JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Da Keiseren nyelig anviste Fyrsten Staats Kantzleren, von Kaunitz en Keiserlig Fuldmagt i hans Fraværelse, sagde denne værdige Gamle fuld af Henrykkelse: Jeg har levet længe, og med Ære, dog ønskede jeg endnu at opleve den Glæde, at see min elskelige Keiser Joseph komme igien fra Ungarn, besmykket med Laurbær, og da paa hans Seiers Dag kunde jeg døe. Før Keiseren reiste til Triest, sagde han til sin Liv Chirurgus den ældre Hr. von Brambilla: "Naar jeg skulde faae en Feber, saa vil jeg, for at forandre Luften igien komme til Wien; men skulde jeg behøve en Operation; da vil jeg lade Dem hente til mig ved en Estafette." Det til Servien bestemte Cavallerie skal saavel i Henseende til Folk, som Heste, være fortræffelig. J sær siger man, at Kiernen af de Tyrkiske Tropper, er bestemt imod den Keiserlig Kongelige Armee. Prinzen af Coburg skal have begiert Forstærkning. Cordonnens Tropper skal meleres med Tydske Batailloner, og herefter skal intet Streiferie skee i de fiendtlige Lande, naar ikke det behørige Artillerie er derhos, paa det at de brave Croater kunne tilstrækkelig blive understøttede.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Den høie Adel i Wien skal være bleven enige med hinanden derom, at de herefter ikke vil lade sig kalde af deres Domestikker andet, end med det blotte simple Navn: Herre og Madame, da forfængelige Titler vare nu end- ogsaa stegne til den latterlige Høihed, at alle Kiøbmænds og Cancellisternes Koner lode sig kalde Deres Naade; en Ære=Titel, der i den strængeste Forstand, neppe kan tilkomme noget dødeligt Menneske.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Frankfurt den 11. Mart. J det Badenske skal i de tilkommende Synoder enhver Geistlig, Vicarius eller Candidat indsende en Anmældelse af hvad de i de nyere exegetiske, kritiske og philosophiske Skrivter have fundet at forbedre i de Symboliske Bøger, siden deres Forfatning, eller ved hvilke stærkere Beviser de troe samme at være understøttede, hvorover da i Synodo bliver at deliberere, og Protocollen til Consistorio at indsende.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Altona den 21. Martii. Et Privat Brev af det grevelige Vartenslebenske Hoved=Qvarteer Veiskirken mælder, om en i sin Art mærkværdig Begivenhed, at 4 Keiserl. Grendse Soldater have lykkelig forsvaret sig i et Kaffehuus til Ritopek, imod 100 Tyrker. Disse 4 brave Karle havde hver 60 Patroner hos sig, og da de fra denne Kaffee=Fæstning saae Tyrkerne hastende dertil med 2 store Lantze=Spyde, sagde de til hinanden, først skal vore Patroner være forfyrede, for cen Tyrk skal nærme sig til os med sit Spyd, de holdte og redelig Ord. Til deres Fordeel var Kaffestuen formedelst dens stærke Muurværk Kugelfrie, saa at de kunde holde sig, indtil deres Succurs kom; Greven af Vartensleben lod strax Gefriederen avancere til Corporal, og de 3 Gemeene til Gefriedere, og indberettede dette Forefaldende til Keiseren, for at udvirke en besynderlig Belønning. - Oberst Vagtmesteren Skariza af de Grævenske Husarer, skal ved et hurtigt og passende Manøver, have nedhugget 600 Tyrker. En Tyrkisk Spion i Fransiskaner Dragt, er, efterat han havde optaget det heele