JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-28
Formedelst Hr. Generalkrigscommissair Serenes Bortflytning til Ussinggaard, bliver, paa Begiering, førstkommende Onsdag den 8de Februarii Formiddag Kl. 10 præcise og følgende Dage, ved offentlig Auction bortsolgt, udi den Gersdorfske Fidel=Commisses Gaard i Horsens, endeel Løsøre, bestaaende af: store Speile, Glas Lysekroner, Borde, Stole, Skabe, endeel meget gode i Sængeklæder, Kobber, Messing og Jernfang, Steentøi, k Glas, forskellige Sorter Viine og nogle Jern Vindovne, i en nye engelsk Kareth med Messing Seletøier m. v. . Trykte Cataloger herover kan erholdes, i Weile hos Hr. Fuldmægtig Seest, paa Postcontoiret i Aarhuus og i Horsens hos Undertegnede. Horsens, den 20de Jan. . 1808. Christensen, const. Byes i Vac.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-28
J Gaarden No. 154 paa Studsgade, er Værelser, til Leie for 1 a 2 huusholdende Familier med Kiøkken, be Spisekammer og videre behøvende Leiligheder og bedste Pompevand. F. H. Høst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-01-28
En tosædig Kane af nyeste Facon med dertil hørende Biørnfæld, samt Pelts og Hue til Kudsken er underbaanden at faae tilkjøbs. Anviisning giver Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Indenlandsk. Corsøer, den 18de Januarii. Fra Fyen er siden i Torsdags i forrige Uge ingen Baade komne til Sielland; men i Dag ere endeel komne til Sprogøe. Jsen har i Dag sat sig her paa Kysterne, saa at de ikke kan komme hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Kiøge, den 17de Januar. Orlogsfregatten, som laae i Jsen mellem Møen og Stevns, er i Gaar dreven med Jsen, saa den nu ligger 1 Miil Østen for Møen. De Skibe, som ere tagne af danske Kapere, og ere drevne ind i Jsen ved Stevns, ligge fast endnu, og have begyndt at udlosse der, undtagen Gallioten under danziger Flag og Fregatskibet, der fører russisk Flag, begge disse laae i Jsen tvers for Kiøge, og ere drevne noget til Søes i Gaar; dog kan de endnu sees i Dag her fra Kirketaarnet. Jsen er nu af 3 Alens Tykkelse imod Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Kiøge, den 18de Januar. J Forgaars skal fra Møen, af være seet en svær Orlogsfregat, som stod først Nordefter, og siden vendte Syd efter, efterat den nogen Tid havde lagt med Bredsiden imod svær Driviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Af de under Stevns indbragte Priisskibe, er Lasten, af de 2de, nemlig det store Pintskib, og af Gallioten for en stor Deel udlosset og bragt i Land, saa at hvis Omstændighederne tillader det, kan man vente, at begge disse Skibes Ladninger vil om nogle Dage være aldeles biergede. Hamp og Hør ere Hoved Artiklerne af disse Skibes Ladninger. Et forhen til den fiendtlige Convoi henhørende svært Skib, som af Jsen var sat over til den svenske Kyst ved Falsterboe, er stukken i Brand af vore Kapere, efterat de havde, fundet Skibet fuldt af Vand- og Forparten af samme bedækket med Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
For nogle Dage siden er i Farvandet seet drivende Braget af et Skib uden Master; men da stærk Jisgang hindrede fra at komme til det, kan man ei bestemme, hvad Skib det var, eller hvad Ladning det indehavde; men det kan sikkert formodes at have hørt til den ommeldte Convoi. Christionsand, den 21de Decbr. De anholdte fiendtlige Skibe og Ladninger i Christiansands Stift fra Krigens Begyndelse indtil October Maaneds Udgang 1808, beløbe sig til 27, hvoraf 17 ere priisdømte med Skib og Ladning, 4 priisdømte i Henseende til Ladning og de øvrige endnu under Rettens Behandling. Endeel af dem har havt skiønne Ladninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Hollænderbyen d. 13de Jan. Foruden vor Kaper Fregat, Cordt Adler, som i Onsdags Aftes kantrede ved Kastrup, er en eng. Brig kantret