JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Odense, den 19de Juli. D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen ankom hertil i Løverdags Aftes mellem Kl. 8 og 9, og modtoges med en Hjertelighed og Jubel som sikkert har gjort et dybt Jndtryk paa den unge Fyrstinde, der ikke meere skal være os fremmed, men som vi nu glæde os til, i længere Tid at see dvæle iblandt os. Udenfor Byen modtoges D. K. H. af Fodjægercorpset, de ridende Jægere samt Dragonregimentet, og i Byen paraderede Borgerkorpset. Kronprindsen reed foran den Vogn, hvori Hs. K. H. Kronprindsessen befandt sig. Ved Møllebroport modtoges det høie Par af Communalbestyrelsen. J Stadens Navn henvendte Borgermesteren Etatsraad Reimuth sig til Kronprindsessen med en Lykønsknings og Velkomsttale, som Hs. K. H. besvarede paa Dansk paa den naadigste og venligste Maade. Toget passerede derfra gjennem de blomsterstrøede Gader, i hvilke mangfoldige Huse vare prydede med Guirlander, Festons, Blomsterkrandse, &c. Foran Kronprindsen marscherede det borgerlige Jægercorps, og Communalbestyrelsen omgav Kronprindsessens Vogn, der fulgtes af Dragonregimentet. Paa Gaderne havde Laugene opstillet sig med deres Faner, Velkomster og andre Jnsignier. Under hele Toget hørtes Kanonskud og Klokkeringning. Efterhaanden som Kronprindsessens Vogn var passeret, marscherede hvert Laug efter samme, og saaledes ankom det hele Tog under jublende Raab ind i Slotsgaarden. Samtlige Oldermænd, Fane Velkomst= og Jnsigniebærere stode nærmest Balkonen. Ud paa denne traadte Kronprindsen med sin Gemalinde ved Haanden og udtalede med megen Hjertelighed en dybtfølt Tak for den uforglemmelige Maade, hvorpaa Odense Jndv. vare komne ham og Kronprindsessen imøde. Om Aftenen var Byen smukt illumineret. Et Tog af Søfolk drog med Flag og Musik igjennem Gaderne. Et særdeles smukt Skue afgave de i Bassinet liggende Skibe, der vare illuminerede med Lanterner. (Fyenske Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Endeel af det kjøbenhavnske Theaters første Prydelser, nemlig dHrr. Nielsen, Holst, Phister, Foersom, a. samt Damerne Mr. Nielsen, Mr. Holst, Jfr. Petersen og Haack, ere ankomne hertil, og ville paa Fredag aabne deres Forestillinger her med den store Tragedie: Edvards Sønner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Nykjøbing paa Falster, 19de Juli. Vi havde her igaar Aftes et voldsomt Uveir med Storm, Torden og Lynild, Sidste har antændt og aldeles afbrændt Agerupgaard, 1/2 Miil fra Saxkjøbing. (L. F. A.) Snoghøi, den 22de Juli. Med Dampskibet Den afgik i Onsdags Morges Kl. 6 fra Snoghøtil Kiel Hs. Kgl. H. Arvestorhertugen af Mecklenburg-Strelitz, Hs. Kgl. H. Hertug Gustav af Mecklenburg-Schwerin, Hr. Kammerherre v. Bernstorff og Hr. Baron v. Plessen med Eqvipager og Domestiquer. De ledsagedes til Snoghøi af Hs. Kgl. H. Kronprindsen, som derefter retournerede til Odense. (Md.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Befordringer og Afgang. Under 15de de har Hs. M. allernaadigst forundt Forvalter ved Frederiksgave og Flenstofte Godser, J. Tornøe, kongelig Bestalling paa dette Embede. Og under 17de har Hs. M. allern, udnævnt Prem. Lieutn. ved Livcorpset, Cand. jur. W. Zingelmann, til Copiist under d. D. Cancellie. S.D. er Krigsassessor og anden Toldcontrolleur i Kiel, Louis Sandil, udnævnt til første Toldcontrolleur sammesteds.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Ledige Præstekalds Jndtægter. Phanefjord Sognekald paa Møen: Gl. Ang. 350 38. Men efter nye Ang.: 1) Korntienden af 503 Tdr. tiendeyd. Htk. efter Mdr. 550 Tdr. Byg. 2) Smaaredsel c. 100 2. 