JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1801-02-16
Følgende nye Skrivter: Plutarchs Levnetsbeskrivelser 1ste Deel, overs. af Dr. og Conrektor Stephan Tetens. Den Konst at være lykkelig med Mænd, efter det Tydske udg. af Prof. Rabbek med 4 Kobbere nitid indb. 1 Rdlr. 36 s. Det nye Sportelreglement for Rettens Betiente, h. 42 s. Adele de Senange, en Roman heft. 1 Rdlr. 28 s. Mojencourts Ruiner h. 84 s. Svendsens Nytaarsgave 22 s. Bugges Reise til Paris 2det Hefte 1 Rdlr. 44 s. Gynologie 10 D. h. 74 s. Rhabeck om Venskab 76 s. Nyeste Selskabssange 4de Samling, Skrp. h. 84 s. Trkp. 68 s. Lafontaines Familiehistorier 4 D. h. 92 s. Olshausen, D. J. W. Leitfaden zum Underricht, in den Erfahrungs Seclenlehre 72 s. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1801-02-23
No. 8.
Viborger Samler, 1801-02-23
Paris d. 2 og 4 Febr. Cerachi, Arena Demerville og Topino Lebrun, bleve den 31te Jan. om Middagen henrettede ved Guillotinen. Misdæderne tvang sig til Munterhed og Latter; Tilskuerne vare utallige. De henrettedes Defensor Guichard, besvimede, da han hørte Cassationstribunalet bekræfte Dødsdommen. Politieministeren har udgivet en Deel Dokumenter, angaaende det sidste Anslag mod Bonaparte med Mordmaskinen, hvoraf sees: at Chouanchefen Georges ved sine Agentere har foranstaltet det; de nævnes at være: Joyau, St. Hilaire, Limolean, FrantCarbono Petit Francois og St. Regent. Af disse ere de 2 sidste arresterede.
Viborger Samler, 1801-02-23
Marseille er indsluttet af republikanske Tropper, da en heel Røverbande er flygtet dertil. Man regner ellers, at der i de sidste Maaneder ere dræbte og fangede 3000 Røvere, og endda er der nok tilbage.
Viborger Samler, 1801-02-23
Fra Jtalien beretter Brüne: at den keiserl. Besætning i Verona, der kapitulerede, var 17000 Mand; desuden fik vi 56 smukke Kanoner der. J de samme Dage dette gik for sig, var en heel Opstand i Værk i Piemont, som General Soult var saa heldig at afkiøle. J Turin, hvor der den 14de Januar var tiltænkt Republikanerne et forfærdeligt Blodbad, lod han derfor alle afvæbne. De Sammensoerne bestode af Piemontesere og piemontesiske Nationalgardere, der under Paaskud af Religionen, ville massakrere alt. Af et opsnappet Brev fra Caluso, har man faaet noget mere Lys i denne Sag og man seer, at en Advocat Rapino er en vigtig Person i denne Tragoedie; han havde i Sinde at myrde en anden Advokat Valeperga, der ikke saa ganske lykkedes ham, imidlertid har han en 1000 Mand under sig; ligesom Opstanden og skal være flere Steder og i det Maylandske med besluttet og indrettet. Disse Rebeller beleirede d. 13de Jvrea og indtoge dens Forstæder; De franske Tropper gjorde et heldigt Udfald, hvorved de mistede, 300 døde, mange saarede og 40 bleve fangne, hvoriblant een af Anførerne, der atter var en Advokat. I Dalen ved Aosta skal være 2000 Jnsurgentere i fuldt Arbeide med at plyndre, men Soult lover at omvende dem med de franske Sabler og Bajonetter.
Viborger Samler, 1801-02-23
Tribunatet her, har nu samtykt Forslaget om, at der i Sagen angaaende Mordanslaget mod Bonaparte, maae oprettes et specielt Criminaltribunal; dog kuns med en Overvægt af 8 Stemmer. Et Forræderie, hvorved Øen Belle Jsle skulle været overleveret Engellænderne, er opdaget. Efter den udenlandske Ministers Resolution maae ingen under Opsyn værende Emigrant gifte sig.
