JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-03
En Nattergal sad i en Bøgekrone, Og sang til hele Lundens største Fryd; Hver Trille var en sød og himmelsk Tone, Og henrykt Fugle lytted til dens Lyd. Selv Lærken den med høi Beundring hørte, Men troed Vaaren svandt for hurtig bort Og at den Sang, som alle Hjerter rørte J Grunden dog kun vared alt for kort "Min Sang er kort, fra Bøgens Tinde svarer Den kjelne Sangerske med kraftig Røst "Med Vaarens første Blomster bort den farer, Og stakket tier Orglet i mit Bryst. Men hvis man, efter Længden, Konst vil maale, Da Ravn og Krage end min Mester er; Thi hele Aaret man dem hører skraale, Og deres Skraal dem selv er meget kjer; Min Konst bestaaer ei i at synge længe, Men i at tie til den rette Tid; Derfor ei slappes mine Harpestrenge, Og lønner Skjønsomhed min korte Jd. J, som Jer Pegasus saa grusomt spore, At Blodet strømmer af det arme Dyr; Vil J at Verden Jer skal kalde store, Saa holder paa Jer Heftighed dog Styr,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-03
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 46. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 6 Juni 1820.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Endnu nogle Tanker om det projecterede franske Sogns Oprettelse i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Det Forslag, som en synkretisk Theolog har gjort i No. 40 og 41 af dette Blad, om at generalisere, i en vis Henseende, den franske Kirkes oprindelige Plan, ved at udvide den til alle Franske af Fødsel og Sprog, Calvinister eller andre evangeliske Christne, der ønske at høre til Menigheden, og at gjøre i Fremtiden denne Kirke til Kjøbenhavns franske Sogn, dette Forslag, i Theorien saa tillokkende, er i Udførelsen ikke frit for Vanskeligheder. Fremfor Alt vilde det først være nødvendigt, at de, ligefra d. 3die Jan. 1686, emanerede forskjellige Rescripter, Anordninger og Privilegier bleve paa ny af Regjeringen drøftede, hvilket sandeligen ikke synes at være nogen uovervindelig Sag. Dernæst vilde det til Planens Udførelse være fornødent, at bekjæmpe, ikke vil jeg paastaae nogen Sects Fordomme i vore Dage, men Privat= eller Laugs Jnteresse, eller Enkeltes Vane og Higen efter herskesyg Jndflydelse; hvorhos dog maatte undgaaes al Collision med andre Sogne i Hovedstaden, saaledes som, efter Sigende, Tilfældet skal have været med St. Petri Sogn, hvor lidet end det franske er i Sammenligning med dette. Endnu en Vanskelighed vilde Forslaget mueligen møde hos dem, hvis Grundsætning er, at lade Tingene blive saaledes som de ere, hvor slemme de end i og for sig maatte være, og som ikke lettelig troe, at der kan gives en Nidkierhed, uden Egenfordeel og Forfængelighed. Men, alle disse Vanskeligheder uagtede, forekommer den foreslagne Plan os dog at være meget hensigtsmæssig og at fortjene i det mindste at tages i Overveielse af Alle, som Religionen og Gudsdyrkelsen ligge paa Hjerte. Vi ansee den for meget overeenstemmende med Tidens Aand, og dersom den bliver udført, for saare skikket til at fremme den herværende franske Kirkes Tarv, og gjøre den til en National=Stiftelse af Betydenhed, som da ikke meere vilde være nogle eller faa Familiers Eiendom. Det vilde være at ønske, at den, som har foreslaaet og offentliggjort hiin Plan, maatte nøiere og fuldstændigere udvikle den, især for vedkommende Collegium, Stiftsgeistlige og deres Overhoved, hvilken sidstes Forud betænkning i Almindelighed udfordres i saadanne Anliggender, og om end Planen ei skulde blive bragt til Virkelighed, vil de her fremsatte Tanker dog altid tjene til et Beviis paa Forfatterens gode Villie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Indenlandske Efterretninger. H. H. Prinds Christian af Danmark og Gemalinde ere i Rom blevne optagne til Medlemmer af Arcadiernes Academie. Hans Høihed er tillagt Navnet: Biantes Morantonius, og Hendes Høihed: Telesilla Aganippea.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
