JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
De ærede Medlemmer henvises til de i dette Aars Generalforsamling, i Henseende til Gevinsterne vedtagne Bestemmelser, der ere offentliggjorte i Haveavisen, Berlingske Tidende, Aarhuus Stiftstidende og Dannevirke. Til Kjøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
afgaaer Paqvetten, Johanne Marie, Skipper M. Fischer, bestemt den 27de, anbefalende sig for Gods og Passagerer. J. Nielsens Søn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Underretning meddeler. Damp-Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocolade=Fabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. P. H. Petersen i Odense, W. B. Koppel i Nyborg, J. C. Riisbrich i Svendborg, Svitzer i Kjerteminde, J. P. Tiedemand i Rudkjøbing, A. W. Andrup i Lemvig. Th. Classon i Faaborg, M. J. Brandt i Assens, J. K. Behrendt i Middelfart, D. J. Wagner i Bogense, C. F. Müller i Colding. Broesbølls Enke & Co. i Fredericia. C. C. Henrichsen i Ærøeskjøbing. Brødrene Schoustrups Eddike=Udsalg i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Fortrinlig god Eddike til Syltning af Dhrr. Brødrene Schoustrups Bryggerie i Kjøbenhavn udsælges til neden J. J. Stokkebye, staaende Priser hos Odense Nørregade No. 404.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Priis-Courant. pr. Anker a 40 Pot. pr. Pot. Bedste Viineddike No 1. .......... 6 Rbd. 4 Mk. ditto ditto ditto ditto Hvid leddike. Bruun ditto.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Nogle kornfødte Fede=Sviin staae til Salg paa Fraugdegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Et Par meget fede Sviin staae til Salg i Allesøe Præstegaard, samt en Flok næsten fuldvoxne unge Kalkuner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Fra Cappeln er atter arriveret flere Sorter Oste, Boghvedegryn, Havregryn, Eidersted ter Hvedemeel og Byggryn, røgede Pølser og Eiderstedter, suur Sennop m. m., som udsælges billigt ved Kanalen hos J. Henningsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Nybrændt Faxøe Steenkalk kan faaes fra min Kalkovn udenfor Vesterport Mandagen den S. Strøm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
25 August.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Ved det af os oprettede Central-Contoir i Odense Kjøb og Salg af samt Pengelaan i faste Eiendomme. Jndkassation af og Forskud paa Pengefordringer, saaledes som vi under 18 Juni d. A. have offentliggjort, er for Tiden, beliggende i forskjellige af de danske Provindser og i Hertugdommet Slesvig: til Salg : Landeiendomme, saasom: Hovedgaarde, med complet Gods; Gaarde, saavel med privilegeret som uprivilegeret Hartkorn, Møller, med og uden Jordtillæg; Gjæstgiverier eller Kroer, tildeels med Rettighed til Brændeviinsbrænderie m. m.;
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Boelsteder og Huse, med større og mindre Jordtillæg, hvoriblandt nogle, som især egne sig for Haandværkere; Kjøbstadeiendomme, saasom: Gaarde, til Kjøbmandshandel og andet Brug; Huse af meget forskjellig Størrelse og Beliggenhed; Gjæstgivergaarde, hvoriblandt meget betydelige, endog nogle med complet Jnventarium; til Forpagtning og til Leie eller Fæste: Hovedgaarde; mindre Jordbrug; Huse, med eller uden Jord; Gjæstgivergaarde, større og mindre, i Kjøbstæderne og paa Landet. Udførligen at betegne hver enkelt Eiendom turde vi ansee baade unyttigt og urigtigt, deels fordi Jngen afslutter Handel efter den blotte Beskrivelse, deels fordi vi skylde de respective Sælgere, som have viist os deres Tillid, ikke at individualisere deres Eiendomme offentlig til Salg. Men vi holde os overbeviste om, at ingen virkelig og solid Kjøber vil, ved behagelig at henvende sig til os, blive utilfredsstillet, og hvad vi i vor ovennævnte Prospectus af 18 Juni d. A. (der vil være til Eftersyn i de fleste Hoteller og de meest søgte Gjæstgiversteder i Kjøbstæderne og paa Landet) blandt Andet have offentliggjort, gjentage vi her, at vi nemlig til enhver Tid kunne anvise baade Eiendomme og Prioritetslaan i disse. Breve turde vi udbede os tilstillede portofri. Odense den 18 August 1845. Monberg, Tommerup, Candidatus juris. Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
