JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Indenlandske Efterretninger. J Skilderiet No. 20 anføres en Beretning om Tangs Benyttelse til Soda, uddraget af v. Essens Beschreibung der Wechselfütterung. Til nærmere Underretning tjener: at bemeldte originale Afhandling har staaet i Handelstidenden, og at samme er tilkjøbs for 12 s. hos Bogtrykker, Popp paa Østergaden. Hr. v. Essen har meget Ret i at anføre, at Tang er et vigtigt Naturproduct, tjenligt til mange Ting, til Gjødning, Hunstag istedet for Langhalm, til Brændsel, til af Asken at virke Salt, til Indhegninger om Marker, til Batterier ved Stranden og til Kelp. Dog ved den sidste Synspunct, med Hensyn til Dannemark, burde han have bemærket, at den er rigelig forsynet med den lange Tang, kaldet Bendeltang, men at den har saare lidet af Klevertangen, som, efter Sigende, allene kan benyttes til Kelv eller Soda. Derfor skal den Jndustri ei være anvendelig paa Dannemark, men vel i Norge og paa Færøerne. Desuden har hele Vestkysten af Jylland, og Hertugdømmerne hverken Tang eller Stene dens Kyst er enten Sand, som opkastes og føres ind af Vinden paa Landet, og foraarsager den frygtelige Sandflugt, eller Brink og Eng mod Havet, som Bølgerne aarlig frarive noget, og henføre paa andre Steder under Navn af Slik. Denne Feiltagelse af Forfatteren kan undskyldes, da Dannemark, efter at have været beboet i 2000 Aar, ei endnu har nogen Naturhistorie om sit eget Land, ei heller nogen Dannemarks Geographie, og hvad det værste er, ei heller føler Trangen dertil. Men naar et Folk kan være ligegyldigt ved, ei selv at kunde frembringe den Sæbe, det behøver for at vaske Ureenligheden af sig, kan det lettelig med phlegmatisk Rolighed oversee de øvrige Smaating.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
J Bibliotheque britannique, No. 295-296, findes en meget fordeelagtig Recension over den unge Hr. Uhrmager Jürgensens bekiendte Værk over Grundsætninger, hvorefter Tiden nøiagtig udmaales ved Uhre. Recensionen er af Professor Pictet i Geneve. Endnu haves ingen Bedømmelse over dette Værk i de lærde Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Ligesom Hs. Majestæt Kongen, i Anledning af sin Tronbestigelse, allernaadigst har behaget at forunde nogle Tugthuuslemmer i begge Hertugdom merne deres Frihed, saaledes har Allerhøistsamme endvidere ved Resolution af 19 d. M. befalet, at 7 af de til Arbeide i Rendsborg Fæstning hendømte Slaver uopholdelig skulle løslades.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
For nogen Tid siden blev der i Meldorf begaaet den Ugierning, at en Fader dræbte sine to Børn. Ved anstillet Undersøgelse blev det imidlertid oplyst, at Gierningsmanden var afsindig, og han blev derfor paa Vedkommendes Foranstaltning hensat i Daarekisten i Glückstadts Tugthuus, hvorhan endnu befinder sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
De har for faa Dage siden slæbt 2 af den Russiske Gesandts Domestiker omkring, og ladet dem myrde, fordi de vare fødte Franskmænd. En Generals Uduelighed og Feighed har givet dem Tropper i Hænde, der havde capituleret paa Valpladsen, og Capitulationen er ikke bleven holdt. Hvad var det for et Brev, som De, Hr. Gen. Morla, havde skrevet til denne General, Tilkom det vel Den at tale om Plyndringer, De, som ved at rykke indi Rousillon, borttog alle Qvinder og uddeelte dem som Bytte blandt Deres Soldater, Hvad havde De desuden for en Ret til at føre saadant et Sprog, Capitulationen forbød Dem det. See kun