Ribe Stifts Adresseaviser, 1837-01-13
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Pariser-Moniteuren berettede de 1ste Januar, at en fra Bilbao ankommen Reisende havde d. 28de Decbe. fortalt i Bajonne, at Espartero var d. 25de f. M. efter en blodig Kamp rykket ind i Bilbao, og at de flygtende Carlister havde mistet en Deel af deres Artilleri. Denne Efterretning, hvis Rigtighed andre Pariserblade syntes at bevivle, er bleven fuldkomment stadfæstet ved en officiel Beretning til Admiralitetscollegiet i London fra Capitain Lapidge, befalingsmand over det ved Bilbao stationere. de engelske Krigskib Saracen. Saavel af denne officielle Rapport, som af en samtidig, dermed ganske overeensstemmende Privatefterretning, der meddeles i Morning-Chronicle, seer man, at Espartero maa for en stor Deel takke den brittiske Marines og det fra St. Sebastian fremrykkede brittiske Artilleries Anstrængelser for det lykkelige Udfald. Morning Chronicles Correspondent nævner med særdeles Udmærkelse Capitain Lapinge og Lieutenant Hardy af Marinen, samt den brittiske Commissær i Esparteros Hovedqvarteer, Artillerioberst Wylde, hvilke, i Forening med andre brittiske Officerer, gjorde saare vigtige Tjenester ved at anlægge Batterier, frembjælpe Troppernes Transport over Nervion og Asna, og lede Angrebet. D. 22de og 23de fandt nogle foreløbige, mindre betydelige Træfninger Sted; men Hovedtræfningen holdtes d. 24de om Aftenen og endtes med, at Dronningens Tropper erobrede alle de carlistiske Batterier langs med den venstre Asnabred indtil Augustinerporten. Fienden led et fuldkomment Nederlag, havde et stort Tab af Døde, saarede og Fanger, mistede 20 Kanoner og trak sig tilbage af Veien til Durango. Dronningens Troppers Tab anslaas til 800 Md. Døde og Saarede. Den følgende Morgen Kl. 9 rykkede Espartero ind i Bilbao og blev ved Porten modtaget og omarmet af den tappre Commandant, General St. Miguel. Ved Middagstider var ikke en eneste Carlist at see i Omegnen. Til den brittiske Consul, Hr. Clarke, som indfandt sig, for at lykønske Espartero, erklærede denne, at han maatte takke hans Landsmænd for Alt, thi uden deres Bistand og Udholdenhed vilde han ikke have været istand til at undsætte Staden. Gjerne vilde han have kjøbt Stadens Befrielse med sit Liv, men Alt vilde dog have været forgjeves, hvis han skulde have savnet den store Hjælp, som den brittiske Cooperation ydede ham. Beleiringen varede i 9 Uger; Staden har lidt meget ved Bombardementet; Mangelen paa Levnetsmidler var i den sidste Tid stor, og det var paa den høie Tid, at befrielsen kom. De senere Pariserblade indeholde Jntet, hvorved ovenstaaende Beretninger kunne fuldstændiggjøres, uden en Angivelse af Carlisternes Tab, som Messager anslaaer til 600 Døde og Saarede og 300 Fanger, Temps derimod til 220 Døde og 800 a 900 Saarede. Begge disse Blade fortælle, at Carlisternes hele Artilleri faldt i Christinernes Hænder. Carlistchefen Villareal indrømmer i sin Jndberetning til Prætendentens Universalminister, at man efter en morderisk Kamp, som kostede især Christinerne mange Folk, havde trukket sig tilbage og overladt Fienden nogle Stykker Skyts; derimod vil han have frataget Christinerne mange Flinter og et Antal Fanger. Om Carlisternes videre Bevægelser og formodentlige Skjæbne mælder Messager Følgende: D. Carlos har tilsomt forladt sit Hovedqvarteer, uden at man med Vished veed, hvor han har vendt sig hen. Der forsikkres, at kun en liden Deel af hans Generalstab og nogle faa Soldater ledsage ham. Som Aarsag til hans Flugt angives Tvistigheder, som skulle være udbrudte i hans Raad og i hans Hær. Jsær skal der herske stor Tvedragt mellem de biscaiske og de navarresiske Høvdinger. Messager anseer dette for et Forbud paa Jnsurrectionens fuldkomne Opløsning, der saameget vissere forestaaer, som endnu ingensinde under hele Krigen saa mægtige Stridskræfter, ere satte i Bevægelse mod Jnsurgenterne. Esparteros Hær bliver nemlig ikke alene forstærket ved Narvaaes's og Alaix's Tropper; men den 5000 Md. stærke portugisiske Division er ankommen til Vittoria, Sarsfielder i Spidsen af henved 6000 Md. rykket ud fra Pampelona, og General Evans har af sin Regjering faaet befaling til at rykke ud og sætte sig i Forbindelse med Esparters, Sarsfield og den portugisiske Feldtherre. Jøvrigt fortæller samme Blad, at Carlisterne vare saa forvissede om Bilbaos Fald, at deres Linier vare overfyldte med Qvinder og Børn, som havde indfundet sig fra alle Kanter, forat tage Deel i Stadens Plyndring. Over London haves en Correspondentsefterretning fra St. Sebastian af 29de December, ifølge hvilken man der ventede Espactero med henved 10000 Md. og troede, at han i Forening med den brittiske Legion vilde foretage en stor Bevægelse mod Carlisterne, forat forfølge sin Seier. Af de sidste Efterretninger fra Madrid seer man, at Cortes vedblive at vise stor Føielighed i at antage den ene efter den anden af de antidemokratiske Forandringer i Constitutionen, som bringes i Forslag. Saaledes have de nu ogsaa indrømmet Regenten det absolut Veto og Myndighed til at sammenkalde og opløse Nationalrepræsentationen efter Behag. Journal des Debats kan ikke noksom rose dette Forhold og mener, at det just er dette Maadehold, som bevirker den gunstige Vending, som Vaabenlykken nu begynder at tage; thi - siger den - ligesom Spaniens Tilstand aldrig har været værre end umiddelbart efter Constitutionens Proclamering, fordi alle gode Spaniere afskyede den revolutionære Frækhed, og bleve lunkne i deres Hengivenhed mod den af Revolutionsmænd beherskede Regjering; saaledes finder nu det Modsatte Sted, da Cortes og Regjeringen mere og mere komme tilbage fra den revolutionære svimmel- Mina er den 24de Decbr. død i Barcellona.