JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Hs. Majestæt behagede allernaadigst at svare: Senatorer! Det Sindeelag, De bevidne mig, er mig behageligt. For eet Aar siden var hele Europa med os ; i dette Øieblik er hele Europa mod os. Det er fordi Europas, Stemning angives enten af Frankrig eller af Engelland. - Uden Nationens Kraft og Virksomhed ville vi derfor, have Alt at frygte. Efterverdenen skal sige, at store og indviklede vare Omstændighederne; men at de dog ikke formaaede at nedbøie Frankrig og mig." Moniteuren af 17de November indeholder tre meget lange Senatsconsultsforslag. Det første har til Gienstand at overlade 300,000 Mand til Krigsministerens Raadighed, det andet Forlængelsen af de Fuldmagter som de Deputerede af 4de Klasse i det lovgivende Corps have, paa Grund af, at Omstændighederne ikke tillade at vente til de Fratrædendes Pladser kunne vorde besatte. Det tredie handle om, at Keiseren for Fremtiden skal udnævne til Forsædet i det lovgivende Corps, istedetfor, som forhen, at vælge blandt fem af Corpset foreslaaede Candidater. Disse tre Forslag ere antagne. Desuden meddeler Moniteuren et Decret, hvis første Artikel overgiver til Krigsministerens Raadighed 300000 Conscriberede, tagne af Classerne fra 1806, 7, 8, 9.10, 11, 12 og 13; 1814 deri indbefattet. Den anden Artikel bestemmer, at 80000 Mand skulle strax indkaldes, for at sættes i Virksomhed; 50000 andre skulle holdes færdige, i Tilfælde af at Fienderne skulde gaae over Rigets Grændser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Ifølge et andet Senatsconsult skulle 38, 425,343, Franker 34 Centimmer overlades til Krigsministerens Disposition Den 22de November. Man forsikkrer, at der af Hs. Majestæt de Franskes Keiser allerede for flere Uger siden ved Grev v. Meerveldt gjorte Forslag til Oprettelsen af en Congres ifølge et Svar fra den østerrigske Udenrigsminister Grev v. Metternich, skal være bleven antaget. Som Sæde for Congressen nævner man Mannheim; som Befuldmægtigede: Grev v. Metternich, paa østerrigsk, Grev von Nesselrode paa russisk, Lord Aberdeen paa engelsk og Hr. v. Hardenberg paa preussisk Side. Som Underhandler paa fransk Side nævner man Hertugen af Vicenza (Caulincourt, som vil begive sig til Mannhaim, saasnart den til Stormarschal udnævnte Grev Bertrand, hvilken Post han siden Marschal Duroes Død beklædte, ankommer. De øvrige krigførende Magters Befuldmægtigede angives ikke. Af disse Mænds bekiendte Tænkemaade haaber man et hastigt og lykkeligt Udfald af en Congres, som endelig vil sætte Grændse for den skrækkelige Blodsudgydelse. Jngen Vaabenstilstand skal sluttes, men man vil kjæmpe under Forhandlingerne, hvilket maaskee vil bidrage, meget til at Præliminairerne snart vorde underskrevne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Man vil vide at de allierede Magter ville lægge Lünevillerfreden til Grund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Amsterdam, den 3die December. Omtrent midt i November bemærkede man i adskillige Dele af Holland, en stor Bevægelse blandt de franske Tropper, uden at man dertil saa nøie kunde angive Aarsagen. De tilKysternes Bevogtning beskikkede Dougniers forlode disse og fik Ordre at samle sig i Utrecht, hvor de bleve inddeelte i Regimenter. Didhen sendtes og de regulaire Tropper af Corpset Etranger og den største Deel af Gensdarmeriet. Da man den 16de i Amsterdam blev deres Afreise vaer, og Prinds Erkeskatmesteren (Lebruun, Hertug af Piacenza), Præfecten (Grev Celle), Generatcommissairen (Moutal, og de øvrige franske Embedsmænd havde begivet