JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Hs. Majestæt haver under 5te Julii allernaadigst udnævnt Premierlieutenant Hjørt til Capitain ved Christianshavns Qvarteers Borger=Compagnie, Secondlieutenant Qvist til Premierlieutenant Fandrik Jansen til Secondlieutenant, Fandet a la sulte Classen til virkelig Fændrik, og Commandeer-Sergeant Henrich Jordan Geisler til Fændrik a la sulte. Samme Dag er Præsten Mag. Hr. Hans Koefoed conster, meret at være Sognepræst for Ulføe og Braabye Menighet og Sielland; Exammatus Juris Jacob Sarild beskikket at være Fuldmagtig ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commission; Jacob Holst ligesaa at være Naviaations=Informator og Examinater i Nedens Lehn, samt Arendal og Øster Rusøer. Den 12te Julii er Personel-Capellan Hr. Chr. Frid. Ham vel confirmeret at være Sognepræst for Sørbye og TaruMenigheder i Fyen; Skoleholder Niels Bruun ligesaa at være Klokker og Graver i Sarkiøbing; Raadmand og Byefoged Thomas Wissing i Wiborg ligesaa beskikket at være tille ge Herredsfoged og Skriver i Fiends Nørling Herreder Wiborg Stift; Niels Henrichsen ligesaa at være Postmester, og Vognmester i Ringsted.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Den 19de Julii er Martin Christopher Lansen ligeledes : beskikket at være Postmester i Odense.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Dr. Majestæt har behaget efter Ansøgning, i Naade at tilbagekalde den ved det Maroccanske Hof staaende Consul Classen, og igien i hans Sted at beskikke Secretairen ved de udenlandske Departement, Blicher Olsen.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Under Dato Christiansborg Slot den 7de November 1792. er udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At da Hs. Majestæt har fundet for godt igjen at modtage forteresserne og Logerne paa Kysten af Guinea, som efter Octo af 5te Julii 1781 vare overdragne til det østersøiske gamnelske Handelsselskab, og tillige at ophæve den ved Allerhøistsammes Plakat under 10de April 1782 bemeldte Handelen, selskab forbeholdne Ret til Enehandel ved de danske Fonteresser og Loger paa bemeldte Kyst; saa vil Hr. Majestæt Aa allernaadigst have tilladt og herved tillader, at Handelen taen fra bemeldte Establissementer maa for Fremtiden være fri for alle og endver, føres og bruges saavel af Hs. Majestæt, egne Undersaatter som Fremmede med saavel indenlands. som udenlandske Skibe, og det fra og til hvilke Steder tog uden for Europa, som enhver agter og finder tienligt, og an med alle Slags Vare saavelsom Negere, dog med de sidste al kan til Udgangen af Aaret 1802, til hvilken Tid Negerhandelen efter Hs. Majestæts allernaadigste Forordning af 16de. Martii d. A. aldeles ophører. Jmidlertid vil Hs. Manstæt, i Betragtning af, at Forteresserne og Logerne paa Kø sten af Guinen underholdes og vedligeholdes til Handelene, Beskyttelse, herved have paabudet, at til Forts=Omkostninger skal 4de Aar, Negerhandelen endnu vedvarer, betalet for enhver voxen Neger, saavel af Mand som Qvindekiøn der fra bemeldte Etablissementer udføres, 10 Rdlr. dansk Courant, hvilke blive at erlægge ved Udførselen fra Guinea. og svares, enten Negrene til Hs. Majestæts Vestindiske Øer. eller fremmede Steder, udføres. Men med Hensyn til, og som et nærmere Middel til at opnaae det udi Allerhøystsammes Forordning af 16de Martii d. A. dens 5 6 omhandlede, rette Forhold mellem Kiønnene af Regrene paa Hs. Maje stats Vestindiske Øer, vil Allerhøystsamme imidlertil allernaadigst tillade, at det halve af demeldte Forte Omkostninger maa med 5 Rdlr. dansk Courant eller 6 Rdlr. 24 St. Vestindisk godtgiøres af Allerhøystsammes Toldkasse i Bestindien for hver voxen Negerinde, som levende til bemeldte Debeviisliggen directe fra Allerhøystsammes Establissementer til Forblivelse indbringes; og hvorfor Forts Afgivten der beviisligen er betalt.