JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
for adskillige udenbyes Venner, der ei betimeligen havde anmeldt sig til at deeltage i Glædens Fylde. Forvisset om, at enhver, som ikke kjender en saadan Søemænds Fest, ønsker at kjende dens Jndretning, glæder det Jndsenderen, ved en af Entrepreneurerne at være sat i Stand til at meddele en detailleret Beskrivelse over: Oystløben i Korsøe, her er den. – Efterat denne Høitidelighed var berammet at holdes Mandagen den 13de sidstleden, bleve Byens Honoratiores, Embedsmænd og Borgere saa mange, som ville deeltage, den 10de forhen indbudne ved en Løber i fuld Løberdragt med Stav og Cachette, paa hvis Plade Corfører Vaaben. var anbragt; den 12te om Morgenen vajede allerede Flag af forskjellig Slags fra de fleste Gaarde og Huse i alle Byens Gader, og om Eftermiddagen Kl. 2 begyndte Processionen, som ville ordne sig til næste Dag, i fuld Parade fra en midt i Byen beliggende Gaard, der var bestemt til Forsamlingsted ved paafølgende Aal, saaledes i Orden: 1) Løberen saaledes som anført, 2) Tvende Bouteilliers, efter gammel Skik med Flaske og Clas i Haanden, iførte ligesom de andre, der udgjorde Processionen, hvid Manchetsskjorte, gule Nankins Beenklæder, hvide Strømper, Skoe, rødt Skjærf af Flagdug om Livet, Stierne af Perlestikker Ar Arbeide paa venstre Side af Brystet, rødt Halstørklæde, rund Hat; 3) Korsøer Søelaugs Compagnies Fane med det danske Vaaben, Fanen af blaat Silke, besat med ægte Guldfryndser, Snorer og Guldqvaste; den blev baaren af en Skipper i ovenanførte Dragt; 4) Tvende Drenge, som bare hver sin Gjøs, 5) Tvende Styrmænd hver med sin Vimpel; 6) Begge Dystløberne, Styrmændene Mads Gundersen og Hans Korup, hver med sit Spær 7) En dobbelt Blomsterkrands baaren paa Sabler af 4 Skippere; inden i Krandsen en tiltaktet Kurter; oven paa Krandsen tvende Dukker, pyntede som Dystløbere med deres Spær ret ud; 3) En Fregat paa 30 Kanoner, kaldet Korsøer; den blev i Aaret, 1789 bygget og foræret af Søe-Lauget til Korsøer, Kirke, ved sidste Dystløb, i Aaret 1800, blev den reneveret, nu var den ogsaa udtaget af Kirken, paa nye opmalet og istandsat, den blev i en dertil indrettet Stol baaret af 3 Skippere; 9) Nærmest efter Skibet de tvende Entrepreneurer, Skipperne Hans Larsen Bakke og Christen Pedersen Kruuse i civil Dragt, disse tvende styrede Dystløber-Baadene; 10) Otte Sluproere, som roede disse Baade, bærende hver det danske Flag, 11) De Øvrige fulgte bærende ligeledes dansk Flag. Efterat Processionen saaledes havde passeret, Byens vigtigste Gader og ordnet Tingene til næste Dags Høitidelighed, begav enhver sig til Hjemmet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Den 13de imellem 10 og 11 Stet begyndte Processionen, som i foranførte Orden gil fra Forsamlingstedet til Fæstningen, men formedelst det indtrufne Regnveir maatte Skibet forblive i Kirken, hvor det var hensat paa Gulvet og kunne ikke føres med i Processionen. Neden for Fæstningen laae de to Lisbaade klare, hvormed Dystløbet skulle anstilles, paa hver af Baadene var anbragt et Lod agter ud med Brædder, hvorpaa Dustløberne maatte staae, saasnart Processionen havde naaet det bestemte Sted, aflagde Dystløberne deres Stjerner og bleve forsynede med en Linie og Livet, derpaa bleve strax Baadene bestegne og enhver Vedkommende tog sin Plads, de tvende Drenge, som bare Giøsene, sadde hver i sin Baad med en Siøs, desuden i hver Baad trende Trompetere; Toget aabnedes udensom Havnen imellem Fæstningen og Postgaarden; Tvende Gange roede Baadene hverandre