- Dette Academie skal have sin Oprindelse fra de Sammenkomster, som endeel Lærde havde i Rom hos Dronning Christina af Sverrig, i Aaret 1674. Hensigten af disse Sammenkomster var, at forbedre Jtalienernes Digte- og Talekonst, især ved skriftlige Arbeider. Arcadiernes Academie kaldes det, fordi et af dets Medlemmer, der engang forelæste paa en grøn, yndig Slætte, sine Digte, sagde: "Man troer at det gamle Arcadien er blomstret frem paa ny. Man bandlyste fra nu af at Fortrindret blandt Medlemmerne, der alle gave sig arcadiske Navne. Selskabet holdt sine Forsamlinger udenfor Rom, under fri Himmel Johannes den Femte af Portugal forærede det en anseelig Gave til at anskaffe sig en Hauge, hvor det kunde holde sine Forsamlinger. Disse holder det nu syv Gange om Aaret, men altid kun om Sommeren. Enhver, paa Cardinalerne og Fruentimmerne nær, oplæser her sit Digt; den syvende Forsamling er bestemt til Oplæsning af udenlandske Medlemmers Arbeider. Naar den er tilende, opbevares alle Digten i Selskabets Archiv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Ogsaa om Vinteren holdes ofte Forsamlinger i en Hyrdes Hytte, naar Academiets Custos finder det passende. Dennes Embede er det eneste i dette Selskab, og hver fjerde Aar vælges en ny Custos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Medlemmernes Tal beløber sig ofte til nogle Tu finde, og der optages ogsaa Cardinaler, Fyrster og Fruentimmer, men altid kun Personer af Stand, og Lærdom. Døttre har dette Selskab i Jtaliene anseeligste Stæder; de have samme Løve og Formaal, som det i Rom; men uden det sidstes Samtykke tør intet Medlem optages, og uden dets Censur intet Arbeide udgives. Blandt det arcadiske Academies Skrifter er især at mærke: Vitte degli Arcadi illustri, udgivne i Rom fra 1708 til 1727 i 4 Deele. Foran hver Levnetsbeskrivelse staaer billedet af den, hvis Liv deri beskrives.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Blandt de Fonds, der efter Conventionen imellem Danmark og Norge ansees udelukkende at tilhøre Norge, og hvis Capitalformue hidtil har været i Danmark, ere ogsaa 100,000 Rbd. S. V. i Obligationer, som Hs. Majestæt Kongen 1811 har skjænket til det norske Universitet. Vi have hidtil altid været vante til at faae vore Orangeriefrugter, saasom Citroner, Appelsiner og Pommerantser, fra Jtalien. Nu kan man endelig ogsaa opvarte os med Orangeriefrugter fra H. H. Deyen af Tripolis Lande. Disse tripolitanske Frugter, som man nok aldrig tilforn har seet Moge til her i Kjøbenhavn, ere komne ved er Tilfælde hertil. Capitain A. C. Feldsted fra Flensborg havde i Middelhavet faaet Fragt paa Tripolis, og medtog derfra tilbage, i Mangel af andet, 1266 Kurve Appelsiner, Pommerantser, og Citroner, som i Fredags solgtes ved Auction paa Børsen. De ere ikke, som de italienske Orangeriefrugter, indpakkede i lukkede Træcasser, men i et Slags Pindekurve, fordi der i Tripolis skal være stor Mangel paa Træ. Frugterne ere mindre, men modnere, end dem, man ellers pleier at faae fra Messina og St. Michel. Hver Kurv indeholdt 250 Stykker. Appelsinerne betaltes med 8 til 9 Rbdlr. Kurven. Mueligen ville flere følge Capitain Feldsteds Exempel og i Fremtiden hente saadan Frugt fra hine Egne, istedet for, som hidtil, fra Jtalien, som disse Producter ere saa indbringende for, at Sicilien allene aarligen kan forsende 30,000 Kister Citroner paa 440 Stykker, 3000 Casser Appelsiner paa 300 Stykker, og 500 Casser Pommerantser. Disse Frugters egentlige Fædreneland er Orienten, især Persien og Medien. Man mener, at de gamle Romere ikke have kjendt dem, thi de omtales ikke i