JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Den 16de April er Capellan Hr. Joachim Stochfleth confirmeret at være Capellan pro Persona paa Kongsberg, Sognepræst Hr. Hans Wielsgaard ligesaa at være Sognepræst for Alsted og Fiennesløw Menigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Den 19de April er Peder Palludan Torm forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, samt i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Den 23 April er Toldforvalteren i Apenrade, Capit. Lieut. Carl Ferdinand Maller, udnævnt til virkelig Kammerraad. Den 25de April er Capitainlieutenant Gerhard Wilhelm von Geelmuyden af det første Bergenhusiske Jnfanterie=Regiment, og Premierlieutenant Peter Jvensen von Klewe af det Aalborgske Jnfanterie-Regiment, bestilte til virkelige Capitainer og Compagnie=Chefer ved førstbemeldte Bergen, husiske Jnfanterie=Regiment. Samme Dag er Capellan Hr. Steen Balslew confirmeret at være Sognepræst for Kiettinge og Breigninge Menigheder i Lolland; Missionair Hr. Christian Winsløv beskikket at være Sognepræst for St. Povels Menighed paa Bornholm.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Den 2den Maji er Lector Chymie Nicolai Tychsen for lundt Bevilling at være Apotheker paa Kongsberg. Ligeledes er Sognepræst Hr. Christopher Berg confirmeret at være Sognepræst for Wester Welling og Schiern Menigheder i Wiborg Stift.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Da Mangel paa behørige Dæmningers Indretning ud ad til Vandet, uden for de Bolværker, som blive reparerede, eller af nye skal indrettes, virker til Canalernes Formudring, da det i saa Fald er uundgaaeligt, at den inden for Bolværket værende og opkastede Jord, maae, naar Bolværket løsdes derfra, tildeels føres ned i Vandet af Arbeids Folkene tildeels og ved indfaldende Regn skylles og glider deri, saa skal det, for disse skadelige Følger at forebygge: a) herefter bære forbuden nogen Tømmermester at begynde paa noget nyt Bolværks Indretning, eller istandsette forfaldne Bolværker, førend han først i Forveien har indhentet Hs. Majestæts Havne-Commissions Betænkning og Resolution om hvad enten det er fornødent, at nogen Moddæmning i det Tilfælde uden for Bolværket skal indrettes eller ikke, og skulde saadan Anmeldelse for Havne=Commissionen vorde forsømt, da skal den Tømmermester, som Bolværks=Eieren betiener sig af, saasnart hans Forsømmelse bliver opdaget, betale: Rdlr. i Mulct for hver Alen Moddæmning, der befindes at burde have været indrettet, og samme Tømmermester endda uden at have nogen Regres til Bolværkets Eier, være forbunden til, under lige Mulct, at lade, paa Bolværks=Eierens Bekostning, opføre saadan en Moddæmning inden en vis Tid, som ham af Havne=Commissionen foresættes. Og b) skal Havnemesteren tilligemed samtlige Havnefogder være forbundne til at have den alvorligste Opsigt med slige Mod dæmningers Anbringelse overalt, hvor Bolværker blive indrettede eller istandsatte, og naar de erfare, at saadant bliver efterladt, da uopholdeligen at angive de Skyldige for Havne Commissionen til vedbørlig Undgieldelse. Samtlige Vedkommende haver paa det nøieste at lagttage og overholde den udi Havne=Forordningen af 18 April 1744 dens 2den H. allerede gjorte Bestemmelse, at ingen Steen eller Sand maae opkastes, uden paa de anordnede Steder, og at samme paa Land legges en Alen inden for Bolværket, samt ei nærmere Rendestenen, end at Vandet kan have frit Løb, alt under 2 Rdlr. Straf for hver Gang. Paa det, at det i Fremtiden kan hemmes, at Canalerne el skal opfyldes med Gruus, Steen eller andre opfyldende Ting. som fra Bygninger, som repareres eller af nye opføres, blive kastede ud i Pramme eller Baade, lige over Plankværkerne, i Steden for først at henføres til det ordentlige Lade= eller Slæbe=Sted, haver samtlige Havnefogder med al muelig Aarvaagenhed at paasee, at ingen, hvem det endog maatte være, nogensinde udkaster saadanne Ting lige ud over Bol værkerne i Prammene eller Baadene, men lader samme henføre til nærmeste Lade= eller Slæbe=Sted, for der i Prammeneller Baaden at indtages, under lige Straf for hver Gang, som i foregaaende §. er fastsat.