JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Blandinger. Den berømte Naturforsker Blumenbach, som gjorde Australien til Gienstand for særlige Studier, har opstillet den Formodning, at dette forunderlige Land maa være bleven sildigere dannet, end Jordens øvrige Lande. Revue de l'Orient, meddeler, i et af sine nyeste Nre., følgende mærkværdige Details om denne Europa's Antipode: Naturen fremviser i Australien en Mængde sælsomme, paafaldende Phænomener, der maa forekomme en Europæer aldeles fabelagtige. Man har Sommer der, naar vi have Vinter. Nordenvinden er varm, Søndenvinden kold, Vestenvinden er den usundeste, Østenvinden derimod den sundeste. Barometret stiger mod Regn og falder mod smukt Veir. Dalene ere kolde og ufrugtbare; Bjergene, derimod ere varme og frugtbare. Svanerne ere sorte, Ørnene hvide. Muldvarpene have et Andenæb- og paa Bagbenet en giftig Braad. Her findes ogsaa den forunderlige Känguru, et Dyr, der med lige Ret kan regnes til Egernets Slægt og til Hjortens Familie, og hvis Størrelse er saa forskjellig, at medens Nogle ikke ere større end en Rotte, ere Andre som Fod høie. Hundene, som aldrig giør, have Ulvehoveder; det øvrige Legeme ligner fuldkommen en Rævs. Her findes en Fisk, hvis halve Krop hører til Ha ernes Slægt, medens den anden halve hører til en spiselig Fiskeart. Nogle Slanger have Vinger; ogsaa nogle Fiskearter have store, spættede Vinger, hvilke de kunne udbrede og sammentrække som Flagermuus, Nelden voxer saa høit som et Træ, Poplen derimod er kun en lille Busk. Bregnen har Stilke af 25 Fods Høide. Casuaren, der er lidt mindre end Strudsen, har ingen Fjer, men et Slags grove Haar. En Fugl giver en Lyd fra sig, der ligner Pidskesmæld en Anden efterligner Lyden af en Sølvklokke. Her skriger en Fugl som et Barn, hist udstøder en Anden en skraldende Latter. De fleste Træer tabe hvert Aar deres Bark, men Bladene falde ikke af. Himlen er næsten skyløs hele Aaret, og de fattigste Familiers Huse ere byggede af Cedertræ, som Salomons Palads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
J Mexico har man opdaget Ruiner af en heel Stad. Allerede har man undersøgt over hundrede Huse. De ere opførte i en Styl, som ikke ligner nogen antik eller moderne. Hvilket Folk der kan have bygget og beboet en saa prægtig Stad, er en Gaade, som Jngen endnu har kunnet løse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
J de engelsk ostindiske Provindser begynder man nu at bruge Elephanterne til at pløie med. Sex Aartusinder maatte hengaae, for det er falden Menneskene ind, at benytte disse Dyrs uhyre Styrke, Lærvillighed og Godmodighed paa anden Maade, end til at bære. En Elephant forretter ligesaameget Arbeid som 20 Øxne, og koster kun omtrent 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
J London havde man forleden det sjeldne Skuespil, at en Hr. Emedu kjørte i strakt Galop gjennem Stadens Gader i en Vogn, hvori der sadde tyve Personer, og som var forspændt med tyve Heste, uden at der skeete mindste Ulykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Et naturhistorisk Vidunder er kommet til Verden i Canton Aargau, nemlig en Gedebuk med to Hoveder. Begge næsten ganske adskilte Hoveder ere kun sammenvoxne ved den forreste Halshvirvel, paa Ydre siden af hvert Hoved er der et Øie; i hvert Hoved er der to Øine, som ere meget klare og sidde paa rette Sted. Dyret er fuldkommen sundt, bræger, æder og drikker med begge Munde paa eengang, og Begge fore Næringen til Maven paa sædvanlig Maade. Prinds Albert, den engelske Dronnings Gemaal, modtog nylig fra een af sine Beundrere en ganske sælsom Gave, der bestod i Pandeskal og Hornene af en Tyr, der udmærkede sig ved sin næsten fabelagtige Størrelse. Hornene havde nemlig ved Roden et Omfang af 50 Tommer og en Længde af 4 Fod. Pandeskallen og Hornene tilsammen vog 360 B.