JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Postefterretninger. Den 27 Septbr. ankom den Franske Keiser, under Canonernes Torden og Klokkernes Lyd til Erfurt, og tog ind i Gouvernementshuset, hvor han blev modtagen af Kongen af Sachsen. Efterat Keiseren havde mønstret Tropperne uden for Porten, red han Keiser Alexander i Møde paa den Weimarske Landevei. Omtrent 1 Miil fra Byen mødtes begge Monarkerne. Saasnart Keiser Alexander i en vis Afstand gjenkiendte sin Keiserlige Ven, sprang han ud af sin Vogn, og Keiser Napoleon af Hesten, og begge Souverainer omfavnede nu hinanden. Det var Norden og Sønden som saaledes rakte hinanden Broderhaanden, Begge Majestæter fortsatte derpaa, under de paraderende Troppers Fryderaab, deres Vei til Erfurt, hvor de stege af i det for den Russiske Keiser bestemte Qvarteer, og bleve modtagne af Kongen af Sachsen. Begge Monarkerne komme ofte sammen, og underholde sig paa det fortroligste. Erfurt er i dette Øieblik en Samleplads for mange Store, saasom Kongerne af Vestphalen og Sachsen, Kronprindsen af Bayern, alle Rhinforbundsførsterne fra Nabolavet. Keiser Napoleon ventes d. 20 Oct, igjen tilbage til Paris. – – Fra Bayonne gaae endnu daglig Tropper til Spanien, og fra Tid til anden ankomme Transporter af Fanger, som ere blevne tagne i Forpostfægtninger mellem de Franske og Oprørerne. Spaniens Stilling - hedder det fra Bayonne under d. 23 Sept. – er skrækkelig. J disse Dage sagde man, at den almindelige Junta i Sevilla har begivet sig til Madrid, og antaget Titel af Regentskab. Nu siger man igjen det Modsatte; men vist synes det at være, at der i denne Hovedstad hersker det fuldkomneste Anarchie; at Oprørerne i Valencia, efterat de havde begaaet mange Røverier, havde indført et sandt Rædsels system. De meest udmærkede Personer kaste de i Fængsel og deres Eiendom confiskere de, denne revolutionaire Fremfærd har man endog brugt mod den høie Geistlighed. Det almindeligste Rygte siger, at der hersker en fuldkommen Misforstaaelse mellem Generalerne Cuesta og Palafox. Den sidste har, som det hedder, vægret sig ved at antage Regentskabet, og erklæret den Provinds, han befaler over, for en uafhængig Stat. Juntaen i Sevilla har udstædt et stort Antal Decreter og Proclamationer, hvori det vildeste Raserie og det latterligste Storpralerie yttre sig. Blandt andre anføres en barbarisk Befaling, efter hvilken alle Franskes Efterkommere siden et heelt Aarhundrede skulle opspores. Hs. Cotholske Maj. befinder sig endnu i Vrttoria (i Biscaia, 37 Mile fra Madrid), hvor han mønstrer alle de ankommende Tropper og holder store Manøvres over de forskjellige Armeecorpser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Fra de Spanske Oprørscorpser haves ingen Efterretning. De gjøre aldeles ingen Bevægelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Blandt de Poster i Saragossa, som de Franske Tropper have erobret, var ogsaa Jnqvisitionspaladset. J sammes underjordiske Hvelving fandtes mange Fanger, som ere blevne Offre for den skrækkeligste Despotismus og som de Franske Soldater have bortført i Triumph. Adskillige Spanske Provindser skulle have vægret sig ved at optage de Engelske. Det hedder, at Oprørerne med det første skulle angribes med Magt fra Tudela og Vattiera Kanten, i la Riora og fra Asturien, hvor Block, een af Oprørgeneralerne, commanderer. - Kongen af Holland har befalet, at alle Reisende, uden Forskjel, der ankomme fra Engelland eller noget af Engelske Tropper besat Land eller Colonie, og som hverken kunne tilbagevises mere eller tilbagesendes med det Skib, der bragte dem, skulle strax, efter deres Ankomst, bringes over Grændserne. Det skal derhos paa det alvorligste betydes dem, ikke at lade sig see mere paa Hollandsk Grund. Alle fra ovennævnte Lande og Colonier kommende eller didhen bestemte Breve skulle strax, efter at de ere blevne anholdte, brændes. – Fra London skrives under 30 Aug., at den Hannoverske Legion, forstærket