JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1799-02-08
Fredagen den 15 Febr., om Formiddagen Kl. 10, bliver i Gaarden No. 43 paa Hjørnet af Østergade og Christenbernikovstrædet ved Auction bortsolgt endeel moderne sølvplaterede Sager, bestaaende af Spille og Taffelstager med og uden Arme, Spise= og Desertskeer, Plat=Menager, Saltar, Senovskander, Meller og Sukkerspande, Lysesare, Theepotter, Kaffe. kander, Brødkurve, Bordlamper til Spiritus, og Theemachiner, samt et 3 Dages Taffeluhr med Glassutteral, hurfor Betalingen paa Anfordring erlægges til Procurator Brønlund, boende paa Østergade No. 14, hos hvem trykte Fortegnelser : berover ere at bekomme, ligesom de bortsælgende Ting 2de Dage førend Auctionen fra Kl. 10 til 3 skal blive foreviist paa Auctionsstedet. Ved denne Auction bortsælges tillige en Guldring med Demanter, en dito Daase og et dito Uhr. Fredagen den 13de Februarii, om Formiddagen Kl. 11. lader Snedter Enten Mad. Smidt i Hillerød sin der tilhørende Gaard No. 74 ved offentlig Auction 3die og sidste Gang opbyde. Den bestaaer af 16 Fag til Gaden, Muur og Bindingsværk. udi Værelserne ere 5 Jern Kakkelovne, et Bryghuus, hvor tillige er indrettet et complet Brændeviinsværk, og et Huus indrettet til Heste og Koestald, samt Lade. Ved Siden at Gaarden et sløvervænge paa 6 Skpr. Land, samt en god Frugt. have og et Stykke Overdrevs Jord paa 4 a 3 Tdr. Land. Nærmere Efterretning gives i Kiøbenhavn hos Hr. Møllerup og des Hr. Trane i Hillerød.
Berlingske Tidende, 1799-02-08
Huset No. 3 med dets tilliggende i Overød Bye, Sale: red Saan under Kiøbenhavns Amt, der tilhører huusmand Lars Jørgensen, bliver efter Forening indgaaet for Kiøbenhavns Amts Forligelses=Commission ved offentlig Auction, som holdes i huset Løverdagen den 16 Febr. 1799, Formiddagen Kl. 11, opraabt og absolut ved denne ene Auction bortsolgt. Liebhaberne til Eiendommen vilde desaarsag ved samme behagelig indfinde dem. Husets Beskaffenhed, samt Conditionerne hvor efter det bortsælges, erfares alle Dage hos Commissionair Morsøe i Borgergaden No. 172 og 73 i Kiøbenhavn og Auctionsdagen paa Auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1799-02-08
Tirsdagen den 19 Febr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, bliver efter Executorernes Hr. Geheimeraal Brandts og Conferentsraad Schows Foranstaltning ved en ene ste Auction opraabt og uden flere Tid og pengespildende Auctioner, til den Høistbydende bortsolgt afg. Beheimeraadinde Stampes ved Felderichsholms Canal beliggende Gaard No. 325 med Hauge og Haugeplads, samt videre dertil hørende 2de Gaarde og Bygninger, beliggende i Nye Vestergade under No. 319 og 321, hvilke tilsammen ere assurerede i denne Stade Brandkasse for den Summa 307 Rd., og hvis nærmere Beskafsenhed kan erfares af de til Assurancens Efterretning i Aaret. 1797 optagne Vurderingsforretninger, hvilket in Copia tilligemed Conditionerne før Auctionen hos Boets Curator General. siskal Skibsted behagelig kan erfares eller til Eftersyn erholdes: udleverede.
