JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Den Russiske Keiserinde har kar ved en Konsiner, ladet forfærdige en Marmor Buste af Hr. Carl For, og det hedder, at samme er bestemt for det Keiserlige Gallerie, for at blive opstillet mellem Büsterne af Cicero og Demostenes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Wien, den 6te Aug. I Hoftidenden for i Dag meldes fra Bukarest den 18de Julii at Storvifiren har eftet det sidste Felslag trukket sig til Schimma, hvor han nær var bleven nedsablet af fine egne Folk, dersom han ikke i Tide havde reddet sig ved Klugten. Den hele Tyrkiske Armee er adspredt og i største Bestyrtsning. Strax efter Slaget ved Maczin faldt de Tyrkiske Arnauter over Janitskar=Corpset, og det skal derved have lidt et større Forliis, end i Slaget selv. Janitskaragaen har taget sin Tilflugt til Ministerne i Stistove, og Arnauterne ere for det meeste gaaet over til Russerne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Det heder, at en Of og Defensio=Alliance, er paa Tapelet imellem vores og det Churfyrstl. Sachsiske Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Berlin, den 13de Aug. Samtalen imellem Keiseren, vor Konge og Churfyrsten af Sachsen, skal den 26 hujus gaae for sig i Pillutz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Stokholm, den 9de Aug. Jgaar er i vores Jarikas Tidningar bekiendtgjort en Kongel. Befaling, hvorefter alle fraværende Officierer skal indfinde sig ved deres Regimententer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Fra det Brandenborgske, den 16de Aug. Nu ere ogsaa Stykknægtene og Artillerie Hestene komne tilbage fra Preussen. Af disse Heste sælges kun de sletteste, og de bedste beholdes, hvoraf man formoder, at et Comps af vore Tropper ogsaa skulle bruges mod Frankrig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Warschau, den 10de Aug. Prindsen af Nassan er reist her igiennem, og gaaer til Aachen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Paris, den 8de Aug. Modehandlerinden, Mademoiselle Buequey var i disse Dage i Dronningens Værelse, just da Dauphiin blev ført til hende, og kastede sig i sin Kongelige Moders Armee. Moderhandlerinden blev herved rog, indtil Taarer, og Dronningen som bemærkede dette, befoel hende, i een Dronningen ædel, om Tone, at hun skulde træde nærmere for at see hvorledes hendes Haar paa en kort Tid var blevet hvidt; ved dette Syn kunde Buequoy ikke holde sine Taare og Suk længere tilbage, dog gjorte hun sig al Umage i den vagthavende Officier af Nationalgarden, hans Nærværelse at skiule sine Taarer. Denne var, skiønt han har Nationaluniformen, ingen Revolutionsven, han saae den rørte Modehandlerindes Bedrøvelse, nærmede sig til hende og saade: Skiul ikke Deres Taarer, Mademoiselle; De er lykkeligere end jeg, allerede for 2 Aar siden flød mine i Eentum, men nu tør jeg ikke lade dem fre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Wien, den 8de Aug. Vores Fred med Tyrkerne er nu bekræftet, og man vil sige at Festningsverkene i Belgrad skal sløifes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Det bliver immer landsynligere, at Keiseren vil medvirke, og i Forening med andre Magter med væbnet Haand agere mod det ny franske System. Vores heele Garnison maa først indgive Fortegnelse paa det Mandskab, som er uden for Standen til at udholde Krigsfetiguer, og Regimentscheferne skal have erholdet hemmelig Ordres. - En Sammenkomst af høie Personer i Saxen skal efter al Sandsynlighed af giøre alle Ting.