JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Skilderie af Kjøbenhavn. Dom Fjortende Aargang. No. 98 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 December 1817. Noget, i Anledning af Forslaget om Penge væsenets Forbedring, i Skilderiet Nr. 95. for d. A. Det Væsentlige af dette Forslag bestaaer i at tilraade, at Banken udsteder Obligationer for 13 Mill. Rbdlr. N. V., som bleve forrentede med 4 PC. i rede Sølv, og indløstes for 13 Mill. Sedler mod saadanne Obligationer, som, efter Forfatterens Mening, vilde have til Følge, at den øvrige Seddelmasse blev pari, alt under den Forudsætning, at de nævnte 13 Millioner Sedlers Circulation er Aarsag til den vaklende Cours.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Herved formener Anmelderen at maatte bemærkes: 1) Efter Dagens Cours repræsentere de 33 1/2 Mill. Sedler, som circulere, imellem 8 og 9 Mill. Species. Forf. mener, at en Circulation af 10 Mill. Species er tilstrækkelig at hæve Pengemangelen, hvorover klages. Er det rimeligt, at omtrent 1 1/2 Mill. Specles mere, end de, som circulere, kunde hæve denne Forlegenhed; 2) Hvor er det, som kan forventes at være istand at tilbyde Banken 13 Mill., for at sættes paa Rente, Er det Godseierne, de Handlende, Fabrikanterne, Haandværkerne? Neppe. Forfatteren forklarer selv tydeligen Næringsstandens Forlegenhed for Penge. Kan den da antages at udlaane 13 Mill. efter Dagens Cours til 8 PC., som, naar Coursen bliver pari, blev til 4 PC.? 3) Tilstaaes vel, at det vilde have en gunstig Jndflydelse paa Coursens Stadighed, om 13 Mill. paa eengang kom ud af Circulationen. Jkke destomindre blev det dog uafgjort, at al Coursvaklen dermed faldt bort. Det er ikke os Danske allene, som bestemme Værdien af vore Sedler mod Sølv. Søger Udlændingen vore Sedler, for med dem at betale vore Vare, da holde de sig i Priis, og derfor have de engelske Banksedler holdt sig, endskjøndt de ikke altid ere realisable. Jndtræffer det modsatte Tilfælde, at Udlændingen kun lidet behover dem til dette Brug, da finder han en dobbelt Jnteresse i at nedsætte dem, først, for ved given Leilighed at kjøbe af os til lav Priis, dernæst, for ydermere at gjøre sig Fordeel ved Courspeculation. Yderligere Beviis behøver den Paastand, at den samme Circulationssumma, som før Catastrophen af 1807 var tilstrækkelig for Danmark, for Eftertiden kan være det, af Aarsag, at den prioriterede Gield udentvivl er blevet større, end den, uden bemeldte Catastrophe, vilde være blevet, og det uagtet Prioriteternes paalydende Værd ved Anordningen om Pengevæsenet er nedsat. Ved næsten alle faste Eiendommes gjentagne Salg til stedse stigende Priser under Krigen, forhøiedes Prioriteterne; selv Nedsættelsen af de Prioriteter, som bleve reducerede til 2delen eller 20 PC. staaer ikke i Forhold til Seddelreductionen. De danske Courantsedler bleve reducerede til 2deel; men de Prioriteter, som man stærkest reducerede, ikkun til deel. Deraf følger, at der ere flere Prioriteter at opsige, end der ordentligviis burde været, men færre Penge at betale dem med, end der forholdsmæssigen udkræves. Et Exempel vil nøiere oplyse denne Sag. Antaget, at i December 1812 var i Circulation omtrent 150 Mill. Dansk Courant. Var nu til den Tid i en Eiendom en gammel første Prioritet paa . . 