JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-24
London, den 15de Marts. – J Underhusets Mode den 11te d. M. bleve endeel Bønskrivter fra flere af Londons Districter overrakte mod Jernbanerne, der, ifølge Planen, skulde gjennemskjære Citi. Hr. Clayyttrede den Anskuelse, at ingen Jernbane burde føres nærmere end tre engelske Miil fra den kongelige Børs thi om endog kun Jernbane-Billen for Tower-Hamlets gik igjennem, maatte dog 6000 Huse rives ned og 30,0000 Jndvaanere gjøres huusvilde, hvorfor der slet ikke lod sig tænke nogen tilstrækkelig Skadesløsholdelse; Commercial-Raad vilde derved gaae tilGrunde. Naar man til de 57 Jernbaneplaner endnu regnede 51 Canalprojecter, vilde man faae det Resultat, at der maatte anvendes ikke mindre end 33 1/2 Millioner Pund Sterling til disse Planers Udførelse. Han anbefalede derfor Huset, at tage Hensyn til hine folkerige Districters Jnteresser, og at forebygge en unødvendig Ødslen med Capitaler. Denne Anskuelse blev ogsaa forsvaret af de Herrer Grote, Hume og Dr. Lushington.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Med Hensyn til den allerede omtalte Beretning over Carlower-Valget, meddeles endnu følgende Oplysninger: O'Connell havde rigtignok den 5te Juni f. A. rettet en Skrivelse til Raphael, hvori han forpligtede sig til, at fremme hiins Valg i Car low mod en Sum af 2000 Pund. Tone og Jndhold af denne Skrivelse have ustridigt maattet foranledige Mistanke og Dadel. Ved nøjagtigt at prøve Forhandlingerne mellem Raphael og flere Vælgere i Grevskabet Carlow har det dog fuldkommen viist sig, at O'Connell har handlet efter Raphaels udtrykkelige Ønske, og at han kun er traadt op som Mellemmand. Committeen udtalte den Anskuelse, at der ikke hviler nogen Mistanke af pecuniær Natur paa O'Connell, at Pengene ere blevne udgivne i Grevskabet Carlow i det forønskede Øjemeed, og at der ingen Grund er for Haanden til at drage disse Udgivters Lovlighed i Tvivl. Committeen, der bestod af elleve Medlemmer, af de forskjelligste Partier, havde efter lang og omhyggelig Overveielse fattet denne Beslutning, og det eenstemmigt. Saa heldigt gaaer det O'Connell imidlertid ikke i Dubliner-Valgecommitteen: flere Vælgere ere som uægte blevne strøgne ud paa Listen, og det kan derfor gjerne hænde sig, at han endnu, tilligemed sin Collega Ruthven, bliver fortrængt fra Parlamentet, skjøndt det vel ikke kan feile, at han snart bliver valgt igjen paa et andet Punkt, J Overhusets Møde i Gaar overraktes flere Bønskrivter fra irlandske Geistlige, der besværede sig over, ikke at have været istand til at inddrive deres Tiende, og som derfor ansøgte Regjeringen om at sætte Loven igjennem. Lorderne Roden og Winchelsen understøttede disse Petitioner, men fik intet Svar. Førend Forsamlingen i Guildhale aabnedes i Mandags, fik O'Connell Borgerret i Staden London, for derved at berettige ham til at holde en Tale (mod Avis=Stemplet. Han blev optaget i Toffelmagernes Laug og aflagde den sædvanlige Eed, ikke at ville modtage nogen Lærling paa kortere Tid end syv Aar. Cobbert blev Medlem af samme Laug. Striden mellem Marschal Saldanha og Oberst Shaw er nu bilagt, idet Marschallen i en Skrivelse fra Cintra af 18de Februar har erklæret et, ham tillagt Brev for uægte.