JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Auction. Torsdagen den 28de April, om Formiddagen Klokken 9 Slet, lader Madame sal. Møller i hendes iboende Gaard heri Byen, ved offentlig Auction bortsælge: Adskillige gode Mands Gangklæder, endeel Linned, en gandske nye Borgerskabs Uniform, en dito Hat med Cordons, samt Sabel med Felttegn, et Gulduhr med 2 Casser, et dito moderne Repeteeruhr med 2 Casser, en Sølv Tobaksdaase, en Skildpad des dito med Sølv Garnering, nogle sølvbeslagne Pibetøier, endeel Tørklæder, nogle Tønder Tjære og en Qvantitet Jern, et Partie Sollelæder, Jerngryder, en god Arbeidsvogn, en god nye Malkevogn, med Tilbehør, noget Seletøi, en Ploug, et Partie Byg og Havre, en Seilbaad med Tilbehør, samt endeel tomme Foustagier, Fjerdinger, Casser og nogle Oxehoveder m. v. Thi ville Liebhaberne behagelig indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne bekjendtgjøres, og deriblandt denne: at Kjøberne gives Credit til Mikkelsdag dette Aar. Rødbye den 19de April 1814. Klein.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Tirsdagen den 3die Maji, Formiddag Kl. 10, bliver her paa Amtstuen ved Auction bortsolgt: omtrent 56 Tønder Rug og 112 Tønder Byg, som er oplagt i Mariboe, paa den Condition, blandt andre, at det høieste Bud beroer paa det Kongelige Rentekammers Approbation. Lollands Amtstue den 21de April 1814. Lunddahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Capital, som anbydes. 704 Rigsbankdaler 3 Mk. Navneværdie, Umyndiges Penge, under Fuglse Herreds geistlige Overformynderie er at faae tillaans til førstkommende 11te Junii Termin, imod lovbefalet Sikkerhed, naar Vedkommende derom henvender sig til Undertegnede. Fuglse den 12te April 1814. F. Wichmand, Herredsprovst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Tjeneste ledig. Addresse Contoiret i Mariboe anviser en fordeelagtig Tjeneste til anstundende 1ste Maji for en duelig Gartner eller og for en simpel Mand, som forstaaer at passe en Hauge og selv vil tage Deel i Arbeidet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Tjeneste søgende. En Handelsbetjent, som kan forevise gode Recommendationer, ønsker sig i samme Fag til 1ste Mai en Condition, eller i Mangel heraf som Skriverkarl, Nøiere Efterretning kan erholdes paa Addresse-Contoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Et Huus i Saxkjøbing, beliggende paa Torvet, bestaaende af 13 Fag Forhuus og 4 Fag Baghuus, et Brændeviinster paa 2de Tønders Størrelse, en Hauge med endeel gode Frugttræer og et godt Vandsted, i Gaarden; er underhaanden at faae tilkiøbs, naar man derom henvender sig til Kjøbmand Kølle. Huset er i god Stand og vel indrettet; men især beqvem for en Vertshuus- eller Haandværksmand. Hos Hr. Skovrider Strubberg paa Steenstrupgaard ved Saxkjøbing ere gode og velsmagende Kartofler at faae tilkjøbs, 500 Rd. D. C. pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Paa Vennerslund er tilkjøbs: et Partie rene Sæde Ærter, 2de store holsteenske Tyre, adskillige unge Bæster, tjenlige at levere til Artillerieheste, samt endeel Sviin, saavel fede som magre, naar Liebhaberne behager, herom at henvende sig til Eieren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-22
Godt frisk Ævre-Smør er at faae tilkjøbs i hele Fjerdinger og Pundeviis for 5 Rbmk. Pundet, hos J. Lange i Mariboe. Lærebøger i den evangelisk christelige Religion, indrettet til Brug i de danske Skoler, kan bekommes tilkjøbs paa Bogtrykkeriet i Mariboe for 2 Mk. Rbd. Navneværdie eller 2 Rd. D. C.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
No. 32.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
8de Aargang. Lollands Falsters Stifts privilegerede. Kongelig Fag, Efterretninger, Addresse=Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 26de April 1814. Tirsdagen. Bogtrykker. Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, restd. Kapellan i Mariboe og privile¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
