JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-10
Meget godt Sæde=Rug sælges i Aarhuus Mølle. Et Par unge Mennesker, som skulle freqventere Latinskolen i Fredericia, kunne, i en Embedsmands Huus i Nærheden af Skolen, modtages i Kost og Logis for en billig Betaling, af hvilken en Deel, om det ønskes, kunne erlægges med Fødevarer. Anviisning, hvorefter nærmere Bestemmelse træffes, erholdes hos Hr. Organist og Skolelærer Bache i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-10
Paa Sophiendahls Veirmølle i Nærheden af Aarhuus kan en ugift Møllersvend erholde Plads til førstkommende 1ste Novbr. Den Søgende maa for at blive antaget, kunne forevise paalideligt Vidnesbyrd om Troskab og Duelighed, samt forstaae saameget af Møllebygning, at han kan foretage simpel Reparation ved Værket. Nærmere Aftale træffes i Aarhuus med Undertegnede. Rosenkrant;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-10
Huusleilighed. J Gaarden No. 123 paa Søndergade, er underste Etage til førstkommende Flyttetid at faae til Leie, der bestaaer af 2de Værelser til Gaden, samt Boutik-Jndretning, Pakkammer, Sovekammer, Kjøkken, Spisekammer og Kjælder. Ligeledes i 2den Etage 3 gibsede Værelser til Gaden, Kjøkken, Spisekammer, Pigekammer, samt 2de Værelser til Gaarden, der kan faaes for en billig Leie, enten samlet eller separat. De herpaa Reflecterende ville behagelig henvende sig til Eieren. Horsens, d. 5te Octbr. 1837. Chr. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-10
Efterretninger angaaende Baron von Racknitz's tydske Coloni ved Floden Nueces i den mexicanske Stat Tamaulipas i Nordamerika, tilligemed Betingelser, for Optagelsen o. s. v., er at faae for 1 Mk. hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-10
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Onsdagen den 11te October. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Nyheder fra Udlandet. (Med Extraposten fra Hamborg.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Den portugisiske Opstand er dæmpet, Folkepartiet har seiret. Den 18de September stod en blodig Træfning, hvori Opstandspartiet blev slaget, og som havde til Følge, at dets Anførere: Hertugen af Terceira og Marskal Saldanha, maatte kapitullere. Folket i Lissabon var som beruset af Glæde over den vundne Seier. Det slagne Parties Høvdinger vare tilsøes flygtede bort til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
De spanske Carlister rykke frem igjen og samle sig paa alle Kanter. Den 28de Septbr. havde de besat Ahescondalen i Navarra, afvæbnet alle Jndbyggerne, stukket Jld paa Husene og afbrændt flere Landsbyer. General Moreno var bleven afskaaren, saa han havde maattet kaste sig ind i Cuenca. Dronningen har foræret Madrids Nationalgarde 36 Kister, Cigarrer som et Beviis paa sin Taknemmelighed. (Foræringen af en Cigar, især en antændt, af sin Souverain, gjelder i Spanien for en stor Æresskjænk.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Keiseren af Rusland har ved Troppesamlingen i Wosnessenck uddeelt en stor Mængde Ordener, ogsaa til Fremmede, blandt hvilke foreløbigen nævnes: Alexander=Newsky-Ordenen til Hertugen af Leuchtenberg, og den hvide Ørn til den svenske Generallieutenant Mørner, samt Andreasordenen til den østerrigske Oberst Fyrst Lichtenstein.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
J Amsterdam stod den 30te Septbr. fire Kjøbmænd, formedelst bedragersk Bankerot, en halv Time offentlig udstillede paa et Skafot, med et Skildt paa Brystet, hvorpaa deres Forbrydelse var anført. De bleve derpaa transporterede til Tugthuuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Paa et Apothek i Gothenborg indtraf afvigte Onsdag, ved Uforsigtighed, under Tilberedningen af en Knaldsats, en Explosion, hvorved 3 Personer bleve svært lemlæstede. Apothekets Jnventarium søndersloges, Vinduesposter og Dørre sprængte, a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Fædrelandet. J mange Aar har det været Soldaten tilladt, naar et Regiment eller Corps