JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Frankrig, Holland 810. Dina. Det hvide H. Rusland. Dniester. Sorte Hav. ligesaa Elben. Nordsøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Tydskland. Weichsel. Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Polen, Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Pruth. Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Rusland, Tyrkiet. Oder. Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Tydskland. Tajo. Atlantiske H. Spanien, Portugal. Loire. ligesaa Frankrig. Guadiana, ligesaa Spanien, Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Rhone. Middelhavet. Sveits, Frankrig. Seine. Kanalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Frankrig. Adriatiske H. Po.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Jtalien. Duero. Atlantiske H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Spanien, Portugal. Duna. Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Rusland. Quadal- Atlantiske H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Spanien. quivir. Niemen. Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Rusland, Preussen 380. Chro. Middelhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Spanien. Glommen. Nordsøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Norge. Torneaa. Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Sverrig. Garonne. Atlantiske H. Frankrig. Marissa. Middelhavet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Tyrkiet. Wardar. ligesaa ligesaaSaverne, Kanalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
England. Theemsen. Nordsøen. ligesaaSchannon. Atlant. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Jrland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Humber. og Trent. Nordsøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
England.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Frankrig, Ne Schelde. Nordsøen. derlandene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Skotland. Tay. ligesaa ligesaa ligesaa Forth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
(Af det Engelske.) Det Londonske "Cooperative Society." Allerede de Gamle i nogle Fristater, Jøderne under Moses, de Christne i de første Aarhundreder, Gjendøberne i de sildigere Tider, og tildeels i de nyere Tider de mæhriske Brødre, have fattet, og søgt at udføre den Tanke, ved et paa Fællesskab i Eiendom grundet Selskab, at modarbeide det egoistiske Princip, som efter mange Vises Mening er Grunden til mangfoldige Forbrydelser og Besværligheder, der følge de paa særskilte Jnteresser grundede borgerlige Selskaber. Plato i sin Republik, Campanella i sin Solstad, Thomas Morus i sin Utopia, og Mobly i sin Phocions Dialoger, have udmalet denne Gjenstand theoretisk og idealsk, men hidtil har man mere spottet over deres Jdeer som skjønne Drømme og Grublerier, end prøvet dem. J England derimod, hvor det egeistiske Competitionssystems Fordærvelighed dagligen bliver kjendeligere, hvor, ved den uhyre Sammenhobning af Formue i faa Hænder, sex aattende Dele af Nationen befinder sig i den beklageligste Nød og Afhængighed, maatte Menneskenes Trang bringe paa den Tanke ved en modsat Vei at forebygge det Onde, som henriver Massens Velstand med sig i et ugrundeligt Svælg. Den første, som vovede at udtale denne Tanke, var Owen i Newlanark, men, hvad let forudsaaes, blev hans Plan udlet og bespottet, som en velmenende, exalteret Sværmers. Dog han satte ikke Ord, men Gierning mod fjendtlig Spot. Han begyndte for omtrent 25 Aar siden i Newlanark i Skotland et Samfund, stiftet efter Grundsætning af fælles Arbeide og Erhverv, fælles Opdragelse og Understøttelse. Gierningen virkede mere end alt Forsvar, alle Aftaler. - Hvad Oven havde foretaget i det Smaa gav forskende Statsøkonomers Aand Næring, og Hr. Thomson skyldes Æren at have i sit Verk over Nationalrigdommen klart sat udfra hinanden Competitionslærens Sofismer, og Fordelene af giensidig Understøttelse, Arbejde, og Erhverv Fællesskab. Medens