JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Landhuusholdnings=Selskabet har for Aaret 1813 udsat en Præmie af 100 Rbdlr. for en fyldestgiørende Undersøgelse: "Om Fordelene og Manglerne ved Præmier som Befordringsmiddel for gavnlige praktiske Foretagender; om der gives andre og bedre Midler, hvorved Selskaber, der have landlig, huuslig og Kjøbstæds Vindskibeligheds Forædling til Øiemærke, kunne virke; med udførlig Forklaring af disse Midlers Anvendelse, og fortrinligt Hensyn paa Fædrenelandet." - Det kunde for mange synes paafaldende, at dette saa hæderlige og høifortjente Selskab, efterat det i mere end et halvt Seculum fortrinligst har virket ved Præmiers Udsættelse, nu opkaster et saadant Spørgsmaal. Jmidlertid viser selv denne Omstændighed hvor magtpaaliggende det er dette sande Hæderssamfund, i Alting at komme sit store Maal nærmere, og at faae end nøiere drøftet og oplyst det første Hjelpemiddel for alle dets hidtilværende Bestræbelser, Selskabet ønsker en grundig og alsidig Undersøgelse af dette Æmne. Dertil er nærværende Blads Grændser for indskrænkede. Men at anstille her nogle Betragtninger om Præmiers Udsættelse : Almindelighed, synes at være noget som hører til dets Værneting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Hvor ydmygende Almeenhedens sædvanlige Kulde for store Nationalværkers Understøttelse end er paa den ene Side, saa viser den dog til Videnskabelighedens Triumph paa den anden, at der forden sande Videnskabsmand gives langt kraftigere Opmuntringsmidler end det Metal, som de fleste Mennesker sætte saa høigen Priis paa. Man kalde længe nok Ludvig d. 14des Aarhundrede den Franske Litteraturs Euldalder; forsaavidt Ludvig ikke sparede Guld for at skabe en glimrende Litteratur, fortjente den maaskee dette Navn; men det er ikke alt Guld, hvad der glimrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Ved at belønne den, der har forfattet det bedste Heltedigt, og den, der har opsat de fleste levende Gjærder saa at sige med eet og det samme Hæderstegn, maatte naturligviis dette Tegn efterhaanden tabe meget, saare meget, af sin oprindelige Anseelse. Dertil kommer endnu, at Publicum saa ofte er blevet skuffet ved at sætte for megen Lid til saakaldte kronede Skrifters Fortreffelighed, 2) Det var meget ligegyldigt, siger Kastner i sin Historie om Mathematiken, om Tydskland, der neppe gav Keppler i levende Live det tørre Brod, havde givet ham, efter at han alt længer end 150 Aar havde været udødelig, en Steen. Bidrag fra hele Tydskland havde ikke kunne tilveiebringe, og Regensburg ikke rumme, et Monument saa prægtigt som det, man med enhver Telescop seer i Maanen. Ved Mindemærker af Steen ihukommes en Lærd i det højeste hos hans Venner og forrige Medborgere, og det endda kun for en føye Tid, til at bevare hans Minde er Papir varigere end Marmor at kun faa synes at bryde sig mere om en saadan Kroning, og at derved Belønningen selv maatte tabe meget af sit Værd. Publicum veed nu engang, at det Kald, at tilkiende en Forfatter en Præmie, sædvanlig er betroet til nogle enkelte Medlemmer af saadanne Selskaber. Da disse Dommere ere Mennesker, saa maa deres Dom ogsaa altid blive menneskelig, det vil sige, ikke altid fri for Fordomme. Have de Formodning om hvo Forfatteren er, saa ville deres Forhold til og deres Tanker om ham have megen Jndflydelse paa deres Dom; kiende de ham ikke, saa vil det gode Udfald deraf mere beroe paa, om Forfatteren har skrevet i deres Aand og efter deros Maade at betragte Tingen, end paa hans Arbeides sande Værd. Kun faa Videnskabsacademier ville, som det i Dison, krone en Forfatter, der, liig Rousseau, besvarede et Priisspørgsmaal, tvert imod deres Forventning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