deres naturhistoriske og oeconomiske Skrifter, og først i det andet Aarhundrede, efter Christi Fødsel, har man beskrevet deres Dyrkningsmaade. Men fra den Tid af ere de ogsaa med Held blevne dyrkede i Europas sydlige Lande. J Tripolis voxe de saa godt som vilde, og kunne derfor kjøbes for en Ubetydelighed; men i dette Land, som saaledes hører til de Egne, om hvilke Digteren synger: wo die Citronen blahn, Jm dunkeln Laub die Gold-Orangen gluhn, Ein sanfter Wind vom blauen Himmel wedt, Die Myrthe still und hoch die Loorbeer steht, Dahin, dahin &c. hersker saa stor Fattigdom og Elendighed, at man ved Standkanten ideligen finder i Sandet Børn, der ere omkomne af Hunger; men hvortil Aarsagen meere maa søges i Jndbyggernes Dovenskab end den rigtig nok sandede Jordbunds Ufrugtbarhed. - Ved denne Leilighed fortjener at anføres en Mærkelighed, som læses i Philosophical Tronsactions No. 114, angaaende et i en Lund ved Florenz blomstrende Pommerantstræ, der er blevet saaledes podet, at det har tre Slags dannede Grene, Blomster og Frugter. Nogle ligne Pommerantser, andre Citroner, og atter andre begges men hvad der er høist mærkeligt, denne blandede Frugt har aldrig frembragt noget fuldkomment Frø stundom var der aldeles intet Frø i Frøkapslerne, og stundom nogle faa ufrugtbare Frøkorn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Kjøbenhavnerne kunne nu med Føie udraabe med Seniør Studenstrup: "O, du bedrøvelige ellevte Juni!" Vel skrive vi i Dag først den 6te, men vi have nu allerede siden i Fredags havt et Veir, som snarere ligner Efteraars end Foraarsveir. Kjølighed og Blæst afvexle med Regn. Vor eneste Trøst er det, at det i andre Lande ikke er meget bedre. De med sidste Post fra Hamborg, ankomne Breve melde, at man ogsaa der ved Postens Afgang har havt et høist ubehageligt Veir, der temmelig lignede vort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Dyrehaugen lader til at blive i Aar temmelig glimrende. Et Konstberiderselskab, under Tiernes Bestyrelse; Brødrene Denegnes MarionetTheater; et Voxcabinet; et mekanisk Cabinet; to mærkelige Dværge, den qvindelige paa 28, den mandlige paa 50 Aar - ville, blandt andet, blive at see der. Konstberiderselskabet skal bestaae af 15 Personer, og være eet af de bedste, om ei det bedste, man hidtil har seet her tillands. MarionetTheatret roses meget i Henseende til Forvandlingerne og Machineriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Mariboe, d. 30 Mai. J Aftes hørtes et stærkt Tordenskrald over Mariboe. J nogle Dage er falden megen Regn. Korn, Græs og Hauge sager staaer i frodigste Vext.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Kjøbenhavns Børs d. 6 Junii. Cours. Hamb. 2 M. 253, a vista 256. Spec. 258. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 8 1/2 s.a 15 Rbmk. 9 s. Oblig. 71 1/2 a 72. Norske Rigsbanks. 17 a 17 1/4. Svenske Sedler 58 a 69 s. Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Blandede Efterretninger. Et Bilag til den Norske Rigstidende No. 43. indeholder paa et heelt Ark Opgiørelsesacten angaaende de i Conventionen mellem Danmark og Sverrig af 1 September 1820 omtalte andre Punkter, undertegnet af begge Magters Commissairer i Kjøbenhavn, d. 20 April 1820, og ratificeret d. 13 Mai f. A. Wardøe, den 31te December 1819. Fra Juni Maaneds Begyndelse til Udgangen af August havde vi her en saa skjøn og blid Sommer, at gamle Mænd, der ere opdragne her paa Stedet, ikke kunde erindre sig den saa ypperlig; men i September var Veiret noget uroligere, men dog ingen Kulde. Formedelst dette gode Sommerveir, havde vi ikke aleneste her paa Wardøe, men ogsaa allevegne paa Fastlandet en almindelig Mængde Græs, og Ribsbærrene, som paa mange Steder i Waranger og Than voxe vild, bleve i denne Sommer saa modne, som de nogensinde kunne