JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-08-13
J Formiddags Kl. 11 tog Keiseren ved Paraden adskillige Tropper, i Øiesyn, lod dem difilere, og satte Eskadroner og Batallioner i Marsch over Rhinen med Bestemmelse til Armeen.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Den 2den August. I Gaar Aftes forlod Hs. M. Keiseren, denne Stad for at vende tilbage til Dresden, og imorges Kl. 10 forkyndte Artillerisalver og Klokkeringen Hs. Majestæt Keiserinde=Regentindens Afreise. Hs. Majestæt gik ombord paa en Jaat, for at seile med den nedad Rhinen til Cölln og over Brüssel vende tilbage til sin Hovedstad. - Endnu aldrig havde man seet Hs. Majestæt Keise ret saa huld og nedladende, som ved hans Ophold her dennegang.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Jblandt de høie Fremmede, som under Deres Keiserlige Majestæters Nærværelse her vare hidkomne, for at bringe Samme deres Hylding, bemærkede man D. K. H. Storhertugerne af Frankfurt, Baden og Hssendarmstadt, samt Arvestorhertugen af Hessendarmstadt.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Frankfurt, den 1ste August. Jndberetning til Krigsministeren Hertugen af Feltre. San Sebastian, den 25de Juli 1813. Monseigneur Den 22de sendte den engelske Divisionsgeneral mig en Parlementer, jeg afslog at modtage ham. Breschen lod sig bruge. Den 23de og 24de blev Fienden ved at skyde med 30 til 35 Jld sælg; han ødelagde hele Forsiden af Zuriolas Huse indtil St. Elma, og havde aabnet to nye Brescher. Jeg forsikrede mig om at den anden var særdeles brugelig, den 3die derimod var det meget mindre. - Fra den 22de af havde han tændt Jld paa adskillige Punkter af Staden, og nærede den ved bestandig at kaste Haubitser og Bomber; Staden har allerede lidt saare meget.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
J Morges Kl. 4 benyttede Fienden sig af Stadspringvandets Rende, til der at anlægge en Mine, hvormed han sprengte den Vaabenplads, der gik indad fra den bedækkede Vei. Ved dette Signal satte hans Angrebskolonner sig i Bevægelse. Directionen af hans Batteriers Skud, Eftermiddagen den 24de, lod mig formode, at jeg om Natten eller om Morgenen vilde blive angreben, og jeg følede mine Anstalter, i Overeensstemmelse dermed. Allevegne modtages Fienden med største Eftertryk, alt hvad der nærmede sig Brescherne blev dræbt eller saaret ; de Angrebskolønner, det havde udbredet sig i den bedækkede Vei, bleve strax fordrevne derfra, og man hindrede dem i at sætte sig fast der. - Denne Vaabendaad giør San Sebastians Garnison den største Ære ; og jeg skal have den Ære i min første Jndberetning at melde Deres Excellentse Navnene paa de Tappre, som især have udmærket sig. Jeg mener, at Englænderne have mistet 14 til 15 hundrede Mand, deels i Brescherne, deels i den bedækkede Vei, ved Jlden af vort Artillerie og af Haubitserne og Bomberne, som bleve kastede paa dem da de drage forbi Undervolden af St. Jans Bastion og da de nærmede sig Brescherne. Den engelske General bad mig om at maatte lade sine Døde begrave. Jeg tilstod ham en Time dertil, og jeg lod indbringe 581 Saarede, deriblandt 13 Officerer, af dem der have befundet sig paa Breschen, eller nedenfor, videre 237 Fanger. Sine længstborte værende Saarede tog Fienden med. De indbragte Saarede forsikre, at Fienden har havt 50 døde Officerer, hvoriblandt den Generalmajor, der havde befaling over den første Kolonne. Jeg skriver i største Hast til Deres Excellentse. Hr. Marskalken Hertug af Dalmatien har gjort mig den Ære at melde mig, at han satte sig i Bevægelse for at undsætte os saavelsom Pampeluna. (Her følger en Berømmelse over befalingsmænd der have udmærket sig, saavelsom Nævnelse af et Par faldne Høvdinger). Vort Tab beløber sig ikke til høiere end 40 Mand, der bleve gjorde i udygtige til Strid. Jeg beder o. s. v.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Generalguvernør Rey