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Under Dato Christiansborg den 16de November 1792 a udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres : At ligesom Hs. Majestet, til de Reisendes Deqvemmelighed og til Fordeel for Landboerne, i Hanseende til deres Varers de, sto lettere Frembringelse, har anseet det nødvendigt, at Vevene overalt i Hs. Majestæts Rige Norge sættes i saa got en brugbar Stand, som Mueligheden og Omstændighederne paa ethvert Sted tillade; Saa haver Hs. Majestæt end videre, med Hensyn paa Orden og Birksomhed i Udførelsen. af denne almeennyttige Foranstaltning, fundet for godt, baade at foreskrive de Regler, efter hvilke Bevardender Bergene Stift skal fremmes, og tillige at fostrætte de Pligter, som Almuen derved paaligge. Ved disses Bestemmelse har Hr. M. fornemmelig lagttaget, at Byrderne kunde blive faudet trykkende, og saa lige fordeelte, som mueligt, og, paa den at Allerhøistsammes Befalinger desangaaende saa meget denne nøiere kunne blive efterlevede, vil Hs. M. hermed kundgiør, samme, ved denne Sin trykte Anordning, som skal uddeles iblandt. 1 Gandt Landalmuen, da Hr. Majestet ikke paatvivler, at for æder vedkommende af Allerhøystsamme tære og troe Undersaatter med vedbørlig Nidkerhed, Selvillighed og Lydig de efterkomme disse Hs Majestæts til Landets Bedste sig. tende Gud, hvilke ere følgende :
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Fra det Kongelig Rentekammer er den 21de November, 1792 udkommet en Placat af følgende Jndhold: J Følge dans Kongelige Majestæts allerhøieste Resolution af Dags Dato bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning :at de til Land=Soldaterne i Kongeriget Danmark, i Følge Forordningen af 20de Junii 1788, dens 37te Artikel, at den Kongelige Kasse for Aarene 1791 og 1792 forskudsviis. udbetalte Marschhvenge, nemlig 1 Mark daglig for hver LandSolder, unden han har været underveis til og fra Exerrerpladsene, blive, efter denne Udgives Beløb for bemeldte 2de Aar, tilligemed indeværende Aars October Qvartals Skatter at udreede med 3 Skilling af hver Tønde Hartkorn, Ager og Eng, og sike og en halv Skilling af hver Tønde Hartkorn, Skov og Mølle=Skyld. Af Dato Christiansborg den 30te November 1792 er udkommer en Placat, hvorder bekiendtgjøres: At Hs. Maje get, til Besvarelse og Lettelse, i Henseende til de Omkostninger, som medgaae, ved Forbryderes Jndbringelse til Christianshavns Tugt= og Forbedringshuus, haver fundet for godt at føre saadan Foranstaltning, at de, fra de længste stalliggende Steder, som dommes skyldige til at lide saadan Straf, herefter kunne imodtages i Møens Tugthuus. Til den Ended faler Hs. Majestæt herved allernaadigst : 1. Al Tugthuset paa Hs. Majestæts Land Møen skal (som en Følge af denne Indretning) kaldes Møens Tugt= og Forterringshuus. 2. At de af Lolland, skalster og Møen, samt af Vording. borg og ryggevelde Amter i Sielland, som ved Dom findes skyldige, enten til at arbeyde i Forbedringshuset, paa en vis bestemt lid, eller til Tugthuus=Arbeyde, for Livetild, beretter skulle dommes til at udstaae deres Straf i Tugt= og Forbedringshuset paa Møen, dog at herfra undtages de, galandt disse neste, som ere blevne kagstrøgne og uærlige, hvilke, som hidindtil er skeet, bør indsendes til Christianshavns Tugthuus.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Fra den 28de Julii til 3die August ere og i Staden ervalerte 62 Par, fødte Drenge 133, det 139, tilland. men 272, døde Mand 73, Qvinder d. Drenge 57. Papier 28, tilsammen 209 : ere altsaa 63 flere fødte end 4de. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder Alderdom 13 Apoplerie 8, Barselseng 3, Brok 1 Bryst de 22, Druknet 2, Dødfødt 7, Falden til Døde 1, sider 1. Forraadnelsesseder 11. Gicht 2, Guulsot 1, dalig Død 1. Hidsig Feder 2, Hoste 1. Jnflammeden 7, Kopper 7, Meslinger 1, Nærvesyge 2, Slag 45 Steen 1, Svindsot 3 Tønder 5, Tærende Syge 31. Ulykkelig Hændelse 2, Uangivne Svagheder 24, Vatter set 4. Venerisk Syge 1.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Udi det Kongelige Friderichs Hospital ere fra den 30te til 27de Julii af Patienter indkomne 163, udgaaet 160 døde 16. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelige Hændelse : En Soldat nedfaldet, brækket sit ene Laar og førknuset Brystet ; en Arbeidsmand nedfaldet og forslaaes, sig; en Dreng faldet ned fra et Vinde i 3die Etage : en Kone faldet paa en Trappe og brækket Kravedene ; en Arbeldsmand faldet fra et Stellage og knuset Knæeskallen : en Matros ardfaldet paa et Skib og forslaaet et Knær ; en Plaskaaldet sig paa Benene ; en Dreng faldet og stukken en Knintimem Haanden ; en afskediget Soldat knuset Tæerne paa den ene Fod med et Stykke Tømmer ; en Møllersvend forreret en Fod.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Høiesterets paadømte Sager i Julii Maaned. Mandagen den 29 Julii. No. 280. Procurator Christian Klingberg, som befale Acter, c. Arrestantinden Jngeborg Christophersdatter. Dom: De ergangne Domme bør ved Magt at stande. Nr. 291. Procurator Christian Klingberg, som befalet Acter, c. Delinqventinden Malene Troelsdatter. Dom: Maline Troelsdatter bør miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage. Saa bør hun og have fin Hovedlod forbrudt og Jord til Kongen, om hun nogen en gende. De paa Malene Troelsdattere Varetægt og Underholdning medgaaende Omkostninger fra Flortendedagen, efterat Hiemtingsdommen over hende blev afsaat, indtil hendes Jndsendelse til Langtinger, bør af Fogden Krog tilsvares, mod Reares til Sørenskriveren, om han, i Anledning at riersvarlig Ophold, enten med Actens Beskrivelse eller i andre Maader dertil seer sig beføiet. No. 293. Procurator Rasmus Lange, som befalet Acter, c. Attestanten Carl Friderich Degenhardt. Dom: Hof= og Stadsrettens Dom bør ved Magt at stande.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Tirsdagen den 30 Julii. No. 292. Procurator Peter Bøll Wivet, som befalet Actor, c. Arrestanten Ole Andersen.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Dom : Ole Andersen bør hensættes til Arbeide i Wiborg, Tugthuus i 2 Aar, samt erstatte Oberstliutenant Brecktorff, Værdien af det Stiaalne og en Tilbagekomne med 45 Rdlr. 4 Mk. 4 s. No. 285. Procurator Hans Haagen, som befalet Actor, c. Arrestanten Niels Olsen Strøm.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Dom Niels Olsen Strøm bør arbeide i Kiøbenhavns Fæstning udi 5 Aar. Saa bør han og erstatte den Bestiaalne de i Tyveriets Værdie manglende 32 Rdlr. 1 1/2 s. No. 286. Secretair Niels Holtved, som befalet Actor, c. Arrestanten Eskild Andersen. Dom i Hof= og Stadsrettens Dom bør, for saavidt Eskild Andersen angaaer, ved Magt at stande. anvaris Srs.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Prof. Wiborgs Efterretning om den Kgl. danske Veterinarskes Indretning, 8vo, som er nylig udkommen fra Pressen, sælges hos C. G. Proft Søn og Comp. paa Børsen, for 2 Mk. Ligeledes er af samme Forsatters Skrifter sammesteds endnu at faae Efterretning om Sandvexterne og deres Anvendelse til at dæmpe Sandslugten paa Vesterkanten, af Jylland, udgivet til Brug for Kiintbeboerne, stor 8, 64 s. Forsøg og Erfaringer, om adskillige Gifters Virkning paa Dye, 4to. 24 s. Efterretning om Trommesygens Behandling hos Hornqvæger, 8, heftet for 1 Mk. Tema men perfectiort Eudiometrie af illustri Academia Scientiarum regia Flafniens premio Coronatum cum sig. 8.1 Mk. 83.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