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Tyrkiet. Constantinopel, den 17de Februar. – J Tekwimi Wekaji af 16de Februar blive de Fortjenester, meget roeste, som Wallien af Siwas, Reschid Pascha, har erhvervet sig ved at tæmme Kurderne, og som han endnu erhverver sig. Der meldes i al Korthed, at en Kurdisk Rebelsværm blev forrige Aar (Datum mangler) i Omegnen af Charbrod (Charput) adspredt af tvende derværende Batailloner regulaire Tropper. De i Lænker indbragte Hovedmænd bødede med Døden for deres Forræderi. Men snart efter droge flere Kurdiske Beier deres undergivne Stammer sammen og forsøgte i Masse et Angreb, dog ogsaa dette frække Foretagende strandede paa de storherlige Troppers Tapperhed. De fangne Kurder ere bragte til det storherlige Sø-Arsenal, men Bejerne tilligemed deres Familier til Constantinopel, hvor man i Rumili vil anvise dem bestemte Punkter til deres fremtidige Opholdsted. Deres undertvungne Staldbrødre skulle beboe og opdyrke hele den ubedyggede Landstrækning fra Bjergværkerne ved Arg han indtil Diarbek og derfra til Mardin. Reschid Pascha er nu beskjeftiget med at tugte flere andre kurdiske Stammer, der have yttret den sædvanlige Trods og Stivsind, og at give dem en Forfatning. Chios.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Man er her i den største Fortvivlelse, næsten alle Appelsin- og Citrontræer ere ødelagte af den usædvanlige og vedholdende Kulde. J en vis Henseende vare disse Træer af den største Vigtighed for Øen, og Tabet i Aar overstiger en Sum af 2,000,000 Pjastre. Vi ville prise os lykkelige – siger Correspondenten endvidere – hvis kun ikke de øvrige Frugttræer, der have lidt meer eller mindre, opleve en lignende Skjæbne. Man kan ikke erindre, nogensinde at have seet saa megen Snee paa Chios; den vorede tilsidst saa højt i Gaderne, at Jndvaanerne flere Dage ikke kunde forlade deres Huse. Den usædvanlige Kulde har ogsaa anrettet megen Skade blandt Qvæget, og lang Tid vil gaae hen, inden Landmanden kan hæve Hovedet i Veiret igjen. Forat gjøre den almindelige Elendighed endnu større, maatte ogsaa Sundhedstilstanden forværre sig. J trende Landsbyer, hvis Forbindelse med de andre Dele af Staden dog er afbrudt, har der viist sig Pesttilfælde. Man haaber imidlertid at de af Øvrigheden trufne Forholdsregler skulle standse Sygdommens videre Udvikling. Ogsaa paa Søen har det slette Vejr gjort megen Skade. J det mindste sex Skibe fra Chios veed man bestemt ere gaaede under.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Fristaten Krakau. Paa en Tid, da Fristaten Krakaus Besættelse af østerrigske, russiske og preussiske Tropper har valt en saa særdeles, skjøndt vistnok ikke fortjent Opmærkhed, vil det sikkert være vore Læsere kjært at have en kort Oversigt af denne Stats Skjæbne i den senere Tid for Øje.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
J Aaret 1815 blev Krakau proclameret til Fristad. Et lidet Gebeet, indeklemt, mellem Slesiens, Galliziens og det russiske Polens Grændser, blev forbundet dermed. Det Hele udgjør et Fladeindhold af tyve Quadratmile. Staden har en Befolkning af 30,000 Jndvaanere og Gebetet tæller omtrent 60 til 70,000 Sjæle. Krakan var i det gamle Polen Kroningstaden og tillige Hovedstaden i Vojvodskabet af samme Navn. Ved den første Deeling i Aaret 1773 var det ikke med indbegrebet i den, Østerrig tilfaldne Deel af Vojvodskabet Krakau; det forblev polsk, og var 1771 Vuggen for den Jnsurrection, hvis Øiemeed var at gjenforene de af Preussen, Østerrig og Rusland borttagne Dele af Gebetet. Jndenfor Kra kaus Mure blev Koszius kos proclameret til Jnsurrectionens Generalissimus. Russerne marscherede 1792 mod Staden, besatte den og bleve drevne ud igjen. Preusserne kom 1794 tilbage og bemægtigede sig Staden i den Hensigt, at beholde den for sig ved den forestaaende nye Deeling. Krakan var dengang kun svagt befæstet, men dens Beliggenhed paa den venstre Weichselbred, ved denne Flods og Nuckawas Sammenløb, gjør den skikket til at spille en meget vigtig