JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Siden hiin mærkværdige Dag (den 8de Decbr.) da Hs. M. Keisere, tilkjendegav Hovedstaden sin Villie, at drage de volske Jnsurgenter til Straf, spores i alle Administrationsfag den største Virksomhed. Coureerer ile til alle Egne, Keiserens Feldtequipage sættes i Beredskab og Høistsammes Reise til Armeen vil uden Tvivl snart skee. Alle Tropper rykke i Jilmarscher til den polske Grændse, og skulle med Undtagelse af det litthauske Corps, samles i Egnen omkring Bialystok. Man haaber, at denne Concentrering kan skee meget snart, eller maaskee allerede er skeet, da Feldtmarskalk Diebitsch, saasnart han ankom til Wilna, allerede efter sin Fuldmagt har givet befaling til Armeens Fremrykken. Man skylder ham herfor stor Tak, da Armeens Operationer, under den fremrykkende Vinter meget lettes og Felditoget desto lettere kan aabnes. Denne Jil vil være saa meget mere fordeelagtig, da Jnsurgenterne hidtil ikke ere i Besiddelse af tilstrækkelige Forsvarsmidler, og Diebitsch, saa meget heldigere kan benytte den russiske Armees overordentlige Begeistring. Hadet imod de forræderske Polakker har i dette Øjeblik her naaet den højeste Grad. De Regimenter, der allerede ere opbrudte til Armeen svore ved Bortmarschen, under krigerske Sange, Polakkernes Undergang. Det keiserlige Hof= og hele Folket deler denne retfærdige Harme med Hæren, og, dersom Polakkerne ikke benytte det Amnestie, som vor Keisers Høimodighed har tilsagt dem, der vende tilbage til Pligt og Lydighed, saa vil deres Skjebne vorde ligesaa skrækkelig, som forskyldt, thi vor Keiser, ligesaa stræng retfærdig som ædelmodig, har besluttet at statuere et Exempel paa de Gjenstridige og give Europa et Beviis paa, at Rebellion er bliver ustraffet, naar hensigtsmæssige Midler til at dæmpe det betimeligen og viseligen anvendes. - Nogle af de høiere Ofsicerer mene, at vor Armee allerede i Midten af Januarmaaned d. A. vil være i Warschau.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Berlin, den 5te Januar. Statstidenden indeholder i Dag følgende officielle Artikel Messager des Chambres meddeler i et Nummer af 29de Decbr. sine Læsere Følgende: "Et Lyoner Handelshuus har modtaget en Skrivelse fra den preussiske Grændse, hvori meldes, at i det Øjeblik de i Berlin forsamlede Tropper skulde marschere, for at besætte Storhertugdømmet Posen, havde en Opstand blandt Landeværnet afstedkommet en Kamp, hvori Seiren blev paa Folkets Side. Opstanden blev snart almindelig, og den overalt tilbagetrængte militaire Magt forenenede sig med en af Borgerne udnævnt provisorisk Regjering." - Ovennævnte Blad synes ligefrem i dens Efterretninger og Preusen at ville overbyde Alt det Taabelige, som den hidtil under denne Artikel har leveret.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Den preussiske Statstidende indeholder blandt flere lærerige politiske bemærkninger i Anledning af mange Franskmænds daarlige Paastand, der nu ved de absurdeste Exclamationer fornyes, om Frankrigs Ret til at gjenvinde Rhinprovindserne, som Rapoleon erobrede, men som efter hans Fald atter indlemmedes i Tydskland, ogsaa følgende. - Een Vildfarelse synes herskende i næsten hele Frankrige. Franskmændene troe nemlig, at alt Land lige indtil Rhinen tilhører dem med skjellig Grund, efterdi Forsynet har gjort Rhinen til en naturlig Grændse mellem begge Europas største Nationer, den tydske og den franske, og at enhver af begge disse Nationer, ved at overskride denne Grændse, gjør den anden Afbræk i Besiddelsesretten, som Naturen hjemler den - Men hiin Mening er aldeles vrang, thi Strømme lette Samfærselen, men ikkun Grændser, som gjøre denne vanskelig, kunne være det naturlige Skiel imellem to Nationer. Politisk Overeenskomst imellem to Nationer kan vel gjøre en Strøm til vilkaarlig Grændse mellem begge, men intetsteds i Europa og ingensomhelst Periode