JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-15
Agerjorderne bestaae af den saakaldte Søndermark og Nørremarken. Første er inddeelt i 9 indhegnede Vange, hver paa 70 a 80 Tdr. Land geometrisk Maal, og sidste bestaaer af 16 Vange, i 2 Rotationer, hvoraf de 8 Vange indeholde fra 25 til 30 Tdr. Land geom. Maal. Forpagteren indrømmes at besaae circa 50 Tdr. Land med Ravs aarlig. Besætningen er for Tiden 300 Køer, hvoraf 250 Meierie køer, der i de sidste 7 Aar have været og endnu ere af Hovedgaardsforpagteren atter bortforpagtede for aarlig Afgivt 5000 Rbd., og et Schæfferie paa circa 800 Faar, hvilken Schæferiebesætning ligeledes atter er bortforpagtet af Hovedgaardsforpagteren og indbringer i aarlig Afgivt indtil 1500 Rbd. Schæferiet kan, naar Mærglingen af Nørremarken ganske er fuldført, udvides til 1000 Stkr. Hestebesætningen, der udfordres til Hovedgaardens Drift, er 10 Stkr. Forpagteren bliver overdraget 3000 Arbeidsdage aarlig af Godsets Fæstere. Hovedgaardens Jorder, der, hvad Søndermarken angaaer, bestaae af kraftige leerblandede Muldjorder, og, hvad Nørre marken angaaer, af noget lettere, dog særdeles gode Jorder, og, for en ubetydelig Deel, af skarpe Jorder, ere i fortrinlig Drift og Gjødningsstand, og, med Undtagelse af nogle Vange af Nørremarken, mærglede. Paa Nørremarken er opført særskilte Avlsbygninger forJndavlet derfra og til Schæferiet. Tilstrækkeligt Jldebrændsel vil blive Forpagteren overladt. Avlsbygningerne ere alle i meget god Stand, og Forpagteren har udelukkende beqvem Bolig og Oeconomieleilighed i en for faa Aar siden opført nye Bygning. Bygholm har en for Producternes Afsætning særdeles fordeelagtig Beliggenhed, neppe 1/4 Miil fra Horsens. Liebhavere til ovenmeldte Forpagtning ville behage at henvende sig til undertegnede Eier, og i dennes Fraværelse til Hr. Krigsassessor Hein og Godsforvalter Busch paa Bygholm. Bygholm pr. Horsens den 6 Febr. 1812. Schutte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-15
Licitation. Jfølge Begjæring af Havnecommissionen her i Byen, bliver Onsdagen den 9 Marts førstkommende, Formiddag Kl. 10, paa Bogense Raadstue afholdt offentlig Licitation over Leverancen af et Partie Tømmer og Steen til Havnen hersteds, bestaaende af: 1100 Stkr. svensk Fyr=Tømmer, fra 9 til 12 Alen lange, 750 Stkr. Bøjepæle, fra 5 til 7 Alen, 3) 81 Stkr. Tømmer, 9 Tom. S, til Hammer, fra 6 til 10 Alen, 106 Stkr. Fyr=Tømmer, 7 a 8 Tom. S, fra 6 til 10 Al., og 5) 1500 Cubik=Favne Søesteen, alt at leveres i tilkommende Sommer, efter Conditioner, som ved Licitationen ville blive fremlagte og 11 Dage forinden ere til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byefogedcontoir den 10 Februar 1812. H. R. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-15
Mandagen den 28 Februar førstk., Formiddag Kl. 11, bliver i Ryslinge Præstegaard afholdt Auction over 23 Fag Stuehuus til Nedbrydelse, efter Conditioner, som forinden ere til Eftersyn hos Reqvirenten, Hr. Pastor Laub sammesteds. Sunds Gudme Herredscontoir, Svendborg d. 12 Febr. 1812. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-15
Jfølge Bestemmelse, tagen under Skiftet efter afdøde SkibsTømmermand Rasmus Jensen i Skibhusene, bliver det bemeldte Afdødes Stervboe tilhørende Huus i Skibhusene, bestaaende af 9 Fag Ege= og Fyrre=Bindingsværk, med tilhørende Gaards- og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes. Mandagen den 21 Februar d. A., Kl. 10 Formiddag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-15
Mandagen den 28 J. M. Kl. 10 Formiddag, Mandagen den 7 Marts - Kl. 10 Formiddag. De 2de første paa nedentegnede Contoir og den 3die i den sælgende Eiendom. Conditionerne ligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Odense Herredscontoir den 7 Februar 1812. F. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-15