Engellændernes Opførsel, der langtfra betragte sig som Folkerettens strænge Haandhævere. De have vel beklaget sig over Conventionen i Portugal, men de have dog holdt den. At krænke militaire Tractater er at fornegte al Civilisering og sætte sig i Rang med Beduinerne i Ørken. Hvor kan De altsaa vove at fordre en Capitulation, De, der har brudt den i Baylen, Saaledes blive Uretfærdighed og Troløshed altid til Skade for dem, der gjøre sig skyldige deri. Jeg havde en Flaade i Cadix; den var Spaniens Allierede, og De har stillet Stadens Mørsere imod den. Jeg havde en Spansk Armee i mine Rader; jeg har hellere villet see den gaae ombord paa Engelske Skibe og lade den styrte ned fra Espinosas Klipper end gjøre den vaabenløs. Jeg har heller villet bekjæmpe 7000 flere Fiender, end handle mod Redeligheden og Æren. Gaa tilbage til Madrid. Jeg giver Dem Tid til i Morgen Kl. 6. Kom da igjen, naar De ikke kan berette mig andet fra Folket, end at det underkaster sig. Skeer dette ikke, maa De og Deres Tropper springe over Klingen. - D. 4 Kl. 6 om Morgenen ankom Gen. Morla og Stadens Gouverneur, Gen. Don Fernando de la Vera, i Prindsens Telt, og Kl. 10 tog Gen. Balliard Commandoen i Madrid. Alle Poster bleve overleverede til de Franske, en General Pardon proclameret, og Roligheden vendte fra dette Øieblik tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Den 16de Bulletin er dat. Madrid d. 8 Dec. og indeholder følgende: Divisionen Ruffin, som var passeret over Tago til Aranjuez, har begivet sig til Orcunna, og afskaaret Veien for Levningelne af Armeen fra Andalusien, der vilde trække sig tilbage og som havde kastet sig ind i Cuenci. Gen. Lasalles's og Milhands Cavall. Divisioner har begivet sig til Portugal over Tabavera de la Reina March. Ney er, kommende fra Sarragossa, indtruffet med sit Armeecorps i Guadalaxara. H. M., som vilde forskaane de mange veltænkende Jndbyggere for en Storm, har ikke villet, at Saragossa skulde angribes, førend i det Øieblik Efterretningen om Begivenhederne i Madrid og den Spanske Armees Adspredelse var bleven bekjendt der. Naar imidlertid denne Stad vedbliver at gjøre Modstand, skulle Minerne og Bomberne bringe den til Fornuft. - Det 8de Corps er rykket ind i Spanien. Gen. Delaborde har sit Hovedg. i Vittoria. Gen. Valences Division ankom i Dag til Bura 40. - De Engelske have trukker sig tilbage paa alle Kanter. Lasalles Division har imidlertid stødt paa 16 Mand, som den har nedsablet. Det har enten været Marodeurer eller Vildfarende. – D. 23 Nov. kunde der skydes Breche i Fortet ved Rosas. Samme Dag udskibede de Engelske 400 Mand ved Fortet. En Jtaliensk Bataillon marcherede den i Møde, dræbte 10 Mand af dem og saarede flere. – Man har seet 30 Barker løbe ud fra Rosas, hvilket har opvakt Formodning om, at Jndbyggerne begynde at rømme Staden. – D. 24de camperede den fiendtlige Avantgarde, 5 til 6000 Mand stærk, anført af Gen. Alveres, ved FluvigForskjellige Divisioner have angrebet Puncterne Navata, Puntos, Amodas og Garriges, som ere occuperede af Gen. Souhams Division. Det lette I Jnf. Reg. og 4de Bat. af 3die lette Jnf. har modstaaet Fiendens Anstrængelse og omsider tilbagedrevet ham. Fienden er bleven kastet tilbage paa hiin Side Fluvia med et betydeligt Forliis af Dræbte og Saarede. Man har taget endeel Krigsfanger, hvoriblandt 1 Oberst, 1 Major, 1 Capit.