En god Vandmølle med Jordtilliggende til 14 a 20 Køers Hold ønskes i Fæste eller Forpagtning. Herpaa Reflecterende bedes at opgive Conditionerne foreløbig i Billetter, mærkede T. E., som behagelig afgives i Løbet af 6 Uger enten til Avisexpeditionen i Svendborg eller paa Adressecontoiret. i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst i vedkommende Retter, er Enhver, som maatte have noget at fordre i Guld-og Sølv-Arbeider her af Byen, Christoph Henrich Ostervalds og Hustrue Anne Elisabeth Ostervald, fød Rosendahl, deres til Skiftebehandling overgivne Separationsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Assens Byefogedcontoir den 5 August 1845. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest vil blive læst inden vedkommende Retter, er Enhver, der maatte have Noget at fordre i Stervboet efter den i Amsterdam afdøde Styrmand Hans Larsen her af Staden, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at legitimere deres Tilgodehavende. Saa er og ved bemeldte Proklama indkaldt bemeldte Afdødes Arvinger til inden Aar og Dags Forløb at melde sig for mig og godtgjøre deres Slægtskabsforhold til Arveladeren. Assens Byefogedcontoir den 5 August 1845. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-20
Fyens Stiftsavis. Udgives 5 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
74 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af M. C. Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og udgives 21 August 1845. Torsdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Fædrelandet. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Jndhold. Udlandet, Tydskland. Preussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Udlandet. Tydskland. J Leipzig afholdtes den 14de atter en Forsamling af flere tusinde Borgere og Studenter; Man aftalte, hvorledes Liigbegjængelsen (see Gaarsaavisen!) skulde finde Sted. Man sendte en Deputation til Borgerrepræsentationen, for at bede om Stadens Faner, og en anden til Borgergardens Commandant, for at spørge, og hvorvidt Garden vilde deeltage i Sørgetoget. Den følgende Morgen Kl. 7 satte Toget, der bestod af 15 til 20,000 Mennesker, sig i Bevægelse og marscherede i dyb Taushed og med en værdig Holdning ud til Kirkegaarden; ikkun da Man gik forbi Slottet, sporedes nogle Urolighedstegn, men disse dæmpedes strax. Ved Gravene holdtes flere Taler. - Angaaende Fyringen paa Menneskemassen hedder det nu, at Oberst Butler, Garnisonens Commandant, tre Gange fik befaling til at skyde med skarpt, men hver Gang vægrede sig; da han fjerde Gang fik Ordren, afleverede han sin Sabel, hvorpaa Major Süsmilch overtog Commanden og befalede Fyr. Navnene paa de Faldne eller Haardtsaarede angives saaledes: Postsekretairerne Prim og Jahrig, Politibetjent Urland, Studenterne Mittag og v. Carlowitz, Dr. Nordmann, Frøken Leonhard, en Søn af Destillateur Freigang, Typograph Müller, Lærer ved Borgerskolen Bloch mann, en Arbeidsmand, en Droschkekudsk og en Vadskerkone, Professor Braune blev i sin Bopæl saaret af en Kugle.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Preussen. Under Kongen af Preussens og Dronning Victorias Ophold i Kølln udbragte den Første ved Taffelet følgende med levende Enthustasme optagne Toast: "Mine Herrer, Fylder Glassene til Randen! Det gjelder en Klang, som klinger undsigelig født i brittiske og tydske Hjerter; den lød eengang paa den møisommeligt tilkæmpede Valplads som et Tegn paa helligt Vaabenbroderskab. Jdag lyder den efter en trediveaarig Fred, en Frugt af hine Dages tunge Arbeide, heri de tydske Landstrækninger, ved Bredderne af den tydske Rhinstrøm. Den lyder: VICTORIA. Mine Herrer, tømmer Glassene til Bunden. Det gielder Hs. Maj. Dronningen af Storbrittannien og Jrland og Hendes Durchlauchtigste Gemal!" - (Lord Palmerstons Organ, det engelske Blad "Morning Chronicle vil vide, at Dronning Victorias Reise har et politisk Øiemeed, nemlig at afslutte en ny Alliance mellem Rusland, Østerrig, Preussen og Engelland, der skal gaae ud paa Opretholdelsen af Status quo af de europæiske Magters nuværende Territorialbesiddelse.