JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Fra Bannatet den 6. Jun.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
J Følge Beretninger fra Belgrad vilde Tyrkerne ligesaa got som vi, at der udenlands bliver talet og skrevet meget om en forestaaende Krig imellem Rusland og deres høie Port, og omendskiønt de staae i Frygt for Fredens Varighed, i Henseende til Hoffet i Petersborg, saa sige de dog tillige udtrykkelig, at de ville blive ved deres Tillid til den mægtige Tydske Keiser, som deres Mundheld, lyder.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
J bemældte Fæstning rose de sig af at have samlet saastor Forraad af Frugter og Meel, at samme vist vildevære tilstrækkelig for en Armee af 200000 Mand; men det er et Blindeverk, da vi vide, at de med slige Nødvendigheder, (nogle 20 Aars gamle Tvebakker undtagne, ere slet forsynede. Tallet paa de Spahis og Janitskarer, som under Telte campere ved Belgrad, er just ikke bekiendt. Jmidlertid bliver Arbeidet paa Fæstningsverkernes Forbedring og Formeerelse der stedse fortsat. Kort: Tyrkerne, som ligesaa lidet kan slaae det muelig Tilkommende i Veier og Vind, giøre ligeledes adskillige Anstalter.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Tyrkiske Grændser den 7. Junii. Dersom begge Keiserl. Hoffers Fodringer skulde være beskafne saaledes, som Rygtet her gaaer, saa er det ikke troeligt, at Porten kan bevilge samme, uden at frygte for indvortes Uroligheder, men mange tvivle paa, at Rygtet om disse Fodringer er grundet. Der siges nemlig, at Rusland forlanger Crimm tilligemed Ocakowmed fri Skibsfart i det sorte Hav, og igiennem Dardanellerne til Archipelagus. Østerrig forlanger alt det, som i den Belgrader Fred blev afstaaet til Tyrkerne, som: Wallachiet indtil Alusafloden, Servien tilligemed Belgrad, Biergene ved Sammocz, en stor Deel af Bosnien, den fri Skibsfart paa Donau, tilligemed en friHandel til alle Tyrkiske Provindser imod en Afgivt af 3 Procent. Andre sige, at Krigstilberedelserne blive snart ophævede, efterdi de mellem begge Keiserl. Hoffer og Porten, værende Tvistigheder skulde ved Hofferne i Versailles og Berlin blive bilagde.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Den 9 Junii. Den Romerske Keiser vil, efterat have beseet alle ved Sonstrømmen liggende Fæstninger, og at have reist i heele Grændsen, som der siges, udvide sin Reise indtil Cherson, for at tage den der i Egnen staaende Russiske Armee i Øiesyn.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Man holder et aabenbar Brud imellem Rusland og Porten for at være meget nær. Der komme endnu mange Franske Ingenieurer og Officerer til Constantinopel, hvilke tage Tieneste under Mahomets Fahne, og til Belgrad seer man sterke Janitskarer-Corps og CammeelTransporter at komme ladte med Krigsmunition.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Venedig den 9. Jun. Vor Ambassadeur i Constantinopel har skrevet, at han har befalet vore der værende Undersaatter, nogle 1000 i Tallet, at de ved nu værende Omstændighed skulle forlade Tyrkiet, og begive sig til deres Fædreneland.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Efterretninger fra Crimm mælde, at en Hob Tartarer, er udvandret til det Russiske.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Livorna den 9 Junii. Siden i Forgaars gaaer Rygtet her, at den Spanske i Carthagena tillavede Udrustning under Don Barcelos befaling allerede befinder sig ved de Afrikanske Kyster, og skal have begyndt at bombardere Algier.