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Den regierende Hertug af Würtemberg bliver daglig forventet hertil med sin Gemahlinde, for ogsaa at Keiseren at lade bekræfte den af Paven erholdte Gyldighed af hans Ægteskab. Man formoder, at han skal ledsage Keiseren til Prag, som der den 31te Augusti holder sit Indtog, men beseer i Forveien de Bøhmiske Grændser og Festninger. Keiserinden reiser den 27de herfra, og bliver ligeledes som Dronning kronet i Prag. Aldrig forstaaer maaskee en Monark saa godt som Leopold den 2den at foreene Daarens Jndfald og Slangens Klogskab, og saaledes at vugge sine Stater i Rolighed, som er ham tilstædet for at paastaae og formere sin politiske Jndflydelse paa de øvrige Enropæiske Stater. - Man siger at Hofraad S. arbeider under Keiserens Øine paa et bestemt Skrive til offentlig Bekiendtgiørelse, ved hvilket de Undersaattere, som føle sig fornærmede ved de Geistliges og Afdeliges forrige Rettigheder, skulde fuldkommen blive beroligede. De Pligter, som disse 2 Stænder have at beopagte mod Borgeren og Bonden, skal der paa det meest trængende blive lagt dem paa Hiertet Churfyrsten af Cöln skal paaseette Keiseren i Prag Kongekronen, og derved udgive en Revers, at denne Handlingikke skal i Fremtiden være præjudicerlig for Erkebiskoppen af Prag og hans Rettigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Man siger at Keiseren vil, til Fredens Høitidelig hed paa eengang udnævne 50 Generaler, hvorved den formerede Udgivt aarlig beregnes til 100000 Gylden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Regensborg, den 8de Aug. Besynderlig merkværdig er den underhaanden udbredte Efterretning, at et mægtig tydsk Hof af land patriotisk Jver og besynderlig Venskabsbeviis mod Keiser Leopold erklærer, hvorledes man ikke længe kunde være Tilskuer af, at en tydsk Prindsesse blev saa vanærende behandlet af en udenlandsk Nation, og derfor maatte treffe alvorlige Midler for at beskytte den franske Dronnings, den tydske Keisers Søsters fornærmede Ære mod videre Antastelser. Kongen af Preussen synes over denne Prindsesses Skjæbne at være meget tørt, hvorom man af en allerede bekiendtgjort Erklæring er bleven underrettet, i Besynderlighed da den Statholderske Familie ved Nationalforsamlingens Jndflydelse ligeledes i mange Henseender er bleven fornærmet. Et haard Uveir truer for nærværende Tid den franske Nation; thi Kongen af Sverrig har ligeledes frit erklæret, at han som Garant af den Westphalske Fred skreed til alvorlige Forhoregler mod Frankrige, og selv i Spidsen af en A. mee skulde forsvare den tydske Nations Rettighed. Det er ogsaa bekiendt, at han desaarsaag traadte i en besynderlig Forbindelse med det Hessenske Huus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Paris, den 12te Augusti. Postmesteren af St. Menehoud, Hr. Dronet, som opdagede Kongens Flugt, er paa sin Tilbagereise fra Paris myrdet af en Stratenrøver. - Saaledes bliver man enten tidlig eller sildig belønnet for sine gode Gierninger; Jmidlertid giør Sagen megen Opsigt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Wien, den 10de Aug. J Forgaars den 9de indtraf en overordentlig Con reer fra Stistove med den Efterretning, at Fredstractaten mellem Østerrige og Potten virkelig er blevet undertegnet. - Ligeledes meldes ogsaa fra det Brandenborgske under 16de Aug., at