JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. sende FontaskeSyvende Aargang. No. 62. Aa Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 12 Maji. 1810. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Løverdagen den 12 Maji. 1810. Breve til en Ven paa Landet. II. (See No. 52.) min forrige Skrivelse har jeg viist Dem, hvorledes Priserne paa alle de Ting, der kunne henrognes til Livets Nødvendigheder, ere stegne til en i Fædrenelandets Aarbøger ubekjendt Høide. Jstedet for at synke vedblive de bestandig at stige end mere, og vore Fædre vilde forbauses, dersom de skulde staae op fra deres Grav og høre, hvilke Priser man nu kalder billige. J denne Uge blev der holdt Auction over en Deel Kjøbenhavnsk Porcellain paa Porcellainsfabriken. Denne Fabrik, som i saa lang Tid har gjort Dannemark Ære, har nu allerede i et halvt Aar maattet holde op at arbeide af Mangel paa et eget Slags Brændeved, som den til sin Drivt behøver, og som kommer fra Norge. Deels den virkelige Trang til Porcellain, som er blevet til een af Livets første Nødvendigheder i alle Huusholdninger, deels den maaskee alt for overdrevne Frygt for, at der tilsidst ikke vil blive noget Porcellain at faae, deels den Anstrængelse, adskillige Porcellainshandlere anvende paa at holde Priserne i Veiret, var Aarsag i, at det meste Porcellain blev tre, ja fire Gange saa dyrt betalt, som det ellers kostede paa Fabriken. For et Par simple blaa og hvide Theekopper betalte man 8 Mk., for en Theepotte 26 Mk., foret Par Contoirkopper 14 til 21 Mk. De vilde have forundret Dem over at see, hvorledes Kjøberne saa at sige kappedes om at faae Varerne til disse høie Priser, og man kan ikke andet end sukke over, at Luxus, – thi andet kan man dog vel ikke kalde det, naar Varer betales saa overdreven dyrt, Nal have fæstet saa dybe Rødder hos os. Dog bør det trøste os, at det er indenlandske Fabricater, som denne Luxus drives med, uforsvarligt vilde det være, om man under saa ublide Omstændigheder endnu skulde lade saadanne Varer komme udenlands fra. Vore tarveligere Forfædre spiste paa Tintallerkener, og havde en bedre Appetit og vare karskere og sundere end vi, der ikke kunne nyde vor Mad, uden at den forelægges os paa malet og broget og forgyldt Porcellain. J hiin Tin Alder, da de speilklare Tin- og Kobberkar vare Kjøkkenets største Prydelse, og Tintallerkener kunde gaae i Arve fra Slægt til Slægt, da var huuslig Lyksalighed hver Families Lod, Tarvelighed Qvindens skjønneste Smykke, ægteskabelig Kierlighed hendes største Fryd, og velopdragne Børn hendes kostbareste Diadem; Alting var stærkt og reent, som det Tin, hvorpaa man spiste. J vor nærværende Porcellains=Alder er det ganske omvendt. Den huuslige Lyksalighed, den qvindelige Tarvelighed og den ægteskabelige Kjerlighed ere skrøbelige og brogede som Porcellainet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Vore Capere have nu begyndt at prøve deres Lykke. De have allerede opbragt en Deel Skibe, men kun faa af disse ere, saa vidt jeg hidtil har kunne erfare, blevne prisdømte. Jeg har ved en anden Leilighed sagt Dem, at hos adskillige af vore Capere Sindigheden ikke altid svarer til Modet, og hvor begge disse Egenskaber ikke ere parrede, bliver Mod til Forvovenhed, og Forvovenhed kan vel stundom, men ikke altid lykkes. Det er beklageligt, at Rederne ikke altid ere forsigtige nok i Valget af Caperførerne. Caperførerne ere stundom saa gridske efter Fangsteen, at de løbe Faren lige i Gabet. At kunne paa eengang blive til en rigMand, er især paa en Tid, hvor Exemplerne ere saa mange, en stor Fristelse; men desuagtet er det dog altid uklogt at sætte Skib og Mandskab paa Spil, fordi man enten ikke kan styre sin Begjerlighed, eller fordi Erfaringen har lært, at man ved at handle enfoldigt ofte ligesaa godt kan gjøre sin Lykke som ved at handle klogt. J Tider som de nærværende, da Landet kan behøve hver stridbar og arbeidsdygtig Arm, er ethvert Tab af Mennesker dobbelt føleligt. Det vilde tillige være skadeligt, om vore Fiender, af enkeltes Ubesindighed, skulde tage Anledning til at troe, at den Danske Sømand, tvertimod Alt hvad Erfaringen viser, ikke veed at forene Raskhed og Mod med Sindighed og Conduite. Uheld, der ere en Følge af Forvovenhed og Uagtsomhed, have ogsaa den skadelige Virkning, at de, istedet for at sætte Mod i, tvertimod afskrække andre; thi de fleste ere tilbøielige til at tilskrive Skjebnen, hvad der som oftest ene er vort eget Værk. