JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-09
Kjøbenhavns Børs d. 8 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 74 a 74 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2den Februari 1820) 97 a 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 122 1/2 Rbdlr. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedl. 12 1/4 a 12 1/2. Svenske Sedler 69 s. - Disconto 6 pC. Anmærkninger til Regnskabet for Bombebøssens 9de Qvartal, indført i Skilderiets No. 10, d. A. Renterne til 11te December sidstleden af de Bombebøssen tilhørende 1500 Rbdlr. i Deposito casse=Obligationer, 393 Rbdlr. 39 1/2 s. i Kongl. Obligat. og 2200 Rbd. af Banklaanet, er anført at være 41 Rbdlr. 36 tz. Sølv, men maa rettes derhen, at Renten var 55 Rbdlr. Sølv, af disse udbetaltes til Banken i Depositopenge 3 Rbd. 60 s. Sølv, saa at til Jndtægt for Bombebøssen, blev de anførte 51 Rbd. 36 s. Sølv. Endvidere er det under Bombebøssens Status Anmærkede: (Ovenstaaende Obligationer ere alle i Bankens Forvaring.) kun at anvende paa No. 1, 2 og 3. thi Obligationen for No. 4, eller Hofraad Meyers Legat, er endnu ikke kommen Bestyrerne for Bombe bøssen i Hænde, og kan følgelig ei heller af dem være deponeret i Banken. P. N. Sølling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-09
Bekjendtgjørelse. Nogle honnette Folks Pigebørn kunne antages til Underviisning i alle Fruentimmer Haandarbeider, saasom Brodering, Pynt, Blomster, Skrædersyening med mere, saavel frit som for Betaling. Man behage at melde sig ved Gammelstrand Nr. 168, anden Sal til Høire, fra Kl. 9 til 1 om Formiddagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-09
Rettelser. J forrige Aargang, No. 102, P. 1619, Liin. 29, No. 104, P. 1654, Lin. 11 nedenfra, og P. 1655, Lin. 14, for Philde læs, Pile J nærværende Aarg. No. 7, P. 102, Lin. 18, for, Prometheus, læs, Proteus. No. 9, P. 136, L. 9, for parler uden de læs, parler med de – No. 10, P. 163, Lin. 4 nedenfra, for opera, læs, opera. – No. 11, P. 173. Lin. 20, for, men begyndte at blive sygelige læs, men det begyndte at blive sygeligt Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Nyeste Skilderie af K. øben havn. maa 800 ROORoNittende Aargang. No. 13. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Februari 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Den danske Skueplads. (Fortsættelse; see forn. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Foruden de forhen nævnte oversatte Operaer fik man ogsaa en Original, Holger Danske, af den da kun 25 Aar gamle Digter, J. Baggesen, med Musik af den da 26 Aar gamle Componist F. L. C. Kunzen, hvortil Æmnet var taget af Wielands Oberon. Fra den lyriske Side betragtet hører denne Opera nok til det Skjønneste, vor Literatur ejer, og Kunzens Musik bidrog ikke lidet til at den gjorde Lykke paa Skuepladsen. Men allerede da herskede Partieaand i Camenernes Lund, og hvad man tyve Aar derefter ansaae for det første Særkiende paa sand Poesie, det fordømte Mange den Gang som Unatur. Man var saa indtaget mod Tryllerie, Frerie og Spøgelsesvæsenet, at dette næsten allerede var nok til at fælde et Stykke. Ligesom man siden ikke syntes at kunne faae det overnaturligt og usandsynligt nok, saaledes skulde, efter et stort Parties Mening, i de Dage, Alting være saa naturligt og sandsynligt som mueligt. Det var, som det hedder hos Schiller: Man stehet bey uns nu Parrer, Kommerzienrähte, Fahndriche, Sekretairs oder HusarenmajorsDen offentlige Smag viste sig tydeligst i Heibergs Parodie: Holger Tydske, som fulgte Holger Danske i Hælene. J Fortalen til denne Parodie hedder det: "Det, som jeg fordrer af en Opera er, at den skal bringes Naturen saa nær som mueligt, og