Freden mellem Keiserinden af Rusland og Porten ogsaa er kommen i Rig lighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Odense, den 23de Augusti. Hans Kongelige Høihed vores dyrebareste Kronprinds har i de meest smigrende Udtryk behaget at tilkiendegive Hr. Kammerherre Adeler til Hindsgausit høieste Veibehag over den Deeltagelse, som han har viist mod de formedelst Jldebranden i Middelfart ulykkelige Borgeres Skjæbne, da han ikke allene i det Øieblik, da Jlden var, hialp at redde og slukke, og derefter gav de Ulykkelige baade Klæder og Føde, men endog vedbliver med usædvanlig Gavmildhed og Æ delmodighed at hielpe disse Ulykkelige med at opbygge indrette deres Huse. Jndfald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
En Munk prækede 3 Søndage efter hinanden overde Ord: Han kom i Peders Huus, og saae hans Spigermoder laae og havde Feberen. Den 3die Søndag vare nogle Drenge komne op i Taarnet og begyndte uformodentlig at ringe under Præken. En Munk spurgte den nærmeste Tilhører: hvad det betydede, Det er ventelig for Peders Svigermoder; hun er maaskee død, siden hun nu har lagt, 3 Uger af Feberen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
En Mand havde givtet sig med en meget delig Pige, men som med sin Arrighed gjorde ham daglig Hovedet kruset. Hun døde omsider, og da han i en forrigfuld Henrykkelse betragtede hendes Liig, udbrød han i disse Ord: Jeg har aldrig fundet hende deligere end nu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Ved en Trefning forlangte en General en Priis Tobok af den næste Officier. Da denne just ratte ham Daasen, kom der en Kugle og tog ham denne bort. Generalen vendte sig derpaa koldsindig til en anden: Saa giv mig en Priis, thi Kuglen tog Daasen med sig. En gammel Kone var saa henfalden til Drik, at hun sielden var ædrue. Hendes Venner forestillede hende Helvede, men forgieves. Da hun engang sov en Ruus ud midt paa Gulvet, antændte de en Kuldildkundt omkring hende; Da hun opaaagner, og troer at hun er i Helvede, raabte hun: Er her da ei en ter stig Siel, som vil legge sin Mark med til en Potte? En Præst deelt sin Præken i 3 Dele, og med den sidste ville han berøre Fruentimmerne. En Mand var en seen, for han tog sin Kone og gik ud af Kirken, sigende: Lad ham berøre Fanden og ikke Dig, En Mand hviskede i et Giestebud til en af sine Tienere, at han skulde søge ham en Pige op, og ifalhan fik nogen, skulde han sige paa hans Spøgsmaal en Hare, og ellers en Ræv. Da nu Tieneren kom hiem igien, og Herren spørg: Om det var en Hare eller en Ræv, svarer Tieneren, som havde glemt hvad Ræv eller Hare skulde betyde: Det veed jeg ikke; men en Hore har jeg bragt hiem, som Herren befalede mig. En Mand saae en fornemme Dame i et Bad, og svørg hendes Kammerpige: Jh, hvad skaber hendes Frue, hun seer jo rask ud? – Hun vil saa gierne have Børn. - Da skulle J søge til Munkene i Kloster, de pleie at vide Raad imod Uftugtsommelighed. - Aa! tie stille, vi har forsøgt alt; men Jntet slaaer an.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