Østerrigske Litterale, opsnappet, og blev bragt til Osen Udi en Skrivelse fra det Østerrigske under 12 Martii. mældes: at Keiseren skal have mødt 2 anseelig voxne Studentere, og spurgte dem om de havde Lyst til at træde ind i Militair=Tieneste, Hvorfor ikke det; skiønt vi ere Udlændinger, ville vi dog agte os det for den største Ære, at tiene Deres Majestæt. Keiseren lovede dem derpaa gode Haandpenge, men de svarede de ville tiene for Æren og ikke for Penge. Man regner, at af de Wiener Collegier ere over 100 Studentere, indtraadte i Militair=Tienesten.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Kiøbenhavn den 14. Martii. Den 4 Januarii er Candidatus Juris, Christian Rafn, beskikket at være Copiist i det første Expeditions=Contoir i det danske Cancellie. Den 11. ejusd. er Decanus Ol Worm allernaadigst beskikket at være Rector ved den Latinske Skole i Horsens; Hans Christian Tvede confirmeret at være Veier, Maaler og Vrager udi Nestved. Den 25. ejusd. er Studiosus Jens Falch Outzen allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona til Nye= og Gammel-Sogners Meenigheder paa Holms Land under Riber Stift; Studiosus Hans Radoor ligesaa til Gram Meenighed sammesteds; Studiosus Jørgen Brochman, ligesaa til Næss Præstegield i Aggerhuus Stift; Capellan Hr. Frederich Gruner Calundan, Kaldsbrev at være Sognepræst for Schaarup og Tvilum Meenigheder i Aarhuus Stift. Den 1. hujus er Studiosus Hans Carstensen confirmeret at være Capellan pro Persona for Arrild Meenighed i Riber Stift; Capellan Hr. Lars Lund Finchenhagen allernaadigst beskikket at være Sognepræst for Tryssel Meenigheder og Osen Kirke i Aggerhuus Stift; Candidatus Juris Peter Johan Tønnesen ligeledes at være Byefoged i Hillerød og Birke=Dommer ved Frederichs borgs og Hirschholms Birke. Den 15 ejusd. er Capel kan Hr. Peter Reetz allernaadigst confirmeret at være Capellan pro Persona for Christrup og Hornbechs Meenigheder i Aarhuus Stift; Hr. Ludvig Ludvigsen ligesaa at være Sognepræst for Jullinge og Gunsøemagle Meenigheder i Sielland; Capellan Hr. Christian Frederich Laulund allernaadigst beskikket at være Sognepræst i Schagen; Studiosus Christian Fabritius ligesaa at være restderende Capellan sammesteds; Hr. Hans Christian Westervaldt ligesaa til Rødøen i Aggershuus Stift. Den 30 Januarii 1788 er Tolderen i Mariager, Jens Lund, allernaadigst beskikket til Tolder ved Randers Toldsted. Den 13 Februarii er Kammersecretair Olaus Olavius beskikket til Tolder og Confitionsforvalter i Mariager. Den 5. Martii er Myntmesteren ved Mynten i Kiøbenhavn, Caspar Hinrich Lyng, tillige allernaadigst anfortroet Directionen over samtlige Kongelige Mynter, og tillagt Prædicat af Mynt=Directeur. Under 7.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Martii er Kammerherre Commandeur Ulrich Christian Kaas allernaadigst beskikket til Commandant ved Bommen paa Toldboden i afdøde Commandeur=Capitain de Thuras Sted.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Død. Den 23 hujus her i Byen afg. Skipper Christian Nielsens Enke, Anna Dorothea Clausdotter, død meget pludselig af et Stikflod, i hendes 73. Aar.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
(Den Kiøbenhavns Post for i Onsdags er udebleven.)
