JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-09-22
Torsdagen den 11te Maji. No. 43. Rottbøll, befalet. - Kammerherre og General=Krigscommissair Ca August Wilhelm von Driberg, Commandeur af Dannebrogen, paa Embeds Vegne, contra Treschow, befalet. - Garvermester Jørgen Hellemann, paa sine Sønners Claudius Benjaminus og Carl Nicolay Vegne. Ved udtagen Høiesterets Stevning af 1ste Novbr. 1814, paaanter Ca tanten til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring, en inden NoeskildeAmts Land=Milice Session, under 1ste Novbr. 1813, afsagt Kiendelse, uden Sag, betræffende Garvermester Jørgen Helmanns 2de Sønners Clas dius Benjaminus og Carl Ricolays Værnepligt: Derom er ved bemeldte Kiendelse saaledes tiendt for Ret, Garvermeste Jørgen Hellemanns 2de Sønner, indført i Roeskilde Amt 47 Læge No. 10. Clausius Benjaminus født paa Egholms Garverie=Fabrique, na 9 Aar og og No. 179 Carl Nicolay, født sammesteds, nu 3 Aar gl., bør udslettes i Lægdsrullen, som frie for Værnepligt: Dom: Land=Milike Sessionens Kiendelse, bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Wien, den 8de September. Jfølge de sidste fra Paris indløbne Efterretninger er Hs. Majestæt Keiserens Afreise, som var bestemt til den 10de d., atter bleven udsat, hvor den ved adskillige hindringer og navnlig Urolighederne i det sydlige Frankrig indtrufne Forhaling af de deres Slutning nære i Underhandlinger skal være Skyld. Ved Efterretningen om Souverainernes udsatte Afreise er ogsaa Keiserindens Afreise bleven udsat til Enden af denne Maaned, da Hs. Majestæt ellers vilde have afgaaet den 9de d. giennem Bayern og Schweiz til Turin, for der at oppebie sin Gemal.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Den 13de September. Vor Hoftidende indeholder Følgende Efterhaanden som Preusserne rykke frem i de dem anviste Departementer i Frankrig bliver Borgernes Afvæbning rask udført Saasnart Opfordringen til at udlevere alle Vaabenarter er udstædt, maa Udleveringen skee. Naar den er endt foretages strænge Huus undersøgelser, og har en Borger eller Landmand hemmelig tilbageholdt et Gevær, følger den haardeste Straf paa Opdagelsen. Ved flere Tilfælde er Tilbageholderen bleven dømt fra Livet af en Standret, og Dommen strax udført. Saaledes blev, efter et ØievidnesForsikkring, ved Nantes en Bonde, hos hvem man ved Eftersøgelsen, fandt et Skydegevær skiult i Sengen, strax skudt i General v. Tippelskirchens Nærværelse. Men iøvrigt holde Preusserne den strængeste Mandstugt.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Triest, den 30te August. Montenegrinernes geistlige Overhoved har den 15de August uformodentlig bemægtiget sig Staden Ragusa, gjort den svage østerrigsk Garnison til Krigsfanger, og strax ladet sig udraabe til Souverain af Ragusaa. Man forsikkrer, at Montenegrinernes Biskop iforveier har underrettet Divanet i Constantinopel om dette forehavende, og at han af dette endnu mere er bleven opægget til Overrumplingen Montenegrinernes Styrke udgiør 11,000 Mand, og denne Tildragelse kunde maaskee have betydelige Følger.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Paris, den 12te September. Keiseren af Østerrig ankom iaftes Klokken 7 tilbage til Paris. Hertuginden af Angouleme er indtruffen hertil idag. - Hertuginden af Bassano, som er kommen til Paris for at faae sin Mand fri, har, som man forsikkrer, faaet Pas for at afgaae til Østerrig. - Ogsaa Østerrigerne træffe nu, ifølge vore Blade, Anstalte til at trække sig tilbage. Man troer, at 300,000 Mand fremmede Tropper ville inden den 20de have forladt det franske Gebet. - Idag ere nogle franske Tropper rykkede herind med Artillerie.