JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Schoubye i store Kongensgade, ere Værelser til Leye for en honet Familie, til førstkommende Michelsdags rette Flytte Hos Brygger Weide paa Nørregade, vorder til førstkommende Flyttetid anden og tredie Etage til Gaden med Staldrum for 2 a 3 Heste, samt Vogn=Remise for 1 a 2 Vogne til Leye. Skulde Forhuset forlanges, da kan det og bekommes, med større Staldrum og Vogn=Remiser.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Sr. Jørgen Eenst i Vimmelskaftet er anden Etage til Gaden, med er talderom til 4 a 5 Heste og trende Vogn=Remisser for en Familie til Leye.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Bogbinder H. Grono udi Springgaden, bliver Værelser til Gaden til Leye til førstkommende Mikkelsdag, for en hos net Familie, især bequemme for en Guldsmed.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Viinhandler Sr. Cortand paa Kongens Nytorv, blider de Værelser som Fabriqueur Douilhae forhen har er beboet, samt Sr. Fabris beboede Værelser næstkommende Michaeli til Leye at bekomme, med Staldrum og Remisser, 2 Paklofter til Kiøbsmands Brug kan strax til Leye bekommes.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
J Bildhugger Sr. Coppens Gaard i Aabenraa, ere 8 a 9 smukke Værelser i første og anden Etage før Familier eller ledige Personer strax eller til Flyttetid til Leye.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Bager Ulstrop i Vimmelskaftet er Værelser til førstkommende Mikkelsdag til Leye for ugifte Personer.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
For en honet Cavalier ere smukke meublerede Værelser, tillige og Staldsom til Hest om forlanges, nu strax til Leye hos Vognmand Nørager, udi Gothersgaden.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Paa Hiørnet af Springgaden og Landemærket, er NB. til Leye, om 4 a 6 Uger eller og til rette Flyttetid, udi anden Etagie betrokkene og gibsede Værelser, bestaaende af 3de Værelser til Gaden, med Kiøkken til Gaarden og Quist Kammer til Gaden; Liebhaberne vilde behage at adressere sig Otto Jansen, hos Urtekræmmer boendes i Landemærket lige for Springgaden.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Til Kiøbs eller til Leye. En anseelig og for et Herskab meget comode indrettet Lystgaard med dertil hørende store og prægtige Lyst= og Frugt auger, Fiske Parker, Alleer og Enge, item Gærtner= og Orange=Huus, med videre, er at faae tilkiøbs eller Leye, hvorom gives Efterretning af Procurator Hansen boende i Pilestrædet. Hos sal. Hr. Kunst=Cabinet=Snedker Ortmans Enke, boendes i Gothersgaden, er alle Dage tilkiøbs alle Sorter Meubler af nyeste Fasson, baade egte forgyldt Chatoller, Dragkister og Comoder, samt Consolborde med og uden Marmorblade, Ege poleert og Fyrre malet Skriver=Chatoller og Dragkister, samt Spille= og Spiseborde, Theeborde, Theelader, Skack= og Dambræder, LiigKister, og Sengestæder, saa end og Bryllupsborde til Leye, og lover jeg for samme mit Arbeyde at være reponsabel. Er og et stor Korn-Loft til Leye, saavelsom og en meublert Stue til en Logerende.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Til Kiøbs. En nye Reysevogn af Norsk Fason, meget brugelig for en Reysende, falbydes. En Kareth til 3 Personer i god Stand og 2de Vognheste, falbydes, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Et Partie Smør og nogen Rug, samt god Sæde=Havre, og guule Ærter, er at bekomme for billig Priis, hos Hørkræmmer Hennigsen paa Kul=Torvet.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
