Aarhuus Stifts-Tidende, 1812-12-29
Fra hine Nordens Krigsegne leverer Dagsposten os Storarmeens 29de Bulletin. det. Molodetscho den 3die Decbr. i mueligste Korthed, saalydende: "Jndtil den 6te Novbr. var Veiret vedvarende skiøndt og Armeen fortsatte sine Bevægelser med de bedste følger. Den 7de Novbr. indfandt Kulden sig med al sin Strenghed, enhver Nat mistede vi flere hundrede Heste, som kreverede i Bivourret. J Smo lene havde vi allerede i Forveien mistet mange Kavallerie og Stykheste. Vor høire Fløi stod ligeoverfor den russiske Arme fra Volbynien, der strax derpaa forlod sin Operationslinie fra Minsk og gjorde Linien fra Warschau til sin Hovedpunkt. Keiseren forudsaae allerede Fiendens Hensigt, og hvor haardt det end forekom ham i saa grusom en Aarstid at maatte sætte sig i Marsch. saa gjorde Sagernes nye Tilstand det dog nødvendigt, Kulden tog saaledes til at Thermometret fra den 14de til den 16de var faldet indtil 18 Grader under Fryse punkten. Veiene vare belagte med Jis, Kavallerie Styk= og Transporthestene styrtede ikke i hundrede, men i Tusindetal. Saaledes havde vi i faae Dage mistet flere end 30,000 Heste, vort hele Cavallerie befandt sig til Fod, vore Kanoner og Bagagevogne uden Forspænd. Deels maatte vi forinde, deels tilintetgiøre en stor Mængde af vore Kanoner, vort Krigs- og Mundforraad. Denne for faae Dage siden saa skiønne Armee, havde nu et gandske andet Udseende; uden Cavallerie Artillerie og Bagage. Uden Kavallerie kunde vi ikke rekognosere 1/2 Lieues frem for os, og dog kunde vi uden Artillerie hverken vove, eller staaende Fods forvente noget Slag. Vi maatte fremad for ikke at blive tvunget dertil vi maatte, endskiøndt uden Kavallerie, ance for ikke at blive omringede. Vor Tilstand var strækkelig. Soldaterne tabte deres forrige Munterhed og gode Lune, og drømte om intet andet end Ulykker og skrækkelige Begivenheder. - Fienden, der overalt paa Veiene, hvor han fremkombemerkede Sporene af den skrækkelige Elendighed der havde truffen den franske Arære, søgte at benytte den til sin Fordeel. Hen omringede alle de franske Kolonner med Kosakker, der tigtsom Araberne i Ørkenerne, bortslæbede ethvert Artillerietrain og enhver Vogn som befandt sig noget fra Hovedkolonnen selv. Dette elen dige Rytterie blev nu yderst frygteligt. Dog maatte Fienden angre ethvert alvorligt Forsøg som han gjorde: han blev kastet af Vicekongen, som han havde stillet sig ligefor, med et ikke ubetydeligt Tab. Hertugen af Enchingen der med 3000 Mand udgjorde Actiergarden, havde sprængt Smeleneks befæstede Volde i Luften. Han blev omringet og befandt sig i en vanskelig Stilling, men med den ham ene Uforfærdethed trak han sig ud af samme. Efter at han lange havde holdt Fienden fra sig, gjorde han Natten til den 18de en Bevægelse paa den høire Fløi, gik over Borysthenes og bedragede Fienden i alle sine Beregninger. Den 19de gik Armeen ved Ortzaover Borysthenes, og den ligesaa udmattede russiske Armee, der havde tabt mange Mennesker, ophørte her med at giøre videre Forsøg. Arm en fra Volhynier, havde den 16de vendt sig af Minek og marscherte mod Boryssow, hvor General Dowbrowsky forsvarede Brø hovedet med 3000 Mand. Den 23de blev han tvunget til at forlade denne Stilling. Fienden gik nu over Bertzing Floden og marscherede mod Bobr. Den 24de stødte Hertugen af Regio paa den russiske Division Lambert, der udgjorte bemeldte Armees Fortrop, angreb og slog den, giorde 2000 Fanger, fratog den 6 Kanoner, 5000 Parvogne, og kastede den over paa Bertzings høire Bredde. Den 26de fulgte Hertugen af Regio efter, sleg Fienden atter paa denne Side og drev ham over en Miil frem for sig. Den 27de gik hele Armeen over. Hertugen af Bellund, som kommanderede det 9de Korps, var befalet at følge