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Trykfeil: Under Forlovede i forrige Avis No. 12., Pria, læs: Pram. J Maanedlige Tillæg Nr. 1. Side 4., 2. Spalte, 3 Linie, udfyldt, læst indflydt. J 8. St. de, overst Linie, December, læs: Januarii J No. 2. 16. Side, 28. Lime, maanedlig, læs: ugentlig.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Bekiendtgiørelse. Det af Regimentet holdende ugentlige Concert, continuerer igien fra næste Onsdag af indtil videre. Scheller.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Natten imellem Langfredag og Paaske Løverdag, er ved Overstigelse fra Vesteraae, udi mit Baghuus skeed et voldsom Jndbrud, og ved denne Leilighed tillige bortstiaalet nogle linnede Klæder, mærket S. K. og A. R. og nogle sorte Flasker, med Viin og Brændeviin, hvem som om dette voldsomme Jndbrud kan give den sandfærdigste Oplysning, loves en Belønning af 10 Rdlr., af Søren Klitgaard, Aalborg den 26. Martii 1788. Toldskriver. - anvises Condition hos en Propritair paa Landet, for at inEn Student, som har sin første eller anden Exammen, kan strax formere 2de Børn i det latinske Sprog og andre nødvendige Videnskaber, naar han derom vil mælde sig udi Aalborg Bogtrykkerie, hvor nærmere Anviisning erholdes: tiltræde; Anviisning faaes hos Søren Holm Pedemester.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
En ugift Person, vellært Podemester, søger Condition strax at Jisdagen den 22. April førstkommende om Formiddagen Kl. & 10 Slet, bliver udi Stervboet efter her i Byen afdøde Jens Jensen Nørtranders, foretaget offentlig Auction, først over bemældte Stervboets tilhørende Gaard, beliggende udi Klokstøber Gaden her sammesteds, som i Henseende til sin Jndretning er særdeles beqvem til Vertshuushold og anden borgerlig Nærings=Drivt, dernæst fortfares med Auctionen over Boets Eiendeele, bestaaende af lidet Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøi, Borde, Stole, Speile, Dragkister, Skabe, Kister og Skrine, Sengesteder og Sengeklæder, Linnet, Fruentimmer= og Mands=Gangklæder, Kiøkken- og Brygger=Redskaber m.v. Thi vilde Lysthavende til saadan Tid og Sted behagentlig sig lade indfinde. Aalborg den 26. Martii 1788, Ja en Skiftesamling er berammet i Sr. Søren Hjortes Opbudsboe i Løgstøer Mandagen den 14. April førstkommende Kl. 10 Slet og Formiddagen; saa ville de Herrer Creditorer, som have Fordring i Boet, behagelig tage Mode til samme Tid, da deres Nærværelse udfordres, for at deeliberere hvad videre skal foretages i Henseende til den Mængde af Bog=Debitorer, som forefindes i dette Boe. Løgstøer den 19. Mart. 1788. Paa Hans Excellence (S. T.) Hr. Geheimeraad, Stiftsbefalingsmand og Amtmand von LevehausVegne, som committeret. J. Scharling. U Møde foretaget i Elling Præstegaard den 7 April førstkomdi Skiftet efter afgangne Hr. Janus Bidsted, vorder atter mende Formiddagen Klokken 12. Schierup. " bitorer udi Stervboet efter afgangne Niels Michelsen Dreier, om der maatte være fleere end sig anmældte Credi= og De af Schibsted Bye paa Randrup Gods, da indvarsles de herved 3 Gange i Rad i disse Aviser at møde ved Skiftets Holdelse paa Randrup den 14. April førstkommende om Formiddagen Kl. 9. de første deres Krav at anmælde og beviisliggjøre, og de sidste deres Skyld at erlægge. Randrup pr. Aalborg den 22 Mart Paa (S. T.) Hr. Skifteforvalterens Vegne. Chr. Brønnum.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Paa Budderupholm Hovedgaard i Horuun Herred, bliver den 22. April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, foretaget offentlig Auction over samme Besætning, bestaaende af 70 Stykker unge og gode Køer, 30 Stykker gode Føde=Stude, 2 Tyre, 2 Bøller som er tilkiørt, 5 Bester, nemlig en graae Hoppe 11 Aar, atrettet til Skydehoppe, som er med Føl efter en Stutterie=Hingst, en sort Mærplag 3 Aar, over 10 Qvarteer høi, en guul dito 3 Aar 10 Qvarteer høi, en sort dito 2 Aar, og en sort Hestplag 2 Aar, 100 Stkr. Faar med deres Lam, 64 Stkr. 1 a 2 Aars Beder, og 3 Stkr. 2 Aars Vædre, som alle