finder man et Exempel paa, at en Strønhar været Grændseskiel imellem to Nationer, der talede et forskjelligt Sprog. Allevegne hvor Tiden og dens Begivenheder tilstædte, at Nationalitet i Sprog, i Sæder og Charakteer kunde uddanne sig, vil man finde, at Hav, Bjergkjæder eller ubeboed, Landstrækninger ere Grændserne. Anvendes denne Kjendsgjerning paa den Paastand, hvarom her er Tale, saa resulterer der Følgende: Endskjøndt nogle Kantoner i Schweiz, den vestlige Deel af Lothringen, og nordligere de Belgiske Provindser danne en Overgang i Henseende til Sprog og Sæder imellem begge vine store Folkeslags, saa begynder den egentlige Franskmand dog først hiinsides Jurabjergene, hiinsides den vestlige Arm af de Vogesiske Bjerge og hiinsides Ardennerne, saa at disse Bjerger, der, i Forbindelse med andre Alper og med Søe=Alperne, løbe som en uafbrudt Kjæde fra Middelhavet næsten lige til Pasde Calais, danne det af Naturen fastsatte Skjelningspunkt i den sydlige Deel imellem det franske og det italienske Folk, og i den mellemste og nordlige Deel imellem det tydske og franske. I den ene Deel, hvor, foruden denne Grændse, det af Have for største Delen omflydte Frankrige endnu hænger sammen med det faste Land, adskilles dette atter ved en betydelig Bjergkjæde, nemlig ved Pyrenæerne, fra en anden Nation. At de Vestrhinske Provindser ere ægte Tydske og allerede fra de ældste Tider stedse have hørt til Tydskland, skjønnes ogsaa, om man ikke vil lade selve Sproget gielde som et tilstrækkeligt Beviis, af de ældste historiske Kilder, som vi eje om denne Gjenstand. Romerne kaldte denne vestehinske Deel af Tydskland, fra Helvetien indtil Maynz Germania og fra Maynz indtil Nordsøen G. inserior. Julius Cæsar i sine Commentarier om den Galliske Krig siger og Beboerne af dette Landsstrøg: de ere Tydskere og stolte af deres National-Æt.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Efterretninger af blandet Jndhold. Vor berømte Landsmand B. G. Niebuhr, (født i Kjøbenhavn), Kgl. preussisk Statsraad og Professor ved Universitetet i Bonn, een af vor Tids største og meest agtede Lærde, er den 2den Januar død der, efter et kort Sygeleie! Den bekjendte frugtbare Skribentinde, Grevinde Genlis, døde i Paris den 31te December, i sit 85de Aar. Hun har været den nu regjerende Konge af Frankriges og hans Søsters Opdragerinde, i deres tidligere Ungdom.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Kjøbenhavn, den 10de Januar. Brevposten fra Hamborg ankom i Morges Kl. 5.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Fra den 31te December 1830 til den 8de Januar 1831 ere i Kjøbenhavn 25 Par ægteviede; 47 Drenge og 42 Piger, tilsammen 89, fødte; 60 Voxne og 42 Børn, tilsammen 102, døde. Ere altsaa 13 flere døde end fødte. Af Brystsyge døde 18, af Krampe 17, af Svindsot 4.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Ledigt Embede. Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Et Toldcontrolleur-Embede i Holnis.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Befordringer. Under det danske Cancellie: Den 29de December 1830 er Cand. theol. og Lærer ved Søe=Etatens Drengeskole, T. Gud mundsen, beskikket til tillige at være tredie Catechet ved Bremer holms Menighed i Kjøbenhavn. Den 31te, Borgemester og Byfoged i Ribe samt Birkedommer i Riberhuus Birk, J. E. Heilmann, deskikket til Byskriver i Varde og Herredsskriver i Øster og Vester=Herreder, og hidtilværende Skriver i bemeldte Bye og Herreder, Cancelliesecretair H. G. Tranberg, igjen beskikket til Borgmester og Byefoged i Ribe samt Birkedommer i Riberhuus Birk, Cancelliesecretair og Herredsfoged i Anst og Slaugs Herreder i Ribe Amt, J. Finsen, til Byefoged i Ringkiøbing og Herredsfoged i Ulsborg og Hind Herreder; Sognepræst for SjelleSkjørringe og Laasbye Menigheder i Aarhuus Stift, J. T. Neergaard, til Sognepræst for Ude= og Oppe-Sundbye Menigheder, i Sjælland og Provst for Liunge=Frederiksborg, Ølstykke og Horns Herreder under Frederiksborg Amt.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Under Admiralitets og Commissariats-Collegium