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Hamborg. Marschal Marmont, Hertug af Ragusa, er ankommen hertil den 18de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Fædrelandet. Blandinger. De af "Fædrelandet omtalte, til Kjøbenhavn ankomne 6 fremmede Studenter ere 1 fra Athen, 4 fra Moldau og 1 fra Triest, der Alle studere ved Universitetet i Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Om Bankactierne siger den erfarne Mand, Grosserer Nathanson, i Berl. Tid. "Priserne paa disse Actier have, efter i en kort Tid at være stegne fra 133 til 153 pCt., altsaa 20 Rbd. pr. Actie, senere fluctueret imellem 153 og 151, og i Gaar have Mæglerne noteret dem til 151 3/4 Rbd. Endnu er det uvist, hvilket Udbytte Bankbestyrelsen agter at tilstaae Actionairerne. Thi vel er det almindelig bekjendt, at Bankens Overskud i det forløbne Bankaar var omtrent 781,000 Rbd.; og ikke mindre bekjendt er det, at naar dette Overskud fordeles paa samtlige Actier, Udbyttet bliver 5 3/8 Rbd. for hver Actie, men og Banken vil anvende en større Summa til Udbytte, dette beroer paa Bestyrelsens nærmere Bestemmelse. Af Regnskabet for Bankaaret 1843. 1844 (31 Juli) har Man nemlig erfaret, at ei alene den fulde Actiecapital var opsamlet, men at Banken desuden havde et Overskud af 641,000 Rbd. Saalænge Bankens Hovedbestemmelse med Hensyn til Sedlernes Realisation ikke er opfyldt, og saalænge Bankinstitutet i Altona ikke har indbetalt sin Seddelgield, kunde der ikke være Tale om at anvende Overskuddet til Udbyttet, men nu da alt dette er skeet, da endog, som det hedder, Differencen angaaende de augustenborgske Godser, skal være afgjort, kan det ikke være nogen Tvivl mere underkastet, at Bankens Overskud maa anvendes til Udbytte, thi hverken Octroien eller Reglementet paalægger Bestyrelsen at opsamle nogen Reservefond. Overskuddet for 1843-1844 var 641,000 Rbd. 1,122,000 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Bankens Hovedbestemmelse med Hensyn til Sedlernes Realisation ikke er opfyldt, og saalænge Bankinstitutet i Altona ikke har indbetalt sin Seddelgield, kunde der ikke være Tale om at anvende Overskuddet til Udbyttet, men nu da alt dette er skeet, da endog, som det hedder, Differencen angaaende de augustenborgske Godser, skal være afgjort, kan det ikke være nogen Tvivl mere underkastet, at Bankens Overskud maa anvendes til Udbytte, thi hverken Octroien eller Reglementet paalægger Bestyrelsen at opsamle nogen Reservefond. Overskuddet for 1843-1844 var 641,000 Rbd. 1,122,000 Rbd. Fordeles nu dette Overskud paa 134,000 Actier, saa udkommer et Udbytte af omtrent 10 1/2 Rbd. for hver Actie. Sæt nu ogsaa at Bestyrelsen finder det i Bankens og Actionairernes Jnteresse at henlægge en Deel af disse 1,422,000 Rbd. til en Reservefond – sæt endelig at Bestyrelsen finder sig berettiget hertil, saa kunne vi dog aldrig troe, at den vil henlægge en saa stor Capital, at Actionairernes Udbytte vil blive under 6 Rbd. pr. Actie. Dersom Bestyrelsen bestemmer Udbyttet kun til 6 Rbd., saa udfordres hertil omtrent 804,000 Rbd.; naar denne Summa fradrages den ovenfor anførte Overskudssumma 1,422,000 Rbd., saa beholder Banken endda 608,000 Rbd., hvilke Bestyrelsen foreløbig kan henlægge til en Reservefond, af hvilken den efterhaanden kan efter Omstændighederne supplere det aarlige Udbytte. Men utænkeligt er det, at Man efter hvad her er oplyst, vil bestemme Udbyttet under 6 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Jfølge Kbhposten vil Jfr. Grahn til Efteraaret tiltræde en Reise gjennem Frankerig til Madrid, hvor hun er engageret til Vinteren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