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Ved Grenoble lever en Mand, som er 149 Aar gammel, har sine Forstandskræfters fulde Brug og hver Dag besørger sine Forretninger paa det punktligste. Hvert Aar gjør han et Gilde for sin talrig Afkom, og ved det sidste anmeldte han, hvorlunde han nu havde beraadt sig med Gud og sit Hjerte, at han vilde gifte sig sjette Gang, nemlig med en Jomfru paa 98 Aar, som han havde fattet en særdeles Kjærlighed til.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
En Dame, klædt i den dybeste Sorg, og med den bittreste Græmmelse i alle Træk, traadte for kort siden ind til en Apotheker i Lyon, ledsaget af en Tjener i Livree, der har en Kasse med et pragtfuldt Vaaben paa. Medens Tieneren satte Kassen paa Bordet, forlangte Damen noget Spiritus vini, aabnede derpaa Kassen, og fremtog en Flacon, der indeholdt et Hjerte, idet hun bad, at den maatte blive fyldt med Spiritus. Apothekeren opfyldte hendes Begjæring, og da han følte sig levende tiltalt af Damens Sorg, vovede han at udtrykke sin Medfølelse, idet han bemærkede, at Gienstanden for hendes ømme Sorg maatte være død i en tidlig Alder, eftersom Hjertet var saa lille. Med en Stemme, som hendes Graad næsten gjorde uforstaaelig, svarte hun: "Ak, min Herre! Det er det Væsens Hjerte, jeg holdt meest af i Verden; det er min stakkels lille Skjødehunds Hjerte, For ikke længe siden blev Morderen Poulmann i Paris dømt til Døden. For sin Henrettelse udbad han sig den Gunst, at maatte spise tilaften endnu engang med sin Elskerinde og en anden ligeledes dødsdømt Morder. Man troede ei at kunne afslaae ham hans Bøn. Der blev drukket meget og Selskabet var overmaade lystigt, Kun Ducros, den anden Morder, var stundom adspredt og forstemt, saa at Poulmann tilsidst spurgte ham, hvad der fattedes ham. "Jeg kan ikke forjage Tanken om den sidste Nat og om Skaf fortet!" svarte Ducros. – "Er det ikke Andet, sagde Poulmann rask: Vær Du rolig, Frygter Du, at Du skal blive svag, saa siig blot et Ord, og jeg viser Dig strax paa Stedet den Tjeneste, at tage Livet af Dig. Jdet han sagde dette, greb han til Kniven, og det var kun med stor Møie han kunde afholdes fra, at vise sin Ven denne Venskabstjeneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
J Grau har en formuende Enke, som i længere Tid havde været forfalden til Drik, taget Livet af sig paa en original Maade. Hun indelukkede sig med en Dunk Brændeviin, tømte den, og lagde sig paa Gulvet. Da man, efter nogen Tids Forløb, hørte en heftig Stønnen inde i hendes Værelse, brød man Døren op, og saae, til sin Forfærdelse, den blaae Lue staae ud af hendes Hals. For at dæmpe Flammen, hældte man Melk i hende, men hun maatte døe. Et nyt Beviis paa Brændeviins Selvantændelse ved Varmen i det menneskelige Legeme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
En anseet Kjøbmand i Berlin, der tillige er Landeværnsmand, var for kort siden kommanderet til de søndaglige Skydeøvelser. Da disse vare tilende, lod den kommanderende Officier Mandskabet exercere, men Kjøbmanden vægrede sig ved at adlyde, eftersom han var kommanderet til at skyde og ikke til at exercere, og denne sin Vægring udtalte han i de forsamlede Landeværnsmænds Paahør. For denne Jnsubordinationsforseelse er han nu ved Krigsretsdom anseet med to Aars Fæstningsstraf. De anseeteste Handelshuse i Berlin have nedlagt Forbøn for ham, men ingen Formildelse i Straffen, endsige Benaadelse, har været at udvirke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