sig derfra, ødelagte Jndvaanerne Douaniersvagthusene og adskillige franske Fartøier. Orden og Rolighed blev strax bragt tilbage, saasnart Schuttery (Nationalgaden), under Oberst v. Brienen, bestaaende af de paalideligste Borgere havde udnævnen Commission af 24 Medlemmer, som erklærede, at den vilde paatage sig den foreløbige Bestyrelse af Stadens Anliggender. Ligeledes oprettedes, umiddelbart efter Prefecten Statssarts Bortreise, en provisorisk Regiering i Haag, hvis Forsæde Hr. von Hogendorp paatog sig. Brev Styrum Limburg stillede sig, under Titel af Haage Gouverneur, i Spidsen for den bevæbnede Magt. - Rotterdam, Dordrecht, Delft, Leyden, Harlem, kort de betydeligste Stæder forandrede deres Regieringer, og oprettede nye Medlemmer som meest besat Jndvaanernes Tillid. - Overalt forretter Nationalgarden den Tieneste. Kun paa faa Steder have de Franske taget den med sig. Antallet af de fiendtlige Tropper, som, forat dække deres Tilbagetog, endnu holde sig paa adskillige Punkter, er ubetydeligt og overstiger neppe 3 til Paa Texel commanderes Flaaden af 4000 Mand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Admiral Verhuel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Den 24de November ankom den Keiserl. russiske Major v. Marclay ganske uventet hertil med 300 Kosakker fra General Benkendorf fra Jssels Bredder, efterat han med Forsigtighed havde omgaaet alle de franske Stillinger. Den 30te November, om Natten Kl. 12, bekiendtgjordes Prindsen af Oraniens Ankomst til Haag ved Fakkelskin udenfor Palladset. Den 1ste December, Kl. 8 om Morgenen, landede den Keiserlige russiske General v. Benkendorf med adskillige tusinde Mand her i Havnen, kommende fra Haderyk overZuydersøen. Strax efter sin Ankomst sendte han Tip per til Wunden og Halsen, forat borttage disse Ansterdam nærliggende faste Pladser. Det lykkedes; 20 Kanoner og over 1000 Fanger faldt i Russernes Hænder. - Faa Timer efter blev Wilhelm den Første ved en Proclamation, som oplæstes offentlig, erklæret for Hollands souveraine Fyrste. - Henimod Kl. 8 om Aftenen ankom den bestemte Efterretning fra Haag, at Prindsen af Oranien, saasnart han erfarede de russiske Troppers Ankomst, havde besluttet at komme til Amsterdam den følgende Dag. Dette skeete om Eftermiddagen Kl. 2.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
En halv Miil udenfor Staden tog Hr. van der Hoop, Regierings Præsident, imod Prindsen, og overleverede ham Stadens Nøgler. Af Amsterdams 220000 Indbyggere vare, foruden de mange tilstædeværende Fremmede, viistnok over 150000 Personer ilede Prindsen, imøde. Man vilde spænde Hestene fra; men Prindsen, tillod det ikke. Langsomt bevægede Toget sig fremad. Om Aftenen besøgte Prindsen Theatret, hvor han modtoges med Jubel; derpaa oplæstes en Opfordring til Folket om at gribe til Vaaben.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Cassel, den 22de November. Efter syv Aars Fraværelse kom Curfyrst Wilhelm igaar tilbage her til Om Morgenen tidlig forkyndte allerede Kanonernes Torden hans Ankomst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Frankfurt den 2den December. Jgaar Eftermiddags ankom Hs. Majestæt Keiseren. af Rusland, fra Carlsruhe til Darmstadt, og tog ind i Hs. Kongl. Høihed Arvestorhertugens Pallads. Hs. Majestæt begav sig derpaa til Slottet til Middagstaffel, efter hvilket Allerhøistsamme tiltraadte sin Reise hertil, hvor han i høieste Velbefindende indtraf henimod Kl. 8.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Den 5te December. Under 1ste d. M. udkom her i det tydske og franske Sprog efterstaaende Erklæring til Frankrig fra de allierede Monarcher.