JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Frankrig. Admiral Gallois er bleven kaldet til Paris og man venter derfor at AdmiralSolande skal faae Overcommanden over Flaaden i Middelhavet, ligesom man og troer, at denne snart vil vise sig i Nærheden af Dardanellerne, da Frankrig ingenlunde skal være tilfreds med den nye Forening, som for Tiden finder Sted mellem den engelske og tyrkiske Flaade. Endnu er der ikke nogen Udsigt til en snarlig Ende paa Uenigheden med Mexico, men man har heller ikke faaet Underretning om Forstærkningen er ankommen. Efter Journal des Debats skal Storfyrsterne Mickael og Nicolaus samt hele det diplomatiske Corps og en stor Mængde russiske Adelige have bivaanet den Kirke høitidelighed, som fandt Sted i det katholske Capel i St. Petersborg i Anledning af Greven af Paris's Fødsel. Arrestationer paa Grund af at høre til hemmelige Forbindelser finde endnu daglig Sted i Paris. J Toulon saavelsom i de øvrige Krigs havne hersker meget Liv og Telegrapherne ere stadigen i Bevægelse. De mange Processer, som Publicum lover sig saa meget af, udsættes endnu, og man begynder at tale om at de maaskee reent ville blive undertrykte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Spanien. Samtlige i Madrid værende Cortes medlemmer have bestemt erklæret, at de ikke ville stemme med Ministrene, og man kan saaledes meget snart vente en Ministerforandring. General Narvaez har mynstret sine Tropper for Dronningen, og, da de skulle være de bedste Tropper i Spanien, troer man, at denne General snart vil spille en betydelig Rolle i de spanske Anliggender. Prindsen af Asturien og Hertuginden, af Beira, med hvem man paastaaer at Don Carlos skal være formælet, ere lykkelig ankomne gjennem Frankrig til Spanien. Med Føie spotte de franske Blade over Politiets herved documenterede Udygtighed. Om imidlertid Hertugindens Nærværelse vil gavne Prætendentens Sag betvivles meget; thi hun er vel klog og forstandig, men og heftig og intriguant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Holland. Generalstaterne have i deres Svars Adresse lagt for Dagen at de ganske samstemme med Regjeringen og erklære saaledes udtrykkelig i Slutningen af Adressen, at dersom den ubegribelige Politik, som hidtil har hindret en Afgjørelse af det hollandskebelgiske Spørgsmaal skulde blive fulgt fremdeles, da loves Kongen enhver muelig Understøttelse til at fremkalde et andet Resultat. Om Conferencerne i London og hvad der vedtages ere Efterretningerne meget modsigende og grunde sig i det Hele kun paa Formodninger. Prinds Ludvig Napoleon er paa sin Reise til England tagen gjennem Rotterdam, hvor man dog ikke har taget nogen Notice af ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Rusland. Medens det øvrige Europa taler om Krig og om det Misforhold, som er opstaaet mellem Porten og Rusland, lyde alle Efterretningerne fra selve Rusland meget fredelige, og saaledes skrives der nu fra Odessa, at den tidligere derfra komne Efterretning er urigtig, da Rusland, aldeles ikke tænker paa Krig, og at den i det sorte Hav værende betydelige Flaade ene skal anvendes til at hjembringe de Tropper, som have været brugte mod Theerkesserne. Hvorledes disse Fredsforsikkringer maae optages sees af Slutningen af Artiklen, hvori det hedder, at dersom Krigen skulde udbryde, vil Rusland til enhver Tid være færdig til at deeltage i den, ligesom det heller ikke maa glemmes, at dersom Porten skulde gjøre sig skyldig i Overtrædelse af den sidste Fredstractat, kan Ruslands Ørne vaie foran Constantinopels Mure længe førend en anden europæisk Armee kan komme Sultanen til Hjælp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Fædrelandet. Til Bestyrere af den ny oprettede Mercantilske Forening valgtes Etatsraad Hvidt, Grossererne A. Hansen og W. Duntzfeldt, Consul Hambro og Mægler Hoskiær, til Casserer Gross. Rentzmann. Det blev vedtaget, at indtil ult. November skulde alle Detailhandlere, som have Bevilling paa at handle en gros, kunne indtræde i Foreningen uden Ballotation; men efter den Tid maa der ballotteres paa Enhver, som vil være Medlem, med Undtagelse af Grosserere og Mæglere. Contingentet er bestemt til 20 Rbd. aarligt, som erlægges et halvt Aar forud. Om de nærmere Bestemmelser ved Foreningen vil der til næste Generalforsamling blive forelagt en Plan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