100 Rdlr. D. C. en yngre Prioritet af 1ste Qvartal 1810 . en tredie Prioritet af ult. Decb. saa kunde den hele prioriterede Gield 300 Rdlr. D. C. dengang indløses med 300 af de da circulerende Sedler, lydende paa Rigsdaler Dansk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Efter Forordningen af 8 Jan. 1813 bleve de 150 Mill. D. C. i Virkeligheden i Omløb som før, med den Forskjel, at de nu kaldes Mark, istedet for de forhen kaldtes Rigsdalere. Prioriteterne undergaae ved Forordningen følgende Forandring: Den ældste Prioritet, som omskrives Daler for Daler, maa, i Tilfælde Coursen var pari, indløses med. 600 Rbmk., eller forrige Rigsdaler D. C. Den anden Prioritet, som om skreves til 50 PC., indløses med 300 eller forrige Rdlr. D. C. Den tredie Prioritet, omskreven til 20 PC. eller 20 Rbdlr., indløses med eller forrige Rdlr. D. C. Til at indløse Prioriteterne udfordres altsaa efter Forordningen 1020 Rbmk., eller 170 Rbdlr. Navne Værdi, og seer man hen til Sølv-Værdien, da 318 Rbdlr. 4 Mk. 8 s. N. V. Sedlerne ere saaledes reducerede i det Forhold som 6. I. Prioriteternes Reduction er som 300. 170, eller forkortet som 30. 17. Vare Prioriteterne reducerede i samme Forhold som Sedlerne, var Reductionen bleven i det Forhold som 3035. Spørges nu, hvorledes disse Ubeqvemheder kunde afhielpes, Alt overveiet, gives da vel noget andet ønskeligt Middel, end at Rigsbanken, Tid efter anden anskaffer saa meget Sølv, at den eengang i de kommende Dage kan til een Tid, eller dog største Delen til een Tid, indvexle den hele Seddelmasse, og saaledes for stedse defrie vort kjere Fædreneland fra denne Plage, som medfører saa megen Ulykke i moralsk og oeconomisk Henseende; thi at vente paa den Tid, da Sedler og Sølv kunde, uden Risico for Landet, jævnsides circulere i Danmark formedelst lykkelige Handels conjuncturer, turde nok være misligt, da 81 Aars Historie, fra Courantbankens Oprettelse til Dato, har lært det Modsatte. Endog medens Courant banken var privat, stode dens Sedler ikke i det oprindelige Forhold mod Sølv, som Plakaterne af 16 October og 26 November 1745, Forordn. af 6 October 1757, og flere, ved hvilke rede Penges Udførsel af Landet bleve forbudne, give Anledning at formode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Prof. Fugers Forslag til et nyt Slags Bankpenge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
En bemærkning i Anledning af de ved Hr. Etatsraad Pram anstillede Beregninger, som læses i nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 82 pag. 1307.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Hvorvel Jndsenderen ikke anseer Beregninger over Forbruget af fremmede, for Danmark undværlige Vare at være af den Vigtighed, som de under andre Omstændigheder kunde være det, da det ikke mere hører til Dagens Orden at hemme dette Forbrug, hvortil kommer, at Nationens Characteer synes fremfor nogensinde at helde mere til Lyst at nyde, end Lyst til at erhverve, troer han det dog altid at være Pligt at gjøre opmærksom paa, naar Urigtigheder bydes Publikum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Paa det anførte Sted læses, at Forbruget af Kaffe i Danmark i eet Aar beløber til omtrent 600,000 Pund. Dette kan ikke saaledes forholde sig; thi antages ikkun hver 5te Menneske af det egentlige Danmarks Befolkning, altsaa i det Hele 200,000 Mennesker at drikke Kaffe, hvilket Antal Enhver som kjender Landet, vil agte under Virkeligheden, og hver bruger ikkun 1 Lod dagligen, da udgjør det Aaret om 2,281,281 Pund. Dertil leder en løselig Approximations Regning. Jndsenderen har hørt af en Sagkyndig, at Forbruget af Kaffe, for en Snees Aar tilbage i Tiden, i det da