Berlingske Tidende, 1799-02-08
Tondagen den 21 Febr. næstkommende bliver i Bygning: Contoiret i forrige Posthuusgaard, om Formiddagen Kl. 10 forre. tager Licitation over et nyt Bolværs Opførelsuden for Kiøben. havns Toldboed, saavelsom et Stykke nyt Kiørebroe sommester. Conditionerne Overslagene og Tegningen kunne a Dagen Forveien af de Lysthavende faaes til Eftersyn paa Licitationssteder, Følgende Eiendomme, tilhørende forrige Kiøbmand Peder Kreilers Fallitboe her i Byen, nemlig : 1) En Kreilkaag paa 21 Commercelæster, kun 4 Aar gammel, med tilhørende Seil, 2 Ankere og Touge, samt staaende og løbende Redskaber og Inventarier, beliggende her ved Ribe. 2) hans iboende Gaard, bestaaende af følgende Bygninger :a) Et Vaanigshuus paa 18 Fag til Ablaaden og 13 Fag til Søndergade, 1 Etage og Straatække, beqvem indrettet baade til Handel i det Smaae, og til Beboelse for en Familie, saa og til Sildesalterie med videre. b) Et Huus i Gaarden til Hestestald og Tørvehuus paa 6 Fag. samme Bygning som Vaaningshuset. til sit Halvtag Huus paa 4 Fag til Brændeskuur, til Gaarden. en rummelig Gaardsplads og en frugthar Hauge. Vorder ved offentlig Auction opbuden til Bortsælgelse første Gang Mandagen den 23de Februarii, 2den Gang den 27de i samme Maaned, og 3die Gang den 2den Martii førstkommende, over Gang om Formiddagen Kl. 10 Slet. Auctionerne holdes i Gaarden, og efter at de faste Eiendomme den 23de Fr. bruarii have været opbudne, begynder Auctionen over Boets Jndige, der bestaaer af Kobber og Tin, Borde og Stole, Sengeklæder m.v. Ovenmeldte Kaag og Gaard kan tages i Tirson af giebhabere naar behages, og Conditionerne, hvorefter begge Deele bortsælges, faaes hos mig til Eftersyn fra den 18de Februarii og fremdeles. Nibe den 17de Januarii 1799. Bassesen, Auctionsforvalter.
Berlingske Tidende, 1799-02-08
Tirsdagen den 26 Febr. og følgende Dage lader de Hr. Juteressentere i det danske Bomulds Manufactur ved Auction bortsælge endeel af Fabriqvens Bomulds og halv Silkevare, bestaaende af farvede og trykkede Manskiestere, Velveret, Tir et Demie og Salting, høide, glatte og stridede samt farvede. og trykkede oppere, stribede Pangin, Bomulds Flasser, appigers Velperets løber, Bomulds og dale Silke Væger Olmerdager, en ægte ved Forklædetøier, stribede, Nettelduger og Malminetter, dals Silkevare af Vanetøier, Dand Ford, Sattigade, Fordede Tabby. Damas, Dreauet, Servemin, Silken, Silde Tiret, trotten og skaaren Fløiel, samt et Parti fine brede Bomulds Skiortelærreder m.m. imod Betaling til Høiesterets Advocat Brorson. Stedet hvor Auctionen skal holdes samt naar Cataloger kan erholdes skal nærmere blive bekiendtgiørt.
Berlingske Tidende, 1799-02-08
Fredagen den 15 Febr. Kl. 12 bliver ved Auction paa Børsen 2den Gang opraabt til Bortsælgelse Briggen Enigheden. kaldet, som er beliggende i Nyehavn lige ud for Qvæsthuus gaden og er afg. Capitain Købes og efterlevende Enkes Boe samt Captain Petersen tilhørende. Auctions=Conditionerne. Vurderingsforretningen og Jnventariellisten ere til Eftersyn paa Advort Brorsons Contoir No. 30 i store Kongensgade. Directionen for det kongelig octroierede danske arukke Compagnie bekiendtgjen herved at den til 27 Febr. berammede Rest Auction udsætte til 21 Martii førstkommende.
Berlingske Tidende, 1799-02-08
Onsdagen den 6te Martii bliver i Ganden No. 132 A Vingandstrædet bortsolgt solgende med Skibet Christiana Soptunus, membragte Vare, hvorover Fortegnelse vil være at bekomme paa Dunkter & Comps Contoir, og Varen til Eftersyn i det nærved samme beliggende rode Pakhuus 14 Dage forend Auctionen. nemlig Circa 300000 i Feber, 1220 Sække og circa 360 Baller, 1000 Pd Gummi Benholt i 100 Kister. til Callup Træe - 600000 Pd. Batavia Sukker i Kurve, Kamsters og Sække kan paa Caae i a 30 hele og 4000 halve Baller. 50 paa Spane Træe, 1200d ladige i 17 Casser. 1600 Bundter Snorrottinger. Ster Flanker i Sorter. 16 Foustager Constantia ViinLudvidere Ciret 100 Adler Canone, mkomne deels med bemeldte Skib endeel med Skibet Roeskilde, samt en Deel Rast. Vare. Hirectionen for det kongelig octrolerede danske asiatiske Compagnie behiemlegiør herved: Omslagenden 22de Mathvad 10 Sler bliver udi Compagniets Huus paa Christianshavn forenger: Auction over enteel havererede Theer af Skilder Prindsesse har. latte Amalias sæling: At saa og over emleel udskulte og ulfriene chinesins og indiske Vare, som alle 8 Dage forinden Auctionen han tages i Oleson udi Compagniet Pakhuus. da jeg har i Commission at kiøbe et Fartøi, helst en Gallast. paa 30 til 40 Commercelæster, som er i forsvarlig Stand. De, som kunde have et saadant at sælge, vilde behageligst ben vende sig til Styrmand Scaminius Møller, boende paa Hjørnet af store Kongensgade og Toldbodveien i No. 212 & 213.
