JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
En Mand, som nylig har været paa Bornholm, fortæller i Fædrelandet, blandt Andet Følgende om sit Besøg, hos Dr. Dampe. Paa Hjørnet af en snæver Gade, som fører ned til Havnen i Rønne, ligger et lille uanseeligt Huus, med en høi, gammeldags Trappe op til; der boe for Tiden Dr. Dampe. Efter i nogen Tid at have overveiet, om jeg ogsaa skulde udføre mit Forsæt, som Fremmed at gjøre denne mærkelige Mand et Besøg, der muligt kunde saare hans fine Følelse, steg jeg rask op af den forfaldne Trappe og bankede paa Døren til Høire, der kun var lukket, med en Klinke. En lille Mand i ussel, fattig og smudsig Klædedragt, med uredt Haar, der halvt beskyggede de endnu levende, men melancholske Øine, aabnede Døren. Dette var den Mand, hvis kraftige Aand engang havde fattet den mægtige Tanke at forandre Danmarks Statsforfatning; dette var den Mand, der i 20 Fængselsaar havde afsonet den Brøde, at gaae forud for sin Tid. Jeg kastede et flygtigt Blik omkring i Stuen Det var fire kalkede Leervægge, aldeles som et Fængsel, men temmelig rummeligt. Midt paa Gulvet stod et meget lille, gammeldags Theebord paa eet Been med 3 Fødder; derpaa laae nogle Papirer, en Pen og et Blækhuus; to usle Stole stode ved Siden. Forøvrigt var der intetsomhelst Meubel, og de hvide Vægge havde ingen anden Decoration, end en gammel Chenille, der hang paa et Somi Dørstolpen. Er det Hr. Dr. Dampe, spurgte jeg mechanisk, men kunde neppe udbringe disse Ord, før en uvilkaarlig Graad qvalte min Stemme. Dampe rakte mig Haanden med øiensynlig Tegn paa, at det glædede ham, endnu at være i sine Medborgeres Erindring. Forøvrigt undveeg han, under Samtalens Løb, enhver Hentydning paa sin egen Stilling; først da jeg forlod ham, yttrede han den inderligste Taknemmelighed for den Naade, der var bleven ham til Deel. Jeg hørte siden fortælle, at han ved sin Ankomst til Rønne, hvorhen han var ført tilsøes fra Christians, havde grædt som et Barn og omfavnet og kysset et Føll. De ham tilstaaede 3 Mk. om Dagen bruger han neppe til sin Underholdning; det lange Fængselsliv har lært hele hans Ydre. Hans Stilling, naar han siddet, er sammenkrympet; dog forekom han mig ikke at see ældre ud, end han virkelig er, nemlig 51 Aar. Man fortalte mig, at han arbeidede paa et philosophisk Værk, Andre sige, at han oversætter Classikerne. De Papirer, der laae paa hans Bord tydede snarere paa originale Arbeider, end paa Oversættelse, da jeg ikke saae nogen trykt Bog hverken paa Bordet eller noget andet Sted i Stuen. Jeg forlod ham med det Ønske snart igjen at maatte see ham paa et andet Sted. Da jeg nogle Timer senere gik ombord i Postjagten, for at seile til Kjøbenhavn, stod Dampe paa Toldboden med smillende, Ansigt, men taarevædet Øie. Hans Klædedragt var nu, skjøndt simpel, dog meget anstændig. Jeg sprang op paa Rælingen af Jagten og rakte ham min Haand, som han trykkede med Inderlighed.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Paa Auctionen den 30te August i Mecklenborg efter afd. Grev Bassewitz=Preborede blev for Hs. M. Kongens Regning kjøbt den udmærkede sorte Fuldblodshingst Black-Comet, for 654 Frederiksdorer. Tillige blev der ogsaa kjøbt 4 udmærkede brune Fuldblods=Hopper. Black-Comet: Afkom er af Kyndige nøie undersøgt og befundet at være fortrinligt. (Rd. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Natten imellem den 13de og 14de September bleve paa Drendrup Mark Halerne afskaarne af 20 Heste, hvoriblandt een hvid Hale og en guul, blandet med sorte Haar. Nogle Uger i Forveien bleve ligeledes paa Fobeslet Mark en betydelig Deel Hestehaler afskaarne. Disse og andre i den senere Tid hyppigen forefaldne Tyverier og Jndbrud have givet Ondis Sogn Anledning til at oprette en Forening, hvorved Sognet seer sig i Stand til at kunne love en Belønning af 100 Rdlr. Cour. til den, som kan angive Gjerningsmanden, ikke alene for de allerede begaaede, men ogsaa for alle i Sognet mulig i Fremtiden forefaldende Forbryde ser, der have Tugthuusstraf til Følge. (Ov.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Hamborg Borscours, den 21de Septbr. Bordeaur1903. Petersborg 32. London k. S. 13 Mk. 6. Madrid, 443. Lissabon 36 1/2. Amsterd. k. S. 36. 10. Spec. 1 ½ Agio. Louis & Frederiksdorer 10 Mk. 14 1 s. i Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Hals Skibsliste. Jndk. T. 22de Septbr.: H. Brandt f. Melholt m. Brænde. D. 23de: N. Jensen og P. J. Antonsen f. Langel. m. Frugt. H. F. Petersen f. Kbhvn. m. Stykg. O. Larsen f. Porsgrund og J. Poulsen f. Østerr. m. Træl. - Udg. D. 21de: N. Jørgensen t. Mariager, ball. O. Cornelius t. Helsingøer m. Smør. J. P. Markmann t. Vedbek m. Klude. D. Olsen t. Aarh. m. Muurst. P. H. Reh hoff t. Cappeln, ball. C. Johansen i Veile og P. Gregersen til Slesvig m. Kridt. D. Chr. Olsen t. Læsso m. Kbidsvarer, K. Rasmussen t. Kragero; J. Juul t. Tonsberg; H. Klemmensen og S. Reiersen t. Tvedestr.; A. Juul t. Drammen; Alle m. Korn og Fedev. B. Børnesson og P. Henriksson t. Østerr., ball. D. 22de J. Nordberg t. Østerr. m. Kornv. J. D. Sørensen t. Cappeln, ball. (S. Willumsen, M. Alstrup, P. Baadsgaard, P. R. Smith, C. Barfoed, N. C. Eilersgaard. K. Olsen, A. Gunuldsen og A. Sørensen ligge her for Udg.,- Vinden, d. 23de: O. t. S., stiv Kuling, tyk Luft og Regn. Døde. Morten Møller Kreiberg, 2 3/4 A., i Horsens. Skomagerm. Buchs Kone, Kirstine, f. Bruun, i Odense.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Bekjendtgjørelser. I det jeg forlader den By, hvor jeg har henlevet henved tyve for mig betydningsfulde Aar, beder jeg Enhver, der har viist mig eller Mine Velvillie og Deeltagelse, at modtage vore bedste Ønsker og vor hjertelige Tak, hvorhos De med Godhed ville lade min Helbreds Tilstand og Sindstemning tjene som Undskyldning for, at jeg ikke personlig bevidner Dem samme. Aalborg, den 24de September 1841. Frigast.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Undertegnede, Elev af Kjöbenhavns bekjendte Opfordring at etablere sig som Pianoforte Informator her i Staden, hvis flere af Byens agtede Familier maatte bestemme sig til at betroe ham deres Börns Underviisning. Fyldestgjörende Anbefalinger fra flere af de fortrinligste Pianofortelærere i Kjöbenhavn om Anmelde rens Duelighed som Lærer og fra nogle af de Familier, hvis Börn han med Held har underviist, kunne forevises. Aalborg, den 3de September 1811. Erbödigst E. F. Gottschalksen, Pianosortelærer, boende hos Hr. Gjæstgiver Petersen J 5. Med høie Øvrigheds Tilladelse giver Undertegnede sig herved den Ære at tilkjendegive det ærede Publicum, at hans Model af den leipzigedres dener Jernbane, med en af Vanddampe dreven amerikansk Locomotiv, forevises af ham fra Mandagen den 27de til Torsdagen, den 30te September. Den store Jnteresse og det bifald, dette Kunstværk overalt har fundet, idet man ved Sammes Beskuelse forskaffer sig et klart og fuldstændigt Begreb saavel om Banens Construction som om Locomotivens Mechanisme og utrolig hurtige Bevægelse med en Vogn række efter sig, lader Undertegnede ogsaa her haabe et talrigt Besøg. De bestemte Kjøretimer ere Kl. 4 og 6. Indtrædelsen, et Qvarteer forud. Subscriptionsprisen er 2 Mk. og for Børn det Halve Prisen ved Indgangen er 3 Mk. Billetter til Subscriptionsprisen ere indtil Mandag Middag at erholde hos Hr. Gjæstgiver Petersen og i Udstillingslocalet i Dramatikken. Gustav Ochme, fra Leipzig.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Extra gode alle Ærter faaes hos Th. v. Spreckelsen. Glatvalsede Papper.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