(Af Lübekker Aviser.) Frankfurter Blade fortælle, at Prinds Christianer udraabt til Prindsregent i Norge, og har udstedt 2de Proclamationer, den ene til den norske Nation. som han lover aldrig at forlade, den anden paa fransk til hele Europa, hvori han erklærer "at den norske Nation er gjengivet Uafhængighed ved Frederik den Sjettes Afstaaelse, at den har forenet sig til at udgjøre et selvstændigt Folk, og aldrig blive den svenske Krone undergiven, og at hans Ønske er Fred med hele Europa. Prindsen staaer paa Grændsen med 32,000 Mand, og første Paaskedag skulde Stænderne samles, for at bestemme deres nye Konstitution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Privatfolk i Engelland skal have faaet Tilladelse at skikke Korn til Norge, og Admiral Saumare skal i i Gothenborg have erklæret, at være tilsinds at udlevere alle under Krigen tagne Kornskibe. Prinds Christian kalder sig i Proclamationerne: Norges Regent, Prinds til Danmark, Slesvig og Holsteen."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
J den Stockholmer officielle Tidende læses i denne Anledning en Erklæring fra Hs. svenske Majestæt af Jndhold, at Grev v. Essen den 13de Februarii havde faaet Ordre at tage Norge i Besiddelse, men at Prinds Christian foregav, ikke at have faaet de fornødne Jnstructioner dertil fra sit Hof. Kongen har givet befaling, at Norge strax efter Overgivelsen skulde forsynes med Levnetsmidler. Senere har Hs. danske Majestæt i gjentagne Skrivelser tilbagekaldet Prindsen, samt udstædt Ordre til de danske Embedsmænd og Officierer i Norge at forlade Riget. Men Prinds Christian har, uden Hensyn til de uopløselige Baand, som knytter ham til Kongen af Dannemark Jnteresse, erklæret sig for Norges Regent; hvorfor Hs. svenske Majestæt ikke kan andet end beklage de Lidelser, som heraf kunde udrinde for hans nye Undersaatter, men nærer dog det Ønske, at det hæderlige Folk vil iværksætte Foreningen mellem Kongerigerne Sverrig og Norge, der for dem begge vil blive lige fordeelagtig a.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Om Begivenhederne i Norge have flere Tydske Aviser fremdeles udførlige Efterretninger. Efter samme forelagde Prinds Christian Frederik, saasnart han havde faaet Fredstractaten med Sverrig, samme en Forsamling af de anseeligste Embedsmænd af Civil, Militair og den geistlige Stand, Professorer og Kjøbmænd, med det Spørgsmaal, om de troede, at Nordmændene agtede at hævde sin gamle Selvstændighed imod Sverrigs Fordringer, Da de eenstemmigen havde beiget dette, foretog Prindsen en Reise til Grændsen, og derfra til Trondhjem, paa hvilken Jndvaanerne med Qvinder og Børn allevegne kom ham imøde med dette Tilraab: "Vi ville seire eller døe for gamle Norges Frihed, og Du (Nordmandens Skik at tiltale Regenten paa vil ikke forlade Os." Saaledes gik Reisen hele Norge igjennem, og da Prindsen kom til Guldsbrandsdalen (hvor Sinclair med alle sine Bjergskotter paa een nær fandt sin Grav) steeg han ud ved Marmorstøtten til Admindelse om hiin ærefulde Kamp, og oplæste Jndskrivten, tilføiende disse Ord af den Stormske Romanze: Vee hver en Nordmand, som ei bliver heed, Saa tit hans Dine den skue Strax efter hans Tilbagekomst til Christiania indtraf Grev Rosen, Essen og Palmstjerne med Efterretning om den ratificeerte Fred og de danske og svenske Proclamationer. Prindsen bød dem til Taffels, men undveeg at tale om offentlige Sager. Næste Dag lød Klokker og Kanoner festlig; Borgermilitairet og Tropperne paradeerte i Gaderne, og Prinds Christian begav sig til Hovedkirken. De svenske Befuldmægtigede forføiede sig ogsaa derhen, og traadde just ind i samme Øjeblik, da Prindsen knælede for Alteret, for at aflægge Eden som Regent. Da Prindsen siden spurgte dem, om de havde været i Kirken, og fik Ja derpaa, sagde: "De veed altsaa mit Svar" Da de derpaa vare bortreiste, udkom de før ommeldte Proclamationer. Et Statsraad af 17 Personer udnævntes &c.