J det stille nattelige Mørke Svæver trindtom dig din Elskers Siel Og ustandselig af Rummets Vælde Flyver Tanken hen til dig. Lad dig milde Vinde født inddysse! Paa dit Leie Dyden Roser sprede! Men i Søvnen følger dig mit Hjerte, Og min Siel ved Dagens Lys dig følger, Og naar du i eensom Time grunder, Er den om dig, o du Elskelige! J. J. Dampe, Doctor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Jndenlandske Efterretninger. Jgiennem det Kongel. Danske Cancellie er, under 9de April d. A., udfærdiget en Placat for Danmark af følgende Jndhold: Hans Majestæt Kongen har, under 5te d. M., behaget allernaadigst at resolvere saaledes: Vi ville allernaadigst have de ved Placaten af 24de Jan. 1809 bestemte Drikkepenge af 4 Sk. dansk Courant til Postkarlene for Fribefordringer af Kjøbstæderne, herefter fastsat til 4 Rigsbankskilling pr. Miil, dog at disse Drikkepenge, fremdeles som hidtil, blive at udrede af vedkommende Kjøbstæders Kæmnerkasse." Den 14de April om Eftermiddagen mellem 6 og 7 afbrændte Arvefæster Ludvig Biørns Gaard i Rødstofte Bye, Øster Egitzborg Sogn, Præstøe Amt, saa pludselig, at alt Jndboe, samt Eierens Forraad af Korn paa Loftet blev fortæret af Luerne. 18 Qvæghoveder, 3 Heste og Smaakreaturene, ja endog den der indqvarterede Husars Hest bleve indbrændte. Den ædle Major Grev Bernstorff, som just paa denne Tid øvede nogle af sine Husarer, ilede øiebliklig til Brandstedet; men uagtet hans ivrige Bestræbelser og Corporal Lindes, samt øvrige Commandoes ufortrødneste Anstrængelser, var det ikke muligt at redde uden nogle faa Sengeklæder, lidet Kjøkkentøi og ubetydeligt Linned. Denne stræbsomme Mand, der saaledes fra Velhavende i faa Øieblikke er bragt i største Nød, tør saa meget mindre ved egen Kraft haabe, at oprette sit Tab, som han allerede er gammel, og har en svag Kone. Milde Gaver modtages i Kjøbenhavn af Kasserer Platou paa Fattigvæsenets=Contoir i Varton, i Tikiøb ved Helsingøer af Hr. Pastor Fangel, samt af Sognepræst Platou til Øster=Egitzborg. (Dagen.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Helsingøer, den 22 April. J Forgaars indkom nord fra en stor Flaade af over 120 Fartøier, samt en Svensk Kutterbrig, hvoraf de fleste ankrede paa Reden og de øvrige ved Landskrone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Siden 1807 have vi ikke seet saa mange Skibe paa Reden. J Gaar vare de alle gaaen syd efter. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Corsøer, d. 23 April. Den 22de Kl. 3 Eftermiddag observeredes en fiendtlig Convoy i Opseiling Nord fra, som gik til Ankers imellem Kjerteminde og Sprogøe; den 23de om Morgenen lettede Convoyen og gik Syd efter; den bestod af omtrent 170 Coffardieskibe, under Bedækning af 4 Orlogskibe, 2 Fregatter, 3 Kutterbrigger og 3 Kuttere. Kl. 12 Middag var den af Sigte, og efterlod denne Flaade intet Skib i Beltet, som nu er aldeles frit for Fiendtligt. (S. Bl.) Nackskov, den 23de April. Convoyen Nordfra, som i Aftes ankrede imellem Sprogøe og Romsøe, passerede i Eftermiddag Lolland og gi Syd efter af Sigte. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Det Kongelige Guld-Taffelservice, som af Hs. Majestæt Kongen allernaadigst forleden til Statens Tarv indsendtes til Rigsbanken, gjemtes indtil den Tid paa Rosenborg Slot, og bestod af følgende Deele, Tvende Suppeskaale med høie Laage og Underfade, 12 større og mindre Fade, 2 store Stegefade, 60 Tallerkener, 12 Assietter, 8 Saltkar, 8 Salatfade, 4 Souseskaale, 2 Præsenteer tallerkener paa Fod, 12 Par Knive og Gafler, 12 Skeer, 2 lange Forlæggeskeer, 2 store ForlæggeSuppeskeer, 4 Ragout Forlæggeskeer, 2 Sukker bøsser, en Senopskande og en Peberbøsse, et Fyrfad, 8 almindelige og 8 storarmede Lysestager og 4 Saxe. Dette kostbare Service skal være forfærdiget i Christian den Sjettes Tid. (Efter Aarh. Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
