JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Krigsministeriet har blandt mange andre Skrivelser af lignende Jndhold ogsaa modtaget følgende: Høivelbaarne Hr. Krigsminister Ticherning!" Vort Fædrelands tappre Forsvarere trænge vist til burtigHjælp. Vil den fra Udlandet belovede ei tøve forlænge? Tør man gjøre Regning paa den største Part af vore Frivillige, der hverken have Officerer, Øvelse, Ledning eller Ordning? Ville disse ikke falde som unyttige Offere Folkestemningen er ypperlig. Vildet ei være hensigtsmæssigt, snarest muligt at indkalde ei alene Forstærkningen tilfod, men og dem som havde tjent tilbeste For Beklædning vil Mandskabet selv kunne sørge, – et fælleds Tegn maatte gjøre dem kjendelige. Taalelige Geværer kunne de erholde i Sognene, hvis der ei allerede ere ankomne fra Udlandet. Gjennem Amtmændene kan Jndkaldelsen hastigt skee til Møde i det Nordslesvigske. Underofficerer maa kunne tages blandt Mandskabet selv høiere Officerer fra Regimenterne, tildeels fra Cadetacademiet, og af Underofficerer i Fastmandsklassen. Hjælpen maa søges blandt os selv, men med Hurtighed og Orden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Man vil ingenlunde foregribe Deres Høivelbaarenhed i Deres vise og velbetænkte Planer, men tillade sig at yttre, hvad man anseer muligt til Fædrelandets Frelse." Den 25de April 1818. Alvors Røst fra Jyder." Netop i det foregaaende Spørgsmaal: "Tør man giøre Regning paa den største Deel af vore Frivillige (hvorved Jndsenderne rimeligviis mede de paatænkte, uformerede Fricoros), der boerken have Officierer, Øvelse, Ledning eller Ordning? Ville disse ikke falde som unvilige Offere?" ligger Svaret paa det følgende: Vil det ei være hensigtsmæssigt, snarest muligt at indkalde ei alene Forstærkningen tilfod, men og dem, som have tjent tilbeste; thi disse ville ogsaa foreløbigen mangle Officierer, Ledning og Ordning og ere ingenlunde bestemte til at falde som unyttige Offere. Vi maae ogsaa meget formene, at der i Sognene findes langt mere god Villie end taale, lige Geværer". Dernæst maae vi meget bestride Jndsendernes Paastande, at de fornødne høiere Officierer, (paa hvilke der nu allerede haves almindelig og følelig Mangel) foreløbig vil kunne tages fra Regimenterne, tildeels fra Cadetacademiet, og af Underofficerer i Fastmandsclassen, og endeligen erklære, at vi ikke formaae med Hurlighed og Orden endyderligere at fremskynde den Hjælp, der maa søges iblandt os selv; samme maa vertimod fremkaldes med Orden, Besindighed og Kyndighed. Hermed besvares for en stor Deel mange andre indkomne lignende Breve, om hvilke vi iøvrigt gjerne erklære, at de udtale en saa god Villie og en saadan Kjærlighed til Sagen, at vi forsaavidt ikke kunne andet end føle os Harboe. i høieste Grad taknemmelige.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Fægtningen ved Altenhof den 21 April omtales i tydske Aviser saaledes: "De Danske havde her betjent sig af et fif, idet de iforveien sendte Magister Lindbergs Friskare, der havde grønne og sorte Blouser paa, ligesom Berlinerne og Kölnerne, samt havde paasat sig den tydske Kokarde og udfoldet den tydske Fane. Under Angrebet havde de tilaab dem: "Schiessdoch nicht auf uns, Cameraden; wie sin ja auch, Schleswigholsteinere!" Dette fik havde nær bevirket at vort Fricorps var blevet omringet, som kun omtrent 600 Mand stærk, stod ligeoverfor 3 fjendtlige Bataillioner, foruden Friskarer og Skyts. Afgjørende var et Bajonet-Angreb, som den fölnske Friskare foretog paa en dansk Bataillion med saadan Virkning, at