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Den her seilfærdig liggende Russisk Keiserl. Eskadre er efter alle Kienderes Udsigende, hvilke have seet den, i en saa fuldkommen Stand, at de ikke nok kan rose den. Fornemmelig roser man dens Artillerie, hvoraf en stor Deel skal være af en ganske nye Opfindelse. Petersborg den 10. Jun.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Vores i Cronstad seilfærdig liggende, og til Middelhavet bestemte, Flode er en af skiønneste, som nogensinde er bleven udrustet i Rusland. Det nye Skib paa 74 Kanoner, Elisabeth, hvilket befinder sig ved samme Flode, bliver holdt for et af de beste Skibe i Europa. Ved denne Flodes Afseiling fra Cronstad vil Keiserinden, Storfyrsten, Storfyrstinden og alle indenlandske Ministre være nærværende; De udenlandske Gesandtere skal og indbydes dertil.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Alle her i Garnison liggende Tropper skal med det første formere adskillige Leire i Egnen ved denne Stad, forat øve sig i Fyren og med Kanoner. Der skal og nogle Regimenter Cavallerie støde dertil.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Weichselstrømmen den 12. Junii. Underhandlingerne imellem Rusland og Porten skal være afbrudte, eller nær ved at blive afbrudte. Dersom Krigs Erklæringen ikke allerede er skeet, maae den snart komme for Lyset. De Russiske Tropper marschere ilende til Grændserne, og Polen har allerede leveret mange Magaziner, og faaet anseelige Summer i rede Penge derfor, Coslin den 12. Junii.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
J sidste Vinter har paa Landet her i Egnen opholdt sig en Tyvebande, som hist og her øvede mange Jndbrud i Stæderne og i Landsbyerne. Man har mestendeels adspredt dem, og fængslig indbragt dem, og har ogsaa været saa lykkelig at saae fat paa Anføreren for denne Bande, en vis Daubenheim fra Zerren. Han er et Menneske af meget god Anseelse. Hans Pande viser et forvovent, til alting skikket, Gemyt. J Følge heraf tog man Midler til at forvare ham paa det sikkerste. Man satte ham i et Fængsel, hvis Vindue var 7 Fod over Gulvet, og forsynet med jern Sprinkelverk. Begge hans Hænder bleve saaledes sluttede, at den eene ikke kunde komme til den anden. Jmellem Beenene satte man en Bolt, og man sluttede ham med Fødderne til en sterk, dybt i Jorden stikkende Blok. Uagtet dette har han dog vidst at gjøre sig løs fra sine Baand. Hvorledes han har faaet jern Baandene af Hænderne, er ubegribeligt. Jmidlertid er det skeet, og da han har havt Hænderne fri, har han i Stedet for et Brækjern betient sig af Bolten, og er brudt ud under Vindnet igiennem et Hul, som han havde gjort i Væggen. Man har endelig efter en møisommelig Eftersøgning igien grebet ham i Landsbyen Hemkenhagen ikke langt fra Colberg, og den 17 April paa nye bragt i Fængsel. Han blev belagt med endnu sterkere jern Bolte paa Hænder og Fødder, med et jern Halsbaand, jern Ringe og Livet, og med en sterk Lænke sluttet til ovenmældte Blok, og alt dette jern Tøi var forsynet med franske Laase. Alt dette jern Værk har han brudt i Stykker, dreiet Losene ud af deres Virveler, og er den 7. hujus igjennem Ovnen, hvis jern Dør han havde sprængt, igien undkommen. Dette Arbeide har han fuldført i en Tid af 2 Timer, thi Klokken 11 om Natten er han bleven viseteret, og Klokken 12 kaldt paa, Klokken i var han borte. En Deel af den lettroende gemeene Mand tilskriver denne Daubenheim overnaturlige Kræfter, saasom Hexerie, og den Kraft at kunne giøre sig usynlig. Men saa forvoven han hidtil har været i at undkomme, saa udskikked er han til at bevare sin Frihed. Han har altid opholdt sig i Skoven, og er kom om Natten gaaet til Zerren, for at hente sig Levneds Midler. Her har man luuret paa ham, da han vilde gaae tilbagetil Skoven, og grebet ham. Nu ere formedelst et sterk Kors, begge Fødder og den høire Haand smeddede i 28 Pund Jern, og med en ved Korset befindende Lænke bliver han sluttet til Væggen i hans Fængsel, og om Natten endnu ogsaa med den venstre Haand. Da man smeddede ham fast, græd han, men han kom sig snart igien, og viiste nyt Mod, maaskee at han har Haab om, endnu en Gang at forsøge sine Kræfter.