JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-12
Til Efterretning for Punschelskere bekiendgiøres, at jeg er bleven forsynet med Barbaritssaft, suur Kirsebærsaft, suur Viinsteen Salt og Tamarinder; hvilke Dele gjerne kan træde i Stedet for de nu saa kostbare Extroner. Køster. Ledig Huusholder Tieneste. Hos Land værns Capitain Muller paa Møllerup pr. Aarhuus er Plads for en Huusholder til 1ste Mai førstkommende. Et Fruentimmer (helst af sat Alder, der før har tient i denne Qvalitet paa Herregaarde, kan vente fordeelagtige Vilkaar, naar hun virkelig er i Stand til at præstere hvad en duelig Huusholder bør. Man melder sig med første og adresserer Brevene til Møllerup pr. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-12
Den under Aakier Hovedgaards Taxt i Hads Herred, Falling Sogn, tæt ved Stranden beliggende Wads Mølle, der er matriculeret for Mølleskyld, Hartkorn 5 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., kan underhaanden faaes tilkiøbs og tiltrædes næste 1ste Mai. Liebhaverne ville derom henvende sig til Jnspecteur Heise paa Aakler som foreviser Eiendommene og om samme kan slutte Handel. Aakier, den 28de November 1804.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-12
Til Kiøbs eller Bortforpagtning er den ved Randers Kiøbstæd beliggende Dronningborg Veir og Hestemølle, (der saavel til grov som til fiin Maaling, med Gryn= og Grubbeværk er indrettet og berettiget) underhaanden at bekomme, med det sig derved befindende Jnventarium, Redskaber, m.m. samt dets tilhørende Markeiendom, under Hovedgaards Taxt og udgiør 772591 Alen i Areal, med overflødigt Tørvejord, alt ongefær for 7 Tdr. 2 Fdkr. Ager og EngsHartkorn. Liebhaberne vilde til den Ende henvende sig til Eieren, Kammerherre Juel i Horsens, helst inden førstkommende 20de Jan., da, (i Tilfælde af en truffen Handel) Møllen kunde, af Kiøber, eller Forpagter, alt til næste Aars første Mai, paa favorable Vilkaar tiltrædes. Rømnings Efterlysning. Min Tienestekarl Jacob Pedersen, en Holstener af Fødsel, der tiente mig som Røgter her paa Gaarden, er sidste 2den December bortgaaet og undvigt af min Tieneste, han er velvoxen, imellem nogle og 50 til 60 Aar gammel, ved Undvigelsen var han paaklædt: en blaae Kiole og Vest, gule Skindbuxer, Støvler paa Fødderne, samt paa Hovedet en blaae og rød randet Hue, han bliver herved efterlyst og tilholdt strax igien at indfinde sig i min Tieneste, med Anmodning til alle ham forekommende ikke at antage ham i Tieneste eller huse og hæle ham, men anholde ham som en Rømningsmand og derom behage med Posten at tilmelde mig a Kierbyegaard, pr. Aarhuus, som jeg altsammen betaler. Kierbyegaard pr. Aarhuus, den 5te Dec. 1804. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Inderlandsk. Et Kancellie=Patent af 4de Decbr. har nærmere bestemt den 1ste 5, i Patentet af 13de Decbr. 1803 saaledes: at enhver i Landsbyerne af Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, som eier eller dyrker over 4 Tdr. Land, Tørvemoser med iberegnede, skal ansees pligtig til Militairtieneste saavelsom hans Sønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Paa Finantskollegiets Anmodning har Kancelliet forlangt af samtlige Overøvrigheder i begge Riger Efterretning, om nogen af de dem underordnede Embedsmænd, haver forsømt ifølge Forordn. af 4de Aug. 1788 at giøre Jndskud i den almindelige Enkekasse for deres Koner, samt hvad Aarsagen er. Byrden af Pensioner paa den kongelige Kasse er Grunden til hiin Finantskollegiets Anmodning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Fredagen den 7de d. M. var det Kongl. Videnskabers Selskab forsamlet. Professor Viborg aflæste en Beretning til Selskabet om de Forsøg, som det har ladet anstille ved en Kommission, bestaaende af Justitsraad Bugge, Doctor Herholdt, Stadsphysikus Scheel, Assessor Raf og ham selv, med Ægs Udrugning i naandbare Gasarter. Samme Aften bleve af indenlandske Lærde Profesfor Manthei i Kiøbenhavn og Provst Pihl i Norge udhalgte til Selskabets ordentlige Medlemmer. Samme Forsigtighedsregler er nu overalt i Rigerne Jordnet mod Skibe fra Livorno som forhen mod dem fra Mallaga.