Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-03-01
Nyeste Post-Efterretninger. Efterretninger fra London ere endelig indløbne, som naae til den 18de Februar, og som giøre os bekiendte med den engelske Regierings Bestræbelser for at rette sig efter Folkets Tarv og Ønske, ved at foretage en betydelig Reduction med Armeen. Da Lord Castlereagh foreslog, den 11te, i Underhuset, at en Committee maatte nedsættes for at undersøge Financernes Tilstand og tage de fornødne Besparelser i Overveielse, sagde han at omtrent 300,000 Mand Soldater og Matroser, ere afskedigede siden Freden; men at man endnu vil reducere 18000 Mand af Armeen. Han bemærkede: at den brittiske Armee i Frankerige og den i Ostindien ikke kostede England noget; at Armeen i Frankerige bliver i Aar reduceret 5000 og af den i Ostindien 3000 Mand, saa at den hele brittiske Armee nu vil komme til at udgiøre 5000 i Frankerige, 17000 i Ostindien, og 81000 som allene koste Staten noget; deraf 48000 Md. hiemme og 33000 i Colonierne. Ministeren formeente, at Reductionen nu ikke burde drives videre, og han berettede: at eftersom nu ogsaa Marinens Udgifter vare reducerede fra 10 Mill. til 6 Mill. 300,000 Pd. St., saa vil Landmagten og Marinen komme til at koste omtrent 18 Mill. Pd. St. Endelig meldte Ministeren, at Prins-Regenten vil af Civil-Listen for den kongelige Hofstat, og som udgiør 200000 Pd. St., resignere 50,000 Pd. til Bedste for de offentlige Casser; (et almindeligt bifaldsraab lød i Salen) ligeledes: at Kronens Tienere ville efterfølge deres kongelige Herres Exempel og ligeledes resignere een Tiendedeel af deres Gager; hvoriblandt Lord Camden, som er emploieret ved Skatkammeret, har afstaaet 10,000 Pd. St. af sin Gage til Nationens Bedste og vil lade sig nøie med 2500 Pund. Lord Castlereagh foreslog nu Udnævnelsen af 21 Personer, til at udgjøre den omtalte Committee. Hr. Tier ney indvendte mod Ministerens Tale: at Staten maatte endnu giøre 3 Millioner Gield for at opbringe de 18 Millioner; at de omtalte Afstaaelser, af Lønninger komme vel sildige; at de mange Sinecure=Pladser endnu vedvare, og at han ikke kunde billige, at Ministerne skulde udnævne Committeens Medlemmer. Skatkammer-Cantsleren giendrev Hr. Tierney, skildrede Financernes Udsigter som at være gode, forsikkrede at man ikke havde nødigt at angribe det synkende Fond, og at man dog kunde betale Restancen. Lord Castlereaghs Forslag gik igiennem med 210 mod 117 Stemmer. – Sir Francis Burdeet lod sig ogsaa høre i dette Møde, han skildrede Parlamentets Tilstand som aldeles fordærvet, og viiste Nødvendigheden af en Parlaments=Reform; han dadlede, at man havde indført en ny Bøn i Kirkerne for at Prins-Regentens Liv var blevet frelset, og sagde, at det var en Anklage mod hele Nationen; men han blev afbrudt af en almindelig Misbilligelse. Lord Cochrane indleverede paa Nye Bønskrifter om en Parlaments=Reform, og Lord Lascelles en anden fra Uldfabrikanterne i Yorkspire, hvori de beklagede sig over, at der blev indført formange Maskiner, denne giorde større Jndtryk Jkke mindre vigtige end Lord Castlereags Foredrag den 11te i Underhuset var Greven af Aberdeens den 18de Februar i Overhuset, hvori han fremlagde den hemmelige Committees Jndberetning, som var nedsat for at undersøge de Papirer, som Prins=Regenten havde meddeelt Huuset i Anledning af de hemmelige Forbindelser, som have til Formaal at forstyrre den offentlige