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Wien den 14. Junii. Som der berettes fra Constantinopel under 24, i forrige Maaned, saa vare i en Tid af 12 Dage 4 Russiske Courerer komne dertil, og man ventede den 5te, efter hvis Ankomst man troer at faae Vished om Krig eller Fred. Commercetractaten imellem Rusland og Porten var vel ganske færdig; men den Russiske Minister havde endnu ikke underskrevet den, hvilket foraarsagede stor Bekymring hos Tyrkerne, ligesom i Almindelighed alle den Tyrkiske Regierings Lemmer, ja Capitain Pacha selv, sandt stor Uroe ved at tænke paa, at en Russisk Flode skulde lade sig see i Middelhavet. Folket allene var ikke frygtsom, det forlangte Krig, eller truede med Oprør. Storvezieren begyndte at blive forhadt, og Mufti var pludselig død for 8 Dage siden. En Kop Caffee skal have skaffet ham ud af Verden, efterdi han var alt for eftergivende, og derved har stiftet meget Ondt.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
London den 17. Junii. General Convay overbragte i Fredags til Underhuset. det Budskab fra Kongen af det Jndhold: At Hs. Majestæt havde maattet lade arrestere Major Stanhopee, Medlem af Huset, formedelst det Krigsforhør, som skal holdes over ham, angaaende Øen Tabagos Overgivelse.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Fra Ostindien ere Efterretninger indløbne med en Cutter fra Bombay, hvilken forlod Jndien den 20. Januar.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
bemældte Cutter traf ved St. Helene 5 Ostindiske Retourskibe. Han seilede med det Danske Ostindieskib, Grev Bernstorf, og 2 andre indtil i Egnen ved de Aporiske Øer, hvor han forlod dem i god Behold. J Ju dien var Hr. v. Suffrens Eskadre bleven forsterket med 5 Hollandske Linieskibe. Der var imidlertid ikke forefaldet noget af Vigtighed. De Franske have nuder 22, og Admiral Hughes 18, Linieskibe.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Nogle Loyalister, som have begivet sig iblandt Jndianerne, og ophidset dem til Havn, have ved Hielp af dem udøvet mange Grusomheder paa de vestlige Grændser af de foreenede Stater. Man har føiet alle Anstalter til at standse dette Onde.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Det bekræftes, at de neutrale Magters Paastand, at have en fri Skibsfart og Handel i heele Verden, er Aarsag til, at Definitiv Fredstractaternes Undertegnelse blive forhalet. Der blive holdte mange Raadslag over denne Sag.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Fra Polen den 17. Junii. Fra Ruslands Side er nu alting færdigt til at aabne Feldtoget imod Porten. befalingsmændene, som skal commandere de adskillige Corps, som hidtil have forsamlet sig ved Diester, ere allerede afgangne derhen. Armeens Sammelplads er ved Cherson. Fyrst Potemkin, som allerede den 2 Maji kom til Mohilow, havde for sin Afreise fra Petersborg en hemmelig Samtale i 4 Timer med Keiserinden, hvorefter strax en Cabinetscoureer blev afsendt til den Russiske Gesandt i Constantinopel, Hr. v. Bulgakoff, med den befaling, at tilkiendegive Porten, hans Hofs sidste Beslutning, og strax at sende dens Svar til Cherson til General Potemkin, som i al Fald efter bekomne Forholdsbefalinger skal handle. (Hvor vidt dette kommer Sandheden nær, vil Tiden lære.