JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Jtalien den 11te Julii. Greven af Province har fra Werona skrevet følgende Brev til Paven, og den 8de ladet det overlevere ved den spanske Gesandt, Ridder Azzara: "Helligste Fader, Rørt af den inderligste Smerte, giør jeg Deres Hillighed, min høiste rede Herre og Brodersøns, Kong Ludvig Vildes Død bekiendt. Han maatte den 8de Junii ligge under Byrden af de mange Trængsler, som han uophørlig har udstaaet af sin høie Faders Mordere. Da jeg, ved dette Dødsfald er bleven den Allerchristeligste Konge, saa føler jeg alle de forpligtelser, som en saa skiøn Titel paalægger mig; og min først Omhu skal gaae ud paa, at bringe den Romersk Chatolske Apostoliske Religion i den største Antagelse i mit Kongerige. Deres Hellighed kiender for lang Tid siden min ærefrygts fulde Tænkemaade mod Deres Person, og min hengivenhed for den hellige Stoel. De skulle bestandig finde begge Dele foreenede i Kirkens ældste Søn. Jeg beder Dem om Deres apstoliske Velsignelse, og er Deres Helligheds meget hengivne Søn. Ludwig.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Man forsikrer, at Greve af Provence skal, med det forste, forlade Verono, for at nærme sig de franske Grændser. Bemeldte Greves Gemalinde, som opholder sig i Turin, har paaa den høitideligste Maade, faaet af det derværende Hof, Lykønsknings=Complimenter, angaaende Hs. Gemahls Erlangelse af den franske Trone, under Navn af Ludvig VIII. Til Greven af Provente selv har Kongen af af Sardinien sendt en høitidelig Deputation, for at ønske ham Lykke til den franske Trone. – J Cagliari, Hovedstaden paa Sardinien, hersker stor Urolighed, og Jndbyggerne my de hinanden indbyrdes. - Regieringen i Genua skal have opfordret alle sine Jndbyggere til at gribe til Vaaben, til Forsvar for deres Fædreneland mod alle Voldsomheder.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
30000 Geværer skulle allerede være uddeelte blant Genueser ne. Blandt Indbygherne paa det genuesiske Gebeet hersker nu megen Misfornøielse. De paastaae, at man behandler det, som et erobret, og ikke som et neutralt Land. J Va do vaier nu bestandig det østerrigske Flag, istedet for det Genuesiske, som vaiede sammesteds, medens Stedet endnu var besat af de Franske. Havnen sammesteds er allerede opfyldt med Kapere, som føre østerrisk sardinisk Flagge, og allerede have borttaget mange Skibe. - Kirkestatens Finandser ere nu i en meget slet Tilstand. Papiiepengene tabe 12 pro Cento. Ved en gjort Ballance har man funder en Formerelse i Nationalgielden af 8 Millioner Skudi. For at ophielpe igien Finandserne, og undgaae en National-Banqueret, er der gjort det Forslag, at ophæve nogle Klostere, at sælge det overflødige Sølv i Kirkerne, og indføre flere Afgivter.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Ogsaa Hoffet i Neapel har anlagt Sorg paa 4 Uger for Ludvig 16des afdøde Søn. - Marquis Citto Præsident i det Kongel. Conseil i Neapel, har, da han fyldte sit 100de Aar, faaet, efter Ansøgning, sin Afskeed.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Turin, den 11te Julii. De Franske have allerede, som det heder, forladt foruden Oneglia og Ormea, Albenga og Garesio og efterladt Østerrigerne 38 Artilleriestykker. General Kellerman trækker alle Tropper sammen til Colde Tenda. Den 7de hujus have Østerrigerne besat Alafsio, og den 8de Loano.