JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
J Frankrig skal nylig være forekommen følgende besynderlige Naturspil: En Curiositetskræmmer havde kjøbt en værdifuld gammel Rustning og, for at bevare den for Støv, hængt et Gardin over den. Hans Kone, der var i gode Omstændigheder, løftede en Dag af Nysgjerrighed Gardinet tilside, dog uden at forfærdes ved dette uventede Syn; thi Manden, havde, foruden denne, endnu et Dousin andre Rustninger opstillede i Værelset. For nogle Dage siden nedkom hun imidlertid med et dødfødt Barn, hvis Hoved gandske havde Udseende af en Hjelm, idet alle Hovedets Knokler dannede de forskjellige Deele af Hjelmen. Barnet havde ingen Øine, men i det Sted to dybe Hulinger. J dets Kindbeen vare heller ingen Led; men i Overmunden 10 og i Nedermunden i fuldkommen udviklede Tænder. Cadaveret blev seceret, og Skelettet opbevares nu i den medicinske Skole Museum i Paris. Wiesbadens Jndvaanere pleie at tilbringe Søndagen om Sommeren i Stor-Hertugen af Nassaus Dyrehave ved Foden af Tannus=Bjerget. Den 27de Mai d. A. forvildedes i denne Dyrehave en lille Pige ikke fuldt tre Aar gammel, fra sine Forældre, og kunde ingensteds findes. De bleve tilsidst nødsagede til at gaae hjem i Fortvivlelse uden Barnet; men gik strax til Politidirecteuren og deponerede hos ham 100 Rdlr. som en Belønning til den, som kunde bringe Barne tilbage. To Dage derefter opdagede en Bonde, som gik igjennem Skoven, Barnet liggende i Græsset paa et af Skovens lønligste Steder, omhyggelig bevogte af en Hind, som Bonden kun med største Vanskelighed kunde drive bort fra sin Kjæledægge. Barnet befandt sig vel, med Undtagelse af at hendes Been vare hovne, og hun havde faaet en ubetydelig Hoste; hun kunde ingen Efterretning give om hvoraf hun havde levet i de tre Dage, undtagen at hun havde spiist Urter. Hinden er siden bleven fanget og sat i Hertugens Menagerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
En Viinhandler i London blev forleden anklaget for at have forfalsket Bordeauxviin. At hans Viin var uægte, blev beviist, og alligevel slap han fri ved den engelske Lovgivnings Bogstavaand; thi han beviiste, at der i den omhandlede Viin aldeles ikke havde været een eneste Draabe Bordeauxviin, saa at han følgeligen heller ikke kunde have forfalsket den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Om Hertuginden af Abrantes sidste kummerfulde Dage skriver en Correspondent i Paris: Hendes hele Existents var nu bleven en stor, daglig trykkende Sorg, ikke blot for at skaffe sig smaae Luxus fornødenheder, men ogsaa for det daglige Brød; 3) lyder overdrevent, men det var virkeligt saaledes. Hendes Forpligtelser, Gield og Creditorer havde formeret sig i den Grad, viiste saa liden Lyst til Overbærelse, forlangte saa paatrængende at tilfredsstilles, at Rettens Tjenere pludselig trængte ind i Hertugindens Bolig, for at lægge Beslag paa alle hendes Meubler og øvrige Effecter. Man lod hende ikke beholde det Ringeste. Den allerede af Sorg Nedbøiede og Haardt prøvede, Enken efter Napoleons Vaabenfælle, hun, der engang havde været den første Dame i Paris, som ved sine fortryllende Fester havde modtaget hele Paris, som i sin Salon havde seet næsten alle endnu levende Notabiliteter, den talentfulde, fornemme Skribentinde, beholdt ikke længer noget Tag over Hovedet, neppe Klæder og Linned nok, for som Betlerske at begive sig til et Sygehuus. Men idet hun kommer derhen, nægter man hende at træde ind, da hun ikke kan betale en Maaneds Forpleining forud. Hertuginden af Abrantes var blottet for Alt, lidende og nedbøiet. Hendes Venner foranstaltede en Collect, for at betale hiin Sum. Saaledes erholdt Hertuginden en Sygeseng. Men denne Hjelp kom noget til dig. Hertuginden af Abrantes døde som en fattig, forladt Kone i et Slags Hospital i Paris, i det 19de Aarhundrede. Vil man nu længer nægte, at der gives noget Aristokrati, Navnene ere forsvundne, ene Pengene herske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