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Politisk Oversigt. (Slutter.) Kongeriger Bayern, som i Begyndelsen af den sidste Krig med Østerrige, stod paa Nippet at tabe sin Selvstændighed, er ved sm nøiere Forening. med Frankrige voxet i Magt og Anseelse. Vel har det nyligen afstaaet en Deel af Tyrol med en Befolkning af 280 til 300,000 Mennesker, men derimod har det faaet Staden Regensburg, fordum dets Hovedstad, som af Keiser Frederik I. i Aaret 1180 blev erklæret for en fri Rigsstad, og 1803 afstaaet til Churførsterkekantsleren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Sverrig nyder nu den Fred, det længe forgjeves har sukket efter, og dets Kronprinds laver teres fra e) At de Sal. sig til at gjøre en Reise igjennem alle dets Provindser, for at gjøre sig bekjendt med alt hvad der kan fremme Landets Tarv, men uagtet man dette Rige kun er sysselsat med fredelige Bestræbelser for at læge de Saar, som Gustavs utidige Krigslyst har bibragt det, har man dog, skjønt det en vanskeligt at indsee hvilken Fiende Sverrig i sin nærværende Tilstand med Eftertryk skulde kunne virke imod i en Landkrig, foreslaaet Rigestænderne en Udskrivning af 50,000 Mand. – Dets fredelige Forhold med Frankrige ere fuldkommen gjenoprettede, og en Fransk Charge d'Affaires har tiltraadt sin Post i Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
De forenede Americanske Staters Politik er endnu bestandig meget gaadefuld. Medens de Americanske Skibe endnu uafladelig besøge alle neutrale Havne og opfylde dem med Colonialvarer, seer man at Macous Bill i det mindste er bleven antaget af Repræsentanternes Kammer, Handelens Beskyttere i dette Land, og at den skal forelægges Senatet. Denne Bist gaaer ud paa at forbyde Engelske og Franske Skibe at løbe ind, eller indføre Engelske og Franske Varer i Americanske Havne. Men den taler intet om, hvorvidt det skal være Americanske Skibe forbuden at løbe ind eller indføre Americanske Varer i Franske eller Engelske Havne. Overalt synes man i America i denne Punct at være saare uenig om, til hvilket Partie man skal holde sig. Saaledes har en Hr. Gardenier erklæret i Repræsentanternes Kammer, "at Landet ikke vilde nyder nogen sand Flor, naar det ikke havde en Handelstractat med Engelland, uden at nogen svarede derpaa, ja han tilføiede endog, at han ansaae MaconsBill for meget slet, men at dem dog var bedre end en fuldkommen Standsning af al Handel. Hvorledes man i America kan troe, at de neutrale Magter ville lade sig nøie med de Vilkaar, den Maconske Bill foreskriver dem, er ikke let at indsee. Porten truer med, til næste Foraar at ville stille 500,000 Mand i Marken, og, som det synes, er det Engellænderne, som ogsaa virke her ved og med deres Guineer, ja denne Stat, som i sin Jndbildning staaer paa saa høit et Trin, er nu Britterne saa underdanig, at de uforhindret kunne paalægge de af dets Skibe, der ville gaae til Fran til. late ske og andre neutrale Havne, en Afgivt af 20 PC., og at deres Agenters Qvittering for denne Afgivts rigtige Erlæggelse betragtes som et Pas paa Hen= og Tilbagereisen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Dannebrogsmand Hr. Farver Holmblad har for at udbrede Krappens Dyrkning i Dannemark og derved bidrage til at gjøre denne Farvestofs Jndførsel fra Udlandet ufornøden, tilmeldt Landhuusholdnings Selskabet, at han er villig til at udbetale, 200 Rdlr. aarlig for 3 Aar til at opmuntre denne Sag. Dr. Bestyrere af den Reiersenske