En enfoldig Karl skulde kiøbe sin Herre en stor og anseelig Hest; men kom hiem med et Æsel. En Du gal, saade Herren, er det en stor og anseelig Hest? Ja, gode Herre, vil den voxe, som den har Ørne til, saa maa den blive meget stor Ved Tal=Lotteriets 508 Trækning i Altona udkom Nr. 51, 39, 40, 5, 36.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Bekiendtgiørelser. Følgende Forlagsskrivter bekommes her paa Com 1) N. Schiørrings Arier og Sange, Divertissements, Mellemacter af Danske og oversatte Syngestykker, indrettede for Klaveret med No. der. 1ste Bind, første og andet Stykke, tilligemed Blandinger for Sang og Klaveer, som et Anhang til det første Bind, i alt 28 Ark, stor, og indheftet, for 14 Mk. De følgen: de Stykke, kan ogsaa forskaffes til Liebhaverne, om forlanges. 2) Etatsraad Fleischers Agerdyrknings=Catechismus til Brug for Landmanden. 24 s. 3) Entwurff ein Militair=Reglement von F. W. Bessel, mit Kupsern, 2 Rdlr. Jumani Lotti, er nylig ankommet heren Jtaliener af Fødsel. til Byen fra Kiøbenhavn. Han forfærdiger alle Slags Statuer og Gipstykker af indenlandske og udenlandske Kongelige og andre høie Personer, samt Guder, Gudinder, Medaillons, o. s. v. alt paa det fiineste, netteste og smukkeste; Da ingen med denne Konstners Arbeide skal findes misfornøiet, saa recommenderer han sig paa det bedste hos alle Herskaber og andre honette Folk. Han logerer i Vestergade hos Niels Bager, og opholder sig her en kort Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Auctioner. Afgangne Baadfører Morten Lorenzens Huus i Stige, Al hvis Bygninger ere assurerede i Brand=Cassen for 150 Rdlr., bestaaende af 8 Fag Stuehuus og 4 Fag Sidehuus, foruden et lidet Fielleskuer til Svinestie, beliggende for en Søemand meget beqvemt ved Stranden mellem Skipper Wentzel Tornøe og Jørgen Andersens Gaarder sammesteds, med til bemeldte Huus værende Haugeplads, samt Gaards en og Brønd i Gaarden, bliver efter Arvingernes Forlaugende og Skifterettens Foranstaltning stillet til offentlig Auction Tiirsdagen førstkommende 30te hujus om Formiddagen Kl. 10 Slet i bemeldte Stervboehuus i Stige, og der, om antagelig Bud skeer, ved een eneste Auction bortsolgt efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionstedet og forinden paa Amts=Comtoiret kan vorde foreviiste. Til samme Tid og paa samme Sted bliver tillige bortsolgt Stervboets Meubler og Lovore, som bestaaer i en Deel gode Sengeklæder, Borde, Stole og Bænker, en Deel gode Egekister, ligeledes en Deel gode Mands- og Fruentimmerklæder af Ulden og Linnet, Huusgeraad og Kiøkkentøi, af Kobber, Messing, Jern og Træfang, omtrent 100 tildeels nye Kornsække, et Sølv Lommeuhr med Fouteral, Sølv Skoe og Knæspænder, samt nogle Sølvknapper, og en Skibsjolle med Tilbehør, og andet mere; hvilket herved averteres til Liebhabernes Efterretning. Odense Slot den 18de Augusti 1791. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-23
Efter de respective Arvingers Forlangende bliver i Høyrup, - udi Winding Herred førstkommende 14de September holdet offentlig Auction over forrige Sognepræst salig Her Michael Leths efterladte anseelige Bibliothek, bestaaende af vel conditionerede Bøger i allehaande Sprog og Videnskaber, hvorover trykte Catologi blive omsendte. Fraværendes Commissioner (naar Vedkommende vedtegne Priserne) paatage sig Herredsprovsten og begge Assessorerne Her Friis i Herrested og Hr. Andresen i Søllinge. De som til den salig Mands Stervboe er noget skyldig, eller der have noget at fordre, og ei endnu have meldet sig, ville i rette Tid saadant behage at anmelde til nuværende Provst i Winding Herred, Windinge den 16de Aug. 1791. Bierre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Kiøbenhavn, den 22de Augusti. I det, i Anledning af Hs. Kongel. Høihed Kronprindsesse Maries