samlede danske Monarkie, oversteeg 6 Mill. Pund aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Spørgsmaale, i Anledning af Archidiaconus Harms 95 nye Theses. Tuthers 95 Theses, forøgede med endnu 95 Sætninger, som Archidiaconus C. Harms i Kiel nyligen udgav, har nu givet Anledning til adskillige Stridsskrifter, og, som det synes ville de avle endnu flere. Som en Prøve paa Harms Skrift anføres her hvad han (S. 2427) siger om Fornuftreligion og Fornuft, ledsaget af nogle Spørgsmaale: 32) Den saakaldte Fornuftreligion er enten blottet for Fornuft, eller for Religion, eller for begge. 33) J Følge samme anseer man Maanen for Solen; 34) Man maa gjøre Forskjelpaa en dobbelt Sprogbrug: Fornuft, som Jnd begreb af alle Aandskræfter, der udmærke Mennesket, og Fornuft som en særdeles Aandskraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Indenlandske Efterretninger. Den 24 Novbr. holdtes anden Gang Confirmation for Ungdommen af den mosaiske Troesbekiendelse. De Confirmeredes Tal var ialt af begge Kjøn 33. Høitidelighederne vare i alle Henseender de samme, som ved den første Confirmation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
J denne Tid er udkommet et læseværdigt lidet Skrift under Titel: Hvad er menig Mand bedst tjent med, enten en fuldstændig Oversættelse eller et kjærnefuldt Uddrag af den hellige Skrift, ved Reformations Jubelfestens Helligholdelse 1817. anstillet Undersøgelse af M. Nascon, res. Cap. til Wordingborg og Castrup Meenigheder, 46 S. 80.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
J Dag solgtes ved Auction paa Børsen 4 Caper obligationer a 1000 Rbd. S. V. og 4 dito a 600 Rbd. N. V. for 89 1/2 Rbd. N. V. pr. 100 Rbd. S. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
En Depositocasseobligation paa 5700 Rbd. for 877 Rbd. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V. (Alt foruden 7 PC. Omkostninger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Mariboe, den 4de December. Vestenvinden, der i lang Tid har staaet som nagelfast, har været endeel af vore Kornhandlere her i Stiftet til liden Baade, da den har lagt mange Hindringer i Veien for deres Skibsfart med Korn til Hamborg og flere Steder. - Hr. Jversen i Odense har spaaet rigtig: Saasnart Vinden sprang fra det vestlige til det østlige Hjørne, indfandt Vinteren sig, og det temmelig alvorlig. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Odense, d. 5 Dec. At Kirkegang her ikke er i Aftagende, kan sluttes deraf, at ved Auctionen i Gaar blev givet 480 Rbd. N. V. i Jndfæstning af et enkelt Pulpitur i øverste Række paa den Nordre Side overfor Prædikestolen, hvoraf desuden skal svares 6 Rbd. S. V. aarlig Leie til Kirken. - Natten imellem Onsdag og Torsdag begyndte det her med en haard Frost, som endnu vedvarer med østlig Vind. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Af et Brev til Udgiveren af Aarhuus Avis: Ligesom der sikkert i enhver Kirke er blevet anvendt al Flid, for at gjøre Gudstjenesten ved den store Fest saa høitidelig som muelig, saa var det ogsaa Tilfældet i Hyllested og Rosmus Kirker. Jkke blot Jubelsangen "O store Gud, men tillige alle de øvrige Psalmer bleve i Hyllested Kirke udførte af et stort Chor, bestaaende af 6 musikkyndige Damer og 16 veløvede Skolebørn, der alle sang Discant, samt 3 Bassangere. Dette Chor blev igjen understøttet af 8 Justrumenter, nemlig: 3 Primo=Violiner, 2 SecondoVioliner, 2 Bratscher og 1 Fløite. Efterat Slutningsbønnen var læst, blev endvidere