JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Paa det at det forenede Pram= og Steenfører=Laug here ter desto lettere skal kunne vorde forsynet med duelige og paa delige faste Folk, saa giver Hs. M. bemeldte Laug herved de allernaadigste Forsikring, at det enroullerede Mandskab, de virkelig er antaget i dette Laugs Tieneste, skal i UdskrivninTider, saafremt sammes Antal da af Hs. Majestæts Admralitets- og Commissariats=Collegio ikke befindes for betydligt, blive forskaanet det meeste mueligt er; men derimeskal Lauget være pligtig til at engagere Folk, saavidt muelier, fra Fiskerleierne her i Siellands Distrikt og fra Bor holm, saa og alle Laugets Matroser uvægerlig at møde ve den aarlige Session her i Staden, skiønt de ingen Comfuntions=Douceur erholde, iligemaade Lauget, ordentlig i melde Enrollerings-Chefen i Siellands Distrikt, naar nog Af= eller Tilgang skeer af disse Folk, og hvert Aar en speciel ste paa Mandskabet ved Navn og Nummer til Hs. Majestæt Admiralitets- og Commissariats=Collegium at indsende. befragter nogen, være sig Kiøbmand, Skipper el andre, Fremmed eller Jndbygger, en Pram eller Ba efter sit Gods, enten paa stakket eller lang Fart, da, naPrammen eller Baaden er kommen til det Sted, hvor de skal indtage Godset, og samme ikke inden 2 Timer i det længser færdig til Jndladning, saa at dermed begyndes og for fares, skal befragteren betale den halve Fragt, og dersom han Prammen eller Baaden flere Dage end den første eft Godset opholder, da skal han en heel Fragt for hver Dag Nat betale, eftersom samme imidlertid ikke kan giøre nog anden Tieneste.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Det forenede Pram= og Steenfører=Laug skal have fornøne Oplagspladse til deres Baglast, hvorfra den Baglasom fremmede eller indlændiske Skibe af bemeldte Laug for lange at vorde forsynede med, skal dem med Laugets Ba last=Baade, efter hvad i foregaaende 8de og 9de Artikler, foreskrevet, ufortøvet tilføres, og, for at forekomme ef yder. byderste Muelighed, at Ophold i Skibenes Befordring for dem, som af Pram= og Steenfører=Lauget Baglast forlange. skal bemeldte Laug være pligtig, altid at holde saa megen god Baglast i Forrands paa dets Pladser, at ingen i noget Tilfælde skal have Aarsag at klage, over utilladeligt Ophold, befindes det anderledes, da skal Lauget i slige beviislige Tilfælde, for det foraarsagede Ophold, strax betale den Klagende 4 Rdlr. for hver 24 Timer, i hvilke et Skib paa 50 Commerce=Læster, eller derunder, bliver opholdt, men 8 Rdlr. for hver 24 Timer, i hvilke et Skib, der er over 50 Commerce=Læster, er foraarsaget saadant utilbørligt Ophold, alt efter Politiemmesterens Kiendelse. For hver Baad Baglast, der er 2 smaae Læster, betales Lauget 1 Rdlr. og To og Tredive Sk., men er Baaden større, da Fire og Tredsindstyve Sk. for hver Læst, dem mere fører: og skal skaffes saadan god Baglast, som i foregaaende 10de Artikel er anordnet; thi befindes den anderledes, da bøde Lauget eller Skibsværfs=Eierne, der have solgt den, for hver Baad 1 Rdlr. til det almindelige Hospital, men begierer no en hvid Sand til Baglast, betales derfor, som fortinges an. Lauget skal saavel ved Baglast-Sandens, som al anden dem tilladt Sands Jndførelse og Lysning, vel iagttage, at deraf intet i Canalerne spildes, saafremt det derfor ikke vil straffes efter Hs. Majestæts om Havnene allernaadigst udgang me Forordninger; til hvilken Ende Pram= og Steenfører Lauget og Skibsværfs=Eierne ligesaa ved Udlysningen altid, bør betiene sig af gode og tienlige hele Presenninger til at forebygge Havnen og Canalernes Tilgrunding; og maae ingen Sand=Losning eller Opkastning skee, førend Lauget det har tilkiendegivet for den Havne=Foged, i hvis Distrikt det forefalder, som da strax og uden Ophold skal være forbunden til den ringeste Betaling dermed at have Opsyn, og saafremt han mogen mislig Omgang dermed opdager, strax skal indberetste samme for Politiemmesteren til vedbørlig Mulcts Erlæggelse.