Formæling den 31te Julii 1790, omettede føsterlige Velgiørenheds-Selskab Stiftelse blev Aarsdagen derefter i Stiftelsens Værelse og i dens Velgiørerinders Overværelse af den 10 Børne alle klædte i hvide Klæder med grønne Livbaand og naturlige Blomsterkrandse om Hovedet, og hver med sin lille Krands i Haanden, fyldt med adskillige Blomster, afsiunget følgende Arie, efter den Melodie Nys fyldte skiøn Sited, &c. Hil være den Dag, da vor Lykke blev fod, Da Glæden livsalig om Norden gienlød, Da Skjoldungen fæstet sin favreste Brud. Hil være dens Komme fra Himmelens Gud.: Da spired de Blomster af Ædelmods Bryst, Og slettet blev Krandsen selv Dyden til Lyst. Da opstod Velgiørenhed mild i sin Pragt, Og Planen til vor Lykke velsignet blev lagt. O ædle velgiørende Venner, hvis Dyd Forvandled vor Kummer til blideste Fryd, Her komme vi med vore Offringer frem, Og legge vor Tak og vort Ønske for Dem, Velsignelsers Fylde! Goddædigheds Løn, Selv krone, selv hylde vor barnlige Bøn. den 26. Aug. - Børnet cidelin. Den store, den gode velgiørende Gud Til Dennem selv deele Belønningen ud: O søsterlig Selskab, velgiørende Navn! Bliv evig til Hæder, og evig til Gavn. De sildigste Slægter istemme vor Røst, Gientage vor Ønske, og føle vor Lyst. Derefter holdt Hr. Dr. og Prof. Smidt en kort, men smuk og fyndig Tale; Fire af Børnene fik for deres udmerkede Flittighed, Lærrelyst og Fremvext i Sæderne hver en Foræring af et Sølv Fingerbølle, Læremesterindens ældste Datter 6 Alen Kattun. Der paa blev uddeelt til alle 10 Børnene en Gave af H. K. H. Kronprindsesse Marie af 20 Rdlr., hvoraf hver Barn nød 2 Rdlr. - Nu fremtraadte Skolens Eleve, Anne Cathrine Mectele Behmann, en lille Pige paa 11 Aar og holdt med megen Ansland og Frimodighed en kort og rørende Taksigelses Talle; hvorpaa Høitiden blev endt med følgende Sang af samtlige Velgiørerinder, efter den Melod. Skaberen skued &c. Festligen mindes vi Dagen som skienkte. Glæden for Norden, for Konge og Folk. Da, o Prindsesse, da vi kun tænkte Dig og Din Brudgom, og alting var Tolk i For Hierternes reeneste Ønsker, og skiøn Gienlød da om Norden vor festlige Bøn. Listia klang Folkets oprigtige Glæder, Mildt bød os Dyden ved Kierligheds Magt Enig at blive til føsterlig Hæder, Enige i at oprette en Pagt. Alt see vi dens blomstrende Fremgang med LystOg Dyden stemmer vor søsterlig Røst. Held være Dagen. - saa lyder vor Glæde, Heid Dig vor Friderichs velsignede Brud! Stedse Lyksaligheds Bane Du træde! Stedse ledsage Dig Himmelens Gud, 1. Dit Svangerskab styrkes til Rigernes Fryd, Da krones vert Ønske, da lønnes vor Dyd. Glad da, naar Tiden er omme, Du stue Kierlighedspantet ved moderlig Bryst Glad vil Din Friderichs Hierte da lue, Lue af reeneste Følelsers Lyst, Og Kongehuusglæden og Riger og Land Selv stemme alt Folkets Lykønskninger an: Bliv da, o Dag, os i helligste Minde, Aarlig i Minde om sosterlig Pagt. Evig Du kun i Kierlighed binde Da skal vor Stiftelse stande ved Magt, . Og minde sin Fødsel, sin Hensigt, sit Navn: De kommende Slægter til Hæder og Gavn:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Efter foreviist Arbeide for Velgiørerinderne af Elever, nes Fliid, gjorde Læremesterinden om Eftermiddagen en Spadseretour over Volden og i Kongens Hauge, med Eleverne: Kl. 7 bleve de beværtede i Stiftelsen med en Ret Steeg, en Kaae og et lidet Glas ung Viin, hvorved Kronprindsessens, Velgiørerindernes, Stiftelsens Bestyrers, Lærerens og Lærerindens Skaaler, bleve erindrede, takkede Gud med inderlige glade Hierter, og gik fornøiede hiem Kl. 9.