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Ligesom det allerede ved Havne-Forordningen af 18 April 1744 dens 9de §. er befalet, at naar der nogensteds i Havnen eller Canalen forefindes siunkne Fartøier, Vedkommende da, naar de derom af Havnemesteren advares, strax skal lade dem optage; og hvis ikke, at Havnemesteren, paa Eierens Bekostning, skal uden videre lade dem optage, og Fartøiet da til hannem være forfalden; saa vil Hs. Majestæt saadant til nøie ste Efterlevelse herved allernaadigst have igientaget. Endelig for strax at forekomme, at ikke Mangel paa vedbørlig Tilsyn med Slamkisternes Renovation skulde foranledige, at Mudderet i samme skal blive saa overflødigt, at det ved den fra Stadens Render tilflydende Afflod skal skylles ud med i Canalerne, og derfra brede sig ud til Havnen, eller maaskee og, ved at hindre Tilløbet, foraarsage Gadernes Oversvømmelse, samt at Vandet, især i stærk Pladsregn, derudover skal gaae tilbage ind i Kieldere og Folkes Huse, haver Havne=Commissionen paa det alvorligste at instruere og tilholde Havne=Cassereren, at have flittig og skarpt Jndseende, ei allene med Havne=Fogderne, at de ikke forsømme at have Opsigt med foranførste Renovation, men tillige med de Mænd, der ere antagne til at rense Slamkisterne, at disse iagttage deres Pligter paa det nøieste, samt at bemeldte Havne=Casserer, uden Skaansel eller Forsømmelse, strax for Havne=Commissionen andrager, naar han erfarer, at Slam kisterne enten ikke til sine behørige Tider, eller og ikke nøie og tilbørligen nok blive rensede.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Den 7de Maji har Hs. Majestæt allernaadigst beskikkes Kiøbmand William Brown junior til Consul i Staden Gothenborg og de dertil hørende Udhavne. Under samme Dato er Geheimeraad Hr. Jørgen Erich Scheel beskikket at være Justitiarius i Høieste=Ret. Ligeledes har Hans Kongelige Majestæt efter Ansøgning i Naade entlediget Amtsforvalter, Petersen i den østre Deel af Amtet Hadersleb fra hans Tieneste, og igien allernaadigst forundt Amtsforvalteren i den vestre Deel, Etatsraad Fischer, bemeldte Embede. Under Under Dato Christiansborg Slot den 7de Maji d. A. er udkommet en nye Fundation og Anordning for Kiøbenhavns Universitet, hvorved bekiendtgiøres: At, da Hs. Majestæt har taget i alvorlig Overveielse, i hvilken vigtig Hensigt Universitetet i Allerhøistsammes Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn af Hs. Majestæts Høisalige Forfædre er bleven stiftet, og siden i følgende Tider vedligeholdt, at nemlig sammes Jndretning paa kraftigste Maade kunde tiene til at udbrede og befordre saavel den sande Religions Kundskab, som og alle andre nyttige Videnskaber i Hs. Majestæts Riger og Lande; saa har Hs. Majestæt allernaadigst besluttet nu saaledes at indrette bemeldte Universitet, at Videnskaberne ved samme herefter kan dyrkes paa en med deres nu værende Tilstand mere overeensstemmende Maade, end hidindtil, og til den End ladet undersøge og Sig allerunderdanigst foredrage sammes nærværende Forfatning, samt den Maade, paa hvilken det i en eller anden Post kunde opnaae en større Fuldkommenhed; og dette saavelsom hvad Hs. M. af Sine Høisalige Forfædreshøistpriselige Fundationer og Anordninger, samt Allerhøistsegne udgivne allernaadigste befalinger har eragtet tienligt derved fremdeles at lade vedblive, har Hs. Majestæt villet sammenfatte i denne Sin allernaadigste nye Fundation og Anordning for Universitetet, hvilken Hs. Majestæt vil herefter allene skal tiene saavel Lærerne som den studerende Ungdom og andre Vedkommende til Regel og Rettesnor i forekommende Tilfælde; Thi har Hs. Majestæt derom anordnet og befalet: Første Capitel.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Professorerne ved Kiøbenhavns Universitet, deres Embeds Forretninger, samt den offentlige og private Underviisning. Til Videnskabernes og Studeringernes Forfremmelse og ter Hs. Majestæt det nødvendigt, at der ansættes flere Lærer, ved Universitetet, end hidindtil have været; og vil Hs. Majestæt derfor allernaadigst, at foruden de ordentlige og overordentlige Professores, der allerede ere, endnu nogle Extraordmarn i hvert Facultet skal beskikkes; og, da Universitetet ingen Fond haver til at lønne flere, end visse Professores ordinarios, saa har Hs. Majestæt allernaadigst besluttet, at forunde dem aarlig Løn af Sin egen Casse, saa længe Universitetets Jndkomster dertil ikke ere tilstrækkelige, hvilken Løn Hs. Majestæt forbeholder Sig for enhver af dem nærmere at bestemme, og skal da herefter ved Hs. Majestæts Universitet være følgende Professorer:
