Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-05-22
Opfindelsen af Luftskibsfarten var i Begyndelsen en Forundringsgienstand, som derefter forvandledes til Spot, da Machinens Styrelse blev ved mange Grunde forestillet som umuelig, og da Blanchard, denne reifende Charlatan, gjorde et Gøglespil af denne beundringsværdige Opfindelse. Jmidlertid var dens Nytte, endog fra første Begyndelse, fuldkommen bestemt for Krigen; og til denne Opdagelse behøvede man ingen stor Anstrængelse i Aanden, Derfor gaaer den pragiske Professor Meiners Patriotisme virkelig noget for vidt, naar han tilskriver begge de fortiente Tydskere, Lichtenberg og George Forster, den franske Anvendelse af Luftmachinen. Ved dens Opfindelses Tid hørde jeg meget værdige Mænd, Lærde og Ulærde, stemte i den herskende Modetone, og betragtende Luftskibsfarten blot som et farligt Legetøi. Jeg kunde ikke sætte noget starker Beviis imod disse Mænds Meening, end det historiske, at deres smukke Stad var i Syvaars krigen ikke bleven bombarderet, dersom man allerede havde kiendt denne Opfindelse; tyr er Contramarsch af Friderich, hvorved han unddrog sig fra den østerrigske Hærs Øine, gjorde allene Beleringen muelig. Tanken og saadan en Anvendelse var meget naturlig. Det skeete ogsaa allerede i Opfindelsens første Aar, at den engelske General Robenson gjorde en Luftreise, ved London blot i militairisk Hensigt. Der behøvedes ikkun et Forslag for de Befuldmægtigede i Frankerig, som ikke skye nogen Omkostning, for at faae en Ting forsøgt, hvis Nytte er paafaldende, og hvis Følge ufeilbarlig. Jkke blot for militaire Personer, men for enhver tænkende Mand, maa den store Fordeel være indlysende, bestemt at kunde overse en fiendtlig Armees Leir, dens Styrke, dens Svaghed, dens Bestanddeele og Stilling, jo endog dens Bevægelser med alle Forandringer, i Stridens afgiørende Øieblikke, ved Fegtninger og Feltslag, ved Posteringer, Beleringer, og Marscher. Hvad ere Spionernes Efterretninger, Desertørernes Udsigender, Husarernes speidende Patrouiller, og de fortræffelige Feldt herrers Recognosceringer tilsammentagne, imod saadanne Jagttagelser fra oven af, hvilke, naar de giøres af duelige Officierer, og med den nødvendige Dristighed i Henseende til Nærheden, ikke efterlade nogen Tvivl, J Slagets Time kunne og maa saadanne Jagttagere styre Sejer vindingen. De see fra oven af, hvilke Deele af den fiendtlige Hær ere stærke eller svage, hvor man samler Kanonerne, hvor der er Orden, eller Uorden, hvor Rytteriet eller Fodfolket maa bruges, og hvor Stedets Beskaffenhed befordre, Angrebet eller Forsvaret. Al Kunst ved Armeernes Stillinger og Slagordninger, al Tapperhed af Tropperne og disses Manøver, ja endog en overordentlig Feldtherres Falkesyn, alt dette maa for den største Deel tabes i en Strid, hvorden ene Deel overseer alle Ting, imedens den anden traver i Mørket. Hvor ofte seer manikke i Feltslaget en vel ordnet Troppelinie for sig, som bag sig skiuler den største Uorden. Kanoner og Munitionsvogne ere kiørte ind paa hinanden, eller kunste eller faldne i Graver, saa at de brække Linierne bagtil, eller opholde Fremrykningen. Friderich lod ofte i Feldtslage, hvor Fodfolket var bragt i Uorden, Rytteriet rykke frem i lange Linier, bag hvilket Fodfolket igien satte sig i Orden. Denne Uorden blev skiult for Fienden, som ellers ved et her tig Angreb med Kanonerne skulde snart have adsplittet Rytteriet fra hinanden. Man støder, paa stærke Batterier, hvor man i det høieste havde ventet nogle Feldtstykker. Rytteriet viger fra sin Plads, taber sin kostbare Tid og sine Fordeele, for at opsøge det fiendtlige, hvis Opholdsted det ikkun maa giette sig til. Man slaaer Fienden paa Flugten, men da en saa vold som Operation ikke kan skee med stor Orden, saa sætter Sejervindernes derpaa følgende Uorden nødvendige Grændser for Forfølgelsen, efterdi Folket maa befrygte at blive i denne Forvirring et Blodbotte for det fiendtlige Rytterie. Alle disse Fordeele forsvinde ved en Bestuelse, som opløser enhver Tvivl. Kort, ingen eensidig Fordeel i Feldtslaget kan vissere forskaffes, ingen tilfegtet Fordeel med mindre Fare benyttes, og ingen tabt blive gjort mindre skadelig i sine Følger, end ved denne nye Opfindelse. Paa denne Maade bliver det begribeligt, hvilket mægtigt Krigsinstrument Luftmaschinen. maa være i de Franskes Haand, hvilke, overbeviiste om dens store Nytte, dannede et heele Compagnie Aerostatiker, og uddeelde Luftmaschiner til alle Hovedarmeerne. Jeg vover at paastaae, at disse Maschiner efter deres Natur have meere end alt andet bestemt Krigens Skiebne i de sidste Maaneder. De Franske have til deres militaire Luft, maschiner opfundet en nye Fyldingsmethode, som dog endnu ikke er bekiendt. Dette veed man allene, at de ikke, som ellers, berede deres brændbare Luft af Jernstilspaan og Vitriol syre, men paa en meget mindre bekostelig Maade, hvorved Maschinen heller ikke saa let antændes. Formen er heller ikke sphærisk, men elliptisk. Den som blev brugt ved Pichegrus Armee var 29 Fod i Længden, 19 Fod høi og 57 i Omkreds. J Slaget ved Fleurus streg den franske Generaladjutant Etienne med denne Maschine 200 Favne høit i Luften. Han forblev her i to Timer, og corresponderede bestandig med Generalerne Marceau og Meyer ved Papirer, som han kastede ned, og trak andre op igien der indeholdte Spørgsmaale, hvilke han igien besvarede. Slaget blev vundet, og er den største Seier, som de Franske have tilfegtet sig i denne Krig. Sandsynligen skeete denne Optrækkelse ved Traade, Baand, eller dog noget sligt; thi omendskiønt de Franske tale om en hemmelig Mechantsme og andre derved anvendte nye Opfindelser, maa det dog være tilladt at tvivle om disse Hemmeligheder, og at forklare Sagen i alle sine Deele ved enkelte Midler, især da her ikkun tales om en Høide af 200 Favne, og man endnu ikke har fundet Directionen. Disse militaire Arostatiker vare ogsaa ikke meget indskrænkede; de vare Herrer over deres Tid, og komme ned fra Luften, saasnart de vilde.