Oven i Amerika kjøbte den store Eiendom "Harmonie til en, Overeensstemmelse med hans Anskuelser, paa fælles Erhverv grundet Kolonie, blev i Skotland, af Lord Hamilton stiftet i Ordington et efter lige Plan grundet Samfund. Men vigtigere end alle disse af Enkelte gjorte Forsøg maa vist nok det i London i Løbet af forrige Aar oprettede "cooperative societ, blive; hvorover en Plan er udkommet, som de af vore Læsere, der ønske at kjende nøiere til Sagen, kunne behageligen finde i Britannia, Apr. d. A. Hvad Held Planen har haft, ville vi ikke undlade at meddele, saasnart Underretning derom erholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Kjøbenhavns Børs den 22 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 232. Species 233.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-22
Specier solgtes til 13 Rbmk. 15 a 15 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Rbd. Sal. Svenske Sedler. Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.)- i Banco. Dito Dito. . .... Nationalbank Obligationer. - Rbd. 16. (af Laanet 4 Febr. 1820. 117 1/2 118 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 90 190 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn. 89 190 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier......L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
Enhver sædrenelandsksindet Medborget er vist nok med den ærede Forfatter enig i, at den forventende Festdag ikke paa skjønnere Maade lod sig fejre, og da det stedse er godt at have nogen Tid til at tænke derover, udkaste Planer og drøvte dem, saaledes at de kunne bestaae med Communernes forskjellige Trang til Forbedringer, og forskjellige Udveie eller Hjelpekilder, saa har man ikke udsat her at bidrage til Jdeens almindelige Udbredelse, med det Ønske, at al uædel egennyttig Hensigt maatte blive fremmed for de Planer, der maatte komme til Udførelse, og at al Personlighed maatte udeholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
Indenlandske Efterretninger. Hr. J. B. Daugaard, Adjunct ved Sorøe akademiske Skole, er tilkjendt den af det kongel. Videnskabernes Selskab udsatte Belønning for et Priisskrift over den historiske Opgave: "at levere en fuldstændig og nøiagtig Fortegnelse over alle Klostere i Danmark, fra Chrstendommens Indførelse i dette Rige. Over det af Hs. høigrevelige Excell. afgangne Statsminister og Ordenskantsler Grev Moltke udsatte og ofte igjentagne overordentlige Priisspørgsmaal: hvilke Overgangsbjerge der findes i Norge var endelig et Priisskrift indkommen, der indeholder vigtige Bidrag til Opgavens Løsning, hvorfor Selskabet har fundet det passende at hædre Forfatteren, Hr. Keilhaug i Christiania, med en Belønning af 200 Rbd. r. S. For det classenske Legat var indkommen et Priisskrift over Anlæggelsen af Parkefiskerier, hvis Forfatter, Landmaalingsinspecteur Gudne i Kiel, er tilkjendt den derfor udsatte Præmie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
Viborg, den 19 August. J Dag har været en Deel ny Rug til Torv, som kostede 3 Mk. 4 s. Skjeppen, Byg 38 a 40 s. Af Kjød var der Overflødighed og, som følge af de nøgne Græsmarker og den ringe Avl af Straafoder, solgtes det for 3 a 4 s. - Uagtet det dog daglig seer ud til Regn, falder endnu ikke noget der kan gjennembløde den gloehede Jord. Den faldt i Mandags saameget, som kunde bløde Tomme; men forresten, da næsten ingen Nat falder Dug, seer man Planterne ynkelig henviisne. - For de paa Kaalsorterne i Aar saa hyppige Luus er der et tilforladeligt Raad, at be sprænge dem med stærk grøn Sæbevand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
J Gaar havde mange Læs af Byens Jndvaanere den sædvanlige Skovtour til Rindsholm for at plukke de Nødder, som uden Eierens Tilladelse allerede forhen vare afrevne, tildeels umodne. Lignende Ubehagelighed er indtruffen i den af sine smukke Lystanlæg bekiendte Viskum Skov, hvor Kaadhed og Ondskab har ødelagt Anlæggene, saa at Eieren Hr. Justitsraad Juul har ladet Skoven lukke for de Besøgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