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Den franske Regiering har for kort Tid siden besluttet en nye Jndkaldelse af 300,000 Conscriberede. Bevæggrundene til Senatsconsultet ere en Opfordring forde allierede Magter til endnu engang at giøre Verden; bekiendt med de Hensigter, som lede dem i nærværende Krig, de Grundsætninger, hvorfra deres Foretagender gaae ud, deres Ønsker og Beslutninger. Jkke mod Frankrig, men mod hiin høit forkyndte Overmagt, som Reiser Napoleon, til Ulykke for Europa og Frankrig kun altfor længe har udøvet udenfor sit Riges Grændser, føre de forenede Magter Krig. Seiren har ført de forenede Hære til Rhinen. Det første Brug, som Deres Keiserl. og Kongl. Majestæter gjorde af Seiren, var at tilbyde Hs. Majestæt de Franskes Keiser Fred. Den nye og forstærkede Kraft, de have erholdt ved alle Tydsklands Souverainers og Fyrsters Overgang til deres Partie, har ingen Indflydelse havt paa Fredsbetingelserne. Disse ere ligesaa meget grundede paa det franske Riges som paa de øvrige europæiske Staters Uafhængighed. De forenede Magters Hensigter ere retfærdige med Hensyn til deres Gienstand, ædelmodige i deres Anvendelse, beroligende for AucFærefulde for Enhver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
De forenede Monarcher ønske at Frankrig maae være stor, stærk og lykkelig, fordi den franske Magt, stor og stærk, er et af Grundlagene for den europæiske Statsbygning. De ønske at Frankrig maa være lykkelig, at den franske Handel igien maae vorde oplivet, at Kunster, og Videnskaber, disse Fredens Velgierninger paa nye maae blomstre, fordi et stort Folk kun da kan være roligt naar det er lykkeligt. De forenede Magter tilestaae det Franske Rige en saa stor Udvidelse af sine Lande, som Frankrig aldrig har havt under sine Konger, fordi en tapper Ration derfor ikke synker, fordi den nu ogsaa lærte at kiende Ulykker i en haardnakket og blodig Kamp, hvori den har kiæmpet med sædvanlig Tapperhed. Men ogsaa de forenede Magter ville være frie, lykkelige, roelige. De ønske en fredelig Tilstand, som veden viis Kraftfordeeling, ved en lykkelig Ligevægt, for Fremtiden vil beskytte deres Undersaatter for de talløse Lidelser, som i 20 Aar hvilede tungt paa Europa. De forenede Magter ville ikke nedlægge deres Vaaden inden de have opnaaet dette store og velgiørende Øiemeed. Dette ædle Maal for deres Anstrængelser. De ville ikke nedlægge deres Vaaben førend Europas politiske Tilstand paa nye vorder befæstet, førend uforanderlige Grundsætninger seire over forfængelige Anmasselser, førend hellige Tractater have sikkret Europa den sande Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Frankfurt, den 1ste Debr. 1813. Wien, den 1ste December. Vore Tidender indeholde den i Ried den 8de Octbr. sluttede Alliancetractat, mellem Hs. Keiserlige Kongelige appostoliske Majestæt, og Kongen af Bayern i 11 Artikler. Den 10de er især mærkelig, dens Jndhold er følgende: Begge de høie contraherende Partier forbinde sig til ikke at indlade sig i nogen Fredsunderhandling eller noget Forlig med Fienden uden fælleds Samtykke. De love ligeledes giensidig hinanden paa det høitideligste, at ingen af dem vil antage noget Forslag, som det franske Kabinet middelbart eller umiddelbart maatte giøre, uden iforveien at have underrette den anden Part derom. Ogsaa læses i vore offentlige Blade Præliminair=Alliancetractaten mellem Østerrig og Würtemberg, sluttet i Fulda den 2den No. vember og indeholdende 10 Artikler, af samme væsentlige Jndhold som ovenmeldte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Jndenlandske Efterretninger. (A. Statst, Dagen, f. Av. s. Udg.