JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1831-09-06
Ved Jerslev og Brusch Herreders Ret er, at Cancelliesekretair By- og Herredsfoged Finsen den 2de Decbr. 1830 dømt saaledes: "Jndstevnte Jens Jespersen bør for Citanten Peder Pedersens Tiltale, i denne Sag frie at være og bor Citanten til Jndstevnte betale i Processens Omkostninger 25 Rbd. Sølv; hvorimod Indstevnte betaler til Citanten Omkostningerne ved det under 12te October dette Aar herved Retten forte Tingsvidne med 5 Rbd. Sølv. At efterkommes inden 15 Dage &c." I Sagen No. 108. Nyboe mødte for J. Rosborg af Asserg, contra Møller for Skifteretten i afdøde Tjenestekarl Søren Bagers Boe i Asserg. (Angaaende 40 Rbd. 2 Mk. 13 s. Sedl. og T., som Tjenestekarl Søren Baggers Boe har saggivet Appellanten til at betale; hvorimod Appellanten har paastaaet Liqvidation for et lige Beløb som han formener at have tilgode hos bemeldte afdøde Tjenestekarl.) Dom: "Citanten J. Rosborg bor betale til afgangne Tjenekarl Søren Bagers Boe 25 Rbd. 2 Mk. 13 s. Sedler og Tegn; hvorimod Parterne iøvrigt bør for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Ved Nothald Støvring og Galthen Herreders Ret er af Krigsraad Herredsfoged Wesenberg, den 18de November 1830 dømt saaledes: "Contracitanten Rosborg i Asserg, bør til Hovedeitanten Søren Bager sammesteds, betale 40 Rbd. 2 Mk. 13 s. Repræsentativer, samt erstatte ham Hovedsøgsmaalets Omkostninger med 8 Rbd. Sølv, hvorimod denne for Contracitantens Tiltale bør frie at være og Omkostningerne i Anledning af Contrasøgsmaalet hæves. Kongens Kasses Ret forbeholdes fordi den af Hovedcitanten fremlagte Afregning af 31te Juli d. A. er affattet paa slet Papiir. Det Jdømte udredes forinden 15 Dage efter Dommens lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven." Afsagte den 1ste August 1831.) I Sagen No. 148. Actor, Ldsovpktr. F. Lykke, contra: Bastrup som Defensor for Kellermann og Hustrue i Randers Arrest. (Der ere tiltalte og dømte for adskillige begangne Tyverier.) Dom: "Arrestanten Johannes Frederik Carl Kellermann og hans Hustrue Arrestantinden Anne Fransdatter bør hensættes den første til Arbeide som Forbedringshuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 1 Aar, og den Sidste i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage. J Henseende til Actionens Omkostninger og Salarium til de befalede Sagsørere ved Underretten, bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Procurator F. Lykke, betale Arrestanten og Arrestantinden in solidum 8 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1831-09-06
Ved Rougsøe Sønderhald og Østerliisberg Herreders Extraret er, af Cancellieraad, Herredsfoged og Birkedommer Reiersen den 14de Juni 1831 dømt saaledes: "Arrestanten Johannes Frederik Carl Kellermann bør at arbeide i Jern i Fæstningen sin Livstid og Arrestantinden Anne Frandsdatter bør at hensættes paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage og Nætter. Saa bør de og at udrede hver for sig alle af deres Arrest og Action flydende Omkostninger og in solidum at betale i Salarium til Actor Prokurator Jensen 5 Rbd. Sølv, og til Procuratorerne Schmidt i Aarhuus og Øllgaard i Nibe hver 1 Rbd. Sølv, der i Uformuenheds Tilfælde udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1831-09-06
J Sagen Nr. 161. Actor, Ldsopptr. Møller, contra: Nyboe, som Desenfor for Lars Christoffersen af Viborg Arrest. Der er tiltalt og dømt for første Gang begaaet Tyverie. Dom: "Arrestanten Lars Christoffersen bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange i Dage, samt derhos udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger og derunder i Salarium til Actor og Defenfor ved Underretten, til den Først 3 og til den Sidste 2 Rbd. Sølv, og til Actor ved Overretten, Procurator Møller, 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1831-09-06
Ved Middelsom og Sønderlyng Herreders Extraret er, af Landvæsenscommissair og Herredsfoged Rod den 27de Juni 1831, dømt saaledes: "Arrestanten Lars Christoffersen af Vellev bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage, saa bør han og udrede de af Actionen lovligt flydende Omkostninger hvoriblandt i Salair til Actor, Losoppktr. Bastrup 5 Rbd. Sølv, og til Defensor Ldsovpitr. F. Lykke 3 Rbd. Sølv.
