Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-02-12
Politisk Oversigt. Storbrittannien og Amerika. De sidste Efterretninger fra Canada ere af 6 og 8 Jan. og ere af særdeles Vigtighed, Navy-Jsland, hvor Jnsurgenterne have opslaaet deres Leir, er ikke indtaget, ja, det synes endog som at Engellænderne ere tilbageslaaede og have maattet trække sig til Chippewa. Den 1 Januar opkastede Engellænderne et Batterie af 6 Kanoner paa den canadiske Kyst ligeoverfor Navy=Jsland, for dermed at dække deres Overgang; disse Værker bleve imidlertid hurtigt ødelagte af Dens Skyts og Engellænderne tvungne til at forlade deres Stilling. Alt blev derpaa roligt indtil Allarmtrommen om Eftermiddagen forkyndte Canadierne, at flere bevæbnede engelske Baade udløb fra Chippewa; af disse Baade bleve flere ved en velvedligeholdt Jld fra Jnsurgenternes Side borede i Sænk. Et fornyet Angreb om Morgenen blev ligeledes tilbageslaaet, hvorpaa Oberst Mac Nab trak sig tilbage til Chippewa, hvor han stod den6 f. M. og ventede to engelske Regimenter fra Montreal. Frygtelig Forbittrelse er saavel paa Navy=Jsland som i de nordamerikanske Fristater bleven vakt ved de Kongeligtsindedes Angreb paa det nordamerikanske Dampskil"Carolinen: dette Dampskib foer mellem begge Bredderne bragte Varer og Reisende til Navy=Jsland, og var tildeels fyldt med Personer, der vilde være Øienvidner til Kampen mellem de Loyale og Frihedsmændene. Natten til den 29 Dec. blev Slibet indenfor Fristaternes Grændse i Niagara overfaldet af 60 til 70 fra den brittiske Kykommende bevæbnede Personer, ved hvilken Leilighed Deel af Dampskibets Passagerer og Mandskab blev nedsablet, hvorpaa der blev stukket Jld paa Skibet og dette drev imod Niagaravandfaldet og sønderknustes. Den Nyyorkske Tidende indeholder en officiel Beretning herom, lydende, at Fristaternes Territorium er bleven overskredet og at flere Borgere ere blevne myrdede af Bevæbnede fra Øvrecanada., Saavel Skibscapitainen som af 9 fra Blodbadet flygtede, men tildeels saarede Personer, bekræfte med Eed dette Aktstykke, og hele Befolkningen af Vestnyyork skal, efter et andet nordamerikansk Blads Sigende, truende bevæge sig henimod den canadiske Grændse og agte at begynde en almindelig Krig mod Engellænderne. Paa Navy-Jsland er formedelst Blodbadet paa Dampskibet, Forbittrelsen steget til Raserie, saa at Myrderiet vil blive grufuldt, hvis Engellænderne lande, strax da Efterretningen herom ankom, holdtes en Mønstring, hvor Hvermand kyssede det dragne Sværd og svoer, ikke at lægge dette eller Bayonetten for denne Krænkelse var hevnet. Det første Skridt, som Præsidenten, van Buxen, ved denne Efterretning gjorde, var, at han i en Proklamation under strenge Trudsler opfordrede alle dem, der havde grebet til Vaaben til Fordeel for Jnsurgenterne, tilat vende tilbage til deres Hjem. - Medens saaledes Canadierne fægte for deres Frihed, har Man det Særsyn, at Nordamerikanerne fægte for Trældom: en af de Deputerede fra Vermont, Hr. Slade, angreb i Congressen, Slavesystemet og da han, trods alle de sydlige Deputere. des Formaninger ikke vilde ophøre, forlode disse samtlige Congressen, hvorpaa Hr. Slade, efter flere Dages Raadslagning, maatte indvillige i den tyranniske Beslutnings Antagelse, at alle Bønskrifter angaaende Slaveriets Ophævelse skulde upaaagtede og ulæst henlægges paa Bordet. Dette var den eneste betingelse, under hvilken de sydlige Provindsers 25 Deputerede vilde forblive i Unionen. Frankerig. Med Forbauselse hørte Deputeredekammeret den 3 d. General Bugeand, Tafnatractatens Afslutter, gjøre et Forslag om at befæste Paris. Der behøvedes imidlertid kun det vittige Spørgsmaal: om Paris skulde indbastilleres, for at faae Forslaget til at falde igjennem.