Fond have, paa Anmodning fra Selskabet, erklæret, sig redebonne til at lade udbetale af bemeldte Fond en lige Summe for et lige Tidsløb, for saavidt denne Plante dyrkes paa Kjøbstædjorder, hvortil denne Fonds Virkekreds efter Testators Villie er indskrænket og for saavidt den af Hr. Holmblad udsatte Summe formedelst stor Samæskning ikke maatte være tilstrækkelig. J Maribo Avis falholdes nu Vidler til Kurve og Liigkister fra de Kongelige Skove paa Falster for 20 sk. pr. 1000. Stiklinger tilbydes uden Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Hr. S. F. Rieffestahl i Søllested har ladet bekjendtgjøre, at aldrig saasnart den Kgl. Tilladelse. at begrave Liig i Halmkister var bleven ham notificeret til megen Besparelse for Fattigvæsenet, førend den og blev benyttet. Nogle ere allerede forfærdigede, og d. 20 Dec. f. A. blev første Gang et Almisselem begravet i en saadan Kiste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
De Herrer Jnteressentere i det Kgl. Octroyerede Danske Asiatiske Compagnie, anmodes herved, af Directionen for samme, behageligen at møde udi en General-Forsamling, Mandagen den 21 Maji førstkommende om Eftermiddagen ved 5 1/2 Slet, for1) At erfare hvad der, med Hensyn til Compagniets Octroys Udløb i Aaret 1812 og de nuværende Conjuncturer, hidtil er foregaaet. 2) At underrettes om hvilken Decision der siden sidste General-Forsamling ved Compagniet er afgiven. 3) At beslutte, naar Compagniets bestandige Commissions Betænkning er hørt, angaaende et fra Hr. Grosserer Friderici indkommet Forslag til mindelig Afgjørelse af hans Gield til Compagniet. NB. Denne Gield, reisende sig fra Tab paa Debitors uindløste og paa Rest Auction forlængst solgte Vare, bestaaer: a) i Capital 9851 Rdlr. 1 Mk. 1s. b) i Renter til opgjort 4715 Rdlr. 6 s. Af Gielden a tilbyder Debitor 50 PC. i 4 Terminer. Gjelden beforlanger han derimod eftergiven. 4) At lade sig forelægge den af Compagniets Revisorer i Overeenstemmelse med Conventionens 139. attesterede Liste over Compagniets Pensionister. Directionen for det Kongelig Octroyerede Danske Asiatiske Compagni. - Christianshavn d. 7 Maji Det var ved en Kuling at Kaperskonnerten Eleonorie forliste, og ved dets Capitain Hr. Søborgs Aandsnærværelse at 14 Mand af Besætningen, som i det Hele bestod af 30 Mand, bleve reddede. Det varede neppe een Minut førend hele Fartøiet stod fuldt af Vand, men da den raske Capitain faae hvad der var hændt, sprang han strax ud og kappede Touget, hvorved Baaden, som just laae ud, var befæstet, og som ellers ufeilbarlig vilde sjunket tilligemed Skibet, hvorved al Redning vilde blevet umuelig. Til største Lykke laae Aarene, som man Dagen i Forveien havde brugt til at roe med, løse paa Dækket, og paa disse reddede adskillige af Folkene sig. Capitainen tog nu 11 Mand ind i Baaden, som ikke kunde bære flere, og 3 Mand havde reddet sig paa Stangen. En Loods fra Dragøe, som skulde lodse en Svensk Galease ind, kom tililende, tog de Skibbrudne ind i sin Baad og reddede dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Kjøbenhavns Vexelcours den 11 Maji. Tre Maaneder 397 a 398, a vista 406. Kun liden Omsætning. - J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 8de noteret 415.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Udenlandske Efterretninger. Petersborg den 18 April. Den afskedigede Flaade Capitain Lieutenant Dodt er med sin forrige Anciennetet taget i Tjeneste igjen og ansat ved det sorte Havs Linieslaade. - Saalænge Skibsfarten i Aaret 1800 stod paa, er paa den herværende Toldbod af forskjellige Varer indclareret til Søes og Lands for 5 Mill. 179804 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Paris d. 29 April. - Deres Majestæter er d. 27de afreiste fra Compiegne til St. Oventin. De ventes d. 30 til Antwerpen og i Begyndelsen, af Maji igjen tilbage til Paris. Staden Par ris vil tilbyde Keiserinden et Toilette af 600,000 Frankers Værdie. - Under d. 26 April er