blev mynstret, at han, naar han dertil blev opfordret, kunde fremtræde for Den, der mynstrede, og fremføre og han havde noget at klage over, eller noget at andrage, hans Stilling som Soldat vedkommende, uden at han havde nødig, som ellers er hans Pligt, at fremføre sin Klage eller sit Andragende iforveien for sin Compagnichef. J den senere Tid synes denne befaling at tabe en stor Deel af sin Værd, idet man tillader sig at fordre, at Søldaten forud skal underrette vedkommende Chef om sit Andragende; ja det er endog gaaet saa vidt, at manhar tilladt sig forud at forsyne disse Andragender med Regimentets Paategning, hvorved det Smukke i denne (Khvnsp.) befaling næsten er tilintetgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Ved Cancellieskrivelse af 18de Juli har Collegiet tilmeldt Amtmanden i Sorøe Amt, at det er urigtigt, naar adskillige Øvrighedspersoner staae i den Formening at Præstens Samtykke skulde være fornødent for at en gudelig Forsamling kunde være lovlig; thi Fdn. 13de Jan. 1741 foreskriver kun, at saadanne Forsamlinger skulle anmeldes for Præsten. Saafremt denne da erfarer, at man ikke agter at lagttage Forordningens øvrige (endnu gieldende) Lovskrifter, bør han melde Vedkommende det Urigtige i deres Fremgangsmaade, ligesom han, dersom han finder det fornødent, kan anmelde det for den verdslige Øvrighed, hvorimod det ikke tilkommer ham, egentlig at forbyde (R. Kirket.) saadanne Sammenkomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Kjøbenhavnspostens Redacteur, Hr. Cand. juris, Gjødwad, har strax svaret derpaa. Hovedanstodstenen - hedder det i Forsvaret - har altid været Bladets Aand og Tone; at det ogsaa har indeholdt mislykkede Artikler, vilde være urimeligt at nægte det vilde være, at tillægge Bladet en Ufeilbarhed, hvorpaa det aldrig har gjort Fordring. At Alt, hvad man vil henføre til Bitterhed, ubetinget skulde forvises af Bladet, kan ikke billiges. Det Bittre er ingenlunde noget Slet. De er en væsentlig Ingredients, som Lægen ikke kan undvære. og at den Syge forbittres derved, er ikke noget Beviis for, at dette er skadeligt. Malurt skal virke bittert, det er i dens Natur, og naar den kun bruges paa rette Tid- og Sted og i det rette Maal, er der intet derimod at indvende. Hos Jngen af Medarbeiderne (paastaaer Hr. Gjødwad) kan der være Tale om nogen personlig Uvillie mod Regjeringen eller Autoriteterne, og han mener, at det er netop den skarpe Tone, der har holdt Et og Andet tilbage, som maaskee ellers vilde have seet Lyset. Den 5te October og Aftenen Kl. 10 udbrød i Frederiksdals Kroe en meget voldsom Jld, som, uagtet den tillende Hjelp fra Lyngby, Sorgenfrie og de nærliggende Byer, greb saa stærkt om sig, at ikke alene Kroen, men ogsaa Vandmøllen, som ligger tætved, aldeles blev lagt i Aske. Forpagteren af Kroen, Hr. Vigandt, skal have mistet næsten Alt hvad han eiede. En betydelig Mængde Klæde, som fra Kjøbenhavn var sendt til Valkning, reddedes ud af Møllen. Formedelst Stedets lave Beliggenhed bag Skoven, antog man fra Taarnene i Khvn., at Jlden var flere Mile ud i Landet, hvorfor der ikke herfra blev sendt Hjelp. Om Aarsagen til Jlden veed man ikke noget endnu, men de mange Jldebrande, som i en kort Tid have fundet Sted i Egnen af Frederiksdal, vækker Formodning om at den er paasat. (Dag.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Offentligheden i Communal-Anliggender vinder stedse fleer og flere Tilhængere i Holsteen, og Oldenburg har nu fulgt Kiels og flere Byers Exempel, i det nemlig denne Byes Stadscollegium i en Plenarforsamling har vedtaget at offentliggjøre alle de Beslutninger, der kunne have Jnteresse for Communen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Ligeledes bliver det og hyppigere at offentliggjøre Regnskaber, og man har saaledes nylig seet i Jtzeh. Wochenbl. bekjendtgjort denne Byes Politikasse=Regnskab. "J en saadan Offentlighed, siger Altonaer Mercur, ligger Spiren og Begyndelsen til alt offentligt Liv, og ikke i Proklameringen af almindelige