Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-23
Den Vest- Siællandske Avis, eller: Ugeblad Slagelse. den landske Historie. uden, og inden vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16te Aarg.) Løverdagen, den 23 December 1820. No. 195. 6te Løverdagen, den 23 December 1820. No. 105.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene Betragtninger over de Statsomvæltninger, som i Aar ere foregaaede i det sydlige Europa. (Slutning.) Hvor skulle vi da gaae hen for at indhente Erfaringer, som kunne overbevise os om de repræsentative Statsforfatningers Fortrinlighedsmaaskee til de Lande hvori de ere blevne indførte siden Aaret 1815. (Thi af hvad der af dette Slags har existeret i Frankerige siden 1789 og indtil dette Aar, føler enhver, som har oplevet denne Periode, at der er intet at lære, uden til at sætte Folkeregieringerne i et ufordeelagtig Lys, Vi ville derfore overveie dette nøiere Alle de repræsentative Statsformer, som ere indførte i Europa siden Aaret 1815, ere to Slags enten de, som Regenterne have selv frivilligen indført af en Tiltroe til denne Statsforms Fortrinlighed, saaledes i Nederlandene, Frankerige, Polen, Baiern, Würtemberg, Baden, Hannover og i flere mindre Tydske Stater, eller de som ere indførte imod Regenternes Villie og ved det at Militairen har erklæret sig derfor, som i Spanien, Neapel og Portugal. Om alle disse repræsentative Stater kan i Almindelighed siges, at de have varet for kort, til at man kan lære noget paalideligt at dem, om det Gavnlige eller Skadelige i deres Jndretning har Overvægten, en Statsforfatnings Godhed kan først bedømmes efter mange Aars Hengang, De ere imidlertid for Øieblikket ledsagede af to Omstændigheder, som tale til deres Fordeel; ved den første Classe, at da de ere fremkomne ved Regenternes gode Villie og en Gave af dem, saa er det ikke at vente, at disse ville betiene sig af Bestikkelse for at lede Folkets Repræsentantere efter deres Planer, eller at Repræsentanterne ville miskiende og modsætte sig Regenternes Bestræbelser for Folkets Vel af egennyttige og private Hensigter; og ved den sidste Classe, at da de maae betragtes som Udbruddet af den nationale Misfornøielse mod gamle og indgroede Statsfeil, saa maae visse store Misbrug staae Repræsentanterne i disse Lande malede for Øinene, paa hvis Afskaffelse deres forenede Bestræbelser maae være rettede. Da de udvortes Omstændigheder derfore ere saaledes beskaffene, at de maae for Øieblikket tiene til at vise disse nye repræsentative Stater meere fra deres fordeelagtige Side, end fra deres ufordeelagtige saa kan man holde det for en undskyldelig Overilelse, at denne Tidsalders Mennesker lade sig forlede til at fælde en anticiperet Dom til deres Fordeel, førend den kan blive bygget paa en prøvet og sikker Erfaring. Desuagtet mangler der allerede ikke paa Symptomer, som kunne indgyde Mistanke mod dem og Forsigtighed ved at fælde en saadan Dom. Dertil hører Partiernes lidenskabelige Kæmpen med hinanden i de Franske Deputeredes Kammer, og deres heftige Yttringer mod Ministeriet; saa at dette har seet sig nødt til ved Valgene i Aar at lægge alvorligt an paa at faae dem i sine Hænder; ligeledes den stormende Heftighed, som i Aar har yttret sig i Landbudenes Kammer i Warschau, og som bringer de forrige Polske Rigsdage tilbage i Erindringen; de store Vanskeligheder, som den ædle Konge af Würtemberg har havt at kjæmpe med for at faae Rigets Stænder til at understøtte sine høimodige Hensigter; Det uskaansomme Forhold, som nødte Storhertugen af Baden, til pludselig at ophæve Repræsentanternes Session i Fior, Den stærke Opposition, som Kongen af Baiern allerede det første Aar maatte prøve af de Repræsentantere, som han frivilligen havde sammenkaldet, angaaende de til Armeens Underholdning fornødne Pengesummer, saa at han saae sig nødsaget til af sin Civilliste at tilskyde det manglende; og endelig det mærkværdige Skrift, som den oplyste og dannede Veimarske Geistlighed i Aar har udgivet, og som indeholder de bitterste Besværinger over den Maade, hvorpaa den er bleven behandlet af Stænderne. Gaae vi derfra over til den anden Classe af de nye repræsentative Stater, hvilke i det sydlige Enropa ere blevne indførte ved Militairens Biestand; saa maae man strax tilstaae, at disse Statsforandringer ere alt for nye i Neapel og Portugal til at noget kan være at lære af dem, hvad derimod Spanien angaaer, saa kan man vel ikke nægte, at