af Anstruthers Division, er afgaaet fra Plymouth til den Spanske Kyst. Hovedet for Jnsurgenterne, Adm. Apodace, er ankommen til London. Jnsurrectionsjuntaen i Asturien har en Garde af 500 Mand. De fornemste Hoveder for de Spanske Jnsurgenter ere: Generalerne Castanhos, Palafor, de la Cueste, Cevellon, Llamos, Coro og Oberst Echerion, men der hersker ingen Enighed imellem dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Udenlandske Efterretninger. Baltisch Port, d. 16 Sept. Siden den forenede Engelsk Svenske Flaade af 25 Seilere, hvoraf 16 Orlogskibe under Commando af Admiralerne Saumares og Nauckhoff, har lagt sig uden for Havnen for at blokere vor her indløbne Flaade, have vi daglig seet vigtige Tildragelser imøde. Vore Skibe bleve aftaklede og lagt i Linie tæt under Landet, de nederste Batteriers Canoner bleve udtagne paa den ene Side og satte i Land, for dermed at besætte Land-Batterier. J denne Stilling forventede vi Fiendens videre Operationer. Adm. Saumare, sendte en Parlementair herind, endnu førend vore Forsvarsanstalter vare fuldførte, som tilbød vor Admiral ubehindret at afseile til Cronstadt med den halve Deel af Skibene, naar han til den forenede Flaade vilde udlevere den anden halve Deel, hvorpaa vor Admiral ikkun svarede: "at han langt hellere med egen Haand vilde sætte Jld paa sin hele Flaade." Da dette Forsøg ikke lykkedes, bleve endeel af Fiendens mindre Fartøier indrettede til Bombeskibe og vore Batterier i tre Dage hæftigt bombarderede, men uden nogen synderlig Virkning. Jmidlertid var Søministeren Adm. Tschitchagoff ankommen hertil, for selv at bestyre Forsvarsanstalterne, og da Vinden ikke tillod Fienden at gjøre noget formeligt Angreb med sin hele Styrke, saa have vi seet os i Stand til at fuldføre vore Batterier. Af disse have vi nu 15, som ere deels besatte med Canonerne fra vore Linieskibes nederste Batterier og deels med svært Skyts, som er hidført fra Reval.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Vi ansee vor Flaades Stilling nu for aldeles betrygget, og kunne saameget snarere vente at see os deblokerede, som 3 Svenske Linieskibe allerede have maattet forlade den combinerede Flaade, fordi deres slette Tilstand ikke længere tillod dem at holde Søen, og de Engelske Skibe yttre desuden en saa særdeles Frygt for disse Vande, at de ved hvert Vindstød lette Anker og søge rum Søe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
St. Petersborg, d. 16 Sept. De Danske Søeofficierer, som vare ombord paa den fra Reval udløbne Russiske Flaade, ere, da samme nu aftakles i Baltisch-Port, den 15 f. M. vendte tilbage til St. Petersborg. - Den forhen værende Russiske Gesandt i Stockholm, Hr. v. Alopæus, er underveis fra St. Petersborg, for at overbringe Hs. Maj. Kongen af Dannemark de store Insignier af den Russiske St. Andreas-Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
En Harv af forbedret Jndretning, for den Bonde, der, i samme Aar og paa samme Maade, samt af lige Jord, opdyrker ei mindre end 4 Maal. En Ahl, af de paa Ringeriget brugelige", for den Bonde, der, i samme Aar, paa samme Maade og af lige Jord, opdyrker ei mindre end 2 Maal. D. "En Potatos=Plov, forfærdiget paa Ullevold efter en forbedret Plan, for den Bonde, der i Aaret 1808, frembringer den største Avling af bedste Slags Potatos, ei mindre end 50 Tønder. E. "En mindre Dito, af forbedret Jndretning" for den Bonde, der i samme Aar, og af samme Slags, frembringer den næststørste Avling, ei mindre end 25 Tønder. F. "En Norsk Plov med 2de Hjul, af de i Bærum brugelige, for den Bonde, der, i Aaret 1808, avler den største Qvantitet af bedste Slags Hør eller Liin, ei mindre end 25 Bismerpund samfængt. C. "En mindre Dito af forbedret Jndretning, for den Bonde, der i samme Aar gjør den næststørste Avling af samme Slags, ei mindre end 12 Bismerpund samfængt. H. "En Jernskuffe, forfærdiget paa lillevold, der bruges med 2de Heste, og er særdeles tjenlig til