JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 28 Junii i Budolphi Kirke, Kiøbmand Frantz Holms Datter Anna Johanna; Fadderne: Mad. Hillerup, Jomf. Christian, Kiøbmændene Hans Lund, A. Herskind og O. Falkenberg. Begravede. Den 26 Junii, Anders Jensens Hustrue Johanne Nielsdatter, af Hasseriis, 88 Aar. Den 21 Junii, Vertshuusholder Peder Larsen, 40 Aar. Den 28 Junii, Niels Christensen Berregaards Datter Kirstine, 3 Dage.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Avertissements. Vor gode Moder Frue Justitsraadinde Trop i Aalborg døde i Dag den 29 Juni Kl. 9 Formiddag, som herved bekiendtgiøres for enhver Detttagende, af Hendes efterladte Børn.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
At det har behaget Herken ved en rolig og stil Død den 25de at bortkalde fra det Jordiske til den Himmelske vores eneste Søn Christian Lorents Blichfeldt, i sit 18de Aar, efter en 16 Ugers Svaghed, bekiendtgiøres vores respettive Venner, forvisses om deres tiærlige Deeltagelse i denne vor billige Sorg. Jelstrup Præstegaard. H. C. Blichteldt. a 26 Juni 1823. M. C. Mumme.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Sal. Himmerigs og Kyndes Legati Renter for 1ste Termin d. A., bliver udi Commissionen for Arbeidsanstalten udbetalt førstkommende Onsdag den 6 Julii Eftermiddag Kl. 3 Slet i Skolegadens Fattighuus; til hvilken Tild Vedkommende som disse Legater ere tillagde, ville møde for samme imod Qvittering at afhænte. Aalborg den 30te Junii 1803. J. Thygesen. Bekiendtgiørelse: De her paa Stedet, og omkringliggende, som behøver at lade noget skriftlig forfatte til Kongen, Cancelliet og øvrige Collegier, eller til høie Øvrighed, Magistrat, Byefoged og Forligskommissair her i Staden a., kan faae det forlangte udfærdiget hos Over- og Underrets Procurator Niels Feldt: Stuen til Gaden hos Snedkermester Cllebrot i Urbansgade.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Natten imellem den 21 og 28de hujus, er her paa min Hovedgaards Mark bleven bortstiaalen en sort Hest 10 Qvarteer høi, 12 Aar gammel, med en hvid Forfod og en hvid Bagsod, og dalen sig her i Egnen opholdende mistænkelig Person, høi og smækker at Vext, iklæd en hvid Kittel, just samme Nat har Absenteret sig, saa er det sandsynlig at Hesten har tient ham til at lette sin Flugt. Hvem der saavel om Hesten som den enten virkelige eller formeentlige Tyv kan give Oplysning, loves en passende Douceur. Halkiær den 30 Junii 1803. Mollerup.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Et honet Fruentimmer af fat Alder søger Condition til 2 November paa en Herregaard eller anden Sted, for Huusholderske. Hun har forhen tiente i samme Qvalitet, og om sin Duelighed og retskafne Forhold har de bedste Studsmaale at forevise. Hendes Opholdsted anviser Skipper Holms Enke paa Søndergade i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Det er mig kiørt, at Aalborg Byes Jndvaanere behager at forlyste Dem i det laakaldede Lundbyekret, og noget som jeg med Fornøielse tillader, imod at de af vedkommende Skovfoged lader dem anvise Græsning for deres Heste; men at der medbringes Jagthunde eller de saakaldede Pudler og Bolbindere, Hunde saa store som Bjørne, hvorved saavel Dyres som Harerildtet forjages, et noget som jeg frabeder mig. Lundbyegaard den 29 Juni 1803. Schmith.