en Cantate, egentlig arrangeret og bestemt til Høitideligheden paa Lyngbye Seminarium Festens anden Dag, udført ved bemeldte 6 Damer og 3 Bassangere, under et femstemmigt Accompagnement. Hvad der især bidrog til Festens Forherligelse i begge Kirker, var den evangelisk christelige Psalmebog, der saavel her som i Thirstrup og Fuglslev Menigheder, for første Gang blev offentlig brugt ved denne Leilighed, og dernæst en Forsamling, fornemmelig i Hyllested Kirke, saa talrig, som Localet kunde rumme den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 December. Cours. Hamb. 2 M. 388, a vista 395. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 16 1/2 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 410. Specier solgtes til 25 Rbmk. 2 s. a 25 Rbmk. 4 s., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 106 a 107 pr. 100; Oblig. 95. Norske Rigsbanksedler 2. Dito Species. - Svenske Sedler 6 Mk. 12 s.a 7 Mk. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-09
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 99. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. ne Løverdagen den 13 December 1817. Den Ubegribelige. Ombind nu som en Mand, og Læser, Dine Lænder Og søg at løse op, hvad jeg Dig spørge vil; Hvis kun det Mindste Du til mine Luner kjender, Mit Hele briste vil som Boblens Farvespil; Thi har en Maske Du til Garnet af min Gaade, Du ogsaa meget snart dens skjulte Væv vil raade. Men vogt Dig, gode Ven, at Du Dig ei forhaster, Og hvis Du bryde vil det stærke Perlemor Saa sørg at Perlen ei med Skallen Du bortkaster, Og søger Sneen der hvor den faldt høi i Fjor Jeg er en luftig Ting, et Jntet og et Noget; At være ellersei. – den Knude løser jeg Mit Navn Du finder ei i hele Dannersproget, Mit sande Væsen er en Dødskamp og en Leg Jeg ingen Fødder har, men ligefuldt jeg hopper, Usynlig i min Gang, jeg er en Pegasus, Og ikke Fanden selv i min Gallop mig stopper; Jeg farer som et Lyn og stiger som et Blus. Nu alt bortdraget er en Flippe af den Kaabe, Der, lig en Morpheus, min Skabning hyller ind Men sikkerlig Du varst den allerstørste Taabe, Hvis Du at gjette mig alt flux indbildte Dig. Nei, først Dit Hoved Du maa lægge ret i Blød, For Du saa ligefrem kan knække denne Nød; Dens Skal vel synes svag, men er dog af de tykke Og hvis Du knækker den, det er en Slumpelykke. Gak hen til Galliens Land, rod op i mugne Bøger, Tænk efter, grandsk og prøv, læs hvad de Gamle skrev, Hvis Du da finde kan, hvad ængstelig Du søger, Dit Skib undsluppet er det allerførste Rev Paa Tankens Occan og Forskerblikkets Hav, Hvor større Skib end Dit fandt tidt sin vaade Grav. Men før Du det har gjort, stræb ikke at opløse Den Gaade, som er fast en gordisk Knude lig; Thi først af Mimers Brønd Du mangen Spand maa øse, For Du af Gaadens Svøb kan drage bort en Flig. Dig eengang alt er sagt: jeg er et flygtigt Væsen, Der, som et Gjøglelys, har intet stadigt Sted, Og om jeg endog stod Dig ligefrem for Næsen, Jeg dog i samme Nu var langt fra Dine Fjed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Mit Ønske er ved offentlig og privat Understøttelse at blive sat istand til efter denne Model at lade gjøre en Maskine 5 1/2 Fod Diameter. Derpaa vil 1/2 Linie betyde en Miil og vore sædvanlige Europakort kunne lægges derpaa som paa en Kugle. De øvrige Verdensdele bleve da 4 til 6 Gange større end de sædvanlige Kort, vi have derover. Denne Beklædning var paa eengang en stor Globus, hvor endog Bjerge og Huler kunne føles, og tillige et complet Atlas, hvor alle Kort vare i een og samme Maalestok, og store nok til speciel Geographie over alle Lande, Fædrelandet undtagen, og dets nærmeste Omlande. J. V. Bruun. Ultimarum til L. A. S., fra Jndsenderen, af bemærkningerne i Skilderiet No. 88 og 94.