Berlingske Tidende, 1799-02-08
hos Mad. Sørensen paa Vestergade No. 24 bekommes gode H. Svedelys og Formelys. De Herrer inden og udenbyes Handlende og andre kan vente sig den redeligste Behandling. Til at derelige Sliber O. J. West sine Velyndere, saa imodtager vil Overskjærere paa Guldhuset Tøier at overgiære og lade farve, og forsikrer vi i alle muelige Ting en redelig Behandling. Mester og samtlige Overskiærersvende. NB. Hvem der forstaaer at sætte gode enkelte Steengierder, og kan bevise saadant fra andre Steder, kan melde sig fra nu af hos Andresen paa Bekkeskov, som har endeel hundrede Favne at besørge opsadt.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
des Paris, den 2den Januar.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Om Staden Neapolis Jndtagelse har Directoriet endnu lintet officielt ladet bekiendtgiøre. Dog circulerer her et Brev fra Borgeren Bouquerot, dateret Hovedqvarteret i Reggiøden 8de Januar, til Borgeren Voligny, hvilket indeholder følgende: "Jeg benytter mig af en overordentlig Coureers frelse, for at meddele dem nogle Efterretninger, som ikke vilde være dem ligegyldige. De franske Tropper ere den 5te Jan rytte ind i Neapel, hvor 6 Krigskibe ere faldne os Hænderne. En fra den romerske Armee ankommen Adjustant har loverbragt denne Efterretning. - J Gaar hedte det, at en nye Seier over Neapolitanerne var bleven tilfeg tet ved Capua. Man har taget 150 Kanoner til Bytte og gjort 10000 Neapolitanere til Fanger. General Mach var endnu med nogle Tropper indsluttet i Capua, og hele Neapolis har underkastet sig; dog behøver dette Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Barcellona, den 2den Januar. Regieringen har sendt en erfaren General til Majorca forat forsvare denne Øe. Samme har fundet faa Forsvarsmidler paa samme og forlangt, at tvende Schweizer Regimenter, hvis Troeskab syntes ham fordægtig, skulde skaffes bort derfra, og det saameget desmere, da over 200 Schweizere paa Mihorca ere gaaede over til Engelænderne. Jndbyggerne paa Majorca skulle være Spanierne meget hengivne; men de paa Minorca vare det ikke. Paa sidstmeldte Øe ere Engelænderne meget talrige, og vente endnu Forstærkning fra Lissa don og Gibratar. Man forsikrer, at 30 Batailloner spanske Tropper skulle forsamle sig i Valencia og begive sig derfra til Carthagena, for at blive indskibede. Der siges ogsaa, at en Leier ved Terragone og en anden i Gallitzien skulle blive oprettede, for at sætte sig i Sikkerhed mod Engelændernes Angred.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Florenz, den 10de Januar. Den franske General Serrurier er marcheret lige fra Pistoderling. Se ere ja til Lucca, og rykket ind sammesteds den 2den Januar. Han steg af i Marquis Roccellas Palais, efterat den derværende Regiering Dagen forhen havde bekiendtgjort Folket hans Ankomst, og at han ikke kom som Fiende. Han fordrede strax 5000 Zechiner, at betales om 3 Timer, og 2 Millioner om 2 Maaneder; desuden al Munition og Artillerie. Han besatte Tolhuset og Voldene, og gjorde af Lucca en Vaabenplads. Overhovedet ere 5000 Franske rykte derind. - Man veed nu, at Kongen af Neapolis har den 22de i forrige Maaned indskibet sig med sin Familie til Sicilien, og er den 26de ankommen i Palermo. - Borgeren Kerey, fransk Consul i Livorno, sendte under 6te Januar til Borgeren Belleville, fransk Gesandt i Genua, en Afskrivt af en ragusanisk Skibs capitains Udsigende, der indeholder følgende: "Johan Gobolowich, ragusansk Capitain paa Polakkeren Johan Baptista, som i 4 Dage har været underveis fra Palermo udsiger, at Admiral Nelsons Skib, en engelsk Fregatte, et neapolitansk Linieskib og mange engelske og neapolitanske Transportskibe ere den 26de i f. M. ankomne til Palermo. Kongen af Neapolis befandt sig paa Admiral Neisons Skib med endeel af sin Familie. Den øvrige Deel af samme var paa det neapolitanske Skib, og paa Transportskibene vare mange neapolitanske adelige Familier. Man forsikrede, at Kongen fandt, da han var kommen tilbage efter det ulykkelige Feldttog, en stor Giæring i Neapel, hvilken udartede til Oprørsbevægelser; at han strax da han ikke troede sig meere sikker, indskibede sig med sin Familie til Sicilien; at han paa Overfarten havde udstaaet en stor Storm, og at en af Hs. Majestæts Sønner paa 10 Aar, som allerede var syg, ikke kunde taale Søebevægelserne, var endnu for Ankomsten i Havnen død; at den hele neapolitanske Søemagt blev ventet i Palerme og Messina; at man i det Øieblik, da Kongen forlod Neapolis, afsendte 3 Fregatter til Livorno, for at afhente den derværende neapolitansk Garnison, og at de franske Tropper nærmede sig med stærte Skridt, Neapolis, hvorfra man havde afsendt mange Courerer til Paris, saavelsom Deputerte, der i Kongens Navn skulde underhandle om et Forlig, ifald der endnu var mueligt.