blive i de dyrkede Hauger, og Multebærrene, som dog blive den fornemste af al Jordfrugt her oppe, vare paa de tvende Øer, Reenøen og Horn øen, i en saadan Mængde, at ikkun Endeel deraf kunde, uagtet al Anstrengelse, blive indsamlet; især paa Reenøen, der tilhører Wardøehuus Fæstning, stode Multebærtene i en saadan Overflødighed, at, endskjøndt Garnisonen indsankede saa meget, som den muligen var istand til, var der dog ligemeget tilbage, og dette blev staaende under Sneen, uagtet denne dog ikke faldt over dem for Alvor for den 14de October, da Multebærrene endnu vare meget gode. J October var Veiret meget godt, men den 1ste November viste Vinteren sig ret for Alvor - Hvad Fiskeriet angaaer, da begyndte vi først i Marts at blive Lodden vaer en liden Slags Fisk, omtrent som en Smaasild af Størrelse, men dog noget længere og spids), som om Foraaret i stor Mængde søger under Land, og er en kjær Føde for alle større Fiske Arter; den 18de Marts saae vi vel Hvalfisken, der sædvanligen søger efter Lodden, men Dagen efter kom den ret for Alvor under Land, og det i saadan Mængde, at den var aldeles utællelig, thi kun et Steenkast fra Strandbredden, og derfra saa langt ud, som Øiet kunde overske Havfladen paa alle Sider, saae man intet Andet end de Vandstraaler, som Hvalfisken med sine Luft rør drive op imod Luften, og igjennem mit Stue Vindue kunde jeg ofte paa eengang see 8, 10 til 12 Stkr. at ligge tæt under Land og holtre sig omkring paa forskjellige Maader, ligesom for at legge sig, og undertiden at gjøre store Spring, der foraarsagede saadanne Brag og Havhvirvler, at intet Menneske turde vove sig ud med Baad paa Søen, for at søge efter Fisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
(Slutning af Landinspecteur Gudmes Skrift, i polit. Journal; see forr. No.) Men nærmest vilde dette Foretagende være af største Nytte for Holsteen. Omtuskningen af Øster- og Vesterkantens forskjellige Producter med dette lille men frugtbare Lands Jnderes Frembringelser, Udførslen af disse Producter til begge Sider i Udlandet, udenlandske Varers Afhentelse fra Øster- og Nordsøen, vilde vinde uendelig meget i Transportens Hurtighed og Lethed. Alle disse Fordele vilde fordobble sig, naar, hvilket sandeligen ikke synes at have saa stor Vanskelighed, fra de omliggende Havgrunde Vandet kunde ledes i Canalen, og den foreslagne Canal Alster og Trave sættes i Forbindelse formedelst Barnitzau, der udspringer i Nærheden af Alsterkilderne og flyder i Trave, og Schmalfeldter Aue, der ligeledes udspringe nærAlsterkilderne og Brachenaue, som har sin Munding i Stöhr. - Fordum skal en Forbindelse og Canalfart have fundet Sted mellem Alster og Trave, fra Egnen ved Stege til Grabau og den Grabauer Park eller Sø, hvor endnu det gamle Leie af Canalen skal være kjendeligt. Canalers Gravning møder i vort Fædreneland, og især i det for største Deel af let Sand- og Mosegrund, bestaaende District, igjennem hvilket den foreslagne Canal skal føres, langtfra ikke de Vanskeligheder, som i mange andre Lande, hvor man støder paa Klippegrund og Bjergkjæder. Det af Forf. med Sagkundskab fremsatte Overslag af Bekostningen, som er saa omfattende og nøiagtigt, som det til Udførelse for de nøieste Localundersøgelser kan gjøres, viser, at Summen er saa moderat, at man ved et saa i øinefaldende nyttigt Foretagende ikke bør afskrækkes derved; af Forfatterens videre Beregninger erfares, hvorledes, efter alle fornuftige Forudsætninger, Omkostningerne ved Anlægget og dets Vedligeholdelse fuldkomment kunde dækkes ved den Jndtægt, der kan ventes af Canalfarten. Jkke ubekiendt med den store Vanskelighed i de nuværende Tider, da Staternes Financer og Nationernes Næringsveie lide lige Tryk, at tilveiebringe betydelige Summer til store Foretagender, viser Forf., S. 67 af hans Skrift, en Udvei til at bringe dette Foretagende lettest istand ved Regjeringens og Privatfonds fælles Samvirken, og hver Patriot maa nære det ivrige Ønske, at et saa almeennyttigt Værk, der, i Forhold til sit Værd for Landets Handel og Vandel, kræver meget maadelig Bekostning, maatte snarest mueligt med Jndsigt og Kraft blive udført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
