JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Fædrelandet. Kongens Forbud imod Fanerne er allerede overtraadt, idet Hr. Skibsbygmester J. Paulsen i Apenrade i Løverdags, da en af ham bygget ny Brig løb af Stabelen, lod sit velbekjendte saakaldte schleswigholsteiniske Flag heise, og et lignende skal have vajet i en Have i Nærheden af Skibsbroen og i en anden Have en lille trefarvet Fane. – Den store Næse, som den gode Magistrat i Aabenraa nyligen har faaet for sine schleswigholsteiniske Borgerbreve, har maaskee ikke tilladt Samme – af hvilken Politimesteren jo ogsaa er Medlem – at see disse (Ths. Av.) Flag,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Det er Embedsmændene, der skulle vaage over, at Kongens Befaling bliver efterkommen; her synes den at være overtraadt, og vi ville haabe, at Sagen uden Ophold undersøges. Dersom det da virkelig forholder sig saaledes, at man har afbenyttet det forbudte forenede Flag, uden at vedkommende Embedsmand har søgt at forhindre det, da bør han afstraffes, til Exempel for Andre. Det kongelige Rescript er ikke givet paa Skrømt, men skal strængt efterleves. (B. T.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Ved den Nordborger Liedertafel-Fest gik det forleden meget broget til, og Herredsfogden, Dr. Steffens, havde ondt ved at styre Bønderne, der, overalt hvor de saae ham, svingede deres Hatte og raabte Hurra for Dannebrogen. Næste Dag fik Nogle af dem Ordre til at møde for bemeldte Herredsfoged i Anledning af deres Paatrængen og Hujen paa Gaden." Men der kom ikke noget ud af det hele Forhør, tvertimod gik Bønderne af med Seiren. Da Een af dem havde gjort det Spørgsmaal til Herredsfogden, hvad Festen og de fremmede Faner egentlig skulde betyde, og Dr. Steffens ikke havde villet indlade sig derpaa, havde Bonden slaaet sig for Brystet, hvor han tilligemed sine Venner havde hæftet den danske Kokarde, og sagt: "Da kjender jeg denne, til den har jeg svoret og under den har jeg tjent." – Derpaa feirede Bønderne et Gilde til Ære for Dannebrog, med hvilket de derpaa droge igjennem NordborgsGader. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Førend Kongen passerede igjennem Tøndern var det forud besluttet, at udstaffere Byen saaledes med schleswigholsteinske Faner, at hvis Majestæten ikke troede paa sit andet Rige, Nordalbingien, saa maatte han dog kunne see, at Tøndern troede derpaa. Men Fane rescriptet indtraf for Tiden som et Lyn i klar Luft, og nu besluttedes, at der slet ingen Festligheder skulde være; det kgl. Fanerescript blev opslaaet paa Raadstue døren, at Alle kunde læse, hvorfor Tøndern ikke maatte behænges med Faner. Seminaristernes Fakkeltog blev afsagt; Liedertaflens Sang fik Ordre til at tie. Det var interessant at see, hvorledes Partiet agerede; men det vovede ikke selv at gjøre noget offentligt Skridt; den afgjørende Demonstration var overladt til nogle simple Leiesvende. Saaledes gik bl. A. en Person omkring for at hverve Folk til at raabe, naar Kongen kom: "Schlesvigholstein soll leden!" og en Hob Gadedrenge sang udenfor Kongens Logis deres Schleswigholstein meerumschlungen. Rygtet gik hele Dagen, at der slet ikke skulde illumineres, men desuagtet illuminerede om Aftenen næsten Alle i Storegaden og Østergaden. Men i Todsens Huus faaes ikke et Lysglimt den hele Aften. Alt var her lukket og tyst som Graven, et billede paa Slesvigholsteinismens Endeligt. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Aarhuus Skibs=Liste, fra 10de Juli til 16de August. Jndk. Skpr. J. Jørgensen, Marie, fra Kiel, med Stykgods; Gregersen, Fælleds Haab, fra Aalborg, med Tagsteen; H. Hansen, Ane Chatrine, fra Flensborg, med Stykgods; Brandt, Cathrine, fra Altona, med Cichorie rødder; Witte, Paradiis, fra Kiel, m. Ballast; Sørensen, Johanne, fra Frederiksstad, med Trælast, Petersen, Ane a Peter, fra Aalborg, med Vine, Falslew fra Kjøbenhavn med Stykgods; Sørensen, hvalsisken, fra Kiel, m. dito. Udg. Skpr. Basse, Prøven, til Kjøbenhavn, m. Brænde; Gram, Elide, til Kallundborg, med Salt; J. K. Hansen, 2 Søstre, til Kjøbenhavn, med Stykgods; A. Halvorsen, Marie, til Norge, med Kornvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Bekjendtgjørelser. Seil=Leverance til Krydstoldvæsenet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
1 pr. Alen grovere Dug efter 82, 2 pr. ) Alen finerere Dug efter § 3. 13. For at give Vedkommende en omtrentlig Oversigt over det Qvantum Seildug, som vil medgaae til Leverancen, meddeles at til de over 5 Læster drægtige Fartøiers (9 i Antal) Storseil og Fok, altsaa af den grovere Slags, vil medgaae circa 1520 Alen, og til disse Fartøiers Klyvere, samt alle Seilene til de mindre (12 i Antal), altsaa af den finere Slags, vil medgaae circa 2,025 Alen Seildug. 14. Tiden for Leverancen af Seil i 1846 skal ikke behøve at rette sig efter § 7, men samme bestemmes til 4re Maaneder fra Dato af Krydsinspecteurens nøiagtige Opgivelse af Seildimensionerne m.v. til Vedkommende, hvis Bud antages. 15. Partielle Bud for viss ) Alen Seil omtrentlig, at levere i hver af de ovennævnte Havne, modtages.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Krydsinspectionen paa Rigets østlige Kyster, d. 9de August 1845. Wulff, Krydsinspecteur. Arbeidsføre Folk kunne antages ved Jordarbeidet paa den sjællandske Jernbane. Betalingen, der erlægges hver anden Løverdag, er stillet saaledes, at hver Mand ved stadig Flid kan fortjene omtrent 5 daglig, hvorpaa i Afdrag udbetales 3 8, og Resten naar hver enkelt Accord er opfyldt. Vedkommende have at melde sig paa Jernbanens Hovedcontoir i Kjøbenhavn, Frederiksholms Canal Ns 240, hvorfra erholdes fornøden Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Directionen for den sjællandske Jernbane, d. 30te Juli 1845.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Løverdagen d. 23de dennes, om Eftermiddagen Kl. 2, foretages Auction i Skolegaarden paa Vestergade her Staden over en Bilægger-Jernkakkelovn, nogle Spinde rokke, et Jern=Trappegelænder, nogle Borde, gl. Lægter, Bord m.v.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfoged-Contoir, d. 19de August 1845. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Onsdagen den 27de denne Maaned, Kl. 11 Formiddag, bliver efter Amtets Reqvisition afholdt Licitation paa Raadstuen heri Byen over Opførelsen af den saakaldte Bismølle Bro, i Skjellet mellem Linaae og Tvilum Sogne. Overslag og Conditioner ligge til Eftersyn paa mit Contoir. Skanderborg, den 16de August 1845. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Creditorerne i Boet efter afgangne Gjordemoder Katrine Marie Kaysen af Høiberg, Lysgaard Herred, Viborg Amt, indkaldes herved overeensstemmende med Placat, af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde deres paa Boet havende Krav. Lysgaard og Hids Herreders Contoir. Dalsgaard, den 9de August 1835. S. H. Holm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst paa vedkommende Steder, ere Creditorerne i Boet efter afdøde Gjordemoder Kirstine Marie Bech, født Kjær, af Grenaa og tidligere afdøde Mand, Skrædermester Gunder Bech, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, for undertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grenaa Byfogedcontoir, den 15de August 1845. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses for vedkommende Retter, ere alle De, som maatte have nogen Fordring i Boet efter Handelsfuldmægtig P. A. Buchtrup her af Kjøbstaden, indkaldte med 12 Ugers Varsel, overeensstemmende med Pl. 2den Juni 1819, til at anmelde og legitimere saadan for undertegnede Skifteforvalter, under Fortabelse af deres Ret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Ebeltoft, den 5te August 1835. Stephensen. Underhaanden er at erholde tilkjøbs: Hovedgaarden Store Restrup, i Sønderholm Sogn, Aalborg Amt, Viborg Stift, med underliggende Skove, Tiender, Fiskerier, Mølle og Bøndergods. Hovedgaarden, hvortil hører et Areal af c. 3800 Tdr. Land geometrisk Maal, hvoraf omtrent 600 Tdr. Land, Agerjord, 1000 Tdr. Land Eng, 1300 Tdr. Land Kjær og Overdrev, og 900 Tdr. Land Skov, staaer efter den ny Matricul for fri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 97 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Alb., Mølleskyld 1 Tde 4 Skpr. 3 Fdkr. og contribuabelt Skovskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. Tienderne, der deels ere Konge deels Kirke-Tiender, ere matriculerede for 144 Tdr. Hartkorn, og det tiendeydende Hartkorn udgjør 944 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. hvoraf svares omtrent 668 Tønder Korn og 232 Rbd. i Penge. Bøndergodset, som for det meste forretter fuld Hoveri, staaer efter den ny Matricul for Hartkorn Ager og Eng privilegeret 5 Tdr. 1 Skp. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., contribuabelt. 495 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. og Mølleskyld 1 Tde 2 Fdkr. Hovedgaarden er beliggende ved Landeveien mellem Aalborg og Nibe, omtrent 1 1/2 Miil fra hvert Sted, og afgiver med dens store og velvedligeholdte Bygninger, Haver, Lystskove og Dyrehave, en herskabelig Bopæl. Jorderne ere alle af god Bonitet, og Kjæret egner sig fortrinlig til Opdyrkning, hvorved baade Besætningen og Afgrøden vil kunne fordobles. Conditionerne for Salget ville blive favorable, og at Kjøbesummen kan Totrediedele forventes at blive indestaaende i Eiendommene. Dette bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at Jordebøger ere henlagte til Eftersyn i Aalborg hos Procurator Møller, i Aarhuus hos Hr. Overkrigscommissair Elmquist, i Kjøbenhavn paa Berlings Contoir, i Kiel hos Udgiveren, af Kieler Wochenblatt, og i Altona hos Udgiveren af Altonaer Mercur, saavelsom paa Gjæstgivergaardene Odense, Nykjøbing paa Falster, Horsens og Haderslev, samt at der om Handelen accorderes med undertegnede Eier. Store-Restrup, den 16de August 1845. K. sal. Roulund. Paa Grund af at jeg har kjøbt en anden Eiendom ønsker jeg at sælge min iboende Gaard, Buskelund, i Balle Sogn, 1/2 Miil fra Silkeborg; dens smukke Beliggenhed og gode Jorder ere noksom bekjendte, Bygningerne ere meget gode og indrettede til en Familie udenfor Bondestanden. Der er 70 Tdr. Land, hvoraf det Halve er bemærglet, Tørvejord haves i Mængde, og den har kuns 1 Tde 4 Skpr. Hartkorn. Kreaturholdet er 2 a 3 Heste, en Halvsnees Fækreaturer og 14 a 16 Faar. Til Gaarden hører et Huus, som ligger tæt ved, og som for Øieblikket er bortleiet til en Præste=Enke. Pengevilkaarene kunne blive favorable og Tiltrædelse kan skee strax. Buskelund, d. 5te August 