Principer, der, naar de ikke ere Udtrykket for og Resultatet af det offentlige Liv, kun ere en død Formular, der let misforstaaes. Ved en saadan Offentlighed aabnes tillige en vid Mark for vore mange Provindsialaviser til paa en værdig Maade at opfylde deres Bestemmelse, naar de nemlig, understøttet af Local=Øvrighederne, søge som Local-Aviser, at befordre Communernes Vel. J det vi gandske sande Rigtigheden af Ovenstaaende, og oprigtigen ønske at Danmarks Kjøbstæder ret snart maatte følge dette priisværdige Exempel, Hertugdom met giver, kunne vi dog ikke nægte, at der endnu ere mange Vanskeligheder at bekjæmpe, førend Provindsial-Aviserne kunne indtage den Plads, der i det foregaaende er antydet, og at flere Aar endnu ville hengaae førend de Mænd, der have med Commune=Anliggenderne at bestille, ret kunne fatte, at man heelt vel kan dadle en Foranstaltning uden derfor at træde i Opposition mod Personen. Men vist er det, at skal en bedre Fremtid, et kraftigere Communal=Liv fremkaldes, da maae de nuværende Provindsial-Aviser allerede nu med Kraft henlede den offentlige Opmærksomhed paa vor hele Communal=Forfatnings mange Mangler, og jevnligen gjøre Borgerne opmærksomme paa, at den nødvendigste Betingelse for en god selvstændig Communalforfatning er en levende Jnteresse for den hos Borgerne. (L. F. St. T.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
J Hempels Avis er under Indsendt gjort Indbydelse til Oprettelsen af et Selskab for Drikke=Frihedens rette Brug. Vi haabe - hedder det saameget mere Indgang for denne patriotiske Jdee, fordi den saa at sige factisk er realiseret ved en nylig afholdt Generalforsamling i en Filial=Indretning, hvor de, som toge Deel i Discussionerne om Trykkefrihedens rette Brug, ikkuns vare halvt saamange som de, der siden gav Møde ved Drikkefrihedens rette Brug, og hvilken Majoritet lover det sidstnævnte Samfund den heldigste Fremvæxt. Man tør smigre sig med, at naar et saadant Selskab, som det her foreslaaede, bliver rigtigt organiseret med sine Præsidenter og Repræsentanter i Spidsen og for en Sikkerheds Skyld med et tilbørligt Antal Suppleanter, det da kan blive et Moder=Selskab, der kunde slaae Sparto til alle dem derinde og som saa ei længere kunne tage Luven fra Provindserne; det vilde samle, som en Høne sine Kyllinger, utallige Filialselskaber; thi unægtelig vil Enhver, som har Sands, om ikke just for det æsthetiske, dog for det solide og poetiske, finde sig tilfredsstillet, og saameget meere, som ingen Censur eller Domfældelse var at befrygte, og ingen anden Maadehold paabydes end den, der kunde staae i Enklang med Fordøielsesevnen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Det hører vist til Sjeldenheder, at en Læge opnaaer den Alder, at han kan feire sit 50-aarige Embedsjubilæum. Af de 4 ældste Districtschirurger her i Landet, dHr. Neve i Ebeltoft, Krigsraad Baumann i Assens, Regimentschirurg Mackeprang i Stege og Districtschirurg Heyde i Vordingborg, vil Førstnævnte snart kunne høitideligholde denne Dag, idet han nemlig blev udnævnt til Districtschirurg den 12te October 1787.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Den 31te Aug. d. A. feiede Hr. Ole Arntzen, Sognepræst for Søndervissing og Voerladegaard Menigheder, sit 50aarige Embedsjubilæum som Præst. (J 42 Aar har han været i sit nuværende Kald. Begge hans Sogne gjorde ham i denne Anledning en Præsent af et Stykke Sølvtøi, nemlig en Pokal og en Sukkerskaal, hver for sig med passende Jnscriptioner. En stor Deel Embedsmænd, saavel verdslige som geistlige, havde paa Høitidsdagen indfundet sig, for at bringe den elskede Olding deres Hilsen. Kirken, skjøndt temmelig stor, var saa fuld, at den neppe kunde rumme Tilhørerne. Provst Wulff, Jubeloldingen og Provst Smith holdt Taler. Jubeloldingen yttrede blandt Andet: at vistnok kun faa Præster kunde sige som han, at han ikke vidste at have een eneste Uven blandt sine Sognefolk, uagtet han aldrig havde antaget nogen svag Confirmant enten for Gunst eller Gave, ei