J Gaarden Trokken kaldet paa Nyetorv ere nogle gode Seyldugs Sække tilkjøbs a 2 Mk. 8 Sk. Stykket.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Vanino faaes frit Pyromont= Seltzer= og Scidlitzer, Brønd=Vand, samt Skinker, Pølse og Hamburgsk Oxe=Bryste, med andre Vahrer.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Urtekræmmer og Conditor Hans Jørgensen i Gothersgaden, andet Huus fra Grønnegade, er tilkjøbs nye Brunsviger Pølse, Lyneborger Negenaugen, Vanilie, Leipziger Lentzer, nye Confect Rosiner, Cathrine=Blommer, Figen, Krakmandler, fransk Olie, Capers, Oliven, Spanske Antiovis, dito Chocolade, fransk VoxPamade og Sæbe=Kugler, nye Murkler, Pystagier og Tryster, nye Bruneller, Hollandsk Ost, Engelsk Senep, og Bogsta Kager, nye Citroner, Citron=Saft, og Abelsiner, Lemon og Bombas Asia, syltet Ingefær, Championer, Chinesisk Soya med videre. En Chalse af nyeste Fason, med Forsæde at falde R. D. tilbage, samt Dekket til at aftage, saa den kan bruges til Phaeton, forlanges, naar den er saa got som ny, herfra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Bey Joh. Gotfried Wagner am alten Strand, I. G. W. ist zu bekommen: Frische Westphalische Schinken, Braunschweigische Würste, Schweizer=Kase, Hollandschen, dito, Engelot und Limburger dito, Confect Rosinen, dito ordinaire, Mandeln in Schaalen, dito ohne Schaalen, trokne Trufseln, dito eingemachte in Ochl, Spitz=Morchlen, Mousseronsoder kleine Championen, Cormthen, Capers, Oliven, Enchois, sein pror. Ochl, wie auch von alle Sorten wohlriechende Wasser, alles for einen billigen Preis. Hos Mækler Jürgensen gives Anviisning paa nylig ankom men Seltzer=Vand, naar det tages i Kiste riis paa 50 Krukker af 28 Sk. Krukken, iligemaade beste og fiineste Martinique CaffeBønner i Parthier til billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Extra got Engelse Flores Mehl er at bekomme paa Amager Torv hos Kyhner. Hos Brændeviins=Manden i Løvstrædet, andet Huus paa venstre Haand fra Kiøbmagergaden, anvises alle Slags SukkerDuner og Nettelduger, Ostindiske Tørklæder, med alle andre Slags Ostindiske Vahre for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Ved Holmens Kirke i No. 4, sælges beste tørre franske Confiturer de Tours a 1 Rdlr. 4 Sk. Pd. Hem der er Liebhaber af oprigtig og uforfalsket fød Fløde, som er samlet af Kiør der daglig Dags udi Tøyer faaer frisk Græs i en særdeles Urte- og Blomsterrig Egn, kan efter Behag faae samme i Hvelvingen ved Nicolai Kirke, sammesteds hvor Luder og Stivelse sælges.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
En Karjol af nyeste Fason, til 2 Personer, saa got som gandske ny, som staaer hos Sadelmager Frygast i lille StrandStræde, er tilkjøbs at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Herved bekiendtgiøres, at hos Mester=Skræder Christop Fischer, boendes i Badstuestrædet, er nogle røde, blaa og grønne Filter tilkjøbs, for en billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Gærtner Hammer er nylig ankommen meget H. H. mukke Papiir=Tapeterier af de Nestvedste Fabrique, a Stk. 13 Mk. J store Regnegaden i den nye Tobaks=Boed, skraas over for lille Regnegaden, kan daglig bekommes gode Snustobakker, tilligemed andre Vahre for billig Priis.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Et Fad særdeles got Pudder=Sukker og beste Martinique Caffe=Bønner, a 2 Mk. 1 Sk. i halv og heelt Lpd. anvises.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
