JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Som det første Forsøg i sit Slags fortjener det at anføres, at Jagten Rachel gjorde forikke længe siden en Reise fra Kjøbenhavn til Vestindien, og kom, trods de Orcaner, som rasede i September Maaned d. A., lykkeligen tilbage til Kjøbenhavn. En ubenævnt Konstner har leveret en med Vandfarve malet Forestilling af denne Jagts Kamp med Bølgerne i Vestpassaten, d. 4 Sept. d. A. paa sin Hjemreise til Kjøbenhavn, efter Opgivelse af en Sømand, der har gjort denne Reise med. Hidtil har man ikke havt Exempel paa, at Nogen vovede en Reise fra Kjøbenhavn til Vestindien, uden i det mindste med en Galease.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
J Juli Maaned d. A. er fra Danmark og Hertugdømmerne følgende afgivtsfrie Varer udførte til fremmede Stæder: 20,294 1/2 Tdr. Hvede, 44,365 Tdr. Rug, 47,879 1/2 Tdr. Byg, 22,275 1/2 Tdr. Havre, 174 Tdr. Boghvede, 903 Tdr. Ærter, 808 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 201 1/2 Tdr. Hvedemeel, 221 Tdr. Rug- og Bygmeel, 507 1/2 Tdr. Byggryn, 200 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 3,689 1/2 Tdr. Malt, ialt 141,419 1/2 Tønder, samt desuden 93,100 Pund Grubbe og Perlegryn, 1,103,631 Pd. Smør og 160,751 Pd. Ost.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Ligeledes er i afvigte August Maaned fra Danmark og Hertugdømmerne udført følgende: 9,681 1/2 Tønder Hvede, 46, 156 1/2 Tønder Rug, 31,186 1/2 Tdr. Byg, 27,177 Tdr. Havre, 11 Tdr. Boghvede, 703 Tdr. Ærter, 503 Tdr. Vikker og Bønner, 234 Tdr. Hvedemeel, 201 Tdr. Byg- og Rugmeel, 24 Tdr. Havre og Boghvede meel, 895 Tdr. Byggryn, 154 Tdr. Havre og Boghvedegryn, 3,630 Tdr. Malt, ialt 120,500 Tønder, samt desuden 88,824 Pund Grubbe- og Perlegryn, 910,588 Pund Smør og 169, 163. Pund Ost Himmerland, den 30te November. Hvorledes Sildsalteriet i de sidste Aar er aftaget her i Egnen, kan man skjønne deraf, at der i Aaret 1817 blev fra Liimfjorden udført saltede Sild til fremmede Steder 36538 Tønder og til inden landske Steder 25622 Tønder, tilsammen 62160 Tønder. 1818 til fremmede 35644 og til indenlandske Steder 16207, tilsammen 61851 Tønder. 1819 til fremmede 26971 og til indenlandske Steder 19855, tilsammen 46826 Tønder. 1820 til fremmede 28723 og til indenlandske Steder 20647, tilsammen 44370 Tønder. 1821 til fremmede 15672 og til indenlandske Steder 26779. tilsammen 42451 Tønder. J disse fem Aar tilsammen er altsaa udført til fremmede 138548 og til indenlandske Steder 109110, tilsammen 247658 Tønder, som giver et Middeltal af 27709 3/2 Tønder. til fremmede Steder om Aaret, 21822 til indenlandske, tilsammen 49531 3/4 Tønder. Vil man nu antage 5 Rbd. for Værdien af hver Tønde Vaarsild og Høstsild overhovedet, saa bliver den aarligen udførte Silds Værdi, efter Middeltal, 247658 Rbd.; men at dette er meget for lavt taxeret for disse fem Aar tilsammen, er unægteligt thi endnu 1819 paa denne Aarstid kostede en Læst Sild i Aalborg 200 og i Nibe 192 Rbd. Foruden denne ikke ubetydelige Mængde saltet Sild udføres ogsaa hvert Foraar og Efteraar en stor Mængde Baadladninger fersk Sild af Hornbekkere, Helsingørere, Svenske og Andre, hvorved rigtigtnok Prisen holdes nogenlunde oppe, uden hvilket Fiskerierne ikke vilde kunne bestaae, men den mangfoldige Rørelse, som Salterierne medføre, mistes herved aldeles. – Foruden dette Opkjøb af fersk Sild kunde anføres andre Aarsager til Salteriernes