Københavns Adresseavis, 1788-01-25
De Fabriker fortiene vel egentlig kun Statens Understøttelse, der ere opstaaede uden Tilstød af Regieringen, der ved Velstand hos Undersaatterne, og ved et omhyggeligt Politie kan levere saadanne Vare, som kan holde Concurrenz med andre europæiske Nationers. Til disse høre vel kun de Fabriker der forarbeide en raae Materie, som findes hos os selv, eller vi kan have fra en anden Verdens Deel for samme Kiøb som andre Nationer. Anvende vi disse Sætninger paa os og nærværende Fald, saa fortiene vel kun de Fabriker Understøttelse hos os, som forarbeide Uld, Hør og Bomuld, vort Land og vor Handel forskaffe os disse Ting in Natura; - men Silke, et Product som vi har fra andre europæiske Lande der selv have store Silkefabriker, og det i en høi Grad af Fuldkommenhed, vil vel aldrig kunde forarbeides hos os med Nytte og Fordeel for Staten - og skulle altsaa kun bruges meget sparsomt i vares Klædedragt. Sætter man den Fald, som en Patriot tør tænke sig, at en National Dragt skulde blive indført for begge Kiøn, og denne saafremt man ikke vilde udsættes for den Bebreidelse af en petit Eprit, der elsker Spilleverk, og Smaaeting) maae være simpel og uforanderlig, saa synes følgende Fordele at være de vigtigste, 1) Man maatte indføre en beqvemmere, med Clima mere passende og sundere Klædedragt, og tillige indrettet med mere Smag og for bedre Kiøb end den nu værende. 2) Man vilde, ved at bestemme en egen NationalDragt, som strækkede sig ikke allerne til Snitter, men fornemmelig til Tøyet, hvoraf den skulde bestaae, formeere Afsætningen fra Landets nyttige Fabriker, og derved erholde et kraftigt Middel til at lede National Jndustrie hen til Statens Jnteresse. 3) I den samme Grad, som Afsætningen af indenlandske Producter og Fabriker ved en saadan Jndretning vilde tiltage, i samme Grad vilde Salget af udenlandske Fabrikvare, og altsaa Overvægten i vores Jndførsel formindskes. 4) Skulde af Lyst til at efterligne vore Naboe Nationers Sæder, hos hvilke Luxus= og Mode=Fabriken, ere indenlandske - Puds og Pragt i Klædedragt er alt saa nyttig, om ikke nødvendig, have udbredt sig en vi Pragt og Modegeist imellem de høyere Stænder, og derved indført en for Staten fordærvelig Luxus; saa kunde vel en uforanderlig, og i alle Dele for begge Kiøn møye bestemt National Dragt være et af de sikkreste og hurtigste Midler at føre Nationen tilbage til dens gamle Simplicitæt, og derved at virke paa deres Character, paa deres udvortes Velstand, og følgelig paa hele Statens Lyksalighed Luxus i og for sig selv er ikke skadelig, kun den Maade hvorpaa den yttrer sig, gjør den skadelig efter enhver enkelt Stats Beskaffenhed. Jntet borgerligt Sælskab kan tænkes uden den. Saasnart der hersker kun den mindste Ulighed imellem Mennesker, saa lader den sig strax see. Den er en Følge af vores Grunddrift, til Fuldkommenhed, og selv hos den fattigste Nation er den ei ubekiendt, men den Gestalt den viser sig under, er utallig; den, som den hidindtil har antaget hos os, er upaatvivlelig Staten til Skade. Dette beviser vores Handelsbalance, vores Vexelcours: Dette beviser saa mange andre Tilfælde i det daglige Liv, hvilke det vilde være baade for ubehageligt og for vidtløftigt her at anføre. 5) Skulde det være nyttigt, at de forskiellige Stænder i en Stat vare ved Klædedragt meere afskildte, end de endnu ere det hos os Et Spørgsmaal, som der var meget at anføre for og imod; som kun en skarpsindig, dybseende Mand er i Stand til rigtig at bedømme; saa kunde en National Dragt, som tillod mange smaae Forandringer og Modificationer, være et af de beste Midler til at betegne Forskiel imellem Stænderne. Men hvorledes skulde man indføre denne Dragt? Klædedragt, Levemaade og alt hvad der hører til Luxus, skulde vel af Aarsager som falde let i Øinene, aldrig være Gienstand for nogen Lov. Erfarenhed er heri den beste Læremmester, Klædedragt, Levemaade og Luxus adlyder kun Sæde=Regimentet. Forslag over denne Gienstand ere saa sieldne, saa vanskelige; - men et philosophisk Hoved kan her have den beste Leilighed til at vise sig. Alt hvad her er sagt, indeholder kun flygtige Tanker, som anbefales til en vidtløftigere og grundigere Prøvelse i en egen Afhandling. Hvorfor der udsættes en tredobbelt Priis. 400 Rdlr. for den beste, 1500 Rdlr. for den næstbeste, og 50 Rdlr. for den derpaa følgende. Da denne Gienstand fornemmelig maae udarbeydes i Hensigt til vort Fædreneland, saasom den har den vigtigste Indflydelse paa Jndustrie, Fabrikkernes og Handelens Fremgang, saa maae Forfatteren til den indsendte Afhandling besidde nøye Kundskab i disse Fag, for at kunde indlade sig i dette Detail Forslag og Tegninger til en National Dragt maae følge med Afhandlingerne, der saa meget meere vil erholde den beste Priis, jo mere den er skrevet med philosophisk Geist, Smag og Menneske=Kundskab. Den kan skrives paa Dansk, Tydsk eller Fransk - ikke længere end til Udgangen af Decemher i dette Aar blive Afhandlinger antagne. Derefter finder ingen Concurrenz mere Sted. Forfatteren vil behage at sende sit Skrift med et Motto og forseglet Navn til Hr. Kammerherre Suhm. De tre kronede Afhandlinger skal trykkes og offentlig bekiendtgiøres. Forfatterne af de Skrifter, hvilke ikke have vundet Prisen, kan lade dem afhente igien ved St. Hansdag, næste Aar, da de skal blive leverede tilbage tilligemed Navnene naabnede. Gratistskolernes Regnskab fra ult. Junii til ult. Dec. 1787.