JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Bekiendtgiørelser. Da der for nærværende Tid ved det anlagde Ulden Spinderie i denne Byes Manufactuurhuus er gjort den Indretning, at denne Byes Fattige, fra 8 Aars Alder af, der kan imodtages i et aparte med fornøden Varme og Lys forsynet Værelse, hvor enhver af dem kan efter Evne erholde Arbeide, enten ved Uldplukken eller Spinden, og hver Dag, ligesom de arbeide lidet eller meget til, nyde Betaling for hvad de have arbeidet; og da Hensigten af disse nu føiede Anstalter er saavel at forskaffe de Fattige og Arbeidsføre noget at fortiene, som derved at forebygge al utilladelig Omløben og Betlerie, saa bliver saadant til alle og enhvers Efterretning bekiendtgjort, i det Haab, at denne Byes Jndvaanere selv ville herefter lade være at give noget til de i deres Huse omløbende arbeidsføre Betlere, men henvise dem til forbemeldte Manufactuurhuus, hvor de kan ved Arbeide fortiene deres Føde; ligesom og alle slige Omløbende herved bliver advarede, ei herefter at lade sig finde paa Byens Gader, eller i Folkes Huse, for at betle, da enhver, som saaledes antreffes, strax uden videre Skaansel, bliver henført og hensat til Arbeide udi Tugthuset iblandt de andre Lemmer paa en vis Tid, efter Omstændighederne. De af denne Byes Fattige derimod, der selv vil fortiene deres Føde, enten ved Uldplukken eller Spinden, og ved Nr. 61 A. deres Arbeides Eftersyn, som skeer nogle Gange om Aaret, befindes at have været de meest flittige, kan endog, foruden det, de dagligen for deres Arbeide have faaet i Betaling, vente en Belønning fra 1 til 5 Rdlr. for deres udviste Flittighed. Odense Raadstue den 8de Januarii 1783. Koefoed. Bendz. Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Da den første Samling af Erich Christian Ungers smukke og nyttige Handlinger, haver forladt Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse, saa ombedes alle de, som haver bekommet Supskriptionsplaner for at indsamle, Subskribentere, at samme maatte tilbagesendes Udgiveren, eller hertil Adresse=Contoiret, paa det at Skrivtet, som udgjør 12 Ark og koster 24 s., kan blive de Herrer Subskribentere tilstillede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Hermed bekiendtgiøres, at hos mig underskrevne er for de Hand c. lende her i Odense og andre smaae Steder i Provintzen, alle Sorter Kamme at bekomme for samme Priser, som de fra fremmede Steder kan forskrive dem for, jeg logerer for nærværende Tid hos Hr. Titke Chirurgus. NB. Skulle nogen have Lyst at lære Kammager Professionen, som er født af skikkelige Forældre og har været til Confirmation, vilde de behage at anmelde sig sammesteds. Jacob Frantz Reifflin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Licitation. Tirsdagen den 28de Januarii førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, vorder den nye Træbroes Opbyggelse over Aaen i Nørre=Brobye stillet til offentlig Licitation i Brobyverks Kroe. Samme Tid og Sted bliver og den gamle Træbroe ved Auction bortsolgt. Conditionerne kunne forinden faaes til Eftersyn hos Hr. Tolderlund paa Brobygaard og hos mig underskrevne. Faaborg den 4de Januarii 1783. Peder Kofoed Trojel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Auction. Torsdagen den 20de Februarii førstkommende, vorder afdøde Confardi=Capitains Hans Jacob Plougs anseelige og for Nr. 62 Nr. Kiøbmandskab vel beliggende Gaard her i Staden, samt dertil stødende 4 Leievaaninger, tillige med nogle Jorder paa Faaborg, Heed, første Gang stillede til offentlig Auction. Den anden Auction er berammet til Torsdagen den 27de næstefter, og den tredie og sidste Auction holdes Torsdagen den 6te Martii indeværende Aar, til hvilke Tider Liebhaberne ville behage at indfinde sig. Faaborg den 21de Januarii 1783. Peder Kofoed