Berlingske Tidende, 1788-06-27
Fortsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1788. (See No. 51.) d) Og da nogle tusende Tønder Sædeland ved en flittig Steenrydning kunde vindes endog i Dannemark, saa udsættes for dette Rige lige Premier som for Norge og paa lige Vilkaar, nemlig: for samme Mængder af dobbelte Steengjerder satte i Dannemark efter Bekjendtgjørelsen af dette. De dobbelte Steengjerder maatte indvendigen ikke fyldes op med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græstørv. Premierne for Dannemark kan og vindes for enkelte Steengjerder, naar de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog regnes 2 Favne dobbelt lige med 3 Favne enkelt Gjerde. Men da der paa nogle Steder, f. Ex., paa Bornholm, opsættes enkelte Steengjerder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et varigt og troefast Hegn, saa maatte Attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steengjerder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede, thi i anden Tilfælde kan ingen Premie derfor ventes. Ved Attesterne maatte det tillige tydeligen bevidnes, at Gjerderne ere satte paa saadanne Steder, hvor de ikke i Tiden kunde blive til Hinder for Jordernes bedre Inddeeling, og maae de altsaa være opsatte enten udvendigen om Markerne til Hegn imellem forskjellige Byer eller enkelte Personer, eller omkring Haver og Tofter, eller ifald de sættes indvendigen imellem Markerne, da maae disse, om de ligger til en Bye, forud paa holsteensk eller anden passende Maade være inddeelt i flere end 3 Parter, og om de tilhører en enkelt Mand, da maae han forud være udskiftet af Fælledskabet og saaledes være sat i Stand til at kunne vedligeholde Indhegningen paa sin afdeelte Jord efter en fordeelagtig og varig Plan. De af kløvede eller sprængte Steen opsatte Gjerder vil nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gjerdernes Længde, men Bredde og Høide med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret, som inden 1ste December 1789 maatte indleveres. J Fald nogen Proprietær vilde tillige æske disse Premier, da blev det fornødent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, Attesterne nøiagtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrækning af Jorden, Tilfor sel til, og Sætning i Gjerderne var forrettet. e) Bondestanden i Dannemark kan ei allene indfinde sig med andre til de tre største Premier af 100 Rdlr., 50 Rdlr. og 20 Rdlr. med de halve Mængder, nemlig: 600, 300 og 150 Favne men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Flid, hvis Evne og Tid ei kan tillade dem i eet Aar at opsætte saa mange Favne, udsættes følgende Premier: For den største Mængde af gode Steengjerder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførste Tid af en Bonde eller Huusmand, en Premie af 15 Rdlr. For ikke mindre end 80 Favne, en Premie af 12 Rdlr. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 8 Rdlr. For ikke mindre end 40 Favne, en paa 6 Rdlr. Forikke mindre end 30 Favne, to Premier hver paa 5 Rdlr. Forikke mindre end 20 Favne, to hver paa 4 Rdlr. Hvilke Premier udsattes særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark. f) Og da Selskabet ligeledes med Fornøielse vil ansee den Enighed, som flere Personer i Selskab sammen arbeidende, eller og en heel Bye, kan vise, i med forenet Magt at rense deres Marker fra Steen, og deraf at opføre varige Steengjerder, og saaledes at iværksætte saa vigtige Forbedringer, som for en enkelt Mand iblant dem maaskee altid vilde bleven umueligt; saa udsettes: 100 Rdlr. for det Selskab af flere Personer eller for den Bye, som i oven omskrevne Tid haver sat den største Mængde, og ikke mindre end 1600 Favne Steengjerder, af den foran beskrevne Beskaffenhed. For den næste Mængde, ikke mindre end 800 Favne, 50 Rdlr. For den næste, ikke mindre end 400 Favne, 25 Rdlr. J Attesterne maatte tydeligen meldes, hvor mange Mænd der haver taget lige Deel deri, eller hvor mange Favne enhver har sat. Disse tre sidste Premier udsættes særskilt for Dannemark og Norge. 