militair Rolle. Ved sin Beliggenhed er Krakau Nøglen til Slesien og Gallizien; det forener saa at sige begge disse Provindser ved deres yderste Grændser, og tjener til Gjennemgang fra den ene til den anden. Preussen, som havde besat Krakau for det andet Deelings Fordrag, vilde gjøre Kjendsgierningen af denne Besættelse gjeldende, for at lade sig tilkjendes Krakau, mod at overlade den største Deel af dene Vojvodskab til Østerrig; men understøttet af Rusland, gik Østerrig af med Sejren. Med Krakau fik det Wielickads Saltminer, de rigeste i Verden. En fortreffelig Erstatning tilbødes dog Preussen. 1773. havde det faaet Thorn og Danzig; ved den anden Deeling fik det Warschau. Fjorten Aar, fra 1795. til 1809 hørte Krakau med sit Gebeet til Østerrig. 1800 tog Napoleon, som Følge af Seirene ved Esslingen og Bagram, Krakan med det Gebeet og en Deel af Gallizien igien fra Østerrig, og forenede det med Storhertugdømmet Warschau, som han to Aar iforveien havde dannet af de fra Preussen og Rusland tilbage tagne Gebeter. Begivenhederne 1814 og 1815 bragte ikke Ungene tilbage paa den Fod, de havde staaet paa, ved anden Deeling. Preussen fik ikke Warschau tilbage; den men denne Gang satte Preussen det dog igjennem, at Krakau ikke kom til Østerrig, og disse tvende Magters Fordringer kunde alene derved tilfredsstilles, at man gjorde Krakau til en Fristad og afskar et lidet nentralt Gebeet rundt om Staden. Dette Gebeet er ved Weichselen skilt fra Gallizien, og ved Brinzinia fra Slesien. En stor, af Høje gjennemskaaret Slette, befrugtet af talrige, i Weichselen udstrømmende Vande, omtrent femten Mile lang fra Østen til Vesten og fem Mile bred fra Syden til Norden, udgjor Fristaten Krakau.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 22de Marts. – Vaaren lod ikke længe vente paa sig efter Stærens Ankomst. Efterat Stormen havde udraset i Fredags, fulgte i Løverdags en, vel noget mørk, men mild, Foraarsdag, og i Søndags og i Gaar antog Veiret, hvor Solen havde Magten, næsten en Sommer-Charakteer, Havedyrkerne ere pludseligen komne i Virksomhed, ved den hurtige Overgang fra det storme og regnfulde Veir, der saa længe har hersket.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Kjøbenhavn, den 24de Marts. Hans Majestæt Kongen har under 15de dennes allernaadigst udnævnt Ridder af Danebrogen og Danebrogsmand, Conferentsraad og Livmedicus Joachim Diderich Brandis, til Commandeur af Danebrogordenen.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
De wagrisk fehmerske Blade berette fra Pløen, at i Følge Efterretninger, man der havde faaet, var Gierningsmanden til det paa den danske Gesandt i Eutin for nogle Aar siden forøvede Snigmord nu opdaget. Efterat Mordet var begaaet skal Morderen, en Gartner, være flygtet til America, og der paa sin Dødsseng, martret af Samvittighedsnag, bekjendt Gierningen for sin Skriftefader. Han skal tillige have testamenteret sin der erhvervede, ikke ubetydelige Formue til de Jndivider, der som mistænkte for Mordet, vare blevne fængslede i Eutin; man tilføjer ogsaa, at disse Jndivider skulle af Øvrigheden være erklærede uskyldige. Lignende er en Beretning herom fra en anden Kilde; kun betegnes Morderen der paa en anden Maade, som vilde give Gierningen en endnu skrækkeligere Characteer.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Kjøbenhavn, den 24de Marts. Af de med Posten i Morges Kl. 9 ankomne Tidender meddele vi vore Læsere de vigtigste Nyheder.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