En Rekrut i Ludwigsburg tilte, for ikke at forsømme sig, ud af sit Kammer, idet han holdt Geværet for sig med Bajonetten paa Selvsamme Øieblik traadte Brigademusikker Jung, en fortræffelig Mand og Fader til for Børn, ind af Døren, og Rekruten løb ham Bajonetten gjennem Kinden ind i Hjernehulen, saa man hvert Øieblik ventede hans Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Man finder det høist mærkeligt, at Baron Salomon v. Rothschild i Wien, der havde skjænket 150,000 Gylden til en ny Synagoge i Frankfurt, har, formodentlig paa Grund af de religiense Differencer, fordret sin Gave tilbage, og at Menigheds Forstanderne ingen Jndvendinger have gjort derimod. Den 4de Mai døde i Leipzig en Dyrlæge, efter 24 Timers Lidelser, af Vandskræk. Da Manden aldrig har været bidt af nogen gal Hund, saa formoder man, at han paa een eller anden Maade er bleven smittet ved den for længere Tid siden foretagne Secering af en i Raseri død Hund. Hvad Ende vil det tage?" spørges i den nys i Leipzig udkomne anden Deel af Proben SchleswigHolsteinischer Presfreiheit, med Henviisning til den yderst sørgelige, ja endog i høi Grad truende Gestalt ning af Hertugdommernes Forhold saavel til den danske Krone, som til den danske Nation. "Overalt (hedder det) føler man det Trykkende i den herskende Spænding; overalt bemærket man de fordærvelige Følger af en politiske national Sønderrevethed i vore sociale Tilstande, som, hemmende og forstyrrende, formørket Nutiden og indhyller Fremtiden i et tordensvangert Mulm. Stænderforsamlingernes fjendtlige Stilling ligeoverfor hinanden, den aabne Krig, de forskjellige Landsdele fore mod hinanden ved Pressen, det umiskjendelige Nationalhad, der behersker Jndividerne af begge Nationer alt dette og meget Andet hentyder paa, at der har aabnet sig en mægtig Kloft, som, tidligere eller sildigere, paa denne eller hiin Side, lader frygte et brat Fald. – Som det er, kan det ikke blive. Men Hast er fornøden, Thi naar visse Tildragelser, som vel nu for Tiden de Færreste tænke paa, skulde omtaage vor i politiske Horizont, da vil vort Land være givet til Priis for en Malstrøm. Slesvig maa selv bestemme sig! Slesvigs Befolkning maa erklære sig for en Tilslutning til Danmark eller til Tydskland. Viser det sig da, at det nordlige Slesvig hænger ved Danmark, saa vorde det dansk med Liv og Sjæl! Men hvad der er tydsk forene sig med Tydskland, og saaledes forene venligt en ærlig Union de Lande, Begivenhedernes store Gang har stillet under eet Scepter!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Altona Mercur, Hertugdømmernes officielle Tidende, erklærer, dreven af roesværdig Patriotisme, det nu for en aldeles afgjort Sag, at Hertugen af Augustenborg skal være Hertug over Schleswig=Holstein naar den mandlige Linie af vort nuværende Kongehuus uddøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Man venter nu, at den Altona-Kieler Jernbane, hvormed man er fremtykket til ganske nær ved Kiel, snart vil blive aabnet. J Berlin antager man med temmelig Sikkerhed en yderligere Stigning i alle Jernbaneactier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Den 26de Mai var Keiseren af Rusland ganske uventet kommen til Berlin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Altona. Løverdagen den 18de Mai tildrog sig her en