JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Times melder, at Rusland ikke alene har underrettet selve Conferentsen i London, men ogsaa det franske Ministerium om denne Udtrædelse. Denne Meddelelse ledsagedes af en Note fra Grev Nesselrode, hvori erklæres, at Grækenland har gjort sig uværdigt til Keiserens faderlige Omhu, og at Hs. M. derfor opgiver enhver Jndblanding i dette Lands Anliggender; iøvrigt har Rusland aldrig begunstiget en Opposition imod Ottos Throne, intet Partii Grækenland er berettiget til at kalde sig det russiske Parti, og endeligen forsikkres, at selv om den græske Throne maatte blive ledig, vilde Keiseren aldrig tillade nogen Prinds af sit Huus at bestige den. Man seer heraf, at Rusland vel ikke billiger den græske Revolution, medens det dog heller ikke nedlægger Protest imod den, men betragter den som en fuldende Kiendsgierning, der nu ikke staaer til at forandre, og en roligere Udvikling af Sagen kan saaledes ventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Den 10de November vare alle Altaner i de af Madrids Gader, gjennem hvilke det kongelige Tog skulde passere, paa det Festligste smykkede, og uagtet den heftige Regn og Kulde vare dog Gaderne opfyldte af Mennesker. Trængselen var saa stor, at ikke een eneste Plads mere var at finde paa de for Tilskuerne opreiste Stilladser. Senatspræsidenten havde udnævnt tre Deputationer til at gaae Dronningen imøde. Da hun var ankommen til Raadhuset, besteg hun Thronen, medens Jnfantinden, hendes Søster, tog Plads ved hendes venstre Side. Præsidenten nærmede sig Thronen med den opslagne Bibel i Haanden. Dronningen (der er 13 Aar gl.) reiste sig, lagde Haanden, paa den hellige Bog og udtalede med høi Stemme følgende Eed: "Jeg sværger for Gud og paa hans hellige Evangelium, at jeg vil holde, agte og lade holde i Agt og Ære det spanske Monarchies Forfatning, som blev bekjendtgjort den 28de Juni 1837, at jeg vil agte Lovene og lade dem holde i Agt og Ære, uden at kjende noget andet Øiemed, end Folkets Lykke. Skulde jeg nogensinde i det Hele eller for en Deel gjøre det Modsatte af hvad jeg har svoret, saa vilde jeg ikke meere fortjene at adlydes, tvertimod vilde da mine Handlinger være uden Virkning. Opfylder jeg mine Pligter, saa vil Gud staae mig bi; hvis ikke – da gjøre han mig ansvarlig." Formælings-Spørgsmaalet vil nu snart komme til at tildrage sig den offentlige Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Mordattentatet paa General Narvaez har i Spanien vakt en saadan Afsky, at det, idetmindste forØieblikket, har i Madrid forenet alle Partier. At Narvaez undgik dette Mordanslag maa, naar man hører de nærmere Omstændigheder derved, næsten ansees som et halvt Mirakel. Det var den 6te Novbr. om Aftenen (to Dage for de Cortes erklærede Dronningen fuldmyndig) at Generalen kjørte til Theatret, hvor Dronningen alt befandt sig. Jdet Vognen bøiede omkring Hjørnet af Gaden de la Lun ind i den smalle Desenganna-Gade, fyrede to Personer, der stode skjulte bag Kirkens Piller, paa een og samme Tid mod Vognen, og da denne for rask afsted, blev der en Snees Skridt derfra atter foret nogle Pistol og Geværskud paa den. Snigmorderne, der Alle bare lange Kapper og spanske Hatte, flygtede strax, og Jngen af dem grebes. Nogle Øieblikke efter det andet Angreb lod Generalen holde. Adjutanten, Oberst Baseti, der sad ved Siden af ham, var bleven saaret i Baghovedet, og hans Liv svæver endnu i stor Fare.