JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-01-01
24 Knapmagere 25 Kobbersmede. 26 Løgtemagere. 27 Malere 28 Murmestere, Gibsere, og Steenhugger. 29 Møllere. 30 Naalemagere 31 Nagelsmede General=Tabelle ntere, Mestere, Svenne og Drenge her i 5 Laugene. 223. 5 32 Peruqvemagere. 56 15, 33 Posementmagere ophævet. 34 Prammænd 535, Reebslagere 19136 Remmesnidere og Sal. delmagere 12 Laug. ophær vet, 37 Segl. Flag= og Compasmagere 18, 6138 Silke, Ulden= og Lærreds Kræmmere 17, 10139 Silke=Vævere =(a parte Arbeydere. 40 Skippere . 1141 Skoemagere = 42 Skorsteenfeyere 143 Skrædere = 13 10444 Slagtere = 21 24145 Snedkere . 2371125146 Steenførere = 47 Stolemagere 11 : Strømpevævere, Lauget oph. 63 9148 Sverdfægere = 36, 28149 Tobakspindere, og des privilegerede Fabrikker, med i beregnet. (Dag=Drenge og Piger 1783386) 50 Tømmermester, 94511 Tønmagere (a parte 52 Uhrmager. 53 Viintappere. 54 Vognmænd 11 14 12 38. 3155 Vævere senteress. og Mest. Summa Svenne Drenge 1850117541221. Summa Summarum 167041749410037. 10049. a parte Arbeydere! queurerne og Tobakspinder. 2605 Personer. Den Jødiske Nation 1783 = 168 Familier.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
AVERTISSEMENTS. Fra Pressen er udkommet: Geheime-Conference=Raad Wedelsi Forklaring over Urigtigheden i Hr. Jnspecteur Klestrups Antegnelser a., tilligemed en ubekiendt Vens skarpsindige Tanke om vort Landvæsens Jndretning. Trykt hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds til Kiøbs, saavelsom paa Børsens Boglader, og hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, paa fiin Papiir, for 2 Mk. og Trykp. 24 s. Paa samme Steder er ligeledes Hs. Excellences Veiled, ning til rigtige Begreb om de Danske Jorde=Godsers Jndretning i Hoved=Gaarde, fiin Papiir 24 s., Trykp. 20 sk., samt Anmerkninger over een i Sielland, re fiin Papiir 2 Mk. og Trykpapiir 24 s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Jaa Godiches Arvingers Forlag er trykt færdig og nu at bekom og sidste Tomme af den danske Atlas, eller Beskrivelse over me i det Berlingske Contoir i Pilestræde: Den Syvende, tugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærvæKongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Her rende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herre, gaarde, med videre, findes tilstrækkelig udførte, med fuldstænved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman. dige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, Priis-Courant. Korn. Rug, Holsteensk, Td. Brænde. Favnen. Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Dansk Td. Kliplanger Skpd. Rd. - Mk. - s. Pommersk Fyr 6 Rd. - Mk. - s. - Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. - - Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Hvede, Holsteensk Td. Pommersk Ell . Rd. - Mk. - s. 6 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Lollansk, Td. Høst=Sild Td. 7 a 7 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Pommersk Bog- Rd. - Mk. - s. Rd. - Mk. - s. Siellandsk, Td. Norsk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bog Rd. - Mk. - s. 5 Rd. 3 a 4 Mk. Byg Td. = Høst=Sild Td. . 8 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Jydske enkelt = 5 Rd. 3 Mk. - s. 3 Rd. 1 a 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Byg Gryn Td. Tran Td. = = 19 a 20 Rd. - Mk. - s. Fyensk 10 Rd. - Mk. - s. Rd. - Mk. - s. Malt Td. . Birk. 4 Rd. - Mk. - s. Salt. Rd. - Mk. - s. Havre Td. 2 Rd. 1 a 2 Mk. Norsk Td., 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Havre=Gryn Tde. 10 Rd. - Mk. - s. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Kiøbenhavns Boghvede=Gryn Td. = =Rd. Mk. - s. Spansk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Erter Td. . 5 Rd. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Engelsk Td. - Rd. - Mk. Brænde.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Fransk Td. . Fede=Vahre. Rd. - Mk. Et Bonde=Læs, 1 Rd. 3 a 5 Mk. - s. Jøl. salted Lammekjød Td. =Rd. - Mk. - s. Vine. Et Læs Tørv. 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 3 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