forbi, hvorved Dystløberne under Trompeternes Lyd hilsede hverandre med nedbøiet Spær, tredie Gang roede Baadene saa nær sammen, som muligt, og i den fuldeste Fart – Dystløberne holdte i samme Øieblik hverandre Spærene lige paa Brystet og - Begge gik i Søen. – Et trende Gange gjentagen Hurra saavel fra Vandet, som fra en meget talrig Forsamling paa Landjorden gjenlød i Luften med Trompeternes Skral. Med Linien bleve Dyst løberne strax ophalede i Baadene og førte til Land – atter 3 Gange Hurra, Trompeterne lydede og Kanonerne dondred, saasnart de vare komne i Land, blevede og Baadenes Mandskab indladte i et varmt Værelse paa Fæstningen, omklædte og beværtede med varm Drikke. Processionen drog herefter i ovenanførte Orden igjennem alle Byens Gader og tilbage til Kirken. (Slutningen følger i næste No.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
AVERTISSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Slagelse litteraire Selskab. Selskabets Samling, Onsdagen den 22de Februar om Aftenen Kl. 6, holdes, (istedetfor, som forhen er anmeldt, hos Past. Kjerut) i Undertegnedes Bopæl paa Nytorv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Dampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Jndbydelse. Efterat det litteraire Selskabs Forhandlinger Onsdagen den 22de ere endte, vil Undertegnede recitere Digteren Jngemanns tvende nys udkomne Sørgespil, Blanca og Masaniello, og hvad ikke deraf den Aften bliver færdigt, skal gives næste Dags Aften. Hertil indbydes, foruden Selskabets Medlemmer, Alle, Herrer eller Damer, i Byen eller Omegnen, som ynde Digtekunsten og ønske at være Tilhørere, hvilke da vilde behage at indfinde dem Onsdagen den 22de om Aftenen Kl. 7 en halv i Undertegnedes Bopæl. Dampe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Onsdagen den 1ste Martii førstkommende, bliver ved een eneste Auction bortsolgt, om antageligt Bud skeer, Gaarden No. 29 paa Corsøer Ahlgade. Den bestaaer af 15 Fag til Gaden, og 13 Fag til Strædet, samt 6 Fag Sidenune. Den ligger i Hovedgaden, beqvem for en Handlende eller stor Familie; den er godt indrettet og vedligeholdt. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir, og Gaarden forevises af Hr. N. Aaris her i Byen. Corsøer, den 16de Februar 1815. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Enhver, som har noget at fordre saavel i Arvefæste gaardmændene Hans Jensen af Alsted og Peder Jensen af Alsted Flinterup deres Opbudsboer, som i den som umyndig erklærede forrige Arvefæstegaardmand af Fienneblevmagle, Jacob Jensens Boe, indkaldes herved, med Tolv Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Sorøe, den 12 Jan. 1815. Thiele,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Kammerassessor og Forvalter ved Sorøe Akademies Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
J Stervboet efter afdøde Arvefæster Peter Søren fen af Alstedflinterup paa Sorøe Akademies Gods, bliver paa Stervboestedet afholdt en Skiftesamling, Fredadagen den 3die Martii førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, hvorved saavel Arvingerne, enten selv eller ved lovligen Befuldmægtigede, som andre Vedkommende behageligen vilde give Møde. Thiele,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Kammerassessor og Forvalter ved Sorøe Aka de mies Gods.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
En smuk og stærk underløben holsteensk Vogn med Jernaxler samt et nyt messingbeslaget complet Seletøi til et Par store Heste tilligemed Optømme og alt Tilbehør, kan faaes tilkjøbs hos Kjøbmand Bohse i Nestved.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
