JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Efter Sigende skal Politiet have taget Notice heraf og paagrebet Nogle
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Der siges (hedder det i Alt. M.) at den forhenværende Gouverneur i Lauenburg, Kammerherre v. Lewetzau, der opholder sig i Kjøbenhavn, vil blive Overceremonim. Holsteins Efterfølger som Theaterchef. Den med en Notificationsskrivelse og Kong Frederik VIs Død og Christian VIIIs Thronbestigelse til Paris afsendte Lieutenant v. Scholten er afde Franskes Konge bleven udnævnt til Ridder af Æreslegionen. Sorøe Academie agter at holde sin Sørgefest, over Kong Frederik den Sjette om Aftenen den 28de Januar. Prof. Jngemann og Hauch have forf. Cantater som skulle opføres før og efter Sørgetalen, der formodentlig vil blive holdt af Directeuren selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Fra næsten alle Kanter af Landet meldes om et Luftsyn af et gandske usædvanligt Slags, nemlig en stor Jldkugle, som den 8de Januar om Aftenen mellem Kl. 7 og 8 faaes paa Himmelen. Den foer fra Stiernebilledet den store Bjørn i VSV. Retning, og det efter nogle Beskrivelser for vort Syn saa stor som et Barnehoved og med en Klarhed saa stærk som om det var høilys Dag, samt med en grøn rød, og guulfarvet Hale, sergange saa lang som Kuglens Tvermaal. Kuglen faaes omtrent i 10 Secunder, og idet den forsvandt, hørtes et Drøn som af en i nogen Afstand, affyret stor Kanon. Fra Odense meldes, at i det Kuglen sprang, havde den udspredt en saadan Masse af Gnister til alle Sider, at Reisende paa Veien vare i første Øieblik betagne af Skræk for, at Byen stod i lys Lue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
J Nyborg er et nyt Skib færdigt fra Stabelen, som i Daaben har erholdt Navnet "Christian den Ottende." Det tilhører den virksomme og kraftfulde Kbm. H. Kruuse, som, foruden endeel mindre, har 8 store Skibe i Søen, der med meget Held have befaret endog saare fjerne Farvande. Det er saadanne driftige Kjøbmænd, især i vore Provindstæder, som den danske Handelsmarine har at takke for, at den begynder at hæve sig noget af sit sørgelige Forfald, og det er paa deres heldige Fremgang, at dens fremtidige Udsigter fornemmelig beroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Den i Kiel nylig afdøde Oberst, Grev Harald Holck, havde som Adjutant hos Fyrst Blücher Wahlstadt gjort Felttogene med (1815) i Frankrig og Belgien, samt kjæmpet med i Slagene ved Ligne og Waterloo. Fædrelandet tabte ved hans Død en af sine tappreste Krigere. Han var gift med en Datter af Grev Hardenberg paa Lolland; kort efter Bryllupet var han geraadt i Duel med en Herre, der havde talt ilde om hende. Resultatet heraf var, at han fik en Kugle i Underlivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Ved Fredericia har nylig tildraget sig en høist sørgelig Begivenhed paa en Klapjagt, som holdtes en halv Miilsvei derfra Byen. Collecteur Boalthvar (ifølge Veile Avis af 17de ds.) udnævnt til Formand for Klapjagten og skulde som saadan paasee, at ingen Uforsigtighed skee med de ladte Bøsser. Jdet han, staaende foran Bønderne, som deeltoge i Klapjagten, beder dem at være forsigtige, udbrød Enaf dem: "Der kan De see, at min er ikke spændt!" I det samme gik Skuddet af og rammede Boalth lige i Livet. Den Ulykkelige udaandede paa Stedet med de Ord: "Gud, Min Kone og mine Børn Hans Broder, der ogsaa var med, faldt i Afmagt ved det rædsomme Syn og maatte bæres bort. Den Afdøde, en Mand i sin bedste Alder og en meget stræbsom Familiefader, efterlader en ung Hustrue og to Børn. Ogsaa i Nærheden af Horsens, nemlig i Landsbyen Haldrup, har der i disse Dage tildraget sig en lignende sørgelig Begivenhed. En ung Mand (hedder det i Horsens Avis) havde henlagt sit ladte Gevær, med Percussionslaas, over sin Seng. Da han i en Hast vil bruge det, snapper han det i en Fart og rykker til, da noget holder igjen, men derved gaaer Geværet af, og skyder - hans Moder ihiel paa Stedet! Det unge Menneske, hæderlig omtalt af Alle, er nærved at fortvivle. Ring=Kloster, ved Skanderborg, er i disse Dage solgt af Hr. Kammerjunker v. Arenstorftil Hr. Cand. phill. Andersen af Aarhuus for 23,000 Rbdr. (For 7 a 8 Aar siden kostede denne Eiendom kun 14 a 15000 Rbd.