En Ahme Rhinsk Viin . 60 a 65 Rd. Kul Td. . Rd. 3 Mk. - s. arønsalted, Lispd. 1 Rd. 2 Mk. - s. Udenrigs= 40 a 45 Rd. Foering. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Høe et stort Læs Rd. - Mk. - s. Holsteenske, Skpd. -Rd. Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1783-01-01
Udenrigs 38 a 50 Rd. et mindre dito 3 Rd. 4 Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. - -Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Halm et Læs = 3 Rd. 1 a 2 Mk. - s. Siellandsk, Td. - Rd. - Mk. - s. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Høns og Fiederværk. Holsteensk, Td. 2 Rd. - Mk. - s. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd. Tælle, Lispd. = 1 Rd. 5 Mk. - s. Udenrigs = 15 a 38 Rd. Calkunske gamle Parret, 2 Rd. 4 Mk. - s. = unge Parret = 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Humle. Capuner sede et Par 1 Rd. 4 Mk. - s. . mavre et Par Fisk. Brunsviger) 54 a 65 Rd. - Mk. s. Rd. - Mk. - s. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - 60 Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret. 4 Mk. 8 s. Graasey, salted, Td. . =Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) = 64 a 65 Rd. - Mk. - s. - unge Parret = 4 Mk. - s. tør, Skpd. - Rd. - Mk. - s. Kyllinger et Par Mk. - s. Klipsisk Skpd. = = 20 Rd. Mk. - s. Giæs levende Stk. 5 Mk. 8 s. Norsk Torsk, salted, Td. =Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. Slagtede Stk. Tiære Td., L. 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. 4 Mk. 8 s. Ænder et Par Jslandsk dito, Td. . Rd. - Mk. - s. 4 Mk. 8 s. Hør Skpd. . 40 a 48 Rd.) efter dens Duer et Par dito tor Fisk Skpd. 18 a 22 Rd. Mk. - s. i Reen Hamp Skpd. 28 a 32 Rd.) Bonitet. Æg en Snees - Mk. - s. 1 Mk. 10 s. Forfatter af dette Verks fierde, femte og slette Tome. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Kort et Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges til de høye og respective Subscribenter paa Skrivpapiir for 6 Rdlr., og paa Trykpapiir for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de lader deres Exemplarer afhente paa Skrivpapiir, at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandsk eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 1 Mk. 12 s., og illumineret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe, og Femmern, og Danneverk, illummeret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. Øl Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. for Tryk=Papiir og 2 Vis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, at Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Gunstige Læsere! Naar vi med en skiønsom Eftertanke gaae tilbage i den fremfarne Tiid, og forestille os blot nogle af de gyselige Op Al trin, eller jammerfulde og sørgelige Tildragelser, som saavel indbyrdes som udvortes Krige have født af sig, tilligemed deres bedrøvelige og beklagelseværdige Følger, hvilke endog, som ofteste udbrede sig til langt fraliggende Stater og Stæder, der ikke ere indviklede i samme, saa kunne vi vel ikke flygtigen oversee de os da forekommende Skrækkebilleder, og endnu mindre betragte dem med koldt Blod og en Christen uanstændig Ligegyldighed; men ville tvertimod, da vi herved tillige ledes med vore Tanker til de mange tusinde Siele, som endnu maa sukke under en ulykkelig Krig, henrykkes af Medlidenhed paa den ene, og inderlig Glæde paa den anden Side over en bedre Skjebne. - Vi lykkelige Danske og Norske, og saa mange, som staae under vor dyrebare Monark, Kong Christian den Syvendes Scepter, Hvad ere vore Forfædres Tider, og deres havte Fordeele, at regne imod vore? Lad de Forsøgte og Erfarne iblandt os tale derom, de kunne sige os det. Vi leve, Herrens Navn være lovet, under en mild og fredelskende Regiering, og vort kiære Fædreneland, med dets tilhørende Eiendeele, kan regnes med et udmærket Fortrin iblandt de lyksalige Lande, hvor Freden har ligesom sit Sæde, blomstrer, glæder og opliver alle sine Elskere med uskatteerlige Frugters daglige Nydelse. Videnskaber og Kunster blomstre iblandt os; Fabrik= og Manufactur=Væsenet er forøget og forbedret: Handelen udvidet i alle dens Greene; Agerdyrkningen befordret; Arbeydsomhed og Duelighed forfremmes, Fattigdommen understøttes; alt dette med meere ere Frugter af Fred under en viis og naadig Regiering. Vi have derfor stør 1ste Aarsag til at ønske, og ønske, at Gud fremdeles vil bevare vor Konge, hans Huus, og al retsindig Øvrighed; saa velsignes Landet end videre med Fred, og enhver retskaffen Undersaat med Held og Lykke i sin Stand, hvilket er det bedste, vi vide i dette nye Aar, at ønske vore Læsere, for hvis Yndest i afvigte Aar vi ydmygst takke, og fremdeles udbede os.