Blandede Efterretninger. Et mærkeligt Skrift, vedkommende en interessant Epoke i Danmarks Historie, er for kort Tid siden udkommen, hvis fulde Titel vi ville anføre, da den viser best i Korthed hvad det indeholder. Memoire de M. de Falcken skjold, Officier General au service de S. M. le Roi de Danmarck, a lepoque du ministere &de la catastrophe du comte de Struenske, contenant Pexpose fidele & impartial des causes & des circonstances de cette catastrophe dans la quelle Pauteur a luimeme et entraine, et lerecit de sa detention, pendant cing ans, dans le fort de Munckholm, precede d'nne relation det campagnes de M. de Falckenskjold dans Parmerusse contre les Tures en 1769 & 1770, et tvinde considerations sur letat militaire du Dane mare, over une notice preliminaire sur la vie de Pauteur de ces memoires, par M. Phil. Secretan, Vice-President de la cour des appellation, supremes du Canton de Vand. Paris 1825 XX & 447 p. 8. C. Øst's Arkiv VIB. 19 S. 100. f.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
J en tabellarisk Oversigt over samtlige amerikanske Stater og Kolonier i Begyndelsen af Aaret 1826 (meddelt i Columbus, Juli d. A.) opgives Fristaten Bolivias Flade-Jndhold til i alt 15,060 Qvadr. Mile, Folketallet til 1,000,000 Mennesker, af katholsk Religion, Krigsmagten til 10,000 Mand, Finants-Jndtægten til 2,023,008 Piastre; Hovedstaden Chuquisaca at have 26,500 Jndvaanere. Hvor godt Franskmændene forstaae sig paa udenlandsk Literærhistorie, kan man see af følgende Meddelelse i "Corsaire": "Den 30te Marts døde i Geidelberg den berømte Wors i sit 75de Aar!" - Hvo skulde herunder kunne gienkiende den yndede tydske Digter Vots, om der ikke strax efter blev talt om hans Oversættelser og hans Idyl "Luise"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
En Restaurator i Lyon har udhængt et Skilt, hvori man seer en stor Gaffel med Underskrift: "Verdens Scepter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
En skjøn Mahoni=Sekretær, som en Snedker havde forfærdiget til Mesterstykke, blev saa paa Lotterie, paa et meget besøgt Kaffehuus Da Lotteriet var trukket, spurgte en Person hvem, der havde vundet, Ogsaa en Sekretær, men som ei er et Mesterstykke, fik han til Sva af en Misundelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
Et Menneske der sjeldent vadskede sig vilde man undskylde. Han har, hed det, en Vand stræk, der har sin Grund i en Karakteer-Blødhed, som afholder ham fra at bringe Vand Bevægelse. - Samme Persons Broder død Det er synderligt, bemærkede En, at han bærer Sørgedragt for den elskede Broder. See du da ikke, gav man til Giensvar, at han be rer sort Linned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
Kjøbenhavns Børs, den 25 August 1826. Hamburg 2 M.a vista 230 Species 230 Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 1/2 a 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 169 170 Rbd. . Svenske Sedler. Rbs. Teg. pr. Rdlr. Rigsgield. 81 1/2 Rbd. Sed. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) i Banco. Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-26
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 100 1/2 Rbd. r. 116 116 1/2 Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 90,90 Rbd. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, 108 – i Ban ved Hambro & Søn. 89 1/190 i Banco 4 pC. Dito nye..... i Sedler Asiatiske Actier...... 3 pC. nye danske Oblig. 56 - L. Sterl. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. as Romme Treogtyvende Aargang. No. 69. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 29 August 1826. Den 30 August 1826. (Hendes Majestæt Dronningen helliget.)dre Snese Aar med Oldings Sølverkrone, Besegle huld i Dag den skjønne Pagt, Louises Datter, Skialdens Lovsangs-Tone, Du lytte til, den hylder Hymens Magt, Den hylder Livet i en frugtbar Høst, Der skjænker Tusinder velsignet Trøst. Tre Snese Aar de vandrede tilsammen, Og deelte kjærligt fælleds Sorg og Nød; Ei altid Livets Frugt er Fryd og Gammen, Saa viseligt vor Fader det forbød: Dog vorder Vejen kort, ei Byrden svar, Aaar Kjærlighed den frem til Maalet var, Skjønt vinker Eder – elskelige Gamle! En venlig Aften efter svundne Dag, Lyksalige! J Minders Skat kan samle, Og frede den til Hjertets sidste Slag, Og skue salige mod Lysets Hjem, Hvortil J sejerkronte vandre frem. Det lange Samliv skal en Døden skille, Hist vil en Evighed omhegne det, Den korte Stund, hvor Savnets Taarer trille, Ved nære Gjensyns Fryd vil vorde let, O Gud, Du skjærmed Dem med Faderhaand, See! De velsigne dette skjønne Baand. Og en livsalig Frugt sig om det slynger, Som midt i Blomsterparadiset staaer, Som Dagene og Tankerne forynger. Saa datterlig det ømme Hjerte slaaer, Saa varmt det banker fuld af Kjærlighed, Og beder Gud, forlænge Eders Fjed. Og han vil høre denne Engels Bønner, Og lægge Aar til Eders Dages Tal, For Moderhjertets Fryd beler hendes Sønner, O. Hun har Tusinder i Herthas Dal, Og Døttre trindt omkring den danske Strand, Som elske mindre ej, end Nordens Mand. Saa vil med Kjærlighed Gud Eder lønne, Rigt smykke disse Blomster Eders Vei, Paa sjunkne Tue staae de evig grønne, i J Livets Storme visne de dog ei Ol slyng dem om den sølverhvide Lok, Og smil i Børn og Børne Børns Flok. Nyerups Besøg i Ulm, eller Opstaaelsen af Selskabet for Dannevenner ved Donau. Naar Sum beregner de gamle Kongers Slægtregistere, saa antager han 30 Aar for hver Menneskealder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Efter Fredens Slutning 1762 traadte han tilbage i dansk Tjeneste, og fik et Compagnie i det Delmenhorsiske Infanterieregiment, da i Norge. Efter noget Ophold i sit Fædreneland, fik han efter Ansøgning sin Afskeed, gjorde nu Reiser i Sverrig, i Tydskland, i England, i Frankrig, dyrkede disse Landes Sprog, og gjorde sig bekjendt med deres Skikke og Indretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Efter Hjemkomsten til Kjøbenhavn blev han Kongen af Danmarks General-Adjutant, og fik Kammerherrenøglen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Da Krigen udbrød 1768 imellem Rusland, og Porten, tog han Tjeneste i den russiske Armee som Oberstlieutenant af Ingeniørerne, og man overdrog ham at optage Kaarterne over Krigsoperationerne. 1769 tjente han i den store Armee under Prinds Gallitzin, og havde sin Deel i Sejren ved og Jndtagelsen af Chotzim. J det følgende Aar, brugt i samme Armee, hvis Overbefaling Greve af Romanzow nu havde faaet, udmærkede han sig i Slaget ved Largafik St. Georgskorset, for at have været den første, der var trængt ind i Tyrkernes forskandsede Lejr, og blev endog en af de tolv første Riddere, af denne nyligt stiftede Orden. Ogsaa udmærkede han sig i Slaget ved Cahoul, og blev udnævnt til virkelig Oberst med Brigadiers Rang og Forretning. Jmidlertid var Struersee kommen til Ministeriet i Danmark, og under hans store Planer for Omdannelsen af den Stat, for hvilken Omsorgen var betroet ham, kaldte han Falkenskjold tilbage til Kjøbenhavn, for at bringe den danske Militæretat paa forbedret Fod. Falkenskjold vilde nødig forlade den russiske Tjeneste, hvor han havde Udsigter til en hurtig Forfremmelse; man lovede ham, at han om kort Tid skulde kunne vende tilbage; men det som bestemte ham til at gaae til Kjøbenhavn, var de Forhandlinger som vare i Gang om Hertugdømmet Holsteen. Efterat have været nogle Maaneder i Kjøbenhavn, gav man ham, i Henseende til disse Forhandlinger, en diplomatisk Sendelse til St. Petersburg, som han saaledes paa ny besøgte. Efter Tilbagekomsten herfra mærkede han den Storm, der havde begyndt at true Struensee, og hans Partie. Han advarede denne Minister, om at tage de fornødne Forholdsregler til at undgaae den, men hans Advarsler agtedes ikke. Stormen brød løs i Januar 1772, og Falken skjold, skjøndt fremmed for næsten alle Struensees Foretagender, saae sig indviklet i hans Fald; han blev paa samme Tid arresteret, kastet i Fængsel, og dømt uden Procesformer *) til Tabet af Gods, Embeder og Værdigheder, og at være for Livstid paa Munkholm. Efterat have været fem Aar paa Munkholm, tillod Regjeringen ham at gaae til Languedoc, og tilstod ham en Pension under Vilkaar, at ikke forlade dette Landflygtighedssted uden Tilladelse fra Kongen af Danmark, og ikke at tage fremmed Tjeneste. 