Viborger Samler, 1831-09-06
J Sagen No. 162. Actor, Ldsovpktr. Otterstrøm contra: N. Lykke, som Defensor for Jens Gregersen og Hustrue i Sæbye Arrest. (Der begge ere tiltalte for begaaet Tyverie og Jndbrud.)
Viborger Samler, 1831-09-06
Dom: "Herredstingsdommen bør uefterrettelig at være og Sagen hjemvises til nye Behandling og Paakiendelse af Underdommeren med tiltagne Meddomsmænd, efter at de i denne Doms Præmisser under No. 12 og 3 omhandlede Oplysninger ere erhvervede.
Viborger Samler, 1831-09-06
Ved Dronninglund Herreds Extraret er, af Overkrigscommissair Bye- og Herredsfoged Müller i Sæbye den 6te Juni 1831 dømt saaledes: "Tiltalte Jens Gregersen Woersaae og Kone Maren Andersdatter af Markedsdahlen bør hver for sig at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i fire Gange 5 Dage, saa bør de og in subsidium at betale de af Arresten og Sagen lovlig flydende Omkostninger, hvoriblandt til Actor Prokurator Rorbye 4 og til Defenfor Prokurator Hassing 3 Rbd. alt Sølv, der in subsidium udredes af det Offentlige. At efterkommes efter Øvrighedens Foranstaltning under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 163. Actor Landsoverretsprokurator Otterstrøm, contra Bastrup som Defensor for Søren Lisen Müller af Aalborg Arrest. (Arrestanterne er sat under Tiltale for at have gjort, sig skyldig i tvende Tyverier.) Dom: "Arrestanten Søren Lisen Møller bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog saaledes at han overeensstemmende med Underrets dommens Forskrifter udrede Actionens Omkostninger og Salarium til de befalede Sagførere ved Underretten, samt endvidere betaler i Salarium til Actor ved Overretten, Prokurator Otterstrøm 5 Rbd. Sølv. Det Jdømte at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1831-09-06
Ved Aalborg Byes Extraret er, af Justitsraad og Byefoged Schmidts constituerede Fuldmægtig Davidsen den 15de Juni 1831 dømt saaledes: "Arrestant Søren Lisen Møller, bør hensættes til Fængsel paa Vand og Brød i Ste Dage og Nætter, med anordnet Mellemfrist, saa bor han og at udrede alle de af hans Arrest og Action samt Dommens Execution lovlig flydende Omkostninger hvoriblandt Salairer til Actor Prokurator Dannisøe 3 og til Defensorerne Prokuratorerne Møller og Petersen hver 2 Rbd., alt Sølv, men forøvrigt bør han for Actor videre Tiltale i denne Sag frie at være. At efterkommes under Adfærd efter Loven."J Sagen No. 165.