de Cortes Forsamling i Aar har udmærket sig meget til sin Fordeel ved to Ting; først at man ikke har seet den fordeele sig i Partier; men at hver Repræsentant har stemt efter sin Overbeviisning (Men som ogsaa tildeels kan forklares deraf, at hele Forsamlingen kan betragtes som et Partie, der har styrtet et andet, og som selv har valgt de Ministre, som den ønskede sig) og at den har tillige giennemdrevet. mangfoldige høist paatrængende og gavnlige Foranstaltninger; men man kan ogsaa betragte disse Foranstaltninger som Formaal, hvilket dette Partie længe har havt for Øinene, og som Leiligheden nu tilbød sig for det til paa engang at udføre. Den hele Reform, som i Aar er foregaaet i Spaniens Statsbestyrelse træder frem som en længe lagt og aftalt Plan, der pludselig bliver sat i Værk Men mon ikke her ogsaa vise sig allerede Symptomer, som bebude mindre heldige Resultater af denne Statsform i Fremtiden. Vi see en Kornbill lig den Engelske, indført i et Land, som er fattigt paa indbyrdes Communicationsveie, og hvis Agerdyrkning endnu staaer paa et lavt Trin, vi see Majoraterne pludselig afskaffede i et Land, hvori Adelen udgjør en saa anseelig Stand og har saalænge spillet en saa glimrende Rolle, og der i en Stat som dog skal vedblive at være monarkisk, vi see Jndførselen af udenlandske Fabrikater forbudt, i en Tidspunkt, da det maae være Spanien høist vigtigt at conservere Englands og Frankrigs Venskab, for at redde Resten af sine Colonier og hvori det endnu ikke besidder en Søemagt, til selv at soutnere sit Herredømme over dem. Og vi see disse følgerige Beslutninger at blive tagne strax i den første Session, uden i Forveien at erfare den offentlige Mening derom, uden at have ladet Forslagene dertil prøve i Skrifter af Nationens indsigtsfuldeste Mænd. De Cortes have saaledes tilet i Aar med deres Resolutioner, som at de selv frygtede for, at deres Regimente ikke skulde være af Varighed. Stulde man efter denne Række af Betragtninger føle sig overbeviist om, at man hverken er forsynet med tilstrækkelige theoretiske Grunde eller med sikkre Erfaringer til at erklære sig til Fordeel for den repræsentative Satsforfatnings Fortrinlighed, fremfor den Monarkiske, hvor Landsfaderen besidder en tilstrækkelig Magt til at bestyre sit Folks Anliggender efter sin bedste Overbeviisning; saa spørges, hvorledes man da tænker sig den monarkiske Regiering, som man giver Fortrinet, vist ikke anderledes end saadan, at Godhed og Retfærdighed fører Scepteret, at al passelig borgerlig Friehed indrømmes, at Folkets Oplysning og Dannelse giøres til et Stats formaal, at Tankens frie Yttring i Skrifter taales, for saavidt den ikke krænket Statens Sikkerhed, eller de Privates billige Roe, eller Sædelighedens Vedligeholdelse; at Agtelsen for Folket tilkiendegives ved den mueligste Publicitet og Forklaring af Bevæggrundene til Regieringens Handlinger, hvortil det Ønske kunde føies, at Forslagene til Lovene og Forbedringerne i Statens Jndretninger bleve en Tid i Forveien førend deres Jværksættelse, bragte til Publikums Kundskab, at de som besidde Jndsigter deri, kunde faae Leilighed at yttre deres Tanker derom; dette var et Slags inddirecte repræsentativ Statsform, som besad dens Fordeele uden at medføre dens Mangler. Hvem føler ikke hvor man allerede nyder dette Gode, Kan det erfarne og sindige Menneske vente sig noget bedre, bør det ønske sig noget mere, Men har man da aldeles ingen Grund til at glæde sig over de Statsomvæltninger, som ere foregaaede i Aar i det sydlige Europa, Man har det, naar det maae blive et Middel til Coloniernes Uafhængighed, til Barbareskernes Betvingelse og Nordafrikas Cultur, til Jndustriens meere lige Fordeling paa Jorden og til Katholitismens Fald og Oplysningens Seier; man har det, naar de oplyste Borgerclasser ville give Landsfaderen sin Magt tilbage, efterat de have forhiulpet ham til at afkaste Hierarchiets Aag. Men dersom disse Revolutioner skulle bemægtige sig Nationernes Phantasie, dersom de skulle udbrede sig som en Aandssmitte til oplyste og rolige Lande, til hvis Beskaffenhed de ere aldeles upassende; da Vee det gamle Europa; da vil det sønderslides af sine Børn, da ville dets Stater falde som et Offer for alle Anarchiets Rædsler, indtil et nyt Universal-Monarkie (et nyt romanum imperium, vil fremtræde og udbrede sine Lænker over de Nationer, som forglemte den landsfaderlige Regierings Velgierninger og miskiendte dens Fortrin.