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Historieskriveren Bermudez de Castro, en Ven af Narvaez, der ligeledes sad i Vognen, var saaret i Tindingen; men skjøndt Vognen var gjennemboret af 10 Kugler, og Gaden, hvori Attentatet skeete, var saa smal, at Mundingen af Geværpiberne næsten maae have berørt Vognen, var Narvaez selv forbleven aldeles uskadt. Generalen begav sig nu allerførst til den nærmeste Vagt, hvorfra han sendte Sergeanten til Theatret, for at underrette Dronningen og Ministrene om det Passerede, og derfra kjørte han hen i Regimentet Princesa's Caserne, hvor han lod Tropperne træde under Gevær og udsendte Patrouiller gjennem hele Staden; men Alt befandtes at være roligt. Ved hans Jndtrædelse i Dronningens Loge, reiste sig hele Forsamlingen og raabte: "Leve Dronningen, Leve Narvaez! Død og Fordærvelse over Morderne! Man troer almindeligt, at hvis Attentatet mod Narvaez var lykkedes, vilde en blodig Revolution være paafulgt. Hovedhensigten havde upaatvivleligt været den, at forhindre Dronningens Fuldmyndigheds Erklæring. (Adjutanten er siden død, og Fem af Snigmorderne ere grebne; de Tre have allerede tilstaaer. De skulle dømmes af en Krigsret. Som Mistænkte ere flere Officierer blevne fængslede.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Den engelske Regjering vedbliver paa det Omhyggeligste at træffe krigerske Forberedelser til at møde et muligt indtræffende Brud paa den offentlige Rolighed. Slottet i Dublin bliver sat i fuldkommen Forsvarstand; Tropper ankomme uophørligt, og Krigs dampskibe vise sig paa Kysterne, hvor de aldrig tilforn have været seete. Angaaende Processen mod Repealerne ere de meest modsigende Rygter i Omløb; saaledes fortæller et Rygte, at Regjeringen vil lade Anklagen falde, og ikke videre foretage noget retsligt Skridt, men oppebie den næste Parlamentsforsamling, og da andrage paa Tvangsforholdsregler. Jfølge et andet Rygte skal der være forelagt den store Jury nye Anklageakter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Stemningen blandt det irske Folk kan ikke Andet, end vække Bekymring hos Regjeringen. Forleden Nat, da det Rygte var udspredt, at Processen allerede var endt til Gunst for O'Connell, eller, som det hedder blandt Folket: "at Protestanterne vare slagne", saaes Signalbaal pludseligt antændte paa alle Høie igjennem hele Landet, og overalt gjenløde Jubelraab og Hornenes skingrende Toner. Et Gode er allerede bevirket for det irske Folk ved O'Connells Bestræbelser, nemlig at de fleste Godseiere have nedsat Forpagtningsafgifterne. Men Folket skjønner ogsaa paa hans Bistand; ved en frivillig Subskription har det sikkret ham en aarlig Jndtægt af 3,500 Pd. St. (c. 32,000 1). Ved denne Leilighed kunde det maaskee interessere Læserne, at blive bekjendte med to Sententser, som ere O'Connells politiske Hovedmaximer, nemlig: 1) En politisk Forandring er stedse kjøbt for dyrt, naar den skal kjøbes med Menneskeblod; 2) Den offentlige Mening, saafremt den er tilbørligt oplyst og ledet, formaaer at drive enhver politisk Reform igjennem."