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Det forenede Pram= og Steenfører Laug skal fremdeles være pligtig til, paa det nøieste at holde sig Hs. M. allernaadig ste Forordn. om Havnevæsenet af 15 April 1682, fornyet der, 18 April 1744, efterrettelig, hvorhos Hs. Majestæt og i Særdeleshed vil, at det, som udi sidstmeldte Anordnings 1ste Post om Tilsynet med Baglastens Jndtagelse, Baglast=Baade, mes Ahming og om den for Ahmingens Forfalskning sammesteds og i Placaten af 12te September 1775 fastsatte Straf findes bestemt, hørsommeligst skal iagttages og efterleves, ligesom og, at ingen af Laugets Fartøier efter sidstmeldte Havne=Anordnings 13 Postes Bydende, undtagen i høieste Nødvendigheds Tilfælde, maae ved Natte=Tider opholde dem i Havnen, i Canalerne, eller under Broerne, men skulle derimod paa den Tiid ligge ved deres bestemte LossePladser. Saa er og Hs. Majestæts allernaadigste Villie og Befaling, at i Steden for hvis udi allerhøistbemeldte Hs. Majestæts Havne Anordning af 18de April 1744, dens 1ste Post, er befalet, angaaende, at en tredie Deel af Baglasten skal opgaves eller tages inden for Toldboden paa de anviiste Steder, skal det forenede Pram= og Steenfører=Laug nu herefter være forbunden til aarligen at opmuddre 2000 Læster, hver Læst til 4000 Pund beregnet, paa de Steder, hvor det af Hans Majestæts Havne-Commission, til hvem Lauget selv i saa Henseende haver at henvende sig, bliver dem anviist, og skal til den Ende den dertil anordnede Havnemester være pligtig, at have det allernøieste og skarpeste Jndseende med, at dette nu allernaadigst bestemte Antal Læster rigtigen hvert Aar paa de anvisende Steder af Lauget vorder opmuddrede, da Lauget ellers i manglende Fald, naar deres Forsømmelse herudi af ham vorder angiven, og det med hans Attest vorder oplyst, hvormeget Lauget af disse 2000 Læstes aarlige Opmuddring paa de behørige Steder have forsømt, uden videre Beviislighed skal være forfalden og dømmes til at bøde 2 Mark, eller, efter befindende Omstændigheder, mere end 2 Mk., for hver Læst, som de saaledes befindes aarligen at have forsømt af denne Opmuddring; og skal i saa Fald den ene halve Deel af disse Bøder tilfalde Hs Majestæts Havne=Casse, og den anden halve Deel Havnemesteren, som dermed har havt Jndseende, der da tillige skal være pligtig at vaage over, at Bøderne virkeligen hos Lauget vorder inddrevne.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Saalænge Canalerne ere aabne skal det forenede Pram= og Steenfører=Laugs Pramme og Baade til Kiøbmands Gods ligge, Halvdelen ved Toldboden, og den anden halve Deel paa et andet Sted, hvor det er beleiligst for de Commercerende, og nærmere maatte udfindes, paa det at de uden Ophold kunde være ved Haanden, saavel naar de forlanges ved Toldboden, som andensteds; de 12 Baade, som ere fornemmelig til Folks Transport, skal være beliggende saaledes, som i 4de Artikel om dem er anført, og disse sidste fornemmelig, saavelsom og de øvrige Pramme og Baade, skulle være skikkelig byggede og reenholdne, og i vedbørlig Stand conserverede; og maae Lauget eller dets Folk ikke opholde nogen, som forlange at blive førte