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- De mange her værende franske Officerer, som nylig ere ankomne fra Loirearmeen, føre samme trodsige Tone som forrige Aar, og den kommer næsten daglig til blodige Optrin mellem dem og de allierede Troppers Officerer. Der menes, at man vil skride til afgiørende Forholdsregler mod dem, og sende alle dem, der tillade sig mindste Usømmelighed, som Krigsfanger til tydske Fæstninger.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Den 14de September. Jgaar ere Hs. Majestæt Kongen af Preussen og Hertugen af Wellington igien komne tilbage fra den russiske Leir ved Vertus.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Som man forsikkrer vil Keiseren af Rusland oprette sit Hovedqvarteer i Chalons sur Marne.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- Den preussiske Gardes Afmarsch er udsat til den 15de October, Feltmarschal Blücher er den 10de d. ankommen til Caen.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Præfecten i Departementet Jlle og Vilaine har bekiendtgjort, at det 6te preussiske Armeecorps under General Tauenziens befaling skal rykke ind i Bretagne. De fem Divisioner af dette Corps skulle gaae giennem Departementet, og blive i en Deel af samme. Ifølge samme Bekiendtgiørelse rykke 7000 Mand ind i Nantes. Rennes skal nu ligeles have faaet en preussisk Besætning. Ogsaa fra Preussernes Side er Forvaltningen i de forskjellige Departementer tilbagegivet til de franske Øvrigheder.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- Det spanske Armeecorps under General Avisbals Commands har den 6te d. igien trukket sig tilbage over Bidassoa. Bayonne, som var uden alt regulairt Militair, har viist stor Patriotisme. Unge og Gamle, Alle have grebet til Vaaben. Den første Hielp, som ilede til, bestod i 150 Mand Nationalgarder.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- Fra Lyon meldes, at General Bubna, som havde paalagt Staden en Contribution af 2 Millioner, igien er frafaldet denne Fordring.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- Marschal Ney maa kun om Morgenen og om Aftenen spadsere i Conciergeriets Gaard. Paa denne Tid ere de øvrige Fanger indsluttede. General Grundler forhørte ham igaar i Fængselet.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- Man forsikkrer, at Fouche skal gaae som Gesandt til America, eller som Ambassadeur til Constantinopel, og at Statsraad Hr. de Bourrienne skal være hans Eftermand.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Cadix, den 24de August. Jgaar er Skibet la Cantabria ankommen fra Lima med 200,000 Pesos Cacao, China, Kobber &c., og har medbragt fortreffelige Efterretninger. Jnsurgenterne ere total slagne, alle Hovedmændene fangne og henrettede, og Roligheden igien bragt tilveie i hele Peru At den vil blive vedligholdt er nu saameget mindre tvivlsomt, da en Troppeforstærkning af den herfra til Costa Firma afgaaede Expedition var underveis. Denne havde, ifølge tidligere Efterretninger, allerede beroliget Caracas, og stod for Carthagena, som ikke syntes at ville giøre Modstand.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Venedig, den 4de September. Et fra Levanten ankommen Skib medbringer den Efterretning, at Smyrna har afkastet Portens Aag, og erklæret sig fri.