En ung Pudelhund samt en Mynde som er dresseret til Jagten, anvises tilkjøbs hos Vogbinder Hattings Enke i Slottetsgade i Slagelse. Hovedparcellen af Arvefæstegaarden Teglgaard i Suserup med et Areal af omtrent 50 Tønder Land til 3 Tønder Hartkorn og gode Bygninger, kan erholdes tilkjøbs, og strax tiltrædes. J Mangel af Salg, kan Jorderne erholdes til Græsning for i Aar. Man henvender sig til Translateur Nyegaard paa Frederikskilde ved Sørøe. Sammesteds anvises en Kroe til Forpagtning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792 indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Arvingerne efter afgangne Røgter og Ungkarl Niels Jørgensen, af Finnerup Præstegaard, til at møde hos undertegnede Skifteforvalter, for at legitimere deres lovlige Arveret til dette ubetydelige Boe. Løve Herreds-Contoir den 15de Februar 1815. Beck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Som Oldermand for Vognmandslauget her i Byen, vil jeg advare Alle som ere uberettigede til at lade dem fragte med Personer eller Fragtgods, at de i ingen Henseende lade dem fragte, da de i Tilfælde, at de saaledes ankomme her til Byen, ville blive anholdte og afstraffede efter Anordningen af 27de Januar 1804 6 s. Slagelse den 16de Februar 1815. J. C. Strudsberg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
En Mand og Kone som forstaae at lave Ost paa holsteensk Maneer, ønskede sig Kondition til 1ste Mai, og Manden tillige, som Avlings-Bestyrer. En Billet med Udskrift 3 bedes aflagt i Avis-Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
En Møller-Svend ønsker sig Kondition til 1ste Mai som Mestersvend paa en hollandsk Veir-Mølle; han forstaaer sin Profession, paa hvad Maade der saa er; eller ogsaa paa en nærsom Vand-Mølle eller Stop-Mølle; dog paa en hollandsk Mølle ønskede han sig helst. En Billet, med Udskrift Y bedes aflagt i Avis Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Torsdagen den 23de Februar 1815, om Middagen Klokken 12, bliver i Løve Tinghuus, foretaget og Holdet offentlig Auction over en nye Vogn med Jern-Axler og malet Fadning, moderne Arbeide, en dito Postvogn, Undervognen nye, 16 til 20 Lpd. Tækkegarn og endeel gammelt Jern. – Lysthavende indbydes til bemeldte Tid og Sted. Love Herreds-Contoir den 10de Februar 1815. Back.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-21
Digte af H. D. Brink Seidelin faaes hos Undertegnede for 13 Rbmk. Slagelse den 20de Febr. 101, Peter Magnus, Bogtrykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
1. Aarg. Av i 8 No. 16. t i for stæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek. Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne, Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, Redigeret af Dr. Dampe. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse den 25de Februar 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Udenlandske Efterretninger. Congressen. Efterretningen og den sluttede Skadesløsholdelses-Tractat har bekræftet sig. Kongen af Sachsen, har erholdt Jndbydelse at begive sig til en østerrigst Stad (man nævner Troppau eller Brünn) for at regulere Opmaalnings-Forretningen. Mere end Halvdelen af Sachsen skal aftrædes, den største Deel til Preussen, og, som det hedder, en ikke ubetydelig Deel til Østerrige, ogsaa hedder det, at Sachsen skal ophøre at være et Kongerige; men at Fredrich August dog paa Livstid skal beholde sin Titel. Disse sidste Efterretninger trænge imidlertid til nærmere