med bemeldte Transport Baade, men strax efter Forlangende begive sig paa Touren, naar der endog ikkuns er een Person, til den Ende skal og Lauget være pligtig til, ved Toldboden eller der, hvor den anden halve Deeaf Prammen eller Baadenne ligge, at have et Slags Bie Contoir, staaende under Bestyrelse af Laugets Hoved-Contoir, hvorfra Prammen eller Baaden, naar samme bestilles strax kan blive expederet, paa det at den eller de, der behøve samme, ikke skal lide Ophold ved først at henvende sig til Pram= og Steenfører=Laugets Contoir her inde i Staden.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Pram= og Steenfører=Laugets Pramme og Baade tilstædes frie Fart i Canalerne frem og tilbage, Holmens Canaler undragne, hvorved forstaaes de imellem Holmene og hvad dertil henhører; ligeledes tilstædes dem ind og udigjennem Toldboden, naar de sig der lovligen have angivet og ere blevne efterseete, frie Fart med deres Fartøi uden ringeste Skillings Udgivt, under hvad Skin eller Navn, som optænkes kan, naar de ikke føre andet end Steen, Sand eller andre dem tilladte Vahre, Gods eller Folk, dog i Henseende til Afgivten af den hvide Sand, forbliver det ved de derom allerede gjorte eller herefter giørende Anordninger. Hvad enten Lauget fører Gods ind eller ud paa Reden, maae de ikke forhindres af nogen, ligesaa lidet, som nogen anden Søefarende, og haver Havnemesteren at tilsee, at Farvandet for dem er aabent og ryddeligt til Passage, samt ikke bespændt til Forhindring, paa det at Kiøbmands=Godset ikke derover beskadiges; dersom og nogen seiler paa Pram mene eller Baadene og giør dem Skade, da skal den, som dem saadan Skade foraarsager, saafremt Pramfolkene ikke selv have været Aarsag deri, betale Skaden paa Pram eller Baad og Gods. Derimod skal Lauget være pligtig til, paa de Steder, hvor dennem af Havnefogden bliver anordnet at lægge deres Fartøier, naar de ikke ere udi Farten, at holde dennem ud saa god Orden tilsammen, vel fortøiede, at de ikke hindre andre Skibe eller Far=Koster enten udi deres Gang eller Anliggende; giøre de det ikke, og dennem derved tilføies nogen Skade, da tilskrive den sig selv og deres egen Forsømmelse, men bliver andre derved nogen Skade tilføiet, da svarer Lauget til dens Erstatning efter billighed og Politiemeste rens Sigelse.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
I øvrigt advares Lauget og samtlige dets havende Pram mænd herved, alvorligen at holde sig de allerede gjorte eller herefter føiende Told=Foranstaltninger efterrettelige, som i nogen Henseende kunde være dem vedkommende og i Særdeleshed ingenlunde fordriste sig til med nogen Slags Contrebande Vare for sig selv eller andre paa nogen Slags Maad at befatte, indsnige eller derudi være behielpelige eller medvidende, saafremt de ville undgaae de Straffe, som udi Told=Forordningen af 26de November 1768, dens 19de Capitels 6te Art., saaledes som den ved Forordninger af 25de Februarii 1771 og Placaten af 26de Januarii 1778 nærmere er bleven bestemt, samt udi bemeldte Told-Forordning 19de Capitels 29de Artikel findes bestemte.