JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Jndenlandske Efterretninger. Den 25de Septbr. er et udelukkende Privilegium udfærdiget for den forhenværende Danske Consul i London, Jens Wolf, (boende paa Søeholm, i Nærheden af Kiøbenhavn), med fem Aars Eneret i Danmark og Hertugdommene, at forfærdige et af ham anmeldt Middel, til at afværge tør Svamp, (Dry Rot) i Skibs= og Bygningstømmer, og Bedærvelse paa alt Slags Tougværk, Seildug, Lærreder og Callicoir. Af et lidet Skrift, bemærkninger o. s. v., som Hr. Wolff desangaaende har udgivet, meddeler Handelstidenden No. 96 og 97 Udtog, der ledsages af nogle anbefalende Vidnesbyrd fra det engelske Admiralitet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
J Flensborg Havn er i denne Tid fanget et i vore Farvande høist sieldent Søedyr, nemlig en Blæksprutte eller Blækfisk (Sepia).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Ved det nye Hestemarked, som i disse Dage har været afholdt ved Randers, havde indfundet sig flere fremmede Kiøbere, deriblandt en fra Egnen af Valenciennes i Frankerig, og betalte gode Priser for store og velfordrede Heste. Giennemsnitsprisen var fra 70 til 140 Rbd. for en Hest, men mange bleve bedre betalte. J Kobler udgik over Sønderbroe 160 Stkr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Fra den 7de til 14de Debr. er blot et eneste Skib ladet med Korn og bestemt til Kiøbenhavn, seilet igiennem Øresund.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Ved Altonas 1259de Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Paa Slagelse Raadstue er den 23de i denne Maaned satte følgende Taxter, som indtil videre vedblive at være gieldende:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
For Brød af grovt malet Rugmeel. For en Skofte eller et Rugbrød som veier 1 Pd. skal gives. For et Rugbrød, som veier 2 Pd., gives 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
For Brød af sigtet Rugmeel. For et Brød, som veier 20 Lod, gives 1 Pd. 8 Lod, gives 4 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
en Rugtvebak, som veier 10 Lod, Ditto For Brød af sigtet Hvedemeel. For et Franskbrød, som veier 11 Lod, gives 2 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Hvedesimler, 11 et Rundebrød, – –, Hvedetvebakker, - Forskjellige Taxter. For et flækket 2 s. Suurbred med Smør og Ost i den almindelige Værtshuusstue 6 s. For en Pægel dansk Brændeviin, sammesteds 6 s. Miød, ligeledes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
For en Pot dansk Brændeviin, 7 Grader, ny Prove. For en Pot dansk Brændeviin, 8 Grader, ny Prøve. Forøvrigt vedblive de hidtil gieldende Taxter uforandrede, hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 27de December 1833. Birch. Sylow. Jens Leth Qvistgaard. Som en yndig Blomst i Livets Blomsterbed. Stod du, Yngling, til din Faders Glæde. J hans Fodspor stræbte Du at træde, Og at følge ham med sønlig Kjerlighed. Men - en lønlig Orm, med givtig Tand, sig sne Hen til dit for Dyden aabne Hjerte. Udslukt holder Døden Haabets Kjerte. Tabte Yngling, nu vi seer Dig kold og bleg. Stammen saae, men mistede sit ædle Skud. Puppen, som en Sommerfugl opsvinger Sig mod Evigheden, paa dens Vinger, Fryder sig i Straaleglandsen af sin Gud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
AVERTISSEMENTS. Julenat, Kl. 1, døde vor eneste Søn Jens Leth Qvistgaard. Gud betroede os ham, til vor Glæde, i sytten Aar, og nu, da han, efter vore Slutninger, snart skulde have forladt sin Barndoms Hjem, beredede Guds Viisdom og Naade ham et bedre – et evigt - Hjem, der, hvor Lovsangen, vi her kun svagt kunne efterstamme, lyder iblandt Sallige: "Ære være Gud i det Høieste! Slagelse, anden Juledag 1835. K. N. Qvistgaard. J. Chr. Qvistgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Tirsdagen den 17de blev mig, efter 14 Dages Sygeleie, ved Døden berøvet min inderlig elskede Mand Premierlieutenant Ludvig Adolph v. Wilster, Adjutant og Captain Vagtmester ved de ostindiske Tropper, hvilket herved sørgeligst bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner. Slagelse den 20de December 1833. A. C. S. Wilster, født Knudsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Theatret i Slagelse. (8de og sidste Abonnements=Forestilling.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Søndagen den 29de Decbr. opføres: Munterheds Triumph, eller: Lee naar Du kan, Lystspil i 5 Acter. J. Müller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