Fjenden, som vilde omgaae Vore i Flanken, maatte søge at redde sig til Skibene i tilsom Flugt, hvorved han skal være løben lige ind i Kartætskerne fra det danske Skyts, som strakte flere Rækker til Jorden. (Det vilde være interessant, om det kunde oplyses hvorvidt "Børsenhalles" Angivelse om en af Magister Lindberg anført Friskare er paalidelig. J Loll. Falst. Avis for taltes rigtignok for noget siden, at Magister Lindberg havde i en patriotisk Forlamling erklæret, et ville stille sig i Krigernes Række; men senere har man ikke hørt noget Nærmere derom.) Til Nørrejyllands brave Befolkning!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Efterat jeg fra Kolding den 1ste Dennes, paa vor dygtige og utrættelige Krigsministers befaling og i min Generals Navn, talte til Eder i en Proclamation, er, som bekjendt, Fienden virkeligen gaaer over Kongeaaen og trængt ind i Nørrejylland. Arriergarden for det nørrejydske Reservecorpshar trukken sig ud til Siden for den alt for overlægne Fiende, om hvem tydske Blade vel fortælle, af han har erobret tre Batterier, men som i Sandhed, ikke har formaaet at komme i Besiddelse af en eneste Kanon.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Fra den By, hvor Niels Ebbesen hævnede Fædrelandets krænkede Ære paa den kullede Greve, forsikkrer jeg nu Eder, i de Foranførtes og eget Navn, at om og for nogen Tid de danske Tropper ere komne i Eders Land Fjenden ud af Sigte, ville de om føie Tid dog atter komme til Syne, og møde de maaskee da ikke Fiendens Front, ville de vide at finde hans Rog, til lysteligt Skue for alle brave danske Mænd og elskelige Danneqvinder. Randers, den 6te Mai 1848. Baggesen, Oberstlieutenant.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
– J Roeskilde Stænderforsamlings 3die Møde i Tirsdags blev forelagt en kongelig Proposition angaaende rentebærende Creditbevisers Udstedelse i Anledning af Krigen og Paalæg af Krigsskal til disses Jndløsning Beløbet af Skatten anslaaes til 4 Millioner Rbd. 1) Af Hartkornet skal svares 6 1/2 Rbd. 2) Bygnings-Afgiften svares for eet Aar; 3, af Renter eller Udbytte for eet Aar svares Deel; 1) en Afgift af Appanager, Gager for 600 Rbd. og derover. Fremdeles en Forhøielse af Brændeviinsafgiften og Tømmer og Viin &c. (B. T.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Udnævnelser. Hans Majestæt Kongen har allernaadigst udnævnt Sognepræst for Weilby og Hornaae Menigheder i Aarhuus Stift, C. Cramer, til Sognepræst for Vesterskierninge og og Ulbølle Menigheder i Fyen; Sognepræst for Sørbymagle og Kirkerup Menigheder, C. Thorkildsen, til Sognepræst for Egitzlevmagle Menighed i Sielland; Sognepræst for Holmsland Menighed i Ribe Sift, C. F. Hassenfeldt, til Sognepræst for Østertørsløv Menighed i Aarhuus Stift; Adjunct ved den lærde Skole i Reikiavig, K. Gislason, til extraordinair Docent ved Kjøbenhavns Universitet, samt Lector i de oldnordiske Sprog; Kjøbmand S. A. Mullens til dansk Consul i Liverpool, Kjøbmand W. O. Lauenstein i Guapaquil til dansk Consul for Republikken Eenador, Krydstoldassistent T. Andersen til Krydstold-Controlleur, – Hs. Majestæt har allern, tilladt Byfoged i Holstebro og Herredsfoged i Hjerm og Ginding Herreder T. Smith at forlade sit nuhavende Embede og træde tilbage i sin tidligere Stilling som Birkedommer og Skriver paa Fano. - Under 13de f. M. har Hs. Maj. allern, udnævnt Kammerherre, Generalmajor, Baron v. Wedell Wedellsborg, Commandeur for 1ste Cavalleribrigade, Ridder af Dannebrogsordenen og Dannebrogsmand, samt Generalmajor v. Hedemann, Commandeur, for 