JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1803-04-01
Gaarden No. 636 og tilliggende Bygninger og Grunde paa Søndergade i Randers Kiøbsted, med et complet Garve, rie, som der drives, samt derved havende anseelige Beholdninger, er alt underhaanden at faae til Kiøbs, tilligemed dertilhørende, og uden for Sønderbroe beliggende nye Gryn= og Bar Mølle, samt et nyt Vaanings=Huus, Strømhuset kaldet med Hauger og øvrige Jordsmon. De Liebhabere der maatte have Lyst at tilforhandle sig bemeldte Garverie med de her anmeldte Eiendomme, ville jo før jo hellere melde sig derom hos undertegnede, hvor Conditionerne nærmere kan blive aftalte men hvis, enten ingen Kiøber maatte melde sig, eller intet antagelig Bud skeer, skal det hele blive stillet til Bortsælgelse ved offentlig Auction, som holdes i Gaarden selv den 12 Maji fori kommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, og ifald Garverie forinden underhaanden bliver bortsolgt, saa skal det ligeledes til fornøden Efterretning vorde bekjendtgjort i de offentlige Ledender. Randers den 21 Martii 1803. Som Laugværge. Else Cathrine Kirketerp, Stadfeldt. sal. Finsteens. gen vel indrettet Gaard, i fortrinlig god Stand, beliggenEdes paa en af Stadens Hoved=Torve, er tilligemed enden andre gode Gaarde og Huse til Kiøbs hos undertegnede, der ogsaa har i Commission at bortsælge en Gaard her i Sielland, 4 Mile fra Hovedstaden, i en plaisant og skovfuld Egn, der bestaaer af 12 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Ager og Eng, samt Skovskyld 1 Skp. 2 Alb., dens Arreal udgiør 25 Tdr. Land. Nok en anden Gaard, 1 3/4 Miil her fra Staden, af 7 Tdr. 2 Skpr., sammes Arreal udgjør 83 Tdr. Land. De nærmere Conditioner erfares fra 7 til 9 alle Formiddage, fra 1 til 3 om Eftermiddagen hos undertegnede, der, med strængeste Jagttagelse af sine Pligter, modtager og forretter alle Commissioner for enhver, saavel i Hovedstaden, som i Provindserne. K. Rold, Commissionair og Borger, i Vognmagergaden No. 128 i Stue=Etagen.
Berlingske Tidende, 1803-04-01
At det saakaldte Paaske Market i Hillerød, som var berammes El for indeværende Aar at holdes den 14de April, er med Kongelig allernaadigst Tilladelse udsat til den 21de i samme Maned; det bekiendtgiøres herved til Vedkommendes Efterretning Frederichsborg den 31te Martz 1803. Tønnesen. Oprigtig nyt hollandsk Kløver= og Lucerne Frøe, for hvis uforfalskede Godhed indestaaes, faaes i Urteboden i Badstue, strædet No. 96 hos Gottlod H. Møller. H. Baagøe, Bogholder ved Universitetet, Redacteur
Berlingske Tidende, 1803-04-04
-Boss.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Skrivelse fra Lissabon den 12te Martii. Den franske Ambassadeur, General Lasnes, er igien ankommen hertil. Strax efter tilmeldte han Prinds=Regenten, at han igien vilde tiltræde sin diplomatiske Bane; imidlertid kunde han ikke vise sig ved Hoffet, før de Ministre, som vare ved Roret ved hans Afreise fra Portugal havde faaet deres Afskeed. Prindsen har maattet give efter for Omstændighederne; nogle af de hidtilværende Ministre have faaet deres Afskeed og andre ere satte i deres Sted.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Skrivelse fra London den 22de Martii. Her troer man næsten almindelig, at Krigen er uundgaaelig Udrustningerne ere overordentlige og det hedder, at smaa Eskadrer skal ufortøvet tage Station for de franske og hollandske Hovedhavne for at lagttage Bevægelserne i samme.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