Formindskelse, saasom manglende Afsætning udenlands, deels foranlediget ved store Tilførseler af Norsk Sild, deels ved forhøiede Toldafgifter, f. Ex. i Preussen, deels og ved den yderst lette Priis allevegne paa Kjød, Flesk og andre Madvarer. Ved de i flere Aar stedse mere og mere dalende Priser ere mange af Fiskerne og Salterne blevne aldeles forarmede og kunne nu enten slet ikke eller kun svagt drive deres Næringsvei. Maaskee og de forskjellige Udgifter, ved Vragning, Tønders Justering &c., som vare forholdsmæssigen ubetydelige, da en Læst Sild kostede nogle hundrede Rigsbankdaler, kunne være følelig nok, naar den kun koster nogle Snese.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Blandede Efterretninger. Den sufvenderede norske Regjeringsadvocat Hjelm har i Aviserne givet en nærmere Oplysning om Sammenhængen af den Sag, hvorfor han tiltales. Efter samme er Peder Hansen Kreidahl, hvis Navn skulde bruges, Student og forhen Oppebørselsbetjent, og indsat i Slaveriet, ikke som Forbryder, men indtil han betaler sin Gield til Statscassen. Ei heller blev han opgivet som Forfatter, da Vedkommende ikke vilde benytte det: som Regjeringsadvocat havde Tiltalte intet med Sagerne at bestille, da en Anden var constitueret, og efter hans juridiske Overbeviisning er Psendonymitet tilladelig. Jøvrigt troer Advocaten det ikke lastværdigt at bidrage til en Uskyldigs Befrielse fra Velfærds Tab, mindst om denne Uskyldige er en Broder, hvorfor han ei heller, skjøndt det havde staaet i hans Magt, nægtede Sammenhængen. Han haaber saaledes, at bevare sine Medborgeres Agtelse og gjenvinde sin Konges Naade og Tillid. Dr. og Prof. C. A. Rudolphi bestrider i sin Grundris der Physiologie 1821, den Mening, at alle Mennesker nedstammer fra eet Par. Aldrig har man, siger han, hos noget ublandet Folkeslag i de forskjellige Climater bemærket nogen Udartelse. Negerne blive i America saa godt Negere som i Africa, og Europæerne blive i andre Verdensdele aldrig Negere, Malayer &c. Han undtager derfor adskillige Specier af Mennesker, til den europæiske Stamme, regner han, tvertimod Blumenbach, støttet paa egen Anskuelse; Finnerne, Lapperne, Baschkirerne, og tillige Eskimerne, Grønlænderne og Taschukscherne udelukker han, beraabende sig paa Cranz, Hum holdt, Ross og Ticesius, fra Mongolerne. Selv en stor Deel af Hindus er han, deres mørke Farve uagtet, tilbøielig til at regne til den europæiske Stamme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Det russiske Bibelselskab deler sig, efter den nyeste Beretning, i 44 Afdelinger, som findes i Rigets største Stæder, og har 81 Hielpeselskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
J Aaret 1819 var Jndtægten 196,795 Rubler Banco, 1819 Rubler 40 Cop. Sølv, 10 Imp., 80 halve Imp. og 162 Ducater. Afdelingen i Moskau udbreder Bibelen især i det Jndere af Riget; den i Theodosia uddeler den blandt Christne under det tyrkiske Scepter; den i Astrachan er ogsaa virksom i Persien og Georgien; den i Tobolsk har Sibirien for Øine; den i Cronstadt forsyner især Flaaden, og den i Mohilew Landarmeen med Bibeler. Ved den i Engelland nyopfundne Trykkemaskine, hvorved 3 Arbeidere kunne trykke 800 Ark i en Time paa begge Sider, kommes Selskabet meget til Hielp. J de 5 Aar, det havde existeret, til 1819, har det ladet trykke 175,000 Exemplarer i 36 Udgaver og i 16 Sprog. Under Pressen har det 12 Udgaver i 9 Sprog, som udgiør 49,000 Exemplare; endnu i Værk ere 11 Udgaver i 8 Sprog, ialt 46,000 Exempl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Grev Constantin Zamoisky fra Polen, nu paa en Reise i Storbritannien, har i Edinburgh, stiftet et polsk Bibliothek, og testamenteret samme alle de af ham i Engelland samlede polske Værker, der vedkomme den polske Historie. Denne Samling gjemmes i et eget Skab i Bibliotheket med Paaskrift: Bibliotheca Polonica, et Lithuana.