1ste Jægercorps, Ridder af Dannebrogsordenen, til Commandeur af Dannebrogsordenen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Reisende med Pakkeposten. Ankomne den 8de Mai. Fra Randers Jomfr. Borberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Fra Viborg: Pastor Gottlieb. Afgaaede f. D.: Til Aalborg: Kjøbmand Schutten og Søn, Jernstøber Ballin, Discipel Brinchmann, Kjøbmand Christensen og Commis Holst. Thisted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Jkke allene i Sverrig, men i Norge føler man en høi Grad af Deeltagelse for de Danskes retfærdige Sag, 25 af Christianias meest anseele Jndvaanere have indsendt en Petition til Kong Oscar, med Begiering om at man med Tropper og Amunition ville understytte den danske Nation. Hs. svenske Majestæt skal have svaret, at naar det norske Storthing vil bevilge Tropper og Amunition, saa har han intet imod at man iler Danmark til Hjelp.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
(Jndsendt.) Gives der Landmænd her i Egnen, der ere saa upatriotiske af de sælge Deres Stude til Fjenden, og i Fald det skulle være Tilfældet, maatte dette da ikke ansees for Forræderie mod Landet,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
(Forlangt Jndrykkelse.) Ved et af Væbningscommiteen under 2den dennes berammede Møde foreviste Amtmanden, Hr. Kammerherre Rosenkrantz 2de Landser og en Hølee, og tog derved Anledning til at opfordre Comiteen til Bidrag for Anskaffelsen af slige eller andre Vaaben for Sprøitecorpset, som man, efter et fremkommet af Amtet understøttet Forslag, agtede at bevæbne for Tilfælde af Krig hersteds. Forslaget var tidligere forelagt Comiteen og af Amtet gjort til, sit, uden at samme havde fundet nogen Anerkjendelse; og da Sagen ved dette Møde kom paa Bane, fandt det eiheller nogen videre Understøttelse, men flere udtalte sig derimod, og navnlig tillod Forfatteren heraf sig at yttre at Forslaget var aldeles uforeneligt med Begrebet om et Sprøitecorps." hvad formeentlig blev tydeliggjort ved at fremsætte som Exempel det Spørgsmaal, naar Fjenden beskyder Byen og Corpset staaer for at beskytte samme mod Fiendens Jndtrængen og der da opstaaer Brand, – og hver nær ligger ikke dette i et saadant Tilfælde – hvad skal da Corpset, gjøre: Hertil gav Hr. Kammerherren det naive Svar: "Corpsel kan da afgive dets Vaaben til nogle Drenges og gaae til Brandstede." Dette maae vel være nok for at bedømme Forslagets Holbarhed. Man vil beskytte Byen med en Styrke, der sandsynlig bortkaldes i det mees critik Øieblik, er dette ikke værre end om der aldeles ikke var saadan Hielp at stole paa, da man i saa Fald vel maatte have ordnet sig paa anden Maade; høis der iøvrigt kunde være Tale om for en aaben Bye som Thisted uden regulaire Tropper, Skydevaaben og Artillerie, at burde forsøge at modsætte sig fjendtlige Troppers Jndtrængen, selv om den af Hr. Kammer ren bebudede Trøst at han havde en Landvæbning af 5700 Mand, er ikke ordnet videre end paa Papiret, Medborgere! lad os for alting ikke blendes af slige Forslag, spilde vor Tid og Penge paa sammes Jværksættelse, eller stole paa berørte Landstorm, der vel under visse givne Forhold kan gjøre sin Nytte, men, i det forhaandenværende Tilfælde, at Forbundets Krigere daglig kan ventes, ville det kunde og sandsynlig i Virkeligheden bringe uberegnelig Ulykke over Byen, om vi ville sætte os til Modværge, med den Hielp som her for Tiden kan reises. Skulle Rygtet være sandt at man vil forskandse Sundstederne og stille sig til Forsvar med de Kræfter vi har, da lad os see at