J Adresseavisen har v. Westen indrykket en Publication, hvori han angiver som Grund til den forhen omtalte Forholdsregel fra Øvrighedens Side hans Restancer til Stadens Skolevæsen for Gymnastik Underviisning &c., hvilke Restancer han har paadraget sig, fordi flere af hans Elevers Forældre staae i Restance til ham. Han anmoder derfor disse om at betale deres Skyld og underretter Publicum om, at han har indgivet et Andragende til Skoledirectionen og Cancelliet, hvis Resultat han lover at bekjendtgjøre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Efterat der i Trykkefrihedsselskabets Repræsentantmøde den 12te f. M. var fremlagt en Oversigt over Selskabets pecuniaire Status, hvoraf sees, at Jndtægterne i det begyndte Halvaar ere calculerede paa 8,261 Rbd. 12 s., derunder indbefattet den betydelige Restance for det foregaaende Halvaar 1678 Rbd. 2 Mk. 15 s., og Udgivterne paa circa 4793 Rbd., gik man over til Discussionen af Cand. Lehmanns Forslag til Forandringer i Trykkefrihedslovgivningen, dog uden at disse førte til noget endeligt Resultat. J Repræsentantmødet den 19de underrettede Formanden derimod Forsamlingen om, at, da et saadant Resultat vanskeligen vilde opnaaes formedelst Meningsforskjelligheden saavel med Hensyn til Petitionens Form, som til dens Jndhold, havde en Deel Repræsentanter, der vare enige i, at Foretagendet uden Hensyn til Formen, burde fremmes, forenet sig om at affatte en Petition til Stænderne angaaende Trykkefrihedssagen, og at denne Petition allerede var undertegnet af den største Deel af Repræsentantskabet. Han opfordrede Enhver, der overhovedet maatte erkjende et saadant Foretagendes Fremgang som ønskelig, til at lade andre Betænkeligheder staae hen ved den Betragtning, at det nu netop gjaldt at handle med kraftig Enighed. Efterat Dr. Ballin havde opfordret Cand. Lehmann til at erklære sig over hvorvidt han fandtes villig til at tage sit Forslag tilbage, fulgte han denne Opfordring, da Øiemedet med hans Forslag ligefuldt var opnaaet, men nedlagde derhos udtrykkelig Protest mod at deraf skulde kunne udledes noget Præjudicat for at Selskabet eller Repræsentantskabet paa dettes Vegne ikke skulde kunne indgive Petitioner, navnligen til Stænderne, om almindelige statsborgerlige Anliggender, in Specie Trykkefriheden vedkommende, hvilken Mening tiltraadtes af Proc. Christensen, Lector Wilkens, Jnstitutbestyrer Borgen og Justitsraad Guldberg. Den 22de f. M. afgik Petitionen til Stænderforsamlingen i Roeskilde, ved hvilken denne opfordres til at tage forskjellige Punkter af Presse lovgivningen, hvori Forandringer ansees for ønskelige, i Overveielse. Den var undertegnet af 39 Medlemmer af Repræsentantskabet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Til den i October Maaned afholdte mundtlige Deel af Exammen Theol. indstillede sig 14 Candidater af hvilke 2, O. B. Suhr og H. F. Bintzer, erholdt Karakteren Land.; 3, C. S. Nyegaard, F. F. S. Krarup og C. C. L. Lembke Land, impr. ob. Spec. ser.; 6, O. Steenberg, C. P. N. Brandt, P. J. Budtz, C. B. Lund, C. J. Junge og P. C.A. C. Erichsen Hand, ill., 2, Karakteren Non contemnendus; 1 forlod den mundtlige Prøve. Udfaldet af den skriftlige Deel skal, efter Kjøbenhavnsposten, have været saa slet, som maaskee aldrig tilforn. Af 18 Cand. som havde indstillet sig, erholdt 4 Land., 10 Hand ill.; I Non cont., 1 forlod den skrivtlige Prøve, og 2 bleve erklærede immaturi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Godset Aakjær i Nærheden af Horsens er nylig solgt af Grev Reventlow, til forhenværende Eier af Ristrup ved Aarhuus, Hr. J. G. Cohen fra Hamborg for 100,000 Specier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
