JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Paa nogle af Titelbladene findes det Navn Jachim Arentsche, som formodentlig er Autor til Værket. Bogen er overmaade rar, og maaskee det eneste Exemplar i Verden, og saa meget mærkværdigere, som Kong Christian den 4de selv med egen høie Haand har, paa et og andet Sted, gjort visse Anmærkninger, hvorvidt de anførte Krigskunster kunne være at sætte i Værk eller ikke. Saavidt Thurah. J Hr. Justitsraad Werlauffs i forrige Aar udkomne historiske Efterretninger om Bibliotheket er om denne Bog følgende: "Blandt det nordiske Bibliothek største Sieldenheder er en Bog med Titel: Ein Buch zusammengezogen aus vielen probierten Kunsten und Erfabrungen, wie ein Zeughaus, sampt aller Munition anheimisch gehalten werden sol &c. Kopenh. durch Lorenz Benedicht 1570. Folio. Forfatterens Navn Joachim Arentsche forekommer paa flere Steder i denne Bog, hvoraf maaskee ikke flere Exemplarer existere end dette, der maa have været Kongen selv præsenteret, da det er prydet med Hans Portrait, og Vaaben i Træsnit illumineret, samt hist og hermed illuminerede Figurer. Originalen hertil synes endnu at existere i den ældre kongelige Manuskript-Samling. Erichsens Udsigt over Mskytsamlingen S. 51.) Discours ovangelige var Mr. le VoisClair, a Copenhagne 1696. Foran i Bogen har Autor, som var en Franskmand, og nogle Gange havde forandret sin Religion, med egen Haand tegnet Jomfrue Mariæ Billede, meget net og zirligt, med denne Overskrift; Maria Dei mater, Virgo post partum, og derunder skrevet efterfølgende: Jomfrue Maria var af tre Religioner, 1. var hun fød i den jødiske Religion, 2, var hun af den calvinske Religion, 3, var hun af den lutherske Religion. Det første proberes af hendes Herkomst af jødiske Forældre. Det andet, fordi hun svarede Engelen, Luc. 1 Cap. 34 v., Hvorledes skal det gaae til Ligesom Calvinisterne sige om Christi Legen sacramentalske Nærværelse i Brødet, hvorledes skal det gaae til, hvorledes: Det tredie proberes, fordi Maria begyndte at troe Guds Ord, der Engelen sagde: hos Gud er ingen Ting umulig; thi hun svarede og sagde: See jeg er Herrens Tjenerinde, mig skee ligesom du haver sagt, det er et Luthersk Svar. Denne Mening er af trende store Doctoribus approberet. Le Bois-Clair, Pastor, scripsit, invent & pinit. Kjøbenhavn d. 15 April 1696. Om bemeldte Bois-Clair see Literatur Lexikonnet. Han var født i Lyon i Frankrig. Var først Catholik, blev siden Reformeert, kom til Kjøbenhavn 1690, og kort efter antog den lutherske Religion. 1693 blev han fransk Hofprædikant i Kong Christian femtes Tid, og var tillige Prindsens Lærer i Fransk. Efter denne Konges Død reiste han bort igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Det islandske Stiftsbibliothek. J Skilderiets forrige Aargang Nr. 80 gav jeg en Beretning om de til det islandske Stiftsbibliothek i Reikevig indtil 30te September f. A. indkomne Boggaver, ifølge hvilken Bibliotheket havde her fra Kjøbenhavn faaet opsendt 1030 Bind. Siden den Tid have følgende viist sig som Stiftelsens Velgjørere, og skienket samme de ved enhvers Navn anførte Antal Bind Hans Majestæt Kongen har Allernaadigst skienket det store Værk Noregs KoningaSøgur T. Vi, hvoraf de 5 første Tomer forhen ere blevne opsendte, den 6te i dette Foraar. Den kongelige arnamagnæanske Commission har givet alle dets udgivne Skrifter, forsaavidt samme ikke ere udsolgte, tilsammen 10 Bind. Major og