Viborger Samler, 1831-09-06
Actor Landsoverretsprokurator Nyboe, contra Møller som Defensor for Johanne Margrethe Pedersdatter Lykke af Bronnum i Skive Arrest. (Der er tiltalt for Barnefødsel i Dølgsmaal og Fostermord. Dom: "Arrestantinden Johanne Margrethe Pedersdatter Lykke bør som Forbedringshuusfange hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus. i 4 Aar. I Henseende til Udredelsen af Actionens Omkostninger og Salariet til befalede Sagforere ved Underretten, bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten Profurator Nyboe, betaler Arrestantinden 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1831-09-06
Ved Salling Herreders Extraret er, af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Rosenstand i Skive med tiltagne Meddomsmænd den 25de Juni 1831 dømt saaledes: "Arrestantinden Johanne Margrethe Pedersdatter Lykke bor miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage, saa bor hun og udrede samtlige af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvorimder Salarium til Prokurator Øllgaard 4 Rbd. Sølv, og til Defensor Prokurator Thorup 3 Rbd. Sølv. At fuldbyrdes efter Justitiens nærmere Foranstaltning. J Sagen No. 179.
Viborger Samler, 1831-09-06
Actor Landsoverretsprokurator Holm, contra: Nyboe som Defenfor for Thomas Pedersen Bruunsgaard i Lemvig Arrest. (Der er tiltalt for Tyverie og utilbørlig Omgang med Jld og Lys. Dom: "Arrestanten Thomas Pedersen Bruunsgaard bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, 3 Gange 5 Dage, samt erlægge en Mulct af 1 Rbd. Sølv til Ringkjøbing Amts Fattigkasse. I Henseende til Actionens Omkostninger bor Herredstingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes at Salarierne til Actor og Defenfor bestemmes til 3 Rbd. for den Første og 2 Rbd. for den Sidste. Til Actor for Overretten Prokurator Holm betaler Arrestanten i Salarium 5 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden Ste Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1831-09-06
Ved Skodborg Vandfuld Herreders Extraret er, af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Gundelach i Lemvig den 29de Juni 1831 dømt saaledes: "Arrestanten Thomas Pedersen Bruunsgaard eller Høyhuusbor at hensættes som Forbedringshuusfange til Ar be de i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar; saa bor han og til Nørre-Rissum Sogns Fattigkasse bode 1 Rbd. Sølv, samt betole Actionens Omkostninger og deriblandt Salarium til Actor, Prokukurator Gierulff 5 Rbd., samt til Defensor Prokurator Schestedt 4 Rbd., alt Sølv, saa og til denne sidste Diætpenge efter Amtets Resolution. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1831-09-06
J Sagen No. 76. Møller, for Enkemadame Becker i Bjerring Præstegaard, contra Nyboe, for Søren Nielsen paa Mammen Mark. (Enkemadame Becker sagsøger Jndstevnte Søren Nielsen for 300 Rbd. Sedler, som denne i Snapstinget 1829 skulle have modtaget til Laans af Appellantindens Mand uden at Obligation derfor den Gang blev meddeelt.) Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten betaler Contracitanten Selveier Huusmand Søren Nielsen til Hovedcitantinden afgangne Pastor Beckers Enke, C. Becker med 30 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8te Uger, efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Middelsom og Sønderlyng Herreders Ret er, af Landvæsenscommissair Herredsfoged Rod i Viborg den 6te Januar 1831 dømt saaledes: "Jndstevnte Selveier Huusmand Søren Nielsen paa Mammen Mark, bør til Citantinden, Madame Becker i Bjerring, betale de paasogte 300 Rbd. Sedler med Renter deraf d 4 pCto. pro Anno fra 12te September 1830 indtil Betaling skeer; saaog i Arrest= og Proces-Omkostninger 30 Rbd. Sølv. Og den hos Jndstevnte, for Citantindens Fordring, den 22de Septbr. 1830 iværksatte Arrest bør imidlertid ved Magt at stande. At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse."J Sagen No. 139.
Viborger Samler, 1831-09-06
Mødte skriftlig. Reebslager Johann Henrik Holm af Brestenlunds Mark, contra: Mødte ikke. Cand. theol. F. Schiott og Tjenestekarl, Jens Nielsen paa Kolholt.
Viborger Samler, 1831-09-06
(Angl. Citanten formeentlig tilføiede verbale og reelle Jnjurier af Jndstevnte da han hos denne meldte sig om Kostpenge for en ham tilhørende Hund som var indsat hos Appellanten.) Dom: "Politieretsdommen bør forsaavidt paaanket er ved Magt at stande.