3) Offer og Accidentser c. 350 R. 4) Avlingen 12 Tdr. Land Ager og 16 Tdr. Land Græsningsjord. Der er ingen Enke paa Kaldet, men derimod et Enkesæde, til hvilket Sognekaldets øvrige Jord, c. 30 Tdr. Land med Tørveskjær og 6 Tdr. Land med stor Skov, er henlagt. Bemeldte Enkesæde beboes af tvende Døttre af den næstf. Sognepræst. Præstegaardens Hartk. er 3 T. 1 Fdkr. 1 Alb. Hvede 5 a 3 a 6 a 18 sk. Rug 4 28 3 Kjøbenhavns Torvepriser, den 17de Juli. a 4 a 5 F. Byg, Bradet, 3 28 a 32 1 a 8 s. Dito Gradet 15 14 a 16 a 8 s. Havre 12 a 14 1/4 8 a Tdn. Smør 20 a 24 s. Pd. Grøns. Flæsk 10 a 11 1/4 Lpd. Ved Tallotteriets 1343 Trækning i Wandsbeck udkom: No. 25. 67. 10. 35. 27.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Aarhuus. Det var en ægte, gehaltriig Kunstnydelse, Madame Simonsens Concert forskaffede os i Onsdags Aftes, og det i betydelig Mængde forsamlede Publicum viste ved sine hyppige og levende Bifaldsyttringer, at det med varm Jnteresse vidste at opfatte det dybe og klangfulde Sprog, der udtalte sig gjennem de fulde Toner. Madame Simonsen selv udførte 4 forskjellige Nummere, der i rigeligt Maal udfoldede for os Sangerindens udmærkede og overordentlige Talent, og lode os med Sjæl og Hjerte benndre hendes klare, bøielige og omfangsrige Stemme; ethvert af hendes Nummere blev optaget med eenstemmigt Bifald. Ogsaa Hr. Simonsen vandt fortjent Paaskjønnelse ved sin mesterlige Udførelse af Reniscentser af Ole Bulls Compositioner, og han henev derved i den Grad flere af Tilhørerne, at disse anmodede ham om en Gjentagelse deraf, hvilket Ønske Kunstneren ogsaa, efter den egentlige Concerts Slutning, var saa god at opfylde. Hr. Noack fremtraadte som en fortrinlig Clarinettist, der med sjelden Dygtighed forstod at behandle sit Jnstrument, og som Pianist udførte han nogle vanskelige Variationer af Thalberg med en stor Færdighed og Correcthed. Efter flere Pianoforte Ynderes Anmodning gav ogsaa denne unge Kunstner, efter Concertens Slutning, endnu en Prøve paa sit Talent ved at udføre Variation er over et Theema af "Puritanerne." – Saaledes blev denne Concert, ved sit gehaltrige Jndhold, den fortrinligste, vi i lang Tid have havt her, isærdeleshed, da Aarhusianerne i mangfoldige Aar ikke have kunnet glæde sig ved her at høre en saa udmærket Sangerinde som Madame Simonsen, vi troe derfor, at Mange ville med os deele det Ønske, at vi ret snart igjen maae kunne imodesee en lignende Kunstnydelse. Concertgiverne besøgte dennegang ikke andre jydske Byer end Aarhuus, men reiste allerede i Gaar Morges herfra med Dampstibet, for over Kjøbenhavn at tage til Sverrig og førstkommende Søndag give en Concert i Ramløsa. Vi lykønske af Hjertet vore svenske Brødre til dette Kunstner besøg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Reisende. Med Dampsk. fra Aarhuus til Kallundborg: Lehnsgreve de Scheel med Frue, samt 5 Børn, Tjener og Tjenestepige, Handelsbetjent Fürster, Auditeur og Cabinetssecretair Clementsen, Pastor Sidenius med Søn, Capelmusicus Simonsen m. Kone, Capelmusicus Noack, Handelsfuldmægtig Davidsen, Frøken Holbeck, Bygnings conducteur Thielemann, Adjunct Holbeck m. Kone, Adjunct Hundrup med Kone, Jfr. S. Hundrup, Fuldmægtig Schlotfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Prædikanter paa Søndag: Til Høimesse i Domkirken Hs. H. Hr. Stiftsprovst Lindhard; i Frue Kirke Hr. Adjunct, Cand. Røgind; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen. Til Aftensang i Domkirken Hr. Pastor Fons; i Frue Kirke Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Bekjendtgjørelser. Til de inder 10de Mai sidstafvigte anmeldte Bidrag til Oprettelse af en Mindestøtte for den afdøde Konge er endvidere anmeldt eller indkommen: Fra Major Jngersen i Viuff anmeldt med Viuff Sogn, men directe afgi10 – . . vet til Sparekassen i Veile . . . . Aarhuus Kjøbstad ved Hr. Justitsraad Fleischer i Do. . . . . . Frysenborg foruden det forhen anmeldte i Do. . . . . . . . . . . . . 