er af en god Art; nogle Sviin og endeel Meierie=Redskaber. De Creature som paa Auctionen sælges, kan om det af Kiøberne forlanges, blive her paa Foder til næstkommende 1. Maji. Hvilket herved bekiendtgiøres, og Liebhavere til bemældte Tid og Sted indbydes. Buddeerupholm den 22. Martii 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Paa Dragsgaard Gods i Aalborghuus Amt er Jndsidder Si Lille Brøndum ved Døden afgaaet, og hans efterladte ringe og mon Christensen hos Huusmand Christen Simonsen udi fattige Boe straxen taget under Behandling; ved Forretningen. blev af Enken og nærværende Søn angivet følgende Arvinger: a) 1 Søn Christen Simonsen, Huusmand i Lille Brøndum, siden, saa ingen veed hvor han sig opholder eller om han er i b) 1 dito Jørgen Simonsen, bortrømt for omtrent 20 Aar Live, c) en Dotter, Maren, forhen i Ægteskab med Henrich, d) 1 Dotter, Karen, i Ægteskab med Jens Christensen Huus Poulsen i Bidslef, nu opholdende sig i Nibe udi Enkestand, mand i Schiørping, og e) 1 Dotter, Anna, gift med Jens Pedersen, Gaardmand i Schielhusene; Saa siden Boets Fattig ger, og om flere er til, herved indkaldede at møde i Stervboet, dom ei taaler ordentlig Proclama, bliver disse benævnte Arvin6te og 12te Ugers Dagen, som indfalder den 29. April og 27. Ligesaa indvarsles Credi= og Debitorerne berørte Tid at indfinde Maji førstkommende for deres Ret at observere under Skiftet. sig. Ræfsnes den 18 Martii 1788. Braae, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Natten imellem den 11. og 12. Martii sidstleden, har af Fri halv Tomme høi, undvigt af sin Tieneste hos Hans Aabye i lig Laurs Sørensen, fød i Haslef, 23 Aar gammel, 61 og en herskabet Marsellisborg Godses Reserva=Mandskab, navnWeielbye. Ved Undvigelsen var han iklædt en blaa Vadmels er rundladen af Ansigtet, og har et rødt Haar, hvo denne De der en rund Hat paa Hovedet, og Støvler paa Beenene, han Trøie med metal Knapper, en blaa og hvid Bomulds Hue unsecteur maatte antræffe, anmodes hannem at anholde, og mig anvendte Omkostninger og Udgivter, samt en billig Douceur til derom at underrette, da de ved hans Paagribelse og Forvaring, Anholderen skadesløs skal blive erstattet. Marsellisborg pr. Aarhuus den 25. Martii 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Paa Hans Excellence Hr. Geheimeraad, Baron Gersdorffs Vegne efter høie Ordre, M. Kierulff.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
NB. Hos Uhrmager Moses Joseph paa VestergaBakkelser, Makroner og Mandelkager, Sukkerbrød, den No. 31. kan daglig bekommes JødePletskuer og Makroner, tillige kan bekommes naar bestilles i Forveien, Mandeltærter, Pellever og Smør Kager.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
gode saltet Høst=Sild udi Fierdinger og Halvtønder er for for nogen Tid siden ved Døden afgaaet Hustrue Kirsten Peders Nielsen i Mylund i Jerslew Sogn, paa Boller Gods, hans Eindskiønt det ikke formodes at der efter Fæstebonden Nicis billig Priis at faae hos Christian Thyggesen i Aalborg. dotter, skal have efterladt sig flere Creditorer end de som allerede have mældt sig, bliver dog herved indkaldet enhver som med videre maatte have nogen Fordring til bemældte Stærvboe at indfinde sig med samme ved Skiftets Foretagelse i Stervboehuset 6te Uges Dagen som er den 19. April næstkommende. Boller den 15 Martii 1788. TAnledning Forordningen om Kornskatten for inde A værende Aar, bekiendtgjøres herved for de respective Kornskat-Ydere i Vensyssel: at for Udförselen fra Landet til Skibet her i Havnen, har hidindtil været betalt af 1 Tönde Rug = 2 Skilling. 1 Tönde Byg = 1 1/2 Skilling. 