Viborger Samler, 1831-09-06
Ved Nørvang Torrild Herreders Politieret er, at Justitsraad, Bye- og Herredsfoged Hersleb den 5te April 1831, dømt saaledes : "Parterne bør for hinandens Tiltale i denne Sag frie at være.
Viborger Samler, 1831-09-08
arretter.
Viborger Samler, 1831-09-08
Adenlandske Efter Schweitz. Man vil erindre sig de i forrige Vinter i Anledning af Forfatningens Revision, i Basel forefaldne Tildragelser. Medens Folkesagen seirede i de andre Cantons, selv i Oligarchiets gamle Borg, Bern, erholdt Staden Basel med sine umaadelige Hjælpetilder, med en Bataillon røde Schweitsere af den kalExgarde i sin Sold, en afgjørende Seier over de slet bevæbnede, i Henseende til Forsvar og Angreb slet organiserede, Landboere. Man har ikke glemt hiin lange Række af Fanger, der, af Borgerne fastgjorte til et Toug, førtes i Triumph gjennem Stadens Gader. Endnu erindrer man, hvorledes Medlemmerne af den provisoriske Regjering i Liestal dømtes til Fangenskab, Landsforviisning og Tab af deres Borgerrettigheder, tiltrods for Landdagens Formaninger, der anbefalede Baselerne Maadehold i Seiren og en, paa Amnestie grundet, mindelig Overeenskomst. Det af Landdagen og den oplyste Deel af det baselske Borgerskab givne Raad, at vise Moderation og Retfærdighed, blev dengang meere eller mindre miskjendt, ogsaa blev Fjendskabet fra begge Sider bittrere siden den Tid, og jo mere Frihedens Sag seirede i de andre Cantons, desto meere fattede Landboerne i Canton Basel Mod til deres nye Jnsurrectionsplaner mod Staden. En provisorisk Regiering blev paa ny oprettet i Liestal, og et Friheds træe blev plantet der, medens man i Basel bragte Tilhængerne af Folkesagen en Spotmusik; og efterat Staden havde bragt i Erfaring, at de insurgeerte Bønder havde grebet til Vaaben, bleve alle Forholdsregler trufne til, den 20de August at bryde op mod det, 3 Mile fra Basel beliggende, Liestal. 600 Borgergardister toge, tilligemed den besoldede røde Bataillon med Kanoner og Haubitser, om Midnat, ganske tillidsfulde, Veien til Liestal. De fandt Modstand, trængte med Vold ind i Staden, og skjøde paa de forreste Huse, hvoraf flere kom i Brand. Nu steg Jnsurgenternes Forbittrelse til det Yderste, og den baselske Colonne maatte trække sig tilbage; men i Skoven hvor et Partie Jnsurgenter, understøttede af Jægere fra andre Cantons, havde skjult sig, blev Colonnen uventet angreben, geraadede i fuldkommen Uorden, og drog i en slig Tilstand ind i Basel med omtrent 50 Saarede og 10 Døde. Staden Basel er i den største Bestyttelse, og man venter der et forestaaende Angreb; Jnsurgenterne erholde hvert Øieblik Forstærkninger fra de andre Cantons En Skrivelse fra Basel af 22de August melder fremdeles, at Rectoren for det baselske Academie, Professor Troxler, der ved de nylig i Staden forefaldne Uroligheder spilt en Rolle, er bleven forhaanet af mange af Jndvaanerne. To Gange efter hinanden har man bragt ham Spotmusik og kastet Stene mod hans Bopæl, uden at Politiet har fundet for godt at blande sig deri, men da det liberale Partier vilde bringe ham et Vivat, modsatte Landjægerne sig. Hr. Troxler maatte forlade Basel, da man beskyldte ham for at være en af Hovedmændene for de forefaldne Uordener. Han har begivet sig til Luzern.