Berlingske Tidende, 1788-05-01
J det Theologiske Facultet fremdeles, som hidtil, 4 Ordinarii, af hvilke den tredie for nærværende Tiid er Biskoppen i Siellands Stift; men desuden beskikkes en Professor Theologi extraordinarius.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
J det Juridiske Facultet, foruden de tvende Ordinarios, skal altid være tvende Professores juris extraordinarii.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
J det Medicinske Facultet skal herefter, ligesom tilforn, være tvende Professores ordinarii, og vil Hs. Majestæt de uden ved samme Facultet for det første allernaadigst ansætte en Lector Chymie, indtil Hs. Majestæt maatte finde for godt, i sin Tid at beskikke en ved offentlig Prøve bekiendt du lig Mand til Professor Physices ved samme Facultet, hvor desuden herefter ogsaa altid skal være en Professor Artis obstetricia, efter den af Hs. Majestæts elskelig kiære Frue Mader Hendes Majestæt Dronning Juliane Marie dertil oprettede Stiftelse.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
J det Philosophiske Facultet bliver herefter, ligesom til forn, syv Professores ordinarii, nemlig tvende ProfessoreMatheseos, een Professor Philosophir, een Professor Latinæ Lingvæ & Floqventie, een Professor Græcæ Lingva een Professor Lingvarumorientalium og een Professor Historiarum. Men tillige vil Hs. Majestæt, at i samme Facultet, foruden de Extraordinarios, der allerede ere, end videre skal ansættes fire, nemlig i Philosophien, Mathematiken, Historien og Sprogkyndigheden, af hvilke Professo extraordinarius i Philosophien haver i Særdeleshed at læse over Philosophiam practicam universalem, Moralen og Politiken.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Alle saadanne i visse Videnskaber ansatte Professores er traordinarii skal ikke allene, enhver over sin Videnskab og sammes Deele, holde Forelæsninger, men og i samme ere minere, og i hver Exammen, naar samme vedkommer det Facultet, hvor de ere ansatte, tage lige Deel med Professor bus ordinariis, enten paa eengang eller skifteviis, ligeson det her neden nærmere bestemmes.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Samtlige Professores i det Theologiske Facultet have af deele sig saaledes i deres Forelæsninger, at der altid læses over den hellige Skrifts Critik og Exegesis, over den naturlig Theologie og den aabenbarede Religions Vished, samt viden over Theologiam Dogmaticam, Moralem og Polemicamover Kirke=Historien og de symboliske Bøger, ligesom der og skal gives Anviisning til det offentlige og almindelige Religions=Foredrag og sammes beste Indretning, hvori ogsaa de fornødne Øvelser blive at anstille.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Professores juris ordinarii og Extraordinarii have at læse over Jus Nature & Gentium med Anvendelse paa de positive Love; over Jus Danicum, Jus Romanum og Historian, Juris, ligesaa over Jus publicum universale & particulare. Derimod skal de være frie for at læse over den philosophiske Moral og deri at examinere, da dette fra nu af ganske skal overlades til de tvende fornævnte Professores Philosophia.