J Paris er i denne Tid gjort store Væddemaal (paa flere 100,000 Fr.) mod en Herre, som paastaaer at ville være om Mandagen i Operaen i Paris, om Tirsdagen i Operaen i London, om Onsdagen i Theatret i Brussel, og om Torsdag Middag igjen i Cate de Paris. J Hamborg hændte sig forleden følgende naragtige Historie: En Mand havde i en af Pavillonerne ladet sig give et Glas Vand med Sukker til. Af dette blev 4 Stykker tilovers, som en Anden havde, i et gunstigt Øieblik, practiseret i sin Kjolelomme. Hiin havde imidlertid bemærket det: med største Rolighed tog han sit Glas, og hældte Vandet i den Andens Kjolelomme, idet han meget hoslig sagde: "Vil De ikke ogsaa være saa god og tage Vandet med!" Naturligviis opstod derved en almindelig Latter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Om Kongen af Hannovers Reise i sit Land bemærker Neue Zeitung: "Hs. Majestæt havde den Naade flere Gange at tage sin Hue af.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Som et Middel mod Svindsot anprises i denne Tid, Man opsøger en Tue med store Skovmyrer, lægger Haanden paa Tuen, og naar den er fuld af Myrer, gniden man disse itu, og indgander Dunsten af dem. Dette Middel skal, ofte gjentaget, have helbredt endogsaa meget betydelige Lungesygdomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Dampskibet Nicolai l., som brændte op, var assureret i London for 20,000 Pd. St.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
J første Henseende foreslaaer han følgende Lovbestemmelse: 1) Jngen Haandværker maa lade sine Drenge arbeide om Søndagen. 2) Jngen Kjøbmand maa aabne sin Boutik om Søndagen før efter Kl. 4. 3) J.de Kjøbstædmenigheder hvor to Præster ere ansatte, bør Aftensangs Gudstjenesten snarest muligt gjenindføres. 4) Fasteprædikener skulle holdes hver Faste Onsdag, og den confirmerede Ungdom, som ikke er over 18 Aar, give Møde i Kirken til Overhøring, af Præsten. 5) Desuden skal der engang maanedlig hele Aaret holdes Overhøring i Kirken. Dernæst foreslaaer han følg. Best, i den nye Communallov for Landet: Nøie Opsyn med, at der ikke drives uberettiget Krohold og Brændeviinsudsalg; ligeledes med Almuens offentlige Forlystelser; Mandfolk og Fruentimmer strængt afsondres i Fattighusene; og at forsørgelsen af de uægte Børn som avles i en Arrest eller Straffeanstalt, ikke skulle falde Communen til Last, men de Personer, som formedelst Mangel paa Tilsyn have foranlediget Forseelsen. Endvidere foreslog han følgende Lovbestemmelser, som moralsk virkende Midler mod Løsagtighed: 1) Jntet Fruentimmer, ugift eller Enke, som har begaaet Leiermaal, maa, naar hun skal vies, bære Brudekrands eller nogensomhelst fra den sædvanlige Søndagspynt, forskjellig Hovedpynt, og Overtrædelsen heraf belagt med en klækkelig Mulct; 2) Jntet Fruentimmer som har begaaet Leiermaal maa være Brudepige eller Brudekone; det samme skulde ogsaa gielde om Mandspersoner. 3) Jntet Fruentimmer som har begaaet Hoer eller gjort sig anden Gang skyldig i Leiermaal, maa enten bære et Barn til Daaben eller være Fadder. De samme Bestemmelser for Mandfolk. 