fra den Deichmannske Fabrik, erholdes i forskjellige Nummere til 19 Mk., 16 Mk., 14 Mk. og 12 Mk. pr. Bundt, hos Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
For en dygtig Pige, som paa egen Haand tør paatage sig Bestyrelsen af en Huusholdning, er en Tjeneste at faae til næstk. 1ste Novbr., naar hun, forsynet med gode Anbefalinger, melder sig hos Hr. Fuldmægtig Linde paa Adressecontoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Da Forpagtningen af Nonberg Teglværk under Bjørns holms Gods ophører den 1ste Mai 184, efter Foranledning af den nuværende Forpagter, saa attraaes bemeldte Teglværk igjen bortforpagtet fra 1ste Mai 1812 paa et passende Aaremaal, efter Conditioner, som i Lobet af October, Maaned d. A. ere til Eftersyn hos Forvalter Wulff paa Bjørnsholm, der paaviser Værket og meddeler de fornødne Oplysninger.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Ved dette Værk, som er beliggende tæt ved Liimfjorden, og har en overflødig Leerbeholdning beqvemt i Nærheden, af sig, samt anvises fornødent Tørveskiær, deels ved selve Værket og deels paa den nærliggende Bjørnsholms Hovedgaards Torvemose, bruges en Muursteensovn, som rummer omtrent 50000 Steen, og en Kalkovn, hvori kan brændes omtrent 150 Tdr. Kalk, for hvilken sidste Adgang haves til een paa Bjørnsholms Mark veliggende, og hidtil benyttet Kalkgrav. Bopæl for Teglbrænderens Familie haves ved Værket, samt Udhuse til Avl og Besætning, da der til Teglværket henhører og med samme bortforpagtes et Agerbrug, som er skyldsat for 1 Td. 4 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. Hartkorn. Med Teglværket overleveres en Arbeidsbesætning af 4 peste, og alle til Værkets Drivt anskaffede Reqvisiter, og som Sædekorn overleveres deels saaet og deels usaaet: 3 Tdr. Rug, 2 1/2 Tdr. Byg og 9 Tdr. Havre.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-24
Auctionen over denne Forpagtning afholdes ved Værket den 26de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
Gudstjeneste. Sertende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Bruun. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst, Pr. Hald, i Frue Kirke Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Nørretranders Kirke Kl. 9 Hs. H. Hr. Provst Hertel. - J Søndertranders Kirke Kl. 1 Hr. Pastor Bruun. - J Hospitalet Kl. 8 Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
Udlandet. Tydske Blade indeholde vidtløftige og svulstige Beretninger om de Festligheder, hvormed Kongen af Preussen modtages i Schlesien, og den Loyalitet, som Breslauerne nu udvise. Af Schle. Zeitung, hidsætte vi følgende Prove Den i lang Tid længselsfuldt forventede, den med hede Bonner forønskede Dag, den, som førte et afgjørende, det Nærværende med Troldom beherskende Sprog, er snart forbi, men ikke de Toner, som uafbrudt lyde, og endnu længe ville efterlyde. Hvilken Stilhed omgiver os nu? Hvorfolytter den bølgende Mængde, Kongen har nærmet sig den Tribune, hvorpaa Stadens Embedsmænd have taget deres Plads; Borgemester Bartich er den Lykkelige, som udtaler Troskabens og Hengivenhedens Udtryk med følgende Ord: Allerdurchlauchtiaste, stormægtigste Konge, allernaadigste Konge og Herre!"