Troel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Herved tilkiendegives, at Mandagen den 10de Martii førstkommende bliver om Formiddagen Klokken 9 foretagen offentlig Auction over alle salig Frue Professorinde von Haven her i Odense hendes Stervboe tilhørende Huse og Eiendomme, som ere følgende: 1) Tvende Leievaaninger i Bispens Stræde, sønder for Karen Roses, tilsammen 8 Fag 1 Etagie, med en liden Have. 2) Et Huus i Klaregaden paa søndre Side, af Jacob Jensen Skomager, bestaaende af 10 Fag 2 Etagier, med Gaardsrum, og 2de Kieldere, hvilken Gaard for et Par Aars Tid siden af nye er opbygt. 3) En Gaard i St. Annæ=Gade, paa vestre Side Michel Gras Handskemager, bestaaende af 11 Fag 2 Etagier med Gaardsrum, hvorudi er særdeles godt Brøndvand; og er tillige ved Gaarden foruden Udhuse, samt en liden Have. 4) Tvende Leievaaninger udenfor Vesterport ved Vognsbroe, bestaaende af 9 Fag 1 Etagie, tækket med Straae, med Haveplads. 5, Sex Leievaaninger, som ere de saa kaldede Schinkels Boder, i Graabrødre Stræde, bestaaende af 25 Fag 1 Etagie, og er ved samme en stor Haveplads. 6) Tvende Leievaaninger i samme Stræde, lige over for Mag. Gottschalck, bestaaende af 9 Fag 1 Etagie, ved hvilke ogsaa er en Haveplads. 7) Fire Leievaaninger paa Graabrødre Kirkegaard, bestaaende af 16 Fag 1 Etagie, med Qvist paa 8 Fag ved samme; desuden til hver Vaaning en kiøn Have og Brændehuus paa 4 Fag. 8) Tvende Leievaanin, ger i Hans Jensens Stræde, bestaaende af 8 Fag 1 Etagie med Have til hver Vaaning. 9) Et Huus paa Hiørnet af Sortebrødre Kirkegaard og Myndtestrædet, bestaaende af 4 Fag 1 Etagie, ved samme en Have. 10) Fire Vaaninger i Myndtestrædet, bestaaende af 16 Fag 1 Etagie, med en Have til hver Vaaning. 11) Sex Leievaaninger i Skræppestrædet, bestaaende af 25 Fag 1 Etagie og en Haveplads til de 3 Vaaninger. 12) En brand Nr. 63 Aar. muret Bygning, beliggende i Overgade ved Pientebroe ved Siden af det Kiøbmand Sr. Søren Møller tilhørende Huus, som beboes af Hr. Lieutenant Pauli, og bestaaende af 13 Fag 2 Etagier, foruden Kielder, og ere Værelserne i samme gibsede. Desuden er ved samme et Baghuus paa 4 Fag 2 Etagier, samt en liden Brønd. 13) En Lokke bag ved samme Huse, ongefær en halv Tønde Land. 14) En Bygning i Vestergade, beliggende ved Siden af Raadhuset, bestaaende af 13 Fag 2 Etagier, med Kielder under, og er i Gaarden desuden en Sidebygning af 14 Fag 2 Etagier, samt en Tverbygning 11 Fag 1 Etagie, udi hvilken er Stalderum til 6 Heste og 4 Køer, og Vognremisse. 15) Ved Siden af forbemeldte Gaard en Bygning af 10 Fag 2 Etagier, og desuden i Gaarden 12 Fag Heletag, med Brøndvand; saavelsom Stalderum til 6 Heste. Auctionen holdes i den af salig Professorinde von Haven udi hendes levende Live beboede Gaard i Vestergade, hvor Auctions=Conditionerne nærmere skal vorde bekiendtgjort. Og tilkiendegives hermed tillige til Liebhabernes Efterretning, at over alle fornævnte Eiendomme ikke holdes meere end een eneste Auction. Odense den 10de Januarii 1783. L. Ancher. Achen. H. J. Clementin, Til Kiøbs faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Haa Odense Adresse=Contoir er indlagt 38 Alen godt Blaar Lærret, 5 Qvarteer bredt, til Forhandling. god nye Garlæber Brunsviger Humle, er at faae til Kiøbs til billige Priser hos Anders Borch. Hos Kiøbmand A. Espe er at bekomme god Garlæber Humle, af. fransk Olie i Glas, spanske Antziovis, Soja, KrusemyntAqvavit, spansk Bitterviin, god tyk Peberrod med mere, for billigt. Herved bekiendtgiøres at Eieren af Dansboegaard er findet at at sælge sin iboende Eiendoms Gaard, beliggende i Bellinge Sogn, under Odense Amt og Herred, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng 12 Tønder 5 Skpr. 1 Fkr. 1 Alb.; til Gaarden kan faaes aarlig 24 a 30 Tønder Rug, 10 a 11 