JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 9de Januar. Det er bekjendt, at da for nogle Aar siden Faneposterne ved Garnisonens Regimentschefer bleve ophævede, vedbleve de at staae udenfor Stadshauptmanden, hvilket man dengang søgte at retfærdiggjøre derved, at denne Post gav nogle gamle Borgere, der vare komne tilbage, en Fortjeneste. Da dette nu aabenbart er en høist upassende Maade at skaffe Borgere en Forsørgelse, saa fortjener det almindelig Paaskjønnelse, at den nuværende Stadshauptmand Conradt har andraget paa, at denne høist ufornødne, ja vi kunne gjerne sige upassende Maade at hædre Stadshauptmandskabet maatte bortfalde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Ved allerhøieste Resolution er dette Andragende bifaldet, hvilket for Communen, naar Pensionerne ophøre, vil medføre en Besparelse af flere 100 Rbd. Vi kunne ved denne Leilighed ikke undlade at gjøre opmærksom paa den Synderlighed, at Faneposterne, uagtet de nu saaledes fuldkommen ere ophævede i Hovedstaden, endnu bestaae i samtlige Provindstæder, hvilke der ligger Garnison, hvor altsaa 5 tilkommende Valgbare paa den meest aandsløvende Maade maae drive deres Tid bort for hver Faneindhaver, hvis Stormægtighed især i en lille Kjøbstad nok alligevel vilde finde den tilbørlige Paaagtning. (Kbhvnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Under Sagens endelige Forhandling talede Professor Bang, Provst Birch, Etatsr. Stenfeldt, Etatsraad Treschow, Propr. Dons, Kammerr. Madsen, Propr. Tutein, Amtmand Tillisch, Ass. Algreen-Ussing, Præsidenten, Kammerh. Wegener, Propr. Lüders og Prop. Berg, for en Petitions Jndgivelse, dog tildeels alle efter Amtmand Tillisch's Amendement; Biskop Mynster erklærede, at han ikke vilde stemme i denne Sag. Jmod en Petitions Jndgivelse talede Propr. C. Neergaard, Cancellier. Hempel, Brændevinsb. J. Sidenius, Justitsr. Salicath, Mechanic. Gamst, Agent Voigt, Kammerr. Drewsen, den kongelige Commissarius og Kammerh. Grevencop-Castenschjold. Da saavel Majoritetens som Minoritetens Jndstillinger vare tagne tilbage, blev det først sat under Afstemning, om Petition skulde indgives; da dette Spørgsmaal med 36 Stemmer imod 28 blev besvaret benegtende, blev ingen videre Afstemning at foretage. – Derpaa følger Begyndelsen, af Nr. 39 (38). Sagen ang. Assess. Algreen Ussings Forslag om Danmarks Frikantser. Da vort indskrænkede Rum ikke tillader os at give et nogenlunde udførligt Udtog af denne vigtige Sag, der i Stænd. Tid, optager mere end 8 Numere, maae vi henvise vore Læsere enten til Stænder=Tidenden selv eller til den Berlingske Avis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Vi kunne blot anføre de af Forsamlingen billigede Jndstillingspunkter, som deels vare gjorte af den i Sagen nedsatte Comitts (Tutein, Treschow, Grev Lerche, Herforth, Bang), deels af Proponenten, Assessor Algreen-Ussing. 1) At Hs. Maj. allernaadigst vilde paa det Kraftigste paaskynde de nødvendige Forholdsregler for ved Besparelser at formindske Statens aarlige Udgifter (eenstemmigen bifaldet med 62 Stemmer). 2) At det maatte behage Hs. Maj. allernaadigst ved en dertil udnævnt særegen Commission at lade undersøge, om og hvorvidt de kongl. Domainer og Skove kunne, uden Skade for Besiddelserne, afgive større Jndtægter til Bedste for Finantserne (vedtoges med 61 Stemmer mod 1 at kunne indflyde i Præmisserne til Forsamlingens Petition). 3) At Mænd, der ikke udelukkende henhøre til Embedsstanden, maae vorde udnævnte til at tage Deel i de Forhandlinger, som efter den allernaadigste Bekjendtgjørelse af 19de Septbr. 