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Hos Jomfrue Widsted i Klitien er Degnenten Madame Mibsted ved Døden afgangen den 24 Mai d. A. Hendes Arvinger eller deres Formyndere vilde behagentligen møde i Stervboen Tirsdagen den 3 August ) og inden samme Tid indkaldes Credie og Debitorer, om nogen skulde værk, at melde sig hos Stifteforvalteren. Broust Præstegaard den 23 Junii 1823. Bang.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Forrige Sognepræst til Haverslev og Beistrup Menigheder i Øster Hanherred Hr. Jens Christian Kaalund er den 11 Junii sidstleden ved Døden afgaaet paa Aalrgaard i Stræm Sogn udi hans Boe som af mig er taget under Forsegling, bliver foretaget Aabning den 13 Juli førstkommende. Ligesaa er Sognepræsten til Murst Menigheder, Hr. Hendrich Schon afgaaet ved Døden den 23 Juni sidstafvigte hans efterladte Boe som af mig er forseglet og registeret, bliver aabnet den 25 Juli nestkommende. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres af C. R. Praem. Sælbergaard den 21 Junii 1803. Søren Stausholm forhen Skoleholder i Øsløs er ved Døden afgaaet den 31 Mai sidstleden i Følge Plataten af 26 October 1792 bliver Arvinger, Chredin og Debitorer med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldet de at melde sig for undertegnede Skifteforvalter. Sælbergaard den 16 Juni 103. C. R. Pram.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Et, næsten ganske complet og godt Smedden Redskab, især et godt Ambolt, med videre Tilhørende, er strax at bekomme for billig Priis hos L. Diørup. Kaarup Mølle den 20 Junii 1803. N. V. Torsdagen den 1 Juli førstkommende, om Formiddagen Klokken 9 Slet vorder paa Hirtzholmen, ved offendtlig Auction opraabt og til den Høistbydende bortsolgt Brigskibet Anneget Friderica drægtig omtrendt 50 Commerse Læster, bygget af Furre med deri staaende Undermaster med Vandte og Stag, Bogspryd, Roer og Pumper item den til samme hørende Takelagie og Jnventarium bestaaende af gode Ankere, Ankertouge, Seil, staaende og løbende Redskaber, Rundholter, Kahnt og Kiøkkengods samt Baad og Jolle, alt i Landbierget og oplagt paa bemelte ØHirdholmen efter at Skibet i Januari sidstleden paa Reisen fra Kiøbenhavn og Corsøer til Trondhiem bestemt, formedelst Storm og Jislæg var indbragt under bemelte Øe hvor Skroget nu staaer paa Grund. Liebhavere inviteres til paa bemelte Dag, Tid og Sted at tage Møde hvor Auctionen fremmes efter de da forud paa Stedet bekiendtgiørende Conditioner. Fladstrand den 23 Januarii 1803. Frantzubersat.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Auction Tirsdagen den 12 Juli førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver hos Hr. Peder Wrendsted og Berthel Engesgaard udi Lønstrup under Hiørring Amt og Toldistrict, foretaget og fremmer Auction over 31 Oxhoveder hvid fransk Viin, 3 dito med kad Viin, foruden mindre Foustagier uopfyldte. 