Berlingske Tidende, 1788-07-11
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See No. 55. Selskabet forlanger ikkun Dyrkning af de Planter, som hos os villigen voxer og ere passende for en Bondehave, saasom hvidkaal, Grønkaal, Gulerødder, Hvideroer, Kaalrabi over eller under Jorden, Kartofler m.v. Ved at udbrede Havedyrkningen forstaaer Selskabet, at den Premie Æskende uden offentlig Understøttelse enten har oplært unge Personer i Gærtneriet, eller viist Bønderne, enten hos sig selv eller hos Bonden, eller hos tredie Mand, Haandgrebene ved Havens ordentlige Indretning, Besaaning, Plantning og Vexternes øvrige fornødne Oppasning; og at han med gode Attester beviser, at Bønderne selv paa egen Haand derefter haver nogenlunde rygtet deres Have med Nytte og Fordeel i det paafølgende Aar. Premierne kan derfor ikke æskes førend i December 1790. Selskabet anseer den Gært ner for at have paa kraftigste og virksomste Maade udbredet Havedyrkningen, som herudi har oplært de fleste Bønder, Bønderkoner eller deres Folk og Børn, hvorved dog tillige vil tages i Betragtning Havevexternes Mængde og Godhed, Egnens Beskaffenhed og Almuens større eller mindre Lyst til Havevæsenet, hvilket alt i Attesterne maatte oplyses. b) Dersom nogen anden Mand paa Landet, Præst, Degn, Skoleholder, Møller eller andre, udbreder Havedyrkningen iblant Bønderne i deres Egn, da forbeholder Selskabet sig efter Omstændighederne at belønne dem. e) Paa det at de Bønder, som vilde lægge sig efter den for dem saa nyttige Havedyrkning, ikke skulde mangle Opmuntringer, saa udsætter Selskabet end videre for de Bønder, som paa forbeskrevne Maade lader sig oplære i Havedyrkningen, følgende Premier: For den Bønde eller Bondekone, som herud har bragt det til den største Fuldkommenhed, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For den derefter den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Denne Premie kan ei allene æskes at Gaardmænd, men endog af Huusmænd. Ved paalidelige Attester maae det bevises, at den Æskende ejforhen har lagt sig efter Havedyrkningen, men at han derudi er oplært efter Bekjendtgjørelsen af dette, at han selv i Sommeren 1790 har uden betydelig Hielp af sin Læremester bestyret sin Have, hvad og hvormeget han derudi haver avlet, om han haver solgt eller forbrugt det i sin egen Huusholdning. Premierne askes i December 1790. d) Da Proprietærerne ved deres Opmuntring og Tilskyndelse meget kan bidrage til denne nyttige Sags Fremme, saa vil Selskabet og offentligen nævne og efter Omstændighederne med Fornøielse belønne de Land godseiere, som befordre Havedyrkningen iblant deres Bønder. e) Selskabet vil ligeledes belønne Degne og Skoleholdere, som selv ved Havers Anlæg vil foregaae andre med et got Exempel. Alle ovenstaaende Premier udsættes i Dannemark særskilt for Jylland og særskilt for Øerne, og i Norge, ligeledes særskilt baade norden og søndenfields. 41. Da Havedyrkningen, især i Norge, ikke have gjort nogen Fremgang, saa vil Selskabet ydermere dertil umiddelbar opmuntre Bønder og Huusmænd der i Riget ved følgende Premier: For den priseligste og største Flid udi en norsk Bondehaves Anlæg, begyndt 1788, udsættes 20 Rdlr. For den næste Flid 10 Rdlr. For den dernæst 5 Rdlr. Hvilke Premier udsættes særskilt for de 4 Stifter i Norge. Premierne æskes inden Aarets Udgang 1789, og maatte med Attester bevises Havens Størrelse, Grundens Beskaffenhed, de derudi avlede Urter, Roer og Rødder, samt deres Anvendelse enten i Bondens egen Huusholdning eller ved Salg. Selskabet forbeholder sig ei allene nærmere at opmuntre og belønne Havevæsenet i Norge, men vil endog belønne andre uden for Bondestanden, saasom Landsbye= og Bøigbeklokkere, Gjestgivere, og andre, som maatte anlægge Haver efter Bekjendtgjørelsen, af dette. See og næstforrige No. e). 42. For at opmuntre Bondestanden i Danmark til Frugttræers Opelskning udsættes følgende Premier: For den største Mængde enten af Svedske= eller Katrineblomme-Træer, eller og af gode Æble Pære= og Kirsebær=Træer, optrukne efter Bekjendtgjørelsen, af dette, ikke mindre end 50 Stykker, 30 Rdlr. For den næst største Mængde, ikke mindre end 30 Træer, 15 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 20 Træer, 10 Rdlr. For næste, ikke mindre end 10 Træer, 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt: 1) For Sielland, Møen og Bornholm. 