JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Den spanske Regjering synes at have besluttet, med Vaabenmagt at undertrykke den liberale Bevægelse i Provindserne, ligesom tidligere i Hovedstaden. General Onesada, der allerede saa ofte har aflagt Prover paa Fasthed, skal afgaae som General-Capitain til Catalonien, og en Beretning fra Saragossa af 26de f. M. siger: "J Gaar Morges, efter at Juntaen i nogle Timer havde været forsamlet, blev der sendt en Coureer efter den om Søndag Aften udrykkede Stadmilits, med Ordre, at den saasnart som muligt skulde vende tilbage. Man venter den i Dag eller i Morgen. Man opgiver som bestemt, at Efterretningen om General Quesadas Ankomst, i Spidsen for 10,000 Mand, for pan Regjeringens Befaling at tugte Aragonierne for deres Opstand, har bestemt Juntaen til at tilbagekalde Militsen. Man har besluttet, at befæste Staden, og Arbeiderne ere allerede i Gang. Folket er bestemt paa kraftig Modstand, naar Man ikke tilstaaer det de forlangte Reformer. Der forberedes alvorlige Tildragelser; men for Øieblikket er Alt roligt. Vi have kun en liden Besætning; den bestaar af 800 Ryttere af det 6te lette Regiment, 50 til 60 Mand af Regimentet Jsabella og 500 Conscriberede. Juntaen har udstædt en betydningsfuld Proclamation til Stadmilitsen, hvori der bliver opfordret til Udholdenhed og Enighed mod Carlisterne. Om Juntaens Hensigter i Tilfælde af Misbilligelse fra Regjeringens Side bliver Jntet talt. Ogsaa erfaret Man, at Juntaernes Afsendte fra Saragossa, Barcellona og Valencia ere paa Dronningens Befaling kastede i Fængsel i Madrid, og at en lignende Skjæbne har ramt Borgeren Leyda, der i en i Valladolid oprettet Jun tas Navn overbragte en Petition til Madrid. Man er under disse Omstændigheder stærkt spændt paa Udfaldet af den forestaaende Kamp imellem Central-Regjeringen og den fremstræbende Føderalismus. Tidenden "Vapori Barcellona lyder noget ængstlig. Den advarer de insurgerede Provindser imod tre Fiender, Tvedragt, Carlisme og Jntervention. Ville Nogle forlange Constitutionen af 1812, Andre Republiken, atter Andre Provindsial-Uafhængighed, saa vare de alle visse paa Fordærvelsen. Frihed og Jsabella den Anden maatte være det eneste Løsen. Allermindst vare Carlisterne at befrygte. Derimod var det muligt, at Ludvig Philip, glemmende hvorfra han har sin Krone og vis paa de østlige store Magters billigelse, vil sende Christine 70 til 80,000 Mand til Hjælp; men ogsaa muligt, at hans eget Huus kunde fænge Jld, medens han var i Begreb med at slukke Naboens. – Fra Madrid naa Efterretningerne til den 29de f. M. Alt var roligt dog talte Man igien om en partiel Ministerforandring. Breve fra Cadix af 18de melde, at alle Klostrene paa denne Dag vare lukkede, og Munkene kun givne 5 Timers Frist til Bortfjernelse. For at forebygge Uorden var hele Garnisonen traadt under Vaaben og et Compagni af Borgergarden opstillet udenfor hvert Kloster, hvorfor blot Franciscaner- og Capuziner=Klostrene bleve plyndrede af en Pøbelhob, der meest bestod af Fruentimmer. J Sevilla skulle Munkene være blevne massacrerede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Man læser fra Østerrig af 31te f. M.: "Spanien gaaer med raske Skridt frem paa den revolutionaire Bane, uden at vide hvorhen den vil fore. Alle Cabinetter ere interesserede derved. Om det end i Begyndelsen bestemt syntes, at der ikke skulde foretages noglesomhelst politiske Overeenskomster ved den i Toplitz stedfindende Forsamling af østlige Monarker, saa turde de overordentlige Tildragelser i Spanien dog give Anledning dertil og gjøre Monarkerne det til Pligt, at træffe Forholdsregler, for at Europa ikke skal lide under den Ulykke, hvoraf den porenæiske Halv er hjemsøgt. Efterretningerne fra England lyde ligeledes uvenlige. Med Bekomring seer Maden Spænding, der er indtraadt imellem dette Lands lovgivende Lemmer. Der vil udfordres mere end almindelig Duelighed til her at finde en Udvei, og bevare England fra de Farer, af hvilke det trues. Saavidt det var Continental Magterne tilladt, at blande sig i fremmede Landes indvortes Anliggender, og saavidt de troede sig berettigede til, at gaae den engelske Regjering tilhaande med venskabelige Raad, have de med Samvittighedsfuldhed opbudt Alt, for at ikke et misforstaaet frifindet System lidenskabelig skulde blive fulgt, der desværre maatte bringe England dertil, hvor det nu staaer, men Ministrene bleve døve mod alle Formaninger."