J Anledning af Kjøbenhavns Skilderie No. 44.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
ved Anonymer indlader jeg mig slet ikke, efter min eengang givne Erklæring. Men man nævne sig kun, da skal jeg være redebon at tage til Gjenmæle, og fremsætte den rene Sandhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Som Student ved Universiteterne har jeg havt nogle Penne-Feider, som Præst siden 1784 har jeg havt nogle paa Dansk med Lærde og lægFolk saa denne hersens Feide aldeles ikke kyser mig. Everdrup Præstegaard, d. 1ste Juni 1820. Wedel. Forslag, til en formeentlig gavnligere Indretning af det Kongelige Klasse=Lotteri. I. Forudsat, at Almeenhedens Gavn altid maae foretrækkes Enkeltes, maaskee ikke altid afgjorte, store Fordele, og den Anseelse, saa meget høie Gevinster kunne give Lotteriet, staae tilbage for den Nytte, et større Antal af mindre, dog altid gode Gevinster, kunne give, synes en Reduktion af de store Gevinster, til Fordeel for de mindre, at være tilraadelig. 2. Naar 6 Klasser bestemtes, isteden for 6 Trækninger, og samme foretoges hver anden Maaned, næredes det gode Haab hele Aaret igjennem, og Lotteriet vandt Jnteressentere. 3. Jndskuddet, 20 Rbdlr. aarlig, kunde enten vedblive uforandret for de 4 første Klasser, for ei at forrykke Beregningen af Jndtægten, i hvis Følge de 2de sidste Klasser blive fri for Jndskud, eller, som synes bedre, Jndskuddet fordeles paa alle 6 Klasser, som anført, og bliver da Basis, 39060 Lodder, at forandre. 4. Naar til Planens eneste Præmie 756 Rbdlr. lægges 300 Rbdlr., kan enhver Klasse erholde for sidste Lod en passelig Præmie, hvilken liden Sum, om synes bedre, let kan fordeles paa Gevinsterne. 5. Skjøndt Jndtægtssummen for hver Klasse, er noget forskjellig fra den i Planen for 1820, kommer dog, som strax sees, naar man lægger Planen for sig, den samme Hovedsumma ud. 1ste Klasse. Januar. Jndskud efter Planen 2 Rbd., ellers 1 Rbd. 1000 Rbdlr. er 1000 Rbdlr. i Gevinst de 12 pCt. medberegnes Præmie for sidste Lod 30,577 Rbdlr. 3282 Gevinster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
2den Klasse. Marts. Jndskud efter Planen 4 Rbd., ellers 2 Rbd. 1 Gevinst 2000 Rbdlr. 2000 Rbdlr. er de 12 pCt. mediberegnet Præmie for sidste Lod. 58455 Rbdlr. 3393 Gevinster. 3die Klasse. Maji. Jndskud efter Planen 6 Rbd., ellers 3 Rbd. 3000 Rbdlr. 1 Gevinst 3000 Rbdlr. er de 12 pCt. mediberegnet Præmie for sidste Lod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
4de Klasse. Juli. Jndskud efter Planen 8 Rbd., ellers 4 Rbd. 1 Gevinst 4000 Rbdlr. er 4000 Rbdlr. Præmie for sidste Lod. 2775 Gevinster. 98425 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
5te Klasse. September. Jndskud efter Planen o, ellers 5 Rbdlr. i Gevinst 6000 Rbdlr. er 6000 Rbdlr. Præmie for sidste Lod. 3160 Gevinster. 119125 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