1838 ere paabegyndte for at undersøge Finantsernes og Statsgjeldens Tilstand, og udarbeide en Plan for at tilveiebringe Ligevægt imellem Statens Jndtægter og Udgifter (antaget med 59 Stemmer mod 3). 4) At fuldstændige og detaillerede Beretninger og samtlige Stats=Jndtægter og Udgifter aarligen maae ved Trykken vorde bekjendtgjorte (eenstemmigen med 62 Stemmer). Tre Amendements af Assessor Algreen-Ussing bifaldtes respective med 40 Stemmer mod 22, med 43 Stemmer mod 19 og med 32 Stemmer mod 30. Da de imidlertid ikke kunne forstaaes uden en udførlig Fremstilling af Forhandlingerne i denne Sag, nødsages vi til at forbigaae dem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Kjøbenhavns Børs-Cours d. 11te Januar 1839. Hamb. 2 M. - a vista 109, 4 pCt. norske Laan af 1828 ved Hambro & Søn 101 a 101 1/2 Species 200. Rbd. r. S. Bank-Disconto 4 pCt. Nørske Speciesedl. pr. 100 Sp. 4 pCt. do. af 1834 ved do 2 Rbd. Sedl. 101 a 101 1/2 i Banco. 4 pCt. kgl. Obl. uden Renter 4 pCt. do. af 1834 ved de 101 a 101 1/2 Rbd. r. Sølv. 94 a - Rbd. Sedl. Nationbk=Obl. (af Laanet d. 13 pCt. dansk engelske Obligat. Febr. 1820) 101 1/2 - Rbd. 72 a 72 3/4 Pd. St. Asiatiske Comp. Actier 91 a 9. i r. S. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank- - Rbd. Sedler. Obl., Renten pr. 6te Januar, Nationalbank=Actier 78 1/2 a 75 103 1/2 a 104 Rbd. r. Sølv. Rbd. r. Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Kjøbenhavns Torvepriser den 12te Januar 1839. Rug, Td. . . 4 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 5 Rbd. 2 Mk. 8 s. Hvede, Td. . . 8 Rbd. 1 Mk. 12 s. a 10 Rbd. 1 Mk. 12 s. Byg, 2r., d. 3 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 4 Rbd. 2 Mk. 12 s. Byg, der, R. 3 Rbd. 2 Mk. 12 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre, Td., 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter, Td. . 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 5 Mk. - s. Flesk,røget, Lp. 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Flesk, grønse Lp. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 2 Rbd. - Mk. 4 s. Smer, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 3 s. - Rbd. 1 Mk. 6 sk. Afg. Snesen. - Rbd. 1 Mk. 10 s. - Rbd. 1 Mk. 12 s. Giær, Pd. . . - Rbd. 1 Mk. 12 s. - Rbd. 2 Mk. - Siel Smør, Fd. 10 Rbd. 3 Mk. - s. a 12 Rbd. - Mk. - s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
AVERTISSEMENTS. Korsøers Skov. Fredagen den 18de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 9 1/2, bliver circa 700 Bunker Fagot Ertekjeppe og Gjerdsel bortsolgt ved Auction paa sædvanlige Conditioner. B. Bentsen, Korsøer den 12te Januar 1839. Forpagtnings-Auction.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Efter tagen Bestemmelse af den Kongelige Direction for den almindelige Enkekasse, bliver ved offentlig Auction, som afholdes paa Nibe Byes Raadstue, Torsdagen den 14de Februar førstkommende om Formiddagen Kl. 10, stillet til Bortforpagtning, fra 1ste Mai 1839, følgende den almindelige Enkekasse tilhørende Eiendomme i Aalborg Amt, nemlig: a. Nørlunds Hovedgaard med dens Avling og Besætning i et Tidsrum af 11 Aar indtil 1ste Mai 1850, alternativ med eller uden det dertil fortiden hørende Hoverie. Gaarden har fri Hovedgaardstaxts Hartkorn 33 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 1 Alb., med et Ager=Areal, efter Hoverieforeningen, af omtrent 100 Tdr. Land. Høeavlen ansees fortiden at være henved 200 Læs, som ved at oversætte Engene med Vand, hvortil er Leilighed, meget kan