Jfølge passeret Udlæg, bliver det Huusmand Peder Mortensen Lunde tilhørende Huus paa Naarup Mark i Werning Sogn, med underliggende Jorder, af Ager og Engs Hartkorn 3 Fdkr. 3 1 1/2 Alb., Skovskyld 1 Fdkr. 1 3/3/5 Alb., stillet til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, der afholdes: Fredagen den 1 Marts d. A., Kl. 10 Formiddag, Fredagen . 18 Marts - Kl. 10.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-15
Mandagen, 1 April Kl. 10. de 2 første paa nedentegnede Contoir, og den 3die i den sælgende Eiendom. Conditionerne erfares forinden Auctionerne her paa Contoiret. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige til Pante-Creditorernes Efterretning, overeensstemmende med Pl. 22 April 1817. Odense Herredscontoir den 7 Febr. 1812. F. Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-15
Denne Fyens Stiftsavis redigeres af Carl Bagger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
No 28. 71 Aargang. Stifts Fyens Kongelig ene privilegerede. Adresse- og politiske Avis Ho samt Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Cancellieraad. 17 Februar 1842. Torsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Jndhold. Politisk Oversigt: Storbrittannien. Frankerig. Belgien. Preussen. Tydskland. - Fædrelan¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
det. Kongehuset. Offentlige Foranstaltninger. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Politisk Oversigt. Storbrittannien. De franske Journaler ansee Opstanden i Afghanistan for langt betydeligere, end de engelske Blade ville indrømme. Den engelske Armee siger Journal des Debats – er i Kaabul formeligt blokeret, saa at dens Forbindelser med Jndien ere næsten aldeles afskaarne. J selve Kabul ere de engelske Officerer i deres Huse og tæt ved selve Schabens Pallads blevne myrdede og et heelt Regiment er blevet nedsablet. Stammerne synes overalt at have seiret, og der vil hengaae flere Maaneder inden de indesluttede Tropper kunne faae Forstærkninger fra Calcutta. Oberstlieutenant Bur nes blev myrdet ligefor selve Schabens Øine: ved dette Mord taber ikke alene det ostindiske Compagnie, men ogsaa Videnskaberne og hele Verden. Dog, hvad kan Man vel endnu med Vished sige om en paa en Maade opgiven Armee, som, flere tusinde Mile bortfjernet fra Enropa, i Centralasiens Ørkener er adsplittet i flere Korpser og paa et Fladerum af flere hundrede Mile, i 200 Miles Distance fra den nærmeste engelske Kolonie, blokeret i alle Positioner og det i et Land, hvor Communicationerne selv. i Fredstider vare vanskelige? J Jndien ere de frygteligste Rygter i Omløb og en panisk Skræk har der bemægtiget sig alle Journaler, saa at vi her i Europa med Møie kunne finde ud af hine Avisartiklers Chaos. Frankerig. Der forsikkres nu, at det Guizotske Ministerium har formedelst den offentlige Mening seet sig nødsaget til at fatte den Beslutning, ikke at ratificere Traktaten om Engellands Skibsvisitationsret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Cherubini har paa Grund af sin høie Alder (82 Aar) fratraadt sin Post som Directeur for det berømte Pariser Conservatorium; hans Efterfølger er Anber. Regjeringen har anerkjendt den Førstnævntes store Fortjenester og udnævnt ham til Commandeur af Æreslegionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Belgien. Journal des Debats indeholder et Brev fra Brüssel, hvori det hedder, at General Buzen altid i levende Live har sagt, at han vilde døe i 1842. For 8 Maaneder siden sad han ved et Middagsmaaltid hos den hollandske Minister ved Siden af Lord Seymour, den engelske Gesandt. Talen kom paa Ahnelser. Sir Seymour spottede dem, men Buzen sagde alvorligt: " i mit nittende Aar saae jeg tre Gange i Drømme min Grav og Tallet 42. Længe troede jeg, at det skulde betyde, at jeg skulde døe, naar jeg blev 12 Aar gammel. Jeg har imidlertid overskredet denne Alder og nu veed jeg, at jeg skal døe i 1842. For 3 Aar siden havde Generalen et saa heftigt Anfald af Podagra, at Lægerne vare alvorligt bekymrede for hans Liv, men Buzen var ganske rolig og forsikkrede dem, at han først skulde døe om tre Aar. De 4 Deputerede, Hoffschmidt, Orts, Verhaegen og Baillet, som ved deres beskyldninger skulle have drevet Generalen til