JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
J det paa Naturmærkværdigheder saa rig Brasilien har Engelskmanden J. Luckock funde uhyre Granitmasser af besynderlig Skikkelse. Han kom forbi een, der var nogle engelske Mile lang og 5600 Fod bred, men saa fuldkomment lignede en Klippe, at man ikke saae den ringeste Sprække deri; heller ikke fandtes engang noget Brudstykke liggende derved. - Blandt Skovfuglene finder man der de mærkelige arapongas, der give et saa støiende Skrig fra sig, at man troer at høre en Smeds Hammerslag paa en Ambolt. Endog de simpleste Fruentimmer i Croatien bruge Sminke, som de forstaae at tilberede af Planter, og er meget varig, men hvortil Recepten holdes meget hemmelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Kjøbenhavns Børs d. 26 Februari. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 2 s. 15 Rbmk. 3 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1821) 74 1/2 a 75. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Februari 1820) 98 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 123 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdl. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2. - Svenske Sedler 6 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Nogle indbundne Exemplarer af Ander Kjærbye af Vissenberg Sogn, en Læsebog især for Fyenboer, udgivet af BiskoPlum, ere indlagte til Forhandling i Hofboghandler Schubothes Boglade paa Børsen, a 2 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-02-26
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Nyeste Skilderie af K. Jøbenhavn. 60000000 Ro Nittende Aargang. No. 18. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 Marts 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Nogle Jdeer om, hvad den danske Stat kunde blive til. Jeg skrev ei for at betage Mod; jeg skrev for at belive det, og for at skaffe frydelig Udsigt. Tyge Rothes Landvæsens=System, Paa 341. Naar man vil skue hen ud i den kommende Tid, for om muligt at gjette, hvad en Stat kunde blive, bør man vel først see hvad den er, for deraf, saavidt menneskelig Tænkning formaaer, at udlede, hvad der kunde ventes. Faa Stater af den Lidenhed som den danske, har saa mange gode og forskjellige Producter, saa megen Anledning til Fiskerier, Handel, Søfart, og til Manufacturanlæg, som denne. Kongeriget Danmark, samt Hertugdommene Slesvig, Holsteen og Lauenburg, ligge under et til Korn- og Qvægavl fordeelagtigt Clima, hverken for koldt eller for heedt, hverken for fugtigt eller for tørt. Jordbunden, afvexlende høit og lavtliggende, og bestaaende af forskjellige Jordarter, er tjenlig til mangeslags Producters Dyrkning, og derved tillige sikkret for, at Misvært sjeldent bliver almindelig. Disse Lande, der bestaar af Halvøer og Øer, omringede af Havet, have derfor Anledning til let Samfærsel mellem Statens forskjellige Dele, samt til Fiskerier, Transithandel og Fragtfart. Naar altsaa de borgerlige Jndretninger ere passende, og alt rigtigen benyttes, maa disse Lande kunde fremskaffe en temmelig Mængde Korn af alle Slags, godt Qvæg, Faar, Sviin, Heste, Smaacreature, Frugter, Fiskevare og allehaande Levnetsmidler, saavelsom Hør, Hamp, Tobak, Olie og Farveurter og deslige, til videre Forædling. Skovene afgive ei ubetydeligt af Bygnings- og Skibstømmer, adskillige Træarter, til Meubler og andet Brug, samt til Brændsel, hvortil og haves Tørv, og naar de nuhavende Naaletræskove voxe endmere til, og flere slige opelskes paa de Steder, hvor Jordbunden ei er saa vel skikket til Agerbrug, som Bakker og Heder, hvor Vand ei er i Nærheden, og deslige Steder, vil endmere Huustømmer erholdes. De flere, Staten tilhørende, fraliggende Dele, ere ligeledes begavede med mangehaande forskjellige Producter, som tildeels ere blevne til Nødvendigheder, deels ere gode nyttige Ting.