en Arvefæstegaard under Kiøbenhavns Fruegaard, Universitets Gods i Menstrup Bye, Marvede Sogn, Sorøe Amt, af Hartkorn 7 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. og Areal 76 3 Tdr. Land, bliver, ifølge Beslutning under Skiftet efter ved Døden afgangne Arvefæstegaardmand Niels Jespersen og senere afdøde Hustrue Bodil Nielsdatter sammesteds, opbuden til Bortsalg ved 3de Auctioner, som, efter vedkommende Auctions-Directeurs Bestemmelse, afholdes saaledes: 1ste Auction, Onsdagen den 15de Januar 1834, 2den 29de og 3die - Torsdagen 13de Februar De 2de første Auctioner at afholdes paa Østerflakkeberg Herreds-Contoir i Forsløv, men den 3die og sidste Auction paa Gaarden som sælges, hver Gang om Eftermiddagen Kl. 1. Med Gaarden følger Besætning og Jnventarium af alle Slags samt den ved Stedet værende Sæd og Foring. Eiendommen kan tiltrædes strax efter Buddets Approbation. Conditionerne kunne, nogle Dage forinden 1ste Auction, erfares paa ovennævnte Herreds-Contoir saavelsom hos Undertegnede. Ringsted, den 21de December 1833. T. L. Gruner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
En Handelsbetient søger Empløi til 1ste Mai. De herpaa Reflecterende ville aflægge billetter hos Bogtrykker Magnus i Slagelse, mærket H.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Natten imellem den 21de og 22de d. M., er paa Veien fra Krebshuset til Slagelse tabt et sølvbeslaget Olie-Pibehoved med et af Hornringe sammensat Rør og et Par meget store røde og sorte Qvaster. For Tilveiebringelsen loves en passende Douceur af Giæstgiver, Hansen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Tvende Værelser med Kiøkken og andre Beqvemmeligheder er at faae tilleie førstkommende Paaske Flyttetid. L. Biehl.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
At min Broder Spekhøker Peder Jørgensen her af Byen, formedelst Sindsvaghed, ved Øvrighedens Resolution, er erklæret umydig og jeg beskikket til hans Værge, det bekiendtgiøres herved. Slagelse den 19de December 1833. Jens Jørgensen, Skomagermester. (Forlangt indrykket.) Jeg seer af Hans Jversens sidste Stykke om mig, at han ganske forglemmer at han offentlig har løiet mig paa for 6 Mk. Vel skriver han i et Brev, som jeg har seet i Forligelsescommissionen i Slagelse, at han giør det for en Bekiendt, som har anmodet ham derom, og det troer jeg gierne, da han er saa langt fraværende og ikke selv har talt med Drengen, der paa ingen Maade havde givet ham en Log at løbe med.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-28
Efter Ord og Aftale paa Slagelse Marked lovede Du H. Jversen, at naar der ikke var saa mange Folk tilstæde, saa vilde Du sige mig Aarlagen hvorfor Du havde paataget Dig at skrive om mig; men da vi siden talte sammen i Din Broders Huus, saa nægtede Du det. Nu lyver Du med Magt! Du modtog de omtalte 100 Rigsbankdaler nogle Dage før November, og Du kom ikke i mit Huus førend efter Nytaar, at forstaae Aaret efter, og betalte mig 500 Rbd., og saa bod Du mig rigtignok 5 Rbd. i Renter, som Du saavel dengang, som da Du laante Pengene, beraabte Dig paa at jeg endelig skulde have, da Du selv havde 100 Rbd. udestaaende, hvoraf Du hævede 5 Procent; men jeg gav Dig den ene Rbd. tilbage i den Tanke, at naar Du fik 5, saa var det jo ingen Uret at jeg tog 4, ellers havde jeg paa ingen Maade taget Renter af saa god en Ven, og at Du havde betænkt det, derom er nu ingen Tvivl hos mig; thi for det første er Du ligesaa rettænkende som Du er lærd, en tilsyneladende lærd Karl. Ja Du maa tillige være et uendeligt godt Menneske, ellers kunde det ikke rørt Dig hvad jeg gav Drengen; for det andet har Du offentlig viist Medynk over mig for at gavne min Hierne, og for det tredie er Du meget