Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-05-08
J Minerva for Marts, har Hr. Pastor Lütken meddeelt en interessant Efterretning omden projecterede Kanal ved Odense. Han giver først nogle Oplysninger om Odense Handel, og den besværlige Baade den hidtil førdes paa, samt dernest de Vanskeligheder der tvinge Handelen, hvortil han regner 1) Omkostninger: a) ved at nedkiøre og opbringe Varene en halv Miil, der i det mindste er for hvert Læs 24 s., altsaa for et Fartøi paa 30 Commerce=Læster, eller i det mindste 1000 Td., 25 Rd. - hvert Læs beregnet som her sædvanligt til 10 Td. b) ved at pramme dem en halv Miil; da hver Tønde koster om Sommeren 1 s. og om Vinteren halvanden s., udgiør atter Baadeleien for 30 Commercelæster, om Sommeren 10 Rd. 2 Mk. 8 s., om Vinteren 15 Rd. 3 Mk. 12 s. 2) Risico, a) i Regn, stærk Storm, kunde Varerne let forderves. b) ved Skiødesløshed, eller Utroskab bortkomme eller forringes. Faaer Kiøbmanden Sukker=, Kaffe, eller Viinfade, der ere halv tømte, er det, da det have gaaet gjennem saa mange Hænder, for ham umueligt at opdage og tiltale Gierningemanden. 3) Tiidspilde: a) uroeligt Veir standser her baade Læsning og Ladning, der udfordrer flere Dage; Jsen, især Ladningen om Foraaret, b) ofte maa Vogne og Baade forsinkes efter hverandre ved Skibbroen, da Transporten udfordrer begge Deele. 4) Havnens Frastand og Usikkerhed; a) den saa kaldte Vinterhavn er over en heel Miil fra Skibhusene, og en Miil fra Stige, saa intet Opsyn ofte i flere Uger kan haves med Fartøierne, der af Mangel paa Udluftning og Udpompning desto hastigere raadne og fordærves; b) den er høist usikker: da Skibene, udsatte fra alle Kanter for Storm, Strøm og Jis gang, saa godt som midt i Foraaret maa bindes ved Pæle, der undertiden oprykkes af Jsen; da nye paa den Tid ei kunne nedrammes, maa Skibene lægges for Anker, hvorved Tougene lide; næsten hvert Aar skeer det ogsaa, at et eller flere Skibe løsrives fra Pælene, og, da de sædvanlig kantre og sætte paa Grund, tage betydelig Skade. 5) Søeorme. Disse findes i Vinterhavnen, i Mængde, saa de ei allene giennemgnave Pælene, men ogsaa angribe Skibene, der paa Fiorden aldrig kunne komme i ferskt Vand. Endvidere. Disse Vanskeligheder og Hindringer, de lagde for Handelen, har derfor længe næret det Ønske hos alle dem, som vilde Odenses Opkomst, at Fiorden kunde heel igiennem giøres seilbar, eller Selden Aar, der falder ud ikke langt fra Skibhusene, saaledes fordybes, at smaa Baade paa den kunde gaae til Odense; men det syntes hidtil undførligt, og Tanken derom regnedes blant de øvrige Patriotens pia desiderig. Nu, da Mænd som Stiftamtmand Buchwald, OberstPeimann, og Kapitain Wegener staae i Spidsen, for Anlægget, og borge ved deres Kundskab, Duelighed og Erfaring, for Udførelsens Muelighed, bortfalder vel al Tvivl derom, og hver, som elsker sit Fødeland, seer med Længsel Jverksættelsen imode. Sidst i afvigte Aar befalede Kongen de tre ovennævnte Mænd at træde sammen med vores værdige Rosenørn og den lærde Liungberg, for at undersøge, paa hvad Maade det kunde overksættes, at Skibe, som stak 7 til 8 Fod, kunde bringes lige til Odense Bye. Efter paa det nøieste at have undersøgt Fiorden og den hele tilgrændsende Egn, har denne Commission fundet, at det lettest lod sig giøres a) ved at opmuddre Fiorden, fra Sommerhave nen af indtil Seedenaae, og, efterat have fulgt denne et lidet Stykke, b) grave en Kanal, langs i Landbredden ud med Marienlunds Lykker, fordi den saa kaldte Fandens Krog, lige indtil tvers over Bogense Landevei, hvor den strax bøier om imod Byen, og kommer dens NørrePort paa 700 Skridt nær.