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Livorno, den 13de Julii. Den franske Flaade har, efterat den havde ladet sig see i vore Vande, taget sit Løb mod Corfica. Begge de engelske Fregatter, som bleve forfulgte af den ere undvigte, og indløbne til St. Fiormzo, hvor de underrettede AdmiralHotham om Fiendens Nærmelse. Denne er den 7de gaaet til Seilsmed sin Flaade, som bestod af 23 Linieskibe 9 Fregatter og 1 Kutter, for at opsøge den fiendtlige Eskadre.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Efter en hertil ankommen Skippers Beretning, vare begge Avantgarderne hinanden saa nær, at de vare i Begreb med at slaaes. Man vil og allerede have hørt en Canonade; men Havet var meget stormende, saa at det maaskee den Dag endnu ikke er kommet til nogen ordentlig Fægtning. - J Dag er med et Skib, som i 2 Dage har været underveis fra Toulon hertil, indløbet den Efterretning, at den franske Flaade befandt sig igien den 11te ved de hieriske Øer. Benævnte Skib traf i Gaar Morges den engelske Flaade, 33 Skibe stærk, ikke langt fra Havbugten af St. Juan. En stærk Visten ind forhindrede den fra at styre Coursen mod den franske Flaade.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Paris, den 20de Julii. Man har hidtil ingen videre officiel Beretning om Emgranternes Landgang. Repræsentanten Tallien er vel i Forgaars kommen tilbage fra Bretagne; men, i Henseende til de Efterretninger, som han har medbragt, hersker en dyb Stiltienhed. Saa meget er vist, at Emigranterne have bemægtiget sig Øen St. Marcou, og anlagt sammesteds er Forskandsning. De forvente og Understøttelse i Calvados Departementet, have opstukket et hvidt Flag, og over paa Stangen gjort fast et Brød, som man tydelig kan see fra Kysterne. Tallien er igjen afreist med nye Jnstruxer til den vestlige Armee. Daglig marchere nu ogsaa Tropper igiennem Paris mod Chelling. – J Chierbourg ere efter Sikkerhedscommissionens Ordre, alle Beslægtede af de Emigrerte blevne arresterte af Forsigtighed. Adskillige andre Districter, til hvilk Sikkerhedscommissionen havde sendt den samme Ordre, have sendt den tilbage, med den Erklæring, at man ikke kunde fornærme nogen Borgers Frihed, naar han ikke Forveien var bleven overbeviist om nogen Forbrydelse. Man har vel, siden i Gaar, udspredt det Rygte, at de landede Emigrantere ere afseilede til Engeland, men dette er endnu ikke bleven bekræftet. Vist er det, at Engeland nu bloqueret vore fornemste nordlige Havne, og afskiære dem til Søes al Tilførsel af Levnetsmidler. J Chierbourg, Havre, Grandville, St. Valery, Dieppe og St. Malo seer man næsten daglig under Forternes Kanoner engelske Krigskibe, som true med en Landgang. Paa Masterne af disse Skibe ere satte uhyre store Brød, hvorved Engelænderne give tilkiende, at de ville giøre en Ende paa den hos os herskende Mangel. - Fra Port Soldler skrives under 9de hujus følgende: "Vi have her den hele Nat været under Vaaben. Man har arresteret mange Mennesker, som man havde mistænkte for, at ville stikke Krudtmagasinet i St. Malo Brand, og anlægge Jld i mange Qvarterer. Ved Hielp af denne Jldebrand vilde man begunstige de Emigrertes Landgang - Andre Breve melde, at alle Borgerne i St. Malo ere bevæbn de, og at de offentlige Autoriteter ere erklærede for permanente. I Gaar gik her det Rygte, at St Malo var bleven indtaget af Engelænderne og de Emi grette; men dette synes at være ugrundet.