9 Kaffer med hvid Viin paa Boutelier mellem 39 og 40 Stk. udi Kassen, 19 dito med røde Viine, 6 dito med fiine Provence Bomolie, 3 dito med Olivers 47 til 50 Glas i hver Kasse, 2 dito hver med 43 Glas Capres, 2 dito med lugtende Vande udi smaae Flasker, syttede Frugter udi Glasser, 1 Oxhoved og en liden Foustagie med Bomolie, 1 Fostagte Orlean, 4 dito med Terpentinolie, 5 dito med Viinædike, 1 dito med fransk Brændeviin, 129 Lpd. 14 Pd. Harpix, 20 smaae og store Sække med Korter, 3 Dosin franske Stole, m. v. Disse Vahre er alle vel Conditioneret (Foustagien med Orlean og 2 Oxhoveder Viin undtagen, som ere noget beskadiget, Hvilke Varer ere der paa Nørlev Strand, Natten til den 16 April d. A., ingstrandet med Brigskibet Elisabeth kaldet, paa Reisen fra Baurdeaux til Kiøbenhavn bestemt, ført af Jehan Ulrich Farrer af bemelte Kiøbenhavn. Hvortil alle Libhavere inviteres at møde bemelte Dag, Tid og Sted. Fladstrand den 23de Junii 1803. L. FHedemart, Commisionair.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 29 April sidst, læst ved Nørre Jyllands Landsting for Maj. Maaned og Hillerslev Herreders Ret den 31te f. M., bliver alle dem, som formene sig at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Cancellieraad Tofpaa Momtoir, i Hillerslev Herred, Thisted Amt, herved sub poena præclusi et perpetui silentii, 3 Gang indkaldet i de kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske Mercur, samt Wiborg Samler til at frem tomme med deres Fordringer og Paastand, vedbørlig legit meret inden Aar og Dags Forløb, for mig som Stifteforvalter paa mit Contoir her i Thisted. Stervboets Debitorer indvarsles ogsaa til at betale deres Skyld. Thisted den 10 Junii 1803. Brøndlund, Stifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
J Rostrup Bye, Hindsted Herret, Aalborg Amt, er død den 19de April sidst Selveier og privilegeret Vertshuusholder Christen Weddersøe, Boet er paa 30 Dagen lovlig registeret og vurderet, thi omeneskiønt at Enten er af den Formening, at itte videre Giæld skulle hæfte paa Boet end hvad hun allerede i vidende om, saa dog for i saa Fald at blive betrygge betiendtgiøres Dødsfaldet offentlig i de Aalborgne Jydske Efterretninger og den Wiborg Samler 2de Gange efter hinanden, hvorhos samtlige Stervboet. Creditorer, indkaldes med 12 Uger Varsel fra Dan at regne, at anmelde og beviise deres Fordringer ene Prætentioners Rigtighed for undertegnede Stifteforvalter; ligesom og enhver som maatte skylde nog til Boet, anmodes at clarere inden ovenbenævnte Tiid. Til Efterretning meldes at en Stiftesamling foretages i Hællum, Hindsted Herreders Tingstue Lyngbye næstkommende 5 Julii om Formiddagen Kl. 11 Slet, hvor enhver Vedkommende ville behage at møde. . Siegsgagro den 11 Junii 1803. C. Rissen. N. B. Anvises Qvarteer for 1 ugift Underofficeer og 4re Soldater til Nitaeli Flyttetid, nærmere Under retning faaes i Bogtrytteriet.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Chredie og Debitorer i Stevboet, efter afgangne Capitain v. Brorst indkaldes herved, inden 12 Uger at anmelde deres Fordringer og betale det skyldig til S. T. Hr. Lieutenant v. Biørn i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Paa egne og Medkommisairers Vegne K. Friis.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Auditeur ved det 3 jydske Jnf. Regiment Chredie og Debitorer samt Arvinger i Stervboet, efter afgangne Grenadeer Joseph Mather, af det 3die jydske Jnf. Regiment indkaldes herved, inden 12 Ud ger at melde sig hos S. T. Hr. Lieutenant von Biørn i Aalborg. K. Friis, Auditeur.