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Den 15de December f. A. er J. J. Betzer udnævnt til Copiist i Takkelage-Contoiret.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Efter allerhøieste Befaling bekjendtgjøres herved: at Enhver, som maatte beskadige de Anlæg af Jordvolde m. v. som ere gjorte paa den for Kjøbenhavns Garnison indrettede Skarpskydningsplads paa den Deel af Artilleriets Exerceerplads paa Amager, som vender imod Kallebodstrand, kan vente at blive anholdt og straffet efter Loven, ligesom det skal være enhver Uvedkommende forbudt at opholde sig paa bemeldte Plads. Siellands Stiftamtmandskab, den 6te Januar 1831. F. Lowzow.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
De af Kiøbenhavns Overformynderies Debitorer, der endnu ikke have erlagt de til 11te December Termin sidstleden eller tidligere forfaldne Renter, erindres herved om, inden 8 Dage fra Dato, at indbetale samme. De, som længere udeblive med de skyldige Renter, ere udsatte for til 11te Juni Termin næstkommende at blive opsagte de laante Capitaler. Saa anmodes ogsaa de, der af Stadens Overformynderie tilkomme Renter til sidstafvigte December Termin at afhente disse inden denne Maaneds Udgang, da efter denne Tids Forløb ingen Rente=Udbetaling finder Sted forinden 11te Juni Termin d. A. Kiøbenhavns Raadstue, den 7de Januar 1831. De ved det Kongelig octroierede Søe=Assurance-Compagnie i October Qvartal 1830 til Udbetaling anviste Assurance-Erstatninger ere: 1) for Varer i Skibet Helene, ført af Skibscapitain Hans Olsen og bestemt fra Mallaga til Kjøbenhavn. Erstatningen for dette ved Overeenskomst afgjorte Haverie er anviist til Udbetaling den 16de November. 2) for Varer i Skibet De tre Damer, ført af Skibscapitain P. E. Dick, bestemt fra Mallaga til Helsingøer og Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Dispachen er indleveret den 1ste October og Erstatningen anviist til Udbetaling den 16de November. 3) for Varer i Skibet Helena, ført af Skipper A. Nordstrøm- og bestemt fra Stockholm til Landskrone. Dispachen er indleveret den 23de October og Erstatningen anviist til Udbetaling den 16de November. 4) for Varer i Skibet Wilhelmine, ført af Skibscapitain H.J. Duhn, bestemt fra Kjøbenhavn til Jsland. Dispachen er indleveret den 10de October og Erstatningen anviist til Udbetaling den 6te December. Søe=Assurance-Compagniets Contoir i Kiøbenhavn, den 8de Januar 1831. N. Aagesen.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Kjøbenhavns Havnepriser, den 8de Januar 1831. Bøgebrænde 11 Rbd. 3 Mk. a 12 Rbd. - Mk. pr. Favn. den 5te dennes, om Aftenen, bortkaldte Forsynet vor elskede Moder og TSvigermoder, Madame Karen Seidelin, fød Green, til et bedre Liv, i hendes 87ve Aar. Mange tunge Lidelser formaaede ei at bøie hendes stærke Siæl, som et fromt og dydigt Levnet og en god Samvittighed beredte en blid og roelig Overgang til Døden, derfor er ved vort store Tab den Tanke, at Døden har skiænket hende et lykkeligere og bedre Opholdsted, den eneste Trøst for hendes bedrøvede Efterladte. Saxkiøbing, den 6te Januar 1831. H. Schougaard. Schougaard.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