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Udtog af en Skrivelse fra en Officeer ved Armen, dateret Elsdorff ved Rendsborg den 18de December: "Vi naaede Danitschboden, den første Landsbye paa dansk Grund. Her ville man indsæbe os, Landsbyen var kun besat af 6 Compagnier Infanterie og 50 Dragoner, man greb os an med 6 Batailloner, 3 Eskadroner og 5 Kanoner. Skridt for Skridt trak vi os tilbage, halv Nat var det, Taage saa Haand neppe kunne sees. Alt stod paa Spil, der maatte voves. Med 50 Dragoner hug Major C. H. Guldberg ind; Jnfanteriet, kastede det, gjorde 1 Major, 3 Lieutenanter og 24 Jægere til Fange, og nedsablede en Deel. Nu retirerede Fienden, og vi kom i god Orden til Oldeslohe, og derpaa i græsselige Veie og fatigerende Marscher til Bornhøft. Her sloges 1ste Brigade med Fienden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Kiel fik vi at vide, at Fienden alt havde taget Eckernførde, og at han mellem Rendsborg og Kiel var passeret Kanalen; nu maatte en Fægtning med hele Massen bestemme om vi skulde naae Rendsborg eller være Krigsfanger. Vi gik Fienden imøde, mødte ham ved Sehsted, sloges alvorligen med ham, tabte forholdsmæssig kun lidt, seirede, slog ham tilbage og kom lykkelig til Rendsborg. Paa dette Tog har det fyenske Dragon=Regiment gjort 23 Officerer og 400 Mand til Fanger, samt 2 Kanoner. Nu er der Vaabenstilstand, og Almeenhaabet er Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Kiøbenhavn, den 27de Decbr. I de foreløbige Efterretninger fra det Kongelige Armeecorps i Hertugdommene, som findes indførte i Statstidenden af 13de December No. 102, siges, at Hs. Durchl. General Prinds Friedrich til Hessen stødte paa General Dornberg ved Sehstedt og slog ham. Dette maa, ifølge de fra bemeldte Corps ankomne nærmere Efterretninger, berigtiges derhen, at det ikke var GeneralDornberg, men en anden fiendtlig General, som her menes. Følgende Officerer ere deels i de forskiellige Skiermydsler, som have havt Sted i Holsteen, deels i Fægtningen ved Sehstedt den 10de December, dræbte, saaredt eller fangne: Af Artilleriet: Capitain Gønner saaret, Lieutenant Heltzen, saaret og fanget, Lieutenant Malling let saaret. Af jydske Regiment lette Dragoner: Oberst Bønnichsen dræbt, Lieutenanterne Hobe og Ursin dræbte eller fangne, Lieutenant Fogh saaret. Af fyenske Regiment lette Dragoner: Lieutenant Wiggers haardt saaret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Af holsteenske Rytter=Regiment: Oberst Hedemann haardt saaret og fanget Lieutenanterne Rosenern og Schiøtt saarede og fangne, Lieutenant Moltke saaret. Af Dronningens Livregiments 1ste Bataillon: Major Wynecken let saaret, Lieutenant Lempert saaret, Lieutenant Harz haardt saaret. Af 1ste Bataillon Oldenborg; Capitain Høegh og Lieutenant Cropp saarede, Capitain Muck fanget, men udvexlet. Af fyenske Jnfanterie=Regiment: Capitain Møller og Lieutenant Rosenberg saaret. Af 2den Bataillon holsteenske Skarpskyttercorps: Lieutenant, Jensen saaret. Af 3die Bataillon Holsteen; Capitain Kock saaret. Af 1ste jydske Infanterie Regiment; Lieutenant Muna saaret. Desuden bleve ved Bornhoft fangne: Capitain Cornilsen, og Lieutenant Spitzner af 4de Bataillon Oldenborg, Regimentschirurg Holtkamm af holsteenske Rytter=Regiment, og Secretair Banditz af Matroscompagniet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Under 11te d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Maj., efter Ansøgning, i