udstedt et Senatus Consult, hvis væsentlige Jndhold er følgende. Alle Lande paa den venstre Rhinbredde, fra Grændsen af Roer= og Nedre Maasdepartement, Rhinens Dalvei indtil langs med Havet ere forenede med det Franske Rige, som integrerende Deele. Landene mellem Waals og Donauflodens Løb, Grændserne af begge Nethernes Departement, nedre Maas og Roer skulle udgjøre et Departement under Navn af Rhinmundingerne, hvis Hovedstad er Herzogenbusch. - Landet vestlig for Dogne med Øerne Schouven, Tholen, Nord= og Sydbeveland og hele Øen Walcheren ere forenede med begge Nethernes, Departement. Rhinmundingernes Departement sender 2 Deputerede i Lovgivningscorpset; begge Netherne, som hidtil havde 2 Deputerede, skal i Fremtiden have 5 &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Paris, d. I Maji. Der tales nu atter om, at Senator Lucian Bonapartes Datter af første Ægteskab skal ophøies til en Prindsesses Rang og formæles med en udenlandsk Prinds.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Bayonne d. 25 April. Man erfarer, at Cadix's Beleiring allerede har taget sin Begyndelse, og at en Deel af Staden bliver beskudt. Engellænderne vente et nær forestaaende Angreb i Portugisisk Estremadura. 4000 Portugisere, der vare bestemte til Sicilien, have faaet Contraordre og ere endnu paa Tajo; derimod har man sendt Resten af Klosternes Sølvkar til Engelland. - Breve fra Spanien melde, at Kongen har givet Befaling, at det skjønne Slot Alhambare i Grenada skal istandsættes, ligesom og det under Carl V. Regjering begyndte Slot i det Jndre af Alhambara.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Amsterdam, d. 5 Maji. Da Kongen har besluttet, at hans Sømagt af 15 Linieskibe og 100 Canonbaade, Skonnerter og andre Fartøier, skal staae i activ Tjeneste, saa har han deelt samme i 3 Escadrer, og givet Admiral de Winter Commanden over den første, for Helvoctsluis stationerede, Schout by Nacht Lemmers Commandoen over den anden i Texel stationerede, og Schout by Nacht Verdoren over den tredie for Hovedstaden stationerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Nymwegen d. 1 Maji. J Dag er bleven bekjendtgjort her, at D. M. Keiseren og Keiserinden om faa Dage ankomme her, Jndvaanerne er det bleven paalagt ved denne Leilighed at illuminere deres Huse og foranstalte passende Glædesbeviisninger. Jmidlertid er man siden i Gaar sysselsat med at føie Anstalter til at illuminere Taarnene og de offentlige Bygninger og opføre Æreporter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Fra Madrid skrives under d. 13 April, at denne Stad nyder den største Rolighed. General Bonnet har tilfegtet sig store Fordele over Asturierne. Han var rykket frem over Bjergene Papa res paa Oviedo, for at forene sig med GeneralLoison, der var marcheret mod Astorgaa. Dette er lykkelig udført og en temmelig betydelig Jnsurgenthob er angreben og aldeles slaaet. Fra St. Ander og Bilbao erfarer man, at vi have taget 4500 til Fanger, som sendes til Frankrige. Uafladelig passere Tropper, der drage til Spanien, igjennem vor Stad. Der skal, som man med Vished paastaaer, være 50 til 60,000 Mand paa Marschen til dette Rige. – Alting er færdigt til Cadix's Beleiring, og man venter kun endnu det svære Artillerie. St. Quentin fabricerede førend Revolutionen. 160,000 Stykker Linons &c., som udgjør en Omsætning af 10 til 11 Millioner. Da Keiser Napoleon i Aaret 9 besøgte denne Stad, havde denne Haandtering formindsket sig det Halve. Nu er Canalen færdig og Manufacturerne frembringe dobbelt saa meget som for Rovolutionen. De sysselsætte 20,000 Vævere og 8 til 10,900 andre Haandværksfolk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Efter et Memorial af 17 Jan., som er blevet de Svenske Rigstænder overgivet, udgjør Gustav Adolfs Privat-Formue 471,643 Rdlr. 39 s. 9 R. (Renter deraf 23,582 Rdlr. 39 s. 9 R.) Dronningens 88,888 Rdlr. 42 s. 8 R. (Renter 6833 Rdlr. 1 s.). Den forrige Kronprindses 120,886 Rdlr. 30 sk. 6 R. (Renter 7253 Rdlr. 9 s. 6 R.). Tilsammen 36, 168 Rdlr. 34 s. 6 R. Næst disse Renter er aarligen udsat af den Svenske Krone for Gustav Adolf 10,000 Rdlr., for hans Gemalinde 10,000 Rdlr., for de Kgl. Børn 10, 487 Rdlr. 45 s. 6 R. Tilsammen 30,497 Rdlr. 45 s. 6 R. Gustav Adolfs og hans Families hele aarlige Jndtægt er saaledes 66,666 Rdlr. 32 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