For Tiden verserer for Politiretten en Undersøgelse angaaende falske Femdalersedler, hvis Fabrikation vort aarvaagne Politie er kommet paa Spor efter. Ønskeligt var det, at Publikum fra Bankens Side blev sat i Kundskab om det Fornødne til at skjelne de falske fra de rigtige. (Berl. Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Redacteuren af Kjøbenhavnsposten beklager sig i sit Gaarsnummer over, at han er bleven kaldet til Forhør for Kjøbenhavns Politiret i Anledning af en Skrivelse fra det kongelige danske Concellie, hvori dette Collegium fordrer undersøgt, med hvilken Hjemmel der i Kjøbenhavnsposten er bleven meldt, at den over Worm ergangne Dødsdom var bleven stadfæstet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Overanditeur Adolph Christian Meyer, Auditeur ved det kongelige Artilleriecorps, er udnævnt til surnummerair Assessor ved Lands-Over- samt Hof= og Stads=Retten. O. Bull ankom i Onsdags til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Blandet. J London blev nylig det første Nummer af en Avis udbredt paa en Maade, der vel neppe før erforekommen. Luftskipperen Hamptom tog nemlig, istedetfor Sandsække, som Ballast, et Par Baller, af denne nye Avis med sig op, og kastede dem under Farten ud fra Gondolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
En i Constantinopel trykt Bog angiver paa Titelen, til hvilken Tid Forfatteren fuldendte den. Den melder: Pennen holdt Hvile paa sine Spor gjennem Lærdhedens høstfulde Enge, paa den sjette Time af hiin Dag, som den attende fra den tredie Trediedeel af den første Sjettedeel i den anden Halvdeel af den tiende Deel af det tredie Punkt i den anden Knude af vor hellige Prophets Vandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Ved Slottet Lichtenstein i Würtemberg har man ved Eftergravninger ved Ruinerne af Slottet. Gammel-Lichtenstein opdaget Grunden til en fuldstændig, med dobbelte Grave beskyttet, Borg med romersk Underbygning, fra Middelalderen. Den sidste indeholder blandt Andet en i stor Stiil anlagt Cisterne og viser i sin hele Bygning, at den hørte til en romersk Signalpost imellem Bussen og Achalm. - Af romerske Redskaber fandtes mangeSlags Levninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Nykjøbing Torvepriser paa gode Handelsvarer, den 3die November 1838. Hvede 6 Rbd. 3 Mk., Rug 24 Mk., Bog 18 Mk., Havre 12 Mk., hvide Erter 24 Mk., graa ditto 18 Mk., Vikker 16 Mk., Alt pr. Tønde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Nykjøbings Skibsliste, fra 20 Octbr. til 3 Novbr. 1838. Jndklarerede: Skipper J. Hansen af Marstal, fra Lübeck med Stykgods; N. C. Nielsen af Svendborg, fra Kjøbenhavn, baglastet; N. Andersen af Svendborg, fra Kjøbenhavn, baglastet; P. Winther af og fra Nakskov med Flyttegods; N. Erichsen af Svendborg, fra Vedbek, baglastet; P.C. Eegholm af Korsøer, fra Nyborg, baglastet; C. H. Kromann af Marstal, fra Hull, baglastet; J. M. Petersen af og fra Svendborg, med Raps; J. P. A. Wold af og fra Veile, baglastet; N. Christensen af og fra Marstal, baglastet; Baadfører N. Christoffersen af Lund, fra Storehedinge med Hauge planter; Skipper J. H. Fischer af og fra Svendborg, baglastet; N. Carlsen af Marstal, fra Bandholm med Korn. Udklarerede: Skipper Chr. Nielsen af Hon, til Aalborg med Frugt; N. H. Christensen af Marstal, til Kiel med Korn; H. C. Thærøe af Ærøeskjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; H. Hansen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; M. C. Wølffel af og til Flensborg med Korn og Skind m.m.; C. H. W. Bay af Marstal, til Norge med Korn; C. S. Gram af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; N. C. Nielsen af Svendborg, til Vedbek med Korn; C. H. Friis af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; Chr. Hansen af Marstal, til Kjøbenhavn med Korn; J. Hansen af Marstal, til Lübeck, med Korn, Huder og Skind; N. C. Stylsvig af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn; H. Hansen af Marstal, til Flensborg med Korn; P. Winther af og til Nakskov med Brænde; N. Andersen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn; N. Erichsen af Svendborg, til Kjøbenhavn med Korn. Forlangt indrykket.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
