JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Da Hersleb var ansat som Kongelig dansk Hofpræst, hvilket Embede han beklædte fra Aaret 25-1731, holdt han i Christiansborg Slotskirke en Prædiken over Evangeliummet paa 12te Søndag efter Trinitatis (Aarstallet er ikke nævnt). Denne Prædiken, holdt i det tydske Sprog, blev i Aaret 1732 oversat paa Dansk, og handler om Menneskets elendige Tilstand, der er kommen i Vane med at synde. Efterat have gjort Undskyldning for Valget af denne Materie, hedder det Side 47: Den eneste Materie, man her kunde tale om, var den Lærdom om Christi Almagt, at han kunde gjøre Mirakler; men jeg seer ikke, hvortil det var tjenligt, thi iblandt os, Gud være æret, er ingen, som tvivler derpaa, at Christus Guds Søn jo er almægtig og har gjort Mirakler; den største Deel af vor Aars Evangelier handler herom, men det er at mærke, at disse Texter ere blevne ordinerede paa de Tider, da det arianiske Kjetterie havde antændt den ganske Verden; det Kjecterie, som fornægtede Christi Guddom og Almagt; men i vore Tider maatte vi sandelig vel have andre Texter at forhandle, alligevel det er nu saa anordnet; det bliver vel og derved, vil lade det blive ved det Gamle, og jeg seer vel ogsaa Aarsagen, hvorfor det ikke er let at ændre *).Men Hersleb, der, som Hofpræst, med bestemt Vished kunde sige, at der var Jngen i den Forsamling, han prædikede for, der benægtede Christi Guddom, eller drog Miraklerne i Tvivl, – saae sig nødsaget til, som Biskop over Sjællands Stift, at dømme anderledes om denne Sag. Da han afgik ved Døden i Aaret 1757, holdt Eftermanden i Embedet, Biskop Harboe, en Sørgetale samme Aar ved St. Hans Landemode i Roeskilde; herudi fortælles, at Hersleb adskillige Aar før sin Død sørgede meget over den her i Riget tiltagende Naturalismus og Socianismus, og befrygtede, at samme Tid efter anden vilde sprede sig endnu mere **). Literairhistorien viser, at Hersleb dømte og tænkte rigtig herom, og at hans Fra ei var ugrundet. J Aaret 1763 udgav Rosen *) J Overeenstemmelse hermed har det Kongelige danske Cancellie handlet i den senere Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Jndenlandske Efterretninger. Mariboe, den 11 Octbr. J Gaar Morges omtrent Kl. 5 lynede det temmelig stærkt fra N. V. - J Gaar Eftermiddags havde vi over 14 Gr. Varme i Skygge. - Afgangne Kjøbmand Thuns Sted her i Mariboe blev ved den sidste Auction solgt til hans efterladte Enke for 850 Rbdlr. i Sedler. Efter afgangne Dr. Bræstrup blev det betalt med noget over 2200 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
- Siden den sidste ulykkelige Jldebrand i Herritzlev, under Kjerstrup Gods, har ingen Skolegang kunne finde Sted, da Skolen med sit hele Jnventarium, tilligemed mangfoldige andre Bygninger, blev et ulykkeligt Rov for de rasende Luer. Desuden er det en reen Umuelighed at finde et andet passende Sted til Underviisning i den tilbageblevne Deel af Byen, fordi den hist og her er opfyldt med en heel Hærskares Mangfoldighed af lutter brandlidte Lemmer. Det var derfor høiligen at ønske, at den respective Godseier snarest mueligt vilde sørge for, at faae en Skole opført, da det er høist sørgeligt at tænk sig, at den skolepligtige Ungdom ikke allene hendriver sin Tid i Lediggang, men glemmer endog ganske og aldeles det, den forhen har lært.