AVERTISSEn EN.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Landeiendoms=Salg. En smuk og velbygget Avlsgaard paa en god Egn i Jylland, der staaer for circa 13 Tdr. Hartkorn frie Hovedgaards=Taxt, og som har et Areal af circa 250 Tdr. Land Ager, Eng, Skov= og Tørvejord, geometrisk Maal. Alt af god Bonitet, i hvilken der aarlig kan nedlægges 100 Tdr. Sæd og hvorpaa kan holdes 8 a 10 Heste, 40 voxne Qvæghøveder og ligesaamange Faar, er underhaanden tilkiøbs. Statstidendens Contoir meddeler nærmere udførlig Oplysning om Eiendommens Beskaffenhed og Beliggenhed, m.v. i overeensstemmende med Forordningen af 16de Januar 1828 §. 17, bekiendtgiøres herved, at Repartitionen i Boet efter afdøde Herredsfoged Christensen her i Byen vil blive fremlagt ved en Skiftesamling, der holdes herpaa Byens Raadstue, den 2den Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 1/2. Svendborg, den 30te December 1831. Nellemann. 1011 Rbd, 40 sk. S. og T., af Umyndiges Midler under Kiærup Godses Overformynderie, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, strax erholdes til Laans hos undertegnede Forvalter. Ringsted, den 31te December 1830. J. Langemann.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Auctioner. Handagen den 17de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2-4, Ve bliver, efter Forlangende af Kiøbenhavns Magistrat paa Overformynderiets Vegne, grundet paa Besidderens derom indgivne Ansøgning, afholdt 3die og sidste Auction over Gaarden No. 202 i Borgergaden. Eiendommen som bestaaer af : en Forhuusbygning, 9 Fag bred, 3 Etager høi med 2 Kjælder, under og gebrukkent Heeltag; et Mellem Sidehuus 4 Etager høit, et Trappehuus, en Bagbygning 10 Fag bred, 2 Etager høi, med Qvist over 2 Fag; i Gaarden et Brædehuus hvori et dobbelt Locum; et broelagt Gaardsrum, en Portion Vand med Opstander og Jern Pomperedskaber; er assureret for 14,000 Rbd. Sølv og til Auctions-Efterretning vurderet for 12,000 Rbd. Sølv, og er der for samme ved 2den Auction ikkun buden 10,000 Rbd. rede Sølv. Skatter og Afgivter saavelsom Brandpræmien udgjør aarlig omtrent 164, Rbd. Sølv. Conditionerne, hvoriblandt den at 7000 Rbd. r. S. kunne forblive staaende paa første Prioritet uopsagt i 8 Aar; saavelsom Vurderings=Forretninger m. v., ere forinden Auctionen, som holdes paa Eiendommen, til Eftersyn paa mit Contoir paa Vestergade Nr. 20. Kiøbenhavn, den 5te Januar 1831. Stadifest.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Jnsdagen den 19de Januar førstkommende, om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbudet og til den Høistbydende absolut, uden videre Auctions Holdelse, bortsolgt: Det afgangne Cancellieraad og Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Procurator Wilses efterlevende Enke tilhørende Huus No. 3. i store Kannikestrædet her i Staden, som i denne Stads Brandkasse er forsikkret for 8,000 Rbd. Sølv, og ifølge den over samme den 13de December sidstleden afholdte Vurderingsforretning, til Auctions Efterretning ansat til en Værdie af 8,500 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Jfølge bemeldte Vurderingsforretning bestaaer Huset af :a) En grundmuret Forbygning, 5 Fag bred, 3 Etager høi Kielder under, Qvist over 3 Fag med Frontespids, Heeltag, hvorpaa til Gaden 2 halvrunde og til Gaarden 2 simple Tagvinduer. b) et halvtags Sidehuus, 3 Fag bredt, 3 Etager høit, med Kielder under. c) en broelagt Gaardsplads, hvori et dobbelt qvart rund Locum af Tømmer og Bræder med Kasse i Jorden, Taget belagt med Blik, en Portion Springvand med Opstanden og en over Jorden staaende Kumme med Jernbaand og Malmhane samt paa Naboehegnet et Jern=Rækværk. TilStedet Brandredskaber. J Værelserne 11 Stkr. Kakkellovne. Auctionen afholdes i bemeldte Huus, for hvilket ved 2den Auction er budet 7,050 Rbd. rede Sølv. Vurderingsforretningen og Auctions=Conditionerne - hvilke blandt andet indeholde at ikkun det Kiøbesummen overstiger 6,500 Rbd. rede Sølv skal udbetales i førstkommende 11te Juni Termin - ere tilligemed flere Salget vedkommende Dokumenter, til Eftersyn hos Fuldmægtig Petersen, boende paa Hiørnet af Brolægger, stræde og Knabrostrædet No. 80, i Stuen. Kiøbenhavn, den 6te Januar 1831.