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Augsburg, den 11te September. Jgaar saae vi nogle af den Kongl. bayerske Armee i dette Felttog en hvervede Trophæer ankomme hertil. De bestode i 21 Mørsere og Kanoner af forskiellig Størrelse, samt Munitionsvogne, for Størstedelen, forspændte med franske Heste. Det Kongel. bayerske Cheveauxlegersregiment Budenhofen havde ved Overrumpling erobret dem i ChateauThierry. Den mærkværdigste Kanon deriblandt med Keiserkronen og Bogstavet N. er støbt i Strasburg den 14de Januar 1815, altsaa da Napoleon endnu var paa Elba London, den 12te September.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
En af vore Tidender siger idag, at den berømte Canova er kommen til Paris, for i Pavens Navn at reclammere de fra Jtalien bortførte Kunstværker. Man skal have modtaget ham meget koldt. Den russiske Minister Hr. v. Resselrode skal ikke have villet forestille ham for Keiser Alexander, men have sagt ham, at Hs. Majestæt ikke tillader, at et eneste Maleri bliver taget bort, da de ifølge Tractaten af 1814 tilhøre Kongen af Frankrig. Canova skal siden have henvendt sig til Engellands og Østerrigs Ministre, men uden Virkning. - Detioniske Øers Skjebne er nu bleven afgjort saaledes, at de for Fremtiden skulle udgjøre en uafhængig Republik under Storbrittanniens Beskyttelse.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- Marschal Blücher skal forlange af de Franske to Krigskibe, som Erstatning for dem, der i Aaret 1806 efter Bonapartes Befaling maatte bygges i Pillau og Custrin- J forrige Uge afgik et Kongeligt Statsbud til America med Depescher, som skulle angaae Demarcationslinien ved "Overcanada, hvorom der skal være opstaaet Stridigheder mellem vor og den americanske Regiering.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- Prindsesse Charlotte af Wallis, som endnu opholder sig i Weymouth, befinder sig upasselig.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Den 15de September. De sidste Breve fra Paris melde, at Freden mellem de Allierede og Frankrig nu virkelig er bleven sluttet, og allerede ratificeret fra Engellands Side. Efter en stor Monarks Forslag bliver deri, ifølge Kong Ludvig den 18des Ønsker, Frankrigs Jntegritet erkiendt; derimod betale de Franske en svær Contribution Penge. Engellands Andeel deraf beløber sig til 9 Millioner Pund Sterl. Til den hele Sum er udredt ville de allierede holde adskillige franske Fæstninger besatte. Som man erfarer skulle de ufortøvet besætte Strasburg, Mez, Lille og Besancon. Antallet af de allierede Tropper, som skulle blive i Frankrig, indtil Summen er betalt, udgjør 150,000 Mand, nemlig 50,000 Østerrigere, 50,000 Preussere, 15,000 Engellændere, 15,000 Russere, og Resten skal bestaae af Bayrere, Würtembergere a. Alle disse Tropper skulle lønnes, forpleies og klædes af den franske Regiering. J Fæstningerne skal Nationalgaden forrette Tienesten tilligemed de allierede Tropper.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Tractaten indeholder ogsaa adskillige særegne Artikler, som have Europas almindelige Fred til Gienstand.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
De allierede Monarker ville med det første forlade Paris, og ikke være der længere naar Fredstractaten skal forelægges begge Kamrene.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Den 1ste October skulle de allierede Tropper, der ikke ifølge Tractaten skulle blive tilbage som Besætning i Fæstningerne, have forladt Frankrig.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