1 – 32 - Sæbye og Omegn, ved Hr. Byfoged Heiberg i Do. Sparekasse. 56 - 4 - Frederikshavn anmeldt ved Hr. 4 – 48 - Sandflugtscommissair Faye . . . .- Jetsmark Sogn ved Do. . . . . . . 5 - 39 - Børglum Herred ved Do. . . . . 47 – 13 - Jalt: 2784 2877 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
J forrige Anmeldelse var anført at en Sum af 131 28 47 for Mols, Østerlisberg, Sønderhald, samt Øster= og Vester=Herreder ved Hr. Justitsraad Aagaard i Grenaae vare anmeldte; dette berigtiges derhen, at de vare indkomne til Hr. Kammerraad og Amtsforvalter, Aagaard i Ebeltoft, samt at det i Stedet for Øster= og Bester skulde hedde: Sønder= og Nørre-Herreder. Den Tanke, som for omtrent et Aar siden opstod hos Undertegnede, ved det meer omtalte varige Minde, at tolke Frederik den Sjettes Fortjenester af vort elskede Fødeland for de sildigste Efterslægter, synes meer og meer at vække Deeltagelse. Allerede er ved frivillige Bidrag den ovennævnte Sum deels anmeldt og deels gjort frugtbringende i Jyllands forskjellige Sparekasser, og vor berømte Landsmand Thorvaldsen har lovet gratis at meddele hasreliefs til den paatænkte Ærestøtte. Skanderborgsyndige Slotsbakke kan paa billige Vilkaar erholdes tilkjøbs, og saaledes er Alt forberedet. Men da det aldrig kunde falde os ind, egenmægtigen at bestemme Detaillen af Værkets Fuldbyrdelse, hverken i Henseende til Stedet hvorpaa, eller Maaden hvorledes det skulle udføres, tillade vi os herved at indbyde samtlige Contribuenter til, Bye= og Herredsviis, ved Committerede at give Møde, Onsdagen den 4de August Klokken 12 i Skanderborg, for af os at modtage Regnskab, udvælge en Committee til Værkets videre Fremme, samt at tage en endelig Beslutning, om det af os udseete Sted, Skanderborg Slotsbakke, eller noget andet Sted i Jylland skal vælges. Man tillader sig endvidere at anmode de Herrer Embedsmænd i Byer og Landdistricter, som godhedsfuld have overtaget Subscriptionslisternes Besørgelse, at de, førden til en Generalforsamlings Afholdelse bestemte Dag nemlig den 31te i denne Maaned, ville tilsende medundertegnede Wulff i Nebel Mølle ved Colding de Lister, der ei endnu maatte være afsendte, da de ved Regnskabets Aflæggelse ville være nødvendige for Indbyderne. Foreningen for ommeldte Øiemeed, den 7de Juli 1841. Jugmersen. With. Wulff. P. S. Den ved de forrige Anmeldelser fremsatte Anmodning om at forunde samme en Plads i Provindsens Stiftstidender, tillader man sig her at gjentage, med yderligere Bøn at dette maatte skee uden Henstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Efter Begjæring af Skolelærer Rasmussen og Huusmand Christen Sørensen, bliver det dem tilhørende Sted i Riis Bye, Ousted Sogn, stillet til Bortsalg ved Auction, som afholdes paa Stedet, Tirsdagen den 3die August førstkommende, Kl. 10 Formiddag. Stedet, hvor Bygningerne ere godt vedligeholdte, staaer for Hartkorn, Ager og Eng 1 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 21 7/8 Alb., Skovskyld 1 7/5 Alb., med et opgivet Areal af 50 Tdr. Land god Jord, 2 Skovparceller bevoxet med Skov i frodig Væxt, og 4 Torveskifter i Riis Torvemose. Naar Gaarden er solgt, bliver samme Dag ved Auction bortsolgt en Deel Besætning og Inventarium, saasom 2de Kjøreheste, endeel Køer og Faar, 2de Vogne, en Ploug, en Harve, m. m. hvilket herved bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 21de Juli 1841. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Mit velassoterede Varelager er i den senere Tid bleven betydelig forøget ved ny Tilførsel af engelske og tydske Jernvare, samt Galanterie=Glasvare, Porcellains og Steentøi m. m., hvis Udsalg jeg anbefaler til meget billige Priser. S. Jensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Smukke Halsbind for Herrer er nylig arriveret et stort Udvalg, som sælges meget billig hos S. Jensen, paa det lille Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Undertegnedes Varelager er i disse Dage bleven far øget med et smukt Assortiment Mousselin de laine, saavel i tærnede som blomstrede, Chally=Tørklæder, Mousselin de laine Do., hvide & coul. korte og lange Bomulds Handsker, hvide & coul. Bomulds=Strømper, SommerBeenklæde=Tøier, coul. Spaanplader, Straae, Dame-Tasker, Blomster, Parasoller, m. m. m., som Alt sælges til nedsatte Priser. boende ved Frederiksbroen. J. P. Brændstrup, Tilmed anbefales et Partie nye og moderne Sirtzer, figurerede & glatte Thibets, Cabyle= og Lama-Shawler, som førstkommende Tirsdag med Ageposten arriveret her J. P. Brændstrup. P. Norgaards Enkes. særdeles vel assorterede Varelager, anbefales i St. Olufs Marked, paa det store Torv i Hr. Sabroes Gaard, nærmest Hr. Kjøbmand JngerslevsJ. H. Klomme, Juveleer, Guld= og Sølvarbeider, fra Nanders, anbefaler sig i St. Olufs Marked med et AssortimensGuld= og Sølv=Arbeide efter nyeste Smag, god Gehalt, og til de billigste Priser. Kunstdreier, J. C. Sønderhausen, af Randers, indtræffer til Aarhuus St. Olufs Marked, og anbefaler sig med et velassorteret Udvalg af Alt til sit Fa henhørende Arbeide, samt Paraplyer og Parasoller i nyeste Smag. Udsalget skeer paa sædvanligt Sted paa Torvet, ligeover for Hr. Gjæstgiver Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Mode-Magasinet for Herrer, hos H. J. Salomon i Slesvig. leverer fuldstændige Uniformer for Toldofficianter, saasom Tjenesteumformer, 26 28. Gallauniformer med ægte Guldbroderie, Hat med Krampe og Cordons, Kaardmed Porteppe 65 28 S. H. C.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Da Størstedelen af de Tjenestekarle og Piger som er anmeldte hos mig som Tjenestesøgende til 1ste November d. A., for saavidt disse ere fra Landet eller fremmede Kjøbstæder, ventes hertil i forestaaende St. Olufsmarked, saa vilde det være mig kjært, om de af Byens ærede Jndvaanere, som ville beære mig med at lade Folk fæste hos mig, forinden den Tid ville behage at underrette mig derom, da de derved kunne faae Leilighed til at tage Ty enderne i Øiesyn forinden de fæster dem. Aarhuus Fæstecontoir, den 21de Juli 1841. A. Hansen, const. Brød Ans. J. C. Spiid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
god og sund, faaes billig hos Frisk roget Randers Lax er til Salg hos J. Schjoldann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
En næsten ny Fjelle=Boutik anvises tilkjøbs af R. C. Lemmich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
Den Sømand som i forrige Uge laante mit SølvRingmaal, for derefter at passe en Fingerring, erindres om at tilbagelevere mig samme. Carl Hansen,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-23