En smuk velvoxen graa stumprumpet Ridehoppe, af det Kongl. Stutterie, og udi 8 Aar gammel, er at faae tilkiøbs udi Brygger Langes Gaard ved Stranden, næst Sæbe=Syderiet. Allerbeste Slags Berliner=Blaa for billig Priis er indsendt til Forhandling til Friedr. Knudsen i store Grønnegade.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Diverse Sukkerduuer falbydes. Gode Caffe=Bønner, 2 Mk. Pd. og i Lpd. bedre Kiøb, siinere dito, 2 Mk. 4 s. Pd. extra god Congo Thee, 8 Mk. Pd. dito til 7 Mk. og 6 Mk. Pd. god gammel Theebohe, 4 Mk. Pd. ringere dito, 3 Mk. 8 s. og 3 Mk. Pd. Stivelse, 7 Mk. Lpd. Risengryn, 5 Mk. a 6 Mk. Lpd. Perlegryn, 8 Mk. Lpd. Lollandste Mannagryn, i Mk. Pd. bruunt Puder=Sukker, 8 a 9 Mk. Lpd. Lyseguult Candis, 18 a 20 sk. Pd. fiin hvidt Sukker, 20 a 22 s. Pd. groet hvidt, 16 a 18 s. Pd. Viin=Edike, 7 s. Potten, god gammel Rom, 28 s. Boutellien, ine rellugtende Etude Lavande, Etu Sans Pareille, veritable Etu de Hongrie, og extra gode smukke Tobakker for billige Priiser er tilkiøbs hos Castrup i Vognmandsgaden paa Hiørnet af store Brøn=Strædet, sidder en rød Arm over Døren.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Vanino ere at bekomme beste Pommerantser, Citroner, Apelsiner, og røget Hamborgske Oxebryster og Tunger, samt circa 200 hvide store Marmor=Fliser. I Virum, omtrent 2 Mile herfra Staden, er et Huus under Haanden tilkiøbs, hvortil er baade Hauge og Gaardsrom, som til førstkommende Michaeli kan tiltrædes, bemeldte Sted er tienligt for en Handværksmand, eller og for dem, som ville anvende noget paa Stedet til et Lyststed. Nærmere Efterretning faaes hos Sko=Fogd Lars Thommasen, boende udi Gelshuus, paa Kiøbenhavns Amt, eller og hos Viinhandler Collins Svend paa Vandkunsten. 2 Lod=Sedler i et Compagnie af 50 Lodder, fornyede til 3die Classe, kan saaes i det Kongel. Waysenhuses Boglade.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Oprigtig gode hvide Samsøe=Erter til Huus= og Skibs=Provision, udi Tønderiis og mindre Parthier, saaog extra god Theebohe, Congo Thee og Caffebønner, er tilkjøbs i No. 16 under Børsen for meget billige Priser.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
En gl. Udenlandsk Reyse=Chalse af tillukt Fasson, kan herfra Contoiret anvises.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Etats=Raad Kynemans Kielder paa gl. Torv, er Holstensk Rugmeel tilkjøbs for 2 Mk. 4 Sk. Skieppen, og i Tøndeviis bedre Kiøb, saaog dito Brød.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Bøger og Skrifter. Hans Velærværdigheds Hr. Pastor Jonges Nuptialia eller Brudevielses Taler ere nu fra Dato af bestandig at bekomme hos Rothe i No. 8 paa Børsen, for 40 Sk. Samme, Autors paa det grundigste udarbeidede Funeralia eller Liig=Taller ere i disse Dage ogsaa blevne færdige og leverede under Trykken, som, saasnart de ere trykte, kan faaes for den billigste Priis i samme Boglade.