JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
J Aften opføres paa den Kongel. Skueplads Rolf Blaaskjæg, tragisk Ballet i 4 Acter af Vincenzo Galeotti, sat i Musik af Concertmester Schall. Personerne ere: Kong Rolf Blaaskjæg, (Hr. Bournonville, Jsaure, hans bestemte Brud(Jfr. Lauervald), Amalrie og Dagobert, Hertuger, hendes Brødre (Hr. Dahlen og Poulsen, Skyggerne af Rolf fire myrdede Hustruer (Jfr. Børresen, Didrichsen, Johnsen, Busk). Den ypperste Præst (Hr. Poulsen). Rolfs første Minister (Hr. Stahl). Hoffolk, Hertugernes Følge, Piger, Bønderfolk. Første Act. Et Værelse i antik Smag. Det er Nat. Rolf i den dybeste Søvn paa sit Leie, ved Siden et Bord med en tændt Lampe og en Krone, bagved adskillige Smaaborde med Kostbarheder, bestemte for Rolf ny Brud. Lidt efter lidt yttrer Kongen, at han martres af en rædsom Drøm. Skyggerne af hans fire forrige Hustruer vise sig og bebude ham i truende Stillinger, at han skal døe. Han farer op af Søvnen og Skyggerne forsvinde. Beroliget over, at det blot har været en Drøm, lægger han sig til Hvile igjen. Saasnart han er indslumret, begynder han atter at drømme. Den ypperste Præst viser sig og bebuder ham hans Dronnings Komme. Dronningen træder ind, svæver for hans Leie, nærmer sig det, som om hun vilde favne ham, men forsvinder i det han udstrækket sine Arme efter hende. J det den ypperste Præst gjør ham opmærksom paa, hvad Skjebnen har bestemt ham, fremkommer en transparent Jndskrift, som forkynder ham, at hvis hans femte Kone fristes af Nysgierrighed ligesom de fire forrige, maa enten hun eller han døe. Rolf læser Jndskriften i Drømme, men da han er ved de sidste Ord, styrte de fire Skygger atter frem, bebude ham den nærmende Død, og blive siden staaende i Baggrunden i en truende Stilling. Den ypperste Præst træder anden Gang frem med Jsaure, som omsvæver Rolk, medens Præsten gjentager Jndskriftens Ord. Kongen skrækkes atter op af sin Drøm ved Skyggernes Trudsler, og alt forsvinder. Forfærdet og heftig bevæget ringer Rolf paa sine Hoffolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
Rettelse. J nogle Aftryk af dette Numer Side 298. Lin. 5. Occum læs: Otium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
Det fuldstændige Program til denne skjønne Ballet faaes i Regnegaden No. 195 for 10 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
Postefterretninger. Paris, d. 1 Dec. Ved St. Ander er taget et Skib, som havde 6000 Piastre ombord. – Efterretninger fra Guadeloupe af 1 Sept. melde, at Franske Tropper ere satte i Land paa Øen Maria Galante, for at tage den i Besiddelse, og at dette allerede maa være skeet. Keiserens Hovedqvarteer skal være i Valladolid, som Jnsurgenterne neppe havde forladt, førend samtlige constituerede Magter forføiede sig til Burgos og overbragte Keiseren Nøglerne. – J Jrun ventes 20,000 Spanske Krigsfanger. Maitre de Requetes, Lecamus de Villaer bleven Præsident i den Commission i Bayonne, der skal paakiende hvilken Skadesløsholdelse de Franske og Jtalienske Kjøbmænd, hvis Varer ere blevne confiskerede i Spanien, skulle have - Den Storm, der rasede d. 17de og 18de i Canalen, har anrettet stor Skade. De Skibe, der laae for Anker i Pouliquens Havn, bleve løsrevne, og saaledes drevne paa Grund, at mange af Mandskabet omkom. Den Bonin var i Fare for at oversvømmes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
J Gaar imellem Kl. 1 og 2 om Eftermiddagen var ogsaa her en Orcan, der varede en Time. Fire temmelig lange vedholdende Haalbygger bedækkede Huse og Gader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
