JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
I det Aalborgske Skydeselskab blev der blandt de offentlig bekiendtgjorte Præmier vundet en Proptrækker ved en Kiøbmand, og en Barneske ved en Kiøbmandskarl. Tilsidst, siger Kbhvns Skilderie, faaer man nok Skydeselskaber, hvor der udsættes Pebernødder til Præmier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
Det Danske Skib Providentia, Kapt. Beuse, som tilhører Handelshuset Dede i Altona, er paa Reisen, fra Bourdean til Tønningen, ved Mundingen af Texel hvor det lab ind, fordi det havde faaet en Lak, taget af den Engelske Fregat Clyde og bragt til ParmouthGrev Kannitz, forhen Keiserlig Minister ved det Danske Haf, skal have søgt hos den Tydske Keiser om at Gesandtskabsposten i Kbhvn., hvor han har nyde saa udmærket Høiagtelse, og hvor han har befundet sig saa vel og lykkelig, maatte igien forundes ham som den høieste Naade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
Til Direktionen for det asiatiske Kompagnie er fra Kapt. Troch, som fører Skibet Norge, destineret til King, indløben Efterretning om, at han den 20de Junii forlod Plymouth, hvor han formedelst tilstødt Skade paa Bogsprydet var ankommen. Alt vel inden Borde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
I Tronhiems Aviser forsikkres, at man allerede i nogle Bøder Nordenfields benytter sig af Brændenællen til Hør, hvoraf giøres meget godt Garn og Lærred, Paa Hitterens Søekyster opkaster Havet en stor Mængde Søesvamp. En Mand har derfra tilsendt Stephanson i Trondhiem en Prøve, som denne forsikkrer at være brugelig i Handelen, og han tilbyder at forhandle den uden Provision. Hildebrand, Formand ved Liigbærerne paa Regentsen, er af Konsistorium beskikket til første Pedell i afdøde Klincks Sted, og Student H. C. Granlund igien beskikket til Formand for Liigbærerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
Følgende er den første lollandske Bisys Levnetsløb, Andrean Birk er fød i Kbhvn, den 6 Novbr. 1758. Hans Fader Andreas Birch var Byeskriver i Kbhvn. og Mineral=Jnspekteur, hans Moders Navn var Charlotte Amalia Gardenholtz. Neppe 4 Aar gammel døde begge hans Forældre, men en agtværdig Morbroder, antog med redelig Omhue ham og sex Sødskende. Veiledet af duelige Lærere tog han første Exammen 1774. Aaret derpaa anden Exammen og 1779 Attestats, alle med bedste Karakter. Samme Aar tog han til Gottingen for at udvide sine Kundskaber. Michælis som han blandt Universitetets Lærere især nævner med Høiagtelse og Taknemmelighed - bestemte hans Beslutning at reise til Jtalien. 1781 forlod han Gottingen og drog igiennem Schweitz og det sydlige Frankrig over Turin, Genua og Livorno til Rom. Efterat han der havde opnaaet Hensigten af sin Reise og i en kort Tid opholdt sig i Neapel, forlod han Rom og blev inden sin Afreise fremstillet for Pave Pius 6te. - Florens, Boulogna, Parma, Venedig og i Wien fandt han ogsaa Leilighed at forøge sine Samlinger. Over Prag, Dresden, Leipzig og Gottingen kom han imod Slutningen af Aaret 1783 tilbage til sit Fædreland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
Fra 1784 til 1788 arbeidede han paa Udgaven af det nye Testamente, hvoraf første Deel blev modtages med allernaadigst bifald. 1789 blev han Præst ved Weisenhuset, 1790 Doctor Theologiæ, 1792 Professor Theologiæ. Kiøbenhavns Jldebrand gjorde et store Skaar i den Tilfredshed, han hidtil i sin Stilling gavde følt, og han ønskede at forlade den; hvilket Ønske bønhørtes, da han 1796 blev Sognepræst ved Domkirken i Roeskilde og Prøyst i samme Herred. Et nyt Tilvæxt til hans Livs Lyksalighed blev et i Aaret 1796. med hans Broderdatter Charlotte Marie indgaaet Æg skab, der har fød ham en Datter Caroline Elenore, 1804 udnævnedes han til biskop over Lollands og Falsters Stift.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