Divisionsadintant J. N. B.v. Abrahamson, Ridder af Dannebroge og Dannebrogsmand, Commander af St. Annaordenen &c., 10 Bind. Lector, Dr. phil. Bredsdorff I Bind. Boghandler N. Colding 36 Bind. Decker, Auskultant i Rentekammeret, 2 B. Lieutenant v. Deichmann af Artilleriet 1 B. Capitain v. Fibiger, Ridder af Dannebroge, 9 B. Cand. theol. Freitag paa Holsteinborg 2 B. N. Hansen, forhen Regissør ved Theatret, 6 B. Stud. theol. Th. Helgesen selv 10 B., fra Stud. chir. Kieldal 4 og fra en Unævnt 11 o. 25 Bind. F. A. Greve af Holstein til Holsteinborg, Kammerherre, Major &c., det kostbare Værk Abulfede Annales Muslemici i 5 B. Justitsraad, Søetatens Proviantforvalter R. Langeland, Ridder af Dannebroge, Den danske Vitruvius og Slanges Christian den 4des Historie, 4 B. Dr. juris A. L. J. Michelsen 28. Professor og Dr. Juris Paulsen i Kiel 1 B. Seminarielærer N. Petersen paa Brahetrolleborg 1 B. Lieut. og Bogtrykker H. F. Popp 14 B. B. F. Rønne, Sognepræst i Lyngbye, 25 B. Cand. phill. C. Thaarup 16 B. Skrædermester R. Winther 34 B. Undertegnede 5 B. Endvidere har Klokker P. Jversen i Middelfart, som forhen har samlet 183 Bind, atter indsendt fra R. Jacobsen, Lærer ved Borgerskolen sammesteds, 9 Bind, denne Gang ere altsaa indkomne ialt 219 Bind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Fra Biskoppen over Jsland, Hr. Stein grim Johnsen har jeg i dette Foraar modtaget Efterretning om, at der foruden de i danske Tidender hidtil anmældte Bidrag ere til Bibliotheket indtil 15de Februar 1826 indkomne (det i min forrige Beretning anmældte Værk Scriptores rerum Danicarum T. VII fraregnet) 296 Bind. Bibliotheket bestaaer altsaa nu af 1545 Vind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Den for Videnskabeligheds og Oplysnings Udbredelse i Fædrelandet saa virksomme Hædersmand Hs. Exc. Hr. Geheimeconferentsraad J. v. Bülow til Sanderumgaard, Ridder af Elephanten a., har tilsendt mig 20 Rbd. Sedl. til Jndkjøb af Bøger for Bibliotheket, som skulle blive anvendte ved forefaldende Leilighed, og desuden tilbudt Hr. Stiftamtmand Hoppe at ville betale Omkostningerne for en Kakelovn og flere fornødne Møbler, til hvilken Hensigt han allerede har overgivet ham 50 Rbd. Sedl. Stiftelsen anbefales paa det varmeste til Fædrelandsvenners fortsatte Yndest og Velvillighed. De Bidrag i Bøger af alle Videnskabs fag, Korter og andre videnskabelige Apparater, samt i Penge, som Stiftelsens Velyndere fremdeles skjenke, modtager Undertegnede og besørger opsendte til Bibliothekets Bestyrere Dhrr. Stiftamtmand P. F. Hoppe og Biskop St. Johnsen. Kjøbenhavn, d. 31 Mai 1826. Carl Christian Rafn, boende paa Amagertorv Nr. 7. anden Sal. Om dansk Retskrivning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
J Morgenbladet stod nylig Noget om den Forvirring, det skulde kunne forvolde at følge det Raad, som mange af vore, ej Forvirringsmen Ordens Elskere, Jacob Baden, Abrahamson, og mange flere have givet, om at betjensig af et eget Tegn for ALyden, m. M. Bemeldte Stykke optages i alle Provincial-Aviser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