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Den afbrændte Skole var en af Frederik den 4des grundmurede Skoler og er forsikkret i Brandcassen for 880 Rbdlr. Sølv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Aalborg, den 9de October. Fra Skagen er under 7de indberettet, at Galleasen die zwei Ge bruder, Capt. Carl Norberg, af Svinemynde, fra Stettin, udklareret til Bourdeaux med Stave, er der total forlist. Af Takkelage og Ladning er bjerget Noget. - Skibet clarerede i Sunderden 4de Dennes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Aalborg, den 12te October. Paa det i Tirsdags den 8de Octbr. ved Bjørnsholm holdte Marked, vare Priserne følgende: Rug 3 Rbd. 1 Mk. a 3 Rbd. 4 Mk. Tønden; Uld 2 Mk. 2 s. a 2 Mk. 8 s. Pundet; Smør 10 a 12 s. Pundet; Talg 2 Rbd. a 2 Rbd. 1 Mk. Lpd., Gjæs 1 Mk. 12 s. a 2 Mk. Stykket; Æg 1 Mk. a 1 Mk. 1 s. Snesen; Slagthøveder fra 6 Rbd. til 12 Rbd. Stykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Viborg, d. 12 October. Natten til sidste Torsdag, fra 11 til 12 tordnede og lynede det stærkt her. Stærk Regn fulgte ovenpaa. Formodentlig ville der ikke behøves konstige Vandbeholdninger, efter den Mængde Vand, Luften i den senere Tid har sendt os. - Rugpriserne ere i Dag, 12te October, høiere end Kjøbenhavns og andre Stæders, nemlig 22 Mk. Tden. Derimod er alle Slags Kjødvare i lav Priis, slagtede Gjæs, uopskaarne, ere solgte for 28 s. Stykket, fedt Oxekjød for 1 1/2 a 2 s. Pdet. Lærred er endnu dyrt, og maadeligt Hørlærred, koster 28 a 30 sk. Alen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Viborg, d. 14 October. Man har, som Følge af dette Aars to Gange begyndte Liv i Vextriget, her havt først i October Salat Agurker og grønne Erter, endog enkelte Hindbær, Skovjordbær og Klinteblomster; men vel er det en større Sieldenhed, at her i en Hauge ved den lærde Skole er et Rosentræ, der i disse Dage har havt udsprungne Roser, hvorved dog tillige bør mærkes, at denne gamle Rosenbusk hvert Aar bærer 2 Gange, den sidste om Efteraaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
- Den megen idelig faldende Regn er maaskee Tegn til, at det siden vil fryse tidligere, end man havde ventet, naar Vinden falder ostlig. Luften er endnu tordensvanger. – Græsset yder endnu god Næring for Kreaturene; men vinde Eierne med Køden til dem ude, vil dog det fugtige Veir ikke gavne Qvæget meget. - Heltesiskeriet er for en 3 Uger siden begyndt, men som Følge af det varme Veir holde hverken de eller Sildene sig godt. Begge Deele ere desuden i temmelig høi Priis imod andre Levnetsmidler. Et Par Helt koster 14 a 16 s.; I Del Sild 3 Mk. 4 a 8 s. - Laulund, i Hammerum Herred, er i disse Dage ganske afbrændt, paa et Tørvehuus nær. Hvoraf Jlden er kommen, vides – som sædvanligt - ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Blandede Efterretninger. J Dr. Spangenbergs Beytrage zu den dentschen Rechten des Mittelalter, findes en Afdeling, som indeholder de Wendenhagiske Love, forfattede i Spørgsmaal og Svar, hvori forekommer det Spørgsmaal, wann einen eine Paat Weide vurde abgeschellet, was dem seine Strafe seyn soll der es thut? Svaret er: "Ham skal man levende opskjære Maven og udtage hans Tarme, og lade ham Skaden bevinde; kan han forvinde dette, saa kan Grængangen ogsaa forvinde det. Mærkeligt er det, at den samme Straf ogsaa er meget i Brug i Japan, med den Forskjel, at Forbryderen selv maa opskjære sig Maven, hvilken egenhændig Maveopskjærelse betragtes der som en ærlig Dødsstraf. Alle de, som høre til Hæren, alle Oschoguns Tienere og alle civile Embedsmænd ere forpligtede til, naar de have begaaet en Forbrydelse, at opskjære sig selv Maven, i det Øjeblik, det bliver dem befalet; gjøre de det uden befaling, saa miste Arvingerne deres Formue. Til den Ende føre alle Embedsmænd, foruden deres egne Klæder, endnu særlige, for hiint Tilfælde bestemte, med sig. De bestaae i et hvidt Gevandt og en Ceremoniekjole af hvidt Tøi, forfærdiget af Hamp, uden Vaaben. Saasnart befalingen til Maveopskjærelsen er indløbet, indbyder den dømte sine Venner, og beværter dem med Sacki, en berusende Drik. Efterat man har drukket, tager han Afskeed med dem, og Regjeringens Befaling bliver endnu engang oplæst, hos Fornemme i deres Secretær og Jnspecteurs Overværelse. Derpaa holder Misdæderen endnu en liden Tale til Selskabet, bøier