Ved det 51de Lotteries 4de Klasses Trækning, er til Jylland følgende Nummere med høie Gevinster udkomne: No. 33692, 50 Rd. hos Hr. Sekretair Heiberg i Horsens. No. 33754, 50 Rd. hos Hr. Jnspekteur Baadegaard i Wiborg. No. 32115, 50 Rd. hos Hr. Fuldmægtig Sveistrup i Aalborg. No. 33622, 100 Rd. hos Hr. Raadmand Stabel i Randers. No. 33264, 50 Rd. hos Hr. Sekretair Heiberg i Horsens. No. 40163, 50 Rd. hos Hr. Fuldmægtig Smeistrup i Aalborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
AVERTISSEMET. Da jeg agter sidst i denne Maaned at reise herfra, indkaldes herved Enhver som hos mig maatte have noget at fordre, inden bestemte Tid at indfinde sig hos mig med deres Regninger, da Enhver skal blive betalt. Fridericia, den 20 Juli 1804. S. C. sal. Hollard. Til førstkommende Michaeli Flyttetid eller og strax, et at erholde til Leie en næsten af nye opbygt Gaard, beliggende paa en af Fridericia Byes meest reelle Gader ved Torvet, med 13 store og smaae Værelser, god Kielder under, 2 store Kornlofter, 2 Kiøkkener, Bryggerhuus, tilstrækkelig Staldrum til Heste og Køer, rummelig Gaardsrum og godt Vand i Gaarden, tienlig til en eller to honette Familier, Giestgiver eller billiardholder, hvortil Gaarden tilforn i mange Aar har været afbenyttet, og hvorpaa her for Tiden haves Mangel. J Leien følger tillige, Gaardens tildeelte Jordlod, beliggende tæt uden for Prindsens Port herved Staden, hvorpaa kan græsses 4 Køer. De Lysthavende hertil, ville behage jo før jo hellere at melde sig hos Eieren, Handelmand Marcus Koppel i Fridericia, for derom at akkordere og slutte Contrakt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
I Uhrmager Mørchs nye Gaard, 2den Etage, er for en honet Person beqvemme Værelser at faae til Leie til næste Michaeli Flyttetid, naar Lysthavende betids melde sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-20
Ved Talloteriets 747 Trækning i Altona udkom: No. 48 86 69 27 29.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
de No. 59. Mandagen. Der udgives i Fridericia 2 Gange ugentlig af Sø Paris, den 10 Julii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Det gaaer nu her, (som ellers ikkun i de smaae Steder pleie at have Sted) at hvad Nyeheder der giennemkrydse Staden den ene Dag, modsiges den anden. Saaledes giendriver Monitøren endeel af disse, og siger: Rygtet, at Hs. Hellighed Paven vilde nedlægge Regieringen, og at Kardinal Fesch skulde betræde den pavelige Throne, er ugrundet. - Ligesaa at Keiseren nu vil bringe den Jtalienske og Liguriske Republik, Kongeriget Etrurien, Neapel, Sicilien samt Schveitz og Holland under sit eget Herredømme. Disse Staters Uafhængighed vil sikkert vedblive. - Ligesaa er Hannover Gienstanden for en latterlig Forudsætning: Det Hannoverske Lands Forening med Frankrig, siger Rygtet, vil give Keiseren Middel i Hænde til at giøre dette til et Tydsk Statslegeme. - Hvor urimelig dette Lands Forening med Frankrig vil være, siger Monitøren, indsees let; ei allene deraf, at dertil udfordredes en Militær=Etat, som aarlig vilde koste nogle Millioner mere end Landets Revenner indbragte; men det vilde da ogsaa stedse blive Tvistens Æble mellem det Franske Folk og de Fyrster med hvilke Frankrig ellers har levet i bedste Forstaaelse, medens næsten hele Europa har været det imod. - Nei, Frankrig vil ikke have noget Herredømme paa hiin Side Rhinen, og den Franske Keisers inderligste Ønske er, at kunne tilveiebringe en langvarende Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