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Hos Kongel. Universitets Bogtrykker A. H. Godiche kan efter forhen givne Løvte udi Aviserne, faaes den rette og accurate Original af General=Cartet over Dannemark illumineret Stk. for 28 Sk., det Generale Carte over heele Siælland, 1 Mk. 4 Sk., og den Nordre Deel af Siælland illumineret Stk. for 1 Mk. 4 Sk., Kiøbenhavns Prospect Stk. i Mk., Grundridsningen af Kiøbenhavn Stk. 1 Mk. 4 Sk., Cartet over Samsøe, Stk. 12 Sk.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Capitaler. Haver nogen 1 a 2000 Rdlr. at udsette til 11 Junii, an viises herfra hvem samme pr. Commission imodtager. En Capital af 1000 Rdlr. er til 11 Juni paa første Prioritet, got afsecureret Huuspandt, og mod sædvanlige Renter, at bekomme hos Wogensen paa Vester=Broe.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Tienestsøgende. Et ungt Menneske, som sidstafvigte Paaske er confirmeret i Christendommen, søger Condition som Skriver=Dreng; Anviisning saaes videre herfra.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Undvigte. Da min Tieneste Pige Elisabeth Bergs den 2 Junii er undviget af hendes Tieneste hos mig, og ikke fra sig leveret 32 Rdlr. hvorfor hun skulle giøre Regning af de hende anbetroede Vahre; Saa anmodes alle og enhver som hende matte antreffe at anholde hende og til mig eller paa Politie=Cammeret at aflevere, da jeg forskylder Umagen og for Anholdelsen er ansvarlig. Georg Wilhelm Klehn, boende ved Nørre-Broe uden for Kiøbenhavns Port.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Et Sølv Lomme=Uhr af de smaa med Porcelaine=Skive, og Sølv Futteral, hvorpaa Trykkeren, som man trykker Fiæren op med for at lukte Futteralet op, er i stykker, samt med 2 Nøgler, i af Messing og 1 af Sølv i et grønt Baand, er Lars Torchildsen paa Christianshavn i store Torvegaden tredie Kielder paa høire Haand fra Knippels=Broe bortkommen; For hvis Opdagelse loves en skikkelig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Et Sølv Uhr er bortstiaalet fra et Fahrtøy ved Holmens Kirke, til Kiendetegner det inderste Futteral trykket paa den eene Side af det yderste, hvo samme maatte forekomme bedes det at anholde og levere i Hørboeden No. 12 under Børsen, hvor derfor betales en billig Douceur.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
2 Lotterie=Seddeler af No. 18077. af N. Collius Co lection i Bredgaden, og No. 18533. af A. Collins Collection, ere tilligemed en Brev=Taske bortkomne, For hvis Tilbageleverelse til Carl Christian paa Store Mølle ved Enden af Reebslager Bahnen paa Christianshavn, loves en proportioneret Douceur. En Dansk Plalme=Bog med Sølv Hæfter, paa det ene Spænde Mk. J. C. D. og paa det andet M. J. D. er Rasmus Olsen, boende hos Myllery den første Dør paa Hiørnet af Gothersgaden mod Myntergaden bortkommen; For hvis Opdagelse loves en billig Bouceur. En liden Hund af Spansk Art, af Farve som en Tiger, med 4 hvide Fodder og en Glas=Plet paa det høyre Øye, er løben fra sin Eier, som boer i Myntergaden hos en Bildhugger, paa anden Sahl. For dens Tilveiebringelse loves en raisonabet Douceur.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Fundne og opdagede Sager. Paa Veyen til Blegdammene er sidstleden Onsdags Eftermiddag udi en Grøft fundet et Stykke Silketøy, som Eiermanden imod dette Avernements Bekostning samt en billig Findeløn igien kan bekomme.
Københavns Adresseavis, 1766-06-09
Paa Politie=Kammeret udi Kiøbenhavn er ople eret noget rødt Ulden=Garn som er trundet, falbuden af en Dreng.