at udkjøre Gjødsel, Rende og Damfyld, for den Bonde, der, i Aaret 1808, samler den største Mængde Myrjord og anden Blanding, tjenlig til Gjødselforøgelse, ei mindre end 300 Kjærrelæs. I. En Træskuffe, beslaaet med Jern, af samme Slags og til samme Brug, for den Bonde, der, i samme Aar samler den næststørste Mængde af bemeldte Blanding, ei mindre end 200 Kjærrelæs. K. En Ahl, af de paa Hedemarken brugelige, for den Bonde, der, i samme Aar, samler den 3die Størrelse af attermeldte Blanding, ei mindre end 100 Kjærrelæs. L. "En Vævstoel og en Rok, af forbedret Jndretning, for den af Bondestanden, der i Aaret 1808, tilvirker den største Mængde af bedste og smukkeste uldne Tøier, saasom: af finere Vadmel, ei mindre end 20 Alen, af grovere dito, ei mindre end 40 Alen, af sinere Værken, tjenligt til Væstetøier, ei mindre end 12 Alen, og af grovere dito, ei mindre end 30 Alen. M. En Skotrok med 8 Sneller, og Karder af fabrikmæssig Jndretning, for den af Bondestanden, der, i samme Aar, tilvirker den næststørste Mængde af alle ovenbenævnte Sorter, ei mindre end Halvparten af de anførte forskjellige Qvantiteter. N.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
En Væystoel med 4 Skeder af forskjellig Bredde for den af Bondestanden, der, i samme Aar, til virker den største Mængde af bedste linnede Tøier; saasom: af Lærred, ei mindre end 60 Alen, og af Strie, ei mindre end 100 Alen. O. "En udmærket god Rok og en Garnvinde, indrettet tillige til Hæspetræe", for den af Bondestanden, der, i samme Aar, tilvirker den næststørste Mængde af bemeldte linnede Tøier, ei mindre end Halvparten af de anførte forskjellige Qvantiteter. P. "En Mahognie eller Elfenbeens Bomulds=Rok, og en Baandstoel for den, udenfor Bondestanden, der, i samme Aar, ved Opmuntringer, og Udlevering af fornødne Materialier, fremmer det største Spind i Sognet. O. "Sex forskjellige Uld= og Bomulds Rokke", for ligesaa mange Børn, af Bondestanden, under 12 Aar, der i samme Aar, 1808, beviisligen udmærke sig ved det meste og bedste Spind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Selskabet har allerede publiceret 3de smaa Afhandlinger, den ene om Kornplantning, den anden om Høravl, og den tredie om paa Ulds Behandling under Tilvirkning af uldne Tøier. De to første ere skrevne af J. Collett, og den sidste af Fabrik=Assistent Kock. De ere alle paa Selskabets Bekostning til Trykken befordrede i dette Aar. Det vilde glæde Anmelderen meget, om lignende patriotiske Selskaber til Agerdyrkningens og Konst flidens Fremme maatte finde Sted i vore Danske Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Liebau, d. 22 Sept. n. St. J vor Handel vedvarer endnu den samme Uvirksomhed. Da Beholdningerne af Colonialvarer ere betydelig formindskede og ingen ny Tilførsel deraf erholdes, stige disse Artikler, især Sukkeret, mærkelig i Prisen. Den med Colonialvarer senest hertil ankomne Amerikaner har ei erholdt Tilladelse til at losse, paa Grund af, at hans Papirer ei ere befundne i behørig Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Riga, d. 21 Sept. n. St. Jgjennem det Kongl. Commerce-Collegium er under 20 Augusti d. A. udfærdiget en Ukase af følgende væsentlige Jndhold: Under de nærværende Krigs-Omstændigheder holde Vi det for nødvendigt, at de til Rusland ankommende fremmede Varer maae være forsynede med Attester for, at de ei ere producerede i de Lande, med hvilke Rusland er indviklet i Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