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Alle Polske i Edinburg skulle have fri Adgang til Bibliotheket, og Engellænderne ville finde her alle Materialer for polsk Historie og Literatur forenede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Den store Caledoniske Canal i Skotland, som der er blevet arbeidet paa siden 1805 og som nu er færdig, har kostet 900,000 Pd. St. Den er, de tre Søer den fører igjennem fraregnet, 60 engelske Mile lang, 23 Fod dyb, og endog egnet for Fregatter. Paa begge de ydre Sider skal der anlægges Bassins af Granit til hele Flaaders Optagelse. Mange tvivle om det store Værks Gavnlighed; især da den er anlagt saa meget nordligen, imellem Jnvernesse og Fort William, og Skotland allerede sydligen gjennemskjæres af Glasgowercanalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
J Brighton er i en der fangen Sild fundet en Perle af en Erts Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
J Aar ere 30,000 Sjele vandrede fra Jrland, Skotland og Engelland til Canada, Ny Skotland &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
J Philladelphia bygges et Skib, der skal føre 140 Canoner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Staten Tenesse har forbudet hvide Mandfolk at gifte sig med Negerinder eller Mulatter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Hertugen af Norfolk, Greven af Esser og Hertugen af Bringewather besidde nye gothiske Slotte. Den sidstes Borg er bygget af Qvaderstene, i en Frastand seer man et stort fiirkantet Taarn, der er omgivet af Grave og en Mængde Smaataarne, hvori der findes langagtige Vinduer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
J samme Omkreds er en Kirke, et Klokketaarn og en Landsby (?) i gothisk Smag. J det man gaaer ind i Slottet, kommer man i et meget høit Forhuus, der til Loft blot har Taget selv, som bestaar af Krydsbuer af Træ. Her seer man Trappen, der gaaer ind til det Jndre af det store Taarn. Dets Dristighed, dets uhyre Størrelse, og de Zirater, hvormed det er belæsset, opvække Forhauselse. Vinduerne ere bemalede med colørt Glas og Vaabene. Kaminerne, Panelet, Møblerne, ja selv Drivhuse, kort Alt er i gothisk Smag. Denne Bygning koster ham over 3 Mill. Rdlr. Fortrinlig skjønne ere i Engelland de Træer, der omgive saadanne Boliger. Den fugtige Himmelegn synes at være saare gunstig fordem. Der gives Træer, der for sig allene udgjøre et fortryllende Landskab; deres vide Skygge udbrede de over stedse grønne Græsgange, hvor Hjorte, Daadyr &c. græsse, og som fortroligen nærme sig, naar man holder en Qvist hen til dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Hr. Salt beretter fra Cairo af August, at man paa Øen Elphantine har opdaget en Papyrusrolle med en Deel af den sidste Halvpart af Jliden og Scholier, som er blevet kjøbt af Hr. W. Bankes, der lader denne Skat nøiagtigen afcopiere, førend han udsætter den for den med Forsendelsen til Engelland forbundne Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Efter