JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
De engelske Falskmøntnere maa have udstrakt fine Filig aller til Aalborg, hvor der vel ei maa være saalidt salst Mønt, siden der igaar saaes 4 falske Femdalers=Sedler i en Haandvending. J lang Tid har falske Markstykker og Sexskillinger været gjænge, og de gaae næsten daglig mellem Folk, der endog kjender dem. Det vilde være gavnlig, at menige Mand underrettes om Særkjendet paa de falske Sedler, for saavidt mulig at forebygge Bedrageri og Tab, der dog tilsidst maa ramme Nogen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Bekjendtgjörelser. Efter Forsynets urandsagelige Villie bortkaldtes idag Morges Kl. 7, ved Døden, vor kjere Datter, Marie, 18 Aar gammel, efter 6 Dages haarde Lidelser af en ond=AlTartet Feber, dette bekjendtgjøres herved, med et rørt Hjertes Følelser, fraværende Slægt og Venner. Egholm, den 26de Novbr. 1833. Jver Sørensen. Skp. C. Olsen, beliggende ved Consul Hansens Plads, medtager paa Løverdag Fragtgods og Passagerer til Frederikshavn, Aquavit og Brændeviin udsælges til de billigste Priser. hos L. Bøggild ved Vesteraa. Torsdagen den 19de December førstkommende, afholdes her paa Contoiret Skiftesamling i følgende Boer, nemlig : 1) Om Formiddagen Kl. 10 i Boet efter Møllebygger Jørgen Hansens afdøde Hustrue Cecilia Hansen, født Holst, af Aarup, hvor der da blandt Andet vil blive taget Bestemmelse om, hvorvidt Boets Eiendele skulle realiseres, - og 2) Om Eftermiddagen Kl. 2, i Boet efter afgangne Gaardmand Søren Ovesen af Bonderup, der da forventes optaget til Slutning. Dette bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, til Efterretning for fornævnte Boers Vedkommende, med Tilføiende, at de Udeblivende antages at samtykke i hvad der af de Mødende og Skifteretten vedtages. Hann-Herredernes Contoir i Aarup, den 23de Novbr. 1833. Qvistgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Undertegnede, der har etableret sig som Hattemager heri Aalborg, anbefaler sig til det ærede Publicum med Alt til sin Profession henhørende, saasom: fine vandtætte Mands Filt & Silkehatte, efter moderneste Facon, saa- og sorte og graae vandtætte Damehatte, til Nutidens billigste Priser. Alt hvad som ei efter Ønske skulde forefindes i min Boutik, skal efter Bestilling paa det hurtigste vorde expederet. Ærbødigst. M. Rothenborg, Hattemagermester, NB. Hareskind kjøbes til høieste Priis. boende ved Østeraa.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Paa Politikammeret i Sæby Kjøbstad er til Eftersyn nedenstaaende, formeentlig stiaalne Koster : 1. Et gammelt sølvbeslaget Meerskums Pibehoved med Rør. 2. 2 Sølvspiseskeer. S. 4 Messingringe. 1. Et Sølvbæger, mærket: J. A. S. L. A. H. A. D. Et mindre Dito, mærket: J. A. S. 1. A. C. Kl. H. 1.6. 2 Sølvspiseskeer, mærkede: J. M. S. L. J. M. II. D. L. 2 Ditto Dito med ukjendelige Bogstaver bag paa Bladet. 2 Sølvtheeskeer uden Mærke. En Ditto Dito, mærket : B. N. C. 2 Sølv Skospænder, indvendig mærkede: H. J. - D. L. En Sølv Halskjæde. Et Bronce Livspænde. Et Tin Ditto. Et Par Sølv forgyldte Ørenringe. 13. Et Par Sølvhager. 16. En Glas Gradestok, 17. En gammel Fløiels Pengepung, med Sølvlaas. 18. En ny Hørlærreds Skjorte, med Bogstaverne H. 6 S. S.) 19. 2 gamle Servietter, mærkede: D. J. D. 28. En gammel Dug, tilsyneladende sammensat af 2 Servietter eller Haandklæder, mærket: D. J. D. 21. Et gammelt Hørlærreds Lagen, mærket: D. J. D. 22. Et fiint Ditto Ditto, mærket: D. J. D. og P. A. 23. Et Hørlærreds Pudevaar, i det ene Hjørne mærket: P. A. og i det andet D. J. D. 24. 2 Børneskjorter. Et Stykke blaatærnet Forklædetøi. 2 Stykker brandguult Linned. 2 Stykker guult Hvergarn. 2 Led af en Jernlænke. 2 Strygebolte, den ene mærket: D. J. En Messing=Kjedel, mærket: P. En bred Baandkniv med dreiede Knapper En smal Ditto. En Jernhammer. 2 Hvettestene. 3. 3 Høleskoller og 7 Holeringe. 36. En gammel Tegnebog. 37. Et Stueuhr med 2 Lodder. 38. En Violin med Bue og Futteral. 