J Søndags Morges mødtes de to Dampskibe Sjælland og Hamlet" ud for Strandmøllen, styrende lige mod hinanden, det første kommende fra Kjøbenhavn, det sidste fra Helsingøer. Som det er Socoutume, og desuden Dampskibsførerne paalagt ved Bekjendtgjørelsen 9 August 1844 §1, dreiede begge Skibene af til Styrbords og til høire Side; men lidt efter forlod Hamlet, atter sin Cours og kom derved paa ny i den lige Retning mod "Sjælland. Dette Skib styrede da endnu længere Styrbord over, men hver Gang det dreiede til Høire, dreiede Hamlet til Venstre, indtil den Fart, hvori begge vare, bragte dem paa hinandens Side, saaledes at Sjælland, der under disse Manøvrer havde forandret sin Cours fra nordlig til østlig, kun var nogle faa Alen med sin Stevn fra Hamlets Laaring og et Sammenstød vilde have paafulgt, dersom ikke Føreren af Sjælland, Capitain Hagen, i dette Øieblik havde givet sine Hjul en tilbagegaaende Bevægelse. Uagtet lykkeligviis intet Uheld indtraf, fortjener denne Sag dog vistnok Publikums Opmærksomhed, naar Man betænker, at de Ulykker, der skee med Dampskibe, ligesaa ofte have deres Grund i Uforsigtighed ved Seiladsen som ved Maskineriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Om den i Kjøbenhavn myrdede Skipperenke, Mad. Møller, beretter nu Berl. Tid., at der ved den foretagne Obductionsforretning fandtes 10 Saar paa Hovedet, der havde Udseende af at kunne være bibragte med Bagen af en Øxe, og af disses Beskaffenhed var det aabenbart, at Døden har været den uundgaaelige Følge. Den strax anholdte, mistænkelige Person, som har navngivet sig Jens Christensen (ilke Hansen) var tilstede ved Obductionen, men der skeete ingen Tilstaaelse af ham. Om Anholdelsen m.v., har Man nu følgende nærmere Oplysninger. Det var henimod Kl. 1 1/2, Tirsdag Morgen (den 12 d. M.) at Gadevægteren hørte Skrig fra den i Kielderen (No. 261, Holmens Canal.) boende Enke, ligesom han ogsaa hørte Slag og Gjøen af den Afdødes Hund; han bankede paa Vinduesskoddet, og da han ikke fik noget Svar, tilkaldte han flere Vægtere, som han posterede udenfor, medens han hentede Enkens i Nærheden boende Søn. Man skaffede sig nu Adgang til Kielderen, og fandt den siden Afdøde liggende paa Gulvet, svømmende i sit Blod. Efterat Regimentschirurg Djørup var bleven kaldt, erklærede han, at da Konen endnu ikke var død, maatte hun strax bringes paa Hospitalet. Ved at undersøge Localet, og dermed tillige baade Gaardspladsen ved Huset No. 261. og den til Naboehuset No. 262 hørende, der kun adskiltes ved et Plankeværk, fandt Man intet Spor, hvoraf Man kunde see, hvilken Vei Gierningsmanden havde taget. Paa given Anledning undersøgte Man ogsaa Kjelderen i No. 262; og da senere Husets Eier kom tilstede undersøgte Man Trappen og Loftet, og fandt endelig øverst oppe paa Kjøkkentrappen den anholdte Jens Christensen staaende i en temmelig mørk Krog. Man fandt hos ham en Barbeerkniv, en Foldekniv, nogle gamle rustne Nøgler og Søm. Man fandt endvidere flere Stænk Blod paa Overlæderet af Skoen, flere Pletter Blod paa Beenklæderne; Blodet havde en frisk Farve, og det paa Skoene var endog glindsende. Ved nøiere at undersøge Værelserne i Kielderen fandt Man Blodpletter paa Gulvet, og en Brændeøre. Paa Gulvet fandt Man endvidere en Guld=Ørenring, der efter Sønnens Udsagn tilhørte hans Moder, og formodentlig var J begge Værelser fandtes, udreven af hendes Øre. nogle Totter Haar, der efter Udseendet at dømme, vare revne af Mad. Møllers Hund, som pleier at ligge uden Vinduet, der gaaer fra Kjøkkenet. for hendes Seng. ud til Gaarden, og hvorigjennem Gierningsmanden formodes at være krøben, er 22 Tommer høit og 17 T. bredt, Plankeværket, der