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Natten imellem Løverdag og Søndag opkom en Jld i at Bukker=Raffinaderie i Strandgaden paa Christianshavn. Da Hielpen kom havde Jlden taget stærk Overhaand, imidlertid var det en Lykke, at Sukkerhusets Bygninger vare omgivne af Gader til alle Sider, hvorved man med Kraft kunde virke mod Jlden fra flere Sider. Brandvæsenet viiste sin sædvanlige Nidkierhed, og ved sammes Anstrængelse var Faren forbi Kl. 6 en halv om Morgenen. Artillerie=Kassernerne vare meest udsatte for de skrækkelige Luer. Under sammes voldsomste Tid var Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen nærværende. Da Vinden har hen over Døkken og det asiatiske Compagnie, vare Sprøiter beordrede paa disse Steder og alle Anstalter vare gjorte for at sikkre dem mod Jlden. J Kanalen ved Wildersbroe laae 5 Pramsprøiter, som giorde herlig Virkning. Sukkerværkets Magasiner tilligemed det meste af hvad der var, afbrændte ganske og endnu den 9de og 10de brændte det i Grunden. Den 7de Dec. om Aftenen Kl. 6 kom Jld løs i en Hørbod i Adelgaden skraas for Prindsensgade. Man mærkede intet dertil før Luen slog ud af Vinduerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Ved de gode Brandanstalter blev den imidlertid hastig dæmpet, uden at Huset tog videre Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Den 10de Decbr. var en sand og sielden Borgerfest i Odense, da den Lahnske Stiftelse for hielpeløse Børn blev indviet, hvortil just var valgt denne som tillige den udødelige Velgiørers Fødselsdag. For en talrig Forsamling holdt H. H. Hr. Biskoppen en til Stedet passende Tale, hvis sande, lyse og derhos kiernrige Foredrag, som især gik ud paa at vise den rette Methode i Ungdommens Dannelse, gjorde et ubeskriveligt Jndtryk paa de Tilstædeværendes Hierter. Derefter blev af Stiftsprovsten, H. H. Hr. Bech, givet en interessant Udsigt over Lahns Fortienester af Fædrelandet og Efterslæg. ten, med Beretning om denne Stiftelses Form og Indretning. Handlingen begyndte og endte med Musik og til Høitiden svarende Sange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Paa et Alter stod Lahns Portrait med Overskrivt: ob cives servatos, omgivet med de Drenge og Piger, som skulde klædes, fødes og oplærres af hans efterladte Midler og ved et passende Sted i Talen bekrandsede de denne deres anden Faders og Velgiørers Skygge. Den 8de Decbr. om Morgenen var Styrmanden, paa et Brændeskib i Nyehavns Canal ved Udsalget saa ud heldig at blive stødt af en af Haandlangerne ned fra Skidet og slog et Ribbeen istykker paa Bolværket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Den arresterede Guldsmed Herzlein skal have havt 2 Børn med det myrdede Fruentimmer, uagtet hans rette Kone endnu lever i Sverrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Den 6te Dec. have Tyvene atter giørt Jndbrud paa Toldkontoiret i Odense.