J Overhuset erholdt den 15de England. – dennes Billen mod Staffords Valgret den første Læsning. Mødet blev udfyldt med Biskoppen af Exeters Andragende mod Nationalopdragelsen i Jrland, hvilket Lorderne Melbourne og Plunkettbestrede, og hvilket Biskoppen til Slutning, til Greverne v. Rodens og Winchilseas store Sorg, tog tilbage, dog under den Forsikkring, at det vilde uendeligt glæde enhver Protestant i Jrland, at sidste nævnte Greve havde erklæret, at ville modsætte sig enhver Bevilligelse i hiint Øjemeed.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
J Underhuset sagde Skatkammerets Cantsler paa et Spørgsmaal af Dr. Bowring, at han endnu ikke havde opgivet sin Hensigt i denne Session at gjøre et Andragende om Jødernes Emancipation. Lord Palmerston forsikkrede i et Svarpaa Lord Mahons Spørgsmaal, at det nærværende Ministerium havde, lig det Peelske, paalagt den engelske Gesandt i Madrid at befordre Anerkjendelsen, af de sydamericanske Stater; det var rigtignok sandt, at Underhandlingerne vare afbrudte, dog haabede hanet lykkeligt Resultat, naar Cortes var blevet forsamlet. Den Samme svarede Sir R. Peel, at han, dog uden officiel Efterretning, frygtede for, at det var sandt, at Cabreras Moder var blevet skudt paa Minas Befaling, og paa Cabreras Befaling fire spanske Officerers Hustruer. – Skatkammerets Cantsler forelagde sin Plan til Stempel Actens Consolidering, hvori Nedsættelsen af Stemplet paa Tidenderne fra fire til een P. uden Disconto forekommer. – Et Andragende af Hr. Handley at ophæve Accisen paa Sæbe og forhøje Jndførselstolden paa Tællen, blev efter en Debatte forkastet med 195 Stemmer mod 125. Den 16de var Underhuset ikke fuldtalligt. Den 17de indbragte Lord Lyndhuurst i Over huuset en Bill for at gjøre Grundeiendoms Overdragelser simplere og en anden til en Forbedring af Lovene om Testaments Executorerne og Godsforvalterne. Lord Langdale indbragte en Bill om Forbedringen af Lovene for Testamenter. Grev v. Aberdeen anmeldte til den 18de et Andragende angaaende Krigstilstanden i Spanien. Efter Marquis v. Lansdowne's Andragende blev en Adresse til Kongen besluttet, angaaende Bygningsforslaget til de nye Parlamentshuse. – Forhandlingerne i Underhuset vare ubetydelige.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
En af de savnede Grønlandsfarere, "Lady Sane" er ankommet til Stromness, men i en meget sørgelig Forfatning.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Courier, har faaet et Brev fra en velunderrettet Pariser-Correspondent, af 16de f. M., hvori en almindelig Jntervention i de spanske Anliggender fra Englands og Frankerigs Side erklæres for høist sandsynlig. Det vedkommende Sted i Brevet lyder saaledes: Efterretningerne fra Spanien ere bestandig saa nedslaaende som muligt, og uden en directe og kraftig Jntervention, der dog ogsaa er forbundet med alvorlige Jnconvenientse, ansee endog de varmeste Venner af det Constitutionelle det for umuligt, at den spanske Regjering kan undertrykke den carlistiske Opstand. J Dag (den 16de) hedder det, at en Ansøgning er stillet til England om at bevilge Jndskibningen af fem engelske Regimenter, i hvilket Tilfælde den franske Regjering har i Sinde at stille et lignende Antal. Maaskee er alt Dette kun et Rygte, men at saare trængende Begjæringer og ny Hjelp ere indløbne, kan ikke bestrides.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Frankerig. – Breve fra Toulon melde, at Ancona endnu ikke i Aar bliver rømmet, men at Garnisonen skal fuldstændig forandres. Prindsen af Jonville ventes den 15de April til Toulon, for der at indskibe sig til Africa. Prinds Ferdinand af Portugal og Prindsen af Sachsen-Koburg ere den 13de dennes afreiste fra Paris til London.