tienstvillig, ellers havde Du ikke paataget Dig Uleilighed for Dine Bekiendte, ja maaskee Bekostning. – Ja min fortroelige Hans Jversen, hvor skulde Dit retskafne Gemyt blevet bekiendtgjort saa vidt som Slagelse Ugeblad strækker sig havde der ikke blevet opvækket Raad ved mig, Folket kunde jo snart anseet Dig for en eenfoldig og skikkelig Karl, som smukt holdt sin Næse fra de Ting som ikke vedkom ham. - Nu til Sagen igien: En Tid derefter da der blev skiftet Boe hos Din Fader, betalte Du de resterende 500 Rbd, og dermed var vi begge tilfreds. Det gjør mig ganske lidt ondt at Du fik saa lidt Viin; men saa fik Du vel desto meere Brændeviin og Steeg, endskiøndt jeg ikke holdt Opsigt over hvem der drak og ikke drak, men jeg betalte det Hele med en god Villie, tilligemed veed jeg ikke hvormeget jeg kunde være Dig skyldig, da jeg ikke kan erindre at Du nogensinde har spenderet et Maaltid paa mig, og altsaa troer jeg at vores Godhed imod hverandre i denne Henseende omtrent gaae lige op. Loerup den 25de Decbr. 1833. Ole Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Den Vest-Siællandske Avis, aller Ugeblad. Slagelse. uden, og indenlandske Historie. tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus 19de Aarg. No. 105 Tirsdagen den 31. December 1833. 10de Aar. No. 25 Tirsdagen den 31. December 1833. Tirsdagen den 31. December 1833. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
bemærkninger over Paris. (Af Redacteurens Dagbog under hans Ophold der i Aaret 1796.)(Fortsat.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Primairskoler. Efter den 296de Artikel i Constitutionen, skal der i hele Republiken være Primairskoler; hvori der skal læres at læse og skrive (uden hvilket ingen kan udøve sine Borgerrettigheder, og som en stor Deel af Almuen ikke kan), at regne og Moral. Republiken sørger for Lærernes Logie, Efter Frederik Herrmanns Forslag i Skolecommissionens Navn, er der blevet tilføiet Underviisning i Naturkundskaber. Disse Skoler begynde nu først at komme i Gang. Man maae ikke vente strax for meget af dem: der er naturlig Mangel paa Lærere, saavel til Primair, som til Centralskolerne, og disse maae først dannes. En Generation maae døe ud førend man kan haabe at see nogen betydelig Frugt af disse velgiørende Indretninger. Man tilstaaer her denne Mangel paa Lærere, og man drager derfor gierne Fremmede herind; saaledes bliver den bekiendte Saussure, Forfatteren til Voyage dans les Alpes, her ansat. Man beholdt ogsaa gierne Fabritius; der er trykt noget derom i Magazine Encyclopædique; han staaer her desuden i megen Anseelse. Directeuren La Reveillere 8 vaur har bedet ham tilbord, og de kiøre ud sammen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Foruden disse offentlige Indretninger til Underviisning er her i Paris mangfoldige andre. Saaledes læses der Collegier i alle Videnskaber i College de France (som jeg allerede har sagt); saaledes læser Millin, Udgiveren af Magazine Encyclopædiqve, et Collegium over Archæologien paa det store Nationalbibliothek; sammesteds læses der ogsaa et Collegium over Perfisk (af Langles),et over Arabisk (af Silvester Sacyn, og over Tyrkisk (af Behenand. Alle bisse Collegier ere forordnede, og de over det orientalske Sprog, med det Tillæg, at det er til Handelens Forfremmelse med de østerlandske Nationer (denne Handel før ges der meget for, man seer ogsaa her Armeniske og Tykiske Kiøbmænd i stor Mængde). Her ere 9 Skoler, for Agerdyrkning, Biergværker, Haandværker, Architectur a., hvori der opdrages Elever, som siden gaae ud derfra over hele Landet. Deres Jndretning kiender jeg ikke, da det ikke er saa let at faae Adgang til dem; de ere ikke offentlige. Skolen for Biergværkerne (Agence des Mines) er den eneste jeg har været i, den er anlagt i en fuper Bygning, som har tilhørt en Marqvis. Fabritius siger, at Jndretningen er fortræffelig; jeg forstaaer mig ikke derpaa. Der er mange Lærere, som vælge imellem sig en Commission til at dirigere Skolen. Eleverne lære ogsaa Tydsk. Baade denne Skole og den polytechiske udgive en Journal. Jeg kommer nu til et