adskiller Gaardene til No. 261 og 262, er 3 1/2 Alen høit, og paa den Side af det, der vender til No. 261, hænger en Brandstige, saa at Jøvrigt savnes Jn det er meget let at krybe derover. tet af den Afdødes Eiendele. Man har siden anholdt en Slægtning af hiin første Arrestant; men om denne Jfølge virkelig er Medskyldig, er ikke endnu oplyst. Flyveposten skal den Arresterede ogsaa være mistænkt for i sidste Efteraar at have begaaet et Mordattentat paa en Skipper i et Skib ved Knippelsbro; han har endnu Jntet tilstaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
J næste Maaned ville, ifølge den derom udgangne Jndbydelse, Landmænd fra Rigets forskjellige Egne møde i Randers, for gjensidigen at meddele Hvad der efter deres Erfaring, Jndsigt og Kundskab kan fremme Agerdyrkningens Flor i Danmark. Dette er (siger Rand. A.) en priisværdig Efterligning af Hvad der allerede i en Række af Aar har fundet Sted i de tydske agerdyrkende Stater, der i saa Meget var et Forbillede for den danske Landmand, og det er ikke uden med de bedste Forventninger, at denne Forsamling imødesees, fornemmelig da, efter hvad Man foreløbig har bebudet, Discussioner ville vorde aabnede om en Creditforenings Oprettelse for danske Landeiendomsbesiddere. Ved en Creditforening sættes Landeiendomsbesidderen istand til øieblikkeligen at erholde Laan, som overlades ham uopsigeligen, uden Commissions=Omkostninger og til den mindst gangbare Rente, der endog kan ventes nedsat til 3 1/2 ja 3 pCt., en saadan Stiftelse drager Capitaler indi Landet, bringer Flor og Virksomhed i Agerdyrkningen, hæver og befæster Eiendomspriserne, letter Kjøb og Salg af Jordegods og navnlig fremmer Fæstegodsets snare Overgang til Selveiendom. Det er at haabe, at enhver ved Forsamlingen i Randers mødende Landmand vil medbringe sin Stemme for denne Sag, men da det tillige er nødvendigt at kjende den Sag, hvis Talmand Man vil være, saa henvise vi til det af Hr. Lector Bergsøe i Aaret 1839 udgivne Skrivt "Motiveret Udkast til en Creditforening for danske Grundbesiddere, hvilket Skrivt med Grundighed og Jndsigt behandler dette Emne og giver en høist interessant historisk Beretning om Nabolandenes Creditforeninger."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Hvis Man kan troe en Correspondent-Efterretning fra Kjøbenhavn i det norske Blad, den Constitutionelle", agter Hr. Gjødwad at afsone de ham sidst idømte betydelige Bøder med Fængsel, da han ikke har Formue til at betale dem, og ikke vil modtage sine Venners Tilbud i saa Henseende. Først vil han dog ved Auction lade sine Meubler og Effetter sælge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Man anslaaer den Formue, som afdøde Grosserer Jacob Holm i Kjøbenhavn skal have efterladt sig, til 9 Tønder Guld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
J Horsens bygges i denne Tid et Theater i Gjæstgiver Jørgensens Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Den kjøbenhavnske Jndustriforening har udsat følgende Priisopgaver: 1) Ere de for et Fabrikland, nødvendige betingelser tilstede i Danmark, og er den oftere derom yttrede Tvivl grundet, 2) Kan Regjeringen have nogen væsentlig Jndflydelse paa den danske Jndustries Opkomst, og hvilke ubenyttede Midler staae endnu til dens Raadighed i saa Henseende, 3) Hvilke Betingelser ere nødvendige for at give den danske Jndustri en mere mercantil Retning? Kan og vil Kjøbmandstanden, saavel den en gros, som en detail handlende, bidrage hertil, eller er det nødvendigt, at den Jndustridrivende selv optræder som Kjøbmand, 4) Omfanget af den danske Huusflids Frembringelser, og dennes Forhold til Landets Fabriks= og Laugsvirksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Almindelig Oversigt over de i Danmark forekommende Raamaterialier og over de heel- og halvfærdige Produkter, hvortil de for Tiden afbenyttes, sammenholdte, saavel hvad Qvalitet som Priis