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Af en anden Skrivelse fra Paris, den 20de Julii. At den største Deel af Nationen vil den republikanske Forfatning er afgjort, men kommer det nogensinde dertil, at den skulde vælge mellem Jacobinerne og en Konge, saa skal den langt hellere kaste sig i Armene paa den sidste end paa de først; saa afskyelige ere nu disse Blovkarle og Terrocister. T. Velfærdscommissionen komme nu daglig Courerer fra Bretagne, men intet af deres Depecher bliver bekiendtgjort. Den 12te hujus var den Armee, som General Hoche havde forsamlet tæt ved Auray 23000 Mand stærk. - Det Røgte, at bemeldte General har ved Auray, lidt et betyde Forliis, og at et Carabiner= og Infanterie=Regimentet Baszigny var gaaet over til de Emigrerte behøver Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Paa de engelske Krigskibe, som krydse for vore nordlige Havne, befinder sig meget franske Mandskab. Fiskerne, som de anholde, blive vel behandlede. Man lover dem alle Slags Belønninger, naar de ville erklære sig for Royalisterne. - Fra St. Malo meldes følgende: "Tvende brave Kanonerere have opdaget en Sammensværgelse, efter hvilken vor Stad skulde overleveres i Engelændernes og Emigranternes Hænder. Engelænderne krydse endnu bestandig paa Høiden af vor Havn. Chouans besindesig 1/2 til 1 Miil herfra. De ere paa adskillige Steder blevne drevne tilbage. J Forgaars ankom her en Bataillon fra Renne. Vi vente endnu flere Tropper, og behøve dem og, for at holde Aristokraterne og de Emigrerte i Tømme." - Grev Licker som for nogen Tid siden ankom hert, har opnaaet sin Hensigt. Confiscationen af alle hans Faders, Marskal von Luckners Eiendomme i Frankrige, er bleven ophævet, og Godserne tilkiendt Sønnen.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Basel, den 22de Julii. Den preussiske Statsminister, Friherre von Hardenberg, ventes nu daglig hertil over Carleruhe. Han skal strax igien begynde Underhandlinger med den franske Minister. Hr. Barthelem, for som man forsikrer, at bane Veien til Fred imellem det hele tydske Rige og Frankrige. Foreløbende skal han søge at at udvirke en Vaabenstilstand, eller dog i det mindste saa meget, at standse Krigens Ødelæggelser. Prinds Ludvig Rohans Corps skal komme under Prindsen af Condes Commando, men dog hverken blive ham afstaaet eller solgt. Prindsen af Conde lader oprette 7 nye Jnfanterie og 8 Cavallerie-Regimenter. - Fra Jtalien, det sydlige Frankrige, og Rhinegnene, komme mange franske Diserteurer til Prindsen af Condels Armee. Den 17de kom paa en gang 60 Deserteurer, hvilke forsikrede, at flere skulde følge efter dem fra Hunningen over Basel. De ankomne Officerer, tage Tieneste som Gemene. - Ogsaa Marquis von Bouille skal med det første ankomme til Prindsen af Conde. - Ved de indvortes Uroligheder, som hidtil have hersker i Grufere de rigeste Jndbyggere udvandrede derfra. Man regner deres Antal for 6000, hvilket næsten er 1/4 Deel af den der værende Folkemængde. Den dyre Tid, som hersker i Gens, Mangel paa Fortieneste og Regieringens Udgivter, som aarlig beløbe sig til over 1/2 Million Gylden, formerer den offentlige Elendighed.