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Den her værende Theaterdirection har ladet bekiendtgiøre, at Priisen paa Logerne og Pladsene i Logerne, i Følge Kongelig Ordre skal i Fremtiden forhøies en Trediedeel, for at svare endeel af den hidtil af den Kongel. Casse til Theatrets Underholdning udgivne Summa, uden at betage Forestillingen noget af dens hidtil værende Pragt og Smukhed. Men derimod skal ogsaa Sidevæggene afbrydes, hvorved der bliver Plads for flere Personer i Logerne, som fuldkommen kunde oversee Theatret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Ved Fugleskydningen i Helsingøer har Kammerherre og Staldmester Hauch nedskudt en Gevinst for H. K. H. Kronprindsesse Lovise Auguste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Under 22de Aug. d. A. er fra Politiekammeret udkommet en Placat, som forbyder Eierne af Gjedder, og Bukke at lade samme gaae paa Gaderne, da de ofte giør Skade, og især Børn, samt gamle skrøbelige Personer ere udsatte for, af disse Dyr at blive beskadigede, under disse skadelige Dyes Confiscation og ydermere arbittrair Mulct.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Stokholm, den 12te Aug. Overmorgen giver Kongen i Drottningholm et stort Festin, hvorved heele Slotshaugen bliver illumineret. Man taler om en ny Reise, som Kongen vil giøre til Petersborg. Efterretningerne fra Rusland og herfra Sverrig melde ogsaa om en meget frugtbar Kornhøst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Paris, den 12te Augusti. J en Kirke ved Chattillon stak en Vicarius, som ikke havde svoret, for at forskrække Constitutionspræsten en Kat ind i det paa Alteret staaende Tabernakel. Da Præsten ved Gudstienesten efter Velsignelsen aabnede Tabernakelet, sprang Katten ud, og satte ikke allene Præsten, men endogsaa den heele Menighed i Forskrækkelse. Nogle Qvinder skreege, at det var den levende Diævel, men Vicariussens Huusholderske kiendte sin Kat, raabte Minette, Minette, og Katten kom hen til hende og lod sig stryge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Wien, den 13de Aug. Hoftidenden for i Dag giver følgende Officialberetning om Freden. Den 4de i d. M. er under Megling af det Kongelige Storbritaniske, det Kongelige Preusiske Hof og Generalstaterne sluttet Fredsfordrag i Sti stave mellem de K. K. og Tyrkiske Ministre, og en besynderlig Convention umiddelbar herpaa undertegnet hvorved Porten har afstaaet Altorsowa tilligemed Lands strækningen lige indtil Gjerna, og en Deel af det Unnaer District, samt Zettin og Dretnick til det K. K. Hof. - Til samme Tid er indløbet den behagelige Efterretning, at ogsaa formedelst en venskabelig Forsigelse mellem det Petersborger, Londoner og Berliner Hof, har Freden mellem Rusland og Porten, efter de for lang Tid siden bekiendte overeensstemmende og billige Fordringer af Hendes Russiskkeiserlige Majestet, erholdt en bestemt Grundforfatning, og at alle Tiaa ved bemeldte sidste Hof saaledes ere indrettede, for at formaae Porten til ufortøvet Samtykke af disse Fredsbetingelser; i modsat Tilfælde skal hun overlade dem ved Leilighed til deres egen Skjæbne, som aldeles ikke lader drage i Tvivl, at nu ogsaa No ligheden mellem det Russiskekierlige Hof og det Tyrkiske Rige med første skulde blive frembragt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Algier, den 