ovre i Flinterenden. Af de 5 Skibe, som ere besatte af vore Folk, og som siden dreve bort med Jsen, er, som man vil sige, 2 drevne ind ved Stevns og eet staaer ovre ved Lillegrunden; endnu sidder eet fast i Jsen bag Saltholmen. J Onsdags kom en liden Jagt drivende i Jsen Nord fra, til Dragør, hvor den nu ligger. Amerikaneren er udlosset og bragt ind paa Grunden saa langt som mueligt, hvor den nu ligger fortøiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Paa den Kongl. Fødselstiftelse kan til Paaske 6 gifte, Koner eller unge Enker antages til Oplærelse i Gjordemoder Videnskaben imod at betale til Stiftessen 25 Rd. og 20 s. daglig for Underholdningen. Læretiden er ansat til et 1/2 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Helsingøer, den 12te Jan. J Tirsdags saaes en Parlementair ankomme og en herfra gik den imøde og blev modtaget. 3de andre Baade gik herfra, den ene med en eng. Officeer Macdold og Tiener; den anden med en dansk Major Du Plat, Generalqvarteermæster, den 3die, med 2de unge Udlændinger af engelsk og svensk Fødsel som havde saaet kongelig Tilladelse at reise did. I Dag O. N. O. med atter megen Jis i Sundet og Overfarten vanskeligere. Major du Plat kom med en Parlamentairbaad tilbage fra Sverrig og fortsatte strax Reisen til Kbhavn. Major on Plat maatte næsten vente omtr. en Time i Baaden ved Helsingborg før Tilladelsen, at gaae i Land, indløb, og bandt man ham før Landstigning endda et hvidt Tørklæde for Øinene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Helsingør d. 15de Jan. Jsen i Sundet har i de sidste 4 Dage gjort al Overfart umuelig. J Nat har det frosset imellem 11 og 12 Grader og i Morges var hele Sundet, paa en liden Aabning nær, tillagt; Fra Gilleleie vil man paastaae, at den svenske Kutterbrig, som den 7de kom drivende i Jsen, og drev ud ad, skal være siunken i Kattegat. J Dag ere Kaperkapt. Lind og J. Hartvig m. fl. seilede landværts med deres Baade, paa Axel= med 4 Forspænds Heste, til visse andre Kanter af Siælland, for at forsøge om der endnu skulle være Priser at tage som trænges ind af Jsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Helsingøer, den 18de Januar. Noget nordlig for Kronborg ere nogle faae ubetydelige Aabninger i Jsen opbrudt i Nat. For Resten er Sundet som i Gaar belagt med Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Befordring. Den 6te Januarii er Cand. Theol. J. K. Mehl beskikket til Sognepræst for Barret og Vrigsted Menigheder. Sognepræst for Rye og Landet Meenigheder i Aarhuus Stift, J. H. Petersen, udnævnt til Sognepræst for Dover og Vænge Meenigheder; Cand. Theol. N. C. Spur til Sognepræst for Hem og Sem Menigheder i Aarhuus Stift. Den 20de Januarii er Byefoged i Nyekiøbing og Herredsfoged i Nørre og Sønder Herreder paa Morsøe, J. L. Schumacher, udnævnt til Byefoged i Aarhuus samt Herredsfoged i Hasle, Vester Liisberg, Framlev og Sabroe Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Aarhuus. Vor allernaadigste Konges høie Fødselsfest blev høitideligholdt heri Byen paa følgende Maade: Strax om Morgenen blev affyret 27 Kanonskud og kimet med Byens Klokker, samt Paukers og Trompeters Lyd ud fra Kirketaarnet. Kl. 10 om Formiddagen samlede Byens Militaire og de borgerlige Korpser sig paa det store Torv, hvorfra de Kl. 11 marscherede en Parade igiennem Byens fornemste Gader. Da de kom tilbage paa Torvet og vare opstillede, blev affyret 3de Salver med Gevæhrerne og udraabt et hierteligt: Kong Frederik den Sette leve! ved et 3 Gange gientagen Hurra, Til Middag og After var talrigt Selskab af mintalte og ti vile Embeesmænd og af andre, af Byen og Omegnen indbudne Personer hos Stiftamtmanden, Kammerherre, J Baron de Guldencrone, hvor under de lydeligste og varmeste Ønsker for Konge og Kongehuset, under Paukers og Trompeters Lyd og Kanonernes Affyring, Hs. Maj. Kongens, Hs. Maj. Dronningens og Kongehusets Skaaler bleve udbragte. Under Middagsmaaltidet havde endeel Bønder af Kystværnet frivilligen indfunden sig for at yttre de dem, som enhver Tvillingrigets Borger, paa denne festlige Dag besielende Følelser, ved en til dens Høitid passende Sang, som endtes ved et, af den paa det store Torv, forsamlede Mængde trende Gange igientaget Hurra og Glædes Raad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