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Wien, den 22de Julii. Erkehertug Joseph er nu bleven udnævnt til Locum tenens af Ungern; en Charge, som i Maria Ther sig Tider og tidligere, naar ingen Palatinus var, existerte. - Man troer nu, at Freden imellem Tydskland og Frankrige, er langt nærmere, end man i Begyndelsen troede. – I Gaar komen Coureer hertil fra Armeen ved Rhinen, hvilken skal have medbragt den Efterretning, at de Franske havde forlangt at General Tal fat, en Vaabenstilstand, som for det førster bleven dem nægtet. - Fra Semlin meldes under 9de hujus følgende: "Oprørerne have nu begivet sig bort fra Be grad. Storsultanen har givet Ordre til at udrydde dem alle, og udsadt en Belønning af 2 Ducater for hver Oprørers Hoved, og 4 Ducater for enhver Oprører, som man opbringen levende. Jndbyggerne i Servien indbringe dagligen en Mængde Hoveder og Fanger til Belgrad, og faae den udlovide Belønning. Fangerne blive gealte. – J Constantinovil selv skal en Giæring være nær ved at bryde ud, hvor til dyr Tid og Janitskarernes nye Indretning, af hvilke allerede nogle regulerte Regimenter ere oprettede, skal have givet Anledning; men Hovedmændene for de Urolige, skulle være blevne arresterte.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
London, den 24de Julii. De sidste Sepecher, som vor Regiering har faaet fra Quiberon=Bay, ere af 18de hujus, og melde: at der imellem Republikanerne og Emigranterne er forefaldet en nye Træfning. hvori de sidste igjen have været ulykkelige, og mistet 600 Døde, hvoriblant vare 50 Officerer. Emigranterne skulle have seet sig nødte til at gaae om Bord igien. - Privatbreve fra samme Egn bekræfte denne bedrøvelige Efterretning. -
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Lord Moira har i nogle Dage været i London, og man formodede endog, at han skulde resignere Commanden over den franske Expedition; men efterat han havde havt en Conference med Hr. Pitt, er han igien vendt tilbage til Southampton. - Da den franske Regiering har indført et regelmæssigt, endskiønt ikke endnu offentlig bekræftet System, til Fangernes Udvexling; saa er nu desaarsag Communicationen imellem Dover og Calais bleven aabnet. - Det er nu vist, at det hollandske Gouvernement, paa det gode Haabs Forbierg, har erklæret sig for Arvestatholderens Jnteresse. De hollandsk ostindiske Skibe blive anholdte sammesteds, og maa hverken seile til Europa, eller have det ringeste Samqvem med de Franske. - J Duncenere lykkelig ankomne 3 ostindiske Skibe fra Bombay, 7 fra Bengalen, 3 fra Madrat- og 12 fra China; desuden Poulskibet Harriet fra Bengalen, og 3 engelske Hvalfangere fra Kysterne af Peru, tilligemed et Transportskib fra Botanybey. - Saavidt det lader sig slutte af all=Omstændigheder, have de engelske Admiraler og Officerer opgivet Haabet og at sætte igiennem med Expedition mod Orient og Belle Js e. Nogle Emigrantere smigre sig her med der Haab, og ville have hemmelige Efterretninger om en Plan, som Conventen skal have taget, at udraabe den sidste ulykkelige Konge af Frankrigs Datter, som skulde blive udbyttet af Østerrige for nogle Convents=Commissarier, til Dronning og anordne hende i hendes Levetidet Regentskab. Det er egentlig ved et Uefald fra Fortet Penthiewre, at Emigranterne ere blevne slagne tilbage. De vilde bestorme en fransk Leir, havde og i Begyndelsen Lykke; men et af Republikanerne aabnet Batterie tvang dem til at trække dem tilbage med stort Forliis. C. Sk. J dette Øieblik indløb den Efterretning, at Emigranterne have ind nu ikke forladt Halvøen Quideron selv men at der den 18de var ankommen en Forstærkning fra Engeland. Emigrander nes Antal beløber sig nu sammesteds til 12000 Mand ogde troe, at kunne holde sig der. Belle=Jsle er bloqueret; og den franske General Hoche staaer med 16000, Republikansre mod Emigranterne. Admiral Cornmallis's Eskadre er stødt til Lord Bridports Flaade, som endnu bloquerer Havnen for Orient.