J Torsdags kom Admiral Keith til Plymouth, og heisede strax sit Flag paa Linieskibet Tulloden paa 74 Kanoner. De store Linieskibe Ville de Paris og St. Joseph skal udrustes J Brest arbeider man med største Anstrængelse paa at sætte 17 linieskibe i seilfærdig Stand.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Det har bekræftet sig, at de hollandske Tropper ere ankomne til det gode Haabs Forbierg; men at denne vigtige Besiddelse endnu er i vore Hænder; Krigsluppen Jmogene var saa heldig at komme dertil 6 Timer for den til den fuldkomne nemning bestemte Termin; vore Tropper vare indskibede til besidste 500 Mand og Nøglerne til Arsenalet vare endog overleverie til den hollandske Gouverneur. Ved vel udførte Forholdsregler fik man dem igien fra ham og de indskibede Tropper, ved Signaler i Land for at besætte de allerede rømmede Poster Den 31te Decbr. blev sluttet en Convention af 11 Artikler paa engelsk Side under Fuldmagt af Gouverneur Dundas og Admiral Curtis, Oberst Hamilton og General-Commissair Pringle, paa hollandsk Side under Fuldmagt af General Commissair de Mist, Contreadmiral Decker og Oberst Henty angaaende de engelske Troppers videre Forbliven paa Cap.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
To Dage efter udstedte den engelske Gouverneur Dundat en Proclamation til Ordens og Roligheds Vedligeholdelse, hvorved han tillige forbød Stadens og Landdistricternes Beboere at reise bort uden Tilladelse. Ved Cap ligge endnu 7 engelske Linieskibe. De 4 bataviske Linieskibe, som bragte Tropperne til Cap, vare allerede paa Tilbagereisen til Europa. Den 18de Januar var Cap endnu besat af de engelske Tropper.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
London, den 25de Marts. J Dag havde nogle udbredt. det Rygte, at General Andreossy var bleven kaldt tilbage fra London, andre paastode, at en Ministerialforandring forestod og at vi skulde faae et krigensk Ministerium. Begge Rygter vare falske, men udvirkede dog, at vore Fonds faldt til 64. Morges har Lord Hawkesbury og General Andreossifaaet nye Depescher fra Paris, dog veed man endnu intet bestemt om Krig eller Fred.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Jmidlertid vedvarer Matros presningen ivrig i alle vore Havne, alle Batterier og Forter besættes med Artilleri og 16 Linieskibe skulle endnu udrustes. Man følger en ny Udrustningsmaade med at lægge Blokskibe ved Mundingen af Themsen og Medwadfloden. Der siges nu, at Lord Nelson skal faae Commandoen i Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
J Forgaars kom vor General en Chef i Ægypten, Stuart, hertil fra Alerandrien. Han har gjort Reisen fra Ægypten igjennem Frankerig, men ikke fundet saa gunstig Modtagelse i Paris, som han havde ventet. Han har rom met Ægypten med de engelske Tropper, saasnart han fik Efterretning om at Stridighederne imellem Porten og Beyerne vare bilagte ved engelsk Megling. Ægyptens Rømning er ogsaa bleven bekiendtgjort den 22de i Hoftidenden.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Rømningen er skeet midt i Februar. Tropperne ere førte til Maltha.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