heller ved Embedsforretninger foreskrevet hvad der skulde gives; men gandske overladt dette til Menigheden selv. Ligesaa bevidnede han ogsaa, at alle hans Sognefolk vare ædruelige, og ikke en (Hors. Av., Eneste drikfældig. Aalborg den 10de October. (Meddeelt.) Chefen for vort borgerlige Jægercorps, Hr. Capt. P.N. Schytte er hastigt død den 8 dennes paa eller ved Langholt (Horsens Sogn, Kjær Herred), hvor han var i Besøg til et Høstgilde. Til Jldebrande og Tyvsforhører, høres i disse Dage Intet. De sidste kunne, efter deres Natur, ikke komme til Publikums Kundskab. En arresteret Dame, Randers Lise, har sat sig i Frihed ved at løbe sin Vei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerherre Amtmand v. Lorenz, Garnisonschirurg Asmussen med Kone og 2 Børn, Kbm. Møller, Conditor Sørensen, Jfr. Lange, Proprietair Langheim, Jfr. Lang heim, Forpagter Wittrock med Kone, Skibskapt. Lund, Pottehandler Habernicht, Mad. Mønsted, Landmand Akkermann, Træskomager Sørensen, Sømand Fenerback. Med Paquetten No. 1 til Kjøbenhavn: Commandeur Seidelin, Kammerjunker Otto A. v. Reedtz, Møller R. Lindberg og Kone, Jomfruerne Chr. Chrencrone, Larsen og Petersen, Bogtrykkersvend Engel, Knapmager Jensen, Snedkersvend Christiansen, Hr. O. C. Jansen, nogle Bønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Bekjendtgjørelser. Cheatret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Torsdag den 12te October opføres (for første Gang: Den Gjærrige og hans Datter. Drama i 3 Acter efter Bayard og Dupont af L. Angely. Derefter: Et levende Marmor=Tableau, forestillende: Keiseren af Østerrigs Gravminde, i Augustinerkirken i Wien. Arrangeret af Hr. Koch. Forestillingen begynder Kl. 7 præcise. C. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
J Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 § 18 bekjendtgjøres herved, at Redacteuren af Bladet den Frisindede Claudius Rosenhoff, er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefriheds=Lovgivningen med Hensyn til 2de i bemeldte Blad indførte Artikler. Det Kongelige Danske Cancellie, 4de Octbr. 1837.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
At vor kjære og uforglemmelige Søn, Frederik Thykier (som var i Handelslære hos Hr. Kjøbmand, Røse i Aarhuus) ved Døden er afgaaet efter 3 Dages Sygeleie, sidstafvigte Torsdag Morgen Kl. 3 1/2 – af en fra Forkjølelse oprindelig, ondartet Hals- og Hjernebetændelse, i sin unge og kraftfulde 22 Aars Alder, uagtet alle af Lægen herimod anvendte Midler - dette maae vi som en tung og sørgelig Pligt herved anmelde for Familie og Venner. - Han var from og sine Forældre hengiven, elsket og yndet af sine Paarørende, Foresatte, og Alle som vare ham omgivne og kjendte ham; derfor føle vi og dette Dødsfald saameget smerteligere. Ebeltoft, den 5te October 1837. S. A. Thykjer, A. Thrkjer. født Pedersen. Brandassurance-Forening i Omegnen. af Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Gjordemoder Mad. Hansen er flyttet paa Guldsmedgade hos Gjørtlermester Hald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Hos Smedemester Wighs Enke i Grønnegade er strax eller til Flyttetid, for en eenlig Person, et meubleret Værelse at faae tilleie, eller og en god Leilighed for en Familie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
1 a 2 meublerede Værelser kan strax erholdes til M. sal. Steenberg. leie hos paa Fiskergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Fortegnelse over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i Juli Qvartal 1837. Hvorfra Porto s. til hvem Aalborg. Guldsmedsv. Mogens Lassen i Aarhuus. 8 Sognefoged Niels Svenningsen i Rønde. 8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Hamborg. Kurvehandler M. Kellner i Aarhuus . . 56. Anton Schousen i Dito . . . . . 110. P. Dinnesen i Trige . .. . . . fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Kjøbenhavn. Peder Sørensen Winther i Fillerup . . 18. Peder Nielsen i Gjern. Kurvehandler M. Kellner i Aarhuus . . 118. Ane Christine Pedersdatter paa Restrup. 