En udne Ransk Man Han Rd. udenen: Et Dredaned og Man Stand. lidende. Et Oxehoved Haans mann, dende: Et Dred. Fra Mandede i d. Tælle, baand. . . 1 Rd. 3 Mk. . udenraa ned. umle, Brunsviger. - Ad mk. - s. Grækand . end Mk. s. Mansk Jern - Aren Hams Skpd. a. a aa Ad. - Saalter. Sandsesse er en disse ere og A. og de paa ere ogsaa han og sandgade desage. Der ledes og sande ogsaa gode Skander, anlag: Amgade Snesen, især Deele og dense de i de den ene maledes mad de adskes hendegal og Rosengaaer, 14 Dage. Damastes det for 4 Mk. naar ********* *. diskerie, dermann og Aaer dessa saad en saa anseer dennegade, uddet af de faste Apaa og see paa Øvelse minde Marmin, en gammaal Dommende meden. Saand. Brænde. Konen. Fommersk For . .Ad de s. denne . d. 4 Mk. . . dommensk Sag. enstemmer Sonødskenket. . en 3 Rd. 3 Mk.... Sere Adresse.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Kiøbenhavne. Torne=Kiød tor Jndvaanerne. Drænde. Et Sønde Læs . . Ad sammes. sta . . . . . . Aar . . indes. er Da et stort Læs en mindre det. ald. . Dalen er . . Hans en Forre. Kalkanske Garder. mk....de. Sammen skade en Dan me et Se Dans saade Gaaret de er deslinger et a.
Berlingske Tidende, 1793-07-01
Slagtede Sal. denne. -g en Sees
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Brad, den 20de Janii. Drageste og sikreste Efterretninger om Balenciennes Sal. Gang indeholdt, at man den 18de huus har demasqueteer, i Mørsere, som hele Matten til den 19de skulde spille : en nægtning derat oldes endnu ikke. de Antaler, bante Prindsen af Cabura har ladet giøre, at laantet og befordre Balanciennes Fald, ere brundringe. aa en Lands med Mamernes drillige Værker. For at han Mammer, som havde kunne forstyrre hans gender, der dan ladet grave en nye Kanal af næsten 1 sal, som danner en nye Rende for Schelde og afleder den da Vaninnennes Mure. Videre havde Prindsen, saasom: tillesamme mellem begge de Høye, fra høite Fæstumda baade mange, om ham hinderligt, lagt den Plan, sindslagdes Tøyne, og det har han udført. Fra den rinanden er lagt en Drat af stærke Bielker, og denne Finstertensen, at derpen nu ere oprettede Datterier. mien, den 22de Junii. Mai førster, at den franske Minister, Lebrun, bebelen paa paa tredie Haand ladet giøre vort Hof følgende. sionssinger: 1) Frankrig skal bekomme en constitutionelle. a 2 man at angade det Minske og Preusiske Hof saa Staaende dene for Krigsomkostningerne; 3) De. hanne Prindsers Skiødet skal blive sat paa en sikker Fed: man at eftergive noget i Strengheden mod de Em kan. Haraa skal være bleven saaret : at man vidste ikke. slemmen skalde handle om disse Propositioner, enkan hensen lemalede statsamme.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
fra Egnen ved Maane, den 23de Junii. J denne tale de Tydske fra deres Batterier ved Hel hannem mange Bamler og Handeder mod Cadeller i hans paa maa og Mavneldsen solle lem af Summet med de Franske Datter, besynder. heden Konge. Deres Jld de saa ring, at de et, som ganden hist og her havde opstaae, graadede om Eftermiddagen Kl. 3 i Brand. Forrige Nat blev Kanonilden paa denne og hiin Side meget forrigen fortsat.