afværge et saa umodent og uklogt Foretagende, da intet videre derved kan opnaaes end at irritere Fjenden. Trængselens Dage bør vi med Rolighed gaae imøde, og vi kan visselig stole paa at Jyderne som Øboerne er under Regjeringens lige omhyggelige Omsorg, og at Hielpen kommer saasnart muligt er. At eibeller den nuværende Væbningscommitee vil gjøre Anvendelse af de frivillige Bidrag til Sprøitecorpsets Bevæbning, men derimod til Armeens Tarv, overeensstemmende med Jndbydelsen til disse Gaver tør man vel sætte uden for al Tvivl, Thisted, den 1de Mai 1818.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Efter Redacteurens Forlangende underskriver Forfatteren - Dat u. L.H. D. Lützhøft.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Avertissements. Det er kommen til vor Kundskab at Mange, som havde i Sinde at følge vor Opfordring til Jnd sendelse af Levnetsmidler, have holdt disse tilbage, deels paa Grund af Krigsministerens Bekjendtgjørelse i Berlingske Tidende, deels af Frygt for at det. Armeen tiltænkte, Proviant skulde falde i Fjendebaand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Hvad Krigsministerens Bekjendtgjørelse angaaer, da see vi Jntet deri, der gjør Leverancen overflødig men en Advarsel imod at sende directe til Armeen Dette har heller aldrig været vor Hensigt, idet vi fra Begyndelsen af alle vare enige i, at det var rigtigst at sende hvad vi modtog, søvært til Kjøbenhavn stille det til Ministeriets Disposition, for at det saaledes kunde blive anvendt paa bedst mulige Maade til beleiligst Tid og paa den hensigtsmæssigste Plads. Ved denne Forholdsregel hæves Frygten for at det skulde komme Fienderne tilgode, Noget vi naturligviis under alle Omstændigheder nok skulde have vidst at sikkre os for.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Da vi af Endeel have modtaget rundelige Gaver, hvilke vi selvfølgelig indsende: men gjerne vilde have et saa stort Qvantum som muligt, noget der kan være iaa meget mere gavnligt, som vi forhaabentlisnart have fremmede Hjelvetropper at underholde foruden vore egne, bede vi de Ærede, der endnu ikke have tilstillet os hvad de oprindelig havde tiltænkt og, snarest muligt at lade det komme os tilhænde, idet vi aflægge vor Taksigelse for den Beredvillighed, hvormed man er kommen vor Opfordring imøde. Thisted, den 7de Mai 1848. Bülow, Eggert. Eyder, Hansen, Kirchheiner, Madsen, Syberg.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Løverdagen den 20de dennes Formiddag Kl. 9 bliver efter Vedkommendes Begjæring paa Virøe Strand ved offentlig Auction bortsolgt endeel godt Skibs Jnventarium, bestaaende af Ankere, Kjettinger, Ankertouge, en stor Deel gode Seil, Tougværk og Blokke, 2 Mastetræer, en Skibsbaad, en Jern Kamin, Vandfade, en Dunkraft, en stor Deel Vrag, m. m. m. alt henhørende til det sammesteds indstrandede Kulskib Apollo af Pappenburg, ført af Capitain Elfering, kommende fra Bergen bestemt til Narva. Ved samme Auction bortsælges tillige den bjergede Deel af bemeldte SkibsLadning, bestaaende af circa 150 Tønder Bergens Sild. Conditionerne bekjendtgjøres paa AuctionssteHerredscontoiret, i Thisted den 8de Mai 1848. Nellemann.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
De ærede Damer, som ville yde Bidrag til den af os averterede Bortlodning (hvortil det bemærkes, at alle Slags Smaating kunne indsendes) bedes at tilstille en af os undertegnede deres Bidrag helst inden Mai Maaneds Udgang. Thisted den 9de Mai 1848. Amalie Michelsen. Jensine Michelsen. Dorthea Werner. Elisa Lützhøft Gesina Schniger. C. Jørgensen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Undertegnede anbefaler sig med Skræddersyning samt Linned og Gjørensyning, Filering og Mønster strikning. Asylet i Thisted, den 2den Mai 1848. Athalia Hou.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