Den Tyrkiske Armee forstærkes bestandig, ved Constantinopel staae allerede 90,000 Mand, der skulle forene sig med dem ved Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
General Buxhowden skal formedelst svagelig Helbred have taget sin Afskeed, og i hans Sted er Gen. Knorring bleven Overanfører for Armeen i Lapland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
Der tales om en nærforestaaende Fransk Expedition til Sicilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn Den overalt seierrige Franske Armee vedbliver at gaae frem i Spanien med sande Kjæmpeskridt, og med Føie kan Napoleon sige med Cæsar; jeg saae, jeg kom, jeg seirede. Vel er Moniteuren endnu stedse den eneste Kilde, hvoraf Efterretningerne kunne øses, og det ligger i Tingens Natur, at saa godt som ingen egentlige Spanske Efterretninger, under Communicationens fuldkomne Spærring, kan komme os til Hænde. Men selv af de saa opsnappede og bekjendtgjorte Spanske Breve sees, at Spaniens Skjebne inden en meget kort Tid vil være aldeles afgjort, at dette Riges militaire og borgerlige Anliggender ere i en Uorden, som gjør det høist sandsynligt, at dets sidste Kraft er udtømt, og at Underkastelse er det eneste, der endnu kan redde det fra reen Ødelæggelse. Den 45,000 Mand stærke Armee fra Gallizien er tilintetgjort, og Levningerne drive omkring, betagne af en panisk Skræk, som Avner for Vinden, og falde, hvor de komme, i de Franske Forposters Hænder. Hertugen af Jstrien (Marchal Bessieres) er d. 16 Nov. rykket ind i Armada, en gammel Stad i Gammel-Castilien, beliggende ved Floden Duero og den store Landevei, der fører fra Burgos til Madrid. En ikke ubetydelig Erobring er gjort i Burgos, hvor der forefandtes 20,000 Baller Bomuld *), som ere confisquerede og der skulle sælges ved Auction i Bayonne d. 1ste Jan. Ved denne Auction, tilføier Moniteuren, kunne alle Frankriges Kjøbmænd kappes med hinanden. 20 PC. tilhøre Kongen, og Resten deles mellem de saa af Eiermændene, der ikke have taget Deel i Opstanden, og de Franske Kjøbmænd, der have været Plyndringer og Confiscationer underkastede. At
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
Engellænderne ikke have ventet de Franskes Ankomst, i det mindste ikke saa hurtigt, spores noksom deraf, at de have ladet et betydeligt Oplag, af Bomuld og Engelske Fabrik= og Colonialvarer blive i St. Ander, og at de, medens de Franske Tropper rykkede ind i Staden, havde en Convoy, med Tropper, Munition og Monderinger ombord, i Søen to Lieus derfra. Hine faldt i de Franskes Hænder, og denne reddede sig ved Synet af det Franske Flag med Flugten. La Monta, Bilbao *) En Balle bestaaer af 120 Bundter, og hvert Bundt af 7 til 800 Drachmer. og den oprørske Deel af Biscana er gjort vaabenløs. Det samme er skeet med Valladolid. Da man bebreidede de forræderske Officerer af Regimenterne Zamora og Princessa, at de havde brudt deres Eed, svarede de vi adlød vor General!" en saa meget uslere Udflugt, som deres General hverken kunde befale eller tvinge dem til at blive Meenedere. Men begge disse Regimenter have ogsaa maattet bøde for deres Forræderie; kun saare faa ere blevne levnede af dem. - J Havnen Cunillas er en Convoy med Artillerie, Ammunition og Engelske Geværer bleven tagen i det den vilde gaae under Seil. Den maa være betydelig, siden man allerede paa Fortegnelsen derover finder 30 Canoner. De Franske Hærførere udmærke sig overalt i