39. 2 Spader, mærkede : L. P. S. 40. En Ditto, uden Mærke. 41. Et gammelt sort Tørklæde. Politikammeret i Sæby, den 20de Novbr. 1833. Heiberg. Den af S. T. Herr Pastor Hald, Licent. theol., beboede Leilighed i Gaarden Nr. 463, er at bekomme til Leie til næste Paaske=Flyttetid 1834. Man behage at henvende sig desangaaende til Schunemann. Aalborg, den 11te November 1833.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Proclama. De som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter Klædefabrikeur Wolters Enke, Elene Christine, født Thorup, heraf Byen, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og legitimere deres Krav. Skifteretten i Aalborg, den 26de Novbr. 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Licitation. Fredagen den 20de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, paa Villestrup Birks Tinghuus, i Astrup, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en Skole og Skolelærerbolig i Rostrup By, under Astrup Pastorat. Dette bekjendtgjøres herved til Lysthavendes Efterretning, med Tilføiende, at Tegning, Conditioner og Overslag, hvilket sidste beløber til den Summa 596 Rbd. 14 s. Repræsentativer, ere forinden Licitationsdagen til Eftersyn hos undertegnede Skolepatron. Billestrup pr. Hobro, den 25de November 1833. Wegener.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Jfølge Begjæring af Havnecommissionen heri Byen, bliver, Løverdagen den 10de December førstkommende, Formiddag Kl. 10, afholdt offentlig Licitation over Leverancen af en betydelig Deel Fyr= og Ege=Tømmer samt Ege og Bøge=Planker, tilligemed noget Jern= og Steensætter Arbeide til en Skibsbro herved Byen. Opraabet skeer i forskjellige Dele, efter Materialerne Beskaffenhed, og bliver disse at levere heri Byen fra medio Marts til medio Mai næste Aar. Overslaget over samme ligger fra Dato til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hobro, den 25de November 1833. Jansen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Auctioner. Ifølge passeret Udlæg for Skatter, bliver det Pede Christensen Langtved tilhørende Sted, Nr. 69, paa Sæby Kjøbstads Vestergade, stillet til Salg ved 3 Auctioner, som afholdes : 1ste Gang Mandagen den 16de December d. A., 2den Gang Mandagen den 30te samme Maaned og 3die Gang Mandagen den 13de Januar 1834. De 2 første Auctioner afholdes paa mit Contoir og sid 1ste Auction paa Eiendommen, der agtes solgt. Med Stedet der har Straatag og bestaaer af 9 Fag, men iøvrigt formedelst Ildsvaade er i ubeboelig Stand, følger Brandhjelpen, 160 Rbd. Sølv og en Have. Auctionen afholdes hver Dags Formiddag Klokken 11, hvilket herved bekjendtgiøres til Lysthavendes og Panthaveres Efterretning, overbeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Byfoged-Contoiret i Sæby, den 23de Novbr. 1833. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Fredagen den 29de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver i Gartner Hougaards Sted i Peder Barkesgyde, at holdt offentlig Auction over afgangne Mad Wolters's Efterladenskaber, bestaaende af Stole, Borde, Speile, et 8dags Uhr, et Sengested, en Dragkiste, et Hjørneskab, Sengeklæder, Gangklæder, Linned, samt nogle Kjøkkenredskaber m.v. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 22de November 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-28
Efter Reqvisition fra Skifteforvalteren i Møller Jen Christensen Springborgs og efterlevende Enkes Bo. af Støvring, bliver det bemeldte Bo tilhørende, heri Byen, beliggende Huus i Urbansgade Nr. 103, stillet til Salg ved 3de offentlige Auctioner, der ere berammede at afholdes, de tvende første paa Aalborg Raadstue, og den tredie i selve Stedet, saaledes: 1ste Auction Fredagen den 13de Decbr. 1833, Formiddag Kl. 10, 2den Auction Fredagen den 27de Decbr. 1833, Formiddag Kl. 10, 3die Auction Fredagen den 10de Januar 1834, Formiddag Kl. 10. De Salget vedkommende Documenter henligge forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 15de Novbr. 