J Aalborg Avis læses følgende: Da jeg deels af Mangel paa beqvemme Jorder, og det sidste Aars Sennepsavl, ikke har kunnet forsyne min nylig udvidede Sennepsfabrik med det dertil behøvende Sennepsfrøe, da større Afsats har foranlediget, at det fra Landet tilkjøbte Sennepsfrøe ikke har været tilstrækkeligt, saa anmeldes herved for de gode Landmænd, som have Leilighed og Lyst til at dyrke denne Sæd, at de hos mig i dette Foraar kan bekommeSennepsfrøe, guul og bruun, til Sæd, for billig Priis. Ligesom jeg for dette Aar avlet og mig leveret sundt Sennepsfrøe betaler een Rigsbankdaler pr. Tønde i Præmie, foruden Betaling efter gangbare Priser, imod at bringeren med hans Sognepræst Attest beviser, at han virkelig har dyrket og avlet det medbragte Sennepsfrøe. Mange har den Troe, at Sæden ikke kan udryddes, hvor den er bleven saaet, men dette Tilfælde har ei mødt mig ved Jordens Omvexling til anden Sæd. Man passer nøie paa, at høste Sennepen, førend den bliver for moden og affalder; jo bedre Jordbund, jo bedre Sæd kan man vente sig; leer agtig og bleeg Jordbund giver den hamleste og stærkeste Sennep. Jorden pløies og behandles som til anden Sæd, naar Jorden er pløiet, overharves den een a to Gange til den er jevn, hvorpaa Sennepsfrøet udsaaes imellem tre Fingre, ligesom man saaer Kløverfrøe, dernæst overharves Jorden igjen to til tre Gange. Sæden nedlagt imellem Havre og Bygsæd bliver altid tidlig moden, før den almindelige Høst indtræffer. Saasnart man seer Sennepskierne rødnes eller, som man kalder det, i rød Kjerne, maa den høstes og omhyggelig opbindes, og efter 2 a 4 Dages godt Veirlig føres hjem i Laden; man lægger Dækkener eller Lagener, neden i Vognen, at det affaldne Sennepsfrøe bliver i Behold. For megen Regn er høist skadelig efter at samme er høstet. Er den, ikke vel veiret, lægges den ei hen, for man er sikker at den ei skal blive varm. Det Affaldne lægges hen i Nøier ne, og røres en Gang om Dagen, til man faaer Tid at reengjøre dem, som skeer ved at kaste dem paa Loen. Den øvrige bliver liggende 1 a 2 Maaneder, til man faaer Tid at tærske den af: den bliver da ikke mugen, som ellers er Tilfældet. Straaet deraf er god Føde for Kreaturene, naar det et har faaet for megen Regn. Jeg har i nogle Aar født baade Heste og Hornqvæg med Sennepshalm, og befunden den fortrinlig til Foring; er den for stegl, skiæres den i Hakkelse som andet Foder, og blandes med andet Halm. J England, hvor denne Sæd meget dyrkes, findes hele Jordstrækninger besaaet med Sennep. Jeg anbefaler det i den gode Hensigt, at hvad vi kan forskaffe os selv, behøve vi ikke at kjøbe fra fremmede Steder. Held derfor enhver, som ophielper og medvirker til Fædrenelandets Konstflid og Jndustrie. - Aalborg, d. 15de Martii 1813. - Thomas Sødring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Onsdagen den 19de Maji, om Eftermiddagen. Kl. 2, bliver, efter Hr. Consul P. Jsaachsens Reqvisition, solgt ved offentlig Auction i Christiansand endeel Varer, saasom: circa 300 Fanstager, Marylands Bladetobak, circa 100 dito Virgini- og circa 250 Casser forskjellige Sorter Theer, saasom Hysan, Hysan=Skin, Schouchoung og Bohe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Postefterretninger. London, d. 13 April. Efterat Baron Wessen berg i Onsdags havde havt sin første Statsconference med Lord Castlereagh, kjørte han, ledsaget af denne Minister, til Prindsregenten, hvor han blev forestillet og overgav et Creditiv. Han har siden den Tid allerede afsendt 2 Courerer til Wien. - Hertugen, af Cumberland, vil meget snart reise herfra til Berlin. - Det 7de Drag. Regim, har faaet Befaling at indskibe sig og er bestemt til Fastlandet, hvorhen ogsaa en stor