J Riber-Stifts Avis No. 52 læser man nu derom, under Overskrift: Forlangt Jndrykkelse, følgende: I Anledning af det i forrige Nummer, af Avisen optagne Stykke om dansk Retskrivning, hvis Hensigt abenbart er at vildlede mindre underrettede, kunde følgende bemærkes: Den Lyd, som i dansk Retskrivning pleier at betegnes med aa, er ganske forskjellig fra den, som to Aer udtrykke; Børn og Almuesfolk læse ofte Made, Nade istedetfor Made, Nade, og mere kyndige udtale ofte fremmede Navne, hvori aa forekommer (f. Ex. Haag, Haarbury, Waadtland) som om der stod a. Hvorledes kan denne Forvirring, bedre hæves, end ved at antage et eget Bogstav, til at betegne den Lyd, som aa skal have i sa danne Ord som Maade, og hvilket andet kunde da være beqvemmere end det, som i lang Tid har været i almindelig Brug hos det Nabofolk, hvis Sprog er nærmest beslægtet med vores, At et Brev til Astrup formedelst Postbudets Uvidenhed eller Udskriftens Utydelighed kunde bringes til Astrup var ligesaavel muligt, om Navnet endog var skrevet med Aa, som at en Brevpakke til Ribe engang er gaaet til Nibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Hvad det andet Exempel med Forpagter F. angar, er det klart, at F. enten forsætlig har valgt en let undgaelig Tvetydighed for at bringe S. i Ulykke, hvilken Hensigt han ifølge Begivenhedernes Udfald ogsa fuldkommen har opnaaet, eller at han er en Sæk, der vil prale med Kundskaber, han ikke besidder, eller snarest, som man kan slutte af hans Stand, en Lægmand, der skriver sine Ord med de Bogstaver, der først falder ham ind, ti i den øvrige Deel af dette halvfjerde Linier lange Brev har han brugt en Stavemade, hvilken Professor Molbech (som bekjendt, den hæftigste Modstander af enhver paa fornuftige Grunde beroende Forandring i Retskrivningen) gjerne kunde erkjende for sin. Der er nemlig næppe nogen anden dansk Forfatter af nogen Anseelse end Molbech, der vilde skrive hiulpen og Tieneste istedetfor hjulpen og Tjeneste. Det er let i ethvert Sprog og med enhver Retskrivning at sammenligne Ord, der give en tvetydig Mening; men det er vanskeligt at skrive en sa lærd og grundig Bog, som Professor Rasks Retskrivningslære, og det er maskjeendnu vanskeligere for dem, der gjerne vilde, med Grunde at gjendrive dens Jndhold, derfor skal det nu forsøges, om man ikke ved Spot og Løier kunde beholde, eller vel endog hverve en eller anden Tilhænger. Men det er at habe, at Fornuften ogsaa heri endelig vil seire over gammel Slendrian.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Udenlandske Efterretninger. Aalborg den 27de Junii. Den vedvarende Tørke og en tiltagende exempelløs Hede, som den 24 endog var stegen til over 29 Grader Reaumur i Skygge, have meget svækket Landmandens Haab om en god Hø- og Kornhøst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Jsær sees i de sidste Dage paa alle høie og tørre Steder en kjendelig Tilbagegang i al Vegetation. Fra den 25de har nogen Blæst af Vest kanten vel tildeels formindsket den trykkende Hede, men til Regn, som alle sukke efter, sees endnu intet Tegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Blandede Efterretninger. Den gule Slange. Dette mærkværdige Uhyre, som har sat Martiniques Befolkning et Aarhundrede tilbage, har faaet sin Monograf. En Beskrivelse over samme er nemlig forelagt det franske Akademie ved Moreau de Joanes. Denne gule Slange (trigonocephale for de lance) opnaaer undertiden en Længde af mere end 7 Fod. Dens Bevægelses Hurtighed er ganske overordentlig. Neppe øiner den en for sin umættelige Slugenvorrenhed passende Gjenstand, førend den fra sin skjulte Vraae skyder sig frem- og i et Øieblik har den da bemægtiget sig sit Bytte. Uagtet den Ødelæggelseskrig Martiniques Beboere ideligen fører med den dræber den dog aarligen