JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-02
Rom, den 5te Novbr. Den Memoire, som efter Pavens befaling, er bleven tilstillet alle her residerende Ministre, for at oversende samme til deres Hoffer, indeholder heftige Klager over de Avignonske Borgeres Uretfærdighed i at overgive sig til Frankerig. Paven kalder det et æreløst Tyverie, at den Franske Nationalforsamling har ved et Deeret forenet med Frankrig Landskaberne Avignon og Venaissin, som retmessigen tilhørte den hellige Stoel. Endelig erklærer Paven, at han ikke vil modtage nogen Erstatning for disse Lande, men vil i Haab om, at man understytter ham, giøre sine Rettigheder gieldende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-02
Fra det Brandenburgske, den 23 Nov. Vor Monark, skal have meget naadig givet den Franske Gesandt tilkiende, at han, ligesom Keiseren, var dermed meget tilfreds, at Kongen i Frankerig havde antaget Constitutionen, og saalænge Nationalforsamlingen vilde opfylde alle Punkter, som den havde lovet deres Konge at holde, vilde han ikke blande sig i Frankerigs Sager. Men i Mangel heraf vilde Kongen af Preussen giøre Alt for en undertrykt Konge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-02
Warschau, den 16de Novbr. Fra Petersburg har man Efterretning, at Forbundet imellem Rusland og Sverreg skal fornemmelig have Polen til Gienstand, og sigte til at forsvare Republikens gamle Friehed, især et frit Kongevalg, hvorpaa skulde ansettes, foruden Churfyrsten af Sachsen, Hs. K. Høihed Hertugen af Sydermandland. Om de Franske, nu ophævede, Parlementer. Det Ord Parlement brugtes allerførst omden kongelige Ret, som bestod af en Forsamling af de Store i Riget, og var der, hvor Kongen opholdt sig. Men da det faldt besværlig at reise derhen fra alle Landskaber i Riget, for at faae Processer bragte til Ende, saa bleve Over=Retter paa flere Steder anlagte, og efterdi de indrettedes paa samme Fod, som den kongelige, kaldtes de ogsaa Parlementer. Disse vare egentlig 12, hvortil kom i de nye erobrede, Lande, Elsas og Roussillon, de 2de kongelige Raadsforsamliger i Colmar og Perpignan, saa at man i Alt kunde regne 14 Parlementer. Ved disse Over=Retter af sagtes ikke allene den endelige Dom i alle Processer, men de beholdt ogsaa den Levning af deres forrige Anseelse at de registrerte de kongelige Anordninger, paa det at disse kunde have en almindelig Gyldighed. Parlementet i Paris, hvilket forestille Rigsdagen, havde især en meget stor Magt, og fulgte fordum Hoffet; men Kongen Philip den smukke forordnede, at dets bestandige Opholdsted skulde være i Paris. Da Kongerne i Frankerig vare blevne fuldkomne Enevoldsherrer, betage de Parlementerne al deres Myndighed i Regieringssager, og naar disse vegrede sig ved at registrere en kongelig Forordning, bleve de enten forviiste til et andet Sted, og saaledes suspenderte fra deres Forretninger, eller ogsaa kaldte til at møde for Kongen og imodtage en haanlig Jrettesettelse, hvorpaa Forordningen indførtes i Parlements=Protocollen, og om der i denne allerede var indført nogen Protest imod Forordningen, blev den udslettet. Dette Tilfælde er indtruffet adskillige Gange ikke alleneste under de 2de sidst afdøde Konger, men ogsaa under den nu regierende. Ved et Parlements Forviisning syntes saavel Lemmerne af samme, som Jndvaanerne i Landet at blive straffede; thi Rettergangen var imidlertid standset. J Parlementet i Paris havde Prindserne af Blodet, Greverne og Pairs af Frankerig samt Erkebiskopen af Paris tilligemed Abbederne af St. Dennis og Clugny Sæde og Stemmer. Kongen udnævnte den første Præsident og Generalprocureuren ved Parlementerne, men de øvrige Pladser og Betieninger i samme bleve gemeenlig kiøbte for Penge; hvilket var en slem Uskik, der opfyldte Parlementerne med ulovkyndige Dommere til stor Skade for det Almindelige. Nationalforsamlingen har nu afskaffet alle Parlementer, og sat Jurisdictionen paa en anden Fod i Frankerig. Om den Franske Kirkes Frihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-02