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Spanien. – Efterretningerne fra Madrid naae til den 11te d. M. Hr. Mendizavals nye Jndretning med Hensyn til Ministeriet er tilendebragt og har havt et heldigt Udfald. Mendizaval vil selv beholde Finants=Departementet og har aftraadt Conseilets Præsidentskab, saavelsom Portefeuillen for de udenlandske Sager, til Hr. Jsturiz, Procuradores-Kamrets hidtilværende Præsident; Hr. Før res skal overtage Marinen, og de øvrige Ministre beholde deres Portefuiller. Den 22de d. M., samme Dag, som Cortes træder sammen, skulde denne Forandring officielt bekjendtgjøres.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Gaceta de Madrid af 10de d. M. indeholder et vigtigt Decret om Undertrykkelsen af alle Munke eller regulaire geistlige Ordener i hele Spanien; dis sees Eiendomme og Jndkomster skulle anvendes til, lidt efter lidt at afbetale Statsgjælden, saavel den indre som den udenlandske.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Jfølge Beretninger fra den brittiske Legion, af 4de d. M., var General Evans paa denne Dag brudt op fra Vittoria med fire Batailloner af Legionen, forat forene sig ved et Pas i Nærheden af Trevinomed Cordova, som havde tolv Batailloner hos sig, og man troede, at dette Corps vilde drage til Bilbao, da det ikke kunde indqvarteres i Vittoria af Mangel paa Plads. J denne sidste Stad herskede endnu Sygdommen; Forpleiningen var meget slet. Legionens Soldater skulle imidlertid have taalt Alt med den største Standhaftighed, uden at klage, og deres Opførsel var exemplarisk.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Det Kongelige Theater. J Aften opføres: Kostgængeren, Lystspil, og En Pas de deur, til Slutning: Guldkorset, Lystspil. J Morgen Aften: Lestog eller Stats-Jntriquen, Opera i fire Acter af Scribe, med Musik af Auver. (Første Gang). Forestillingen er forbi omtrent Kl. 9 1/2.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Reisende. Til Kjøbenhavn. Hidkomne den 22de Marts Handlende, Wenneberg, Lundgreen, Schønberg og Kulberg. Consul Petit. Kjøbmand Friedlænder, Grosserer Rubenson, Consulat secretair Chauvel fra Helsingøer, Skibscapitain Christensen fra Augustenborg, Skibscapitain Bonde fra Norburg, Grosseren, Lillieval fra Malmøe, Stadshauptmand Brodersen fra Odense, Kjøbmand Hovitz fra Møen, Gjæstgiver Menz fra Gilleleie. Kjøbmand Welleius fra Nestved, Skibscapitain Juel fra Malmøe. Kniplingshandler Jørgensen fra Haderslev.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Officielle Avertissementer. Priser paa Kornvarer, i nogle af de vigtigste Handels- og Kjøbstæder i Kongeriget Panmark, samt Hertugdømmene Slesvig og Holsteen, saaledes som de vare i Slutningen af Decbr. Maaned 1835, ifølge de til det Kgl. Rentekammer indkomne Efterretninger. Byg Havre. Hvede, Rug pr. Tønde. pr. Tønde, pr. Tønde, pr. Tønde. re, er, Kr., 2 Rbd., 8 Panmark. S. og 4. 80 a 4 32 a 3 32 a 2 Kjøbenhavn. K. 16 a 4 40 a 4 40 a 2 40 Helsingøer.. Holbek.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Kallundborg... Kjøge..... Korsør... Wordingborg.. Restved..a 3 16 a Stege..... Nakskov.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Nysted.. Nyekjøbing p. Falster. Stubbekjøbing.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Odense..... Assens... Nyeborg... Svendborg. Faaborg..... Rudkjøbing. Aalborg.... Aarhuus. Horsens Randers. Hobroe..... Thisted.. Veile..... Kolding.. Fredericia.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Hertugdømmene. rede Sølv. Flensborg. a 4 32 a 3 48 a 2 Tøndern. a 3 38 a 2 45 Apenrade..... Eckernførde.. 77 a 3 70 a 3 19 a 2 13 Glückstadt. a 4