høist beklagelig Begivenhed. En herværende Architect og Tømmermester, der af Agent Lange var overdraget, hver ottende Dag nøie at eftersee hans Korn Dampmølle, om noget derved skulde være at udbedre, var til den Ende neppe traadt ind i Maskinstuen, for man hørte et gjennemtrængende Skrig og, da man ilede til, fandt hans blodige Liig ligge paa Gulvet. Formodentlig har den Ulykkelige altfor meget nærmet sig Maskineriet, for ret nøie at besee dets indre Jndretning, og er derved bleven ihjelslaaet. Han var 37 Aar gl., Søn af høitbedagede Forældre, og stod netop i disse Dage i Begreb med at gifte (Hus. Ugebl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Flensborg, den 20de Mai. J Torsdags vare endeel Comiteemedlemmer af den Rendsborg Flensborg, Jernbane tilstede her, og der holdtes et Festmaaltid i Harmonien, for at høitideligholde den glædelige Efterretning om den kongelige Jndvilgelse i at turde foretage Nivellementet af denne Bane. Jgaar ere de 15 Medlemmer af Flensborg Husum Tønning Jernbanecomiteen reiste til Husum, hvor de træffe sammen med de der saavelsom i Tønningen dannede Comiteer og ville danne en Central-Comitee. Efter at Concessionen til dette Baneanlæg allerede haves og Capitalen til Anlægget er sikkret ved Actietegning, som man siger fornemmeligt i Hamborg og Leipzig, vil der vistnok snart blive gjort en Begyndelse med Anlæget, og man vil da saaledes kunne imodesee Fuldendelsen, af dette ægte patriotiske Foretagende, om end mange fjendtlige Demonstrationer imod samme umiskjendeligt have viist sig og endnu vise sig. (Fl. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Randers, den 31te Mai. Fra Rendsborg skal i disse Dage være indløben Tilbud hertil og formodentlig ligeledes til de andre Byer paa Østkysten af Jylland, om den projecterede Rendsborg Haderslever Jernbanes Forlængelse til Aalborg. Paa Pengemidler skulde der ikke fattes; blot man vilde indlade sig paa Sagen. J alt Fald er der vistnok Udsigt til, at en jydsk Jernbane ligesaa godt kan forrente sig, som en over Øerne. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Aarhuus, den 1ste Junii. Det norske Dampskib Carl Johan ankom hertil i Formiddags Kl. 9, og afgik en halv Time efter herfra til Kiel. Der har i denne Tid ligget et Par franske Skibe i vor Havn, for at hente Hvede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Torvepriserne vare her idag: Rug 20 a 21 Mk., Byg 2d. 20 a 21 Mk., Do. 6d. 17 a 18 Mk., Havre 2 Rbd. Tdn., Fersk Flæsk 10 a 11 Mk., røget do. 14 af 16 Mk. Lpd. Oxekjød 7 a 8 s., Smør 14 a 16 s., Ost 8 a 10 s. Pd. Kartofler 12 s. Skpn. Æg 12 s. Snesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Bekjendtgjørelser. Den overordentlige Hurtighed hvormed Actietegninger paa anlæggende Jernbaner hidindtil er udført, vidner om de gunstige Resultater man venter sig af disse Anlæg hidtil er neppe en Bane projecteret, for ogsaa Actietegningen har været complet, og ved Fortsættelsen af Jernbanen fra Apenrade til Haderslev og Aarørsund, er i een Formiddag tegnet circa 7000 Actier a 100 Species. Den Jver, hvormed slige Anlæg projecteres og Actier deri tegnes, giver grundet Formodning og JernbaneveiensFortsættelse fra Haderslev til Kolding, Veile, Horsens og Aarhuus, gjennem den østlige, frugtbareste og meest befolkede Deel af Jylland, og muligen længere Nord paa i samme Retning. Ligesom nemlig Jylland er den største og vigtigste Provinds af det danske Rige, saaledes er det ogsaa erkjendt, at denne Provinds i mange Henseender, og i Særdeleshed med Hensyn til Agerdyrkningens og