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Af de endnu tildeels kun foreløbige Efterretninger om de nyeste Tildragelser, er følgende det væsentligste: Da den allierede Armee, efter at have, som bekjendt, fra Vittey blot skikket Winzingerodes Cavallerie efter Napoleon, selv var vendt tilbage imod Paris, stødte den ved Fere Champenoise paa Marmonts og Mortiers af York og v. Sacken allerede forfulgte Corpser, som her bleve sprængte og kastede med et Tab af 9000 Fanger og 64 Kanoner. Resten trak sig derpaa ad Paris, og blev underveis forstærket med flere Smaaecorps, under Joseph Bonaparte, Arrighi (forhen Hertug af Parma) o. fl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Om Aftenen den 29de Marts nærmede Forbundshæren over Meaux sig Hovedstaden, Kl. 6 1/2 næste Morgen bleve Høiene ved Belleville, St. Chaumont og Montmartre, som vare besatte med svært Skyts, angrebne. Jlden vedvarede med Heftighed til Kl. 3 3/4 da de franske Stillinger bleve omgaaede og indtagne. J faa Timer var Frankerigs Skjæbne afgjort, den franske Armee blev slaget, tabte sit hele Artillerie (efter Nogle 70, efter Andre 120 Kanoner) og var saa godt som reent opløst. Nu sendte Joseph, Napoleons Broder, Seierherrerne en Officier imøde, og lod foreslaae en Kapitulation eller Vaabenstilstand, som blev sluttet Kl. 5 1/2, og hvorved lovedes Pariserne Sikkerhed for deres Personer og Eiendomme. Senatet sendte og en Deputation for at indbyde Seierherrerne til at tage Rigets Hovedstad i Besiddelse i Ludvig den 18des Navn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Paris den 7de April 1814. De bourbonske Prindser ventes hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Man taler om, at Napolevn Bonaparte skal anvises Den Elba til Opholdsted og en anseelig Sum Penge til Underholdning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Schwerin den 17de April. Fra Aldenhoven er under 12te d. M. indløben følgende Efterretning fra Hs. Durchl. Arveprindsen til Hs. regjerende Hertugl. Durchl. i Ludvigslust: Den 8de April, i det Øjeblik da man vilde angribe Napoleon i Fontainebleau, kom Marschal Ney Souverainerne imøde, og bad at holde inde med Angrebet, i det Garderne og Armeen havde vægret sig ved mere at kjæmpe for Bonaparte. Han lod tilbyde at frasige sig Thronen under den Betingelse, at hans Gemalinde og Søn skulde regjere. Dette blev afslaaet, og Den Elba ved den toscanske Kyst anviist ham med en Pension af 6 Millioner Franker. Da Marschallerne havde forkyndt ham deres Frafald, skal han have været ude af sig selv; men da han siden faae, at det dog ikke kunde blive anderledes, skal han have beroliget sig og være reist til Tours til sin Gemalinde. Om Eftermiddagen kom Marschallerne Marmont, Mardonald, Rey og Caulincourt, med den hvide Cocarde, og spurgte hvor Hs. Keiserl. M. vilde see den franske Armee defilere forbi. Keiseren, og Kongen af Preussen rede den strax imøde. Ved denne Leilighed uddeelte Keiseren af Rusland Foræringer til Beløb af 3 Millioner Franker. Kongen af Preussen har ogsaa været meget ædelmodig J Dag holder Kongen af Frankrig, Ludvig den 18de, sit høitidelige Jndtog i Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Efter et Extrablad af den frankfurtske Tidende af 12te April skal Napoleon være bleven udleveret til Senatet, og Freden med de allierede Magter være undertegnet den 7de April af Talleyrand i Senatets Navn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Lübecker Anzeiger siger, at Kronprindsen af Sverrig, skal være ankommen til de allierede Magters Hovedqvarteer i Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Mariboe den 21de April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
(Af Udgiveren.) Jgaar sprang Vinden med noget Blæst og Varme af S. V. pludselig om til S. O., hvorpaa fulgte en skarp og bidende Aftenkulde. Paa Øjeblikket derefter indtraf den sjeldne Naturbegivenhed, at en svær tyk Taage begyndte at opstige fra begge Jnd søerne her. J Dag er det atter meget koldt, saa at man paa anden Omgang har maattet begynde at lægge i Kakkelovnen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Paa mange Steder her i Lolland ere i Aar en Mængde Faar og Lam døde, hvoriblandt endeel afden spanske Race - ja paa sine Steder ere de reent uddøde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Den 21de April afseilede det første Skib fra Bandholm til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