et stort Antal Mennesker, især Negre. Med dens gloende Øine seer den ligesaa skarpt omNatten som om Dagen, og den har saa megen Livskraft at den, om og Hovedet er afhugget, dog endnu i 8 Timer bevæger sig. Dens Frugtbarhed er og meget stor. Den føder indtil 60 Unger, der og strax ere udrustede med alle Artens Egenskaber. Med Sukkeravlens Udvidelse har Slangen formeret sig. J Plantagerne er den temmelig sikker for dens Fienders Forfølgelser. Det er farligt paa Martinique at undersøge Hønse reder, thi i dem opslaaer den gule Slange ofte sin Bolig. For at blive fri for denne Landeplage har man taget sin Tilflugt til engelske Tax-Hunde, ja man har ogsaa fra det gode Haabs Forbjerg forskrevet høibenede Rovfugle, men uden nogen betydelig Virkning. Mærkværdigt er det at ikkun Martinique, St. Lucie, og Bencoja er Hjem for Trigonocephalus, da derimod paa alle de øvrige Antiller ikke en eneste giftig Slange findes. (L. C. Bl. 108)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Under det Navn den franske Herkules, sandsynligen i Modsætning til den nordiske Herkules, som for nogle Aar siden omvandrede, viser sig nu i Sydtydskland en Franskmand, Frans Lebesnier, fød i Omegnen af Paris, og i forskjellige Henseender værdig den offentlige Opmærksomhed. Engang viiste han sig i den høieste Udvikling af menneskelig Legemskraft i at hæve en Vægt af 2500 Pund af Jern med Ryggen, i æqvilibristiske Øvelser, med Vægter af 150 og flere Pund, og Jernstænger paa 40 Pund, med hvilke han dandser, og som han handterer paa lige Maade som en Æquilibrist ellers en Træe-Balancerestang; fremdeles i at bære et Bord af fire Fod i Qvadrat, hvorpaa fem Drenge sidde af omtrent 14 Aars Alder, med Tænderne, frit og uden Understyttelse af Hænderne. En af hans største Færdigheder er at han staaende paa en Stol bøier sig baglænds, optager en Vægt af 50 Pund i et Tørklæde, med Tænderne, og en anden Vægt af 100 Pund med Hænderne, reiser sig dermed ved egen Kraft uden noget Styttepunkt, bøier sig atter tilbage, og lægger bemeldte Byrder paa det Sted hvorfra han optog dem. Hr. Lebesnier hæver sig op i den skjønne Kunsts Regioner, viser sig i mesterlige Attituder; med den største Lethed, og sand Grazie. – Naar denne herligt byggede og kunstmæssigt øvede Mand i sluttede Kredse og ved hensigtsmæssig Belysning viser sig som akademisk Model, da kan Maleren ei andet end prise sig hældig. J Paris er det nogle Gange skeet; ogsaa skal en udmærket tydsk Kunstner, Direktøren for Maler-Akademiet i Dresden, Professor Hartmann, have haft ham som Model ved et akademisk Arbeide, forestillende Herkules at tæmme den nemæiske Løve. Lebesnier er en Mand paa 35 Aar, af Middel-Størrelse. (Forkortet fra L. C. Bl. 107.) Jntet Mynt eller Medaille-Værksted i Tydskland ligner Loos's i Berlin, i Rigdom paa skjønne Medaillemynter. Blandt dem er en som er forarbeidet for Hamburg. Forsiden forestiller en ødelagt Bygning. Sværd og Fakler, for stukne imellem Ruinerne, hentyde paa Krigen der ødelagte den. Underskriften forkynder at det var Sygehospitalet, og Aar 1813. Paa Reversen er et siddende Fruentimmer, hvis Attributer heldigen betegne Hamburg, der med Fredsgrenen i Haanden lyser Velsignelse over en ny Bygning, som ved Underskriften tilkjendegives at være Sygehospitalet 1823. Der er viist en lykkelig Anordning af det Hele og Medaillen er særdeles skjøn skaaren af Pfeuffer. Medaillen er udpræget som en Portugaløs, det er af den Gehalt, som man i Portugal giver denne Mynt, der ogsaa i Hamburg og Lüneburg, formedelst Handelsforbindelserne gjelder, til ti Dukater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