Københavns Adresseavis, 1766-06-10
Følgende franske Logogryphe af 26 Vers have vi ikke kundet andet end meddeele som en lille Curiositet; da Progressionen at Pedes er saa lige afmaalt paa begge Enderne fra Midt Verset af, som haver fleest Peder; saa at den udgiør enspidsvinklet 4kant; og da tillige Riimene i de Vers af een Afmaaling ere af eens Lyd paa begge Enderne. Monchersecteur, Au vrai bonhenJe conduis sans cesse. Quiconque a moi Sinteresse, Et qui fait son souverain bien Aver moi de naimer plus rien Que celui qui ma denne Petre, Venstu maintenant me connoltre? Regarde en moi cet objet principal Qui porte at bien, & qui falt fune le maal, Et sans le quel nul dessein ne prospere, Du moins celui qui nous est salutaire, Cherche encore: tu verras qusen moi le cæur humain Peut trouver du bonheur le principe certain; Un moyen for pour souffrir la misere Que nous tenons de nytre premier pere: Mais, qui plus eft, ciest dans mon Tribunal Que se dettruit le pouroir infernal; De cher, moi je fais disparoftre Celui dent Porgueil est le mastre; Ensin je suis le vrai soutien De celui qui par mon lien Dans Phumilite Sahaisse, Et sa douleur cosse Quand dans som cæur. Cit ma douceur. Ve Denne mørke Tale lyder saaledes i frie Oversættelse paa Dansk: "Den som foreener sig med mig, og som efter mit Exempel setter ikkun sit høyeste Gode i at elske Skaberen, ledsager jeg til den sande Lyksalighed. Vil man kiende mig, saa maa man hensee til den fornemmeste Beskaffenhed hos mig, som driver til at skye det Onde og giøre det Gode; og uden hvilken intet forehavende lykkes; Leder man meer, saa finder man hos mig Grunden til Lyksalighed, og et sikkere Middel til at bære Elændighed; ja Helvedes Magt maae vige, for mig flye alle de, som Hovmod haver bemestret sig; Endelig er jeg dens Støtte, som ydmyger sig, og hvis Sorrig, forsvinder, naar min Sødhed faaer Jndpas i Hiertet. Correspondence.
Københavns Adresseavis, 1766-06-10
Besvarelser. Forfatterens Svar af occonomiske Tanker over Jsland til høyere Betænkning, paa den i disse Efterretninger No. 9. anførte tredie Skrivelse om Jordens Beskaffenhed. Det er under benævnte Articul 1 Deel Pag. 4. 5. anført hvad derom i Korthed har været at erindre, saa at de gode Eng bunde, som findes i Jsland og kaldes Thuun, ere saaledes indgierdede, at de strax til Sædeland kunde være beqvemme, hvor imod Overdrevene igien til Græs=Enge kunde beredes; Thi hvor Jordbrand har været, er det aldrig indfaldet mig at bruges hverken til Græs eller Sæd, da saadanne Strækninger, hvor Jordbrand har taget Overhaand, bliver aldrig meere brugbare. Derimod hvor Mose= eller Myre=Jord er, er ikke af mig blever anført, som siger sig selv at kunde være tienlig til Sædeland. Hvad ellers det anførte i 1 Deel Pag. 33, 34 og i mit anførte 1 Brev (see disse Efterretninger No. 60) er egentlig det, hvorom jeg havde ventet at see noget af Jslændernes Egen Haand. Om Frie Handel: Herom tales meget og ønskes hastig, men det maae vel sig ges: Snar til at høre, langsom at svare. Da en ret Frie Handel maae befordre Landets Herres Jntrader, Kiøbmandens Floer, Fabriquers og Manufacturers Opkomst, Handværks Mandens og enhver Undersaats Lættelse i Levemaade, og saaledes indbefatter en Frie=Handel meere, end de fleeste giøre sig et retskaffen Begreb om. Men om virkelig Frie=Handel erklæredes, var derfor ald Misbrug ophævet. Hvor stor Elsker jeg er af Monopolium, kan eftersees under samme Articul 1 Deel Pag. 36 &c. Men at det Ord Frie=Handel finder sit Sted i den Jslandske Negotie bør jeg aldrig fragaae, og vil være Kronen og Landet til Nytte. NB. Naar først Fiskerierne i Jsland til det Almindelige ere satte i bedre Stand: det sees af de Berlingske Aviser No. 41 Amsterdam 17 Mai fra der Maas i Aar 136 Hollandske Skibe paa Fiskerie under Jsland. Jeg har i Stilhed og Freds=Tanker fremsat mit oconomiske Skrift over Jsland til høyere Betænkning, derfor er Skandser med Garnison ikke kommen mig i Sinde, jeg er og forvisset at Venskabs=Forbund udretter meere end Skibe med Armatur. For Deres Opmuntring aflegges herved en offentlig Taknemmelig lighed. Mit Forsæt skal blive uforanderlig og mine Bestræbelser være derpaa henrettede, af den beste Konge ikke at blive en uværdig Undersaat; da mit Øyemærke er den reene Sandhed. Recommanderer mig derfor alle retsindige Patrioter (og Dem min Hr. Philopator) da jeg altid er villig at vise den allervilligste Tienstskyldighed. Kiøbenhavn d. 26 Mai 1766.