at, fremfor alle Ting, overnaturlige Hændelser, Hexerie, Fee=Historier og det hele Silphe-Væsen skulde reent forjages fra Skuepladsen, i Betragtning af den farlige Jndflydelse, slige Urimeligheder har paa vores Smag, og paa endnu vigtigere Ting end Smagen." Her kunde man billigen spørge med Schiller: Aber, ig bitte dich Freund, was kan denne dieser Misere. Grofes begegnen, was kann groses denn durch ste geschehn. og Svaret bliver: Was, Sie machen Kabale, ste leyhen auf Pander, sie stecken Silberne Løffel ein, wagen den Pranger und mehr. Det høiere Drama gjorde ingen Lykke. Pram fremkom med sine metrisk bearbeidede Skuespil: Damon og Pythias, og Frode og Fingal. Men det gik som der stod i Visen: Alle beglode, Faa kun forstode Digterens Fingal og Frode." Derimod havde siden Heibergs Syngestykke Chinafarerne desto større Tilløb. Der var Alting Natur og Sandhed. Der saae man Toldboden, ja, Brokkensbod og Viinhuset saa lyslevende, at man kunde faae Lyst til at gaae derind og tage sig en Svingom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Det hører imidlertid sikkert til de bedre Stykker af denne Forfatter, og giver endog nu, efter 20 Aars Forløb, temmeligt fuldt Huus. Mindre heldig var Heiberg i at træffe Publicums Smag i Selim og Mirza, der hiemsøgtes af to Parodier paa eengang. Jenum og Maren af Olufsen, og Ole og Sidse af Tode. Det var en Periode, da Digterne selv traadte i Skrankerne mod hverandre, og Parterret saare sjeldent paatog sig, at være deres Forfægtere eller Anklagere. En bedre Modtagelse fandt Jndtoget, især ved sin smukke Musik af Schulz og sine mange Løier. Overordentlig Lykke gjorde De Vonner og Vanner, men det blev kun spillet tre Gange, og derpaa henlagt. Det var unægteligen den modneste Frugt af den Heibergske Muse, og, med nogle Forandringer, kunde det ret godt gives endnu, især da meget af det, der maaskee havde personligt Hensyn den Gang, nu har tabt sin Braad. Dette og Heckinborn ere de Stykker, der befæstede Heibergs Forfatterlykke, som nok neppe nogen dansk Skribent har nydt i større Maal end han Tidsomstændighederne bidroge tildeels hertil. Den Frihedsfølelse, hans Skrifter aandede, paa en Tid, da Frihed og Lighed var Løsenet, den Hvashed, hvormed hans Satire angreb det, som Mængden havde et Nag til, maatte nødvendigen forskaffe ham en stor Popularitet. Men hvor meget man end i nyere Tider har havt at udsætte paa hans Lystspil, give de ham dog, sammenlignede med det, vi siden Holbergs Tid eie i dette Fag, en fortrinlig Plads blandt danske Lystspildigtere, som i de sidste halvfjerdesindstyve Aar vare ligesaa faa, som sædvanligen maadelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Theatrets Bestyrelse havde hidtil været i forskjellige Hænder. Under Kammerherre v. Warnstedt var den uden Tvivl bedst, thi Manden, besad baade Erfaring, Forstand og Jndsigt. Efter hans Bortgang kom den under Greve F. v. Ahlefeldt, som hverken havde hiins Smag eller Jndsigt, men dog sikkerligen den bedste Villie til at fremme Skuepladsens Tarv. Det var ham, der til Almeenhedens Beqvemmelighed, strax ved Tiltrædelsen af sin nye Post, gjorde adskillige Jndretninger, som man endnu høster Gavn af. Han lod bygge to nye Tilgange, under hvilke de, som ville ind til Skuespilhuset enten til Fods eller kjørende, betrygges mod Regn og Slud. Han føiede den siden, skjøndt neppe med Grund igjen ophævede, Foranstaltning, at Billetterne uddeeltes fra to Contoirer, der bleve henlagte paa et beqvem, mere Sted; at de tre store Pladsloger i Fonden bleve forvandlede til sædvanlige Loger; at Gallerie logerne kun bleve afhændede pladsviis, hvorved Ramdohrs Klage, at meenig Mand (som den Gang endnu ikke gik i første Pladsloge og