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Den af de franske Legitimister udspredte Efterretning, at Hertugen af Bordeaux's Ankomst til England skulde have gjort et uhyre Jndtryk, erklæres af Bladet Standard, den engelske Regjerings Organ, for Usandhed, og tilføies derhos, at hvis det stod os frit for, da vilde Millioner Englændere forsvare Ludvig Philips Sag med Liv og Sjæl, ikke fordi han er Englands Ven, thi det er kun fordi han er Fredens Ven; men fordi Ludvig Philip er Principet for en fri Regjering, og fordi han uden Sammenligning er den bedste Konge, som Frankrig nogensinde har eiet." Saadanne Ord i Torv Cabinettets Mund ere yderst mærkelige, og høist nedslaaende for Legitimisternes Forhaabninger. Ogsaa den brittiske Gesandt i Paris skal nylig have meddeelt det franske Kabinet en berougende Note fra Grev Aberdeen, hvori der forsikkres: "at den brittiske Regjering ikke vil tillade Prætendenten nogen Handling, som kan blive den franske Regjering farlig. – Men desuagtet vil man dog vide forvist, at Hertugen og hans Tilhængere forberede sig af yderste Evne paa, at kunne handle, naar det Øieblik kommer, der kan ventes ligesaavel idag som imorgen – Ludvig Philips Død. Men Hs. Majestæt befinder sig meget vel i denne Tid, og forudseer Alt, hvad man har i Sinde. Saalænge han lever, vil ethvert Anslag strande. (J Lyon er opdaget et Attentat mod Hertugen af Remours's Liv, under hans Ophold der i Staden.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Det er at befrygte, at den neapolitanske Regjerings raske Skridt, med Hensyn til Besættelsen af Øen Lampedusa, vil give Anledning til Ubehageligheder imellem den og England. Oprindelig hørte Den vel til Kongeriget Sicilien; men Englands Besættelse skriver sig fra den Tid, da den, paa Grund af Barbareskernes Sørøverier, var bleven forladt og saaat sige herreløs. Da Neapel nu i længere Tid forgiæves havde fordret Øen tilbage igjen, besatte den samme, som man har seet, forleden uventet med Tropper, der nedtoge det engelske Flag og plantede det neapolitanske i Stedet. Den engelske Gesandt har nu forlangt Opreisning herfor, og England pleier ei at spøge med slige Ting. - J Paris havdes Rygter om udbrudte Uroligheder i Neapel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
J St. Petersborgske Blade læses nu følgende keiserlige Ukas: "Vi befale, at Geheimeraad Katakazi ikke alene skal hjemkaldes fra den ham anbetroede Post som Vor Gesandt i Grækenland, men ogsaa aldeles afskediges af Statens Tjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Berlins Borgerrepræsentanter have endeligen, efter 9 Maaneders Overveielse, besluttet en betinget Offentlighed ved deres Forhandlinger, saaledes at enhver stemmeberettiget Borger skal have Adgang dertil. Om ogsaa Regjeringen vil tillade denne Offentlighed, er nu et andet Spørgsmaal. Jmidlertid har den dog gjort et vigtigt Skridt til at vække Jnteressen for Deeltagelse i det communale Liv, idet den har befalet, at de Borgere, som gjentagne Gange ikke have indfundet sig ved Valgforsamlingerne, skulle miste deres Stemmeret og Adgang til Deeltagelse i den offentlige Bestyrelse, samt – hvad der er den værste Klemme - paalignes større Bidrag til Communens Udgifter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Den efterrigske og den baierske Regjering have anerkjendt det nye constitutionelle græske Monarchi, og have raadet Kong Otto til, at virkelig gjøre Folkets Stemme og tillidsfuldt at betræde de constitutionelle Regjeringers Stadium, som det eneste Middel til at berolige Nationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 28de Novbr. J Formiddags dømtes i Høiesteret Boelsmand P. Andersen, af Hallebyere, der var sat under Tiltale for ærervrige Sigtelser mod Høiesteret i et til Hs. M. Kongen indgivet skriftligt Andragende, hvori det bl. A. heed saaledes: "Høiesterets Handlinger ere yderst skammelige thi kan det gaae an at holde med Mordbrændere, Lognere, Tyve og haandgribelige Meenedere, saa kan ingen ærlig Mand være sikker, ja ikke engang