1 Tönde Havre - 1 Skilling. Fornævnte Korn-Sorter kan saaledes som foranmældt, ligesaa vist fremdeles blive udførte til Skibet i Havnen, her, som Omkostningen selv ganske ville bortfalde, naar en indlukket Havn herved Byen blev indrettet, hvilken, med mange fleere virkelige Fordeele for Handlende, Söefarende og Landmanden i Almindelighed. samt denne Byes Indvaanere, med fleere i Særdeleshed, er bleven navngivet i en, om Havne Anlægget paa vedkommende höie Steder allerunderdanigst gjort Forestilling og Forslag, som man haaber saavel paa Grund af Nødvendigheden og Fordeelene af, som og den naturlige beqvemme Situation til Anlægget selv, at see allernaadigst antaget, og virkelig opfyldt. Man erfarer ofte at en og anden Formuende har, ved at have testamenteret og bortskienket til adskillige eller adskilligt, anseelige Midler, gjort sig udødelig, om nogen ved slige Leiligheder tænkte paa at bidrage til et for Medmennesker lindrende, og for Landet saa nyttigt og fordeelagtigt, samt æreværdigt Anlægs Fremme, saa er man vis paa at saadanne ædle Handlinger, hverken ville blive mindre berømmelige, og er heller mindre mindesværdige. Fladstrand den 4. Martii 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
over sal. Hr. Jrgenses Ind= og Udboe, holdes i Auction og Præstegaard den 31 Martii førstkommende, myndiges Penge, 11 a 1200 Rdlr. kan til næste Snapsting faaes til Laans imod sikker Pant og gangbar Rente, hos mig underskrevne eller hos Hr. Frisenberg paa Søedall. Øster Alling den 2. Martii 1788. S. C. Klæstrup, Provst i Sønderhald Herred, pr. Randers.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Endskiønt Arvinger og Creditorer efter afgangne Huusmand Christen Nielsen, Skoleholder i Gieraae Bye, under Dronninglunds Gods, Aalborg Stift, og hans ligeledes afdøde Hustrue, Anne Sørensdotter sammesteds, som allernaadigst er forundt Facultas testandi, ved lovlig udstedt og publiceret Proclama ere indkaldede, bliver dog dette Dødsfald herved end videre bekiendtgjort, til ydermeere Efterretning for de Afdødes efterladte Arvinger, som under Skiftet er angivet at være følgende: 1. Paa Mandens Christen Nielsens Side, a) en Halvbroder Dot ter, navnlig Johanne Jensdotter, hvis Opholdsted ei vides, b) en Heelsøster Søn, navnlig, Jens Christensen, og c) en dito af Navn Christen Christensen, begge opholdende sig i Jerslev Sogn, d) en Heelsøster Dotter, navnlig Johanne Christensdatter, gift med Jørgen Nielsen i Ørsøe, i Dronninglunds Sogn. 2. Paa Hustruens Anne Sørensdotters Side: a) en Heelbroder Christen Sørensen, boende i Wange i Torslev Sogn, been dito Niels Sørensen, forhen Skoleholder i Dronninglunds Sogn, er død og har efterladt sig en Søn, Peder Nielsen, Skoleholder i Schieve Sogn, en dito Søren Nielsen, skal have boet paa Læsøe Land, og der efterladt sig en Søn, Niels, en Dotter, Jde Dorthea, og en dito Giertrud, end videre har bemældte Niels Sørensen efterladt sig en Dotter, navnlig Karen Nielsdotter, Enke efter Jens Møller, forhen Skoleholder i Assaae Skole, en dito Johanne Marie Nielsdotter, opholdende sig sidst mældte Sted, en dito Johanne Nielsdatter, og en dito Jde Nielsdatter, c) En Søster, Sophie Sørensdotter, har været gift med Jens Toersen i Jerslev, og efterladt sig en Søn, Søren, en dito Jacob, en dito Jørgen, og en Datter, Johanne Marie. d) Nok en Søster, Karen Sørensdatter, som var gift med Knud Nielsen i Kieschou i Albech Sogn, hendes efterladte Søn, Niels Knudsen, boende paa Læsøe Land. Hvilke anmældte Arvinger, og om fleere maatte være til, samt enhver som ellers maatte have noget at erindre under Skiftet, tilligemed Stervboets Credi= og Debitorer, i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Viborger Samler og de Aalborgske Jydske Efterretninger, 3 Gange efter hinanden, herved end videre indkaldes til at tage Møde ved Skiftets Foretagelse paa Dronninglunds Skriverstue, 6 og 12 Uger fra Dato, den 9, April og 21. Maji førstkommende, for at anmælde og beviisliggiøre deres havende Prætentioner paa Stervboet, og indkomme med hvad de under Skiftet maatte have at erindre, samt Debitorerne at betale hvad de ere pligtige, da Skiftet sidstmældte Tid formodes optaget til endelig Slutning, hvorved enhver skal nyde lovlig Behandling. Dronninglund den 27. Februar. 1788.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Paa høie Skifteforvalterens, Høi=Velbaarne Hr. leBrigadier von Hallings Vegne, som Fuldmægtia. P. Mortensen.