forøges. Vintersæden er for i Aar nedlagt med 68 Tdr. Rug. b. Torstedlunds Hovedgaard med dens Avling og Besætning i et Tidsrum af 10 Aar indtil 1ste Mai 1849, alternativ med eller uden det dertil fortiden hørende Hoverie. Gaarden staaer for fri Hovedgaardstaxt Hartkorn 45 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., med et Ager=Areal, efter Hoverieforeningen, af circa 260 Tdr. Land, foruden en deel i de seneste Aar opdrevne Kjerjorder. Horavlen ansees fortiden at være circa 150 Læs. Vintersæden er for i Aar nedlagt med 28 Tdr. Rug. c. Glasværket Conradsminde med de til Værkets Drivt henhørende Bygninger og Indretninger, Redskaber og befindende raae Materialbeholdninger samt circa so Favne Splintebrænde, i et Tidsrum af 100 Aar indtil 1ste Mai 1849. Hovedgaardene opraabes først hver for sig og derefter samlede og de gjørende Bud, i hvert Alternativ, saavel for disse som for Glasværket, beroer paa Approbation af den Kongelige Direction for den almindetige Enkekasse. Conditioner for Bortforpagtningerne ere henlagte til Eftersyn paa alle Amtstuer i Danmark og alle Amtscontoirer i Hertugdommene Slesvig og Holsteen, paa de første Gjestgiver steder i Helsingøer og Slagelse i Sielland, og i Aalborg hos Gjestgiver Brunes, i Randers hos Gjestgiver Rydell, i Aarhuus hos Gjestgiver Lassen, i Wiborg hos Gjestgiver Brøndums Enke, samt paa den almindelige Enkekasses Contoir Kjøbenhavn og endelig hos Godsinspecteur P. N. Kjerulf i Haverslevgaard pr. Hobroe, af hvem ogsaa disse betydelige Eiendomme forevises og Oplysning om Samme, paa Anledning, meddeles. Hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekjendtgjøres. Herredscontoirerne i Løgstøer og Nibe den 5te Januar 1839. Lynge. Svanenskjold. Til den Mad. Thellesen i Kjøbenhavn allernaadigst tilladte. Bortlodning af qvindelige Haandarbeider kan Lodsedler til anden Afdeling, der trækkes den 22de denne Maaned, erholdes hos Undertegnede indtil den 20de dennes, for den billige Priis af 4 Mk. 1s. pr. Stk. Jøvrigt bemærkes det: at de, der tager Lodder til denne Trækning, ere fritagne for at betale for den foregaaende. Planer kan behageligst erholdes hos mig Axelsen. Sorøe, den 12te Januar 1839. Den 8de dennes om Aftenen er en Harehaars Hat frakommet sin Eier, paa Stien fra Bredegades Møllegaard til Bredegades Port. For Tilveiebringelsen af Samme loves er passende Douceur, naar man henvender sig til Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Glandsværte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Jfølge Opfordring fra mine Kunder er jeg Undertegnede nu blevet forsynet med Verdelins velbekjendte danske brillante Glandssværte, som er uskadelig for Læderet Prisen er for en heel Flaske, 2 Mk. og 1/2 Flaske 1 Mk. 2 s. Müssel, Begge Deele med Flaske. Skomagermester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
En Dreng, som har Lyst til at lære Sadelmager=Professionen, kan strax blive antaget hos Sadelmagermester Rasmus Madsen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-14
Paa Ludvigslyst ved Holsteinborg staaer 17 Stkr. Fedevæg til Salg. Noget tørt, meget stærkt Bøgetræe, som er ophugget til Vogntømmer, anvises tilkjøbs af Sognefoged Lars Nielsen i 1 Flakkeberg. paa dette Blad, der udgaaer fire Gange ugentlig, modtages Subscription paa alle kongelige Postcontoirer i Danmark og Hertugdømmene, Prisen er, alle Omkostninger iberegnede, 1 Rbd. 2 Mk. 7 1/2 s. Qvartalet,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
25 Aarg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