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Frederikshavns suspenderede Byfoged, Overauditeur Lassen, har paa flere Steder i Kjøbenhavn, hvor han for Tiden opholder sig, henlagt verificerede Afskrivter af den over den Watsonske Strandings affaire førte Protocol, til Enhvers Gjennemlæsning, som føreløbig Appel til sine Medborgeres Omdømme. En af Procurator Hansens (af tidligere Offentliggjørelse bekjendte, Sager mod Gjæstgiver Jelstrup i Frederikshavn, er paakiendt i Landsoverretten. Den paaankede Underretsdom og foregaaende Behandling, blev kjendt uefterrettelig at være, og Jelstrup samt Underretsdommeren, Overaud. Lassen, tilpligtede insolidum at betale Procur. Hansen i Procesomkostninger for begge Retter 40 Rbdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Ogsaa i Randers havde den mosaiske Menighed i Torsdags Aftes holdt en meget opbyggelig Sørgefest, i Synagogen, hvor Religionslæreren Hr. Cand. Syskind holdt en Tale, i hvilken han udviklede hvorlunde den Konge, der brød Negerslavens Lænker og løste Bondens Stavnsbaand, ogsaa havde hævet de mosaiske Troesbekjendere i Danmark fra deres forrige nedtrykte Stilling til den Plads, de nu indtage i Samfundet, ved at følge det skjønne Princip, at gjøre alle Landets Børn, uden Hensyn til Religionsforskjellighed, ligefor Loven. Paa en særdeles skjøn og hjertelig Maade opfordrede han derhos sine Troesbrødre og Søstre til at hædre deres afdøde Konges og Velgiørers Minde ved at stræbe at fortjene den Borgerlykke, hvortil han havde fundet dem værdige, stræbe efter meer og meer at fortjene deres Medborgeres Agtelse og Kjærlighed; stræbe efter Alt hvad der kan tjene til at bortfjerne Fordom og Religionshad, for at det Kjærlighedsbaand, som den afdøde kjærlige Fader havde bundet, stedse maatte blive stærkere og fastere, og saaledes selv hans Død endnu være et Foreningsbaand imellem os -et Ønske, som vistnok enhver fordomsfri Christen gjerne deler. (Efter Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Handels-Efterretninger. Hamborg, den 16de Januar. Hvede holdersig, Rug stille, Byg stivere, Rapssæd begynder at søges. Af sidste er i disse Dage solgt nogle Ladninger til 106 a 100 Rd. Bco. At levere i indenlandske Havne, frit ombord, kunne i dette Øieblik Priserne her noteres saaledes: Danske Østkyst. Hvede 15 1/3 a 14 1/2 Mk. Bco. Byg 6 1/4 a 6 1/2 Mk. B. Havre 4 1/2 a 4 1/2 Mk. B. Raps 13 a 13 1/2 Mk. Bco. pr. dansk Tde. Skibs-Efterretninger. Søndagen den 5te de, begave 4 Mænd sig i en lille Baad fra Vraget af den ved Læsøe strandede Brig "Concordia", efter at have tilladet samme med vaadt Korn, for at seile til deres Hjem paa Vestkanten af Landet. Samme Dags Aften opkom der en pludselig Storm med Sneefog, og næste Morgen fandtes Baaden kantret og sønderslaaet. De Tre af Mæn denne laae døde under dens Seil. Den Fjerde fandtes ikke. De efterlade fire fattige Enker og mange Børn. (A. A.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Befordringer og Afgang. Sognepræsten i Mariboe, Consistorialraad Boeck, forundt Rang med 5te Cl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
No. 8. Sognepræst for Horne og Asdal M. i Aalborg Stift, J. Jantzen, beskikket til Sognepræst for Vreilev og Hæstrup M. i f. St. Cand. theol. Pontoppidan til Sognepræst for Sande Præstegield paa Færøerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Provst for Lunge=Kronborg Herred under Frederiksborg Amt, og Sognepræst for Asminderød og Grønholt Menigheder, samt Slotspræst ved Fredensborg Slot, G. Brøndsted, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget. Dødsfald. Metalstøber og Lieutenant Rudolphi Mathea Frels f. Saxtorph, Jfr. Agathe Nissen, Bagermester Faber, Anna Concordia Borup, Sophia