Spanien ved Tapperhed og Krigsklogskab. Gen. Sarrut har med 900 Mand Franske vidst at adsprede 6000 Spaniere, der, uden at tale om deres sexdobbelte Tal, havde en fordeelagtig Stilling, og da Oberst Tascher, som med 150 Mand af sit Jægerregiment stod bag Avantgarden, saa Fienden i Uorden, gik han løs paa ham med fældet Bajonnet, dræbte og druknede eller fangede den største Deel af denne Colonne. Henved 1000 Fanger vare allerede indbragte d. 22. - I deres Udfald staae Spanierne sig ikke bedre end i Marken. Besætningen i Rosas **) gjorde d. 8 et Udfald i 3 Collonner, under Bedækning af Canonerne paa de Engelske Skibe, men Gen. Mazachelli lod dem komme paa Skud nær, og dræbte 600 af dem. De prøvede anden Gang deres Lykke d. 8, men bleve modtagne paa samme Maade. *) Et bjergigt Land, der tilligemed Landskaberne Guipuzcoa og Alava, udgjør 250 Qvadratmile. Det stod hidtil kun under Spaniens Beskyttelse, ingenlunde under dets Herredømme, havde sin egen Øvrighed, betalte hverken Skat eller Told til Regjeringen; kun en frivillig Gave overleveredes Kongen hvert Aar. Alle Jndbyggerne kalde sig Hidalgos eller Adelsmænd. De ere retskafne Folk, og i 40 Aar skal man ikke have havt nogen eriminel Sag i den hele Provinds. Biscaierne ere de bedste Søfolk i Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-13
En liden befæstet Stad med en god Havn som forsvares af et Castel, ved en liden Havbugt Catalonien. Den er en regulær Femkant, og har fordum adskillige Gange været indtaget af de Franske, men blev siden igjen overladt til Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hesten saarsaSjette Aargang. No. 20. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 17 December, 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Det er hver Mand vitterligt, at Forraadene af mange vigtige Fornødenheder i Kjøbenhavn ere ubetydelige; at Priserne, ligesom disse Forraad af tage og Udsigten til en hastig Fred formindskes, dagligen stige uhyre, at der kun gives faa Artikler, som ikke ere nu dobbelt, ja todobbelt saa dyre som før Krigen, og at endelig mange Artikler næsten aldeles ikke ere at opveie med Penge. Den Formuendes stærke Skuldre føle Byrden trykkende, den Fattige segner under dens Vægt. Lige fra det Lo Caffe, der skal opmuntre hans matte Livskræfter, indtil den Praas, hvorved han skal arbeide for sig og sine, skal alting betales dobbelt og todobbelt Under saadanne Omstændigheder, er det sørgeligt at tænke sig, at Priserne end mere skulle kunne forhøies ved utidige Laugsrettigheder og Laugstvang og at den, der under saadanne uheldige Conjunturer, udsælger visse Vare til billigere Priser, og gavner det Almindelige, skal forfølges af Laugs handlende. Man vil maaskee ansee saadanne Forfølgelser for umuelige i en Periode, hvor de fleste Laugshandlende have saa ubetydeligt et Forraad, at de altid kunne være visse paa at blive af med det, og hvor Priserne ere saa høie, at enhver som ikke er en reen Tyck, maa ønske, at de snart skulde falde, om han end selv skulde tabe derved. Men et paafaldende Exempel, som man i Hoved skaden ganske nyligen har oplevet, beviser dog, at saadanne Forfølgelser endnu finde Sted og at Laugsaand, blandt Handlende som blandt Professionister, blandt Konstnere som blandt Videnskabsmænd, er en foragtelig Aand, der ikke kjender nogen anden Lov end Egennytten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Udenlandske Efterretninger. J v. Essens Beschreibung der Wechselfutterung &c., Rostock 1807, læses en interessant