Naade at afskedige forhenværende overordentlige Gesandt ved det russiske Keiserl. Hof, Oberstlieutenant a la suite ved Livregimentet lette Dragoner, Generaladjutant Otto v. Blome, Storkors af Dannebrog og Dannebrogsmand. Sorøe, den 16de Decbr. Her er nylig indtruffen tvende meget contrasterende Dødsfald. Den Ene af de Hensovede var Sørges ældste, ædleste og blideste Mand, pryder med den høie Alders skiønne Sølverkrone, og den Anden var dens yndigste og blideste Pige. Første var Hs. Excell. Geheimeconferentsraad Stemann, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, som døde den 11te Novbr. d. A. i en Alder af 83 Aar. Fra sin ridlige Ungdom og til sit Livs sildige Aften har denne Hædermand virket i offentlige Statsembeder, og først for 5 Aar siden udtraadte han af offentlig Activitet. Hvad han har gavner i de forskiellige høie Poster, han har beklædt, er noksom bekiendt, og af Regleringen paaskiønnet. Flere af de Mænd, som nu beklæde Statens høieste Embeder, have selv tilstaaet, at de skyldte den Afdøde meget af den Duelighed de besidde. Den Hensovede blev baaret og ledsaget til sit Hvilested af den største Deel af Byens Jndvaanere og endeel af Slagelse Kiøbstæds Embedsmænd, som uindbudne havde indfundet sig til denne Sørgehøitid - - Den anden Afdøde var Hr. Postmester Kleins yngste Datter, Lise, som døde den 4de December i en Alder af 23 Aar. Denne gode, skiønne Pige udmærkede sig især ved Yndighed og Blidhed. Hun var elsket og yndet af Enhver, som kiendte hende. Hun blev baaren til Jorden af Byens unge Mandspersoner, og de unge Piger modtoge Liigskaren i Kirken, bekrandsede Kisten efterat Talen var holdet, og fulgte foran Liget til Graven. Ved begge disse Jordefærd blev holdet Talle af H. H. Hr. Doctor Sommer, af hvilke isærdeleshed den ved Førstnævntes Liig holdte Talle var fortrintig skiøn, og begge Bange leve for og efter Mindetalen afsiungen Sange af den bekiendt yndede Digter Dr. Frankenau i Slagelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Kiøbenhavns Børs den 27de Decbr. I Dag var her atter en Deel Varer til Auction; men, som en Følge af den af Handelen endnu bestandig herskende Stilhed, blev kun meget lidet solgt. Brødknive solgtes til 13 Rbdlr. Dusinet, og Russisk Talg til 2 Rbdlr. 2 Mk. - Specier stode i 49 Rbmk. Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Prædikanterne. I Domkirken Søndagen efter Nytaar Hr. Capellan Hansen. J Cathrinækirke Hr. Pastor Satterup. Ændsenkr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Søndagen den 9de Januar er Comoedie i Ribe, forenede Kludselskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Directionen for det Dramatiske den 29de Decbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Onsdagen den 4de Jan. 1814 om Formiddagen Kl. 11, lader Undertegnede afholde offentlig Auction paa Kaarsbordregaard over efterfølgende Vare nemlig: Et Parthie bestaaende af nogle Hundrede 4skaarne Fyr bræder af forskiellige Demensioner. Et lidet Partie huggen Last og Planker. Nogle Tønder Finsk Tierre. Sex Tønder norsk Kommen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Circa 100 Tønder fiint hvidt Salt som sælges til Modtagelse paa Sønderhoe, hvis Vind og Veirlig skulle forbyde til Auctionens Afholdelse, at faae det herop. Nogle Tusinde Svenske 5tom Søm. Ribe, den 31te Decbr. 1813. J. En voldsen. A. C. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Natten imellem den 28de og 29de denne Maaned har en rumdristig Tyv ved at snige sig igjennem Haugen over Vindebroen og krøbet op i et Espalie Kirsebærtræe ud brækket en Rude og oplukket Vinduet ind til mit Skriverkammer og bortstiaalet følgende Ting, a) 6 Par Beenklæder af følgende Couleurer. 