J Forgaars er en ny Paketbaad ankommet fra Lissabon efter 18 Dages Reise. Den skal have bragt den Efterretning, at den første Consul har anholdt i Madrit om at 7000 Mand skulde sendes til Minorca.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Skrivelse fra Paris den 23de Martii. Hidindtil svæver man endne her imellem Haab og Frygt angaaende Fred og Krig; Vægtskaalen synes dog at helde til den første. Beyder Krigen ud, vil Spanien blandt andre giøre fælleds Sag med os. J vore Havne drives Udrustningerne med overordentlig Jver, endogsaa stærkere end i sidste Krig. Endeel Armeekorps rykke sammen paa Kysterne saaledes, at de inden faa Dage kunne indskibes. De meest erfarne og kiekke Søeofficerer ere allerede afreiste til Havnene for at have Opsyn med Udrustningerne. Paa Værfterne arbeides end- ogsaa ved Lys om Aftenen. Underhandlingerne drives med Kraft; dog vil Sagen ikke være fuldkommen afgjort, førend Courererne ere komne tilbage med nogle Hoffers Erklæringer. Fregatten Muiron er afseilet fra Toulon, for tilligemed de to forhen udløbne Fregatter at krydse for Algier. Det hedder, at Borgeren Dubois Thainville er i Begreb med at forlade Deyens Stater, som i en bydende Tone forlanger Fordringer, ja endogsaa Tribut, som den franske Republik aldrig vil seende ham. J Toulon arbeider man baade Dag og Nat paa en Expedition, som er bestemt mod Algier. Alle franske Tropper i Schweiz trække sig nu til det sydlige Jtalien saavelsom til Rhindepartementerne. Mange Generaler ere paa ny ansatte ved den franske Armee i Jtalien, blandt andre Divisionsgeneralerne Klein, Chabot og Verdier. Skrive se fra Hamburg den 30te Marts.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Den franske Regiering har forlangt følgende Art stykke indrykket i vore Tidender:
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Paris den 15de Marts. J nogle Maaneder har en Journal- og Flyveblads=Feide hersket imellem Frankerig og Engelland. Denne var ligesom det sidste Glimt af en slukket Jldebrand, den sidste Trøst for en fortvivlet Partii, Næring for nogle lave Lidenskaber eller sultne Skribere. Den franske Regiering var langt fra at tillægge denne Feide nogen Vigtighed. Uagtet nogle Vanskeligheder i Anledning af Opfyldelsen af Tractaten i Amientroede den, at kunne berolige sig over den engelske Regieringe Redelighed og var ikkun sysselsat med at sætte sine Colonier i god Forfatning. J Tillid til Tractaternes Hellighed adspredte den med Sikkerved Levningerne af sin Søemagt, som er givet til Priis for de engelske Flaader. Paa eengang seer man et høitideligt Budskab fra Cabinettet i St. James, som beretter hele Europa, at Frankerig giør uhyre store Udrustninger i sine og Hollands Havne; der skeer et Forslag til Parlamentet om at tilstaae Kongen af Engelland overordentlige Forsvarsmidler saaledes som det brittiske Riges Sikkerhed og de tre Kroners Ære udfordre det.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Ved et sligt Budskabs pludselige Komme er man uvis omdet er Virkning af Troløshed, Ubesindighed eller Svaghed. Kaster man paa den ene Side et Blik paa Frankerigs og Hollands Havne, hvor man kuns ster enkelte, adspredte og til adskillige Colonier bestemte Sørudrustninger, der bestaae af nogle Linieskibe og saa Fregatter, og paa den anden Side et Blik paa Engellands Havne, der ere opfyldte af en saa frygtelig Seemagt; saa kunde man være fristet til at troe, at Kongen af Engellands Budskab ikke er andet end en plat Jronidersom denne Farce ikke var en Regierings Majestæt uværdig. Tager man Hensyn paa Factionernes Jndflydelse i et saa friLand, saa kunde man antage, at Kongen af Engelland ikkun havde givet efter af Svaghed, naar Svaghed kunde forene med en Konges første Egenskab . . . . følgelig har man ikke andre Bevæggrunde at angive, end Uredelighed, svoret Fiendskab mod den franske Nation, Meeneed og Begierlighed efter offentlig at bryde en høitidelig Tractat, for ikke at miste Fordeele, som man vil beholde, og hvis Opoftelse Frankerigs Ære og Tractaternes Opfyldelse kræve. Læser man dette Budskab, saa troer men sig hensat i hinTractaters