4) Jngen Mandsperson som andengang har gjort sig skyldig i Leiermaal, maa være Forlover. Endvidere foreslaaes følgende Straffe, for andengang begaaet Leiermaal 2 G. 5 D. Vand og Brød; tredie Gang 4 a 6 G. 5 D. dito, alt eftersom Forseelsen er begaaet med samme eller med forskjellige Personer; for fierde Gang Tugthuusarbeide 1 Aar, og hvis det har været med forskjellige Personer, paa 3 Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Biskop Øllgaard yttrede, hvorlunde han ansaae det for en uomtvistelig Sandhed, at Løsagtighed tiltager hos os i en høist foruroligende Grad, og at han ansaae denne Sag for at være af høieste Vigtighed Det samme sagde ogsaa Agent Nielsen, der under sit lange Ophold i Aalborg havde overbeviist sig om at Sædeligheden med stærke Skridt var vegen for Løsagtighed og de med denne forbundne Onder. Assessor With bemærkede, at denne Sag var af en særdeles tilden Natur, idet man risquerer ved at bestemme Straffe for Løsagtighed, at fremkalde andre Laster, skadelige for Helbredet, og af en grovere Natur. Dernæst maa man erindre, at det vil være umuligt, ved nogen Lov at straffe disse Løndommens Gjerninger. Jmidlertid fandt han det dog meget ønskeligt, om man kunde udfinde hensigtsmæssige Midler til at standse dette Onde. Om ikke andet, saa opnaaedes dog det derved, at det blev vitterligt, at Forsamlingen erkjendte Løsagtighedens skadelige Følger. - Det blev derefter bestemt, at der i Anledning af Forslaget skulde nedsættes en Committee, hvortil valgtes: Øllgaard, Hald, Brink-Seidelin, Lüttichar og Estrup. Ved Efterretningen. om Mad. S. M. Jørgensens Død i Kallundborg. den 14de Juni 1838. (56 Aar.) Stilhed hersker. Taarer rastløs rulle Over forgiklædte Kinder ned. Ak, at alt Du os forlade skulde Du, hvis Godhed lettede vore Fjed! Du, hvis Blidhed trylled milden Glæde J de Hjerter, som Din Baare væde! Saadant Sukkene med stille Længsel, Hæve Barmen ved Din brudte Stav. Dog igjennem Taareflodens Trængsel, Glimter: "Herren tog, hvad Herren gav, Denne Trøst, mens Du i Døden blegner, Sorgen med et stille Veemod hegner. Moder, og Dit Hjertes indre Have Planted Spirer her, hvis skjønne Frø, Trodsende de mulmomhylte Grave, J taknemligt Minde er vil do; Men, som Kjærlighedens Frugter, driste Slangebraadden ifra Støvets Kiste. Aanden frigjort mod det Høie iler. Vore Længselsukke følge den; O, men midt i Sorgens Natmulm smil er Denne Tanke trostende igjen. At forklaret Dine Blikke svinger Sig, hvor Himmelharmonier klinger, Smiil, o, Moder, fra Din lyse Bolig Huldt til Dine Efterladte ned, At den tause Længsel stræber trolig Engang og at naae Din Evighed; At naar Frelseren sin Haand udstrækker Hymnen os til evig Glæde vækker, M. H. . . . . Jndsendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Ligesom det er glædeligt, at see enhver nyttig og god Kunst stedse meer og mere at gaae fremad i eget Fædre land, saaledes fortjener vist ogsaa den Mand, der ved utrættelig Stræben stedse erhverver sig større Fuldkommenhed i sin Konst, Opmuntring og Paaskjønnelse. Dette randt Jndsenderen ifinde, ved at prøve flere af Hr. Jnstrumentmager og Organist Müllertz i Aarhuus forarbeidede nye Pianoforter, hvilke, saavel i Tonens Godhed, som i Durabilitet og Ziirlighed komme vor berømte Marschalls Jnstrumenter paafaldende nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Hr. Müllertz, der tidlig yttrede Talent for sin Konst, og først forsøgte sig i mindre Arbeider, begyndte uden nogen Veiledning for en halv Snees Aar siden at forfærdige Pianoforter, og allerede hans første Arbeider af denne Slags vakte Opmærksomhed, da de langt overgik hvad man kunde vente af den der