1845. Grundtvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Formedelst Dødsfald er den Leilighed som har været beboet af Hr. Uhrmager Wendelboe at faae tilleie til førstkommende Michaeli Flyttetid; den bestaaer af 3 Værelser, Kjøkken, Spisekammer, Pulterkammer, Pigekammer. andre Beqvemmeligheder og fri Adgang til Haven. Man behage at henvende sig til Eieren, paa Vestergade, Farver C. C. Waarsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Hos Enkemadame Grønsund paa Mindegade ere 2de Værelser at faae tilleie enten strax eller til Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Gaarden No 617 paa denne Byes Vestergade, der fortiden beboes af Hr. Boghandler S. Warberg, og som bestaaer af 13 Fag 2 Etages Huus til Gaden, indrettet til Beboelse for 4 Familier, er, paa Grund af anden Bestemmelse, underhaanden at faae tilkjøbs, paa billige Pengevilkaar, og kan modtages til førstkommende Michaeli Flyttetid. J Mangel af Salg kan den Beboelsesleilighed, som Hr. Warberg beboer, til samme Tid erholdes tilleie. Man accorderer herom med A. Hansen, Commissionair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Den af mig tidligere til Bortleie averterede Leilighed, til Michaeli Flyttetid dette Aar, er forøget med 3de Værelser, saaledes at den nu bestaaer af 10 gibsede Værelser, foruden Kjøkken, Spisekammer, Kjælder, Stald og Vognremisse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Denne nylig istandsatte og beqvemtindrettede BeboelsesLeilighed kan efter Leieres Ønske enten faaes deelsviis eller samlet af Wilhelm B. Hviid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
To dygtige Kokkepiger kunne faae Condition til næstk. 1ste Novbr. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Pharmacent. Hos Undertegnede er til 1ste Novbr. en Plads ledig for en Medhjælper. Frysenborg Apothek pr. Aarhuus. Bartholdy.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
For 1 a 2 Contoirister, der ere øvede i de almindelige Forretninger paa et Herredscontoir, navnlig Pante og Regnskabsvæsenet, ere Pladse ledige til 1ste November næstkommende paa Hammerum Herreds Contoir. Uden gode Anbefalinger nytter det ikke at melde sig. Man behage at henvende sig, enten personlig, eller i portofrie Breve til Nørholm, pr. Herning den 9de August 1845. Bindesbøll. p. const. Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
En Handels-Commis med gode Anbefalinger, som har Routine i Manufactur, & Colonialhandelen og har conditioneret i Hovedstaden, og i Provindsernes større Kjøbstæder, søger Emploi til 1ste Novbr. d. A. Man behager enten personlig, eller i frankeret Brev, at henvende sig til A. Hansen, Commissionair og const. Fæstemand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
En duelig Uhrmagersvend kan strax erholde stadigt Arbeide hos P. Dahlgaard i Thisted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
En duelig Avlsforvalter, der tillige er noget bekjendt med Contoirforretninger, navnligen med de Forretninger, som høre til Bestyrelsen af et Gods, kan faae Tjeneste den 1ste November dette Aar paa en Hovedgaard i det nordlige Jylland. Nærmere Oplysninger herom meddeler Commissions- og Fæste-Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Hvor en ung Pige, som skal nyde Skoleunderviisning heri Byen, kan erholde Kost og Logis for en billig Betaling, anviser Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Hvor en duelig Feldberedersvend kan faae stadigt Vinter=Arbeide, anviser Adressecontoiret. Cement fra Fabriquen Phönig ved Rönne paa Bornholm kan bekommes i Heel-, Halv Qvart-Tönder a 6 3 1 pr. Tönde hos Tarliong. i Aarhuus. Kaps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