At jeg er flyttet fra min forrige Bopæl til Biskaargaden i Slagter Niels Christian Kjærs Sted, hvor Gartner Schibbye for boede, bekjendtgjøres herved for mine ærede Kunder og Andre, der ville forunde mig deres Søgning. Thisted, den 3die Mai 1818. M. Sørensen, Skrædermester.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
En justeret Kobbermaal og et Tinfad er af min afdøde Kone udlaant. Disse Deele bedes af de retsindige Laanere tilbageleverede til Chr. Simonsen, Politibetjent.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Hos Cancellieraad Nellemann er af en Dame, fra Landet indlagt et broderet Divantæppe, som agtes bortloddet i et veldædigt Øiemed. Lodder a 3 Mk. erholdes sammesteds, hvor Tæppet er til Eftersyn. Arbeidere, der søge Beskjæftigelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Fire raske norske Arbeidere fra Christiansand ere komne her til Thisted, for at søge Arbeide paa Landet eller i Byen. Redactionen anviser, og ombedes Reflecterende snarest muligt at henvende sig til Adressecontoiret.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-09
Hermed Tillæg. Tillæg til Thisted Amts og Avertissementstidende. Skandinavisk Kampraab. Under denne Overskrift findes i Dagligt Allehaanda af 27 f. M.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Nr. 56. Thisted, Aar 1848. Kongelig allernaadigst privilegerede Avertissementstidende, Amtsavis, og eller Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposterne overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Torsdagen den 11te Mai. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. G. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Udlandet. J de fleste franske Departementer har under Valgene hersket den største Rolighed, dog have paa nogle Steder slemme Spetakler fundet Sted, dette har især været Tilfældet i Rouen, hvor alvorlige Uroligheder ere forefaldet, det moderate Partie er der gaaet af med Seieren. Det republikanske Partie forbittret herover, skal, provoceret af Nationalgarden, have grebet til Vaaben, og den 29de April opstod en Fægtning i Gaderne, hvori man havde oprettet mange Barrikader, som bleve forsvarede af Nationalgarden, men indtagne af Linietropperne og Nationalgarden. Man sloges i 6 Timer, hvorpaa Opstanden blev undertrykt, og der havdes 22 Døde og 40 Saarede. 34 Deputerede bleve valgte forStaden Paris og Seinedepartementet, hvoriblandt Lamartine, Dupont de la Eure, Arago, Garnier, Pages o. fl. Hr. Thiers, som under Monarkiet, var alt for liberal, er nu for lidet liberal, og har kun liden Udsigt til at blive valgt. J Elbeuf havde Arbeiderne ogsaa foraarsaget nogle Uroligheder. – J Nærheden af Genua i Voltri har et Opløb af en egen Art fundet Sted. Der er en Præst som er elsket af de lavere Classer, men som af alle Frisindede ansees for en Mørkhedens Aand. En Læge der er Forstander for Skolen, yttrede sig imod hiin Præst, dette toge alle Fruentimmerne ugunstigt op. De droge derfor til Doctorens Huus, og havde maaskee anfaldet og dræbt denne, hvis han ikke havde ræddet sig ud gjennem nu Bagdør, men nu droge Amazonerne, hvortil ogsaa nogle Mandfolk havde sluttet sig til Skolen, kastede alle Doc torens Møbler, og Skrifter ud af Vinduet slæbte alting ned til Stranden og opbrændte det under