Landraadets Foranstaltning i Elbingen blev nyligen en gammel preussisk Begravelseshøaabnet. Man fandt Arm- og Ørenringe, Spænder, Naale, der ligne de nuværende Knappenaale, forfærdigede af en Blanding af Messing og Kobber, ligeledes to konstige af Sølv, Rav, Glasstene og adskillige Urner, men som for størstedelen faldt i Stykker, da de kom i Luften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Persien tildrager sig nu saa meget mere Europæernes Opmærksomhed, som det fører Krig med Tyrken. Den persiske Shas anden Søn, Feth Ali, bestemt til Tronfølger, er nu 35 Aar gammel, høi af Vært og levende af Udseende. Han er meget videbegierlig, saare bekjendt med Europas, især det nordliges, nyeste Historie, og temmelig fordomsfri. Endeel Europæere, saasom Engellændere, Russer, Franske, staae i hans Tjeneste, og søge ved hans Hær at indføre europæisk Krigstugt og Tactik. J den sidste Halvdeel af det afvigte Aar rykkede han med sin Armee fra Per sten ind i Armenien, og stødte til Erzerum, hvor han endnu, efter de nyeste Beretninger, skal staae. Hans Moder er af Cadjarernes Stamme, hvorfra den nuværende Herskeræt i Persien nedstammer. Han besidder megen Fatning, en grundig dømmekraft, en stor Tapperhed og et nedladende Væsen, hvorved han vinder Alles Hjerter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Af ædle Metaller fra de bekiendte Bjergværker, fik Europa i det 19de Aarhundrede følgende Summer: Guld. Sølv. Europa. 1,140, 129. Nordasien. . 675,063. America... 15, 199,669. Af denne Sum, som tilsammen udgjør 66,242,727. tydske Thaler, faaer Asien ved den levantiske Handel 6,560,000, over Cap 24,325,000, over Astrakan 5,560,000, tilsammen 35,445,000. Der bliver følgeligen i Europa 13,882866 Mill. Efter en anden Beregning (af F. A. Klockerbring. i F. L. Bruns Magazin, T. 2., 1793) ankom fra 1763 til 1777 i Cadix og Lissabon, som registreret fra America, af Guld og Sølv til 1600 Mill. Livr. Værdie. Fra europæiske Miner, Guldstøv fra Africa, og Alt det, som ikke kom paa det americanske Register, blev der vunden 200 Mill. Livr. Der blev altsaa i Europa til Circulation af Guld og Sølv 300 Mill. Livr. og deraf havde Frankrig allene faaet 7000 Mill. L., altsaa efter Necker, henved Halvdelen af alle rede Penge i Europa. Og alligevel var en Statsbanquerot uundgaaelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
En Skovhugger ved Langers var nyligen gaaet fra sin Hytte og havde overladt sine fire smaa Børn til den ældste femaarige Søns Opsyn. Der udbrød Jld, man ilede til Hjelp, men for sildigt. De fire Smaa fandtes døde paa Gulvet, og den Ældste udstrakt over dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Den ny brittiske Colonie paa Sincapore sen Øe paa Sydkysten af Malacka, med en god Havn ved Jndløbet til Strædet) skal allerede være meget blomstrende. En Mængde Chinesere og Malayer, have nedsat sig der og bygget sig faste Bopæle. Alting lover, at den om kort Tid vil blive eet af de vigtigste Stæder i det sydlige Archipelagus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