J Bladet "Lollandsposten blev for nogen Tid siden fortalt, at en Deel Haandværksmestere i Mariboe, som i Hr. Maler Benzons Huus sammesteds havde underskrevet en Petition til Stænderforsamlingen i Roeskilde, vare indstevnede for en Politiret, fordi de uden Anmeldelse for Politimesteren, og dertil paa en Søndag, havde været samlede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
De paagjældende Haandværksmestere vilde meget forbinde Jndsenderen og flere af deres Laugsbrødre ved at offentliggjøre Sagens nærmere Beskaffenhed og dens Udfald i Retten, for at ikke flere i lignende Tilfælde, af puur Uvidenhed om Lovenes Forskrifter i denne Henseende skulle forsee sig. En Kjøbstædhaandværker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Bekjendtgjørelser. J Slutningen af denne Uge kan fra mit Brænderie bekommes nybrændt Faxøe Steenkalk. Nykjøbing den 3die November 1838. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Auctioner. Da de ved 4de Auction den 12te dennes gjorte Bud paa Dhrr. Weil & Gersons Opbudsboes Gaard med Tilhørende her i Byen ikke af Skifte commissairerne i dette Boe ere approberede, saa bliver efter Reqvisition af Boets Mandatarius, Procurator Tidemand, bemeldte Eiendom stillet til en femte Auction som afholdes i Gaarden paa Hjørnet af Frisegaden og Badstebrostrædet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Fredagen den 30te November førstkommende om Middagen Klokken 12. De sælgende Eiendomme bestaae af: Kjøbmandsgaarden N. 52, 53 og 54, paa Hjørnet af denne Byes Frisegade og Badstebrostræde, af i alt 73 Fag, Muur= og Bindingsværk med Tegltag, hvoraf Forhuset til Gaden er 19 Fag, 2 Etager høit, med Kielder under 8 Fag, indrettet til Værelser, Boutik m. m. og Resten til Vognskuur, Lo, Lade, Stalde, Kjølne med Jern flagger, Magaziner og Brænderi i complet Stand, med indmuret Kjedel paa 8 1/2 Td. og øvrige Jnventarium. J Værelserne ere 7 Kakkelovne. Huset N55 i Badstebrostrædet, 6 Fag 1 Etage, Muur= og Bindingsværk, indrettet til Vadskerhuus, Portrum og Rullestue, med 2de Sidehuse, paa 2 og 1 Fag. Kornmagazinet N 63 i samme Stræde, 10 Fag Muur= og Bindingsværk, med Kielder under 6 Fag. 22 Fag, 1 Etage, Grundmuur til Vester og i begge Gavle, til Øster Muur= og Bindingsværk, indrettet til Pakhuse, Brædemagazin og Stalde m. m. Jordlodden N 10 af Kjøbstadens større Lodder, med Undtagelse af Søelodden, indeholdende circa 12 Tdr. Land. Paa Jordlodden er anlagt en Hauge med gode Frugttræer. J Gaarden haves tilstrækkeligt Vand af tvende Brædebeklædte Brønde med Pompeværk. Gaarden, hvis Bygninger ere assurerede for 14,490 Rbd. Sølv, og alle ere i god Stand, er vel indrettet til Kjøbmandshandel og fordeelagtigt beliggende i Byens Hovedgade, og grændser med en Deel af dens Magazin-Leilighed til Stranden. Conditionerne, hvorefter denne Eiendom agtes bortsolgt og hvorefter en betydelig Deel af Kiøbesummen kan blive indestaaende i samme, hvorimod Resten først fordres udbetalt i 11te Juni Termin 1839, ere til Eftersyn saavel hos Hr. Cancellieraad og Landsoverrets- samt Hof= og Stadsrets procurator Delbanco i Kjøbenhavn, som hos Hr. Procurator Tidemand her i Byen, der foreviser Eiendommen, Adkomsterne og øvrige samme vedkommende Documenter. Hvilket herved bekjendtgiøres til de Lysthavendes og Panthaverens Efterretning. Nykjøbing paa Falster den 30te October 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Da det ved 3die Auction den 1ste d. M. over Lidstrup Mølleplads og Huus gjorte Bud ikke er befundet antageligt saa vil en fjerde Auction over denne Eiendom, der bortsælges efter passeret Dom og Udlæg for Restancer af Kongelige Skatter, blive afholdt paa Falsters Birks Tingsted Torsdagen den 15de d. M., Formiddag Kl. 11 slet. Hvilket bekjendtgjøres, til Efterretning for de Lysthavende. Nykjøbing den 2den November 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Kreditorerne i Boet efter afdøde Gaardfæster og Sognefoged Peder Jensen Hildt af Thorebye Bye og Sogn ere, ved Proklama af Dags Dato, som læses ved Over- og Underretten, indkaldte, med 12 Ugers Varsel, til her for Fuglsang og Prierskov Godsers Skifteret at anmelde og bevise deres Krav; hvilket herved endvidere kundgjøres. Sundbye den 31te October 1838. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Skomagermester Oluf Jacharias Johannes Bierregaard og ligeledes afdøde Hustrue Birthe Bierregaard, født Marcussen, af Nakskov, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres FordrinNakskov Skifteret den 1ste Novbr. 1838. Hammerich. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i afdøde Kjøbmand Jver Nielsens ligeledes afdøde Hustrues Anne Pedersdatters Boe indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov Skifteret den 24de Octbr. 1838. Hammerich. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Mortifications=Stævning. Fjerde Klasse. 10 Rigsbankskilling Sølv. O Erik Peter Pontoppidan, 1838. Kongelig Majestæts virkelige Justitsraad og Birkedommer paa Falster, Gjor vitterligt: at efter Begjæring af Møller Niels Pedersen af Torkildstrup Bye, bliver, ifølge dertil under 11te August d. A. allernaadigst forundt Bevilling Den eller De, der kan gjøre nogen Fordring paa en af forhenværende Eier af Torkildstrup Veirmølle, Hans Mortensen, den 11te December 1753 til sine 5 Børn udstædte og den 13de f. M. ved Falsters Birketingsret tinglæste Panteobligation, stor 339 Rd. 2 3/4 s., hvorfor er givet 1ste Prioritets Panteret i den ham da tilhørende Veirmølle ved Torkildstrup og det den tilhørende Huus i Byen, men hvilken Obligation, skjøndt forlængst indfriet, er bortkommen, – herved med Aar og Dags Varsel indstævnet til Møde for Falsters Birketingsret som holdes paa Birkets Tinghuus ved Nykjøbing den første ordinaire Retsdag i Januar Maaned 1840, om Formiddagen Kl. 10 slet, for deres Ret til forberørte Obligation at beviisliggjøre, eller i Mangel heraf efter foregaaende Procedure og Paastand at høre samme Forskrivning ved Dom mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Forelæggelse eller Lavdag er afskaffet ved Frd. af 3die Juni 1796.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-04
Til Bekræftelse udstædes denne Stævning under min Haand og Jurisdictionens Segl. Falsters Birk, Nykjøbing den 3die November 1828. Pontoppidan. (L. S.) Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i M. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-06
Lollands Falsters Sit. Tidende. No 129. Tirsdagen den 6 Uovember.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-06
Fædrelandet. Stændernes 23de Møde. Proc. Rye foredrog et Forslag om Grændserne for den dømmende og magistralske Myndighed, men ved Afstemning blev det med 56 Stemmer imod 1 bestemt, at Forslaget ikke skulde underkastes Prøvelse af en Committee. J det 25de Møde anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget 6 af Skolelærer Jensen i Spiellerup indsendte Andragender fra forskjellige Personer om Sognebaandets Løsning og om gudelige Forsamlinger, hvilke Andragender vilde blive afleverede til den og Sognebaandets Løsning nedsatte Committee. Capitain=Lieutenant Recke foredrog derpaa et af ham indgivet Forslag om Ophævelsen af den Rettighed, der er tilstaaet de Kjøbmænd i Provindstæderne, der handle med Korn, til at anlægge Brænderier. Ved Afstemning blev med 55 Stemmer mod 1 bestemt, at ingen Committee skulde nedsættes. Brændeviinsbrænder J. Sidenius forelæste derefter en Klage over de Jndskrænkninger, der ere paalagte hans Næringsbrug deels ved forhøiet Afgivt, deels ved Forbud mod at sælge i mindre Qvantiteter end 10 Potter Brændeviin. Da den kongelige Commissarius havde erklæret sig villig til i denne Anledning at indhente yderligere Oplysninger, blev Sagen med Proponentens Samtykke udsat. Ligeledes udsattes et af Cancellieraad Hempel indgivet Andragende fra en Deel Brændeviinsbrændere udenfor Odense, om Tilladelse til at forhandle det af dem tilvirkede Brændeviin i Byen, uden forøget Consumtionsafgivt, indtil der var indhentet Underretning fra Petitionairerne om hvorvidt de havde erholdt Resolution paa deres derom indgivne Ansøgning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-06