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Fæstningen Rosas skal efter 1 Maaneds Beleiring have overgivet sig d. 5 Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Paa Børsen til man vide, at endeel Engelske Krigs- og Transportskibe ere ankomne til Gothenborg fra Engelland. Er Efterretningen sand, saa er der nogen Grund til at formode, at denne Flaades Bestemmelse efter Sædvane ikke er at bringe Storbritanniens Allierede Hjelp, men snarere i Tide at afhente det i Gothenborg opdyngede anseelige Forraad af alle Slags Engelske Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Man forsikkrer ogsaa, at der i dette Øieblik ikke findes flere Engelske Krigskibe i Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Under den 24 Dec. er udfærdiget en Kongel. Anordning, som nærmere bestemmer, hvorledes der med Jisningen omkring Kjøbenhavns Fæstningsværker bør forholdes. Blandt andre Bestemmelser fastsættes, at foruden de 2 Strækninger, som skulle besørges opisede af Trekroners Besætning og Marinen, skulle, paa 23 omtrent lige store Dele, nemlig fra den ene Bolværks Pynt til den anden, Kjøbenhavns Jndvaanere holde Stadsgraven aabne; men dog skal Garnisonen være Borgerskabet heri saa meget behielpelig som Tjenesten tillader. Hver Gaard- og Huuseier er paa Stadshauptmandens Forlangende pligtig til, at levere een eller to arbeidsdygtige Mænd, der 2 Timer efter Tilsigelsen, skulle møde paa det bestemte Sted, og staae til Ansvar for hver Mand der udebliver fra Arbeidet eller befindes udygtig dertil. Hver Mand, der møder ved dette Arbeide, skal være forsynet med en dertil brugelig Øxe og Brandhage, som skulle haves ved enhver Gaard eller Huus. De andre Redskaber, som Jissauge &c., anskaffes for offentlig Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Udsalgsprisen paa Spillekort forhøies fra 1 Jan. af med 4 s. pr. Spillet. Borg. Artill. Capit. M. C. Peterson og Ritmester Collin i Trondhjem indbyde til et Caperinteressentskab. To smaa Fartøier paa 5 til 6 Læster omtrent af Bombeseileres Dannelse, udrustes og hver Actie koster 50 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Tønningen d. 21 Dec. Efter en Kgl. Befaling af 9 Dec. er det Gen. Toldkamret tilladt at lade nogle neutrale Skibe seile hjem, naar de ikke have forbudne Pakker eller Breve ombord, og ere blevne undersøgte af den dertil commanderede Officier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Den 16de d. M. holdtes General-Forsamling i det Kjøbenhavnske Brand=Assurancecompagnie paa Vare og Effecter, hvor, iblandt andet, Jnteressenterne bleve underrettede om følgende Compagniets virkelige Eiendom ultimo Junii 1808 590,487 Rd. 12 s. Circa reen Gevinst fra 1 Julii 1807. til ultimo Junii 1808 - 78,811 Rd. 30 sk. men deraf have Jnteressenterne givet som Bidrag til Flaadens Gjenoprettelse 30000 Rd. Circa Risica var ult. Junii 1808 10,283,513 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-12-31
Udbyttet for forrige Regnskabsaar blev bestemt til 32 Rd. pr. Actie. For Brandskader var udbetalt i forrige Regnskabsaar. 4,891 Rd. 80 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Nyelte Skilderie af Kjøbenhavn. stenskensker Sjette Aargang. No. 25. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 3 Januarii, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Skrivelse fra en Ægteskabscommissionair. Høistærede, At der i vore Dage næsten oves flere Commissionairer end Commissioner, er en bekjendt Sag, men en Ægteskabs-Commissionair synes dog at være en reen Phoenix, der endnu aldrig har ladet sig see. Jmidlertid kan ingen negte, at Staden trænger ligesaa meget til en saadan Commissionair som til en Fæstemand. Man behøver jo blot at see Adresseavisen; den er aldrig fri for Avertissementer fra Mænd, som søge Koner, og Koner, som søge Mænd. Man paastaaer endog at denne Avis med det første skal have en ny Artikel, der skal hedde Kjerestesøgende, og følge strax efter Tjenestesøgende. Derved vilde rigtig nok et dygtigt Hul blive stoppet i vor Litteratur, og mange Folk hielpes lidt bedre ud af Forlegenheden end hidtil. Jeg har imidlertid etableret mig som Ægteskabs-Commissionair her i Staden, og lover enhver prompte og redelig Behandling. – Tilgiv, Høistærede, at jeg i den Anledning henvender mig til Dem, og beder Dem, gunstigst at anbefale mig hos det ærede Publicum, der kunde behøve min Tjeneste. Jeg er for Tiden forsyner med et heelt Affortiment Mandfolk og Fruentimmer af alskens Qvalitet og Caliber. Enhver der ønsker at indtræde i den nu til Dags med saa stor Føie kaldte hellige Ægtestand, behage kun at henvende sig til mig, skrivtlig eller mundtlig, da skal jeg med Fornøielse besørge ham indført i Hymens Tempel, der altid staaer aabent i mit Huus. J Provision betales enten 2 M. af Med given, eller, hvor ingen Medgivt finder Sted, en anstændig Douceur. Men jeg forbinder mig ogsaa til at indestaae for, at den, jeg bortgivter, i alle Henseender svarer til den Beskrivelse over de Personer, jeg har i Commission at fremføre for Ægteskabsandens Altar, og som ligger til Eftersyn paa mit Contoir. Til Publicums Beqvemmelighed har jeg i mit Huus gjort alle de til saadanne Anliggender fornødne Jndretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
For at recommendere mig hos det givtelyskne Publicum, tager jeg mig herved den Frihed at inden sinuere en Fortegnelse over de Herrer og Damer, som jeg i denne Tid har i Commission at givte bort, med hosføiede Efterretninger om deres Qvaliteter og de Betingelser, under hvilke de agte at indlade sig i Ægteskab. De følge her efter Numer. No. 1. En Mand i sin bedste Alder com trent 65 Aar), af en god Sundhed, temmelig bredskuldret, mild af Ansigtstræk, ypperlig bygt, med en aarlig Jndkomst af 600 Rdlr., søger en velskabt og velopdraget, huuslig og fornuftig Kon med en Formue af 5 til 6000 Rdlr. noget derover hindrer ikke). Hans aarlige Jndkomst er just ikke Kongelig, men desuagtet meget sikker og fast. 300 Rdlr. har han som Bogholder og Casserer ved en Enke- og Liigcasse, der eier en Capital af 1 Tønde Guld og kun har 454 Enker at pensionere; 200 Rdlr. kan han fortjene aarlig ved smaa Commissioner, saasom at indkjøbe Gjæs, Ænder og andet Fjerkræ for Huusholdninger og gode Venner: 1000 Rdlr. kan han vinde aarligen i Tallotteriet, eftersom han spiller meget heldigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
No. 2. En ung, deelig Pige, uden Formue, men med Qvaliteter, som hele Perus Guld ikke kan opveie. Hun er skabt som en Engel, paa det nær, at hun ingen Vinger har (skjønt hun dog har en svævende Gang), har et Par Øine, der tindre som Diamanter og blænde som Solens Straaler, danser de nyeste Trin med Gratie, snakker perfect Fransk og lidt Tydsk, og har, skjønt hun ikke er ældre end 20 Aar, allerede givet 7 Friere Kurven, fordi de ikke stode hende an. Stolt af disse Seiere hviler hun nu paa sine Laurbær, og venter paa en ung Herkules, der vil lægge sin Kølle, Løve hund &c., og fremfor Alt en Formue af 20,000 Rdlr. for hendes Fødder, og erklære sig hans sacons for hendes tro og lydige Slave. Hun er imidlertid høimodigere end den velbekjendte Lydiske