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Bassora, den 8de Oc. Fra Suratte ere hertil den 3die hujus indløbne forskrækkelige Efterretninger. En Medlem af Raadet sammesteds meler nemlig under 26de April, at en meget ødelæggende Orcan, har raset der den 21de April, indstyrtet den halve Stad og begravet 1000 Mennesker under Ruinerne. Paa en OmMeds af nogle Mile ere de største Træer revne op med Rødder. Af de fornemme Engelændere, som der opholde sig, et Jon bleven dræbt eller saaret; men paa deres Formue har de lidt en betydelig Skade, ligesom Handelen overhovedet har faaet et meget haardt Sted. - Den fornemme Mohriske Kiøbmand, Lalla Chellaby, har mistet 3 Skibe, af hvilke to havde en riig Ladning inde til Bassora, men det tredie var da just kommen fra China. Et Arabisk Skib er og gaaet til Grunde. Mange andre Skibe have og havt samme Skjebne. Henimod 3000 arme Mennesker, som vare flygtede med deres Familier og Sager til en lille Øe imellem Surette og Dø mus, bleve samtlig af Stormen og Floden drevne ud i Vandet og ingen af dem reddede. Ulykken og Ødelæggelsen er ubeskrivelig, og de skrækkeligste Følger ere at forvente.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Livorno, den 6te December. Til Efterretning for Keiserlige og Tostaniske Skibe er her bleven bekiendtgjort, at de 3 Regieringer, nemlig den Algierske, Tunesiske og Tripolitanske, ville fortsætte Fiendtlighederne imod det Keiserlige og Toscaniske Flag.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Cadix, den 23de November. Der siges at Græv d'Estning skal gaae herfra med nogle Franske Skibe til Vestindien, førend de Spanske Skibe blive færdige, for at forhindre, at Admiral Pigot ikke skal tilføyede Franske Colonier nogen Skade, og tillige, for at føye de fornødne Anstalter til Angrebet paa Jamaika, ifald Freden ikke skulde komme i Stand.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
London, den 13de December. Hvor hemmeligt det end gaaer til med Fredsunderhandlingerne, saa troer man dog at vide, at Frankrig forlanger, at Sagerne i Ostindien skulle sættes paa samme Fod, som de vare for Fredsbrudet 1755, hvilket som en absolut Betingelse indbefatter i sig at man skal give de 3 Landstrækninger ved Bengalen tilbage, som i Aaret 1753 bleve af de der værende Landets Prindser afstaaede til Hr. von Bussy, tillige med dem, som vi i Krigen 1755 toge fra Fransoserne. Da disse rige Provindser i Ostindien ere af største Vigtighed for vort Herredømmes Vedligeholdelse i denne Verdens Deel, saa er det at befrygte, at en uovervindelig hindring vil herved blive lagt i Veyen for Fredens Jstandbringelse. J det mindste har Regieringen fundet sig anlediget til, for at tage en Beslutning i Henseende til denne Sag, at raadføre sig med Compagniets Direction; og den har derover den 10de hujus sendt et Bud til Directeurernes Præsident med de Franske Forslage, og tillige forlangt Directionens Meening angaaende samme.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