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Et Steds i Norge skal i denne Tid være skeet en ulykkelige Tildragelse: "En Officeer som var gift, havde forbudet en anden sit Huus. Efter nogle Dages Forløb havde den Gifte Vagt, en af hans Kammerater kom til ham paa Vagten og sagde ham at den forbudne Ven af Huset stod hjemme i hans Vindue; Denne opbragt, paalagde den anden at passe Vagten imedens han gik hiem. Han kom og fandt den anden endnu der. De trak begge. Den fornærmede Ægtemand fik en liden Smørre over Haanden, men strax derpaa kløvede denne Hovedet paa Fornærmeren, og maatte de strax tage Flugten. Hr. Hilstad paa Guderudvolden i Totens Præstegield, hos hvem der var skeet Jndbrud og bortstiaalet for omtrent 2000 Rdr. Vare, har lykkelig saaet dem igien. Han har derfor ene at takke den Kierlighed Almuen der i Egnen bær for ham. 50 Mænd lode i flere Dage deres Arbeide ligge for at efter vore Tyven. Endelig fandt de Kosterne i en Holaug paa Gaarden Hovi i Næs Præstegiæld, begravede i Høe, som var haardt tiltraadt oven over. Hr. Assessor Høsts Afhandling, om den svenske Digtekunsts Skjebne i nyeste Tider, bliver nu oversat paa svensk af Mag. Berling i Jenkiøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
J disse Dage har Justitsraad Neergaard paa Ringstedi Kloster, solgt Ringsted Kiøster og Kiærup for 4 Tdr. Guld, til Kancellieraad Qvistgaard paa Widbyegaard. Ligeledes har i disse Dage Kiøbmand Lars Olsen i Kiøge solgt sin Herregaard Benzons Egede til Grev Danneskiold Samsør.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
I Jsland har man efter en mild Vinter havt en usædvanlig behagelig Sommer og et got Fiskerie, hvorved i sær den overhængende Dyrtid og Elendighed lykkelig er forebygget. Den 1ste Februarii 1801 var hele Folketallet 47207.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Breve fra Holsteen melde at nogle engelske Baade, der hører til de Fregatter som spærrer Elben, have taget og bortført en hollandsk Kaper, som havde lagt sig under Helgoland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Silkeborg Gaard og Gods er i disse Dage solgt at Landsdommer Hoff til Ober=Krigskommissair Jngerslev paa Rugaard og Ritmester Halling paa Frisholt for 200,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Aarhuus. Den 9de d. indkom Skipper R. Alrøe her til Havnen fra Lybech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Efter 2 Aars svagelig Helbred og 11 Dages smertelig Lidelse, har det behaget Gud ved en stille Død, at bortkalde min kiære Svoger Jens Giern, i Aftes Kl. 11 i hans Alders 70 Aar, i en Tid af 40 Aar har han været i mit Huus, saa jeg med billighed sørgeligst maae bekiendtgiøre dette for fraværende Slægt og Venner. Ane, sal. Gierns. Kan Din Aand skue ned til Dødelige, Wilhelm August Schæffer, da helliges dig disse Linier af en om Veninde; thi du var god, lærd og leed med den Lidende, og derfore savne vildig, - - Ei rystet nærlig Lynilds Brag min Siel meer rædselfuld - og dog taknemlig Under. kun Viisdom under Knittrens Glimt fremløs -"Hvi Musal lyder kun den Harpe fæl i hule Slag - vær taus i Fred han blunder- Og du Hygaa Haabet skimt, jeg giøs-- Da saa fra festlig stiernestrøet Mum Apolls forklared Stemme trint om lydte, mig bød Forladte, signe Dig, og Smaal - Kan ei Veninde, billig Vemods Ulm udde - saa dog - ved Tordnens Brag du lytte, 14 "Viisdom svarer Scho Dig og Smaa. -¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