Bekræftelse. – Fremdeles er der mellem Magterne sluttet en fuldkommen Overeenskomst om Preussens tilkommende Besiddelser. Grundsætningen for Underhandlingerne var, at Preussen skuldet i Henseende til Befolkning, Jndkomster, Selvstændighed og Sikkerhed sættes tilbage i det mindste i en ligesaa god Tilstand, som den, det var i, i Begyndelsen af Aaret 1805. Da man ønskede, at ogsaa Polen skulde, saavidt det kunde skee, uden at krænke Nabostaternes Rettigheder og Sikkerhed, sættes i en Forfatning, der var gunstigere for Udviklingen af dets Nationalitet, har Preussen ogsaa læmpet sig derefter, og afstaaet fra sine Fordringer paa de Deele af Polen, som ikke ere ganske uundværlige til at bevirke en hensigtsmæssig Forbindelse mellem dets øvrige ældre Stater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
J Anledning af Lord Castlereaghs Afreise fra Vien, siges i en Skrivelse fra Vien: de Grundsætninger, han har forfægtet og hans Eftermands bekjendte Character lade ikke mindste Tvivl tilbage. om, at man fra engelsk Side vil vedblive paa det eftertrykkeligste at antage sig Opretholdelsen og den strænge Fuldbyrdelse af de med Danmark sluttede Tractater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Man tænker nu paa ufortøvet igjen at foretage de tydske Rigs- og Constitutions-Arbeider. Flere Magter have erkjendt det Princip, at ogsaa de mindre mægtige Fyrster og frie Stæder skulle deeltage i Raadslagningen om de tydske Anliggender.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Lord Castlereagh skal overbringe Prindsregenten Hoved-Basis for den almindelige Fred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Kongen af Preussen ventes tilbage til Berlin mod Enden af Februar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Souverainerne ville sandsynligviis afreise i Enden af Februar eller Begyndelsen af Marts. Hvad derfor til den Tid endnu staaer tilbage at forhandle, vil ikke gaae saa hurligt, eftersom ved ethvert nyt Forslag deres Befalinger først maa indhentes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Følgende er en Uforskammenheders Uforskammenhed: Paa den tydske Boghandels Vegne ere skikkede Afsendinger med en Petition til Congressen, der ogsaa indeholder Besværinger over Eftertrykkerne. Men nu have de anmeldt, at Eftertrykkerne have eftertrykket selve denne deres Petition, ledsaget med Noter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Krigs- og Freds=Nyt. Congressen forfølger den amerikanske Flaade for (H. Corr.)at angribe den. Paven og Neapel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Kongen af Neapel forlanger Satisfaction af Paven for flere Sager. Lucian og Ludvig Bonaparte, Murats Svogere, skulle have tilbudt sig til Mæglere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
J en romersk Tidende af 8de Januar tales slet ikke om fremmede Troppers Nærmelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Mærkelige Personer. Den berømte Hr. Chateaubriand skal være bestemt til en indenlandsk Ministers Post. (H. Corr.