Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-09-03
Lovforslaget om Værnepligten, har som Man kunne vente foranlediget en meget vidtløftig Disscusion, det berører saamange Jnteresser, det gjør hvis det skulle blive til Lov, et saa voldsomt Jndgreb i de dannede Stænders medfødte Rettigheder, at ingen uden med Spænding og Ængstelse kunne imødesee et saadant Lovslags Promulgation – især naar Garnisonstjenesten dermed skulle være forbunden; og ingen synes at kunne betragte det, uden som et Embryd, eller det bløde Vox, der er bestemt til at modtage alle de Jndtryk, som Man vil give det hændelsesviis have flere af Forsamlingens Deputerede søgt i deres Foredrag at adskille Garnisonstjenesten fra den øvrige militaire Dannelse og ønske en bevæbnet Milits. Justitsraad Vith siger i denne Anledning: "Jeg erkjender tilfulde, at der paahviler enhver den Pligt, at værne om sit Fædreland, men jeg erkiender ikke, at det kan være en almindelig Pligt, at være Toldvæsenet behjelpelig med at passe paa en Møllepose, eller at vogte paa en Fane, eller overhovedet at gjøre Garnisonstjeneste jeg mener derfor at Garnisonstropperne bør adskilles fra Militsen; jeg troer ogsaa at de der have seet en virkelig Krig, ville finde at de Kunster, som drives her til Fuldkommenhed falde bort, unaar Kuglerne pede Soldaterne om Ørene. Historien viser ogsaa, at Militsen har ofte slaaet veløvede Kjernetropper, man behøver ikke at gaa tilbage til Scheitzernes Krige med Østerrig, men blot at tænke paa den nordamerikanske Frihedskrig. Militsen bliver naturligviis meget talrig, og man vil behøve et langt større Officeercorps end nu, et saadant kunne dannes naar der blev skjelnet mellem Garden og de øvrige Garnisonstropper. J Garden skulle da de optages, som frivilligt melde sig, de maatte tjene i 2 Aar og derpaa underkaste sig en Exammen, hvor de skulle gjøre Rede for en Underbefalingsmands Kundskaber. Apotheker Dahlerup sagde i Anledning af Lovforslaget: "Jeg kan ikke andet end være enig med Majoriteten i, at der først forelægges Udkast om en ny Straffelov, angaaende Forstærkninger m.v. og jeg skal tillige rette den Anmodning til Committeen, om den ikke ogsaa maatte finde Anledning til at andrage paa et Lovudkast angaaende de aarlige Sessioner. Saaledes som Værnepligten nu skal organiseres, antager jeg at de hidtil fulgte Regler ikke kunne bestaae med den Humanitet, som gaaer igjennem det Hele. Hvad der navnlig har indigneret mig, saavelsom flere, ere de Visitationer, som nu finde Sted, og som ere høist skadelige for Sædeligheden, Blufærdigheden og Undseelsen. Da jeg har taget Ordet, skal jeg endnu tilføie, at jeg ogsaa tiltræder Kammerherre Bentzons Forslag, at unge Mennesker, der have erholdt en bedre Dannelse end den store Masse, kunne blive ansatte i Corpser hvor de traf sammen med Ligedannede, og hvor de ikke bleve udsatte for de Farer, som Omgangen med mindre dannede Mennesker i den unge Alder saa let kunne udsætte sig for. Hvad Apotheker Dablerup ber siger, er sandt og rigtigt, og naar Hr. Gaarde er Kirk for at gjendrive det siger at alle bør have lige Rettigheder saa kommer det vel af at han intet rigtigt philosophisk Begreb har om hvad Rettighed ber er. Naar Regjeringen ved et Lovforslag om Værnepligt troer at maatte berøve de dannede Klasser, i Staten en medfødt ved Lov hjemlet Ret, da er det ikke allene et Krav, men en naturlig Rettighed, disse have paa, at Regjeringen affectuerer dette paa en saadan Maade at de unge Mennesters Dannelse og Fremtids Lykke ikke lider derunder; og dette er en Umulighed, hvor de skulle underkastes en flereaarig Garnisonstjeneste Kun den rige eller formuende Fader er i Stand til at løskjøbe sin Søn, og skal den mindre Formuende først underholde denne under Garnisonstjenesten, er maaskee endeel af det Fond gaaet, der mangen Gange med den største Møisomlighed var sparet sammen for at forskaffe ham de Kundskaber, der skulle berede ham en blidere Fremtid, flere Aar af hans bedste Ungdom er svunden til liden Nytte, og hvad der er værre, hans Moralitet kan være aldeles nedbrudt, flere Familiers Fremtids Haab derved tilintetgjort, og Staten maaskee derved tabe mangen herlig Borger, mangt et lyst Hoved og mangen duelig Arbeider, Thisted.