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Paa Bornholm er Steenkul, Jern, Sandsteen, Cement, Porcellainjord, Material til Glas og mere, tjenligt til Brug og Forædling. Paa Færøerne ere ligeledes Steenkul, Faareavl og Fiskerier, og særdeles beleiligt til der, ved Hielp af Kul, at kunne fordeelagtig drive et Saltkogerie af Søevand, ligesom og fra sammes altid aabne Havne synes med Fordeel at maatte kunne drives Hval og Robbefangst paa Grønland, Stratdavid og Spitsbergen, hvortil Veien er kort. Trannen kunde der udkoges ved de færøiske Steenkul og siden forsendes. Jsland har Fiskerier, Faareavl og megen god Uld, samt adskillige Mineralier, som maatte, ved Hielp af færsiske Steenkul, kunne sættes i nogen Drift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
De vestindiske Øer afgive Sukker, Rom og nogle flere Producter, som den tilvante Levemaade gjøre nødvendige. Det ubenyttede Krabben Elland, hvortil ingen andre Nationer gjøre Fordring, kunde opdyrkes, levere Caffe og Bomuld, tvende ogsaa næsten nødvendige Artikler. Nicobarøerne i Ostindien, om hvilke afdøde Cancellieraad Prahl har givet fordeelagtige Skildringer, kunde ligeledes afgive Caffe og Bomuld, samt Specerier, maaskee kunde endog Theetræet voxe der, og megen Skibsfart ved disse Øers Opdyrkning befordres. De øvrige Establissementer i Ostindien og paa den africanske Kyst give ogsaa Anledning til Handel og Søfart, og til at erholde adskillige fornødne Producter fra første Haand. Hvor synligt er det da ikke, at naar alle disse naturlige Anledninger rigtig benyttedes, maatte den danske Stat blive af langt mere Betydenhed, end den nu er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Hr. Professor Begtrup anfører ligeledes i hans Beskrivelse over det engelske Jordbrug; Pag. 26.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Polen ere mange skjønne Landstrækninger udyrkede, og bruges blot til Græsning; ligeledes i Ungarn, fordi der er intet Marked og ingen Afsætning. Foruden de ommeldte Fordele, gode Landeveie og Canaler, nyder Engelland ogsaa denne, at have overalt en Mængde folkerige Landstæder og Sø havne. Pag. 27: "Det er en bekjendt Sag, at den Landmand, som boer i Nærheden af en stor Stad, kan gjøre sig flere Fordeele af sin Gaard og Smaaredsel, Høns, Ænder, Gjæs, Lam, Kalve, Æg, Smør, Grise, uden at tale om Melk og Fløde, end den, der ligger over en Dagsreise borte. J disse Fordele deeltager den engelske Landmand, om hans Gaard end ligger midt i Landet, bedre end i andre Lande, formedelst den Mængde regelmæssig afgaaende og kommende Diligencer, Fragtvogne og Paketbaade. Pag. 32: "Den borgerlige Frihed, som hersker blandt alle Stænder i Engelland er een af de vigtigste Aarsager til Agerdyrkningens lykkelige Forfatning. Her gives ingen Livegne, ingen Fæstebønder; her er kun Proprietærer og Forpagtere, blot fri Mennesker. (Fortsættes.) Misceller. Titelsygen er meget gammel her tillands Wadskiær i sin poetiske Skueplads, Kbh. 1741, siger, at paa Thyre Danebods Gravsteen i Jellinge staaer med Runeskrift: Garmt Kunuggerdi Kuhl dusi eft Turui Kunu sing: Tanmarkir But: "Kong Gorm gjorde denne Grav efter Thyre sin Kone, Danmark Baade." En Dronning