En stor Deel af Departementet Nievre er ødelage ved et frygtelig Uveir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
en Elmenhoff, som tillige er sammes Rebakteur, J Paris haves nu 131 Mænd og 6 Enker som holde offentlige Apothekere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Direkteuren for et herværende Theater, fandtes forleden paa Hestetorvet svømmende i sit Blod. Han havde tabt en betydelig Proces, og skiød sig derover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Endeel af Keiserens Eqvipage er allerede afgaaet til Boulogne, hvorhen Keiseren med det første tiltrædet Reisen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
General Moreau er nu allerede kommet til Barcellona. De Pariser Damer bære nu efter høieste Mode ikkun eet Skiørt, og udpynte desaarsag Særkens nederste Deele med stadselige Broderinger, Fabler eller brede Kniplinger, for at give denne et skiønnere Udseende, naar de af Nødvendighed løfte Skiørtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Blandede Efterretninger. Fra Constantinopel meldes, at paa fremmed Forestilling, vil Porten ifølge sit Neutralitets System ikke tillade flere Krigskibe og Tropper at passere fra det sorte til det middellandske Hav.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Capitain Pascha, som er reist til de Archipelagiske Øer, for at hæve den aarlige Tribut, skal have et vaaget Øie over Morea og Albanien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Kongen og Dronningen af Sardinien have forladt Rom og ere reiste til Gaet i Kongeriget Neapel, hvor Dronningen vil bruge Brøndkuren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
J den Liguriske Republik ligge endnu 3000 Mand franske Tropper.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Den Østerrigske Keiser og Keiserinde ere reiste til det Badenske. De forblive der i 4 Uger, og gaaer derfra til Leiren ved Prag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Det engelske Ostindiske Compagnie har faaet den ubehagelige Efterretning, at 9 af dets Retourskibe fra Thina, er ved Prinds Wallis Øen falden i den forenede Franske og Hollandske Flaades Hænder, under Admiralerne Lindis og Hartsink; hvilke have opbrændt 7 af dem og taget de 2 med sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
De Afrikanske Søerøvere bortrane alle Koner og Piger de paa de Toskanske Kyster kan faae fat paa, og dræbe de Mænd som sætte sig til Modværge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Fra Petersborg er afsendt en Coureer til Paris, med vigtige Erklæringer betreffende adskillige Gienstande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Samme Coureer indtraf til Berlin Natten 14 Julii, og fortsatte Reisen næste Dags Morgen til Paris. Den Russiske Keiserl. Ingenieur General v. Suchtelen, reiste den 3die Juli fra Petersborg til Finland i Keiserlige Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Grev v. Bentheim ventes til Hannover.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Den 15de Julii lod Rigsmarskal Bernadotte i Hannover maneuvrere, hvilken Maneuvre varede fra Kl. 12. om Middagen til 5 om Eftermiddagen. Ved denne Maneuvre lod han under en vedvarende Kanon= og Muskeetild slaae en Broe over Jhmefloden, paa hvilken hele Generalitetet gik over.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