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Spanien. Det synes, som om Frankrig endnu ikke vil vedkjende sig nogen Jntervention i de spanske Anliggender. Moniteuren berører ikke Sagen, og J. de Paris forklarer de 4 Krigsskibes Afsendelse saaledes: "Fra Bilbao vare nogle Chalupper udløbne, for at krydse ved den spanske Nordkyst, og afskjære Communicationen mellem denne og Frankrig. J denne Anledning har den franske Regjering ogsaa afsende nogle lette Fartøier for, om behøves, at beskytte den franske Kystfart, og vedligeholde Communicationen." J. des Debats, der først meddeelte hiin Efterretning, bliver dog ved at betragte denne Forholdsregel som en Jntervention, og saaledes betragtes samme og i Bayonne, hvorfra der endog med des, at et fransk Skib allerede er opbragt af en bilbaosisk Krydser, hvilket atter har foranlediget en Reclamation fra fransk Side.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Begivenheder af Betydenhed meldes ikke fra Spanien, selv. Det Mærkeligste er følgende Telegrafefterretning, som Moniteuren meddeler, men som dog meere er skikket til at pirre Opmærksomheden end tilfredsstille den. En telegrafisk Depesche fra Bayonne melder, at Jnsurgenterne have trukken sig tilbage fra Grændsen, og concentreret sig henimod Tolosa, enten fordi Sarsfields Avantgardhar ladet sig spore, eller fordi Merino har forsøgt et Angre paa Burgos. Et meget forskjelligt Alternativ, hvorom hverken Moniteuren eller noget andet fransk Blad siden giver nærmer Underretning. De øvrige Efterretninger, som Moniteuren meddeler, ere: at det var roligt i Madrid, og at en bekjendtGuerillaanfører havde underkaftet sig Sarsfeld; - at Marquis Atalaya, som i Andalusien havde forsøgt at afstedkomme Uroligheder til D. Carlos's Fordeel, var taget til Fangel i Nærheden af Beres; at de coyalistiske Frivillige i Murcia endnu vægrede sig ved at nedlægge deres Vaaben, men at de fra Carthagena afsendte Tropper snart vilde bringes dem til Lydighed; - at General Morillo i Corunna havde ladet arrestere flere for Carlisme mistænkte Personer, og at General Quisada havde viist en lignende Energie i Valladolid. Endelig fortæller National, at Morillo har befalet Erkebispen af St. Jago at forlade sit Stift inden 6 Dage, og at Forhøret over de den 27de arresterede Frivillige har compromitteret nogle høie Personer. Legationssecretairen ved len stor Magts Gesandtskab skal, da han hørte de Frivilliges Skyden, have udraabt. De Ulykkelige, de begynde for tidlig. Om Tilstanden i St. Sebastian er man i Uvished, i Særdeleshed om Garnisonens Styrke. Derimod kan det neppe betvivles, at man der er i stor Trang for Levnetsmidlier, da Castannon har nedsat en egen Subsistence-Junta, og aabnet et tvungent Laan for at sætte samme i Virksomhed. Ligesaalidet Paalideligt erfarer man om Sarsfields Foretagender, og det hedder baade, at han er paa Marschen, mod Vittoria, og at de baskiske Jnsurgenter have afsendt en sanseligt Corps til Burgos, for, i Forening med Merino, at angribe ham. Ovenanførte Telegrafefterretning giver ingen Oplysning om hvilket der er det Sande, men rimeligt er udet, at enten Merino eller en Anden stærk beskjeftiger ham.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
England.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Angaaende den projecterede franske Intervention i Spanien yttrer Times sig saaledes: Betragter man det Spørgsmaal: om Frankrig bør intervenere fra Politikens og Klogskabens Side, maa Svaret vist blive benægtende, uden dog derfor at frakjende den franske Regjering Ret til Selvforsvar mod carlistiske eller republicanske Bevægelser paa Pyrenæer Grændsen. Hvis de Utilfredse i Spanien vilde forene sig med deres Lige i Frankrig for at omstøde Julitronen, hvis Bourmont med sine Consorter fra Vendee vilde sætte sig i Spidsen for Munke=Jnsurrectionen paa hiin Side af Pyrenæerne, hvis bevæbnede Bander af Absolutismens og Republicanismens