15de Julii. Deien af Algier, Baba Mahmet, som ved en 25 Aars Regiering har bragt sit Land til den høieste Grad af Rigdom og Magt, døde den 12te i d. M.i sit 81de Aar af et Slags Raserie. – J hans Sted er Premierministeren, Sydi Hassan, en Mand paa 50 Aar, som synes at være Frankrige meget tilbøielig, og har bestræbt sig for at bekræfte og ratificere Frankriges Tractater, faa Øieblikke efter hiins Død udvalgt og udraabt til Successor. Almuesang. Melod. En yndig Pige, et got Glas, &c. En huuslig Qvinde er Ætsværd; Saa var den Sallig Marthe, Hun tidlig, sildig var paa Færd, Nu ved sin Rok og Karte, Nu i sit Kiøkken, nu paa sit Loft, Nu i sin Kielder, nu paa sin ToftEn huuslig Qvinde er Ære værd, Saa var den Sallig Marthe. Hun Skiel af tidlig Morgenstund, Som det sig bør mon tage; Thi Morgenstund har Guld i Mund Det vidste Hun saa faae Den Stue friet blev saa reen Og hurtig løb saa Rokkens Teen. En huuslig Qvinde er Ære værd, Saa var den Sallig Marthe. J rette Tid fik Folkene Der gode sunde Føde De Dorske hun opmuntrede: Og de som hende løde. Saa fyrigen med muntert Sind Om hende fløi nu ud, nu ind: En huuslig Qvinde er Ære værd, Saa var den Sallig Marthe. Et ledig Haand hun taalte see, Arbeide maatte alle. Dettil vi ere dannede, Saa lydte hendes Tale, Kun Døvenskab fører Sladder med Og Sladder kommer Ondt afsted, En huuslig Qvinde er Ære værd, Saa var den Salig Marthe. Ei eene Stuen holdes reen, Nei alting blinke maatte, Fra Speilet af til Arnesteen, Ja til den mindste Potte J Spisekammeret hvor Føden var Der saae man Reenhed i Botter, Kar. En huuslig Qvinde er Ære værd, Saa var den Salig Marthe. Og som hun selv saa huuslig gik, Saa maatte hendes Datter, Hun lærte hendes Sind og Skik Og nu sig lykkelig skatter; Til Gavn hun stedse vendtes til Og fremmed blev for Abespil En huuslig Qvindeler Ære værd, Saa var den Sallig Marthe. Og mod sin Mand omhyggelig, Hun venligen sig viiste, Han derfor ofte glædet sig, Og for lyksalig sig priiste. Var Sindet svagt, hun muntret ham Og gik omkring ham som et Lam. En huuslig Qvinde er Ære værd, Saa var den Salig Marte. Og Marthes Dyd Belønning fik, Velsignelser indfløde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
J hendes Boe, og salig gik Hun levets Vei og døde; Og sig det Minde efterlod, At hun var klog og eiegod. En huuslig Qvinde er Ære værd, Saa var den Salig Marthe. Den Ulykkelige. Vel! Skal det være saa Skal mig Vanlykke følge J hvor jeg gaaer storme til om mig, som Havets Bølge, Om Klippen slaaer. sig Alderdom paa dette Ansigt tegne sit Rynkespor, et Blomst for frostindfaldne Kinder blegne I Ungdoms Flor Stræbsomhed, skal Fliid mig er indbringe andet End Usselhed? Skal jeg vansmægte, mens mit Ansigt bliver vandet, Af Pandens Sveed? Og skal jeg aldrig meer en Draabe Glæde smage Og aldrig faae. En Straale kun af hiin Lykkelighed tilbage, Min Ungdom faae? Vel! Lad saa være da, Du evig haarde Skjebne Jeg følger Dia. Kun med Taalmodighed skal dette Bryst sig væbne Uryggelig. Saa vil den mørke Vei jeg saate giennemvandre, Og stille see, At ene grum mod mig, Du giør til tusind andre Lyksalige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-08-26
Prædikanterne paa 10de Søndag efter TrinitatioHøimesse. Aftensane. Graabrødre K. Hr. Prof. Ancher. Hr. With. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Bunkeflod. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.