Velschow, Lovise Grøn, Alle i Khvn. Jens Westergaard (Søn af afdøde Districtschirurg Westergaard) paa hans første Søreise, 16 Aar gl. Afsk. Lieutenant G. F. Paludan i Slaglille. Jfr. Oline Bonnesen i Sorøe. Pens. Proviantsforvalter Jacobsen i Glückstadt. Toldbetjent Bonne i Frederikshavn. Sergeant Lauterborn i Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Förstkommende Fredag den 24de dennes, Formiddag Kl. 10, ordineres i Aarhuus Domkirke Candidatus Theologiæ C. M. C. Högk, som allernaadiget beskikket Capellan pro person for Borup Menighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Bekjendtgjørelser. Remonte-Commissionen opholder sig i Randers den 19de til 23de Febr. d. A. incl., i Skanderborg den 25de Febr.) uden for Markedstiden, i Horsens 27de for at indkjøbe Remonteheste af det mindre Maal. i Horsens 27de Det tilkjendegives, at formeldte Remonteheste, for at kunne ventes antagne, maae være af en smuk Skabning, maale: 9 Qvarteer 4 a 5 Tommer indtil 10 Qvarteer, sjellandsk Anlægsmaal, være ikke under 4 og ikke over 6 Aar gamle, have et let, lige og kraftfuldt Fodskifte og rene Been. For usynlige eller skjulte Feil, saasom Krybbebider, Kuller, Enabrystighed m.m. maa Sælgeren indestaae. Haderslev i Remonte-Commissionen, den 11te Jan. 1840. C. v. Düring. N. v. Nøragger. F. v. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. At Skiftesamlinger i Dødsboerne efter: 1. Ane Kirstine Jensdatter, Johannes 2. Ugivt Fruentimmer Marie Kirstine PedersSchultzes Enke i Wrold, datter i Jexen, og 3. Birgithe Elisabeth Pedersdatter i Blegind, ville blive afholdte paa mit Contoir her i Byen Torsdagen den 6te Februar 1840, Klokken 10 Formiddag, kundgjøres herved overeensstemmende med Placat 21de April 1824, til Arvingernes og øvrige Vedkommendes Efterretning. Skanderborg, d. 30te Decbr. 1839. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
At Skiftet efter afdøde Peder Sørensen Skræder og Kone Mette Rasmusdatter ved Rosenvold Aae, foretages og sluttes her paa Rosenvold Skriverstue Onsdagen den 12te Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, til Efterretning for vedkommende Arvinger. Rosenvold pr. Horsens, den 7de Januar 1840. Møller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Efter vedkommende Udlægshavers Forlangende, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende, at den den 23de Septbr. f. A. over Kjøbmand Hans Brøchner Mommes Gaard No. 31 heri Byen med Jordlod paabegyndte, men paa Grund af erklæret Appel udsatte 3die Auction, vil blive fortsat i selve Gaarden Mandagen den 17de Februar næstkommende, Formiddag Klokken 11. Auctionsretten i Horsens, den 18de Januar 1840. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Mandagen den 27de dennes førstkommende, Formiddagen Kl. 11, bliver, i den Ritmester v. Friis tilhørende Parcel af Lillering Skov, efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, afholdt offentlig Auction over endeel Udluftningstræe, bestaaende af Bog, Elm og Eeg, deels paa Roden og deels skovet; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Mødet til Auctionen skeer i selve Skoven. Lyngbyegaard, den 18de Januar 1840. H. Budg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Boelsmand Poul Mikkelsen og efterlevende Enke af Kastberg Byes Mark, Kastberg Sogn, Gjerlev Herred, Randers Amt, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Herredsfogedcontoiret i Mariager, den 10de Jan. 1840. Claudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Landeiendom tilkjøbs. Gaarden Petersbjerg, i Aale Sogn, 2 Mile fra Horsens, der har Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 5 Tdr. 1 Skp. 1 Album, og som indbefatter et Areal af circa 100 Tdr. Land, er underhaanden tilkjøbs paa favorable Pengevilkaar for Kjøberen. Man henvender sig til Examinatus juris Brøchner i Bjerres Mølle pr. Horsens, som melder ham de fornødne Oplysninger. Stedern, No. 466 a 67 paa Fiskergade er underhaanden at faae tilkjøbs, naar man desangaaende henvender ng til Politiassistent Nielsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