J Kjøbenhavnsposten læses en Besværing tilKongen fra Arvefæster Neumann under Sor Birk over Justitsraad Harhoff, fordi denne, uden anordnet Varsel havde befalet Klageren og hans Kone at indstille sig for et Politiforhør, og, – da man paa Grund af huuslige Beskjæftigelser undskyldte sig for at efterkomme Justitsraadens Befaling, – lod Gaarden omringe med bevæbnet Mandskab og Klagerens frugtsommelige Kone med Magt. bortføre til Forhør, og saaledes mishandlede hende at hendes for tidlige Nedkomst og Fosterets Død deraf var en Følge, medens man forgiæves eftersøgte Manden der havde skjult sig i noget Halm, indtil han, saaret af de Redskaber hvormed man sonderede Halmen, fandt Leilighed til at undvige til Kjøbenhavn. J denne Anledning ansøger bemeldte Neumann Hs. Majestæt om, at Justitsraad Harhoff enten maa blive paalagt at erstatte ham blot nogenlunde med 600 Rbd. det pecuniaire Tab (thi Menneskeliv og Helbred, – hedder det i Klagen, kan han desværre ikke erstatte) han leed ved Justitsraadens urigtige Adfærd, eller at der maa blive nedsat en Commission til at bedømme denne hans Adfærd, og tilkjende Klageren Erstatning uden at Omkostninger derved paaføres ham. (Om Gjenstanden for Forhøret indeholder Klagen Jntet.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-06
Som et Sidestykke til den i Jyllandsposten nylig læste Afhandling af S. S. Blicher og Nationaldragt, samt Nødvendigheden af Nationalvæbning og Vaabendygtighed læses i samme Blad en Artikel underskreven Gl. Lpst., hvori det blandt Andet hedder: "Posito jeg sætter, at en blaa, grøn eller rød Armee tog Sielland, hvad mon da de Deputerede i Roeskilde vilde sige, Mon de da, ligerviis som Senatet i Rom holdt Auction over den Mark udenfor Byen, paa hvilken Hannibal stod med sin Hær - mon da Roeskilderne vilde uforstyrret debattere og Fyrtaarne og Vagere og Jødernes Emancipering, eller maaskee om almindelig Bevæbning, men dette var post festum, lidt vel silde, for saa kunde de gjerne gaae hen og lægge sig, som der siges. Anden April 1801 gav vore Venner der i Vesten os et Slags Monitum, som lod til at falde i god Jord. De vare bange for, at vi sov over os, og derfor dundrede de for vore Ører; men de fandt os endda temmelig muntre. der var en god Aand i Folk dengang, og da kunde Conscriptionen maaskee været indført, og Allemand, lært baade at bære Vaaben og bruge Vaaben. Og saa havde vi været fri for det andet Monitum, som var noget strængere end det første. Men dette burde gjort og lysvaagen, og sat Jld i os, paa det vi kunne vorde forskaanede for et tredie Monitum, der ellers let kunde blive af den Beskaffenhed, at vi ingen flere behøvede i al Evighed. Vi skrive idag den 16de Octbr., og have altsaa en kjøn lang Vinter for os, inden der kunde skee noget. Hvad om vi brugte dette Mellemrum til at belave os paa at kunne tractere med varm Frokost, hvis Nogen kommer selvbuden hertil. Alle Parlements taler og alle Togstindledninger tilsammen slaae ikke een eneste bevæbnet Mand til Jorden. Men jeg vover at paastaae: at 100,000 Bajonetter ville virke meere, end det meest patriotiske Skilpadegilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-11-06
Hr. Pastor Blicher har i en udgiven Vise opfrisket et Træk af reen og udeelt Fædrelandskjærlighed, en Prøve af ægte Danskhed, som Mallings store og gode Handlinger hverken har større eller bedre, nemlig en Beretning om Siellandsfaren Hammers og hans tretten=Aars Søns Heltefærd 1807. Vi tillade os, deraf at hidsætte de tvende sidste Vers: Og dette jeg veed at var Alle som Han Ad hele Verden vi blæste; Og kom her end Fjender som Sand i Strand, Dem Alle vi Ligtexten læste. Og dette jeg veed at Hvad blive skal God Krog, skal tidligen krøge; Og Hvor, der siden vil staae for Skrald, Som Dreng han med Døden maae spøge. (Rand. Av.)