J min grundede og dybe Sorg følte jeg de blideste Forlelser, da saa mange Agtværdige af forskjællige Stænder, hædrede min afdøde Mands Minde, ved uanmodet at led saae ham til sin Grav. Saare mange Gange takker jeg hade dem her i Byen og fra Landet og forsikrer at mit Hierte følte ved denne Leilighed uendelig meere end jeg her ka fremsætte. Rachel sal. Schaffere. fød Ake.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Den 11te d. M. blev mig af en veltænkende Skipper leveret 3 Rdr. for sig og sine Folk fordi Gud har ført dem lykkelig og vel hiem, med Begiæring at blive uddeelt til Syge og meest trængende Fattige, som efter beste Skiønnende skal blive opfyldt efter Givernes Villie. Ligeledes blev mig den 14de sendt 4 Rdr. 2 Mk. 8 s., som blev indsamlet i et Venneselskabs Bal, til de Fattige, for disse Gaver takkes skyldigst paa disses Vegne. J. Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Udenlandsk. Frankrig. Den 28de Novbr. om Eftermiddagen Kl. 3, kom Keiserinden, og samme Dag om Aftenen Kl. 8 kom Keiseren og Paven til Paris. Paven sad i Vogn med Keiseren. For at hvile sig ud efter den lange Reises Besværligheder, tilbragte han den hele Dag derpaa i sit Cabinet. Hver Dag er af Hs. Hellighed inddeelt paa en eensformig og fast Maade. Han staaer opfør Dag og tildringer sin Tid til Kl. 10 i Bøn og Meditation, inden hvilken Tid ingen af hans Huusbetientere maae komme ind i hans Gemak. Den Keiserlige Kammerherre von Viry, den første Palatspræfect Lucay og Enyeur Cavalcadeuren forretter Kammerherre, Præfect og Staldmæster Tieneste hos Paven. Hs. Hellighed er meget rørt over de mange Beviser paa Ærefrygt som man beviser ham her. Han er omtrent 5 Fod høi, har ganske graat Haar, er bleeg af Ansigt og viser i sit hele Udvortes Sagtmodighed. Han er født i Cesena 1742, hvor han alt isit 16 Aar traadde ind i Benedictinerordenen. Pius 6te ophøiede ham 1785 til Cardinai og forærede ham Bispedømmet Jmola. Under Krigsurolighederne i Jtalien, udmærkede han sig ved Tilbageholdenhed, Sagtmodighed og sand Gudsfrygt. Den 18de Martii 1800, blev han ved alle Stemmer valgt til Pave i Conclavet i Venedig. Det romerske Folk velsigner ham, da han har friegiven Kornhandelen i Kirkestaten, hvorved de høie Kornpriser ere mærkelig nedsadte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Efter Journal de Paris, har Statsraadet den 30te November afskaffet Revolutionscalenderen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Holland. Under 29de Novbr. er der udstædt en befaling til alle ved Søen eller ved Strømmen beliggende Stæder og Byer i Provindsen Holland, at de alvorlig skal have Opsigt med, at der ikke fra noget dertil kommende Fartøi eller Fiskerbaad, bliver solgt enten Vare, eller Fisk, inden samme er behørig undersøgt af de dertil ansatte Personer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Siden en Coureers Ankomst fra Paris til Haag, er det Rygte udspredt, at den nye bataviske Constitution et resenitiv besluttet, og at denne Forandring i vor Regiering skal med det første gaae for sig. Et andet Rugtesiger: At det fuldkommen skal være afgjort, at den franske Armee paa 18000 Mand, som de forløbne Aar har staaet i vor Sold, bliver fra 1ste Januarii at regne ikke meere lønnet af vor Republik, samt at en Deel af den bataviske Armee bliver, til Omkostningernes Formindskelse, redueret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Tyrkiet. Den franske Gesandt i Constantinopel, Marschal Brune har under sine fortsatte Underhandlinger, erholdt den Erklæring af Storvisiren: At Storherren an erkiender de Franskes Keiser, og vil ligeledes tilkiende ham den Titel: Padi=Schach, som de forrige franske Konger. Men da der ikke er sendt den tyrkiske Gesandt i Paris, noget nye Creditiv, saa har Marschal Brune, ifølge sine befalinger fra Paris, takket skriftlig for den givne Erklæring, men tillige betyder, at hvis Creditivet ikke blev oversendt, maatte han forlade Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
