JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Den 9de October. Efterat man har mærket, at i denne Stad vanker falske Penge, har man ved Undersøgning opdaget, at de bleve fabrikerede i et Huus udi Gaden, St. Martin, hvor 3 Personer ere paagrebne, og hvor man tillige har bemægtiget sig en Machine med hvilken de mynd tede. – Alle Lemmerne af Bygnings Academiet have bekommet Ordre at tilbagestille deres Bestallinger som K. omdinaire Architecter, eftersom Hs. M. agter at give dette Academie en bedre Form, og har derfor besluttet at ophæve det nu værende; hvorhos det er befalet at levere dets Protocoller paa Bygnings-Comtoiret. Det er nogen Tid siden at Hr. de Polsson, Marquis de Mariany, som General Directeur for de K. Kunster, Academier og Manufacturer, ville paastaae at Hr. d'uatily, hvem han tog sig an, skulle optages udi Bygnings Academiets første Classe, uden, som dog er Sædvane, at gaar 2den Classe igiennem. Academisterne satte sig herimod, anseende saadant Forlangende at stride imod deres Love. Da siden en Medlem skulle antages i afdøde Hr. Cottes Sted, har Marquisen kommet igien med sit Forlangende, og drevet paa at Hr. d'ually maatte vorde optaget; men Academiet i en Forsamling har vedblevet at vegre sig, og har givet mange Aarsager for saadan Vegring. Det hedder og siden, at Hr. Gabrieli, Kongel. første Bygmester, og i den Egenskab tillige Directeur for dette Academie, har overgivet til Graven af St. Florentin, en Memorial, hvori han forestiller, at den Modstand som Academiet har viist imod Marquis de Marianys Villie, er grundet paa dets Love, dem Kongen har stadfæstet og Marquisen selv ladet fornye. Jmidlertid beklager Publicum dette Academies Afskaffelse, som en saa tienligt til at fuldkommen giøre og foreplante Bygnings-Kunsten, og hvilket man for en stor Deel maa tilskrive den store Fremgang, som er gjort i denne Kunst paa et hundrede Aars Tid, og de Mindemærker deraf, som skulle æviggjøre Hukommelsen af de sidste Konger. Man haaber og, at naar Kongen vo der oplyst om Sagens rette Sammenhæng, skal Hs. D. sætte denne nyttige Jndretning i Stand igien. Acad mi blev først oprettet Aar 1671, og af nu værende Kon stadfæstet ved et Patent, som i Parlementet er protocoret den 18de Junii 1717. - Det skal og være paa Bene at afskaffe Grenadier-Corpset af Frankrige, og at la Mandskabet gaae ind under de Regimenter, hvorfra det : udsøgt. Dersom dette skeer, da formoder man at Grave af Stainville, som er Commandant over bemeldte Cor bekommer Kongens Jnfanterie-Regiment. Med den Til Oberst over dette Regiment, følger adskillige Fordeele, bla andet denne, at handle umiddelbar med Kongen.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Den 13de October, Optrinene paa Rigsdagen blive a alvorligere. Ved Aabningen den 12te var en Stilhed i Time. Endelig begyndte Fyrst Bispen af Cracan 2de sige og Kongen 2 gange at tale. Fyrst Bispen af Kiowderpaa Ordet. Det alt blev geleydet med mørke Mi og afverlige Udtryk. Bispen af Cracau forlangte, at skulde sendes en Deputation til Fyrsten Repnin, at erholde sig hos ham, hvorvidt hans Jnstruction atk. Da en videre vilde forernes om noget, blev Sessionen indstillet til om Fredagen. Om Natten Kl. 12 rykkede de hidtil 2 Miile herfra staaende Russiske Tropper ind i Staden, og førte Bisperne af Cracau og Kiøw, Under-Feldtherren Krasinsk, og Starøsten Daulinsky med flere bort. Disse Exempler have gjort stor Jndtryk hos Polakkerne. De Russiske Tropper holde nu ganske Staden og Egnen besat.