i gode og tørre Varer, kjøbes til høieste gangbare Priser H. C. Liisberg & Nybroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
En sort Hest eller Hoppe, ikke under 7 Aar gammel, 10 Qvarteer 2 Tommer høi, tjenlig til Deligence=Hest, ønskes tilkjøbs af P. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Den i denne Tidende N 120 under d til Salg averterede Selveiergaard i Randers Amt, paa 400 Tdr. Land, er nu solgt. - CommissionsForhandlingscontoiret i Aarhuus. Ludv. Fr. Bloch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
En rødguul Støver=Hanhund, lydende Navnet "Almann, er bortløben fra Wedelslund. For Sammes Tilveiebringelse betales en god Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
En Perlepung, hvori nogle Smaapenge, er funden i Riisskov, den udleveres Eieren af A. W. Stigaard. "Den i Vesterhavet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
Oversættelsen af denne i Tydskland med saa ualmindeligt bifald optagne Novelle er nu under Pressen, og først i October Maaned haaber jeg at kunne tilstille dHrr. Subskribentsamlere de forlangte Exemplarer, tilligemed Lodsedlerne. De, som endnu maatte ønske at erholde Bogen til Subskriptionsprisen - 8 Rb. - og Adgang til Præmierne, bedes, snarest muligt, at lade sig tegne hos dHrr. Boghandlere, da Alle, der ikke inden September Maaneds Udgang sende mig deres Bestillinger, maae renoncere paa disse Fordeele. J October indtræder Bogladeprisen: 21 pr. Exemplar. Middelfart, d. 12te August 1845. P. Jversen, Klokker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-19
J min Boglade faaes: Forsøg til en grundig Veiledning i Frugt- og Kjøkkenhave=Dyrkning samt det simple Mistænk driveri, af J. F. Chr. Jensen, 9 ; Chemiske Breve af Dr. Justus Liebig, i fuldstændig dansk Oversættelse, 9, J. C. Koppes Anviisning til Jorddyrkning og Qvægdrift, fordansket efter 5te tydske Originaludgave og ledsaget med Anmærkninger af C. Talgas, indb. 15 P. Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-20
No 150. den 20de August. Onsdagen. Kongelig privilegeret. Stifts-Tidende. Aarhus Redigeres og udgives 1 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanisk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-20
Fædrelandet. En af Rigets Biskopper har, i Anledning af en Forespørgsel fra en Præst, til Cancelliets Afgjørelse indstillet, hvorvidt en Mand atter kunde ægtevies til sin fraskilte Hustru, efter at den Mand, med hvem hun efter Fraskillelsen havde indladt sig i Ægteskab, ved Døden var afgaaet, eller om den tidligere ægte skabelige Forbindelse kunde fornyes uden formeliVielse. Herpaa har Cancelliet svaret, at man maatte ansee det for nødvendigt, at en ny Vielse foregik efter at Forlovere vare stillede, og efter at Præsten havde forsikkret sig om Alt, hvad Anordningerne eller foreskrive ved Ægteskabs Jndgaaelse, men at man tilligemed Biskoppen maatte være enig i, at Vielsen rettest burde finde Sted i Huset uden foregaaende Tillysning, i hvilken Henseende der uden Betaling blev meddeelt (Coll. Td.) Vedkommende Vielsebrev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-20
