JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Jfølge Forlig og Execution bliver, ved 3de Auctioner, som afholdes: Tirsdagen den 5te April, Tirsdagen den 19de April og Tirsdagen den 3die Mai førstkommende opbuden til absolut Bortsalg: Vævermester Johan Andreas Olsens, efter Skjøde tinglæst 22de Juni 1831, tilhørende Eiendom i Bagsværd-Bye paa Kjøbenhavns Amt, bestaaende af et nyt grundmuret og teglhængt Stuehuus og Udhuse, assurerede for 3,920 Rbd. Sølv, samt en have og tilliggende Jordlod af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 3/4 Alb. De 2de første Auctioner afholdes paa Hr. Justitsraad og Birkedommer, Ridder Knudsens Contoir, heri Staden, Hjørnet af Nørrevold og Larsleistrædet Nr. 162 og 63, om Middagen Kl. 12, men 3die og sidste Auction, hvorved Salg absolut attraaes, i den sælgende Eiendom, om Eftermiddagen Kl. 4. Conditionerne m.v. erfares hos Undertegnede, boende i Landemærket Nr. 178 & 79. Denne Bekjendtgjørelse tiener tillige Panthaverne og enhver Vedkommende til Efterretning, i Medfør af Placaten af 22de April 1817. Eltong. Kjøbenhavn, den 16de Marts 1836. Procurator. I Opmudringsvæsenets Materialhuus paa Nyeholm, bliver Onsdagen den 6te April förtskommende, om Formiddagen Kl. 11, ved Auction opraabt, og paa det Kongelige Admiralitets- og Commissariats-Collegii nærmere Approbation, bortsolgt : 2de brugelige i god Stand værende Muddermaskiner, eller saakaldte Flaademøller, med tilhörende Inventarium Som førend Auctionen er til Eftersyn paa Nyeholm Onsdagen den 30te Marts og Tirsdagen den 5te April, fra Kl. 9 til 12 Formiddag Jfølge passeret Execution og Udlæg for de Mette Marie Gudmanddsatter, Huusmand paa Slangerup Mark, Jen Andersens Enke, ved allernaadigst Høiesteretsdom af 2den September f. A. paalagte Actions-Omkostninger i en mod hende anlagt Justitssag, bliver det bemeldte Enke tilhørende, paa Slangerup Mark beliggende Huus med tilliggende Jordlod, af Hartkorn 3 Skpr. 2/3 Album, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 6te April førstkommende, Onsdagen den 20de April om Eftermiddagen Kl. 2.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Onsdagen den 4de Mai De tvende første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir heri Byen, og den 3die hos Hr. Gjæstgiver Lund i Slangerup. Conditionerne ere til Eftersyn hos Undertegnede. Hvilket herved bekjendtgjøres tillige til Pantecreditorernes Efterretning. overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. v. Hadeln. Hillerød, den 17de Marts 1836. Den Stervboet efter Parcellist Thomas Olsen og Hustrue tilhørende Parcel i Torværd Bye og Sogn i Præstøe Amt, med tilhørende Bygninger og Jorder, hvilken staaer for ufrit Ager og Engs Hartkorn 2 Tdr. - Skp. 2 Fdk. 1 Alb, og en betegnet med Hoved-Nr. 60, Bi-Nr. 10 C., bliver stillet til Bortsalg efter vedkommende Skifterets Reqvisition ved trende Auctioner, som afholdes: hver Dags Fredagen den 8de April 1836. Eftermiddag den 22de Kl. 2. den 6te Mai. De to første Auctioner afholdes paa mit Contoir, og den sidste Auction paa Stervboestedet i Torværd. Conditionerne ere forinden til Eftersyn hos mig. Denne Bekjendtgjørelse tjener tillige Panthaverne til Efterretning ifølge Placat af 22de April 1817. Lautrup. Christianslund, d. 14de Marts 1836. Jfølge Udlæg, grundet paa Forlig, bliver Arvefæstegaarden "Dyrekilde, kaldet, som er beliggende paa Kirkefjennesløv Byes Mark, i Fjennesløv Sogn i Nærheden af Hovedlandeveien, mellem Ringsted og Sorøe, ved offentlig Auction opbuden til Salg, første Gang, Fredagen den 8de April d. A., paa Tinghuset i