Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-01-07
De Udskrevne maatte ligeledes her gjennemgaae en Exerceerskole, og derefter i samtlige 16 Aar deeltage i Skyde øvelser, Exerceertiden, Troppesamlinger, alt paa egen Bekostning, hvortil endnu kommer betydelige Udgifter i Eqvipering, som af Communen maatte afholdes for de Uformuende, hvoraf Antallet ikke vilde blive saa ganske ringe. Grunden til, at Kjøbstæderne desuagtet foretrække denne saameget større Byrde, maa vel være den almindelige Uvillie, der udtales imod Garnisonstjenesten. Saafremt Garnisonstjenesten endnu var saaledes beskaffen som i ældre Tider, da den Meniges Tid tildeels blev anvendt til Vagttjeneste, Parader m. m., saa var der vel nogen Anledning til denne Uvillie. Forholdene ere derimod nu ganske anderledes. Efter gjennemgaaet Exerceerskole anvendes den Værnepligtiges øvrige Tjenestetid til dagligt at bibringe ham større Færdighed i Vaabenøvelser, den Meniges Begreber om hans Forhold, i som udenfor Tienesten, udvikles, han vænnes til Orden og Lydighed, Alt paa en human Maade, saa det er at vente, at man herefter vil kunne sende sin Søn uden Bekymring til Garnisonen. Endelig formene Kjøbstæderne, at ved at udvide Værnepligten til de hidtil befriede Stænder, vil den Lighed, der søges opnaaet, forvandles til Ulighed, idet Byrden og Afbrydelsen, som foranlediges ved Værnepligten, er langt større for Kjøbstadborgeren end for Landmanden. Næstefter herved at erindre, at der ogsaa paa Landet ere adskillige Haandværkere, for hvem en Afbrydelse i Læretiden er til ligesaamegen Ulempe, som for Kjøbstadborgeren, saa maa det indrømmes, at denne Bemærkning ikke er ugrundet. Om man vel ikke kan tillægge den saa stor Betydning, at heri kunde findes Anledning til en Foranstaltning, der vilde forrykke Armee organisationen, og, hvad der er endnu vigtigere, hindre det Væsentligste, der søges opnaaet ved almindelig Værnepligts Jndførelse, saa turde det dog være, ikke alene forsvarligt, men ogsaa Pligt, at lempe sig saameget som mulig efter Kjøbstædernes Tarv med Hensyn til den her omtalte større Byrde og Afbrydelse. Uden i saa Henseende at tillade os nogen bestemt Jndstilling, skulde man ikkun til nøiere Overveielse gjøre opmærksom paa, at Lempelsen kunde bestaae i, at den udskrevne Værnepligtige i Kjøbstæderne erholdt Ret til fortrinsviis, at rekruttere Linie-Bataillonerne i samme Provinds, hvor han hører hjemme, at det indrømmes enhver Værnepligtig, som erklærede at ville stille for sig, efterat have gjennemgaaet Exerceerskolen, at fritages for denne Skole, naar han aflagde Prøve paa at have, forinden han skal tiltræde Skolen, erhvervet sig den samme Færdighed, som forlanges af Recrutten ved Afgangen fra Exerceerskolen. I Kjøbstæderne vil den hertil fornødne Underviisning uden Vanskelighed kunne erholdes. Kunne disse Forslag ikke ganske hæve den Ulempe, der for Kjøbstadborgerne i større Grad er tilstede, end for Bonden, ved Værnepligtens Udførelse, saa turde den dog derved formindskes, og Comiteen maa da hertil sluttende bemærke, at om end ikke fuldkommen Lighed opnaaes ved almindelig Værnepligts Jndførelse, saa er dog den derved opstaaede Ulighed ikke af den Betydning, at det med Hensyn til andre Fordringer, kunde forsvares at fraraade nærværende Lovudkast." Comiteens Minoritet (Schytte) kunde ikke finde det tilraadeligt, at Udkastet emanerede som Lov, hvorimod han formeente, at de vægtige Grunde, som i Aaret 1844 bevægede alle Stænderforsamlinger til at fraraade det da forelagte Lovudkast, kunne i det Væsentlige gjøres gjældende imod det nærværende; han motiverede i en udførlig Udvikling sin Mening, at Udkastet burde fraraades. J Budgettet for 1847 ere Jndtægterne anslaaede til 16,293,630 Rbd. og Udgifterne til 15,928,932 Rbd., følgeligen er Overskuddet calculeret til 364,700 Rbd. Med Hensyn til Udgifterne anføres Følgende: Udgifterne til Hofetaten og dertil hørende, samt til Appanagerne ere ansatte til 1,205,415 Rbd. (for A. 1846 vare disse Udgifter ansatte til 1,285,000 Rbd.). Udgifterne ere altsaa ansatte 80,000 Rbd. mindre. Af Udgifterne til Statholderskabet i Hertugdommerne bortfalder den hele for 1846 ansatte Sum 22,260 Rbd. med Undtagelse af 300 Rbd.; ogsaa er Udgiften for den slesvig-holsteenske Regjering nedsat med 8,800 Rbd. Veivæsenet er ansat med 33,000 Rbd. mere end i A. 1846. Udgifterne Jsland vedkommende ere ansatte til 40,000 Rbd., altsaa 32,000 Rbd. mere end i A. 1846. De uforudseelige og ubestemte Udgifter ere ansatte til (Berl. Tid.) 8000,000 Rbd.