Viborger Samler, 1801-02-23
Consul Bonaparte opholder sig i disse Dage paa sit Landgods; man siger, han har udslettet af Emigrantlisten 35000 Mennesker, hvoraf de 10000 ere Koner. 3 danske Matroser ere paa et svagt lille Fartøj, komne i et haardt Væir fra Engelland til Calais. Aarsagen til deres Flugt, skal være Frygten for at blive pressede til den engelske Søetieneste.
Viborger Samler, 1801-02-23
Amsterdam d. 7 Februar. Det Rygte er her almindeligt, at de engelske Ministre Pitt og Grenville have faaet deres Afskeed. Dersom det bekræftes, venter man, at Marquis Landsdovn slutter Freden. Som engelsk Premierminister sluttede han den 1782.
Viborger Samler, 1801-02-23
Hoffet i Portugal skal alt have indgaaet det af Spanien og Frankrig forlangte, og Engelland mister altsaa denne sin næsten hundredaarige Ven.
Viborger Samler, 1801-02-23
Da man nu seer, at Chouanerne og ej Jakobinerne have været Hovedmændene i Anlægget med Mordmaskinen i Paris, saa er det maaskee mueligt, at en Deel af de til Landflygtighed dømtes Skjebne formildes.
Viborger Samler, 1801-02-23
Tydskland d. 7 Febr. Jstæden for den haabede Efterretning og Fredens Undertegnelse, veed man nu, at det ikke endnu er skeet, og mueligt ikke saa hastig skeer. Derimod er der den 26 Januar i Luneville sluttet en nye Vaabenstilstand paa 30 Dage med 14 Opsigelsesdage.
Viborger Samler, 1801-02-23
De svære franske Jndqvarteringer og de endnu sværere franske Paalæg i de østerrigske Lande, frembringe bestandige Klager. En Deputation, som Landstænderne i det sydlige Tyrol desangaaende have sendt til den franske General Macdonald, siger følgende i deres Tale til ham "Dersom vi kunne skildre vor Elendighed og Nød i sin sande Storhed; saa ere vi forsikrede om, at Deres Excellence aldrig ville have høre en mere rørende Tale. Vel vide vi, at en Erobrer kan forlange alt af den overvundne; men der er dog een Ting, som en Sejerherre ej kan forlange, og det er: umuelige Ting, og under de umuelige Ting hører i egentligste Forstand den af et Land forlangte Skat, som Naturen selv bestemte til Armod; i Forhold til andre Lande, var Tyrol altid et fattigt Land.
Viborger Samler, 1801-02-23
J 10 Aar have vi havt Krig, vor Handel er forstyrret, vore Marker og Viinbjerge ligge øde, Kunstfliden er uddød, Dyrtid have vi, Hungersnøden see vi med Skræk imøde; alle de rede Penge vi eje, udgiøre ikke nær den fordrede Krigsskat, og dem maae vi, hvis vore trængende Brødre ej skulle døe af Hunger, bruge til at indkiøbe Føde for - Viis De Hr. General, enten Eftergivenhed i Betragtning af vor usigelige Elendighed, eller vær grusom mod nedslagne og fattige Mennesker. Deres Opførsel mod os, vil Historien være Vidne til og Efterslægten bedømme.
Viborger Samler, 1801-02-23
Paris d. 6 Februar. General Murat, der fordrev de neapolitanske Tropper fra det Toskanske, rykker nu mod Kirkestaten for og at fordrive dem fra de pavelige Stater; af den neapol. General Damas, har han forlangt; at de Neapol. Tropper ganske skulle rømme Kirkestaten og Fæstningen Engelsborg, samt at Regieringen skulle lukke alle Havne i Neapel og Sicilien for de engelske Skibe og lægge Arrest paa dem, der alt vare der. (Fra Maland skrives: at der alt ere fra Abruzzo 4000 Neapol. i Marsch for at undsette Da mas, og man tviler ej paa, at jo Macdonalds Armee vil falde ind i Neapel om der ei bliver gjort Fred. Det Rygte fra Strasburg, der lader franske Tropper venskabelig marschere giennem Neapel til Sicilien, for derfra i Samfund med russiske Tropper at tage Malta fra Engelland, stikker alt for meget af ved Siden af ovenstaaende.)