18. M. C. Sognefoged i Skarresøe. . . 18. Tjenestekarl Jens Sørensen i Viinders. 18. Rasmus Frandsen Raaskou hos P. Bachi Damsgaard. Peter Rasmussen i Balle . . . . . 18.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Skuespillerinde Madame Christiani . . 18. Lars Sørensen paa Anelyst . Peder Gammelgaards Enke i Aarhuus. 18. Agent Bruun i Aarhuus. Konen Mette Kierstine Andersdatter i Aarh. fr. Horsens. Peder Skreder i Skorup . . . . . 3 Jens Stounbjerg i Aarhuus . . . . 3.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Pigen Ane Jensdatter hos Slagtermester Karstens Nestved.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Commerce-Secretair B. Friehling i Aarh. fr. Søren Muurmester i Hasle . . . . fr. Randers. Anders Pedersen i Aarhuus . . . . . 3. Fred. Lorenzen i Aarhuus . . . . . 19.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Rendsborg. Matros Jacob Hansen, farende med Capt. Svendborg. Jessen, Theodor Funcke, Kjøbmand fra Flensborg. 11. Weile. Hay Jürgen Hayen i Aarhuus . . . . 22. Wyck. Jürgen Jung Rørden i Dito . . . . 22. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-11
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Fredagen den 13de October. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Nyheder fra Udlandet. Portugal. Dronningen skal have grædt da hun erfoer Terceiras og Saldanhals Skjebne, og i sin Smerte herover skal hun uforsigtig have sagt: "Da alle vore Forhaabninger nu ere svundne, havde man dog i det mindste kunne unde mig den Trøst, at see mine gamle Venner hos mig." Men det var en Betingelse ved Capitulationen, at alle Hovedmændene for Jnjurrectionen skulle forlade Landet. Det afgjørende Slag som havde bevirket denne, havde staaet den 18de Septbr. ved Nuivaes, en lille By 3 tydske Mile fra den spanske Grændse i Provindsen Tras-osmontes. Rebellerne (Chartisterne) havde, for at dække deres Tilbagetog, opstillet sig der under General Leirias, Kommando. De konstitutionelle Tropper anførtes af Visconde das Antas, der vandt Seiren ved en særdeles heldig udført Maneuvre. Han lod Brigadegeneral Mende gjøre en Flankebevægelse for at falde Fjenden i Ryggen, imedens han selv angreb i Centrum, efter at Sa Bandeira med stor Bravour havde med Cavalleriet hugget ind paa den venstre Fløi og bragt den i Uorden. Fjenden var flygtet af alle Kanter i den største Forvirring, og Veiene vare bedækkede med Geværer, Tornistre, &c. Hvis General Leiriahavde kunne udholde Kampen til den næste Dag, var Sagen ikke saa hastig bleven afgjort, thi saa havde Sal danha indfundet sig til hans Bistand. Det vidste Modpartiet, og derfor paastodes øieblikkelig Underkastelse, eller Kampen fortsat, hvilket sidste vilde havt en total Masacre af det slagne, heelt omkring indsluttede Korps, til Følge. Opstandspartiets Uheld kan ene og allene tilskrives den Omstændighed, at det Korps som var kommet tilbage fra Spanien, og som Rebellerne havde stolet paa at ville gaae paa deres Side, pludseligt havde taget det modsatte Partie, og saaledes gjort Udslaget. En stor Mængde af det slagne Parties Officerer vare flygtede til Spanien, en Deel af Soldaterne havde taget Tjeneste i den konstitutionelle Armee, men Størstedelen var vendt hjem, Enhver til Sit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
J tre Nætter var Lissabon illumineret. Folket var endnu som beruset af Glæde over den vundne Seier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Den 22de Septbr. var Dronningen første Gang oppoefter sin Nedkomst. Moder og Søn befinde sig vel. Men Folket er ikke tilfreds med hende, og endnu mindre med hendes Gemaal. J en stor Forsamling havde man endogsaa nylig forlangt hende afsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Spanten. General Oraa har indberettet fra Cuenca den 22de Septbr. at han i denne Stads Omegn har slaget Cabrera, frataget ham 900 Fanger, og desforuden bibragt ham et meget betydeligt Tab af Døde og Saarede, samt erobret en stor Mængde Vaaben, Heste og Bagage. Carlisterne