J Stockholm er det nylig blevet to grevelige Familier forbudet at komme til Hove.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
en Fra Madras haves Efterretninger der gaae tilede 22. October. Jmellem Mahratterne og de Engelske er atter udbrudt en ny Krig. De første have med 10,000 Mand Cavallerie gjort et pludseligt Jndfald i Bahar, plyndret alle de Steder de kom igjennem og ført en uhyre Mængde Byttebort med sig. Alle disponible Tropper i Præsidentskabet Madras ere rykkede i Marken og vare paa Marchen for at tilbagedrive Mahratterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
J Debatterne i den Americanske Kongres blev nylig paastaaet, at de Americanske Kjøbmænd havde for 25 Mill. Pd. Sterl. Gods paa Søen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Følgende Jndberetning fra den AmericanskaStatssecretair er ved Præsidenten meddeelt Kongressen: "Statssecretairen beretter Præsidenten at der er indløben Efterretning til dette Departement angaaende Americanske Skibes Opbringelse af Engelske Skibe, under forskjellige Paaskud (nemlig fordinde mod Vexler have forhandlet Colonialvarer i et fiendtligt Land, fordi de have overtraadt Cabinetsordrene af Januarii og Nov. 1807, fordinde have gjort Jndgreb i Martiniques Blocade &c.) og adskillige Americanske Skibes Opbringelse i Curacon, Ceylon og i China af Grunde som ikke bestemt ere opgivne. Det maa her imidlertid anmærkes, at Papirerne i Departementet kun givenen meget ufuldstændig Forklaring over den Brittiske Opbringelse af Americansk Eiendom, og det er af den Aarsag at intet Omstændeligt er opgivet i denne Jndberetning, eftersom man ingen officielle Oplysninger har faaet, hvorpaa det kunde grundes. - Det være imidlertid Statssecretairen tilladt at forsikkre Præsidenten, at en betydelig Deel Eiendom, tilhørende de forenede Staters Borgere, er bleven opbragt og anholdt af de Franske, for Overtrædelsen af de Berlinske og Mallandske Decreter og under andre Paaskud. Adskillige Gange ere de forenede Staters Kjøbmandsskibe, blevne brændte i Søen af Franske Krydsere, og i adskillige andre Tilfælde har man maattet frikiøbe Skibene ved Vexler, som Capitainer trak paa Rederne til en Sum, som Opbringeren bestemte. - Det maa imidlertid her anmærkes, at mange af disse Handlinger ikke kunne betragtes som skeete under disse Regjeringers Authoritet, uden for saavidt som de Skibe, der udøvede dem, gik under deres Flag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Stats=Departementet d. 12 Jan. R. Smith. Baltimore, den 25de Januarii. Man har foreslaaet vor Regjering en Quintuple-Alliance mellem de Europæiske Sømagter (Engelland undtagen) og de forenede Stater. Disse Magter ere Frankrige, Dannemark, Sverrig, Rusland og Spanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Ny-York d. 28 Jan. Uagtet Macons Biller gaaet igjennem i Repræsentanternes Kammer vil den dog aldrig gaae igjennem i Senatet, om den endog kommer forandret fra det andet Huus: nogle velunderrettede Mænd paastaae imidlertid, at den med meget væsentlige Forandringer vil blive antaget i Senatet, men dersom dette skeer, ville Forandringerne blive saaledes, at de ikke allene ihielslaae Bogstavet, men ogsaa Aanden i Acten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Det Engelske Skib Magnet har opbragt til Yarmouth Skibet Deligencen med Trælast fra Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Følgende Engelske Krigskibe afseile til Østersøen, under Admiral Saumarez Commando, Victory, St. George, Prindsesse Caroline, Stately, Mars, Menotaur og