Den Vest-Sjællandske Avis, 1831-03-01
J Modena og i Kirkestaten ere de største Spektakler forefaldne. J den første Stad havde Hertugen erfaret, at endeel Personer forsamledes i en Kiøbmands Huus ved Navn Sire Menotti, som forhandlede om hvorledes Fædrenelandet kunde befries, Politie og Soldater bleve afsendte for at omringe Huset. Da de Sammensvorne ikke vilde lukke Dørene op, saa forsøgte Soldaterne at sprænge dem med at skyde paa dem, men hine skiøde igien heftig ud af Huset, og hele Staden kom nu i fuld Bevægelse; men nu sendte Hertugen Kanoner imod dem; man brod ind med Magt, og de Sammenrottede bleve deels dræbte og deels arresterede. Hertugen troede nu at Alting var forbi og udstædte Dagen derpaa den 4de Februar en Proklamation, hvori han takkede Forsynet for at have afvendt den truende Fare; beretter at 30 Oprørere, vare arresterede, hvorover der nu skulde holdes en Standret, roser de Officere som have udmærket sig ved at dæmpe dette Oprør og yttrer endelig sin Glæde over, at Jndvaanerne i hans Hovedstad, havde forholdet sig ikke allene rolige; men ogsaa udviist den største Hengivenhed for hans Person. Hertugen gik derpaa roelig tilsengs; men om Natten derpaa blev han vaagnet ved den Efterretning at Landbeboerne vare i fuld Oprør og kom marscherende imod Staden, og at det var paa den høie Tid for ham at tage Flugten. Nu forlod han i en Hast Moden tilligemed sin Familie og begav sig til Mantua; man indsatte et Regentskab i Forveien inden han afreiste; men dette blev afsat og et provisorisk Regentskab er bleven oprettet. – Paa samme Tid var et meget betydeligt Oprør udbrudt i Kirkestatens østlige Deele, nemlig i Legationerne Ferrara og Bologn, og som man siger selv i Mark Ancona, hvilken sidste Provins skal have anmodet Kongen af Neapel, som skal have lovet sit Folk en Constitution, om at forcenes med hans Rige. - Revolutionen udbrød først i Bologna, en Stad paa 70000 Jndvaanere saasnart Rygtet om Optanden i Modena var ankommen dertil. De unge Mennesker begyndte at forsamle sig i Kaffehusene; der opstode Talere, iblandt dem, som formanede dem til ikke at vanære deres Vaaben med hensigtsløse Mord; de lovede dette, og besværgede at ville vove alt for Jtaliens Frihed. Cardinal-Legaten sk Efterretning om disse Uroligheder, og da hans Krigsmagt kun beløb sig til 700 Mand Jnfanterie og 70 Mand Kavallerie, saa befalede han Krigsfolkene at forholde sig rolige; men sammenkaldte de fornemste af Adelen og Borgerskabet, og holdt om Natten en Conference med dem i sit Pallads; imedens dette gik for sig rykkede de unge Mennesker bevabnede imod samme. Han blev i høi Grad forfærdet, og kunde ingen Modstand giøre, da han ikke engang havde en Skildvagt uden for sin Bolig. Oprørerne forlangte af ham, at han skulde underskrive et Dolument hvorved han skulde overdrage sin Magt til en provisorisk Regiering. Han vægrede sig i Begyndelsen derfor, men da de truede at ville kaste ham ud af Vindnet, saa blev han tvunget til at efterkomme deres Forlangende. Ved dette Dokument blev nu alle Legationens Tropper underkastede den provisoriske Regiering. Gen. Fontanellisom tilforn har været Krigsminister i Kongeriget Jtalien og Gen. Zuchi skulle staae i Spidsen for Jnsurrectionen. Ved denne Opstand blev der ikke udgydet Blod. Dagen derpaa afreiste Legaten og den affatte Oberst for Linietropperne til Rom, og samme Aften ankom en Coureer fra Rom og meldte at den nye Pave var udvalgt. Han blev i høi Grad forbauset over at finde hele Staden illumineret og Folk sværmee paa Gaderne i en almindelig Glædesjubel, indtil han fik at vide hvad der gav Anledning dertil. Jnsurgenternes Plan skal gaae ud paa at skille Pavens verdslige Magt fra den Geistlige, og kun at overdrage ham den sidste. - Hvad vil Greger den 16de sige til alt dette Hvad ville Jndvaanerne i Rom sige dertil som nylig have jublet ved hans Udnævnelse? Hvad ville Østerrigerne foretage sig, som kunne forvente farlige Følger af dette Oprør for deres egne Lande? Hvad vil Kongen af Sardinien gjøre som har Grund til at frygte for sine egne Jndvaanere, og som af den Aarsag skal have frataget Gen. Paulucci Commanden over sin Armee og overdraget den til Prinsen af Carignan, bekiendt af Opstanden i 1820. Man skal i Turin være i høi Grad foruroliget over at en Fransk Armee trække : sig sammen paa Grændserne, hvorved mange 4 montesiske Flygtninge skulle opholde sig.