D. M. Kongen paa Thronen, naar Vidner ikke maa afhøres, og hvor er da den offentlige Sikkerhed for Ære, Liv og Gods. J Criminelforhøret havde den Tiltalte forklaret, at han formodede, Høiesteret havde ladet sig bestikke af Overauditeur Manthey, hans Herredsfoged, mod hvem han iforveien havde ført saa fornærmelige og ærerørige Sigtelser, at han af Høiesteret var dømt til at bøde sine infammerende 3 Mark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Alle de Assessorer i Høiesteret, som havde afsagt denne Dom, vare nu vegne deres Sæder. Retten bestod saaledes af Conferentsr. Schjønning, Nielsen og Eberlin, Overpræs. Kjerulff, Bankdirecteur Bang, samt de juridiske Professorer Kolderup Rosenvinge, Larsen, Scheel og Algreen-Ussing. Dommen faldt saaledes: "Tiltalte er, for hans Beskyldninger mod Høiesteret, at ansee med et Aars Tugthuusarbeide." (Fædrel.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
J Søndags gav Hs. D. Landgreven af Hessen et Bal, hvortil var inviteret henved 400 Personer, naturligviis Alle af de høiere Classer. – Jgaar havde Orla Lehmann Audients hos Hs. M. Kongen, som en Følge af den ham allern, givne Tilladelse til at aflægge Advocatprøven ved Høiesteret. (*)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
- Det var igaar 50 Aar siden, at Stadshauptmand Conradt indtraadte i Khuus. Borgervæbning, og Officiererne havde i denne Anledning arrangeret en Fest paa den kgl. Skydebane, hvortil Jubeloldingen afhentedes af to Stabsofficierer, ligesom allerede samtlige Stabsofficerer om Morgenen en corps havde bragt ham deres Lykønskning. Ved Ankomsten til Skydebanen modtoges han med Velkomstsang under Kanonsalut, osv. (Brig. Td.)To russiske Magnater, Fyrst Jtalisky og Grev Sumarow-Rimnisky (ventelig Sønner eller Sønnesønner af den berømte russiske General Suwarow, der som bekjendt fik Tilnavnene Jtalisky og Rimnisky af sine Seire i Jtalien og Tyrkiet) opholde sig i denne Tid her og fare om paa Gaderne. (Loll. Falst. Av.)- Vi have i sin Tid udførligen berettet, hvorledes Uenigheden mellem Borgerrepræsentationen i Skanderborg og den derværende Byfoged, Justitsraad Blichfeldt, var gaaet saavidt, at Borgerrepræsentationen nedlagde sin Function og først efter Trusel af Amtmanden, Kammerjunker Lindholm, med – en uhjemlet – Mulct, og efter Tilhold fra Cancelliet atter indtog sin Plads. Denne Strid har nu først fundet sin Afgjørelse ved kgl. Resolution derhen, at saavel Byfogden og Borgerrepræsentationen gives en Tilretteviisning og at det derhos tilkjendegives Repræsentationen, at der ikke findes nogen Grund forden til at vige sin Post. Det er let forklarligt, hvorledes Forholdene i en lille By, hvor de personlige Berøringspunkter ere saa mange, kunne tage en saa heftig Vending. Saa længe som en Borgerrepræsentation træder i Kamp med Regjeringsmagten ved Hjælp af lovhjemlede Midler, fortjener den al Paaskjønnelse fra Borgernes Side. Men, naar den tager sin Tilflugt til vædle eller giftige Vaaben, staaer den ikke længere som en pletfri Talmand for den tredie Stand. Vi finde det saaledes uædelt af den standerborgske Borgerrepræsentations Formand, Snedkermester Møller, at han under omtalte Strid med Justitsraad Blichfeldt ikke har forsmaaet at angive Denne for Cancelliet, for i et sluttet Selskab at have udtalt saadanne politiske Anskuelser, som formeentlig ikke skulde kunne forenes med hans Stilling som Embedmand, ja endog for – hvad der næsten ligger det Latterlige nærmere end det Alvorlige – ikke at have viist i sine