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Efterretninger fra Portugal af 24de f. M. melde, at der skal være besluttet en Formæling imellem Dronningen og en Prinds af Sachsen-Coburg. Man talede endnu stedse om en Expedition til Spanien under Hertugen af Tercera. Hele Portugal var hjemsøgt af en frygtelig Tørke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Jndenlandsk. Bladet "Fædrelandet, indeholder en Artikel af Hr. J. Hage, betræffende den kgl. Resolution af 19de f.M., hvorved Lovbestemmelserne og Brænderierne i Danmark ere blevne underkastede stor Forandring. Forfatteren peger hen paa den høist mærkelige Omstændighed; at Resolutionen er falden den 19de August, og at Provindsialstænderne vare indvarslede til 1ste October, og udlader sig derefter saaledes: "Vi kunne ikke see Andet, end at de ved bemeldte Resolution givne Bestemmelser egnede sig ganske til at forelægges for Stænderne. Man vil endog vanskelig kunne nævne en Sag, der griber dybere ind i alle baade Landmandens og Kjøbstædboernes Forhold, end netop denne, vanskeligt nogen, der, især i Jydland, mere har beskjæftiget den almindelige Opmærksomhed, end netop denne. Saa sandt som Byerne, naar bevillinger gives til Landbrænderiers Anlæg, ere udsatte for at miste denne Næringsvei, og saaledes see deres Eiendomme tabe betydeligt i Værdi, saa sandt griber denne Sag ind i Eiendomsretten." Artikelen viser, hvorledes en i 1824 for at undersøge den nævnte Næringsgreen nedsat Commission allerede i 1827. endte sine Arbeider, der rimeligviis nu trængte til en ny Drøftelse, og - siger Forfatteren - den Drøftelse kunde allerbedst opnaaes, vistnok ikke ved en ny Commissions Nedsættelse, men netop ved at fordre Stændernes Betænkning. J denne Forsamling findes Mænd af alle Stænder, af forskjellig Dannelse; Spørgsmaalet har baade for Kjøbstædborgerne og Landmændene den største Jnteresse; Man kunde da være vis paa, at Sagen ikke eensidig vilde blive gjennemgaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Hr. J. Hage har i Kjøbenhavnsposten udviklet Begrebet af "Nepotisme, eller: "den urigtige, overdrevne Begunstigelse af Slægt og Venner paa Andres Bekostning, og søgt at gjøre det ret forstaaeligt og indlysende ved Exempler, hvorved Afhandlingen er bleven læst med mere end almindelig Opmærksomhed. Forfatteren stiller Nepotisme i Classe med Gratialsystemet og Tallotteriet, der alle Trende bidrage i den skjønneste Forening til at svække de moralske Baand, som ene kunne holde en Stat sammen." Det sikkreste Middel imod Nepotismen og dens skadelige Følger antager Forfatteren at være: "Pressefrihed, Offentlighed i alle Statens Anliggender og den paa begge sig støttende og begge støttende offentlige Menings Magt. – Hr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Professor Schouw har derefter i "Dansk Folkeblad fremsat nogle bemærkninger om skjulte Angreb paa anden Mands Ære, foranledigede ved og sigtende til hiin Artikel i Kjøbenhavnsposten." Den ærede Forfatter forudsætter, at de i Artiklen nævnte Exempler ikke ere fingeerte, men at der ved samme er peget hen paa bestemte Handlinger af bestemte Personer; i det mindste har hele Kjøbenhavn forstaaet Artiklen saaledes." Men denne Fremgangsmaade misbilliger Professor Schouw, først fordi det er en skjult Maade at angribe paa, en Maade, der berøver den Angrebne Leilighed til at forsvare sig for Publicums Domstol, dernæst fordi den som Exempel kan virke til en Tilstand, hvor Borger-Æren, der maa og skal være hellig, bliver til Leg for Letsind, Ondskab og Hævn. Til at offentliggjøre denne Paastand, erklærer han sig især ledet ved den Omstændighed, at Hage er en Maad, der ellers holder liberale