16. Endelig udsættes paa lige Vilkaar følgende Premier, efter et værdigt Medlems Forlangende, for Bønderne udi Amtet Hatten for gode Steengjerder, satte i ovenmeldte Tid af en Bonde eller Huusmand, nemlig: 15 Rdlr. for ikke mindre end 400 Favne. 12 Rdlr. for ikke mindre end 300 Favne. 8 Rdlr. for ikke mindre end 200 Favne. 5 Rdlr. for ikke mindre end 100 Favne. 2 Rdlr. for ikke mindre end 50 Favne. Disse Premier ønsker Selskabet maatte gjøre den beste Virkning efter Hensigten dermed i dette Amt. 17. Da Skovene i Norge ikke noksom kan svares, saa udsætter Selskabet følgende Premier, for saavit mueligt derved at befordre denne Hensigt, nemlig: For den Bonde i Norge, som i Aaret 1788 bruger de fleste Grene af Gran eller Furu til Gjerde=Staure i Stedet for Jnstønninger eller unge Stammer, For ej mindre end 200 Favne, 20 Rdlr. For ei mindre end 100 Favne, 10 Rdlr. For ei mindre end 50 Favne, 5 Rdlr. Med Attester maatte bevises saavel Gjerdets Længde, som og at alle Staurene ere tagne af Grene. Æskningen indsendes inden 1ste December 1789. Premierne udsættes særskilt for ethvert af Norges 4 Stifter. 18. Da intet i den hele Agerdyrkning er vigtigere i sine Følger end Engenes og Græsgangenes Forbedring, og det flygtigste Øjekast ud over vore Bønder=Fælleder vil overbevise os om, hvor langt vi heri paa de fleste Steder ere fra et fuldkomment Agerbrug; saa ønskede Selskabet at bringe Landmanden til alvorligen at arbeide paa Forbedring heri, blant andet ved at legge Vind paa gode Græsarteer. Til den Ende udsætter Selskabet end videre, for at opmuntre Kløveravlen, følgende Premier: For den Gaard= eller Huusmand, som i Aaret 1789 med beste Nytte udsaaer den største Mængde, ikke mindre end 20 Pund, af det røde eller hvide Kløver=Frøe, 20 Rdlr. For den næste Mængde, ikke mindre end 16 Pund, 12 Rdlr., 12 Pund 8 Rdlr., 8 Pd. 6 Rdlr., 5 Pd. 4 Rdlr. Disse Premier, udsættes fremdeles særskilt for ethvert af de 6 geistlige Stifter i Dannemark og æskes inden December Maaneds Udgang 1790; men Øen Fyen maae ikke æske uden de tvende første Premier, og det med en dobbelt Mængde mod det anførte. Og til des større Opmuntring for den heri langsomme Øe Sjelland, udsættes ydermeere bemeldte Premier for denne Øe særskilt saaledes: 1) For Kjøbenhavns, Hirschholms Kronborg og Frederichsborg Amter. 2) For Jægerspriis, Roskilde og Holbeks Amter. 3) For Draxholms, Kallundborg og Sæbyegaards Amter. 4) For Sorøe, Ringsted, og Tryggevælde Amter. 5) For Antvorskov, Korsøer og Vordingborg Amter. Hvilke Amter altsaa, saaledes som anført, samæsker indbyrdes. Paalidelige Attester maatte bevidne Udsædens Rigtighed, og et i Sommeren 1790 taget Syn forklare Nytten af bemeldte Udsæd, hvilket ved Bedømmelsen vil tillige blive taget i Betragtning. Selskabet øn skeer og at vide, hvor stort det besaaede Land er i Tønder Udsæd, samt om det bruges til Høeavl eller til Græsning, og i første Tilfælde, hvor mange Læs Høe derpaa i 1790 er avlet De, som engang vinder Premie herfor, kan ikke oftere aske nogen for denne Avl. Selskabet vil ogsaa med Fornøielse modtage attesterede Efterretninger og hele Bondebyers saavelsom om Kjøbstæd=Jndvaaneres udmærkede Flid i Kløver avlen, og samme efter Omstændighederne belønne. Og da Kløver=Avlen med største Fordeel kan benyttes paa Steder, som ere ude af Fælledskab, eller hvor Jorden ved Indhegning har den fornødne Fred, og i det ringeste kan gives 3 Aars Hvile, vil Selskabet ved Premiernes Tildømmelse legge Mærke til deslige Fortrin. 