fik saaledes ingen større Titel end Kone, som maaskee ingen simpel Bonde=Kone tager imod i disse Tider. Engellænderne kalde deres Dronninger Queen d. c. Qvinde. Nuomstunder have Folk ikke længer Koner, men lutter Damer (Madamer) og Fruer. Den danske Satiriker Prof. Laurenberg (d. 1658) siger i Anledning af den alt i hans Tid tiltagende Titulomania; Da i det ganske Land var ey en Serviteur, En en Seigneur, en Dom og ikke en Monsieur &c. En Pige er en Jomfru, en Capellan Pastoor, Qvaksalveren vil og nu kaldes en Doctoor, Og en Skoflikker arm, han vil nu Schuster hede, En Bader kaldes vil Chirurgue sig til Glæde. Wadskiær fortæller fremdeles, at da han først kom til Kjøbenhavn, logerede han hos en Undervisiteur, hvis Kone han engang hørte instruere sin Pige, omtrent saaledes: "Gaae mig over til Madame Per Linnet=Vævers, og slig at jeres Madame lod fornemme, om det Lærret, de havde at væve for hendes Datter, Madame Jens Hjulmands, var snart færdig. - Hvor meget have Tiderne ikke forandret sig, siden Wadskiær skrev det? Nu vil hverken nogen Linnedvævers eller Børstenbinders Kone hedde mere Madame, Frue er det mindste, man kan titulere hende med. Fordum kaldtes Dronninger Deres Naade, nu vil selv en Forpagters eller Forvalters Kone, saafremt hendes Mand har faaet et Gods, han ofte ikke eier en Myretue af, hedde "Deres Naade."J en gammel Sachsisk Krønike berettes, at Tyll Uglspil døde i Aaret 1350 i Mølln af den samme Pest, som Petrarca's Laura. Denne Pest var den saakaldte sorte Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
J Tydskland gives i denne Tid et Slags Skribenter, der, i Bevidstheden af deres Vanmagt, selv at kunne bygge, have største Travelhed med at nedbryde. Adskillige saadanne Muus ere i Færd med at gave paa Schillers og Goethes svig urokkelige Marmorstøtter, og ville neppe ophøre at gave, førend de have opslidt deres skakkels Musetænder. Hvad en Ubenævnt har gjort sig for Umage for at undergrave den sidstes Hæder i Wilhelm Meisters Wanderjahre, har allerede været omtalet i dette Blad. Andre lægge an paa at fordrive den første fra Camenernes Lund, i det de saa gjerne ville gjøre ham til en hetorisk Phrasemager. Atter andre have givet ham Titel af Reflerions-Digter. Her kan man med føje sige: Wie doch ein einziger Reicher so viele Bettler in Narung. Sekt, Wenn die Konge han, haben die Karrner zu thun Kun med den Forskjel, at Kants Fortolkere, hvortil hine Linier sigtede, dog søgte at sammenslæbe Materialier til hans store Bygning, saa godt som de formaaede; Schillers og Goethes Nedrivere derimod sætte en taabelig Ære i, ved Kløgterie og Blændværk at rive den ene Steen efter den anden ud af hine Kjæmpers Colossæum, for mueligen at faae det til at styrte ind. Dog - hvad gjør mangt et Menneske ikke, for at faae Folk til at tale om sig, Tændte ikke Herostrat Dianatemplet i Lue, for at blive udødelig, var det end kun som Mordbrænder, J Anledning af det i Skilderiet for dette Aar No. 15 indrykkede Stykke angaaende Musikens Tilstand i Kjøbenhavn, hvorved Forfatteren kommer til at tale om Selskabet for Musikens Udbredelse, synes det ikke upassende, da han meget feiler i sine Beretninger om dette Selskab, at berigtige hans Yttringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