J Koberwitz, 3 Mile fra Breslau, bleve nyligen i een Uge 27,622 Muus dræbte. Ved Paagydning af Vand, i det Øjeblik de kom ud af deres Smuthuller, bleve de letteligen slagne ihiel. Til Tidens Tegn høre følgende: J Paris ere adskillige yndede Professorer blevne afsatte, og i det løbende academiske Aar skulle ingen Forelæsninger holdes der over Naturretten, Tidshistorien, og Philosophien. Da Abbe Nicole, en fra Rusland, forvist Jesuit, besteg, men dog ved medicinske Forelæsninger, Cathedret, blev han modtagen med Trampen, Piden og Raabet: ned med ham og maatte stige ned igjen. - Det parisisk medicinske Facultet er blevet opløst, og Studenterne, som have faaet deres Honorar tilbage, kunne nu, med gode Vidnesbyrd, fortsætte deres Studier i Strasburg eller Montpellier. - J Stuttgard er, indtil videre Bestemmelse, Salget af et nyt Værk af Görres, under Titel: "Den hellige Alliance og Nationerne paa Kongressen i Verona, blevet forbudet af Politiet. - J Wien er Forbudet mod at uddele eller sælge til lav Priis Bibeler fra de engelske og tydske Bibelselskaber i det Østerrigske blevet fornyet, og Beslaget paa det i Presburg ophævede Bibelselskab vedvarer endnu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Anecdoter om Napoleon. Da Napoleon havde besluttet at formæle sig med Erkehertuginden af Østerrige, sagde han i et muntert Øieblik til een af sine Ministere; Man glæder sig altsaa over Formalingen?"a. Sire, Saare meget!" – hører, at man gjør det, fordi man troer Løven vil slumre ind." Sandt at sige, saa regne vi lidt herpaa. - Efter nogle Øjeblikkes Taushed, svarede Napoleon. Man tager Feil i Søvnen vil vel være ham ligesaa behagelig, som hver Anden, men seer De ikke, at jeg, trode Skinnet af et bestandigt Angreb, dog stedse kun er sysselsat med mit Forsvar En Dag sagde han paa St. Helena: "Naar jeg døer paa denne De, saa vil min sande Arving være en aandrigere, elskværdigere, snuere, falskere, forslagnere. en ægte Græker af det østerlandske Riges sildigere Tider. Laura Walther. Rinder fjerlig Venskabs hede Taare Ved den Grav, som dækker Lauras Leer; Klag, o Moder, ved Din Datters Baare; Støvets hulde Engel er ei meer. Hun er død, saa lød et Sørgebud Mig fra fjerne Klippedal imøde; Hun er død, O. Lysets store Gud, Hvorfor atter Vennehjertet bløde? Moder, sukker Glutten ved Dit Leie, Fromme Laura lyder Faders Røst, Skulde Du ei Uskylds Spiren pleie Blomsten frede ved Dit ømme Bryst? Var Du viet alt til Evigheden. Hulde Aand i Lysets høie Bo, Ak var Banen alt for lang herneden? Længtes Støvet efter himmelsk Ro Nys, som Rosen under Vaarens Himmel Venlig dufter op mod Skyens Blaa, Og iblandt en broget Urte Vrimmel Yndig smiler mellem Blomster smaa Saa Du smiled og forklarte Engel Glæden blomstred trindt om Dine Fjed; Stormen raste - og den spæde Stengel Segned livles knust mod Jorden ned Græd er Wilhelm, for Din tabte Mage, Moder, klag ei ved Din Lauras Grav; Talte ere ogsaa vore Dage, Herren tog, hvad kun hans Visdom gav. Snart maaskee vor Sørgeklokke toner, Støvet iler til sit Hjem igien; Og i Salighedens Regioner Laura, favner Du Din elskte Ven. Slumrer rolig da Du ædle Qvinde, Seierspalmen har Du i Din Favn; Ved Din Urne skal Cypressen minde Længselfuldt om Venners tunge Savn. Og i Hjertet vil det Billed smile, Som saa mangen Gang var Livets Lyst, Medens Aanden skal mod Himlen ile, Der at finde Lægedom og Trøst. Krahl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
Kjøbenhavns Børs, d. 6 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 237. London 2 M. 117 Rbdl. Spec. 251. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 1s. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1822. 81 a 81 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, d. 2den Febr. 1820) 101 1/4 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rgsbksedler 128. - Svenske Sedler 59 1/2. Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-07