De ved Sebastopel forsamlede russiske Tropper, som den 10de October skulle afgaae til Corfu, har erholdt befaling at forblive til videre. Jmidlertid har det russiske Hof funden nødvendig, formedelst Krigen i Ber gien, at oprette en Communication mellem det sorte og Caspiske Hav, og desaarsag har 2 Linieskibe paa 74 Kanoner erholdt befaling at seile fra Sebastopel til Mingrelien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
J Følge en Befaling fra Storherren skal den tyrkiske Marine nu indrettes paa samme Fod som den Engelske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Storherren har og anviist en Summa af 15000 Punge for Søemagten, og især til Kaserners Opbyggelse for 10,000 Matroser i Nærheden af Arsenalet. J Hensigt til Landmagten skal man og have ifinde at organisere er Korps af 40,000 Mand paa Europæisk Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Efter de sidste Breve fra Semlin, ere 600 Kerzialler, som i flere Afdeelinger havde gjort et Udfald af Belgrad, for at falde Servierne i Ryggen, for det meste nedsadlede af disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Blandede Efterretninger. Ved en overordentlig Leilighed, har man i Altona erholdt Efterretning, at Kronningshøitideligheden i Paris, er virkelig udførte Søndagen den 2den Decbr. J Anledning af denne Efterretning, er en Fest høitideligholdte Lüneberg den 9de Decbr. hvorved de fornemste franske Generaler vare tilstæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Det sidste Forsøg paa deres svenske Majestæters Overfart fra Stralsund til Østad, den 1ste Dec., er og mislykket. De vare den svenske Kyst paa nogle Miil nær, da Vinden vendte sig, og gik over til en Storm, hvorfore de maatte vende tilbage igien og fik den 2den Dec. Kl. 5 om Aftenen Jasmund i Sigte, hvor de med yderste Nød undgik at blive kastet op mod Kysten. Det lykkedes dem endelig at naae Barhoefd, men førend de kom Landet nær, stødte Jagten paa Grund, og deres Majestæter besluttede at gaae i Land med en liden Baad som kom dem til Hielp, hvor de forblev om Natten i Skibsbesørgerens Østerrigs lille Vaaning. Deres Majestæter reiste Dagen derpaa til Stralsund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Paa et regusansk fra Spanien til Ragusa hiemkommen Skib, er den gule Feder udbrudt og Capitainen med 4 Mind døde deraf. Man har nu desaarsag fordødler Forsigtighedsreglerne i de østerrigske Havne i det Adriatiske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Ved Beaupais i Frankrig er den store Tørvestrækning giennemskaaren af en Kanal paa 30 Fods Brede. De op skaarne Tørv have forslaaet til Omkostningerne. Man begynder nu overalt i Frankrig, ved Brændets tiltagende Dyrhed, at sætte den rette Priis paa Tørven, dette Brændsel, der ved en tiltagende og fornuftig Agerdyrkning vil og bør blive det, der skal tiene Europas Arnesteder, Ovne og Jldfabrikationer, hvor man ikke har Steenkul. (Ogsaa Danmarks Tarv vil snart vise os til en regelmæssig og med Love fastsadt Brug og Vedligeholdelse af de nu havende naturlige Tørvemoser, der ikke bør forvandles efter Grundeiernes Tykke til Eng og Aaer, før vor skarpsindige Olufsens Forslag, at danne kunstige Tørvemoser, et Forslag hvis Mulighed er bekræftet ved en van Marums Erfaringer, værdiges den Opmærksomhed og Nationaltaknemmelighed det i saa høi Grad fortiener. Et General=Tørvevæsen, bestaaende af kyndige Mænd, vilde være Danmark af den uberegneligste Nytte.