Københavns Adresseavis, 1760-04-21
Da jeg efter Hr. Andersens og Holcks Jndbydelse hielper til at forsyne de Kiøbenhavnske Adresse=Contoirs Blade med occonomiske Efterretninger, saa har jeg i Breve givet min Betænkning om Horavlens Forbedring. Dette kommer formodentlig inden 6 Uger her ud i Trykken. Hidindtil har jeg mestendeels taget den Jord dertil, som er bleven giødet Aaret tilforn, og hvorudi er avlet Potatos. Nu gaaer jeg videre, og udvælger dertil en Ager, paa hvilken der i denne Sommer har voxet Havre. Den er allerede for sex Uger siden gandske grundt ompløyet, og besaaet med Roe=Frøe af det smaa Marckiske Slags, og nu vil jeg, førend Vinteren frembryder, forsyne den med god gammel Giødning, og lade den pløye gandske grundt om. Naar den saa har ligget uharvet VinterMaanederne over, saa maae den pløyes og harves nogle gange igiennem, og derved giøres Forberedelse til, at jeg forud tør love mig en god Velsignelse at Hør. Siden jeg anseer enhver Jordbund, der producerer gode fuldkomne Mark=Frugter, som dygtig til Hør=Avl, saa flatterer jeg mig, at jeg ikke skal herudi, tage Feyl, ja jeg er færdig til at slaae til Veds derom om noget Betydeligt: Deres Velbaarenhed har vel mueligt hørt, at Hørren er lykkedes slet i denne Sommer i det Sundewiriske. Da Foraaret var koldt, og lande Forhindringer i Veyen til Jordens fuldkomne Adskillelse; Julii og Augusti Maaneder vare extraordinair tørre, saa tunde Følgen ikke være anderledes ved den sildige Saardning, til hvilken man i samme Egn har en uforandret men urigtig Vane og Lyst. Jeg har tydelig afmalet disse Sandheder for Kirkeværgerne, som pleyer sammesteds at følge med mig, naar der holdes Kirke Regnskab, og de har lovet mig, at indføre den Skik, i Steden for tre gange, at pløye den græsbundne Jord fire gange, og giøre Begyndelsen dertil ved Jacob Tider med grunde og smalle Furer. Jeg har merket, at Jordens Raadnelse, som jeg i April Maaned det følgende Aar ofte forgieves maae søge, er i denne Orden allerede kommen i Stand i October Maaned, og banet saadan en Vey for mig, at det er blevet et let Spil og gandske mageligt at fordeele Jordbunden. Skulde den Betænkning, som her er udkommen ved Trykken derom, have den Lykke, at befalde Deres Velbaarenhed: Saa vil jeg ydmygst bede, at lade undersøge de foreskrevne Forbedrings Maaders Gyldighed ved anstillede smaa Prøver. Man har fortalt mig i Sundewitt, at Deres Velbaarenhed er findet, at anlegge en nye vidtløftig Frugt=Have. Afridsningen over sammes Anlegning i Henseende til Jordbundens Tilberedelse, og Træernes bestemte Viide fra hinanden har behaget mig overmaade vel. Saa længe jeg havde at bestille med at udvide min vidtløftige Have og giøre den lige og jevn, maatte jeg opsette denne nyttige Bestræbelse. For tre Aar siden har jeg begyndt at henvende mit Sind derhen. Hvad tænker De, at jeg i min tiltagende Alderdom vil anlegge Træ=Skoler, og plante Træer. Mange her i Egnen udleer mit Forset; thi de holder for, at en Bestræbelse, som ikke kand skaffe Foretageren en vis øiensynlig Fordeel, er nær ved Galenskab. Jeg veed, De vil sige, at det er det allerletteste i Verden, at igiendrive en saa egennyttig Tænkemaade. De udenlandske Træhandleres gierrige Egennyttighed, der spiller os saadanne Sorter i Hænderne, som ere ikke noget værde, har opmuntret mig til denne Resolution. Jeg har allerede nogle tusinde Stammer i Forraad, og i det tilkommende Aar vil jeg giøre en Begyndelse med, paa en tredobbelt Maade at anordne min Bestræbelse med at oppelske unge Træer. Jeg vil i et Stykke sette den sædvanlige Orden til Side. Da jeg af Erfarenhed Kiøbenhavns Ad har merket, at Grund=Stammen contribuerer i Særdeleshed meget til Frugtens Godhed, saa vil jeg søge at danne saa vel Stammen som ogsaa Træet selv, at et Slags Træ. Jeg er ikke tilfreds med unge Kierne Stammers sædvanlige Omsetnings=Maade. Jeg kand ikke holde Jordbunden reen efter Ønske. Dette bliver et Anstød for mine Tanker, som gierne vil undgaae og skye alle Bekostninger. Alle Egne i mine Marker og Haver, hvor jeg avler Have=Vexter, giver mig hist og her Leylighed til, i Bede at anlegge en Rad af unge Kierne=Omper. Naar derudi fremkommer lavt voxende Frugter, saa faaer jeg efter nogle Aars Forløb et Træ, uden stor Umage, og uden at jeg kand merke, at det har kostet mig noget. Det er bekiendt, at Deres Velbaarenhed er en Elsker af gode Frugt=Sorter. Disse søger jeg. Dersom Frugten lykkes got hos Dem, saa maatte jeg gierne udbede mig tre Stykker af hvert Slags Frugt af Deres Velbaarenhed, naar det er et got Slags, og dernest den Friehed, at maae lade hente Podeqviste deraf, ifald de ikke findes her. Hvad som jeg nu har, eller herefter kand faae, derover skal De gjerne frit have at befale. J denne Efterhøst vil jeg allerede gjøre en Begyndelse med at anlegge høye Frugttræer paa fri Mark. Jeg vil forsøge om man ikke af en Grund kand vente en ulige høyere Jndtægt, end man ellers er vant til at trekke deraf. Jeg giør nemlig Agrene tyve Alen brede. Midten besetter jeg med Frugttræer, 12 til 15 Alen fra hinanden i Længden: Saa er Bredden, i sig selv allerede 20. J Agerrennerne kommer en Rad Engelsk Humle, og Bunden selv bærer vexelvis rød Klever, Potater og Hør &c. Alt dette skeer af den Aarsag, paa det at man øiensynlig kand erfare, hvor høyt Jndtægten kand drives af en Jord. Hvo veed, om dette ikke med Tiden kand give enhver Stand, som det er meget magtpaaliggende om Jndkomsternes aarlige Formerelse, Leylighed og Anledning til at giøre det efter. Hvad dømmer Deres Velbaarenhed om det Forset, som jeg har fattet, at anstille et Val af udsøgte Urter, som formerer Melken, paa det at man paa særdeles dertil indrømmede Steder kand avle Frøe deraf, og berige vore Agre, som ikke ere forsynede dermed. Den her værende Landmands skadelige og latterlige Gierrighed, som har fattet en utidig Tilbøyelighed for Hunde Græs (Qweckgrat), har givet mig Anledning dertil. Naar jeg siger til Bonden, at han i Pløye=Tiden blot maae stræbe derfor, at han kand faae en god og overflødig Kierne, og paa en nyttig Maade spare Jordbundens Kræfter, som den ellers maae dele imellem den gode Frugt og Udkrudet, saa synes han strax, at Qvæget skulde komme til at lide Mangel paa Foer om Sommeren. (Fortsettelsen følger.) Befordrinzer.