J denne Tid opholder sig her en Handelsbetjent fra Sverrig, for at kjøbe Hvede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Ved Høiesteret under 9de December 1813 er Kjøbmand Christian Worm i Præstøe for Overhørighed mod Byefoged Dahl sammesteds, ved ikke at ville modtage den ham tillagte Jndqvartering, m.v. tildømt under 1 Rbd. Mulct til Præstøe Byes Fattig casse, for hver Dag han sidder Dommen overhørig, modtage Dyrlæge Stampe i Qvarteer, eller forskaffe ham anordningsmæssigt Qvarteer, samt betale til ovenmeldte Byefoged for bemeldte Dyrlægges Qvarteer, til 1ste Martii d. A. 39 Rbd. 4 Mk. 8 s. S. V. saavelsom hvad der endvidere maae betales for hans Qvarteer fra bemeldte 1ste Martii indtil Kjøbmanden selv taget ham i Qvarteer. Saa bør og Tiltalte bøde til Præstøe Byes Fattigkasse for den af ham udviste Overhørighed mod Byefogdens Ordre 500 Rbd. S. V. Endvidere, for de af E. Worm under denne Sag brugte fornærmelige Udeladelser mod Byefoged Dahl og Jndqvarteringscommissionen, 200 Rbd. S. V. til Præstøe Byes Fattigkasse og 200 Rbd. S. V. til Justitscassen. Endelig betaler han alle af denne Sag lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt til Actor Procurator Petersen 59 Rbd. 84 s. S. V. til Defensor 10 Rbd. S. V. og til den constituerede Dommer 44 Rbd. S. V. eller 11853. Rd. 39 s. D. C. - Det var Kjøbmanden en dyr Dyrlæge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Jndsendt Ønske. Da nu, som det hedder i Stiftsavisen No. 31.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Jomfrue Marie, (Mariboe) har 16 ægte Kjøbmænd at ernære, saa var det høiligen at ønske, at enhver af dem vilde bekjendtgjøre sine Priiscouranter i Stiftets Avis, paa det at Publicum kunde komme i Erfaring om, hvem der solgte sine Varer for bedste Kjøb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
(Af Collegialtidenden.) Kongeligt aabent Brev. Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg; Til samtlige Embedsmænd og øvrige Jndbyggere i Norge. Den Stilling, hvori Danmark og Norge, ved Slutningen af det sidstforløbne Aar, befandt sig, gjorde Os som Landsfader til Pligt, at frasige Os det ene af Vore Tvillingriger, for at forebygge begges Undergang. Fredstractaten i Kiel, af 14 Jan. d. A., var en Følge heraf. Ved denne gave Vi det høitidelige Løfte, som aldrig fra Vor Side er eller skal blive sveget, at afstaae alle Vore Rettigheder til Norge, samt, at beskikke Commissarier til at overlevere dette Riges Fæstninger, faste Pladser, offentlige Kasser og Domainer til de af Hs. Majestæt Kongen af Sverrig dertil udnævnte Befuldmægtigede. Vi paalagde derfor Norges daværende Statholder, Hs. Høihed Prinds Christian Frederik af Danmark, i Vort Navn at udføre, hvad Vi saaledes havde forpliget De til; Vi meddeelte ham de meest bestemte Forholdsregler, og tilstillede Ham, under 19 Jan. d. A., Vor Kongelige Fuldmagt for de Mænd, som af Hamskulde udnævnes til, i denne Henseende at besørge Fredstractatens punctlige Opfyldelse. Vi løste derpaa samtlige Norges Jndbyggere fra deres TroskabsEed til Os, og indskjærpede dem de Pligter, hvilke de herefter maatte skylde Kongen af Sverrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Med dyb Bekymring have Vi erfaret, at Vor nærmeste elskede Frænde, til Hvem Vi med uindskrænket Tillid fortroede Norges Bestyrelse, istedet for af efterkomme de Ham af Os tillagte befalinger, ha vovet at tilsidesætte dem, og derimod at erklære Riget Norge som uafhængigt, og Sig som dettes Regent; at nægte al Overleverelse af hvad Hs. Majestæt Kongen af Sverrig efter Fredstractaten havde Ret til at paastaae, og endeligen med Magt har sat sig i Besiddelse af Vore Krigskibe, som befandtes i de norske Havne, befalet andet Flag end det danske heiset paa Samme, og belagt dets Førere, Vore Tjenere, med Arrest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Som Vi, efter den af Os samtykte Fredstractat af 14 Jan, d. A., og efter at have afstaaet Vore Ret ligheder til Norge, ikke erkjende og ikke ville erkjende anden Myndighed i dette Rige, end Hs. Majest. Kongen af