Anlæg, som formedelst sin Størrelse, sin Fuldstændighed, den Smag hvormed det er indrettet, og de Rigdomme, som det besidder, er formodentlig det pragtfuldeste og fortræffeligste der har været til af den Art, saalænge der har været Jndretninger til for Videnskabernes Udbredelse og Forøgelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Man kan ikke have seet sig noget om i Paris uden at vide at jeg mener den delige botaniske Hauge (Jardin des Plantes), og det pragtfulde Museum for Naturprodukter, som grændser til hinanden og udgiøre et Heelt. Jeg kiender dette Anlæg bedre end enhver anden Ting i Paris, da jeg kommer der hver anden Dag; jeg vil derfor nøiagtig beskrive det: Den botaniske Hauge ligger ved Seinen, i en Udkant af Byen; dens Situation er sund og behagelig; dens Figur er en stor, meget bred og qvadratagtig Rektangel. Den er omgivet med en høi Muur. Hovedindgangen er fra den Side hvor Seinen er, lige over Jndgangen i den anden Ende af Haven ligger en prægtig Bygning, hvori Cabinettet og Bibliotheket er, to lange og majestætiske Alleer gaae op dertil. Haven bestaaer af forskjellige Afdelinger, enten tillukte med tynde Jerngittere, som ikke betage Synet, hvori der tildeels opelskes de forskellige Arter af Planter; deels ogsaa blot opelskes Planter til de Studerendes Brug (enhver der enten har en Seddel fra en Professor eller ogsaa kiender ikkun lidet til Gartneren, kan næsten hele Dagen gaae der inde og betragte Planterne; men man tør ikke bryde nogen Deel af paa dem for at betragte den nøiere, som formindsker meget Nytten deraf). Disse sidste Afdelinger kaldes Ecole. Ved enhver Plante staaer en Pæl med Navnet, deels det Franske, deels og saa det Latinske efter Linne, og med Henviisning til Jussieus genera plantarum; eller aabne Afdelinger, enten Blomster=Parterrer til Prydelse; eller Parterrer til allehaande Planter, som er tilladt at afskiæres, og som de Studerende kan faae hiem med sig, naar de forlange det af Gartnerdrengene; eller smaae Lunde af alleslags Træer, eller ogsaa Jndelukker, hvor der græsse Hjorte, Daadyr, Ceedder og Kammeler; det er altsammen ubeskriveligt deligt. J Midten af Haugen imellem dets Allter, er en stor Fordybning, hvori der er en Park. Fra denne af og til Overfladen af Haugen stige Terrasser i Veiret, som ere besatte med Rofer, Jasminer og de bei ligste Buskarter. Hele denne Plads er ligeledes indsluttet med Jerngittere. Svaner, Paafugle og udenlandske Ænder beboe dette Elysium. Dyrenes Navne og Kiendemærker ere skrevne paa hvide Brædder. J en Ende af Haugen er et lidet men smukt Menagerie; der er en stor Løve, to hvide Biørne, endeel Aber og Papegøier; disse Dyr ere bragte dertil fra Versailles. J en anden Ende ere de store Orangeriehuse; der ere mangfoldige Abyssiniske Planter, som Bruce har skiænket hertil. Gartneren ved Haugen hedder Thouin.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Nyeste Post-Efterretninger. De udenlandske Efterretninger ankomme med Besværlighed; thi alle Landeveie ere fordærvede af den uophørlige Regn, og alle Floder gaae over deres Bredder. Rhinen har især anrettet stor Ødelæggelse; de lavere Egne see ud som Søer. Den 18de December gik en stor Orkan over en Deel af Kongeriget Sachsen, (det er mærkværdigt at den 18de stod Barometret under Storm, men det var ganske stille Veir, hvilket var paafaldende, dog regnede det stærkt hele Dagen.) I Dresden røg Tagsteenene af Husene i stor Mængde, i Leipzig rasede Stormen endnu værre, Skorstene styrtede ned, enkelte Mure kastedes omkuld, Træer bleve rykkede op med Roden, og Vogne bleve revne overende paa Landeveiene. Uagtet Veiene ere bundløse især i Rusland, saa er dog, som man skriver fra Berlin, Communicationen imellem det Russiske og det Preussiske Hof meget livfuld, saavel angaaende de videre Forbandlinger imellem det Russiske Cabinet og den Tyrkiske Ambassadeur, især med Hensyn til de Magters Jnteresse, som staae i en nøie Forbindelse med det Russiske Hof, som angaaende de Polakker som endnu opholde sig i de Preussiske Stater, og hellere ville hentye til den Russiske Regierings