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Mandagen den 24de Januar, om Formiddagen Kl. 11, opbydes ved een Øi eneste Auction. Gaarden Wesselsminde, beliggende paa Nærum Mark i Søllerød, Sogn paa Kiøbenhavns Amt, til samme hører adskillige i god Stand værende og for endeel grundmurede ere mange Frugttræer og vilde Træer. Jordarealet udgiør circa 110 Tdr. samt teglhængte Bygninger. Haugen er af Størrelse 4 Tdr. Land, hvori Land, ansatte til Hartkorn 9 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 1/2 Alb. J Jorden er nedlagt 22 1/2 Td. Rug. Af Besætning medfølger 1 Tyr, 30 Køer, 7 Heste, 2 Sviin med Grise, saa og Avlsredskaber af Vogne, Plouge, Harver m.v., hvorover Fortegnelse tilligemed Adkomstbreve og Auctions=Conditioner, ligge til Gennemsyn hos Cancellieraad Beyer, ved Vestervold No. 206 Auctionen holdes i den sælgende Gaard. Af Kiøbesummen kan endeel blive staaende i nogle Aar paa Prioritet i Stedet.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Jfølge foregaaende Dom og Execution, bliver ved 3de Auctioner opbuden til Bortsælgelse, den Gaardmand Peder Nielsen forhen tilhørende og til den Kongelige Kasse udlagte Gaard paa Hvidovre Mark, ansat Hartkorn, Ager og Eng 5 Tdr. 3 Fdkr., med dertil hørende Bygninger med Muur og Nagelfaste Appertinentier, der i Brandkassen ere assuerede for 5240 Rbd. Sølv, Besætning og Jnventarium, Sæd og Avl, saaledes som den under Executions=Forretningen af 16de November f. A., er inventeres og vurderet, hvorved den er taxeret til 3063 Rbd. Sølv. Auctionen afholdes saaledes : 1ste Auction Mandagen den 31te Januar 1831, 2den - - den 14de Februar - 3die - - den 28de - hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2de første paa Auctions-Directeuren, Cancellieraad og Birkedommer Holsteins Contoir, i Frederiksberg Byes Smallegade No. 13 ; og den 3die og sidste Auction paa den sælgende Eiendom selv. Auctions-Conditionerne, Vurderings=Forretningen samt øvrige Documenter, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir paa Nørregade No. 229. Hvilket herved bekiendtgiøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Schack.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
proclama. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof B og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i at gangne Jernhandler Peder Pedersens Enke, Lovise Pettonelle fød Hansen, hendes Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i SkifteCommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav, for saavidt dette ei allerede ved det under 30te April f. A. udstædte Proclama i fornævnt Enkes forhen afdøde Mands fælleds Boe maatte være præcluderet. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissioi Kiøbenhavn, den 4de Januar 1831. Hansen. Scheel.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Ved Proclama af Dags Dato, som vorder tinglæst i Byetingsretten, ligeT som og i den Kongelige Lands Overret i Viborg, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Borger og Handskemager Peder Sørensen Bram, indkaldte, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres havende Fordringer paa Boet, for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 29de December 1830. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Ved Proclama af Dags Dato, som vorder tinglæst i Byetingsretten, lige B., som og i den Kongelige Lands Overret i Wiborg, ere Creditorerne Boet efter afgangne Klinkmager Daniel Simonsen, indkaldte, i Oveneensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres havende Fordringer paa Boet for undertegnede Skifteret. Aarhuus Skifteret, den 29de December 1830. Fleischer. Engelsted. L indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Fr. 26de October 1792, med Creditorerne i Boet efter afgangne Abelone Pedersdatter Lemming, 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Den Afdødes Arvinger indkaldes med lovlig Varsel, til at anmelde og legitimere sig, samt til at paasee deres Arveret. Aarhuus Skifteret, den 29de December 1830. Fleischer. Engelsted.