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Polske Grændser den 18. Jun. Fyrst Potemkin maae nu allerede være kommen til Cherson, og maaskee der ved Bredden af det sorte Hav allerede have været blodige Optrine. Man siger, at Rusland ved Krigs Erklæringen imod Porten vil bekiendtgiøre et Manifest paa Øerne i Archipelagus, hvori bliver erklæret for Grækerne, at de Russiske Vaaben skal bruges til at forsvare Ruslands Rettigheder, saa og til Beste for Grækernes Friheder.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Paris den 20. Junii. En Mark Guld, som af Guldsmedene hidtil blev betalt med 736 Livreer, er faldet i Prisen til 718 Livrer, og man haaber, at den nu snart vil falde til sin forordningsmæsige Priis af 704 Livrer.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Haag den 21. Junii. Den ulykkelige de Witte er virkelig af Justitien bleven dømt til Døde. Arvestatholderen har herpaa skrevet et Brev til Staterne af Holland, i hvilket han siger, at han af visse Grunde ikke vil undersøge, om bemældte Officeers Forbrydelse er at pardonere eller ikke, og ei heller giøre nogen Brug af den ham tilkommende Forrettighed, at lade ham vederfares Pardon; men overlade alting til Deres Ædle Stormægtigheders Kiendelse, hvilke efter Deres Viished best ville vide, om nogen Pardon herved kan finde Sted. Urtegaardmanden, Brakel, vil vel faae Galgen til Belønning.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Amsterdam den 21. Juni Vore Kiøbmænd, som handle til Tyrkiet, have faaet Breve fra Constantinopel, i hvilke mældes, at Handelen der ligger ganske stille. Der komme fra det sorte Hau og fra Crimm slet ingen Skibe dertil, og der bliver ei heller sendt noget derhen. Samme Breve berette ogsaa at Mufti er død, og som man meener, skal han være bleven forgiftet.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Aalborg den 3 Julii. I Gaar den 2 huj. blev det af (S. T. Hr. Kammerherre, Rosenkrantz Levetzau indrettede smukke og anseelige Capel paa Restrup høitidelig indviet af Hans Høiædle Høiærværdighed, Hr. Biskop Tetens fra Viborg, hvorom vi i næste Numer skulde meddeele en fuldstændig Efterretning, som ikke denne Gang her kan rummes.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
J Tisdags den 1 huj. udkom det Maanedlige Tillæg, No. 6. for Junii Maaned, hvilket indeholder: Efterretning om det Kongel. octroyerede Asiatiske Compagnies Beskyttelse og Understyttelse ved Hs. Majestæts allernaadigste Skrivelse og høipriselige Omhue m.v.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Gravskrivter. - Paadømte Sager i Nørre Jyllands, Landsting den 21. Maji sidst.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Død. Den 2 hujus i Nibe Mad. Rosine Basse, Sognepræsten Hr. Rejersens Kiæreste, død i Barselseng, 35 Aar.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Bekiendtgiørelse. efter skal bruges ved den hellige Daab, aftrykt Jen allernaadigst anordnede Formular, som nu herpaa Skrivpapiir i samme Format, som det lille Udtog af Alterbogen, til desmeere beqvemmelig Brug for De Hr. Præster, kan faaes til Kiöbs her i Aalborg Bog trykkerie.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Forsøg til en prosaisk Oversættelse af Hommers OdysseT med en Jndledning om ham og hans Værker af de H. S. P. første Bog kan faaes til Kiøbs hos Præsten Hr. Wandall i Aalborg for 10 sk. A igien bleven forsynet med rød Seigl=Lak fra 12 Mk. til 4 i Hr. Peder Hassings Seigl Lak=Fabriqve i Kiøbenhavn er jeg Mk., Pundet af 16 Stænger. Jac. Saurbier. sig ved Prædikestolen, og kan fremvise gode Skudsmaale, En Student, som er Attestatus, og alt i mange Aar har over om sit Forhold, søger en fordeelagtig Prædike=Condition til førstkommende Michaelis. Nærmere Anviisning kan faaes hos den residerende Capellan ved Budolphi Kirke. Aalborg den 2. Jul. P.M. 6.