At her i Byen for nogle Aar siden har været et Selskab for Musikens Udbredelse, er bekjendt; men at det nuværende af samme Navn skulde være en Fortsættelse af hiint, der igjen er opstanden af sin Aske, er urigtigt. Dets Tilværelse skylder det de tvende fortjente Capelmusici, Hr. Petersen og Hr. Foght, der, efter i flere Aar at have arbeidet hver for sig med utrættelig Flid, den første for Vocale, den sidste for Jnstrumentalmusikens Fremme blandt Dilettanter, bleve enige om at combinere disse tvende Selskaber under eet, for at saaledes de Syngende og Spillende ved gjensidig Understøttelse kunde fremvirke et Maal – Musikens Udbredelse. At man beholdt et forhen brugt Navn, som svarede til Selskabets Øiemed, var rimeligt, og det er formodentlig blot dette Navn, der har ledet Forfatteren til hans feilagtige Beretning om Selskabets Oprindelse. Forfatteren feiler ogsaa naar han siger, at et Medlem betaler 12 Rbd. i Bidrag, og derfor har to Damebilletter. Det vilde blive for vidtløftigt her at meddele en Beretning om Selskabets Organisation; kun maa Forfatteren vide, at ethvert Medlem har kun en Damebillet, med mindre han fra Selskabets Begyndelse har tegnet sig for tvende, og da maa han ogsaa betale den ene særskilt, følgelig mere end 12 Rbd. Det Forfatteren yttrer i Slutningen om det talrige Besøg, Concerterne nyde, der nøder Damer, som ønske at sidde paa forreste Bænk i Logerne, til at indfinde sig ved Jndgangen en halv eller heel Time førend der aabnes, er vistnok en Ubehagelighed for Vedkommende, men som dog, skjøndt ikke uden Vanskelighed, kund ryddes af Veien, naar Concerterne besøgtes ene for at høre Musik og opmuntre Dilettanter til at lade sig høre, og ikke for at vise og see pragtfuld Paaklædning, og opkaste sig til Kunstdommer over Musik, man undertiden ikke forstaaer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Jndenlandske Efterretninger. Antallet af Gaarde og Huse i Odense er, som man bestemt vil vide, 1168, men Jndbyggernes efter Nogle 7000 og efter Andre 10,000 Befolkningen har paa nogle Aar formeret sig, og mange fremmede Familier bosat sig der. Byen er bleven forskjønnet, og især ere Tilgangene uden om blevne meget indbydende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Fyen har i disse Dage mistet sin værdige og fortjente Stiftsphysicus, Justitsr. og Ridder Bo Boyesen. Han var født 1769 i Nyborg, hvor hans Fader var Byfoged. Hans Død beklages almindeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Den 24 Febr. døde i Altona den som Skribent bekiendte Overretsadvocat F. J. Jacobsen, Han er blandt andet Forfatter til de fortrinlige Værker, das englische Seerecht, Briese an eine Frau von Stande uber die Englischen Dichter &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Den 25de d. M. døde i Kjøbenhavn Kjøbmand Lazarus Wolff Wallich i den høie Alder af 96 Aar. Han har været gift tre Gange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
J det første Ægteskab avlede han 1 Barn, i det andet 3 Børn, og i det tredie 15. Af disse 19 Børn leve endnu 11, som have 38 Børn og 21 Børnebørn. Den Afdøde har saaledes ialt efterladt 70 Efterkommere. Med hans tredie Kone har han levet 58 Aar i Ægteskab, og i Marts Maaned 1814 holdt sit Guldbryllup. Han var lige til sit Endeligt temmelig rørig, og, skjøndt han i de sidste to Aar holdt sig hjemme, paa nogen Tunghørighed nær, i Besiddelse af sine Sandsers fulde Brug. En Onele til ham var den for en Deel Aar siden, ligeledes i en Alder af nogle 90 Aar afdøde Philip Wallich, som Prof. Tode nævner i en Anmærkning til Oversættelsen af Huse lands Konst at forlænge Livet, i Fortsættelsen af de Personer, Geheimeraad Luxdorph, for deres høje Alders Skyld, lod trykke en Fortegnelse over med typographisk Pragt, og