JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Tallotteriet. Fregatten "Bellona ankom den 28de f. M. paa Kjøbenhavns Rhed. Den vil ikke som tidligere var bestemt, komme til at gjøre en Krydstour i Østersøen og ved denne Leilighed besøge Carlskrona, da den allerede den 29de skulde lægge indenfor Bommen og begynde paa de hjembragte Kunstsagers Udlosning og Skibets (S. Bl.) Aftakling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Hovedstadens Toldvæsen har i disse Dage attraperet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
en Deel toldbare Varer, som vare indbragte til Proviantgaarden. Hvis disse ere indsmuglede, og det af en Søofficier, saa ligger der vistnok en meget forkastelig Misbrug af den offentlige Tillid, der er forbunden med en saadan offentlig Stilling; men hvis Sagen er bleven engivet af nogle denne Officier undergivne Skibsfolk, saa ansee vi dette - hvorlidet vi ellers i Almindelighed have mod Angivelsen af begaaede Lovovertrædelser, for et skammeligt Brud paa det Sammenhold og den esprit de corps, som ellers udmærker den danske (S. Bl.) Sø-Etat. Den eneste Fordeel af høie Toldsatser er nok den, at den deri indeholdte Tilskyndelse til Smugleri skjærper Nationens Opfindsomhed. Et Beviis herpaa skal Man for kort Tid siden have have i Kjøbenhavn, idet Man paa Toldboden har anholdt en Deel Bjælker, der paa en meget snild Maade vare udhulede, og fyldte med Klæde til en Værdi af omtr. 600 Rbd. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Efterretninger over England fra St. Thomas melde, at en Revolution var udbrudt i Venezuela mod den nye Præsident Vargas, og at en dansk Krigsbrig var afgaaet til denne Stad, for at beskytte de derværende europæiske Kjøbmænd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
J Ribe Avis af 28de f. M. læses: "J Flensborg, har der i flere Aftener i forrige Uge været alvorlige Uroligheder. Ved en Politi=Placat af 20de Aug. blev det paalagt alle Borgere og Familiefædre, i de første Dage og indtil de urolige Forsamlinger havde ophørt, ei at tillade deres Børn, Tyende eller Lærredrenge efter Solens Nedgang at forlade Huset. Skulde Omstændighederne absolut gjøre det fornødent, at sende en Enkelt ud, saa vilde denne gjøre vel i at legitimere sig ved en Attest fra sin Huusbonde." – Efter at dette var sat modtage vi (i Hr. Cancelliraad Hempels Avis) efter altonaer Mercur af 29de f. M. følgende nærmere Oplysninger og denne Gadelarm. En drukken Haandværkssvend kom den 17de om Aftenen paa Politikammeret, for at hente sig en Natseddel, som han fordrede i upassende Udtryk, hvorhos hans Papirer ikke vare i behørig Orden. Skriveren, der var ene paa Contoiret, irettesatte ham for hans Færd og befalede ham at hente andre Papirer; men da han ei alene vægrede sig herved, men endog udstødte Skjældsord og Trudsler, tog Skriveren, i Stedet for at lade ham arrestere, fat paa ham, for at sætte ham ud, og gav ham, i Overilelse et Øre sigen. Svenden ilede nu over paa et Herberg ligeover for, og klagede der over, at han af Politiet havde faaet et Øresigen i Stedet for en Natseddel. Man raadede ham, strax at klage til Politimesteren, og samtlige tilstedeværende Svende og en Mængde Rysgierrige fulgte med over Gaden. Politimesteren, findigere end Skriveren, formanede Svendene til at gaae tilbage til Her ber et og overgav dem Klageren, med Anmodning om, ikke at lade ham komme meere ud den Aften i denne Tilstand, for ikke at gjøre Sagen meere indviklet ved den retslige Undersøgelse næste Dag. Man adlød; men den nysgjerrige Mængde vedblev at støie paa Gaden om Aftenen. Kl. 10 var Alt roligt. Disse Scener gjentoges de to følgende Aftener; i to Huse sloges en Rude ind. Politi=Patrouiller adspredte Mængden og arresterede Adskillige. Den 20de udkom ovennævnte Politibefaling, og siden er Roligheden ikke forstørret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