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Dersom de Folk, som ved Prammene eller Baadene tien og dem føre, forsømme paa een eller anden Maade at forrette hvad dem tilkommer, da straffes de til det forenede Pram= og Steenfører=Laugs Fattig-Casse med en passelMulct, men Pram= og Steenfører=Lauget selv staaer i al Tilfælde Befragterne til Ansvar for hvis dem paaligger efte disse Artiklers Jndhold, og holder sig igien til sine Folk, naa Skylden er hos dem. Over de Bøder, som falde, skal Laugets Formand manedlig til Raadstueskriverstuen indlevere en Fortegnelse samt forevise Qvittering for hvis det almindelige Hospitaler tilfalden og afleveret, paa det at samme kan blive Magistraten forelagt, og sees, hvorledes over disse Artikler er holdet. Endelig skal det forenede Pram= og Steenfører=Laug være forbundet til ved sine faste Folk paa det nøieste at see efterlevet, hvad Prammændene udi Brand=Ordningen i Jldebrand Tilfælde er eller vorder paalagt at lagttage, saafremt de ikke vil vente for Forsømmelse herudinden med Mulct efter Omstændighederne at vorde anseet; og forholdes i det øvrige saavidt i disse meerbemeldte forenede Laug givne Artikler ikke er forandret, efter den under 23de December 1681 og Laugene i Almindelighed udkomne allernaadigste Forordning.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Fra Stadens Raadstue er den 17de Nov. 1784 udkommes en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Magistraten ved Skrivelse af Gaars Dato fra det Kongelige General=Land Oeconomie og Commerce=Collegio er tilmeldet, at, da det imellem Stevens og Dragøe er siunket et Skib, paa hvis opstaaende Master en Skipper, navnlig Hans Poulsen fra Lotemarchen, har stødt an med sit Skib, saa har det Kongelige Admiralitets og Commissariats=Collegium til videre Søeskades Forekommelse foranstaltet et Merke, udlagt til Varsefor det siunkne Skib, bestaaende af en Søetønde med Kietting og Anker og er Stædet, hvor Jagten eller Søetønder, er beliggende, 1 1/2 til 1 3/4 Miil fra Stevens Land, paa en Dybhed af 9 Favne Vand paa Stædet selv og deromkring, og Peilingerne af Landene deromkring ere som følger: StevenKirkehuk, eller det Yderste, som deraf kan sees, i 440 fra Stad V., Holtekirke i 69, fra S. ad V., Dragøe=Lundi 358 fra N. af O., og endelig Falsterbrokirke i 61 fra S. af O., alt efter Compasset uforbedret for Misviisningen.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Under 19de November 1784 er Postmester Christian Friderich Bøeg i Aarøesund forundt allernaadigst Forsikring, at naar efter hans Afgang et af hans Børn findes dueligt til hans Tieneste, det ham deri efter nærmere allerunderdanigForestilling skal efterfølge.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Fra Christiansborg Slot er den 24de November 1784 udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At, da det er Hs. Majestæt foredraget, hvorledes der i Fyhns Stift i Hs. Majestæts Rige Danmark skal gives uberettigede Personer, som for fremmede Fabriker opsamle de til Papiirs=Forarbeid. ningen sammesteds faldende Klude og Lapper, og imod Forbudet af 10de April 1782 udpractisere dem ved Udhavne til fremmede Stæder; saa har Hs. Majestæt til saadan Misbrugs Forekommelse, og paa det Papiirs=Fabrikerne kan vorde forsynede i Landet selv med de behøvende Materialier, allernaadigst fundet for godt, for det første ihenseende til Klude Samlingen i Fyhns Stift, saaledes at befale, som følger: 1) Det maae i Fyhns Stift ikke herefter være nogen tilladt, enten i Kiøbstæderne eller paa Landet, selv, eller ved andre, at indsamle eller opkiøbe Klude, med mindre de derom i Forveien have forenet sig med en Papiirs=Fabrikant her i Danmark, og fra ham ladet sig forsyne med skriftlig Beviis om, at de til Klude=Samling og Jndkiøb for hans Fabrik ere berettigede og antagne, og saafremt Nogen herefter skulle antreffes at befatte sig med Kludehandel eller Samling, uden straxen at kunde for revise saadan skriftlig Tilladelse og Beviis, skal hans medhavende Vahre være Confiscation undergivne, og den Skyldig desuden betale i Straf 10 a 20 Rdlr. til den eller de, som have optaget og anholdt ham, efter vedkommende Dommers Kiendelse, som i disse Sagers Behandling haver at forholde sig paa samme Maade, som ved Forordningen af 13de Februarii 1775 er anordnet ihenseende til Omløberes Paagribelse, der uden for Markeds=Tiderne drive ulovlig Handel, efter hvilken Forordning det ogsaa forholdes med de confisqverede Vahrers Deeling. 