J Karlskrona i Sverrig oprettes Tvangsarbeidsanstalter for allehaande Løs= og Lediggængere, hvor de uden Jnfami, kan tiene til de finde bedre Leilighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Gid vi her i Fridericia havde en lignende Anstalt fordet store Antal Fattige, som for størstedelen besmykke deres vante Lediggang med den Undskyldning, at de intet Arbeide kan faae.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Da Brunsvigs Fæstningsværker nylig bleve fløifede, blev dette Arbeide saaledes akkorderet: Saalænge Arbeiderne blot havde at arbeide med Spade og Skovl, og med Kasten kunde bringe Jorden hen, hvor den skulde ligge, fik de for en Skaktrode eller 256 Kubikfod 3 til 4 gute Groschen eller 12 til 16 Sk. Maatte derimod Jorden bortføres, voxte Betalingen forholdsviis saaledes, at samme Kubikfylde, naar den tillige skulde i Hiulbør føres 200 til 250 Skridt bort, kostede 8 g. Gr. til 8 og 6 Penninge. For alle som have med Daglejere at giøre, vil det vel ikke være ukierkomment at vide, hvorledes man paa andre Steder akkorderer om slige Arbeider.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Kurfyrsten af Bayern har ved en skiøn Lov forbude al Eremitvæsen. Alle Eremitter skulle inden 1 Maaned forlade deres Huller og klæde sig som andre Mennesker, hvortil de faae 30 Gylden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
J de franske Rhindepartementer cirkulerer mangfoldige mystiske Skrifter og politiske Udtysninger af Johannes Aabenbaring, hvoraf der danne sig mange nye Religionspartier.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
J Fior mod Vinteren skede det i Skotland, at en Avlskarl, som var Volontør, vilde gaae paa Parade, men hans Husbonde sagde han skulde blive og tærske. Karlen gik alligevel paa Parade, hvorpaa Husbonden, afskedigede ham og nægtede at udbetale hans Løn. DaLordadvokaten af Skotland fik dette at vide, lod han opslaae at Morrison (Husbonden) ved sin Opførsel havde viist sig som en Ven af Fienderne, og at alle troe Undersaatter burde fraholde sig al Omgang med ham, og at han skulde arresteres i Tilfælde af Landgang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Jfølge heraf blev en Besværing over Lord Advokaten trykt, og Withbrend moverede i Parlamentet, at LordAvokaten skulde sættes under Anklage. Dette foraarsagede store Debatter i Parlamentet, da især Fox var imod Lordadvokazen. Motionen faldt imidlertid igiennem med en Majoritet af 77.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Anekdorer. Unge Lapser i England ville gjerne slaae sig til Riddere paa Skotlændere og Jrlændere. Men de sidste især ere ofte ikke at skiemte med; de have Hiertet paa det rette Sted. General Burn, en Jrlænder, der nys er død, kom paa en Reise til Chester, og lod sig i Vertshuset give to Ænder, som just bleve stegte. Kort efter ham som nogle unge Mennesker. De vare sultne, men Verten undskyldte sig, at en irlandsk General, havde faaet hans sidste Steg. En irlandsk General, raabte den ene: jeg er vis paa, den Karl kan ikke tælle til fem. Markør, der er mit Uhr, gaae op med det til den irlandske Herre og bed ham sige mig hvad Klokken er. Markøren udrettede sit Ærinde. Generalen tog imod Uhret, bad Markøren. formelde sin Kompliment til de Fremmede, naar han han havde spist, skulde han stræbe at besvare Spørgsmaalet. De unge Herrer gottede sig hiertelig over denne taabelige Jrlænders Forlegenhed. Generalen traadte ind med Uhret i Haanden. Mine Herrer, spurgte han, hvem af dem tilhører dette Uhr, Af det, Etermanden lod mig hilse, slutter, jeg, at han maa være meget kortsynet. Jeg har derfor bragt et Par Briller med til ham. (Her pegede han paa et par Pistoler, han havde under Armen.) De unge Herrer, blegnede