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Moscan, den 24de September. Den 19de hujus er her ankommen en Deputation fra General-Confoederationerne af Pohlen og Litthauen, bestaaende af 5 Personer. Saasom den ene af dem var syg, have de 4 andre den 22de aflagt deres første Besøgelse hos GeheimeRaad von Pann. For nogle Dage siden er Feld marechal Grave von Butturlin død.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Haag, den 1ste November. Printsen Arve-Stadtholderen og hans Gemahlinde ere Forgaars Kl. 5 Efterm. hiemkomne hid, eller til det saakaldede Skov-Huset, hvor de i Gaar ere vorden hilsede af Collegiernes Deputationer, de fremmede Ministere, og andre Fornemme.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Amsterdam, den 26de October. En smak, ladet med Sild og Tran, som er siunket norden for Maasterland, tilhørte Simon Sydes, gaaende herfra ad Stettin; Folkene ere biergede. Jmellem Schermonkdog og Rottem er strandet et Svensk Skib, laddet med Tømmer: Folkene biergede, men Skibet brustet.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Skibet Sally, Capt. Johnson, fra Norge ankommen til Lyne, har ved Helligland taget ind 8 Mand fra et SkibsVrag, kaldet Liveday, Capt. Powles, fra Drammen. J Gaar udseglede fra Texelen J. J. Weel af Norge. J der Lemmer er ankommen Wilter Klaasen fra Frederichstad.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Fra Bøhmen, den 10de October. Den 4de hujus om Aftenen kom Jld løs udi et Fæhuus i Saag, hvilken, ved en stærk Norden Vind, greb saa heftig om sig, at den fortærede 200 Huse, soruden Raadstuen med dens Archiver og derudi værende Papirer.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Hamborg, den 2den November. Hs. Durchl. Prints Friderich af Hessencassel, paa sin Reyse fra Kiøbenhavn til Hanau, reyste her igiennem den 29de sidstl. – Man har fra London, at der giøres store Veddemaale om, at førend Nytaar kommer, vil i Frankrige vorde tilladt offentlig og fri Religions Øvelse for alle christelige Troes-Forvandtere. – Eftersom Rusland er det eeneste Rige i Christenheden, hvor man følger den gl. Calender Still, saa hedder det, at Keiserinden der har befalet, nu og at indføre den nye Calender i sine Lande.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Den 6te Novbr. Den bekiendte Kongel. Danske Lieutenant Niebuhr, som i nogle Aar har reyst omkring i Orten ten, er Forgaars her til Staden ankommen. – Man har Breve fra Warschau, som tilholde, at Starosk Kasakowsk, Kron-General-Confoederations-Raad, som af et Detachement Russer blev anholdet og bortført, formedelst nogle Talemaader, som han havde brugt ved Confoederationernes Forening, at han er sat i Frihed igien efter visse kraftige Forbønner, og imod hans skriftige Forpligtelse; at han siden skulle have hast Besøgelse af adskillige Fornemme, blant andet af den Pavel. Nuntius; og at mange lagte sig efter at faae hans Skilderie.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Corsøer, den 8de November. J Gaar indkom Conference Raad Lehn fra Fyhn. De 2 Systre Frøkener Rohvedere fra Nyborg til Slagelse. Den 6te udreyste Græve Reventlan med Frue til Fohn. Capitain Teilmand til Jylland. Oberste v. der Maase til Fyhn. Capit. Sommerbielm til Nyborg. J Dag Kl. 2 1/4 Efterm. den K. Brev-Sal fra Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Helsingøer, den 8de November. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 5te hujus, J. G. Meyer af Bergen fra ibidem til Dannemark med Sild. Be Terkelsen af Kjøbenhavn fra Bordeaux til Kiøbenhavn med Viin. J. P. Gram af Ahrendahl og P. Petersen af Laurvigen, begge fra kaurwigen; og J. Dyrborg af Helsingøer fra Langesund, alle til Kiøbenhavn med Jern. J. Holmer af Apenrade fra Frederichshald til Kiøbenhavn, og S. H. Grage af Eckernforde fra Christiansand, begge til Kiøbenhavn med Bræder. B. Rosenmeser, af Kiøbenhavn fra hidem til St. Croix med Stykgods. Den 6te Dito; J. Friderichsen af Flensborg fra Tønsberg til Kiøbenhavn med Salt. L. P. Aabroe af Kiøbenhavn fra Finmarken til Kiøbenhavn med Fisk. O. Walle af Faaborg fra Bordeaux til Kiøbenhavn med Stykgods. F. Eeg af Kiøbenhavn fra St. Croix til Kiøbenhavn med Sukker. J. P. Smith af Kiøbenhavn fra Adrendahl til Kiøbenhavn med Tømmer. P. Jørgensen af Haders leden fra Jsland til Kiøbenhavn med Kiød. Den 7de Dito; N. Petersen af Apenrade og A. Hansen af Dragne, begge fra Friderichshald til Kiøbenhavn med Bræder. J. Bohn af Ahrendahl, fra Kiøbenhavn til Christiansand og H. H. Grønneberg af Laurmigen fra Kiøbenhavn til Laurwigen, begge med Stykgods. O. G. Smith af Kiøbenhavn fra ibidem til Amsterdam med Ostindiske Vahre. M. Almand af Sønderborg fra Jsland til Kiøbenhavn med Fisk.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Kiøbenhavn, den 9de November. Paa førstkommende Fredag, den 13de hujus, agter Hs. Majest. Dronning Juliana Maria, med Prints Friderich Sin Søn, at flytte Residence og Hofholdning fra Fredensborg hid ind til Christiansborg Slot, her at opholde sig for Vinteren.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
J Dag ere end videre følgende store Lotterie Gevinster udkomme: Paa No. 4890, 100 Rdlr. i Kiøbenh.; 17330, 100 Rdlr. her ibidem: 17482, 200 Rdlr. her ibidem; 7482, 100 Rdlr. i Øster-Riisøer; 6305, 200 Rdlr. i Helsin qver; 11247. 200 Rdlr. i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Jndpasserede: Geheime Conference Raad Desmercieres fra Holstein. Kammer-Junker Bülow fra Bornholm. Lieut. Abnen fra Norge. Svensk Skibs-Capitain Estin fra Sverrig. Brødrene M. og H. Jlum den 8de, fra Willestrup i Jylland til Svan leye paa Anager.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Udpasserede: Ritmester Kalkreus til Slagelse. Raadmand Femer til Christiansand. Kiøbmand Kruchman til Hamborg.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Udi det Kongel. Friderichs Hospital her i Staden, ere i forrige Uge indkommen 18, udgaaen 17, og ingen døde.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Udi forrige Uge ere fra den 31te Octobr. til den 7de Novbr. her i Staden copulerede 30 Aar. Føde 29 Drenge, 28 Piger, tilsammen 58. Døde 14 Mænd, 11 Qvinder, 23 Drenge, Piger, tilsammen 37. Ere saa ere Føde end Døde. De Døde ere bortdøde af følgende Svagheder: Blodgang 3, Brækning 1, Brøstsyge 5, Feber 1, Hastig Død 1, Hidsig Feber 1, hængt sig selv 1, Slag 20, Sting 1, Svindsoet 3, Trødske 1, Tærende Syge 2, uangivne Svagheder 10, Vattersoet 1. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 5te til 31te Octobr. 