Jndberetning fra den daværende Danske Consul i Leith, Hr. Hoome, om Tangbrændingen i Skotland, oversat efter et Engelsk Manuskript, indsendt til det Kgl. Gen. Landoeconomie- og Commerce-Collegium i Kjøbenhavn, efter Collegiets Forlangende. Det Hele bestaaer af 26 Spørgsmaale og ligesaa mange Svar. J Anledning af denne Jndberetning siger Hr. v. Essen: "Naar noget synes at have en almindelig Nationalinteresse, noget, som ved et uudtømmelig men ikke agtet Naturproduet med Tiden maaskee kunde berige Jndbyggerne i de Danske Stater med Millioner, noget, som for Staten, selv er fordeelagtigere end de rigeste Bjergværker eller mangen en Ost- og Vestindisk Besiddelse; saa er det den practiske Anvendelse af den Danske Consul Hoomes Jndberetning om Tangs Forvandling til Sodaaske &c. - Den uudtømmelige Qvantitet af dette Naturproduct, som ved ringe Arbeide kan forvandles til en meget afsætlig Vareartikel og til Mynt, hører til Nationalrigdommens vigtigste Kilder, og blandt alle nordlige Europæiske Stater besidder ingen enkelt saa stor en Overflødighed af dette raa Product, som Dannemark. - Vilde man beregne hele Længdemaalet af de Norske, Jydske, Slesvigske og Holsteenske Kyster, ved Vesterhavet og Østersøen med alle Danske Øers og Eilandes Kyster, saa vilde man ikke regne for høit naar man anslog det til 400 Mile. Hvilken uopbrugelig Mængde Tang paa disse Strækninger kan samles: hvor mange Hænder ved dette Product kunne sysselsættes, og hvilken Pengemasse der kunde vindes derved, vil enhver indsee, der kjender de Danske Staters Beliggenhed, og Trangen til det Product, der kan faaes af Tang. "Districter, der tilforn vare ganske ubeboede og fattige, siger Consul Hos me om Skotland og Øerne, ere ved denne Jndustriegreen blevne befolkede med Mennesker, der godt leve af deres Flid, og de, som for 40 Aar siden indbragte faa Pund Sterling, indbringe nu mange tusinde, og have allerede længe sat deres Besiddere, i stor Velstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
J disse Dage bortsælges ved offentlig Auction i store Kongensgade det prisdømte Skib Antons Ladning, der er den rigeste der hidtil er taget af nogen Dansk Caper. Man formoder, at den vil beløbe sig til henved 5 Tønder Guld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Efter allerhøieste Resol. af 25 Novbr. d. A. skal forrige Auditeur Jacob Hindrup, der ved en Lands-Overrets- samt Hof= og Stadsretsdom er bleven dømt til at arbeide 6 Maaneder i Kjøbenhavns Forbedringshuus, miste denne sin Titel og Rang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Hs. Majestæt Kongen har under 18de dennes allernaadigst behaget at udnævne Hs. Durchl. Prinds Christian August til Slesvig=Holsteen, commanderende General Søndenfields i Norge, til Stor Commandeur af Dannebrogen, forden Jver Hs. Durchl. har udviist i Hs. Majestæts Tjeneste og hans kloge Forsvar af Kongeriget Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Hs. Majestæt har behaget at udnævne Kammerherre Grev Carl Moltke, forhen Gesandt ved det Kongel. Svenske Hof, til overordentlig Gesandt ved Hs. Majestæt Kongen af Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Ligeledes har Hs. Majestæt behaget at udnævne Kammerherre Baron Eyben, forhen Gesandt ved Rigsdagen i Regensburg, til overordentlig Gesandt ved Hoffet i Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Hs. Excell. Grev Danneskjold Samsøe har indsendt til Admiralitets- og Commissariats=Collegium 600 Rdlr. med Anmodning, at de maatte bidrage