Mildhed, end udvandre til Nordamerika. Den Tyrkiske Ambassadeur i Petersborg, som bliver underholdet paa den Russiske Regierings Bekostning lader sig ikke offentlig see førend han har havt Audience hos Hs. Majestæt Keiseren, som først kan finde Sted efter denne Monarks Tilbagekomst fra Moskau, men som snart forventes. Keiseren ankom til Moskau den 8de December, hvor han blev modtaget med en overordentlig Folkejubel. Denne bifalds-Yttring er grundet; thi den Russiske Keiser udviser sig i Aar som sit Folks sande Fader, ved den Omsorg han anvender paa at afvende Følgerne af den Misvæxt, som i Aar har truffet hele det Russiske Rige; men især de sydlige Provinser. Regieringen opkiøbte i Efteraaret store Qvantiteter af Korn, som den deponerede i flere Qvarteere i Hovedstaden, for derved at hielpe de Trængende i Nødens Tid, imidlertid stige dog Priserne paa Levnetsmidler meget i St. Petersborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
(Det er forunderligt at de Russiske Kiøbmænd have ikke meere speculeret paa Opkiøb af Kornvarer i Efteraaret end de have giort.) Man maae troe, at disse maae til Efteraaret finde en rigelig Afsætning til dette Land. J de sydlige Gouvernementer og især i Staden Odessa søge Magistraterne at lindre de Trængendes Nød, ved af beskiæftige den med offentlige Arbeider. - En Russisk Landmand, mener, at man i dette Land anvender for liden Flid paa Agerdyrkningen og for megen paa Fabrikvæsenet; at man ikke søger at oplægge Kornforraad for Misværts=Aar, og at man forsømmer Kartoffelavlen, som er det store Middel til at forebygge en Hungersnød. (Men det er dog ogsaa naturligt, at naar Kornpriserne vedblive at være saa lave at de neppe kunne erstatte Productionsomkostningerne, saa slappes tilsidst Jnteressen, og Virksomheden for Agerdyrkningen.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Ved denne Misvært i Rusland bliver det saameget mere urimeligt at fæste nogen Tillid til de krigerigske Rygter, hvormed de Engelske og Franske Blade ere opfylde. De ere imidlertid ikke in slumrede og have selv naaet til Sverrig, saaledes har det Rygte været ubredet i Stockholm, at Skiær flaaden skal udrustes; men som blot skal bestaae i at den skal sættes i Stand for at foretage Øvelser med den til Foraaret. Fra Paris fortælles: at den Russiske Ambassadeur Hr. Pozzo di Borgo skal have forespurgt hvad Søendrustningerne i de Franske og Engelske Havne ville sige; hvorpaa man skal have svaret, at det er i begge disse Stater brugeligt paa denne Aarstid at vexle Skibene paa Søestationerne. Det er naturligt, at man paa Børsen i London og Paris griber efter disse Rygter med Begiærlighed; ogsaa fortælles at den Franske Marineminister har givet Ordre til Toulon og Brest at holde alle Krigskibene parate til at eqviperes Mod alle disse Rygter meddeler den Østerrigske Jagtager den bedste Lægedom, ved at berette os fra Constantinopel under 30te Novbr.:at saavel der, som i Provinserne er det fuldkomment roeligt. At Tilstanden er fornærværende Tid saa tryg, at den Russiske Ambassadeur i Constantinopel Hr. Buteniev har forladt denne Stad, og er afreist til St. Petersborg, hvorimod Hr. v. Ruckmann bliver der tilbage som Legations-Secretair. Edham Effendi er kommen tilbage fra Alexandrig, og har medbragt en Present af 5 Mill. Tyrkiske Piaster, og en Overeenskomst, hvori Vicekongen forpligter sig til en aarlig Tribut, saa at Udsigterne ere meget fredelige. Mehemed Ali skal have befundet at hans Krigskibe med hvis Bygning der er tilet vel meget, ere i en temmelig maadelig Tilstand, nogle af dem skulle afsendes til Toulon for at repareres. Ved Bairut i Syrien er opdaget et betydeligt Steenkulslag; men Ægypterne skulle formedelst deres Undertrykkelser være meget forhadte i Syrien. Paa Kandia skulle nu Grækenre tvungne af Nøden underkaste sig Mehemed Alis Herredømme. Fra Smyrna skrives under 16de November, at der stedse ankomme flere Krigsskibe i de Levantiske Farvande, og at Forstærkninger skulle støde til Admiral Matrolms Flaade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Den Franske Moniteur melder