Københavns Adresseavis, 1766-06-10
Forfatter af
Københavns Adresseavis, 1766-06-10
Oconomiske Tanker over Island til høyere Betænkning. P. S. Da jeg var færdig med det første Brev, blev jeg vaer at Deres 1ste Brev var af Aaret 1760, hvilket satte mig i en erbødig Forundring, blev dog ved mit Forsæt at følge Deres ærede offentlige Skrivelser i den Orden, de ere komne mig til Hænde, af Aarsag om nogen maatte finde Behag at eftersee dem. Men som jeg holder mig for en Ære at besvare Deres P. S. og følgende Brev, vil jeg dog være saa kort som muelig, for ey at falde Adresse=Contoirets saa nyttige som roesværdige Anstalter besværlig i andre Tilfælde. Hvad min Hr. Philopator Meeninger om Grundsatzerne angaaer, vilde De behage at eftersee 2den Deel Pag. 54, 55 og 63, 2den Lin., om vi ikke da ere enige, jeg har ansat Fiskeriet saaledes, at om en Baad fra hver Bonde udreedes, eller jeg sætter 3de Jnterssenter og en Baad, derved en anseelig Deel af Jslænderne satte i Arbeyde, dem selv til Fordeel og Statten til Nytte. Vil De nu betragte det anførte Brev fra Ho kum Stift i Jsland indført i den Berlingske Avis No. da tilstaae Jslænderne herved offentlig det kiere Gamle, sidder fast, altsaa maatte en particulair Indretning Pag. 55. tiene til at oplyse Jslænderne engang til at afstaae fra dette kiere Gamle, imidlertid vilde en particulair Indretning ikke være Jslænderne til Tab, da de dog bleve ved deres sædvanlige Fiskerie indtil de saae det Nyttigere. at blive tienligst at føre i det Almindelige. Hvad Min Hr. Poulopator til Oplysning har anført om 2de Kræmmere, har jeg ligeledes anført i mit Oeconomiske Skrifts 1ste Deel Pag. 37, 38, 39 baade om Kiøbmænd og Bønder, og har sin Hensigt at afværge Monopolier som er Staten skadelig, 1ste Deel Pag. 36. Ligeledes er det mit Forsæt, at naar Fiskeriet i Island blev alminde tigt, vil de Flittige erhverve sig overmaade Rigdom og Handelen derved florere. At vi ligeledes ere enige om Jsland skaffede 3 Gange saa megen Fisk, var det Landets Gavn og kan sees 2den Deel Pag. 44, 45, og saaledes det Almindelige at bringe meere Fordeelend det Particulaire. Herom tiener til nærmere Oplysning den Berlingske Avis No. 40. af 19 Mai under den Articulen Paris, 5 Mai, som lyder saaledes: At Regieringens gode Anordninger erlange aldrig det maal, som kunde formodes, fordi at privat Egennyttighed beholder altid Overhaand over Fædrenelandets almindelige Gavn. Jsland forestiller sig som et sørgende Fruentimmer, jeg tilstaaer de har Aarsag dertil, jeg ønsker dem ald Vederqvægelse. Men saa længe de bliver ved det kiere Gamle, vil de finde liden Trøst, om alt Ophirs Guld, og Mexico og Peru Sølv (da det sidste vel kunde findes i Island) blev dem tilført, saa længe De ikke seer til at forbedre Deres Fiskerie til det Almindelige, og er min Tanke=Meening om Jsland. (Meere skal følge.)