noget til at tilstrækkeliggjøre de Underholdningspenge, som den Engelske Regjering har tilstaaet de Danske Søemænd i Engelsk Fangenskab. Ved at fremstille denne Hs. Excell. Handling for Hs. Majestæt Kongen, har Allerhøistsamme egenhændig afgiven i Dag følgende Resolution: "Grev Danneskjold, som er sig altid lig i alt, hvad der kan kaldes ædel Daad, bør vist kiendes af sine Medborgere fra den Side, som han fortjener. Vi bifalde derfor saavel Bekjendtgjørelsen som Jmodtagelsen af Pengene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Bekjendtgjørelse. Efter allerhøieste befaling bekjendtgjøres følgende Udtog af Capitainlieutenat Wulffs Rapport, dat. Brigen Laugen i Hesnæs Havn, den 27de Novbr.: "Den 26 Novbr. lettede Defensionsskibene Anker og seilede ud af Frederiksværns Havn om Eftermiddagen Kl. 2 med lader Kuling af N. N. O., var om Morgenen den 26de omtrent 4 Miil i Nord fra Skagen og fik i Dagningen, omtrent 1 1/2 Miil forud af os, i Sigte en fiendtlig Convoy af 49 Seilere, i hvis Spidse vare 3 Fregatter. Jeg vendte derpaa Nord over, Vinden var da O. og O. til N., fik til Luvart at see en Fregat og 3 Briger, som hele Dagen signalerede med hinanden og med en anden Orlogsbrig, som igien signalerede med Convoyen. Jeg blev staaende Nord over, i den Tanke, at vende Syd efter igjen, Haar Convoyen var passeret. Kl. 10 fik i Sigte forud en Kutter, som skjød adskillige Skud, med Dansk Flag paa Toppen. Jeg gjorde Signal for Briggen Seagull, at jage ved Vinden med Styrbord Halse; en halv Time derefter var han den paa Siden, da den heiste Svesk Flag og Vimpel; efter 4 enkelte Skud strøg den. Det var Kutteren Gripen paa 4 trepundige Canoner, 4 Caronader og 1 Morteer, ført af Lieut. Molberg, 40 Mands Besætning. Den er splinter ny, første Gang udgaaet i Mandags fra Gothenborg. Den havde gjort en Prise, en Dansk Jagt ladet med Tran, som vi tog tilbage. Alt dette tilligemed Cutterens Bemanding og Fangernes Fordeling ombord i Eskadren, skeete i Sigte af saa mange Fiender. Vinden gik om til S. O. Jeg holdt Nod i, til det blev mørkt, da jeg dreiede S. S. V. over, strax efter tiltog Kulingen til trerevet Mers seils og Underseils Kuling med stærk Snefog og Vinden gik til O. Det var umueligt at holde Eskadren samlet og vi tabte hverandre meget snart af Syne. Eskadren er i Dag Tid efter anden kommet til Ankers her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Efter indløben allerunderdanigst Beretning til Hs. Majestæt er en Engelsk Fregat, the Ceescent, som formodes at have ført 44 Canoner og havt en Besætning af henved 300 Mand foruden Officierer og Midschipmen, Natten imellem den 5te og 6te Decbr. indstrandet paa Vestkysten af Jylland ved Lønstrup Norden for Hjørring. Af Besætningen var kun 4 Stofficierer, en Marinosicier og 65 Mand komne levende i Land, men endeel Døde. Formedelst det vedvarende urolige Hav har man fra Landet ikke kundet komme Mandskabet til Hjelp. Canonerne ere alle kastede over Bord og Fregatten adskilles efter haanden. Masterne, som vare kappede, og 3 svære Slupper ere drevne i Land, saavel som og nogle Hatte og Munderingssorter, hvoraf denne Fregat skal have havt en betydelig Deel inde. Dens Bestemmelse skal have været til Gothenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Hovedqvarteret Kjøbenhavn, d. 16 Dec. 1808. F. Bülow, General-Adjutant og Chef for GeneralAdjutant-Staben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Helsingøer d. 17 Decbr. J Dag Morges Kl. 3. udbrød Jld i Hillerød i en