JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Et Selskab af Europæere, der reiste fra Mexico og vilde indskibe sig, er paa Bierget Ria Fria bleven angreben af en Røverbande. De gjorde Modstand, og paa begge Sider maatte Adskillige bukke under. Slige blodige Optrin ere ikke sjeldne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Man anseer det for vist, at en Kongres bliver til Sommer samlet i Florenz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Ved Amsterdam er skudt en Snee-Ugle, som egentlig har hjemme i Siberien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
J London Chronicle" for 11te f. M. læses følgende mærkelige Stykke om Napoleons projecterede Flugt: "Det er ikke almindelig bekjendt, at Smugleren Johnson var færd med at bygge i Battersen et Skib, i det Øjemeed at befrie Napoleon fra Øen St. Helena. Skibet var over 90 Fod langt og af 100 Tønders Drægtighed. Det var bygt af halvtomme Planker. To saadanne Planker blev lagt i en vertical og de andre to i en horizontal Stilling. Plankerne vare saa vel sammenføiede med Cement, at Skibets Sider ikke vare tykkere end et almindeligt Vaskerkars. Masterne vare saaledes indrettede, at de kunde nedlades ligemed Dækket, og hele Skibet kunde sænkes, tilligemed sin ombordhavende Besætning, uden Fare. Der var gjort betydelige Jndretninger til at forsyne Fartøiet med frisk Luft. Planen var, at seile en Nat indtil en kort Afstand fra St. Helena og sænke Skibet. indtil den næste eller følgende Nat, naar Bonaparte saae sig istand til at udføre sin Flugt til Strandbredden; thi da skulde Skibet reises igjen, tage Exkeiseren ombord, og seile bort med ham i Mørkningen. Men
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
det hændtes imidlertid, at Napoleon døde førend Skibet var ganske færdigt. Efterretningen om hans Død indløb samme Dag, Skibet skulde kobberhudes. Johnson skulde have 40,000 Pd. St. saasnart Skibet. havde stukket i Søen, uberegnet den Belønning, han kunde vente sig, naar Planen lykkedes." - Denne Johnson havde i Forveien tilbudet Admiralitetet sin Tjeneste, og forsikkret, at kunne lade et Skib flyve op uden selv at beskadiges. Paa Grund heraf skulde han gjøre en Prøve paa Themsen, ledsaget af Baadsmanden fra et af Orlogskibene, som en Uge forhen var bleven gift, i en Baad af samme Bygning, som det forhen beskrevne Fartøi, til en midt paa Strømmen liggende Barcasse. De sænkede deres Fartøi ved denne og lettede Masten. Da Johnson saae, at hans Fartøi forblev fast, tog han sit Uhr op, og sagde til Baadsmanden, at han kun endnu havde to Minutter at leve i. Derpaa begyndte Baadsmanden at raabe jamrende: "O, min stakkels Nancy. Hvad vil hun sige!" "Skynd Dig, Kjerling, sagde Johnson: "træk Trøien af, og hold Dig bered til at putte den i Kryds hullet, medens jeg overhugger Ankertouget. Sigende dette tog Johnson en Øxe og overhuggede Ankertouget. Baadsmanden puttede sin Trøie i Hullet, og da de vare komne i en tilbørlig Frastand fra Barcassen, fløi den op.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Den 20de Februari afbrændte i London Handelshuset Pickford & Compagnies vidtløftige Værfter og Pakhuse, som vare opfyldte med en stor Mængde Varer. Flere Mennesker omkom ved denne Leilighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
J Lausanne og flere Stæder have atter været fanatiske Optøier. Man undrer sig især over, at i et Land, der har Religions forfølgelserne under Ludvig den 14de at takke for sine flittigste Beboere, nu maa bruges Gensd' armer imod de Christne, som ville ødelægge hverandre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Historien om det stiaalne Huus, som med alle sine Omstændigheder fortaltes i den vossiske Tidende, er nu af Politiet erklæret for pure Digt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
J det sydlige Sicilien lægger man Vindpaa Kaffeavlen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