J Følge Kar, allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nomorNittende Aargang. No. 99. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 10 December 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-10
Med Cervantes kan man desværre antage, at Enhver er Herre i sin Kakkelovnskrog, saa godt som nogen Monark paa sin Trone, naar det gielder om at bedømme et Konstværk eller Skrift. Den, som har betalt sit Exemplar af et Digt, sin Billet til Parterret eller Parquettet, sit Adgangskort til Konstacademiet, har tillige kjøbt sig en Ret til at sladdre, pukke, røse, klappe, trampe, pibe saa meget og saa længe han vil. En saadan Ret lader sig Jngen betage. Den, som hjemme i sit Huus tier som et Lam, naar hans Kone skjænder ham Huden fuld, og hans Børn spille Bas med ham; den, som er en Træl af tusinde Andre, er i Henseende til sine Critiker den meest terroristiske Frihedshelt, og ofte mindes man herden engelske Arrestant hos Goldsmith, der fra sit Fængsel raaber, leve Frihed, leve Gammelengelland. Men enhver Konstner eller Digter har ogsaa, i det Øjeblik han har offentliggjort sit Værk, erklæret det for fredløst. Hvor inderligen han end elsker sit Barn, saa maa han dog overlade det til sin egen Skjebne, saasnart han sender det ud i Verden, og det eneste, han formaaer, er at lægge saa megen Gedigenhed, som han seer sig istand til, i dets Vadsæk, og sige: "sørg nu for dig selv, mit Barn, Du vil komme blandt mange Slags Folk, Vise og Daarer, Menneskevenner og Nedrigsindede. Du vil møde mangen Miskjendelse, mangen Uretfærdighed; viid at skikke dig i din Skjebne, og vent hos Menneskene ingen Retfærdighed, førend din Fader er død og borte! Ei at tale om, at Dadlelyst ligger eengang i Menneskets Natur, fordi man nok kan taale at see Andre under sig, men aldrig over sig, saa er det ogsaa vist, at de fleste ikke ansee det for nogen Fornærmelse, at man paastaaer, de ere svage af Legeme, men aldrig tilgive, naar man siger, at de ere svage paa Aanden. J Oldtiden var det den største Skam, at mangle Mod, nu er det den største Skam at mangle Smag. Derfor er ogsaa Smags dommernes eller Critikernes Tal Legio. J gamle Tider havde man saadan Ærbødighed for Bøger, at man sagde om den, der talte som en Cicero, han taler som en Bog, nu taler ikke allene hele Verden som en Bog, men skriver endog Bøger, og det synes virkeligen, at siden den Tid Søndagsskolerne ere komne ret i Gang, Skribenternes og Critikernes Tal i en overordentlig Grad har tiltaget. Man kunde i en dobbelt Forstand kalde vore Tider critiske. De fleste Critikere vide sjeldent ligesaalidt hvoraf dette Ord egentligen kommer, som de, der kalde Tiderne critiske, have noget Begreb om Ordet i den Forstand. Hos de Gamle betydede Criticus En, der besad Færdighed i at dømme, især om gamle Digte, og derfra gik Ordet over i Lægevidenskaben, hvor man kaldte en Sygdom critisk, naar den gav Lægen Anledning til at dømme, eller voldte ham Hovedbrud; i Følge hvilken Forklaring der nu ikke maatte gives nogen critisk Sygdom mere. J vore Dage tager man det ikke saa nøie med Ordets oprindelige Begreb. Enhver, som kan bruge Mund, kaldes en Criticus, enhver Dom over en Gadevise en Critik, og de meest utidige og uforskammede Anfald paa Andres Agtelse, Duelighed, Kundskaber, Characteer og Sæder, at critisere. J den Henseende er vor Tidsalder virkeligen saare eritisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-10
