Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
Udenlandske Efterretninger. (Fortsættelse af Efterretninger og Trondhjem; see forrige Numer). 1685 bleve Præsterne i Trondhjem befriede for Grundskat, Jndqvartering og Vagthold af deres Grunde. Vor Frue Kirkes Sognepræstes Residents var paa det øverste Hjørne af Munkegaden, som vender mod Domkirken, lige mod Biskoppens Residents. En Plads, som Præsten Peder Bredal tilforn havde beboet eller lagt til hans Embede, forindentligen af Faulterned, var 1686 tillagt Lavtinget. 1694 blev en Commissionss Forretning afholdt om Grændseskjellet imellem begge Stadens Sogne efter Kongelig Ordre af 21 November 1693. Skomager Vejten, Vaterland, Nedre Enkelskilling Vesten, Gjed Vei ten, Bondegaards Veiten, indtil den nye Kirkegaard; og Sanden indtil Øren, som stedse har sognet til Domkirken. Jhlen, med Gaardene paa Stadens Udmark, skal og henhøre til Domkirkens Sogne, Øren begynder omtrent ligefor, men lidt udenfor, Hospitalet. 1709 gjordes en frivillig Gave til at tække Domkirkens Taarn med Kobberplader. Domkirkens Værger have været: JohanMøllmann, Andreas Høier, Hans Hagerup, fra 1719 til 1733, Johan Manzin, og efter ham Otto Bejer 1747. H. Horneman. var Værge for vor Frue Kirke 1718. 1742 opkom Trætte imellem Stiftamtmand og Biskop, som opnævnte Carsten Schjørt og Magistraten, som opnævnte H. Krenkel til Kirkeværge. 1731 sluttedes 9 Commissioner over følgende offentlige Stiftelsers Regnskaber og Midler: Domkirken, vor Frue Kirke, Cathedralskolen, Blaaskolen, Hospitalet, St. Jørgens Huset, Fattighuset, Tugthuset, og Legaterne. 1734 blev atter holdt en nye Forretning om begge Sognes Grændseskiel af Kirkeværgerne og de ældste samt kyndigste Mænd. En Anna Margaretha, i Sanden, tog sig for at katekisere for de hos hende Kommende, især Søn og Helligdage, hvorover et Opløb af Pøbelen, 1740. Præsterne i Trondhjem gjorde 1759 Paastand for dem og Stadens Kirker og Fisketiende af dem fra denne Stad, som fiskede i Fjordene ved Byen; de indgik da ogsaa en Forpagtnings-Contract for de tre følgende Aar med 2de Mænd, mod, at disse, skulde nyde den halve Deel af Tienden. 1682 skienkede Kongen vor Frue Kirke i Trondshjem 2200 Tønder Rug. Til denne Kirkes Bygning blev da og laant 2000 Rdlr. 1682, 83 og 84 var Kirkens Jndtægt 6126 Rdlr. 18 s. og Udgivten i de 3 Aar, 7564 Rdlr.; det meste af Kirkegaarden bortgik til Kongens Gade og derfor kjøbt nye Tomter til Kirkegaard. Tvende Klokker, bleve for Kirkens Regning støbte i Holland. 1685, kolletteredes for denne Kirke, som 1686 af Danmark fik 1640 Rdlr. Om disse ved Kollet indkomne Penge reiste sig Trætte imellem Magister Bastian Whire, som Cautionist for M. Tønder, som var sat til at indkassere dem og de beskikkede Commissarier til at revidere Kirkens Regnskaber B. Krog og Roald Opdal formedelst de store Misligheder, som fandtes i Tønders Regnskab, Kirken til Skade. J Lorents Mortensens og Margaretha salig KrenkelRegnskab, som skaffede Materialier som Kirkeværgere til Kirkens Bygning fandt de ogsaa store Misligheder. Derom Stevnemaal og Proces for skeete Rabatter. Af Norge blev indsamlet til Kirken 2227 Rdlr. 1705 eiede Kirken 30 Spand og 14 Marklangs Jordegods; samme Aar var Kirken under Arbeide. 1706 fik Kirken et nyt Taarn, hvilket synes at have været af Træe og tækket med Kobber; det var 1707 under Arbeide. 1708 og saa bygget paa Kirken, ligesaa 1709 til 1713, og 1717 bygt et Klokkehuus. 1719 skaffedes fra Amsterdam 3 nye Klokker, som kostede 1595 Rdlr. 1723 til 1724 er vestre Gavl opmuret. 1745. blev det murede Taarn, som kostede 10,000 Rdlr. færdigt. 1717 opkom Jldebrand 2de Gange, nemlig 3 Martii og 18 Julii og 1742 den 9 August, da nogle Gaarde afbrændte. 1760 den 22 Dec. blev udstedt Skorsteensfeier=Forordning for Trondhjem og til Skorsteensfeier-Jnspekteur blev Skjold ager beskikket, som den 20 Februarii 1761 blev af Kongen stadfæstet. Forordningen af 1761, for Danmark om Brandforsikkring for Kjøbstæderne blev og 1762 tilbudet de Norske Stæder at indtræde i eller og at kunne blive udstrakte til den. 1765 opnævntes, 7 Borgere og Haandværksmænd til at besee og taxere alle Stadens Huse; herimod satte mange sig, saa dermed gik meget langtsomt Forstaden Baklandets Gaarde og Huse, (under Strindens Præstegield) bleve taxerede for 9490 Rd. Gaardenes Antal der var 161 og Bryggernes Tal 12. - Forstaden Jhlens (i Domkirkens Sogn) 7320 Rdlr. Gaardene 104, Nøstene 8. - Domkirkens Sogn med Kirken 122,420 Rdlr. Gaardenes Tal 693. - Vor Frue Kirkesogn 87, 410 Rdlr. Gaardene 375. - Brygger, i Domkirkesognet 9910 Rdlr. i Tallet 32. - Brygger i Frue Sogn 15,680 Rdlr. i Tallet 81. - Summa Taxeringen. 252,230 Rdlr. Gaardenes Tal, i Alt 1133. Bryggernes (Sø- og Pakboder) 125. Nostenes 12. Men denne Taxering er kun gjort meget ringe og ulige. (Fortsættes.)¬