De nordamerikanske Stater gjøre uhyre Fremskridt. J Aaret 1781 havde den hele Stat af Nye-York kun 5028, Jndvaanere. Fyrretyve Aar sildigere var Tallet voxet til det tredobbelte, og 1821, eller efter 90 Aar, var Tallet 1,872, 812. Mennesker. (J Tidsløbet fra 1810 til 1820 steeg det mere end 400000 Mennesker, der nedsatte sig i 161 nye Stæder og 315 nye Landsbyer.) Den lille Bye Lookport i Niagara-Distriktet havde, i Juli 1822, strax efter Fuldendelsen af den Kanal, ved hvilken den ligger, kun tre Familier. Fem Maaneder derefter var her allerede to Apotheker, fire Magasiner, fem Værtshuse, 50 Jld steder og 337 Jndvaanere. Ogsaa havde det da allerede faaet et Ugeblad for Stedet og omliggende Egn. (Paa denne Side Oceanet kan et sligt lokalt Uge- eller Dagblad næppe komme i Gang i Stæder paa nogle Tusinde Mennesker, visseligen en Sag der kan give Stof til en interessant Paralelle imellem den borgerlige Kulturstand, paa denne og hiin Side Occanet.) J Aaret 1790 var i Ny-Yorks Distrikter et Antal af 21,324 Slaver. 1820 var Tallet ved Frigivelser a. allerede nedgaaet til det Halve. 1827 vil der ej gives flere, og Emancipationen vil da være fuldbragt. Disse Notitser ere tagne af: A topographical and statistical view of the state of New Fork, et lidet godt Skrift, hvoraf allerede andet Oplag er udkommet. (L. C. Bl. 105.) Heroinen af Spezia, Bobelina, er for enhver der har fulgt Grækernes Begivenheder under deres Frihedskamp, bekjendt nok. Med en sjelden Kiekhed forbandt hun dog en Havesyge, som fordunkler den Glands der ellers vilde have svævet over hende. Mindre bekjendt er Modena Maurogenis, en ædel, uegennyttig græsk Patriotinde. Den franske Philhellene Maxime Raybaud saae hende 1822 paa den græske Øe Nykonos i hendes eget Huus i et talrigt Selskab af de meest anseete Familier, og han har i sine Memoirer givet nogle Notizer om hende. Hun er ung og skjøn, Datter af Nikolaos Maurogenis, Brodersøn af den under Sultan Selim halshuggede Hospodar Maurogenis, efter hvis Død hendes Fader bragte hende til Triest, hvor hun fik en omhyggelig Opdragelse. Hun taler fransk og italiensk med lige Færdighed, og er høist behagelig og elskværdig i det selskabelige Liv Hun har en i høi Grad blid Karakteer; men kommer Talen paa hendes Fædrenelands Befrielse, da bliver hun varm og nu hører man en til Begeistring grændsende Veltalenhed, der med største Opmærksomhed høres. Jkke som Krigerinde i Feldten, og med Armeens Kraft arbeider hun mod Tyrkerne, men ved sin Formue og sin Indflydelse paa sine Medborgere virker hun for sit Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Kjøbenhavns Børs, den 30 Juni 1826. Hamburg, 2 M.a vista 228 Species 280 Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 3/4 a 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 181 1182 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-01