Hovedet til Jorden, og skjærer sig med Sabelen tvers over Legemet indtil Jndvoldenne. Een af hans fortrolige Tienere, der staaer bag ved ham, afhugger ham Hovedet. De, som ville vise udmærket Mod, bibringe sig endnu, foruden Tversnittet, et andet Snit langs med Legemet, og et tredie igjennem Struben. En saadan Død medfører ingen Vanære, og Sønnerne arve da Fædrenes Værdigheder og Formue. Desuden indtræffer det ogsaa ofte, at En, der har forbrudt noget, og befrygter derfor at miste sin Ære, gjør selv Ende paa sit Liv, for at forskaane sin Familie ved lovlig Fremgangsmaade. Gierninger af den Natur ere saa overordentlig hyppige, at man næsten aldeles ikke lægger Mærke dertil. Alle Standspersoners Sønner øve sig i Barndommen fem til sex Aar i Konsten, at opskjære sig selv Maven med Anstand og Behændighed, i den Hensigt, engang i fornødent Tilfælde at kunne anvende denne Konst. De bestræbe sig for at opnaae Færdighed i denne Sag, med samme Jver, som vore Ynglinger søge at vorde gode Dansere eller Ryttere. Dette er Aarsagen til den dybe Foragt for Døden, som de fra Ungdommen af indsuge. Denne Ligegyldighed for Døden, som de foretrække for den allerringeste Vanære, strækker sig hos Japanerne indtil de allerlaveste Classer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Af F. Cailliands Reise i Thebens Oaser og Ørkenerne Østen og Vesten for Thebais, 1815. 18, er nyligen udkommet i Paris den første Levering. Forf. er en ung Mineralog, født i Nantes, og har 1819 gjort en ny Reise til Nubien, og Habesch, og indsendt de sidste Efterretninger i Juni 1821 fra Bredderne af den hvide Flod (Nilen) 350 franske Mile Sønden for Asuan. Den første Reise, siden hvilken han i A. 1819. opholdt sig i Paris, er her meddeelt. Den gik først Østen for Thebais til Smaragdbjerget, hvor den franske Reisende blev sendt hen af Mohamed Ali Pascha, og hvor han opdagede de siden Oldtiden ganske forsømte Smaragd Miner, derpaa til Hasen, Vesten for Theben, hvor han forefandt mange Bygningsmindemærker fra den pharmoniske græske, romerske og christelige Tidsalder, som han ved Tegninger har bekjendtgjort. Blandt de græske Jndskrifter er een, som bestaaer af flere end 9000 Bogstaver. Jøvrigt klages over Unøiagtigheden af Forfatterens Copier, der for den Deel af Grandskningen maaskee ikke have været forberedte nok. Meget blev han understøttet af den franske Generalconsul i Cairo, Hr. Drovetti. Jmellem ham og Belzoni fandt et temmelig fiendtligt Forhold Sted, der lagde Hindringer i Vejen for deres Eftergravninger. Jmidlertid er det vist, at Cailliand først besøgte Oasen, endskiønt hans Reiseberetning langt sildigere er udkommet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
En ung Pige, der nyligen i London var dømt til Transportation, paa Grund af, at hun var blevet overbevist om at have stiaalet et Shawl, blev benaadet fordi En, der erklærede hende for uskyldig, tilbød sig at ægte hende. Neppe var dette blevet bekiendt i Newgate, førend 20 Mandfolk ligeledes tilbøde sig, at ægte 20 dømte Piger, men paa den Betingelse, at Transportationsstraffen ligeledes skulde afsones ved Giftermaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
J Strasburg har der dannet sig et Missionsselskab, der holdt i Jan. 1822 en Forsamling, hvori tre til Sierra Leone og Jndien bestemte, i Basel dannede unge Missionairer holdt passende Taler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Den franske Regjering agter at kjøbe Dyrekredsen fra Dendera, og lade den opstille i Museet i Louvre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
Efter St. Petersborger Tidende lader den rige Fyrste Lobanow i Moscan bygge et Pallads af lutter støbt Jern, med 42 Søiler af dorisk og corinthisk Orden og colossalsk Størrelse. Ved at anstryge det med Oliefarve, troer man at give Bygningen saadant Udseende, som det kunde være opført af Steen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-19