J flere Dage har nogle Hunde gjort en Runde i mu Tofte udenfor Studsport, og forjaget mine der staaende Creaturer, især Lam. Den, eller de, der maatte ere disse, advares herved om, at holde dem hjemme; hvis ikke, lader jeg dem skyde paa Stedet. Aarhuus, den 17de Juli 1841. P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
No 127. den 24 Juli. Løverdagen. Den til Forsendelse med Brevposterne alene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhuus i Prist-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
Blandinger. Urolighederne i Toulouse (en Stad i det sydlige Frankrig) ere forvoldede ved den af Finantsminister Humann indførte nye Beskattningsmaade, der har vakt almindeligt Mishag. Byens Repræsentanter havde modsat sig den og formaaet Borgermesteren (Præfecten) at holde inde dermed indtil han havde faaet nye Forholdsregler. Men istedetfor disse blev han afskediget og en ny sendt i hans Sted. Denne gik frem med Strænghed, og samtlige Repræsentanter toge deres Afskeed. Pøbelen drog i store Masser hen og slog den nye Borgermesters Vinduer ind. Han lod Militairmagten rykke ud, men den formaaede Jntet mod den forfærdelige Folkemasse. Der blev hugget ind iblandt den og der flød Blod i Gaderne, men Folket opkastede Barrikader, og spændte Kjæder over Gaderne, fra Vinduer og Tage kastedes Stene ned paa Rytteriet, osv. Saaledes havde det nu varet ved i tre Aftener og langt ud paa Natten. Sidste Aften havde Folket forjaget Vagten udenfor Borger mesterens Huus, som de truede med at ville storme, men da lød pludseligt den Efterretning: at Borgermesteren var flygtet. Paa samme Tid kom det Budskab fra Montauban, at det ikke der gik bedre til, og at man havde været ifærd med at stikke Præfecturet i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
James Woodward, bekjendt under Navnet den sorte Doctor, er død i Cincinnati og har efterladt sig en uhyre Formue. Denne sorte Mand var en Charlatan af et gandske eget Slags. Aldrig besøgte han nogen Syg, men forordnede blot, at Patienterne skulde dyppe en Finger i et Glas reent Vand, hvorpaa han raadte dem, hvad de skulde bruge, efterat han - saa forsikkrede han idetmindste – chemisk havde analiseret Vandet. Nu, efter hans Død, er man kommen efter, at han som oftest ei engang tog Proppen af de ham tilsendte Glas, thi i hans Stervbo er der forefundet en uhyre Masse af slige forseglede Glas, medens hans Bøger udvise, at han har meddeelt de Personer, hvis Adresse de bære, de meest udførlige Raad og Anviisninger. Hans Navnkundighed var saa stor, at hans Praxis strakte sig lige til Canada og Mexico.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
En meget sørgelig Tildragelse har fyldt Chatillon og Omegn med den dybeste Sorg. Hr. Durand, en almeenagtet Mand, som har overtaget Leverancen af de til Paris's Fæstningsværker fornødne Qvaderstene, var just i Begreb med at befordre en paa flere Vogne fordeelt Ladning derhen. Men Foermændene, som han havde betroet dem, vare faldne ind i en Kro ved Veien og gave sig gode Stunder her. Hr. Durand, som, med sin niaarige Søn, havde forladt Hjemmet tilfods, traf dem her, og da han mærkede, at de vare drukne, besluttede han, selv at føre Vogntoget videre. For den enkelte Mand var det imidlertid ingen ringe Opgave, at lede flere sværtlæssede Vogne. Da den lille Durand bemærkede sin Faders umaadelige Anstrængelse, bad han om, ogsaa at torde føre en Vogn. Da Drengen var af en kraftig Natur og vant til legemlige Øvelser, opfyldte Faderen hans Ønske, og begav sig til den forreste Vogn, for at lette Drengen