Berlingske Tidende, 1761-07-10
Kiøbenhavn, den 10de Julii. Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst benaadet Premiermajor Joachim Adolph von Warnstedt ved det 1ste Jydske Curassier-Regiment, med Oberstlieutenants Caracter af Cavalleriet. Ved det andet Dito har Premer=Lieuten. Georg Wilhelm von Drechsel, erholdet Caracter, som Ritmester af Cavalleriet. Ved det Schlesvigske Dito Regim. er Capitain-Lieutenant Balzar von Ritner med Ritmesters Caracter af Cavalleriet gratificeret. Premier-Major Niels von Kræfting ved det 4de Syndenfieldske National Regiment Dragoner, forundt Oberst=Lieutenants Caracter af Dragonerne. Den 21de April, haver Hs. Kongel. Majestæt allernaadigst beskikket Hofjunker Jver Baron af Rosenkrantz til at være Kammerjunker. Den 19de Junii er Cancellie-Assessor Johann Diderich Conrad Bruus, som Borgmester i Delmenhorst i Naade dimitteret, og Raadsforvandten Diderich Martin Klaner sammesteds, i hans Sted allernaadigst beskikket til Borgmester, samt den der værende Raadsforvandt Joachim Engel tilligemed beskikket til Vice-Borgmester. Den 22 Dito, er Peter Jørgensen, Bræmer allernaadigst bestilt til at være Hof=Sadelmager J Dag bliver Hs. Kongel. Høyhed Princesse Wilhelmine Caroline Fødselsfest holdt høytidelig paa Slottet Fredensborg med de sædvanlige Skikke. Nytten af Prisers Udsættelse er ligesaa bekiendt, som velgrundet i den Menneskelige Natur. Mange Landes Efarenhed aflegge det tilstrækkeligste Vidnesbyrd derom. Videnskaberne ere oplivede, Konsterne befordrede, begge Deele formeerede med nye og nyttige Opdagelser. Store Sieles Fortrin er sat i Lyset; Vittige men fortrykte Hoveder ere revne ud fra Mørket; Fortienester ere alleroftest i denne Arcopagitiske Ret erkiendte for Fortienester; Lande, som af den ved Priser i forrige Hundrede Aar lagte Sæd nu høste fordeelagtige Frugter, blive paa samme Maade ved at plante Væxter, som skulle nytte det følgende. Vort Fædreneland har seet andre Landes Fordeel, og kiender Kilden. Fædernelandets Fader har aabnet den hos Os. Selvsamme mægtige og kierlige Haand, der har gjort de mange andre nyttige Stiftelser, har og gjort denne. Landhuusholdningen, den for et Land saa umistelige Videnskab, udbreder sig hos Os. De Oplysninger og Opdagelser, som den Kongelige Gavmildhed aarligen forskaffer, giør, at denne Videnskab udskyder sig i fleere Greene til fleere Frugter for den beste Monarks elskte Folk. De smukke Videnskaber glæde sig og ved den samme Naade. De love sig blant Os en Høyde, som svarer til den høye Beskytters Hensigt. Tale=Skialdre= og Skildre=Konsten have Føye til at spaae sig den gyldne Alder. Kongen er gjerne sit Folks Mønster. Jntet Exempel er større, intet er kraftigere. Man kan haabe, at Fædernelandets Børn, som see daglig nye Prøver paa dets Faders Omhue, følge Høysammes Fodspor. En Undersaat, en velsindet Patriot, har fattet det Forsæt i sin Ringhed at følge den. Begyndelsen giør han med at udlove 4 Priser, hver paa 50 Rdlr. Hans Landsmænds Domme og deres Understøttelse skal bestemme Fortsettelsen. Selv forbeholder Han sig aleene Gaven. Dommen over de indkomne Stykker har han overladt til Mænd, hvis Skarpsindighed og partiskhed han er forvisset om. De 4 Priser blive uddeelte til dem, som best oplyser følgende fire Materier: Den første Priis tilfalder den, som grundigst viser: Hvorfor en guddommelig Forløser egentlig var fornøden for Os: Men her ønskede man, at dette allervigtigste Beviis maatte affattes saaledes, at Ulærde ligesaavel, som Lærde kunde kiende og fornemme dets Kraft. Grundighed og Tydelighed maatte da saaledes foreenes, at Sandheden kunde sees i lige stort Lys og Styrke, Den anden Priis bliver dem til Deel, som tilstrækkeligst viser: Hvad Fordeel og hvad Mangel det Danske Sprog har i Sammenligning med det Tydske og Franske: Her ønskede man at see Fædernelandets Sprog holdte imod disse Fremmede, og det i et Sprogs heele Vidde. Dets Rigdom og Fattigdom paa Ord af alle Talens Parter, dets Grammatik, dets Syntaxis, dets Construction, dets Udtale, dets Beqvemhed tilde smukke Videnskaber a. Alt dette ville da blive en Betragtning for Arbeyderne. Det kiendes lettelig, at man fordrer meere et grundigt Anlag, end en omstændelig Afhandling. Den 3die Priis skal tildømmes den, som grundigst forklarer, Hvorvidt Forældre uden Statens Fornærmelse kunne og ere pligtige til at bestemme deres Askoms udvortes Lyksalighed i Staten, Den 4de Priis vil tilhøre den, som best oplyser Hvilke Lande der have været de lykkeligste, enten de hvori det ikke har været tilladt at skrive om den ofsentlige Landhuusholdning, eller de, hvor det har været enhver tilladt: Alle Afhandlingerne skrives paa Dansk, og hvert Stykke, som indsendes maae kunne trykkes paa 6 Ark med smaa Cicero Skrift, Man ønsker end meere, at Sprogets Reenhed og Yndighed maae være Forfatterne en Sag af Vigtighed. Afhandlingerne indsendes Franco, under Forsegling til den Mummiske Boghandling paa Børsen her i Kiøbenhavn, og uden paa skrives: For Priserne. Et Tanke-Sprog maatte skrives paa hvert Prøvestykke. Det samme maatte og skrives paa en medfølgende og med et fremmed Signet forseglet Seddel, inden i hvilken Forfatterens Navn, Titel og Opholdsted maatte findes. Alle Stykkerne maae være indløbne inden St. Hans Dag 1762. Tre Maaneder derefter skulle Priserne tildømmes de Stykker, som holdes for de Veste, og da blive aleene de Sedler aabnede, som høre til dem. De øvrige forseglede Sedler derimod blive brudte og tillige med Afhandlingerne udleveerte uopbrudte paa Anfordring. Derpaa skulle deres Navne, som have vundet, strax i de lærde og Kiøbenhavnske Danske Post-Tidender bekiendtgiøres, og Stedet anvises, hvor de kunne modtage deres Priser, og siden afhente 2 Exemplarer af Priisskrifterne.