J Aarhuus Stift er i afvigte Aar, fra 1ste Januar rii til 31te December 1808, copulerede 1016 Par, fødte af Mandkiøn 2153 og af Qvindekiøn 2024, foruden 247 Uagte af begge Kiøn, tilsammen 4424 Fødte. Døde: Af Mandkiøn: Af Qvindekiøn Fra 9 til 12 Aar 839 Personer 666. 100 og derover 1. tilsammen 1953. 1843. Summa af begge Kiøn 3799 Døde. Altsaa flere Fødte end Døde, 625.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Ved de Fødte ere anmeldte 202 Dødfødte og 32 Par Tvillinger samt 2 Par Trillinger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Af de Døde ere over 100 Aar gammel i Bierre, Sporup, Egens og Sem Sogne 4 Personer. Druknede: J Aabye, Ormslev, Horsens, Miesing, Skanderborg, Skanderup, Rye, Eistrup, Snede, Hammer, Raabye, Weilbye og Thorsøe Sogne ialt 15 Personer. Fundne Døde: J Malling, Giødvad, Knie og Helgenes Sogne 4 Personer. Jhielslagne. J Levning, Randers og Nørager Sogne 3 Personer. Omkomne ved andre ulykkelige Hændelser: J Vrigsted, Rosmus og Søbye Sogne 3 Personer ihielkiørte, i Hvornum Sogn en Mand væltet med en Vogn og død af Faldet: i Randlev Sogn en Mand ombragt sig selv; i Hvilsager Sogn en Mand skudt sig; i Værum, Laurberg og Grønder Sogne 3 Personer, hængt sig; i Colind Sogn en Person hængt sig i Vildelse; i Engom Sogn en Dreng skudt af Vaade; i Dalbyeover Sogn et Drengebarn qvalt i en Møddingpøl; i Voel Sogn et Pigebarn indebrændt; i Hundslund Sogn en Person blødt ihiel ved at stikke sig i Laaret med en Kniv; i Randlev og Framlev Sogne 2 Personer pludselig døde og i Søbye Sogn en Karl død pludselig af Slag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Fra et lidet Venneselskab er af Hr. Christen Scheibye, indsendt til de Fattige, i Anledning af den 28de Jan. 2 Rdr. 3 Mk. hvorfor paa de Fattiges Vegne ærbødigst takkes. Aarhuus den 1ste Febr. 1809. Joh. Sperling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Provst Bechmann. Fruekirke Hr. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Prædikanterne paa Søndag Sexagesima. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Provst Bechmann. D. Larsen. Fruekirke Hr. Studsgaard. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Udenlandsk. Frankrig. Den 26de og 27de Bulletin fra den franske Armee i Spanien, dateret Valadolid den 7de og 9de Januarii. Strax efterat General Goution St. Cyr var trukken, ind i Barcellona, vendte han sig til Lobregat, slog Fienden ud af sin forskandsede Leir, fratog ham 25 Kanoner, og marscherede til Tarragona, som han og indtog. Denne Stads Besiddelse er af stor Vigtighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Generalerne Dubesme og St. Cyrs ved føiede Rapporter, indeholde de nøiere Krigsbegivenheder i Catalonien til den 21de Decbr. De geraade General St. Cyr til største Ære. Alt hvad som er forefaldet i Barcellona giver General Dubesme, det retfærdigste Krav paa Berømmelse. Han viste ligesaameget Talent som Fasthed i Caracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