En Skræder paa Jægerspriis Gods efterlyser sin 22aarige, rundladne og sunde Kone, som har forladt ham med tohundrede Rigsbankdaler Sedler og tyve Rigsbankdaler Sølv, og muligen har taget Veien ad Fyen til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Under et meget hæftigt Tordenveir, som den 22de f.M. drog over Østkanten af Fyen, slog Lynilden ned i Skjellerup Præstegaard, der i et Øieblik lagdes i Aske, og kun med stor Anstrængelse lykkedes det at frelse Kirken. Kun lidet Jndbo blev reddet; det bjergede Ho den indavlede Rug og nogen Hvede, en Hest, Avlsredskaberne og Alt, hvad Tjenestefolkene havde, brændte. Lynilden havde slaaet ned paa tre Steder, først i en Mødding, hvorpaa laae Halm, der tændtes og slog op i Taget, dernæst i Kjøkkenskorstenen og fængede i Loftet, og endeligen i et Kornhuus, hvor en Mand nær var indebrændt, da han tog mod Hvede under Taget. Ogsaa i Landsbyen Seden slog Lynilden ned udenfor Præstegaarden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Posten, som i dette Øieblik er ankommen, bringer og Efterretning om, at Oprøret i Madrid er endt og den gamle Orden vedligeholdt. Mere herom i næste Avis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Bekjendtgjørelser. S. T. Hr. Justitsraad Friis til Gedsøergaard har meddeelt mig følgende Vidnesbyrd: "At Hr. Uhrmager Engel af Nykjøbing, efter at have udfilet Revnerne i den store Klokke i Skjel by Kirke i afvigte Foraar, har lodet samme med en mig ubekjendt Composition, samt at Klokken derved har faaet en reen Lyd og nu er i brugbar Stand, undlader jeg ikke, efter hans Ønske, herved at bevidne, med Tilføiende, at jeg troer, han besidder Kundskab i at udføre saadant Arbeide." Ved at paaberaabe mig forestaaende Vidnesbyrd, anbefaler jeg mig til Dhrr. Kirke-Eiere her i Stiftet og omliggende Provindser, idet jeg ligesaa billigt som paalideligt seer mig i Stand til at udføre ligedanne Arbeider. Derhos tillader jeg mig, at henlede Opmærksomheden paa, hvilken betydelig Besparelse Kirke-Eieren, opnaaer derved, at overdrage en revnet Klokke til min Jstandsættelse, imod at lade den omstøbe. Overslag til det af mig udførte Arbeide kan behageligst eftersees i min Bopæl, og i Afskrivt efter Forlangende faaes tilsendt. Nykjøbing paa Falster, den 2den September 1835. Ærbødigst L. Engel, Medlem af Uhrmager=Lauget i Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Paa Stranden ved Paare Bye imellem Falster og Bogøe er i Gaar opdrevet Liget af en ubekjendt Mandsperson af noget over Middelhøide og stærk Legemsbygning, som var iført blaae Klædes Trøie, Vest og Beenklæder, sorte Strømper, en blaastribet Bomulds Nattrøie, og for Øvrigt uden andre Kjendemærker end en liden Guldring i det høire Øre, hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Falsters Birk, den 28de August 1835. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Stevning. Søren Jbsen, Hans Kongelige Majestæts virkelige Cancellieraad, Byefoged og Skriver i Rødbye Kjøbstæd, samt Herredsfoged og Skriver i Fuglse Herred, en Deel af Musse Herred og Marieboe Klosters Birk paa Lolland,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Gjør vitterlig: At for mig haver andraget Secretair og Procurator Bagger af Raaehaugegaard, som befalet Sagfører for Gaardmand Christen Frederichsen af Norre, hvorledes han, efter meddeelt beneficium paupertatis, finder sig beføiet til, ifølge allernaadigst Bevilling, saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Her"tug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, "Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: Eftersom "Gaardmand Christen Frederichsen af Norre, Bye, Nebbelund Sogn, under Fuglse Herred paa Vort Land Lolland, for Os allerunderdanigst haver andraget, at han ifølge en af hans afdøde Svigermoder, Enke efter da afgangne Sognefoged Hans Hansen Meere i Norre, Bodil Rasmusdatter, i Overeensstemmelse med Forordningen 13de "Mai 1769 §. 