foraarsagede, at Kornet i de fleste Egne ikke komtil Modenhed, hvilket især har været Tilfældet i Vesteraalens Fogderie. I enkelte Egne have Markmuus saavelsom Froster- ogsaa bidraget til at tilintetgjøre Kornet. Kornhøsten i Amtet i et indeværende Aar kan derfor, i Almindelighed betragtet, vistnok ansees for meere maadelig end god. Kartoffel=Avlen har derimod givet en rig Høst. Kuns er det at beklage, at denne Væxt ikke bliver dyrket af Almuen her i Amtet saa almindelig, som den burde, og som skeer i Rigets sydligere Egne, skjøndt Dyrkningen dog i de senere Aar er bleven temmelig udvidet.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Tripolis, den 2den November. Der gaaer her det Rygte, at Clapperton er død i Suckator, hvilket dog af Mange betvivles. Hans Reiseselskab, og maaskee han selv med, ere i Begreb med at vende tilbage fra Suckator, over Bornu og Fruan til Tripolis.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Bogota, den 14de September. Den 10de holdt Gen. Bolivar sit Indtog her. Efterat Forfatningseden var aflagt, overgav Vicepræsidenten formelig Regjeringen i hans Hænder med en Tale, hvori han sagde, at han, som ogsaa hele Republiken, var overtydet om, at Libertadoren alene kunde igjen tilveiebringe Orden og Velstand i Columbien. General Bolivar lovede i sit Svar at anvende alle sine Kræfter for at opfylde Nationens Ønsker; dog erklærede han, at han ikke vilde indestaae for et heldigt Udfald, saafremt ikke Nationen i vilde beslutte at opofre alle Provindsialpartier og personligt Had paa Fædrenelandets Alter. Saasnart Gen. Bolivar var installeret, udstedte han en Proclamation til Jndvaanerne i Guayaquil, udnævnte Admiral Jldlingworth til Intendant for deres Provinds og Gen. Flortz til Høistcommanderende i Syden. Gen. Proaneta rykkede den følgende Dag herind med sine Tropper, maa indtog strax sin Post som Senator. De hidsigste at Partiet imod Bolivar (Soto, Uribe, begge Agueroerne og L. L. Mende;) havde forladt Hovedstaden af Frygt for at blive forfulgte, men General Bolivar nærede ingen saadan Følelse; han vilde overlade dem til den offentlige Menings Dadel og deres egen Samvittighed; Columbiens Lykke skal være deres Straf. Andre, som bleve tilstede, søgte at udslette Erindringen om deres forrige Opførsel ved den servileste Nedrighed, Gen. Urdanctas Afdeling skal drage mod Syden, for der at gjenoprette og vedligeholde Orden. Paa den der commanderende Gen. Flore, kan man forlade sig, som paa en tro og meget virksom Officer. Gen. Par vil ligeledes forvalte det ham anbetroede Embede uden videre Afvigelse fra Regjeringens Befalinger, da Libertadoren nu er i Spidsen for den. Her træffes kraftige Forholdsregler, for fuldkommen at sikre Roligheden, og man forventer, at der ved Libertadorens Anordninger vil være Penge nok til at dække alle Udgifterne uden at rør, ved de Fonds, som ere bestemte til at betale den Engelske Dividend. Hæren bliver meget forbedret, og der anvendes alt, for at besætte alle civile Embeder med redelige og fortjente Folk. Saaledes vil Libertadoren være i Stand til at fremstille Republiken for det store Convent, som i Marts Maaned skal forsamles i Ocana, i en saa udeelt og blomstrende Stilling, som de havte Uheld kunne tillade. At forsyne ophidsede Lidenskaber, beherske Skrækken, og indskrænke Anarchiet, er ingen let Opgave; men man venter med Tillid, at Libertadorens Gennie, Dyder og Jndflydelse ville overvinde alle Vanskeligheder. J det store Convent vil uden Tvivl et stærkt Partie, som bliver understøttet af Nordamerika, stemme for at sønderlemme Columbien ved et Føderalsystem; men den almindelige Fordeel vil seire over partisyge og ærgjerrige Personers Planer, som kuns ere fremavlede af deres Lyst til at staae i Spidsen for de enkelte Stater.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
En Føderal-Forfatning i Sydamerika vilde blive en Kilde til nendelig Undertrykkelse af Folket og Jversyge, stedse true med og ofte frembringe indvortes Krig. Nordamerika forglemmer stedse, at dets Beboere fra Begyndelsen af vare i fuldkommen Besiddelse af Brittiske Love, at de vare opdragne som frie Folk, da de oprettede deres System; og er det allerede beviist, at dette System kan bevare Eenheden, der er saa væsentligt nødvendig til Fred, Kraft og det almene Vel? Var det endogsaa Tilfældet, saa er der dog altid en stor Forskiel imellem Syd= og Nordamerikanernes naturlige Charakter, hvilket altid bør iagttages af Lovgiverne.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Jfølge de sidste Efterretninger fra Peru 3), havde Departementerne Cuzco og Pund adskilt sig fra Lima, og stillet sig under Beskyttelse af Stor Marskalken af Ayacucho (Sucre i Bolivien); Arequipaa stred og Regjeringens Sæde, og i Lima herskede det fuldkomneste Anarchie og Forvirring; den første Følge af Jndvaanernes Daarskab og Utaknemlighed.