De italienske Soldater, har erhvervet sig stor Besømmelse. Deres skiønne Forhold har rørt Keiserens Hierte. De ere og for største Deelen Korps, som Kri eren selv har bildet under sit Feldttog i Aaret 5. Siden Romernes Tider har Jtalienerne ikke ført Krig i Spanien. Siden Romernes Tid var ingen saa berømmelige Epoche for Jtaliens Vaaben. Kongeriget Jtaliens Armee bestaaer alt af 80,000 Soldater, og meget gode Boldater. Disse ere Borgen for at dette skiønne Land ikke igien bliver en Skueplads for Krigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Hs. M. har tilbagelagt sit Hovedqvarteer fra Bensente til Valadolid. Han har givet alle Stadens Authasiteter Andience. Ti af de sletteste Kalle af Pøbelen, ere skudte. Det var disse som mossererede GeneralCevallos og have undertrykket saa mange retskafne Folk. Saa har Hs. M. og ophævet Dominicaner=Klosteret, hvori man ombragte en Franskmand. Klosteret St. Benito har han tilkiendegivet sin Tilfredshed. Dette Klosters Munke ere meget oplyste Folk og som lange fra at prædike Krig og Mytterie, meget mere har anvendt alt for at beroelige Folket og tilveiebringe Orden. Mange Franskmænd har dem at takke for Livet. Keiseren forlangte at see dem, og da han erfarede at de vare af Benedictinerordenen, hvis Medlemmer alletider i Jtalien og Frankrig have udmærket sig i Litteratur og Videnskaber, viste han dem sin særdeles Tilfredshed. I Almindelighed er Geistligheden i denne Stad god Dominicanerne ere de meeste farlige Munke, som have bemægtiget sig Jnqvisitionen, og badet deres Hænder i en Franskmands Blod. Da man fordrede dem frem, svore de paa at han ikke var dræbt, men bragt i Hospitalet, omsider tilstod de at han var myrdet, og fremviste Brønden som de havde kastat hans Legeme i, hvor det og blev funden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Hertugen af Dalmatien maae endnu denne Aften være i Lugo. Stærke Colonner af Fanger ere paa Veien hertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Brigadegeneral Davenoy har ved Tore med 500 Ryttere tuffen 2 a 300 Mand af Resten af Jnsurrectionen, dræbt og tagen de fleste til Fanger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Efter Fegtningen ved Prieros imod den engelske Armees Arriergarde, sandt Hertugen af Dalmatien det nødvendig ligeledes at fordrive Fienden fra Col de Piedra Filla. Han gjorde en lang Marsch, men høstede ogsaa Frugten deraf. Han tog 1500 Englændere, 5 Kanoner og mange Munitionskarrer, og tvang Fienden, til at ødelægge en betydelig Mængde Lavetter, Bagage, a. Alle Afgrunde vare opfyldte med Stumper deraf, og Uordenen hvormed det skede, var saa stor, at Divisionerne Lorge og Lahoussane fandt under de tilbageblevne Eqvipager, Vogne fulde af Guld og Sølv. Man omslaaer det til 2 Millioners Værd, som er faldet i disse Divisioners Hænder. Den 4de Januarii om Aftenen, var den franske Armees Avantgarde i Castillo og Nocedo. Den følgende Dag stødte man paa den fiendtlige Arviergarde ved Puenta Terreyra i det Øieblik de arbeidede paa en Flatter Mine, til at sprenge Broen. Men et Cavallerieangrib tilintetgjorde dette Foretagende. Det gik ligesaadan med Broen ved Crucial. Om Aftenen var Divisionerne Lørge og Lahonssage ved Constantin og Fienden i Nærheden af Lugo. Den 6te satte Hertugen, af Dalmatien sig i Marsch til Lugo.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Den engelske Armee lider meget. Den har næsten ingen Munition eller Bagage mere, og dets halve Ryeterie er til Fods. Siden deres Afmarsch fra Benavente til den 5te tælle vi 1800 dræste Heste paa Landeveien. Overræsten af la Romanas Corps ierer overalt omkring. Regimenterne, Kongen, Mayorca, Hibernin, Barcellona og Neapel ere tagne til Fanger. De spanske Bønder i Galicien ere uforsonlige imod de marode Engelskmænd. Uagtet den strenge Befaling, derimod, finder man daglig myrdede Englændere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Hertugen af Eichingens Hovedqvarteer er i Willa franca paa Grændserne af Galicien og Leon. Hertugen, af Bellune er ved Tajus. Den hele Keiserl. Garde concentrerer sig i Valladolid. Stæderne Valladolid, Palencia, Segovia, Avila, Astorga, Leon &c. har sendt Deputationer til Kongen, den