Viborger Samler, 1831-09-08
Blandet. De belgiske Blade beskylde Hollænderne for flere Krænkelser af Vaabenstilstanden. - Den belgiske Regjering skal have vægret sig ved at antage den 31te Protocol, paa Grund af, at der i November f. A. var under de fem Magters Garantie afsluttet en Vaabenstilstand paa ubestemt Tid, der helligen var bleven overholdt af Belgierne, hvorfor en ny sex Ugers Vaabenstilstand maatte ansees for ufornøden. Saaledes bliver man i den engang fastsatte Orden; har Holland brudt den, saa lad det bøde derfor. - Hidtil havde Reformbillen i det engelske Underhuus gaaet sin langsomme Gang, og Ministrene havde, med større eller mindre Majoritet dog stedse seiret; men den 18de August foreslog Marquis Chandos er Amendment, der ganske uventet antoges med 232 Stemmer mod 148. Vel erklære de ministerielle Blade, at bemeldte Amendment kun var en Udvidelse at Principet, hvorfor det bifaldtes af de fleste Reformere; men Times tilstaaer ligefrem, at Reformen ved dette Amendment har faaet et dødeligt Saar.
Viborger Samler, 1831-09-08
En almindelig Ministerresignation skal ifølge Court Journal have været i Gjære, men man har dog besluttet at vove det Yderste og oppedie Billens Antagelse eller Forkastelse. - Den forrige Dei af Algier har i Paris havt en 2 Times Audients hos Kong Ludvig Philip. Han udstæder Visitkort hvorpaa staaer: "Mr. Hussein, Eæ-Dey d'AlFer. - Hr. Jaubert har forkyndt et Lovforslag for de Deputerede, ifølge hvilket ingen Majorater for Fremtiden maatte oprettes; Hr. Boissid'Anglas foreslaaer at cassere alle i de 100 Dag foretagne Ordresforleninger eller Promotioner. - J Nimes vedblive de factionistiske Uroligheder. - Fremmedlegionen, der skal indskibes til Algier, er allerede kommen igjennem Dion. - J en Skrivelse fra Riga af 19de August hedder det, at Cholere er ophørt sammesteds; ligeledes skal dette være Tilfældet i Mittau. - Fra Dresden forsikkres, at det, for at berolige Sachsernes religiøse Følelse, vil udtrykkeligen blive stipuleret i Forfatningen, at der for Fremtiden ingen nye Klostre maae oprettes, heller ikke Jesuiter eller nogensomhelst anden Orden optages i Landet. - Den bekjendte Neapolitaner Gallotti har sine Memoirer under Trykken. - den franske Regjering lader undersøge en i Nærheden af Sicilien i selve Havet opkommen Vulcan. - Breve fra Bucharest melde, at en frygtelig Jldebrand har raset i Constantinopel, og at 18,000 Huse (næsten hele Pera) ere blevne et Rov for Luerne; 60,000 Mennesker havde herved mistet Taget over Hovedet og en Deel deres hele Eiendom. - Storvezieren skal have indsluttet Mustapha=Pascha i Scutari, hvorfra man mener, at hans egne Folk ville udlevere ham. For nogen Tid siden var et muntert Selskab samlet i Hamborg i Anledning af en Barnedaab; forend der spistes til Aften, blev der spillet Whist. Partiet var næsten tilende, da En af de Spillende, en ung Mand, siger leende til sin Makker: "De et de med os! Ja hvad hielper det: vi er væk!" Og endnu tredie Gang med de sidste Kort paa Haanden, siger han : "Vi er død!" J det han siger disse Ord, synker den Talendes Hoved ned paa Bordet. Hans Venner formode en Spas, og fryde sig over den unge Mands Munterhed; men denne Spas syntes ikke at ville faae Ende. Hovedet reiste sig ikke; da bliver det Alvor. Enhver troer, at han har faaet Ondt, er faldet i Asmagt; man anvender derfor snarest mulig Hielp for ham, men forgiæves. Et Nerveslag havde gjort Ende paa det blomstrende Liv, og den unge Mands sidste Ord, rigtignok sagte i en gandske anden Mening, bleve sande. Meer end 30 Deputeerte stemmede i det badenske Kammer for fuldkommen Pressefrihed og imod "Carlsbader Ordonnanzerne" og kun een Deputeret talte for disse og for Censuren, og denne Ene hedder Hr. Schaaf. (Kbhnsp.