Vaabentransport er afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Fra Portugal hedder det i Følge Efterretninger, der gaae til d. 3 April, at Feldttoget ikke vil begynde førend i Begyndelsen af Maji, da Aarstiden har været meget slet. J den fiendtlige Armee hersker Sygdomme, og de Conscriberede, der for at erstatte de faa Folk, som af nogle Regimenter vare sendte til Frankrige, ligge næsten alle i Hospitalerne. Jmidlertid ville de Franske holde sig ved Duero. - Den i Marts ankomne Forstærkning anstaaes til 5000 M. - March. Soult, der vender tilbage til Frankrige, har kun medtaget nogle faa Officerer og et lidet Antal udsøgte Folk. Gazan har faaet i Soults Sted Over commanden over Sydarmeen og trukket sig med denne Armee til Madrid. Suchet, Chefen for den cataloniske Armee, har ligeledes nærmet sig denne Stad. Kong Joseph vil opslaae sit Hovedqvarteer i Valladolid, hvorhen Drouet, der commanderer Contruins=Armeen, marscherer. Clausel, der commanderede Portugals=Armeen, har forlagt sit Hovedqvarteer til Burgos. – D. 16de. I Gaar Morges ankom her en Hannoversk Officier med Depecher fra Grev Münster. - Paketbaaden Grev v. Leicaster er afseilet fra Helgoland til Curhaven, forat indtage en fornem Reisende. – Dower, d. 14 April. J Formiddags mellem Kl. 10 og 11 hørtes her og nogle Mile dybere ind i Landet en heftig Canonade, som syntes at komme fra den Franske Kyst lige over for. Om det er Vissinge=Flaaden, som er løben ud, eller noget andet, vides ikke. Siden nogle Timer er det stille igjen. (Alt. Merk.) Paris den 11 April. Marschal Soult er ankommen her. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Berlin, d. 20 April. Følgende anthentiske Efterretninger ere indløbne her angaaende Span dans Bombardement. Efterat General Thumen, Beleiringscorpsets Commandant, gjentagne Gange havde opfordret Fæstningen til at overgive sig, sluttede dens Commandant 3 Dages Vaabenstilstand, for imidlertid at indhente Forholdsbefalinger fra Vicekongen af Jtaliens Hovedqvarteer. Commandantens Adjutant afgik, i Følge heraf, ledsaget af en Preuss. Officier did. Da disse ankom til GrevWittensteins og Gener. v. Yorcks Hovedqvarteer, bleve de sendte med den Betydning tilbage, at Bombardementet strax efter deres Ankomst skal tage sin Begyndelse. Den 16de om Aftenen begyndte de Beleirende med Magt at opkaste Skandser, uden at hindres deri af de Beleirede. D. 17de Kl. 4 begyndte Bombardementet fra 3 Batterier. Samme Dag indtil Natten bleve, Kartætscheskuddene uberegnede, 393 Bomber kastede ind i Fæstningen, hvilke om Natten tændte paa adskillige Steder i Fæstningen. D. 18de om Morgenen Kl. 9 tændte en Bombe i Straa= og Homagazinet; Kl. 12 1/2 om Middagen tændte en Bombe Krudtmagazinet, som frembragte saadan en Explosion, at de Beleirede selv troede at den halve Deel af Fæstningen var fløien i Luften. Om Eftermidd. kom Juliustaarnet i Brand. Skulde Bombardementet vedvare saa kan Fæstningen ikke holde sig længe. General Thumen, som commanderer Beleiringscorpset, har tilforn været denne Fæstnings Commandant, og Capit. Ludvig, der styrer Bombardementet, har længe garnisoneret der. De veed altsaa begge meget vel, hvor Fienden gjemmer sit Krudt. E. Sk. De Russ. og Preuss. Batterier have været af saadan Virkning, at et stort Stykke af Citadellets Muur er styrtet ind, hvilket havde 6 Timers Vaabenstilstand til Følge. Naar den Franske Commandant ikke inden Kl. 6 om Aftenen overgiver sig, saa skal der løbes Storm. Fra Citadellet blev allerede i Morges ikke skudt mere; derimod forsvarede Fienden sig bag Byens Volde. Paa Østsiden beskydes Fæstningen af et heelt Preuss. Batterie, paa Nordsiden af et heelt Russ. og et halvt Preuss., paa Vestsiden af et Russ. og halvt Preuss. - Gener. Thumen beretter, under d. 18de, Gener. Lestoca, at han har tændt Citadellet af Spandau, at alle de forhenværende gamle Magaziner ere afbrændte, og at 2 Krudtmageziner ere satte i Brand, demolerede og gjorde unyttige for Fienden. - Stettins og Custrins Bombardement skulde tage sin Begyndelse samme Tid som Spandaus. - Davoust har opholdt sig 3 Dage i Salzwedel, og er derfra gaaet over Giffhorn d. 18de til Brunsvig. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Nedlitz (ved Magdeburg), d. 14 April. Den 13de d. M. gjorde Fienden et Forsøg, at indskibe og føre til Magdeburg en betydelig Deel Høe, han ved sit hurtige Tilbagetog den 6te maatte lade staae. Han landede til den Ende paa 7 Elbbaade, 1000 Mand stærk, men han blev hindret i sit Forehavende og dreven tilbage til Fæstningen. Vi gjorde 58 Fanger, hvoriblandt adskillige Saarede, fratoge Fienden Baadene, brændte samme, og dræbte og saarede henved 200 Mand, hvoriblandt 3 Officierer. Vort Tab bestaaer af 1 saaret Officier, 3 Døde og 15 saarede Underofficerer og Gemene, og henved 10 saarede Cosakker. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Altenburg, d. 15 April. General Blüchers Hovedqvarteer befinder sig her. J Dag bekjendtgjordes følgende Parolbefaling: "Major v. Holl vig af det Schlesiske Husarregiment havde fattet den dristige Beslutning, at bryde den 12te d. M. op fra Egnen af Colleda, for at marschere med sin Escadron til Langensalz. Efterat han havde gjort en Marsch af 9 Mile, kom han Nation fra d. 12te til d. 13de i Langensaltz. Stedet var besat af 1700 M. Jnfanterie, 300 M. Cavallerie og 6 Canoner, under den Bayerske General Re berg. Major v. Hellvig angreb ham Kl. 2 om Natten, og fandt, da Besætningen vilde afmarschere Kl. 4, allerede alting i Bevægelse, og en haardnakket Modstand. Desuagtet tog han 2 Haubitser, 3 Canoner, 1 Munitions- og 2 Bagagevogne og nogle 20 Heste. Fienden trak sig i Qvarreer tilbage til Waltershausen. Major v. Hellvig forfulgte ham en Time, trak sig derpaa selv tilbage til Tennstadt. Lieuten. v. Trubenfeldt er saaret. Vort Tab er ubetydeligt. I Underofficier og I Husar savnes, 2 Husarer ere stærkt saarede, 3 eller 4 Husarer og 10 til 12 Heste let saarede &c. (Denne Major Hellvig er den samme, som 1806 befriede en Deel Fanger paa Marschen fra Erfurt til Eisenach og Herzfelde.) (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Lüneburg, d. 20de April. General Mont brun har forladt os den 9de. Næsten den hele Russisk Preussiske Besætning er den 16de d. M. udmarscheret paa Veien til Celle. Man veed, at nye Tropper i Egnen af Werben ere gaaede over Elben og formoder, at de herværende Troppers Marsch staaer i Forbindelse dermed. Jgiennem Uelzen er der marscheret mange Russer, der skulle ved Lenzen være komne over Elben. - J Gaar udbredtes her det Rygte, at de Franske igjen skulle være i Færd med at rykke frem mod Lüneburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Nu hører man, at de virkelig vare komne ligge tilUelzen, men at de ere blevne trængte tilbage igjen af de mod dem fremrykkende Russer og Preusser. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Fra Elben, d. 18 April. Vittenberg er nu indsluttet fra begge Sider paa den høire Elbbreddaf Gener. Kleist, paa venstre af det Wittensteinske Armeecorps. Det skal d. 18de angribes med Storm. Man seer hvert Øieblik dets Jndtagelse i Møde. - Spandau blev d. 20de om Morgenen, paa ny stærkt beskudt. Overgivelsen synes ikke at være saa nær, som man Dagen i Forveien troede det. Kongen af Preussen gaaer d. 22 d. M. fra Breslau til Gener. Blüchers Armee og tager sit Hovedqvarteer i Meissen. Gr. Wittensteins Hovedqvarteer var d. 18de i Dessau. Det Kgl. Bayerske Hovedg. i Bamberg. De Preuss. Prindser og Prindsesser og Kgl. Børn komme i Begyndelsen af Maji tilbage fra Breslau til Berlin. Gener. Dubreton, som forsvarede Burgos, er ankommen i Magdeburg. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Petersborg, d. 2 April. Gener. Maj. Baschutzky er med de af ham organiserede Tropper brudt i 2 Colonner op til Armeen. (Den 1ste af 3 Brigader bestaaende er allerede i Slutningen af Marts passerer Riga.) Ved Korotscha passerede i Begyndelsen af Marts 15 af Baschkirer og Meschischerikier sammensatte Cosakregimenter. (H. C.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-04-27