Udladelser Respect nok for - salig "Dagen", Hvor en saadan Stridsmaade vælges, forsvinder det Ophøiede, som en Kamp for Borgerfriheden ellers fører med sig. En Fremgangsmaade af den Beskaffenhed viser sig endmere frastødende, naar den bringes i Udøvelse mod en Mand som Blichfeldt, der efter Alt, hvad vi have hørt, under sin mangeaarige Embedsførelse har erhvervet sig udeelt Agtelse baade for Virksomhed og Redelighed. Jøvrigt ville de personlige Angreb, som ved denne Leilighed ere gjorte mod Blichfeldt, ikke blive glemte saa snart, idet Denne nemlig har været nodsaget til at sagsøge Snedkermester Møller. Den egentlige Anledning til Striden, om nemlig Skanderborg Commune skulde afgive Grunden til en Tilbygning til Skanderborg Amts Sygehuus for en ringe Godtgjørelse, hvilket Borgerrepræsentationen havde modsat sig, er nok forlængst afgjort i Disfaveur af Borger repræsentationen. (Khuusp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Skomagermester Richel her i Staden er allern. forundt Eneret til i 5 Aar at forfærdige Fodtøi, hvori opløst Gummielasticum anvendes til Mellemsaal paa lignende Maade, som man hidtil har brugt Kork. (B. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Slesvig, den 24de Novbr. Regjeringen har i disse Dage underrettet samtlige Amtmænd og andre Overembedsmænd om, at Hr. Landinspecteur Tiedemann er suspenderet fra sit Embede. Til samme Tid er Hr. Tiedemann sat under Fiskalens Tiltale, og Oversagfører Justitsraad Hanke udnævnt til at føre Processen imod ham, og er alt forsynet med de fornødne Akter. – Undersøgelsen imod Commandoen af det herværende Dragonregiment, som i Altona gjorde sig skyldig i en slem Exces, vedvarer endnu og har foranlediget, at 12 Mand ere blevne arresterede. (A. M.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
den 27de Novbr. At Fiskalen er af Cancelliet bleven beordret til, at reise Anklage mod den Deputerede Landinspecteur Tiedemann til Johannisberg for hans d. 28de Mai d. A. ved Festen i Haddebye holdte Tale, dette tilligemed hans Suspension (see ovenfor) har vakt stor Sensation, da Hr. T. paa Grund af sine Bestræbelser i den sidste Stænderforsamling, især for Oprettelsen af en schleswigholsteinsk Landesbank, besidder en meget stor Popularitet. Man er især spændt paa, om han vil erholde Adgang til den næste Stænderforsamling. Bliver Tidemann frikiendt, da vil det vist blive til stor Glæde overalt i Landet; træffer ham endog en ringe Straf, vil han derved dog ingenlunde lide noget Skaar i den offentlige Mening, men maaskee snarere, ligesom Lornsen, blive endmere feiret. Vi tilføie endnu, at Tiedemann er En af vore største Grundeiere. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Skibs=Efterretninger. Ved Blaavand skal i Torsdags eller Fredags, efter Reisendes Beretning, være hændet en høist sørgelig Begivenhed, der er os saaledes fortalt: Et stort Skib med kappede Master faaes liggende temmelig langt ude, som man formodede for Anker. 27 Kystboere gik i Baade og seilede ud til Skibet for at tilbyde at bjerge det ind; men man vilde ikke benytte deres Hjælp, hvorpaa Baaden vendte tilbage. Underveis blev Stormen heftigere, og af 6 Baade kom kun 1 tilbage, hvori 5 Mand tilligemed Strandtoldcontrolleuren, Hr. Kammerraad Grooss, befandt sig. 21 af disse modige Kystboere ere saaledes, hvis Efterretningen stadfæster sig, blevne deres Familier berøvede. Skibet, der skal være engelsk, og bestemt fra Cuba til Hamborg med raat Sukker, drev siden paa Stranden; Capitainen og to Matroser skulle være druknede. (Ribe Av.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