J salig Todes Tid skrev vel ogsaa Enhver, som kunde tygge en Pen, men da var det saadanne Folk dog kun om at gjøre, at pine deres Muse og plaae deres Ven, nu pine de, om de end aldrig have nogen Maskepie med en eneste Muse, baade Venner og Fiender med deres Critiker. For nogle Aar siden var Alt i vor Literatur poetisk, nu er det Hele blevet saa prosaisk, at Jacob Bøhms Dage synes at være vendte tilbage, hvor Folk, med Sylen i den ene og Pennen i den anden Haand, ikke gjøre andet end critisere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-10
Ligesom der i Holbergs Dage gaves en Poet i Aabenraa, som skrev for gode Ord og Betaling, saaledes er nu næsten hver Gade en Aaben-Raa hvor der boer Prosaister, der for en billig Betaling skrive alle muelige Slags Critiker for Folk, der mangle enten Lyst eller Ævne til at skrive dem selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-10
Anecdoter om Napoleon. Kong Ludvig XVIII. havde ladet en Mængde hemmelige Papirer ligge i Thuillerierne, da han Natten fra d. 19 til d. 20 Marts forlod samme. Mange Familier bleve derved compromitterede, da man der gjorde sig lystig paa Napoleons Bekostning. Denne beholdt derfor Undersøgelsen for sig selv. Blandt andre fandt han ogsaa et Brev fra en fornem Dame ved sit Hof, som han havde overøst med Velgierninger og som ikke var andet end en Lykkeskampion. Hun skrev til sin Søster, for at melde hende Senatets Beslutning i Henseende til Napoleons Afsættelse: "Vi have om sidder seiret, vi ere Manden qvit og have Bourbonnerne igjen. Gud skee Tak! Nu ville vi altsaa blive ægte Grevinder. Den 3 Mai 1821 (altsaa to Dage førend han døde) lod han Greverne Bertrand og Mon Mine Venner tholon komme for sin Seng, sagde han, i det han rakte dem Haanden: "Mod! mig mangler det ikke derpaa; vi maa skilles ad. De kjende alle de Personer, jeg ikke har ophørt at elske, underret samme om det venskabelige Sindelav, de altid have indgydet mig. Naar De seer min Søn - - mine Venner, jeg siger Den intet videre. De faae mine forrige Deeltagere i min Hæder og mine Farer at see, stig dem, at jeg stedse har elsket dem, og at deres Minde skal følge mig i Graven. Bliver mit dødelige Svøb banlyst, som min Person har været det, saa lade de det begrave ved den Kilde, hvis Vand ofte har lædsket min Tørst. Men naar mine Fiender ikke ere saa forbittrede mod mine Levninger, som mod mig, og overlade samme til Deres Godtbefindende, saa bring dem til Bredden af Seine midt blandt det Folk, jeg saa inderligen elskede. Fortælleren beretter, at eet af Øienvidnerne fortalte ham dette d. 6 Sept. 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-10
Jndenlandske Efterretninger. Paa Theatret i Odense skulde nyligen gives Dr. Klingemanns Drama Moses, i 6 Acter, med Musik af Kuhlau, hvoraf vi ved eet af den afdøde Foersoms Declamatorier for adskillige Aar siden saae nogle Scener paa det Kgl. Theater. Bjergbyegedes Mølle ved Slagelse var en Møllerdreng paa 17 Aar d. 1ste d. M. saa ulykkelig, at Gaffelsernet tog fat i hans Klæder, trak ham ind i Værket og forknuste ham aldeles, uden at man havde hørt ham give et eneste Skrig fra sig. Da man mærkede Ulykken, og havde faaet Møllen standset, fandt man ham paa det skrækkeligste lemlæstet. Han kunde endnu tale men var uden Samling, og opgav efter en Times Forløb Aanden.