2) For Nørre-Jylland. 3) For Fyen, Lolland, Falster og de øvrige Øer. De kan allene vindes af Gaard og Huusmænd, saa og af Skoleholdere paa Landet og Skovfogder; men Huusmænd kan imod de andre æske for halve Mængder. De æskes ikke førend i December 1795. Synet, hvorpaa Attesterne grunder sig, maae tages i Sommeren eller Høsten 1795, naar Frugten er paa Træerne, og Attesterne maae tydeligen bevidne, at Træerne ere i god Vex- og frugthørende, samt naar de ere satte, og af hvad Sorter de ere. Af de tørrede Blommer maatte indsendes en liden Prøve, da deres Godhed ogsaa vil komme i Betragtning. Naar de øvrige Omstændigheder ere lige, da vil de Æskende. som selv haver opelsket Træerne enten af Kjernen eller af vilde Stammer, og siden podet eller proppet dem, nyde Fortrin for dem, som haver anskaffet sig dem andensteds fra, ligesom og Selskabet under Bedømmelsen vil paasee, om slige Frugter tilforn have været almindelige der i Egnen eller ikke, hvilket alt i Attesterne maae oplyses. Selskabet agter oftere at udsætte disse og med Tiden flere Premier, endog for vilde Træers Opelskning. 43. Da Selskabet har havt den Fornøielse at belønne adskillige Træeskolers Anlæg, saa tør det saameget mere haabe, at flere ville efterfølge slige Exempler, og vedbliver derfor at udsætte følgende Premier for Landet og Kjøbstæderne i begge Rigerne: For den største, efter Bekiendtgiørelsen af dette anlagte Træeskole, bestaaende af ikke mindre end 300 nyttige Frugttræer af gode Sorter, den anden Guldmedaille eller 50 Rdlr. For den næst største, paa ikke mindre end 200 Træer, 20 Rdlr. For den næst derefter, paa ikke mindre end 100 Træer, 10 Rdlr. Disse Premier, som Selskabet agter oftere at udsætte, kan æskes inden Decembers Maaneds Udgang 1792, men de kan ikke vindes, med mindre Attesterne tydeligen forklare, naar Anlægget er skeet, samt beviser, at de, hvorfor Premie askes, alle ved Synet, som maae tages i Sommeren 1792, ere i god Grøde, samt store nok til at udplantes af Skolen. Den maae ogsaa oplyses, om Træerne ere podede eller ikke, de Selskabet vil give de podede Fortrin, naar det bevises, at de ere af gode Sorter, men for de upodede kan ikke vindes Premie, uden at de ere optrukne af Kjerner eller Frøe. J øvrigt udsættes Premierne efter Stæderne saaledes: a) For det første udsættes bemeldte Premier for alle danske Kjøbstæder, Kjøbenhavn og dens Forstæder undtagne. b) Dernæst udsættes de paa lige Vilkaar for Kjøbenhavn og dens Territorium, samt for Frederichsberg, imod at vindes for dobbelte Mængder. e) Udsættes de ligesaa for Landet stiftsviis efter de 6 geistlige Stifter, saa at Kjøbstæd samæsker mod Kjøbstæd, og Landmand mod Landmand, dog med den Forskjel at Huusmænd kan samæske for halve Mængder. d) Tre Premier af lige Værdie udsættes paa samme Vilkaar for alle norske Kjøbstæder og for dem, som boe i Nærheden af dem, for følgende Mængder, nemlig 200, 150 og 100 Træer. e) De Landmænd i Norge, som boe over 6 Mile fra Kjøbstæderne og Søen, kan ei allene æske den ovenmeldte største Premie; men for dem udsættes følgende særskilte Premier for mindre Mængder og i øvrigt paa lige Vilkaar, nemlig: 30 Rdlr. for ikke mindre end 100 Træer. 15 Rdlr. for ikke mindre end 70, og 10 Rdlr. for ikke mindre end 40, og kan disse vindes stiftsviis. Dersom fieres Æskninger skulde være lige, da vil den nyde Fortrin, som ved Anlægget har havt de største Vanskeligheder at overvinde, hvorfor saadant Attesterne maatte forklares, ligesom og hvilke Egne ved ethvert saadant Anlæg kunde ventes forsynede. 44. Forden beste Peberrod, i alle Maader liig den Tydske, som indføres, her i Danmark avlet, giver Selskabet disse Premier: For ikke mindre end 1000 Pund, Selskabets første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For ikke mindre end 800 Pund, Selskabets anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. For ikke mindre end 600 Pund, Selskabets tredie Sølvmedaille eller Rdlr. Det maae gotgjøres, at Peberoden her i Landet er avlet, og ved Afsætning befunden efter Hensigten, og indsendes en liden Prøve, et Pund eller to deraf. Ogsaa maae man offentlig i Aviserne have budt den tilsals under Egenskal at være saa god som den Tydske, hvilket i indsendte Attester om Prøvens Rigtighed tillige meldes. Ved Aarets Udgang 1791 modtages Æskningerne, og maae Anlægget være gjort efter Bekjendtgjørelsen af denne Liste, i det mindste i Aaret 1788. 