J London har der dannet sig et nyt Bibelselskab af lutter Fruentimmer, hvis Præsidentinde Hertuginden af Kent er. Selskabet bestaar af 170 Personer, alle af Stand og Formue, og beredte til at modtage Bidrag og anskaffe og fordeele Bibler. Men disse uddeles imidlertid kun blandt Fruentimmer. Regnskab for Bombebøssens 11te og 12t Qvartal. (Oprettet 1819, den 11te August.)(See No. 34 af Skilderiet for 1822.) Ved Bombebøssens 9de Aabning, den 4de Juli d. A., fandtes i samme: i rede Sølv. 80 Rbd. 10 s. og i Sedler, 32 Rbd. 8. Desuden var indkommen i Renter af forskjellige af Bombebøssens Obligationer............ Og endvidere i Renter i rede Sølv. . . . . 65 – Jalt i rede Sølv 85 Rbd. 70 s. og i Sedler 201 Rbd. 1s. For hvilke Summer er indkjøbt en Finantscasse=Obligation, No. 3445, af 11 Dec. 1784, stor 1000 Rbd.; en dito, Nr. 459, af 11 Decbr. 1801, stor 100 Rbd., og en Creditcasse=Obligation, No. 2431, af 11 Dec. 1798, stor 200 Rbd. Ved Bombebøssens 10de Aabning, den 3die October d. A., fandtes i samme: III Rbd. og i Sedler, 60 Rbd. 168. i rede Sølv. Desuden indkommen i Renter af Bombebøssens Præmie Obligationer, til Beløb 2520 Mk. Banco...... Ligesom og er modtaget den betydelige Gave af.... Som, efter Forslag af Hs. Excell. Hr. Overpræsident Moltke, i Anledning af Hs. Majest. Kongens lykkelige Helbredelse, er sammenskudt af Hs. Excell. Hr. Geheime-Stats- og Justits Minister Kaas, Kjøbenhavns Magistrat og de 32 Mænd, til en offentlig Stiftelse, og af Hs. Majestæt bestemt for Bombebøssen. Jalt i rede Sølv 163 Rbd. og i Sedler 1100 Rbd. 16 s. For hvilket Beløb – efter Afdrag af 67 Rbd. 32 s. Sedler og Tegn, som ere bestemte at anvendes til Brænde og Lys m.v., til Brug for de gamle trængende og værdige Sømænd, hvilke Directionen for Bombebøssen allerede har seet sig istand til at skaffe Huusly og Senge m.m. i det Locale, Hr. Ankersmedmester Lund har havt den Godhed at overlade – er indkjøbt en Depositocasse=Obligation, af 11 Decbr. 1811, No. 23149, stor 1000 Rbd.; en Kongel. Obligation for Prisepenge, af 16 Nov. 1811, No. 761, stor 100 Rbd.; en dito, af 2 April 1811, No. 6616, stor 100 Rbdlr.; en Kongel. Obligation, af 1 Juli 1787, No. 6933, stor 20 Rbd.; en saakaldet Canal-Obligation, No. 136, stor 100 Rbd., og en dito, No. 345, stor 100 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
fra Revisorerne, at der i Selskabets Casse er en Underballance af 730 Rbdlr. 3 Mk. 4 1/2 s.; fra Verten, at han ikke kan bestaae, uden at det tillades ham at give to Pølsegilder og fire Baller i Selskabets Værelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Kundskabsvæsenet staaer nu midt i Avisen, ligesom Kundskabstræet fordum midt i Edens Hauge. Den, som plukker af Kundskabsvæsenets Træ kan ogsaa lære at gjøre Forskiel mellem Ond og Godt, men imidlertid gjør man dog vel i, at vogte sig for den trædske Hugorms Fristelser, hvad enten den under en meget forførisk Jndholdslistes eller under en pralende Anbefalings Skikkelse, vil overtale ham til at spise Frugter, hvis Nydelse medfører Fortrydelse over spildte Penge og forskjærdset Tid. Al huon vino non bisogna frasca, siger Jtalieneren. – En god Viin behøver intet Skildt, og en god Bog ingen alenlang Jndholdsfortegnelse. Enhver Kjøbmand roser sine Varer, og følgeligen hver Forlægger sine Artikler. Heller ikke maa man fæste alt for stor Lid til Vedkommendes Sanddruhed, naar de forsikkre, at endnu kun nogle faa Exemplarer ere tilbage; thi var det Tilfældet, saa behøvede de ikke at lægge Madding ud for Kjøbere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Blandt Værelser, som tilbydes, finder man et for en Jomfru, som kan melde sig i en Billet med Paaskrift "Skjønhed." Gaadefulde Ord, og dog ikke aldeles