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 83 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. 72 173 i Banco. Nationalbank Obligationen, af Laanet 4 Febr. 1820. 100 1/2 101 Rbd. r. S. Dito Dito. 116 116 3/4 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. - Rbd. 16. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 102 1/2 - i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... 89 1/2 90 i Banco. Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 55 3/4 56 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. H. J. Birchs bibelske Historie. i et kort Udtog for Børn, især paa Landet, som have ringe Evner og liden Skolegang, gjennemseet af Biskop Balle, 18de Oplag, hvilken hidtil har været at faae hos afdøde Bogtrykker Höecke, faaes fra nu af tilkjøbs for 14 s. uindbunden og 20 s. indbunden hos Boghandler A. Soldin paa Hjørnet af Fortunstrædet og Admiralgaden No. 148. benhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. HomoromTreogtyvende Aargang. No. 53. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Juli 1826. Sværmerie og overdreven Føelsomhed, Veien til Melankolie og Galenskab. Sværmerie er en Samling af overspændte phantastiske Jdeer, udklækket af en varm gjøgle risk Jndbildningskraft, vitteende sig i en høi Overdrivelse af Tingenes virkelige Natur, og hidrører tildeels fra en Svaghed i Nerverne og mueligen fra en liden Forrykkelse i Hjerne-Organet; men og tildeels fra en forskruet om Opdragelse, fra en sig selv for tidligt overladt Frihed, samt maaskee allermeest fra en fordærvelig phantastisk Lecture. – De fleste Mennesker have i Ungdommen et vis Hang til Sværmerie, som yttrer sig i en større eller mindre Grad, alt efter deres tiltagende Dannelse og Omgang, dette er ikke saa urimeligt at antage, da vi veed, at man i Ungdommen er mere end som i nogen anden Alder imodtagelig og bøielig for udvortes Jndtrykke, og at man gjerne i Ungdommen seer de fleste Ting med ganske andre Dine end som naar man bliver ældre; men Gud være lovet, med den tiltagende Alder falder sædvanlig Sværmeriet bort, Jdeerne vorde mere dannede, Fornuften træder i Høisædet, Øinene oplades og en ganske anden Verden ligger udfoldet for os. - Dog, desværre er dette ikke Tilfældet med alle Mennesker, hos mange vedligeholde de sværmeriske Jdeer og Følelser sig indtil den modneste Alder, ja indtil Graven, og gaaer for det meste over til en overdreven Følsomhed, til Melankolie og ender som oftest med reen Galenskab og bringer i det Hele Jndividet som det forfølger, Jammer og Ulykker paa dets Vandring igjennem Livet. - Beviserne herfor ligge aabne for os igjennem alle Aarhundreders Bøger, og bekræfte sig som oftest daglig for vore Øine, i det Liv som foregaaer omkring os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Jndenlandske Efterretninger. Paa Hans Majestæt Kongens Reise i Jylland tog Allerhøistsamme en af Daugbergs Kalkgruber i Øiesyn, og uagtet den meget besværlige Nedgang, steg ned i samme. Ved Indgangen til Schachten hilsedes Hs. Majestæt med en hjertelig Velkomst i bunden Stiil, fremsagt af Pastor Friis's Datter, hvorhos Allerhøistsamme af Herredsfogden blev overrakt en schematisk forfattet Oversigt over samtlige Kalkværker i Mønsteds og Daubergs Sogne, med allerunderdanigst Bevidnelse af Jndvaanernes Glæde over, at Hs. Majestæt skjænkede denne Gjenstand sin Opmærksomhed. Hele Schachten, var oplyst, og Præstens Døttre bare Lys foran Monarken. For at gjøre Driftsmaaden saameget mere anskuelig, befandtes Huggere ved Schachtens Ende i fuldt Arbejde, og Bærere, vare paa adskillige Steder fordeelte. Saavel ved Nedgangen i, som ved Opgangen af Gru den hilsedes Majestæten med den forsamlede Mængdes glade Jubel. Derpaa begav Kongen sig til en i fuld Brænding værende Kalkovn, og behagede derfra paa Hjemreisen til