Viborger Samler, 1831-09-08
En fra Barnbeen af Stum i Baltimore har, ængstet ved en frygtelig Drøm, pludseligen erholdt Brugen af Taleredskaberne. (S. Bl.
Viborger Samler, 1831-09-08
Blandt alle Mennesker blive alene Garverne forskaanede af Pesten hvilket lader sig godtgjøre af gamle Historier. Statistikerne i de nu for Tiden cholera befængte Egne blive af Colner-Avisen opfordrede til, ogsaa under nærværende Ulykke at give Agt derpaa. - Iøvrigt hedder det jo allerede i Hamlet: Et Menneskelegeme varer 8 eller 9 Aar i Jorden, en Garver bestemt sine 9 Aar." - Hvorfor han længere end en Anden, spørger Hamlet. "Fordi," svarer Graverkarlen hans Hud er saaledes garvet, at den længere modstaaer Forraadnelsen." (S. Bl., Andenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1831-09-08
Slesviger Bladet, der Gewerbefreund fortæller: at den Norden for Husum posterede Militair=Command har klaget over, at den ikke er stærk nok til at forebygge Smugling, som her drives parforce. J Egnen af Schobüll og Ockholm indtil Sydvedsthorn, drives denne Forretning med ualmindelig Driftighed, af Bander paa 8 til 10 Personer. Commandoen har derfor bedet om Forstærkning, ifald den skal forebygge Sligt for Fremtiden.
Viborger Samler, 1831-09-08
Den Vaudeville af Professor Heiberg, man kan vente i denne Saison, hedder "Kjøge Huusfors, af samme Forfatter venter Man iaar et Lystspil, betillet Huuslæreren." Herr Andersen har efter Scribe bearbeidet en Vaudeville: "Quarantainen.
Viborger Samler, 1831-09-08
(Meddeelt.)(Af The Hamburgh Reporter.)
Viborger Samler, 1831-09-08
Om Cholera morhus. Den udsendte engelske Læge Dr. Barry beskriver under 20de Juli d. A. fra St. Petersburg denne Sygdom saaledes som følger. Jeg kom her i den forudfattede Tro, at de væsentlige og farlige Yttinger af Cholera morbus vare umaadelig og ubetvingelig Opkastelse og Diarrhde af en vandagtig Materie, hæftige Krampetrækninger, og den Udmattelse og Hensegnen, som deraf nødvendigen flyder, altsaa, at den første Forholdsregel vilde være, at standse disse svækkende Afforinger. Virkeligheden er imidlertid, at Opkastelse og Diarthee ere at henregne blandt de mindst vigtige Kjendetegn paa denne Epidemi; endskjøndt den Vædske, som udkastes, er saare charakteristisk. Riisvand, afsict og hensat, er, naar den omrystes hiin Vædske meest liig i Udseende. Afførelserne, baade foroven og forneden, enten ophore snart, eller ere letteligen standsede, medens i mange Tilfælde, og disse ere just de værste, hine Afførelser enten slet ikke finde Sted, eller kun i ubetydelig Grad. Det er den pludselige Lammelse og hurtigt aftagende Virksomhed i Hjertet, Pulsaarerne og Lungerne, tilligemed Blodets Standsning og Sammenløben, og Uddunstningens Ophør, som udgjor den virkelige Fare ved Sygdommens første, og stedse meest skjebnesvangre, Angreb. Blaae, sorte Linier betegne de store Aarers Løb; Huden antager en fortguul Liigfarve; selve Tungen bliver iiskold; Aandedrættet kort, hurtigt og ufuldkomment ; Hjertekulen og Mellemgulvet røres hæftigt op og ned; Pulsen forsvinder, og Mæler tabes; Lemmerne og Maven skjælve og bevæges af Krampe; Hænder og Fodder svinde ind og krympe, sammen; kun Forstanden vedligeholder sig. Dersom denne Tilstand ikke ophører inden faae Timers Forløb maa Patienten døe. Den graadige Død, den gridske Død, eller den sorte Død, vilde være mere passende Navne for denne uforklarlige Sygdom, end det, hvormed Samme for nærværende Tid betegnes. A.