uforklarlige. En Jomfru ønsker man, hvorfor ikke en Frue, Madame, Enke, Symbolet Skjønhed opløser Gaaden. - Vi læse videre: "En god Leilighed for et ungt Fruentimmer, bestaaende af to Værelser med egen Indgang og uden Gjenboer." En saadan Leilighed kan i Kjøbenhavn aldrig mangle Lysthavende, her gives saare Mange, baade Gifte og Ugifte, der ønske Værelser, som ikke høre til loci communes, og hvor man stundom kan have en hemmelig Entrevne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Vi overlade det til mere øvede Høstmænd at samle heel modne Frugter paa denne vide Literaturmark, hvor vi kun have samlet halvmodne: nøiede med at have givet Vink til at dyrke en Ager, der fra umindelige Tider af har ligget øde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
To Retslærdes Tanker om criminelle Sagers præliminære Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Vor hele Viden - siger Weitzel i sit læseværdige Skrift: Das Merkvurdigste aus meinem Leben und aus meiner Zeit – bærer Præget af Maaden, hvorpaa vi erhverve det. Mangehaande og let, men uden Dybde og Hold. Vi lære, som vi reise, mageligen og hurtigen. Rask og let drager man i Postchaiser gjennem Verden, med Encyclopædier og Ordbøger gjennem Videnskabernes Rige. Saa let er det ikke faldet Pythagoras og Grækenlands syv Vise. - Men denne banede Kongevei, hvorpaa man, som i sin Stue, kan kjøre lige ind i Minervas Tempel; denne fleersidige Dannelse, dette encyclopædiske Overblik, som man saa gjerne vil bibringe Ungdommen, giver denne ogsaa en saadan fleersidig og encyclopædisk Opblæst hed, at Ynglingen næsten bliver saa vanskeligt at omgaaes, som Oldingen, hvem Aarene have gjort pranten og Tilliden til hans lange Erfaring selvklog. Men Oldingen kan man, i Betragtninaf hans graa Haar, der altid er een af Menneskets meest dyrekjøbte Eiendomme, bære over med, den selvkloge og indbildske Dreng, der troer, med sin encyclopædiske Oversigt og sin Compendiekundskab, at have opsluget al Verdens Visdom, kan derimod ikke andet end blive os uudstaaelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
J Følge en Beretning i Pastor K. Aagaards over Tørning Lehn, skal A. C. Slange, sidste Halvdeel af det 17de Aarhundrede i Tostelunde Sogn, tillige have været Kgl. Tol casserer, Tingskriver i Norrangstrup og Gjæstgiver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Mærkværdigt er det, at den berømte Schiller ofte skiftede Studeringer. Sin Tilbøielighed til den geistlige Stand maatte han, ved sin Optagelse i den militaire Karlskole (1773), undertrykke, og bestemt for det juridiske Studium, men hvilket han allerede omskiftede 1775 med det medicinske. Dog, denne fleersidige Dannelse har maaskee saa meget mere virket til hans poetiske Storhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Astronomen Olbert har beregnet, at om 200 Mill. Aar en Comet vil komme Jorden saa nær, at den vil ødelægge samme. Der er altsaa endnu en saa god Tid til Verdens Undergang, at man her med føje kan sige, den Dag, den Sorg,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Jndenlandske Efterretninger. Hans Majestæt Kongen og Hendes Majestæt Dronningen, samt Deres Kongelige Høiheder Kronprindsesse Caroline og Prindsesse Vilhelmine, behagede allernaadigst, Løverdagen d. 19de dennes, at tage Normalskolen for den indbyrdes Underviisning (i de militaire Caserneskoler i Sølvgadens store Jnfanteriecaserne) i Øiesyn. Deres Majestæter kom i Skolen Kl. 11 3/4, og behagede allernaadigst at blive i samme til over halvto, saa at De i næsten 2 hele Timer benaadede Skolen med Deres allerhøieste Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Paa allerhøiest befaling bleve nu de forskjellige Underviisningsskoler gjennemgaaede med den største Nøiagtighed: Først i Drengeclassen, (for 100 Drenge); Læseskolen - saa Skriveskolen - derefter flere Classer af Regneskolen og af Geographiskolen - og endeligen vistes, hvorledes Forstandsøvelserne foretages dagligen i Afdelingerne efter den indbyrdes Underviisning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