Tid, hvilke Vandalerne sluttede med de vanslægtede Romere, da Magt traadde i den offentlige TroskaabSted, da man i stor Hast udskieldte den Modstander, som man vilde angribe. J nærværende Civilisations Tilstand, gives der en Agtelse, som en stor Monark, et dannet Folk en sig selv skyldig; om denn Agtelse endog kuns skulde bestaae i at findet fornuftigt Paaskud til en uretfærdig Krig. Men her er alt opdigtet, upassende, uretmæssigt, en evig Krig vi følge paa en gyselig Krig, jouretfærdigere Angrebet er, deste uforsonligere maae Hadet være. En Nyhed af denne Art vil uden Tvivl opvække Europa Fortrydelse Imedens selv de Engellændere, som National stolthed ikke aldeles har forblinnet, sukke derover, har Journalen the Times, der kalder Freden i Amiens en Vaaben, stilstand, gjort den bittreste Setyre paa den Regiering, som den for varer, og Statspapirernes hurtige Synken er de første Varsel for de Uhæld, der kunne indtreffe som Hevn for Overtrædelser af alle selskabelige Rettigheder. Frankerne ere mindre forskrækkede end forbittrede over den engelske Trudsel. Deres Nederlag have ikke gjort dem med øse, deres Seiervindinger ikke forkielede; i en Krig, der syntes uendtlig, have de seet hele Europa forenet imod sig Deres Standhaftighed deres Tapperhed og deres Regi rings kloge Virksomhed have gjort Ende paa samme. Denne Krig vilde faae en anden Gienstand; Frankerig skal kiemp for de europæiske Nationers Frihed og for dets Tractaters Hellighed; og vil den engelske Regiering giøre den til en Netionalkrig, saa kunde dens saa frygtelige Søemagt maaske ikke være istand til, ene at afgiøre dens Skjebne og forvisse den om Selren. Frankerne, som stole paa deres retfærdige Sag og hvi Kræfter forøges ved den Tillid de have til deres Regiering, frygte ikke de nye Omkostninger og Opofrelser, som denne Krig nødvendigviis maatte foraarsage; deres Financesystem, simplere og mindre pralende, end det i London, er deste sikkrere; alt ligger i deres eget Land og i deres Mod.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Ved den første Efterretning om det engelske Budskab bleve alles Øine heftede paa Cabinettet i Tuillerierne; dets mindste Bevægelser fik et Udseende af Vigtighed; de meest ubestemt Ord bleve graadig opfangede. Med Utaalmodighed ventede enhver paa den Assemblee, hvor de Fremmede forestilles og som holdes eengang hver Maaned hos Mad. Bonaparienhver var belavet paa at drage sig Slutninger af den paa sin Maade. Den var ligesaa glimrende som sædvanlig. Den første Consul, som var tilstede derved, sagde ved Jndtrædelsen til den engelske Ambassadeur, der stod ved Siden af Hr. von Markeff: "Nu, vi hare kiempet mod hinanden i tolv Aar; det lader til at der trækker et Uveir op i London, og at manhar Lyst til at kjempe endnu i telv Aar. Kongen af Engelland siger, at Frankerig giør uhyre store Søendrustninger. Man har bragt ham i Vildfarelse; i de franske Havne existerer ikke en eneste betydelig Udrustning; hele Flaaden er afseilet til St. Domingo og til Colonierne. Hvad de hollandske Havne angaaer, saa findes der ikkun een Udrustning under General Victors Commando, og hele Europa kiender dens Bestemmelse til Louisiana Kongen siger videre, at der hersker Uenighed imellem Cabinetterne i Paris og London. Jeg veed ikke af nogen. Det er sandt, Engelland skal rømme Maltha, og Maltha er ikke rømmet; og da Hs. storbrittaniske Majestæt har forpligte sig dertil ved den heltideligste Tractat, som nogensinde er bleven sluttet; saa kan man visselig ikke tvivle om denne Øes nær forestaaende Rømning. Skulde man, sagde den første Consul