19. Selskabet formoder, at adskillige af vore indenlandske Græsarter ved Dyrkning kunde forbedres og blive tjenlige til kunstige Enge. Det udsætter derfor følgende Premier: For indenlandske Græsarters Udsaaning og Dyrkning i Aaret 1789. For den merkeligste Flid herudi den tredie Guld=Medaille eller 25 Rdlr. For den nærmeste Flid den første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den dernæst den anden Sølv Medaille eller 10 Rdlr. Med Attesterne maatte bevises Jordmonnets Størrelse, Jordar- og Beliggenhed, Mængden og Arten af det udsaaede Græsfrøe, det indavlede Høes Mængde, Godhed og Virkning ved Foeringen. Til Selskabet maatte og indsendes nogle Exemplarer af den hele Plante med dens Navn i Egnen, og fornødenviis i det mindste 1/4 Pund Frøe. Premien æskes inden 1ste Februar 1790. 20. For den Handelsmand, Gærtner eller nogen anden, som gotgiør for Selskabet til Landmandens og Bondens Brug at have afsat den største Mængde af Frøe=Sorter, tjenlige til Eng, Ager= eller Have=Dyrkning, Skov= og Gjerde=Plantning, Kreaturers Føde og Opklekning m.v., udsætter Selskabet følgende Premier; For den største Mængde, efter Værdie at regne, ikke mindre end 400 Rdlr. værd, Selskabets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den næste Mængde af ikke mindre Værd end 300 Rdlr., 15 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv=Medaille og 5 Rdlr. For den næste Mængde derefter ikke mindre end 200 Rdlrs. Værdie, 10 Rdlr. eller Selskabets anden Sølv=Medaille. For den derpaa ikke under 100 Rdlrs. Værd, Selskabets tredie Sølv=Medaille eller 5 Rdlr. De Frøe-Sorter, Selskaber mener, ere baade fremmede og indenlandske, hine for saavidt de beste Sorter ikke endnu hiemme ere at erholde i Mængde, f. Ex. østersøisk Hørfrøe, den spanske Klever, skjønt Femmern og Fyen tildeels haver Forraad deraf, Lucerne, den engelske Burnet eller Pimpernille; indenlandske Græsarter, ligesom de nærmere til Udsaaning befindes nyttige og vigtige, Træe=Frøer, endog norsk Gran= og Fyr=Frøe for de jydske Heeder og Jsland; adskillige Rødder, Roe=Frøer til Saaening paa Marken for Kreaturer og i Haver for Kjøkkenbrug, allehaande Kaal-, Salat, Kryder, Frøe, Bønner med flere almindelig nyttige Sorter i enhver Huusholdning. Da Selskabet ved disse Premiers Tilkjendelse ikke allene agter at see paa Frøe=Sorternes Afsætning til Landmandens Brug, men og paa Maaden hans Hensigt lettes, ved altid i rette Tid at kunne saae dem i en ordentlig Frøe Handel, saa maae bemeldte Frøe=Mængders Værdie ejallene gotgjøres at være afsatte efter Bekjendtgjørelsen af Selskabets Liste; men man maae og offentlig i en eller anden Avis have bekjendtgjort at have slige Frøe=Sorter, hvorfor Premie æskes, til bestemte Tider, paa samme Sted, aarligen tilfald, tilligemed en trykt Fortegnelse paa slige Frøer med sine vedtrykte eller vedskrevne Priser som omsonst til Efterretning for Landmanden udgives, af hvilken Liste tillige maae indsendes et Exemplar til Selskabet. Bekostningerne paa disse trykte Bekjendtgjørelser vil Selskabet, naar de ikke merkelig overgaaer Premiens Værdie, gotgjøre. Premierne udsættes kun for Dannemark til videre, og for dem, som ere boende udenfor Kjøbenhavn og dens Distrikter, Skulle nogen ved Omreisning til sine Tider søge at afsætte tjenlige Frøe=Sorter til Bonden og Landmanden, vil saadant vel og være Selskabets Ønske; men den omskrevne Bekjendtgjørelse maae ikke des mindre skee, og den trykte Fortegnelse indsendes til Selskabet, og hos Vedkommende til Efterretning, som meldt, være at erholde, ifald man agter at æske Præmie. Efter Omstændigheden af den gotgjorte Afsats og udvirkede Nytte vil Selskabet endog forhøje Premier, ne. De æskes inden 1ste December 1789. (Fortsættelsen følger.