Jyske Efterretninger, 1803-07-01
Løverdagen den 9de Julii førstkommende, Kl. 3 Slet, Eftermiddag bliver paa Aalborg Raadstue foretaget en Skiftesamling udi Kiøbmand Bertheel Jensen Mørchs Boe, hvorved den i Sagen mellem nogle af Kreditorerne faldne allernaadigste Høyeste Rets Dom formodes fremlagt og Skiftet samme Dag til endelig Slutning optaget, hvilket Skifte=Retten har agtet fornødent Boets samtlige Kreditorer herved at bekiendtgiøre, om nogen skulde endnu have noget under dette Stifte at erindre. Aalborg den 14de Junii 1803. Gleerup. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
London, 15 Junii. Hvor lidet Haab man kan giøre sig om Freden, viser blant andet Minister Advingione Tate i Underhuset d. 13de, da han aabnede sin Budget og beregnede Krigs Omkostningerne for det løbende Aar til 10 Millioner Rigsdaler. kan saade denne Sum er stor, uhøre, men Gienstanden, man segler for, er ogsaa af høieste Vigtighed. Fienden skal overbevises om, at han har Uret i, at kæmpe mod vore Finantzer, og da øvrige Europas Magter om, at de sikkert kunde slaa sig paa vor Side, for at modstaae den fælles (?) Fiende. Den fattigste Bønde i England maa finde sig interesseret ved denne Krig og ville hellere savne er Par Maalilder og Dagen, end lade sit Fødelantrædes under Fødder. Alle Folkeklasser maae føle den Nødvendighed, at lave sig paa en eftertrykkelig langvarig Krig. Til det Yderste ville Ministrene dog ikke drive det. J en udryddelseskrig ville de ikke styrte Nationen, men de ville ikke heller lade den ydmyges o. s. v. Uagtet mange dadlede Ministrens Opførsel, og klagede over det Trykkende i de nye Krigsbyrder, som maatte udmarve Landet og giøre Folket modløst, bier dog alle Ministrens Forslage samtykkede ved Enden. Den sidste franske Koureers Depeske skal blot have været den Konvention, som blev sluttet i Suhlingen angaaende det Hannoverske, hvilken Førstkonsulen sendte herover for at ratificeres af Kongen, førend han ratificerede den selv. Om den forlangte kalRatifikation er paafulgt, veed man ikke.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
London, 18 Junii. Jforgaars ankom her en russisk Koureer med Depesker til Grev Woronzow. Disse skulle angaae den nu virkelig foreslagne andal. russiske Megling. Man vil endog vide Betingelserne, paa hvilke Førstekonsulen er tilbøielig til et Forliig, nemlig: England skal beholde Malta i 10 Aar, faae Øen Langebuso, og tilbagegives det Hannoverske i samme Stand, som det blev indtaget, derimod holde de paa den Bill besat, og a 8000. Franskmænd forblive i Holland, saa længe England besidder Malta. En foreløbig Vaabenstilstand skulde derfor sluttes, og saa en Kongres holdes under de nordiske Magters Megling. Sikkert er det imidlertid, at hvis den giensidige Forbittrelse endnu tillader nogen Fred, kan den alene opnaaes ved russisk Megling.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Til Rygterne høre, at 20000 Mand engelske Tropper skulle sendes over til England; at England ville bemægtige sig de portugisiske Kolonier, ifald de Franske besatte Portugal, og at Englænderne ville fra Maita af seile til Egypten igien, og besætte Alerandrien paa ny.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Mellem Boulogne og Kalais er forefaldet en skarp Fegtning imellem to franske og to engelske Kapere. Begge de franske Skibe bleve endeligen tagne. Derimod har den franske Fregat Uranien taget en engelsk Kutter paa 8 Kanoner, samt en engelVestindiefarer, og en engelsk Polaker kommende fra Egypten.