fra Spanien: at Gouverneuren i Tolosa er rykket ind i Slottet Morella efter at have kastet nogle hundrede Granater derind. Rebellerne have taget Flugten, alle Retninger. Gamme Dag blev en Bande Valencianste Jnsurgenter som vilde trænge ind i Arragonien slagne ved Alcaniz. Breve fra Madrid af 12te og af Pampelona af 14de berette: at den dybeste Rolighed hersker i disse Stæder og i Omegnen. Ogsaa Rebellerne ved So ere totalt slagne og capitulere i hundredeviis. Post-Efterretningerne fra Madrid naae kun til den 6te December. Mau erfarer deraf: at General-Captainerne Ro dil og Morillo have foretaget sig en Bevægelse imod den Portugisiske Grændse ifølge det Rygte, at Don Carlos var i Miranda, hvorpaa han havde trukket sig tilbage dybere ind i Landet; men der siges ikke at de Spanske Tropper ere gaaede over de Portugisiske Grændser; derimod seer det ud af det Spanske ministerielle Blad Estrella, som at Don Carlos virkelig har forsøgt paa over Vigo at komme ind i Spanien. - Dronningen har ladet ham fratage alle hans Værdigheder og forbudt alle Festiviteter paa hans Navnedag. – J de Baskiske Provinser holde vel Jnsurgenterne ingensteds Stand mod Dronningens Tropper; men de danne sig til en Guerilla-Krig, og skulle vedblive at være farlige; imedens en constitutionel Aand udvikler sig i Stæderne, især i Catalonien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Jndenlandske Efterretninger. Under 4de December er emaneret et Kgl. Reskript angaaende Fritagelse for Værnepligt for alle Sønner af forhenværende Borgere i Slangerup. Under samme Datum et andet, hvorved den af den britiske Statsekretair Lord Palmer. sion udnævnte engelske reformeerte Præst RugentWade erkiendes som engelsk biskoppelig Kapellan for den engelsk reformeerte Menighed i Helsingøer, med Ret til at udføre de til dette Embede hørende geistlige Forretninger. (Veile Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Jfølge Generalpostdirectionens Bekiendtgiørelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
af 10de ds. er fra 1ste Novbr. sidstleden indrettet en Pakkepostgang fra Hamborg giennem Preussen, over Tilsit og Tanroggen til Rusland, hvorfor de kongl Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmerne ere blevne beordrede til at medtage Pakkepostsager, bestemte til Rusland, uden at disse, som hidtil, behøve at være adresserede til Nogen i Hamborg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Flensborg, den 7de Decbr. J Gaar skreed Magistraten og de Deputerede til Valget af en anden Borgermester. Med 13 Stemmer af 19 vag tes Kiøbmand H. Fries. Med dette Valg udtaler sig her en stor Tilfredshed. J Gaar Aftes blev den ny Borgmester bragt et Hoch af Borgervæbningen, og næsten alle Husene i Nabolavet af hans Vaaning vare illuminerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Den unge Violinist Simonsens Roes gienlyder nu fra flere af de hamborgske Blade. Der Freischus siger i sit Blad af 21de ds., at en lille Simonsen fra Danmark, der lod sig høre paa Violin imellem tvende engelske Lystspil, berettiger, ved sit Foredrag af de Maysederske Variationer i E Dur, til store Forventninger for Fremtiden. Forener sig med dette sande Talent, som aabenbarer sig i et gemytfuldt Foredrag og en for hans Aar sielden Færdighed, fortsat Flid og Benyttelsen, af gode Mestere, saa vil man engang nævne den danske Simonsen, naar der er Tale om udmærkede Violinspillere. Den lille Solist nød det almindeligste og meest levende bifald, der oftere afbrød hans nette, gemytlige Spil."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
Hs. Majestæt Kongen har under 20de dennes allernaadigst tilladt, at Capitain i Søe-Etaten, Louis de Coninck, maa anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt de Franskes Konge tildeelte Decoration som Ridder af Æreslegions Ordenen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-12-31
J No. 336 af "Blatter für literarische Unterhaltung læses, at den af Kongen af Danmark stiftede Priismedaille er tildeelt Hr. Gambart i Marseille for den af ham den 19de Juli 1832 gjorte Opdagelse af en ny Komet.