London, den 17de December. Endnu førend Julen forventer man Efterretning, at Præliminairerne til en almindelig Pacification ere blevne undertegnede i Paris. Vore Udrustninger vedvare naturligviis indtil den Tiid ligesom der og allerede af Parlementet er bleven bevilget 5 Millioner og 750000 Pund Sterling for 110000 Matroser. - Gibraltar synes saa godt som at være afstaaet til Spanierne. General Elliot skal have udbedet sig, at maatte vende tilbage til Engeland, førend saadan Udlevering. gaaer for sig.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Om Derecteurerne for det Ostindiske Compagnie ville give deres Samtykke til Afstaaelsen af de i Ostindien gjorte Erobringer, eller ikke, vil i Grunden være et og der samme for Ministerne. Jmidlertid har man beraadslaget sig angaaende Ting, som Compagniet holder meget hemmelig. - Af Floden fra St. Domingo, hvoraf nogle og tredive Skibe allerede ere ankomne i de Franske Havne, ere 5 Priser blevne opbragte. En af samme er ankommen til Bristel, og man erfaret ved samme, at Commodore Elliot er med sin liden Escadre stødt paa den adspredte Deel af bemeldte Flode, saa det er at formode, at de fleeste af dem ville falde i vore Hænder. Regieringen skal have faaet tilforladelig Efterretning om, at 10 Linieskibe og 7000 Mand Tropper ere afseilede fra Brest til Vestindien og Amerika med særdeles mange Transport- og Koffardieskibe. Andre sige, at de have begivet sig til Cadix. Man har derover givet Ordre til, at 5 Linieskibe og nogle Regimenter ufortøvet skulle afgaae til Vestingen for at forstærke Admiral Pigot. 5 Linieskibe giøre sig og færdige til at escortere den Ostindiske Convoy. - En Engelsk Kaper, som havde taget et Preussisk Skib, og allerede havde solgt nogle Vahre af Ladningen, er bleven dømt til ikke allene at give Skibet tilbage, men og at skaffe de solgte Vahre tilstæde igien. Til Skadesløsholdelse skal han for hver en Time, fra den Tiid han tog Skibet til det Øyeblik, at samme kan fortsætte sin Reyse igien, betale en Guinee. - Med en fra Vestindien ankommen Paketbaad har man faaet den Efterretning, at vore Tropper have forladt Charlestown. Tropperne ere allerede ankomne til Antigna og Barbades, til hvilken sidste Øe Admiral Pigot og er kommen med sin Flode fra Nyeport. Til Antigna ere og 4 rige Priser, som tildeels vare ladte med Jndigo, Tobak og Riis, blevne opbragte.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Efter vore offentlige Blade har et anseeligt Handelshuus her faaet den Efterretning fra sine Correspondentere i Madrit, at det Spanske store Raad har af den Aarsag, som er allerede bekiendt, nemlig for, ikke at give det Spanske Sydamerikset skadeligt Exempel, offentlig bekiendtgjort en eftertrykkelig og høytidelig Protest imod Erkiendelsen af vore Amerikanske Coloniers Uafhængighed, hvilken, som man føyer til, skal være bleven sendt til den Spanske Ambassadeur i Paris med den Ordre, at bekiendtgiøre Jndholden af samme for Cabinettet i Versailles.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Paris, den 16de December. I Gaar Aftes Kl. 5 ankom tvende Coucerer hertil fra London, nemlig den eene til Hr. Græv von Vergennes, og den anden til Hr. Fitzherbert. Græv von Vergennes begav sig herpaa strax til Kongen, og da Statsraadet strax derpaa har maattet forsamle sig, har man først meget silde faaet at vide i Versailles, hvorvidt disse Courerers medbragte Depecher have været fordeelagtige eller skadelige for Fredsunderhandlingerne. Jmidlertid lader det til, om man tør slutte af Hr. Fitzherberts Stiltienhed, og af nogle Artikler i de offentlige Blade af 12te hujus, at Cabinettet i St. James paa den Tiid end nu ikke har været enigt om de sidste Forslage, eller ikke har kundet fatte en Beslutning.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Amsterdam, den 21de December. Vore nyeste Pariser Breve af 16de hujus melde, at Præliminarierne til en almindelig Freed ere blevne undertegnede: et Statsraad, som den 15de blev holdt om Aftenen i Versailles, efter at Hr. Græv von Vergennes og den Engelske Minister, Hr. von Fitherbert havde bemeldte Dags Eftermiddag faaet hver en Coureer fra London. - Allerede den 14de hujus er en Coureer ankommen til Haag fra den Hollandske Anbassadeur, Hr. von Berkenrode og Hr. von Branzen i Versailles, hvis medbragte Depecher have ryddet al den Mistroe af Veyen, som man her i Henseende til Fredsunderhandlingerne har villet udsprede. Vore Ministre have iblandt andet givet Generalstaterne Efterretning om, at Hr. Græv von Vergennes har givet dem den Forsikring, at det aldrig har været hans Hensigt, at afvende Republiken fra de Portensioner, som den gjorde mod Storbrittannien, men at lette for samme alle Midler