Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-06-12
Nakskov, d. 6te Junii. Den udenfor Byen anlagte Kirkegaard er i den senere Tid bleven meget forskjønnet. Saaledes er for nogen Tid siden opreist et saare skjønt Minde af bornholmsk Marmor ved afdøde Frue, Cancellieraadinde Schwensens Grav, ogsaa ved den allerede forlængst afdøde Kjøbmand Theisens Grav opføres et Minde, der synes at være af den Art, at det kan trodse Tid og Ælde. Jøvrigt er der en Deel skjønne Mindestøtter med sindrige Jndskrivter. Gravene ere beplantede med Blomster og Gangene med Træer. Her er det Sted, hvor Nakskovitterne i Hobetal, især om Søndagen, strømme til. Der opløftes saavel Mandens som Ynglingens Sjæl over det jordiske og forgjængelige til hine Egne, hvor den evige Himmels Stjerner tindrer. Odense, d. 8 Juni, Kjøbenhavns Skilderie, siger: at dette Aar tegner til at blive overordentligt frugtbart; – desverre, er dette ikke Tilfældet fra den Tid Østenvinden og Tørken indfandt sig. J Haugerne ere allerede Asparges og Jordbær saare ringe, og med de øvrige Vexter, seer det høist maadeligt ud, ifald vi ikke faae mere Væde end den der følger med Torden, som hidtil har været Tilfældet. Jngen mindes en saa overordentlig Blomstren paa Frugttræerne som i dette Foraar, men den stærke Natfrost i Maj og de rasende Stormvinde have siden tilintetgjort dette Haab. Græsset som viste sig saa tidligt, svandt, ved den langvarige Tørke og Nattefrost saa stærkt, at ifald ikke endnu tilstrækkelig Væde og Varme fremhielper det igjen, vil det see beklageligt ud med Græsning og endnu verre med Høeavlen. Vintersæden stod ypperlig og holdt sig paa gode Jorder fordi den saavel skjulede Jorden; men paa Sandjord, som ellers er Rugens rette Hjem, har den mange Steder allerede taget Skade og været nærved at henviisne; og paa adskillige gode Jorder hvor den, formedelst den milde Vinter og Foraar, var groet for stærkt, har den lagt sig inden den fik sat Kjærne, og nødt Eierne til at lade den afhugge til Staldforring og ompløie Jorden til Boghvede. Jmidlertid kan endnu Alt blive bedre, ifald vi maa være saa lykkelige endnu inden St. Hansdag at faae den fornødne Væde. Jgaar Morges faldt endeligen her ved Odense en velgjørende Regn, men vi ville snart trænge til mere. Hvorledes det gaaer paa Jyllands Sand-Jorder, haves endnu ingen senere Efterretninger om. - Om Deres Høiheders vor elskede Prinds Gouverneurens med høie Gemalindes videre Udenlands Reise haves følgende Efterretning: Den 28de f. M. om Middagen forlode Høisamme Ratzeburg og reiste over Mølln og Büchen til Artlenburg, hvor de gik over Elben. De ankom i Lüneburg samme Aften Kl. 8 1/2. Den 29. tiltraadtes Reisen Kl. 7 om Morgenen, efter at D. D. H. H. i Forveien havde beseet Kalkbrudet, og Salinen ved Lüneburg. Høisamme ankom til Braunschweig Natten til den 30te Kl. 2. Den 31te har D. D. H. H. beseet det derværende hertugelige Billedgallerie og Museum, og spiist til Middag hos Hs. Durchl. Hertugen, og besøgt Theatret. Den 1ste Juni skulde Reisen fortsættes videre. (Jversens Ap Odense, den 8 Junii. Enhver Oplysnings Ven maa glæde sig ved at see, hvorledes den paa saamange Maader fortjente ædle Besidder af Grevskabet Røepstorff med megen Opoffrelse stræber at fremme Skolevæsenets Tarv paa sine Godser. J denne Sommer lader han aldeles paa egen Bekostning i Nørre Næraae Bye opføre en ny hensigtsmæssig indrettet Skolebygning, og overlader den gamle til Lærerboligens Udvidelse. For dette Foretagende skyldes ham saamegen større Tak, jo vanskeligere det vilde have været for det ei folkerige Distrikts Beboere, at udrede de dermed forbundne betydelige Bekostninger. Saaledes har nu Næraae Bye to offentlige Bygninger at fremvise, der ville blive Minde om den Røepstorffske Goddædighed, det for fem Aar siden opbygte rummelige Fattighuus, og nærværende ei mindre skjønne Skolebygning. - Endelig glædedes Vi paa denne Egn med den første velgjørende Regn Natten imellem Søndag og Mandag, hvorved atter iaar det gamle Odenseer Sagn stadfæstedes, at faaer Man ikke Regn før, skeer det vist til det store Borgerlige Skyttelag, som fra Arrilds Tid holdes paa den 2den Tirsdag efter Pindsedag. Luften var overmaade mild ovenpaa Regnen, og i Aftes saaes hyppige Lynglimt i Vesten. Efter den stærkeste Varme Vi endnu have havt, trak i Eftermiddag et Tordenveir over Byen, hvormed atter fulgte en god Regn. (Hempels Av.)