Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-01-06
Slagelse. Endelig have vi da faaet "Dagen" at see i dens nye Klæder. Nr. 1, som et et Dobbeltnumer, har 6 Spalter paa Siden og er saa stort, af to af dets Sider indeholder omtrent ligesaa Meget som et heelt Nr. af den Berlingske Tidende. Men det varer ogsaa længe nok, inden Pynten bliver Fa færdig; thi Nr. 1 af "Dagen, som burde være kommet hertil i Søndags, indtraf først i Tirsdags Morges; Nr. 2 er udebleven; Nr. 3, der omtrent er af samme Størrelse som den Berl. Tid., ankom først i Onsdags, og Nr. 4 udeblev. Kan den ikke bedre overholde den rette Tid, naar den først kommer rigtigt i Gang, ville dens Nyheder blive gamle, inden de naae Læserne, og vi ville ikke paastaae, at Ny bederne ere af den Natur, at de vinde ved at ligge Jmidlertid maae vi see Tiden anDen Franske Revolutions Historie af Thiers. Hos Hr. Pastoren finde vi dernæst den bemærkning: "Forf. har en Deel paa Thiers's Ungdom at sige, og gjør ham dog et Par Aar ældre end han er. Som Beviis anfører han en af de af os citerede Bøger: "Convers. Lexik, der neuesten Zeit 1 S. 619, hvor der staaer: "T. ward um 1800; Air in der Provence geboren." Naturligviis mener han, at vi ikke havde læst disse Ord; men dette Punkt kan netop afgive et Exempel paa, hvor farligt det er kun at have læst een Bog. Det Skrift hvori den anførte Angivelse staaer, er af 1834. 11te Bind af det egentlige Convers. Lexik. (udgivet 1836) staaer S. 217. "Th. wurde um 1798 zu Ax inder Provence aus niederm Stande geboren;" og den 1841 udgivne 4de Bd. 2den Afdel. af "Conversations-Lexikon der Gegenwart, staaer S. 22 om ham: "Geboren zu Marseille a 26sten Germing im 5ten Jahre der Republik (16ten April 1797). Hviken af disse tre forskjellige Angivelser er nu der rigtige, Af Mangel paa paalidelige Kilder – thi vi bruge kun Converse-Lexikon, fordi vi ikke have bedre Hjælpemidler ved Haanden - maae vi lade Spørgsmaalet være uafgjort, men hvoraf veed Hr. Pastoren saa vist, at Thiers er født 1800 maaskee af Borrings Franske Læsebog, som han engang for har anført i denne Strid, Endvidere anfører Hr. Pastoren "Converse-Lexik. der neuesten Zeit. IV S. 620 for deraf at godtgjøre Thiers's Apartiskhed; for at bevise sin egen Apartiskhed springer han imidlertid følgende Linier, over: "Zwar werden ihm einige Jrrthumer vorgeworsen, auch mag er zumeilen die eine oder de andere Quelle vernachlassigt haben; allein drese Fehler be nehmen dem schönen Ganzen wenig von seinem Werthe." Vi havde læst de af Hr. Pastoren anførte Ord, men vilde ikke anføre dem som en paalidelig Dom om Thiers's Værk, netop fordi de strede imod Thiers's egne Ord; vi anførte derfor en anden Dom derom. Jøvrigt saae vi nok, at Hr. Th. vilde forfægte sin historiske Apartiskhed; men vi fandt ikke, at det var lykkedes ham. Hvorfra Hr. Pastoren veed, "at end ikke een Stemme reistes derimod fra Oppositionens Bænke," vil han maaskee ved Leilighed have den Godhed at sige os. – Af nogle Yttringer af Thiers, at hans Skrift er et Udtryk af hans inderligste Overbeviisning, forventer Hr. Pastoren, at vi ville indsee, hvor ganske og aldeles usandsynligt det er, at En af Thiers's Colleger, med hans Vidende og Villie, skulde betegne som farlig for Ungdommen en Bog, om hvilken Th. selv som Minister i en offentlig