Parquettet) var udelukket fra Skuespilhuset, blev afhjulpet. Det Jndvendige af Huset, som i mange Aar ikke havde været oppudset, men sort og tilrøget, lod han betrække og opmale. Den blændende Belysning, der frembragtes ved gammeldags Lysekroner, lod han forbedre, ved Anbringelsen af en eneste stor, med Skærm forsynet Lysekrone. Endog Lygtebærere bleve antagne, der, mod en ubetydelig Godtgjørelse, lyste de Gaaende hjem i mørke og sludfulde Vinteraftener. Man skulde troe, at saastor Opmærksomhed for Almeenhedens Beqvemmelighed og Fornøielse, der vel i Begyndelsen blev noget paaskjønnet, maatte forskaffe en Theater bestyrer udmærket Yndest; men dette var saa langt fra Tilfældet, at Ahlefeldt endog tildrog sig Mængdens Mishag. Tildeels kunde han maaskee forebygget dette ved større Forsigtighed, som æsthetisk Censor, hvilket Kald han ikke var voxen. Det, som nedsatte ham meget hos de den Gang Toneangivende, var Affairen med det Heibergske Lystspil Hofsorgen. Frygtende for den blotte Titel, sendte han samme med ubrudt Segl tilbage. Den Maade, hvorpaa dets Forfatter siden stillede ham blot i Subskriptionsplanen til sine Skuespil, kunde ikke andet end vise ham fra en ufordeelagtig Side i det skuespilelskende Publicums Øine, baade i Henseende til hans Æsthetik og Logik. Midt i den Glands, som omgav Heiberg, og lod os see i ham Danmarks vigtigste Lystspildigter siden Holbergs Tid, fremtraadte en Ubenævnt med et Stykke, for hvilke de Heibergske maatte staae langt tilbage - Gulddaasen. Det Hemmelighedsslør, hvori Forfatteren havde vidst at indhylle sig; de Gjetterier, dette gav Anledning til, bidroge endnu mere til at spænde Opmærksomheden paa en Digter, der saaledes forstod at more Publicum, som denne. Charactererne vare fordet meste nye, Dialogen flydende, Jntrigen god.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Adskillige Scener, f. Ex. den med de falske Vidner, Bortførelsen &c. ere mesterlige. Femte Act er vel langt fra ikke saa god, som de fire foregaaende, men det Hele gjør dog, godt spillet, en ypperlig Virkning. En Rosing, Gielstrup a. anvendte ogsaa Alt, for ved et mesterligt Spil at hæve det. Det blev spillet utallige Gange, og selv i nyere Tider, endog maadeligen besat, stedse med temmeligt Bifald. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Hvad Recensenten angaaer, da troer jeg, at Jngen vil nægte mig, at han ikke, naar han med Taushed forbigaaer denne Overenstemmelse, viser sig saaledes, som vi med billighed kunne fordre. Et Par Exempler vil jeg her tilføie paa hans skiødesløse og utilgivelige Fremfærd. J Recensionen af Schaldemoses Gram. siger han: "At og hvorfor man f. Ex. skriver facheve, tu acheve, il acheve med, men nous achevons &c. uden accent grave, er ikke noget Ord anført om. Men vil Recensenten behage at læse i omtalte Gram., hvori han nok kun har bladet lidt hist og her, da vil han finde Pag. 7: accent grave sættes overe, naar det lyder aabent, slutter Stavelsen og den følgende er stum parlerent. Heraf kan endogsaa et Barn indsee, hvorfor Man skriver: Jachede med og nous acherons uden accent grave. Endvidere siger Recensenten: "At og hvorfor man skriver nous envoyons, vous envoyet med y, men ils envoient, ils crojent medi er ikke noget Ord anført om. Men hvis han vil læse i omtalte Gram. Pag. 38, da finder han der: "Verber paa over og nyer forandre i Singularis y til 1, ligeledes i 3die Person i Pluralis. Herpaa anføres Exempler, i Analogie med hvilke Recensenten kan lære, at envoyens skrives med 7 og ils envolent med 1. - Altsaa, i Dr. Gottsches theor. Veiledn finder Recensenten ingen Feil (!), men i en anden Gram. derimod Feil, som end ikke existere!! Hvad skal man vel dømme herom, Hvis Recensenten en anden Gang faaer Lyst til at recensere franske Grammatiker, bedes han at forsyne sig med et Par Briller, at han ikke atter skal giøre usandfærdige Beskyldninger. Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage er udkommet: Regnskab over Nationalbankens Jndtægter og Udgivter for Bankaaret fra 1ste August 1820 til 31te Juli 1821, tilligemed vedføiet Forklaring, som viser Bankens Status til bemeldte 31te Juli. Vi udmærke heraf følgende Hovedresultater: Bankens Jndtægt og Gevinst. 316,044 Rbdlr. 82 s. Sølv og 1,780,538 Rbdlr. 62 s. Sedler. (Restancer haves, i Danmark, for 1818. 17,073 Rbdlr. 42 s., for 1819. 31,433 Rbdlr. 88 s., for 1820. 170,227 Rbdlr. 62 s. Sølv, i Hertugdømmerne, for 1818. 299,975 Rbd. 45 s., for 1819, 124,760 Rbd. 34 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Bankens Udgivt og Tab: 466,606 Rbdlr. 11 s. Sølv og 1,079,224 Rbdlr. 69 s. Sedler. (Blandt Udgivten er Renterne af Obligationerne for Laanet af 4 Febr. 1820, for 11 Decbr. 1820 og 11 Juni 1821, samt Omkostninger ved Forfærdigelsen af disse Obligationer m. v. 352,694 Rbdlr. 83 s. Sølv og 2,016 Rbdlr. 48 tz. Sedler, Godtgjørelser for til rette Tid indleverede urigtige Tolvskillings-Tegn 2,957 Rbdlr. 51 s. Sedler; Omkostninger ved Seddel-Fabricationen 5,305 Rbdlr. Sølv og 3,635 Rbdlr. 32 s. Sedler; Omkostninger ved Bankens Administration, nemlig Lønninger, Vartpenge til Rigsbankens Direction og Administration, tilstaaede Honorarer, Porto til de agende og ridende Poster, Courtage af de her foretagne Omsætninger med Sølv og Banco, Reparationer, Bogtrykker og Bogbinder Arbeide, Vognleie, Brændsel, Lys, Papiir og Skrivematerialier &c. 62,881 Rbdlr. 71 s. Sølv og 33,743 Rbdlr. 27 s. Sedler.) Af Nationalbankens Status sees, at Bankhæftelsens Beløb for Danmark den 31 Juli 1820 udgjorde 17,186,435 Rbdlr. 12 s., hertil lægges et Hæftelses Beløb af 980 Rbdlr. 12 s., tilsammen 1787. 415 Rbdlr. 24 s. Den endelige Afgang i Hæftelses-Capitalen i dette Bankaar udgiør 38,580 Rbdlr. 36 s., og Bankhæftelsernes resterende Beløb til 1ste August 1821. bliver for Danmark 17,148,834 Rbd. 84 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Bankhæftelsernes Beløb for Hertugdømmene Slesvig og Holsten udgjorde den 1ste August 1820. 12. 310, 426 Rbdlr. 17 s. Total Beløbet af Afgangen i Hæftelses-Capitalen for dette Bankaar udgjør 12,680 Rbd. 23 s. Bankhæftelsernes resterende Beløb til 1ste August 1821 bliver altsaa for Hertugdømmene 12,297,845 Rbdlr. 90 s. - Efter Regnskabet for Bankaaret til 1ste August 1820 udgjorde Bankens Seddelgield 23,895,236 Rbdlr. 33 s. J indeværende Aar er udgivet 900 Rbdlr. for indløste 24, 12 og 8 s. Dansk Cour. Sedler, og 126700 Rbdlr. nye Sedler for efter Proclama indløste Dansk Cour. Sedler. Altsaa Bankens Seddelgield 24,022, 836 Rbdlr. 33 s. Denne Seddelgield er i indeværende Aar formindsket a) ved Jnddragelsen og Opbrændelse af Bankens Overskud for forrige Bankaar, til Beløb 745,657 Rbdlr. 86 s., og b) ved de efter Bankbestyrelsens Beslutning endvidere opbrændte, og paa Capital-Conto afskrevne 333,610 Rbdlr. 71 s. Den nuværende paa Banken hvilende Seddelgield udgjør altsaa 22,943,667 Rbdlr. 68 s. Men denne Sum vil nu endvidere for dette Bank aar blive formindsket med et Beløb af 683,692, Rbdlr. 45 s., saa at Bankens Seddelgield, efter at denne Seddel-Jnddragelse er effectueret, ikkun vil udgjøre 22,359,975 Rbdlr. 23 s. - Bankens ved Octroyen paalagte Obligations Gield beløber sig nu til 12,330,568 Rbdlr. 42 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