angaaer, med lignende Hvilken Maskin fra Udlandets bedre Fabrikker. Bevægkraft kan ansees for den meest oekonomiske i Danmark, og hvilken er den nu almindeligst anvendte, 7) Er en Lov om Børns Anvendelse til Fabrikarbeide. nødvendig i Danmark, og hvilke maatte dens Hoved momenter, om den findes nødvendig, være? 8) Svarer, Haandværkslærlingens Dannelse og Stilling i Lære aarene for Tiden til hans senere selvstændige Optræden i Statssamfundet; har Jndustriforeningen bevirket, og hvorledes kan den i Fremtiden bevirke nogen Forandring heri, 9) Er Arbeidslønnen i Danmark uforholdsmæssig høi, og navnlig saa høi, at den i nogen væsentlig Grad skulde kunne forhindre vore Fabrikanter fra at concurrere paa Verdensmarkedet? 10) Kan Anlægget af nye Fabrikker i Danmark ansees tilraadeligst i Hovedstaden, Kjøbstæderne eller paa Landet, og paa hvilke af disse Steder arbeide de nu existerende under de tilsyne 11) En eller an ladende gunstigste Omstændigheder, den Fabrikations historiske Udvikling og nuværende Stilling og Betydning i Danmark. 12) Ved hvilke Midler kan Jslands Jndustri ophielpes, og fortjener den overhovedet nogen Opmuntring, 13) Motiveret Plan og Calcul til Oprettelse af et Actieselskab til Forædling af et endnu i Danmark uanvendt, eller i det mindste til det tilsigtede Fabrikats Forarbeidelse endnu ubenyttet, Raa material. - Afhandlingerne maae indsendes forinden 1 Novbr. d. A. og maae ikke overskride 2 trykte Ark; hver af de Afhandlinger, som antages, bliver honoreret med 50 til 100 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
J Aarh. A. skrives fra Kjøbenhavn: "Fra 1 October vil der blive oprettet en daglig DiligencebeforTil dring fra Kjøbenhavn til Roeskilde og Korsøer. denne Tour vil der blive anvendt 6 nye Diligeneer, hver forspændt med fire Heste, og de Hyrekudske, som have overtaget Befordringen, have forpligtet sig til at tilbagelægge hver to Miil i 1 Time og 7 Minutter. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-08-21
Det er fra Politiets Side forbudt de offentlige Fruentimmer i Kjøbenhavn, at vise sig i første eller anden Etage samt i Parqvetterne i det kgl. Theater. - Her i Staden fortæller Man følgende Begivenhed; For nogle og tyve Aar siden undveeg en Slave fra det herværende Tugthuus, og Man hørte ikke senere Noget til ham. En anden Slave, der paa samme Tid som hiin havde været i Tugthuset og havde en langvarig Straf at afsone, blev for ikke lang Tid siden løsladt, og da han havde hjemme i Slesvig, begav han sig til Hamborg, for at søge Arbeide. Her kom han hændelsesviis i et Sukkerhuus, hvis Fabrikmester han syntes at skulle gjenkjende. Han anstrængte sin Hukommelse, og endelig mindede han sig, at Fabrikmesteren var hiin undvegne Slave. For at erholde Opbringerpenge var Uslingen nedrig nok til at angive Manden for Øvrigheden, der naturligviis saae sig nødt til at bemægtige sig hans Person, skjøndt Fabrikherren gav ham de bedste Vidnesbyrd og tilbød sig at cautionere for ham. Det skal imidlertid være lykkedes den Undvegnes Protector, ved sin Forbøn paa høiere Sted, at skaffe ham fri og erholde Eftergivelse af hans Straf. - Udenfor en Hosekræmmer i Frederiksberggade stod i Søndags Aftes en Sjouer og betragtede de udenfor hængende Klædningsstykker. Han skal vel have sig en Trøie?" sagde Hosekræmmeren, som stod i Kjælderdøren: "Kom Han kun ned og probeer en."Ja, jeg veed ikke svarede den Anden. Sniksnak, vist maa han have sig En!" vedblev Hosekræmmeren, fik Sjoueren trukken ned og gav ham en Trøie til at probere. Sjoueren vendte og dreiede sig med det nye Klædningsstykke paa; men ikke saasnart havde den Anden vendt sig bort, for at tage Noget ned fra en Reol, før Sjoueren var ude af Døren og nede af Gaden. Sin Boutik kunde Kræmmeren ikke forlade, da han var alene, han raabte rigtignok: Stop. – men Tyven var altfor langt borte, og Kræmmeren venter endnu paa Betaling for sin Trøie."¬