2) J Fald nogen Kludehandler eller Samler overbevises om at have udført Klude af Fyhns Stift til andre, end de i Dannemark værende Papiir=Fabriker imod Placaten af 10de April 1782, da bør han, foruden den i bemeldte Placat fastsatte Mulct af 20 Rdlr., ligeledes erlægge Vahrenes Værdie, som hiemfalder Angivern; og saafremt det befindes, at en Papiirs=Fabrikant entin selv har udsendt eller colluderet med andre til Kludes Udsendelse af Riget, da skal han derved tillige have forbrudt sin Ret til Deeltagelse i den Fyhnske Klude=Samling.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Fra Christiansborg Slot er den 15de December 1784. udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At eftersom for Hs. Majestæt allerunderdanigst er bleven andraget, at den for nærværende Tid skal være flere Skibe i Hs. Majestæts Riger og Lande som til Handelens og Skibsfartens Fornødenhed udkræves, saa at den Forpligtelse, som ved Forordningen af 2den Junii 1671 er paalagt Eierne af de indenrigs bygte Skibe, nemlig: at de ikke maae afhænde samme til Fremmede, som ikke ere Undersaattere i Hs. Majestæts Riger og Lande, førend de først have været brugte i 10 fulde Aar, og som paa nogle Stæder af de respective Magistrater, er bleven indført i de der bygte Skibes Biile-Breve, for Tilden skal være saa meget mere upassende som endeel Skibs-Eiere i nærværende Tider ere forlegne med deres Skibe, hvilke de med Fordeel skal kunne afsætte til udenrigske og fremmede Stæder; saa har Hs. Majestæt til Lettelse for vedkommende Skibs-Eiere i denne Henseende allernaadigst funden for got at ophæve bemeldte Forordning saaledes, at det indtil videre maae være enhver Skibs-Eier i Hs. Majestæts Riger og Lande tilladt at sælge og afhænde de dem tilhørende indenrigst bygte Skibe til hvem og hvor de samme best kan afsætte, om endog forbemeldte Forbindelse i Skibenes Biile-Breve skulde være indført.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Den 17de December 1784 er Herredsfoged Andreas Kiær forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator i Danmark.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Den 7de Januarii 1785 ere Examinati Juris AdamGotløb Severin og Søren Triege forundte allernaadigste Bevillinger at være Procuratorer ved Kiøbenhavns Hof= og Stadsret, samt alle Ober= og Under=Retter i Danmark og Norge.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Under 12te Januarii d. A. har Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst bestilt Uhrmager Jürgen Jürgensen til at være Hof=Uhrmager.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Den 14de Januarii er Byefogden i Sæbye, Hans Hiort, allernaadigst beskikket til Byefoged i Hobroe og Herredsfoged i Rinds og Gislum Herreder; Byefogden i Viborg, Christen Brandt Damsgaard, igien beskikket til Byefoged i Sæbye og Herredsfoged i Børglum og Jerslev Herreder; Procurator Thomas Wissing ligeledes beskikket til Byefoged i Viborg; Sognepræst Hr. Jens Høst Birk allernaadigst confirmeret til Sognepræst for Saal og Gulew Menig heder i Aarhuus Stift.