J en Storm den 29de Novbr. strandede ved Frederiksværn et Fartøi, der skal høre hjemme i Holmestrand, eller Drammen; det kom fra Danmark med Kornvare. Mandskabet er druknet. S. Nat strandede ved Kjerringvig Jagten Nicoline, Skpr. Jacobsen, paa Reisen fra Nyborg til Christiania m. Kornvarer. Besætningen knustes imellem Fjeldene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
J 56 Uger har en Hvalfisk opholdt sig i Farvandet ved Sylt. Som oftest krydser den i Listes Dyb, men nærmer sig dog stundom Kysten ved List paa Sylt, eller Romøe. Man er kommen den saa nær, at man har saaret den med en Kugle; men det var det samme, som at slaae Vand paa en Gaas, den dykkede blot nogle Minuter under og fortsatte derpaa sin Fart med samme Kraft som forhen. J en Fjerdingveis Afstand kan man see, hvorledes den igjennem sine Lufthuller sprøiter Vandet i lange Straaler op i en betydelig Høide. Dødsfald. Silke= og Klædehandler Levin Simonsen, (62 Aar), Styrmand Boiesen (34 Aar), Skibscapt. Steenbergs Enke; Alle i Khvn. Jfr. Charlotte Svitzer, i Marvede Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Copulerede. J Odense den 24de Novbr.: Hr. Fuldmægtig J. With og Jfr. Larsen. - J Rendsborg den 25de: Hr. Capt. A. v. Schmidt (af 16de L. Bat.) og Frøken Anna Schöpzinsky, Ved Tallotteriets 1384 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 67 78. 36. C6. 79.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Bekjendtgjørelser. Af det Beckerske Skuespillerselskab opføres: Søndagen den 3die Decbr.: Paul Clifford, Skuespil 2 Acter af Melesville og Duveyrier, oversat af Borgaard. – Derefter, comiskenymnastiske Præstationer med flere Forandringer af Westerblaae. Til Slutning: Kjærlighed paa Flasker, Vaudeville i 1 Act af Mølesville, oversat af Borgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Den næste Forestilling gives paa Onsdag. Orlamundt, p. t. Bestyrer af Selskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Onsdagen den 7de December bliver afholdt Generalforsamling i Harmonien", hvortil Selskabets Medlemmer ville behage at give Møde. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Bekanntmachung. Das der mittelst Steckbriefes vom 8ten Septbr. d. J. (M 158 seg dieser Zeitung) verfolgte Jnculpat Peter Friedrich Reinert ans Schacht wiederum zur gefanglichen Haft gebracht worden ist, wird hierdurch vorschriftsmæssig bekannt gemacht. Criminalgericht 3 Hohn, den 27sten Novbr. 1843. F.v. Gerstenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Brandassurance=Foreningen for rørlige Eiendeele i Nørre-Jylland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
De Landboere som maatte attraae at optages i Assurance foreningen i det forestaaende Repræsentantmøde den 18de Marts næstk., opfordres herved til, at indsende deres, overeensstemmende med Lovene affattede, Begjæringer til vedkommende Districtsforstandere, hvor saadanne haves, men ellers directe hertil, inden Udgangen af Februar Maaned næstk., hvornæst man med næste Post derefter forventer Begjæringerne behagelig indsendte af de Herrer Forstandere til Directionen, under Secretairens Adresse. J Directionen den 30te Novbr. 