til saa hastig, som mueligt, at kunde tage Deel i Freedsunderhandlingerne. Ved disse Underhandlinger skulde Kongen paa det virksomste see paa Republikens Beste, og Han (Hr. Græv von Vergennes) skulde i den Henseende med al Jver erfylde Hans Majestæts Hensigter; men han havde med Bedrøvelse faaet at vide, at der var bleven søgt at opvække den Mistanke hos Republiken, at Frankerig vilde afstaae fra den Punkt angaaende en frie Skibsfart, da dog det Brev, som i Hr. von Ravnevald tog med sig til London, fornemmelig indeholdte Republikens Fordeels videre Understøttelse. Efterat Hr. von Berkenrode og Branzen herpaa havde bevidnet ham, hvor stærkt Deres Høymægtigheder var bleven rørt af Forsikringen om Tilbagegivelsen af alle Hollandske Eiendomme, svarede Græv von Vergennes: at Repubilken aldeles kunde forlade sig paa Kongens Hiertelav imod den, og at han (Hr. Græven) derover i sine sidste til London afsendte Depecher havde paastaaet: at Engeland maatte handle billig imod Republiken; at hans Konge ikke kunde forlade den; at man følgelig ventede denne Billighed &c.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Haag, den 21de December. Den Kongelige Preussiske extraordinaire Envoye har i Henseende til det forvovne Angreb paa Hendes Kongelige Høyheds, Hs. Durchlauchtigheds Arvestatholderens Gemablinde, hendes høye Person overleveret Generalstaterne en formelig Memoire, hvori han besynderlig driver paa at opdage og afstraffe Forfatteren til Pasquillen, som fører den Titel: En Skrivelse angaaende de sande Aarsager til Landets Ulykke, hvilken er bleven fundet imellem Utrecht og Amers fort;" og hvori Hendes Kongelige Høyhed, bemeldte Prindsesse, som Hs. Majests. Broderdatter, paa den strafværdigste Maade angribes - Der siges, at Deres Høymægtigheder have efter denne Memoire fattet den Beslutning, at føye Anstalter i hver Provinds til at opdage Skamskriftens Forfatter, saavel, som dem, der have solgt og udspredet samme, tillige med enhver, som har seet igiennem Fingre dermed, for at de samtlig kunde blive afstraffede.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Wien, den 14de December. Strax ved de Tyrkiske Grændser ligge for nærværende Tiid mange af vore Cavallerie-Regimenter, og Cordonen, som der skal sluttes, behøver til sin Fuldstændighed endnu kun det sidste Signal. Der blive og paa adskillige Steder af fornævnte Grændser anlagte Magaziner, hvorfor ogsaa Kornets Udførsel af Landet allerede er forbuden og tilsperret Som man erfarer, blive ogsaa alle de paa Donau liggende Skibe opkiøbte til Transporter for Keiserlig Regning, og der kulle allerede paa nye være forefaldne nogle Fiendtligheder paa Grændserne. - Følgende Forandringer i Kirke=Sager ere at ter i Verk. Det Høyværdige skal nu ikke meere som hidindtil bringes til de Syge under en Baldachin, men bæres af Præsterne, siddende i Bærestoele eller Porte=Chalser, hvorhos Lysene, den ellers sædvanlige Kling Klang, og medfølgende Skare blive borte. De hidindtil værende Himmeldragere forvandles altsaa til Porte-Chaise=Dragere, hvoraf hver Kirke skal anskaffe sig nogle, og lade anbringe paa deres Dakkeet udmærkende Tegn, paa det at enhver i Tide kan gaae til Siden. Fastedagene, som trak saa mange Millioner Penge ud af Landet, skulle samtligen indskrænkes blot til de 4 Qvatember=Dage, men hvorhos det dog skal staae enhver Christen frit for, at faste for sig, naar ham behager, allene, det skal herefter ikke meere være en Tvang eller Befaling.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Wien, den 18de December. Keiserens Afreise til Jtalien var allerede fastsat. Hs. Majestæt havde endog taget Vexelbreve trukne paa Neapolis, hvilket lod formode Høystsammes Nærværelse i Rom, da den i Gaar Aftes ankom en Coureer fra Petersborg, som tillige anmeldte det Keiserlige Hof, at Storfyrsten og Storfyrstinden af Rusland vare lykkeligen hiemkomne den 1ste hujus, hvorved Planen til denne Reyse saaledes blev udsat, at, som Ordet gaaer i Almindelighed, Hs. Keiserlige Majestæt først efter en Coureers Tilbagekomst, som strax er bleven affærdiget til det Russisk Keiserlige Hof, og følgeligen i Begyndelsen, af tilkommende Aar begiver sig paa Reysen til Jtalien. -