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Fra det Kongelige Rentekammer er den 21de Januarii 1785 udgivet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Hans Kongelige Majestæt ved allerhøieste Resolution af 19de i denne Maaned allernaadigst haver behaget at approbere de af Rentekammeret, i Overeensstemmelse med Forordningen af 28de Julii forrige Aar, føiede Foranstaltninger, hvorefter den for de i Danmark indqvarterede Rytter= og Husar=Regimenter udi det Aar, fra 26de October 1784 til Aarsdagen 1785, fornødne Fourage af Havre, Høe og Halm er bleven anskaffet deels ved Licitation, deels ved Udskrivning, og deels ved Accord. Af den dertil medgangne Bekostnings Sum gotgiøres, i Følge forbemeldte Forordning af 28de Julii f. A., dens 3die Art., af den Kongelige Casse for hver Tønde Havre 5 Mark 4 Skilling, for hvert Læs Høe 1 Rigsdaler 4 Mark, og for hvert Læs Halm 4 Mark; men derimod bliver Resten i Følge samme Artikel at udreede, tilligemed indeværende Aars Januarii Qvartals Skatter, af det samtlige contribuable Ager og Engs Hartkorn i Danmark med tretten og syv ottendedeel Skilling pr. Tønde.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Fra Christiansborg Slot er den 26de Januarii d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres, at det allernaadigst har belaget Hans Kongelige Majestæt at tillade: 1) At fremmed Havre og Havremeel, som ved Hs. Majestæts Placat af 22de September f. A. er bevilget at indføres til de 2de søndensieldske Stifter i Hs. Majestæts Rige Norge, mod modereret Told 15 sk. pr. Tønde, indtil August Maaneds Udgang indeværende Aar, maae vedblive at indkomme til bemeldte 2de Stifter imod samme modererte Told indtil dette Aars Udgang. 2) At til meerbemeldte 2de søndenfieldske Stifter maae end videre i samme Tiid ogsaa indføres fremmed Rug og Byg mod samme modererte Told 15 sk. pr. Tønde. 3) At den modererte Told af 15 sk. pr. Tønde, som for fremmede Kornvare har Sted i de 2de nordenfielske Stifter, maae være aldeles eftergivet for alt forsvarligt Byg og Havre, som dertil indføres fra fremmede Steder indtil 15de Junii indeværende Aar. 4) At foranførte Jndførsels=Tilladelse, og Tolds=Moderation for de søndenfieldske Stifter, ligesom Toldfrieheden for de nordenfieldske, maae gielde, hvad enten Varene, for hvilke disse Benaadninger ere tilstaaede, indføres med inden eller udenlandske Skibe, uden Forskiel indtil 15de Junii indeværende Aar; men for saavidt bemeldte Benaadninger fra den Tiid af vedvare, maae til Jndførselen allene bruges indenlandske Skibe.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Under 28de Januarii d. A. haver Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst befalet, at efterskrevne Regimenters Navne skal forandres saaledes som følger: Ved Cavalleriet: Det Danske Liv-Regiment Ryttere skal kaldes: Liv=Regiment Ryttere; det Norske Liv-Regiment Ryttere: LivRegiment Dragoner; det første Siellandske Rytter-Regiment: det Siellandske Rytter-Regiment; det andet Siellandske Rytter-Regiment: det Siellandske Dragon-Regiment; det Jydske Rytter-Regiment: det Jydske DragonRegiment; og det Fyenske Rytter-Regiment: det Fyenske Dragon-Regiment. Ved Jnfanteriet: Det Oldenborgske Jnfanterie-Regiment skal kaldes: det Siellandske Jnfanterie-Regiment; det Bornholmske: det Aarhusiske Jnfanterie-Regiment; det Slesvigske: det Riberske JnfanterieRegiment; det Holsteenske: det Wiborgske Jnfanterie, Regiment; det Falsterske: det Aalborgske Jnfanterie=Regiment; det Møenske: det Oldenborgske Jnfanterie-Regiment; det Siellandske: det Fyenske Jnfanterie-Regiment; det Fyenske: det Slesvigske Jnfanterie-Regiment; og det Lollandske: det Holsteenske Jnfanterie=Regiment.