og tang. Generalen stak Uhret ganske koldsindig i Lommen og sagde: Det giør mig ondt, at jeg har uleiliget Dem, da jeg seer, at ingen af Dem vedkiender sig Uhret. Naar Eiermanden fordrer det tilbage, staaer det til hans Tieneste; dog ikke før han har forsøgt mine Briller. Rudolph. Greve af Sulz, af katholsk Tro, ægtede i Aaret 1604 Agatha Grevinde af Hanau, en Protestantinde. Ved hans Giftermaal udstædede han folgende Forpligt: Jeg Rudolph. Greve af Sulz, lover ved min grevelige Ære, eller Fanden skal annamme mig, at jeg vil lade min tilkommende Gemalinde blive ved hendes Religion, og ikke give hende mindste Anledning til Frafald. Jeg har ovenpaa 2 Bibler; er det ikke nok, saa vil jeg kjøbe 2 til. Lad hende kun læse tapper løs deri. Desuden ægter jeg kun hendes Legem og ei hendes Siel. Jeg bliver ved min Religion jeg er opdragen i fra Barns Been. Jeg er paa den rette VeiVil hun ikke i Himlen saa maae hun i Helvede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
En jydsk Bonde, i hvis Sogn nylig var kommet en fremmed Præst, mødte som han en Søndag kom fra Kirken en af sine Bekiendte fra et andet Sogn, som havde været i samme Kirke, og havde af Præsten høre en smuk Tale og Arbeide og Stræbsomhed; - hvilken spurgte ham. Hvad synes dig om den Præst? svarede: Jheen, A tykkes de at gotnok, vil han haar siel giør deerater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Jndenlandske Efterretninger. Ved kongelig Resolution af 13de Januar d. A., er den Afgift til Fattigvæsenet, der i Følge Reglementets 42 F. skal lignes paa Kiøbstædernes Grundtart, bestemt for Varde til 1/2 s., for Ribe til 1 s. og for Horsens til 1 1/2 s. aarligt af hver Rigsdaler, som disse Byer i Grundtaxt ere ansatte for. Dette Paalæg vil omtrent udgjøre for Varde, hvis Grundtaxtes Beløber 10, 155. Rd. den Sum. 54 Rd. aarligt, for Ribe, som i Grundtaxt staaer for 5331 Rd. 5 Mk. 14 s. den Sum 56 Rd., og for Horsens, hvis Grundtaxtes Beløb er 30, 647 Rd. den Sum 478 Rd. aarligt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Ved kongelig Resolution af 13 April d. A., er det fastsat, at det i de Tilfælde, hvor det efter Reglementet for Borgervæbningen i Danmark, dets 9de K., ei kan paalægges den Officeer, der fordrer sin Afskeed, at træde tilbage som simpel Borger, maae af Kancelliet tillades en saadan Afskediget at bære Officeers Uniform og Epaulet med Diskinction efter den Grad, hvori han har tient, dog med den Forandring, at Kraven, Opslage og Rabatter, for saavidt de Tienstgiørendes Uniform dermed er forsynet, bliver af samme Kouleur Klæde, som Kiolen, og at der ikkun bæres een Epaulet paa høire Skulder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Ved en af Hs. Majestæt under 13 d. M. konfirmeret Disposition har afgangne Hans Frederich Frigast, af Østerulslev i Lolland, skiænket 100 Rd. til Øster ulslev Sogns Fattige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Ved Viborg, skal nu bygges et Krudttaarn, og i Byen et Vagthuus og Sygehuus for den tilkommende Garnison.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