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Et smukt nyt Sted i Nørre Sundbye, anvises til i Kiøbs, og i dessens Mangel da til Leie til Michae, lis, vel indrettet for en Skibs=Capitain eller anden honet Familie, med plaisant Udsigt til Fiorden. Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
I isdagen den 15. Julii førstkommende bliver paa Hiøring Tingstue om Formiddagen Klokken 10 Slet Jelstrup Sogns Konge-Korn-Tiende, som pro Officio er henlagt til Hiøring Capellanie, stillet til offentlig Auction til Bortforpagtning. Conditionerne blive paa Auctionsstedet bekiendtgjorte. Hiøring den 26. Juni 1783. - Lauriz Meyer. NB. H.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
Jos John Erichsen Holm er en god Reisekaret at faae ) for billig Priis. Haurholms Vinter=Stude, 44 Stkr. af beste Slags, i god terretning averteres, og herved ivitteres. Stand, ere endnu usolgte, som hermed til Liebhaberes Ef i Eier bortkommen, formodentlig stiaalen, en sortJatten imellem den 22 og 23, hujus sidst, er sin Hoppe, gammel 10 a 11 Aar, bruner lidet, har 2 hvide Bagsokker, og er brændt paa den høire Manke med det Kongelige Stutterie Mærke, hvo samme maatte forekomme, eller kan give nogen Oplysning, vilde behagentlig anmælde det til H.C. Blichfeldt, Sognepræst i Jelstrup pr. Hiøring, som foruden en billig Douceur betaler alle paagaaende Omkostninger. der Pedersen, er udsat til 12te Uges Dagen den 16. August.
Jyske Efterretninger, 1783-07-04
(Skiftet efter den i Nesborg Nørgaard afdøde Gaardfæster Pe førstkommende, hvilket herved 3 Gange til Credi= og Debitorer, samt Arvingernes Efterretning bekiendtgiøres med Anmodning at de til bemældte Tid ville enten selv eller ved andre give Mo ellers mældes, at den rede optegnede prioriterede Gield langt de, da om mueligt, Skiftet til samme Tid bliver sluttet; kan overstiger Boets heele Formue. Nesborg den 19. Jun. 1783. J Friedenreich. tid, om Leien accorderes med Eieren B. K. Brodersen. E til Leie og til Beboelse til næstkommende Michaelis Flytte Et Huus i Nyegade, som nu beboes af Mad. Jlum, er at faa Aalborg den 18 Junii 1783. sters Gods vorder foretaget en Skiftesamling udi bemældte Efter afgangne Mads Farstrup udi Valdsted paa SebberkloValdsted den 16. Julii næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet; hvilket herved bekiendtgiøres Arvingerne saavel som Credi= og Debitorerne i bemældte Stervboe. Sebbberkloster den 18 Junii 1783. N. Hiersing, Fuldmægtig
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Handels=Efterretninger. Rotterdam den 7. Junii. De Fordeele man her har haabet af en frie Handel med Amerika, have hidtil betydet saare lidet. For egen Regning tør man intet sende derhen, og Americanernes Commissioner ere saa ringe, at de neppe fortiene at nævnes. Alle de Americaner jeg hidtil har talt med, siger vor Correspondent, søge siden Freds=Preliminairernes Undertegnelse. kun at erholde Commissioner, men de synes slet ikke tilbøielige til at ville give nogen, og beskiæftige sig blot med at udforske, om man ikke vil laane dem Penge paa deres Jordegodser. Et Beviis, at deres Financer ikke maae være med det beste. Danzig den 20 Maji. Siden sidste Postdag er Hveden falden 10 til 20, Rugen 10, og Havren 5 fl., hvilket kommer af den stærke Tilførsel.