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
Den 30te August feiredes i York af Chartisterne, der foren stor Deel vare komne dertil fra Leeds a., den bekjendte Fergus OConnors Løsladelse af Arresten. Toget ordnede sig foran Fængselslocalet. En af 6 Heste trukken Vogn, der kjørtes af 3 Postilloner i grønne Trøier og med gronne Huer, kjørte frem, hvorpaa Fergus OConnor indtog det i samme indrettede Æressæde, der var overtrukket med guult Fløiel. Efter at han i en kort Tale havde indpræget sine Tilhængere Nødvendigheden af ikke at forstyrre Roligheden og at iagttage en rolig Opførsel, satte Toget sig i Bevægelse, og gik, bestaaende af 400 Chartister med talrige Faner og Bannere, under Musik igjennem Hovedgaderne til en fri Plads, hvor henved 1000 a 1200 Personer, deri, blandt mange Fruentimmer, vare forsamlede. Her holdtes en Deel Taler og udbragtes tre Vivats for Frost, Wil lians og Jonnes, der, som bekjendt, befinde sig som Deporterede i Australien, for Fergus OConnor og for Kl. 6 var der stor Theeforsamling, hvor Folkechartet. Gartistiske Afsendinge overrafte Fergus OConnor Lykomknings-Adresser. Hemmod Midnat skiltes Selskabet roligt at efter flere i Thee udbragte Tvaster. Fra Hannover berettes, at Mistreis Fry den 9de September i det britiske Hotels Sal for en stor Deel af Stadens meest dannede Damer og Herrer bestaaende Forsamling holdt et tiltrækkende Foredrag over Fængslernes Forbedring og Fangernes Skjæbne, og til samme Tid underrettede Selskabet om det glædelige Udfald af hendes Vestræbelser, siden hun sidst havde været i Hannover. Hun haabede, at dette endnu vilde tiltage, da hun Dagen iforveien fra Kongen havde modtaget en buldrig Skrivelse, der forsikkrede hende om Monarkens bifald med hendes Bestræbelser. Mistres Fry havde nylig været i Celle, besøgt Tugthuset der, havde der ligeledes holdt et offentligt Foredrag og stiftet en Dameforening.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
Følgende med den mysterieuse Underskrift Junius til Dronning Victoria stillede og af, Ilerald, giengivne Brev giver Anledning til en Mængde Commentairer i de høiere londonske Kredse: "Madame, blandt Navnene paa de Personer, som De nylig har optaget i Pairstanden, have Deres troe Undersaatter læst et med immertelig Overraskelse. Stolte og skinsyge over Deres Charakteers uplettede Reenhed, maae vi nødvendiqviis troe, at De er ubekjendt med de uværdige Handlinger, der plette denne Persons Liv. Jeg vil bloomtale een af dem: En ung Dame fra Bristol levede efter Faderens Død alene med sin Moder i en trængende Forfatning. Hun tog imod en Post som Gouvernante i en adelig Familie i Clinton, hvor det blev overdraget hende at opdrage tvende unge Piger, som hun undertiden gik en Spadseretour med. Hendes Skjønhed tiltrak sig den ommeldte Gentlemans Opmærksomhed. Han undlod ikke at anvende hos hende de Midler, der saa ofte vare lykkedes ham, men alle hans Tilbud og Lofter bleve afviste med Foragt og for end bedre at vise ham, hvormeget hun foragtede dem, holdt den unge Dame sig inde og opborte at padsere med sine Elever. Han lod som om han ophørte med sine Forfølgelser og forlod Landet. Gjort sikker ved hans Fraværelse begyndte Gouvernanten igjen de vante Toure. En Aften greb to masterede Mænd hende, fjernede de unge Piger og bar hende ind i en Vogn, der kjørte bort i Galop. Hvad hendes stakkels Moder led i de paafølgende Nætter og Dage kan alene et Moderhjerte fatte, Endelig efter to Ugers Forløb aabnedes langsomt Døren til den Hytte, hvor hun uophørlig bad til Gud; ind traadte en Qvinde, lig et Spøgelse, gusten med forvirrede Træk og vaklende vang. Det var hendes Datter, hun satte sig ned i Taushed. Hendes af Fortvivlelsen udtørrede Øine havde ingen gaare mere. Nogle Dage efter døde hun, og kort efter fulgtes hun af sin gamle Moder, der blot levede i hende og for hende. - Saadanne ere de Bedrifter, og dette er ikke engang en af de meest oprørende, ved hvilke den nye Pair har udmærket sig. Saadan er den Mand, som De, en engelsk Dame og Moder, har beklædt med Kongerigets første Værdighed. Jeg vil ikke nævne ham; hvad vilde det nytte til den offentlige Stemme vil nok betegne dem ham.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