J Henseende til Nationalbankens øvrige Active og Passive, da er sammes Status den 31 Juli 1821 følgende: A. J Sølv eier Banken eller har tilgode 2,892,076 Rbd. 20 s., og den skylder 744,020 Rbdlr. 71 s.; Saldo 2, 148065 Rbdlr. 55 s., som bestaaer i Bcomk. 794, 948. 12. 3. 529,965 Rbdlr. 8 s. og i Sølv 1,618,089 Rbdlr. 70 sk. B. J Obligationer eier Banken 7,671 Rbdlr. 45 s., og den skylder 6,257,800 Rbdlr. C. J Sedler og Tegn eier Banken 7,631,842 Rbdlr. 17 s., og den skylder 4,236,759 Rbdlr. 87 s.; Saldo 3,395,082 Rbdlr. 26 s., fra hvilken Saldo bliver at drage Bankens Overskud for dette Aar, som er bestemt til Seddel-Jnddragelse 517,093 Rbdlr. 6 s. Følgeligen er Bankens Capital-Conto i Sedler 2,877,989 Rbdlr. 20 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Sammenligning imellem Bankens Capital-Conto den 31 Juli 1820 og den 31 Juli 1821. 1820 eiede Banken i Sølvl, 985,120 Rbd. 288. 1821 eier Banken i Sølv 2, 148,055 65, Forøget i Sølv 162,26 Rbd. 279. 1820 eiede Banken i Sedl. 3,066,633 Rbd. 87. 1821 eier Banken i Sedl. 2,877,989 - 20. Formindsket i Sedler 188,644 Rbd. 67 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
J disse Dage døde her i Kjøbenhavn en fortjent og virksom Borger, Klædefabrikør Peter Hjorth, i en Alder af 45 Aar. Ved sin Flid og Stræbsomhed havde han bragt det saa vidt, at han, trods de for Manufacturer her tillands ugunstige Tider, havde 7 til 8 Væve bestandigen i Gang, paa hvilke der forarbeidedes lutter fine Klæder, der kom de bedste udenlandske temmelig nær. Ved hans Drivtighed sysselsattes dagligen henved 60 Mennesker, og hans Død er saa meget føl ligere for det Almindelige, som i vore Dage Fabrikerne snarere synes at aftage end tiltage i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
J October Maaned f. A. er fra Danmark og Hertugdømmerne udført: 37,498 1/2 Tønder Hvede, 34,581 1/2 Tdr. Rug, 49,667 Tdr. Byg 90,665 1/2 Tdr. Havre, 131 1/2 Tdr. Boghvede, 1726 1/2 Tdr. Ærter, 1,326 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 184 1/2 Tdr. Hvedemeel, 171 1/2 Tdr. Rug, og Bygmeel, 8 Tdr. Havre og Boghvedemeel, 371 1/2 Tdr. Byggryn, 478 1/2 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 2,961 1/2 Tdr. Malt, ialt 219,772. Tdr., samt desuden 64,587 Pund Grubbe og Perlegryn, 1,338,969 Pund Smør og 191,957 Pund Ost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Odense, d. 8 Febr. J Onsdagsaftes moe redes Odense ved at see og høre Madame Catalani (den falske paa Theatret. - Dette Syngestykke er en drøi Satire paa den ægte Madame Catalanis utidige Prætensioner og de Daarers Beundring, der yde hende mere end menneskelig Forgudelse. Stykket blev meget godt givet. Ligesaa i Mandags, Greven af Burgund. Aalborg, d. 4 Februar 1822. Kyndelmisse dag havde vi uafladeligt Bygeveir og Regn. Om Aftenen begyndte det at blæse en Storm, som fra Midnat til Dagbrækningen igaar, rasede med orkanagtig Voldsomhed. Vinden var S. V. og har fra Byen, saa at her i Havnene og paa Fjorden ingen synderlig Skade kunde finde Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Fattigcolonien Frederiksgade har god Fremgang. Det efter Planen bestemte Tal af 180 Actier, til 100 Rdlr. S. H. C. hver, var allerede fuldstændigt i Novbr. 1821. De aarlige Bidrag af 1 Specie i de første fire Aar, saavelsom de overordentlige Bidrag, udgjøre allerede, de første 600 Rdlr. Slesv. Holst. Cour., og de sidste 700 Rd. Sl. Holst. C. eller omtrent 33 Tdr. Rug aarligen i 4 Aar. Directionen har med en Tømmermester sluttet Contract om at opføre 20 Colonisthuse, hvert for 300 Rdlr. S. H. C., og et Huus for Jnspecteuren for 1000 Rdlr. (Stene og Leer uberegnede. 