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Efterat Moniteuren har giennemsøgt Minister Addingtons aabne Bugget, lader han denne sige: Efter Kanzlerens Plan at dømme, og forudsat, at den aarlige Udgift ikke overstiger 150 Millioner Rdr.,er England i Stand til at fortsætte denne retfærdige og nødvendige Krig. Til Lykke er Krigen, ikke uden Formaal. Det kommer nu derpaa an, 4 vide, om vi skulle beherskes af en Brunsviger, eller trædes under Fødder af en Bonaparte.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Den 13de havde det Rygte udbredt sig her, at Bonaparte var bleven myrdet; men Publikum sæstede slet ingen Tro til dette Rygte.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Paris, 20 og 21 Junii. Regieringen faaer vedvarende Adresser fra alle Departementer, hvori Borgerne udtrykke deres Hengivenhed og Beredvillighed til ethvert Offer, som Krigen vil koste, og udraabe Havn over det brittiske Kabinet, som brød Traktaterne. De frivillige Bidrag til Krigen indstrømme fra alle Kanter, og ved de mange Krigskibe, som Regieringen faaer til Foræring fra Deparementerne og Stæderne, vil Republikens Marine omsider blive frygtelig; thi man indtrer, at det franske Mod vil blive ubenyttet paa Oceanets Bredde, hvis en Mængde af Skibe ikke forskaffer Middel til, at naae Fienden, da man saa snart skal foreskrive den brittiske Regiering Love.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Moniteuren melder: at Porten nu er fuldkommen overbeviist om Englændernes Utroskab henfeende til Egypten og at den indseer, at de aldrig havde villet rømme dette Land, om Frankrigs Jndflydelse ikke havde været. Førend Englænderne forlode Egypten, overlode de Mamelukkerne over 1000 Flinter, 500 Sabler, 240 Muulæster 500 Kammeler, a., og endnu korrespondere de fra Malta af med dem, for at styrke dem i deres Rebellion mod Tyrkerne.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Den seneste Officiel Depeste fra Overgeneral Mortier, indeholder: at han d. 5te holdt sit Jndtog i Staden Hannover, hvor blev funden 15000 nye Flinter, 5000 Par Pistoler, 60 nye med gode Heste bespændte Rustvogne, 100 Kanoner, et Antal Pon, tons a. Overalt vare i Magazinerne over 4000, 2000 Pd. Krudt, 3 Millioner Patroner og 40,000 Flinter. Den hannoverske Armee, som blev gjort til Krigsfange, bestod tilsammen af henimod 120000 Md. Jnfanterie, 4000 Md. Rytterie og 700 Md. Artillerie. Elven og Weseren ere frie for neutrale, men sperret for engelske Skibe.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Haag, 21 Junii. Omstændighederne have pludselig forandret sig igien. Den franskbataviske Reservearmee i Overyssel, som allerede var afhestilt, skal dog nu formeres. Alt er derfor i Bevægelse til Sammelpladsen i Overyssel. Til den franske Armee i Hannover sendes tillige Forstærkningstropper. Kongen af Englands Vegring i at ratificere den suhlinger Konvention angives som Aarsagen hertil.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Lyneborg, 26 Junii. Den hele franske Armee trækker sig paa engang til Egnen af Lyneborg. Tet ved denne Stad afskikkes en Leie for 15000 Mand. Overmorgen kommer, Overgeneralen hertil med 300 Md. Jngen her kunne forklare sig denne pludselige Troppebevægelse.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Indenlandske Efterretninger. Hs. K. H. Arveprindsen, som under Navn af Greve af Stormarn reiser til Vadet, ankom med begge sine Sønner til Staden Hanover den 22de d. Uagtet det strænge Jnkognito, Hs. K. H. iagttager paa sin Reise, skikkede den franske Overgeneral, Borger Mortier, Ham dog en Æresn Estorte af 10 Mand Husarer imøde, som ledsagede Vognen. Hs. K. H. traadte af ved det nye Giestgiverhuus, hvorhen der ligeledes blev beordret en Brevagt af 2 Husarer og 2 Grenaderer. Om Aftenen besøgte Hs. K. H. Stue spillet, hvor han tog Plads i Overgeneralens Løste, og fortsatte den 23de Reisen til Neundorf, under Estorteng, 40 Husarer. Paa hver Station bleve 23 Heste holdte i Beredskab for Hs. K. Høihed. Hs. K. H. Kronprindsen ankom til Faaborg med Spite den 16de Kl. 6 Aften, og fortsatte de 17de om Morgenen Reisen til Fyens Hav. Overfarten gi for sig i Kiøbmand Plongs dertil indrettede Fartøi og varede 6 1/2 Time under stært Kuling. Om Aftenen var Byen Faaborg illumineret.