Berlingske Tidende, 1797-05-26
London, den 14de Maji. I Gaar Morges ankom en Coureer fra Portsmouth til Admiralitetet med den Efterretning, at Matros Oprører, sammesteds var gandste tilende Siden den Tid har Tole. graphen bestandig været i Gang, og har om Eftermiddagen Kle meldt at den herlig afreiste Grev Dome var paa Veien til glanden ved Sl delene, og at Admiral Colpøys og Capitain Grifiin nylig vare komne i Land fra Krigskibet London, Benævnte Gren overne er bleven imodtaget paa Flaaden af de Deeligere, ja af Matroserne selv, med megen Resper; men efter hans Tilbagekomst derfra til Portsmouth, har man erfaret, at Matroserne endnu bestandig vægrede sig ved at antage de Osticerer, som de vare utilfreds med, og at de forlange en anden Kongelig Pardon, hvorpaa de villig vilde vende tilbage til deres forrige Lydighed, og gaae i Søen. - Da meer benævnte Grev Howe har faaet Fuldmagt af Kongen at love Matroserne denne Pardon under Betingelse, at de vende tilbage til deres Skyldighed og Disciplin; saa er det med Grund at vente, at Rolighed og Orden skulle igien blive oprettede, og det desmere, da Parlementet har bevilget alt hvad der var bleven lovet Matroserne. - Capitain Ring har i Forgaars overbragt Admiralitetet den Efterretning fra det gode Haabs Forbierg, at Admiral Pringe har borttaget 2 spanske Registerskibe, hvert af 12000 Pund Sterlings Værdie og opbragt dem sammesteds. - J Gaar holdte det londonske Borgerskab en Forsamling i Guldhall, i hvilken man fattede følgende stærke Resolution. 1) At de Kongelige Ministre paa en letsindig Maade havde styrtet Folket i en uretfærdig og unødvendig Krig, og derved frembragt en Rætte af Ulytstilfælder, som ere uden Exempel i Historien, hvorved Nationalgielden uhyre er bleven for ger, Handelen formindsket, ja Folkets Rettigheder indstrænkede, dets Rigdomme satte over Styr, og den offentlige Credit er gaaet til Grunde, ved det man bortødslede Pengene til udenlandske Subsidier, og vedligeholdte Bestikkelsesystemmet, i Landet selv. Ministrene have derfor opoftet Kongerigets Blod, dets Skat og dets Friheder til deres constitutionsstridige Grundsætningers Understøttelse, hvilke ere saa skadelige for Kongens Værdighed og Sikkerhed, og for Folkets Lyksalighed. 2) At det derfor nu bliver desto nødvendigere, at staae paa vor Ret, at bede Kongen paa Tronen, og forestille ham Sagernes sande Forfatning; thi Landets erempelløse Elendighed. udfordrede de svage og fordervede Ministres Bortskaffelse. holte ved deres Uduelighed og slette Opførsel have styrtet en forhen blomstrende Nation i Ulykke, og hverken have viist sig villige eller duelige til at handle om Fred. 1) At den, som raadde os Majestæt, at ikke antage paa Tronen det londønske Borgerskabs Addresse med de sædvan at Kiendetegn paa Opmærksomhed og Agtelse, er en Fiende af Kongen og Folkets Rettigheder, saasom han herved sætter en Stilleveg imellem Sønderainen og hans Folk a) Af enhver Klage over de Kongel. Ministres Tyranie maae være gandske frugteslag, naar den umiddelbare Forbindelse med Kongen bliver ophævet, og Overleverelsen af en Supilaut bliver overladt til Yndlinger af den extentive Magt. eller listefulde Forræderie af Folkete Frihed. At Parlememe Repræsentanterne for Staden London, skulde tilholdes at giøre det Forslag i Pariamemiets Underhuus, at bede Hs. Majestæt at afskedige de nærværende vaa og slette Ministre, for at bane Veien til en hastig og va Fred. 4) At Borgerskabets Forhandlinger af 22 Aprilen denne. Dage skulde indrykke i ender Tidende i Storbrittannien, for derved at formaae alle Valghørere i det hele Rigt at give deres Parlements Repaasentantere de samme Jnstrure. Genseende til Ministrenes Afskedigede for derved at forekomme den engelske Constitutions Kuldtagelse og Landets Under gang. 1) m en Medresolution af enkelte Forsamlinger med dei Dag forsamlede talrige uafhængende og upartiske londens Borgerskabs Beslutninger stred imod den store Grundsening om en reimellig bestemt Stemmeflerhed. a) At den nu værende Lordmajor havde ved sin ugrunder Udslugt, at Borgerskabet ikke var nogen raadslagende Forsamling, forbrudt Borgerskabsrettighed; at han ved sin politiske Forbindelser har ladet sig forlede til at tilsidesætte i Embeds Pligter, og at han derfor ganske var uværdig finconstituenteres Tillid.