Viborger Samler, 1801-02-23
Freden med Keiseren venter man, dog er den ei bekiendtgjort her endnu, overalt dækker Hæmmelighedens Slør saavel Forhandlingerne i Luneville, som og de vigtige Ting, der daglig forhandles mellem Konsul Bonaparte og Ministrene Berthier, og Talleyrand. Freden med Østerrigs Keiser skal for det første, som der forsikres, kun angaae ham, som Konge over Ungarn og Bøhmen; for Østerrig derimod og det hele tydske Rige skal strax aabnes en Fredskongres her i Paris. Churfyrsten af Bayern skal og snart faae Fred. Med de nordiske Hoffer korresponderes hyppig; der komme næsten hver Dag russiske og preussiske Kourerer.
Viborger Samler, 1801-02-23
Den fra Brest udløbne Division, skal være paa Veie til Ægypten og man venter den er passeret Gibraltar.
Viborger Samler, 1801-02-23
En officiel Journal i Bourdeaux, melder fra Madrid den 19de Januar, at Portugal ej skal ville skille sig fra Forbindelsen med Engelland, og maae altsaa tvinges dertil. 400 spanske Gardere vare derfor alt paa Marschen dertil. (Naar man sammenholder denne Efterretning med een fra Franckfurt af 10 Februar, hvori forsikres, at General Moreau har beordret 18000 Mand af Rhinarmeen til at marschere til Portugal, saa seer man, at forestaaende Rygte fra Amsterdam er ugrundet.)¬
Viborger Samler, 1801-02-23
J Vendeen har Borgerkrigen fra 1791 til nu, efter Folketællings=Listerne, kostet 50,000 Mennesker, Livet.
Viborger Samler, 1801-02-23
Til Havre er kommen et amerikansk ParlementairSkib med 116 franske Passagerer. Det havde gjort Reisen i 29 Dage; adskillige engelske Fregatter visiterede dem underveis; men tillod dem dog at gaae.
Viborger Samler, 1801-02-23
Konstantinopel d. 10 Januar. Storadmiralen og den engelske Gesandt her, have faaet den Efterretning fra Lord Keith, at han er løben ind i Harmorv Bayen paa den syriske Kyst, ligeover for Øen Rhodus, med den første Division af sin Flaade, der bestaaer af 52 Krigs- og Transportskibe, General Abercromby, med hans Tropper er sat i Land; den anden Division ventes daglig. 5000 Oxer ere kiøbte forergelsk Regning til disse Troppers Proviantering og Penge ere anviiste fra Engelland til deres Underholdning.
Viborger Samler, 1801-02-23
Admiral Keith har opsanget 4 franske Skibe, og deriblant det som den bekiendte Tallien ville reise hiem paa til Frankrig. Jkke den ganske tyrkiske Flaade, men kun en Deel deraf skal hielpe Keith.
Viborger Samler, 1801-02-23
Den franske Armee i Ægypten, regnes for 13000 Mand og deres Allierede for 15000. Salahie, Alexandtien og Catro ere bedst befæstede af hvad de have inde. Man siger Mennou har overdragen Troppernes Kommando til General Regnier og vil selv lede det gandske Forsvarsvasen.
Viborger Samler, 1801-02-23
Wien d. 7 Februar. Freden er saa nær, at Grev Latzansky ved en egenhændig Billet fra Keiseren er givet den Kommission, at forsyne efter Fredsslutningen de af de franske nu besatte østerrigske Lande, med de fornødne Levnetsmidler.
Viborger Samler, 1801-02-23
Efter Breve fra Krakan have de russiske Tropper, som stode paa Østgalliciens Grændse pludselig sat sig i Marsch mod Tyrkiet, om de komme der som Venner eller Fiender vil Tiden lære.
Viborger Samler, 1801-02-23
Ved vor Armee mener man alle Second-Oberster, Majorer, Kapitainlieutenanter og Fændrikkerne ganske afskaffes, paa det Soldaterne kand faae Tillæg i deres Løn.
Viborger Samler, 1801-02-23
Altona d. 26 Februar. Med overordentlig Leilighed er hertil kommen den tilforladelige Efterretning, at Freden mellem Keiseren, baade som Rigets Overhoved og som Konge af Ungarn og Bøhmen er sluttet med de Franske og undertegnet den 7de i Luneville. Som Fredsvilkaar anføres: at de franske blive i deres nuværende Stillinger, indtil Keiseren ratificerer den; at Keiseren erkiender den bataviske og cisalpinske Republik og tillader deres Udvidelse; at Hannover ikke er med indbegreben i Rigsfreden. J Henseende til Rigsfreden ere blot de Poster, der angaae Frankrigs Fordringer til det tydske Rige, fastsatte. Det øvrige, angaaende Skadesløsholdelse og Sæcularisationer skal afgiøres i Regensburg.