Københavns Adresseavis, 1766-06-10
Occonomiske Tanker over Island til høyere Betænkning findes tilkjøbs i alle Boglader, hos Sr. Mads Lund, Urtekræmmer paa Christianshavn, hos Thomas Balle i Adelgaden. Svar paa de i No. 80 fremsatte Spørsmaale. Jeg har aldrig, førend nu, seet at nogen haver søgt at forskaffe sig en besynderlig Roes ved egenhændig at underskrive sig Autodidactos. Det er alt for vel bekiendt, hvor mange Ufuldkommenheder Antodidaxten fører med sig, og at den allene kand være roesværdig i det Fald, naar man aldeles savnet Leylighed til at blive underviist af andre. Det er en almindelig Feyl hos de Lærde af denne Art, at de holde alt det, som de ved megen dog unødvendig Hovedbryden haver udstuderet, for saadanne Ting, som ere alle andre ubekiendte, omendskiøndt det allerede findes i 20 Bøger, men just ikke i dem, som falder dem i Hænderne. Dernest fattes dem ogsaa gierne den Gave, at udtrykke sig tydelig og konstmæssig, hvilket man ikke saa lat lærer af Bøger, som af levende Underviisninger. Til Exemvel herpaa vil jeg ikkun anføre det sidste af de forelagte Problematinus, hvilke Autor synes at holde for det vigtigste, omendskiønt det, naar der bliver udtrykket, er et Hver Dags og gammeldags Problema og findes i alle Navigations=Bøger. Det heder saaledes: Om en Styrmand skal seyle Østlig fra 32 Grad. Norder Brede og 300 Graders Længde, indtil han haver afviget 70 Mille fra sin første Merician og er kommen paa 309 Genders Længde. Saa spørges: Hvad Cours og hvor langt han haver at seyle? Først heder det: indtil han haver afviget 70 Mille, og derefter spørges dog, hvor langt hun haver at seyle " De 70 Mile kan her ikke betyde Mexicianer. nes Difference, siden 9 Grader heraf udgiør 135 Mile i Delene af Eqvatore Altsaa kan de 70 Mile ikke betyde ane end den tilbagelagte Reyse. Tilsidst er det og et ubestemt Udtryk, skal seyle Østlig. Skal det være til den Nordlige eller Sydlige Side af Østen; thi det giør en stor Forskiel: Cours og den Latidudine, som han kommer i. Saa snart det nu behager Hr. Hotman at determinere dette Problema tydengere og meere konstmæssig, saa skal jeg vise ham Oplysningen i mere end en Navigations=Bog, og, om Leyligheden vil tillade det, skal de andre Opløsninger medfølge. Phonedidactos.
Københavns Adresseavis, 1766-06-10
Spørsmaal.
Københavns Adresseavis, 1766-06-10
I det occonomiske Magazin tales om at bygge Bønder Huuse af Kampesteen, nu vides, at disse Steen almindelig ere Fugtighed underkastede, helst de ved Stranden. Spørges 1) hvorledes denne Fugtighed best og mindst bekosteligt uddrives, saa at de deraf byggede Huuse mindre end de gamle Muure af Luft og Regn indtrekker (der af den Aarsag sette Salpeter) eller ikke meere skulde være fugtige, men blive ligesaa tørre som Huuse bygte af ordinaire brændte Steen, 2) Og følgelig om man med nogen Vished af disse ved Stranden tagne Steen kunde bygge Vaanings og andre Huuse frie for Fugtighed, der kunde skade Helbreden og Meubler &c.