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Naar man ikke længere kan undvige Sandheden, tager man sin Tilflugt til Snak, for dermed at neddysse Sagen. Dette vil ethvert fornuftigt og upartisk Menneske indsee er Tilfældet med det af L. A. S. i Numer 97 imod mig indrykkede Stykke. Kun i een Punkt har Forfatteren talt Sandhed: "Publicum er den bedste Dommer." Denne vil, af hvad der er skreven i denne Sag, let udfinde, hvem der har Ret. Har Forfatteren i Begyndelsen havt et velmeent Øiemed med sit Forslag, da var Grunden til mine bemærkninger imod ham vist ikke mindre retsindig; jeg har tydelig nok viist i disse, hvori Forfatteren har feilet; der behøves intet mere, og mine bemærkninger faae ingen forandret Værd ved at igjentages under Navn. Dette kunde være Svar nok paa hiint Stykke; men det Anstrøg, Forfatteren saa fiint søger at give Tingene, som om Egennytte havde været Bevæggrunden til mine bemærkninger, røber noget altfor Lavt, til at jeg bør lade det gaae ganske og aldeles bemærket hen. Hidtil holdt jeg Forfatteren for en godmodig Herman von Bremen, og derfor behandlede jeg ham med Skaansel; men hans sidste ovenfornævnte høist fornærmende Udfald viser tilstrækkelig, at han, for ci at sige af de ondskabsfulde, langtfra ikke er afde godmodige v. Bremenfelder, med mindre, som Stilen synes at røbe, en Anden denne Gang har ført Pennen for ham. Ligemeget, med saadanne Folk er det ikke værdt at befatte sig. Formig kan L. A. S. herefter lade sin latterlige Egnisme saa frit Spil, han vil, at spare paa sligt vilde være spildt Møie, thi hvad ytter det at vaske en Ethiop
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Jndenlandske Efterretninger. Ved Høitideligheden i Anledning af Belønningers Uddeling blandt de Pigebørn, der have udmærket sig ved Flid, Lærvillighed og Sædelighed, i St.Petri Sogns Fattigskole, d. 20 d. M. holdt Hr. Dr. Kochen en skjøn Tale, der gik ud paa at vise den nærværende qvindelige Opdragelse i Almindelighed, som overeenstemmende med den unge Piges Bestemmelse som Ægteqvinde og Huusmoder. Mod levende Farver skildrede Taleren, hvorledes Huusligheden i saa mange Familier er ligesom bortflygtet; hvorledes Forkjerligheden for Hjemmet, denne Kilde til saa store Dyder, med hver Dag aftager; hvorledes Forældre, ikke tidligt nok kunne skaffe deres Døttre Fornøielser, stedste forudsættende at de bør nyde Livets Glæder førend de Dage komme, hvor tungere Pligter forbyde det, og hvorledes denne Higen efter at fornøie sine Børn lægger Grunden til saa mangen en Families Ulykke, naar et saaledes opdraget Pigebarn engang bliver Moder; hvorledes Faderen ikke mere kan søge sin Datter i Huset og ved Husets Sysler, men paa Spadsereveie, i Concerter og paa Comoedier; hvorledes den huuslige Andagt muer bleven saa sjelden, at mange Børn ikke kjende mere til Morgen= og Aftenbøn. Talen syntes at have gjort meget Jndtryk paa Forsamlingen, der bestod af henved 600 Mennesker, og hvoraf Fleertallet vare Mødre og Pigebørn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