Viborger Samler, 1801-02-23
Blandede Efterretninger. J Berlin er den store og overalt berømte Kobberstikker Daniel Nicolaus Chodowiecky, en Polak af Fødsel, død i sit 75 Aar.
Viborger Samler, 1801-02-23
Fra Schweiz udvandre nu mange Mennesker, unge, gamle, fattige og rige til Amerika. J Staden, Bern ere 890 fremmede Børn fra de andre ved Krigen, ødelagte Cantoner, som havde maattet døe af Hunger, naar ingen havde taget sig af dem.
Viborger Samler, 1801-02-23
Augereans Korps rykker tilbage over Wirsburg, under visse Omstændigheder, siges der, at det skal bruges mod Hannover.
Viborger Samler, 1801-02-23
J alle franske Havne udrustes Fregatter og mindre Krigskibe.
Viborger Samler, 1801-02-23
Den svenske Minister Baron Chrensværd, har i London alvorlig besvaret Grenwilles Note og eftertrykkelig forlangt Arresten paa Skibene hævet. Engellænderne borttage alt, mod indgangne Løvter, de franske og hollandske Fiskerskibe.
Viborger Samler, 1801-02-23
Jndenlandske Efterretninger. Fra Petersborg har en Koureer medbragt den Efterretning, at den forrige gode Forstaaelse mellem det russiske og danske Hof igien er oprettet og at begge Gesandterne igien komme tilbage.
Viborger Samler, 1801-02-23
Den danske Regiering har endnu ikke lagt Arrest paa de engelske Skibe her, hvoraf man slutter, at Tvistighederne med Engelland endnu mueligt bielægges. Man ruster sig desuagtet ved Dag og Nat, indkalder Regimentsmandskabet, udtager Soldater til Flaadens Tjeneste o. s. v. Derimod er i Sverrig lagt Arrest paa de engelske Skibe.
Viborger Samler, 1801-02-23
2 Skippere, der de første Dage i Februar kom fra Engelland til Helsingøer, forsikrede, at Arresten paa de danske Skibe, alt var ophavet i London. Nu har man da en authentik Liste over de Danske Skibe som ere anholdte i engelske Havne formedelst Embargoet. Efter samme ere der ialt 138, hvoraf det største Antal ere fra Flensborg og Altona og dernæst Norge; kun 7 fra Kbhn., 1 fra Fahnøe og 1 fra Fohr., men eller slet ingen fra det øvrige Danmark.
Viborger Samler, 1801-02-23
Jngen Student maae herefter tilstedes Adgang til Prædikestolen, uden den, som virkelig har studeret ved Kbhns. Accademie og kan fremvise Attester om hans Fliid i at besøge de vigtigste philosophiske og theologiske Forelæsninger og hans in examinatoriis beviiste Fremgang i disse Videnskaber.
Viborger Samler, 1801-02-23
Ved de norske Kyster har i nogen Tid krydset 4 Orlogskibe og nogle Fregatter.
Viborger Samler, 1801-02-23
Til Øster Riisøer i Norge skal, som Rygtet siger, en Engelsk Brig have opbragt 6 svenske Skibe, man formoder det er den samme Brig, som laae paa Kbhns Reed og som man sagde afgik med Depecher. Efter Skrivelse fra Gothenborg af 7 huj., skal en Preussisk Skipper den 4de have seet en Engelsk Krigsflaade af 30 Skibe ved Norges Kyst.
Viborger Samler, 1801-02-23
En Landmand i det Brunsvigske har opdaget, at de store Brændenælder ere et Præservativ for smitsomme Sygdomme blandt Hornqvæget. De stæres om Foraaret grønne blandt Hakkelsen, kunne og tørres til Vinterforring og da skæres. Sikrest giøre imidlertid de Landmand, der tillige tage deres Køer ind om Aftenen, og ikke lade dem uddrive om Morgenen førend de have faaet et Foder, hvortil i Haugerne affalder meget; men dette lader sig da kun giøre i det Smaae undtagen hvor Staldforing er practicable, som i alle Tilfælde er det bedste.