Roe og Orden. Dens Jndhold bestod i følgende: "Ved at undersøge Papirerne, har Committeen overbeviist sig om, at der finder en Sammenrottelse Sted i Hovedstaden, som har det til Formaal, at omstyrte Regieringen ved et almindeligt Oprør og at indføre et almindeligt Plyndrings-System. For at forsamle sine Tilhængere og overskue deres Antal vare Folke forsamlingerne holdne i Spafields, fra hvilket Sted, man kunne trænge ind i London fra fleere Sider; man sendte Haandbilletter til saadanne Folk, hvis Kaar vare slette; man vilde aabne alle Fængsler; opmuntrede Folk til at skaffe sig trefarvede Cocarder; man havde den Plan at stikke Barakkerne i Brand, at angribe Banken og Tover; man anskaffede Pi ker og Kanoner, udvalgte Anførere og bestemte de Steder hvorfra man skulde giøre Angrebet. Der blev gjort Forsøg paa at forføre Soldaterne og at ophidse Almuen. Oprøret i London den 2den December ifior var planmæssigt anlagt og var blevet udbredet over hele Landet, dersom det var lykkedes, da Oprørerne havde deres Forbindelse i forskiellige Egne af Riget, især i de store Manufacturstæder, hvor man paa samme Dag holdt oprøriske Forsamlinger. Planen mislykkedes; men er ikke opgivet. Man maae bie, hedder det, indtil Landet er fuldkomment organiseret. Jmidlertid søger man i Clubber og Forsamlinger at ophidse. Almuen og, under Paaskud af dets naturlige Rettigheder, at forlede den til de desperateste Foretagender. Af saadanne Klubber og Selskaber gives mange, saaledes de Hambden Klubs, Unions-Selskaberne, hvori mange skikkelige Folk forføres under Paaskud af Forslag til Parlaments Reformen. Men især udmærke sig de Spencean Phillantropister, som gaae ud paa en almindelig Plyndring, ved at deele alle Eiendomme lige. Disse Spencean Forsamlinger ere almindeligt udbredte, endog til Landsbyere. Ved skrækkelige Trudsler nøder man Folk til at tage Deel i disse Klubber, og ved skrækkelige Eeder forpligter man Medlemmerne til at holde det hemmeligt, som forhandles i dem. Alt forhandles mundtlig, intet betroes til Papiret; med de fraliggende Clubber handles allene ved Afsendinge. Man har samlet mange Vaaben og Penge. Man holder Forsamlinger langt ud paa Natten, og synger i dem bespottelige Sange mod Religionen; at afskaffe al Religion og borgerlig Orden ere disse Foreningers Formaal. Committeen meener, at det er aldeles nødvendigt, at der treffes Forholdsregler for at sikkre den offentlige Rolighed og Folkets Vel, og at saadanne Uordener ikke bør taales længere. En saadan Jndberetning (som ellers sørgeligen vidner og en stor moralsk Fordærvelse) og Ministeriets Forslag til Reductioner og Besparelser, kunne ikke andet end styrke dettes Partie overmaade meget. Man meener derfore ogsaa, at den Folkeforsamling, som blev holdet paa Spafields den 10de Februar, og hvor der vare over 40,000 Mennesker nærværende, men hvor forresten Alt gik meget roeligt af, da alle Forsigtigheds=Regler til at overholde den almindelige Rolighed vare trufne, vil blive den sidste. Sir Francis Burdet haranquerede ogsaa Folket; men tog Kongens og Prins Regentens Partie. Hr. Hunt skieldte paa Regieringen; han og Hr. Cobbet bleve trukne i en Vogn af Almuen. Regieringen bruger nu Alvor: den ældre Watson, Preston, Hooper og Keen ere fængslede og satte i Tover som Landsforrædere; ogsaa er en Hr. Evans og Søn arresterede; man har Vidner mod dem, at de have anskaffet Vaaben og opmuntret til Oprør.