adsplittede Overrest af Romanas og den Estremaduriske Armee, den Skade Landet lider ved de forskiellige Hære, samler Provindserne under deres retmæssige Overhoved. Madrit har meget udmærket sig. Protocollen over 28,700 Familiefædre, som ved det hellige Sacrament, har aflagt deres Eed, er ham forelagt. Borgerne i Madrit har lovet Keiseren, at naar de faaer Kongen, hans Broder paa Thronen, da at ville understøtte og forvare ham med Eiendom og Blod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Det hedder, Præliminairartiklerne til en Handelstractat mellem Frankrig og Rusland, skal allerede være aftalt mellem Grev Romanzow og Champagny og Tractaten selv blive med første afsluttet. Nogle Journaler begynde at tale om en nøie Alliance, mellem de nordiske Magter. I Gierningen er det meget muelig, at disse Magter ere blevne enige om Midlerne til paa det virksomste at fortsætte Krigen med England, og bringe Norden ud af den ubehagelige Forfatning hvori det er sadt ved en desensiv Krig, der ikke kan frembringe store Resultater, men vel store Ubehageligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Blandede Efterretninger. Den 21de Jan. var den Efterretning almindelig udspredt i Amsterdam, at Congressen i America har besluttet med en stor Stemmefleerhed, at vedblive Embargoen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Den sidste Colonne preussiske Krigsfanger er afgaaet fra Depoten i Nancy. Fire og Tredive af samme har søgt om Tilladelse at blive i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Fyrst Niclas af Efterhaz, er den 16de Januar ankommen til Augsburg med sit følge fra Wien, og har, efter et kort Ophold fortsat Reisen til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Betiendtgiørelser. Vor lærde og for Almeenvel virksomme Prof. Guldberg haver og i Aar vildet hædre vor Frederik og elskte Konges Fødselsdag ved en skiøn Tale, holden den 29de Jan. sidstl. i Kiel, som er hidsendt mig til Salg for 1 Mk. Stk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Da Patrioten Guldberg ønskede det indkomne ved Salget anvendt til de Norske og øvrige offentliges Vel, saa blive hvad enhver meer hertil vil biedrage, modtaget af mig, Professoren det tilsendt, og til sin Tid offentl. aflagt Regnskab for. Aarhuus den 28de Jan. 1809. H. W. Schytte. Paa næstkommende Söndag den 5te Febr. bliver Bal i Kronprindsens Klub. Fremmede, som efter Klubbens Love kunde indføres i Selskabet, indbydes deri at deeltage. Billetter faaes hos een af Undertegnede for 1 Rdr. Stk. Aarhuus, d. 1ste Febr. 1809. P. N. Röygaard. P. Kabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
En smuk og velindrettet Gaard i Aarhuus, passende til Boepæl for et Herskab, eller anden honet Familie, beliggende omtrent midt i Byen, med Hauge, Staldrum og god Gaardsplads, er underhaanden at faae tilkiøbs, hvorom nærmere Underretning kan erholdes paa Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Sidste Fredags Aften er bortkommen af en Bonde, vogn paa Torvet (formodentlig tabt) 4 Stkr. nye Lærreds Sække mk. F. den der har fundet samme eller kan give nogen Oplysning derom, vilde behage at afgive samme, mod er passende Douceur, hos Kiøbm. Malling. Værelserne i Gaarden No. 128 beliggende ved Mindet er til næste Paaske at bekomme til Leie, og følger til Brug en liden Have; skulde Liebhabere ønske sig en betydelig stor have med mange skiønne Frugttræer a., da kunde denne og faaes, herom accorderes med Johannes Sperling. Aarhuus den 2den Febr. 1809. Ved Ballet den 31te Januarii paa Klubben, bortkom fra Undertegnede en fiin Hat af David Marks Fabrik, den som har erholdt den, ville behage at levere den til Niels Wad, Aarhuus, den 1ste Febr. 1809. i Møllestien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Nyelig hiemkomne friske gode Curoner, saa og gode