I det franske Ministerium skal foregaae Forandringer saasnart begge Kamrene er bleven samlede. Som det hedder skulle de allierede Souverainer være meget tilfredse med Valget af Medlemmerne til disse Kamre, og forlade Frankrig med den Fortrøstning, at fredstractaten vil blive strængt opfyldt.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
- J nogle Dage har det Rygte været udspredt her, at Spanier, har afstaaet begge Floriderne til Storbrittannien. Man forsikkret, at de americanske Stater meget nødig vilde see denne Afstaaelse, da bemeldte Lande ligge dem saa beleiligt, at de ved deres Besiddelse ganske vilde beherske den nordlige og vestlige Deel af den mexicanske Bugt.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Endnu mangle 61 Skibe af Jamaicaflaaden. Jmidlertid vil man idag vide, at igien nogle af dem ere ankomne til vore Havne. Paa Admicalitetets befaling ere adskillige Skibe sendte fra Plymouth med Levnetsmidler, Vand a. den adspredte Jamaicaflaade møde. Fem Skibe vare siden igien løbne ind til Bristol. - Vore Blade for igaar indeholde følgende Declaration; Keiseren af Østerrig tilstaaer Kong Joachim et Fristed i sine Stater under følgende Betingelser : Art. 1. Kongen skal strax aflægge sin Kongetitel, og da Dronningen, hans Gemalinde, har antaget Titel af Grevinde, skal han ogsaa antage Grevetitel. Art. 2. Kongen har Frihed til at udvælge sig Bøhmen, Mahren i eller Over=Østerrig til sit Opholdsted. Dersom hans Majestæt hellere vil leve paa Landet i disse nysnævnte Provindser, saa vil Hs. Majestæt Keiseren af Østerrig intet have derimod. Art. 3. Kongen skal give sit Æresord paa, at han ikke, uden dertil at have Hs. Majestæt Keiserens særdeles Tilladelse, vil forlade de østerrigske Stater.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Til Stadfæstelse heraf har Undertegnede efter Keiserens Befaling underskrevet denne Declaration. Givet i Paris, den 1ste September 1815.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Fyrsten af Metternich.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Blandede Efterretninger. Efter de sidste Uroligheder har Keiseren i China udgivet en Proclamation, der udmærker sig lige saa meget ved det besynderlige Sprog som den oprigtige Tøne, der hersker i samme. "Det er nu - sige, Hs. chinesiske Majestæt - 170 Aar siden min Familie kom paa Tronen. Min Bedstefader og min Fader elskede Folket som deres Børn Omendskiønt jeg ikke vil paastaae, at have regieret ligesaa godt, eller elsket Folket lige saa høit som de, saa har jeg dog hverken undertrykt eller mishandlet det. Endskiønt jeg har paaminde, mine Ministre, saa afte at Tungen derover er bleven mig gandske tør vilde dog ingen forstaae mig. De regiere slet og ere Skyld i nærværende ulykkelige Tilstand. Jeg er villig til at prøve mig selv, og forbedre mit Hierte, for at rette mig efter Himmelens naadige Villie, som er over mig, og dæmpe Folkets Utilfredshed, som er under mig. De Ministre, som ikke handle roesværdig, kunne tage deres Hue (Tegnet paa deres Værdighed) og gaae hiem. Dette skriver jeg med Taarer i Øinene" &c.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Fra 12te Novbr. 1813 indtil 1ste Novbr. 1814 er fra SverrigStabelstæder udført til udenlandske Stæder 342,067 Skpd. 8 Lpd. Stangjern, samt 40311 Skpd 14 Lpd. grove Jernvare. Udførselen i 1814 har oversteget det foregaaende Aars med 38,517 Skpd. 14 Lpd. Hvad Stangjerns=Udførselen angaaer da har den endnu ikke naaet den Høide, som den efter et Middeltal havde fra 1768 til og med 1795, men den har dog været større end de senere Aaringers, endskiønt Jernudførselen fra Götheborg har usædvanligen aftaget Jernfabrikvares Udførelsel har forrige Aar været større end almindeligt siden 1805.