Viborger Samler, 1848-12-11
Jndenlandske Efterretninger. Rigsforsamlingens Møde i Løverdags aabnedes, efterat en stor Deel indløbne Adresser vare anmeldte, med H. Rasmussens Spørgsmaal til Cultusministeren, om han ikke tænkte paa at inddrage Bispeembederne og anvende deres Jndkomster til Folkeskolernes Forbedring, Ministeren svarede, at Regjeringen ikke kunde tænke paa slige Foranstaltninger, inden Grundloven var antagen Dennes Bestemmelser og Kirken og dens Stilling til Staten vilde vistnok gjøre flere organiske Love fornødne. Ministeren erklærede imidlertid, at han for sit eget Vedkommende ikke vilde paatage sig Ansvaret for den forlangte indgribende Foranstaltning, uden i alt Fald først at have bort Kirkens eget Ønske, og at han overhoved ikke troede at ville komme i det Tilfælde, at gjøre nogen derhen sig tende Forslag. Barfod tog af det reiste Spørgsmaal Anledning til at holde en Forsvarstalle for Bispe- og Provsteembederne, hvilken Formanden, sikkert til Forsamlingens Tilfredshed, tilsidst afbrød. – Derpaa spurgte Grundtvig, hvad det blev til med hans Yndlingstanke, den af Christian VIII besluttede Høiskole i Sorø. Ministeren meddeelte en historisk Udsigt over Sagens Stilling. Hans Forgænger havde udvirket en kgl. Resolution af 31te Marts 1848, hvorved Høiskoleplanen sattes Bero. Motiverne herfor laae vistnok i Overdirecteurens Fjernelse fra Sorø Academi, i Finantsernes Tilstand den gang, endelig deri, at Christian d. 8's Resolution ikke var saavidt fremmet, at den kunde dække nogen Ministers Ansvar. Siden var ved Resolution af 18de Mai 1848 en Udvidelse foretaget af Sorø Skole, uden Hensyn til Høiskoleplanen. Spørgsmaalet om Sorø hang paa det nøieste sammen med det hele Underviisningsvæsens Indretning for denne var prøvet, kunde ingen Real=Høiskole oprettes Forhandlingerne herom vilde i sin Tid ikke blive unddragne, Rigsdagens Control. Ministeren imødegik endelig nogle af Grundtvig bekjendte uklare Meninger om en monopoliseret Danskheds Skole. Derved fremkaldtes en Ord vexling, hvis Varme henrev baade Medlemmer og Tilhørere til bifaldsyttringer, og hvis personlige Characteer gav Formanden Anledning til at advare Grundtvig. Discussionen fortsattes temmelig længe, og flere Medlemmer af Bondestanden udtalte sig, deriblandt nogle for Forbedring af Almueskolen og mod de taagede Høiskoler. Modet sluttedes med en lidet tiltrækkende Debat om et lidet Tillæg til Forretningsordenen, denne Forsamlingens Skarp sindigheds stadige Kjæphest. (Fædrl.)J Torsdags har Rigsforsamlingens Værnepligtscomiteefuldende sit Arbeide og valgt Assessor Bregendahl fra Viborg til sin Ordfører. Vi haabe, at Comiteen har erindret, at det er en besluttende og ikke en raadgivende Forsamling, der har nedsat den, og derfor nøies med at fremsætte sine bestemte Forandringsforslag til Lovudkastet ledsagede af en ganske kort indledende Motivering, og ikke indlader sig paa nogen af de i vor gamle Stænderpraris brugelige vidtløftige Betænkninger, der ere saameget mere overflødige her, som denne Sag har været drøftet i Afdelingerne, og alle Medlemmer altsaa forud ere orienterede i den. Naar da Comiteens Ordfører, umiddelbart efterat hans Redaction af Comiteens Resultater er vedtagen af denne, forelægger samme for Forsamlingen, og Comiteendkastet først trykkes og omdeles efterat dette er skeet, saa vil der være Haab om, at Værnepligtssagen vil kunne komme til Forhandling i Forsamlingen sidst i næste eller i alt Fald i Begyndelsen af næstnæste Uge og den foreløbige Behandling endes inden Helligdagen. (Fædrl.)¬