Dronning, og da der desuden ikke findes en Svinde rok i hendes hele Huus, og hun selv haver alt Spinderie, saa fritager hun den unge Helt for at spinde. Men det nytter aldeles ikke, at nogen melder sig, som ikke er under 25 Aar, og veed at præsentere sin Person, naar han gaaer med en Dame under Armen. Han maa ogsaa kunne godtgjøre med et Skudsmaal fra Stadens berømteste dansende Damer, at han i det mindste kan udholde en Time at valdse, uden at puste. No. 3. En ung Cavalier, der seer saa fremmed ud og endog taler saa gebrokkent, at man skulde sværge paa, at han er fra Paris eller London, uagtet han er født i Peder Madsens Gang, ønsker sig en Ægteskabs=Compagnon, som han kunde gjøre lykkelig ved sin Tendresse og Attrait, og som han kunde skjenke et Hjerte, der smelter som Vox og brænder som Jld. Formue har han ikke, Embede heller ikke, Levebrød, som Folk a la Vimmelskaftet & la Canaille, sætte saa stor Værd paa, heller ikke; men derimod besidder han de herligste Qvaliteter. Han klæder sig som en Dukke, og har, blot for at lære at binde sit Halstørklæde efter det ny System, for nogle Aar siden gjort en Reise til Paris, og hørt en berømt Halsklude Professors Forelæsninger over Konsten at binde Halstørklæder. Han kan ogsaa brodere Strikkepunge, mal og klippe Silhonetter, gjøre Kortkonster, og Løier i Selskaber. Han besidder den forunderlige Egenskab, at kunne gjøre alle Fruentimmer, saasnart de see ham, rasende forlibte, men han har, ligesom store og berømte Taskenspillere, aldrig villet benytte sig af denne Gave, uden for sit lovlige Kald. Han er desuden af Naturen meget medlidende, og har aldrig kunnet taale at see de stakkels Smukke lide saa meget for hans Skyld. Man beskylder ham vel for, at ser Piger have taget deres Død, og fire andre tilsat deres Sundhed af haabeløs Kierlighed til ham, men han forsikkrer, at han var saa uskyldig deri som Barnet i Vuggen. Skulde imidlertid en just ikke for gammel Brygger Enke (eller i manglende Fald Brændeviinsbrænder, eller Høker Enke) af fiin Opdragelse, ønske hans Haand, saa er han ikke utilbøielig at række hende den. Men naar hun ikke eier en reen Capital af 15000 Rdlr., nytter det ikke at hun melder sig. Paa Skjønhed sees ikke saa meget som paa Savoir vivre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
No. 4. En Jomfru paa omtrent 27 Aar tilbyder en ung Mand af smuk Figur, gode Talenter og behagelig Levemaade for det første sin Haand, og, naar hun siden finder ham værdig dertil, sit Hierte. Vel er hendes Fader kun Skræder af Profession, men naar man seer hende hjemme i hendes Neglige, eller paa Gaden, eller i Selskab, skulde man sværge paa, at hun er Baronesse af Fødsel. Hun danser som en Genius, synger som en Nattergal, og agerer Comoedie som den bedste Actrice. Hun har hidtil kunnet gjort Partier i Snesetal, men da alle hendes Friere vare Skrædere baade af Extraction og Profession, og hun altid har staaet i den Formening, at man ved Jnopsation af fornemmere Blod kan forædle sin egen Stamme, lige saa godt som man forædler Æbler og Pærer og Blommer, Roser og Nelisker, ønsker hun helst at forene sig med en Mand af Stand, der i det mindste kunde hielpe hende til en Frue titel. No. 5. En Mand, som for ikke længe siden har tilkjøbt sig en Kone, agter, formedelst Forandring i Embedstilling og andre Aarsager, atter at afhænde hende for 500 Rdlr. Han har selv givet 700 Rdlr. for hende ved første Jndkjøb, og havde nær faaet en Proces paa Halsen ovenikjøbet. Kiendere have forsikkret