rasende Skrig; i nidlertid var Genuas Borgergade og Artillerie kommen til Stedet, og nu maatte Qvinderne drage sig tilbage. – Engeland har for Tiden megen Anvendelse for sine Tropper. J Jrland staaer saaledes for Tiden 32000 Mand af alle Vaabenarter, tilligemed 21000 modilgjorte pensionerede Soldater. Fra flere nemlig de lavtliggende Egne ere ugunstige Beretninger indløbne om Kornets Tilstand. Hveden skal have lidt meget ved det fugtige Veir, og man ventede ingen god Høst, hvis man ikke snart fik tørt varmt Veirligt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
- En skrækkelig Handling har i Detmoldbragt alle Gemytter i Bevægelse: Den 27de April om Middagen indfandt en Kjøbmand Wist sig hos Landkassereren Höhl en meget venskabelig forekommende Mand, for at bede ham om at bytte nogle Kassebeviser mod en betydelig Sum Courant, som hans Karl strax ville bringe, Medens man ventede Karlen, lokkede Wist Landkassereren ind, lukkede uformærkt Døren, og gav ham 3 Slag paa Hovedet, med en russisk Stok. Kassebetjenten havde imidlertid efter det første Slag, saamegen Kraft, at han kunde rive Vinduet op og raabe om Hjælp. Da Vagten nu med Vagt trængte ind i Værelset, forsøgte Kjøbmanden med en afstumpet Kniv at give sig flere Snit i Halsen, men han blev strax greben. Forfeilede Speculationer skal have forledet Wist til denne Forbrydelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Jndenlandsk. – J "Randers Avis, meddeles en Løbeseddel af Jndhold: "Udsendinge fra den Øverstcommanderende for de fiendtlige Tropper i Veile har i Nat anmeldt, at en Afdeling Cavallerie paa 1000 Mand og noget Jnfanterie i Dag vil have Qvarteer i Horsens. Breve hertil ville altsaa være at tilbageholde indtil videre. Horsens Postcontoir den 8 Mai 1848. Schmidt Fra Veile Bye skrives at i selve Byen staae 3000 Mand slesvig-holsteenske Tropper og en Friskare paa 400 Mand, Tropperne commanderes meest af preussiske Officerer, der holde stræng Mandstugt. Med de preussifte Officerer staae Jndvaanerne paa en god Fod Schleswig-Holsteenerne vende de derimod kold Ryggen, J Veile længes man efter at see dem afløste af Preussere, hvoraf der ligge 6000 Md. i Fredericia. "Aarh Av., vil vide, at en fjendtlig Troppeafdeling var fra Veile rykket frem mod Bjerre-Herred, og havde besat Kysten langs ved Horsens Fjord ligge til Pallgaard. Jen Artikel fra Rendsburg af 10 April angives Antallet, af de tydske Tropper, som den Gang vare forsamlede i og ved Rendsburg, til 14,000 Preussere, 10,000 Md. Forbundstropper og omtrent 10,000 Schleswig=Holstenere men der fortælles at friske Forbundstropper indrykke bestandig igjennem Hamborg, og det hedder at 15,000 Preussere skulle igjen være komne gjennem Hamburg, med svært Pontonskyts, til at lægge Broer med, man mener at det gjelder Als. J Christiansfeld vare Preusserne rykkede ind den 1 Mai, og da Byen kun har 5 a 600 Jndvaanere, var det vanskeligt at inqvartere 13 a 14000 Mand. General Wrangel og hans Stab logerede i Menighedshuset, Prindsen af Augustenborg, Fyrst Radzimil og General Bonin vare indqvarterede uden for Byen. J Haderslev havde man Aftenen i Forveien bragt General Wrangel og Hertugen Serenader Med Hensyn til Als, da ere Meningerne forskjellige om den nemlig lader sig forsvare eller ikke; men der skrives fra Sønderborg under 5te Mai at der paa Als kun forbliver 3 Bataillioner og 6 Batterier, foruden Espingolerne og Beleiringsskytset, hvilken Styrke ansees for tilstrækkelig til at holde Preuserne borte Fra Aalborg skrives under 8de Mai, igaar afskibedes 4de Reserve-Bataillion til Nyborg, tillige afgik en Deel fra Randers hertil ankommet Artillerie, samt noget Cavallerie. J Dag afgaae flere Tropper til Fyen, og i Formiddags ankom hertil en Afdeling af 3die Dragonregiment Generalcommanden opholder sig her i Byen