aldeles ingen Underviisning her havde nydt. Siden er Hr. Müllertz ved ufortrøden Flid, saavelsom ved oftere at have besøgt Marschalls og flere Mesteres Værksteder i Khvn. stedse gaaet saaledes fremad, at han ei allene har forsynet mange af Jndvaanerne i Aarhuus med Jnstrumenter, men endog har havt jevnligen Bestillinger fra Landet, saavelsom fra flere Kjøbstæder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Foruden det, at Afsætningen borger for Instrumenternes Godhed, kan Enhver, som derfor interesserer sig selv undersøge og prøve disse i Hr. Müllertz's Bopæl, og troer Jndsenderen, man da upartisk vil indrømme at de, naar man desuden tager Hensyn til den billig Priis, fortjene at anbefales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Jndsendt Forespørgsel. Kan det have nogen Retsvirkning, at en gift Kone erklærer en Anden, end hendes Mand, at være Fader til det af hende fødte Barn, og, tilligemed Manden, paa staaer, at det af ham skal besørges døbt med hans Tilnavn samt modtages til Opdragelse?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Spørgsmaalet er foranlediget ved et bestemt Factum og da en Families Ære og Rolighed beroer paa dets Afgjørelse, anbefales det paa det Indstændigste til Sagkyndiges Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Bekjendtgjørelser. Til Efterretning for Arvingerne efter Gaardfæster Niels Nielsen Axelsen i Rigstrup Bye under Clausholm Gods, bekjendtgjøres herved, at Skiftet efter bemeldte Afdøde bliver foretaget Onsdagen den 1ste August næstkommende, Formiddag Kl. 9, i selve Stervboegaarden. Clausholm, den 14de Juli 1838. Hans Strunk, const. Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Torsdagen den 19de Juli d. A., Formiddag Kl. 10. bliver i Marselisborg Skovmark ved Auction bortsolgt en stor Deel opryddede Bøge og Elle, samt Qvar- og Rødder, Alt tjenlig til Brændsel og afsat i Lodder. Lysthavende indbydes. Hads & Ning Herreds=Contoir, d. 13de Juli 1838. kanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Efter Begjæring af Gaardmand Jens Sørensen, i Harlev bliver i den af bemeldte Mand hidtil eiede og beboede Gaard sammesteds Tirsdagen den 31te i denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10 slet, afholdt offentlig Auction over den i Gaarden værende Jnd og Udboe samt Besætning, bestaaende af Borde, Stole, et Stueuhr, Sengeklæder, Linned, Standkister, en Kobbergrubekjedel og mindre Kjedler, Kjøkken, og Bryggers=Redskaber, Vogne, Plouge, Harver, en Hoppe, Køer, Faar, m. m. m. - Lysthavende indbydes. Hasle s. Herredscontoir, den 12te Juli 1838. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Fredagen den 20de Juli førstkommende, Kl. 11 Formiddag, afholdes Licitation paa Horsens Raadhuus over Opførelse eller Udvidelse af omtrent 20 Stkr. Steenkister paa Landeveiene i Woer og Nim Herreder, og over Anbringelse af Jispæle i Agen foran Tolstrux Broe Conditioner og Overslag bekjendtgjøres paa Licitations=Stedet. - Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 8de Juli 1838. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Efter Begjæring af Cancellieraad Hofsner bliver, formedelst Bopæls Forandring, holdt Auction i Bjerres Mølle i Aale Sogn Løverdagen den 21 Julii næstkommende, Klokken 10 Formiddag, over endeel ham tilhørende Ind- og Udboe samt Besætning, bestaaende af Borde, Stole, en Sopha, nogle Sengesteder og Kakkelovne, et Stueuhr, en smuk holsteensk Vogn, et pletteret Bringtøi, en Ridesadel med Dækken, en Calesche, en Rulle og 2 Salttruge, 2 Heste, nogle Faar og Lam, samt 4 