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Den 2den August. Keiseren er i Gaar Aftes Kl. 9 passeret her igiennem ; en Afdeling af det borgerlige Kavallerie havde den Æreat tiene Hs. Majestæt til Eskorte.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Fyrstinden af Neuschatel er i Dag reist herigiennem. Hendes i Durklauktighed overnatter i Aschaffenburg og fortsætter imorgen sin Reise over Würsburg og Bamberg.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Varsburg, den 2den August. Hans Majestæt Keiser Napoleon, som havde ladet sig melde under Prinssen af Neuschatels Navn, er i Morges Kl. 6 ankommen her. Keiseren holdt en Fierdinqvel uden for Staden og mynstrede to, i Storhertugdømmet Cantonnerende Divisioner af det bayerske Observationskorps. De Tappre, hvoraf Divisionerne bestaaet, og som for største Deel allerede have tjent med Udmærkelse ved Armeerne i Spanien, viste Hs. Majestæt sin Naade ved mange Forfremmelser i Tienesten og Æreslegions-Decorationer. Efterat Keiseren havde taget Fæstningens Arbeider i Øieson, nød Han blot en Frokost og fortsatte henimod Middag sin Reise paa Veien af Bamberg. J Hs. Majestæts Følge ere Fyrsten af Neuschatel, samt Generalerne Greverne af Loban og Dronet, begge Adjutanter hos Hs. Majestæt.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Bøhmisk Grændse, den 28de Juli. Feltpost er nu oprettet i Wien, og Landeværnsbatallioner udnævnte, hvilke i Garnisonens Fraværelse skulle forrette Tieneste i Hovedstaden. I hele Ungarn ere skeete stærke Udskrivninger af Rekruter og Heste.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Ungarerne skal allerede før have forlangt en Landdag og have erklæret sig redebonne til alle Offere, naar de bleve nøiere underrettede om Rustningernes Øiemed. De ungerske Magnater klage meget over det, som de paastaae, fremtvungne lette Kiøb. J det mienske Arsenal arbeide der Dag og Nat. Mange Haandværksfolk ere reqvirerede til i at mulig Hast at forfærdige Munderingsstykker for Armeen. Rundt om Bøhmens Hovedstad istandsættes igjen alle Forskandsninger og paa adskillige Steder anlægges Pæleverker. De deilige Bosketter ved Willros, nogle Miil fra Prag, ved Floden Moldau, hvilke tilhøre Grev Chotel, have tildeels maattet opoffres, fordi der skal vare en Broskandse. Omkring Leitmeritz, saavelsom ved Elben, fra Aussigtil Melnik, skandses stærkt, og de melikske Viinbierge forvandle sig til stærkt forpælede Forhugninger. Landeværnet er allevegne fuldstændigt og indtraadt i lige Tieneste med Feldtregimenterne.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Den i Prag bebuddede Fredskongres syntes endnu mange hindringer, at staae i Veien for.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Fra fransk Side har hidtil kun Grev Narbonne indfundet sig, Hertugen af Vicenza ventes endnu. Fra russisk og preussisk Side ere adskillige diplomatiske Personer i enkelte Afdelinger komme til Praz; men endnu hverken Nesselrode eller Hardenberg, som man anmeldte Baron von Humboldt opholder sig som preussisk Gesandt ved vort Hof i Prag. Med ham kom Hr. von Lombard. General Schuwalow og Hr. von Anstetten ere her fra russisk Side. Ogsaa har uformodentlig en tyrkisk Afsending her indfundet sig. Et engelsk Gesandtskab ventet endnu. Talrigst er det østerrigske Gesandtskabsperson ile. Grev vnMetternicher selv tilstede med alle sine Omgivelser, i Spidsen for hvilke Hofraad Hudelist staaer som Bureauchef.