1) et Par vide Over=Buxer af bruunt isprængt Klæde ganske nye. (2 et Par Pandelongs af mørkegraadt isprængt Klæde ligeledes nye. 3) et Par Dito af Dito Klæde noget brugte. et Par Dito mørkeblaae meget fine. 5) et Par Dito af sort Kassimir. 6) et Par Dito af isprængt Nankin. b) en meget mørkebrun Schenillie med flodset Krave og Dito Kant ved Sammenknapningen paa Stauget. c) en fiin drapcouleuret Frakke foret med fiint graat Kramlærred, a) en mørk isprengt Klædesfrakke forret med Lærred, i Livet og foruden med sort stribet Ems. e) en fiin mørkeblaae Livkiole med gule Knapper og fodret med bruunt Taft samt f. et Lagen merket W. G. En Lærredspose med omtrent 13 Rdlr. i Sølv og 5 Specier samt 1 3/2 Specie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Alle og Enhver anmodes om nogle af ovenmeldte Sager skulle enten blive falholdte til Salg eller og om mistænkelige Personer skulle gaae dermed da at anholde Dem og derom give mig Underretning. Da om det forlanges er jeg villig til at give en Douceur og fortie Angiverens Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Jeg har Formodning for mig at dette grove Tyverie er begaaet af en omstreifende Muursvend som nævner sig Jens Jensen, som i denne Tid har opholdt sig Maldt Sogn hos Gaardmand Niels Jensen hvorfra. han Dagen efter at Tyveriet var skeet er løben bort og har siden ikke været at finde, skulle nogen antræffe ovennævnte Person (der ved sin Bortgang var iklædt en blaae Trøie eller Kiole gule korte Skind Buxe, Støvler og Hat paa, lille af Væxt og graae af Haar samt meget skallet i Hovedet, taler dansk og temmelig vel Tydsk) bedes ham anholdt og bragt til nærmeste Øvrighed og mig derom give Underretning. Sønderskov, den 30te Decbr. 1813. Grandjegn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Løverdagen den 8de Januarii førstkommende Formiddag Kl. 9 bliver Byens almindelige Jorder i Østre og Vestre Jernkiærmarker ved offentlig Auction bortleiede til Loddeviis, hver Lod til 2 Tdr. Land geometrisk Maal, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet bliver oplæste, og som forinden er til Eftersyn paa undertegnedes Contoir. Blandt Conditionerne er denne: at Leyen vedvarer paa Leyernes Levetid eller Opholdstid heri Byen, De Lysthavende ville behagelig indfinde dem til bemeldte Tid og Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Ribe, den 31te Decbr. 183. man Endskiønt min afdøde Far M. C. F. M. broder Hans Matzen. saavidt vide, ei efterlader sig nogen Gield, saa kan jeg dog ei forbigaae at anmode Dem som skulde have nogen retmæssig Fordring, at indfinde sig inden 14ten Dage fra Dato for at modtage Deres Tilgodehavende. Ved samme Leilighed indkaldes Jnteressenterne i Lod Seddelen No. 22318, hvilke efter modtagen Oplysning skal være, Patrolbetiente Rask, Berrentzen og Willads Fradsen i Jested Mølle, at fremkomme med deres Beviis og da modtage Deres Part i den derpaa forfaldne Gevinst, Ribe, den 28de December 1813. M. C. F. Matzen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-12-31
Nytaarøvers faaes tilkjøbs her paa Adresse=Contoiret; men udleveres ikke tillaans Naar man leverer Taft eller Atlast, kan særskildte Vers faaes trykkede mod billig Betaling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
Udenlandske Efterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