Provenceolie, er at faae for billigste Priis hos Frid. Richter, i Hospitalsgaden No. 56 i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Auctionen over et Partie Røgtobak o. a. m. som i disse Aviser er nubliceret at holdes paa Randers Raadstue den 13de Febr. bliver efter Vedkommendes Begiering, foretaget sammesteds Tiirsdagen den 7de Februarii næstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Hos Gartner Flentje paa Jægergaarden ved Aarhuus, faaes alle Slags Hauge- og Blomsterfrøer tilkjøbs for billigste Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Bekiendtgiørelser. Med det respective randerske harmoniske Selskabs Tilladelse, har Undertegnede den Ære paa dets Theater som Benefice Søndagen den 5te Februari at opføre: en skotsk Entree, derpaa den lille Uglspeil og Syvsoveren eller Giengangeren paa Beausolgaard, Skuespil i 3 Acter oversat efter Kotzebue og Dumaniant af Professor Rabbek. Til Sluning en ungersk Entre som udføres af mig og en Eleve. Billetter a 3 Mk. Stykket, kunde behageligst afhæntes i mit Logie hos Hr. Bonne ved Østerport. Indgangen aabnes Kl. 5. og der begyndes Kl. 6. O. G. F. Bagge, Dandselærer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Placat. Mandagen den 6te Februarii næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 slet, bliver paa Raadstuen her i Byen ved offentlig Auction bortsolgt: 3000 Pd. Puddersukker. 3000 Potter Konjak. Et Partie engelsk Senup. Et Partie blaae og hvide Kaffe= og Theeserviser, item Kopper i Dosinviis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
En stor Deel hvid Steentøi, af runde og aflange Fade, flade Tallerkener, store og smaae Kasse kander, Theepotter, Theekopper o. m. 100 Pd. Allehaande. 50 Pd. Kakao Bønner. 30 Skpd. fiin 4re Brands Hør. 40 Tønder Vinterhvede. Thi ville Liebhaberne behage at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Prøver af Varene forevises, og Auctionen fremmes, efter de da bekiendtgiørende Conditioner. Randers, den 27de Januarii 1809. Bendixsen, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Ved Jndkaldelse af Dat. 24 Decbr. 1808, som en læst i Rosenholms Birkeret den 10de Jan. næstefter ere Creditorerne efter afg. Sognedegn M. Møeballe i Hornslet anmodede om, forinden 12 Uger fra Dato at anmælde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede, hvilket herved igientages. Kiøbenhavn, den 21de Jan. 1809. J. Møeballe, Candidat i Theol., i NyegaEn skikkelig og flittig Contoirist, som især kan bestyre, Lægdsvæsenet, attraaes som Fuldmægtig hos en Justits Betient til næste Maidag; Man behager at melde sig her paa Adressecontoiret, hvorfra Anviisning gives, naar paalideligt Vidnesbyrd, om hine Egenskaber, i Tælfælde af Vedkommendes Æskning, kunne forskaffes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
En Gaard i Randers, tæt ved Kirken beliggende og bestaaende af 8 Fag Stuehuus, 2 Etager høit, 7 Fag, Udhuus i Gaarden, indrettet til Stald og Vognremism. v., er at faae tilkjøbs, eller Leie, naar Indhavende behagelig vilde henvende sig til Eierne, enten Frue Secher paa Wosnesgaard, eller Sognepræsten Hr. Blicher i Spendrup. Et i en skovrig og frugthar Eegn, omtrent 2 Mile fra Aarhuus beliggende, og til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, velindrettet Sted, staaende for 2 Tdr. 2 Skpr. Ager og Engs Hartkorn, med en smuk Frugthauge tilliggende, og paa hvis Grund haves fornøden Over- og Underskov og Tørveskiær, er at faae tilkiøbs, eller Leie hos Frue Secher paa Wosnesgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1809-02-01
Paa en Herregaard i Nærheden af Aarhuus kan en Huusholderske blive antaget til 1ste Maii næstkommende, paa fordeelagtige Vilkaar, naar hun, forsynet med gode Vidnesbyrd om sin Duelighed i dette Fag, melder sig paa Adressecontoiret, som giver nærmere Underretning.