398 Skippere indkomne, som haver indført: 54 Tdr. Amdam, 19 Tdr. Alle 196 Læster Baand, 300 Stkr. Bly, 2 Ladninger Bræder, i Ladning dito og Tommer, 2 Ladninger Bræder og Stykgods, 3888 gavne Brænde, 3000 Stkr. Bouteiller, 6270. Tdr. Byg, 27 Orchoveder og 12 Tdr. dito, 415 Tdr. Erter, 273 Skpd. 4 Lpd. Fiest, 193 Tdr. Frugt, 8 Kister Glas, 1014. Tdr. og 193 Sælte Gryn, i Ladning Hamp og Skyldug, 2335 Tdr. Havre, 4 Heste, 12 Stok puul Eger, i Ladning Hamp, Hør og Seyldug, 8316 Tdr. Hvede, 1462 Skpd. 13 Lpd. Jern, 6520 Jern Stænger, 118 Tdr. Jord, 14600 Klappe, 2664 Tdr. Kiød, 14 Sække Klude, i Læst Langer, i Ladning Lavet Tommer, 326 Tdr. Malt, 32 Tdr. og 30 Sække Meel, ag Tdr. Miød, 680000 Muursteen, 269 Skpd. 8 Lpd. og 27779. Stkr. Oste, 40 Tdr. Peberoed, 315 Stkr. Planker, 9 Tdr. PoiAlle, 1840 Tdr. Rug, 277 Moder Salt, 208 Læst 9 Td. Sild, 3 Tdr. Strop, 4 Ladninger Skind og Spæk, 266 Stkr. Stidesicene, 4168 Tdr. 639 Botter og 145 Lpd. Smør, 510 Stok Staver, 152 Chaldrons og 70 Tons Steenkull, 59 levende Sinde, i Ladning Stykgods, 3 Ladninger Sukker og Stykgods, 17800 Tagsteene, 6 Skpd. 17 Lpd. og 243 Tdr. Tælle, a 24 Td. Tiære, 300 Tdr. Torsk, 4371 Stkr. Tømmer, 180 Td. Tran, 10 Sække Uld, 37 Tdr. Østers. Ligeledes 261 Skippere udgangne, som haver udført: 180 Tdr. Byg, 1 Tdr. Havre, 18 Tdr. Hvede, 15000 Muursteene, 16 Læst, Salt, 36 Læst. Steenkul, 2 Casser Thee, 6 Tdr. Tiære. Ved Kiøbenhavns Toldkammer ere fra den 5te til 7de Novbr. følgende Skippere indkomne, fra St. Martin, M. Alling; med merne C. Johansen, St. Croix; J. Klein. ligeledes udgangne, til Weyle: J. Petersen; Steppenis: C. Herwig; Nenuar: M. Schiet; Sønderborg: A. Andersen, Ditlev, P. Jørgensen, C. Gotlænder, M. Thomesen, H. Anvisen; Gammel Aar: C. Bugdahl, J. Nieman; Steege: 90 Jensen; Dag : H. Kruuse; Ziegenort: C. Burwitz, C. RamiC. Schulz, M. Bugdahl; Laurmigen: H. Grønneberg; Svenborg: A. Diderichsen, L. Andersen; Schagen: M. Hanmand Flensborg: A. Ulrichsen; Grenaae: J. Rasmussen, M. Bang, Naschou; C. Frost; Jasseniz: M. Sumach, M. Maaelis, Magelig; Camme J. Cnoppel; Rudkiøbing: J. Graab; Ned sted; O. Rasmussen; Yckerminde. C. Plovardt, A. Ketteldoter, bech, C. Kappelgaard; Præstøe; J. Truelsen; Helsingøer T. Obsen, Kongsberg: B. Hansen; Ebbeltoft: M. Boslund, Nykiøbing; P. Løve, Drages: J. Jansen; Cappel; D. Møller, Schielschier: L. Steenberg; Corsøer; C. Giertsen; Samsøe: Hermansen; Faaborg; H. Rislinge; Bornholm; J. Brandt, Caspersen; Apenrade: J. Wienche.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
(Vexel=Coursen er af samme Jndhold som i No. 89.)
Berlingske Tidende, 1767-11-09
AVERTISSEMENT. Provst N. S. Bogbs Lykønsknings Tale for Kong Christian de Syvendes Regiering, er nu at bekomme i Kiøbenhavn hos Kiebmand Hr. Wilhelm Klein paa Hjørnet af store Kiøbmagergade og Amager Torv, i Callundborg hos Sr. Algreen, i Nyborg hos Ho Borgemester Hetting, i Odense hos Bogbinder Milo, i Haders hos Provst Cretschmer, i Rude hos Hr. Fog, i Colding hos Ma Westphal, i Aarhuus hos Bogbinder Jessen, i Christiania det Hr. Cornisch, Sælges for 24 s. paa Trykpapiir men 2 Mk. 4 s. paa Post Papiir, Kiøberen forsikres at blive fornøyet, og hvo son tager 10 Exemplarer betaler ikkun 9.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
J Uummes Boglade paa Børsen Nr. 5. hos Heineck og 8 aner at faae: Et Land Apothek til Danske Landmænds Nytte, for Mark.