Viborg at bestige Daubergs Aas, eller, som den kaldes, Dois, er af de høieste Puncter i Jylland, samt ved Agerskov at tage i Øiesyn en betydelig Besætning af Geder, hvilke ere eiendommelige for denne Landsbye, der er det eneste Sted i Danmark, hvor disse Kreaturer findes i saa stor Mængde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Kalkbrænding er i bemeldte Byer, Danberg. og Mønsted, 2 1/2 Miil vest for Viborg, et nogle hundrede Aar gammelt Næringsbrug. Brænd selen er Lyng. Til begge de nævnte Byer haves ti Gruber foruden Præstens. Disse Gruber ere tragtdannede Huller, 90 til 100 Alen dybe, og 250 til 300 Alen i Omkreds. Kalk gange ere fra Bunden af disse Gruber indbrudte, og løbe, snart horizontale, snart stigende eller synkende, i forskjællige Længder af indtil 400 Alen. Her brydes ved Lys, og den brudte Kalksteen bliver, ved nogle fra Grubens Inderste til dens Udgang, og op af en steil Steentrappe, i Afstand fordeelte Bærere udbragt fra Haand til Haand, enten ved Hænderne eller paa simple Truge. J meget ufuldkomne Ovne brændes Kalken, og derfra omføres til Kjøbstæder, Præstegaarde, Herregaarde. Saaledes bliver Kalken af Bønderne baade udbrudt, forædlet og afsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Man har seet deres Vogne i Ribe, 24 Mile fra Hjemmet. Deres Kalk ansees fortrinlig god, men besværlig er deres Haandtering, og megen Lettelse lod sig iværksætte. (Mere i dansk Atlas IV. 502. Landhuusholdnings Selsk. Skr. ældste Samling I. 285. Begtrup om Jylland III. 2856. Raverts Beretning i Handelstid. 1821, No. 77, S. 310, og den derved fremkaldte berigtigende Beretning af Præsten Hr. R. Friis, dat. 1 Nov. 1821, i Tillægget til Viborg Samler No. 134, hvoraf Udtog i Handelstid. 1821 Nr. 96. Fra Hans Majestæts Kongens Besøg i disse Kalkgruber tør en nye Epoke i deres Drivtsmaade blive at regne. Ogsaa hos os tales om frivillige Ofre for at lindre de ulykkelige Grækeres Skjebne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Randers Avis No. 76 læstes en Opfordring. J den Hempelske Avis No. 94 læses paa Engelsk med Underskrift: "Public voice from North en Opfordring til Frihedens og Philantropiens Land, Shakspeare's, Bacon's, Johnson's, Pope's, Richard Glover's Fædreneland om at antage sig Efterkommerne af Solon, Pytagoras, Plato, og af hine udødelige Helte af Thermopyle, Platea og Marathon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Fra Kjerteminde læses under 16 Juni føl disse Dage har det Hoffmannske Kunst gende: nerselskab prægtigt moret Publikum og havt stort Tilløb. Søndagen den 11 d. lod det en Luftballon opgaae i Kjerteminde, som steg temmelig høit og gik med meget Held af Drigstrup til Her var som sædvanligt - de Opvakte forsamlede, og ved Synet af denne kommende Gjest bleve enige om at det maatte være et overjordisk Væsen. Medens der raadsloges hid og did om, hvorledes Man skulde modtage det, dalede Luft ballonen ved de i Tøir staaende Heste. En af disse slog Hul i den, og nogle Drenge gav den Resten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-07-04
Viborg, d. 28de Junii. En gruelig Hede, med nordvestlig Vind, uden Dag de fleste Nætter, qvæler alt Græs, Kornsorter og Havesager forbrændes. Landmanden sukker efter Regn, der alene, skjøndt vel sildig paa de lerede og sandige Marker, kan oplive hans Haab. - J Torsdags druknede ved at bade sig her i Søen Kl. 9 Aften en voxen Smededreng, der med nogle flere badede sig.