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Den 25 ankom Kronprindsens Regiment til Odense og afmarscherte igien derfra den 26 Kl. 3 Morgen. Den 26de og ande ankom Husarerne og Bosniaterne dertil. Af Husarerne ligge 2 Estadroner i Odense. De øvrige, tilligemed Bosniatterne, ere inqvarierte i Landsbyerne i Nærheden.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Medens Kronprindsens Regiment opholdt sig i Odense, blev foranstaltet en Lystiour paa Kanalen under Regimentets Musit o. s. v., i hvilken Tour endeel af Officererne behagede at tage Deel. Samtlige Regimenter staae under H. K. H. Kronprindsens umiddelbare Kommands. Teiestaftetienterne have Ordre at holde sig sær dig til at oprette Telegraserne. Den første Telegraf opstilles ved Hamborg.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Det fyenske Regimendt lette Dragoner er for nærværende i Apenrade og forbliver der indtil nærmere Ordre.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Det ridende Artillerie i Hovedstaden, saavelsom Kongens Livjægercorps, venter daglig Ordre til Afmarich. Under alle disse Troppebevægelser angives det dog som sikkert at det danske Hof er af den franske Regiering tilkiendegivet offisielt, at Danmark har i nærværende Konsungturer ikke den ringeste ubehageligheat befrygte fra fransk Side.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Den 24de Juni er Sognepræst for Rhær, Hansted og Vixøe Menigheder i Aalborg Stift, TidemaLen, beskikket til Sognepræst for Eilbye og MeelbyMenigheder i Fyen; Cand. Theo. S. A. Winther til til Sognepræst for Tyregod og Vester Menigheder i Ribe Stift; Cand. Theol. J. Bering til Sogn, præst for Sebber Kloster og Lundbye Menigheder, Viborg Stift; Cand. Theol. B. Pontoppidan til Sonepræst for Rhær, Hansted og Vixøe Menigheder,
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Aalborg Stift. Landstingsskriver ved nørre Jyllands Landsting H. Marcussen, er beskikket til Byen og Raadstue=Skriver i Aarhuus, og i hans Sted Lanstingshører og Skriver i Lolland og Falster, B. H. Dall, til Landsningsskriver i nørre Jylland; Copiist ved Kiøbenhavns Fortigelses=Comision, O. C. Lund, til Byefoged og Tyeskriver samt Veier og Maaler i Stagen, Proturator H. H. Knustrup til Birkedommer ved Boergaard Birt i Hiørring. Amt; Auditeur ved det. frenske Jnfanterien Regiment, Over Auditeur P. Dichesen, til Herredsfoged og Skriver i Synderlyng, Middelsom Herred med underliggende Tanum og Velling Birter i Viborg Stift; Aalborg, den 5 Julii.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Spindeormene ere her i Sommer fortrinligt vinskibetige i Æbletræerne. De bemægtige sig ethver Træe af den Art, anlægge Spinden og Vævefabriker hver hele Toppen, men afæde derhos alt Grønt og Frugthørende og levne intet andet end Stelettet og pindervæv. Var det endda Silkeorme kunde man sige at Eierne dog svandt Silke ved at deres Træ let fordærvedes; men nu due disse Ormes Produtter til Jngenting ei engang til jydsk Vadmel, istedet for hin gode Uld, som, til Stade eller Baade for Vexeltoursen, ombyttes med udenlandsk Silke og Gylden stytter. Naturforskeren Fleischer en Skribent, nom hvem der paastaaes: at han baade skriver meget ovel og vel meget, - giver i sin Haugebog af 1782. Side 382, det forte Raad, at oversprøite disse Orme bære med Vand, hvorved de skulle kunne fordrives: men nuomstunder troes neppe, at Vandet alene kunne udrette saa store Ting, siden end itte den hæftige ste Regn skal kunne bevæge dem til at give Slip paa deres Bytte. Et temmelig sikkert Middel imod dette Onde, skal være Svoveldamp, eller ogsaa Dunsterne af Krudt, anvendt i stille Veir og med behørig Forsigtighed, som endog bestyrtes ved den efterfølgende s. i bemeldte Haugebog hvor der raades til at rege med grovt Svovel for Oldenbortere som et ganske probat Middel.