Sverrigs, saa kunne Vi ei heller anderledes end med allerhøieste Mishag ansee, hvad der, tvertimod bemeldte Tractat og Vore utrykkelige Befalinger, sammesteds er foregaaet; og det saameget mere, som enhver af os forordnet Embedsmand, fra den høieste til den laveste, ligesom enhver anden vor Undersaat i Norge, ikkun under det Vilkaar er bleven fritagen for den Eed og Pligt han stod i til Os: at Fredstractatens Betingelser, for saavidt Ham maatte vedkomme, nøiagtigen skulde opfyldes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Ved at kundgjøre dette, forbyde Vi tillige enhver af Os forordnet Embedsmand i Norge, at modtage eller beholde noget Embede i bemeldte Rige, under dets nærværende Stilling. Vi hjemkalde dernæst alle de Embedsmænd i Riget Norge, som der ikke ere fødde, og som erkjende Danmark eller noget af de dertil hørende Lande for deres Fødeland; og paalægge dem inden 4 Uger fra den Tid da dette Vort aabne Brev er blevet dem bekjendt, at vende tilbage under Tab af Vor Hyldelst og Naade, samt af alle de Rettigheder, Fordeele og Benaadninger dem, som Danmarks indfødde Undersaatter, ere tillagde eller kunde tilkomme. Skrevet i Vor Kgl. Residentsstad Kjøbenhavn den 18de April 1814.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Under 18de April d. A. er udfærdiget en kgl Fuldmagt for Contreadmiral og Deputeret i det kgl. Admiralitets og Commissariats Collegium Khrr. Steen Andersen bille, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsm., samt Oberst og Commandant i Nyborg Fæstning Christopher v. Lønborg, at fordre og til Vedkommende kgl. Jvenske Befuldmægtigede at overgive Norges Fæstninger, faste Pladser, offentlige Casser og Domainer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Bekjendtgjørelser. Jfølge det Kongel. Rentekammers Befaling bekjendtgjøres, at Qvæg kan modtages paa Fælandene ved Rødbye, for denne Sommer paa Græs, imod 6 Rbd. pr. Hoved og Noget til Vogterløn, som erlægges ved Jndbrændingen. Vedkommende behage at melde sig her mellem 26de og 30te dennes, da Dagen og Stedet til Jndbrændingen, samt hvorvidt alle de anmeldte Creature kunne modtages, skal blive bestemt. Lollands Amtstue den 21de April 1814. Landdahl. For at undgaae vidtløftigt Skriverie og Postpenge, ville Dhrr. Jnteressentere af Lollands og Falsters Jndustrieselskab, som endnu rester med deres til 28de Januarii d. A. forfaldne Biedrag, tilgive, at jeg anmoder dem om at betale det til Dyssell, Directeur, Secretair og Casserer. Østofte den 23de April 1814. Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Tirsdagen den 3die Maji, Formiddag Kl. 10, bliver her paa Amtstuen ved Auction bortsolgt: omtrent 56 Tønder Rug og 112 Tønder Byg, som er oplagt i Mariboe, paa den Condition, blandt andre, at det høieste Bud beroer paa det Kongelige Rentekammers Approbation. Lollands Amtstue den 21de April 1814. Lunddahl.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Onsdagen den 4de Maji næstkommende om Formiddagen Kl. 9, lader Forvalter Nielsen paa Høibyegaard ved Auction bortsælge: endeel Jndboe af forskjellige Slags, og endeel Træekar, 3 Heste, 6 Kjør, 14 Faar med Lam, et Aarings Sviin, en Vogn, en Ploug og en Harve m. m. Tjeneste ledig. Addresse-Contoiret i Aariboe anviser en fordeelagtig Tjeneste til anstundende 1ste Maji for en duelig Gartner eller og for en simpel Mand, som forstaaer at passe en Hauge og selv vil tage Deel i Arbeidet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Tjeneste søgende. En Handelsbetjent, som kan forevise gode Recommendationer, ønsker sig i samme Fag til 1ste Mai en Condition, eller i Mangel heraf som Skriverkarl. Nøiere Efterretning kan erholdes paa Addresse-Contoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-26
Paa Vennerslund er tilkjøbs: et Partie rene Sæde Ærter, 2de store holsteenske Tyre, adskillige unge Bæster, tjenlige at levere til Artillerieheste, samt endeel Sviin, saavel fede som magre, naar Liebhaberne behager, herom at henvende sig til Eieren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
No. 33.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