Hertugen af Reggiøs Bevægelser og at udgiøre Acriergarden samt holde den ham følgende Düna-Armee i Tømme. Divisionen Portonnaux der udgjordte dette Korpses Bagtrop, forlod Natten til den 27de ligeledes Boryssow. En Brigade af denne Division, som igienudgjordte dennes Bagtrop for at skulde albrænde Broerne, søgte forgieves efter den 2 Timer forhen afgangne første Brigade med samt deres Divisionsgeneral. Al hvad man senere har kunne erfare om bemeldte første Brigade er, at den om Natten maae have faret vild, og have antaget den fienduge Vagt-Jld for Fransk, og saaledes, efter al Sandsynlighed, være bleven omringer og fangne. Ved denne skrækkelige Vildfarelse have ved tabt 2000 Mand Infanterie, 300 Mand Kavallerie og 3 Kanoner. Der gik det Rygte, at Divisionsgeneralen ikke skulde have belundet sig ved sin Kolonne, men være gaaet allene. - Da hele Armeen den 28de ved Daggrye var passeret Floden, bevogtede Hertugen af Billund den venstre Bredde, medens Hertugen af Reggio og bag ham den hele Armee, befandt sig paa den høire Bredde. Da Boryssew var bleven rømt, stor den russiske Düna- og Volhynie-Armee i Forbindelse med hinanden, og aftalte et Angred. Den 28de til kiendegav Hertugen af Regio, at være bleven angrebet, og en halv Time sildigere blev Hertugen af Bellun, det ligeledes paa den venstre Bredde: Armeen greb til Vaaben. Snart blev Kampen almindelle; det fiine lige Centrum giennembrudt og bragt i stor Udeden, med dens de brave Kyrasserere huggede ind i de fiendtlige Jnfanterie=Quareer og anrettede et stort Nederlag. 6000 Fanger, 2 Faner og 6 Kanoner faldt i vor Mart Ogsaa paa den anden Side kiempede Hertugen af Bel lund med en mageløs Topperhed, slog Fienden, gjorde 5 til 600 Fanger. - J Fegtningerne ved Berrzing har Volhynie-Armeen lidt meget. Hertugen af Reggio er atter bleven saaret af en Risselkugle i den venste Side Den følgende 29de forblev den seirende Armee paa Va pladsen; den havde nu tvende Veie at vælge blandt mellem den til Minsk og til Willna. Veien til Mine gaaer igiennem Skove og Moradser, hvor Armee muelig kunne have ernæret sig. Den valgte altsaa Veien til Villa, der endskiøndt langt bedre, dog va et strængt Foretagende for en Armee uden Kavallerie ikkun ringe forsynet med Munition og Levnetsmidler. der af en 50 Dages Marsch skrækkelig var engrebet og som maatte slæbe sine mange Syge og Saarede efter sig Den 3die naaede man Molodetschno, hvor Armeen er holdt de første Tilføisler fra Willna. Alle Saarede og al Bagage er afsendt dertil. Resultetet af alt de her fremstillede er nu først og fremmest igien at istanbringe Armeens Disiolin, at giøre dens Kavallerie de reden og fornye dens Artillerie og Bagge. Den første Nødvendighed er Relighed. Alle fra den høie til den laveste, have lidt meget at Udmattelse og Mangel. - J alle disse Bevægelser befandt Keiseren sig bestandig omgivet af sin Garde, hvis Cavallerie kommanderedes af Hertugen af Jstrien, Jnfanteriet af Hertugen af Danzig. Stedse var den beredt til at begive sig overalt hvor Omstændighederne havde gjort det nødvendigt, men disse være stedse saaledes, at de ikkun be hørede at vise sig, men aldrig at klempe. Prindsen af Neuschattel, Stor Marschallen, Storstoldmesteren sam alle Keiserens Adjutantere og Militairofficiantere hav stedse befundet sig i H. M. Ledsagning. Vort Kavalerie var saaledes demonteret, at man af de Officere som endnu havde en Hest tilbage, med Nød og Neppkunne sammendrage og danne 4 Kompagnier, hver i 150 Mand, hvori Generalerne gjorde Kapitains og Obersterne Underofficierers Tieneste. Denne hellig Eskadron, som under Kongen af Neapel kommanderede af Divisionsgeneral Grouchy, tabte Keiseren ikke af Øiesyn under alle Bevægelserne. - Kelseren selv befandt sig overmaade vel.