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Kiel.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Rendsborg.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Jtzehoe..... Sønderborg. S. S. C. Altona. pr. Læst a 76 a 6 a 52 a 35 Private Avertissementer.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Døde. At min inderlig kjære Datter Caroline Frederikke Baggesen, fød Høe, ved Døden er afgaaet den 14de dennes, efter smertelig Sygdom, efterladende sig een næsten 1/2 Aars gl. Datter, bekjendtgjøres herved i hendes Mands, Student Magnus Haagen Baggesens Fraværelse, af hendes dybtsørgende Moder. Skjelbye Præstegaard, den 20de Marts 1836. Juliane Höe.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Literaire Anmeldelser. Stændertidenden Nr. 110, 111, 112 og 113. er udkommen og faaes her i Byen paa det Berlingske Comptoir, Pilestræde Nr. 118. Bibler, Det nye Testamente, Psalmebøger paa Skriv- og Trykpapiir, alt indbunden i Sasian med Guldsnit og Læderbind, sælges hos Bogbinder Falck, lille Kjøbmagergade Nr. 82,
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Blandede Avertissementer. J min engelske Damp Decarteer-Anstalt modtages, som sædvanligt, Klæde, Cassimir og Halvklæde til Decartering. Ligeledes modtages Cheniller, Frakker, Beenklæder, Veste, Kaaber og Kjoler til Vadskning og Decartering, uden at være op sprættede, Sopha- og Stolebetræk, Bord- og Pianofortetæpper, samt andre Sorter uldne Vare, Gardiner, Meublement af Mo rin, Merinos og Cattun vadskes og vatres, presses, glittes, farves og trykkes. Franske Merinoskjoler presses uden Glands. A. Ballin. store Kjøbmagergade Nr. 7.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
det jeg Undertegnede herved giver mig den Frihed at underrette mine ærede Handelsvenner om, at den af mig siden min sal. Mand, afg. Silke- og Klædehandler C. C. L. KiærlsDöd, under min Sön, Johannes Emil KiærtsBestyrelse förte Handel nu ophører den 29de denne Maaned, men fra samme Dato uden Standsning af fornævnte min Sön, Johannes Emil Kiær, i hans eget Navn og for hans egen Regning fortsættes, aflægger jeg min forbindtligste Taksigelse til Enhver, der har skjenket mig sin Tillid, og tillader mig at anbefale min Sön, i den fuldkomne Overbeviisning, at han stedse vil søge at gjöre sig værdig til samme. Kjöbenhavn, den 24de Marts 1836. C. E. sal. Kiær.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
I Henhold til ovenstaaende Annonce, undlader jeg ikke at bekjendtgjöre, at jeg den 29de denne Maaned overtager og for egen Regning fortsætter den af min Moder efter min sal. Faders Död förte Manufacturhandel.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Idet jeg herved ærbødigst anbefaler mig til alle vore ærede Handelsvenner, nærer jeg det Haab, ved en reel Behandling og et velassorteret Varelager at vedligeholde den Tillid og den Yndest, der stedse er blevet mine Forældre. til Deel. Kjöbenhavn, den 24de Marts 1836. Johannes Emil Kiær, Silke- og Klædehandler, Borgergade Nr. 102.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Fattigvæsenet angaaende. Den af afgangne Commerceraad og Toldskriver ved Kjøbenhavns Toldkammer Jacob Olsen og Hustrue Susanna Christina Winniche i Vartou Hospital oprettede Seng, der var belagt med et Fruentimmer, er nu ved Dødsfald bleven ledig.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Jfølge Fundats af 31te August 1735, skal Sengen belægges af Fundatrice og, efter hendes Død, af hendes nærmeste og ældste Slægt, som boer udi Danmark og Norge, dog hvis nogen af hendes Slægt og Paarørende maatte behøve at nyde denne Seng, skal de, fremfor nogen anden, indlægges; men naar ingen af Fundatrices Familie skulde være til, belægges Sengen af Hospitalets Directeurer. Den eller De, som formene at have saadan Rettighed, indkaldes derfor herved, overeensstemmende med allerhøieste Resolution af 2den December 1818, at melde sig skrivtlig hos undertegne Direction, inden 12 Uger fra Dato, og derhos fremlægge fornødne Beviser.