J denne Henseende befale Vi følgende: 1) J Overeensstemmelse med Forordningen af 8 April 1793. skal alle de fra fremmede Lande til Russiske Havne bestemte Fartøier være forsynede med Attester for, at deres Ladninger ei bestaae i Producter fra Engelland eller Sverrig, eller fra disse Landes Colonier. De til Vor Landgrændse ankommende Varer maae ogsaa være forsynede med deslige Attester. 2) Dersom der i den Stad, hvorfra Ladningen expederes, befinder sig Russiske Consuler, maae saadanne Attester være udstædte af samme, i modsat Fald derimod af Øvrigheden paa et saadant Sted. De af Øvrighederne udstædte Attester maae i de Stæder, hvor der er Russisk Gesandtskab, være attesterede af samme. 3) Alle de udenlandske Varer, der ei ere forsynede med deslige Attester, maae ei komme inden for Ruslands Grændser, men tilbage sendes i den fastsatte Termin. De Skibe, der maatte tilføre deslige Artikler, maae ei indlade Russiske Produkter. 4) Disse almindelige Regler gielde hverken for de Tyrkiske og andre Asiatiske Landes Producter, der indføres til Havnene ved det sorte, asovske og caspiske Hav, ei heller for dem, der tilføres paa den hele Landgrændse, hvor de Astrachanske, Orenburgske og Kjachtaiske Tarifer existere. Jngen Attester maae fordres i Henseende til disse Varer. 5) Disse Forholdsregler skulle fra 1ste Januarii 1809 sættes i Kraft. - Den for den Preussiske Regjerings Regning her indkjøbte Qvantitet Kornvare, er bleven tilladt at udskibes. Portoen af alle til fremmede Lande bestemte Breve er her bleven forhøiet. Efter denne Forhøielse beløber den sig til Hamborg til 73 Ferdings pr. Lod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Kønigsberg, d. 28 Sept. Nogle fra Bourdeaux og Gothenborg ankomne Skibe ere blevne oplodsede til Pillau, men har endnu ei erholdt Tilladelse til at løsse. De Preussiske Statspapirer begynde at forbedre sig. Trefor=Beviserne staae her for nærværende Tid i 60 og Byens Obligationer i 30.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Adskillige Skibe ere her paa nogen Tid blevne solgte til Riga, Liehau og Memel. – For Rug forlanger man for nærværende Tid 300 Fl. pr. Læst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
J smaae Fartøier bliver der i denne Tid udskibet herfra en temmelig betydelig Mængde Potaske, Hamp og flere deslige Artikler til Elbing, hvorfra de igjen gaae strømvært til Tydskland J. En Deel af disse Artikler forsendes fra Tydskland igjen til Frankrige. Jsær har Udskibningen af Potaske til Elbing været meget betydelig. Den skal allerede beløbe sig til en Værdie af 900,000 Fl. Preussisk Courant.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Elbing-Floden, hvorved Staden Elbing ligger, staaer ved en Canal i Forbindelse med Nogat, den høire Arm af Veichselen. Denne sidste Flod er ved Net Canalen sat i Forbindelse med de seilbare Floder: Nette og Warthe, der løbe ind i Odern, som ved Canaler igjen staaer i Forbindelse med de ud i Elben løbende Floder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Ved Auctionen paa Børsen solgtes i Dag ordinair Caffe for 6 Mk. 1 1/2 s. til 6 Mk. 24 s. og bruun Sirup for 12 Rdlr. 24 s. til 12 Rdlr. 64 s. til Udførsel. Til Forblivelse endnu desuden 8 PC. Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Forklaringen over den mørke Tale i forrige Numer er en Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-11
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere; det tilbringes Subskribenterne og betales quartaliter med 6 Mk. Subskriptionen modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, boende i store Helliggeiststrædet No. 145.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Nyeste tilderie af Kjøbenhavn. Sjette Aargang. No. 2. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 15 October, 1808. Minde over Høisalig Kong Christian den Syvende, høitideligholdt Søndagen den 9de October 1808 i det Kongelige Musikalske Akademie. Texten af Hr. N. T. Bruun. Musiken af Hr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