Berlingske Tidende, 1767-11-09
Da Prosefter Ascanus med første begynder sine Forelæsning saa ombedes de Lysthavende at melde sig. Charlottenborg, den 8 Novbr. 1767.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Fra Stockholm.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
J Rigsdagen, den 8de Octbr. 1766. Til Banco Værkets forbedring have Rigets Stænder fundet fornødent, at af de Laan, som efter laane Bankens Attester tages de sammesteds imod 4 pro Cato indsatte Kobbermts Capitaler, maa efterdags erlegges ligesaa for Rente, som Banken selv betaler af saadanne Capitaler, nem a pro Cento. aarl., og at Laane Banten desuden bliver, indtil videre, slukket for annye fremmede Capitalers Jmodtagelse paa Rente, hvad enten de tilhøre andeligt Brug, almindelige Værker eller enkelte Personer. Om hvilket alt videre kan eftersees Hs. K. M. naadige Forordning. S. H. afden Beretning, som til denne Rigsdag er indgivet af Hr. Rigs Raad, Ridder og Commandeur af Hs. K. Mstor Orden, Gade Tornsocht, som Holmester for Deres A. Høyheder Prints Aar og Prints Friderich Adoløb, have Rigets Stænder ladet sig bredtage hvad som angaaer Deres K. Høyheders Underviisning med mere, siden Rigets Stænders sidde Sammenværende.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Stockholm, den 5te November. Den 17de Oct. har Kongen udnævnet Oberhof-Jntendant, Ridder, &c. Græve Carl Johann Constadt, til at være Præsident i Kongens og Rigets Kammer-Revision. Fra Lystslottet Drottningholm indkomme i Gaar Kron printsen og Princessen, og i Dag Deres Majestater med den øvrige K. Familie hid til Residence-Staden. – Den 27de October døde her Brugs-Patron og Groshandler Joh. Hen rie Levebure, som var for den 15de Januarii 1708. Vexel Cours den 3die Novbr.: Paa Amsterdam 43 1/4 Mk., Hamborg 43 Mk., London 47 Daler.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Turin, den 23de September. Kongen har under 6te hujus udgivet et Pardons-Patent, for Desertener af Sine Tropper, saafremt de komme tilbage under Tropperne, de som endnu opholde sig i Landet inden førstkommende Januarii Maaneds Udgang, og de, som opholde og i fremmede Lande, inden Martil Udgang.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Ved samme Forordning er den hidindtil satte Straf for Desertion formildet, og inddeelt, visse Grader for Under-Officiers og Gemeene, samt efter Forbrydelsens Beskaffenhed. Den angaaer baade de regultere og Nationale Tropper; den lover Belønning for den, som angiver nogen Deserteur; og fastsætter med hvad vilkaar Frimand maa tillades; men den gielder kuns i Freds Tider, thi i Krigs Tider skal Slags Desertion ansees med Døds Straf.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Bolonne, den 28de September. J Mayland er kundgjort en maskværdig Pragmatiske som skal gielde for det ganske Østerrigske Lombardie. De bestaaer af mange Artikler, hvis fornemmeste Jndhold. ud paa, at al den verdslige Jurisdiction, som Paven Bisperne hidindtil have udøvet over geistlige Personer, og res Gods og Levnet, skal legges hen til et i Mayland, rettet Raad. At Geistligheden tilholdes at følge alle Godser, som den den Aar 1722 har erhvervet sig.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
det skal være alle geistlige og verdslige Personer forbude uden bemeldte Raads Bevilling at vende sig til Rom, a at anholde om nogen Naade; dog ere her Aflad, Brevel- og Penttence Tilladelser undtagne. Dette Forbud er luet, som allerede en anden Tid var udkommen i Vened- og som foraarsagede Benedictus IV, saa megen Fortremen dog blev ophavet ved nu værende Paves Ankomst, den hed. Stock. Paa det og at Undersaatterne ikke n. bebordes med ufornødne Bekostninger i Rom, naar de i have noget at søge, har man sendet 2 National Agenter de ben, hvilke skulle sørge for Udfærdigelsen, den ene for Østerrigske Lande i Jtalien, den anden for dem i Tre land. – Fra Spanien har man erholdet et af det de Raad sammesteds