Sorøe. anden Gang, Fredagen den 22de f. M., sammesteds og tredie Gang, Fredagen den 6te Mai d. A., paa selve Gaarden. Alle Auctionerne afholdes om Formiddagen Kl. 11, og Conditionerne ligge forinden til Eftersyn hos Undertegnede. Gaarden staaer for Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 5 Skp. 3 Fdk. 1/4 Alb., og dens Jorder ere meget gode. Af Kjøbesummen kan 3000 Rbd. Sølv blive indestaaende i Eiendommen paa en midaldrende Mands Levetid, og Tiltrædelsen kan skee kort efterat den sidste Auction er afholdt. Denne Bekjendtgiørelse tjener iøvrigt vedkommende PanteCreditorer til Efterretning ifølge Placaten af 22 April 1817. Povelsen. Sorøe, d. 15de Marts 1336.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Jfølge passeret Udlæg for idømte Arrest- og Actions-Omkostninger, bliver det Christen Thomsen Schmidt tilhørende Sted heri Byen, beliggende under Nr. 424 i Gothersgaden, bestaaende af 12 Fag Ege Bindingsværk med Grund, Gaards- og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes: 1ste Auction Onsdagen den 13de April førstkommende Onsdagen den 27de April 2den Onsdagen den 11te Mai. 3die De 2de første Auctioner paa Stadens Raadhuus, men 3die Auction i selve Stedet, hver Dags Formidddag Kl. 10; hvilket herved, overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817, bekjendtgjøres til Efterretning for Lysthavende, som behageligen vilde give Møde. Fredericia Byefoged-Contoir, den 15de Marts 1836. Rahbek.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver, bliver det Bager Ratzings Enke tilhørende og i Vestergade her i Byen under Nr. 227 beliggende Sted med iværende Bagerie og øvrigt Tilliggende, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 18de April 2den og 16de Mai d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning saavel for Pantecreditorer som Liebhavere, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Hammerich, Nakskov, den 12te Marts 1836. Vare-Auction.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Mandagen den 11te April 1836, bliver ved offentlig Auction paa Kjøbenhavns Børs, i Middagsstunden, bortsolgt: absolut En brugt, men i complet Stand værende engelsk Dampmaskine af circa 60 Hestes Kraft, med næsten nye Kjedler. Derefter sælges en Deel tomme Pakkasser, nogle Materialier og Værktøi, tildeels brugt ved forommeldte Maskinerie. De Reflecterende, som forinden Auctionen ønske at besee Maskinen og kjende Conditionerne, ville behage at henvende dem til Mægler Fr. Hoskiær, ved Holmens Canal.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Løsøre-Auctioner. Tirsdagen den 22de Marts næstkommende og følgende Dage, fra Kl. 9 Formiddag, bliver ved Auction i Gaarden Nr. 136 i Amaliegaden bortsolgt en betydelig Deel Gods og Løsøre, bestaaende af: Guld, hvoriblandt 2de Dameuhre og 1 Snuustobaksdaase, omtrent 1800 Lod forarbeidet Sølv, Medailler, Mynter, m. v., Plet, Kobber, Messing, Tin og Jerntøi, Porcellain, Mahogni og andre Meubler af Chatoller, Sophaer, Speile, 1 ovalt mah. Spisebord med Fløie til 24 Personer, m.v., flere Gulvtæpper, Linned og Dækketøi, Gangklæder, endeel Bøger, iblandt hvilke Forordningerne fra 1683 til 1832 incl. og Collegial-Tidenden fra 1798 til 1835 incl., m. M., tilhørende afg. Agent Meyers ligeledes afdøde Enkes Frue Barbara Magdalene Meyers Stervboe, imod Betaling til Justitsraad N.C. Petersen, boende i Nye Adelgade (lille Grønnegade) Nr. 325, 1ste Sal, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, de trykte Fortegnelser ville være at erholde 8 Dage før Auctionen, for 6 s. Exemplaret. Det bemærkes, at de ovenmeldte Effecter ville findes til Eftersyn fra Søndagen den 20de Marts Kl. 11 til 3.