5 under 11te Mai 1805 inden Grevskabet Christianssædes Birkeret afgiven Declaration ger Eier af hendes i Norre beboede Huus med underliggende Arvefæstejord, hvortil var henlagt et af bemeldte Hans Hansen Meere ifølge Skjøde af 7de December 1804 tilkjøbt Stykke Jord i Norre Bye, af Hartkorn 1 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. Ager og Eng, men han paa sidstnævnte Stykke Jord, uagtet samme er besiddet og drevet under Fæstegaarden i over 20 Aar, mangler lovlig Adkomst, da det ikke udtrykkelig er omnævnt i den ovenbemeldte Declaration, saa ville Vi, efter hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stævning til vedkommende Ret, som tre Gange efter hinanden skal indføres i den "Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, "Lollands Falsters Stifts-Avis og den Altonaiske "Mercur, med Aar og Dags Varsel maa indkalde den eller dem, som formene at have nogen Adkomst eller Pretension til bemeldte Stykke Jord, til med saadan deres formeentlige Adkomst og Pretension at afremkomme og i Mangel deraf høre Rettens Dom, hvorved samme tilkiendes fornævnte Christen Frederichsen som Eiendom. Hvorefter de Vedkom"mende sig allerunderdanigst have at rette og for "Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 16de Juli 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hs. Kgl. Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen, Lange. Hansen. "Jacobsen. "Berilling for Gaardmand Christen Frederichsen. af Norre Bye, Nebbelunde Sogn, under Fuglse "Herred paa Lolland, til Eiendom-Doms Erhvervelse paa et ham overdraget Stykke Jord i be"meldte Norre Bye, af Hartkorn 1 Tde. 2 Skpr. 2 Fdkr. Ager og Eng. at indstævne den eller de, som formene at have nogen Ret til et af Christen Frederichsen under hans Arvefæstegaard nu over 20 Aar drevet og eiet Stykke Jord i Norre Bye, af Hartkorn 1 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. Ager og Eng, hvorpaa han mangler lovlig Adkomst. Thi indstævnes herved med Aar og Dags Varsel den eller dem, som maatte formene at have nogen Adkomst eller Pretension til bemeldte Stykke Jord, til dermed at fremkomme for Fuglse Herreds Ret, som holdes paa Rødbye Raadstue, den første Tiirsdag i December Maaned 1836, sædvanlig Tingtid, og saadanne deres Adkomster eller Pretensioner dertil at beviisliggjøre, da i manglende Fald, efter nærmere nedlæggende Paastand, fornævnte Stykke Jord ved Rettens Dom vil forventes tilkiendt Christen Frederichsen som Eiendom. - Forelæggelse eller Lavdag er hævet ved Forordningen 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse under min Haand og Segl. Fuglse Herreds Contoir i Rødbye den 4de August 1835. S. Jbsen. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Auctioner. J Følge forud skeet Execution og Udlæg bliver, paa Udlægshaverens Forlangende, følgende Tienderier Christen Hansen paa Feig tilhørende Kongetiender, nemlig: Kongetienden af Jørgen Mikkelsen Bruuns Gaard, af Hendrik Nielsen Fyenboes Halvgaard, af Rasmus Jeppesens Halvgaard, af Rasmus Christiansen Siøes, 3 Part Gaard, af Peder Hansen Langelænders 3/4 Part Gaard, af Christen Thorsens Gaard, af Rasmus Nielsens Gaard, af Rasmus Jørgensens Gaard, af Jens Rasmussens Enkes Gaard, af Ole Christian Hansens Halvgaard, af Morten Geertsens Gaard, af Pastor Kjerulffs Parcel, af Christen Nielsens Parcel, af Jorgen Troelsens Pareel, af Christian Andreasens Pareel, af Peder Jørgensen Friises Parcel, af Morten Jørgensens Parcel, af Hans Pedersen Krogs Enkes Parcel, af Mogens Mortensens Parcel, af Skræder Lindes Parcel, alle i Østerby, af Christen Badikes og Rasmus Vadikes Vænger, af Christen Larsen Smeds Ditto, af Peder Andersens Ditto, af Niels Nielsens Ditto, af Steffen Jensens Ditto, af Peder Hansen Dams Ditto, af Niels Pedersen Degns Ditto, af Martinus Jeppesen og Hans Borres Ditto, af Peder Borres Enkes Ditto, af Rasmus Sivertsens Ditto, af Andreas Jeppesens Ditto, af Povl Madsens Ditto, af Hans Mathisens Ditto, af Erik Rasmussens Dito, af Niels Pedersens Ditto, af Lars Frederiksens Ditto, af Rasmus Melkjors Enkes Ditto, af Christen Larsens Ditto, af Lars Olsen Nielsens Dito, af Christen Larsens Ditto og af Doctor Bangs Ditto, alle i Vesterby paa Feis, bortsolgte ved trende offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 18de Septbr.) Fredagen den 2den Octbr. ) d. A., Form. Kl. 