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Gaar Morges vare de Franske igien trukne ud mod de Tydske, Egnen ved Mambach. Jlden af de smaa Geværer var imellem begge Parter meget heftig. Men udeskrivelig stærk var i Gaar den ber Dag, og besynderlig mod Kl. 1 Middag, Kanaanden, som de Franske gjorde fra alle deres Batterier i Manne mod de Tydske paa hiin Side Rhinen; disse derimod gave dem fra deres nye opkastede Datterier dobbelt Svar, og kastede, besynderlig mod Middag, mange Granter og Haublider paa Elladeller i Magni, Kanoneringen fra begge Sider. varede indtil om Aftenen Kl. 6, begyndte om Natten igien, og vedvarede indtil i Dag Morges uafbrudt. Aacen, den 24de Junii. Valenciennes Belerring bliver uafbrudt fortsat. Jlden i Staden tager hver Time til, hvor meget de Beleirede end umage sig for at slukke den. Dag giør Besætningen endnu bestandig hidsige Udfald, som vel giøre de Alliertes Arbeider. besværlige, men ikke kunne forbinder dem. Ved den stærke Ad fra Fæstningen ere nogle Kanoner paa Datteriet Nr. 17. blevne demonterte, dog har man den 19de allerede arbeides paa den 2den Parallele, som og snart vil kommel Stand. Nation til den 20de opkom ved Bombardementer en nye hos til Jldebrand. Det ande Veir har noget forfindet Arbeiderne i Løbegravene. De Allierte have sammenbragt der i Egnen en overordentlig Mængde Munition. Ved Armeerne en Posterne er forresten intet forefaldet af Betydenhed.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Kongen af Preussen har tillade de franske Nationalcommissatier i Manni, at sende en Coureer til Paris, hvis Depecher, skulle angaae Capitulationen.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Paris, den 24de Junii. J Forgaaers blev i N. C. angivet, at en Deel af den helstalte Armee, efter Staden Angers Erobring, staaer for Nantes i Parts, og at samme er i største Fare. Barrere søgte herpaa at træste N. C. med en Beretning, efter hvilken General Biron med 25000 Mand rykker frem med Jnsurgenterne af la Vande og en bleven forstærket af General Egeniand med 12000 Mand Mad de Sølvter, som ved den christelige Armee have sværet ikke meer at tiene med Lade Vil, blev et strængt Decret udstadt. - 3 Darigt lade Rødespærre, Danton, Lattoir og Thurigt decretere i Conventen alt hvad de finde for got. De stærkeste Langer, naar de ette henhøre til Dierqvarter, kunne sket alle forskaffe LeSebør i Salen, og de fleste Lommer af det angardinskPartie blevaane slet ikke meer Forsamlingerne, eller naar det endog af Nysgierrighed komme, tagere de stamme Personer.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Balan, den 22de Hanal. Siel sær et han beskaftet ud at han sal. Armer, som man let kan tænke, at han sik en meget forfølden Tilstand, i Orden og complettere den. Han giør sig og at Umage for, at indføre igjen Disciplin, som Armeens Stæl. Linietropperne completteres af Nationalaardernes Bataille ner, og Rekrytterne, som komme fra Departementerne, den indlemmede blant de sidste. Cavallertet bliver remoneteret med Rideheste. - De Allierte lade ikke heller Tiden gaae udenyttet bort, til daglig at giøre nye Fremgang paa det franske Bebert. Vore Tropper have bemægtiget sig den lille, 3 Mile fra Cambran liggende Stad, Chatian Camdreste. - Den franske General Ferrand og hans Besætning forsvare sig meget tappert i Valenciennes. I det Svar, som bemeldte Commandant har givet Hertugen af Værk paa den sidste Opfordring, siger han : "At han heller vil lade sig og sine Soldater begrave under Stadens Ruiner, end bryde denmed, han har gjort Nationen. - De Franske ere paa nye indfaldne i det Luremborgske, og have blant andre plyndres det rige Addedse, Orval.