Grundsætninger. "At iliberale Mænde, siger han, benytte sig af skjulte Veie, Baghold og hadefulde Jnsinnationer, er i sin Orden; men for den sande Liberale bør disse og lignende Midler være forhadte. J dennes Skjold maa aaben og ædel Færd være Valgsproget, hvorimod saadanne, som: at Hensigten helliger Midlet, at Ræven maa fanges med Rævelist, og hvad de smukke Tallemaader ellers hedde, billigen burde overlades til de Trællesindede, der trælle enten for Stormands Gunst eller Smaamands Gunst, for Egennytte, Herskesyge eller Forfængelighed. - Hertil føiede Skriftcommitteen den Erklæring, at denne Artikel var i Alt Væsentligt Udtrykket af dens Medlemmers Anskuelse af denne Sag. Hr. Hage har hidtil ikke svaret paa denne Artikel; derimod fandt Kjøbenhavnspostens" Redacteur, som i Almindelighed billigede Prof. Schouws Bemærkninger, Skrivtcommitteens Erklæring intetsigendes, og meente, at den "ikke kunde have nogen anden Virkning, end at imponere, og saaledes nære den fordærvelige Autoritetstro, o. s. v. Jmod denne Bemærkning har Committeen taget til Gjenmæle i en yderligere Forklaring, og tilføiet, at den agter fremdeles ved forefaldende Leiligheder at følge den Fremgangsmaade, som den efter modent Overlæg i dette Tilfælde har fulgt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Flere tydske Blade have - vistnok med fuld Føie - tillagt den paa Wilhelmshöbe stedfundne Forsamling af holsteenske Bønder (f. No.) stor Vigtighed, og det er ved denne Leilighed offentligen sagt, at Holsteens Bondestand i dette Tilfælde staaer i Begreb med at ile foran de Danske. Det glæder os at kunne bemærke, at omtrent samtidigen med hiin Forsamling en lignende er bleven indledet blandt sjællandske Bønder i Nærheden af Kjøbenhavn, og sandsynligviis vil finde Sted i Løbet af indeværende Maaned. Den skal bestaae af de fleste Sognefogder og en Deel af disse udvalgte Mænd, hvem de tiltro Frimodighed og Dygtighed, og dens Formaal er, at sætte de af dem valgte Deputerede i Kundskab om Bøndernes Ønsker og hvad de igjennem dem ønske andraget for Stænderforsamlingen. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Mariebo. De til Stænderforsamlingen i Roeskilde valgte og af Hs. Majestæt senere indkaldte Deputerede for dette Stift afreise i Løbet af næste Uge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Søndagen den 13de ds. vare Deputerede for flere hundrede her i Lolland hoverigjørende Fæstebønder forsamlede hos den til Stænderne valgte Deputerede, Gaardmand Niels Nielsen i Øster-Thiersted, til hvem de afleverede en Promemoria, hvori var udhævet en Deel af det meget Mislige, som Hoveri in natura medfører for Bondestanden. De erindrede tillige den Deputerede om, at Hans Majestæt, Landets elskede Konge, selv erkjender, at Hoveriets Ophør befordrer Velstandens Udbredelse blandt Rigets Undersaatter. At Landsfaderen virkelig heri har Ret, have Bønderne søgt at godtgjøre, ved – blandt Andet især at henlede Opmærksomheden paa Følgende: Hoveri in natura foranlediger, at Bonden maa holde flere Folk, Heste, Vogne &c., end om han betalte Penge for det; han har ogsaa ondt nok ved, at faae gode Tjenestekarle, da de, formedelst Modbydelighed for Hoveritjeneste, hellere fæste dem andre Steder hen, og om de end fæste sig til Bonden, forlange de, alene formedelst Hoveriet, høiere Løn, ikke sjelden høstes Bondens Korn mindre godt, for at see Herremandens bjerget; det staaer sig ikke bedre med Bondens Pløining og øvrige Markarbeide, thi formedelst Hoveriet kan Bonden aldrig tage nogen fast Bestemmelse, angaaende Tiden for hans eget Arbeide. Hoveriet giør, at Bonden, som ogsaa maa præstere Veiarbeide, Kongrægter og andre Pligtkjørseler, samt Ombudde, er for ofte fra sit Hjem; Bonden er, alene formedelst Hoveriet, nødsaget til at holde med kostbare Folk; Disses Sammenkomster under Hovarbedet have mange bekiendte skadelige Følger; den virksomme Bonde maa taale at være Adlydende, undertiden for unge da nerfarne Mennesker, der ligesaalidet have Begreber om human Fremgangsmaade, som Kundskaber til at være