giorte Udkast, hvordan Jesuiternes og hen tilhørte Godser skal anvendes, neml. alle deres Lev godser overlades til Bonde Familier, som, imod en an taalelig Rettighed at give, skulle forbinde sig til at den dem. Deres store Huse, i sær udi Provincernes Her stadet, skal bruges til Ridderlige Academier. Deres : ter indrømmes fornemmelig Præsterne, og Apothek Hospitalerne. J samme Udkast foreskrives en noyagtigtegnelse, efter 6 Rubliker, over alle de i Jesuiter Co gierne forefindende Skrifter og Papirer. Fra Ver erfares, at for et par Ugers Tid siden, da Raadet der haved en Courter fra Admiral Emo erholdet Kundskabet Deyens af Algier endelige Tanker angaaende Freden, det en rom Tid været forsamlet at beraadslaae derom; have Meeningerne, om man vil have Fred eller Krig, an ret deelte, dog den Meening som var for Freden endelig holdet Overhaand. Derpaa har man da strax besluttet: indgaae med Deyen om at betale ham de 10000 Secht, som han endelig forlanger. Den gode Forstaaelse i lem den Pavelige Stoel og Republiken Genua er saa at kommen i Stand, at Tvistigheden endog begynder paa adErtebispen af Genua og de andre 2de Buper, hvor Tvistigheden havde reyst sig, vare allerede i Besidde, deres Embeder, da et Udtryk i det Pavelige Breve bragt Raadet op paa nye. Paven udtrykker sig der saaledes: 3 han ved Valget ingen Persons Anseelse har haft for Øst Disse Ord legger Raadet til Genna saaledes ud, som og Paven dermed vilde sige, at han ikke havde anseet paa Ropubliquens Recommendation. Desaarsage er Brevet seet tilbage til Rom, og et Decret udfærdiget, at herefter med erholde et Bispedømme i de Genuesiske Lande, som af det lille Raad er bleven udnævnt dertil. Dette Valg for nu altsaa paa dette Collegium, og ikke mere paa Paven, der ellers forhen ikke blev paastaaet mere, end at Bispe merne skulde bortgives til saadanne Personer, som sto Regjeringen en
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Fra Weichselen, den 26de Sept. Hele Europa saaler Opnene over den overordentlige Rigs i Polen, som skal aabnes den 5te October. Tilforsasaarede fra Warschau store heller ingen Hemmelighed det Pohlste Haffes Bekomringer, i Henseende til samme og. De fleste af Bisperne ere enige om at gaae Distternes Fordringer i møde udi en og den samme Tone, mul, torig at sætte sig dem imod. J den Postiske Classe beller ikke vorde lidet at bestille. Alle Ordener og StænJ Haae den ene over den anden, og have Anke-Posterforpaa de ville have raadet Bod. Det vil da vel blive mueligt at udrette alt som vil forekomme, i den Tid af 6 ger, som er den for de Pohlske Rigsdage fastsatte Tid.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Bønderne i Pohlen, i sær i Woymodskaberne Craat og Wolbonien, da de høre saa stærk og saa almindelig raade paa Frihed og Liighed, have uden Tvivl der af ta t Anledning til visse Bevægelser som de foretage sig, og m. ved deres nærværende Tilstand, staae i nær Forvandt ad med Oprør. Sandt er det, at man i Potten, loeavel som i mange andre Lande, begynder at indsee, at bondestandens Trældoms Tilstand strider imod Christenommens Regler; og at det almindelige Beste lider nok derud til at den hurte afskaffes: Danmark har allerede begyndt rudinden at give got Exempel; og Rusland synes at lave til det samme.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Den 15de October. Efter at Rigsdagen for Pohlen Lathanen er aabnet i Warschan den 5te hujus, og flere nesiske Tropper til den Ende forud havde nærmet sig til og at rykket ind i Staben, saa ere nu alle Hiørner der bene med Russer, og i Gaderne ere Cosakkerne posterede, om give Aar paa alt hvad som tildrager sig. Blant andet og i disse Dage et Corps Russer lagt ind i Willanow, hvor no atte det prægtige Pallade har udganget Jncquartering. nere erfarer man fra Warschau, at Eierne af Cracau Klow, Wormoden af Cracau med hans Søn, Store en af Delenet og Wareck, efterat de i Rigsdagen den 2de huj. havde talet meget skarp og anstødelig, uagtet alle dvarsler, som derom bleve dem givne, ere Dagen derpaa ved Marten aandre optagne af et Parti Aropper og bortfore s. ubekiendt hvorhen.