Berlingske Tidende, 1836-01-02
Sagen angaaende det Forsamlingen til Betænkning forelagte Udkast til en Forordning angaaende Criminalvæsenet paa Jsland*) blev foretagen. Committeens Referent, Stiftamtmand Krieger oplæste Committeens Betænkning, hvorpaa Sagen blev første Gang discuteret, og den endelige Behandling, ansat til Mandagen den 20de December. Farver Svane forelæste et Andragende fra Endeel af Jndvaanerne i Frederikssund, som gik ud paa 1) at der *) See denne Tidende Nr. 6, Side 57. til Straatagenes Nedlæggelse maatte forundes dem, foruden den i Fdn. af 6 April 1832 fastsatte Tid, endnu en Frist af 10 Aar; og 2) at den høist trykkende Forhøielse i Brandcontingentet maatte bortfalde. Den Kongelige Commissarius gjorde i denne Anledning opmærksom paa, at den nævnte Forordnings §. 4 har bemyndiget det Kongelige Danske Cancelli til at bevilge Udsættelse med Straatages Bortskaffelse i 10 Aar. Da nu Andragerne, saavidt vides, ikke have søgt om denne Udsættelse, og da derhos savnes saavel Bygnings-Commissionens som Byfogdens Erklæring over Sagen, saa egnede Andragendet sig, hvad den første Punkt i samme angaaer, formeentlig ikke til at tages i Betragtning af Provindsialstænderne. Forsaavidt der er ansøgt om Fritagelse for den Forhøielse af Brandcontingent, som Vedkommende have at udrede, indtil Straatagene ere bortskaffede, bemærkede Commissarius, at denne Forhøielse i Contingentetet vel tildeels er bleven fastsat, for derved at anspore Eierne til at belægge deres Bygninger med Steentage, men at den derhos i sig selv kun kan betragtes som et billigt Vederlag for den forøgede Fare, hvori Brandforsikkringens Jnteressenter svæve formedelst de endnu i Kjøbstæderne existerende Straatage. Commissarius gjorde derhos opmærksom paa det store Tab, som Brand forsikkringer i forrige Aar havde lidt, netop formedelst deslige Tage, ved Branden i Hillerød Kjøbstad, og oplyste fremdeles, at det forhøiede Contingent, forsaavidt Straatagene derpaa have Jndflydelse, ikkun udgjør det samme Beløb, som det almindelige Brandcontingent inden Aaret 1831, eller 20 Skilling af hvert forsikkret 100 Rbdlr., hvilket ikke kan siges at være nogen synderlig Byrde. Ved Afstemningen blev dette Andragende eenstemmigen afviist. Forligelsescommissair Thomsen gjorde Forsamlingen bekjendt med Jndholdet af et ham tilstillet Andragende fra 15 Møllere om Beskyttelse imod Udfærdigelsen af Bevillinger til Opførelse af flere Møller i hans Valgdistrict og dettes Omegn. Han anbefalede dette Andragende, idet han erklærede sig overbeviist, om, at det vilde blive til stort Tab for de nuværende Møllere, om flere Møller i denne Egn skulde blive opførte, uden at det vilde blive til Gavn for de Speculanter, som maatte befatte sig med at opføre deslige nye Møller, hvorhos han tillige bemærkede, at det er at formode, at Sædegaardseierne, efter Hoveriets Afskaffelse, ville finde sig foranledigede til at opføre flere Hestemøller, hvorved de nuværende Møller ville tabe Endeel af deres Næring. To af Forsamlingens Medlemmer, af hvilke den Ene tidligere havde været og den Anden endnu er Møllecier, udtalte sig imod en Committees Nedsættelse i denne Anledning, da de fandt Møllerne tilstrækkeligt betryggede ved den bestaaende Lovgivning, og da Sporgsmaalet derefter blev stillet under Afstemning, blev det, med 53 Stemmer imod 1, afviist.