Berlingske Tidende, 1827-05-04
Da Antallet af de danske Dyrearter er alt for stort til at Selskabet tør haabe at een Mand kan med nogen Udførlighed, og efter egne Undersøgelser, paa engang bearbeide den hele Fanna, saa vil det vedblive at udsætte efter haar den Præmie for Bearbeidelsen af enkelte Dele af samme, og udlover denne Gang en Præmie af 100 Specier for enhver af de følgende Opgaver : 1. For den bedste Haandbog til at kjende de danske Dyrearter med Rynhvirvler. Foruden fuldstændige Kiendetegn paa Slægterne og Arterne, og en udførlig Beskrivelse af de sidste, maae Dyrets Opholdssted, Levemaade, Nytte og Skade tillige anføres 7). 2. For den bedste systematisk naturhistoriske Beskrivelse af de skadelige danske Jnsecter med Angivelse af de fortrinligste Midler i til at afværge og formindske deres Skadelighed. Da det især et i Larvetilstanden at Jndsecterne anrette den største Ødelæggelse, saa maae ogsaa deres Larver og deres Levemaade beskrives. Systemmet, som Forfatterne følge, maa især have den Egenskab, at man let og sikkert kan opsøge og udfinde Jnsectet derefter, og i passende Jndledninger bør saavel Spstemmet som de brugte Kunstord forklares. Som Fordringer fælleds for begge Opgaver tilføies endnu, at der ved de enkelte Arter maa henvises til gode Figurer, naar de haves i at de danske Benærnelser i de forskjellige Provindser maae anføres: og at et eller flere Steder, hvor Dyrer enten af Forfatteren eller af andre virkeligen er fundet, bør angives. 3. For den bedste Haandbog over de danske Mineralier, en Præmie af 100 Specier. Denne Haandbog maatte, saavidt muligt, være indrettet saaledes, at den alene, uden andre Hjælpemidler, kunde veilede til at kjende Fossilierne, hvor de fanders ; tillige maatte ved enhver Art eller Afart, som i occonomisk eller technisk Henseende er vigtig, meddeles Underretning om dens Anvendelse. Besvarelserne paa disse Opgaver maatte indsendes inden Udgangen af Aaret Det er en miskjendelig Sandhed, at den ved Lovgivningen tilsigtede og alleen fast aarlig Afgift er en for Agerdyrkningens Fremme høist velgjørende For rede for en stor Deel fuldbyrdede Forvandling af Tiendeydelse i Kjærven til anstaltning, og at det for selve Tiendetageren er til Gavn at hans Jndtægt derved deres Jord, samt at han fries for de Vanskeligheder og Fortrædeligheder, der ofte gjøres afhængig af Maaden, hvorpaa Jordbrugerne finde for godt at benytte ere forbundne med Oppebørsel af Tienden i Kjærven. Jmidlertid har ogsaa hiin Foranstaltning sine Uleiligheder, og, skjøndt de gavnlige Følger i Tiden vist no maae ansees som langt overveiende, saa ere Uleilighederne dog ikke saa ubetydelige at det jo kunde fortjene Undersøgelse, om noget Middel lod sig udfinde til at formindske disse. De Erfaringer, som allerede haves og Følgerne af Naturaltiendens Ophævelse, ville ved denne Undersøgelse kunne gjøre god Tjeneste, ligesom der og iøvrigt har ikke liden Jnteresse at komme til et Resultat af disse Erfaringer, Selskaber ønsker derfor, at en Mand, som er forsynet med den omfattende Erfaring og det Overblik, som dertil behøves, vilde udvikle de Følger, som hidtil hav viist sig af Naturaltiendens Forvandling til faste Afgifter i Korn og Værdie, og fremsætte sine Tanker og hvad der muligen endnu kunde tjene til at gjøre Tiende bestemmelserne sikkrere, og de forskjellige Forhold, som kunne indtræde, mere af passede, saavel som mindre bekostelige. For en tilfredsstillende Afhandling over dette Æmne udlover Selskabet si første Guldmedaille. En forholdsmæssig ringere Præmie kan den vente, som ) Selskabet ønsker, at alle 4 til Ryghvirveldyrene henhørende Classer of handles med