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Løverdagen den 17de Octbr. Auctionerne afholdes paa mit Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, til alle Vedkommendes Efterretning. Feid, den 26de August 1835. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Ved offentlig Auction, som afholdes paa Nessgaardpaa Falster den 26de September dette Aar om Formiddagen Klokken 11, agter det classenske Fideicommisse at bortsælge: 10 Vædderlam og 5 Gimmerlam af ægte DishleyRace; 3 Tyrekalve af ægte Berner Race; 2de 1 1/2 aarige Hingstplagge, 1 halvaarigt Hingstføl- og 1 halvaarigt Hoppeføl, faldne efter Fuldblodshingsten Cigar paa jydske Hopper; i halvaarigt Hingstføl efter Fuldblodshingsten Claudesley, 2de forædlede Hopper, bedækkede af Ciger. Corselitze, den 27de August 1835. Smidth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Dagleier Lærke. Hansen her af Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nysted Kjøbstads Skifteret, den 27de August 1335. J. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Ved Proclama, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Skolelærer Peter Hansen og Hustrue Bodil Christiansdatter i Vesterbo indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 27de August 1835. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere alle de, der maatte have Noget at fordre i afdøde Huusmand i Arninge Hans Hansens og ligeledes afdøde Hustrues, Ane Eriksdatters, fælleds Bo, indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for mig at anmelde og beviisliggjøre saadant deres Krav. Ligeledes ere Ane Eriksdatters Arvinger indkaldte med Aar og Dags Varsel til at møde og bevise deres Arveret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 27de August 1835. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Ved Proclama af 22de Juni d. A., som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i den her i Byen ved Døden afgangne Havnefoged Christen Jensen Ørstedds og efterlevende Enkes, Elisabeth Sophie Allings, fælleds Bo indkaldte, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret at an anmelde og bevilliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskovs Skifteret, den 27de August 1835. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Creditorerne i den her i Byen ved Døden afgangne Muursvend Hans Pedersen Jydes og efterlevende Enkes, Barbara Rasmusdatters, fælleds Boe indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 27de August 1835. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Creditorerne i den her i Byen ved Døden afgangne Reservelods Hans Nielsens og efterlevende Enkes, Ane Kirstine Bølles, fælleds Bo indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteret, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 27de August 1835. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-04
Til Leie. J Nykjøbing paa Falster bliver til førstkommende Michaeli Flyttetid til Leie, en Stue-Etage med Kjøkken og øvrig Beqvemmelighed, i Bagermester Knusts tilhørende Gaard. Lysthavende vilde behage at henvende dem til Eieren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. Niogtyvende Aargang. Nummer 72. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten. Tirsdagen den 8 September 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