1780 fik han Tilladelse at gaae til Vand=Landet, hvorhen hans Ven Revertil kaldte ham, og nu blev Lausanne hans faste Opholdsted. Han havde tidligen brugt den Klogskab, at danne sig en uafhængig Formue, ved at spare hvert Aar endeel af sin Jndtægt. Under sin Landflygtighed fulgte han fremdeles denne Regel. Nogle saadanne Besparelser, som han havde sat i fremmede Banker, og som undgik hans Formues Skibbrud, bidrog fremdeles til at forøge hans Beqvemmeligheder. 1787 fik han af det Petersborgske Hoff Jndbydelse at gaae tilbage til russisk Tjeneste i Chefs Post mod Tyrkerne. Den danske Regjering, hvis Tilladelse han ansøgte, nægtede ham samme, under Paaskud, selv at behøve hans Tjeneste. Ved samme Tid tillodes ham at komme tilbage til Danmark, og det syntes som hans Proscription skulde tilbagekaldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
J Foraaret 1788 begav han sig til Kjøbenhavn; men den Modtagelse han fik, lod ham længes efter igjen at komme til Lausanne. Han fik Tilladelse at reise tilbage. Jmidlertid havde Saaledes i Originalen. Man see Dr. J. Kr. Høsts bekiendte Værk. han faaet en Deel af sin af Staten tagne Formue tilbage, og satte den paa Livrente i Frankrig. Da i samme Aar Krig opstod mellem Danmark og Sverrig, blev Falkenskjold igjen kaldet i Tjenesten, i Generalmajors Post; men just da han skulde begive sig paa Reisen modtog han Underretning om Fredens Slutning, og at han fritoges for Reisen. Hans Embedsgrads Indtægter, forbundne med hans private Formue, satte ham istand til at leve paa en behagelig Maade. Han havde kjøbt sig i Lausanne en Gaard med en Have, hvorfra en skjøn Udsigt over Genfersøen og endeel af de Landskaber, som omringe den. Den levede han midt i sine Korter, Planer og Bøger, studerede de Tildragelser, der foregik omkring ham, gjorde Sammenligninger med forløbne Tider, og optegnede de Bemærkninger, som disse Sammenligninger foranledigede. Den franske Revolution og dens Armeers Fremgang havde han en levende Interesse for uagtet han i de franske Fonds tabte den største Deel aff hvad han fra sine Besparelser og si Skibbrud havde faaet reddet. Til Rusland havde han Erkjendtlighedsfølelser, men Frankrig var det Land, han har Forkjerlighed for; der vare hans Ungdomsaar forløbne. Under sit Ophold paa Munkholm havde han dannet sig en Leveplan, den fraveeg han siden kun lidet. Studeringer og eensomme Spadseringer, medtog den største Deel af hans Dage. Nogle Timer ofrede han til Omgang og Selskabelighedens Pligter. Hans Stilling, langt fra Hof og Forretninger, havde megen Behagelighed for ham i han gjorde den Bemærkning for dem der havde hans Fortrolighed, at uden den prøvede Modgang skulde han ikke have naaet det Vellevnet, han nu nød. De Mænd med hvem han havde nøje Forbindelser vare Dhrr. Reverdil, Tissot, Gibbon, Gorani. Hans Forhold strakte sig i øvrigt til alle mærkelige Personer saavel i Landet selv, som de Reisende der kom til Lausanne, og i deres Omgang fandt hans Aand for at kjende Tidens Tildragelser Fyldestgjørelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Da Alderens Svagheder begyndte at holde ham hjemme, fandt man om Aftenerne hos ham samlet en Kreds af Personer, ofte af modsatte Partier og Anskuelser. Han forstod der at vedligeholde god Tone ved hans Opmærksomhed forat fjerne udsvævende Jdeer, og at bringe Samtalen paa positive Handlinger eller Qvæstioner. De Anecdoter og Jagttagelser han havde samlet, gjorde hans Underholdning piquant og afvexlende. Men sielden, selv i de meest venskabelige Samtaler, hørte man ham tale om sit Livs Tildragelser, om nogen Gjenstand vedkommende Religionen, eller