6te Klasse. November. Jndskud efter Planen 9, ellers 5 Rbdlr. i Gevinst a 10,000 Rbdlr. er 10,000 Rbdlr. Præmie for sidste Lod. Ballance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Udgivt. Jndtægt 1 Klasse 39060 Lodder a 2 Rbdlr. 78120 Rbdlr. 1 Klasse. 3282 Gevinster 30577 Rbdlr. Summa Jndtægt 646902 Rbdlr. 19730 Gevinster med 6 Præmier 602970 Rbdlr. 19330 Frilodder. Rabatten mediberegnet 43932 - Summa Udgivt, 646902 Rbdlr. Oversigt af Gevinsterne i Planen for 1820, og Forslaget. Planens Gevinster. Forslagets Gevinster. 1 Gevinst paa 50,000 Rbdlr. er 50,000 Rbdlr. 1 Gevinst. paa 10000 Rbdlr. er 10000 Rbdlr. en Præmie - en Præmie - en Præmie en dito - en Præmie - en Præmie. de 12 pCt. mediberegnet 76,682 - en Præmie de 12 pCt. mediberegnet 45,205 de 12 pC. mediberegnet, 21,927 de 12 pCt. mediberegnet, 76682 - 19,730 Gevinster med 1 Præmie. 602,970 Rbdlr. de 12 pCt. mediberegnet 45205 de 12 pCt. mediberegnet 21927. 19,730 Gevinster med 6 Præmier. 602,970 Rbdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Syttende Aargang. No. 47. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Juni 1820. Et nylig opdaget Maleri af Correggio. (Uddrag af et Brev af en dansk Reisende fra Bologna.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-10
Endnu ikke et Aar har dette Maleri været bekjendt, og allerede forlader næsten ingen Reisende Bologna uden at have seet det. Opsynsmanden, der har Grund til at ønske, det aldrig maatte blive solgt, fortalte mig, uden at vide hvorfra jeg var, med en vis Stolthed, at il Principe di Danmarca ogsaa havde været her for at see det, og opholdt sig meget længe ved at betragte og beundre det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-10
Om Agerdyrkning og Landvæsen. Af Pastor Wedel i Everdrup.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-10
Der er flere Steder i Landet oprettet Bibliotheker for Almuen, forsynede med gode, brugbare Bøger, efter Bondens Fattevne, hvorved udryddes saare megen Vantroe og Overtroe, skjøndt der hist og her endnu findes de gamle Historier, trykt i dette Aar, der udsælges til Almuen af Visekræmmerne, om: Uglspil, Ridder Rød, Burman, Holger Danske og flere saadanne Legender, der ere opfyldte med Fabler og mange unaturlige Ting, og have skadet Almuens Tænkemaade, især de Ældres. Det er saare godt og hensigtsmæssigt, naar Bonden lærer noget om Forfædrenes Bedrivter og tappre Daad, naar Fortællingerne ere virkelige; derfor ere de ypperlige Skrifter af Ove Malling, Patriotiske Handlinger af Danske og Norske, og Graahs lille Bog om Forfædrenes Tapperhed saa meget nyttige, da den simplere Mand deraf lærer sande Begivenheder, udgivne af troværdige Forfattere. Men Saxo Grammaticus, der nu fortræffe. lig er oversat af vor flittige og lærde Grundtvig, meget bedre end den gamle Fordanskning af min Stammefader And. Sør. Wedel, 1570, kan nok ikke blive nogen gavnlig Læsning for Almuen; thi Fr. Sneedorff, der er en beføiet Dommer i saa Fald, siger derom, i hans Forelæsninger over Fædrenelandet, 1ste Bind: "Denne ældste danske Historie er saa opfyldt med Fabler og Modsigelser, at den ikke fortjener nogen Troværdighed, og er til liden Nytte." Vi have andre gode smaa Fædrenelands=Historier, som ere ikke for kostbare; thi ellers kan Bonden ei formaae at kjøbe dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-06-10
Til anden nyttig Læsning have vi endeel gode Bøger, Peder Jensen - Jesper Hansen, Bøgelunds Beskrivelse, Nød= og Hielpebog, samt de mange Smaastykker om Kartofler, Hør, Hamp, Tang, Bier, Staldforring, Sviin o. s. v. Desuden er nyeligen fremstaaet Anders Johansens Liv og Levnet ved Götziche, 1819, men LiteraturTidenden No. 46 viser de mange Feil, Bogen besidder, der gjør den kun saare lidet gavnlig for Bonden; desuden er det et Jdeal, som aldrig har været saa Virkeligheden, næsten som hiin Carl Grandison, der var saa fuldkommen, at ingen kunde ligne ham. Vel har en Ven i Kjøbenhavns Skilderie No. 2 paataget sig at gjendrive LiteraturTidenden. Men Bogen kan være ligegyldig ved Dadel eller Roes, da Forfatteren har erholdt Guld medaillen, og bringer det nok derhen, at dette Almueskrift overgives i manges Hænder, uden just at kjøbe samme; thi ellers er den, da den koster 2 Rbdlr., for dyr for en Bonde, vanskelig at kjøbe og vanskelig at forstaae.