ham, at Konen er ærlig Pengene værd, og der er ingen Tvivl om, at han nu, da alle Varepriser ere stegne saa høit, endog kunde profitere paa denne Handel, dersom han vilde sætte hende til offentlig Auction. Men da han ikke er meget for at udmærke sig, saa ønsker han helst at skille sig ved hende under Haanden. Kiøberen behøver iøvrigt ikke at befrygte, at hendes forrige Mand vil gjøre nogen Ophævelse; thi den nærværende Eier kan med Sælgerens egenhændige Qvittering godtgjøre, at han lovlig har kjøbt og betalt hende. No. 6. En ung Dame med alle de Qvaliteter, der udfordres til at være delig, og alle de Penge, der behøves til at spille en fornem Rolle, tilbyder en ung Mand sin Haand og haaber at gjøre ham lykkelig. Da hun selv eier en betydelig Formue, saa er det hende ligegyldigt, enten han er fattig eller rig. Men derimod fordrer hun som Hovedbetingelser: 1) at han er velskabt, dygtig bredskuldret og ikke under 68 Tommer høi; 2) at han ikke er ældre end nogle og tyve Aar; 8) at han efterkommer hendes mindske Vink, enten det saa er klogt eller galt; 4) at han ikke yttrer Jalousie, naar han seer hende omgiven og beundret af en Kreds Tilbedere; 5) at Cassen forbliver under hendes Værge og Tilsyn, og at han modtager sine Ugepenge af hendes Haand; 6) at han edeligen lover, ikke at bekymre sig om huuslige Anliggender, saasom Børnenes Opdragelse, Underviisning &c., og at han ikke gjør Fordring paa det, som taabelige Mandfolk kalde Mandens Rettigheder. - Det kan ikke nytte, at nogen melder sig, som ikke føler sig stærk nok til at indgaae disse Betingelser. Deres hengivne Jesper Oldfur, Stadens Ægteskabs=Commissionair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Jndenlandske Efterretninger. Under 22 Dec. 1808 er udfærdiget følgende Kgl. Placat, hvorved Forordningen om Commercien for Dannemark og Norge i visse Deele nærmere bestemmes og indskjerpes: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Dannemark og Norge, &c. &c. Gjøre vitterligt: Da det for Os allerunderdanigst er andraget, at der i den senere Tid, især formedelst fremmede Commissionairers og andre uberettigede Personers Deeltagelse i Handelsaffairer, er opkommet Uordener, som baade i Almindelighed, og i Særdeleshed under nuværende Conjuncturer, skade den lovlige Handel, ved at virke til unaturlig Forhøielse i Priserne, saavel paa Fornødenheds, som andre Varer, saa have Vi, for at raade Bod paa disse Misbruge og hævde lovlig ordnet Kjøbmandsskab imod Handel i Smug og uberettiget Jndgreb i Næringerne, fundet Os bevæget, herved allernaadigst at anordne og befale som følger: 1. De som attraae at handle en gros, eller drive nogen Slags Negore med Skibe og Skibsparter, Varer, Vexler og Handelseffecter, uden derpaa at tage Borgerskab, eller lade sig indskrive som Gros=Handlere, skulle derom gjøre Anmeldelse til det Steds Magistrat eller Øvrighed, hvor de ere boesatte, og erhverve Attest til Hjemmel for saadan deres Næringsbrug; hvorefter de skulle ansættes til Næringsskat, lige med andre Handelsberettigede. De som for nærværende Tid besatte sig med Negree, uden at have vundet Borgerskab, eller for Gros Handlere at være indskrevne, skulle gjøre denne Anmeldelse, og er hverve Attest inden tre Maaneder fra denne Anordnings offentlige Bekjendtgjørelse, under Straf at ansees og behandles som uberettigede. Dog undtages herfra de fra indenlandske eller udenrigs Steder ankommende Skippere, som fremdeles maae udsælge deres medbragte tilladelige Varer i den Tid, og efter den Orden, som i Forordningen af 4 Augustii 1742 om Commercien i Dannemark og Norge, dens 8de f. er foreskrevet. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