J Aaret 1742 havde Kjøbenhavn kun to Mæglere, og endnu 1782 manglede Kjøbstæderne en Varemægler, hvorpaa Busch gjorde opmærksomt. 1759 fik Kjøbenhavns Magistrat Tilladelse at antage saa mange Mæglere, som der behøvedes, og deres Tal voxte siden i saadan Grad, at der 1817 taltes i Kjøbenhavn, 21 Stadsmæglere, 3 Vare og Vexel-Mæglere, 9 Varemæglere, 4 Vexelmæglere, 3 Skibsmæglere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Man har sammenlignet Østergaden i Kjøbenhavn med Parises Palais royal og Londons Bonstret, og virkeligen har denne i Henseende til Boutikernes Antal istor Lighed med samme Der gives ikke mange Ting, der jo kan faaes deri de mangfoldige Boutiker, og de have tiltaget i saadan Grad, at ingen, der har kjendt denne Gade for 25 Aar siden, og ikke seet den siden, vil kunne gjøre sig nogen tydelig Forestilling derom. Allene af Silke= og Hosekræmmer boder findes paa begge Sider omtrent 40, saavel i Stueetager som i Kieldere. Foruden disse findes her 6 Modehandlerboutiker, ta Konsthandelboutikker, to Jsenkræmmere, to Apotheker, fire Boghandler og Bogbinderboutiker, fem Skomagerhautiker, fire Restaurateurer, tre Guld-Sølv- og Gallanteriehandlere, adskillige Urteboder, foruden en Deel Frugthandlere &c. En Gaard eller et Huus paa Østergade maa betragtes som en ikke uanseelig Jndtægtskilde, og det er vist, at Gaarden paa Hjørnet af Østergaden og Amagertorv, hvori dor allene findes 7 Boutiker, indbringer mere end mangen liden Herregaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Man paastaaer, Kjøbenhavns Befolkning har de sidste Tider tiltaget saa meget, at denne Stad, nutæller 120,000 Jndbyggeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Paa det Kongel. Theater ventes endnu i denne Saison opførtesem Originaler og septen Oversættelser, Originalerne ere: Aften er ikke Morgen lig, Lysts. i 4 Acter af F. H. Guldberg; Fostbrødrene, Tragoedie af Oehlenschlæger; Drømmen, Lystspil i 3 Acter af Pram; den fortryllede Øe Opera i 3 Acter af Sander; Enken, Sørgespil i 3 Acter, af Kruse. Blandt Oversættelserne ere tre af Schiller og fire af Kotzebue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
Mariboe, den 8de September. Afvigte Torsdag, om Eftermiddagen, afbrændte paa Fesøe et Eiendoms Huus paa 14 Fag. Jlden begyndte i Ladehuset. Endeel torsken og utorsken Korn, Kløver, et fedt Sviin, Lænkehunden, tilligemed en anden liden Hund, og noget Linned, blev et Rov for Luerne. En Koe, der var bleven svedet paa Ryggen og Mulen, reddede sig selv ved at slide sig løs og løbe ind i Naboens Gaard. - For nogen Tid siden døde pludselig i Nyested i et Venne lang: en Barbeer og forhenværende Compagniechirurg. - J afvigte Kirkeaar ere her i Mariboesogn fødte af Mandkjøn 14, af Qvindekjøn 11. Confirmerede 6. Ægteviede 8. Døde af Mandkjøn 7, af Qvindekjøn 7, følgelig 3 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: 2 af Brystsygdom, en af Brystrattersot, en af Lungeslag, en af Forkjølelse, en af indvortes Svaghed, en af Tæring og Blodstyrtning, en af Slag, en af Kræft i Brystet, en af Guulsot, en af Værk i Lemmerne. En Skoemagermester, 34 Aar gammel, der var sigtet og arresteret for adskillige grove Tyverier, spillede Retfærdigheden et Puds, i det han fandt Leilighed til i Arresten at hænge sig. Af de Døde har een opnaaet en Alder af 8 1/2 Aar, 8 fra 61 til 65 Aar. Jblandt de Døde vare 3 Børn. - Efter Jndberetning til Øvrigheden vare Priserne paa Korn og Fedevare samt Creature, i afvigte November Maaned, følgende: En Tønde Hvede 17 Rd. a 18 Rd. En Tønde Rug. 13 Rd. En Tønde Byg 8 Rd. 3 Mk. En Tønde Havre 5 Rd. En Tønde hvide Ærter 12 Rd. En Tønde graae Ærter 10 Rd. En Tønde Kartofler 3 Rd. Et Pund røget Flæsk 2 Mk. 8 s. Et Pund fersk Flæsk 2 Mk. Et Pund Kjød 1 Mk. Et Pund Smør 4 Mk. Et Pund Ost 1 Mk. Et Pund Talg 4 Mk. Et Slagternød 40 Rd. a 50 Rd. Et Sviin 40 Rd. Et Faar, 6 Rd. - Alt i Rbd. N. V. - - En Snees Æg koster nu her i Mariboe 5 Mk., et Pund Smør 4 Mk., en Favn Brænde 14 Rbd.;men en Bonde i Østofte har været saa - christeligsindet, at forlange 25 Rbd. for en Favn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