J Staterne bestemmer man Forskjellen paa Menneske og Menneske ved Rang, Hædersnavne og Udmærkelsestegn. Denne Maade at opvække Agtelse for Mænd, som nødvendig maa nyde Agtelse, naar de tilbørligen skulle opfylde deres Kald, har sin store og umiskjendelige Nytte. Mængden har ingen Følelse for andet end det Sandselige og i Øinene faldende. Den bekymrer sig sjelden om det indvortes Menneske, naar kun det udvortes bærer Ærens Stempel. Men Philosophen agter kun hvert udvortes Værd for saavidt hans Forstand, finder det svarende til det indvortes, og om han end, som Borger anseer det for Pligt, udvortes at ere Manden for Tegnets Skyld, saa veed han dog, at Mennesket aldrig kan aftvinge Mennesket indvortes Agtelse. At Mennesket æres i Mennesket er i hans Øine det første Æres- og Agtelsesbeviis paa Jorden. Vi burde ret tidlig indprænte vore Børn, at vi langt fra ikke ere alle Mennesker i Ordets ædle Forstand. Vi burde indpræge dem, at ligesom Kjærnen i en Frugt endnu ikke kan kaldes Frugt, fordi Spiren dertil ligger deri, saaledes kan den uudviklede og uforædlede Menneskeskabning ikke kaldes Menneske, fordi det spiser, drikker og gotter sig ved sit Planteliv. Til at leve som et Plantemenneske behøves der næsten intet uden Penge, thi disse ere den frugtbare Regn, der bringer Planten til at voxe og trives. Man behøver ligesom hver anden Plante næsten ikke at bevæge sig af Pletten; thi Naturen vil nok sørge for vor Vegetation. J vore Skoler gjøre vi Ungdommen bekjendt med alle de Arter Bavianer og Jnsecter, der findes i alle fem Verdens Dele, men vi bryde os intet om at sige den, hvor vigtig en Skabning Mennesket egentlig er, eller ved Exempler at overbevise den om, hvor himmelhøi en Forskjel der er paa Menneske og Menneske, og hvad der virkelig udfordres til at være et sandt Menneske. Sæbekogning til Huusbrug. Da paa Sæbe er stor Trang, og det staaer i hver Huusmoders Magt paa Landet at virke sin egen Provision af Sæbe, ere følgende tvende Recepter til Sæbekogning optagne i Skilderiet, saaledes som de ere indsendte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Jnden og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 14 October 1808. En Helsingøers Kaper indbragte i Gaar Morges en Prise, taget i Kattegattet. Da Vinden var skral og Strømmen ham imod, maatte han lavere sig op Men i hvor korte Slag han end gjorde, og hvor meget han end holdt sig under Fæstningens Canoner, saa kom han dog langt nok ud i Sundet for at friste de Engelske Canonbaade og den Svenske Gallei, som menig Mand hernede qvantsviis kalde Gedebukken, til at løbe ud. Hvad enten de nu bleve forførte af det Held, de havde forleden Aften, da de, begunstigede af Mørket, kom Byen saa nær, at de kunde kaste Kugler ind i den, eller det denne Gang var deres ramme Alvor at ville udskjære Prisen, nok er det, de vare temmelig næsvise, og ingen mere end Gedebukken. Vore Canon baade havde tillige lagt ud og rangeret sig et Par hundrede Alen fra Fæstningen. Ved deres og især ved Fæstningens velrettede Skud bleve disse Fiendens Forsøg tilintetgjorte. Skjøndt der er høieste Sandsynlighed for, at vore Kugler have gjort Virkning; thi efter et af Fæstningens Skud vendte den svenske Galle pludselig om og søgte saa hurtig mueligt nærmeste Land, saa kan dog neppe nogen herfra bekræfte noget desangaaende, da Tilskuernes Synslinie ligger Skudlinien altfor nær. - Efterat denne lille Bataille var endt og de fiendtlige Baade vendt tilbage, letter det ene af de ved Raae liggende Linieskibe og gaaer nordefter, tagende med sig alle Canonbaadene, paa Gedebukken nær, som maaskee havde stanget Hornene af sig. Nu belavede vi os paa en alvorlig Kamp og en og anden i Flokken ymtede vel og saa smaat, at det var uforsvarligt – den Feinde so zu irritiren. Men Skibet gik heel fredelig Nord efter og lod til ei at ænse Prisen, som imidlertid var gaaet til Ankers ved Fæstningen. Da det gik forbi Fæstningen lagde det to Gange bak, men iagttagende Wessels: Hør Kjære, paa sin Post om en bebæer dig, Saa skal du frisk, om du vil lyde mig, Bebæe ham igien, men paa en lang Distans Fra Posten hans og holdende sig klogeligen udenfor Fæstningens Skudvidde, blev der ei vexlet Skud. Efterat have seilet en Times Tid nordefter, vendte det med samt sit Følge, og lagde sig i Ro paa det gamle Sted. - Prisen er efter Foregivende en Pappenborger, kommende