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Corfu, den 13de November. Jgaar ankom hertil efter to Dages Seilads et Skib fra Patra. Skipperen var høilig forundret over her at høre om Begivenhederne ved Navarin. Han forsikrede at man ikke vidste nogen derom i Patra, hvilken Plads i længer end en Maaned ikke havde havt nogen Forbindelse med Navariin og Modon.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Strafsborg, den 17de December. Infant Miguel ankom hertil igaar Aftes, og er i Middags i afreist til Paris.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Indenlandske Efterretninger. Odense, den 25de December. Hs. Høisyrstelige Durchlauchi tigheds Landgreve Carl af Hessens Fødselsdag, den 19de d. M. (da den høie Olding indtraadte i sit 84de Aar), feiredes paa en værdig og ædel Maade i Jtzehoe, da Stadens samtlige Fattige paa 80 Aar og derover, omtrent 20 i Tallet, beværtedes med et qvægende Middagsmaaltid i det dertil festlig indrettede Skoleværelse paa Arbeidshuset. Det hele var foranstaltet af Conventue alinde Frøken v. Blom, som i egen Person opmuntrede sine J Gjæster.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 28de December 1827. Hamborg 2 M. - a vista 216 - Species 219. Disconto 4 Proent. - Specier solgtes til 13 Mk. 2 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 77 1/2. Dito uden Renter i Sedler 83, 1, a 84 Rbd. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 102 a 102 1 Rbd. Dito i Sedler 111 ½a. a 112 1 Rbd. 4 pC. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan. 96 1/2 a 9. Norske Laan til 6 pC. 104 ½ a 105. Dito dito til 4 pC. 98. en 3 pC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 58 a 58 1/2. Norske Specie en sedler 154 a 1541. Svenske Sedler 3 Mk. 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigs geld.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Kjøbenhavn, den 28de December. Tirsdagen den 1ste Januar 1828 er Ordensdag for Ridderne, Fle af Elephanten.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Meddeelt.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Generalkrigscommissair og Dr. Med. Reergaard har i fine trykte Anmærkninger til Jndberetningen af den 1827 allernaadigst anordnede Commission til at undersøge det Kgl. Frederiksborgske Stutter P. 25 i en Note blandt andet yttret følgende: Den Stuttericommissair der ved Præmieuddeelingen mere tager Hensyn paa Personen end paa dennes Hest, tydeligen lægger et uvilligt Sindelag mod hiin for Dagen: scandaliserer sig selv og Forretningen, burde neppe tilstedes Adgang til et saa vigtigt offentligt Hverv. Uagtet det ikke var at formode, at Forfatteren af disse Anmærkninger havde sigtet til nogen af de Kongelige Danske Stuttericommissairer, fandt Direktionen for Stutterivæsenet og Veterinairskolen sig dog foranlediget til, for at forekomme alle vrange Domme, giennem det Kongelige Danske Cancellie at affordre Ge da neralkrigscommissair Neergaard en nærmere bestemt og aldeles utbetydig Forklaring. Om han vidste at opgive Tilfælde, hvor nogen Dansk Stutteri=Commissair skulde have gjort sig skyldig i saadan eller lignende utilbørlig Adfærd, 1) Disse Efterretninger stemme ille overeens med den, som ere komne directe til Europa.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Det Kongelige Danske Cancellie lod derpaa Generalkrigscommissair Doctor medieme Neergaard giennem Kiøbenhavns Magistrat affordre en saadan Forklaring, som fra velbemeldte Collegium igien blev Direktionen tilstillet. Heri erklærer Generalkrigscommissair Neergaard sig blandt andet saaledes:Jeg har i mit Skrift ikke hentydet paa noget Tilfælde, hvori en Stuttericommissair maatte have gjort sig skyldig i utilbørlig Adfærd, end mindre gjort nogensomhelst directe Beskyldning.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Landhuusholdningsselskabet. Onsdagen den 2den Januar 1828, om Eftermiddagen Kl. 5, holder Selskabet et Möde, hvori foretages det endelige Valg paa en Præsident, og derefter adskillige indkomne Sager.
Berlingske Tidende, 1827-12-28
Kiøbenhavns Torvepriser, den 28de December 1827. Rug, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 7 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Bog, Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Ærter, Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Grønsaltet Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pundet 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen 2 Mk. 8 s. a 2 Mk. 12 s. Børgeligst bekjendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner, at min gode Kone, Maren Bierregaard, født Thausgaard, døde den 23de December d. A., i en Alder af 52 Aar og 5 Maaneder, efter 21 1/2 Aars kiærlig Ægteskab. Hun var Moder til 8 Børn, hvoraf 2de modtaget hende i i Evigheden; Jeg, tilligemed de 6 Efterlevende, føler med dyb Smerte Savner af en inderlig elsket Ægtefælle og Moder. Lidøe, den 24de December 1827. J. Bierregaard.