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Freditorerne i Stervboerne efter følgende her i Byen afdøde Personer, E nemlig: 1) Cancellieraad Peter Hartvig Bonnichsen, og 2) Toldbetient Ove Høegh Risom, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Med samme Varsel indkaldes og fornævnte Cancellieraad Bonnich, sens Arvinger for at iagttage deres Tarv; hvorhos bemærkes, at en Skiftesamling afholdes i dette Boe Løverdagen den 19de Februar dette Aar, Formiddag Kl. 10 Slet. Bogense Skifteret, den 4de Januar 1831. Baadsgaard. Alle De, som formene sig at have Noget at fordi 180 - 1830 8 31. i afgangne Matros Christian Lorent Petersens Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til i den Kongelige Land Overrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og lagt tage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre, Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til i den Kongelige Land 175 - 1830 a 31. i afgangne Matros Johan Wilhelm Heintz, og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmeldte Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 176 - 1830 a 31. afgangne Matros Johannes Olsen Bechs Sterboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmeldte og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttes deres Tarv under Boets Behandling. Trykfeil i No. 4, 1ste Sp. Autoriter, læs AutoritetenVor Statstidenden, læs: Vor Statstidende. J No. 5, 2den Sp., udsprungen l. er udsprungen. 3die Lin. f. End, ikke kunne nægte, ikke nægte. Erministerens Liv l. ExministreneLiv. 6te Sp. Man man l. Man maa Hermed følger 1 Ark Tillæg.)
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Brød Taxt, hvorefter Bagerne her udi Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette, 1) Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Lod 1 Qvintin Et dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod og 1 Qvintin En Hvedesimle for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Lod 1 Qvintin, En dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod 1 Qvintin. Et Rundebrød for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod 1 Qvintin. Et dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lod. Hvedetvebakker for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Lod Qvintin, Dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lod. 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 15 Lod 2 Qvint, Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 7 Lod 3 Qvintin. Rugtvebakker, vel gjennemterede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 10 Lod. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 5 Lod. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 2 Lod 2 Qvintin. 3) Brød af grovt malet Rugmeel Et Brød til 42 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Pund. Et dito til 28 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Pund. Et dito til 14 s. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Pund Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug-Brød give Bagerne til Kroersker 3 Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Rugbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlig Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Brød, som af dem bliver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Taxt formelder og tillader, kunne de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrød ere gamle, maae ei ansees, at samme veie et halvt Lod, ringere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Juli 1683, S. 18, bestemte Bagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for hver 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deien 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Kiøbenhavns Raadstue, den 31te December 1830. Under Stadens Segl. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1831-01-10
Huus Auction. Den 5te Januar blev Huset No. 291 paa Toldbodveien ved 3die Auction solgt for 960 Rbd. Sølv.