J Directionsstuen forevistes derefter de nyere Tabeller, (Læsetabellerne med latinske Bogstaver, hvilke nu, tilligemed Læsetabellerne med danske Bogstaver, samt Bestemmelserne for den indbyrdes Underviisning, og Bilaget til samme, omsendes til samtlige Pastorater), saa fremvistes ogsaa samtlige Lister og Rapporter fra sidste Halvaarsexamen m.m. Derpaa fremvistes den 2den eller høiere Classe for Drengene (for 30 Børn), i hvilken indbyrdes Underviisning ikke følges, og i hvilken Drengen fra 1ste Classe opstøttes. Der forevistes den Hovedregningsmethode, der i denne Classe anvendes, ved hvilken Fremgangsmaade Hoved regning, denne vigtige og hele Livet igjennem nyttige Underviisning, saa saare fremmes. Deres Majestæter begave sig derefter til Haandarbeidskolen efter indbyrdes Underviisning; 100 Piger lære der efter den nye Læremaade (under een Lærerinde) at strikke, spinde, sye og stoppe. Baade Underviisningen og Børnenes færdige Arbeider værdigedes Deres Majestæters særdeles Opmærksomhed. Med sand Andagt og inderlig Tak til Gud for den bedste Konge, for den eiegodeste Dronning, istemte Børnene til Slutning den 437de Psalme: Gud, Du signer og belønner Dem, som virke Brødres Held, Hør, og hør da vore Bønner For vor gode Konges Vel Styrk ham ved Din Viisdoms Aand! Led ham ved Din Faderhaand! Lad ham længe Kronen bære, Os til Gavn og Dig til Ære! og med rørt Hjerte gjentog hver Tilstedeværende i sit Jnderste denne, hver ærlig Dansk saa høist dyrebare Bøn Lad Ham længe Kronen være Os til Gavn og Dig til Ære! Den Torsdagen d. 10de d. M. henrettede Rasphuusfange Søren Nielsen Greve, der i Aaret 1807 løb fra Hjulmandslæren over til de Engelske, og siden 2 Gange har deserteret af engelsk og hollandsk Tieneste, har allerede engang før for Overfald paa sin Officier været dømt fra Livet, men blev benaadet med Fængsel i Rasphuset paa Livstid, hvor han tidligere havde overfaldet Opsynsmanden Moritz og en Justitssergeant, da disse skulde fuldbyrde en ham tilkjendt Correction, hvisaarsag han dømtes til Kat i 2 Dage og skjærpet Arbeide i et Aar. Aarsagen til det sidste Overfald, hvorved han stak Opsynsmanden i Underlivet med et tilslebet Søm, har han vel foregivet at være Lede til Livet; men dette strider ganske mod hans senere Yttring, at hvor qvalfuldhans Tilstand end var, havde han dog Livet kjært, og ønskede heller Kat, eller endog Brændemærke, som han ellers frygtede for, end Dødsstraf, ligesom han og selv har begiæret den ham overgaaede Commissionsdom, hvorved han var dømt fra Livet, appelleret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-10-22
Aalborg, den 14de October. Fra Dartmouth i England haves med sidste Post Efterretning, at Galeoten Christina, Capt. Loren, Adsersen, her hjemmehørende og fra Setubalhertil bestemt med Salt, er der indkommen under Havari, efterat have kæmpet med Storm og Modvind i Spanskesøen i en 7 Ugers Tid. – J Børsenhalle anmeldes, at et Skib kaldet Louise (Captainen nævnes ikke, Dagen ikke heller), er dertil indkommet fra Aalborg. Det eneste Fartøi af det Navn, som vides at være udclareret fra Aalborg i Aar, en Baad hjemmehørende i Raa, her clareret den 4 og den 16 Marts, kan det umuligen være, da den for Øjeblikket er heri Fjorden. Men Børsenhallens Skibsefterretninger ere ofte ligesaa uefterrettelige, som vor Halsliste i Adresse-Avisen. - Nørre-Sundbyes Markeds-Priser, den 10de October 1822: Et Par store Plougstude 50 Rbd.; fede Slagtehøveder, fra 16 til 80 Rbd., efter deres Alder; en ung Levekoe 16 a 20 Rbd.; en gammel Dito fra 8 til 12 Rbd.; Smaaehoveder paa 1 a 2 Aar 4 a 5 Rbd. Stkt.