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Eckernförde blev allerede den 25de April rømmet at danske Tropper. Et Dampskib optog den 450 Mand stærke Besætning. Blandt de fremmede Officierer der ere komne for at tilbyde den danske Regjering deres Tjeneste, er Engelænderen Plantagenet Harrison, en Mand, der af Lyst til Krig og til Eventyr, fra sin Ungdom af har bereist de forskjellige Verdensdele, og deeltaget i en Mængde Frihedskrige i Sprien, Algier a. - Det synes nu at være temmelig vist, at vi kunne vente Hielp fra Naboelandet; i et Brev fra Kjøbenhavn i Løverdags forsikkrer man bestemt, at der kan ventes 15000 Mand svenske og 5000 Mand norske Tropper til Danmark, desuden meldes der i "Aarhuus Avis, at den 2 Mai skulde det i et svensk Statsraad endelig besluttes af Kong Oscar, at stille 20,000 Md. til Danmarks Disposition, for at dække den jydske Grændse dog uden at rykke ind i Slesvig, forinden saadant billigedes af England og Rusland. – Desuden meddeler det engelske Blad Standard" som det hedder fra gode Kilder, at Hs. Maj. Keiseren af Rusland har stillet, 100,000 Md. til Danmarks Disposition, og at den russiske Armee deels allerede er indskibet, og deels venter paa Jndskibning i Rigaa. Det No. af Bladet Standard, som indeholder denne Efterretning, er dateret den 29de April. Den russiske Legationsraad v. Evert, som den 2 Mai med Dampskibet Ægir", kom til Sønderborg, var strax afreist til den preusiske General Wrangel med Depescher, der skulle være af meget ubehageligt Jndhold for Preussen. Man antager Krigen mellem Rusland, og Preussen saa godt som erklæret. Efter Forlydende vil der i disse Dage fra den danske Regjering til de europæiske Cabinetter blive afsendt et Manifest i Anledning af det slesvig-holsteenske Spørgsmaal og Krigen med det tydske Forbund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
(Løbeseddeel fra Horsens Postcontoir den 9de Mai Kl. 7 Formiddag). Jfølge et igaar om Eftermiddagen indtruffet Privatbrev fra Veile har 1000 Mand af de derværende fjendtlige Tropper afmarscheret mod Syd, ligesom Dagen forud samtlige Friskarer vare bortsende derfra. Om Formiddagen har man her i Horsens og flere Steder i Omegnen hørt stærk og uafbrudt Kanonade fra Sydost. Samme Dag Kl. 9 Formiddag: i dette Øieblik erfares fra paalidelig Kilde, at Fredericia og hele den søndre Side igaar er rømmet efter en hæftig Kanonade fra Søsiden fra Kl. 8 til Kl. 10 1/2. Fra Veile har man Jntet hørt. Samme Dag Kl. 10 3/4 Form., i dette Øieblik ankom fjendtlige Fourerskytter, med den Melding, at om 2 a 3 Timer ville 2000 Mand rykke ind i Byen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1848-05-11
Det er en mærkelig Ting at flere private Breve saavel fra Sønderborg som fra Kjøbenhavn forsikkre at svenske Tropper allerede skulle være i Landet, ligesom en anden Efterretning, der paastaaes at være sand, at Fredericia efter et Bombardement fra dansk Side skal være indtaget af vore Tropper, en Efterretning man imidlertid maa imødesee Bekræftelse, paa. Den Løbeseddel, der med Staffet kom for nogle Timer siden: tale om at en Reisende skulde have mødt et Par Eskadroner kjendtligt Cavallerie og 4 Kanoner etc., de skulle være bestemte til at, besætte Aarhuus, Randers og Viborg, hvilken Efterretning dog vistnok er temmelig usandsynlig.