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Fra Stadens Raadstue er den 31te Januarii d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt, ved Rescript til Magistraten af 28de i denne Maaned, at bevilge, at Brygger=Lauget, i Betragning af den endnu i dette Aar vedvarende høie Priis paa Bygget, maae i et Aar, fra den 23de Januarii næstafvigt at regne, tilstaaes en Forhøielse i Taxten, nemlig paa 14 Marks Øllet til 16 Mark, og 8 Marks Øllet til 9 Mark Tønden, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres, og advares derhos samtlige Vertshuusholdere og Øltappere her i Staden, at de udi det Aar, som denne Forhøielse vedvarer, i Henseende til Øllets Udsalg i smaae Maal, holde sig Placaten af 6te December 1771 efterrettelig, og i Følge deraf ei tage meer for 1 Kande af det saa kaldte 4 Dalers Øl, end 4 1/2 Sk., og for 1 Pot 2 1/2 Sk.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Fra Stadens Raadstue er den 16de Februarii udkomme, en Placat af følgende Jndhold: Da Conrad Frederich, Schulz under 17de Januarii sidstleden af Magistraten er antaget og beskikket til at være Skorsteens Renopations=Mester i Forstæderne uden for denne Stads Øster=Nøvre og Vester=Port, samt saavidt som Stadens Grund uden for samme strækker sig, saa ville Vedkommende i dette District, som maatte behøve at lade Skorstene feie, ei derom herefter henvende sig til andre, end bemeldte Skorsteens Renovations Mester Schulz, der for nærværende Tiid er boende udi Gaarden No. 15 paa Vesterbroe. T T Fra den 29de Januarii til den 26de Februarii d. A. ere her i Staden copulerte 58 Par, fødte Drenge 119, Piger 115, tilsammen 234; døde Mænd 70, Qvinder 56, Drenge 64, Piger 74, tilsammen 264; ere altsaa 30 flere døde end fødte. De døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 12, Barselseng 3, Blodstyrtning 7, Brystsyge 25, Druknet 3, Durchløb 1, Feber 5, Flet feber 1, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 6, Forstoppelse 3, Galde=Feber 2, Hastig Død 2, Hidsig Feber 9. Hoste 5, Jnflammation 2, Kighoste 10, Koldfeber 1, Kopper 7, Krampe 2, Kræft 3, Modersyge 3, Mæslinger 9, Nerve=Feber 2, Raserie 1, Slag 54, Sting 1, Svindsot 9, Trødske 1, Tænder 8, Tærende Syge 43, Uangivne Svagheder 21, Ulykkelig Hændelse 1, Vattesot 5, Ørepine 1.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 30 Januarii til den 26de Februarii d. A. af Patienter indkomne 137, udgaaet 103, døde 4; af Barselqvinder indkomne 51, udgaaet 54, døde 1; af Børn fødte 55. -
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Jblandt de Jndkomne vare formedelst ulykkelig Hændelse: En Artillerist faldet paa Gaden, og med en i Kiolelomme havende Kniv beskadiget det ene Been og overskaaren en Puls aare; en Pige ved at falde ned af en Trappe brækket en Arm en Kone faldet paa Gaden og brækket et Been; en Drenfaldet fra en Slæde og brækket et Been; en Kone nedkiørt paa Gaden af en Vogn og brækket en Arm; en Pige nedfaldet i Gaarden fra et Trappeværk til anden Etage og forslaae sig; een faldet paa Gaden og brækket et Been tvende Steder; en Coffardie-Matros nedfaldet i Lasten paa et Skib, brækket en Arm og forslaaet Hovedet; en Kone nedfaldet af en Stige, og ligeledes brækket en Arm og forslaaet Hovedet; en Skipper beskadiget paa det ene Been ved at blive slagen af et Stykke Tømmer; en Dreng afhugget en Finger med en Øxe; en Dreng og en Arbeidsmand, begge faldet paa Gaden og brækket hver et Been; en Dreng ved et Feilhug med en Øxe afhugget 4 Fingre paa den høire Haand.