Selvmordet, forsvare sig nu i de offentlige Blade og sige, at det Skridt, de have gjort, ikkun havde sin Grund i parlamentarisk Opposition, samt at Generalen aldeles ikke fandt sig fornærmet over at de, med Fuldmagt fra en stor Deel af de Deputerede, hjemme i hans Bolig af æskede ham en Forklaring om hans tidligere Liv. Det Brev, hvori Buzen tager Afsked fra sin Kone, lyder saaledes: "jeg døer uden Had, uden Fjendskab til Nogen; jeg tilgiver mine Fjender, jeg takker mine Venner, jeg anbefaler mig til den evige Gud. J Tankerne omfavner jeg Dig og mine Søstre for sidste Gang. Vi sees i en anden Verden, hvor jeg haaber at finde min Fader og Moder. Dette er Ægtemandens sidste Ord til hans inderligt elskede Ægtefælle. Levvel, Buzen. Den 5 Febr. Klokken 10 1/2.5 Minutter efter faldt Pistolskuddet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Preussen. Kongen er dog nu saa frisk, at han har kunnet reise til Berlin efter den oprindeligt anlagte Plan, han er den 10 de, ankommen til Dusseldorff og er sammesteds bleven modtaget med stor Enthusiasme. – De engelske Aviser tale endnu bestandigt om hans Ophold i London og finde, at han i sit Udvortes og især i Ansigtet har en paafaldende Liighed med O'Connel (det er noksom bekjendt, at de engelske Blade aldrig smigre og det gjør de heller ikke her: OConnels Ansigt er intet mindre end smukt). Kongen har - siger saaledes Chronicle - i den korte Tid, han opholdt sig her, seet Mere end mangen anden Reisende har seet. Ligesom han efterlader den bedste Mening om sig hos os, saaledes medtager han vistnok ogsaa en høi Mening om Engelland, Nationen og Forfatningen. Med egne Øine har han nu seet Meget af det Store, som en fri Virksomhed kan frembringe; han har kunnet iagttage, hvormeget Man kan stole paa et frit Folk og hvor faa Politiforanstaltninger der behøves for at holde Orden hos den Nation, der selv giver sig sine Love. Vi tvivle ikke om, at denne Neises Frugter snart ville vorde synlige i Preussen." – Fra Berlin meldes, at den russiske Storfyrsttronfølgers Gemalinde befinder sig i velsignede Omstændigheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Tydskland. Forbundsdagen har besluttet, at der skal anvendes 600,000 Gylden Conventionsmønt til Fæstningen Rastadts Fortification. Kongehuse. terretning fra Rom, at Hs. H. Prindsesse Louise af Meklenborg Strelitz, H. K. H. Kronprindsessens ældre Søster, ved Døden er afgaaet sammesteds efter længere Tids Sygdom. Den afdøde Prindsesse havde allerede i længere Tid liidt under et svageligt Helbred, og skulde søge fornyede Kræfter i Sydens milde Klima, hvorhen hendes ophøiede Moder ledsagede hende. (Dagen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Offentlige Foranstaltninger. Kiel. Corr. beretter, at Dr. Waitz (en Søn af Hr. Kjøbmand Waiz i Kjøbenhavn, der er Medarbeider ved de af Hofraad Pertz i Hannover udgivne Monumenta, er kaldet til Kiels Universitet som Professor i Historien, i Prof. Michelsens Sted, samt at han har modtaget dette Valg. Directionen for Academiet for de skjønne Kunster har i forrige Uge tilskrevet Guldsmedlauget i Hovedstaden, at Tegningerne til Mesterstykker, som indsendes til Academiets Approbation, herefter skulle modelleres af Forfærdigeren i Gibs eller Vox.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Under 15 ds. har Hs. Maj. allern, udnævnt Prof. Hofapotheker G. Becker, R. af D., til Etatsraad med Rang 3die Classe No. 9 efter Rangforordningen 14 Octbr. 1746. Etatsraaden feirede den 15de sit Embedsjubilæum, da han den 15 Febr. 1792 blev allern, udnævnt til Hofapotheker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Kjøbenhavnsposten for i Mandags er lagt under Beslag og der er beordret Action imod Redakteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Fædrelandet. Kongehuset. Posten har medbragt den sørgelige Efterretning fra Rom, at Hs. H. Prindsesse Louise af Meklenborg Strelitz, H. K. H. Kronprindsessens ældre Søster, ved Døden er afgaaet sammesteds efter længere Tids Sygdom. Den afdøde Prindsesse havde allerede i længere Tid liidt under et svageligt Helbred, og skulde søge fornyede Kræfter i Sydens milde Klima, hvorhen hendes ophøiede Moder ledsagede hende. (Dagen.