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Samtlige Professores Medicinæ skal indrette deres Forelæsninger saaledes, at der bestandig kan gives Underviisning i alle Deele i den Medicinske Videnskab, samt Anledning til den Medicinske Praxis og Øvelse deri, ved de offentlige Anstalter, som dertil ere indrettede. De have desuden vel at forklare Anatomien, Chirurgien og Botaniken, og at forbinde dermed de til disse Videnskaber henhørende Demonstrationer. Ligesaa skal altid ved samme Facultet læses over Naturlæren og Chymien, i hvilke begge Videnskaber de fornødne Experimenter blive at anstille. Læreren i Jordemoder=Kunsten, iagttager det samme i Henseende til denne Videnskab. Professores ordinarii og extraordinarii i det Philosophiske Facultet have i deres Forelæsninger at forklare, enhver den Videnskab, hvortil han er beskikket, saa at Professores Philosophiæ læse over den hele theoretiske og practiske Philosophie og den philosophiske Historie, og tvende Professore Matheseos over alle Dele af den rene og anvendte Mathematik, dog at den, som er Professor Astronomie, i Særdeleshed foredrager denne Videnskab og flittigen anstiller de derhen hørende Observationer.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Professores Lingvæ Græce & Latinæ have at læse over græske og latinske Profan=Skribentere, samt over alt det, som ellers henhører til disse Sprog og sammes Litteratur, og har vede, især den, som tillige er Professor Floqventin, ogsaa at give Underviisning i de skiønne Videnskaber og hvad til den gode Smag i Foredraget er henhørende.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Professor lingvarum orientalium skal give Underviisning. i det Hebraiske Sprog og de dermed beslægtede Dialecter, samt den hele Østerlandske Litteratur.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Professores Historiarum have at foredrage saavel den almindelige ældre og nyere Historie og Geographie, som og Kundskaben om de europæiske Stater og især om Fædernelandet.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Forelæsninger over Kammeral=Videnskaberne, over NaturHistorien og Oeconomien, og andre derhen hørende nyttige Kundskaber, ligesaa over de levende Sprog og derhen hørende Litteratur, holdes af de Lærere, som dertil ere beskikkede eller om nogen af de andre Professorer frivilligen ville paatage sig en eller anden af disse Underviisninger, skal dette være ham uformeent, dog uden at han derfor forsømmer sit egentlig Fag; og det skal paaligge Procantzleren nøie at paaagte, at der bestandig i bemeldte Videnskaber gives grundig og udførlig Underviisning.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Samtlige Professores have at indrette deres Forelæsninger saaledes, at over alle disse Videnskaber i enhver curiiAcademico bliver læst, og at enhver Videnskab ordentlig bliver fuldendt i den Tiid, som siden i denne Hs. Majestæts allernaadigste Forordning nærmere foreskrives. Lectiones publica skal allene holdes over saadanne Deele af Videnskaberne, der ere de nødvendigste for alle Studerende; det øvrige og til videre Frudition henhørende, bliver in Collegiis privatis og privatissimis at afhandle, da overalt enhver Professor er forbunden til i hver Cursu at holde en offentlig Forelæsning pro officio, uden Betaling, over en vigtig Deel af sin Videnskab. Til des bedre at befordre grundig Kundskab, skal til enhver Videnskab i visse Tider gives en Jndledning, hvor samme Videnskabs Omfang, Deele, Historie og Litteratur, samt den rette Maade, paa hvilken den bør studeres og anvendes, bliver at forklare, og, foruden at saaledes hver Docent i sin Videnskab giver sine Tilhørere Begreb om, hvad saavel i ældre som nyere Tider er arbeidet og frembragt i samme Videnskab, skal og Universitetets Biblothecarius være forbunden, til, i hver Cursu at læse over det, som henhører til LitterairHistorien og Bøgernes Kundskab.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