Udenlandsk. Den revolutionaire Bevægelse i Madrid blev ved Militairets Troskab og Regjeringens Energi lykkelig standset. Den 15de begyndte Borgergarden Urolighederne. og Man hørte det Raab: "Frihed og Constitution for stedse!" Der blev udbredt Proclamationer i Mængde, til Folket og Garnisonen, hvori Oprørerne erklærede, at deres Hensigt var at styrte Ministeriet; at de havde underrettet Hs. Maj. om Nødvendigheden deraf i ligesaa ærefrygtsfulde som energiske Udtryk, og at de havde svoret, ikke at nedlægge deres Vaaben, førend deres Ønske var bleven opfyldt. Slutningen lød: "Jndvaanere af Madrid, været ubekymrede for, at Eders Huses Rolighed skal blive forstyrret: vi have sporet, at de Jldesindede, der mistyde vore høiherrede Hensigter og til ade sig den ringeste Erresse, skulle bøde med deres Liv. Medborgere, længe leve Jsabellal leve Friheden, leve Dronning-Regentinden, Ned med Mistrene, Hele Borger-Militsen strømmede til Plaza Real, hvor den opstillede sig under enthustastisk Skrig, og nogle af de ivrigste rere Hjørnestenene om, paa hvilke Plaga Real stod skrevet, og omdøbte Markedspladsen; "Plage de la Constitucion." Nu bleve Tilgangene barricaderede med Karrer og Meubler fra de nærliggende Huse. Næppe, blev dette bekjendt førend Generalcapitain Ezpalera beordrede Tropperne under Vaaben og opslog sit Hovedqvarteer i Vagthuset paa Hjørnet af Alcala-Gaden og Praden (i betydelig Afstand fra Middelpunctet for Urolighederne, hvor han trak Artilleriet og flere Afdelinger af Garden, omtrent 1,000 Mand, til sig; disse bleve opstillede i Praden, og de øvrige Regimenter traadte under Vaaben i Kasernerne. Snart derpaa forsamledes Borgergardens Cavalleri i Alcala-Gaden, og syntes et Øieblik at vakle; men efter en Samtale mellem den commanderende Officier og Generalcapitainen indtog det en Position i Gaden, for at iagttage Linietroppernes Bevægelser og opretholde Roligheden. Voldsomheder bleve ikke udøvede, og indtil Midnat trak Mænd og Koner leende og pludrende igjennem Gaderne. Hele Natten bleve begge Partier under Vaaben. Alle ventede Dronningens Svar paa Borgergardens Petition, i hvilken der blandt Andet blev forlangt Dhrr. Arguellas's, Jsturiz's og Lopez's Udnævnelse til Ministre. Municipalitetet lod, for at forebygge alle Uroligheder, uddele Rationer af Brød, Kjød og Viin til Borgergarden. Om Morgenen den 17de tog Opstanden, der havde begyndt saa alvorlig, imidlertid en næsten comisk Ende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
General Latre, der allerede for nogle Dage siden var udnævnt til Generalcapitain i Ezpaletas Sted, men havde vægret sig ved at tage imod denne Post, sluttede sig nu til Quesada og Espaleta, og gav Garden og Artilleriet befaling til at indtage en Stilling udenfor Madrid, paa Veien til Prado, hvor Man ventede Dronningen. Saasnart denne Efterretning udbredte sig, ophørte Borgergarden med sin Mandstugt, og mange Enkelte besøgte endog deres Familier. Dette benyttede Latre til, paa en Omvei, igjen at lade sine Tropper rykke bag Palladset, og indtog nu en saadan Stilling, at han kunde nøde Urostifterne til at strække Vaaben. Først vægrede de sig derved; men henimod Midnat bleve de ængstlige, deres fleste Officierer forlode dem, og nu listede de Gemene sig ogsaa enkeltviis hjem. General Latre udviklede derpaa sine Stridskræfter, og Kl. 2 var han i Besiddelse af hele Staden. Af 4 Batailloner, der toge Deel i Bevægelsen, beholdt kun een, som om Morgenen Kl. 5. drog hjem under Trommeslag, eskorteret af Provindsialregimentet, sine Vaaben. De kastede og tagne Vaaben bleve bragte i Regjeringsmagazinet. Den Bataillon, der forholdt sig rolig, lod General Latre i Dronningens Navn takke. Borgergardens Cavallerister, som tidligere vare tagne hjem, da deres Heste behøvede No., forrette nu til Fods Tienesten for Regjeringen. Publicum, der tog liden Deel i det Hele, besøger nu Plaza-Major, og seer rolig paa, at Man bortslæber Barricaderne. Alle forhaane Borgergarden, af hvilken ikkun dem, der gjøre Vagttjeneste, tør vove at lade sig see i Uniform. Desværre ere en stor Deel Mord begaaede efter Militsens Adspredelse, især paa enkelte Gardister, da de vendte tilbage fra Plaza-Major til deres Qvarterer. J alle Qvarterer, af Hovedstaden herskede stor Angst; men Regjeringen har greben de kraftigste Forholdsregler, for at forebygge videre Misgierninger. – Fra andre Puncter af Spanien indløbe endnu stedse meget foruroligende Efterretninger. Jsær vækker Tempelherrernes hemmelige Selskaber stor Bekymring; alene i Catalonien skulle de tælle 18,000 Medlemmer. Med Geistligheden vil Man blive nødsaget til at foretage en total Reform, og Man paastaaer, at alle Klostrene i Spanien snart ville blive afskaffede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