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Mayland, den 10de Januar. Vor Krigsminister har faaet en Skrivelse fra Hovedqvarteer, ret i Regio af 8de Januar, hvilken her offentlig er bleven bekiendtgjort, og indeholder blandt andet følgende: Adjutant Daubler bringer i dette Øieblik følgende Efterretning fra den neapolitinske Armee: Den kongelige neapolitanske Armee er gandske ødelagt. Den 30te i forrige Maaned have 400 Mand af vore Fortropper, commandeerte af General Rey, udvirket, at Garnisonen i Garta, som var 5000 Mand stærk, capitulerte. Man fandt i denne Fæstning 150 Kanoner, 60 Skibe med Havre for Armeen, og Magasiner af alle Slags. Paa den Dag, da vore Tropper tra ind i Gaeta, har man faaet den tilforladt lige Efterretning: at Kongen har den 22de i forrige Maaned indskibet sig med fin hele Familie i Neapolis. General Rey maae være ankommen den 5te Januar i Neapolis, og da der ikke vare flere findtlige Tropper at overvinde, maae denne Stand have overgivet sig uden Modstand.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Florenz, den 12te Januar. Breve fra Neapolis af 3die d. M. berette, at Kongen har ved sin Tilbagekomst afsendt Marquis de Gallo, den spanske og den cisalpinske Ambassadeur til General Championnet, fo at underhandle med samme; at Generalen ikke har villet træde i nogen Underhandling, men svaret: at han havde Ordre, at rykke frem mod Neapolie, hvilket bevægede Kongen til at begive sig bort. Førend Kongen afreiste, lod Admiral Nelson opbrænde adskillige Krigskibe og 70 Kanoneerbaade, og fornagle Kanonerne, som forsvarede Havnen. Kongen er bleven imodtaget i Palermo med største Kierlighed. PrindPignattelli er bleven tilbage som Vicekonge. Dagen efter Kongens Afreise blev he det et Conseil, og deri besluttet, at Marquis de Galle skulde reise til Wien for at udvirke Keiserens Mægling. Lageronerne tilbøde sig, at inddele sig i Batailloner til Stadens Forsvar, hvilket Tilbud er bleven antaget - Admiral Nelson skal strax efter sin Ankomst til Palerme have samlet et stort Antal Transportskibe, og allerede være afseilet til Levantet med samme, for der at indtage russiske og tyrkiske Tropper, og sætte samme i Land i Neapolis Der siges, at Republiken Lucca har sendt Deputerie til Paris, for at udvirke sammes Forening med den Cisalpinske.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Turin, den 16de Januar. Den franske General Grauchen lod den 13 Jan bekiendtgiøre paa Skuespilhuset, at de franske Tropper vare rykte ind i Reapolis, og at en Deel af de neapolitanske Trop ver havde forenet sig med de Franske.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Wien, den 16de Januar. Fra Constantinopel meldes, at Porten har sendt Ordre til Commandanten i Dardanellerne, at imodtage den engelske Capitain Sir Siedney Smith, som man med det første venter i Constantinopel, med overordentlige Æresbeviisninger Sammes Broder Gesandten Sir Spencer Smith har sendt ham fra Constantinopel sin første Tolk Pisari imode til Darbanellerne. - Ogsaa den nye keiserlige russiske Armee af 15000 Mand, som bliver sat i marchfærdig Stand, skal være overladt til vort Hoffes Disposition. Der siges, at Muur i Constantinopel har sat alle Tyrker i Band, som videre ville tiene under Pasman Oglu.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Jtalien, den 18de Januari Fra Udine meldes, at den der værende Garnison har faaes Ordre, at begive sig derfra den 13de Januar. 