befalende. Samme Promemoria henleder ogsaa Opmærksomheden paa, hvorledes mangen Hovedgaards Markhegn, som Bonden maa vedligeholde, ikke er forsynet med befalet levende Hegn; at Møgagning affordres paa nogle Steder saavel om Vinteren, som Saaetiden; at et Godses Bønder have udrettet saadand Arbeide paa Tider, da de maatte have 4 Heste for hvert Læs, o. s. v. Dette, med meget Mere, viser – saa formener Bonden - hvorledes han har betydeligt Tab ved at gjøre Hoveri, uden at Herremanden derved har nogen Fordeel; thi det Arbeide, Bonden skal for Tiden præstere Herremanden, lader sig dog erstatte med Penge, naar derimod Bondens Tab ved og i Anledning af Arbeidets Udførelse bliver uerstattet, ei at tale om, at Herremanden vinder ved en Accord om Hoveriets Ophør i samme Forhold som Bondens Velstand tiltager ved Formindskelse af Byrden. - Den Deputerede modtog Andragendet med med megen Velvillie og lovede, paa bedste Maade at tage sig af fornævnte for Godseierne og den hoverigjørende Fæstebondestand lige vigtige Sag. Kirften Sørensdatter af Nakskov, som (see d. Bl. No. 11 d. A.) var tiltalt for Barnefødsel i Dølgsmaal, og af Underretten blev anseet med 3 Aars Arbeide i Tugt- og Forbedringshuset, er ved høiere Jnstants anseet med lignende Straf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Det titchenske Skuespillerselskab, som for Tiden opholder sig her i Byen, og giver første Forestilling i Aften, har i Saxkjøbing erhvervet sig bifald.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Bekjendtgjørelser. At det mig tilhørende schultziske Bogtrykkeri er flyttet fra Nørregade til min Gaard i Østergade, hvor Avisen udgives indtil indeværende Qvartals Udgang, det har jeg den Ære at kundgjøre. J. C. Larsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Under mit korte Ophold her i Mariebo tager jeg mig den Frihed at anbefale mig med at opudse gamle Silke= og Haarkrøller, samt sætte dem paa Virer efter nyeste Facon; alt til billig Priis. Mit Logis er hos Skomagermester Hansen. Mariebo, den 17de September 1835. Ærbødigst D. Hansen, Skuespillerinde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Da Hampskibet Frederik den Sjetter fra 17de Septem er d. A. og indtil Fartens Ophør vil afgaae fra Kjøbenhavn til Kiel hver Torsdag Eftermiddag, vil det ankomme til Grønsund og Gaabense om Fredag Morgen gandske tidligt, til hvilken Tid de Reisende, som maatte ønske at befordres til Kiel med bemeldte Dampskib, vilde behage at indfinde sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Paa Hjemtouren til Kjøbenhavn anløber Skibet bemeldte Færgesteder Søndag Morgen eller Formiddag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Damppaketfartens Comptoir i Kjøbenhavn, Kronprindsessegade No. 395, den 11te Septbr. 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Gaarden Hannestofte, under Engestofte Gods og Sogn, der har et Tilliggende af circa 72 Tdr. Land, gode og veldrevne Jorder, staaende for ufrit Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/4 Alb., Skovskyld 2 Fdkr. 3/4 Alb., og er hoveriefri, kan erholdes i Fæste til 1ste Mai 1836, naar Lysthavende derom henvender sig til Forvalteren ved Engestofte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Skuespil i Mariebo. Søndagen den 20de September: "Christen og Christine, dramatisk Jdyl i 1 Act, og "Jndriquen ved Moerskabstheatret, Vaudeville i 1 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Onsdagen den 23de: "De to Ægtemænd, Lystspil, i 1 Act, og De adskillelige, Vaudeville i 1 Act.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Fredagen den 25de: "Den bogstavelige Udrydning, Lystspil i 1 Act; Seer Jer i Speil, (No. 277, Lystspil paa rimede Vers i 1 Act, og Hr. Sans Facon, Vaudeville i 1 Act. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde Gaardmand Christen Rasmussen Pallesen i Birket, samt Huusmændene Lars Klanenborg og Lars Rasmussen i Nøbbølle, under Baroniet Juellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juellinge, den 15de September 1835. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Condition onskes. En Handelsbetjent med paalidelige Nakskov. de Anbefalinger ønsker sig Condition enten til 1ste November d. A. eller til 1ste Mai næste Aar. Det nærmere erfares hos M Roepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-18
