Viborger Samler, 1840-11-12
Udenlandske Efterretninger. Storbritannien og Jrland. Journalen "the Times" deeler ikke den Anskuelse, at det nye franske Ministeriums Jstandkomst har formindsket Øieblikkets Farer, der endog i flere Henseender kunne antages at være forøgede. Journalen lægger Vægt paa den Hurtighed hvormed Marschal Soult har udstedet sin Proclamation til Hæren, og paa Styrken af den af Odilon-Barrot ledede Opposition, der giver Ministeriet lidet eller intet Haabom at seire i Kamrene, naar ikke det moderate Parti og maaskee endog Thiers's Tilhængere slutte sig en masse til Ministeriet. Desaarsag troer Times at maatte søge en Hovedgaranti for Fredens Opretholdelse udenfor Frankerig og fornemmelig i de forestaaende Conferencer, der atter ville vorde aabnede i London. Derved ville fordærvelige Paaskud og Jnsinuationer vorde kraftløse og altfor afmægtige til at kunne lægge uoverstigelige Hindringer i Veien for Udførelsen af Preussens, Oster rigs og Storbritanniens fredelige Hensigter. Disse Udtryk gjælde mindre Frankerig end Rusland, der – efter Rygtet ikke samtykker i Ophævelsen af Portens Achts deret imod Mehemed Ali. "At indrømme," siger Journalen, "at Keiseren af Rusland skulde have et Veto med Hensyn til Anvendelsen af Forholdsregler, der ere af saa væsentlig Vigtighed for den almindelige Rolighed vilde være at gjøre hiin Autokrat til Voldgiftsmand over Europas Skjebne; og det er paa den høie Tid at de Magter, hvilke det er meest magtpaaliggende af forsone Frankerig og gjøre Ende paa den nuværende Crisis, i fornødent Tilfælde afgjøre Spørgsmaalet paa egen Haand." – "Vi kunne," siger Morn. Chron., "ikke vente os af det nye franske Ministerium drengeagtige Opbruusninger i Form af Ordonancer og Udskrivninger; Veteraner - som Soult og Duperre – staae i Spidsen for Land- og Sømagten. Meget vil det vigtige Anliggendes Resultat beroe paa den Maade, hvorpaa Regjeringen fremtræder for Kamrene. Raaber Regjeringen, Krig, Krig! – saaledes som Thiers havde til Hensigt, – da kunne Kamrene ikke vise sig mindre tappre, og de ville ligeledes raabe paa Krig. Et sindigt, moderat Sprog derimod vil give Kamrene Tid til nøiere at undersøge de til Spørgsmaalet hørende Documenter og Underhandlinger, ligesom og disses Tendentser, uden at fælde Dom paa rhadamantisk Viis, d. er strax i de første Møde at fordømme Europa til Krig, og sidenefter undersøge Spørgsmaalet." Devonport Telegraph, en Journal, der i Almindelighed er vel underrettet om den engelske Marines Anliggender, indeholder en Artikel, som er bestemt til at give en sammenlignende Oversigt af Storbritanniens og Frankerigs effective Stridskræfter: "Den Manie, udbryder Journalen, at udskrige den engelske Marine, og at omtale paa en fordeelagtig Maade andre Rigers Sømagt er et særeget Tidens Tegn, og geraader hverken Englands Presse eller dets Sønners Fædrelandskjærlighed til Ære. Udentvivl har den Stemning, der førte til dette urimelige Skrig imod Fædrelandets Ressourcer, for en stor Deel sin Oprindelse i blot politisk Ondskab, der ikke betænker Midlerne, naar disse kun bidrage til at nedsætte Modstanderne i den offentlige Mening, derved, at man paavælter dem Skylden for at have forsømt en Green af Statstjenesten. Desuden er ogsaa en stor Deel af denne Knurren og af disse ugrundede Klager, over den engelske Sømagts Ruin udgaaet fra Mænd, der enten ikke have kunne finde nogen Ansættelse, eller der haabe at kunne drage Fordeel af Statens forøgede Udgifter i denne Tjenestegreen. Man ansee derfor ikke som troværdige de Tirader, vore Oppositionsblade betjene sig af, man sætte aldeles ikke Lid til de taabelige Rodomontader, hine Blade udskrive af de franske Blade, af hvilke isærdeleshed "Commerce" søger at godtgjøre, hvor let det vilde være for den franske Flaade i Middelhavet at tilintetgjøre og bore i Grund de adspredte engelske Escadrer i dette Hav, samt at afskære de for Admiral Sir Robert Stopford bestemte Forstærkninger; derhos meddeler det fornævnte franske Blad en Skildring, af den franske Sømagt i hiint Hav - en Skildring, der, saafremt den var sand, nogenlunde kunde retfærdiggjøre Journalens pralende Udtryk. – Den engelske Journal anfører dernæst de britiske og franske Flaaders Styrke saaledes: Den britiske Sømagt. 15 Linieskibe under Adm. Stopfords Commando i Middelhavet; 2 Tredækkere, der ere paa Veien til Levanten, 5 Linieskibe, der udgjøre den udrustede Reserveescadre, og 11 Linieskibe, der ligge under Udrustning, og ere færdige til at tage deres bemanding ombord; i Alt 33 Linieskibe. Den franske Sømagt. 11 Linieskibe under Adm. Hugon i Levanten, 4 Linieskibe under Adm. Rosamel; 7 Linieskibe under Udrustning; i Alt 22 Linieskibe. Endvidere maa bemærkes, at England har 3 Linieskibe i det chinesiske Hav, 9 Demonstrationsskibe, færdige til at kunne modtage deres Mandskab, og 20 til 30 tjenstdygtige Linieskibe, der vel ere aftaklede, men der desuagtet om føie Tid kunne vorde udrustede. Af aftaklede Linieskibe har Frankerig kun 1, der er utjenstdygtigt. Med Hensyn til Fregatter og andre Krigskibe, da have Franskmændene, efter Commerce, i Middelhavet 4 Fregatter, 6 Corvetter og 2 Dampskibe, der om kort Tid ville vorde forstærkede med 6 Fregatter, 6 Corvetter og 2 Dampskibe, altsaa i Alt: 10 Fregatter, 12 Corvetter og 4. Dampskibe. Briterne have i hiint Hav 6 Fregatter, 8 Corvetter og Brigger, samt 12 Dampskibe, hvilket Antal skal forøges med 6 Fregatter, hver paa 50 Kanoner, og 5 svære Dampskibe. Vor Dampskibsescadre alene kan fuldkommen maale sig med alle de franske Fregatter, Corvetter og Dampskibe i hine Farvande.