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Avertissements. Den 24 Junii d. A., behagede det Gud ved Døden at bortkalde min gode Kone Anne Larsdatter, som herved sørgeligst bekiendtgiøres for Slægt og Venner. Jonas Arvesen Raunberg. Handskemagermester.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
At min ømme Mand Hr. Jens Bloch Aagaard, Sognepræst for Aarestrup, Buddeerup og Granlev Sogne, blev den 29 Junii om Morgenen efter 6 Dages Sygdom kalder bort fra dette Jorviste til et bedre Hiem bliver herved for fraværende Slægt og Venner betiendtgjort af hans efterladte Enke og Børn. Juelstrup Præstegaard den 1 Julii 1803. Caroline Mønsted, sal. Aagaards.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Den 29 Junii d. A. er min Fader Friderich, Kølbel, Consumtionsbetient i Nørre Sundbye, ved Døden gsgaaet i hans Alders 54 Aar, som herved sørgeligst bekiendtgiøres af hans eneste efterladte Søn, Jørgen Hendrich Købel. 1ste Juli 1803, behagede det Gud ved en stille Død, at bortkalde min gode og kiere Mand, Nathias Levin Schanneman, Borger og Viinhandler i Aalborg, i hans Alders 62 Aar. Dette for mig, Svigersøn og tre Børn, smertelige Tab bekiendtgiøres herved for fraværende Slægt og Venner. A. J. Deichman sal. Schannemans.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Denne Dags Aften Kl. 3 Slet behagede det Gud ved Døden at bortkalde min eneste kiære Broder Peder Thagaard, forhen Kiøbmand her i Aalborg, efter 4 Dages foregaaende Svaghed og Sengeleie, hvilket jeg efter nu brugelig Stit til hans fraværende Slægt og Venners Efterretning herved bekiendtgiør. Aalborg, d. 1 Julii 1803. Margrethe Thagaard, sal. Schmidts.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Idag den 3 Julii over Middag behagede det Gud ved en salig Død at bortkalde min elskelige Kone Christine Jlum efter en langvarig Sygdom, dette betiendtgiøres fraværende Slægt og Venner, forvisset om at De tager oprigtig Andeel med mig i dette store Tab hendes Død forvoldte mig. Sønder Eltier den 3 Julii 1803. Jens Jucibye Sand.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Consumtions Betient Frederich Kølbel i Nørre Sundbye, ville forinden 6 a 12 Uger fra Dato dermed mælde sig hos undertegnede Skifteforvalter, og deres Fordringer lovlig beviisliggiøre. Aalborg den 1ste Julii 1803. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Et mig tilhørende Huus i Svingelens Gade, som beboes af Skoemager Christen Nielsen, er til Leje at bekomme nestanstundende Micheli Fløttetid. Aalborg d. 3die Julii 1803. Gleerup.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Hvor en Sædegaard i een af de bædste Egne i Jylland, med tilliggende Kirke-Tiende og lidet Jordegods, er at faae til Kiøbs for billig Priis, derom giver Raadmand Hibertz i Aalborg nærmere Underretning.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Ved Bratskov er fra nu og til Høsten, baade Ka nat Grøvte Dronnings= og Skovfoged-Arbeide.
Jyske Efterretninger, 1803-07-05
Ved en Spadseretour fra Viinhandler Holstes Huus igjennem Jomfrue Annegade og ud af Bispensgade omtring Veiermesterens og lige til samme Huus, er i Gaar tabt en rund Bryststytte med dobbelt Glas, indlagt i Guld, hvori indvendig forestiltes en straalende Soer med en Vergesmirnicht underlagt. Hvem samme har fundet ener finder, ville behage at lade det aflevere i Bogtrykkeriet imod en passende Douceur.