Viborger Samler, 1837-07-18
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Hvis man tør troe Telegraph depescherne i Le Moniteur, saa gaaer den christiniske Sag i dette Land med raske Skridt sin Opløsning imøde. En Depesche fra Bordeaux af 7de d. M. Kl. 5 Eftermiddag lyder saaledes: "Prætendentens Hær er nu virkeligen Natten til den 28de Juni gaaet over Ebro ved Cherta. Paa dette Punct var en Skibsbroe slaaet og Cabrera ventede paa ham. Expeditionen, hvis Avantgarde dannedes af Cabreras, Forcadells, Serradors og Andres Bander, marscherede strax over Amposta i Retningen af Valencia. Medens Prætendenten uhindret gjør saadanne Fremskridt og den næste Depesche muligt torde melde hans Jndrykkelse i Valencia, hvis Nationalgarde, skjøndt constitutionel findet, neppe vil kunne forsvare sig mod et Corps paa 16,000 Mand, melder man fra den anden Side, hvorledes Jnsubordinationen tager Overhaand blandt Dronningens Tropper. Man læser nemlig i en Depesche fra Bayonne af 6te d. M.: "Den 4de nægtede GeneralLandon (skal være Rendon) i Hernani at frigive nogle opsætsige Soldater af Regimentet Princesa, hvorpaa dette gav Jld paa ham og hans Officierer. Generalen blev saaret, en engelsk Oberst (Ebsworth), Adjutant hos Grev Mirasol, og en Cornet bleve skudte. General O'Donnell gjenoprettede Roligheden; men da Overbefalingsmanden, General Mirasol, ikke formaaede at skaffe sig Gehør hos Soldaterne, saa overdrog han Commanden til General Jaurequi og begav sig ombord paa et engelsk Fartøi." – Ligesaa betænkelige lyde Efterretningerne fra Madrid af 1ste Juli. Et Compagnie af Provindsial-Regimentet i Burgos maatte formedelst Opsætsighed opløses i Alcaniz; Officiererne ere sendte paa Fæstningen. Fra Pennafiel er hele Garnisonen deserteret, og fra Aranda ere flere Detaschements brudte op for at forfølge dem. De farligste Symptomer yttrede sig i det 1ste og det 5te lette Regiment, Officiererne have slet ingen Autoritet mere over Soldaterne, og hvis Regjeringen ikke snart skaffer Penge og Levnetsmidler, saa befrygter man de samme Optrin i Hærene i Navarra og Castilien. Under disse Omstændigheder er Efterretningen om Prætendentens Overgang over Ebro indtruffen til Madrid og har der vakt den største Bestyrtelse. Flere Deputerede have undertegnet et Forslag, for at forlange bestemte Oplysninger af Ministrene; men disse have endnu stedse Majoriteten i Cortes, der beskjæftige sig med Alt undtagen Borgerkrigen og i deres sidste Mode have udnævnt de ministerielle Candidater, Sancho og Calderon de la Barca, til Præsident og Vicepræsident. - En Telegraphdepesche fra Bayonne af 8de d. M. melder Følgende: Efter Breve fra Saragossa af 5te d. M. var Prætendenten med 7000 Mand Jnfanterie og 350 Heste ankommen til Cantavicia. Om hans videre Marsch havde man Jntet erfaret. Carlisterne angrebe den 5te Hernani i det Haab at drage Nytte af det mellem Dronningens Tropper udbrudte Mytteri. De bleve drevne tilbage af Brigadegeneral O'Donnell. – Jfølge en Correspondence fra Valencia, i National, er Provindsen Valencien næsten ganske blottet for christiniske Tropper; de carlistiske Bander ere i Besiddelse af de rigeste Stæder, og den eneste christiniske Anfører, Brigadeer Borso, blev den 26de Juni tvungen til at trække sig tilbage og støtte sig til Polis Bjergene. - Man forsikkrer, at en ny carlistisk Expedition under Anførsel af General Uranga er paa Marschen til Asturien; dens Forposter skulle allerede have ladet sig see ved Santander. – Oraa synes nu kun at tænke paa at dække Madrid han er rykket ind i Teruel. Jndmarschen i Valencien vil altsaa blive saa meget lettere for Carlisterne, da han har overladt Forsvaret af Veien hertil til det svagere Corps under Noqueras. - Skjøndt Officiererne af den britiske Legion den 1ste d. M. erholdt. trende Maaneders resterende Sold udbetalt og de paalideligste Løvter for det Øvrige, saa gaaer Organisationen af den nye Legion dog meget langsomt fremad. Den 1ste havde man for denne kun vundet 1200 Mand Jnfanterie, 400 Mand Cavallerie (der dog kun havde 95 Heste) og 200 Md. Artillerie.