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Den 15de d. M. stod den engelske Capitain Malcolm, som havde paataget sig at skaffe Proviant til Fregatten the Rhine, i Gabestokken. Han var overbeviist om at have gjort falske Regninger, og at han har villet bedrage Kongen. Førend han stillede sig i Gabestokken, bukkede han sig dydt for det forsamlede Publicum, og det samme lagttog har da han forlod Pladsen. Dette syntes Mængden saa godt om, at den tilraabte ham et lydeligt Hurra.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Handels-Efterretninger. Smyrna den 2den August. Ved de seneste Breve fra Ægypten af 18de f. M. have vi erholdt Efterretning om, at Pesten havde ophørt i Cairo, men ikke i Alexandrien. Handelen hviler her, forme i delst Krigen i Europa. De smyrnaiske Kiøbmænd have for nogen ud Tid siden tabt saa betydeligen paa Fastlandet, saa de nu ikke tør fo ge retage noget forinden en almindelig Fred. Da Efterretningen ankom te hertil om Conventionen imellem de Allierede og det franske provisoriske Gouvernement, heisede den franske Consul strax det hvide 10 Flag, ligeledes de her liggende franske Skibe og det franske Factorie, . ledsaget af Consulen, droge med stor Høitidelighed til Kirken, for at i overvære et Te=Deum i denne Anledning.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Kiøbenhavn, den 25de September. Ledige Embeder. . Under det danske Cancellie: Alsted og Bierbye Sognekald i Aalborg Stift, 129 Rbdlr. S. V. Byeskriver-Embedet i Thisted, samt Herredsskriver-Embedet i Hillerslev og Hundborg Herreder.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie. Den 13de Septbr. er Cancellieraad og Chef for andet Secretariats=Contoir ved Magistraturen Kiøbenhavn, F. Møller, beskikket til Raadmand i Kiøbenhavn; Borger=Capitain H. Beck i Aarhuus til Stadshauptmand sammesteds Den 20de, Over=Commandeuren for Borgervæbningen i Fridericia, C. Thomsen, til Stadshauptmand sammesteds.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Under Admiralitetet. Den 10de, Commando= og Eqvipageskriver F. J. Lund, Materialforvalter og Tøihuusskriver W. C.e F. M. Holling, og Proviantsforvalter Jacobsen, samtlige ved den glückstadske Søe-Eqvipage, afskedigede i Naade med Vartpenge. Den 11te, Søe=Cadet L. Schildnect, efter Ansøgning, afskedigede. Den 13de, Divisions-Chirurg J. H. Kruger afskediget i Naade med Pension, og Under-Chirurg E. Gudmundsen ansat som n fast Reserve-Chirurg ved Divisionerne. Statsraad N. Perbøl, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede som Admiralitets=Secretair, Chef for Admiralitets=Contoiret og OverAuditeur; Justitsraad N. D. Thunboe i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede som Chef for Søe=Etatens 3die Departe, ments=Contoir, dog vedbliver han sit Directeur-Embede ved Søeqvæst- og Assistentshuset; Justitsraad H. C. Kilde i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede som Archivarius og Chef for Søe=Etatens Arkiv= og Depeche-Contoir; Chefen for Eqviperings=Contoiret, 1 Justitsraad Grove, entlediget med Pension; Fuldmægtigerne, Over i Krigscommissairerne C. Giede og N. Kragh, i Naade og med Pension entledigede, Fuldmægtigerne, Krigscancelliesecretairerne R. A. 1 Pauli og P. Baue, samt Copisterne: P. K. Krogh, A. F. Pedersen, e og J. Jacobsen, forflyttede til det forenede 3die og 4de Departements=Contoir, Fuldmægtigen