Viborger Samler, 1801-02-23
Den svenske Admiral Cronstedt er i Kbh., han skal, siger man, kommandere den svenske Skjærflaade, der i Kattegattet skal værne for de engelskes Jndløb i Belterne. Man siger og, at Kongen af Sverig skal vare i Kbhn. i disse Dage.
Viborger Samler, 1801-02-23
Dødsdommen over den bekiendte Ane Pauline Holck, der myrdede en gammel Kone i Fjor, paa Grund af hun var en Hexe, er af Kongen konfirmeret. De medskyldige, der vare dømte fredløse, have faaet Beenaadning med Tugthuusstraf fra 2 Maaneder til 1 Aar.
Viborger Samler, 1801-02-23
Orlogskibet Elefanten paa 70 Kanoner, er lagt ud paa Kbhns Rhed som Blokskib, under Kaptain Thun.
Viborger Samler, 1801-02-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: De tvende Deputerede i det vestindisk guineiske Rente= og General-Toldkammer, Etatsraaderne O. Malling og G. F. Frelsen, beskikkede, den første til 2den Deputeret, og den anden til 3die Deputeret i bemældte Kollegium; Personel=Kapell. for Uldsted Menighed i Aalborg Stift, D. Rostrup, konfirmeret til Sognepræst for bemældte Menighed.
Viborger Samler, 1801-02-23
Under det tydske Cancellie: Doctor Medicinæ J. de Vica Tholen beskikket til Physicus i Frederichstadt og Husum, samt Husum Amt, Rødens Fogderi, Schwabstet, Nordstrand, Pellworm og flere omliggende Øer. Kand.
Viborger Samler, 1801-02-23
Theol. J. P. Chemnitz udnævnt til Adjunktus Ministerii og Katechet i Barmstedt under Grevskabet Rantzow.
Viborger Samler, 1801-02-23
Under Generalitetet: Ved det kongelige ArtilleriKorps ere følgende 8 Stykjunkere og Kadetter, nemlig P. F. v. Steinmann, T. T. v. Antzee, H. v. Rothe, J. v. Rordam, J. P. M. v. Friese, C. M. v. Lohse, C. W. v. Fangen og H. C. v. Lundbye, efter fuldendtKursum, udnævnte til Officerer, og ansatte med Anciennetet og Gage, de 5 første som Second=Lieutenanter af 1ste Klasse og de 3 sidste som Sec. Lieutenanter af 2den Klasse i Korpset. Ved det norske Jæger=Korps er StabsKapitain v. Stabel beskikket til Kompagni=Chef, Prem. Lieutenant v. Butenschon til Stabs=Kapitain, karakteriseret Prem. Lienten. v. Chemnitz til virkelig Prem. Lieuten. Fændrik F. v. Kaltenborn til Sec. Lieutenant, og Fændrik a l. f. C. v. Kaltenborn til virkelig Fændrik. Ved det norske Liv=Regiment til Fods, Fændrik v. Klaumann, ligesaa til Sec. Lieutenant. Ved det tellemarkske Jnfanteri-Regiment er Sec. Lieutenant v. Ohlsen benaadet med Prem. Lieutenants Karakteer, og den ved HusarRegimentet staaende Korporal, C. F. v. Nørager, efter Ansøgning, forundt Afskeed med Kornets Karakteer.
Viborger Samler, 1801-02-23
Under General-Toldkammeret: Hidtilværende Havneskriver, J. P. Grum, beskikket til Oplagsskriver ved Toldboden i Kjøbenhavn; N. R. God til Havneskriver, sammesteds; Toldbetienten i Aasgaardstrand, H. P. Brinch, til Kontroller og Toldbetjent i Grømstad, F. C. Brammer, til Toldbetjent i Aasgaardstrand, og C. F. Kahrs til Toldbetjent i Laurkullen.
Viborger Samler, 1801-02-23
under Admiralitetet: Adjunkt Krohg, ved det juridiske Fakultet, ansat til Lærer ved Søkadet=Akademiet, i den Deel af den danske Ret og Folke=Retten, som for dette Jnstitut ansees nødvendig.