videre, ville sætte den franske Nation i Frygt ved en Krigsudrustning, Man kan dræbe den, men ikke skrække den Da den første Consul siden efter paa Assembleen igien kom i Nærheden af Hr. von Markoff, sagde han halv høit til samme: "at det brittiske Ministerium endnu vilde beholdt Maltha i syv Aar; en slig Anmodning var forhaanende, og man maatte ikke slutte Tractater, som man ikke havde i Sinde at holde. Ved Slutningen af Assembleen, da den engelske Ambassadeur var i Begreb med at tage bort, sagde den første Consul endnu til ham: "Frue Hertuginden af Dorset har tilbragt den slette Aarstid i Paris, det er mit oprigtige Ønske, at hun ogsaa vil kunne tilbringe den gode Aarstid her; men dersom en Krig skulde blive uundgaaelig, saa vil Ansvaret derfor udelukkende falde paa dem, der fragaae deres egen Underskrift, fordi de vægre sig ved at holde Tractater, som de selv have sluttet." Disse den første Consuls Ord behøve ingen Fortolkning; de erklære fuldkommen hans nærværende Mening, hans hidtil udviste Handlemaade, og hans Beslutninger for Fremtiden. Det er nok, at sammenligne dem med den engelske Regierings Dvælen, Tvetydighed, Rænker og Budskab, for at kunne bedømme Stridens Retfærdighed.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. Bonapartes Reise til Belgien skal vare omtrent en Maaned. Man regner, at han den anden Maji vil være i Bryssel og at han vil opholde sig der 9 a 10 Dage. Æresgardens Uniform til hans Modtagelse sammesteds er spansk Costume fra Ferdinands og Jsabelles Tider. Ved Be sigtelsen af de Flanderske Kyster skal Krigs- og Søeministeren. ledsage ham.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Efter Finantsministerens Rapport ere den første Consuls aarlige Udgivter anslaaede til 6 Millioner og den anden og tredie Consuls til 1200000 Franker. Fabre, som aflegde Rapporten i Tribunatet, bemærkede dens Ubetydelighed imod den forrige Regierings Civilliste. Han sagde tillige, at den første Consul, som havde bragt Republikens Hæder til den høieste Spidse, maatte repræsentere Nationen med endnu større Glands; men at man i denne Anledning maatte bifalde ære hans Uegennyttighed. Endeel Engellændere, som vare saa ubetænksomme at lade trykke Jnvitationssedler til et Giestebud, hvorved de vilde høitideligholde Aarsdagen til den engelske Seier i Ægypten. have af Politiet faaet Ordre at forlade Paris.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
J Paris udkommer nu hver Løverdag en Friseur-Journal, som fremstiller den nyeste Mode i Corffure i Kobberstimed forklarende Text.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Engelland. Paa Aarsdagen til den engelske Seier i Ægypten blev den store tyrkiske Kanon, som man i hiin Slag fratog de Franske, fremstillet til Skue i St. James Park under et stort Sammenløb af Mennesker. Hertugen af York var ogsaa tilstede.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Det hører blandt de usikkre Rygter, at Lord Withworth, skal have erklæret Ministeren Talleyrand, at han for det første ikke mere kunde vise sig ved Audiencerne.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Batavisk Republik. Nylig fik man her den høistglædelige Efterretning, at 15 af vore riigtladte Jndiske Retourskibe allerede ere passerede Kanalen og ventes i disse Dage til vore Havne. Man har seet nogle af dem paa Høiden af Texelen. Tydskland. Schweitzer=Generalen Hr. von Bachmann opholder sig for nærværende Tid i Hamburg.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Maltheserordenen har paataget sig at betale 330000 Gyldens Gield for Fyrsten af Lüttich og 240000 for Fyrsten af Basel.