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Blandede Efterretninger. Forts. af Beretn om det Mennesketab, som de af Napoleon førte Krige siden 1802 have forvoldet: 4) Opstandskrigen i Calabrien fra 1805 til 1808 ødelagte i det mindste 100,000 M. – 5) Den nordiske Krig, fra 1806 til 1807 berøvede Tydskland, Polen, Rusland, Tyrkiet og Frankrig sikkert 300,000 M. - 6) Den spanske Krig. Naar vi regne efter Napoleons egne Beretninger, saa bliver Facit for fordeelagtigt for ham. Han har aabenbar forregnet sig her, thi hvis disse Beretninger havde været rigtige, saa maatte efter to Aars Forløb ikke findes en eneste Mand mere i Spanien. Efter et aldeles ikke overdrevent Overslag ere 200,000 Franske og franske Allierede, og ligesaa mange Engellændere, Spaniere og Portugisere, af forskjelligt Kjøn og forskjellig Alder, omkomne ved Slag, Ødelæggelser, Hunger, Mord og Smitte aarligen. Dette udgjør fra Efteraaret 1813, i 6 Aar, den uhyre Sum 2,400,000 Mennesker. – 7) J Krigen i Tydskland og Polen i Aaret 1800 tabtes paa begge Sider 300,000 Mennesker. – Feldttoget 1812 kostede, naar man regner det uhyre Tros mod, 5000,000 Franske og Allierede Livet. 8) 300,000 Russer døde i Slag, Lazarether, i afbrændte Stæder og Landsbyer; i det mindste 200,000 Jndbyggere døde i Polen, Tydskland og Frankrig af pestartede Smitter, som de forsulte franske Soldater bare overalt omkring med sig; altsaa 1,000,000 Mennesker. (Forts. N. Sk.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Jndenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Lotterie. J den 1064de Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Blandede Efterretninger. Til det i Skielskiør den 24de Februar holdte Marked indfandt sig rigtig nok endeel Sælgere, men ikkun faa Kjøbere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Paa det sidste Faste Marked i Slagelse var god Afsætning paa Heste, for een god Hest forlangtes 500 Rbdlr. Bønderne forlangte 6-7 Rbmrk for et Pund Smør, 6-8 Rbmrk. for en Snees Æg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Natten imellem den 25de og 21de udbrød Jld i Hr. Kjøbmand Munthes Gaard i Holbek, hvoraf inden kort Tid endeel blev lagt i Aske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Oversigt over Dagens vigtigste Nyheder. Vigtige Kongres-Beslutninger ihenseende til Sachsen og Preussen. Nære Udsigter til Kongressens Slutning. Jngen Bekræftelse paa det sidste Krigs Nyt fra Rom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Extraordinaire Efterretninger.). Den 19de Febr. 1815, om Aftenen Kl. 11, endte 5 Officerer, 3 Lieutenanter og 2 Capitainer, som for nærværende Tid ere inqvarterede i Flekken N., den vienske Congres, og affærdigede paa samme Tid Courerer med denne vigtige Efterretning til de fornemste Stæder i Europa. Samme Aften huggede. Second-Lieutenant B. Hovedet af Bonaparte, og erholdt for denne gruelige Daad meget bifald af Kjelderpigen og Krokonen. Dog Kl. 1 1/2 bragte Capitain L. ham lykkelig igjen til Live ved et Glas, Cagepunsch, som han forærede Lieutenant B. Den 20de Febr. bestemte en Kulsvier i Fredriksborg Capitelstaxten for i Aar efter en lang Debat derom med sin Kone, hvori han dog tilsidst med Vægterens Hjelp vandt Seier.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Samme Dag paatog lille Bolette Barnepige sig at bestemme de Personer, som næste Gang skulle spille paa Slagelse Privattheater og havde inden et Qvarter uddeelt alle Rollerne, hvorved der dog skede en Motion af Gaardskarlen, som udelukkede derfra to Personer, der aldrig havde givet ham Drikkepenge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Samme Dag opvakte Parykmager T. en mægtig Opstand i Norge og slog de Svenske totaliter paa Flugt. Den krumryggede Maren Amme og den halte Peter sloge sig derved med megen Tapperhed til hans Fane. Det vilde ogsaa have gaaet de Svenskeilde, hvis ikke Skorsteensfeier U. og Politiebetjent S. havde taget sig af dem, og drevet alle Nordmændene med samt den rasende Parykmager ud i Miøsen. Denne Seierkostede dog S. 10 Rbd. i Mulct, eftersom en Hestetyv havde nyttet Leiligheden, mens han slog Normændene, og listet sig udaf Arresten.