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Livorno, den 15de Juli. J nogle Dage har vi nu inden vore Mure besiddet Hs. K. Høihed, Storhertuginden af Toscana, Prindsesse af Lucca og Plomino, og Prindsesse Napoleon, hvilke her bruge Søbad. - Storhertuginden, beærer ofte Skuepladsen med sin Nærværelse; hun holder Levers og giver Audientser med sin sædvanlige Huldhed. - Hos K. Høihed værdigede ligeledes Synagogen sit Besøg, lod sig underrette om den isralitiske Gudstienestes Skikke og Høitideligheder, og syntes tilfrede med Beviserne paa Jødernes Taknemmelighed for de Velgierninger, Keiseren udspreder over dem.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Zarich, den 24de Juli. Den 21de og 22de havde alle Gesandtskabers Afreise Sted. Foran Samme gik en Spadserefart paa Søen og et Maaltid ombord paa Fartøierne, hvortil Regieringen havde indbudet alle de Deputerede.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Stralsund, den 26de Junii. Hertugen af Brunswig Oels har solgt den største Deel af sin Eqvi paae, og er derpaa reist tilbage til England. Hertugen af Cumberland er her derimod endnu og der er nylig kommet 40 Heste til ham, (efter engelske Blades Udsagn havde han før sin Afreise fra London solgt sine Heste i England). Ogsaa General Walmoden Gimborn er kommen hertil. Vor Stad befæstes stærkt paa alle Sider. Jstedenfor GeneralSandels, der nu staaer i Schwerin, er Fyrste Puthus udnævnt til Viceguvernør i Svensk Pommern.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
London, den 22de Juli. J Eftermiddag har Prindsregenten personlig prorogeret begge Parlamentets Huse. Den fra Tronen fremsagte Tale indeholder især Hs. Kongelige Høiheds Tilfredshed med den Hurtighed og Nøiagtighed, hvormed Anliggenderne under denne Session ere blevne afgjorte.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Parlamentet er prorogeret til Mandagen den 23de August førstkommende.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
De amerikanske udlede Chesavaks Overgivelse fra en Explosion, som under Fægtningen skal have havt Sted paa bemeldte Fregat.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
J de engelske Kolonier er Embargo blevet lagt paa alle Skibe indtil den 10de Juli.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Den 28de Juli. Lord Walpole er paa Krigskorvetten Kangaron gaaen ombord fra Leith, og i Fredags Aftes afseilet i en politisk Sendelse til Petersburg. De amerikanske Kavere vedblive at forurolige Hebridernes Kyster.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Wasbington, den 29de Mai. Erobringen af Port, denne Over=Canadas Hovedstad, svaaer de forenede Stater nye Fremskridt. See her noget mere derom: Fiendens Styrke var 1200 Mand og bestod af regulære Tropper, Milits og Jndianere. Man anslaaer hans Tab til 300 Døde eller Saarede, næsten samtlige af de regulære Tropper, og til 400 Fanger, for det meeste af Militsen. Et Skib paa 32 Kanoner, der var nærved at løbe af Stadelen, blev afbrændt. Et andet paa 12 Kanoner, saavelsom et paa 8, bleve tagne i Havnen, og udgjøre nu en Deel af vor Eskadre. Vore Tropper fandt i York næsten 100 Kanoner, en stor Mængde Munition for Landtropper og Sømandskaber, og nogle hundrede Tønder Flesk og Meel. - Vort Tab blev især foranlediget derved, at