J Engelland er der opfundet en Maskine, som nødvendigviis maa faae megen Jndflydelse paa den practiske Mekanik, dersom dens Brugbarhed stadfæster sig. Den benytter til sin Virksomhed nemlig Atmosphærens Tryk i Stedet for Damp, en Omstændighed, som, med Hensyn til Omkostningerne ved dens Anvendelse er af største Vigtighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Hertugen af Leuchtenberg var født den 3die Septbr. 1780. Hans Fader var den franske General Beauharnois, som døde under Guillotinen 1794, og hans Moder Josephine blev igjen formælet med GeneralBounaparte. Denne fulgte han som Adjutant til Jtalien og Ægypten, og blev i Aaret 1805 udnævnt først til Prinds, RigsErkekantsler og Storofficeer af Æreslegionen, derefter til Vicekonge i Jtalien. Efter Presburgerfreden formælede han sig i Aaret 1806 med Kongen af Bayerns ældste Datter, Prindsesse Auguste Amalie. Siden blev han formelig adopteret af Napoleon og udnævnt til hans Efterfølger i Jtalien med Titel af Prinds af Venedig."J Aaret 1809 befandt han sig i Spidsen for den italienske Armee og trængte, efter flere Gange i Begyndelsen at være slaget, frem imod Ungarn. Derefter udnævntes han af Napoleon til Arvestorhertug af det nye stiftede Storhertugdom Frankfurt. Da Kongen af Neapel var faldet i Unaade hos sin Svoger i den fransk russiske Krig, fik han Over commanden over Armeen i Pohlen og førte den 1813 tilbage til Magdeburg. Skilt fra Napoleon stod han siden i Jtalien overfor Generalerne Hiller og Bellegarde, og sluttede i April 1814 en Vaabenstilstand, med disse. Efter Fredens Oprettelse levede han almindelig hædret og elsket i Bayern som Hertug af Leuchtenberg og Fyrste af Eichstadt og beboede i München et prægtigt, paa egen Bekostning opført Palai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Algier bliver nu ogsaa indviklet i Krig med Nederlandene, da der imellem disse og Spanien existerer en Tractat, som forpligter begge Magter til giensidig at understøtte hinanden, naar Algier skulde erklære en af dem Krig. Den nederlandske Eskadre i Middelhavet bestaaer af 1 Linieskib, 3 Fregatter og 2 Brigger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Ved Aleppo i Syrien skal der have viist sig en nye Vulkan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
De danske Papirer stode Pari i London den 3die Marti.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Ved Arenazzo i Mellemitalien er der faldet adskillige Meteorstene ned; den største af dem veiede 12 Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Danzig, 4 Marti. Der er her kjøbt betydelige Partier Hvede til Forsendelse; man har betalt 280–350 Fl.; dog lader der i disse Dage til at være mindre Kjøbelyst, hvorfor Priserne allerede vakle. For de Kornvarer som ere bragte hertil paa Strømmen, betales følgende Priser: Hvede 260 265, Rug 125 - 135, Byg 91 - 102, Havre 60 – 66, Ærter 136 - 142 Fl. pr. Læst af 60 Scheffel. Med Colonialvarer er her ingen Omsætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Ancona, 23 Febr. Hvad Handelen. angaaer, da er der her lige saa lidet Liv i den som andetsteds. Her er Overflødighed af alle Artikler, og de bestandigen synkende Priser gjøre selv de dristigste Speculanter modløse. Hvede af bedste Sort staaer i den lave Priis 4852 Poli, og finder endog dertil ingen Kjøbere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Jndenlandsk. Af tvende Personer, der Natten til den 15de dennes bleve trufne af Gevæhrskud i Ugleholts Skov, under Grevskabet Knubtenborg, er den ene skudt død paa Stedet og den anden betydelig saaret. J denne Anledning er Skovfogdens Søn, som sigtet. arresteret. Underretning om de nærmere Omstændigheder forventes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