En Bagersvend søgte for nogen Tid siden om at nedsætte sig som Mester paa Veien fra Kbhvn, til Roeskilde; det blev ham bevilget, da man ikke troede at det kunde præjudicere nogen af Lauget. Han kiøbte sig en Gaard paa Vesterbroe og har der begyndt at bage og sælge ud, nu kommer Lauget og siger at han ikke maae være der, thi det vil være til Skade for den der allerede nedsatte Bager, hvortil han har svaret: "Jeg har faaet Privilegium paa at nedsætte mig paa Veien imellem Kbhvn, og Roeskilde, og Vesterbroe udgjør jo et Stykke af bemeldte Landevei.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Man vil sige, at der for nogen Tid siden skal have været en forulykket Avanturier ude i Lyngbye, og tilbudet sig der at oprette et drammatisk Theater.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Paa Veien fra Kbhvn. til Hirschholm skal boe 3 drabelige Bønder, der deels overfalde Folk paa Landeveien naar de ikke vil kiøre af Veien og deels bruge samme Methode i Kroerne hvor de komme ind. I en af Pindse Helligedage har de i Rudersdals Kroe overfaldet en anden Bønde, fordi han ikke ville drikke med dem. Det var at ønske at der kunde sættes Grændser, for slige Personer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Blandt de Soldater som arbeide ved det afbrændte Slot (der for det meste er Haandværksvende) findes een som har været Skorsteensfeiersvend, der skal især udmærke sig ved Forvøvenhed i at klattre; han lader sig binde et Reeb under Armene, og saa klattrer han op og ned for at tage Fuglereder, hvoraf der er en Mængde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Den forhen i Gientofte omtalte grasserende smitsomme Syge, i hvilken Anledning der blev optaget et Undersøgelses=Forhør, skal paa nye være udbrudt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Ligningen som forhen har fundet Sted ved Kbhvns. Bryggerlang, siger Rygtet, nu skal gaae ind og ikke mere finde Sted, og at Kommissionen, som i den Anledning har været nedsat, med det allerførste bliver færdig med sine Forhandlinger desangaaende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
En ikke ubetydelig Kiøbmand i Kbhvn., skal ved Postens Afgang have erklæret sig insolvent, og frygter man i Anledning af de i Hamborg indtrufne uventede store Fallissements, at flere af Hovedstadens Handlende vil blive nødt til samme Skridt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Ved denne Maaneds Udgang siges at den nye Post mellem Kbhvn, og Christiania vil tage sin Begyndelse. Veien paa den steile Bakke paa Landeveien fra Kbh. til Lolland nær Tappenøie, naar man kommer fra Vindbyholdt, er nu bleven saaledes udbedret, at den kan kiøres uden mindste Fare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
adskillige Blade har man yttret, at det Rygte gik i Neundorf, at Prindsen af Preussens Reise til Neundorf, hvor vor Arveprinds med Familie nu opholder sig, har et ganske andet Øiemmeed, end at bruge, Badet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Hovedgaarden Hinsels paa Thyeholm i Thisted Amt. med underliggende Bøndergods, er kjøbt af GeneralAuditeur Lindal for 118000 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Jfølge indløbne Efterretninger fra det Holsteenske skal der ved Huusum have yttret sig en Sygdom blant Hestene. Uagtet den faldne Regn og derpaa fulgte Varme ogsaa har havt den ønskeligste Jnflydelse paa Græssets Vext, betales dog en Fierding godt Smør endnu stedse med 12 a 13 Rd. i Hovedstaden, hvortil man neppe kan forklare sig Aarsagen. Det er besynderligt, at see til, hvorledes en Deel Menneskeer saavelsom Hunde og Katter, naar de vandre igjennem store Kiøbmagergade i Kiøbenhavn, staae stille ved en Blikkenslagers Værksted, uden for hvilket der findes en Blikstegeskierm, hvori der hænger en eftergiort Steg, som stedse dreier sig rundt af sig selv. Man beundrer almindelig denne Opfindelse, hvis Mikanismi er meget simpel og derfor langt at foretrække for alle hidtil brugte Steqvendere, og Dyrene finder Stegen saavel efterlignede; at man ofte seer dem snappe derefter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Den i sidste Avis ommeldte Forandring med Landstingshuset i Odense er blot efter et løst Rygte, om hvis Paalidelighed i øvrigt intet med Vished vides.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