et Krudtmagasin sprang i Luften, og det bestaaer i 54 Døde og 196 Saarede. Paa vor Eskadre havde vi kun een Død og een Saaret. Et Qvarteer, efterat vore Skibe havde kastet Anker, var den uforsagte Forsyth stegen i Land. Lige efter ham fulgte Jnfanteriet. Fienden, der stod paa Strandbredden, forsøgte et hæftigt Angreb. Alle vore Officerer og Soldater opfyldte deres Pligt. Fienden, som vore Folk trængte tæt ind paa, trak sig tilbage ind i Fortet, hvor vi rykkede ind tilligemed ham. Det engelske Flag blev nedrevet af Koptein Forsyth. Jndvaanerne modtoge os med aabne Arme. En Deel af Militsen fremstillede sig for os og blev i York paa Æresord.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Nordamerika, den 20de Mai. J New-York havde man erfaret Erobringen af Fortet Mobile paa Vestfloridas Grændser. Spanierne havde vægret sig ved at over give det, da de betvivlede at det hørte til Louisiana. Den 17de April landede uformodentlig et amerikansk Korps ved Fortet og opfordrede Kommandanten til at rømme det, som det der hørte til de forenede Staters Gebeet, hvorhos det beredede Stiger til Storm. Garnisonen samtykkede i at gaae ombord til Pensacola. Efterretningerne fra Onoriasøen vedblive at være fordeelastige. Vore befalingsmand synes at have taget den Beslutning, med Nidkierhed at fortsætte Felttoget; og efter Beretninger fra Magora er Fienden bestandig i Urolighed og kan neppe forsvare sit eget Land. En Officeer ved Nordarmeen har under 14de Mai fra Havnen Sacket skrevet: I Gaar kom vi hertil fra Magora. General Pikes Korps er hos os; han selv blev dræbt ved et Krudttaarn, som sprang og giorde os betydelig Skade. De Engelske Tab i Fægtningen ved York var dobbelt saa stort som vort; af de 1400 Englændere, der vare i Slaget, bleve 305 deels dræbte deels qvæstede. De engelske Tropper sloges godt.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Sydamerika, den 14de Juli. Ifølge af Belgrands Seir over Tropperne fra Lima, har GeneralGopemich trukket sig tilbage fra Potosi, og Jndvaanerne af de forladte Provindser have slaaet sig til Revolutionisterne, hvilke haabede snart at faae hele Peru i deres Magt. Elendigheden var stegen saa høit i det blokerede Montevideo, at derfra daglig flygtede Jndvaanere til Buenos=Ayres. Allerede forhen havde Guvernøren og Cadilden i Monteviden klaget over, at de spanske Cortes ingen Undsætning sendte dem, og erklæret, at, naar denne ikke kom til 1ste Juni, overgave de Staden.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Blandede Efterretninger. En Uhrmager i Würsburg, Manger, har opfundet og forfærdiget en ny Maskine, der for en temmelig lang Tid og med Nøiagtighed tilkiendegiver Jordens og Maanens virkelige, saavelsom Solens og Himmelkuglernes apparente Bevægelser, tilligemed alle de Fenomener, f. Ex. Formørkelser, der følge af Stiernernes giensidige Stilling. Man er enig i at rose dette Konststykke. Eieren af en Papirfabrik ved Corke i Jrland, James O'Sullivan, har nylig givet en ganske mærkelig landlig Fest. Henimod Kl. 10 om Morgenen satte 847 Plove sig paa eengang i Bevægelse, og inden tre Timer var en Mark af 100 Acres ganske ompløiet En 12000 Tilskuere: Mænd, Qvinder og Børn, som fra alle Kanter havde forsamlet sig, fandt Porter og andre Forfriskninger i Overflødighed. Ogsaa fik alle disse Folk at spise. Man havde lavet Puns i et Ølfad, af 12 til 14 Oxehoveders Rummelighed. Til dem der pløiede og deres Haandlangere uddeeltes 1500 store Brød, samt en Mængde Skinker, og Oxesteg.