Brændeviinsbrænders Huus, hvorved Baghuset, hvor Brænderiet var, og en Deel af Forhuset lagdes i Aske. J Nat forsøgte en Engelsk Kutterbrig at tage 2 Danske Jagter mellem Vedbek og Humlebek. Den ene fik han, men inden han kunde tage den anden vare vore Canonbaade kommen op, der saaledes tilredte ham, at han maatte buxere sig bort ved Hjel af 10 Fartøier, som sendtes ham fra Linieskibene ved Raae. Han vilde sikkert være taget, dersom ikke en Luftning var kommet ham til Hielp; men neppe er den andet end et Vrag; thi vore Canon baade bragte dens Agterspeil hjem som Seierstrophe, og berettede, at Søen flød med afskudte Stumper og Stykker. Vore Baade forfulgte ham under Linieskibenes Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Under 12. d. M. er Etatsraad, og Deputeret i General-Toldkamret, N. Tønder Lund, tillagt Kongelig befaling at tiltræde den interemistiske Regjeringscommission for Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Ved Reser. af 13de d. M. er fastsat: 1) at Renovations=Skatten, saaledes som den ved Reser. af 22 Martii 1805 og 16 Jan. 1808 er forhøiet, fremdeles skal vedvare indtil 1 Oct. 1809, og at der fra 1 Oct. 1808 indtil 1 Oct. 1809 endvidere dertil maa lægges en Forhøielse af en Fjerdedeel mere end hvad der af enhver Gaard og ethvert Huus i Kjøbenhavn nu betales, og 2) at bemeldte Forhøielse af en Fjerdedeel blot skal paaligge enhver Gaard og ethvert Huus i det Hele, imod at Eieene berettiges til forholdsviis at deele denne Forhøielse paa deres Leiere i Overeensstemmelse med de Regler, hvorefter Skatten udredes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Udenlandske Efterretninger. Philladelphia d. 30 Aug. og 19 Sept. Høsten har i Aar overalt i de Nordamerikanske Stater været riig og lykkelig, og paa intet Sted har der yttret sig nogen farlig smitsom Syge, skjønt vihar havt en længe vedvarende og usædvanlig Tørke, som maaskee vil have en skadelig Jndflydelse paa de endnu udestaaende sildige Sædarter. Efter Beretninger fra Vestindien er Mangelen paa Provisioner, som i de første Maaneder, efter Embargoen her blev lagt, var meget stor, omsider bleven afhjulpet. Alle i Vestindien værende Franske Krigsfartøier, saavel private som offentlige, komme efterhaanden, som de behøve det, her til Landet, for at proviantere sig, og dem medgives uden Vanskelighed alt hvad de behøve for nogle Maaneders Krydsning; hvorimod de Engelske, i Følge Præsidentens Proclamation af 2den Julii f. A., ikke kan erholde det ringeste for deres Krigskibe, som ikke tillades Samqvem med Landet. Følgerne af Embargen for Landets indvortes Tilstand udvikle sig daglig mere og mere, de Kapitaler, som før brugtes i Handel, anbringes efterhaanden i andre Veie. Saaledes skal der allerede være anlagt omtrent 6 Millioner Dollars i Bomuldsmanufakturer og Fabrikker af alle Slags, som fremstaae allevegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-17
Mange af de arbeidsparende Machiner haves, nye opfindes, og man formoder, saa mange af Englands Arbeidere, som kan finde Veien til Amerika, vil komme. Her i Philladelphia spores ikke ringeste Nød formedelst Embargen; en anden Følge af den viser sig derimod til Stadens Forskjønnelse. Thi da Arbeidsløn og Bygningsmaterialier nu ere lettere, end de i den senere Tid har været, og Penge ere i Overflødighed, saa bygges her overalt med saadan Jver, at over 900 private grundmurede Huse i denne Sommer tildeels ere bygte, tildeels endnu staae under Bygning. For i en anden Henseende at