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Altona, den 1ste Julii. I Gaar Middag Kl. 11, ankom Hs. Kongel. Høyhed, Prindsen Lovise af Hessen med Sin Durchl. Datter, Prindseste Juliane, fra Slesvig dertil, behagede at spise en Middag das Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Overpræsident v. Stemann, og fortsatte benimod Aften Deres Relse over enten til Harburg. Hs. Kongl. Høyhed blev ved Ankomsten saavel som Afreisen modtaget og ledsaget af begge de bortgrelige vidende Garderbrøier, de 22 Borgercompagnier paa radette paa Gaderne, hvor Høystsamme kjørte talennem, Hos Kongl. Høyhed behagede ligeledes at modtage Magistratens og Geistlighedens underdanigste Velkomstemølle, menter. I Harburg vil Hs. Kongl. Høyhed efter Forlysdende holde en Sammenkomst med Hs. Kongl. Høyhed den, reaarende Landstevinde af Delsen Castel og begge Høystsammes Prindsesse Døttre, og i Dag vil Hs. Høyfyrstelige Høyhed, Prinds Carl af Dessen=Cassel, ankomme sammesteds over Glaastad.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Christiania, den 29de Junii. Den 4de Junii, da man forsamledes angaaende et norsk Undertets Oprettene, udsatte et Selskab 200 Rdlr. for den denne 1000 Rdlr. for den nændedste Afhandling om, hvorlede endemie bedst og nyttigst bør være indrettet for. Marat, i maaer til nærværende Tiders Cultur o. s. v. Denne Virkning havde blant andre den brave Professor Wil sel sal. bestaaer, den 5te Julii.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Fra den 11te Juli til i Dag ere 89 Stide passerede Sal. I Gaar tom en partinglas Ostindsfarer, ført et garn. Kiøber, sen Osmann.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Kiøbenhavn, den 5te Julii. Den 1ste Mai sidstl. er Ole Giødesin allernaadigst beste, let til Amtsforvaltet i Aalborghuus, Aastrup, Børglum. en Sallund Amer Jnstingsand og forrige Amtsforvalter. staftets Sal, som attet Aasagning fra bemaldte Embede, maatter minde. Samme Dager Toldbetienten i Ber gin, Johann Rathmann, beskikket til Toldbetient i Chriclama. Den 29de f. M. er den indtil videre constinerede Comumtionsinspecteur i Viborg, Peder Bag, ben og Consumtionsinspecteur sammesteds. Den 19de Juni og Toldbetienten der i Staden, Lars Paal, beskikket til Tale, betient i Bergen, og Torris Fredersen til Toldbetient i Gangesund paa Bergens Lehd. Den 3die Julii er Oberhofretsprocurator Christian Brønsdorff udnævnt til Tolsteen, rear udi Tronhiems Stift.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Onsdagen den 3die Julii fortsatte det Kongelige Klabenhavnske Skydeselskab Danske Steenantug, Stade Øvelser, da Hr. Magler Salt og Stine og Sølv=Premier, som for beste Stad det natier. og Kongelig Bogtrykker Høysiner deres de, er Chocolade=Kande; Hr. Mægler Hallene de og en Bord=Klokke; og Hr. Regimentsqvattede tredie, en Medalle.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Fra Stadens Raadstue er den 3die Juli d. kommet en Kiøbs Taxt, hvorefter Slagterne herneden sig indtil videre have at rette : Det beste Stalte. Øre, nemlig Bryststykker, Høibene, Rumpestatter og Tøndstegen, skal sælges Pundet for 6 s., og atte mere solPandet af dette Kiøb at tages : og afhugges det første efter Oxens Størrelse, dog saa, at hvert Stykke itte var oven 100 Pd. Høiriddene skal Slagterne være forpligtede efter Kiøberens Villie at udhugge, dog atte Styttet andre en 6 Pd. Dele Fierdinger Pd. for 5 s. Al Resten af Ovenskasælges smaahuggen Pd. for 5 s. Kalvekiød Pd. af Banster, ningen for 11 s. og Pd. af Forfjerdingen for 10 s. Lamme kiød skal Slagterne være pligtigt at sælge efter Vægten, Paadet af der beste og sedeste Kiød for 7 s. og Pd. af det ringere for os. Saltet eller forangt Oxekiøb sælges, Ugesom der særske den intet at sælges af Slagterne, som der ligger mere end et Dage i Salt. Spiekiød Pd. for 7 s. Fristanterne skal salgt ovenmeldte Sorter Kiød Pundet 1 ringere.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Ved Tal=Lotteriets 535 Trækning i Altona udkom : No. 58, 88, 80, 12. 54. Avarisskamre.