Den Vest-Sjællandste Avis. AN Tirsdagen. den 15. Panuar. No. 8. W. Redigeret, trykt og udgivet af Peter Magnus i Slagelse. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. a. . - Til Les at forsendes med Brevnaster i Danmark og Hertug sammene,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
Udenlandske Efterretninger retninger. Frankrig. Hr. Gisquets Proces imod Messager, er endelig tilendebragt efter 8 Dages Forhandlinger. De for Juryen opstillede Spørgsmaal vare: 1) Er Achille Brindeau skyldig i at have i Messager af 12te Sept. f. A. forekastet Hr. Joseph Gisquet Underslæb og Bedragerie, være det i hans fordums Functioner som Politie=Præfect, eller i hans nuværende Functioner som Statsraad, Svar: Ja den Anklagede er skyldig. Det andet Spørgsmaal var: Er samme Brindeau skyldig i at have i samme Artikel beskyldt Gisquet for umoralske Handlinger, der krænke hans Ære som Privatmand. Svar: Nei, den Anklagede er ikke skyldig. Messager blev derpaa idømt en Pengebøde af 100 Fr. - Moniteuren af 1 Jan. bekjendtgjør, at Hr. Gisquet ved en kgl. Forordn. af 3die Jan. har ophørt at være Medlem af Statsraadet. Efterretningerne fra Pisa om Hertuginden af Würtemberg lyde ikke beroligende. – J det Møde, som de Deputeredes Kammer holdt den 7de Januar, begyndte Discussionen over Adressen. Hr. Liardieres tog først Ordet til Forsvar for Ministrene og imod Adressen, som erindrede om en constituerende Forsamling og hvis academisk-revolutionaire Affattelsesmaade han dadlede. Efter ham talte Hr. Guizot for Adressen; han yttrede, at Landets ydre og indre Anliggender stode slet. Landet var vel roligt, men det paaligger Kamret at forebygge Ulykke, og at sikkre Orden og Frihed. Conseilspræsidenten, som retfærdig gjorde Cabinettet imod Talerens Angreb, udkastede et gunstigt billede af Landets Tilstand. Hr. Thiers skildrede derpaa, efterat have henpeget paa det Oprigtige og Grundede i sin Opposition, de Farer, som optaarnede sig over Ministeriets Hoved. (Discussionen vedvarede endnu, da Pariserbladene afgik med Posten. - Jndtagelsen af San Juan d'Ulloa er officielt bekræftet ved en Bekjendtgjørelse fra Marine- og Colonial-Ministeriet. Prindsen af Jonville har paa en virksom og ærefuld Maade taget Deel i denne glimrende Daad. – J Hr. Dupins Separatvotum (som er anført i Gaarsavisen) erklæres det nærværende Cabinet ikke for umuligt, men for utilstrækkeligt. Ligeledes erklærede Hr. Dupin sig imod at den Schweizerske Sag blev omtalt, saavelsom at den uundgaaelige Rømning af Ancona blev dadlet. J La Rochelle har der fundet Uroligheder Sted, hvis Ophavsmænd vare nogle Lastdragere og Haandværkere, med hvem flere Bønder havde forenet sig; Grunden til Misfornøielsen var Udførselen af Sæd. Efter nogle Forsøg paa deels at opbrænde deels udplyndre nogle Kornhandleres Huse blev Ordenen ved Nationalgardens og Troppernes Vaabenmagt gjenoprettet. En Kone er bleven dræbt; ligeledes taler man om, at 2 eller 3 ere blevne Offre for Oprøret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
England. En Artikel i Leipz. allg. Zta, dateret London den 29de Decbr. omtaler et nyt Forsøg paa at løfte det Slør, der hviler over Dronning Victorias tilkommende Gemal. Denne Gang blæser Vinden fra Fyrstendømmet Rentz, efterat den længe har blæst fra Huset Coburg, som alt har besat saa mangen Throne med sine Skud, og over hvis anden Prinds man nu i flere Maaneder har hørt saa mange Beskrivelser ligefra Jssen til Fodsaalen. Tilsidst berører omtalte Artikel det Spørgsmaal, hvorvidt denne Forbindelse med Huset Coburg vilde opfylde