gratulerede sin Ven Statsminister Thort dermed, paa hans 80de Fødselsdag. Gottfried Leygeben (født 1630, død 1683) besad den Hemmelighed at gjøre Jern saa smidigt, at han kunde forfærdige Statuer, Brystbilleder, Dyr og des, deraf saa fiint og net, som om de vare dannede af Vox. Hans Arbeider bleve derfor meget beundrede i Engelland, Tydskland og flere Lande. Paa Konstkamret i Kjøbenhavn findes Keiser Leopold den Førstes Statue, til Hest paa et Fodstykke af Jern, hvor for og bag er et Brystbillede, forfærdiget af denne Konstner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Paa Hestens venstre Laar sees en fiint udarbeidet Bremse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Blandt de vigtigste Udførselsartikler, vort Fædreland frembringer, henhører sikkert Qvæg. En stor, ja maaskee den største Deel Heste og Qvæg, som udføres til Udlandet, levere vel Hertugdommene, dog tager Nørrejylland god Deel med i denne Udførsel. Saaledes er i Aarene 1818, 19 og 20 fra Foldingbroe ialt udført 4,137 Heste, 19,136 Stude, 6,229 Køer, 22,587 Sviin og 61 Faar, i samme Aaringer er fra Ribe og Gredstedbroe ialt udført 2,204 Heste, 10,510 Stude, 3,40 Køer, 16286 Sviin og 102 Faar; og i Aarene 1816, 17 og 18 er fra Colding. ialt udført 2,645 Heste, 6,726 Stude, 1,936 Køer, 17,178 Sviin og 68 Faar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Blandede Efterretninger. Grohmann mod Pfaff. J No. 97 for 1821 af Skilderiet læses et Udtog af Prof. Plaffs i Kieler Betrage 2 B. 1821 indrykkede Erindringer mod Prof. Grohmanns Sideromagnetismus eller sympathetisk Cuur ved Stjernerne, nærmest foranledigede ved Madame Stutteerheims bekiendte heldige Curer i Holsteen og Hamborg. Jmod
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
disse praffske Yttringer har Herr Prof. Grohmann, nu taget til Gjenmæle i en grundig Afhandling: Om Overtroens Lægemidler, datteret Hamborg, October 1821, og indrykket i Archiv for den thierischen Magnetismus, som udgives af Dhrr. Prof. Eschenmayer, Kieser og Nees von Eserbeck, 10de B. I St. S. 15165. Af dette Giensvar vil et Udtog maaskee kunne interressere Læserne af ovennævnte Erindringer. Den lærde Forfatter og jeg, siger Herr Prof. Grohmann, ere af eens Mening deri, at Overtroen maa forstyrres og Videnskabens Værdighed holdes vedlige. Kun i Bisagen ere vi nens, hvorledes, ved hvilken Medicina mentis nemlig, dette Tidens Onde eller Kræftskade kan videnskabelig og psychologisk standses.""Det Middel, at lee af religiøse, politiske, magnetiske, o. fl. Slags Spøgerier lader sig let tænke, thi det er dybt indprentet i enhver lav og almindelig Natur. Men derved maa man betænke, at saavel den democritiske Latter, som den heraclittiske Graad ere begge en Daarskab, som kun forstørrer det Onde, som bespottes og forhaanes, da slige Kræftskader ligne Spedalskheden, der ialmindelighed bliver mere fast og inflammered, jo mere den pirres af skarpe og bidende Midler." Derfor opstaaer det Spørgsmaal, om der ikke gives et virksommere Middel, som ligger i den diætetiske Cuur, i det hvad Tidens Aand frembringer igjen bliver helbredet ved Tidens Aand. Der gives saavel almindelige Tidsonder, som Tids velgierninger. En gammel romersk Forfatter gjør den bemærkning, at der stedse fremkommer Overtroe efter voldsomme Statsomvæltninger og heftige Nystelser. Af denne bemærkning kan jeg deels forklare mig vore Dages Tegn, deels tænke mig det mest passende og naturligste Middel til Helbredelsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Det nye franske Ministerium. (Slutning; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