8de Aargang. Lollands Falsters Stifts privilegerede. Kongelig Addresse=Contoirs Efterretninger, med Ride-Posten, som forsendes. den 29de April 1814. Fredagen Redigeret, trykt og forlagt af C. F. Schultz, resid. Kapellan i Mariboe og privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Udenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
(Af Lübekker Aviser.) Jfølge Lübekker Aviser skal Kronprindsen af Sverrig være kommet til de allierede Souverainers Ho qvarteer i Paris, men efter Altonaer Merkur er han efterat have været ved det allierede Hovedqvarteer, igjen vendt tilbage til Lüttich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
En nyere Skrivelse, dateret Paris den 7de April d. A. fra Oberstlieutenant Thiele til Prindsen af Hessenhomborg siger, at man har den officielle Efterretning, at Napoleon Bonaparte har frasagt sig alle Fordringer paa den franske Krone (altsaa ikke afsat) og uden Undtagelse underkaster sig enhver betingelse af de forenede Magter. Marschallerne ere ankomne til Paris. Den franske Armee er gaaet over til de Allierede og skal forlægges i Cantonneringer. Den er beredt til at sværge den nye Regjering Troskabseed. De bourbonske Prindser ventes hertil om saae Dage. Den 17de April holdtes i alle Lübecks Kirker en Takkefest for de nyeste Begivenheder. Til Hamborg skal 2 Senatorer være ankomne for om mueligt at befrie denne saalænge og haardelig medtagne Stad, for Krigens Ulykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
J Notre-Damekirken i Paris er allerede gjort Bønner i den gamle Stiil, Herre, bevar Kongen. Det lovgivende Corps og alle Statscorpora have udtrykt Hengivenhed for den nye Regjering; Marschal Marmont er gaaet over til Bourbonnerne, ligesaa Hertugen af Bellund (Victor), Nansonty, Kellerman, Sieys, den bekiendte Abbed, der fra Begyndelsen, af tog saa virksom en Andeel i Revolutionen o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den provisoriske Regjering har befalet, at alle Hindringer for Pavens Afreise til hans Stater, skulle hæves, og at Jnfanten Don Carlos ligeledes skal sættes istand til at vende tilbage til Spanien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Efter engelske Beretninger skal det af Napoleon foreslagne Contraproject have været af følgende Jndhold: Vicekongen Eugen skulde blive Konge i Jtalien og beholde Venedig, Frankrig fordrede Rhinen til Grændse, Nederlandene med Antwerpen og Scheldefloden derunder indbegrebne samt Rimvegen og en Deel af Waalflodens Linie; paa Holland gav Napoleon slip, men fordrede derimod Skadeserstatninger for sine Brødre Joseph og Hieronymus istedet for Spanien og Westphalen, samt for Storhertugen af Berg, den unge Louis Napoleon, og for Vicekongen Eugen for dennes Fordringer som eventuel Arving til Storhertugdommet Frankfurt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Den provisoriske Regjering i Paris har erklæret Frankrig i Fredstand med hele Europa, den har desuden befalet, at alle offentlige Skildter, Tegn og Mindesmærker fra den forrige Regjering skulle borttages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Napoleon er med sin Keiserinde og Søn endnu i Fontaineblenu; men foruden Soult Armee, som i det høieste er 50,000 Mand, har han neppe 30 til 40,000 Mand, da hans Folk hobeviis skal forlade ham og begive sig til Paris med hvide Cocarder paa Hattene. Schwarzenbergs Hovedqvarteer er i Che villy, 2 Mile fra Paris, paa Veien til Fontaineblenu. Efter Altonaer Merkur skal endnu et nyt blodige Slag kunne ventes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1814-04-29
Da Bar sur Aube og Troyes efter den 24de Martii var bleven befat af Napoleon faldt den svenske General Skjoldebrand og den østerrigske Atinister GrevWessenberg i fransk Fangenskab; men bleve igjen frigivne af Napoleon, som med sin sædvanlige Kulde skal have sagt: "De er for mange imod mig; det er Tid at Alt ophører. Jeg gaaer til Paris, der vil Jeg slutte Fred. Pariserne og de Franske fortjen ikke mine Anstrængelser. Jeg kan ingen Vogn byde dem, da her kun er fire i hele Hovedqvarteret, som vi selv behove.