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Skifte=Jndkaldelser. Da Forpagter af Corøe store Ladegaard, Albrecht Christoffer Tolderlunds Boe er taget under Skiftebehandling som fallit, saa er en Skiftesamling i Boet berammet at afholdes i Tingstuen heri Byen, Tirsdagen den 5te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, for at tage Bestemmelse i forskjellige Boet vedkommende Anliggender. Hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824. Sorøe, den 17de Marts 1836. Gyldenfeldt.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Proclamata. Ved Proclama, der er læst ved Sorøe Birketingsret og vil blive læst inden den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret, er Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Fisker af Sorøe Fiskerhuus, Ditlew Henrik Jappes og efterlevende Enkes Bo, indkaldt til, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sorøe, den 17de Marts 1836. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Ved Proclama, der er læst ved Sorøe Birketingsret og vil blive læst inden den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret, er Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Huusfæster og Skomager af Suserup Bye i Liunge Sogn, Søren Christensen Willingshøy og efterlevende Enkes Boe, indkaldt til, inden 12 Ugers Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sorøe, den 17de Marts 1836. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 1836 & 37, Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Spekhøker Niels Olsen Kollerød og ligeledes afdøde Hustrue Mette Cathrine Kollerød, fød Sørensen, deres fælleds Stervboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere begge de Afdøde Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 15de Marts 1836. Mollerup. Buchwald. 1836 & 37. Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i afg. Anne Dorothea Møller, fød Juul, Enke efter forlængst afdøde Assistent ved den Kongl. Finmarkske Handel Lars Christian Møller, hendes Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 18de Marts 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have Noget at fordre i Snedkerfrimester Søren Madsen Balle og Hustrue Anne Marie Elisabeth Balle, fød Møller, deres Fallitboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 15de Marts 1836. Mollerup. Buchwald.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest mueligt vil blive læst ved Under- og Overretten, ere Alle og Enhver, som maatte have nogen Fordring paa Stervboet efter den i Nøikjær, Wind Sogn, Ulfborg Herred, afdøde Selveiergaardmand Ole Nielsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for Skifteretten at anmelde og beviisliggjøre deres Tilgodehavende; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ulfborg Hind Herreds-Contoir i Ringkjøbing, den 15de John Finsen. Marts 1836.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Ved Proclama af 14de dennes, som vil blive læst ved Frederiksborg Districts Birketing og den Kongelige Landsoverret, ere Creditorerne i Stervboet efter Gaardmand gamle Peder Larsen i Wexøe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at melde sig hos mig, som Stedets Skifteforvalter, og at beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Frederiksborg Amtstue, den 15de Marts 1836. Kynde.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingste Bogtrykkerie med Hurtigpresse. denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 2 Rbd. 5 s Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer. for af ved ollandsenderne Falsters. Fyens ands, bjæ. sland og Færøerne. samt af Vandagen den 21de S. Varts. No Sagen angaaende de forskjellige Andragender om Danmarks Finantser. (See denne Tidende Nr. 9. 10, 47,48, 3556.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