gjøre sig uafhængig af Europa, opmuntres nu Hampavlingen. Efter gjort Beregning vil der kunne frembringes i en udgravet Mose i Nework og paa nogle andre lavtliggende, men rige Landstrækninger i samme Stat, henimod 8000 Tønder Hamp, med en Fordeel af 60 Dollars pr. Tønde. De forenede Stater indførte i Aaret 1807 fra Rusland 7000 Tønder Hamp, og den hele Jndførsel af denne Artikel for de sidste fire Aar beløber sig til 22,640 Tønder, som efter et Middeltal giver 5660 Tønder aarlig, og som kostede Staterne fra 1 til 1 1/2 Millioner Dollars om Aaret. Forsøg i det smaae har alt i de sidste Aaringer været gjorte, og med Held, dog tilstaaer man, at den saaledes frembragte Americanske Hamp ikke er saa god, som den Russiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
Skilderie af Kjøbenhavn. en Sjette Aargang. No. 21. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 20 December, 1808. Om Fruentimmers Klædedragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-20
J Concertsale og i Comoedielogerne blotte vore Skjønne alle deres naturlige og unaturligt, ægte og falske Yndigheder. Aldrig saasnart er en saadan Aphrodite traadt ind i Salen eller Logen, førend hun kaster Peltsen og Shawlet af sig, og med eet staaer forvandlet fra en velindpakket Lanlænderinde til en Græsk Hyrdinde, iklædt en tynd Musselins Kjole, der ikke betager Legemet sin skjønne Form, men vel den Beskyttelse mod Kulde, som er saa nødvendig for det, og som lader Barmen staae saa aaben, at hver Trækvind lige saa let kan finde Adgang til den, som hvert forelsket Suk Saaledes henter mangen en Skjønhed sin Helforfra Steder, der synes bestemte til at forlænge Livet ved uskyldige Glæders Nydelse. Man troer sig saa sikker, naar man seer sig inden for fire Vægge, man kan ikke tidlig nok see sig fremstillet i sin hele Gratieskikkelse, men man ahner ikke, at Døden med alle sine Attributer: Gigt, Nervesvaghed, Brystsyge, lure bag Logernes Døre og i straalende og glimrende Bal- og Concertsale. En Skik, som vel er af en anden Natur, men hvis Følger ikke ere mindre sørgelige, er den forfængelige Mode, at næsten ingen Brændeviinsbrænders eller Spekhøkers Madame eller Jomfru kan komme i Jorden, uden at en Flok unge Jomfruer frivilligen indfinde sig for at strøe Blomster paa den Afdødes Grav. Denne Skik er ofte fra Moralitetens Side upassende, fordi den anvendes alt for meget i Flæng, uden Hensyn til, om den Afdøde var værdig dertil, og fra den physiske Side skadelig, fordi de unge Piger, der skulle udføre en saadan Ceremonie, klæde sig sædvanlig som Gratier i tynde hvide Musselins Klæder, og, for Etiquettens Skyld, med klapprende Tønder, sætte sig saa tyndt paaklædte i Vognen, og ofte en bidende Kulde staae saaledes en halv Time under aaben Himmel ved Graven, indtil Ceremonien er tilende. Ligesom de før kom svedende fra en varm Stue i Kulden, komme de nu gjennemfrosne fra Kulden i en varm Stue. Denne pludselige Overgang har hidtil, efter indsigtsfulde Lægers Forsikkring, ofte været Aarsag, at den, som saaledes strøede Blomster paa en Venindes Grav, bestrøedes nogle Dage eller Uger derefter selv med Blomster, og faldt som et uskyldigt Offer for en Skik, der for det meste kun grunder sig paa Forfængelighed. Fædre, Mødre, J, som Gud har betroet den kostbareste Gave paa Jorden, gode, velskabte og sunde Børn, lader de Vink, jeg her har givet eder, ikke være en Stemme i Ørken, Viser eder Navnet Forældre værdige, og afholder eders Børn fra at begaae et saa forsætligt Selvmord!