45. Har man for kort siden tillagt saa mange Heste i Jsland, at de havde saa got som ingen Priis, saa har de sidste Natur=Tildragelser nu formindsket dem saaledes, at Mangelen derpaa er bleven meget stor. Selskabet ønsker derfor at opmuntre til Avlen ved følgende Premier: For Tillæg af gode Heste i Jsland, at regne fra Begyndelsen af Aaret 1789. ikke mindre end 10 Stykker, 20 Rdlr. For ikke mindre end 8 Stykker 16 Rdlr. For ikke mindre end 6 Stykker 12 Rd. For ikke mindre end 4 Stykker 8 Rdlr. For ikke mindre end 3 Stykker 6 Rdlr. For ikke mindre end 2 Stykker 4 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert Amtmandskab især men kan ikke æskes, før de Heste, hvorfor Premie forlanges, ere i deres 5te Aar, det 4de opfyldt, og som derhos ere sunde og gode, hvorom troeværdige Attester maae medfølge Æsk ningen. Æskningerne indsendes i Aaret 1793. Skulde nogen paa en eller anden merkelig Maade i bemeldte Tid hav hjulpet de Manglende til Befordring af Hensigten, vil Selskabet overordentlig belønne dem. 46. Da Pløining og Kjørsel med Stude er paa faa Steder i Danmark i Brug, saa udsættes for den Bonde, som beviser at have i Aaret 178 faaet Stude tilvendt til at pløie og kjøre med for sig selv, ikke mindre end tvende Par, 20 Rdlr. For ikke mindre end eet Par, 10 Rdlr. Det maae vedbørligen bevises ved Æskningen, til hvilken Tid man har begyndt dette Foretagende, da Premie kun gives for de Stude, som ere tilvante efter denne Listes Bekjendtgjørelse. Ligeledes maae og anmeldes hvad Arbeide der paa denne Maade omtrent er forrettet. Premierne udsættes for de 6 geistlige Stifter i Danmark, og kan æskes til Udgangen af Aaret 1789. 47. Da det er erfaret at de Jydske Staldstude, som de Slesvig=Holsteenske Mærsk bønder først paa Aaret indkjøber i Jylland og derefter sætte paa deres Græsgange, paa en langt kraftigere Maade til Slutning fedes i Mærsken, end i lige lang Tid paa de Jydske Staldgaarde, og Hamborg, som disse især tilføres, endog derved, andre Aarsager ejat berøre, kan have det fedeste Oxekjød langt bedre og til ringere Priser end Kjøbenhavn, eja tale om det meget Korn, som ved denne Fedning svares, og at forbigaae de mange røgede Oxebryster af danske Øxen, hvorfor Penge udgaaer fra Danmark til Hamborg, hvilke maaske dog og en Gang kunde blive fornødne; saa udsætter Selskabet, og saa meget mere, som mange Staldgaarde i Jylland nu forvandles til Hollænderier, for selv at erfare Forskjellen i Priserne og Godheden i Fedningen paa indførte Øxen fra Mærsken i Ligning mod de fra Jylland til Kjøbenhavn overførte, følgende Premier: (Fortsættelsen følger.) Kollens Mølle, beliggende i Adtzlev Sogn, Hicimsler Herred, Schanderborg Amt, en Miil fra Schanderborg og en og tre sterdendeel Miil fra Aarhuus, staaer for Ager og Engs Hartkorn 4 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb., Mølleskyld 3 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr. Albragter dens Eiere og Beboere underhaanden at bortsælge, og i anden Fald ved en eneste Auction den 18de Julii tostkommende udi Sr. Hans Baastrups Huus i Schanderborg. Til Lysthaver nes Efterretning meldes: at Møllen har 2de Qværne, god Maal ning og aldrig Mangel paa fornøden Vand; at Korn kan faaes aarlig 7 a 3 Tdr. Rug, 7 a 8 Tdr. Byg, 3 a 4 Tdr. Bogholde, og 14 og 15 Tdr. Havre, kan avles aarlig 14 til 15 Læs Høe, forres og græsses 6 Bæster, 12 til 13 Frehøveder og over 30 Faar, paa Møllens Eiendomme er god Opgrøde af Skov, derer beliggende i en noksom bekiendt smuk Egn, og Bygningen indrettet for en honet Familie, iblant Conditionerne er denne Møllen kan tiltrædes først i August Maaned, om denne med flere fordeelagtige Poster giver S. T. Hr. Borgemester Rode i Aarhuus, Procurator Holst paa Schanderborg Ladegaard, saavelsom undertegnede dens Eiere og Beboere Liebhavere udforlig Underretning; skulde den underhaanden vorde solgt, skal det Betids blive bekiendtgjort, ment anden Fald behager Liebhaberne fornævnte Dag og Sted, Kl. 10 Formiddag, at indfinde sig. Kollene Mølle, den 19de Junii 1788. Niels Møller.