Viborger Samler, 1801-02-23
Vacance. Øster=Linnet Sognekald i Ribe Stift, 190 Rdlr.; Thilse Sognekald i Viborg Stift, 159 Rdlr.
Viborger Samler, 1801-02-23
Døde. Kbhn.: Konferentsraad og Generalanditør Vilhelm Bornemann. Fuldmægtig Johan Peter Petersen. Mad. Else Margr. Schoz, fød Vigandt Friderich Colding, 69 A. Forbøder Smiths Hustrue Joh. Jensd., 69 A. Student Povel Bech, 21 A. Otte Olsen, 44 A. Mad. Anne Karr. Juhl, fød Olsen. St. Thomas: Carl Friderik Junker. Ribe, Mad. Susanne Elis. Ulv, fød Arensberg. Hobroe: Sognepræst Willas Blichfeldt, 56 A. Aalborg: Jfr. Ane Marie Jessen, 19 A. Mad. Joh. Marie Lunge, fød Mathiasen, 52 A. Aarhuus, Kiøbmand Johannes Thomsen, Snell, 51 A. Grønbek Præstegaard.: Sognepræst og Provst Andreas Levring.
Viborger Samler, 1801-02-23
Landstingsdomme for Januar Maaned 1801. No. 1. Fogh. Buxlund. Kiøbmand Asp i Nibe, contra Boelsfacum beneficio ster Jens Dalsgaard sammesteds. paupertatis. Kiendes for Ret: Jndstævnte Jens Dalsgaard, bør have sit Fæste forbrudt paa det ham under 18 October 1782 tilfæstede Boels Jord i Nibe No. 15 (med Boels=Huus i Nibe Bye af Raalings og Ladehuus item Gaarden No. 94) som bestaaer af Hartkorn 1 Tde. 4 Skpr. 3 Fdkr. Processens Omkostninger ophæves; herved Landstinget (hvor Sagen først er blevet beneficeret) er intet utilbørligt Ophold skeet. No. 2. Skonau. Christen Andersen Steenild i SteenildKlein. Moesegaard, contra Lars Jensen Beeg, i Klottrup. Kiendes for Ret: Den indstævnte Dom frafaldes; hvorimod Christen Andersen Steenild efter foregaaende Jndstævning for Rinds Gislum Herreders Ret bør med sin Eed benægte at være Lars Jensen Beeg de omstevnte 40 Rdlr. skyldig, og efter saadan Eeds Aflag for bemeldte Beegs videre Tiltale i denne Sag frie at være; J Tilfælde derimod at Christen Andersen Steen ild ikke saadan Eed vil aflægge, bør Lars Jensen Beeg, ligeledes, efter lovlig Jndstevning, for bemelte Ret med sin Eed bekræfte, at de omstævnte 40 Rdlr. ikke er blevne ham betalt, og at han endnu har samme hos Christen Andersen Steenild retmæssig tilgode, da efter saadan Eeds Aflæg, Christen Andersen Steenild bør pligtig være, strax til Lars Jensen Beeg at udbetale bemeldte 40 Rdlr. under Dom og Udlag efter Loven. Processens Omkostninger for begge Retter ophæves.
Viborger Samler, 1801-02-23
No. 3. Wissing. Fogh. Hr. Christian Fugl paa Margrethelund, cum beneficio contra Ole Pedersen mel. af Højen. paupertatis. Den indstævnte Dom bør ved Magt at stande; Processens Omkostninger her for Landstinget betaler Appellanten Christian Fugl med 16 Rdlr. inden 4 Uger, efter denne Doms lovlige Forkyndelse til Jndstævntes befalede Sagfører Birkedommer Fogh; videre bør Fugl betale 6 Rdlr. 4 Mk. til Justits=Cassen og strax 2 Rdlr. 4 Mk. til Domhuuset ifølge Placaten af 29 Januar 1762, alt under Justitiens Tvang. Herved Retten saavelsom ved Hiemtinget findes ingen, uanmærket, utilbørlig Ophold.
Viborger Samler, 1801-02-23
Sagen angik Appellantens Paastand om forholdsmæssig Deel i Højens, saakaldte fælleds Skovs Grund, Skoleloden og Grøften m.v.