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Udenlandske Efterretninger. Christiania, den 25de Juli. Ved Kong Frederiks Universitet her fremstillede sig, efter foregaaende Anmeldelse fra vedkommende Rektorer, i forrige og denne Maaned 17 Kandidater, nemlig fra Christianias Kathedralskole 7, fra Trondhiems 5 og fra Christianssands 5, fra Christianias Skole var endnu En til anmeldt, men som ved Sygdom hindredes fra at tage Exammen i Selskab med de Øvrige, hvorimod Adgang til en særskilt Prøve vil gives ham, naar hans Helbred tillader det. Den skriftlige Cramen holdtes den 25de, 26de og 28de Juni paa Kathedralskolens store Anditorium, hvor 11 Opgaver under Universitetslærernes afvexlende Opsyn bleve besvarede af Kandidaterne. Efterat disse Prøver vare bedømte og Karaktererne derfor bestemte, holdtes den mundtlige Exammen offentlig paa Kathedralskolen den 30te Juni og den 1ste Juli i Græsk og Latin af Professor Sverdrup, i Tydske og Fransk af Professor Rathke, i Mathematik af Professor Rasmussen, i Historie og Geografie af Professor Platon, i Religion og Hebraisk af Lector Hersleb. Da derpaa ved almindelig Censur samtlige Candidater vare blevne fundne værdige til at optages som Borgere ved Universitetet, 8 med Caracteren Land bilie, 8 med Illandabilie og 1 med Noncontemnendus, bleve de, ifølge Lovenes Bydende, den 3die Juli hos Statsraad Treschow indskrevne i Universitetets Matrikul, hvorpaa Etatsraaden den 5te dernæst i en latinsk Tale paa formeldte Auditosum offentlig proklamerede Examens Udfald, gjorde Universitetets i første Borgere bekiendte med dets Love og Fordringer til dem, og modtog, i det han overleverede dem de akademiske Borgerbreve, der høitidelige Løfte af dem, ubrødelig at iagttage de dem herved paalagte i Pligter, hvorefter Taleren sluttede med Ønsker for Universitetets, 1 Kongens og Fædrelandets Held.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Her er bekiendtgjort Følgende: Da Forelæsningerne ved Kon Frederiks norske Universitet i næste Uge tage deres Begyndelse, saa 3 ville, ifølge den Bekiendtgiørelse, som den kongelige Direction for Universiteterne og de lærde Skoler har under 30te Marts 1813 udi stædet, de, der uden at tage examen attium ønske at blive antegnede i som Studerende ved det norske Universitet, behage at møde Fredag er Formiddag den 30te Juli Kl. 10 hos S. T. Hr. Etatsraad Treschow, for derefter at underkaste sig den i samme Bekiendtgiørelse befalede Prøve.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Ligeledes ville saavel de ved Universitetet allerede indskrevne Studerende, som og Andre, der, uagtet de ikke her ere academiske Borger og altsaa ingen Prøve underkaste sig, dog alligevel maatte ønske at høre en eller anden af de anmeldte Forelæsninger, behage jo før jo hellere dertil at antegne deres Navne hos den eller dem af Universitetets Lærere, som de ønske at høre.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Paa det academiske Collegiums Vegne ved Kong Frederiks norske Universitet. S. B. Hersleb.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Drammen, den 15de Juli. Ogsaa her i Drammen har vi den utrættelige og sande Patriot Skuespiller og Dannebrogsmand Knud sen at takke for tvende skiønne Fester. Paa det her værende private Theater opførtes den 11te Juli Skuespillet: De tvende Brødre, at Kobebue. J samme Stykke udførte Hr. Knudsen den brave Hans Blochs Rolle saaledes, som man kunde vente sig af en Mand med Knudsens udmærkede Talenter og Nidkierhed for sin hæderværdige Konst. En Prolog og Epilog, begge lige skiønne og hiertelige, veiledede