Tønder Boghvede, 6 Tønder Byg, 28 Tønder Havre, og avles aarlig 90, til 100 Læs Høe, og græsses aarlig 16 Heste, 20 Køer, foruden Ungqvæg, til Gaarden Ugger 2 Festehuse. Gaarden ligger i en god og frugthar Egn, som Liebhaberne selv behager at tage i Nr. 64 Rdlr. Øiesyn, og hvorom kan med Eieren og Beboeren selv accorderes. Dansboegaard den 23de Januarii 1783. Lars Christian Povlsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Til Leie faldbydes. Salig Frue von Havens Stervboe tilhørende Gaard, som beboes af Jomfruerne de von Haven, er at faae til Leie førstkommende Paaske, i Gaarden ere anstændige Værelser for en skikkelig Familie, samt Kielder og fornødne Udhuse med Stalderum og Vognremisse. Ligeledes bliver et ommeldte Stervboe tilhørende Huus, paa Hiørnet af St. Annægaden og Clarægaden beliggende, som nu beboes af Svertfeger Gamrath, til Leye at faae førstkommende Paaske; samme Huus bestaaer af 2 Etagier, beqvemme Værelser, Kielder og Gaardsrum. Odense den 16de Januarii 1782. L. Ancher.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Capital som falbydes. T. Til dette Aars 11te Junii Termin bliver af Salling N. D. Herreds geistlige Enkekasses Penge, 300 Rdlr., at faae til Laan, mod suffisant Pant, og 4 pro Cento aarlig Reen te; hvo samme maatte behøve, vilde behage at adressere sig til Præsten i Synder=Brobye. Han giver og Anviisning paa større Summer Penge, som samme Termin er at faae til Laans mod antagelig Pant og gangbar Rente, ja og paa nogle hundrede Rdlr., som strax kan blive at bekomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Jos Oberformynderne i Assens er 1174 Rdlr. 2 Mk. 15 sk. af enten strax eller 11te Junii førstkommende, at bekomme, imod lovlig Rente og sikker Pant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Hvo som til førstkommende 11te Junii maatte behøve 600 Rdlr. imod antagelig Forsikkring, vilde behage derom at handle med Provst Fog i Dalbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-24
Bortkomne Sager. Dirsdagen den 21de Januarii, er her i Odense paa Vestergade & bortkommet en grøn Klædes=Fodsæk med sort Foer; hvem som haver fundet samme, ombedes at indlevere den her paa AdresseContoiret imod en billig Douceur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Tanker. ved Salig Madame Kurrelbaums Grav. Jeg seer med Sorg den Grav, der er en Bolig blevet For Legemet, som før var Bolig for den Siel, Der, medens den med det her i Forening levet, Var Bolig for Forstand og Lyst til andres Vel. Man ei behøver her Lovtaler at udsmykke, Der røbe mere Konst, end Sandheds Lyst og Agt Naturens jevne Sprog kan Sandhed best udtrykke; Thi Sandhed smukkest er udi Naturens Dragt. Nr. 66 Aar. Den Sallige var ved Retskaffenhed udmerket, Hun af en fiin og reen Forstand besielet var. Selv Legems Svækkelser de Dyder har forsterket, Som gjorde hende for hver Dyds Ven dyrebar. Sand Menneske=Kierlighed, den Mennest hedens Ære, Var Hendes Lyst og Ziir, Hun elskte Mennesker, Hun følte andres Sorg, og stræbte dem at være Til Trøst og Raad og Hielp i Ord og Gierninger. Hun var en Dydens Ven, Hun elskede de Gode, Udyden skulede for hendes Øiekast, Hun talte Rettens Sag, Urettens Børn forstode Af Hendes Dadel, at og Uret er en Last. Gudsfrygt var Grunden til de andre Hendes Dyder, Hun gjorde godt, fordi det er Guds Velbehag, Man vinder Guds Behag, naar man hans Bud adlyder, At lyde dem, var da og Hendes store Sag. Men Lidelse især har Hendes Dyd forhøiet, Hun saa i mange Aar, som uden Haand og Fod, Ak usle Liv, dog var Hun udi Gud fornøiet, J Legems Svaghed saae man Aandens Kraft og Mod Selv smertefuld - hvor stort! - Hun følte andres Glæde, Bedrøvet selv - med Trøst Hun andres Sorg bortog, Selv hielpeløs - Hun var med Hielp og Raad tilrede, Naar nogen i sin Nød til