J Alt 6,600, dre, saalænge den noterede Sølvværdi betydeligt afveg fra den virkelige; men, som Proponenten allerede har forklaret, fandt der i hiin Periode svære Restancer Sted, og i disse blev der ved Placaterne af 25de October 1819 og 15de September 1820 i Alt ligvideret 1,400,000 Rbd., hvorhos iøvrigt mange Restancer gik tabte, Proponenten har endvidere oplyst, hvorledes siden i 8 Aar den kongelige Kasse led betydelige Tab ved at tage Korn til høie Priser i Betaling for Landskatten, samt at denne ligeledes blev nedsat ved Fregn af 8de Februar 1824, der tillod at betale med Sedler Daler for Daler (hvilket Tab, saalænge Coursen endnu mærkeligt afveeg fra pari, blev saa meget større, som den Liqvidation, der skulde gives for Bankrenter, rettede sig efter Qvartalscoursen, og at endelig 400,000 Rbd. fra 1823 af have været eftergivne i Landskat ten ved temporære derom udkomne Anordninger. Den Ligning, der efter de gjeldende Regler skulde skee paa Landet til Anskaffelse af den fornødne Fourage til Landmilitæretaten samt for flere Udgifter, blev ligeledes for en Række af Aar efterladt, saa at et meget betydeligt Forskud staaer ukrævet. Naar hertil lægges, at der ved Fredens Slutning hvilede en betydelig svævende Gjeld paa Finantserne, at det Overskud, som Norge afgav fra locale Udgifter, gr tabt, og at ogsaa i Hertugdømmene betydelige Skatteeftergivelser efterhaanden have fundet Sted, og der endelig fremfor Alt tages Hensyn til de saa betydelige aarlige Renter, saa vilde det neppe findes saa uforklarligt, at Finantsernes Tilstand, ikke er fordeelagtigere, end den i Collegialtidenden meddeelte Udsigt udviser. Vel har ØresundsTolden givet en høiere Jndtægt end i ældre Tider, ligesom og Armeens og Flaadens Reduction samt den lettere Myntfod, hvori Gager udbetales, have medført en Deel Besparelser. Men ligesom det dog for en Deel har været fornødent ved Gagetillæg at dække noget af Afgangen formedelst Myntfoden, saaledes ere og de vestindiske Jndtægter betydelig aftagne.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Efter Folketællingen af 18de Februar 1834 udg. Herfra afgaaer Befolkningen under 10 Aar . . af Befolkningen imellem 10 og 20 Aar 207, Herfra kan igjen afkortes 1/2 Deel deels for Beboern med Hensyn til enkelte Fritagelser . . . Naar Extraskatten her er ansat til 1 Rbd. 1 mk. 8 s. pr. Tde. Hartkorn, er dette endog betydeligt under Resultatet af denne Calculation, men er saaledes sat, for at Sammenligningen kunde være saa meget sikkrere. Det er udentvivl tilstrækkeligt, naar den halve Deel af Befolkningen imellem 10 og 20 Aar er antaget at ville have været udenfor Extraskattens Svarelse, thi Sønner af Gaardmænd og Folk udenfor Bondestanden bleve ansatte til Extraskat med det fyldte 12te Aar, Huusmænds og JnderstersBørn derimod først med det 16de.