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Redaktøren af "Corsaren, Hr. Morthensen, er, som tidligere antydet, sat under Tiltale for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til følgende i bemeldte Blads Nr. 68 for Fredagen den 10 ds. indeholdte Artikler: 1) det paa første Spalte meddeelte Træsuit med tilføiet Forklaring. 2) Militairdirectionen. 3) Slutningsbemærkningen om Stænderinstitutionen i det meddeelte Stykke, angaaende et af Kammerraad Dalgas i Aarhuus Avis offentliggjort Brev. 4) Det første af de under Overskrift, Kjøbenhavnske Skizzer, meddeelte Træsnit. 5) Uddrag af Redactionens Forhandlingsprotocol af "Fortid, Nutid og Fremtid, samt 6) "Nordens Athen." Ved samme Leilighed blev Bylograph Flinch actioneret for at have leveret det ovenmeldte Træsnit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Atter har Høiesteret i en Trykkefrihedsag fældet en strængere Dom, end Landsoverretten, idet nemlig forhenværende Redakteur af "Kjøbenhavnsposten, Grune, der ved Hof= og Stadsretten var frifunden for Actors Tiltale, er af Høiesteret bleven dømt til at bøde 200 Rbd. Mulkt samt være Censur undergiven i 2 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Som bekjendt bleve Ligene af tvende nyfødte Børn, den 28 Febr. f. A. tilfældigviis fundne paa Snedsted Kirkegaard, hvor de hemmeligen vare blevne nedgravede af Forældrene, Ægtefolkene Huusmand C. Christiansen og K. Christiansdatter af Snedsted, hvilke derpaa bleve satte under Tiltale for mislig og forbryderisk Omgang med 4 hemmeligen fødte og 4 andre kort efter Fødselen døde Børn. Ved egen Tilstaaelse og Sagens øvrige Omstændigheder, overbevistes de om, at de paa Kirkegaarden fundne tvende Børn vare Tvillinger, fødte i deres Ægteskab og hemmeligen nedgravede, ligesom ogsaa, at Kirsten Christiansdatter, tvende Gange tidligere hemmeligen havde født hver Gang eet Barn, der ligeledes hemmeligen vare blevne begravede. Jøvrigt benægtede baade Manden og Konen at have lagt Haand paa Børnene for at skille dem ved Livet, eller ved nogen forsætlig Handling at have befordret deres Død; skjøndt der dog er høi Grad af Formodning om, at det har været deres Hensigt, at Børnene skulde omkomme ved Mangel paa det Tilsyn og den Pleie, der kort efter Fødselen, var saa fornøden. Det var især Moderen, hvis Forhold i denne Henseende var meget graverende, navnlig derved, at hun i tvende af de omhandlede Tilfælde forhindrede sin Mand i at hente Gjordemoderen eller anden Hjelp. Under og Overretten idømte Kirsten Christiansdatter 8 Aars, Manden Christen Christiansen 4 Aars offentligt Arbeide. Forsaavidt Actionen tillige indbefattede bemeldte Ægtefolks Omgang med 4 kort efter Fødselen døde Børn, der imidlertid ei vare hemmelig fødte, blev det ikke oplyst, at Moderen havde undladt at pleie dem medens de levede, eller at der er foretaget Noget, hvorved disse Børns tidlige Død er bevirket. J Forening med ommeldte Ægtefolk var K. Christiansdatters Moder, den 70-aarige Karen Larsdatter, sat under Tiltale for Medvideri og Deelagtighed i at have skjult Datterens hemmelige Fødsler. Under- og Overretten idømte hende derfor en arbitrair Straf af 60 Dages simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost. - Den begaaede Forbrydelse er i psychologisk Henseende saa meget mærkeligere, som bemeldte Ægtefolk ikke vare trængende, men som Huusmandsfolk befandt sig i ret gode FormuesOmstændigheder; og dog er der ingen anden tænkelig Grund til deres Handling, end at de ei vilde bebyrdes med Børnenes Underholdning og fremtidige Opdragelse. (Thisted Av.