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Den Kongelige administrerende Direction for Fattigvæsenet i Kjøbenhavn, den 21de Marts 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Tillaans. Imod at give 1ste Prioritets Panterettighed, i velbeliggende Hovedgaarde, tildeels med underliggende Bøndergods og Tiender, önskes forskjellige större og mindre Capitaler fra 3000 til 100,000 Rbd. tillaans strax eller til 11te Juni eller til 11te December d. A. Nærmere Underretning meddeler Copiist Berthelsen i Kjøbenhavn, Vandkunsten Nr. 180, 1ste Sal. Det bemærkes: at der kuns omtrent forlanges det Halve tillaans af Eiendommenes virkelige Værdi i Handel og Vandel.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Tjenestesøgende. Et ungt Menneske af god Familie, som har lært Landvæsenet i 2 Aar hos een af vore første Landmænd, der driver 1600 Tdr. Land uden Hoveri, og har tillige freqventeret Veterinairskolen i Vinter, ønster sig til Foraaret anbragt paa en Gaard, for at udvide sine Kundskaber i Landvæsenet. Regnskabsvæsenet er han villig til at paatage sig saavel som alle Arbeider, mod at erholde Kost, Logis, Varme og Vadsk. Man vilde behageligst snarest muligt henvende sig til ham, boende i Nr. 192, Overgaden over Vandet paa Christianshavn, 3die Sal.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
En duelig Huusholderske, der er sit Fag voxen, ønsker sig Condition i denne Egenskab hos et Herskab til 1ste Mai. Hun anbefales paa det Bedste baade fra de Steder hvor hun har tjent og fra det Sted, hun nu formedelst Dødsfald skal forlade. De herpaa Reflecterende ville behageligst aflægge Billetter i Toldbodgaden Nr. 69, 2den Sal.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Et Fruentimmer af fat Alder ønsker Condition som Huusholderske paa Landet i et tarveligt Huus, da hun er meest ovet i det Landlige; er der Meierie, da er hun villig at paatage sig Bestyrelsen af samme. Hun har tjent i 7 Aar paa et Sted i samme Fag. J Mangel deraf som Meierske. Anvises fra Aabenraa Nr. 245 i Høkerboutikken.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Tilleie.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Den i Undertegnedes Gaard i Hirschholm værende Kjøbmands Boutik, med Jndretninger og Beboelsesleilighed, kan til 1ste Mai d. A. erholdes til Leie paa billige Vilkaar, naar man desangaaende snarest muligt henvender sig til Chr. Larsen. Brygger. Sælges. Riis=Affald, a 8 Mk. pr. Tønde, bekommes paa Kultorvet Nr. 205, hos N. D. Holst. Bagergaard.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
En Bagergaard i en af de større Søekjøbstæder, hvor den drives udstrakt Handel og har en betydelig Constur af Reisende – der tildeels er nye opbygget, og hvis Leievaaninger forrenter mere end Kjøbesummen, er paa Grund af anden Bestemmelse at faae tilkjøbs, dog ikkun til en solid Mand.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
Bageriet er i fuld Drivt og komplet, Omsætningen er god Liebhavere behage at afgive Billet mrkt. K. B. Nr. 133 paa Berlings Contoir, Pilestræde Nr. 118.
Berlingske Tidende, 1836-03-24
En Bondegaard i Hyessinge, med fortrinlige Jorder, der staae for Hartkorn 10 Tdr., og som ere i god Drift, tilligemed den til samme hørende Besætning m.v., anvises tilkjøbs hos Procurator Dahl paa Vestergade Nr. 43.