Stykket, og ingen forlod Skuespilhuset uden rørt Hierte og varm Taknemmelighed for Enhver, der har gavnet og fremdeles gavner vort elskede Norge, Man veed, at det bergenhusiske Regiment for nærværende Tid opholder sig i Drammen, og enhver Drammens Jndvaaner veed til lige, at disse brave og kiække Krigere fra Høistbefalende til den sidste Mand fortiener den meest uskrømtede Høiagtelse. Skuespilhuset kunde naturligviis ikke rumme saa mange Mennesker, og derfor besluttede Hr. Knudsen at give disse Fædrenelandets Forsvarere en lignende Fest den 13de Juli. Aldrig har Drammen seet nogen skiønnere Fest end denne, og dens Jndtryk vil vorde undsletteligt i ethvert følende Hierte. Paa en skiøn Plads udenfor Skuespilhuset var paa en rummelig Forhøining anbragt et Velgiørenheds-Alter. Over Alteret, der omringedes af en stor Deel af Drammens unge Piger, vaiede det Danske Norske Flag og adskillige skiønne Faner, under hvilke man tillige skuede Æreminder for vore faldne Krigere. Efterat Hr. Knudsen havde aabnet denne sande sædrelandske Fest med ypperlig Tale og Sang, forlod han Forhøiningen og det derpaa anbragte Alter, og nu fremtraadte Drammens Sognepræst Hr. Tybring, der i en til Tid og Sted pas sende Tale tolkede sine og hver redelig Nordmands Følelser. Efter denne Tale fremstod Hr. Knudsen paa nye og sluttede Festen med paa triotiske Sange og de varmeste Velsignelsesønsker for vor dyrebare Konge, vor elskede Statholder, for Norge og Norges dierve, virke og gavnelystne Mænd. Uanmodede gik alle tilstædeværende Krigsmænd, og Borgere, Mænd og Qvinder, Gamle og Unge hen til Alteret og ofrede sin Gave. Jndtægten, der af Hr. Knudsen var bestemt til Understøttelse for faldne Norske Krigeres Enker og Børn, var saare betydelig saavel den 11te som 13de Juli. Med Taarer i Øiet takkede Hr. Knudsen af sin Siels Fylde for denne kraftige Støtte for hans ædle Hensigter, og de Tilstædeværende, som følede Storheden af hans Handlingers Værd, ytrede sin Skiønsomhed mod denne gamle Norges sande Ven i en vakker Sang, forfattet af Sognepræsten Hr. Tybring.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Hr. Knudsen har under 14de Julii kundgjort Følgende: Atter til jeg en skiøn Leilighed at takke norske Brødre for at have understøttet mig for norske Krigeres efterladte Enker og Børn. Med hvilken varm Modtagelse modtog det dramatiske Selskab mig i Drammen, man kappedes om at fremme mine Bestræbelser ved Skuespillets Opførselse og Festen jeg gav for det bergenhusiske Regiment. Enhver af de ædle Menneskevenner, der understøttede mig, modtage min varmeste Tak, og nyde Eders Løn ved at see den Sum jeg indbragte ved Eders Understøttelse. Ved Forestillingen af De to Brødre indkom 3566 Rdlr. D., og ved Festen i frivilligt Offer 2600 Rdlr. Dr. og 6 Stykker Sølvpenge, som jeg underdanigst har sendt Norges Statholder Hans Høihed Prinds Christian Frederik, som naadigst sørger for Gavens Uddeeling. Ædle Menneskevenner, modtag min Tak og mit Farvel H. C. Knudsen.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Den 27de Juli. Den 18de Juli gav Fædrelandets varme Ven og Talsmand, Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen, en skiøn fædrelandsk Fest for de Militaire af begge Etater i Frederiksværn. Paa Kongens Batterie, under Fæstningens Flag, var anbragt en Forhøining, paa hvilken saaes Najadens splintrede Mast med Flag og Vimpel, og en Bantasteen for de faldne Landkrigere med udmærkede Faner. J Baggrunden, imellem en Lund af Grantræer, saaes Velgiørenheds Alter, omringet af Børn, og ved