J det Jndere af Sudan gjelde Snogepander for Skillemynt: 2000 gaae paa en Plaster. En Høne koster 5 Snogepander, et Faar 600 og en Stud 2,500 (eller 1 1/4 Piaster).J nogle Leergrave ved Pabstdorf, hvor Udgiveren af Journalen: Archiv for de nenesten Endeckungen aus der Urvelt, Pastor Ballenstedt, boer, har man for ikke længe siden opgravet Been og Hierneskaller af Mennesker fra Urverdenen. Pladsen, hvor de fandtes, er et Vænge. Overfladen bestaar af 1 1/2 til 2 Alen tyk sort Dam jord, hvorover hist og her ligger et tyndt Leerleie. Jordbundens naturlige Beskaffenhed viser, at den er den oprindelige, og siden sin Fremkomst ikke er forandret eller opdyrket. Umiddelbar paa Damjorden følger et Leie af det smukkeste og reneste Leer. Paa og i denne Grund, halv i Leere og halv i Mulden, ligge Beenrader af Mennesker. Hovederne ere ikke ganske saaledes formede som vore. De ere mere lange end runde, og ligne Abehoveder eller Negerhjerneskaller. Baghovedet er rundt, og har en stærk Hjernekiste. Spids og Skjæretænderne mangle. Alle Tænderne ere sløve og tykke, og ligne Kindtænder, kun med den Forskjel, at de forreste ere mindre og tyndere end de bagerste. Da nu Oken, siger Forf, har lag Mærke til samme Forskjellighed hos de ægyptiske Mumier, saa kan man allerede deraf (?) slutte at disse Menneskeskeletter maa være 4000 Aar gamle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Paa Holsteens Græsgange - hedder det i allgem. politische Annalen 8 H. 1821 – finde mange Tusinde Hoveder, som fedes, og derpaa bære deres Kjød til Hamborg, for at lade sig spise. Man møder paa Landeveien didhen Tusinde, der drives til Torvet. Disse stakkels Kreature abne ikke, at de befinde sig paa deres Dødstog. Deres Herre komme sædvanligen kjørende bagefter, og beregne allerede forud Blodpenningen. Saaledes sælge Schweizerne sig selv og Magthavere Mennesker i Tusindtal, der drives til Herskesygens Torv, og gjøre sig en Ære af, at lade sig slaae ihiel for dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Kjøbenhavns Børs d. 1 Marts. Cours. Hamb. 2 M. 250, a vista 253. Spec. 254. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 3 s. 15 Rbmk. 4 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 182. 75 a 75 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Februari 1820) 98 Rbdlr. r. S. (ude Renter) eller 124 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Rigsbanksedler 12 1/2 a 12 3/4. Svenske Sedler 61 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-02
Nogle indbundne Exemplarer af Ander Kjærbye af Vissenberg Sogn, en Læsebog især for Fyenboer, udgivet af BiskoPlum, ere indlagte til Forhandling i Hofboghandler Schubothes Boglade paa Børsen, a 2 Rbd. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 6080000 Fa Nittende Aargang. No. 19. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 Marts 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Nogle Jdeer om, hvad den danske Stat, kunde blive til. (Slutning; see forr. No.)Med dette Foranførte ville vi da sammen ligne hvad hiin fædrelandsksindede Mand Tyge Rothe for over 30 Aar siden fremsatte i sin Bog om Landvæsenssystemet: Pag. 329. "J Engelland, hvor man har fulgt Tingenes naturlige Gang, og hvor Jngen, efter Statens Constitution, kunde komme imellem med vældigt tvingende Bud, for nerede manJordproducternes Fortærere ved det at Vindskibeligheden fremmedes. Man udvidede Seiladsen ved