Franske Blade melde, at der hersker stor Gjæring i Nordamericas sydlige og sydvestlige Stater, og at Man troer, at Foderationen vil ophøre. Ved Jndtrædelsen, af denne Crisis vil der sandsynligen blive dannet 3 til 4 separate Souverainiteter, et sydligt, et vestligt, et nordligt eller østligt. Slavestriden gjør allerede Begyndelsen til Unionens Opløsning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
Jndenlandsk. Den af de fyenske Deputerede forud bestemte Forsamling afholdtes Fredagen den 28de August paa Raadhuussalen i Odense. Glædeligt var det, at ikke Een savnedes, men de Alle, femten i Tallet, vare tilstede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
Efter at Mødet, som varede fra Kl. 11 Formiddag til Kl. 3 Eftermiddag, var aabnet med nogle Jndledningsord af den Deputerede for Odense, Hr. Cancelliraad S. Hempel, hvori han søgte at skildre den Mand, som ønskes og haabes maatte besjæle vor tilstundende Stænderforsamling, vexledes Jdeer og flere Gienstande, som kunne ventes der at forekomme. Jblandt Andet oplæste Hr. Cancelliraad Haastrup nogle betænkninger om Hoveriets Afskaffelse og Maaden, hvorpaa Godtgjørelse derfor lod sig udfinde. Forsamlingen adskiltes med gjensidige Onsker om, at maatte ved Gjensamlingen i Roeskilde medvirke til at opfylde Kongens og Landets Haab.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
Bekjendtgjørelser. S. T. Hr. Justitsraad Friis til Gedsøergaard har meddeelt mig følgende Vidnesbyrd: "At Hr. Uhrmager Engel af Nykjøbing, efter at have udsilet Revnerne i den store Klokke i Skjel by Kirke i afvigte Foraar, har lodet samme med en mig ubekiendt Composition, samt at Klokken derved har faaet en reen Lyd og nu er i brugbar Stand, undlader jeg ikke, efter hans Ønske, herved at bevidne, med Tilføiende, at jeg troer, han besidder Kundskab i at udføre saadant Arbeide. Ved at paaberaabe mig forestaaende Vidnesbyrd, anbefaler jeg mig til Dhrr. Kirke-Eiere her i Stiftet og omliggende Provindser, idet jeg ligesaa billigt som paalideligt seer mig i Stand til at udføre ligedanne Arbeider. Derhos tillader jeg mig, at henlede Opmærksomheden paa, hvilken betydelig Besparelse Kirke-Eieren opnaaer derved, at overdrage en revnet Klokke til min Jstandsættelse, imod at lade den omstøbe. Overslag til det af mig udførte Arbeide kan behageligst eftersees i min Bopæl, og i Afskrivt efter Forlangende faaes tilsendt. Nykjøbing paa Falster, den 2den September 1835. Ærbødigst: L. Engel, Medlem af Uhrmager=Lauget i Kjøbenhavn. Dampskibet "Løven."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
J Anledning af Væddeløbene ved Augustenborg vil Dampskibet tvende Gange paa sin sædvanlige Korsøer Route anløbe Als. Det afgaaer saaledes Søndagen den 20de dennes fra Kiel til Als, og medtager Passagerer til Væddeløbene. Morgenen efter fortsætter Skibet sin almindelige Korsøer-Tour og anløber Faaborg, Svendborg og Rudkjøbing. Tirsdagen den 22de dennes, om Aftenen, vil Fartøiet paa Veien fra Korsøer atter anløbe Als, hvorfra det Dagen efter fortsætter Touren til Kiel og medtager atter Passageret fra Als Fragten mellem Kiel og Als er ansat til 2 Specier, men Reisende fra Siælland, der, for at besøge Væddeløbene, tage med Fartøiet Løverdagen den 19de dennes fra Karrebek og Taars til Kiel, eller Torsdagen den 24de dennes tilbage fra Kiel til Taars eller Karrebek, gjøre uden Betaling Touren med mellem Als og Kiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-08
Directionen for bemeldte Dampskibsfart, den 4de September 1835.