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Foruden Landskatten har det ufrie Hartkorn endnu at svare 1/2 af Bankheftelsen, der, efter Middeltaxationen paa denne Deel af Hartkornet 300 Rdlr. 400 Rbd. Sølv, udgjør henimod 2 Mk. pr. Tde. Fourageskat og Marschenge blive ikke at tage i Betragtning ved denne Sammen menligning, efterdi samme ogsaa forhen maatte tilsvares, uden at være indbefattede under den ovenanførste Beregning over Skatterne, saaledes som de vare i det sidste Decennium af forrige Seculum. Dersom man til disse sidste Skatter vilde lægge Nytte- og Brugskatten, saaledes som den blev paabuden ved Forordningen 1ste October 1802, uden Hensyn til de senere Forhøielser, saa fik man et Tillæg af nærved 1 Rdlr. pr. Tde. Hartkorn, og saaledes blev Be gjen 472,970. løbet ikke lidet høiere, end det, det nu vilde være, naar Landskatten i sin hele Strækning blev krævet. Det er iøvrigt en Sandhed, at den senere Tids Kornpriser ere betydelig ringere, end de vare i Slutningen af forrige Seculum og Begyndelsen af dette. Men naar man vil sammenligne dem med en ældre Periode, bliver dog det Resultat, der udkommer efter de 10 sidste Aars Middelpriis, ikke saameget lavt. Middeltallet af Siellands Stifts Capitelstaxter i Aarene 18251834 er 4 Rbd. 8 2/3 s. Sølv for 5 s. Sølv for en en Td. Rug og 2 Rbd. 74. der end ei saa saare meget fjerner sig Td. Bo.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
fra de i Fregn. 1ste October 1802 § 10 antagne Priser 3 Rdlr. D. C. for en Tde. Rug og 2 Rdlr. D. C. for en Tde. Byg. Differencen turde vel dækkes ved den imidlertid tiltagne Production. Naar Proponenten troer at have fundet et Beviis for Umuligheden af, at Landmanden kan udrede Landskatten i dens fulde Strækning, i de Restancer, der bleve paa dragne, inden de forskjellige Lempelser i samme bleve bevilgede og i selve den Omstændighed, at Regjeringen fandt det fornødent at tilstaae disse saa maa det bemærkes, at i den Lempelser, Periode, hvori Landmanden begyndte at paadrage sig Restancer, vare Skatterne meget betydeligere, end de siden bleve. Ved Freg. 9de Juli 1813 bleve de ældre Landskatter i ForbinBrugsskatten og dennes delse med Nytte- og senere Forhøielser anslaaede til 418,000 Tdr. hvortil endnu kom den Rug 1/3 418,000 Tdr. By ved Frig. 6te Mai 1812 paabudne Jldstedsskat, der, udgjorde. forsaavidt den hvilede paa Jordbrug, 22,800 Tdr. Rug og ligesaa meget Byg. Men, hvad der især trykkede, var, at den Pengebetaling, hvortil Kornvarene aarlig bleve anslaaede, i Aarene 1814, 15 og i den første Deel af 1816. da Priserne dalede, langt oversteg de Priser, hvortil Kornvarene i Skatteaarets Løb kunde udbringes. Senere eftergaves i hiint førstnævnte Kornbeløb, ved Placaterne 13de Marts 1816 og 14de Marts 1817, 50,000 Tdr. Rug 1/2 50,000 ligesom og Jldstedskatten, forsaavidt Tdr. Bo. den svaredes af Jordbrug, aldeles blev ophævet ved Freg. 13de Marts 1816, og det saaledes nedsatte Beløb 368,000 Tdr. Rug 1/4 368,000 Tdr. Byg fordeelt saavel paa alt Hartkornet, dog med nogen Forskjel paa frit og ufrit, som paa Tienderne, blev ved Forordningen 15de April 1818 omsat til Penge. Men de overordentligt lave Kornpriser, som indtraadte fra Aaret 1820, var det, som i adskillige Aar nær jorde de ovennævnte flere Lempelser i mest samme nødvendige, hvortil endnu kom, at en stor Deel af Landmændens længe blev trykket ved de under ganske andre Forhold bestemte Priser, hvorefter de havde kjøbt deres Eienjaldt om dem, der domme, hvilket fremfer alt kort efter Pengevæsenets Forandring havde kjøbt i Navneværdi. Ligeledes trykkedes Landmanden, længe ved de haarde Vilkaar, uden hvilke Laan, ikke var at erholde. Det Misforhold, hvori Kornpriserne i en Række af Aar støde til Tiende vederlaget, hvor dette var bestemt efter Middeltallet af 10 Aars Capitelstaxt, var og høist besværende for endeel Eiere og Brugere af tiende Forhold. pligtige Jorder. Ligesom de øvrige saaledes have og endeel have forandret sig