J Stedet for at hidindtil Cursus lectionum haver været fastsat fra Efteraaret til midt om Sommeren, hvorved megen Tidspilde foraarsages, skal herefter det Academiske Aar deles i tvende Cursus, hvoraf den ene skal gaae fra 1ste Maji til October Maaneds Begyndelse, og den anden fra 1ste November til April Maaneds Begyndelse, og de Academiske Examina, nemlig Examen Artium og Philosophicum holdes tvende Gange om Aaret, i April og October Maaned, paa den Maade, som siden nærmere bestemmes.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Den sædvanlige Catalogus Lectionum udgives da ogsaa tvende Gange om Aaret; og ved Enden af hver Cursus have samtlige Lærere ved Universitetet at indgive Beretning, efter et Schema, som dem dertil af Procanhleren, efter hans Jnstruxes Tilhold, meddeeles.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Foruden at til formeldte og andre Examina tilstaaes den fornødne Tiid, som herefter nøiere bestemmes, blive ingen Ferier tilladte ved Universitetet uden om Sommeren PinzeUgen, saavelsom de sidste 8 Dage i Julii og de første 8 Dage i August, og om Vinteren 14 Dage, fra den 24de December til den 6te Januarii.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Enhver, som er beskikket til Lærer ved Universitetet, skal ved sit Embeds Tiltrædelse skrive og offentlig forsvare en Dissertation pro munere, hvor Professores ere Opponentere. Naar dette ikke skeer inden et halvt Aars Forløb, skal den ham for denne Tid tillagde Løn være forfalden til Universitetets Bibliothek, og forholdes dermed saaledes, saalænge han ikke opfylder denne Pligt. Som dette allerede forhen haver været anordnet, saa ska alle Professores, der indtil nu ikke have iagttaget dette, være forbundne til, uden videre Ophold, at efterkomme samme, og forstaaes herunder ikke den Dissertation, som skrives for Doctor= eller Magister Graden, hvilken enhver som at traaer slig Værdighed, bør holde, enten han er Professor eller ikke. Hvad derimod de forhen anordnede aarlige Disseertationer angaaer, da skal Professores for samme være frie tagne, dog at i disses Sted af dem skrives Afhandlinger over interessante og nyttige Materier, som aarlig i en Samlinskal udgives og dertil anvendes de Ark, som i Universitetets Bogtrykkerie hvert Aar bør trykkes frit, ligesom Hs. Majestæt dette allerede i Procantzlerens Jnstruction allernaadigst har fastsat og befalet. Og vil Hs. Majestæt altid med Kongelig Naade ansee og udmærke dem iblandt Universitetets Lærere, der saavel herudi, som og ved Forelæsninger, samt lærde Arbeider og Skrifter giøre sig besynderlig fortiente. I Almindelighed skal der holdes over, at enhver tiltrædende Professor strax under sin Haand udsteder den eedelige Forsikkring, at han bekiender sig til den uforandrede Augsburgiske Confession; og, hvis han derfor vægrer sig, skal dette for Hs. Majestæt allerunderdanigst andrages. Thi om det engang skulde skee, at en Mand, som bekiender sig til en anden Kirke, for sin besynderlige Duelighed i de levende Sprog, eller anden Videnskab, som ikke vedkommer Religionen, deri blev ansat som Lærer, forbeholder Hs. Majestæt Sig i saadant Tilfælde, efter Omstændighederne, at dispensere i denne Post, hvilken ellers, uden slig udtrykkelig Dispensation, ikke skal eftergives.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Samtlige Lærere ved Universitetet skal med Flid forrette deres Embede, ved at undervise den studerende Ungdom, og befordre Studeringerne paa beste Maade. Jngen Professor maae undslaae sig for i hver Cursu at holde de til hans Videnskab henhørende Forelæsninger, og bør han altsaa, foruden lectiones publicas, læse tvende Collegia i bemeldte Tid; og hvis nogen Professor tiltræder et andet Embede, som hindrer ham i at lagttage alle sine Pligter som Academisk Lærer, skal hans Professorat strax ansees for at være ledigt, og derom af Hs. Majestæts Danske Cancellie giøres allerunderdanigst Forestilling til Kongen. Jngen skal altsaa undtages fra denne almindelige Pligt, uden allene Universitetets Senior, om Hs. Majestæt, naar hans Ansøgning derom Allerhøystsamme allerunderdanigst bliver foredragen, forbeholder Sig, efter Omstændighederne og hans ved Universitetet udviste Flid og havende Fortienester, derfor at frietage. Hvis nogen, uden at være Senior, af anden Aarsag, hvilken det være kunde, undlader at holde Forelæsninger, skal Hs. Majestæt derom strax giøres allerunderdanigst Forestilling, da Allerhøistsamme efter Befindende vil bestemme, hvad Han udi saadant Tilfælde finder fornødent, saavelsom den Afgift, som en saadan Professor skal svare af hans Løn og Jndkomster til en Adjunctus, som efter derom til Hs. Majestæt indkommende Forestilling skal beskikkes, hvilken Afgift i bemelte Fald skal indeholdes af denne Professors staaende Løn, eller, om han haver Corpus ved Universitetet, da af den ham tilkommende Distributz.