Jyske Efterretninger, 1788-03-28
Skulle imod Formodning min afdøde Søster Maren Troels dotter heri Byen have været noget bortskyldig, saa ville ter hendes Creditorer efter denne Jndkaldelse, behage at mælde de freres Fordringer med beviislig Rigtighed forinden den 24. Aprili da næstkommende, hos undertegnede, eller min Laugværge Sr. Ge Hans Christopher Schou, Sognedegn for Scherlund og Wis, na borg Meenigheder, hvor enhver saaledes kan vente sit Tilgode, var havende udbetalt, men efter berørte Tids Forløb bliver ingen en Fordring modtaget. Scheelund den 1. Februarii 1788. tes Anne Marie Troelsdatter, tes salig Mads Nielsens Enke. le Tvend 19 Fiskegarn er blevet fundet, Eieren dertil kan af i hente samme imod dette Avertissements Bekostning, naar den mælder sig udi Bogtrykkeriet, hvor fra nærmere sti Anviisning gives. S. Catrine Svensdatter, er ved Døden afgaaet den 11. Fe give Eieren Ulrich Michelsen i Hals, hans Hustrue Anna bruari d. A., og hendes Stervboe tagne under lovlig SkifteBehandling, hvorunder er anmældet, at hendes Børn og Arvinger ere: En Søn Svend Christian Jensen, hvis Opholdssted ikke vides, og en Dotter Anna Maria Jensdatter, tienende hos sin Farbroder Hans Christian Kaas, Mester Skomager i Kiøbenhavn; hvilke tvende Personer herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser og de Aalborgske Jydske Efterretninger trende Gange efter hinanden indkaldes, den Umyndige med Formynder, at mælde sig ved Skiftets Foretagelse herpaa Gaarden bør, 12te Uges Dagen efter Dødsfaldet, som indtreffer den 5. Maji h. a, eller inden den Tid Loven foreskriver, for at observere de Aares Arveret; ligesom dette Stervboes Credi= og Debitorer og indkaldes at indfinde sig besagde 5. Maj, de første at anmælde og legitimere deres Fordringer, og de sidste at betale hvad de Uhr maatte Skylde. Østeraaegaard den 13. Martii 1788. Paa Hans Excellence Høie Velbaarne Bla Hr. Geheimeraad og Stifts Befag stee lingsmand von Levetzaus Vegne, ling J. Christensen. der
Jyske Efterretninger, 1788-03-30
Med dette Kumer følger et Auctions-Blad over endeel Ind- og Udboe, som Enken Mad. Friedenreich, agter at lade ved offentlig Auction bortsælge i Nesborg Præstegaard den 23. April. førstkommende og følgende Dage.
Jyske Efterretninger, 1788-03-30
Aalborg den 30 Martii.
Jyske Efterretninger, 1788-03-30
(Følgende er indsendt.) 3 Anledning af det i No. 10. af disse Efterretninger fremsatte Spørgsmaal: "Naar Bønder - -- - sande Forbedring, maatte det være en ikke Landkyndig tilladt at sige sine Tanker saaledes som han forestiller sig Sagen : - Spørgeren troer, at det er Ubilligt, at en Jordegods-Eier vil forhøie Afgivten af sine Eiendomme fordi Fæsteren har forbedret dem, - den Slutning han giør, beviser, at han er af den Meening, thi, siger han, - vil det ikke meget standse Jordens sande Forbedring. - Spørgeren kan maaskee fra sit Synspunkt have Grunde, hvorfore han anseer det for en Ubillighed. - men han tillader mig, at sige mine Grunde hvorfore jeg ingen Ubillighed studer i en forhøiet Afgivt, naar Eieren vil tage den.