Hende Tilflugt tog. Af Kummer nedtrykt - Hun dog ei lod Modet falde; Men havde Mod endog at muntre andres Sind. Med vædet Øie selv, Hun vidste at fremkalde, For ei at saare dem, en Smiil paa Venners Kind. Hun - bunden til sin Stoel - alt kunde overskue I Huus og uden for, Hun gav paa alting Agt. Her sees den sterke Aand, som Modgang ei kan kue, Som til sin Høide og sig kæmper uforsagt. a 67 R. Hun af hver Stand og Kiøn høitagtet haver været, Det gode Hierte sig mildt tildrog Hierterne, Selv Landets Ædle har de sieldne Dyder æret, Som denne ædle Siel lod uden Sminke see. J. som har havt det Held, den Sallige at kiende, O staaer ved Hendes Grav, som slutter Støvet ind Betænker Hendes Liv, Kors, Dyd, Fornuft og Ende, Og gaaer saa tavse bort med et opbygget Sind! Men ædle Enkemand, vi Deres Tab beklage. Hvad føle ikke vi, som have mist en Ven? Men De maa føle meer, hvis mageløse Mage Er Dem frataget. - Gud selv troste Dem igien. Ædle Handlinger. Dette Beviis paa den ædle danske Tænkemaade er kommen mig i Hænde, som saa meget meere fornøier mig, da det er indløbet fra en fremmed Haand. Handlingen er vel passende i den ringe Stand, men desto større Ære, giør den Nationen. Den viser, at National=Caracteren ikke allene lyser af de Stores og Formuendes ædelmodige Handlinger; men giver endog et stærkt Skin af deres, som man skulde synes at være negtet den lykkelige Opdragelse og Begreber om den ædle Morale. Læserne behage nu selv at dømme Handlingens Værd af følgende:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Pro Memoria. Paa min Reise fra Sverrig over Kiøbenhavn til Tydske land, blev jeg nødt til for et stormende Veir, at gaae Land paa Møens Klindt tillige med flere Reisende, hvor vi ved denne Leilighed som ganske Fremmede, blev indbuden af en Bonde der paa Stedet ved Navn Halgier. - Denne for os aldeles fremmede Vært, beviste os saa megen Hof lighed og Kierlighed, der sandelig giør Menneskeligheden 68 Rd. Ære. - Han tog Deel i vores udstandne 8 Dages besværlige Søereise og vederqvægede os paa alle muelige Maader med Mad og Drikke, og da vi tilbød ham Betaling som billigt, gav han os til Giensvar, at det stod i vores frie Villie at blive hos ham saa længe vi ønskede, men han var aldrig vant til at lade sig de Pligter betale, som han skyldte enhver Reisende og sine Medmennesker. Ikke allene dette, men da han horde vi landveis alle 7 Personer, vilde fortsætte denne Reise, ledsagede han os med egne Heste og Vogn til første Kiøbstæd frit og uden mindste Betaling, ja endog selv følgedes med. - Vi erkyndigede os om denne værdige Mand, da vi kom til Kiøbstæden, som naturligt, da ingen paa vores Henreise havde viist sig saa gjæstfrie og tienstfærdig, men vi fik til Svar af Adskillige, at han saaledes var imod alle Reisende, og at han efter Omstændighederne hialp alle. - Forrige Aar skal han imod en Russisk Officeer med Frue, der kom ligeledes til ham om Natten, have staaet af sin varme Seng, og da den med reene Lagner var istandsat, pleiede de fremmede næsten af Kulde forkomne Reisende. Denne Bondes almindelige Navn er Halgier paa Klindten, fordi han boer paa Øen Møens Udkant, tet ved Klindten, hvilken hører under den danske Krone. - Burde saadan en Mands Velgierninger, som for enhver fremmed Reisende er almindelig, være forbigaaet med Taushed, Jeg formoder at tiene Dem som Danske, at adressere Dem denne Efterretning (efterat jeg først har ladet den oversætte, der ikke vil være Dem ukiert til Bekiendtgiørelse. de Wangner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
