Norske Intelligenssedler, 1808-01-26
De Reisende, siger Moniteuren, der komme fra de danske Øer eller fra den danske Halvøe, berette, at det store Formaal, aldeles at afspærre England fra alt Samqvem med Fastlandet, bringes dagligen, med voxende Fremgang, nærmere; i intet af de Lande, der ere i Krig med England, har man endnu taget saa strænge Forholdsregler i denne Henseende, som i Danmark. Jfølge de Postvæsenet tilføiede, Forskrivter, er det umueligt at faae et eneste Brev over til England, eller derfra at modtage noget. Søe-Udrustningerne fortsættes uafbrudt i de danske Stater med en utroelig Jver; især arbeides paa en umaadelig Mængde af Kanonbaade, der vil kunne afholde ethvert fiendtligt Angreb paa Kysterne og Øerne. Kaperne udmærke sig ved deres Mod, deres vovsomme Foretagender, og deres Antal voxer endnu bestandig. Man kan ansee den engelske Fart i Østersøen som tilintetgjort ved Krigen med Danmark, og Ruslands seneste Skridt fuldende dens Banesaar. Dansk- norske Landsmænd, har Englænderne ved deres Troløshed, Mord og Ranerie opfordret os til retfærdig Hævn, da lader det ikke være nok at bekrige Fienden ved Kysterne og i Søen men for Alvor at bekrige ham midt i sit Land - Vi oprette altsaa Corpser i vort eget Land, som bestaae af ædle patriotiske Manufacturister og formuende Jnteressentere til alle muelige Fabrikkers Oprettelse og raae Materialiers Forædling, at vi kan blive istand til at forsyne og selv med saadanne Vare, som vi behøve og som Englænderne forhen have beriget sig, ved at sende os. Vi ere fødte med samme Anlæg som Englænderne, og nu er den beqvemme Tid til Udvikling. Nu ere Englændernes Manufacturvarer forbudne at indføres, og nu vil enhver retskaffen Undersaat gjøre sig Ære af at bruge egne Fabrikvare, isteden for Ransmændenes. Forener Eder da alle med os, J fjerneste Landsmænd, med Kraft og Mod for at gjøre vort Fædreland lykkeligt og vor Fiende Diversion, saa skal vi i Eftertiden gjenvinde, hvad hans Troløshed har fraranet os. Forvarsel. Kometer sees paa det blaa Firmament, at prange med sit lange Slæb, Vifte, Hale eller Riis, for at forudsige en Krig o. a. m. Kun den synes, at have spaaet bagefter, Eller maaskee den skal antyde Straffe for Brugen af de ødende og vanzirende Kjolslæb. Begge Hypotheser ere lige uvigtige og latterlige. Den samme Evige, der bød Cometen blive, afsatte ogsaa for den, dens ufravigelige Bane. Og det er kun dens, os saaledes forekommende, uregelmæssige Gang, der forfører til vrange Meninger. Den ubetraadte Snee udpyntes ved Juletider, med fløielssorte delige 6føddede Mark, der iførte sin Sørgedragt, spaae Menneskene, enten et snartræffende Onde, eller Fortsættelse af det Begyndte. Vi kjende vist ikke den Høieste, naar vi antage, at han betjener sig af smaa sorte Mark, til at forudsige et Uheld. Disse Dyr lade sig see paa denne Tid ganske nøie efter Naturens Orden. De ere Larver, forsynede med 4 Kjæver, 2 haar dere og 2 blødere, 6 krummede Been med hageformige Fødder, for at kunne holde sig fast paa glatte Legemer; foldet Underliv og Hale, hvoraf afsondres en opløsende Væskeen særdeles sin og skjøn brunsort fløielsagtig Klædning. De søge om Vinteren deres Føde iblant de stivfrosne Pupper og saftmanglende Rødder. Og om Vaaren komme de fremover Jordskorpen; men naar en, for dem uheldig varig, Vintermilde indtræffer, saa at Sneen holder i længere Tid den lidet frosne øvre Jordskorpe i en blød Tilstand, virke de lunkne Søndenvinde paa dem, og de lokkes frem om Juletider, og blive da et Rov for Krager og andre Fugle. Skeer ingen Afvigelse fra disse Dyrs Levemaade, forpuppes de mod Vaaren, faae da en hvidgraa glindsende Dragt, og en Form, der ligner et Svøbelsebarn. Den seie Hinde, der i den Periode omgiver