Tjeneste ledig. En Dreng af honnette Forældre, Nakskov, om regner og skriver godt, og har Lyst og Anlæg til Handelen, kan til 1ste November d. A. blive anbragt i dette Fag, naar man derom henvenM. Røepstorff. der sig til
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede Addressecontoirs Efterretninger. Riogtyvende Aargang. Nummer 76. Redigeret, forlagt og udgivet af J. C. Larsen, Procurator, trykt i det schultziske Officin i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Lov-Udkastet angaaende Pressen er nu antaget i begge de franske Kamre, og vil om faa Dage blive Landslov. Det har allerede baaret sine Frugter: Bladene Figaro og Carricatur ere ophørte, Patrioten i Limoges, Electionen i Bordeaux, Damphinois i Grenoble og samtlige republikanske Blade gaae ind, og National taler saa sygt, som om den er nær ved at døe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
De i Constantinopel boende græske Undersaatter have i den senere Tid seet sig givne til Priis for adskillige Forurettelser, der tydeligen bare Præg af et fiendtlige Sindelag. De tyrkiske Øvrigheder vilde ikke anerkjende et græskt Pas; de fordrede alle Arter af Afgivter af de i Constantinopel boende Grækere, uden Hensyn paa Doenmenter, der legitimere dem som græske Undersaatter, og handlede overhovedet hyppig paa en den græske Trone fornærmende Maade, saa at den græske Gesandt, Hr. Zographos, tilsidst fandt sig foranlediget til at nedtage det græske Flag fra sin Bolig og forlange sit Pas. Men nu lagde Englands og Frankrigs Gesandter sig derimellem, og det synes, at Tingene foreløbigen ved deres Bestræbelse igjen ere jævnede; imidlertid bliver det altid sørgeligt at see, hvorledes kun fremmed Jndblanding er i Stand til at vedligeholde en taalelig Forstaaelse, og uforklarlig bliver denne Opførsel stedse, naar Man ikke vil tilskrive den gammelt Had over Tabet af fordums Besiddelser. Vistnok er det en for vovelig Paastand, at Hr. Buteniew (russisk Gesandt) skulde være Skyld deri, idet han ei alene ikke viser den ringeste Deeltagelse, men endog ikke sjelden udtaler sig paa en Maade, der kun aander liden Hengivenhed for Grækenland. Utvivlsomt er det imidlertid, at naar alle tre Stormagter forenede havde antaget sig Grækenlands Sag, vilde dets Klager vist for længe siden været afhjulpne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Naar dette nu, trods Englands og Frankrigs Bestræbelser, ikke er skeet, saa tør Man ei undre sig, om Man søger Skylden dertil ikke hos Porten alene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Tørken er saa almindelig i Europe og saa stor, at den østerrigske Keiser lader dagligen Hofvogne kjøre Vand til Forstæderne omkring Wien, hvor der især hersker Vandmangel. – Fra London meldes, at Man sælger Vand spandeviis i Chichester, og at Kreaturerne omkomme paa Marken af Tørst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Den 13de ds. er vor Landmand, Hofbaner, efter Tilendebringelsen af den Confrontation, til hvilken han fra Kjøbenhavn blev udleveret, kommen tilbage dertil fra Berlin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Bekjendtgjørelser. At Hr. Justitsraad, Birkedommer Krüger har fratraadt, og Dhrr. Justitsraad, Borgemester, Bye- og Birkeskriver Møller, samt Overlærer Blicher, tiltraadt Bestyrelsen af Spare- og Laanekasserne i Nykjøbing paa Falster, bekjendtgjøres herved, i Følge Grundlovens 11 §, for Lollands og Falsters Stifts Beboere, Nykjøbing paa Falster, den 18de September 1835. Smidt. Schultz. Parelius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
J Nærheden af det Huus ved Eegholm Strand, der beboes af Fisker Hans Larsens Enke, Ane Hansdatter, er forefundet i Heelanker og 2 Halvankere, med Kornbrændeviin. Eieren til disse Sager kan melde sig hos Undertegnede. Pederstrup, den 19de September 1835. Aagerup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