En dansk Soldat maatte nylig arrettere hans Broder af et andet Regiment. Denne tog dette ilde op, og sagde, at han ikke havde ventet dette af ham, som Broder. Denne første gav derpaa ganske kort til Svar. "Undskyld, som de 69 A. Soldat maatte jeg giøre min Skyldighed; men nu vil jeg ogsaa vise dig, at jeg er din Broder, Herpaa gik han til den commanderende Officeer, bad for sin Broder, og tilbød sig om samme fik Pardon, endnu at capitulere derfor paa 2 Aar. Officeren, som dette Træk rørte, gav den Skyldige fri for sin Arrest, da hans Forbrydelse, desuden var ringe, og gav den, som havde gjort Forbøn, en anseelig Gave. Et af de mange Exempler, at Dyd og ædle Handlinger ikke ere saa sieldne i de nedrigere Stænder, som man af Mangel paa Bekiendtskab med dem ofte troer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Kongelig Forordning. Under Dato Christiansborg Slot den 20de Jan. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst ladet udgive en Forordning angaaende Overdaadigheds Jndskrænkelse, for Danmark, Norge og Hertugdommene, der indeholder følgende Artikler: Det maae herefter ikke være nogen af Hs. Majestæts Undersaatter tilladt, af Sølv eller Guld at bruge enten paa dem selv eller i deres Huse, det er ved Selskaber, andet end Daaser, Kaarder, Spænder, Ærme= og Hals Knapper, Uhre, Etuis, Skeer, Knive, Gafler eller de saa kaldede Bord=Bestik, samt Lysestager og Sukkerbøsser, Theeskeer, Sukkertænger, og hvad andet smaat der kan være ved Bordene, ligesom og Bønder=Bægere og saa kaldte Tomlinger, hvortil endnu kommer Ringe, og hvad Fruentimmer bruge til Ører og om Halsen, samt hvad Bondestandens Pynt af massiv Sølv kan være, og hvad andet til personlig Brug inden Dørre Folk kan have, ligesom og indtil 8 Fade til Bordet, samt Terriner og Caffe=Kander for dem, som nu allerede have saadanne, da alt andet til Taffel= og Thee=Borde henhørende Guld Nr. 70 R. og Sølv ei mere skal være tilladt at bruges; dog maae det Sølv, som Løbere og Jægere bære, fremdeles vedblive, og glatte Sølv=Knapper i Liberie=Klæder kan være tilladt for dem, som samme vil give. J øvrigt skal alt fremmed Guld= og Sølv Arbeide, som herefter i Vore Lande maatte indføres, være at confisquere, hvor det forefindes, da derfra intet undtages, uden hvad Reisende enten føre med sig til personlig Brug, eller som virkelig Flyttegods lade indbringe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Alle Sølv= og Guld=Galoner paa nye Klæder samt Qvaster, og hvad Navn saadant af Guld= og Sølv paa Klæder kan have, skal fra denne Forordnings Bekiendtgiørelse være forbudet. Dog ville Hs. Majestæt allernaadigst tillade, paa det ingen skal tage Skade, at enhver kan bære saadanne nu allerede havende Klæder indtil 1ste Januarii 1786. Herfra undtages de Uniformer, som Hs. Majestæt Selv kunne befale og bestemme, af hvem de maae bæres, eller og allerede haver befalet for visse Personer i virkelige Hof= og Militair=Tieneste staaende, og som ingen anden maae fordriste sig til at bære. Brodeerte Klæder være sig med Guld, Sølv eller Silke, maa ingen Mandsperson fra 1ste Februarii 1783 lade sig giøre, da de kan opslide dem de have allerede indtil 1ste Januarii 1786. Det samme gielder og Chaberaqver og Haanddækkener til Heste. Dog for at de, som hidtil enten have beskieftiget sig eller næret sig ved Broderiet, ikke skal tabe aldeles dette Arbeide, ville Hs. Majest. allernaadigst tillade indtil videre, at Fruentimmerne maae bære Broderie af Silke, naar det, hver Gang et Stykke, lidet eller stort, her er blevet færdigt, efter foregaaende Bevisliggjørelse og behørig Attest om sammes Forfærdigelse her i Landet bliver stemplet i vor Residents=Stad paa den 71 Rær, andordnede Halle, men i de andre Kiøbstæder saavelsom paa Landet, foranstaltes saadan Stempling af vedkommende Embedsmænd, som Politiets Administration af Os allerunderdanigst er anfortroet, da Stemplet bliver Kongens allerhøieste Navn i Chiffre med Aarstal og Omskrift: Til Brug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