Handelens Opkomst, dagligen gjør store Fremskridt. Hertil have de forøgede lettere og hurtigere Communicationsmidler, navnligen Dampskibe, bidraget meget, og hertil ville Jernbaner upaatvivleligen bidrage endmere. Med disse Anskuelser for Øie ere Undertegnede sammentraadte som Commitee, og, efter at have indhentet de fornødne Oplysninger, ere vi blevne endmere bestyrkede i vor Formening om, at et saadant Anlæg vil kunne iværksættes og fuldendes paa samme Maade som de tidligere projecterede, alt under Forudsætning af, at den fornødne kgl. allerh. Bevilling, dertil allernaadigst maatte vorde meddeelt. Vi give os derfor herved den Frihed, at opfordre saavel Communerne, som Jndvaanerne i Almindelighed, i Kolding, Fredericia, Beile, Horsens og Aarhuus, samt Landmænd og enhver Anden, der interesserer sig for Sagen, og erkjender det Gavnlige for Jylland af at lægges den store Markedsplads Hamborg nærmere, til et Møde, som afholdes paa Veile Raadhuus Tirsdagen den 11te Juni d. A. om Eftermiddagen Kl. 2, hvor vi da ville fremlægge de Oplysninger vi ere i Besiddelse af, saavelsom Jndbydelse til Actietegning, og iøvrigt forhandle hvad der kan være nødvendigt. Veile, den 30te Mai 1844. Anchersen, H. Dalgas, Tyge Kjer, Cancellieraad og Stænderputeret og Viinhandler. Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Fabrikant, Packness, H. N. Schmidt, Auctionsholder. Kjøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
At det ved allerhøieste Rescript af 11te Mai f. A. bevilgede aarlige Marked i Give, til Forhandling af Creaturer, Trævarer, Uld, uldne Varer, Korn og deslige, iaar afholdes Torsdagen den 27de Juni næstkommende, bringes herved til offentlig Kundskab. Herredscontoiret i Veile, den 29de Mai 1844. O. M. Hersleb, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Efter Begjæring af vedkommende Arving efter afg. Bødkermester Jens Rasmussen og Hustrue heri Staden, afholdes Tirsdagen den 11te Juni førstk. om Eftermiddagen Kl. 2 Auction i Stedet Nr 866 paa Klostergade over bemeldte Afdødes Efterladenskaber, bestaaende af: et Egetræes Chatol, Dragkister, Borde, Stole, Speile, et 8te Dages Stueuhr, Sengesteder, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, endeel nyt Bødkerarbeide, forskjellige Materialier og Bødkerværktøi, m. m. m. Lysthavende indbydes. Aarhuus Byfogedcontoir, den 1ste Juni 1844. Fleischer. Levring Westergaard, i Levring Sogn, Lysgaard Herred, af Hartkorn gammel Matricul 4 Tdr., ny Matricul 4 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr. 1/2 Alb. Ager og Eng, bliver efter Vedkommendes Begjæring stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden selv Tirsdagen den 18de Juni førstk. om Formiddagen Kl. 10. Gaarden ligger i en smuk Egn, midt i sin Mark, der, efter Opgivende, har et Areal af omtrent 50 Tdr. Land Ager og Eng, tjenlige til at Slags Sæd, og Beboelsesleiligheden er indrettet til en Familie udenfor Bondestanden. Af Besætning holdes paa Eiendommen 2 a 3 Heste, 12 a 14 Køer, foruden Ungevæg og Faar. Conditionerne for Salget ligge til Eftersyn paa Gaarden selv 8 Dage forinden Auctionen. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 30te Mai 1844. Efter Constitution. Hillerup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Efter Skifterettens Foranstaltning bliver det afdøde Huusmand Mads Andersens og efterlevende Enkes Fælledsboe tilhørende, paa Hover Mark, Storring Sogn, Framlev Herred, beliggende Huus, med Jorder af Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes saaledes: 1ste Auction Torsdagen d. 27de Juni næstk. her paa Contoiret, 2den Do. Torsdagen den 11te Juli sammesteds, og 3die Do. Torsdagen den 25de Julii i fornævnte Huus paa Høver Mark, hver Gang om Formiddagen Kl. 9. Hvilket herved, overeensstemmende med Plac. af 22de April 1817, til Panthaveres og andre Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Hasle a. Herredscontoir i Aarhuus, den 30te Mai 1844. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Over- og Underret, ere Creditorerne i afdøde Huusmand Mads Andersen paa Høver Mark i Storring Sogn, Framlev Herred, og efterlevende Enkes Fælledsboe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og legitimere deres paa bemeldte Boe havende Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hasle &c. Herredscontoir i Aarhuus, den 31te Mai 1844. John Finsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for Over Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Enkemadame Helene Frederikke Nyegaard, fød Christensen, her af Byen, i Overeensstemmelse med Pl. 2den Juni 1829, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer, og ved samme Leilighed ere den Afdødes Arvinger med anordningsmæssig Varsel indkaldte til at møde eller lade mode for at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Skiftebehandlingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 11te Juni, 9de Juli og 6te August førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 7de Mai 1844. S. Poulsen. G. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Dampskibet "Iris",
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Capt. P. E. Sletting, K. M. ankommer hertil fra Kjöbenhavn Löverdagen den 1ste og afgaaer igien til Kjöbenhavn Mandagen den 3die Juni om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Den Deel af Fragtgodset som ankommer hertil fra Kjöbenhavn, og ikke er afhentet fra Skibet en Time efter dets Ankomst, oplægges paa mit Pakhuus for Eiernes Regning & Risico, hvorfra det senere udleveres. Gods, som skal forsendes herfra til Kjöbenhavn og paaføres Toldsedlen, önskes, paa mit Contoir anmeldt og berigtiget hvor Løverdag Eftermiddag, senest Kl. 6 1/2. Kreaturer, som ere indskrevne til Afgang med Jris", maae være paa Broen hvor Mandag Morgen Kl. 2. Aarhus, den 27de Mai 1844. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Dampskibet Kønigiun Caroline Amalie", Capt. P. Jordt, afgaaer fra Kjöbenhavn til Aarhus Onsdagen den 5te Juni, Kl. 5 Morgen, fra Aarhus til Kjöbenhavn Torsdagen d. 6te Juni, Kl. 5 Morgen, medtagende Passagerer. Indskrivningen skeer hos J. H. Agerup. Aarhus, d. 1ste Juni 1844. ved Aaen. Marsilys Hotel i Kiel Herved tillader jeg mig at underrette det ærede Publikum om, at jeg har indrettet: Et Hotel at ovenstaaende Navn, forsynet med alle Beqvemmeligheder, Restauration, table d'öte, samt med Stald og Vognremisse. Jeg har ikke sparet nogen Umage eller Bekostning ved dets Jndretning, og det skal stedse være Maalet for mine Bestræbelser ved hurtig, billig og god Opvartning at erhverve mig deres Tilfredshed, som ville beære mig med ærbødigst deres Besøg. Edvard Marstin. Conservering og Forbedring af Synskraften ved Øien Glas, af Optikus P. Fuchs fra Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Mine Kundskaber saavelsom mine Fabricata ere pro vede og anbefalede af flere Professorer og Øienlæger, saasom: Prof. Nolde i Kiel, Dr. med og Øienlæge Petersen i Rendsborg, Dr. Krichauf og Trier i Altona, Dr. Neuber i Apenrade, Dr. Maack, Physicus sammesteds, Stiftsphysicus Justitsr. Hansen i Aalborg, Stiftsphysicus, Justitsr. Lund i Biborg, Regimentschirurg Wellerup i Randers, Regimentschirurg og Øienoperateur Nielsen i Fredericia, Dr. Uldall, Stadsphysicus sammesteds, Etatsraad Dr Willemoes, Stiftsphysicus i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