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Man har aldrig paa Qvægmarkedet i Pest i Ungarn seet en saadan Mængde Storqvæg som i Aar. En stor Mængde deraf var fra Moldau. Antallet opgives at have været over 20,000 Høveder, hvoraf kun 8000 fandt Kiøbere, men de andre igien maatte bortdrives. Priserne faldt til det Halve, saa at et Par Oxer, der før betaltes med 300, nu solgtes for 150 Gylden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Man har paagrebet i Holland de Tyve, der havde bestiaalet Bibliotheket i Paris. Alle Sieldenheder ere giensundne. Ptolomæi Vase var nedgravet i en Have i Paris. Et eneste Stykke er kommet over til England, men man har Haab om at Kiøberen igien overlader det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Den preussiske Minister Grev Hawquitz har faaet en Foræring af Hospodaren i Moldau Prinds Ypsilanti, der bestaaer af 5000 Faar, som alt ere ankomne paa Grevens Godser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Anecdoter. En Person blev nyelig i et Selskab bestormet af nogle Damer med Spørgsmaal om Maskeraderne; især vilde de vide, hvad der var Aarsag til at de allerfleste Masker vare saa ganske stumme, hvorved ogsaa Moerskaben var saa lille. Mine Damer, sagde han, det er ikke saa let at besvare dette Spørgsmaal, men det husker mig paa en Professor i Naturhistorien, der efterat have sammenlignet Taleorganerne hos Mennesket med de samme Dele hos Abekatten, endede med disse Ord: De seer altsaa mine Herrer, at Ligheden er stor, og saa stor, at man kan sige, at den eneste Aarsag til at Abekatten ikke taler, maae være den: at han har intet at sige. Nogle unge Fyre, der løb Gaderne igiennem en Nat, for, som Vindunsterne lode dem kalde det, at giøre Løier, det vil sige, flytte Skildter, stiæle Morgenstierner og slaae Lygter ind, havde ogsaa faaet Lyst til at flytte et Bogbinderskildt. En af dem var ved Hielp af de andres høiede Rygge kommet op at ride paa Jernstangen hvori den vægtige Biblia hang, da Bagbinderen, der havde mærket Uraad, med eet aabnede Døren, hvorpaa de nedenstaaende Venner, salverte sig med Flugten. Hør her min Kiære, sagde Bogbinderen, sig mig engang hvad han har der at bestille Jkke andet, sagde Fyren, end at see hvad for en Edition Deres skiønne Bibel er af. Bogbinderen, fandt Svaret saa løierligt, at han hialp ham meget fredelig ned. Man tilskriver denne Vittighed den afdøde Gen. Aud. R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
J den 754de Trækning i Altona er udtrukken følgende Nummere: 34. 23. 38. 3. 48.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 23de Decbr. Kl. 5, opføres i det. foreenede dramatiske Selskab her i Byen. Den, aabne Brevvexling, Lystspil i 5 Acter af Junger. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Herved bekiendtgjöres at Serritzlergaarder bortforpagtet. Hvor, imod sikkert Pant 500 Rdr. til næste Snapsting kan bekommes, giver Justitsraad Hee i Aarhuus Efterretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Alle Slags Nytaarsvers, saavel paa hvide og koleurte Arker, som paa Atlas med fiine og smagfulde Tegninger, samt Portofeuillier, og hvide med koleurte Blanketter, ere fra nu af og til Jan. Udg. 1805 at faae hos Undertegnede. Dette tilkiendegives saa tidlig, for om et eller andet Udenbyes Sted ønskede sig tilsendte heraf til Valg, eller i Kiøbstæderne heraf til Forhandl. at vilde paatage sig, da paa billige Vilkaar kunde de erholdes: i øvrigt ere heraf at faae i Horsens hos Mad. Frydensberg og Hr. Bogbinder Halvorsen, i Randers hos Hr. Fischer, i Greenaae hos Mad. Ramshardt og i Aarb. hos Schytte. E. Skr. Med første Agepost ventes tillige tydske Nytaarøvers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