J disse Dage har en Person under Grevskabet Christianssæde hængt sig, formodentlig af Frygt for Følgerne af et af ham formeentlig begaaet Bedragerie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
J Stokkemarke Sogn ere siden Nytaar, døde 30 Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
J den senere Tid er heri Mariboe opkjøbs og udskibet en betydelig Mængde Kløverfrøe, til forskjellige Priser. – Næsten overalt staaer Vinterkornet i den frodigste Væxt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Adskillige Oldenborrer have allerede indfunden sig. Øftergaard med Tilliggende i ViborgStift, Sallingland, blev ved 4de Auction. den 2den Marts tilslaaet Hr. Proprietair Nissen til Spøtterup for 4000 Rbd. r. S. og 5000 Rbd. Sedler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
J den ved Høiesterets Aabning den 4de dennes foretagne Sag (see No. 21 af d. Bl.) faldt Dommen saaledes: "Skiftecommissionen i afg. Cancellieraad og Underfoged Rudolph Bays og forhen afdøde Hustrues Lovise Bays Boe bør paany foretage dette Boe, og der forsatte en ny Repartition, hvorved Citanten gives Udlæg for de omhandlede 1000 Rbd. Sedler, iblandt de Creditorer, der erholde Betaling efter Haandskrivt. J Salarium til Advocat Sporon for Høiesteret betale Jndstævte 60 Rbd. Sølv, saa betaler han og til Justitskassen, som Tabende, 5 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
I Høiesterets Aaret 1823 er ialt afgjort 330 Sager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Den 16 Marti solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 15 Mk. Obligat. (med Renter fra 11te Decbr. 1823) 88. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 128 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Sedler 16 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Norsk Laan 6 Proc. Obligationer Bcomk. 106. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 Proc.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Auction. Fredagen den 26de Martii næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver afholdt offentlig Auction i Sognefoged Mikkel Jacobsens Gaard i Gjedesbye over 4 a 500 Lpd. bjerget Jern af forskjellige Dimensioner, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere ville blive bekjendtgjorte. Falster Birks Contoir i Nykjøbing, den 17 Marti 1824. C. G. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Fredagen den 9de April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver i Grevskabet. Christiansholms Skove Barken af 118 Egetræer, den Kongelige Søe-Etat tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt, efter Conditioner, som ved Auctionen nærmere ville blive bekjendtgjorte og som forinden kunne erfares hos Forvalter Bekker paa Christiansholm; hvortil Lysthavende indbydes. Mødestedet er ved Skovfogedhuset i den saakaldte Roden Skov. Saxkjøbing, den 15 Marti 1824. Hartmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Fredagen den 26de d. M., Formiddag Kl. 10, bliver i Degneboligen i Stokkemarke afholdt offentlig Auction over forskjelligt, Stervboet efter Sognedegn Knud Henrichsen tilhørende, Løsøre og Kreaturer, bestaaende af Meubler, Kjøkkentøi, Senge- og Gangklæder, Linned, Heste og Køer, samt noget Byg og Rug. Tillige sælges nogle Bøger. Credit gives til Mikkelsdag d. A. Hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Nakskov, den 12 Marti 1824. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Mandagen den 22de dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction i Godserne Fuglsang og Prierskovs Skove bortsolgt Barken af 100 Stykker, Egetræer, tilhørende det Kongelige Admiralitets og Commissariats Collegium. Liebhaverne vilde behage at møde ved Aars Skovfogedhuus. Saxkjøbing, den 10 Marti 1824. Hartmann,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Jfølge dertil meddeelt Kongelig allernaadigst Bevilling af 13de denne Maaned indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have Noget at fordre i Kjøbmand Diderich Diderichsens Stervboe heri Byen, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre. Nakskov, den 18 Marti 1824. Pontoppidan. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Jfølge Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Bevilling af 1ste Februari 1824, der er læst inden vedkommende Retter, saaledes lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg, og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelige Kammerraad Carl Vilhelm Grandiean til Vennerslund paa Falster, som Executor testamentii i afgangne Os elskelige Kammerjunker Frederik von Wallmodens og forhen afdøde Frues, Johanne Frederikke, Baronesse af Lehns Boe, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Lollands=Falsters Stiftsavis, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene i at have Noget at fordre efter bemeldte Afdøde, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for bemeldte Executor testamenti at anmelde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. - Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 1ste Februari 1824. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling: Kaas. Cold. Monrad Ørsted. Lassen. Løvenskjold. Hansen. Fischer. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Bevilling for Kammerraad C. V. Grandjean til Vennerslund paa Falster til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde Creditorerne i afgangne Kammerjunker Frederik v. Wall modens og ligeledes afdøde Frue, Johanne Frederikke, Baronesse af Lehns Boe. indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i afgangne Kammerjunker, Frederik v. Wallmodens til Skovbye gaarden her paa Falster og hans forhen ved Døden afgangne Hustrue, Frue Johanne Frederikke, Baronesse af Lehns Boe, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig, som Executor testamenti, at anmelde og beviisliggjøre. Vennerslund paa Falster, den 18 Febr. Grandjegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Da Boet efter Friderich Kulds Enke af Vindebye i Nørreherred, som, efter al Sandsynlighed, er død for omtrent 2 Aar siden paa en Søereise til Lübeck, er taget under Skifterettens Behandling, saa indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, Enhver, som maatte have Noget at fordre i bemeldte Boe, at anmelde og beviisliggjøre sit Krav for mig inden 12 Ugers Forløb fra den sidste Bekjendtgjørelse i vedkommende offentlige Tidende at regne. Nakskov, den 11 Marti 1824. J. P. Schwensen, const. Herredsfoged.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-19
Paa Addresse-Contoiret faaes Connossementer, samt extra godt Conceptpapiir, m. m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
18de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 24. Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Posten, Tirsdagen. den 23de Marti 1824. andre Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Den under Navn af "hellenisk Krønike, i Mesolongi i det græske Sprog udkommende Tidende melder, at Tyrkerne havde taget Lord Byrons Kasse ombord paa et neutralt Skib, men bleve tvungne til at udlevere den igjen. Lorden er af den vesthelleniske Regjering bleven udnævnt til Præsident for alle Udlændinger i hellenisk Tjeneste. Samme Blad, indeholder Fyrst Maurokordato's Retfærdiggjørelse med Hensyn til Begivenhederne paa Jthaka. Lord Byron har skrevet til Kolokothron og har erholdt et meget smigrende Svar, ifølge hvilket man ikke tvivler om Patra's nær forestaaende Fald. Kolokothron kalder sig i denne Skrivelse en ægte Søn af Grækenland. - Siden den 20de Januari ere 3 Skibe ankomne fra Engelland til Mesolongi med Vaaben og Munition til Grækerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Barbariet. En fardinisk Capitain, der er ankommen til Cititavecchia fra Maltha, beretter, at nogle Jtalienere, der boe i Algier, i