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Man siger, at Erkehertug Carl skal paa de franske Grændser have en Sammenkomst med den første Consul.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Den bekiendte Lærde, Baron von Swieten, har testamenteret sit store kostbare Bibliothek og Musiksamling til Universitetet i Wien.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Nordamerica. Congressen har nedsat en Commission for at undersøge amerikanske Undersaatters Fordringer til den franske Regiering for uretmæssige Skibspriser.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
J Charlestown i Nordamerica var det Rygte i Omløb, at en stor fransk Krigsflaade med mange Arbeidere og Haandværkere ombord var i Begreb med at seile til Maryfloden for ved dens Bredder at fælde Træer til Skibsbygning og anlægge Skibsverfter sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Kiøbenhavn den 4de April. Ved Reskript af 1ste April, til Amtmanden over Hedemarkens Amt, er det bevilget: at det Gaarden Grindalen Elverum Præstegield tilliggende Sund, Grindals Sund kaldet, maa indrettes til et ordentligt Færge= eller Sundsted, Fra den 2den til den 4de April er indkommen Capitain Michel A. Peterson af og fra Nordamerica med Riis. Udgaaen Skibet Achilles som føres af Capitain Niels P. Holm og Skibet Maria & Lovisa som føres af Capitain Søren Hansen, begge til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 1ste April er Cand. Theol. P. Sveistrup confirmeret til Sognepræst for Malte og og Folding Menigheder i Ribe Stift; Districts=Chirurg paa Læssøe, S. F. Raupach, beskikket til Chirurg i Ebbeltoft. samt sønder Mols og øster Liisberg Herreder; Birkedommeren, ved Radsted Birk i Lolland, C. Hartmann, confirmeret til at være tillige Birkeskriver sammesteds.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Under Generalitetet: Den 25de Marts er Hs. Høihed Prinds Frederich Ferdinand udnævnt til Oberst af Jnfanteriet og ansat a la suite ved Kronprindsens Regiment; ved det danske Livregiment til Fods, Capitain v. Kospoth, efter Ansøgning, i Naade afskediget med Majors Characteer og Pen sien; Stabscapitain v. Thurah beskikket til Tompagnie=Chef Premier=Lieutenant v. Schwartz til Stabscapitain; SecondLieutenant J. N. M. v. Banner til Premier=Lieutenant, og Fændrik N. O. v. Banner til Second=Lieutenant; charakte, riseret Second=Lieutenant v. Meldel udnævnt til virkelig Sec Lieutenant i Prinds Frederichs Regiment; Fændrikkerne v. Prydtz, af det 2det jydske Jnfanterie=Regiment, og v. Haagensen, af den schlesvig holsteenske Batallion let Jnfanterie, forundte Second=Lieutenants Characteer; Landcadetterne v. Koss og Caroe, efter Ansøgning, afgaaede fra Landgadet Compagniet, og i deres Sted udnævnte til virkelige Cadetter C. v. Wærnschiold og C. F. v. Volgt.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Under Admiralitetet: Den 31te Marts er P. Buhl, antegnet som indskreven ved Søecadet=Korpset.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Under Rentekamret: Den 16de Martii er Amtmanden over Sønderburg og Norburg Amter, Kammerherre v. Dørring, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra sit Emded. Den 23de, Amtsforvalter paa Fehmern, S. N. Haase, udnævnt til virkelig Kammerraad.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Schjolds Sognekald i Christiansands Stift, 301 Rdlr.; Districts=Chirurgicatet paa Fanøe, med 150 Rdlr. aarlig Løn. Harom. Ther. Vinden. 28 Marts. 128. 3. 1. 