Sviin, m. m. m. hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup den 3die Juli 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Jfølge Forligs- og Udlægshaverens Reqvisition bliver det Peder Jensen tilhørende Huus i Them Bye og Sogn, Wrads Herred, Skanderborg Amt. staaende for Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., med Kongetienden deraf, samt tilhørende Tørveskifter og Skovrettigheder, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 1ste August dette Aar. 15de f. M. og Torsdagen - 30te hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes her paa Contoiret, og tredie Auction i det sælgende Huus. Denne Bekjendgjørelse skeer overeensstemmende med Placat 22de April 1817. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 30te Juni 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Efter Vedkommendes Begjæring, bliver den Niels Kjersgaard tilhørende Gaard i Hjortzballe Bye, Them Sogn, Wrads Herred, af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 7 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., opraabt til Bortsalg ved Auction, som afholdes i selve Gaarden Mandagen den 23de Julii næstkommende, Kl. 11 Formiddag; hvilket herved bekjendtgjøres. Thyrsting=Wrads Herreders Contoir, den 30te Juni 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Løverdagen den 4de August næstkommende, om Formiddagen Klokken 10, lader Eieren af Hammer Vandmølle i Hammer Sogn, D. Hoffner, formedelst anden Bestemmelse, ved een eneste Auction, saafremt antageligt Bud skeer, bortsælge bemeldte Vandmølle, beliggende 3 Mile fra Veile, og staaende for Hartkorn, Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 1 Td. 3 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 1/2 Alb., og Mølleskyld 2 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. Auctionen holdes i selve Møllen. Til Eiendommen kan holdes en Besætning af 2 Heste og 8 Køer, foruden hvad der fedes ved Møllen, samt endeel Faar. Samtlige Bygninger ere gode og for endeel Aar siden af ny opførte, og blandt disse er Kornmøllen, med fire Qverne og Sigteværk, ligesom Beboelsesleiligheden er vel indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Jldebrændsel af Tørv er der meere end til fornødent Brug. Conditionerne, hvoriblandt er den, at en betydelig Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, erfares hos Møllens Eier. Lysthavende indbydes. Thyrsting og Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 3die Juli 1838. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Mandagen den 30te denne Maaned, Kl. 2 Eftermiddag, bliver ifølge Dom og passeret Udlæg, holdt Auction i og over de Christen Nielsen Rytter, paa Bjarup Mark tilhørende Bygninger, bestaaende af: et Stuehuus paa 8 Fag og et Udhuus paa 10 Fag. Samme Dag, strax efter at disse Bygninger ere solgte, forauctioneres endvidere det udlagte Løsøre, bestaaende af: en Vogn, en Harve, en Ploug, og nogle Sengeklæder, m. m. Conditionerne kundgjøres ved Auctionen. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 7de Juli 1838. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Onsdagen den 25de Julii næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 bliver, efter Udlæg og Vedkommendes Begjæring, foretaget Auction hos Meieriforpagter, Keiser paa Hessel over tvende Heste, en Vogn, endeel Jndboe af alle Slags, 5 1/2 Tdr. Smør og 40 Lpd. Ost, m.m. - De Lysthavende ville behagelig møde ovenmeldte Tid og Sted. Nørre Herreds Contoir, den 13de Juli 1838. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Efter vedkommende Doms- og Udlægshavers Reqvisition bliver den Jens Jngvorsen tilhørende, af Kunstdreier Thrue i Besiddelse havende Gaard i Albøge, Sønder Herred, Randers Amt, af Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 3 Skpr. 1/4 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 3/4 Alb., med tilkjøbt Parcel af Hartkern, Ager og Eng 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. oprindelig af Mads Laans Gaard i Albøge, og en Engparcel af Hartkorn 1 Fdkr. af Jens Forriders Gaard sammesteds, samt Sæd og Afgrøde i Husene og paa Marken, stillet til 3 Auctioner, som afholdes : Fredagen den 10de August, dette Aar, 24de ) hver Dags For- 7de Septbr. middag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa denne Kjøbstads Raadstue og den sidste paa Eiendommen selv. – Conditionerne ere til Eftersyn hos Procurator Kolding, og bekjendtgjøres ved Auctionerne. - Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes og tillige efter Pl. 22de April 1817 til Panthavernes Efterretning. Sønder og Mols Herreders Contoir, d. 9 Juli 1838. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Mandagen den 23de Juli førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 35, bliver, i Continuation af de afholdte Auctioner, 6te og sidste Gang, uden flere Auctioners Afholdelse, opbudet til absolut Salg : Gaarden Nr. 163 i lille Helliggeiststrædet i Kjøbenhavn med derved værende Mølle= og Pakhuusbygning, Oliemølle og Dampmaskine, samt disses Jnventarium, tilhørende afgangne Agent C. Riis's og tidligere afdøde Hustrues fælleds Bo. Pakhuusbygningerne er for faa Aar siden opført af Not, grundmuret til alle Sider, 9 Fag bred og 3 Etager høi, foruden Qvisten, med et betydeligt Gaardsrum. J Gaarden til Forhuset, paa hvilket kan tilbygges flere Etager, er Leilighed til en Hyrekust, med betydelige Stalde, Vognremiser m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Jfølge forskjellige Bevillinger haves overflødigt Vand til Dampmaskinens Drivt. Denne, som har 6 Hestes Kraft, en god Construction og erholdt en ny Damp kjedel i Aaret 1836, opraabes for sig, og den øvrige Deel af Eiendommen for sig; dernæst opraabes den hele Eiendom i Forening med Dampmaskinen. Kjøberen kan, i Følge de fra det kongl. danske Cancelli og fra det kongl. Generaltoldkammer og CommerceCollegium indhentede Tilsagn, forvente, paa nærmere Ansøgning, at erholde Priveligierne til at drive Olie møllen og til at drive den ved Dampkraft, fornyede paa sit Navn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Den aarlige Indtægt af Hovedbygningen udgjør circa 850 Rbd. r. S., og Udbyttet ved Oliemøllens Drive har i Gjennemsnit aarlig været over 2000 Rbd. Assurancesummen er 34,800 Rbd. Sølv, og Skatterne for Aaret 1837 beløb 297 Rbd. 39 s. J Eiendommen, er prioriteret af offentlige Midler 15000 Rbd. Sedler. Auctionen afholdes i Møllebygningen, som paavises af Oliemester Hambech hver Søgnedag fra Kl. 9. til 1 og fra Kl. 3 til 6. Ved 5te Auction er ikkun budet 15000 Rbd. r. S. Conditionerne og Vurderingsforretningen m.v., ere til Eftersyn i Kjøbenhavn hos Secretair og Procurator Stahlfest, paa Vestergade Nr. 15, 2den Sal, til hvem de Lysthavende i portofrie Breve kunne henvende sig og erholde nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Mit Eiendomsted, beliggende i Haarmark Bye paa Samsøe, som i 5 Aar indtil afvigte 1ste Mai d. A. har været beboet af Hr. Birkedommer Bay, ønskes underhaanden bortsolgt. paa meget billige Vilkaar; endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende. - Stedet bestaar af 21 Fag Huus, hvoraf de 10 Fag er Vaaningshuus, som afgiver en god