Navigationsacten; man befordrede Kornhandelen ved Præmier paa Udførslen." Og der kunde lægges til Korn tillodes ei Jndførsel, saalænge det Jndenlandske ei steg til en bestemt Middelpris, der sikkrede Jordbrugerne for, at ikke Fremmede kunde undersælge dem, og dog hindrede, at Kornet ei steg for høit i Pris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Indenlandske Efterretninger. J Aften opføres paa det Kongel. Theater: Puddelen Hector eller: Aubrys Hund, ny Farce i 1 Act, efter P. A. Wolff oversat ved Prof. Ridder Rahbek. Om dette Stykke, som nyligen, med nogle Forandringer, atter er blevet opført paa Theatret i Berlin, hedder det i tydske Blade: "Aubrys Hund er rigtig nok nu et noget forslidt Spøg, men Hr. Devrient er os stedse ny og velkommen. Hr. Wolff, Skrædermesteren, synes sammensat af lutter Traad. J sin Caricatur ligner han et bevægeligt anatomisk Præparat, behængt med alskens Lapper, og Mad. Wolff, det qvindelige sentimentale Skabilkehoved er et Spøgelse, som der nyligen med Held er gjort galvaniske Forsøg med. Til den Piben og Klappen, som fandt Sted ved Operaen Romildas og Constances Opførelse Mandagen den 25 Februari, skal man, i Henseende til Parterrets Jvrighed, ikke kunne finde Mage i Theatrets Aarbøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Odense, d. 1 Marts. Da en talrig Sørgeskare uanmodet i Løverdags bivaanede den elskede Fenckers Jordefærd, der ogsaa mindedes ved Sørgeslag og Minutskud fra Skibene i Canalen, kunde endnu Jngen ane, at vor almeenagtede Stiftsphysikus Bojesen saa snart skulde følge efter hiin sin kjere, jævnaldrende Nabo og Ven, for hvis Redning han saa omhyggelig havde opbudt hele sin Kunst, hvorved endnu indtraf det Besynderlige, at han blev syg netop samme Dag da Fencker døde, at hans Død netop indtraf samme Dag Ugen efter, og at hans jordiske Levninger i Morgen, eller 8de Dagen efter Fenckerskulle overgives til Gravens Hvile. Om Bose sens sjeldne Værd baade fra Forstandens og Hiertets Side, som Videnskabsmand, som den kyndige, nidkiere og deeltagende Læge, den blide og trofaste Ven, den livelige og behagelige Deeltager i Selskabskredsen, den Lidendes Hielper og Try ster, den Trængendes varme Talsmand og ufortrødne Velgjører, gives der kun en Stemme Som Mand, som Fader, som Raadgiver og folende Menneskeven er Tabet af ham lige uerstatteligt; derfor traf Budskabet om hans uventede Bortgang som et Lynslag Enhver, der med han havde staaet i nogen Forbindelse, og længe vi hans Minde leve i taknemmelige og hengivne Hjerter. - Paa nogen Nattefrost nær, troer Man sig hensat i den milde Aarstid, og vi have her i Dag det skjønneske Markedsveir. Ogsaa er Vaarsilden allerede kommen, hvilket ansees for det sikreste Tegn til Vinterens Udeblivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Hr. J. Benzon har indbudet til Subskription paa et offentligt Gravminde af Marmor for den afdøde fortjente Stiftsphysicus, Justiis raad og Ridder Boe Boyesen. Det høieste Bidrag er fastsat til 5 Rbdlr. og det laveste til Skrivelse fra Rendsborg af 2 Martii 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Ved det milde Veir har nu Foraaret næsten indfundet sig hos os, og naar dette Veirligt vedvarer, ville Markerne og Skovene snart blive grønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
J adskillige Haver er man allerede sysselsat med det Arbeide, som Vaaren udkræver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-03-06
Blandede Efterretninger. Grohmann mod Pfaff. (Slutning; see forr. No.)