16, Varme. S. V. N. V. April. S. V. S. S. V. S. S. O. 3 - - i 28. o. o. 81. - S. O. Kiøbenhavn den 4de April 1803. Cours af Danske Banksedler imod Species 32 3/4 p. Cento. som udgiør, For 20 Rdlr. Species, Dansk Cour. Rdlr. 106. 19. 40 Rdlr. Species, = 20 Rdlr. Species, 8 Rdlr. Species, 4 Rdlr. Species, og for 1 Rdlr. Species, Disconto 5 pro Cento. Directionen for den Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Siden vor sidste Bekiendtgjørelse af 31te December f. A. ere følgende blevne antagne til Commissionairer ved det almindelige Brand=Assurance-Compagnie paa Vare og Effecter, nemlig: Hr. Fuldmægtig Husum i Roeskilde isteden for Hr. Branddirecteur Hein, som har frasagt sig disse Forretninger, og Hr. Procurator Heilmann i Odense i Fælledskab med den forhen værende Commissionair Hr. Branddirecteur Larsen, Hvilket herved til behagelig Efterretning for enhver paa disse Steder bekiendtgiøres. Kiøbenhavn i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Vare og Effecter den 2den April 1803. Hammerich. Haagen. Falbe. Wolqvark. Di Kassens Afslytning og Eftersyn ved det asiatiske Compagnie gjør det nødvendigt for Kassereren dertil at have den tilbørlige Tid, saa bekiendtgiøres herved til behagelig Efterretning, at Løverdagen den 9de April skeer ingen Expedition i Kasserer=Contoiret. Efter Directionens Ordre. O. Hielte.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Landhuusholdnings=Selskabet. Da Valget til det ved Selskabet ledigværende Sekretær Embede er nærforestaaende, saa tilkiendegives de som allerede have søgt dette Embede, eller om nogen endnu maatte ville søge det, at Vilkaarene ere til Eftersyn paa Selskabets Contoir paa Prindsens Palais i Kalleboderne, alle Sognedage fra Kl. 10 til 12; og anmodes de sidste at indkomme med deres Ansøgninger inden 8 Dage. Akkelse.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Tirsdag Morgen den 12te April afgaaer den Kongelige Expresse til Norge. Passagerer, Prætiosa, Pakker, Penge og Bancosedler, anmeldes og modtages Dagen forhen paa Kiøbenhavns norske Postcontoir fra Kl. 3. til 5 Eftermiddag.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
Løverdagen den 9de April førstkommende har det IN. Næstvedste Fugleskyde Selskab bestemt at holde dets Foraarsforsamling om Eftermiddagen ved 3 Slet hos Kiøbmand Hr. Mørck her i Byen; hvilket herved til Deherre, Medlemmers behagelige Underretning bekiendtgiøres; ligesom enhver, der maatte ønske at blive Medlem at Selskabet, derom i Forveien vilde melde sig skrivtlig ved een af berørte Selskabs Medlemmer, saavelsom om Nogen skulde være, der ikke længere attraaer at blive i Selskabet, de de vilde behage til samme Tid at udmelde dem. Næstved, den 26 Martii 1803. P. Jonge, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1803-04-04
At det har behaget Almagten fra os og dette Liv at Et bortkalde ved en stille Død min gode og retskafne Svigerfader, Capitain J. M. Heym, i sit Alders 78 Aar og 3 Maaneder, Natten Kl. 2 Slet den 17de Febr., skylder jeg herved sørgeligst at melde for ærede Familie, Venner og Bekiendtere, frabedende al Condolence. Brecheegaard ved Bergen i Evenvigs Præstegield i Sogn den 26de Februar 1803. Hesselberg. Jed den inde ligste Bedrøvelse opfylder jeg den sørge II lige Pigt at tilkiendegive vore Paarørende og Venner, at Döden i Forgaars Morges berøvede mig og fireunyndige Börn min uforglemmelige Mand, Grosserer og Brygger Peter Bache, i hans Alders 41de Aar, ikkun de, som kiendte den Afdødes Værd, kunne föle hvad jeg med mine have tabt. Forvisset om alle Godes Deeltagelse frabedes al skrivtlig Bevidnelse. Kiöbenhavn den 4de April 1803. Anna Bolette Bache, föd Klidt. ger.