Berlingske Tidende, 1793-07-05
Det har behaget Gud den 3die Julii ved Døden at bortkade. min elskede Mand, Camtalte Statian David Etabard Bradt, efter et halvt Aars vedvarende Sygdom. Børstret om enhver Vens Deeltagelse i min Sorg, frabeder for mig al skrivtlig Condolence. Kiøbenhavn d. 5 Juli 1793. contiette Bruun, Enke af Brade. Levendagen den 22de Junii sidst, behagede det Livet og Dedens Herre, ved en saa Død til Salgheden at bønne, kalde min inderlig høisiske Mand, Sclaredet og Hør lærde Hr. Smin Haabe, Sogneraf for Lemmig en LeMangheder i Ribe Suft, i hans Alders 8de Aar, efter at have næsten 25 Aar langt i et retskaben tilget Manser med mig. Hans for mig og rant 3 Dau saa immen: Dødesat anmeldes herved ser vares fælleds saand. Slagt og Smer, som jeg er forsittret tage enten Deel. med mig og mine ladet løft Børn, hvoraf de meste a 3. alletting Aar, ønske ende dem de lasken, som kan med trast tilgade man a 1783. Am en Damen ummersats Jomaal, gade behage at l. de som have Subscriptionalandigende nyest. sende samme forladener, temmendes sensens paa eidemaade det sønden denen, da den ene de i en smussen. anden Opannannaderende det SeAf en dannet Brandtage et Brandsensgade steget paa handende : Maade den det haae. da Tingstedsmandenstaaende a andet omans maade det Bogsamle hans naturen betragtet efter Bannes maa saa ville det ogle dettede, dendegatte Smaa de hende S. kunge sinen er 2 Mk. 4 s. ten i altsaa alle Canal. dem den nanansands seender det endske Dom: Man saamann, men udenderes paa man satte endda demaal. hagenadandte S. Pantieniumands maade. sing, foranligning og letting A. a 83. Sal denne sammenkan i Tiende ensens lader Skun er at faae det uddannaster a. ene det handsede Haandsse deres Døde. med Deres hele dense den neder de saaledes det og Dags paa Dagle net, da at da dennes og de ste ledes samt denne de Konenstaltesandsendt : des. Samme dende at havde meere Snastalgaar er at hans tabt et lade seende deres tessessegadsen Kokkegaarsende Menne tenen en les en anden Sand havde, at fra ale paa at en Mammes Trange har hans auer, tilde alle Commander i at Stand Bredstrup. En Manandale Bananaa den indende: de det gandskeman Han Commanden Marge, de Venders og Galders, denne. og Corian den Syvende, at vilde Maade Konge. den nerale vittrigt at da for Os allerunderdaman. ud Slag, alle Stenen, Dytmersken og Olden en Sange, som ansaanden deres egemere. gensen Tanggade paa det naalisk Compagnan gar da skal den Mionair et skade Silde overlade Garn og at Og har ad en Disse at andandsaa har en Dag efter denne de ofte derpaa at kaldes at lenmelte Bolig Fre en dennes omel angaardste Bygnings Bal mene sit da Sange har paa Coromanendtes den paadann & perpaa saltning fordenheddede ledes det en det naag. Sammes hans Salantagelse: de eller ene ere paa det gaaa Dan. eende Snares: maa haranan Sal. aanerne saa megen man Sommann, adningen. Messe har sendes de dig, deres Gield at betale, da endver skal vederfares den Ret. som hans Kongel. Mans rog og Forordninger bøder og Boets Tilstand medtorer. Stifte Commionen i Tranqvebar, den de October 1792. Christons Sammel John. Catter Top.