og beqvem Boepæl for enhver Familie; Jorderne udgjør 30 Tdr. god Sædeland (Fæste=Jord) ansat i Hartk. til 1 Td. 6 Skpr. 1/5 Alb. og Udsæden er i Aar 3 Tdr. Rug, 9 Tdr. Byg, 5 Tdr. Havre og 3 Tdr. Ærter; Græsmarkerne ere besaaede med Kløver, og Alt staaer i den bedste Flor til Kjøberens Indhøstning. Stedet kan tiltrædes saasnart Handelen er sluttet, og dermed kan følge en Deel Besætning af Heste, Køer og Avlsredskaber. - Lysthavende ville behage at henvende dem enten paa Stedet hos Chr. H. Meyer, der paaviser Eiendommen og kan afslutte Handelen, eller til Undertegnede i Kallundborg, Callundborg, den 11te Juli 1838. C. H. Luja, Skibsfører. Paquetten De 2de Søstre, Skipper J. K. Hansen, agter sig bestemt seilfærdig til Kjøbenhavn Tirsdag Aften den 17de Juli, og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Hvor en holsteensk Vogn med Calesche og 3 lakerede Agestole, 2de Arbeidsvogne, 2de Agestole med Fjedre, 100 Stkr. Meieribotter, samt en stor Deel godt Paneel er tilkjøbs, anvises af J. Winthers Enke. Frederiksgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-14
Tvende beslagne Arbeidsvogne, til særdeles billige Priser, ere indsatte til Salg paa Middelgade No. 128. Cataloger over et Parti diverse Galanteri=, Porcellain, Glas-, Manufactur= og Silkevarer, samt Silkebaand som Kjøbmand Chr. N. Borup i Randers lader bortsælge i sin Bopæl sammesteds den 17de Juli 1838, Eftermiddag Kl. 2. og følgende Dage, faaes for 6 s. Stk. paa Adressekontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-16
No 115. den 16de Juli. Mandagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Tidende. Stifts Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-16
Nyheder fra Udlandet. Russerne have taget fast Fod i Persien, og bemægtiget sig Hovedstaden Teheran. Det brittisk ostindiske Compagnie lader i største Jil sende Tropper opad den persiske Havbugt. Alle Dampskibe ere blevne reqvirerede til dette Brug. J London har denne paa alle Caffehuse opslagne Efterretning gjort uhyre stor Sensation. (Den persiske Hovedstad ligger 250 engelske Miil fra den russiske Grændse, og naar den russiske Car lader sine Tropper sætte over det caspiske Hav, have disse kun 60 engelske Mi at marschere, for at plante den russiske Ørn ovenover Halvmaanen paa Teherans Taarne.) Jngen kan endnu begribe, hvad der saa pludseligt har bevæget Rusland til dette afgjørende Skridt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1838-07-16
Om Orienten læses en mærkelig, halvofficiel Beretning i Journal des Debats, hvori det blandt andet hedder: Freden i Orienten er absolut nødvendig. Følgerne af en der udbrydende Krig ville være uberegnelige. Og dog kan saadant der hvert Øieblik befrygtes. Det vestlige Europa maa derfor stedse med største Aarvaagenhed have sit Blik henvendt paa Alexandrien og Constantinopel, og intet Øieblik trække sine Flaader ud af Archipelagus. Truende Eskadret og virksomme Diplomater maa uafladelig være beredte til at opretholde den nærværende Tingenes Orden. Udbryder en Krig i Orienten vil Porten strax søge Hjelp hos en Magt som allerede 1832 ydede den en farlig Beskyttelse. Og man maa næsten gyse ved den Tanke, hvor nær og hvor rede denne Hjelp er til enhver Tid, og at en Flaade fra Sebastopobehøver kun 3 Dage for at tage Sultanen i Beskyttelse, besætte Ottomanernes Hovedstad og lukke Dardanellerne, medens der behøves 12 a 15 Dage for at bringe Efterretningen om en saadan Catastrophe til London og Paris. Status quo maa derfor opretholdes og i Nødsfald med Magt. Hvo der vil gjøre Brud paa den, er Europas Fjende.