J de Placater, som omsendes paa Mandag, ere mine Fabricata nøiere beskrevne. Mit Logis er i Hotel royal hos Hr. Gjæstgiver Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Mit Ophold i Aarhuus er indtil Onsdagen den 5te Juni Endeel brugte, velconditionerede, endnu brugelige Skolebøger ere indlagte til Salg paa Commissions=Forhandlingscontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Madame Frendenberg fra Altona agter paa Gjennemreisen til Kjøbenhavn at opholde sig en kort Tid her i Byen, og anbefaler sig et æret Publicum med Forfærdigelse af alle Slags fine Pariser Blomster og Frugter, bestaaende af Haar, Fjeder, Silke og Kryderi; tillige forfærdiges Haarkjæder og Baand i alle Mynstre. Børn fra 10 Aar samt voxne Damer gives tillige Underviisning i ovenstaaende Arbeide, naar man derom henvender sig i hendes Logis hos Snedkermester Bech paa Vestergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Det bemærkes for de som ønske at lære ovennævnte Arbeider, at Prisen kun er 8 Timen og at ingen Aparater ere nødvendige, blot en fiin Sax.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Klæde=Udsalg. Foruden mit Oplag af de couranteste Soter indenlandsk Klæde, er mit Lager i disse Dage forøget med Tilførsel af finere Lenneper Klæder i de nyeste Modsfarver, saasom: Russiskgrønt, Melosin, Victoria, m. fl. For Varenes Godhed indestaaes, ligesom Priserne ere yderst billige. C. B. Christensen jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Nyt Chocoladefabrik Udmærket god, billig samt smukt udstyret Chocolade fra 2 til 8 s pr. 2 faaes i mit Fabrikudsalg, Hjørnet af Gothersgade og Grønnegade os 377 i Kjøbenhavn, hvor tillige erholdes Priis-Couranter over de forskjellige Sorter. Handlende gives Rabat. C. F. Rehler junior, Chocoladefabriqueur. Tilkjøbs ønskes en Hovedgaard med nogle hundrede Tdr. Land, at tiltræde til næste Foraar imod en contant Udbetaling i 11te Decbr. Termin førstkommende af en Fjerdedeel af Kjøbesummen eller efter Omstændighederne mere. Billetter, indeholdende Gaardens Størrelse, Besætning, Beliggenhed samt Kjøbesum bedes inden d. 18de Juni portofrit tilstillet Cand. Phill. Kuzon i Nørre-Snede pr. Horsens. Söbade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
For de ærede Abonnenter og Andre, der agte at afbenytte Badehuset, bekjendtgjöres at samme er udlagt. Aarhuus, den 1ste Juni 1841. M. Warberg
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Efter at have arbeidet i flere Aar i Kjøbenhavn paa de største Værksteder, og senere gjort Mesterstykke samme Sted, giver jeg mig herved den Frihed at anbefale mig til de Ærede, saavel uden som indenbyes, som godhedsfuld ville forunde mig deres Arbeide. Reel og god Behandling, samt hurtig Expedition, skal stedse være min Bestræbelse. Ebeltoft, den 31te Mai 1844. J. P. Lehrmann, Skræddermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
For et eenligt Fruentimmer er en Fribolig ledig i den herværende Asylbygning. Ansøgninger herom kunne, indtil førstkommende Juni Maaneds Udgang, indgives til Forstanderskabet for Asylet. Kun Saadanne, som have de i Jndbydelsen i Marts 1840 antydede Qvalificationer, kunne vente at komme i Betragtning. Kallundborg, den 27de Mai 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-06-01
Paa Forstanderskabets Vegne Buhl, Sognepræst.