Malmø-Tidenden indeholder Følgende: "J Anledning af den imod dHrr. Lehmann, Poulsen og Helweg reiste Anklage have vi hørt melde som sikkert at den keiserligerussiske Minister, v. Nicolai, personlig havde henvendt sig til det danske Cancelli, for at forlange de nævnte Herrer tiltalte, men at dette Forlangende var blevet afslaaet, hvorpaa han havde henvendt sig directe til Kongen, der ogsaa havde nægtet Sags anlæggelsen og først imødekom Gesandtens Ønske, da han truede med, ellers at ville forlade Kjøbenhavn. Denne Fortælling maa imidlertid være bygget paa Upaalidelighed allerede af den Grund, at Baron Nicolai i det nordiske Studentermødes Tid vitterligen ikke (Aalb. Av.) har været i Kjøbenhavn. Svenskens Besøg paa Bornholm. Under denne Overskrift læses i den Berlingske Tidende følgende Beretning fra Rønne paa Bornholm: "Søndagen den 10de de, ankom det svenske Dampskib Gotland hertil. Allerede paa Rheden modtoges det af en Deputation, der inviterede Passagererne, 58 Personer af de forskjelligste Klasser, til en Kjøretour. Fra Raadhuset, hvor man samledes Kl. 3 om Eftermiddagen, drog man paa 20 Vogne til Almindingen, og efter at man i en kort Tale havde ønsket de svenske Gjæster et hjerteligt Velkommen, promenerede man under Sang til Gamleborg, Ekkodalen og Lilleborg, hvor paa Selskabet vendte tilbage til Christianshøi, og nød Aftensmaaltidet under aaben Himmel udenfor Pavillonen. Under stormende Bifald udbragtes Skaaler af de Svenske for Hs. Majestæt Kong Christian den 8de (der besvaredes med en lignende for Oscar den 1ste for Bornholmerne, Danmark, Bornholms Amtmand, den svensk norske Consul, for de svenske Damer m. fl. Synlig var den uskrømtede Glæde og Hjertelighed, hvorunder man i en herlig Aften nød hverandres Selskab, og denne Sammenkomst efterlod et Jndtryk, som ikke saasnart vil glemmes. Det var som en Familiefest, et Stevne imellem Slægtninger fra Fædrenes Old, en Sammenkomst som mellem Frænder, hvorfra alt Uvedkommende var fjernet og hvor man kun nød Glæden i fulde Drag. Henad Midnat kom man glade og oprømte tilbage, og selv en dygtig gjennemtrængende Regn formaaede ei at qvæle Münterheden underveis. Kun en kort Hvile toge vore svenske Gjæster, da man altfor snart skulde skilles: Kl. 8 Mandag Morgen brusede Gotland bort under Flag ning, Salut og Hurraraab fra begge Sider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-20
J Fredags afholdt det borgerlige ridende Corps i Odense dets første Ringridning. Saavel ved Frokosten som om Aftenen herskede den muntreste Stemning; blandt Skaalerne ville vi kun udhæve den for Hs. Majestæt Kongen og den for Danmark danske Kronprinds" (udbragt af Hr. Ritmester v. Würtzen). Resultatet af dette Ridt, der faldt ud meget over de Flestes Forventning, var: 1ste Gevinst, Handelsfuldm. Hansen med 28 Ringe; 2den, Kjøbmand Faber, og 3die, Handelsfuldm. Frydendahl, hver 23 Ringe, hvorfor blev reddet om; 4de, Kjøbmand Hoffgaard med 21; 5te, Guldsmed Petersen med 200; 6te, Handelsfuldm. Pantmann, og 7de, Kjøbmand Theisen, som rede om da hver havde 19 Ringe; 8de, Viinhandler Hey med 17, 9de, Kjøbm. Hvalsøe, og 10de, Conditor Bang, hver 16 Ringe, rede om. – Denne Fest, som Enkelte iforveien meente, at skulle være en for de saakaldte Slesvigholsteinere betydningsfuld Begivenhed, fordi der i Apenrade, Flensborg osv. gives lignende Festligheder, denne Fest opklaredes (vel ikke hele Dagen, men Hvo kan paa Jorden bestemme Veirliget? – af en skyfri Himmel, men Deeltagernes Glæde under det vaiende Dannebroge gav et, rigtignok isoleret, men dog nationalt Beviis for, at Odense vil vedblive at være dansk. (Hp. Av.)De forskjellige Foretagender i Ringkjøbing Amt til Opdyrkelse af Hede- og Mosestrækninger har Hs. Majestæt under sit Ophold sammesteds