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Strasburg, den 12te September. J Overværelse af Marechal de Contades, Commandant Eder i Chas, af General-Lieutenant, Marquis de Vogne, af mange andre Ofeiers er i Gaar bleven giort en Prave med 100 Klinger, som ere sæddede i den Kongel Daaben Fabriqne i Elias efter Hr. Mansons Opfindelse at ande Staal. Prøven er anstillet paa 3 forskillige Maader, uden at een af Klingerne er sprungen, eller bleven det mindste krum.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Bergen i Norge, den 26de October. Jblant de i forrige Uge udgangne Skippere, ere: til Stradet: P. Deken af Flensborg; Svendborg: A. Peder Her i Staden ere døde, den 20de huj. Handels sen. mand Erie Dediken, den 24de, Regiments-Quarteermester Undal. Sorøe, den 12te November.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Det har allernaadigst behaget Hendes Kongel. Majestæt vores regierende allernaadigste Dronning Carolina Mathilda, til Edring af Hendes høye Formælings-Fest at give Bryllys Udstor til 25 skikkelige Bønder-Piger i Sorøe Amt, som det Sted hvor Hs. Majest. behagede at opholde sig den første Nat i Sielland, hver 30 Rdlr., samt 10 Rdlr. til Faddergave for et hvert af deres førstefødde Børn. Disse 25 Pigers Bryllupsdag skulle have været sidste 8de November, som i forrige Aar var den for Landet høyst glædelige Formahlingsdag; men da det ikke kunde skee, er dertil udsee Hs. Majestæts vor allernaadigste Konges nestkommende Fødselsdag den 29de Januarii. Denne vores dyrebare Landesmoders Høykongelig Naade vil endogsaa lære de Eensoldigste blant Landets Børn, at giøre sig de høyeste Begreber, om den beste Dronning, og forplante til Børn og BørneBørn der udødelige Navn af Caroline Mathilde.
Berlingske Tidende, 1767-11-13
Helsinger, den 12te November. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 8de hujus. S. Gierend af Kjøbenhavn fra Jsland til Kiøbenhavn med Klod. P. G. Holm af Kibenhavn fra Strat d'Avis til Kiøbenhavn med Spæk. H. Clausen af Sønderborg fra St. Udes til Kiøbenhavn med Salt. Den 9de Dito; T. Steenersen af Nedenæsten fra Stubbekiøbing til Abrendahl med Kornvahre. Den 10de Dito; H. Jørgensen af Kiøbenhavn fra ibidem til St. Croex med Styk 4000. A. Høyesen af Eckernforde fra St. Ubes til Østersøen med Salt. A. Hiort af Egersund fra Kongsberg til Bergen med Rug. Den 11te Dus: J. P. Maag af Eckernforde fra Friderichshald til Kiøbenhavn med Bræder. A. Holst af Tønsberg fra Kiøbenhavn til Tønsberg og Drammen med Stykgods. Ellers ginge den 7de huj. 20 til 30 Skibe til Seyls af Nordsøen, hvoriblandt Jørgen Bohn af og til Abrendahl fra Kiøbenhavn. Natten derpaa gik der i Sundet en meget sterk Storm af O. N. O. med hvilken en Hukkert Galease, af og til Wald i Finland, fra Gotheborg, ladet med Sild, efterat den paa Rheden havde forlist et unter, drev paa Strand her ved Broen, dog kom den ustadaf igien paafølgende Morgen, ved Hielp af høyt Vande og Forandring af Vind, da den og fik sit Anker igien uden nogen Hielp, Skipper Carsten Hansen af Sønderborg, fra Christiania til Kiøbenh. bestemt, som forhen er meldet at være forulykker paa Torkow, en dog lykkelig kommen af igien, og Galliot, en ligger i sikker Havn ved Torkom. Her ligge nu paa Rheden 60 til 2. Skibe at adskillige Nationer, for Modvind, hvoriblandt ere 2 Danske, af og fra Kiøbenhavn til America, og ovenmelte Andreas Holst at Tønsberg. al den Storm, som man har haft her i Sundet laae Havnen er ved Byen fuld af Jagter med Proviant, deels her af Byen, deels fra Smaalandene, alvilke i de nogen har haft ringeste Hinder af Stormen. Jblandt dem, som nu tage her, er Skipper Claus Stage af og fra Ærroeskiøbing, som den 10de lykkelig en om i Havnen efter 2 Dages Seylads i sterk Storm, men ved god Vind.