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Sidst i April vilde et Polsk med Korn tilladt Skib seile Danzig forbie, og lande ved Preussisk Territorium, for at sælge sin Ladning til Kiøbmændene i Langesuhr. Dette var det Danzig ske Senat kommet efter ved nogle af Byens Kiøbmænd, og havde gjort Anstalt, at Bom Capitamen maatte formælde Skipperen, at han skulde blive anholdt ved Blokhuuset, hvis han ikke kom ind til Byen med sit Fartei; dette tog den Preussiske Resident ikke vel op, og indgav desaarsag en Note til Presidenten, med Forespørgsel, om det var Alvor, at man vilde anholde dette Fartøi, og om Jndvaanerne i Langesuhr skulde sulte ihiel af Mangel paa Korn. Man veed ikke saa lige Raadets Svar, men saa meget er vist, at den Polske Skipper, efterat Bom=Capitamen havde den 30 April, betydet ham, hvad for er mældt, sneg sig om Natten imellem den 1. og 2, i denne Maaned listeligen Blokhuset forbie, og seilede til Schelmøllerne, hvor han solgte til Preusserne 1000 Scheffel Rug og 900 Scheffel Byg. Fartøiet lod han derpaa staae, og reiste selv hiem til Lands. Raadet paastaaer, at denne Skipper var en Forpranger, og Forprang er forbuden, saavel ved de Polske som de Danzigske Love, hvilket, ogsaa skal staae i Svaret til den Preussiske Resident, for hvilken det ikke er ubekiendt, at Skipperen var en Forpranger, og skal dette have givet Damigerne Mod, til at paastaae Stadens Rettigheder og Friheder.
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Gibraltar den 23. April. Tale, som General Elliot, har holdt til Garnisonen i Gibraltar paa den Dag, da han blev installeret til Ridder af Bath=Ordenen. Gentlement! Jeg har i Dag forsamlet Dem, paa det Officererne og Soldaterne paa en offentlig Maade maatte erfare en authentik Erklæring, som er bleven mig tilsendt ved Statssecretairen, og som indeholder de gode Tanker, Hs. Majestæt har om Deres fortienstlige Opførsel i at forsvare denne Plads. Kongens Fornøielse over denne Begivenhed blev ved hans naadigste Tale til begge Parlementshusene snart bekiendt i heele Verden. Over= og Underhuuset talede ikke alene tilbørlig derom i deres Adresser til Thronen, men de have og overdraget mig at giøre deres samdrægtige Taksigelse bekiendt ved følgende Indlagde: Fredagen den 13 Decembr. 1782. Eenstemmig ved de i Parlementet forsamlede geistlige og verdslige Lorder beslutted, at dette Huus med største bifald erkiender den Tieneste, som Officerer, Soldater og Matroser nylig have viist i at forsvare Gibraltar.
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Underhuset den 12. Decembr. 1782. Eenstemmig besluttet, at til de Officerer, Soldater og Matroser, som nylig ere blevne brugte til Gibraltars Forsvar, skal paa dette Huses Vegne aflægges Taksigelse. Jngen Armee har nogen Tid faaet høiere National Æresbeviisning, og det er bekiendt, hvor stor, almindelig og frivillig Glæden har været i det heele Kongerige over deres Lykke. Dette maae ikke allene forskaffe Dem en undsigelig Fornøielse, men endog give Deres dyre Venner og den sildigste Efterverden Anledning til overmaade Glæde." Til meere Beviis, hvor meget De i deres Fædreneland ere berettigede til saadanne smigeragtige Kiendetegne paa Agtelse, kan jeg ganske tilforladelig forsikre Dem at de længst bortliggende Nationer i Europa og andre Verdens Deele ere blevne igiennemtrængte af Forundring, over Eders tappre Bedrifter. Vore behiertede Fiender selv tage ikke i Betænkning at giøre Lovtaler over saadan standhaftig Tapperhed." Jeg ønsker Dem nu paa det inderligste Lykke til denne eenstemmige og glindsende bifalds Beviisning. Jblandt saa mange og priselige Tegn paa det offentlige bifald, forlad De mig, troe Medbrødre, naar jeg lydigst beder Dem, venligst at tage imod min taknemmelige Erkiendtlighed. Jeg forlanger denne Gunst ikkun i saa vidt, jeg har været et bestandigt Vidne til, hvor villig De have underkastet sig de besværligste Arbeider, hvad for en uforlignelig Geist De have yttret, og hvorledes De ved alle Leiligheder, heeltemodig have foragtet enhver Fare.