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Blandinger. J "Fædrelandet omdebatteres det Spergsmaal: hvilken Stænderforsamling bør først sammenkaldes, og hedder det da, at Mange formene, at det er ret naturligt at give den Stænderforsamling, der tæller de fleste Medlemmer, hvori Hovedstaden er repræsenteret, Forrangen, og de troe endvidere at finde dette i sig selv Naturlige bestyrket ved den historiske Grund, at det i Aaret 1835 var Østifternes Forsamling, der først blev sammenkaldt. Endelig gjøre de opmærksom paa, at der i den roeskildske Stænderforsamling findes større og meere fremragende Talenter end i den viborgske. Men paa den anden Side maa det indrømmes, at den viborgske Forsamling har en mere folkelig Charakteer, er et troere Udtryk af den al ad mindelige Stemning, og ved sin hele aabne Færd i det mindste med Hensyn til Fortiden, danner en Modsætning til den roeskildske Forsamling, hvori nogle fremragende Størrelser, hvoraf enkelte ikke kunne siges frie for en især for raadgivende Stænderforsamlinger farlig diplomatisk Taktik, have undertiden ligesom fordunklet Forsamlingens folkelige Phystognomi. Endelig formeenes, at der er een Betragtning, som synes at maatte gjøre Udslaget med Hensyn til dette Spørgsmaal. J det forrige Sexennium blev nemlig den roeskildske Stænderforsamling to Gange og den viborgske kun een Gang først sammenkaldt, og hvis dette atter skulde blive Tilfældet i det næste Sexennium, som vi nu have begyndt, saa ville de roeskildske Stænder alene paa Grund heraf faae en saa afgjørende Overvægt, at Regjeringen ved at træffe denne Foranstaltning vilde handle ubilligt imod den jydske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
J samme Blad yttres med Hensyn til Afgjørelsen, af Sagen om Bladenes Postforsendelsesret, at Maner overbeviist om, at Geheimeraad Ørsted ved Referatet, i Statsraadet med den seierrige Kraft, som en god Sag i Forening med hans logiske Styrke giver, for Hs. Majestæt vil godtgjøre de opstillede Betænkeligheders Jntetbetydenhed, og at denne Sag saaledes endelig vil faae det Udfald, som alle fornuftige Folk af hvilketsomhelst Parti ønske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Kbhposten beretter, at den saalænge paatænkte og med Længsel imødesete Forandring i det kongelige Capels Organisation vil blive iværksat endnu i denne Maaned, ligesom at Gageforhøielsen for Capellets Medlemmer vil træde i Kraft fra indeværende Aars Begyndelse. Hvis det skulde bekræfte sig, at Hr. Funck vil blive udnævnt til Orchesterdirecteur, da vil det sikkert glæde mange Musik yndere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Fra Kjøbenhavn meldes i Aalb. A. under 11 ds. "J den Forsamling, som Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter holdt igaar Aftes, oplæste Formanden en Skrivelse, hvori Magistraten erklærede sig enig med Borger repræsentationen angaaende Lehmanns Habilitet til at tiltræde sin Function som Borgerrepræsentant og Viceformand efter hans Straffetids Udløb. Af dette sidste Udtryk i Magistratens Skrivelse tog et af Medlemmeerne Anledning til at reise den Qvæstion, om Lehmann under sin Straffetid kunde ansees for competent at vælges til Medlem i en eller anden Committee. Herimod udtalte Prof. Algreen=Ussing sig paa det Kraftigste, og tog deraf, til hele Forsamlingens ikke ringe Overraskelse, Anledning til at udtale sig om det indre Arrangement af Lehmanns Fængsel, idet han dadlede, at Alle og Enhver havde Adgang til ham, at han havde alle Beqvemmeligheder o. s. v. Hertil tog Magister Monrad Ordet, og yttrede sin Misbilligelse over, at Prof. Ussing vilde føre Sligt paa Bane blandt Borgerrepræsentanterne, hvem denne Sag slet ikke vedkom, da den jo kun sorterede under Kongens Foged, ligesom han ikke kunde andet end undre sig over disse Prof. Ussings Yttringer om Forsamlingens værede Viceformand. Jdet vi fremsætte dette Factum uden Commentar i den Overbeviisning, at Størstedelen af Publikum vil dele Mag. Monrads Forundring, skulle vi kun bemærke, at en til Civilarrest dømt Person har Tilladelse til at modtage Besøg, saafremt Ordenen i Arresten ellers ikke bliver forstyrret."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