Tale høitidelig erklærer: at den er et Udtryk af hans inderligste Overbeviisning." Men Beviset for, at det ikke alligevel er skeet; Beviset, ja Beviset maa ligge i følgende Linier: "Derfor – at det ikke skal glemmes – erklærer jeg endnu en Gang, at den Paastand, at Thiers selv som Minister har forbudt sin Bog som farlig til Brug i Skolerne, er aldeles usandfardig, og føier til at det er ligesaa usandfærdigt, at den nogensinde har været forbudt til Skolebrug i Frankrig." Paa en saadan Argumentation have vi naturligviis Jntet at svare, uden i al Fald, at den ligner Jesper Ridefogeds: Først finder jeg i min Samvittighed, at jer Mening er falsk. - For det Andet siger jeg, at Alt, hvad J har talt, er lutter Løgn. - For det Tredie er jeg en brav Mand, hvis Ord har altid staaet til troende. – For det Fjerde siger jeg, at J har talt som en Carnali, og at Tungen burde skæres af jer Mund."Hr. Pastoren vil ikke indrømme den Sætning, at den, der giver sig til at skrive en Historie i den bestemte Hensigt at bevise Eet eller Andet, ikke kan skrive nogen upartisk Historie." Hans latterlige Jndfald, at vi kunde have meent opdigtede Historier, har ikke ærgret os; hans Erklæring, at vor Dom er forvirret og uden Holdning," har ikke skræmmet os; hans Exempel og Behandlingen af "det Jødiske Folks Historie fra Abraham til Saul har ikke oplyst os og Noget, vi ikke for vidste. Vi ville derfor lade os nøie med at overlade dette Punkt til Andres Dom. Naar Hr. Pastoren faaer Wachsmuths før omtalte Historie i Hænder, ville vi anbefale ham at læse S. 96 ff. – Naar han forsikkrer, "at han kun hylder Sandhedens Aand," og at denne efter hans Overbeviisning tydeligere fremlyser igjennem det saa kaldte liberale, end igjennem nogetsomhelst andet Parties Anskuelser." ville vi gjerne troe ham. Hvad hans bemærkning: "at Forf. ikke er tilbørlig hjemme i Logikken, idet han idelig forvexler adstracte og concrete Begreber med hverandre," skal sige, forstaae vi ikke. Hans Betragtninger og vor "Fornemhed, vor theoretiske Kundskab om Almuesfolk osv. skienke vi ham. Længere nede lykkes det Hr. Pastoren, efter at have opdaget en formeentlig Sprogfeil hos os, at udfinde den Mening: "hvor ansvarsfuldt det er at give den Udannede kun et eneste Dannelsesmiddel fo Ex. een eneste Bog ihænde, samt hvor forkeert og ensidig den Dannelse vil blive, som deraf resulterer." Han forsikkrer, at han fatter dette meget godt og har fattet det, for vi gjorde ham opmærksom derpaa. Han siger endvidere: "Naar man nu i logisk Orden vil sammensatte disse Forfatter us Paastande: Thiers's Bog er en farlig Bog især for udannede Læsere: Almuen er udannet: Oversættelsen af Thiers's Bog er nærmest beregnet paa Almuen, – kan man da ikke lettelig deraf uddrage den Slutning, at Oversætteren af bemeldte Bog giver sig af med et til Almuens Forførelse og Fordærvelse sigtende Foretagende?" Dertil maae vi svare: jo, man kan uddrage den Slutning deraf, fordi den ligger i Præmisserne; og Slutningen indeholder omtrent vor Mening, skjøndt vi ikke vilde have sagt, at Foretagendet sig tede dertil, men at det kunde lede dertil. Det er nemlig ingenlunde vor Hensigt at ville beskylde Hr. Pastoren, om hvis Hensigters Reenhed vi ingen Grund have til at tvivle, da vi ikke kjende ham, for at have villet forføre og fordærve Almuen.