dem, brister, og i Juni vise de sig, efterat have undergaaet Forvandling, som fuldkomne Jnsecter, der høre til Billerne eller de Vingedækkede, og have faaet Navnet, Cantharis Fusca, almindelig Blødvinge. De have da traaddannede Følehorn, randet Brystskjold; bøielige Vingedækker, vortede og foldede Sideroxedannede Mundtrevler, en sort Plet paa det røde Brystskjold, og graa Vingedækker. De ere omtrent 1/2 Tomme lange, opholde sig hele Sommeren paa Træer og Buske; leve af Blade og Jnsecter. Mod Høsten lægge de deres Æg i Jorden, af hvilke disse sorte Mark fremkomme; der, ligesaalidet betyde en Ulykke, som de snee ned fra Himmelen, Men sikkert er det, at de fortære en Mængde mindre Jnsecter, der vilde være os skadelige; og hvis større eller mindre Antal retter sig efter Forraadet af deres Næring. - Rimelig har der i Høst været paa visse Steder et stor Forraad af smaa Jnsecter, der har almindelig Blødvinge lagt sine Æg, og derfor findes nu sammesteds dens sorte Larver. Den paa denne Aarets Tid ere saa sikkre paa at blive Julemad for de sultne Krager og Skader, at man kan være ganske rolige for, at de ikke til Sommer anrette Ødelæggelse paa Korn og Græs. Desuden er det hidtil ei bekiendt, at disse Dyr have gjort nogen Skade; men vel Larver af visse andre Jnsecter. Paar store Sødyr lade sig see, da betyder det Noget, og allerhelst naar de komme langt op i Fjorden, saa er noget Ondt i Vente, hører man Adskillige sige. Hertil ere de foranledigede af en Fangst, som nogle Fiskere gjorde, Mandagen den 21 Decbr. 1807, paa en Delfin, Delphinus, Springhval, Marsvin. - J flere Maaneder have adskillige temmelig store Jndivider rimelig af samme eller nærgrendsende Art viist sig i Christiania Fjord. Hvilket ikke betyder andet, end at disse Dyr, af Naturdrift søge deres Føde, hvor den findes. Sandsynlig have mange smaa Torske og Sild i afvigte Sommer søgt op i Fjorden, og Delfinerne forfulgt dem, hvormed de i god Mag i lang Tid have fedet sig, indtil endelig een af dem maatte bøde med Livet, i det nogle Fiskere traf den, uden for Sæterstrand, vel 1/2 Miil fra Christiania, og dræbte den ved 2 Skud, som hver havde 2 Kugler, i Hovedet. Strax blev den buxeret ind til Strandkanten for at benyttes. Ved Undersøgelse fandt man: at dens Længde fra Snuden til Halespidsen var 10 1/4 Alen, til Mundvigerne 16 Tommer; til Nakken 2 Al.; til Rygfinnen 4 Al.; til 2de Brystfinner 3 1/4 Al. Rygfinnen var 12 Tom. lang, og 6 Tom. bred neden til; hver af de 2 Bryst finner 1 Al. lang og 7 Tom. bred neden til; Halens Tykkelse tæt ved Kroppen 6 Tom og Finnens Høide 2 1/2 Al. Munden var noget tilspidset; Panden forsynet med en temmelig stor Ophøining af Spæk, alle 4 Finner straaleløse, dannede af bruskagtige Knokler og forsynede med Artikulation, udvendig omgivne med tynde Muskler, tyndt Spæk og en sin glat Hud. Dette Sø Pattedyr har et interessant Udseende: Hovedet med den tilspidsede Snude bliver skikket til at undersøge Havbunden, de store Øine til at lægge Mærke til de Legemer, den behøver til sin Næring: det i Nakken pladserede Vandhul til at skille sig ved det med Føden indslugede Vand: de artikulerede Brystfinner til at roe den frem, og dens høie Halefinne til sikkert at styre sit Løb i Havet; og dens mørksorte Farve giver den et alvorligt Udseende, Huden er omtrent 2 Linier tyk; Spækket paa de Steder, hvor det er tykkest, 2 Tommer; Kjødet er mørkt og grovttrevlet. Saavel Spækket som Kjødet er spiseligt. - Paa hele Dyret var der omtrent 3 Tønder Spæk, et godt Bytte for Fiskerne, ligesom Krager, Ravne og Søfugle holde et herligt Giestebud paa den afflensede Skrotte. Mk. Anmelderen maa meget beklage at han manglede den fornødne Hielp, men ei Villie, til at leve re en nøiagtigere Beskrivelse.