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Ved denne Indretning er da aldeles ophævet, at nogen Professor selv kan vælge sig en Vicarius til at besørge hans Forelæsninger eller andre Academiske Arbeider; ligesom og de Penge, som hidtil ere blevne betalte til saadanne Vicarier, herefter aldeles skal bortfalde. (Fortsættelsen følger.) Den 9 Maji er Provst Hr. Mathurin Pedersen Endorph. beskikket at være Dansk Compastor til Maglebye Menighed, paa Amager; Assessor Frederich Føns ligesaa at være Assessor i Ober=Hofretten i Norge. Samme Dag er Professor Doct. Theol. Daniel Gothilf Moldenhauer beskikket til at være Ober=Bibliothecarius ved det store Kongelige Bibliothek, Surnumerair Assessor Frederich Føns ligesaa at være virkelig Assessor i Ober Hofretten.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Den 14de Maji er Knud Andreas Sommer beskikket at være Foged i Inderøens Fogderie i Tronhiems Stift, samt Odder Vidalin til at være Sysselmand i Bardestrands Syssel i Jsland.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Den 16de hujus er Lieutenant Frederich Legardt Schlanbusch beskikket at være Bye= og Raadstueskriver samt Notarius, Publicus i Scheen.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Fra den 3die til 31te Maji ere her i Staden copulerte 92 Par, fødte Drenge 132, Piger 118, tilsammen 250; døde Mænd 90, Qvinder 67, Drenge 36, Piger 49, tilsammen 242; ere altsaa 8 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 10, Apoplexie 2, Barselseng 2, Blodstyrtning 2, Brystsyge 30, Colica 1, Druknet 2, Durchløb 2, Dødfød 1, Falden til Døde 3, Feber 2, Forraadnelses=Feber 7, Frisler 1, Galdefeber 2, Gicht 4, Hastig Død 3, Hidsig=Feber 12, Hængt sig 1, Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 6, Kighoste 1, Koldfyr 1, Kopper 2, Krampe 1, Kræft 1, Malet ihiel 1, Mavekrampe 1, Meslinger 2, Slag 41, Sprinkler 3, Stikflod 1, Svindsot 6, Tænder 5, Tærende Syge 39, Uangivne Svagheder 30, Vattersot 13.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 27de April til 24de Maji af Patienter indkomne 165, udgaaet 151, døde 19. - Jblant de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Pige faldet over et Dørtrin og brækket et Laar, en Arbeidsmand nedfaldet fra en Trappe og ligeledes brækket et Laar; en Karl overkiørt af en Vogn og derved brækket et Been; en Arbeidsmand faldet og ligeledes brækket et Been; en dito nedfaldet paa et Skib og forslaaet sig; en Dreng faldet fra en Trappe og brækket et Been; en Kone faldet og slaget Hoften af Lede, en Musketeer nedfaldet paa Blokskibet og døde samme Dag af det bekomne Slag; en dito knuset den ene Fod ved et Stykke Træe, et Drengebarn faldet og brækket et Laar, en Musketeer faldet i Vandet og tillige slaget Hul i Hovedet; en Dreng bidt i Ansigtet af en Hund; en Pige nedfaldet fra en Loftsluge og meget forslaaet sig; en Kone i Vildelse skaaret sig i Halsen.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
AVERTISSEENTS. Nye Samling af Skuespil, opførte paa den Kongel. Danske Skueplads, 2den Deel, som indeholder: 1) Jægerne: 2) General Slensheim og hans Familie, 3) Familien - er nu udkommen og sælges for 3 Mk. 8 s. heftet hos Pelt paa Børsen, Hegelund i Færgestrædet, Buck paa Nørregade og Sønnichsen i Adelgaden No. 308.
Berlingske Tidende, 1788-05-01
Fra Pressen er udkommen: Den første Grund til Regnekonsten, c) af Niels Hallager, sælges hos Boghandler Hegelund for 2 Mk. 8 s. Musik De til Forsendelse med Nusikhandler Sønnichsen i Adelgaden Nr. 308, har faaet Po nye Musikalier fra Wien, hvoriblant ere: 6 nye Qvartetter af J. Hand Op. 50. 6 nye Symsonier af samme Op. 51 og 52. 3 Værker Qvartetter af Pleyel. Haydn Jnstrumenta Musik Opera. - - J. C. Syv Ord paa Korset.