At vores Handel, under K. Sidenius's Fraværelse, bestyres her i Byen af P. Sidenius og ved Bandholm af E. Hellemann, som paa vore Vegne modtage Indbetalinger og hvis Qvitteringer ere os god Betaling, dette bekjendtgjöres herved for vore Handelsvenner. Mariebo, den 24de September 1835. E. Sidenius & Søn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Gaarden Hannestofte, under Engestofte Gods og Sogn, der har et Tilliggende af circa 72 Tdr. Land, gode og veldrevne Jorder, staaende for ufrit Hartkorn Ager og Eng 9 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/4 Alb., Skovskyld 2 Fdkr. 3/4 Alb., og er hoveriefri, kan erholdes i Fæste til 1ste Mai 1836, naar Lysthavende derom henvender sig til Forvalteren ved Engestofte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
En liden rund Kakkelovn med Rør ønskes til Leie. Vilkaarene bedes opgivne til Addressecontoiret i Mariebo.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Skuespil i Mariebo. (Sidste Forestilling.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Søndagen den 27de September: "Den lige Vei er den bedste, Lystspil i 1 Act, og Efterskrivtent, Lystspil i 1 Act; til Slutning: "Den unge Oberste, ny Vaudeville i 1 Act. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Auctioner. Torsdagen den 1ste October dette Aar, om Formiddagen Kl. 10, bliver paa Gaarden Vennerslund afholdt offentlig Auction over endeel Meubler og Effecter, tilhørende Frøken Vallmoden og bestaaende af Kister, Skabe, Kufferter, et 8 Dags Stueuhr, en betydelig Deel Kjøkkentøi af Kobber, Mæssing, Tin og Jern, Kjøbenhavns Porcellain, Glasvare, Sengeklæder, Jagtgevæhrer, Skovredskaber, samt nogle Bøger og en Kareth, m. m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit ved Auctionen til førstkommende Mortensdag. Thi ville de Lysthavende til forbemeldte Tid og Sted give Møde. Falsters Birk, den 18de September 1835. Krüger
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde Gaardmand Christen Rasmussen Pallesen i Birket, samt Huusmændene Lars Klanenborg og Lars Rasmussen i Nabbelle, under Barones Juellinge, indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Juellinge, den 15de September 1835. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Creditorerne i Stervboet efter Jndsidder Johan Andreasen i Dannemare indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til, for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskov, den 20de September 1835. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Skifte-Tillysning. J Boet efter afdøde Gaardmand Peder Olsen i Vindeby afholdes en Skiftesamling paa mit Conto Løverdagen den 10de October d. A., Eftermiddag 5 2, hvorved Skiftet agtes optaget til Slutning. Hviket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Boets Vedkommende, med Tilføiende, at de Udeblivende ansees at samtykke i, hvad de Mødende eller Skifteretter, bestemmer. Nakskov, den 10de September 1835. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Condition ønskes. En Handelsbetjent med paalidelige Nakskov. de Anbefalinger ønsker sig Condition enten til 1ste November d. A. eller til 1ste Mai næste Aar. Det nærmere erfares hos M. Røepstorff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-09-22
Tjeneste ledig. En Dreng af honnette Forældre Nakskov, som regner og skrivet godt, og har Lyst og Anlæg til Handelen, kan til 1ste November d. A. blive anbragt i dette Fag, naar man derom henvenM. Røepstorff. der sig til Tilkjøbs er hos Kjøbmand Engberg en næsten ny, engelsk bygget Seilbaad, omtrent 20 Tønder drægtig, rummende 26 a 28 Personer, malet og indrettet for Damer, prompt udhalet, med Slup-Takkelage, Flag, Gjøs og Vimpel, Anker og Touge, samt tre Metal-Kanoner, Aarer, Baadshage &c. Til Nedbrydelse kan erholdes: 6 Fag godt Stuehuus, med Loft, Vinduer, Dørre &c., samt 8 Fag Ladehuus. Det bemærkes, at Stuehuset kan bære Tegltag. Lysthavende vilde snarest muligt henvende dem til Jørgen Hansen, Udflyttet fra Bursøe.