Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1823-02-07
(Jndsendt.)¬ J en Tid af 3 Maaneder har Egnen omkring Brobyeværværet hjemsøgt 4 Gange med Jldebrand. Trunderup, Gjeste løv, Sandholdts=Lyndelse og Gjeldskov Mølle ere de Steder, der have maattet friste lige Ulykke i denne Henseende. Jntet af Stederne skal der være reddet noget Betydeligt af Boehavet, og i Sandholdts=Lyndelse brændte endog 10 a 12 Stkr. Qvæg og omtrent 20 Stkr. Faar. Det hurtigt nedfaldende Straatag er ved de fleste Jldebrande Aarsagen til, at tililende Folk hindres i at komme ind i de brændende Huse, for at redde Kreature og Boehave. Straataget falder, saasnart Vidierne, der binde det til Lægterne, ere overbrændte, medens endnu hele det øvrige Huus næsten er uskadt, og danner i sit Fald i en Jldmasse, der paa alle Sider omringer Huset, og gjør al Redning umulig, indtil det for endeel faaer udbrændt, Heden bliver mindre, og Folk atter kan nærme sig det brændende Huus. Det har oftere været Tilfældet, at det faldende Ta giver Beboerne første Underretning om, at Huset brænder, falder det for Udgangen, medens nogen endnu er inde i Huset bliver det den Jndeværendes sørgelige Lod, enten at vove si igjennem den brændende Straamasse og da blive skrækkelig forbrændt, som Tilfældet var med en Mand i Vesterhæsinge for nogle Aar siden, eller at blive i Huset og da vorde qvalt og derpaa opbrændt, hvilket tildrog sig i Diernese for 2 Aar siden med 1 eller 2 Fruentimre. - Det staaer i deres Magt, der bygge nye Huse, ved et simpelt Middel at forebygge slige Ulykker eller dog at gjøre dem meget sjeldne; ja de fleste Huse paa Landet lode sig med nogen Bekostning give en slige Ulykker, forebyggende Indretning. Anbragtes istedetfor de sædvanlige skraae straatakte Gavle paa ethvert Stuehuus i det mindste en Gavl, opført af Fjelle eller Muur- og Bindingsværk, hvorunder var en Indgang til Huset; kunde det nedfaldende brændende Straatag ikke forhindre Indgang eller Udgang af Huset. alle Menneskeer kunde frelses, og vist i de fleste Tilfælde den meste Boehave; thi det er bekjendt, hvorlænge Jlden i Tømmeret tillader at være i Huset, naar man først er sikker for den Lue og Hede det brændende Straae giver, der i de fleste Tilfælde paa alle Sider omgive Huset. Byggedes endvidere Lade. længderne i tilbørlig Afstand fra Stuehuset, og Qvæg- og Hestestalden indrettedes i Enden paa Ladelængden (i denne Henseende ligemeget hvilken), kunde lignende Gavle ligeledes sikre, Kreaturernes Redning, helst naar Man gjorde Indgangen saa stor mulig. Det tillades mig endnu her at bemærke, hvor vigtigt det var, om Aarsagen til de indløbende Jldebrande kunde opdages, og den, der uforsigtig havde foraarsaget Jldløs, kunde blive afstraffet. Vedkommende Øvrighed kan anvende al Klogskab og Umage paa at opdage Aarsagen til Jlden, men er oftest uheldig i sine Bestræbelser, og maa vedblive at være det, saalænge den Brandlidte kan have Aarsag til med al Kraft at virke imod Opdagelsen. Og desværre, kan han have flere end een Aarsag dertil, først den Troe: at han eller vedkommende, Eier vilde tabe Assurancesummen, om Aarsagen blev opdaget; dernæst en utidig Medlidenhed med den Skyldige, endelig ogsaa Frygt for at svække Godgjørendes medlidende Følelser, om det opdagedes, at han selv havde været enten uforsigtig med Jld og Lys, eller forsømmelig i Opsynet med sine Folk. Jeg vil derfor ikke sige, at de Brandlidte almindeligviis fremføre Usandheder i deres Vidnesbyrd for Øvrigheden; men af Frygt for at tilføie enten dem selv eller andre Skade, undlade de muligt ofte at forfølge de Spoer til Opdagelse af Jldens Aarsag, de vist ved mange Jldebrande ikke kunde undgaae at være blevne vaer, for saaledes med frelst Samvittighed at kunne aflægge Vidnesbyrd om deres Uvidenhed om Brandens Aarsag. For at forebygge dette, kunde vist gjøres noget: fornemmelig om Alle gaves Forsikring om at Assurancesummen ligefuldt blev udbetalt, enten Aarsagen opdagedes eller ikke, naar blot ikke vedkommende Eier havde Deel i Skyld for Branden, og om de Brandlidte i Forhørene bleve gjorte opmærksom paa, hvor farligt det er for det Almindelige, at Skjødesløse med Jld og Lys ikke blive afstraffede, i det de altsaa ikke erholder nogen Frygt for at vise Uforsigtigheder, hvor deres egen individnelle Jnteresse ikke staaer i nogen Fare.