J Aalb. A. formenes, at Forordningen ang. Forandringen ved Armeen og dens Reduction vil udkomme i Slutningen af denne Maaned eller i Begyndelsen af næste. Jmidlertid vil Forandringen ikke blive saa væsentlig, som Man fra Begyndelsen af har antaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
J Mandags stedtes i Kjøbenhavn Fru Generalinde, Bülow, fød Baronesse de Selby, til Jorden. En talløs Række af Vogne, hvoriblandt flere af de kongelige Herskabers, ledsagede den Afdøde til det sidste Hvilested. Aftenen iforveien laae den Afdødes Liig paa Lit de parade, hvortil en stor Mængde Tilskuere indfandt sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
J Søndags døde i Kjøbenhavn Capitain i Søetaten, P. Flindt, R. af 3.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Den falsterske Adresse til Lehmann afsendtes ad den 30 Januar, netop Aarsdagen efterat han havde holdt sin Tale paa Nykjøbing Raadstue; den var underskrevet af 500 Borgere og Bønder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Jfølge-Dagen, er i den første Uge hele Oplaget 12000 Exemplarer) af Lehmanns Forsvarstale udsolgt, saa at et andet Oplag foranstaltes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Den 27 ds. vil Skuespiller Holst paa det kongel. Theater give en Aftenunderholdning, paa hvilken der ogsaa vil blive fremstillet Scener af Plautus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
J Anledning af at der nu rundtom i Landet oprettes Sangforeninger, gjør Aarh. A. opmærksom paa, at en saadan Forening alt i tre Aar har existeret i Aarhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
– J Søndags Formiddags havde i Kjøbenhavn Spadseregjængerne paa Langelinie et usædvanligt og farligt Syn. Endeel Drenge, der legede paa Jsen ved Landet, saae denne pludseligen løsne sig og drive ud efter, saa at en Dreng befandt sig midt i Vandet paa et Jisstykke og 5 til 6 andre Drenge paa et andet Jisstykke. Strømmen førte disse Jisslaader udefter, og Drengenes Liv vilde have været udsat for øiensynlig Fare, hvis ikke nogle tililende Menneskevenner hurtigen havde faaet en Baad fra et nærliggende Skib lagt ud og saaledes reddet Drengene, der forgiæves havde forsøgt med Hænder og Fødder at roe sig ind til Landet. (Dagen.)- Communalvalgene for Kjøbenhavn skulle finde Sted, den 21ds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Efterat Ghlenschlæger i "Dagen, har indrykket et Digt til Minde om sin afdøde Ven - Admiral Peter Wulff - Shakespeares danske Oversætter, har en rimeligviis yngre Ven i Berl. Tid. indsat et Mindedigt, af hvilket følgende tvende Stropher maaskee torde udhæves: Han modigt stevned fra den bratte Kyst; Paa Danmarks sidste Skib han Flaget heiste, Der voved han saa mangen blodig Dyst. Mens Vimplen høit paa Krudtdampskyen kneiste. De overlegne Britter lærte han, At ei de havde taget gamle "Lougen, Der vrimled Fjender om den norske Strand Men altid viste Peter Wulff dem Bougen. Nu om hans Grav staaer Flagets bedste Mænd, J mangen Ynglings Øie Taaren tindrer: Thi han var djærv, var sine Venners Ven, Og vi vor Ungdoms Lærer fromt erindrer. Men Dania slynge vil en trefold Krands For trefold høstet Hæder – om hans Tinde: Som Helt, som Lærer og i Digterglands Vil Efterverdinen Peter Wulff sig minde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-02-17
Udnævnelser og Entledigelser. Under 9ds er Skriver ved det Kongel. Sølvkammer, P. Wilhelmsen, forundt Prædicat af Kongel. Fuldmægtig. Den 11te, Kammerraad og Chef for det danske Told- og Consumtions-Expeditionscontoir under det Kongel. Generaltoldkammer- og Commerce-Collegium, A. C. Schumacher, beskikket til at være Told- og Consumtions-Jnspecteur i Aarhuus. Den 12te Districtslægge paa Kjøbenhavns Amts søndre District, Kammerraad B. F. T. Riber, beskikket til Districtslæge i Nyborg med tilhørende District; Cand. juris F. J. Hansen til Cancellist under det Kongel. danske Cancelli. Ved Armeebefaling af 14de, er bekjendtgjort som ledig en Told- og Consumtions-Underbetjentpost i Kjøge, som indbringer 210 Rbd. aarlig: det er endvidere i befalingen anført, at duelige og veltjente Underofficerer kunne søge denne Post.