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Berlin, den 25de Julii. Staden Thorn er nu bleven lagt til Provindsen Sydpreussen, og skal herefter ikke alleneste blive Sædet for en Syd preussisk Regiering, men der hidtil værende Kammer i Plock, skal ogsaa blive forflyttet derhen.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Haag, den 25de Julii. Auctionen over Arvestatholderens Eiendomme er nu bleven udsat i 6 Uger. Man tilskriver dette en engelsk Courer, som forrige Tirsdag skal være ankommen her, og har medbragt denne Erklæring, at dersom man solgte Arvestatholderens Eiendomme, vilde Engeland see sig nødt til, at brug Repressalier paa enhver særskildt Hollands Eiendom. - Forden franske Sambre og Maas=Armee ere den 14de hujusSkibsbroer bragte igiennem Aachen, og alting synes at forkynde en nær forestaaende Overgang af de Franske over Rhinen.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Kiøbenhavn, den 3die August. Under 31te f. M. har det behaget Hans Majestæt allernaadigst at udnævne Commandanterne i Kiøbenhavn og Rendsborg Fæstninger, General Baron v. Gersdorff og General Greve v. Moltke, til Gouverneurer af bemeldte Fæstninger: saa og Chefen for Kronprindsens Regiment, Generalmajor v. Leth, til Commandant over Kiøbenhavns Fæstning.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Den 20de Maji d. A. er Amtsforvalteren i den vestre Deel af Amtet Haderslev, Georg Adolph Johnsen, allernaadigst bleven udnævnt til Amtsforvalter i Landskabet Femmern; Landskriveren paa Pelworm, Justitsraad Nicolaus Bre ding, til Landskriver i den vestre Deel af Landskabet Eidersted, og Voluntairen ved Rentekammeret, Candidatus Juris, Henrich Mathiesen, til Landskriver paa Pelworm og den dertil hørende Halligen; den 5te Junii har Hs. Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Oppebørselt getienten, Huus og Herredsfoged i det Gücksborgske District, Kammerraad Henrich Clausen, til Amtsskriver i Trittan, og i hans Sted udnævnt Herredsfogden i Uggel Herred, Amtet Flensborg, Cæsar Frederich Ernst Bloch, og Amtssecretairen Nicolaus Boye i Flensborg, til Herredsfoged i Uggel Herred; Copilsten i det Kongel. Rentekammer, Hans Peur Lorenz n, udnævnt til Huusfoged i Amtet Segeberg, og Sognefoged i Segeberg, Leetzen og Bornhoved; og under 1ste Junii er Sognefogden i Krempdorf og Borsfleth, Andreas Jngversen, tillige udnævnt til Sognefoged i Grevenkop, Sy deran og Hohenfelde i Amtet Stemberg.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
I Dag lagde Briggen den flyvende Fisk under Capit. Lieutenant Kofords og Kutteren forsvar Under Lieutenant Billes Commando ud paa Reden, hver paa 18 Kanoner.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Fra den 1ste hujus til i Dag ere indkomne og udgaaede: Capit. H. Henrichsen fra Mallaga med Brændeviin, Frugter og Stykgods; Capit. C. Sammelsen junior fra Havre de Grace med Steenkul og Rom; Capit. H. P. Kiein og P. Gardner fra Bordeaux med Viin og Eddike; Capit. C. Hansen fra Jsland med Kiød, Uldengods, Talg, Skind og Svovel; Capit. K. C. Johansen til Barcellona og H. Brandt til Frankrige med Hvede; Capit. C. Schulz fra Ostindien, med ostindiske Vare for det asiatiske Compagnies Regning. Danske og norske Specier=Bank. I Følge tagen Beslutning af Repræsentanterne for den Danske og Norske Species-Banke, bekiendtgjøres herved : at til 11 Decbr. Termin næstkommende skeer nyt Indskud i bemeldte Species-Banke med 10 pro Cento eller 40 Rdlr. Species pr. Actie. Om Maaden, hvorledes Betalingen erlægges, vil det Fornödne henimod Terminen nærmere vorde tilkiendegivet.