Den berømte Friehed i den Gallicanske Kirke, eller Kirken af Frankerig, bestaaer i visse Rettigheder og Fortrin, som grunde sig deels paa Kirkens første Tilstand, da Landet endnu var under Romerne, deels paa de gamle Christnes første Kirke=Love, som stedse holdtes vedlige, og alvorligen forsvaredes imod skadelige Anordningers Jndførsel af en nyere uberettiget, Magt. Hertil henhørte: 1) At Landets Øvrigheds Magt over alle verdlige Ting var hverken umiddelbar eller middelbar underkastet Kirkens og Pavens Magt, som er allene geistlig, og strekker sig ikkun til de Ting, som høre til Sallighed. 2) At Paven var underkastet et almindeligt Kirke mode, hvilken Lærdom ogsaa var bekræftet af det Costnitzske Kirkemode. 3) At Pavernes Magt var ikke uindskrænket, men bunden til Canones, og indskrænket inden for de Grændser, som i samme bestemtes; altsaa kunde de ikke forordne eller tillade noget, der var imod samme eller de Skikke, som grundede sig paa dem, og særdeles paa Kirkens vedligeholdte Frieheder. 4) J at dømme i Troens Stridigheder, skulde Pavernes Stemmer vel være de fornemste, men den faste og tilforladelige Vished og Ubedragelighed skulde først erholdes ved den almindelege Kirkes Bifald. I en betydelig Deel af disse Grundsatsers Jndhold er skeet Forandring. Thi ikke allene det Franske Hof, men endogsaa biskoperne og de Theologiske Fakulteter i Frankerig, paastode, at Paven var ufeilbar i Troens Lærdomme. Saa blev ogsaa den Friehed at appellere fra Paven til et almindeligt Kirkemode ganske ophævet. Hvad som altsaa af Kirkens Frieheder, i Frankerig er bleven holdt vedlige, saavel i Henseende til disse Grundsatser, som i Henseende til idelig Sedvane og af Exempler beviislige Øvelser og Skikke, lader sig beqvemmeligen indbefatte under 3 Hovedstykker. Det første angaaer den verdlige Øvrigheds og Landets Herskabs Prærogativer. Det andet indbefatter den Gallikanske Kirkes Frieheder, som vedkomme Biskopernes og samtlig Geistlighedens Prærogativer. Det 3die indeholder de Prærogativer, hvilke saavel Lemmerne af den Romersk Catholske Kirke i Frankerig, som Rigets samtlige Jndbyggere og Undersaattere have. Vidtløftigere Udførelse, af disse 3 Hovedstykker skal følge i næste No. Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-02
Fortsættelsen af det indførte i No. 38 til 42. Philisternes fornemste Gud var Dagon, som udledes af det Hebraiske Ord Dag en Fisk, da han fra Navlen var gjort som en Fisk, og meenes at være den samme som Neptunus eller hans Søn Triton. Andre holde for det Ord Dagon at betyde Korn og holde ham for Saturnus eller den første, som lærde Kornavling. Sidoniternes fornemste Gud var Astaroth eller Astarte Gudinden, som har sin Oprindelse af Faar. UnderAstaroths Navn forstodes Solen, som de tilbade under en Vædders Skikkelse og Maanen under Astartes eller er Faars. Grækerne kalde hende Urania af Himmelen, hvor den har sit Sæde og Astrarga af sit Herredømme over Stiernene. De nye Jndbyggere i Samaria tilbade Adrammeler, Kongens Kappe eller Magt, Anammelek Kongens Orakel, de tilbade Succoth=Benoth Jomfruebolig, Nergal Gravens Lys, Aschimma Vildfarelse, Nibhas Ansigtets Frugt, Tartak, tegnet. Moabiterne tilbade Chemosh. Ammoniterne Milkom. Senachenibs Afgud var Nis roth. Remphan hos Jøderne eller Rephaim Kiempen var den samme som Tyrernes Hercules. Moloch, Melech eller Malach var en stor Gud hos Moabitterne, og meenes at være den samme som Saturnus; thi de offrede Børn til dem begge. De havde og Thanus, som Propheten Exechiel bevidner, den de offrede Taare. Jndfald. Et Par Ægtefolk, havde ofte den Maade, at de skientes om, hvem der skulde være Herskab i Huset, En Dag da de just angaaende samme, var i en stor Strid, blev der banket paa Døren; Striden blev derved afbrudt, og Manden gik ud for at see hvem der bankede, Jeg vilde gierne tale med Herren i Huset, sagde den Fremmede. Vil de behage at bie lidet, sagde Verteen; thi da Striden ei endnu er afgjort, kan jeg ei sige Dem, hvem der er Herre. Han lod derpaa den Fremmede staae, og gik tilbage i Stuen, hvor da Konen endelig efter en nye Strid maatte give ham vundet. Han gik derpaa ud til den Fremmede, og sagde: Min Herre, nu kan de tale med mig; thi nu veed jeg, at jeg er Herre i Huset, men tilforn var jeg det ikke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-02
Prædikanterne paa 2den Søndag i Advent. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Claussen. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-02