de første Dage af Januari havde søgt Tilflugt, i den engelske Consuls Huus, da de saae sig forfulgt af Tyrker, men Deyen lod Consulatbygningerne omringe af sine Drabantere, og de derhen flygtede Jtalienere bortslæbe med Magt. Da Consulen i denne Anledning gjorde Reclamationer, blev han personlig fornærmet, og truende og fiendtlige Udtryk brugtes imod ham. Man siger, at 4 af de ommeldte Jtalienere ere halshuggede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Den engelske Consul gik tilligemed sin Familie ombord paa en Fregat, der laae i Havnen. Denne var neppe løbet ud for den stødte paa en algiersk Schebeck, der opfordrede den til at stryge Seil. Fregatten seilede desuagtet videre, men var neppe kommen paa Pistolskuds Afstand, førend Schebecken gav Fregatten det fulde Lag, hvorved denne blev meget beskadiget, og man talte 40 Mand Døde og Saarede; men Fregatten vendte nu om og borede Schebecken i Grund. Jkkuns 9 Spaniere, der som Fanger befandt sig ombord paa Schebecken og Capitainen paa den bleve reddede. Fregatten seilede til Malta, for at give Beretning om det Forefaldne, og afseilede derpaa til Engelland. De ovennævnte Spaniere bleve tilbage under Qvarantaine.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Adskilligt. Paven har erklæret 4 Stæder i sin Kirkestat for Tilflugtstæder for Forbrydere, hvorved han troer at forhindre, at disse ikke strax give sig i Kast med Røverbander, og bliver uforbedrelige; dette var nylig Tilfældet i Civitella, hvor 4 Bønder dræbte en Soldat med Knivstik, saarede hans Kammerat og en Politiebetient, der skulde gribe dem, dødeligt, og tog derpaa Flugten op imellem Bjergene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Hurtigløberen Stolz har atter viist sin Færdighed ved at løbe fra Frankfurt til Hanau, 2 stive tydske Miil, og uden Ophold tilbage igjen i den korte Tid af 2 1/2 Time. Man siger, at der skal være gjort ham Tilbud og Forslag i nogen Tid at begive sig til London, hvor der ved Britternes bekiendte Væddelyst ikke vilde mangle ham Leilighed til at gjøre sit Talent gjældende paa en ham fordeelagtig Maade; men hans Familie ønskede ikke denne Speculationsreise, da den befrygtede Fare for ham af misundelige Medbeilere. - Stoltz er bleven Storhertugen, af Hessen-Darmstadts Hof-Løber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
En vis Hr. Jrving giør, som geistlig Taler, saa overordentlig Opsigt i London, at hans Tilhørere ved Subscription er ifærd med at samle en Capital, for dermed at udvide Kirken, der langt fra ikke kan rumme dem Alle. 1000 Pd. ere allerede indkomne til dette Øiemed. Courier, Times, Morgenkrønniken, John Bull og flere engelske Journaler ere ham rigtignok paa Halsen; men det hidrører fra, at han er en Skotter og præker Lydighed imod den af Gud satte Øvrighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Den 14de April f. A. døde i Serampore Ramkomaursen en indfødt, meget høit agtet Læge. Han har idelig været brugt af vore indfødte Brødre og har betjent vor elskede Khrishoo paa hans Dødsseng. Samme Dags Aften blev hans Enke brændt tilligemed hans Liig i Ballushvore Ghaut i Nærheden af Serampore, med de sædvanlige Grusomheder. - Vi maa beklage, at vi ikke havde mindste Efterretning om denne Omstændighed, førend Baalet blussede og Samqvemstiden var forbi. Han var omtrent 45 Aar og hun 37. Hun havde kun en eneste Datter, som er gift. Hendes sidste Ønske at see hendes Barn, blev hende nægtet; maaskee frygtede man at hendes Moderfølelse vilde have bragt hende til at forandre sin ulykkelige Beslutning, og dette vilde berøvet disse blide og medlidende Hindoos den Nydelse, at være Vidne til at see hende blive levende brændt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Professor Dittmar er endnu ikke kjed af det ufaknemmelige Arbeide at være VeirProphet. Om indeværende Marti Maaned spaaer han: at den første Uge ikke ganske vil være uden Frost og Snee. J den anden Uge, mener han, vil Luften sjelden være klar om Formiddagen og Skyerne undertiden opløse sig i en fiin Regn; men nogle af Eftermiddagstimerne være oplivede ved et særdeles behageligt Soelskin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Efter Midten af Maaneden ville nogle starke, meest sydvestlige Vinde bringe Sneefog; men ogsaa behagelige Solskins-Dage og om Eftermiddagen Foraarsveir. Den fjerde Marts Uge vil igien bringe nogen Nattefrost; Solen vil i Almindelighed opstaae i al sin Glands, Formiddags=Himmelen være klar, men Eftermiddags-Himmelen, skyefuld og tildeels give mild Regn. Før Maanedens Udgang vil man om Aftenen kunne see Flaggermusene, og 14 Dage derefter ville Svalerne indfinde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
J en nyeudkommen Reisebeskrivelse gives en interessant Beretning om de saakaldte Militair-Colonier, som Keiser Alexander. har oprettet i sit vidtløftige Rige, efter Grev Aratschejews Plan, som har tjent sig op fra simpel Artillerist til General, – hvortil man har havt Lignende i Sverrig og Norge. Den bestaaer nemlig i, at Kronens Bønder maa hver underholde en Soldat og en Reserve, samt i Rytterdistricterne en Hest, hvorved naturligviis Omkostningerne betydelig nedsættes, og Armeen er altid fuldtallig. Udenfor Exerceertiden arbeider Soldaten for Bonden, og efter 25 Aars Forløb afløses han af Reserven. Paa saadan Maade ere allerede 80,000 Md. anbragte, og deres Tal kan inden føje Tid gjerne voxe op til en Million, Nok til at træde det hele øvrige Europa under Fødder. Hvis ikke en hunian Regjering holdt dem tilbage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
J Paris forevises nu et mechanisk musikalsk Kunstværk, som Opfinderen har givet Navn af Componium, fordi det selv componerer, eller rettere sagt: af sig selv, uden videre Haandberøring, varierer i det Uendelige et een Gang spillet Theema. Pariserne fandt det i Førstningen ubegribeligt, og Alle vare enige om, at et Bedragerie fandt Sted her og at en eller anden dygtig Musikus var skjult inde i Jnstrumentet og udførte de Variationer, man tilskrev det; men Opfinderen tilbød sig, at lade sit Jnstrument undersøge af en af Kunst- og Videnskabs=Academiet udnævnt Commission. Denne har nu skriftlig givet Kunstneren det Vidnesbyrd, "at det af ham opfundne Jnstrument virkelig er istand til, allene ved Hjælp af en kunstig Mechanisme, i det Uendelige at fortsætte Variationer af et een Gang spillet Theema. Det var (tilføier Commissionen) maaskee istand til, i flere Tusinde Aar at fortsætte Variationer over et og samme Thema, uden at der nogensinde igjen fremkom en i alle dens enkelte Deele uforandret Melodie, eller at selv Jnstrumentets Forfærdiger var istand til iforveien at bestemme, hvilken ny Node-Combination, der vilde følge i næste Variation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-03-23
Kønigsberg, 2 Marti. J afvigte Maaned foraarsagede Kornpriserne, som stege i Engelland ogsaa her mere Liv i denne Green, og Priserne paa Hvede stege i kort Tid 33 Procent og paa Rug og Byg 20 Procent. De senere Beretninger fra London af 15de f. M. gjorde Kjøbmændene her atter modløse; da imidlertid Priserne i Engelland nu atter gaae i Veiret, saa synes det dog som om Forraadene i Engelland ikke ere saa betydelige, som man i Begyndelsen har troet, hvorfor ogsaa Troen til, at de brittiske Havne kunde vorde aabnede for Høsten, er blevet mere almindelig; kun gaaer man frem med megen Koldsindighed ved Kornindkjøbene. Landmanden her begynder at lægge megen Vind paa den forædlede Faareavl, ogsaa bestraber han sig, i Anledning af de lave Kornpriser, for at benytte sine Agre til Høravl. Hør søges vel til Udførsel til Engelland, men ved den maadelige Vinter og Mangel af Slædeføre, er der kun bragt meget lidet til Byen.