fra Rotterdam med Muursteen og Tagsteen, og destineret til Østersøen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Hs. Maj. Kongen foretager næste Onsdag en Reise omkring i Sjælland, og ventes om otte Dage tilbage igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Der er nu truffet den Foranstaltning, at det Brænde, som ankommer til Vands her til Staden, bliver oplagt paa Brændemagazinet, men at derimod det, som indkommer til Lands, opstables paa den nyeligen indrettede Exerceerplads ved Philosophgangen. Den 25 Sept. om Morgenen imellem Kl. 4. og 6 afbrændte Mygind Mølle i Randers Amt, med alt Tilhørende og meget fremmed Korn. Den ulykkelige Beboer med Kone og Børn, samt en gammel Stedfader paa 20 Aar, maatte halvnøgne flygte fra Alt, og fik næsten intet reddet. Aarsagen til Jldebranden vides ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Vor Landsmand Malte C. Brun, som i Frankrige har gjort sig bekjendt ved den i Forening med Mentelle udgivne geographiske Haandbog, udgiver nu allene Annales de Voyages, de la Ge- ographie et de Histoire &c. To Dele med Karter og Kobbere ere i Aar udkomne heraf i Paris. Foruden en stor Deel interessante Udtog af franske, tydske og engelske Skrifter, og en Mængde Bog Recensioner, findes deri adskillige originale Afhandlinger, saaledes een af Udgiveren selv, om det Preussiske Monarkies Tilvext og Fald, og en anden, ligesaa af ham, om Svensk Finland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Kjøbmand P. W. Rosenkilde i Stavanger, har i Christiansands Avisen ladet indrykke en Jndbydelse til Deeltagelse i Caperbygning. Hans rosværdige Hensigt med denne Bygning er at forskaffe fattige Arbeidsfolk, som han tildeels selv har brugt til en Caperbygning paa 44 Kjøl, noget Arbeide, og han tilbyder sig, selv at tage Deel i den Caper, der bygges. Grev Moltke, som har overbragt Keiser Alexander Dannebrog-Ordenen, har faaet af Keiseren foræret en Daase med Høistsammes Portrait og rig besat med Brillanter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Hs. Maj. Kongen har under 10 d. M. allernaadigst befalet, at Elefant-Ordenens Jnsignier igjennem den Danske Commissair Kammerjunker, Levetzau tilstilles den Keiserl. Franske Rigsmarschal Prinds Ponte-Corvo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Ligeledes har Hs. Maj. under 13 s. M. benaadet Kammerherre, Amtmand Grev Danneskjold Samsøe med Dannebrog-Ordenens Storkors.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Næstkommende Mandag foretages Døbe=Acten med den unge Prinds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-15
Af et Forhør, som er holdt paa Cronborg Fæstning over nogle Danske Krigsfanger, som d. 2 d. M. ved en Engelsk Parlementair bleve afleverede i Sundet til den ham i Møde komne Søeofficier, erfares følgende angaaende vor Brig Fama's og Kongeagten Søeormeens Fægtning med de Engelske Skibe, som ved Nyborg understøttede de Spanske Troppers Flugt den 11te Augusti. Af ovennævnte Krigslanger ere 8 tagne med Kongebriggen Fama og 6 med Kongeagten Søcormen ved Nyborg; de berettede, at de først om Morgenen opdagede at Fæstningsværkerne vare besatte af Spanske Tropper, men de ahnede dog ingen Fiendtligheder førend en spansk Officier kom ombord og begierede af Lieutenant Rasch, at han skulde lade dem ubehindret passere ud af Havnen, hvilket Lieutenanten afslog. Der kom derpaa en Skrivelse fra Chefen for de Spanske Tropper, med Trudseel om at tvinge dem, og en Parlementair fra de Engelske Krigskibe bragde samme Opfordring; men Lieutenant Rasch afviste dem begge. Han kaldte Folkene op, fortalte dem hvad der var passeret og spurgte, om de som brave Danske Mænd vilde staae ham bi, hvortil de alle eenstemmigen viiste Lyst- og Mod. De bleve derefter angrebne af en Bombe fregat, en Brig, 5 Canonbaade og 4 Barcasser samt Fæstningens Batterier, og maatte efter 3/4 Times Kamp give efter for Overmagten. De mistede 1 Mand og havde 11 Saarede.