Endvidere er af det 51 Lotteriets 4de Klasses Trækning udkommen følgende Nummere med høie Gevinster til Jylland, No. 34039. 100 Rd. hos Hr. Fuldmægtig Sweistrup i Aalborg. Nr. 21694, 50 Rd. hos Mad. Matzen i Fridericia. No. 33777. 50 Rd. hos Hr. Jnspecteur Baadsgaard i Wiborg. Gevinsterne paa 8000 og 4000 Rd. kom i Jnspekteur Bies, 12000 Rd. i Hr. Kapt. Haagens og 2000 Rd. i Mad. Collins Kollektioner i Kbhvn. 1000 Rd. komtil Jteboe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
AVERTIsskuurs. Huusmand Peder Pedersen Bielidt i Morholt, Hover Sogn, Weile Amt, hans Hustrue Maren Lasdatter døde den 9de d. M. Stervboet blev paa Dødsdagen registeret og vurderet da intet var at forsegle. Arvingerne bleve anmeldte at være følgende den Afdødes Sødskende: 1) Jørgen Lassen i Nyekiøbing paa Falster, 2) Jens Lassen. 3) Michel Lassen. 4) Jørgen Lassen af Kattrup Sogn, 5) Bodil Lasdatter, gift med Hans i Grumstrup, og 6) Karen Lasdatter, død i Kiøbenhavn og efterladt sig en umyndig Søn Jørgen Lassen. Disse Arvinger og om flere skulle være, indkaldes til een Skiftesamling, som foretages her paa mit Kontoir, Tiirsdagen den 7de Aug. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, for at erfare Boets Tilstand, som, efter hvad man kan formode, neppe vil afkaste nogen Arv. Weile den 25de Julii 1804. A. Steenstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1804-07-23
J Gaarden Nr. 39 i Wendersgade, er at bekommes gode fine Kaffebønner af bedste Sort, saavel i Lpd. som Pundeviis a 3 Mk. 6 s. Pd. Ligesaa kan og erholdes fine Chinesiske Kaffe= og Theekopper til billig Priis. J Oddersted Bye, Taulou Sogn, Eldboe Herred, Ribe, Stift, er Sognedegnen Christopher Lucht ved Døden afgangen, og hans Boe taget under lovlig Skiftebehandling, ved hvilken Leilighed det er bleven anmeldt, at den Afdøde skal have efterladt sig 6 endnu i Live værende Børn, 3 myndige Sønner og 3 umyndige Døttre, nemlig 1) Sønnen Hans, Borger i Fridericia; 2) Christopher, Handels=Betient i Randers, 3) Peder, Skipper og Avlsmand i Tveed, 4) Datteren Karen, tienende i Kiøbenhavn, 5) Maren, tienende ligeledes i Kiøbenhavn, og 6) Lucie Magrethe, tienende i Haderslev. Disse, saavelsom og ellers andre fraværende Arvinger skulle være til, indkaldes altsaa herved 3de Gange i Raad at melde sig hos mig til de i Loven befalede Tider, de Myndige enten selv eller ved Fuldmagt, de Umyndige med Værger, og beviisliggjøre deres Arveret. Ligesaa indkaldes og til samme Tiid Stervboets Credi= og Debitorer. Gauerslund Præstegaard, den 9 Julii 1804. H. Steenberg, Provst i Herredet. Til førstkommende Michaeli Flyttetid eller og strax, er at erholde til Leie en næsten af nye opbygt Gaard, beliggende paa en af Fridericia Byes meest reelle Gader ved Torvet, med 13 store og smaae Værelser, god Kielder under, 2 store Kornlofter, 2 Kiøkkener, Bryggerhuus, tilstrækkelig Staldrum til Heste og Køer, rummelig Gaardsrum og godt Vand i Gaarden, tienlig til en eller to honette Familier, Giestgiver eller billiardholder, hvortil Gaarden tilforn i mange Aar har været afbenyttet, og hvorpaa her for Tiden haves Mangel. J Leien følger tillige, Gaardens tildeelte Jordlod, beliggende tæt uden for Prindsens Port herved Staden, hvorpaa kan græsses 4 Køer. De Lysthavende hertil, ville behage jo før jo hellere at melde sig hos Eieren, Handelmand Marcus Koppel i Fridericia, for derom at akkordere og slutte Contrakt.