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Kornpriserne fra Høsten 1826 holdt sig paa et høiere Punkt, hvorfor og Jordeiendommenes Jndtægter saavelsom den Værdi, hvortil de afhændes, betydelig ere tiltagne. Af alt dette formeentes at fremgaae, at de Data, som ere anførste for den Paastand, at Landet ikke kan bære den fulde, ved Frag. 15de April 1818. bestemte Landskat, ikke ere aldeles afgjørende. Men derfor nægtes ikke, at det vilde være i høi Grad ønskeligt, om den hidtil forundte Nedsættelse kunde fremdeles vedblive. Det var ikke at paatvivle, at Kongen vil lade det være sig magtpaaliggende ved alle mulige Besparelser at undgaae den Nødvendighed at tage hiin Lettelse tilbage, ligesom der og kunde blive Spørgsmaal om, hvorvidt andre Midler kunne benyttes for at dække den Mangel, der maaskee endnu, efter at alle iværksættelige Besparelser ere gjorte, kan blive tilbage i det, der behøves, for ved Siden af alle løbende Udgifters Udredelse, at tilveiebringe en nogenlunde tilstrækkelig successiv Formindskelse i Statsgjelden. Som et saadant Middel er den ovenomtalte Transaction med Banken, der dog, ved Siden af det meget, der anbefaler samme, har sine betydelige Vanskeligheder, bragt i Forslag. Proponenten har og berørt en mulig Beskatning af kongelige Obligationer, saa og af Panteobligationer. Herved møder imidlertid megen Betænkelighed, især forsaavidt det førstnævnte Slags Obligationer angaaer. Andre Skatter, i Særdeleshed personlige Skatter, der i et ikke ubetydeligt Omfang finde Sted i andre Stater, men som saa godt som ere ophørte i Danmark, efter at Extraskatten i 1812 blev afskaffet, kan det ogsaa blive vanskeligt paa en billig Maade at regulere. De omhandlede Laan til lave Renter, for derved at indfrie de 4 Procents-Obligationer, vilde vistnok være meget ønskelige; men det er et Spørgsmaal, om de i nogen mærkelig Grad lade sig iværksætte.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Under Sagens senere Discussion meddeelte Committeens Medlem, Proprietær Neergaard, flere bemærkninger, i Anledning af Commissarii Sammenligning mellem Landmandens nærværende Stattebyrder, og den Skattebyrde, som paahvilede ham for Udbrudet af den sidste Krig, hvilke bemærkninger nedenfor paa sit Sted ville blive anførste.
Berlingske Tidende, 1836-03-21
Grosserer Knudtzons Andragende. Ligesom det med Taknemmelighed maa paaskjønnes, at Hans Majestæt har gjort det første Skridt til at opfylde et saa kjært, et saa almin ligt Ønske, at sætte Borgeren i Stand til at faae et Begreb om Statens finantielle Tilstand, saaledes er det ogsaa høist glædeligt af det udkomne Budget at see, at, uagtet de mange Ulykker, der siden 1807 have rammet Danmark og Hertugdømmerne, disse desuagtet ere i Stand, til at yde en saa betydelig Jndtægt til Staten, som Budgettet udviser. Men paa den anden Side er det i høi Grad foruroligende at see, hvorledes Danmark, efter 20 Fredsaar, med en aarlig Jndtægt af henved 14 Millioner, nu skal være i den sørgelige Tilstand, at det, istedetfor Overskud, har en betydelig aarlig Deficit. De alvorligste Betragtninger maae opstaae hos Enhver, der seer hen til, hvilke enorme Summer der medgaae til de forskjellige Bestyrelses Grene, og saare ønskeligt havde det været, om Budgettet havde indeholdt de fornødne nærmere Details, for at man derefter kunde have gjort Forslag til Besparelser, som ere saa uundgaaeligt nødvendige. Kun ved Jndskrænkninger i Stats huusholdningen, hvorved der ved Statens Udgifter tages Hensyn til dens Jndtægter, kunne nye Laan, Udstedelse af nye Statsobligationer, nye Skatters Paalæg, eller Rentens Nedsættelse undgaaes.