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Directionen for den Danske og Norske Species-Banke den 4 August 1795. Frichsen. Larssen. Cramer. Malling. Wendt. Vacance, Sogn kaldet for Østre og Vestre Porsgrund i Aggershuus Stift, 200 Rdlr. Berom Therm. Vinden. 27 Julii. 27. 11 6 15 3/4 Varme. N. O. 29 - - 8 2 o 17 - - N. V. 30 - - 28 1816 - - S. V. 1 August. 28 a 9 16 1/2 - - N. 2 - - 28 - 4 17 1/2 - - S. S. V.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
AVETiSSEMENTS. Ja Jnterressentere i den borgerlige og civile Stends Liig og Enke Under øttelsee=Casse ere blevne enige om, at nedsætte Antallet af Jnter ssenterne til 625, imod at betale 8 sk. til hvert Liig og 2 s. Qvartaliter til hver blivende Enke, samt 12 s. Quartaliter til Cassen, hvorefter nydes, naar Dødt fild skeer, 50 Rdlr. til hver Jnteressents Begravelse og 50 Rdlr. aarlig Understøttelse til hver blivende Enke; saa følger heraf, at de endnu havende vacante Nummere ere ubetydelige, især da Antallet af Jnteressenterne daglig voxer.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Jeg skulle derfore ikke undlade at bekiendtgiøre: at de som maatte have Lyst til at indlemmes i denne særdeles fordeelagtige Stiftelse, jo før jo heller ville behage at melde dem hos mig (isæe de Udenbyes som allerede have anmeldt sig) med de fornødne Sundheds= og Døbe=Attester. Desuden tiener: at Enhver, der har Oppebørseler ved Cassen, har stillet sikker, Caution, som og at Selskabet har sit Folie i Banquen. Chr. Cramer, Selskabets Bogholder, boende i storet. Helliggieststrædet Nr. 152.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Den 26de d. M. har det behaget Gud efter 3 Aars Bryst svaghed, og tilsidst 1 Aars Sengeleie, ved Døden af bortkalde min elskværdige Kone, Maren Thorøe fød Mølmark, i sit Alders 40 Aar; hvilket for mig og eeneste Datter, saa sørgelige Dødefald jeg herved har den Ære at bekiendtgiøre fraværende Slægt og Venner. Nachschou, den 28de Julii 1795. J. Thorøe, Told- og Consumtions=Casserer.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Fra den 27de Julii til 1ste Aug. 1795 have Asseurance=Prei mierne for al Fare paa Danske, Norske og Holsteenske Skibe og sammes Ladninger, ved det Kongelige octroyerede Søe=Asseurance-Compagnie i Kiøbenhavn været saaledes: som følger, naar ellers særdeles Omstændigheder ikke have foraarsaget andre Bestemmelser: Casque. Ladning. Paa Paa Procent. Procent.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Fra Kiøbenhavn til Christiansand = =- dito til Bergen = = = = 1 1 - dito til Tronhiem = = = 11 3/4 og 2 1/4 - dito til Amsterdam = = = =- dito til St. Petersborg = = = 1 1/2 - Kønigsberg til Kiøbenhavn = = 1 1/2 - Christiansund til dito = = = 2 - Hamborg til dito = = = = =- Brest til dito =- Bordeaux til dito - Bengalen til dito =- St. Croix til dito - St. Thomas til Altona =- Bergen til Elbingen - dito til forunna = =- Bordeaux til Bergen =- Tronhiem til Hamborg = = 2 - Christiansund til Barcellona = = 6 - Hamborg til Cadix - dito til Barcellona = =- Barcellona til Bremen = =- Sette til Hamborg .