Ganges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Transport Kamret i London har tilkjendegivet Skibseierne, at Regjeringen i dette Øieblik er i Forlegenhed for et Antal kobberforhudede Transportskibe, for 6 Maaneder, og man trænger dertil saa meget, at 25 S. om Maaneden for hver Ton loves dem, hvilket er 3 eller 4 S. mere pr. Ton end hidtil er bleven betalt. Efter den Tid at dømme, for hvilken disse Skibe ere fragtede, maa man formode, at de ere bestemte til at føre de Portugisiske Tropper til Brasilien i det Tilfælde, at de Engelske Tropper blive nødsagede til at rømme Portugal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
Fra Gibralter skrives under d. 17 Martii. Da de Franskes Nærmelse til denne Egn gjør det uundgaaelig nødvendigt, at Forterne og Linierne i Nærheden af denne Garnison ødelægges, for at forekomme, at de ikke tages i Besiddelse af de Franske Tropper, saa ere Forterne St. Philip og Barbara blevne sprængte, og det Hele forvandlet til en Steenhob.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
(Slutning af Artiklen, Paris d. 26 April. See forrige Numer, Pille 971 og 972.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
No. 4 er et latinsk Brev af 9de Sept. 1802 fra Kong Carl IV. til Kongen af Engelland, hvori han notificerer Prindsen af Asturiens Formæling med Prindsessen af Neapel. Dette fik Kollimed, for at bevise sin Sendelses Autoritet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
No. 6 var et Brev fra Kong Georg III. til Prinds Ferdinand, hvori han opmuntrer ham til har absentere sig fra Valanzay, og gaae til Spanien. – – No. 6 er et latinsk Brev fra Georg III. til Prinds Ferdinand, hvori Kolli erklæres for Hs. Majestæts Minister hos Ferdinand VII. No. 7 indeholder et Brev fra Slots gouverneuren i Valanzay af 2den April om de spanske Prindsers Fester, i Anledning af deres K. K. Majestæters Formæling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-12
No. 8 er et Brev fra Prinds Ferdinand til Berthemy, hvori han udtrykkelig tilkjendegiver sit Ønske og Haab at blive erklæret for Keiser Napoleons udkaarne Søn, samt at komme bort fra Valanzay, der er ham et ubehageligt Opholdsted. Cadix og dens Omegn. - Cadix's Beliggenhed som een af de fortrinligste Europæiske Handelstæder lertiden eneste i sit Slags. Den ligger paa Nyedpynten af den lille Ør Leon i ting. Andalusien under 11 22, 157 østlig Længde og 36 32 nordlig Brede, og er paa den nordvestlige, sydvestlige og østlige Side omgiven af Havet. Den sydvestlige og østlige Deel er over 200 Fod høiere end Havet, den nordvestlige neppe, 60. Mod Søsiden beskyttes Staden ved lodret hugne Klipper, mod Landsiden har den en dyb Grøvt og adskillige Værker, som indtage hele Breden af Den paa denne Side. Den sydøstlige Deel af Øen er ved en Bro la puento de Saco, forbunden med Fastlandet. Staden er ikke meget stor, thi man kan gaae den rundt i tre Qvarteer, men paa dette snevre Rum har man sammentrængt en Mængde Bygninger, i hvilke der for Krigen levede henved 80,000 Mennesker. Men som bekjendt rasede der under samme en saa ødelæggende pestagtig Sygdom, at dens Befolkning i faa Aar hensmeltede til 60, efter andre endog til 59,000 Sjele, blandt hvilke ellers 20,000 Franske og 12,000 Jtalienere, mange Hamborgere og andre Udlændinge fandtes. J de sidste Tider vare formedelst de mange Tropper og Flygtninger over 150,000 Mennesker sammentrængte i Cadix. Man finder i Staden kun faa betydelige skjønne Bygninger, naar man undtager adskillige Kirker og Klostere, det store Hospital, Told huset og nogle andre Bygninger. De fleste ere imidlertid dog byggede af Steen; men Gaderne ere snevre og formedelst de høie Huse, overordentlig merke. Men desuagtet ere de ved den skjønne Brolægning saare reenlige og oplyses godt om Natten. Bedre bygget og meget befolket er den paa Leon liggende By la Isle (Øen). Hvad der giver Cadix den store Vigtighed er dets, forrige overordentlige Handel. (Fortsættes.)