Bekiendtgiørelser. 8 8 Følge Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Bevilling de Dato 11te hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter afgangne Aftægtsmand Niels Madsen udi Tofthøy, under det mig allernaadigst anfortroede Coldinghuus Amt, Jntet i nogen Maade undtagen; ligesom og, med bemeldte Tids Varsel Arvingerne efter ham, de første deres Fordringer, og de sidste deres Arve=Ret, for mig som Skifte=Forvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Fridericia, den 14 Novbr. 1791. H. de Hoffmann. 5 Antet kan være rimeligere, end at Adresse J Fortegnelsen over Danske og Norske Stalsberientere teykkes i Nationens eget Sprog, og udfærdiges i Hovedstaden, hvor de fornemmeste Kongelige Collegier og Stats=Departementet ere samlede, følgelig de fleste Forandringer, som forefalde i begge Kongerigerne, maae blive før bekiendte, end i Altona, hvorhen de først herfra kunne meldes. Jeg haver altsaa med Vedkommende aftalt om, at faae alle til en fuldstændig Adresse=Fortegnelse fornødne Efterretninger, endog med nogle flere Tillæg, end der hidtil fandtes i den Tydske Stats=Calender; og saa til hvert Nytaar at udfærdige denne min Adresse og Statsfortegnelse, at Medborgerne i hele Danmark og Norge, saasnart mueligt med samme kunde forsynes, Prisen skal ei blive meget over 2 Mk. 4 s. Formatet af en LommeBog synes mig at være det beqvemmeste til daglig Brug. Da Bogen ikke vil blive tyk for Aaret 1792, faae Kiøberne som Tillæg en fuldstændig Fortegnelse over alle de Proprietairer i Jylland og Fyen, samt den fuldstændigere, 1768 formerede Rangfølge, som hidtil kuns en eneste Gang færskildt er aftrykt. Jeg anmelder derfore denne min nye Adresse og Stats=Fortegnelse i Forveien, at Medborgerne i Danmark og Norge med Sikkerhed kunne vente den til næste Nytaar. Kiøbenhavn, den 22de October 1791. Christ. Gottl. Proft. Kongel. Universitets Boghandler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Paris, den 21de Novbr. Man har gjort megen Ophævelse deraf, at Kongen for nogle Dage blev hindret fra at ride ud. Sagen forholder sig saaledes: en Corporal af de besoldede Grenaderer af anden Division fik det Jndfald at give 3 Grenaderer, som han opstilte som Skildvagte i de indre Deele af Tuillerierne, den Ordre ikke at lade Kongen eller Dronningen gaae ud efter Klokken 9. Da Generaladjutant Hr. Lacombe fik Underretning omdenne besynderlige Ordre, undersøgte han dens Aarsag, og befandt, at en vis Breton havde givet samme. Han lod ham strax arrestere, og i det holdte Forhør bekiendte Bretton: at han havde børt sige, at Kongen vilde undvige, hans Patriotisme havde altsaa bevæget ham til dette Skridt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Fra Martinique og Guadelupe ere indløbne Efterretninger, at paa begge Steder ere udbrudte ligesaadanne Uroligheder, som paa St. Domingo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Hr. Pethion er i Stedet for Hr. Bailly udvalgt til Præsident i Paris, men endnu er ingen Syndicus valgt. De fleste Stemmer synes at være for Hr. Mannel, en ivrig Patriot.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Aachen, den 24de Novbr. J den Aachenske Tilskuer for i Dag læser man at en Coureer er i Dag Morges passeret her igjennem Staden, og derpaa har det Rygte udbredt sig, at Kongen i Frankrig, havde foretaget sig en Reise til de nordlige Grændser af Kongeriget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Coblentz, den 24de Novbr. I Gaar havde de sig her opholdende Franske atter en Glæde af kort Varighed. Om Formiddagen hørte man i alle Gader raabe: le Roiseest saave (Kongen har reddet sig). Man sagde, at han var ankommen til Conde paa den Brabantske Grændse. Der var en Renden, en Vivat=Raaben, saa at man maatte forskrækkes: den ene omfavnede den anden: man foer til Hest hen til de omliggende Stæder, hvor Franske opholdte sig, for at melde dem denne glade Tidende. J Neuwied lode de Franske i Kirken synge Te Deum, uddeelte Penge til de Fattige, og anrettede Jlluminationer. Hr. Calonne, som boer her i Nyestaden, havde illumineret sit Huus med mere end 500 Lys. Ved Kongens, Dronningens og Dauphins Ankomst, som man ventede i afvigte Nat, skulde 300 Canoner af fyres og Klokkerne ringe. Men denne hele Glæde forsvandt i et Øieblik, da man fik at vide, at denne Efterretning om Kongens Flugt var falsk og opdigtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Amsterdam, den 26de Novbr. Fra Lüttich ankom i Gaar mere end 10 Breve hertil med den Efterretning, at de Franskes Konge atter havde flygtet, men da de siden indløbne Breve intet melde herom, er det klart, at denne Efterretning er usand og utroeværdig. Vestindiske Produkter opkiøbes her