1843. C. Jngerslew. N. Nyholm. F. Folsach. H. Brasch, Seer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Auctions=Placat. Efter Begjæring af vedkommende Strandings-Commissionair, bliver Onsdagen den 6te December næstkommende, og om fornødiges følgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Auction paa WeirsForstrand i Oxby Sogn, Hjerting Tolddistrict, over den havarerede Ladning, bestaaende af 300 a 400 Kister raae Cuba Sukker, og Skibsvrag, af det under 24de dennes paa bemeldte Forstrand indstrandede engelske Skonnertskib Castle Tioram" fra Newfoundland, kommende fra Matanzas. Naar Ladningen er forauctioneret, bortsælges i Strandføged Knud Pedersens Gaard i Weirs: nogle Seil, en Deel Tougværk, Kjetting og Jern m.m., ilandbjerget fra bemeldte Skib. Conditionerne erfares ved Auctionen, Thi indbydes, Lysthavende. Øster- og Vester-Herredscontoir i Warde, den 7de Novbr. 1843. T. Qvistgaard. Andet Lærerembede ved Bredsten Skole er ledigt, med Løn 136 2, Bolig for en Ugift og Brændsel. Ansøgninger derom, stilede til Skoledirectionen for Nørvang og Torrild Herreder, modtages af Undertegnede til den 21de Decbr. d. A. Hveisel Præstegaard pr. Veile, den 27de Novbr. 1843. able.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
En Gaard paa Korning Mark, 3/4 Miil fra Hør sens, er formedelst anden Bestemmelse underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, den har gode Jorder og gode nye Bygninger, 3 Tdr. 6 Skpr. Hartkorn, og kan holde 3 a 4 Heste og 10 a 12 Kreaturer, foruden Faar, der kan avles 14 a 16 Læs Høe, og fornøden Tørveskiær haves. Den aarlige Udsæd er 5 Tdr. Rug, 6 Tdr. Byg 12 a 14 Tdr. Havre, foruden Kartofler, Ærter og des lige. De herpaa Reflecterende behage at henvende dem til undertegnede Eier. J. Thomsen. Korning pr. Horsens, den 21de Novbr. 1843. Underhaanden er at faae tilkjøbs: et Huus paa 8 Fag, af Nyt opført i denne Sommer, hvortil et Areal af 6 Tdr. Sædeland, der kan avles 6 til 8 Læs Hr. Torvejord og Gjærdselhugst haves, ligesom en Deel af den indavlede Afgrøde og nedlagte Vintersæd følger i Kjøbet. Stedet kan strax tiltrædes. Lysthavende henvende sig til Eieren Jens Clausen i Jngerslev, Thiset Sogn, Aarhuus Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Formedelst anden Bestemmelse af Eierinden er Gaarden 921 paa det store Torv her i Byen underhaanden at erholde tilkjøbs eller i Leie. Eiendommens fordeelagtige Beliggenhed egner den særdeles for en Handlende eller anden Næringsdrivende. H. Brasch. De nærmere Birkaar opgiver Gjæstgiveri i Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
Paa Grund af min Kones vedblivende og tiltagende Svaghed agter jeg underhaanden at sælge min paa Adelgaden her i Byen under Ms 12 eiende og iboende privGjæstgivergaard, med deriværende Brændeviinsbrænderi, til Tiltrædelse 1ste April eller 1ste Mai næstkommende, bestaaende af 14 Fag Stuebygning til Gaden, 5 Fag Sidebygning, ogsaa indrettet til Gjæsteværelser, 9 Fag Do. til Kjøkken, Bryggers, Spisekammer, Pigekammer og Folkestue, samt 32 Fag Udhuus, hvori Lade, 3 Hestestalde, Koestald, Vognremisse, Rullestue, Tørvehuus og Karle kammere &c. Til Gaarden hører en meget god og særdeles smukt til Søen beliggende Hauge, udskiftede Jorder paa Byens Mark, omtrent 18 Tønder Sædeland, indbefattet en ganske tæt udenfor Byens Nørreport værende indhegnet Tofte, foruden en Engparcel og 2 Tørveskifter; og kan, om ønskes, ogsaa faaes i Kjøbet den mig ved Siden af Gjæstgivergaarden tilhørende Gaard Nr 11, bestaaende af 13 Fag Stuebygning til Gaden, foruden Halvtage til Brændehuus, rummelig Gaardsplads og en fortrinlig Hauge, ligeledes til Søen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1843-12-01
J M. 12 ere 3de og i N. 11 4 Qvistværelser, og paa begge Steder god Kjælder og Loftsrum.