Nationens Ønsker, eller om ikke en Anden meere vilde stemme med dens Følelser, og den yttrer sig saaledes: "Saa lidet en Englænder ønsker, at hans tilbedte Dronning bliver misbrugt til et blot politisk Legetøi i dette Anliggende, saae dog vist enhver Englænder gjerne, at Dronningens Valg forbandt England paany med en anden beslægtet Nation, nemlig med den Danske; for ingen Nation føler Englænderen oprigtig ere Venskab eller Hengivenhed end for de Danske, hvis ældre Historie saa glimrende spiller over i hans derfor kaldte ogsaa Nelson førend Kjøbenhavns Bombardement de Danske et Broderfolk. England er forØieblikket, da Rusland ogsaa til Søes træder stedse dristigere op imod det, ikke lidet interesseret ved det Spørgsmaal, til hvilken Side Danmark helder i Henseende til Sundet, Nøglen til Østersøen, til den Russiske eller Engelske. Ei forgiæves, sige Englænderne, har Keiser Nicolaus sendt sin Thronfølger i Besøg til Kjøbenhavn, da han vilde undgaae et Besøg i egen Person formedelst Skinnet. Har England Jndflydelse paa Danmark, saa kan Sundet tjene det som den bedste Kapsun for Ruslands Sømagt. Da nu en saa skjøn, elskværdig Prinds af hiint Huus i forrige Sommer ved Kronningen fandt en saa venlig Modtagelse ved Hoffet i St. James, og Dronningen udmærkede ham fremfor alle andre Prindser, saa vilde vist intet Valg af Dronning Victoria kunne glæde sig ved en større Deeltagelse af hele Nationen, end det af den Danske Prinds Christian, ved hvilket hiint vigtige politiske Spørgsmaal tillige vilde blive afgjort.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
- Assiserne i Westminster have fældet deres Dom imod den 12-aarige Edwin Jones, som man havde fundet i Buckingham Paladset og paastod i sit Skjul der at have været Vidne til Dronningens og Ministrenes Beraadslagninger; han var desuden anklaget for i hiint Palads at have tilvendt sig en Kaarde, der tilhørte den hæderlige Augustus Murray, 3 Par Beenklæder og andre Sager til en Værdie af 42 Sh., som tilhørte Murrays Betjent, F. Blume, Klage var Hofmarschallats=Retten. Det viste sig af Forhandlingen, at Knægten af Næsviished var fra oven at de igjennem Kaminen kommen ind i Paladset, og har randsaget og bortslæbt Meget, i hans Øine høist værdifuldt ved Stedet, hvor han fandt det. Saale, des fandt man endnu i en Pommade=Krukke Sporen af hans sodede Fingre, i hans Haar Spor af Pommade, saaledes slæbte han nogle gamle Blækhorn med sig. Midt paa sin Opdagelsesreise i Paladsets Fee rige blev han attraperet og skvadronerede nu gevaltigt, saaledes: at han var født i Paladset og havde al levet 12 meget behagelige Aar der; derpaa igien: at han i 12 Maaneder havde opholdt sig der og beluret Dronningen tilligemed hendes Geheimeraader. Drengens Defensor betragtede det Hele som en Barnestreg, som formodentlig har sin Oprindelse fra et Hoved, der er opfyldt med Fortællinger af Tusind og Een Nat om Ægyptiske Søiler, Mosaik=Gulve, Jaspis og gyldne Paladser. Forhøret var meget lystigt. De Edsvorne erklærede Drengen, som havde et yderst levende og forstandigt Udseende, for ikke skyldig, og den lille Næsviis blev bortsendt med en Advarsel. – Da Morning Post for kort siden med Jubel har bemærket, at den forestaaende Saison i London vil blive yderst glimrende, idet alt nu Boliger neppe ere at faae til Leie der, og man fra alle Sider hører, at en almindelig Conflux af Adelen og de rige Godsherrer vil finde Sted, sammenligner et andet Blad den forestaaende Saison med den i Paris under Ludvig XV, da paa samme Tid den største Elendighed herskede i Landet og den meest udsøgte Luxus i Hovedstaden. Samme Blad opstiller den skrækkelige Katastrophe, som i Frankrig satte Grændse for Adelen. Luxus, som advarende Exempel. Blandt Agerdyrkerne især i det vestlige England, hersker den største Elendighed. Ugelønnen der er i Gjennemsnit ikke over: Sh., og Arbeideren maa betale Kromanden 9 1/2 Sk. for en Skjeppe Meel. Daglønnerne ere indskrænkede til Kartofler med Salt, og deres Drikke er Vand, farvet med Brødskorper.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