Apostle fik det Jndfald at udbrede deres Lærdom i Frankrigs sydlige Provindser, og der gjøre Proselytter, da havde Frankrig vistnok baade Grund og Ret til at understøtte den spanske Regentinde, og bekjempe hendes opsætsige Undersaatter, dog ikke som Rebeller mod hendes Regjedring, men som Fiender af dets egen Rolighed. Men da slige Omstændigheder endnu ikke synes at være indtrufne, saa maa en militair Invasion, i Spanien, fra Frankrigs Side have samme Grunde for og imod sig som enhver anden Jntervention. Som Grunde mod Interventionen anfødrer nu Times fornemmelig disse tvende: at Frankrig derved vil udsætte sig for samme Bebreidelse, som man har gjort Directoriet i sin Tid, og siden den hellige Allance, nemlig, at de med Vaabenmagt ville paatvinge andre Nationer deres politiske Anskuelser; dernæst: at Frankrig kun har ringe Udsigter til et heldigt Udfald af sin Jntervention. Striden i Spanien, mener Times, angaaer nemlig ikke blot Tronfølgen; det er en Strid mellem det absolutistisk hierarchiske System paa den ene og det politisk-religiense Bevægelsesystem, paa den anden Side. Blander Frankrig sig i denne, saa vil Dronningens Parti blive et fremmed Partii, og hendes Tilhængere maae ombytte Navnet, Christinos" med det forhadte Afrancehados". Trappister og Kammerater af Merino ville fra alle Klostre strømmer Fjenderne imøde, men med hine ville ogsaa, ligesom i Napoleons Tid, adskillige liberales Mænd forene sig, der vel have Overtroen, men afskyer det i fremmede Herredømme. Franskmændene ville vel let kunne adsprede slige Skarer, men da vil de samle sig paa et andet Sted. Det vilde ikke heller være tilstrækkeligt at besættes i nogle Grændse=Fæstninger, men ogsaa i det Jndre maatte man have betydelige Stridskræfter staaende, og hvor vanskeligt maatte det dog ikke blive, at haandthæve en saa lang Formynderregjering. Disse og andre vigtige Grunde - saa slutter Times i Forening med Hensyn paa andre Magter, paa det slette Exempel, som en slig Intervention vil give Continentets absolute Magter, paa Bekostningerne ved Expeditionen, paa Vanskeligheden endelig ved at grunde et politisk System paa Bajonetternes Autoritet - Alt dette har vist ikke undgaaet det franske Cabinets Opmærksomhed, og vil uden Tvivl forhindre en bevæbnet Intervention, i hvor tilbøieligt det end maatte være til i Forening med England at yde Regentindens Administrations=System, og den ung Dronnings Rettighed til Tronen enhver mulig moralsk Understøttelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Portugal. leAr Fra dette Land meldes denne Postdag ingen nye Begievenheder; derimod meddele engelske Blade tvende officielle Rapporter om den sidste for Pedrinerne uheldige Træfning ved Alcacer, een fra Captain Birt til Admiral Napier, den anden fra sidste til Marine=Ministeren. Den første angiver hele Tabet af Døde, Saarede og Fangne til 800 Mand, han beskylder den portugisiske Oberst Florencio for at være Skyld i Uheldet, da han imod Captainens Raad indtog en ufordeelagtig Stilling. Admiral Napiers Rapport er affattet i hans sædvanlige derve Sømandsstiil, og han levner ikke Portugiserne Ære, hvad Tapperhed angaaer. Beretningen er iøvrigt overeensstemmende med den, som allerede forrige Gang læstes i Courier. Om noget vigtigt Resultat af denne Træfning erfares Intet, dog er det at bemærke, at AdmiraNapier selv yttrer den Mening, at Krigen i Portugal endnu kan vare længe.