(Af Statstidenden.) Paris, den 21de November. Hs. Majestæt Keiseren og Kongen præsiderede den 19de d. i Statsraadet i St. Cloud. Allerhøistsamme decreterede Oprettelsen, af to Armeer, hver paa 100,000 Mand; den ene skal samles i Turin, den anden i Bordeaux.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
Samme Dags Aften Kl. 10 forestilledes følgende til Eed af Hs. Durchl. Rigets Fyrst Erkekantsler: Grev Mole, som er udnævnt til Justitsens Stor dommer; Hertugen af Basano (Maret) i Egenskab som Minister=Statssecretair, Hertugen af Vicenza (Caulincourt), som Minister for de udenlandske Anliggender; Grev Daru, som Minister for Krigsvæsenet; Baron Castor, som Generaldirecteur for Broer og Chausseer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
Hs. Majestæt har udnævnt Hertugen af Massa og Hr. Grev v. Cessac til Statsministre, og bevidnet dem sin Tilfredshed med deres Tieneste og Forlangende at understøtte Allerhøistsamme med deres Meninger og Raad. Disse to Ministres svage Helbred var den eneste Grund til at de havde trukket sig tilbage. Hs Majestæt har udnævnt General Vertrand til Stormarschal af Palladset og Marschal Hertugen af Alhusera (Suchet), i den afdøde Hertug af Jstriens Sted, til Generaloberst for Garden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
Mayland, den 24de Rovember. Den 20de dennes ankom Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Vicedronningen fra Verona til Maylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
Maylandske offentlige Blade meddele en Skrivelse fra Keiseren og Kongen, til Hertugen af Lodi, hvor det hedder. Jeg beskieftiger mig med Jtalien; jeg trækker en Armee paa 100,000 Mand sammen ved Turin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
Mine Undersaatter i Jtalien tør være forvissede om at jeg ikke vil forlade dem. Om end bydende Tildragelser, have gjort vor nærværende Stilling besværlig, saa ere dog alle Foranstaltninger gjorte forat forebygge Følgerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
Utrecht, den 2den December. I dette Øieblik erholde vi følgende officielle Efterretninger fra Marqvis Wellingtons Hovedqvarteer. St. Jegn Pjed de Port, den 13de November. Efterat Pampelona havde overgivet sig den 31te October, og jeg altsaa kunde trække Generallieutenant SirRowland Hills Armeecorps bort derfra, besluttede jeg strax at angribe Fienderne. De stode mellem St. Jean de Lug og St. Pjed de Port paa de allerede af Naturen befæstede Høie mellem Floderne la Nivelle, la Petite og la Rhune. - Angrebet skeete den 10de d. M. og Hensigten lykkedes fuldkommen, nemlig at tilbagekaste Fiendernes Contrum og deres venstre Fløi, for at komme deres høire Fløi, der stod i en ved Kunst og Natur befæstet Stilling, i Ryggen. Fienderne trængtes, efter kraftig Modstand, ud af alle deres Positioner. 1400 Fanger og 61 Kanoner ere Frugten af denne Seier. Hvarmange Døde og Saarede Fienderne have kan jeg ikke saa nøie bestemme. Vi have 136 Officerer og 2, 458 Soldater døde og saarede. Underskrevet: Wellington.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1814-01-04
Durlach, den 1ste December. Troppemarscherne paa den høire Side af Rhinen, opad gjennem Heidelberg, Mannheim og Ladenburg, vedvarede uafbrudt til 23de November. 80,000 Mand bayerske, østerrigske, russiske og murburgske Tropper vare til bemeldte Dagsmarscherede igjennem Heidelberg, de fleste henmod Bruchsal, dog ogsaa adskillige østerrigske Cavallerie= og russiske Kofakregimenter over Singheim til Egnen af Pforheim, hvorhen fire ungarske Jnfanterieregimenter ligeledes afgik den 23de November. 50 Munitionsvogne toge Veien til Bruchsal. Ved Heidelberg slaaes en Brø for de sværeste Transporter.