Tydskland. Fra de juridiske Faculteter i Jen og Heidelberg ere to Kiendelser indløbne den 1ste Jan. til Osnabrück; om deres Jndhold erfarer man, at begge ere faldne ud i Magistratens Aand, idet Samme ikke har kunnet handle anderledes, uden senere at see sig udsat for Borgerskabets Bebreidelser, ligesom ogsaa begge anerkjende Stats-Grundloven som vedvarende og henpege paa en Afgjørelse af Forbundsdagen. Den 6te Jan. ere begge Kiendelser indsendte til Cabinettet, en tredie ventes dagligt fra Tibingen. Et Cabinets=Reskript af 7de d. M. melder Følgende "Efterat den ifølge kongl. Reskript af 27de Juni f. A. udsatte almindelige Stænderforsamling paa Hs. Maj. Kongens Befaling igjen er indkaldt til den 15de i næste Maaned, bliver Saadant herved bragt til offentlig Kundskab, og forventet, at samtlige Medlemmer af begge Kamre ville indfinde sig her paa den nævnte Dag. Hannover den 7de Jan. 1839. Hs. Maj. Kongens Cabinet. G. Friherre v. Scheele. Der forsikkres, at Kongen af Baiern vil reise til Jtalien, og at hans Afreise er bestemt til den 11te Februar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
Belgien. Den Belgiske Bank har udstedt følgende Bekjendtgjørelse: "Den Belgiske Banks Administrations=Raad har, efter Regjerings-Commissairernes og Creditorernes Medvirkning, den Ære at underrette Publicum om, at fra 4de Jan. vil Banken igjen have begyndt sine Udbetalinger paa følgende Maade: Sparekassens Udbetalinger ville igjen finde Sted. Banknoter paa 50 og 100 Fr. ville blive udbetalte ved Foreviisning. Jndtil man faaer truffet Forholdsregler til Jndvexling af Noter paa 500 og 1000 Fr., antages samme som betaling i Stedet for alle Vexler indtil det halve Beløb af omtalte Vexler, saavelsom ogsaa for Afgjørelsen eller Formindskelsen af Gjelden paa industrielle Actier, som ere at hæve hos Banken. Overbringerne af omtalte Noter have og saa Ret til at lade sig aabne løbende Regninger; ogsaa vil imod Noterne et Beviis blive dem meddeelt, ifølge hvilket de tage Deel i de successive Dividender. Creditorer med løbende Regninger kunne saavel i Brüssel, som i Antwerpen og Lüttich hos de respective Succursaler, ufortøvet erholde 20 Procent af deres Fordringer, forsaavidt de ere liquide. Directeuren v. Brouckere." J Brüssel har dannet sig en Centralcomte, hvis Opgave er forud at bearbeide de Forholdsregler, som skulle anvendes, for at vedligeholde Gebetets Jntegritet og Nationens Ære; Comiteen vil stifte Comiteer i alle Provindser og betydelige Stæder i Frankrig og Belgien, og forene deres Anstrengelser til at samle Gaver, Vaaben, og til at engagere Frivillige til Fædrelandets Forsvar. - Den kongelige Procurator har, som man erfarer af sikker Kilde, ved Bekjendtgjørelsen af denne Nationalforenings Statuter taget Forholdsregler imod Foreningen, saa at dens Præsident Hr. Ducpetiaur foruden nogle Andre bleve indstevnede til at møde den 8de Jan. for Jnstructionsdommeren. – Regjeringen har, for at gjøre det sidste Forsøg, sendt Grev Felix v. Merode, der ansees som Overhovedet