om den Regjering, under hvilken han havde lidt (qui Pavoit persecute). Han undveeg ogsaa omhyggeligen al Bedømmelse over den Regjering, under hvilken han levede. Han indbød ofte til Middagsbord Venner og Fremmede, ved hvem han haabede at have Oplysninger, vedkommende Tidens Historie. Jøvrigt, uagtet han ej brugte Viin, uden med meget Maadehold og regelviis, elskede han dog denne Slags Glæde og de Behageligheder som et godt Bord giver. Han havde et stærkt Temperament, og hans Aasyn forkyndte Krigsmanden. Hans Legeme, af næsten sex Fods Høide, var veldannet, hans mandlige Figur aandede Mod; han havde, selv i Alderdommen, denne friske Farve, som udmærker Nordens Mennesker. Han havde af Naturen et koldt Hoved og en brændende Karakteer. Studering og Forretninger vænnede ham tiligt til Iagttagelse. Modgangen gjorde ham forsigtig og tilbageholden, men intet kunde forstyrre hans Siels Reenhed. Han bevarede indtil sit Livs sidste Øjeblikke sin Hukommelse og Aandsfrihed, men i sit Livs sidste to Aar havde han en gigtagtig Rheumatisme, hvortil Stoffet var samlet i Fængslet paa Munkholm. Den tilbagekaldte ham meget levende Mindet om de Forfølgelser han havde udstaaet. Hans Sind blev derved undertiden vredt og ærgerligt, uagtet den Møje han gjorde sig for at undertvinge saadant. Hans Aands Egenskaber bære hans Memoirer Vidnesbyrd om; hans Hjertes Egenskaber gjorde ham kjer for sine Venner. Han døde 30 Sept. 1820, i en Alder af 82 Aar og nogle Maaneder. (Efter det i forrige Nummer ommeldte Skrift af Falkenskjold.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Jndenlandske Efterretninger. Af en Skrivelse fra det sydøstlige Sjælland, 16 Aug. 1826. Jeg lovede Dem nogle Efterretninger i statistiske, økonomiske, og topografiske Hensyn, og jeg begynder med følgende: A. Stevnsherred betreffende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Man har først i Hempels Avis og derfra i de andre Provinz-Aviser læst følgende, Stutterierne vedkommende: De arabiske Hingster, hvormed det Kongelige Stutterie paa Frederiksborg nylig er beriget, ere kjøbte i Asien mellem Smyrna og Bursa af samme Person, som overbragte de 8 brune Hingster fra Hs. Maj. Kongen til den Tyrkiske Sultan. Keiseren kjørte gjerne med de Danske Heste og yndede dem saa højt, at da een af dem døde efter at have været paa den keiserlige Stald i 10 Dage, bleve begge dens Staldkarle halshuggede. Overbringeren, mistede 2 af sine arabiske Heste paa Hidreisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
En udmærket Hingst døde i Wien, hvor den formedelst sin Skjønhed opbevares i Veterinairskolens Museum. Hs. Majestæt Kongen har oversendt Skiftets høje Gouverneur, Hs. Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik, en Arabisk Hingst, der i disse Dage har været at see i Faaborg, hvorfra den skal afgaae til Stutteriet paa Augustenborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Aalborg, den 23 August. J Løverdags Eftermiddag havde det borgerlige Jægercorps foranstaltet en Afskedsfest for dets nu fratrædende, af Corpset høist fortjente Chef, Hr. Consul Niels Wigelsen, som ved sin Ankomst modtoges med Musik, Hurraraab og Sang. Herefter overraktes af Corpsets nuværende Chef, Capt. Schytte, Hr. Consulen en af Corpset bekostet smagfuld Pokal med følgende indgravede Læsning: Det borgerlige Jægercorps i Aalborg offter sin fratrædende Chef, Herr Consul Niels Wigelsen, dette Minde. Hvad du tilkom vi gav - Det varer stedse ved Det er vor Agtelse Det er vor Kjærlighed. Lev vel! Ved Foden af Pokalen stod en Jæger af massivt Sølv i fuld Uniform. Af Pokalen drak Hr. Consulen først Kongens Skaal. Siden bleve andre Skaaler udbragte og et muntert Bal, som aabnedes af Stiftbefalingsmanden og vedvarede til om Morgenen, endte denne Erkjendtlighedsfest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-08-29
Aarhuus, den 24 August. En af vore Kjøbenhavnsfarere, Skr. Jens Nyrup, som gik herfra i Aftes, havde 30 Passagerer, for det meste Fruentimre.