lige Fuldstændighed i denne Haandbog. Skulde imidlertil nogen Forfatter levere en theoretisk og praktisk Veiledning til vore Fisken Historie, og til Kundskab om Fiskerierne og Fiskenes Behandling med Hensyn til disses Opbevarelse, eller og en Beskrivelse over en enkelt at de øvrige Classer, saa vilde heldige Forsøg deri være Selskabet meget kjærkomne, og vorde passende belønnede. uden aldeles at fyldestgiøre, dog maatte levere et ikke ganske uvigtigt Bidrag til Opgavens Besvarelse. Salt bruges til vore vigtigste Producter, Smør, Ost, Kjød, Fisk, naar de blive Handelsvarer. Med Kornets lave Priser maa deres Vigtighed tiltage; med deres Værd berver for en stor Deel paa Saltets Be Laffenhed, hvilket dertil anvendes. Derpaa tages for lidet Hensyn af vore Landsmænd. Hollænderne have i høieste Grad forøget disse Producters Værdie og Rygte ved Salets omhyggelige Rensning fra de uvedkommende Subnantser, saasom Glandersalt, Gyde, saltsuur Kalk, saltsuur Talgjord, hvilke findes i det almindelige Sve= eller Bergsalt, og ikke alene svække Saltets Virkning, men ogsaa meddeele Fødemidlerne en ubehagelig Afsmaa. Derfor vaages saavel i Holland, som England, ved offentlig Foranstaltning over, at ikkun raffineret Salt anvendes til Smør, Kjød, Frik, og Saltraffinaderters Antal har forøget sig i disse Land og udbredt sig derfra i de fleste europæiske Stater. At befordre lignende Anlæg her i Landet og tillige at udbrede Kundskab om det raffinerede Salts fortrinlige Brug, dertil ønskede Selskabet at bidrage, og udsætter derfor sin anden Guldmedaille for den bedste Anviisning til Anlægget af et Saltraffinaderie i det Store. Man venter Behandlingsmaaden tydeligen fremsat, forklaret ved Chemiens Sætninger, stadfæstet ved egne Forsøg eller Erfaringer fra lignende Værker, beviist ved medfølgende Prøver. Der maa følge et nøiagtigt Overslag saavel over Bekostningerne ved Anlægget som især over dem, Værkets Drivt udfordrer; Beregning over, hvor meget de i Handel gjængse Saltarter tabe i Qvantitæt ved Raffineringen og hvortil Affaldet kunde anvendes, - saaledes at der tydeligen kan sees til hvilken Priis fuldkommen reent Salt burde leveres i Forhold til Prisen paa det urene. Skiøndt det ikke gjøres til nogen væsentlig Betingelse, vilde det dog være Selskabet behageligt, ved en kort og tydelig Fremstilling at meddeles Oversigt overde Fortrin, et vist Qvantum af ovennævnte Producter vilde erholde ved at behandles med raffineret Salt, for at de, der beskjeftige sig med Saltninger, kunde blive overbeviiste om den Fordeel, raffineret Salts Anvendelse vilde yde dem. Blandt de Jndførsels Artikler, som Danmark aldeles kunde undvære, fordi de hos os kunne tilveiebringes ligesaa gode, som de bedste udenlandske, ere Ostene. Man har alt for længe siden indført Sveitzerostens Tilberedning hos os, og da denne Jndustriegreen bestaaer, maa den være lønnende. Men den røde engelske Ost, Glourester=Osten, er dog den, der i Almindelighed meest yndes hos os, og hvoraf aarligen betydeligt indføres. Selskabet udsætter derfor sin 1ste Medaille i Guld til den Landmand, som ved en Anviisning meddeler Det Maaden at tilberede denne Ost paa, og som findes villig til, mod passende Betaling, at lære Kunsten til et Par af Selskabet valgte Personer. Med Anviisningen maatte følge en Ost til Prøve, hvoraf kunde skjønnes, at den Ost, hvis Tilberedning lærtes, i alle Henseender nøiagtigen svarede til den engelske Gloucester=Ost; thi om den her frembragte endog blot i uvæsentlige Dele, som f. Ex. i Farven, afveeg fra den originale, var dette allerede nok til at standse et eller vanskeliggjøre dens Afsætning, saavel hos os som til Udlandet.