J øvrigt tillades det Fruentimmerne indtil 1ste Januarii 1786 at kunne bære de broderede Klæder, som de nu have Alle Klæder og Klædestykker af Brocade, eller hvori Guld og Sølv er indvævet, ligesom og alt hvad med fremmede Stene er indfattet, være sig ægte eller uægte, maa tillige med ægte eller uægte Perler ikke bæres eller sees paa nogen efter den 1ste Januarii 1784. Dog undtages som sædvanlig de af kostbare Steene gjorte Præsenter hvormed Hs. Majestæt og det Kongel. Huus kan nogen have benaadet. Fra 1ste Januarii 1784 maae og al Brug ophøre af Plumager og alle fremmede Kniplinger, ligesaa og alle saa kaldte Points. Men lader nogen af Stene, som falder i Hs. Majestæts egne Lande, noget forarbeide, skal det med Attest kunde bevises, at det virkeligen her er gjort af Landets egne Steene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Al ægte Forgyldning eller Forsølvning saavel paa Vogne, som paa Meubler og i Husene, maae fra denne Forordnings Publication ei mere giøres, eller af nogen bestilles. Alle Knapper til Mandfolk=Klæder, de af Hs. Majestæt befalede Uniformer allene undtagne, skal for alle herefter forarbeidende Klædestykker være enten af Tøiet, eller og her gjorte Silke= og Kammelhaars=Knapper. De gemeene Bonde=Knapper maae allene beholdes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Hs. Majestæt tillader Mandfolk at bære til 1ste Januarii 1786 hvad Klæder, som de af Silke og Fløiel nu Nr. 72 Rbd. kan have, og saadanne som de nu ere, for saavidt som foregaaende 4de Post det ikke indskrænker; men det skal fra bemeldte Dag af være Mandfolk forbudet at bære, og fra denne Forordnings Publication at lade giøre Kioler eller Overkioler af Silke eller Fløiel; dog tillades, for Hs. Majestæts Fabrikers Skyld, dette Kiøn at bære inden land gjorte Silke=Underklæder og Strømper, ligesom og Underforder af Silke, men Fløiel skal adeles herefter være Mandfolk forbudet. Saa maae og alle Silke=Tørklæder, som ikke kan toes, ei mere bæres. Men ligesom dette Forbud ei angaaer Manchester og andre Bomulds=Tøier, saa strækker det sig ei heller til de saa kaldte halv Silke= og halv Linned=, og halv Silke= og Bomulds=, samt halv Silke og Uld=, og halv Silke= og Floret=Tøier, hvilket alt, naar det beviisligen her er gjort, maae, som tilforn, være tilladt at bæres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Fra 1ste Januarii 1786 bortfalder ganske al Brug af Pelsværk til Border og Stads Klæder. Derimod til Overkioler og for Varme bruges derefter allene indenlandsk Pelsverk, og af fremmed allene det saa kaldte Graaeværk. Tienere ved Hs. Majestæts Embedsmænd og andre maae fra 1ste Januarii 1786 af Silke intet bære uden Haar punge, Pidske, Halsbaand og Strømper. Tienestepiger fra samme Tid heller ikke af Silke, undtagen Kaaber og en sort Silke Kiole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Fra 1ste Januarii 1786 maae paa Fruentimmer=Klæder ikke bæres andre Garniturer end af Tøiet, eller naar de ikke ere deraf, da ei til høiere Priis end 16 Rdlr. ligesom og fra 1ste Febr. 1783 alle Garneringer, der af nye giøres, skal være efter hvad derom her er fastsat. Alle Jtalienske og andre Blomster, saavidt de ei her beviisligen ere gjorte, skal fra 1ste Januarii 1786 ganske være forbuNr. 73 Rær, det at bæres, ligesom ingen nye fra nu af mere maae indføres, og ei heller fra nu af Folio paa nye Klæder, som bestilles, eller paa nogen anden Maade at bæres, herefter vorde anvendt. Tienestepiger maae ikke bære paa Hovedet Sætter, som have kostet meere end 1 Rdlr. til 9 Mk. deres Brøllupsdag undtagen, og heller ikke have Øren=Ringe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-31
Enhver Tiener, som overbevises om, at lade sig af en Friseur frisere, skal i Mulct for hver Gang betale 4 Rdlr.