En Pot Brændeviin koster her 4 Mk. (i Kjøbenhavn 3 Mk. 8 s.) J Fjor kostede et Par Støvler 20 Rbd., i Aar, da Pengene ere næsten dobbelt saa gode som i forrige Aar, ligeledes 20 Rbd., følgelig meget dyrere i Aar end i Fjor. Afvigte Aar, da en Tønde Rug kostede 30 Rbd., blev et Brød betalt med 4 Mk. J Aar, da en Tønde Rug ikkun koster 13 Rbd., koster et Brød af samme Vægt og Størrelse ligeledes 4 Mk. Det kan man kalde reen og skiær Profit. (Mariboe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
J Kjolstrup Hospital ved Kjerteminde lever en Kone, ved Navn Johanne Kirstine Andersdatter, som efter eget Foregivende skal være født og døbt i Odense medio August 1702, altsaa nu over 108 Aar gammel. Hun blev gift 32 Aar gammel, levede i Ægteskab i 40 Aar og har nu været Enke i 36 Aar. Hendes Forældre vare Huusmandsfolk i Hundslev i samme Sogn, og at hun fødtes i Odense skeete derved, at Moderen barslede ved et Besøg hos sin Moder, Peder Ernst Heltes Enke, som beboede en stor Gaard paa Torvet. - Udgiveren, som selv har seet denne Gamle i afvigte Sommer og hort disse og flere Omstændigheder af hendes egen Mund, tør imidlertid ikke udgive det, hvad Alderen angaaer, ganske for en Troens Artikel, da hverken Hr. Klokker Ferslev eller han selv ved nøiagtigste Eftersøgning har fundet hendes Navn i St. Knuds Kirkebog fra Anno 1701 til 1730, som ellers er ført med muligste Orden, skjøndt det derfor gjerne er muligt, at hun maaskee blot er hjemmedøbt her, og hendes Hjemmedaab derefter konfirmeret i Kjølstrup Kirke, hvis Ministerialbog fra den Tid er brændt, og at Hjemmedaab da som nu var brugelig, viser Bogen snart overalt. - Jøvrigt taler den gamle Kones Udseende og flere Omstændigheder for en meget høi Alder; men desuagtet har hun sine Sandsers fulde Brug og kan endnu ved Sommerstid gjøre halve Miles Fodvandringer i Omegnen. Hendes Hukommelse er især beundringsværdig og hun erindrer sig endnu tydelig mange Ting fra sin Ungdom og første Tjeneste, som var paa Thorseng Slot. (Hempels Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
J Aarhuus Avis læses følgende Spørgsmaal: Er det Tegn til Oplysning og Sprogforbedring, at man nu giver Døttre sen i Enden af deres Navne, istedet for at man fordum gav dem Datter, Man skrev f. Ex. Anne Pedersdatter og Niels Pedersen, og nu skriver man ligesaavel Anne Pedersen, som Niels Pedersen. Det Navnet i Enden tilføiede sen skal dog efter Etymologien egentligen betyde Søn, hvorledes kan man da give en Datter saadant Navn? Viborg, d. 8 Decbr. At der ikke blev illumineret paa Jubelfesten, har havt den gode Virkning, at Tællen er falden i Jylland fra 12 til 8 1/2 a 9 Rbd. Lispundet. - Fra i Onsdags har en streng Frost begyndt med sydostlig Vind og Storm, i Lørdags haalede det og gav Jisslag. J Dag (Mandag) tøer det igjen. Veiene kunde, ifald Frosten havde staaet, bleven gode, der forhen af den megen Regn paa mange Steder vare meget slemme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-12-13
(Viborg Samler.)