Fiint poleret Krudt, Patent=Hagel af alle Nummere, samt gode Knaldhætter, faaes hos Joh. G. Lihme. Veen samt Klude, større og mindre Partier kjøbes til høieste gangbare Priser af Joh. G. Lihme. Gode Kartofler kan faaes i Tønder og Skjepper, P. Sabroe. Hør, 4 og 3 Bands, fine heglede Horblaar og Pak blaar, samt Hamp og Hampeblaar, kan atter faaes i sædvanlige gode Vare til billigste Priser hos N. H. Larsen ved Aaen. Fede norske Spegesild i 1/2 6 1/2 Tdr., samt stykkeviis, og god islandsk Klipfisk faaes hos N. H. Larsen. Kalveskind. kjøbes til høieste gangbar Priis af N. H. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-23
De som ønske Vadmel stampet i Breinholms Mølle ville behageligst aflevere samme til Kjøbmand J. Nielsen i Nye Smedegade i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
ad No 14. Fredagen. den 24 Januar. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stiftveiende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Nyheder fra Udlandet. De europæiske Magter som have paataget sig at arrangere de orientalske Anliggender, skulle nu have taget den faste Beslutning, at Mehemed Al kun skal indrømmes Arveligheden af Ægypten og en lille Deel af Syrien; alt det Øvrige skal han give Porten tilbage igjen. Hvis Mehemed ikke vil godvillig underkaste sig denne Beslutning, skulle Ægyptens og Syriens Havne blokeres af en combineret Flaade, og 25,000 Russer marschere til Syrien, forat modsætte sig Jbrahim Paska's videre Fremskridt, tillige skal en Flaade af engelske og andre Krigskibe passere Dardanellerne, for at beskytte Constantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Frankrig har ikke villet indgaae disse Bestemmelser, og Mehemed Ali vil sandsynligviis ei heller underkaste sig dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Mehemed Alis Svigerdatter, der var sendt som Gesandtinde til Constantinopel, er vendt tilbage derfra, som det synes, ikke med de bedste Efterretninger, thi siden hun kom hjem, er der paany begyndt med at fuldføre Alexandriens Forsvarsværker, især det Sted af Landtungen, hvor Slottet ligger, og som ansees for Nøglen til Stadens Havn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Russernes uventede Marsch til Chiva har vakt store Betænkeligheder i London og havt en ugunstig Indflydelse paa Brunnows Mission, der af Mange ansees som skeet alene for at vinde Tid. Til denne Mening bidrage ogsaa de uhyre Rustninger og Ophobninger af alle Slags Krigsforraad i de sydlige Gouvernementer, mod Donauen og det sorte Hav, der Alt synes at vidne om en stor, nær forestaaende Krig. Ogsaa franske Aviser ansee den russiske Expedition til Chiva at have en stor politisk Betydning. Fra Algier erfares, at Marskal Valler, trods alle tilførte Forstærkninger, og alle de Seiervindinger, som de franske Blade med Jubel forkynde, dog ikke er istand til at holde Fienden fra de franske Besiddelser, som Abd, el Kaders Tropper uafladeligt omsværme og ødelægge. Det er mærkeligt, at mange Franskmænd desertere til Araberne, medens det omvendte aldrig finder Sted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Dronningen af England vil i egen høie Person aabne Parlamentet med en Tale, som man imodesaae med stor Forventning, især med Hensyn til den russiske Expedition mod Chia. Fra Persien havde man faaet den vigtige Efterretning, at Shahen havde tilbudt Rusland al mulig Bistand ved Marschen gjennem hans Stater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Kjøbenhavn, den 20de Jan. Hs. Maj. Kongen har idag ved Parolbefaling tilkjendegivet Hovedstadens borgerlige Infanterie Sin allerhøieste Tilfredshed og Tak for den Jver og Ufortrødenhed, hvormed det har forrettet Tjenesten paa Amalienborg og bidraget til den særdeles gode Ordens Vedligeholdelse, medens høisalig Kong Frederik den Sjettes Liig var udstillet paa Parade. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Hs. Majestæt har allernaadigst kommet Kronens Regiments Ønske imøde, at Erindringen om den Taknemmelighed, det skylder dets forevigede Regimentschef, høisalig Kong Frederik den Sjette, maatte knyttes til Regimentets stedsevarende Hæder og Ære, ved at tildeele dette brave Regiment nye Fahner, prydede med Kong Frederik den Sjettes Navnetræk. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Hs. Majestæt har allernaadigst befalet, at Officererne af Kongens Adjutantskab skulle bære Axelbaand af Guld eller Sølv, efter Epauletternes Beskaffenhed. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Hs. Majestæt har udnævnt til Kammerherrer: Hs. Maj. Dronningens Hofchef, Grev Blücher-Altona; Hs. Kongl. H. Kronprindsens Adjutant, Kammerj. Holstein; Hertug Louis Decazes af Glücksbjerg; og Kammerjunker Christian Benzon til Christiansdahl i Fyen. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Couren hos DD. M. M. idag var meget talrig besøgt. Mellem 6 og 7 Hundrede Personer, og deriblandt alle de udenlandske Ministre, havde indfundet sig dertil. (S. Bl.) Almindeligt imodeseer man nu, at hver kommende Dag vil bringe de forventede umiskjendelige Tegn til uundgaaeligt nødvendige Forandringer og Forbedringer i mange, for ikke at sige i næsten alle af vor hele Regjeringsmaskines Brancher og Former. Det er ikke enkelte Besparelser man venter, ikke enkelte forældede Formers Ophør, Jndskrænkning a., men derimod de længe lovede,gjennemgribende Besparelser", en ned til Grunden naaende Reform af vort hele Administrationsvæsen, en total Omstøbning af vore Forsvarsanstalter, &c. &c. Men paa hvilken Maade vil den Konge, til hvem disse store Forhaabninger knytte sig, og som i Ord og Handling allerede har viist, at det er hans Villie at opfylde dem, lettere og snarere komme til Kundskab om de bedste Midler og Maader til at realisere dem, end ved at høre Rigets Stænder. De, ene til de gamle Forhold vante og deri indgroede Statstjenere, vilde langtfra ikke saaledes som disse kunne staae hans gode Hensigter bi, da de mangle det dertil fornødne uhildede Blik, og flere af dem ville vel ogsaa indsee, at den Tid, der var deres, nu er omme, og derfor snart frivilligen resignere. Sikkert vil derfor snart høres vor Konges Budskab til Rigets Stænder om at samle sig. Alle grundede Forhaabninger ere nu henvendte (Khonsp.) paa Christian den Ottende, og vi ere forvissede om, at Han ligesaavel vil paaskynde Afgjørelsen at Stændersagerne, som fremkalde nye Foranstaltninger og Love, sigtende til Folkets Vel, der kunne blive forelagte Stænderne, hvis Sammenkaldelse det var ønskeligt kunde skee saa hurtig som muligt. Blandt de uafgjorte Stændersager er den, der angaaer Finantserne, den vigtigste. Det er altsaa denne som først og fremmest bør ordnes, fordi den griber ind i alle andre Forhold. Lykkes dette Kongen, og det vil lykkes Ham, fordi Han baade har Villie og Kraft dertil – da kunne Besparelserne ogsaa meere paa eengang blive indførte, end vi for have antaget. Og da vil Kongen ogsaa blive istand til at lette Undersaatternes Byrder. (Brig. Søndagsbl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Vi ere i forrige Uge gjorte bekjendte med Nationalbankens Regnskab og dens Virksomhed, og deri finder Folket Beroligelse. Men der er en anden vigtig Banksag, som foreligger Kongen til Afgjørelse; vi mene Realisationsplanen, og den ville vi ønske snarest muligt maatte afgjøres. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Det er bekjendt, at Slesvig først var en dansk Provinds og siden et dansk Lehn, hvis Forbindelse med Holsteen først skriver sig fra Slutningen af det 14de Aarhundrede, da Holsteens Grever bleve forlehnede med Slesvig. Denne Fyrstefamilie uddøde i Slutningen af Aaret 1459 med Hering Adolph, og nu skulde, efter de bestaaende Forhold, Slesvig falde til Danmark og Holsteen til Tydskland, som de Lande, hvoraf de vare Lehn. Christian den 1ste, som da var Konge i Danmark, havde ogsaa i Førstningen til Hensigt at inddrage Slesvig; men, da han var en nær Slægtning af den afdøde Hertug, skjøndt ikke berettiget til at succedere ham i Holsteen, besluttede han alligevel at gjøre et Forsøg paa at erhverve det sidste, hvilket ogsaa lykkedes ham ved klogeligen at benytte Omstændighederne. Den holsteenske Adel herskede paa den Tid saa godt som uindskrænket i begge Lande, og havde i Slesvig tilintetgjort Bondestandens gamle Ret til at tages paa Raad, hvor det gjaldt Landets Vel. Det var naturligviis af høieste Vigtighed fordenne Adel, at Landene bleve samlede, og for at opnaae dette, tilbød et mægtigt Parti, i hvis Spidse Familien Rantzau stod, Kong Christian at hylde ham som Herre over begge Lande, hvilket ogsaa skeere den 5te Marts 1460. Til Gjengield udstædte Kongen til Slesvig og Holsteen de saa ofte omtalte Privilegier, der fastsætte, at begge Landene skulde blive evig tilsammen uddeelte." Dette er det, man paaberaaber sig, og heraf vil man udlede Retsgrunden for et SlesvigHolsteeen som Stat, hvilken man da søger at forberede ved at forlange en Forening af begge Landes Stænder. En saadan Forening er aldeles ulovbegrundet i Privilegierne, thi der siges udtrykkelig, at for Hertugdømmet Slesvig skulde der holdes en aarlig Landdag i Urnehoved, for Holsteen i Bornhoved, og der forudsættes altsaa aabenbart særskilte Landage for hvert Land. Heri er aldrig de jure skeet nogen Forandring, men kun ved en Misbrug holdtes senere een fælleds Landdag istedenfor to, hvilket vedblev indtil de ældre stændiske Forsamlinger aldeles ophørte, og allene kunde vedblive saaledes, fordi Adelen i Slesvig havde fortrængt Bonden fra sine gamle Rettigheder. Men Privilegierne i 1460 ere, hvad Slesvig angaaer, i og for sig selv aldeles ugyldige, da dette Lands retmæssige Herre, efter den da bestaaende Forfatning, nemlig det danske Rigsraad, aldrig har givet sit Minde dertil; thi at endeel Rigsraader bleve tilkaldte som Vidner, gjør her ikke noget til Sagen. Raadet, som saadant, har aldrig anerkjendt Privilegierne. Det er altsaa indlysende, hvor fuldkommen grundløs den Paastand er, at hine Privilegier skulde hjemle nogen Ret til en fælleds Landdag for Slesvig og Holsteen, selv om de endnu havde været gjeldende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Foruden alt dette er der endnu en saare væsentlig Grund imod Slesvigernes Paastand om Privilegiernes Gyldighed, nemlig Arvehyldningen af 4de Septbr. 1721. Paa denne Dag erklærede nemlig de slesvigske Stænder, at de for stedse vilde ansee Kongen af Danmark og hans Arvesuccessorer secundum tenorem legis regiæ for deres eneste souveraine Landsherre. Man skulde virkelig næsten ikke ansee det for muligt, at en Sag, der er saa klar, og et Forhold, der er saalovbegrundet, som vi nu have seet at Tilfældet er her med Slesvig, endnu kunde være Tvivl underkastet; og dog gives der i Slesvig et Parti, som endnu stedse arbeider paa et selvstændigt "Schleswig=Holstein, og taler om et ubrydeligt Baand, der skulde omslynge denne deres chimæriske Stat. Det er dette Parti som saa længe har søgt at skille vore Landsmænd i Slesvig fra os, som har forfulgt det danske Sprog og Alt, hvad der er Dansk, med den største Bitterhed, og som, trods Alt hvad der er sagt og talt og skrevet i denne Sag, trods alle de Grunde, man forgiæves har ødslet paa det, endnu stedse rører sig, ja endog har formastet sig til at anmode Danmarks dansksindede Konge om at understøtte dem i de Planer, om hvilke de ret vel vide at de ere fjendtlige mod Danmark. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-24
Til Oprettelsen af et magnetisk Observatorium er allernaadigst skjænket 1500 Rbd. af Finantskassen, med Tilsagn om yderligere Understøttelse til de Anskaffelser som Tidernes Fremskridt maatte gjøre nødvendige. Det skal opføres paa Volden, og betragtes som henhørende til den polytechniske Læreanstalts Apparater. Til aarlig Løn for en maanetisk Observator er reglementeret 900 Rbdr., der vil blive udredet af Videnskabernes Selskabs Fonds.