havde tager Flugten i den største Uorden. Derimod haves Efterretning om, at det er lykkedes Don Carlos at forene sig med Zariateguy. Dronningens Tropper vare marscherede imod ham. Valladolids Undsætning havde kostet mange Menneskers Liv. Carlisterne havde forsvaret sig længe i Stadens Gader, hvor de christiniske Soldater angrebe dem med Bajonetten og bedækkede Gaderne med deres Liig. Den 24de Septbr. blev Staden gjenerobret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Frankrig. Tre Dampskibe vare indtrufne til Toulon med Efterretninger fra Afrika. De paa Veien til Constantineh oprettede Leire blive ofte foruroligede af Overfald, saaledes især et den 23de Septbr. Araberne havde Beyens Musik i Spidsen og kommanderedes, som det hedte, af Beyen selv. Det franske Artillerie nedstrakte hele Rækker deraf, saa Jorden bedækkedes med Liig, og Resten flygtede. De franske Tropper lide atter meget af Regn og Sygdomme. Det havde skylregnet uafbrudt i 2 Gange 24 Timer. Hertugen af Remours, Kongen af Frankrigs anden Søn, følger med Armeen som Brigadechef. Han ledsages af en uhyre Mængde unge Officerer, af Frankrigs første Familier, der her ville forsøge deres Lykke. Og saa har der indfundet sig en Mængde fremmede Officerer, der følge med som Dillettanter. Deriblandt skal være baade engelske, tydske og danske Officerer. Constantineh, som skal erobres, ligger som en Klippe midt i en rivende Bjergstrøm, og efter Høvdingernes Spaadom behøves der ligesaamange Franskmænd til at erobre denne Fæstning som Myrer til at løfte et Æg op af en Melkebøtte. Den omgives af brede og dybe Grave. Aggernes Leir bestaaer af 8000 Ryttere og 4000 Fodfolk; Beyens Hær af 16000 Mand, Størstedelen Rytterie. Førend man kommer til Staden er der opslaaet tre Leire, med over 20,000 Kabyler, alleslags Folkestammer. Constantinehs Volde ere stærkt besatte med Kanoner, og for at komme derind skal man igjennem een eneste Port, der forsvares af et Citadel paa 18 Kanoner. Man seer, det bliver altsaa ingen let Sag at gjøre denne Erobring. Derfor har General Damremont ogsaa forlangt en hastig Forstærkning, og der indskibedes nu en heel Deel nye Tropper. Herved har man gjort den Ubetænksomhed at sende et Regiment dertil som har garnisoneret i Marseille, og har bragt Cholera med sig derover, saa denne var, strax efter Regimentets Ankomst til Bona udbrudt i denne Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Kongen af Frankrig har opløst de Deputeredes Kammer og sammenkaldt til nye Valg. Ogsaa har Hs. M. udnævnt en heel Mængde nye Pairer, blandt hvilke Charles Dupin, den forhenv. Minister Humann, General Sebastiani, Admiral Villaumez, Generalprocuratoren Hr. v. Schonen, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Engelland. Nylig gjorde Lord Meelbourne - hedder det i Londons Morningpost – i Egenskab som Pr. Minister, sin Opvartning hos Dronningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Efter fuldendt Hverv bad den ædle Lord sig tilladt at gjøre Hs. M. et vigtigt Spørgsmaal, nemlig om hun tilkjendte noget Jndivid et saadant Fortrin, at hun med ham ønskede at dele sin kgl. Stands Byrder. Dronningen blev noget overrasket ved dette Spørgsmaal, og forlangte at vide, om han, som Kronens Minister, havde fremsat dette Spørgsmaal fra et vist politisk Standpunkt, thi i saa Fald vilde hun svare derpaa. Da Ministeren havde begget dette, skal Dronningen have svaret med den alvorlige Værdighed hvormed hun forstaaer at udføre sine høie Pligter: "Ja der er en Mand, som jeg afgjort giver Fortrinet, og det er Hertugen af Wellington. – "Man kan tænke sig - tilføier Bladet, hvor langt Melbournes Ansigt blev ved dette Svar." De Conservative fortælle det som afgjort Sandhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-10-13
Sverrig=Norge. J Stockholms Aftonblad er optaget følgende Artikel fra det norske Morgenblad: Aftonbladet har troet, at Lykken at faae Hs. Maj. Kongen at see her i dette Efteraar skulde beroe af, hvorvidt en Deputation indfinder sig i Værmeland.