Jyske Efterretninger, 1788-03-30
Naar en Jordegods=Eier forpagter eller fæster til en Mand nogle Eiendomme skeer saadant jo paa en imellem den sluttet skrivtlig Contract, som begge Parter forbinde sig til at opfylde. - det staaer jo Fæesteren frit for at giøre sig sin fæstede Jord saa nyttig som mieligt; det er, er den af ham fæstede Jord af den Beskaffenhed at den kan tage imod nogle af de Forbedringer, Sporasmaalet statuerer, saa har han jo frit Forlov dertil, men har han været saa eensyldig at han i Contracten ei har accorderet sig enten Vederlag for de Forbedringer han kunde giøre eller og førend han begyndte med disse Forbedringer ei har indgaaet Accord med Eieren desangaaende vilanhver jo lettelig indsee, at de Forbedringer han har gjort ingenlunde længere kan komme ham til Gode end den Tiid hans Fæste=Contract varer. Jeg vil anføre et Exempel, som jeg haaber kan ovlvse hvad jeg siger - Sæt: jeg eier i en Kiøbsted, et Huus som jeg bortleier van visse Aar saa paa Livs Tid til en Mand for 50 Rdlr. aarlig: denne Mand vil for sin Beqvemmeligheds og Fornøielses Skyld, giøre nogle Forbedringer f. Ex. med at gibse male betræk de a. - Enhver kan vel begribe, at jeg kan ei have nøget derimod, den nu sporger jeg kan denne Mand naar han flytter fra Stedet, eller kan hans Arvinger, ifald han der skulde døe, gjøre nogen Paastand paa Vederlag, for disse Forbedringer om jeg endogsaa vandt saa meget derved at jeg kunde forhøie Leien til 60 Rdlr. for Efterkommerne, - nei ingenlunde. - saa længe der imellem mig som Eier og ham som Leier ikke i Contracten var indført at hvad Forbedringer han gjorde skulde af mig vederlægges. - ja sæt endog, at Arvingerne efter hans Død skulde beboe Stedet, var det imod Ret ifald itaforhøiede Afgivten af Stedet, naar det i den med den Afdøde oprettede Contract ei var fastsat iniellem os, at jeg ci efter hans Død maatte forhøie Leien, - jeg paastaaer nei, - hvad der her kan siges om en Eiendom i en Kiøb skeed, troer jeg ogsaa kan gielde imellem en JordegodsEier og en Fæster ; er der ingen Accord imellem deman gaaende Forbedringerne, indseer jeg ikke at der er nogen Uvillighed i at Eieren (naar Contracten med den som har gjort Forbedringerne er udløben) søger ved at forhøie Afgivten, at føre sig disse Forbedringer til Nytte, og er der Accord imellem dem desangaaende (hvilket jeg haaber altid skeer imellem fornuftige Folk) kan jo ingen Ubillighed have Sted. -
Jyske Efterretninger, 1788-03-30
Da (S. T.) Hr. Kammerherre og Amtmand Buchwald, til Guddumlund bortforpagtede sin Hovedgaard var det en af Conditionerne i Contracten: at af de Omkostminger Forpagterne gjorde for at forbedre Gaardens Marker skulde Eieren betale Halvdelen uden at han i de 9 Aar Forpagtningen varer skulde have noget af de ved disse Forbedringer forhvervede Reveneurer, der dog tildeels skulde giøres paa hans Bekostning, - men hvor vil ansee det for en Ubillighed om han efter Forpagtningens Udløb forhøier Afgivten efter de gjorte Forbedringers Størrelse. - Hvad det angaaer at det skulde stanse Jordens Forbedring, da troer jeg ikke, at nogen fornuftig Fæster vil lade være, at forbedre sin Jord, fordi hans Søn deraf til Eiendoms Herren skal svare en Afgivt, som han nok passer bliver taalelig, naar han, som han bør, indgaaer Accord med Eieren førend han begynder med sine Forbedringer.