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Aalborg den 10. Julii. Den i sidste Nr. 27, belovede Efterretning om Capellets høytidelige Jndvielse paa Restrup den 2. Julii sidste afvigte, som egentlig var bestemt for det Maanedlig Tillæg, har man for deres Skyld der ei holde samme, ladet med følge som et Tillæg til disse Efterretninger.
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Død. Den 8, hujus her i Byen Skoeslikker Lorents Hansen Dam mon, 61 Aar. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Den 9. hujus blev Hr. Wandall under Forsegling tiliendt med Hosskrift: J Anledning af een Persons Beskyldning den 6. Julii til en Kone, at hun ikke vidste hvad hun modtog, og at hun fordrede ham for meere, end han havde bekommet, sendes det heele Krav til de at beholde den Jukommelse hun har = 2 2 - Fattige, for at bede til Gud for hende om Den 10. fandtes i Cassen i Papiir med Hosskrift: Gud staae mig og mine bie J løse Penge For hvilke paa de Fattiges Vegne skyldigst takkes. (Den Kiøbenhavnske Post er i Gaar udebleven.)
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Bekiendtgiørelse. Formedelst det meget der er endnu udstaaende, B. J ved Bogtrykkeriet, endog fra forrige Aaringer, saavel for Aviser og Bekiendtgiørelser, som og for andet, der her er trykt, nødsages jeg herved til, at anmode enhver om, at afgiøre deres Regninger med mig inden denne Maaneds Udgang, eftersom jeg til den Tid skal slutte mit Regnskab. Aalborg Bogtrykkerie den 10. Jul. 1783. J. Saurbier, Bogholder.
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Skulde afgangne sal. Elias Appolti, forriP.M. ge 4de Lexie Hører i Aalborg Cathedral=Skole, have, (som det kan synes af nogle Sedler, som ere fundne i hans Boe), udlaant nogle Bøger af fin Bogsamling, foruden een, som allerede er indleveret, formoder man, at enhver Retsindig er villig til uden Ophold at indlevere dem til Stervboet, at de tilligemed hans øvrige Bøger kunde vorde indrykte i det agtende trykte Catalogo. Og maatte ellers nogen have den Kl. Tome af Allgemeine Welthistorie for sig selv at overlade, kunde man paa Stervboets Bekostning afhandle dem den, at en Defect dermed kunde vorde suppleret. Aalborg den 8. Julii 1783. E. Kynde, Stifsprovst a. For dem, som søge at tilhandle sig stort og got Qvæg 1 til at stalde forestaaende Vinter, averteres, at vedSteenshedegaard i Vensyssel, ere overfödte forrige Vinter 70 Stkr. Stude, alle af fuldkommen Størrelse.
Jyske Efterretninger, 1783-07-11
Næstafvigte Løverdags Formiddag blev ved mit iboende Sted, A. udi Svingelgaden No. 325. ved dets Hjørnehuus bort fra mig en brun laquered Tornstok, den der igien kan tilveiebringe mig samme, kan vente sig for Umagen af dens Eier en billig Douceur. Aalborg den 9. Jul. 1783.