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Fra Trykken er nu færdig, Friderik Sneedorffs samlede U Skrifters Trediedeels første Bind, indeholdende Forelæsninger over de vigtigste Statsrevolutioner i de tre sidste Aarhundreder, og leveres til Subskribenterne for Rdlr. paa Tryk og for 1 Rdlr. 32 s. paa Skrivpapiir hos Agent Gyldenda i Klareboderne No. 9.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
En unserm Verlage find følgende neue Bücher herausgekommen: 1) Versuch einer Geschichte Christians des Fünsten, von Riegels, aus dem Danischen, 2 Rthlr. 2) Eggers Denk, murdigketten der franzosischen Revolution, vorzüglich in Rück. sicht auf Staatsrecht und Politik, 2ter Band, 1 Rthlr. 64 3) Viborgs Sammlung von Abhandlungen for Thierartte undOeconomen, 1ster Band, aus dem Danischen mit Kupsern, 80 s. 4) Tentamen Historie Medice auctore, Sal. Theoph. de Meza, Pars 1 ma & 2de, 1 Rbdlr. 48 s. Proft, Sohn & Comp.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
auf der Børse No. 11, 12, 13. Lolgende neue Bücher sin zu finden bey Proft, Sohn & Comp.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
2) auf der Børse No. 11. 12 und 13: 1) Authentische Aften stukke als Beitrage zur Statistick der danischen Staaten, 1 Rdlr. 32 s. 2) Sendschreben des alten Weltbürgers Sprach anFrankreichs Nationalconvent, 72 s. 3) Wielands Geschichte des weisen Danischmend und der drey Kalender, 1 Rther 16 sk. 4) Politische Lage und Staatsinteresse des Kønigsreichs Preussen, 32 s. 5) Staatenverhaltnisse und Regieringsformen ein Lesebuch for Fürsten und Unterthanen, 72 s. 6) Caupd'oeis, politique for Pavenir de la France pr. Dumourier, 64 s.; das selbe Deutsch, 56 s. Tundhedsraad No. 8 af Prof. Tode, indeholder: TaarneSspires Unytte og Skadelighed; en spiselig Sadel; Tændernes Reengjørelse; den begravne og igien udgravne lille Hue; om brede Gader; Filen; en herlig Fodlæge; et Ord om Nicolai Menighed; Nyheder. Det er at faae for 4 s. ligesom de 7 foregaaende for 28 s. paa Børsen Nr. 3. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Fra Pressen er udkommet: Andet forøgede og forbedrede Oplag 2 af Skoleholder M. Hallagers Læse=Øvelse=Bog, hvoraf Børn kunne lære at kiende alle Slags latinske og danske Bogstaver, samt tillige at læse tydelig og forstaaelig, indeholdende adskillige Materier til deres Forstands Oplysning og Hierters Dannelse, og nu, hvad den geographiske Deel angaaer, ganske omarbeidet, saa den kan være en nyttig og brugbar Haandbog for Ungdommen i denne uundværlige Videnskab. Skiønt Bogen ved saadanne Forbedringer er bleven et halv Ark større, sælges den dog til sædvanlig Priis 12 s., indbunden 16 s., hos Boghandler Buch, boende paa Hiørnet af Frederichsborggaden og NørreVold No. 89.
Berlingske Tidende, 1795-08-03
Følgende nye Skrivter faaes for vedtegnede Priser hos Bog i handler A. Soldin i Myntergaden No. 57. Haandbog over almeennyttig Naturkundskab, saavel til daglig Brug for Kundskabselskere som for Ungdomslærere; af 20 Aars Læsning sammendraget af Dr. F. Erkard, Kongelig Bibliothek Secretair og Medlem af det norske Videnskabers Selskab, første Deel, Mineral- og Væxtriget, med Kobbere som tildeels ere tegnede efter malede Originaler paa det Kongelige Bibliothek, 6 Mk. og med illuminerede Kobbere 8 Mk. Professor J. Beckmans Varemagazin eller Jndledning til Kundskaben om de fornemste udenlandske Vare, 1 - 3 Hefte, 84 s. Øresunds Toldrulle tilligemed Bestemmelsen af andre Udgivter ved Farten igjennem Sundet, samt Udtog af de Tractater, som desangaaende ere blevne sluttede imellem Danmark og andre europæiske Magter, 36 s. Den magiske Spille og Kortkunst=Bog, eller de falske Spilleres Kunster og Vendinger i Spil, til Advarsel for dem, som derved kunde bedrages, og en Deel Kortkunster til Forlystelse i Selskaber med et Tillæg og Rimeligheden til at vinde i Tallotteriet, og en kortUnderretning om nogle Taskenspillerkunster, Trykp. 28 s., Skrivp. 36 s.