J Odessa tæller man henved 9000 Joder, deels russiske Undersaatter, deels tolererede fremmede. Nylig have mange dannede Jøder fra England og Frankrig bosat sig Odessa, og tilligemed deres Cultur ogsaa meddeelt deres derværende Brodre deres industricuse Sands og Higen efter muligst Culturudbredelse. Odessa tæller nu sine meest udmærkede Kjøbmænd. Kunstnere og Haandværkere iblandt dem. Ved de fra England og Østerrig kommende Hedræeres Bestræbelser besidder Odessa nu en fortræffelig organ seret jodisk Skole, efter hvis Mønster ogsaa Bessaradens Hovedstad Kischenew erholder en. J Skolen i Odessa opdrages den jodiske Ungdom af begge Kjøn. Jndtil den store Synagoge er bleven færdig, have de opført sig et lidet Bedehuus i udenlandsk Smag, i hvilket man ved deres religiense Forsamlinger, istedetfor den tidligere sædvanlige Støi og Allarm, seer den mønsterværdigste Orden, Stilhed, og Andagt, saaledes som den i de bedre østerrigske Synagoger gjælder som Norm. En aandig Reform blandt de odessaiske Jøder kan ogsaa indvirke fordeelagtigt paa deres øvrige Troe brødre i Rusland, hvor de udgjøre en Folkemængde af 1,200000 Jndivider. - I Odessa har Sommeren iaar været overordentlig varm, i flere Uger har Temperaturen været 30 og flere Grader i Skyggen, ligeledes havde det i flere Maaneder ikke regnet, hvorved nogle Brønde i Staden aldeles udtørredes; Græsset visnede paa Marker og Enge, en tyk Støv omhyller Staden og Omegnen, selv Havbugten, lig en overhængende Sky. Den trykkende Hede giør om Dagen ethvert Arbeide besværligt og imod deres Villie ere Beboerne nødte til at hengive sig til en sand orientalsk Jndolents.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
Den for kort Tid siden paabegyndte Begrundelse af en fri Matrosstand i det sydlige Rusland er en saavel for Statens materielle som politiske Jnteresse altfor vigtig Begivenhed, til at den ikke skulde fortjene nøiere at omtales. Ogsaa denne nye Jndretnings Bestaaen skyldes den utrættede Jver, som Grev Woronzow, Generalgoverneuren over de nyrussiske Provindser, bestandig lægger forDagen for at bringe dem 1 Flor. Hans Tendents er Dannelsen af dygtige, kyndige Matroser for den med hvert Aar meer og mere tiltagende Koffardifart paa det sorte og asowske Hav. Hvor vigtigt dette Jnstitut i Fremtiden kan blive for den indenlandske Handel, naar denne drives med egne Skibe og Matroser, der ere dannede i Jndlandet, fremlyser af, at der i begge haves Havne afsættes 20 Gouvernemen. ters Producter, hvorved hidtil henved 3000 udenlandske Skide brugtes, eqviperede med 30,000 Mand Matroser.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
Søndagen den 5te Septbr., omtrent Kl. 11 ½ om Middagen, blev det saa mørkt i London, at man paa flere Steder maatte tænde Lys. Dette var f. Ex. Tilfældet i Sommerstown-Capel, hvor man ellers ikke vilde have kunnet tilendebringe Gudstjenesten. Denne Formørkelse varede omtrent i 20 Minutter; men den var stærkest i 3 eller 4 Minutter. Morgenen havde været stormuld og med tyk Luft men det her omtalte Phænomen hidrørte hverken fra Regn eller Tordenskyer.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
Fædrelandet. Dannevirkes" kjøbenhavnske Correspondent leverer en Række af Critiker over de kjøbenhavnske Blade; om den Berlingske Tidende hedder det: Det betydeligste, meest udbredte og indflydelsesrigeste Organ for den conservative Presse er den Berlingske Tidende. Naar man vil tage et Nummer af dette Blad nogle Aar tilbage, og sammenligne det med en af de nu udkommende, saa kan man ret faae et slaaende Beviis for, hvad en dygtig Redacteur kan udrette; thi det kan Jngen negte Hr. Nathanson at han er. Bladet maa ifølge sin Natur, som censurunderkastet, være conservativt, men dette Blads Conservatisme er ingen blind Forgudelse af Pancien regime, det er den rolige, i Livets Skole modnede Livserfaring, der gjør den