Viborger Samler, 1801-02-23
(De øvrige Domme følge i næste No.) Noget lidet, for Publico, til den salige Kammerherre, Hans Helmuth von Lüttichau, Hans Jhukommelse: Hvad da, maaskee en Lof=Tale om Helte Be drister, Nei - eller om store Fuldkommenheder, Nei - slige Blomster maae andre udstrøe paa de Dødes Graver, her skeer det ikke; eller om Lærdom med dybe Jndsigter, ikke heller - dog nægter ingen, som kiendte den salige, hans fortrinlige Kundskaber og Jndsigter, fornemmelig hvad Landvæsenet og Jordbrugen angaaer, hvorom Thiele og Winge samt Grundets Gaarder, og Godser bære umiskiendelige Vidnesbyrd, eller om store og ædle Handlinger Lja vel dette; men hvilke vil man mene? udmærket Gavmildhed og Godgiørenhed, sand og virksom Medlidenhed med de ælendige, ja - taler med Thiele Stamhuuses fattige Bønder og Huusarme; vist nok ville disse fortælle, hvor ofte den salige Kammerherre, lindrede deres Nød og aftørrede deres Graad; men skulle de ikke erindre dette alt (thi hvor let glemmes ikke Velgierninger, har de vel ikke glemt de sidste at, da de høje Korn=Priser ængstede den fattige, gav han rundelig, eftergav - solgte intet af sin Forraad til Kornhandleren, paa det han kunde overlade det til de trængende for en nedsat Priis. Ogsaa til Viborg Byes fattige Jndvaanere strakte sig den salige Kammerherres Godgiørenhed - ja til dem, som formedelst Laster ere indsperrede i en Arbeids Huus til Forbedring, at disse ulykkelige ikke skulle see sig udelukte fra Christelig Medlidenhed. Jkke nok - spørger dem, som den store Jldsvaade hiemsøgte i Rigets Hovedstad og berøvede alt, hvilke den salige oversendte anseelige Gaver - Mere - ja langt mere og flere mig bevidst forbiegaaes. Dog, dette var ikke hans største Roes, ligesom han og ikke satte nogen Fortieneste derudi, men den i Verden saa miskiendte Sandhed, at Christus Jesus elskede os og hengav sig selv for os - døde for vor Syndeskyld og opstod til vor Retfærdighed var hans Troes Grund og hans Hiertes Haab, Trøst og Glæde - derom talede han ofte og hørte gjerne andre tale, endskiøndt dette nu ikke er Mode. Saaledes levede - saaledes døde vor Lüttichau - og nu bliver denne hans høytelskte Frues og Families, ligesom og min Trøst over hans Bortgang: salige ere de Døde, som døe i Herren; ja - Aanden siger: de skal hvile af deres Arbeider, men deres Gierninger følger med dem. Ar
Viborger Samler, 1801-02-23
Bekiendtgiørelser. Min gode Broder Hans Ammitzbøll, SukkerRafinadeur i Randers, overvandt sine Lidelser, da Døden den 19 Febr. d. A. berøvede mig ham. Som Ven af Religion, og den lidende Menneskhed savnes han her, hans Løn er stoer, med denne Trøst, opfylder jeg min Pligt med denne Bekiendtgiørelse for fraværende Familie og Venner, hvis Deeltagelse jeg er forvisset om. Randers d. 20 Febr. 1801. Niels Ammitzbøll.
Viborger Samler, 1801-02-23
J Følge den 20 i Forordningen af 27de September 1799 om Trykkefrihedens Grændser, bekiendtgiøres herved: den i Hof= og Stads=Retten den 2 Febr. 1801, udi Sagen Fabrikmester Kapitain-Lieutenant Hohlenberg paa den ene, og Bogtrykker Claus Henrich Seidelin, paa den anden Side, angaaende Overtrædelse af bemelte Forordning, afsagte Dom: Ved hvilken er kiendt for Ret: De paaankede i de tvende fremlagte trykte Skrifter, " imod Citanten Fabrikmesteren Kapitain-Lieutenant "Hohlenberg, brugte fornærmelige Udladelser og " gjorte beskyldninger, bør døde og magtesløse at "være, og ikke komme ham til Fornærmelse i nogen "Maade; hvorimod indstævnte Bogtrykker Claus HenPrich Seidelin børbøde Halvtredsindstyve Rigsdaler " til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hoved=Kasse. At efter "kommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.