2 Regimenter Cavallerie ere ogsaa beordrede mod de cisalvinske Grændser og det hedder at hele Armeen skal sætte sig i Bevægelse. -Man paastaaer, at Østerrigerne havde bemægtiget sig ForterPrichtera. - Breve fra Rom af 8de Januar sige, at Capaahar overgivet sig, og at de Franske sandsynlig allerede maatte være i Neapel. Fra Lucea meldes, at de Franske have indtaget Fortet Verraagio, og der fundet 1200 Geværer og et Antal Kanoner. De sidste skulle bruges til at besætte Batterierne i Golfode Spezzia.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Manland, den 18de Januar. Om Krigsoperationerne mod Neapolitanerne ere ingen nyere officielle Beretninger blevne bekiendtgjorte. Dog veed man, at de Franske ere gaaet over Garagliandfloden, uden at lade sig afholde af Batterierne, som gjorde Overgangen vanskelig, ja man siger endog, at 15000 Neapolitanere have overgivet sig som Fanger til de Franske. Der er ogsaa bleven udbredt det Rygte, at et blodigt Slag var forefaldet imellem Capaa og Neapolis, i hvilket Neapolitanerne ved have gjort Under af Tapperhed, men dog til Slutning have maattet vige de Franske som derpaa ere rytte ind i Neapolie. General Championner skal derved være bleven saaret, og General Rey dræbt.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
London, den 22de Januar. De irlandske Breve af 17de have medbragt foruroeligende Efterretninger om en Opstand i Grevskabet Clare. Folke modsætter sig den forrehavende Union af at Maat, og man frygtet for, at det tilkommende Foraar vil blive saa blodige Jrland, som forrige Sommer var. De fornemste Statsmænd og troeste Tilhængere af det engelske Partie vedblive at lægge deres Misfornøielse for Dagen, hvorfor nogle af dem ere blevne afsatte. Man kan deraf see, at det engelske Cabinet hasattet den faste Beslutning at sætte igiennem med Sagen.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Wien, den 23de Januar. Erkehertug=Palatinus er den 21 Januar, om Morgenen, afreist herfra til Pedersborg, geleidet af den kat Feldtmaskallieutenant Fyrst Carl von Auersberg. GeneralmajeGrev von Grune og Grev von C. Kallonitz, samt det fornødne Følge. - Privatbreve fra Constantinopel af 24de Decen, der melde, at Porten hidtil ikke har bekiendtgjort nogen ved dere Beretning fra Egypten; men at Buonaparte, efter at tillige Rygter, søgte, siden Opstanden i Cairo, at sætte si i Sikkerhed ved Strækkesystemmer i det han lader Tyrkerne ned bugge, og aldeles har ladet ødelægge Moskeerne, i hvilke til Sammensvorne havde forsamlet sig. Porten har nu unævnt Pachaen af Damaskus til Overstcommanderende over de til Egypten bestemte Tropper. - Man forsikret, at 40000 Russer haste ved tilmarcher Neapolitanerne til Hielp, at de allerede ere passerte Moldan og Wallachiet, og ventes Ragusa, hvor de paa russiske og tordiske Transportskibe, skulle blive bragte til det Neapolitanske, under Bedætning af nogle af disse Nationers Krigskibe.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
London, den 23de Januar. I Gaar forsamlede sig igien Parlementet, og om Eftermiddagen Kl. 4 blev et kongeligt Budskab sendt til samme angaaende Jrlands Forening med Storbrittanien. - Efter afdette var bleven oplæst, satte Hr. Sheridan sig imod begge Kongerigernes Forening; men Hr. Pitt igiendrev ham, og sagde at Planen til at forene Jrland med Storbrittanien af drig havde været tienligere endnu. J Morgen skal han derfor foreslaae en Takaddresse, og derpaa de videre Grundsætning ger i Henseende til Jrlands Forening. - Som vi i Dag erfare, ere de irlandske Rebellere i Grevskabet Clare ganske blevne slagne eller adspredte af de mod dem marcherte Tropper, og mange af deres Anførere, blandt andre Burke og O'Gar man, tagne til Fanger. - Staden Cort har sendt en Taksigelsesadresse til Kongen angaaende Jrlands Forening med Storbrittanien.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Frankfurt am Mayn, den 26de Januar. Forrige Nat indløb her den Efterretning, at Biergfæstningen Chrenbreitstein virkelig havde overgivet sig. Efter mange Sammenkomster blev der den 24de sluttet en Kapitulation, hvis egentlige Jndhold endnu ikke med Vished er bekiendt. Dog synes overalt, at den af 1300 Mand bestaa gende Garnison marcherer ud, og bliver transporteret hertil, Fæstningen skal i Besynderlighed have lidt stor Mangel paa Kiød og Medicamenter.