Arbeidet. Saaledes kjørte de et Stykke Vei, da Faderen pludseligen hørte et gjennemtrængende Skrig, der bragte hans Hjerte til at skjælve. Hurtigt løber han til den sidste Vogn, og seer sit ulykkelige Barn ligge udstrakt under Hjulet, som langsomt gaaer over dets Liv. Hr. Durand falder de forreste Heste i Tømmen, for at standse dem, men ulykkeligviis har Drengen imidlertid, i sin Smerte, gjort en Bevægelse, saa at Hjulet, idet Vognen, ved Hestenes pludselige Standsning, rullede nogle Skridt tilbage, atter gik over den arme Skabning! Man forbauses, naar man hører, at Drengen, samlende sine sidste Kræfter, reiste sig op- og kastede sig i sin Faders Arme med de Ord: "Omfavn mig endnu eengang, kjære Fader – jeg maa døe!" Endnu et Suk, og han var ikke mere. Faderen var saa fortvivlet, at han selv fremstilte sig for Retten og angav sig som sin Søns Morder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
J forrige Maaned blev Mademoiselle Rachel i en Hofkareth afhentet til Windsor, hvor Dronningen havde et Selskab af 300 Personer. Da Alle havde taget Plads, sagde Lord Overkammerherren sagte til Rachel paa Fransk: "La reine attend!" Skuespillerinden traadte frem; hun var bleg og meget bevæget; de hende nærmest staaende Personer maatte berolige hende. Nu reciterede hun adskillige Scener. Dronningen gav ofte Signalet til at applandere. Derefter blev Mademoiselle Rachel forestillet hende. "Mademoiselle sagde Dronningen: Jeg er henrykt over at see Dem Derpaa overrakte hun hende en kostbar Bracelet med den Jndskrift: "A Rache-Victoria. 10 Junii 1841. Mademoiselle Rachel var dybt rørt, og Dronningen gik tilbage til sine Gemakker. Nu beværtedes Actricen med en kostelig Souper, men hun rørte Jntet – man veed ikke, af hvad Grund. Næste Morgen bragtes hun i en Hofeqvipage tilbage til London. Rachel er den første Actrice, som er bleven modtaget ved Hoffet og i de høiere Kredse i London. Det er ikke blot sit Talent, hun kan takke derfor, men sit uplettede Rygte. Hendes Benefice i London har, til sædvanlige Priser, indbragt hende 1500 Pund. Hun blev fremkaldt og modtaget med Acclamationer og Krandse. Da Dronning Jsabella forleden kjørte sig en Lysttour, anholdtes hun af saamange Betlere, at hun, da hendes Pung var tom, kastede sine Sko ud af Vognen til dem. Betlerne havde aldrig faaet slig en Almisse før, og medens de forundrede sig derover kjørte Dronningen videre. Da hendes Overhofmesterinde, Marquise de Santa Cruz, gjorde hende Bebreidelser, svarte hun: Hvad skal jeg gjøre, Penge vil man ikke give mig. Jeg har bortgivet mine Sko, fordi jeg har flere hjemme, og fordi jeg dog maatte give de stakkels Mennesker noget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
Skorsteensfeieren Edvard Jones, som fleregange paa en forunderlig Maade har trængt sig ind i Dronning Victorias indre Gemakker, er nu bleven sendt til Australien, hvor han skal være i 5 Aar. Ogsaa haves den interessante Nyhed fra London, at Kronprindsessen allerede har faaet korte Klæder og er bleven vænnet fra Brystet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
Et amerikansk Blad fortæller, at Officererne paa det franske Opdagelsesskib "Venus havde, da det en Dag var fuldkomment Havblik, paa 57 sydlig Brede, og 85 7 vestlig Længde fra Paris villet lodde Havets Dybde; men paa 3,470 Metre (omtrent 2 1/2 engelsk Miil, endnu ingen Bund fundet. 60 Matroser, havde i en Tid af omtrent 2 Timer fuldt op at bestille med at vinde Loddet op igjen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