i Archiv= og Depeche=Contoiret, KrigsCancelliesecretair A. J. Ravn, forflyttet i lige Egenskab til det forenede Bogholder, Arkiv= og Depeche=Contoir, Overkrigscommissair og Fuldmægtig C. Raven udnævnt til Admiralitetssecretair og Chef for Admiralitets= eller 1ste Departements=Contoir, samt til, som Over=Auditeur, at føre Protocollen i Over=Admiralitetsretten, samt i General- og Overkrigsretten; Fabrikskriver C. Thyberg, ved det indgaaede Fabrik=Contoir, ansat med Behold af sit Gehalt, i Assistent-Posten ved Constructionskammeret; Forvalter I. A. Knub, ved det indgaaede Material-Contoir paa Nyholm, vedblevet sin Tieneste ved Materialboden, med Behold af sin nu havende Gage og Emolumenter, indtil han paa anden Maade kan empløieres; Fuldmægtig J. Wibe entlediget fra sin Tieneste i Fabrik=Contoiret, med Behold af sit fulde Gehalt, imod fremdeles at forestaae Materialboden paa Gammelholm, samt at have Opsigt med det saa kaldte gamle Bryghuus, Fuldmægtigerne T. Thyeberg i Takkelage=Contoiret; J. Ronander i Ege= og Fyrre-Tømmer=Materialiernes Contoir, og O. Olsen i Commando Contoiret; samt Copisterne C. Lumholz, førstnævnte Contoir, og T. Lund i Hoved=Magasin=Contoiret, afskedigede i Naade med Pension; Fuldmægtig H. A. Seerup ved det hidtil værende Material-Contoir paa Nyholm, forflyttet i samme Egenskab til Takkelage-Contoiret, og Copiist I. I. Lous ved den hidtil værende Fabrik=Contoir, forsat i samme Egenskab til Constructionskammeret; Copiist J. H. Baue i Tømmer=Material=Contoiret, udnævnt til Fuldmægtig i dette Contoir, og Extraskriver Ve Mørck til Copiist i samme Contoir, Hvervingsskriver Nissen ansat, ad interim, i den vacante Copiist=Plads i Commando=Contoiret.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Fra 29de April til 2den Juni d. A. ere i Kiøbenhavn ægteviede 111 Par, fødte 197 Drenge, 196 Piger, ialt 393 Børn; døde 102 Mænd, 75 Qvinder, 58 Drenge, 67 Piger, ialt 302 Personer, altsaa ere 91 flere fødte end døde. 16 ere døde af Alderdom, 3 i Barselseng, 4 af Betændelsesfeber (Jnflammation, 2 af Blodstyrtning: 3 af Brystkrampe (Asthma), 60 af Brystsyge (Lungesyge), 1 Druknet, 2 ved Selvmord, 1 af Durkløb, 3 Dødfødte, 2 af Feber (hidsig Feber, Forkiølelse, Flodfeber), 9 af Forraadnelsesfeber, 2 af Forstoppelse (Obstruction), 2 af Galdefeber, 6 af Gigt (Værk, tør Værk, 2 af Gulsot (Leversyge), 1 hastig død, 7 af indvortes Svaghed, 2 af Kighoste, 1 af Kirkelsyge, 1 af Koldfeber, 19 af Krampe, 1 af langvarig Svaghed, 1 af Moersyge, 10 af Rervefeber, 12 a Nervesyge, 48 Nyfødte, 2 af Orm, 34 af Slag (Krampeslag), 2 af Slagflod (Apoplexie), 1 af Stikslod, 22 af Svindsot (Tæring, tærende Syge), 2 af Sygdom for Tænder, 6 ved ulykkelige Hændelser, 11 af Vattersot, de øvrige af uanmeldte Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
J samme Tid ere i Frederikshospital indkomne 207, udgangne 20 og døde 25 Personer.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Fra 2den til 30te Juni f. A. ere i Kiøbenhavn ægteviede 20 Par fødte 164 Drenge, 158 Piger, ialt 322 Børn; døde 80 Mænd, 72 Qvinder, 47 Drenge, 52 Piger, ialt 251 Personer; altsaa ere 71 flere fødte end døde. En er død af Afsindighed (Raseri, urolige Tanker), 15 af Alderdom, 10 i Barselseng, 1 af Betændelsesfeber, 45 af Brystsyge, 1 ved Selvmord, 1 ved Mord, 3 Dødfødte, 1 af engelsk Syge, 2 af Feber, 1 af Flod (Saltflød, Faat, Saar), 1 af Forraadnelsesfeber, 2 af Galdefeber, 5 af Gigt, 1 af Gulsot, 2 hastig døde, 6 af indvortes Svaghed, 3 af Kighoste, 12 af Krampe, 3 af langvarig Svaghed, 10 af Nervefeber, 7 af Nervesyge, 41 Nyfødte, 1 af Orm, 1 af Skarlagensfeber, 2 af Skiørbug, 22 af Slag, 3 af Slagflod, 1 af Sting (Pleuris, Sidesting, Hold), 2 af Svindsot, 3 af Sygdom for Tænder, 1 ved en ulykkelig Hændelse 12 af Vattersot, de øvrige af nanmeldte Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