Altona, d. 23de April. Ved Avisens Slutning indløber den Efterretning, at Danzig har capituleret. (A. M.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-01
de Nyeste havn. kilderie af KjøbenTiende Aargang. No. 35. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 1 Maji 1813. Ere selvvalgte eller bestemte og uforanderlige Texter de fortrinligste, Af T. M. B. GalskøtSognepræst for Hyllested, Vændbløb og Holsteinborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-01
J. J. Dampe, Doctor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-01
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem det Kgl. Danske Cancellie er, under d. 9 April d. A., udfærdiget en Placat for Norge af følgende Jndhold: Hans Majestæt Kongen har, under 25 f. M., allernaadigst behaget at fastsætte følgende Forandringer i Forordningen for Norge af 9 August 1754, §. 1, angaaende Straffen for Løsgiængerie: 1. At Enhver, der ikke beviisligen har en fast Næringsvei, og som arbeidsfør maa ansees pligtig til at tage fast Tjeneste, skal, naar han eller hun unddrager sig fra at tage saadan fast Tieneste, ved Dom tilfindes at hensættes fra en til to Maaneder i Sognets Arresthuus, eller, hvor det ikke haves, i nærmeste Kiøbsteds Arbtidsanstalt eller Fængsel, dog adskilt fra andre sammesteds arresterede Forbrydere; 2. At den Skyldige ved Dommen skal tilpligtes at udrede alle paa hans eller hendes Varetægt og Forpleining medgaaende Omkostninger, og disse, da de forud kunne beregnes, bestemt i Dommen angives; 3. At det skal paaligge Øvrigheden, hvem Dommens Fuldbyrdelse tilkommer, paa det strengeste at vaage over disse Omkostningers Jnddrivelse, enten hos den Skyldige, eller, naar denne intet har at betale med, hos hans eller hendes Forældre, Værge eller nærmeste Frænde, saafremt de ikke beviisliggenhave anvendt alle Midler til at bringe den Skyldige i fast Tjeneste, og, naar disse vare frugtesløse, da anmeldt det for Øvrigheden; eller endelig, hvor Forældre, Værge eller Frænde ikke haves, hos Præstens Medhielpere i Sognet, i Tilfælde at Forsømmelse fra deres Side har fundet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-01
Ligeledes er igjennem bemeldte Cancellie, tinder 20 April d. A. udfærdiget en Placat for Norge af følgende Jndhold: Det har under 5te d. M., behaget Hs. Majestæt Kongen, allernaadigst at befale, at Betalingen for Skydsen i Kongeriget Norge herefter skal erlægges i Rigsbankpenge paa følgende Maade: For Befordringen til Lands: a) for hver Hest pr. Miil . . 24 Sk. Rbp. b) for hver Hest, der fremdrager den Reisendes Bagage over 1 Skpd. Vægt, som skjønnes at være Transportgods . 30 Sk. : e) for hver svensk Kjærre eller Bredslæde, naar den ikkun be spændes med een Hest, og derhos afbenyttes af tvende Personer, halvanden Skyds 36 Sk. og og i Leie af Skydsbøndernes Reise redskaber: d) for en Heelvogn (firehjulet Vogn) pr. Miil 6 Sk. Rbd. re) for en Halvvogn pr. Miil 3 Sk. :f) for en Slæde. 3 Sk. :g) for en Ridesadde. 3 Sk. . samt, b) Skyds=Skafferne i Tilsigelsespenge for hver Hest, som tilsiges, 2 Sk. : For Befordringen til Søes. pr. Mand og Miil 12 Sk. : og i Leie af Baaden, pr. Miil 2 Sk. . for en fireaaret 3 Sk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-05-01
for en sexaaret 4 Sk. :