Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-02-15
J det af Assessor Algreen-Ussing nylig udgivne Skrift, indeholdende et Forslag til en Forening af begge de Danske Stænderforsamlinger siger Forfatteren, at det er hans Agt at forelægge den næste Roeskildske Stænderforsamling et saadant Forslag og ligeledes at foranledige, at et lige Forslag bliver forelagt den Jydske Forsamling. Efterat have gjendrevet den Jndvending, at Nørre-Jylland har sine særlige og lokale Jnteresser, som ikke ere fælles for Øerne, og at disse igjen have Jnteresser, som Jylland ikke deeler med dem, gaaer han over til at omtale det, "der er Hovedpunktet i nærværende Sag at der nemlig ingen tilstrækkelig Grund er til i Danmark at have to særskilte Stænderforsamlinger. Hans Ord derom ere: "Hvad Christian den Femte siger i Fortalen til Danske Lov, at Landets Undersaatter, som have een Gud, een Tro, een Konge i et Rige, ikke bør være ligesom adskilte ved sær Lovbøger og Rettergang, men ogsaa bør have een fælles Lovbog, det gjelder i forhøiet Grad og Stænderinstitutionen, efterat Lovgivningen nu i over halvandet hundrede Aar har været den samme for alle Dele af Riget. Jylland og Øerne udgjøre ikke to forskjellige Provindser, i dette Ords rette og egentlige Betydning. De udgjøre tvende, ved et mellemliggende Vand adskilte, Dele af et fælles Rige, der have Alt tilfælles: Sprog, Religion, Lovgivning, Regjeringsform, Næringsveie, Sæder, Skikke og Tænkemaade. Jylland er ikke meere forskjellig fra Øerne, end af disse indbyrdes Sielland igjen er forskjellig fra Fyen, eller Lolland fra Bornholm." Efter, som Ulempe ved de dobbelte Stænderforsamlinger, af have anført den Kostbarhed og det Tab af Kraft og Tid, de medføre, betragter Forf. deres fjernere Følger og formener da, at de dobbelte Stænderforsamlinger nødvendigviis maae slappe den Almeenaand, som Kongen netop har villet vække: med en her i Landet sjelden Jnteresse fulgte Folket de Roeskildske Jnteresser, men denne Jnteresse kunde ikke vedligeholdes i samme usvækkede Grad under den Jydske Forsamlings Forhandlinger. J enhver Sag var de allerede i Forveien sagt omtrent Alt, hvad derkunde siges baade for og imod, og de enkelte nye Gjenstande, der bleve bragte paa Bane i den Jydske Forsamling, havde ingen saa almindelig Jnteresse, at de kunde bøde herpaa. Den Jydske Stændertidende er saaledes i det Hele kun en Gjentagelse af, hvad der allerede indeholdes i den Roeskildske Stændertidende. Da den Jydske Forsamling næste Gang vil komme først sammen, vil Østifternes Forsamling. komme i samme Tilfælde som forrige Gang den Jydske; den vil have at drøfte paany og med andre Ord at sige det om igjen, som den Jydske Forsamling allerede vil have sagt paa en i og for sig tilstrækkelig Maade. Hvor meget Folkets Jnteresse for Stænderinstitutionen og alle offentlige Anliggender derved vil sløves, behøver ingen yderligere Udvikling. Efterat have motiveret og foreslaaet de, nærmest som en Følge af en saadan Forening, ønskelige Forandringer i Stænderindretningen, slutter Forf. med at proponere, at de forestaaende Stænderforsamlinger for Øeistfterne og Nørrejylland indgaae med en Petition til Hs. M. Kongen om, at der maa blive forelagt den næste Stænderforsamling til Betænkning et Lovudkast, hvorved Stænderinstitutionen for Danmark i 12 Punkter forandres og nærmere bestemmes, af hvilke Punkter vel især følgende ere de vigtigste: at der istedetfor de tvende Stænderforsamlinger indføres een almindelig Stænderforsamling for hele Riget; at denne Forsamling skal bestaae af 80 Medlemmer; at det nærmere fastsættes, hvor stort et Antal af Deputerede der bliver at vælge af Kjøbenhavn, af Rigets øvrige Kjøbstæder o. s. v., og at Valgdistricterne for Kjøbstæderne og de mindre Landeiendomsbesiddere, i Overeenstemmelse hermed, undergaae den fornødne Forandring; at Antallet af de Geistlige, der, som saadanne, skulle have Sæde i Forsamlingen, bestemmes til 2 forØstifterne og 2 for Nørrejylland, og at disse for Fremtiden vælges af Geistligheden selv; at det allernaadigst maa bestemmes, at for Fremtiden ingen af Hs. M. Kongen udnævnt Grundeier skal have Sæde i Forsamlingen; at Sognepræsterne paa Landet i denne Egenskab og uden Hensyn til Størrelsen af deres Præstegaardsjorders Hartkorn tillægges Valgret og Valgbarhed i de mindre Landeiendomsbesidderes Klasse, og at der tages under Overveielse, om ikke alle Landsbyskolelærere, ligeledes uden Hensyn til Størrelsen af den dem tillagte Jord, kan tillægges Valgret; at ogsaa Medlemmer af den mosaiske Tro tillægges Valgbarhed; at Stænderforsamlingen for Fremtiden skal holdes i Kjøbenhavn og sammentra de hvert andet Aar i October, samt endelig at det Lovudkast, der i Overeensstemmelse med det Foranførte maatte blive udarbeidet, maa blive forelagt de næstforestaaende Stænderforsamlinger til Overveielse saa betimeligt, at den forandrede Tingenes Orden kan træde i Kraft efter Udløbet af de 6 Aar, for hvilke de første Valg ere skeete, og de særskilte Stænderforsamlinger for Øestifterne og Nørre-Jylland saaledes ophøre med de nuværende Deputeredes Afgang. (Hemp. Av.)J Kbhvnsposten Nr. 12 læses en Skrivelse fra det kongel. General-Toldkammer- og Commerce-Collegium angaaende det tidligere (forr. Aarg. Nr. 178 omtalte Forslag om en Havn ved Stevns. Collegier, erklærer, at der ikke kan ventes noget Laan af det Offentlige til Udførelsen af berørte Havneanlæg, og ei heller paalægges Ind- og Udskibningen ved Kysten af Faxo og Stevns Herreder eller de der ladende eller lodsende Fartøier nogen Afgift til samme.