skjænket særdeles Opmærksomhed. Flere saadanne Anlæg bleve tagne i Øiesyn, og overalt lod Kongen sig underrette om den Fremgang, Arbeidet nød, og Planen for dets Bestyrelse. Af Directeuren for Amtets landoeconomiske Selskab, Pastor Krarup, hvem Kongen bevidnede sin Paaskjønnelse for den af dette Selskab udviste Virksomhed, lod Han sig forelægge en Plan til Lands Opdyrkelse i det Store, fornemmelig ved at benytte de større Strømme til betydelige Heders Forvandling til Eng, hvilken særdeles syntes at interessere Hs. Maj. idet han opmuntrede til dens Udførelse og gav Haab om Regjeringens Medvirken og Hjælp. Til det kongelige Taffel paa Rindomgaard (Amtmandsboligen, bleve et Par af de Landmænd, med hvem Kongen meest havde underholdt sig angaaende landoeconomiske Gjenstande, tilsagte, og Hs. Maj. udbragte selv over Taffelet en Skaal for de Bestræbelser, han paa sin Reise i Ringkjøbing Amt med Glæde havde bemærket, til en kraftig Fremgang i vigtige occonomiske Foretagender, dem han tilsagde Regjeringens Paaskjønnelse og Hjælp og ønskede, at samme maatte krones med Held og Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-20
Den nye Helligdags-Anordning har foranlediget, at de Handlende i Nakskov have indbyrdes forenet sig om, ganske at ophøre med al Handel paa Søn- og Helligdagen fra Kl. 9 om Formiddagen. Men af denne Forening er udsprunget en Foranstaltning, som burde efterlignes andre Steder, og derfor fortjener offentligt at omtales; det er nemlig Oprettelsen af en Søndagsskole for Handelslærlinge, hvori de blive underviste i Calligraphi, al Slags Handels= og Vexel=Regning, Handelsgeographi og Bogholderi, samt skriftlige Udarbeidelser, &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-20
Af en Beretning i Loll. Falst. Stiftstidende om et Møde af Lollands Landboforening d. 26de f. M. sees, at der her i Landet gaaer omkring til Underskrift en Petition om Selveiendoms Fremme, som agtes indgiven til Hs. Majestæt Kongen selv, hvorved, siges der i Beretningen, den til Stænderne paatænkte kan betragtes som overflødig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-20
For nogen Tid siden læstes i en Provindsavis en Erklæring fra en Mand, hvori denne gav sig selv det Skudsmaal at have baaret sig af som et Asen", da han subscriberede paa nuværende Kammerherre og Stiftamtmand Bretton's Bog om Skole- og Fattigvæsenet med tilhørende chronologisk Register. Paa en noget anden, men virksommere Maade har nu atter en af Subscribenterne paa nysnævnte Bog, nemlig Hr. Pastor Stauning, Sognepræst til Herlufmagle og Tyberg, tilkjendegivet sin Misfornøielse med den Fremgangsmaade, Hr. Kammerherren har udviist mod sine Subscribenter, idet Hr. Stauning med Hensyn hertil ligefrem har vægret sig ved at erlægge de ham for de udkomne Dele af oftnævnte Bog affordrede 123, Dette har havt til Følge, at Hr. Kammerherren, efter ved Tyberg Herredsthing at have tabt en i denne Anledning mod pr. Stauning anlagt Sag, nu har indstævnet Sidstnævnte til Betaling af bemeldte halvtrettende Rigsbankdaler for Landsoverretten i Khvn., hvor Sagen i Mandags er optagen til Doms. – Udfaldet af Sagen vil naturligviis have Jnteresse for Hr. Bret tons øvrige Subscribenter, og navnlig for dem blandt disse, der, uden endnu at have betalt 12 3 1/4 for af Hr. Bretton at blive gjort bekjendte med det danske Skole= og Fattigvæsen, muligen forlængst i deres stille Sind ere komne til samme Erkjendelse, som af den ovennævnte Provindsmand ligefrem og offentligt er (Fædrel.) udtalt.