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Jdeen til dette Slags Politik findes allerede i danske Tilskuer for 1793. Fabel. Efterat Ulvene længe havde kriget med Faarenes og Bukkenes talrige Hobe i en vis Egn, fik de det Jndfald, for at leve mageligere, at slutte eller rettere, tiltvinge sig et Forbund med dem. Dette Forbund blev naturligviis et Tyrannie; Ulvene skulde erholde svære Afgifter, og desuden have et ubetinget Herredømme over Faarene og Bukkene. Faarene taalte det snart; men de modige Bukke vilde ikke saa let finde sig deri og gjorde ikke sjelden Modstand. Derfor opstod en inderlig Kjerlighed hos Ulvene til Faarene, medens Bukkene havde deres store Mishag. Kort efter skede det, at nogle vældige Bjørne viste sig i den samme Egn. Efterat de havde erfaret Tingenes Tilstand der paa Stedet, tiltvang de sig snart et despotisk Herredømme, som de øvede grummelig ei alene mod Faarene og Bukkene, men ligesaa høi Grad mod Ulvene selv. Alle harmedes mod dem, og frygtede dem, lige meget, undtagen Faarene; thi Faar kunne ikke harmes, men kun frygte. Da lød Ulvenes Tale: Op J Brave lader os ikke taale dette Tyrannie, Lader og stride og erhverve og den hellige Frihed, – Frihedens Toner lod født i Bukkenes Øren. For Øieblikket holdt nu Ulvene overmaade meget af Bukkene. De begyndte Striden; Bukkene hialp kraftig til ved deres Horn, ved deres Mængde, ved deres Mod. Bjørnene bleve forjagede, saarede og blodige. Bukkene glædede sig og ublede, thi Friheden var erobret. Kort efter begyndte Ulvene at tyrannisere over de Øvrige, som sædvanligt. Bukkene bleve forbausede; hvorledes, raabte de, er det ikke for Friheden, vi have kjæmpet og blødt have vi ikke erobret, ikke ublet for Friheden, Da svarede en af Ulvene, jubler kun, saameget J ville, fordi J ere blevne frie for de grumme Bjørne. Men hvad os angaaer, da den tilbørlige Respect, (her viste den Tænder) hører J og Tanshed, Vi holde ingenlunde hverken af det fordærvelige Frihedssind eller af for megen Talen, og skulle gjøre de nødvendige Foranstaltninger derimod. Lærdom. Modsigende Despotens Fordring er. Naar han sit Scepter hæver, og befaler, Han priser Faarets sløve, dorske Sind. Men naar Ulykken ham angriber selv, Da spørger han: "har du ei Mod i Hjertet? Har du ei Kraft," han, Kraftens egen Fjende Han Sjelens ædle, høie Liv vil gjøre Til egen Egoismes lave Træl. Modsigelser Naturen ei opfylder. Du mærke vel og tolke ret hans Ord: Hvis han til Kamp for Frihed kalder dig, Ved Frihed mener han sin Frihed kun.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Anckdoter og Synderligheder. Danmark, bekjendt af sin Niels Klim og sine Heste.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Følgende Anekdote har Anm. fra en dansk Lærd, da denne paa sin Udenlands-Reise var i Vien, foretog han en Aften med nogle Venner en Spadseretour udenfor Byen. De kom paa Veien til en Landsbykro, hvor de fandt endeel Bønder forsamlede. De gave sig i Snak med disse Folk og under Samtalen opgav man dem at gjette, hvad Landsmand Enhver var. Da Raden kom til vor Landsmand, og han tilsidstnævnte sig, som dansk, opvakte dette Navn stor Forundring; thi Jngen havde før hørt Navnet: Dansk, eller vidste, hvad Danmark var for et Land. Kun en eneste Bonde afbrød Tausheden og raabte: Jhl jo vist, vide J ikke det det er det Land, hvor man har de herlige Heste. Man har en anden Anckdote om en Dansk, der reiste i Ungarn, da han nævnte sit Fødeland, sagde man til ham: Al. De er fra det Land, hvor Niels Klim er strevet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