begge Minderne stode unge Piger med Egekrandse. Efterat Hr. Knudsen havde aabnet Festen med en skiøn Tale, og Sange for vor dyrebare Konge og elskede Statholder, fremstod Stedets Præst Hr. Pastor Bull og tolkede i en kraftfuld og ham værdig Tale sine Landsmænds Følelser for Kongen og Fædrelandet. Derefter fremtraadte Hr. Knudsen atter, og nu bleve Minderne for vore faldne Krigere høitideligholdte, og Festen sluttedes med de lydeligste Følelser for Konge, Fædreland, den nye opbygte Flaade, og Landets Værn til Lands og Vands. Frederiksværne- og Staværns Jndvaanere, der havde forsamlet sig til denne Fest, ilede, nu til Velgiørenheds Alteret, og ofrede Alle uden Undtagelse, med rørte Hierter, hvad deres Evne formaaede. Kiert vil Mindet om denne Dag blive os Alle.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Aarhuus, den 4de August. Det for nogle faa Aar siden af Bogtrykker Elmquist, Eier af Adressekomtoret her og Redaktøi af den her udkommende Avis, oprettede og ham til hørende Læsebibliothek, bestaaende af en udsøgt Samling i de forskjellige Fag, er nye lig blevet forøget med en 1000 Bind nye danske, tydske, franske og engelske Skrifter, saa at det nu udgjør henved 5000 Bind, Dubletterne uberegnede.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Mariboe, den 29de Juli. Den 27de dennes mynstrede herBørgervæbningens 1ste og 2den Afdeling under Borgerkaptein Godmerts Kommando for Stiftamtmanden Kammerherre Cederfeld de Simonsen, Ridder af Dannebrogen. - Ved den sædvanlige Stutteriebesigtigelse her den 28de tildeeltes Priebelønningen for den bedste Hingst, 100 Rbdlr., Ziir Knudsen fra Vesterborg, som adskillige gange for har vundet Prisen. Desuden bleve Eierne til endeel Føl hopper belønnede med 2 Rbdlr. for hver. Omtrent 12 bleve paa nu indbrændte. - Om Eftermiddagen samme Daa mønstrede og Borgerskabet i Saxkiøbing for Stiftamtmanden. - Kiøbmand N. Johansen, her har i Selskab med flere forsynet Drevsens Papirfabrik med 800 Lispund paa Møen, Lolland og Falster indsamlede Klude.
Berlingske Tidende, 1813-08-13
Kiøbenhavn, den 13de August. Det bekiendtgiøres herved, at Fienden har taget ved Damme paa Hertugdommenes Østkyst en femersk Baad, som mueligen vil vorde brugt til Kaperie. Den er 15 Alen i Kiølen, bygget af Egeplanker, indvendigen forsynet med Fyrrebræder, har for og agter et Lukaf med et fast Dæk over, er malet brunrød nedentil og sort for oven, har 2 Master, bagtil et Gaffelseil, og foran et Bogspryd og en Klyverfok. Over=Præsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at Jnteressenterne i det lidet Vogn, mandslang, som udføre Natterenovation, ere for Udførselen af denne Renovation indtil videre tilstaaet følgende Betaling, nemlig: for hvert Læs som udføres fra Kiøbenhavn 8 Mk. 8 s. Rbd. N. V. og for hvert Læs som udføres fra Christianshavn 8 Mk. - - - Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 6te August 1813. Under Stadens Segl. (L. S.) Paa Grund af det Kongelige danske Cancellies Skrivelse til os at 10de dennes, have vi, i Forening med Politiemmesteren og Stadens 32 Mand, for Møllerlaugets Jnteressentere her i Staden og paa dens Grund uden for Portene, fra nu af og indtil i Februar Maaned 1814, sat følgende Taxt, nemlig: for at male og sigte en Tønde Rug. Byg eller Hvede, 1 Rdlr. 2 Mk. 14 1/2 s. Rbd. N. V. for at male Kornvare til grovt Meel eller skraae pr. Tønde = = - 3 - 12 - - - samt i Kiøreløn pr. Tønde . . - . - 15 - - - Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 13de August 1813. Overpræsident, Borgmestere og Raad.