De Fremmede, som efter bemeldte Forordnings §. 14 ville drive Handel i Vore Stater, skulle være pligtige at tage fast Boepæl et Steds i Vore Riger og Lande, og søge Bevilling paa deres Næring. Commissionairer,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Hs. Majestæt har under 22de Decbr. f. A. allernaadigst behaget at udnævne et Drabanteorps, for at gjøre Tjeneste ved Ordenens Høitideligheder. Dette Corps bestaar af: En Overfører, Hr. Oberst Grev Schulenburg, Ridder af den russiske Militairorden St. George, Chef for Marine- og Kjøbenhavns Regiment. Tvende Underførere, Hr. Capt. Grev Harthausen af Livgarden til Fods og Hr. Ritmester Grev Holstein af Livgarden til Hest. Sex og tredive Drabanter, hvoraf 4 ere Reserver. Af Søe-Etaten, Second=Lieutenanterne Hedemann, Sandholt, Schulz og Mühlenstedt. Af Artillerie Brigaden, Premier=Lieutenanterne Rosenørn, Grev Trampe og Elshoug. Sec. Lieut. Würtzen. Af Norske Liv-Regiment, Prem. Lieutenanterne Nørager og Saabye, Fændrikkerne Schmidt og Hornemann. Af Kongens Regiment, Prem. Lieut. Heltberg, Sec. Lieutenanterne Funck og Bjørn, Fændrik Kjælland. Af Prinds Christian Frederiks Regiment: Prem. Lieutenanterne Gedde, Hansen og Morgenstierne, Sec. Lieut. Bruhn. Af Marine-Regimentet: Prem. Lieutenanterne Trepka og Høst, Sec. Lieut. Brandt, Fændrikkerne Qvistgaard og Wriesberg. Holstenske Regiment: Prem. Lieutenanterne Seyffarth; og Krogh., Sec. Lieut. Braaden, Fændrik Grev Holk Af Kongens Livjægercorps, Prem. Lieutenanterne Buntzen og Mangor, Sec. Lieutenanterne Top og Kipnasse. Af Kjøbenhavns Regiment: Prem. Lieutenant Falken skjold, Sec. Lieutenant Lenschau og Fændrik Pingel. Helsingøer, den 2 Januarii 1809. Da den sidste Convoy gik ud gjennem Sundet blev en Svensk Jagt jaget paa Grund ved Hveen. Da Fartøiet ei kunde bringes af, losser de Svenske Ladningen, som bestod i Hvede, og bringer den tilligemed Segl, Roer og Anker i Land paa Hveen. To Capere, den ene her fra Helsingøer og den anden fra Kjøbenhavn, gaae forleden Dag over og bringe lykkelig og uden Modstand Skroget af Grund og føre det herover. Natten til den 1ste løbe 3 Caperbaade over til Hveen; Folkene gaae i Land, bemægtige sig al den Ammunition af Krudt, Kugler, Geværer, Sabler, og deslige, som de forefandt, og tvinge Herremanden til at vise dem hvor Ladningen at ovenmeldte Jagt var oplagt. Men da det meste af denne var styrtet ud og kun noget lidet i Sække, saa fik de, foruden hiin Ammunition, kun 20 Tdr. Hvede og et Svensk Flag. Forresten paastede de, at have paa dette deres Ledingstog skaanet al privat Eiendom. Efterat have bragt deres Bytte i Land her, besluttede de at gjøre et Tog endnu, for at hente den øvrige Rest af Ladningen, og forsynede sig til den Ende med behørige Sække. Men da de i Gaar Morges gik ud og endnu ikke ere komne tilbage, og da man i Gaar har seet den Svenske Galler ved Hveen, saa er det at formode, at de have bødet for deres Dristighed med deres Friheds om ikke deres Livs Tab. Jdeen til dette Fribyttertog skal være kommen fra en Kjøbenhavnsk Caperfører, hvis første Forsøg var denne ulykkelige Prøve. Med Vished veed man ikke endnu, om nogen af vore Færgefolk have været deelagtige deri. -De Engelske Skibe have i rette Tid forladt disse Farvande, thi i Dag er Sundet fuldt af Jis. De seilede, som bekjendt, i Torsdags Formiddag.