ungdommelige Liberalisme opmærksom paa, at ikke Alt er Guld, hvad der glimrer. At denne Conservatisme undertiden kan gaae lidt vel vidt, lader sig ikke negte; men selv i de Artikler, hvor Redactionen med en vis Forkjærlighed dvæler ved de constitutionelle og republikanske Staters Mangler, skeer det dog altid med Maadehold, og hvad den Bebreidelse angaaer, at Redacteuren skulde være partisk i sine udenlandske Meddelelser, da forekommer det os at være ugrundet, da man jo dog vel ikke vil forlange, at han skal optage fremmede radikale Artikler. Mod de dansk-slesvigske Anskuelser synes Hr. N. ikke at være gunstig stemt, vel har han aldrig ligeftem udtalt sig imod dem, uden forsaavidt den flensborger Jernbane, angaaer, men han har dog altid yttret sig med saamegen Tilbageholdenhed om dem, at man ret godt kan mærke, at han ikke videre sympathiserer med dem; i den Henseende maae vi yde Dagen" al Roes, da den altid med Jver og Varme har talt denne Sag. J sine polemiske Artikler, hos den upartiske Jagttager maa inddrømme, at Hr. N. gjerne er den angrebne Part, forstaaer han at holde sig til Sagen og indlader sig ikke paa personlige Raillerier eller ridiculisetende Omtale.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-25
Som Jndbydelsesskrift til dette Aars offentlige Exammen i Odense Cathedralskole, har Skolens udmærkede Historielærer, Hr. Dr. phill., Adjunct C. Paludan=Müller, udgivet: Nogle Ord om den historiske Underviisning i de lærde Skoler, nærmest foranledigede ved Hr. Rector, Dr. Flemmers Yttringer desangaaende i Tidsskrift for Literatur og Kritik, 3die og 5te Bind; - Ord, som, udtalte af en saa erfaren og dygtig Lærer og en saa flittig Historie grandsker, sikkert ville blive tagne under nøie Overveielse af de forskellige Vedkommende. (D. Th. Av., Som et Træk af den danske Matroses Charakteer og som et Beviis paa den Tillid, der med Rette kan sættes tilhans Dannelse og Disciplin, troe vi med fuld Føie at kunne udhæve følgende os meddeelte Efterretning: Da Fregatten Bellona" laae paa Rio Janeiros Rhed, indtraf netop Keiseren af Brasilien Den Pedto den Andens Fødselsdag. paa hvilken store Festligheder anstilledes i Staden. Medens de paa Rheden ligeledes liggende engelske og franske Krigsskibe ikke vovede at sende deres Matroser i Land for at overvære disse Festligheder, af Frygt for, at de skulde afstedkomme Uordener, kjendte de danske befalingshavende ikke til saadan Frygt for deres Besætning, der ikke var sammensanket af alle forskjellige Landes Befolkning, men bestod af lutter Jndfødte af vore egne dygtige Gutter, til hvem der kunde sættes Liid, og som ogsaa, da der var givet dem Tilladelse til at gaae i Land, svarede til denne Tillid, og opførte sig som det anstod det ærefulde Flag, hvorunder de foer. (Dg.)J Fædrelandet, fører en Dyrlæge, en meget alvorlig Anke over de i Jylland fungerende kongelige Stutteticommissairers Handlinger, og søger navnligen at bevise: 1) At det aldeles mangler Kammerraad Michelsen paa Jndsigt og Færdighed i at bedømme Hestens Fuldkommenheder og Fril. 2) At han ikke har fjerneste Begreb om de for Hestens Tjenstdygtighed skadeligste Arvefeil, og i det Hele ikke kjender til de Grundsætninger, hvilke man bør iagttage ved Hesteavlen. 3) At han casserer snart gode Heste for Feil som de ikke have, snart indbrænder, endog belønner Saadanne med Præmie, der have saa skadelige Arvefeil, at det var godt, om der fandtes Lov for, at de ei maatte bruget som Beskelere. 4) At han snart holder de værste Arvefeil hos de forædlede Heste for uskadelige, snart kaster Vrag paa Heste af et lignende Slags for langtfra saa betydelige Feil, og i samme Aandedræt giver en simpel Marskhingst Fortrin for en god forædlet Hingst, der har langt færre Feil end hiin. 5) At de Modsigelser, hvori han ved Stutteribesigtigelsen har gjort sig skyldig, forvilde den mindre kyndige Hestropdrætter, som tilsidst aldeles ikke veed, hvad der er det Rigtige, og 6) at han har givet Anledning til, at Hesteopdrætterne have tabt al Tillid til den kgl. Stuttericommission.