En saa god som nye Steqvender af Messing og Jern med Lod, Trise og Snorer er tilkjøbs at bekomme hos Frederich Holmsted Host i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-15
Hvor et ungt Menneske kan blive antaget strax ved en Skriverstue, og der erholde tillige Kost og Vask, samt en god Omgang, kan erfares paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-26
Indenlandsk. Malermæster og Fattigforstander Lange i Faaborg, som har taget en fattig Døvstum Dreng ved Navn Morten Biørnøe til sig, og selv oplært ham saaledes, at han ei allene ved Hielp af Skrivt kan forstaae andre men endog tydelig tilkiendegive dem sine Tanker igien. Da han saaledes havde uddyrket hans Forstand, og ved passende Leiligheder gjort ham opmærksom paa Skabningen og Skaberen, giennemgik han Lærebogen i Religionen med ham og da han kunde besvare ethvert Spørgsmaal deraf, anmodede han Pastor Boesen at antage ham til Confirmations Underviisning: Pastor Boesen underviste ham derpaa skriftlig næsten hver Aften i forrige Vinter, og confirmerede ham derefter sidste Paaske. Foruden dette har Malermester Lange, meddeelt ham Kunskab i Maler- og Tegnekunst, og lod ham i October 1801 indskrive i Lære paa 6 Aar. For denne Malermæster Langes ædelmodige, med Opofrelse af Tid, Flid og Penge, forbundne Handling, har Hs. Majestæt under 15de Decbr., efter det danske Cancellies Forestilling, ladet ham tilkiendegive Sit allerhøieste Biefald og derfor meddele Guldmedaillen for ædel Daad. Cancelliet har og ved en Skrivelse tilkiendegivet Capellanen i Faaborg Hr. Boesen, Collegiets Tilfredshed med hans nidklere Bestræbelse ved at forøge den Morten Biørnøe allerede tilforn bibragte Religions Kundskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-26
Under 19de December er udkommen en Forordning om at Livegenskabet i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, er fra 1ste Jan. 1805 ganske og for stedse afskaffet, uden al Undtagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-26
Til Commissionen for Qvægsygen er indkommen Beretning, at Qvægsygen er udbrudt i Egnen af Riga.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-26
Paa Farver Holmblads Plantage er i indeværende Aar plantet 146,400 Krapplanter, 3000 Kartebørre, Planter, og bliver til Foraaret 1 Td. Land besaaet med Valde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-26
Hr. Etatsraad Bruun lader de Fattige faae enkelte, heele, ja endog halve Tønder tilkiøbs af hans Oplag af god østersøisk Rug; en Ting hvorved den Fattige finder en sand og betydelig Lettelse, ogsaa har han foranstaltet et Oplag af udenlandsk Bøge og Fyrrebrænde, hvoraf udsælges i hele og halve Favne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-26
Paa den Vintmøllske Myntsamlings Auction blev budet meget got. Ogsaa udenlandsk fra vare betydelige Kommissioner indløbne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-26
Det er nu afgjort, at den afbrændte Nicolai Kirke i Kiøbenhavn ikke skal opbygges igien, men nedbrydes næstkommende Sommer. Pladsen skal efter Sigende, være bestemt til et Torv. Menighedens Gudstieneste i Helliggeistes Kirke vedvarer indtil 1ste Julii næste Aar, indtil hvilken Tidspunkt Kirkens Betiente vedblive at nyde deres fulde Løn; fra denne Tid af erholde de totrediedeele af deres Jndkomster i Vartpenge indtil de kunde forfremmes Andenstes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1804-12-26
Man taler ogsaa om, at Marmorkirken paa Amalienborg skal fuldendes i Steden for den nedlagte Ricolaikirke og en anden Fordeling af Sognene derpaa foretages.