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Grækenland. I Livadien havde Hovedmændene for den seneste Sammensværgelse sat hverandre Stævne, for der at aftale det videre Fornødne og derpaa skride til Værket, men deres Planer vare ikke undgangne det aarvaagne Regentskabs Opmærksomhed. Hurig afsendtes Uhlaner og Gend armer til Listohvadien, og dette gjorde saameget mindre Opsigt, som Uolii hederne i Albanien ansaaes for Motivet til denne Afsendelse I een Nat fængsledes alle Deeltagerne i Conspirationer i med Undtagelse af den ene Zavellas, der reddede sig ved Flugten. De ere nu samtlige bragte til Nauplia for at dømmes, intet Skud faldt ved deres Fængsling; Folket er ialt mindelighed tilfreds med Sagen, og imodeseer med RoligheRettens Kiendelse. Hvad en tidligere meddeelt Efterretnin3 angaaer om at Censuren er bleven indført i Grækenland er da er samme saaledes at berigtige, at Udgivelsen af de of o fentlige Blade rigtignok blev suspenderet i nogle Dage strax di, efterat Conspirationen var opdaget, men at der strax efter ud es kom en Lov om Trykkefriheden, der saa temmelig ligner det thi Frankrig gieldende, efter hvilken den ansvarlige Udgiver af eilethvert offentlig Blad har at stille en betydelig Caution Efterat denne var udkommen, ophævedes hiint Forbud for esalle de Udgivere, som efterkom nysanførte betingelse. Der imod bekjendtgjør Regjeringsbladet en Lov om Oprettelsen af Krigs= eller Standretter til at dømme Oprørere, Mordere og Sørøvere. Navnlig er en slig Ret nedsat paa Øen Tinohvilken Øerklæres at befinde sig i aabenbar Oprørsstand.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Tyrkiet. J Constantiopel ere for nylig adskillige Jndivider fænge lede, man siger af politiske Grunde, thi Jbrahim Pascha Tilhængere ere endnu virksomme, og synes ikke at have opgivet deres Plan at sætte ham paa Sultanens Trone. De havde for tiltænkt Mehemet Ali denne Ære, men ved sin moderate Adfærd under den sidste Crisis er hans Anseelse sunken hos de Gammel-Troende, hvorimod hans Søns er steget desto mere. Man holder denne for Manden, som atter kunde bringe Tingene i den gamle Orden og gjenoprette Janitschar=Regimentet. Opnaaer han derved end ikke Andet end at holde Gemytterne i en stedsevarende Spænding mod Porten, da er derved allerede Meget vundet for hans ærgjerrige Hensigter. Man kjender ikke Forholdene i Orienten ret, hvis man troer, at Alt er forbi med det før 1ste Forsøg. Jdeen at bemægtige sig Constantinopel er kunbudsat, men hersker endnu hos Jbrahim. Af alle de Breve, som indløbe hertil fra Folk, som i Nærheden have seet Jbrahims Virksomhed, og ere Vidner til de Foranstaltninger, som han træffer ved sin Armee og de nyserhvervede Provindser, er det klart, at man kun venter paa en passende Tidspunkt til at indhente det Forsømte. Denne Tidspunkt er maaskee nærmere end man troer. Den kan indtræffe ved Mehemet Alis Død eller ved hvilkensomhelst stor Bevægelse i det øvrige Europa. Sultanen aner kun lidet af hans Vasals vidtudseende Planer, og seer i de Jntriguer, der af og til opdages, kun en haardnakken Opposition af Janitschar=Vennerne. Vel vil ogsaa under Jbrahim kun en Villie herske og enhver Janitschar=Reminiscenz faae Strikken til Løn, ikke desto mindre er dog Seierherren ved KonielJdealet for de Gamles Faction. Nogle Klartseende i Divanet, som endnu mene det ærligt med Sultanen, ere derfor ingenlunde rolige for Fremtiden, men drive alvorlig paa en Forøgelse af Land- og Sømagten. De understøttes heraf Hr. v. Butenieff og der arbeides med Jver paa Planens Udførelse.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Blandede Efterretninger. Fra Christiania skrives, at Cholera, som fremdeles er i Aftagende der, viser sig nu langt mindre ondartet end før, og at Lægerne stedse have coureret den naar de betimeligen kaldtes. Paa Moss er Sygdommen nu erklæret; 6 bleve angrebne, hvoraf 3 døde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