J samme Tid ere i Frederikshospital indkomne 161, udgangne 152, og døde 23 Personer.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Fra 1ste Juli til 4de August ere i Kiøbenhavn ægteviede 82 Par fødte 162 Drenge, 157 Piger, ialt 319 Børn; døde 90 Mænd, 9 Qvinder, 77 Drenge, 73 Piger, ialt 331 Personer; altsaa ere 12 flere døde end fødte. 12 ere døde af Alderdom, 27 i Barselseng, 3 af Betændelsesfeber, 2 af Blodstyrtning, 2 af Brok, 48 af Bryst syge, 1 Druknet, 3 ved Selvmord, 2 af Durkløb, 5 Dødfødte, 2 af Feber, 1 af Flod, 9 af Forraadnelsesfeber, 1 af Forstoppelse, 1 af Galdefeber, 2 af Gigt, 1 af Gulsot, 2 hastig døde, 1 af Hoste, 1 af Hævelse, 7 af indvortes Svaghed, 4 af Kighoste, 1 af Kirtel, svaghed, 1 af Koldbrand, 12 af Krampe, 2 af Kræft, 4 af langvarig Svaghed, 12 af Nervefeber, 4 af Nervesyge, 58 Nyfødte, 1 af Rosenfeber, 1 af Skarlagensfeber, 1 af Skiørbug, 40 af Slag, 4 a Slagflod, 1 af Steen, 1 af Sting, 17 af Svindsot, 1 af Trødske, 7 af Sygdom for Tænder, 5 ved ulykkelige Hændelser, 19 af Vatter sot, 3 af venerisk Syge, de øvrige af uanmeldte Sygdomme. J samme Tid ere i Frederikshospital indkomne 196, udgangne 192 og døde 36 Personer.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Fra 4de August til 1ste September er i Kiøbenhavn ægteviede hos Par, fødte 116 Drenge, 117 Piger, ialt 233 Børn; døde 45 Mænd, 47 Qvinder, 55 Drenge, 39 Piger, ialt 186 Personer; altsaa ere 47 flere fødte end døde. To ere døde af Afsindighed, 10 af Alderdom, 5 i Barselseng, 1 af Beenbrud, 2 af Blodstyrtning, 1 af Brystkrampe, 25 af Brystsyge, 2 Druknede, 1 ved Mord, 3 af Durkløb, 3 Dødfødte, 1 af Feber, 6 af Forraadnelsesfeber, 2 af Gigt, 1 a Halsyge, 1 af Hoste, 6 af indvortes Svaghed, 3 af Kighoste, og af Krampe, 2 af Kræft, 1 af Mavepine (Kolik), 3 af Nervefeber, 2 af Nervesyge, 39 Nyfødte, 3 af Orm, 1 af Skarlagensfeber, 1 af Skiørbug, 22 af Slag, 1 af Slagflod 1 af Stikflod, 1 a Sting, 8 af Svindsot, 1 af Trødske, 6 af Sygdom for Tænder, 2 ved ulykkelige Hændelser, 8 af Vattersot, en af venerisk Syge, de øvrige af uanmeldte Sygdomme.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
J samme Tid ere i Frederikshospital indkomne 143, udgangne 138 og døde 19 Personer.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Fra den 23de til den 25de September ere indkomne: Capt. C. J. Birckholm af Faaborg, Capt. H. J. Birth af Colding, begge fra Kønigsberg med Rug; Capt. H. G. Holm af Kiøbenhavn, fra Nygenvalde med Tømmer og Lærred; Capt. J. Schulz af og fra Stettin med Hjulsieller; Capt. J. Zastrow af og fra Svinemynde med Brænde. - Udgaaede: Capt. M. J. Lind af Kiøbenhavn, til Kiemed Stykgods; Capt. H. J. Møller af dito, til Kønigsberg, Capt. A. L. Holm af dito, til Petersborg, Capt. L. P. Blomberg af Wisbye til Gothenborg, alle med Sukker og Caffe; Capt. A. Blom af Malmøe, til Bergen med Brændeviin og Stykgods; Capt. G. Fise af Schields til Østersøen, Capt. J. C. Page af Salem, til Falmouth, Capt. J. A. Colliander af Warborg, til Gothland, alle med Baglast.
Berlingske Tidende, 1815-09-25
Den 15de Septbr. er M. H. Brygge meddeelt Bevilling til at nedsætte sig som Apotheker i Marieboe.