(Jndsendt.) Dystløben i Korsøer. (Sluttet)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
Ved Jndtrædelsen i Kirken blev atter sy ret med Kanoner, nu blev Skibet under Mu sek fra Orgelet og Trompeternes Lyd sat hen med sin Stol under det Sted, hvor det havde hængt tilforn og nu igjen skulle opheises. Saasnart Processionen var indladt i Kirken, blev Kirkedøren tillukt, uagtet den tilstrømmende Mængde; Tavshed herskede i Kirken og fra Orgelet lød følgende Sang, forfattet af Hr. Apotheker Beyer, og ledsaget med instrumental Musik. Evige Gud! - Andagtsfuld Støvet udraaber, Dig, det Nærværende haaber, Evige Gud! - Fædrene Hjem. - See dine Søemænd fremtræde! Gled dig! og salige Glæde! Stolt vær af dem – Manddom og Mod! Luer i kraftfulde Øie, Ei mægted Fjenden dem bøie, Tappert de stod : Nu fremtraadte Stedets Præst foran Skibet, og en paa Dagens Høitidelighed passende skjøn Tale, skildrede Dagens Formaal og Hensigt, opmuntrede til indbyrdes Samdrægtighed, Uforsagthed i Farer og Kjerlighed mod Konge og Fødeland. – Efter Talen istemmedes atter fra Orgelet følgende Sang ligeledes forfattet af Hr. Apoteker Beyer og accompagneret af Trompeter og Jnstrumental Musik, Søemandens Vel! - Skibet i Tempelets Bue, Henrykte atter vi skue, Søefarten Held! -J Kamp og Dyst : Flagets uplettede Ære. Evig at hævde, det være Søemand, din Lyst! ! Jubler i Chor! - Himlen og naadig beskytte, Skienke i Borg og i Hytte Fred paa vor Jord! - Under Sangen blev Skibet opheiset paa sit forhen havte Sted og Kanonerne affyredes. Processionen gik derpaa ud af Kirken i foranførte Orden til Samlings=Gaarden, hvor den afsatte Flagene og ophængte Krandsen; derefter gik hver til sit Hjem omtrent Kl. 3. – Efter et par Timers Forløb samledes Selskabet, som bestod foruden Processionens Medlemmer, af Byens Honoratiores, Embedsmænd, Borgere og Udenbyes Deeltagere, med Samtligges. Familie. – Bal var bestilt for 2 Nætter – De fleste af Selskabet bleve afhentede og tvende Sluproere i deres Pynt stode paa Trinet, en paa hver Side af Kareterne. Ved Jndgangen bleve de complimenterede med Trompeter; begge Dystløberne stode ved den i Dandsefalen ophængte Krands, og modtoge der de Ankommendes Hilsen og Lykønskning. Ballet aabnedes ved Signal af Kanonskud. Første Nat dansede Søemændene i den anførte Paaklædning og efter Skik med Hatten paa Hovedet; anden Nat i civil Dragt og uden Hat. Beværtning med varm Mad var bestilt for 85 Par hver Nat; Skaaler bleve anbragte for Landets gode Fader og den Kongelige Familie, for Fædrenelandet, for Handel og Søefart, for Over- og Underøvrig hed, for Stænder og Borgere m.v., og forskjellige Sange tolkede Hjerternes Fylde, men under Glædens varme Følelse vare Hjerterne ikkun stemte for Orden, Sædelighed, Belanstændighed; Gaverne til de Fattige vare og ikke ubetydelige, Dandsene vedvarede begge Nætter til henimod Morgenstunden, Selskabet adskiltes og nu blev ikkun et Ønske, som besiælede alle Hjerter. Bryd frem forønskte Dag, og bring os Glad tilbage Vor Fremtids store Haab, vor Frederich, vor Ven Hvi standser Du vor Fryd, og hører ei vor Klage Bryd frem Du Glædens Dag, og bring Ham snart igjen
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-02-25
AVERTISSEMENTS. For en fri Karl, helst som har udtjent ved Rytterne og forstaaer at passelog kjøre Heste, samt er forsynet med godt Skudsmaal, er en Avlskarls Tjeneste ledig hos J. Fenger paa Hertalund ved Antvorskou.