I Christiansand har Politiet udstædt en Advarsel i Anledning af at der i Rug, som forbrugtes i Huusholdninger der i Byen, var forefundet en Mængde af de for Sundheden skadelige Meeldrøier, (Secale cornutum), og da Rug, som ved Indhøstningen har været blandet med dette Ukrud, bliver aldeles uskadelig, naar dette er renset derfra, har Politiet derhos opfordret til en omhyggelig Rensning af Rugen, samt foranstalte, at den, der ei er saaledes renset ikke modtages til Formaling ved Møllerne. Cadix, er erklæret for mistænkelig, Sevilla derimod for sund.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Kjøbenhavn, den 25de November. Som man erfarer, er den nye Original-Opera: Gue tillabanden, med Text af Overskou og Musik af Kapelmusicus Bredal, bestemt til Opførelse i Anledning af Hs. M. Kongens høie Fødselsfest. Kbhyst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Deelavignes berømte Tragoedie: "Ludvig den Ellevter, der er bleven opført med saa stort bifald saavel paa tydske som franske Theatre, er nu bleven oversat for vor Scene; Hovedrollen der skal efter Forlydende være bestemt for Her Winsløw junior. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Idag agtede Directeuren for vort Theaters Syngeskole, Hr. Prof. og Kgl. Kammersanger Siboni, med sine tvende Elever, Jfr. Jda Fonseca og Jfr. Østergaard, at tiltræde sin intenderede Udenlandsreise. (S. Bl.) 1 J Løverdags høitideligholdt Universitetet Reformationssesten paa sædvanlig Maade, i Regentsauditoriet Klokken 12 Hr. Professor theol. ord. Dr. Hohlenberg holdt en latinsk Tale. Derefter gav Decanus, Hr. Etatsraad Dr. Ørsted, en Udsigt over den nys fuldendte Examen artium. Det Studerende, der havde udmærket sig vare: A. F. Krieger, fra Borgerdydskolen i Kjøbenhavn, J. S. Jørgensen, fra samme Skole, R. T. Fenger, fra Borgerdydskolen paa Christianshavn, C. A. Larsen, dim. af Cand. theol. Friedenreich, C. C. L. Lemcke, fra Metropolitanskolen, R. T. Worm, fra Horsens Skole. Hr. Prof. Hohlenberg havde forfattet Programmet. Idag forsvarer Licenciatus med. og Cand. chir., Hr. P.A. Uldall, sin Inauguraldisertation for Doctorgraden i Madicinen. Respondens er Hr. Cand. med. J. Jacobsen. Sø=Præmier=Lieutenant Middelboe er bleven udnævnt til Navigations=Examinator i Tønningen. Grev Reventlow=Criminil er afreist til Ministerkongressen, i Vien. i Regjeringsraad paa St. Croix, Oberstl. Sommer, er ders her i disse Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Kjøbenhavns Havnepriser, den 16de November. Holst. Hvede 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Langel. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. Dansk Rug 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. e Byg, rad. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Byg, brad. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Havre 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Ærter, 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Holst. Smør 52 Rbd. - Mk. - s. a 60 Rbd. - Mk. 2 s. Fyensk Ditto 40 Rbd. - Mk. - s. a 46 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 18 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 4 Mk. - s. a 11 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Verel-Cours. Kjøbenhavn, den 26de November. Hamborg 2 M. - a vista 205. Species 207. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 156 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44 3 a 45 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90901 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 88 i Banco. Natulb.-Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 10 a 105 1/4 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 101 a 1011 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 1032103 i Banco. 1 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 14 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Dito 100 i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsoblig. - i Banco. 3 pC. nye danske Obl. 704701 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Hamborg, den 26de November. Bordeaux 189. Petersborg 912. London 2 M. 13 Mk. 6 1/4 s., k. S. 13 Mk. 17 3/4 s. Madrid 461. Cadix 461. Lissabon 45. Amsterdam 2 M. 35, 85, k. S. 35, 70. Kjøbenhavn 203. SpeIcies Pari. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-11-30
Maribo, den 15de November. Til Hr. Districtschirurg Wilhelm ere anmeldte som angrebne af de formildede Kopper: i Vaabensted Sogn 5 og Thoreby Sogn 7. Hvorledes det staaer sig i Vesterulslev hvides endnu ikke.