Viborger Samler, 1831-09-08
(Her følger en summarisk Yttring angaaende Sygdommens medicinske Behandling, hvilket Oversætteren forbigaaer, som henhørende til et ham fremmed Fag.) To tydske Læger, Ysenbeck og Brailow, fortalte igaar offentligt og bestemt i min Nærværelse i Medicinalraadet, at de under de foregaaede 11 Dage havde paa Toldbodhospitalet behandlet 30 Cholera Patienter, af hvem de ikke havde mistet en Eneste. De gave Patienten 2 Spiseskeer fulde af almindeligt Kjøktensalt i 6 Unier af heedt Vand paa een Gang, og en Spiseskeefuld af samme Mixtur, kold hver Time derefter. De begyndte stedse Curen med Aareladning. (Atter en medicinsk Bemærkning, som forbigaaes. Min (ogsaa Oversætterens) Hensigt med at meddele Originalens Ord mordechi, or mort de chien, torde maaskee mere bogstaveligt oversatte hedde: Slug deden, Hundedøden. Den tredie Benævnelse morenoir vil ligefrem sige: den sorte Død. et Cholera morhus et paa DanGaldesyge. disse Underretninger er at advare om, at mange og slemme Tilfælde af bemeldte Sygdom kunne indtræffe med liden eller ingen Opkastelse eller Diarthre. Sammenskrumpning af Fingre og Tæer, Hudens sortgule Farve, Ansigtstrækkenes Sammenrynkning, den kolde Tunge, Matheden i, eller fuldkomment Ophør, af Puls og Mæle, og de Riisvand lignende Udtømmelser, naar Udtømmelser finde Sted, ere de sande og ufeilbare Kiendetegn paa Sygdommen. stratrationairaartiernes -
Viborger Samler, 1831-09-08
Bekjendtgjørelser. At Landmilicesessionerne for 1832 ved allerhøieste befaling af 2den dennes, mig communiceret ved det Kongl. Danske Cancellies Skrivelse næstefter, er udsat indtil videre, samt at nærmere Bestemmelse i saa Henseende kan forventes, bekjendtgjøres herved. Hald den 7de September 1831. Moltke. Land- og Søe-Kiactommissair 3die jydske District.
Viborger Samler, 1831-09-08
Den offentlige Examen i Viborg Cathedralskole begynder Mandagen den 12te Septbr. Paa denne Dag fra 9-1 - og fra 36, samt paa Tirsdagen den 13de Septbr. fra 9- 12 holdes mundtlig Prove med Dimittenderne. Fra Torsdagen den 15de September til Løverdagen den 2de Septbr. hver Dag fra 9-1 og fra 3-6 holdes mundtlig Prøve med Skolens øvrige Discipler Til at overvære denne Examen indbydes Disciplenes Forældre og Værger samt andre Videnskabelighedens Velyndere: ærbödigt, Hasselbalch.
Viborger Samler, 1831-09-08
Hvo som vil paatage sig at føre Ockonomien i Sygehuset og Qvarantaine=Localet for Viborg Bye, i det Tilfælde at Cholera-Sygdommen skulde hjemsøge os, ligesom de der for en passende Betaling vilde paatage sig de Syges Opvartning, hvortil helst ønskedes aldrende Fruentimmer, der endnu have gode physiske stræfter, have at henvende sig til Undertegnede, for derom at aftale det Fornødne. Viborg 30te August 1831. Paa Sundheds-Commissionens Vegne Weihe.