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Over Livorno er den Efterretning indløbet, at Beyen i Algier har forkyndet alle Magters Flagge Krigen, som ikke leve i Fred med hans Republik, og vil endog ikke vide af længere, eller tillade, at man respektere de Firmans, som enten Storsultanen eller han selv, og Beyen af Tunis, have udstædt og meddeelt neutrale Skibe. Det staaer at forvente, hvilke Forholdsregler det Keiserlige Hof og Porten ville tage derimod. - Breve fra Constantinopel af 25de November melde, at saasnart som den Efterretning var indløbet sammesteds, at Chanen i det Crimmiske Tartarie igien var bleven indsat ved Russernes Hielp have Krigsudrustningerne imod begge Keiserlige Hoffer mærkeligen aftaget; man taler nu ikke meere der saa lydeligen om en Krigserklæring imod Rusland i Særdeleshed, og i Arsenalet ere adskillige Ting, som allerede vare i Arbeide, blevne contramanderede; ikke heller bliver der for nærværende Tiid talt meere om, at sende en Eskadre til det sorte Hav. - Detsuagtet vedbliver den her begyndte Virksomhed i Udrustningerne til Krigen imod Ottomannerne; den Russiske Eskadre skal ogsaa overvintre i Livorno, og i Foraaret blive forstærket med 8 Skibe af Linien og nogle Fregatter.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Bøhmen, den 13de December. Efterretningerne fra Wien tale om en forestaaende TyrkeKrig. Prager=Artilleriet er beordret at forfærdige endnu et Par Millioner Patroner foruden dem, som ere færdige, og alle der i Magasinerne værende Spanske Ryttere skulle skikkes til Ungarn.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Fra Østerrige, den 15de December. Hs. Majestæt, Keyseren, har ladet udstæde den befaling til Regieringen i sit Storfyrstendømme Siebenbürgen, at foye selvsamme Foranstaltninger med de der værende Zigenner, som for mange Aar siden med et godt Udfald bleve gjorte og endnu holde Stik i Ungern, hvorved de skulle giøres til sædelige og nyttige Undersaatere. J Følge heraf, tør de ikke meere boe under enkelte Telter, ikke bære nogen udmærkende Klædedragt, ikke meere lade sig kalde med det Navn Zigeuner, men skulle føre Navn, af Nyebyggere; det skal ogsaa være tilladt, at de ved Ægteskaber blande sig med de Jndfødte, og deres Næring skal herefter meere bestaae i Agerdyrkningen end i Haand=Arbeide.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Helsingøer, den 3die Januarii. Den 1ste Januarii indkom fra Nordsøen 1 Brig af og til Konigsberg fra London med Stykgods, samme førtes af Skipper Johan Abraham Lammert, som havde i sidste stærke Storm ved Klipperne under Svenske Vallen, hvor samme var kommet til Ankers, maatte kappe sit Anker, for at conservere Skib og Ladning, Skipperen blev og i samme Storm kastet over Bord af Søen, og druknede, og nu føres af Styrmanden, som fortsatte Reysen til Kiøbenhavn, for der at repareres. Det berettes og her, at i stærk Storm er forliist paa Skagen Fregatten Haabet, af og fra Kiøbenhavn til Ostindien for particulair Regning. Hvad af Skib og Ladning eller Folkene ere biergede, vides ikke; samme udgik her af Sundet den 17de December 1782, tillige med Skibet Ganges, destineret til Ostindien for det Kongel. Asiatiske Compagnie. Den 1ste Jan. ankom fra Kiøbenhavn 1 Engelsk Brig, ladet med Salpeter til London. Den 1ste hujus indkom i Havnen 1 Fahrtøy af og fra Nyekiøbing i Jsefiorden med Byg. - Ud afvigte Aar 1782 ere udi St. Olai Kirkes Danske Meenighed ægteviede 31 Par, fødte Drenge 42, Piger 37, tilsammen 89. deriblant 10 Uægte; døde af Mænd 53, Qvinder 40, Drenge 25, Piger 10, tilsammen 128 ; ere altsaa 39 flere døde end fødte.
Berlingske Tidende, 1783-01-03
Kiøbenhavn, den 3die Januarii. Den 9de Decbr. 1782 har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Doctor Juris Henrich Thiophilus Christian Hasse til Landskriver i Widing og Bocking i Amtet Tøndern. Den 18de Oct. er Justitsraad Christian Diderich Schiøtt allernaadigst beskikket at være Etatsraad. Den 18de Decbr. er Cancellieraad Thomas Christian Walther beskikket at være virkelig Justitsraad.