Berlingske Tidende, 1799-02-11
Hanau, den 26de Januar. J en Skrivelse fra Limburg af 25de indeholdes følgende : I Gaar har den vigtige Biergjæstning Chrenbreistein overgivet sig ved Capitulation til de Franske. Capitulationerblev sluttet i Coblenz, og uagtet den endnu ikke ganske er bleven bekiendt, saa veed man dog saameget, at de Franske tilkommende Mandag besætte Fæstningen, og at den hidtil værende Garnison i samme bliver transporteret herigiennem til Frankfurt, hvorfra den begiver sig til Rigsarmeen ved Leck. Natskov den 13de Januar. At Flid i Næringsveie best belønne sig selv, og at Præmie, og Agtelsestegn tiene mere til at udpege et følgeværdigt Exemvel end til at vedligeholde den Velønnedes Flid, troer jeg en ligesaa afgjort en Sag, som at sieldne Exempler i gavnlig Flid, desaarsag fortiene at bekiendtgiøres. Skiønt Jndustrie kan aldrig vore i det Store, uden understøttet ved Handel og Seilads, saa kom dog de sidste den første paa de fleste Steder i vor kiære Fædre and saa sieldent til Hielp, at Tilfældene vist nor fortiene at udbedes. Agerdyrkerens Flid er den sitreste Velstands Kilde for Danmark, og til Kornavl er Lolland nogen nær den beste Provinds. Men i denne Kornprovint er Seilads og Handel i saa slet Stand, at i mange Aar har den største Deel af Handelen været i Ærrøboernes Hænder, som drev den ved smaa Fartøier. Selv Nakskov, den fornemste Handelsstad i Provintsen, hvis aarlige Kornudførsel, de under liggende Toldsteder iberegnede, er det meste af 100,000 Tønder, fragtede for størstedelen Ærrøboer og solgte til Ærrnboer. Kiøbenhavn og øster paa Norge vare de eneste, og tillige de sletteste Torve de vidste at finde til Afsats for Bøn dens Produtter. Som Opmuntringen for Bonden var liden. saa var ogsaa Bestræbelsen. Man klaged Hænge med Aarsag at Lollands Korn var ureent, tykskallet og af slettere Udseende end det Siellandske. Fortiener da ikke det Exempel at udveges, som her i denne Provints viiste for Handelen en bedre Vei. Det er Handelsmanden der ved at opsøge de bedste Torve skal opmuntre Landmandens og enhver Jndustrie Fo nyligt har Kiøbmand Christen Jensen i Nakskov til Korn handelens Drivt begynt at bygge store Fahrtøier og dermed udført Korn, ikke allene til Trondhjem i Norge, men og saa til Newcastle i Engelland. Dersom denne Mand saaledes bliver ved, dersom flere her i Provintsen vil følge hans Exempel, saa tor Landmanden vente at saae sin Flid og Slid betalt, saa er der ingen Tvivl at ikke allene Kornpriserne vil her i Landet blive noget stadigere, og denne Handel ikke som hidtil drives i Blinde; men Landmanden vil ogsaa opmuntres til at rense sit Korn, søge bedre Sæd, og Seilads og Handel vil have samme Jndflydelse her paa Landbruget, som den i England har havt paa næsten alle Jndustriens Grene, - Som en Synderlighed fortiener og at anmerkes, at disse Fahrtøier, byggede af Skibbygger Anders Larsen paa Taar singe ere udenlands blevne udmærkede for deres snelle Fart. Forsøg, der allerede i Begyndelsen tegne til saamegen Held, troer jeg fortiene at bekientgiøres.