for det krigerske Partie, til Paris, og Hr. v. Gerlache (hvis Valg, som en af det katholske Parties ivrigste Tilhængere, tilskrives Ærkebiskoppen af Mechelns Jndflydelse paa Hr. de Theur) til London. Endskjøndt Finantsernes Tilstand just ikke skal være den bedste, giver man sig dog bestandigt en krigersk Mine, saaledes har Krigsministeren befalet alle Garnisoner at foretage Militair=Promenader; General Daine, Helten ved Hasselt, er udnævnt til øverste befalingsmand i Venloo, der skal afstaaes efter de 21 Artikler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
Polen. Det sandsynligviis af Jldesindede eller dog af slet Underrettede nyligt udbredte Rygte, at Keiser Nicolaus har i Sinde at indlemme Kongeriget Polen under Navn af Novaja Russia i Keiserriget modsiges paa det Bestemteste i Breve fra Warschau, selv. Maaskee dette Rygte har sin Oprindelse fra nogle Polakker, som deraf lovede sig Ophævelsen af Toldlinien, der adskiller Polen fra det egentlige Rusland. - Med 1ste Jan. d. A. er der henimod Preussen, Østerrig og Fristaden Krakau bleven anordnet en anden Grændselinie, fjernet 1 Miil fra den egentlige Grændse ind imod det Jndre; derhos skal for Fremtiden Grændseopsigten ei blot føres ved Demarcationslinien, som adskiller Polen fra hine Lande, men indenfor det hele imellem begge Linier liggende Rum, som har faaet Navnet: "Grændse=Belte."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
Jtalien. Paven deeltog personligt, som man med Fornøielse saae, i de hellige Functioner i Anledning af Julefesten. Efter hvad man nu erfarer, er Paven ganske bleven helbredet for sit Onde i Ansigtet ved Dr. Alertz. Endskjøndt Jntet var at see udenpaa, skal Sygdommen dog have havt en meget farlig Charakteer. Samme lykkelige Resultat er ikke at vente ved Cardinal Fesch, der lider af et Onde, som gjør hans Helbredelse meget tvivlsom. - J en Congregation af Cardinaler og flere af de første Prælater, som kort for Juul fandt Sted i Vaticanets Palads, førte Paven personligt Forsædet. Nogle vigtige Puncter, angaaende saavel Lovgivningen som Administrationen, skulle være komne under Overveielse, hvis Resultater man tænker at indføre i dette Aar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
Schweiz. Forandring af Forstedet fandt Sted den 31te Decbr. Forbundets Kantsler bragte Forste det Zürich Overgivelses=Documentet og en Skrivelse fra det lille Raad i Luzern, som udtaler den Overbeviisning, at Zürichs Viisdom og fædrelandsksindede Tænkemaade vil i de to følgende Aar væsentligen bidrage til at forene Schweizer Cantonernes Jnteresser, der mangfoldigt krydse hverandre, til at udvikle og befæste Forbundets Anskuelser og republikanske Grundsætninger, og til at værne om dets folkeretlige og uafhængige Stilling til Udlandet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1839-01-15
Sydamerika. Efterretninger fra Montevideo af 28de Octbr. berette, at Revolutionen der var tilende Fructuoso Riveras Tropper vare rykkede ind i Staden; han selv er udraabt til Gouverneur; den hidtil værende Gen. Oribe og Gen. Manoel Gomez havde, tilligemed 200 Personer, frivilligt indskibet sig paa en Engelsk Brig til Buenos=Ayres. Jøvrigt er Roligheden ikke bleven forstyrret. Til denne Beslutning dlev Oribe bevæget ved en Forestilling fra Troppernes Befalingsmænd, idet det heed, at Argentinske Tropper skulde besætte Montevideo og Paysander. E sidste Forsøg til Underhandling med Rivera mislykkedes, og tilsidst kom den 21de Octbr. en Convention i Stand, hvori Oribes Aftakkelse var forud betinget.