4 Colonisthuse og en Kostald ere færdige, 16 andre saavelsom Jnspecteurens Huus ere under Bygning. For at tilveiebringe Gjødning har man anskaffet 94 Qvier og 300 Faar, af de første ere 4 og af de sidste 100 døde. Pløiede ere hidtil 23 Tdr. Land ved 18 Coloniststeder. Arbeidet er blevet forrettet af 67 Colonister, under Jnspecteur Waitz's Bestyrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Capitels-Taxter for Afgrøden i Aaret 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Siellands Stift. Rug 2 Rbdlr. 19 s. Byg 1 Rbdlr. 89 s. Havre 1 Rbdlr. 33 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Fyens Stift. Rug 2 Rbdlr. 12 s. Byg 1 Rbdlr. 93 s. Havre 1 Rbdlr. 17 tz. Sølv. Lollands-Falsters Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Aalholms og Mariboe Amt. Hvede 3 Rbdlr. 78 1/2 s. Rug 2 Rbdlr. 22 5/5 s. Byg 1 Rbdlr. 80 tz. Havre 1 Rbdlr. 3 1/2 s. Graae Ærter 2 Rbdlr. 37 1/2 s. Hvide Ærter 2 Rbdlr. 41 1/2 s. - Halsted Amt. Hvede 3 Rbdlr. 65 1/5 tz. Rug 2 Rbdlr. 16 tz. Byg 1 Rbdlr. 76 1/2 s. Havre 93 1/2 s. Graae Ærter 2 Rbdlr. 60 1/2 s. Hvide Ærter 2 Rbdlr. 62 1/2 Nyekjøbing Amt. Hvede 3 Rbdlr. 48 1/5 s. Rug 1 Rbdlr. 93 1/2 tz. Byg 1 Rbdlr. 73 1/2 s. Havre 1 Rbdlr. 6 1/2 s. Graae Ærter 1 Rbdlr. 94 1/2 s. Hvide Ærter 2 Rbdlr. 4 1/2 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Aalborg Stift. Thye og Morsøe. Rug 2 Rbdlr. 55 s. Byg 1 Rbdlr. 47 tz. Havre 95 s. - Vensyssel og Hann-Herrederne. Rug 2 Rbdlr. 68 s. Byg 1 Rbdlr. 78 tz. Havre 1 Rbdlr. 19 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Aarhuus Stift. Rug 2 Rbdlr. 40 s. Byg 1 Rbdlr. 84. s. Havre 1 Rbdlr. 12 s. Boghvedegryn, 5 Rbdlr. 48 tz. Smør 32 Rbdlr. 32 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Ribe Stift. Ribe Amt. Rug 2 Rbdlr. 27 s. Byg 2 Rbdlr. 6 s. Havre 1 Rbdlr. 20 s. Boghvede 2 Rbdlr. 12 s. I Lispd. tør Flesk Rbdlr. 27 tz. I Lispd. Smør 1 Rbdlr. 90 s. 1 Potte Honning 30 s. - Ringkjøbing, Amt. Rug 2 Rbdlr. 60 s. Byg 2 Rbdlr. 12 s. Havre 1 Rbdlr. 20 s. Boghvede 2 Rbdlr. 54 s. 1 Lispd. tør Flesk 1 Rbdlr. 14 s. I Lispd. Smør 1 Rbdlr. 72 s. 1 Potte Honning 20 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Viborg Stift. Rug 2 Rbdlr. 44 tz. Byg 1 Rbdlr. 80. s. Havre 1 Rbdlr. 4 s. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
J Brighton lever en Mand, som i en Tid af 50 Aar dagligen har besøgt et Vertshuus, hvor han ligge til det sidstafvigte Aar drak henved 5 Fla skeer Portviin, og han har saaledes i alt tømmet der 36,609 Flasker og 57 Piber Portviin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Kjøbenhavns Børs, d. 12 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 247, a vista 250. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Obligationer (med Renter fra 11 December 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Februari 1820) 97 a 97 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 122 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Rigsbanksedl. 12 1/4 a 125. Svenske Sedler 60 s. - Disconto 6 pC. An den Herrn Doctor Ryge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Seyr viele Einmohner Flensburgs verdanke Jhrer vorzuglichen Geschicklichket und der ausgezeichneten Sorgfalt, welche Sie Jhren Kranken vidmeten, Leben und Gesundheit. Sie wollten nicht bey uns bleiben, so sehr wir Sie baten. 3 unserm Glücke folgte Jhnen ein Mann, der, menn er uns Sie auch nicht vergessen lies, sig doch gleiche Verdienste um uns erward. Er ward ein fruher Raub des Todes, und ist unwiederbringlich für uns verloren. Mochten Sieles nigseyn, Mochten Sie gewähren, wenn wir, op gleich es und nicht an sehr geschickten Aersten felt, dennoch recht dringend bitten: Kehren Si wieder!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Des Herrn Doctors Ryge klend burgische Freunde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-12
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecki¬