En Expres som nylig, i Anledning af Valgene, blev sendt fra Birmingham til London, tilbagelagde denne Vei (25 danske Mile) paa Jernbanen i 2 Timer 56 Minuter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
J Vendome i Frankrig døde nylig en riig gammel Jomfru, en Englænderinde, Miss Topping, som drev Kydskheden saavidt, at hun i de sidste 6 Aar af sin Levetid kun forlod sit Værelse for at gaae i sin Have, over hvis høie Mure ingen Mandsperson kunde see hende. J sit Testament havde hun udsat 4000 Fres, til Underholdning for sine 2 Katte, endvidere 2000 Fr. for hendes Hund, og 200 Fr. aarlig for disse Dyrs Oppasser. Katteenes Afkom skulle træde ind i samme Arverettighed naar de gamle døe. Tillige indeholder Testamentet en formelig Kjøkkenseddel, hvorefter Arvingerne skulle bespises.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
En riig og fornem Familie i Paris har to elskværdige Børn, der ere de meest fuldkomne Albinos, man endnu har seet, med carniolrøde Øine, sneehvidt Haar, og Kinder, som om de vare af Melk og Roser. Disse Børn befinde sig fuldkommen vel, men naar de om Aftenen vise sig offentlig, vække de overalt megen Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
Følgende Træk characteriserer den preussiske Konge: Paa sin sidste Reise i Altmark blev Hs. M. indhentet af et ridende Skyttelaug. Anføreren, en Brygger, holdt en Tale til Kongen, hvori han bad, at Byen, hvori han boede, maatte faae en Garnison. Kongen yttrede: Sagen stod, i Øieblikket, ikke klart for ham; han vilde lade sig Acterne forelægge; men hvis han huskede ret, havde Byen for havt Garnison og mistet den, fordi den havde betragtet den som en Byrde og ansøgt om Fritagelse derfor, hvis saa var, vilde det yttrede Ønske ikke kunne opfyldes. Ei, hvorfor ikke, spurgte Supplicanten plumpt. Kongen taug et Øieblik, men spurgte ham saa: Hvad er Deres Metier? "Jeg er Brygger!" – Hvad Slags Øl brygger De?" Hvidt Øl og Bruunt-Øl." – "Jkke Bayerst? "Nei." Hvorfor ikke?" – "Det kan jeg ikke, for jeg forstaaer det ikke." "Jeg kan heller ikke Alting!" svarte Kongen, og dermed var Samtalen ude.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
Ved en Jldebrand i Königssee ved Dantzig mistede nylig derværende Amtmand Schulz 3 Børn, som indebrændte tilligemed en Huusholderske og to Tjenestepiger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
J Elberfeld er en almindelig agtet Jøde, practiserende Læge Dr. Frankel, med sin hele Familie gaaet over til den evangelisk christelige Kirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-07-24
Belletristen Oettinger har digtet en Champagnervise og dediceret den til den rige Champagne handler Candine. Denne revangerede sig ved at sende Digteren en Flaske Champagner for ethvert Ord i hans Vise Chefen for det høitagtede Handelshuus Geymuller & Comp. i Wien, hvis Fallit har gjort en overordentlig Opsigt i den hele Handelsverden, hedder Falkner. Han blev for en Snees Aar siden ophøiet, i Friherrestanden, og er erkjendt for en af Verdens første Handelsmænd. Forleden Aften gik en Mand i Hamborg noget svirende hjem fra et godt Lag. En Pige kom ham imøde, klagede sin Nød for ham, og bad ham om Hjelp. Strax trak han sit Gulduhr op af Lommen, og gav hende det med de Ord: "Der, min Pige, Hjelp Dig med det for det Første!" Dagen efter anmeldte Manden for Politiet, at hans Uhr var bleven ham frastiaalet. Men faa Timer efter fik han en Assistentshuusseddel paa sit Uhr, der var pantsat for 80 s. Sedlen laae i et Brev, hvori Pigen meldte ham, at nu var hun hjulpen.