Berlingske Tidende, 1776-02-16
London, den 19de Jan. De sidste Efterretninger, som indløb fra Qveber, med et derfra ankommet Skib, vare af følgende Jndhold: Det Detaschement, som var afsendt under Oberst Arnolds Commando til Canada, bestoed af 800 Mand; dog sendte Obersten formedelst Mangel paa Levnetsmidler 300 Mand tilbage, og med de øvrige 500 tog han Veyen ned af Floden, deels ved Strandkanten, deels i smaae Fartøyer. De giorde ikkun korte Dagreyser af 5 til 10 Engelske Mille. Nogle af dem maatte ofte hukke sig en Vey giennem Underskov; om Natten camperede de sammen. Paa de Stæder, hvorFartøyerne ikke kunde komme igiennem, bleve de baarne over Land. J hvor møisommeligt og farligt endog dette Tog ofte var, naaede de dog omsider Point Levi, lige over for Qveber, hvor Jndvaanerne veenligen modtoge dem, og gave dem Levnetsmidler. Ved deres Ankomst fik Gouverneuren den første Efterretning om deres Anmarch. Det laae adskillige bevæbnede Skibe, og man udsendte hver Nat nogle bevæbnede Baade, for at giøre det vanskeligt for Obersten at sætte over Floden. Gouverneuren fik først om Morgenen Kl. 7 Efterretning om denne Overgang. Han spurte strax Kiøbmændene, om de vilde forsvare Staden, hvilket de lovede ham. Officeererne af Landmilitzen gave ham samme, Forsikring. Capitainerne paa Koffardieskibene lovede og at staae ham bi. Derpaa bleve Portene lukte, og Anstalt gjort til Modværge. Obersten opstillede om Morgenen derpaa sine Folk ikke langt fra Staden. Omtrent 500 Mand af Besætningen droge ud, for at angribe ham. Hr. Arnold beredte sig til at modtage dem, men de trak sig i Hast tilbage. St. Johannis Porten kunde neppe blive lukket, saasom Nøgserne ikke vare at finde &c. Paa Bolverkerne var det ikke bedre bestilt. Man maatte lade hente de fornødne Lunter, fra at Krigskib. Men saasom Obersten intet grovt Skyts havde hos sig, saa maatte han vente General Montgomery Ansomst. Den 20de Nov. ankom General Carlton til Qve dec. Han havde forladt Montreal om Natten, og begivet som Bord paa en Brigantine. Om Dagen havde han ikke kundet giøre det, saasom Provincialerne havde opkastet Batterier ved Strandkanten, og derved afskaaret Communicationen imellem Qveber og Montreal. Ved Skibets Afseyling bestod Besætningen i Qvebee af 170 Mand regulaire Tropper, Franske, Engelændere, og nye hvervede, af 300 Kiøbmænd, 300 Carabiniers og 350 Matroser. Jndvaanerne havde Sind til at overgive Staden, for at sætte deres Gods i Sikkerhed. - Den seenere Efterretning om denne Stads Erobring er indløben med Breve fra Nye=Pork af 4de Dec., og melder, at Oberst Arnold har den 10de Nov. indtaget Staden Qveber, uden at giøre et eeneste Skud. Han havde villet paa engang angribe Staden paa 5 Stæder, men Besætningen, som efter disse Breve bestod ikkun af 60 Soldater, 300 Kiøbmænd, Stadens Militz, og 150 Søefolk, lod, da den blev disse Anstalter vaer, General Carl ton vide, at den ey ville fægte, og altsaa blev Staden overgivet. General Carlton har begivet sig paa et Skib, men Arnold har gjort Anstalt til, at afskiære ham Rettraden, og om mueligt, at tage ham til Krigsfange. - Fra Philladelphia meldes under 1ste Dec., at man der har oprettet et skiønt Cavallerie Regiment paa 900 Mand. - General=Major Howe, som udi General Gages Fraværelse, søret Commando i Boston, har den 28de Oct. ladet udgaae J Proclamationer. Ved den første anordner han en Associations Oprettelse, for at forsvare Staden mod Rebellerne. De som ikke vare i Stand til, at føre Vaaben, skulle efter deres Formue skyde sammen til en Fond, hvorover Generalen skulle kunde disponere til Beste for dem, som vovede sig i Farligheder. Ved den anden Proclamation forbyder General, Howe alle dem, som ey høre til Marinen, at drage bort fra Boston til Vands eller paa anden Maade, uden at være forsynet med et af ham selv underskrevet Pas, og i Kraft af den 3die maae alle de, som bevilges at forlade Staden, ey tage mere med sig end 5 Pd. Sterl. i reede Penge, under Straf af Confiscation og anden alvorlig Bestraffelse. - Det Bedfordske Partie i Ministerio har drevet stærk paa, at de fra America bragte Fanger skulle indstævnes for Retten, og straf ses som Rebellere; men det mere moderate Partie, som har seet paa Følgerne, og vel indseet, at dersom man her behandlede Americanerne paa saadan Maade, skulle de bruge Giengieldelses Ret, og at mange Folk her i Engeland, hvis Paarørende og Venner ere Americanske Fanger, ville derover blive satte i Sorg, har af alle Kræfter været derimod. Allerede førend General Gage forlod Boston, har han bevilget den Americanske General Wassington Major Francks Udvexling mod Oberst Parker og Lieutenant Knights mod Capitain Scott. - J den Sted at efter det Ministerialske Parties Forsikring Hr. Brice, een af de 2 Generaler, som General Kongressen har udnævnt, skal være fangen, har har efter det modsatte Parties Foregivende allerede gjort nogle Engelske Priser, og begivet sig nu til et vist Sted, for at oppasse endog det Skib, som skal bringe Admiral Shuldham til America. Uagtet disse og flere Modsigelser, seer man dog umodsigelig, at Americanerne saavel i deres Skrifter, som hele Forhold iagttage en stor Orden, og saadan giør dem langt forskrækkeligere for os, end om vi havde at giøre med ligesaa stor en Hob uordentlige Folk.