meget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Stokholm, den 18de Novbr. Det Rygte bliver stedse sandsynligere at Kongen har i Sinde at kalde Rigets Stænder sammen. Vore Finantser, Betalingen af den under Krigen gjorte Gield og den offentlige Credit fordre det, at Stænderne selv faae Kundskab derom, og dømme derover, og Kongen kan i disse Omstændigheder ikke blive bedre understyttet af nogen, end af sit eget Folk. Man mærker og, at adskillige Personer, endog af de Provindser, som ere det herskende System ganske hengivne, holde Sammenkomster, for at berede Gemytterne. - Forresten synes det nu at være tilforladeligt, at Kongen i tilkommende Foraar vil foretage sig nogle Operationer til Fordeel for de flygtede Franske Prindser, hvilket og synes at være tydeligt deraf, at Regimenterne maa holde deres Mandskab samlet, og ingen faaer Pas som Friemand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
London, den 22de Novbr. Hertugen og Hertuginden af Pork ankom hertil i Løverdags. Mandagen den 14de vare de allerede komne til Calais, men maatte formedelst Modvind blive der til Fredagen den 18de, da de om Morgenen tidlig Klokken 3 afseilede fra Calais i en Paketbaad. Vinden var i Førstningen god, men forandrede sig, saa at Deres kongelige Høiheder ankom først om Eftermiddagen Kl. 1 til Dover. Hertuginden befandt sig upasselig efter Scilladsen, og gik strax til Senge, men Hertugen glædede Jndbyggerne med at spadsere omkring i Staden. Løverdagen Kl. 9 om Formiddagen forlode D. K. Høiheder Dover, og ankom samme Dag Kl. 5 om Eftermiddagen her til London, hvor Prindsen af Wallis modtog dem. Hertugen af Clarence, som kom strax derefter, bragte Kongen denne Efterretning, og strax derpaa aflagte Hertugen af York, geleidet af Prindsen af Wallis, sit Besøg hos Kongen og Dronningen, med hvilke de spiste til Aften, men Hertuginden befandt sig endnu upasselig. Om Søndag Eftermiddag da hun befandt sig bedre, aflagte hun sit første Besøg hos Deres kongelige Majestæter og de kongelige Printsesser, og blev paa det kierligste modtaget. Kongen og Dronningen syntes overmaade fornøiede, og alle beundrede Hertugindens Forstand og Yndighed. Der arbeides paa mange prægtige Foræringer til hende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Fra Ostindien ere endnu ingen Efterretninger indløbne, imidlertid frygter man, at de omløbende ugunstige Rygter og Lord Cornwallis's Krigsoperationer skulde blive bekræftede, i det mindste ere de Ostindiske Actier begyndte at falde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Spanierne skal have udøvet Fiendtligheder, mod nogle Engelske Skibe i Strædet, men det er rimeligt, at disse Skibe have vildet bringe Ammunition til Maroccanerne, med hvem Spanierne have Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Efter Breve fra Lissabon af 30te October, har Markgreven af Anspach, efterat et Par Dage tilforn Efterretningen og Lord Cravens Død sammesteds var indløbet, givtet sig med den Afdødes Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Fridericia, den 8de December. De udenlandske Aviser melde fra Kiøbenhavn, at en nye Plan for Militair=Etaten skal være i Værk, hvorefter 10 Nationale=Regimenter, skal oprettes, samt andre Forandringer foretages i bemeldte Etat. Ligeledes meldes, at Sukkerets Priis sammesteds i nogle Dage er steget 4 s. paa Pundet, og at man frygtede, at et Pund godt Sukker vilde komme til at koste tre Mark.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
J Anledning af den høistglædelige 15de No. vember, da Hs. Kongel. Høihed Kronprindsessen første Gang efter sin Nedkomst beærede Skuepladsen med sin høie Nærværelse, havde Hr. Kirchhof foranstaltet følgende emblematiske Jllumination i Vinduerne for Forfriskningssalen: I der første Fag en Figur forestillende den moderlige Kierlighed, holdende en Pelikan til sit blotte Bryst, med Overskrift, Plus neque, minus nolo, c: Jeg kan ikke meere, og vil ikke mindre. I det andet Fag en Figur med et Røgelsekar i Haanden, med Overskrift: Vota publica, c: Folkets hellige Bønner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
J samme glædelige Anledning vare denne Aften alle Huset omkring Slottet, ved Holmens Kanal og paa Kongens Nytorv meget smukt illuminerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Hos Grosserer Hr. Peschier læstes følgende i Transparent: Hvad Kronen ei, hvad Dyden kun kan give, Har Du, Maria, huuslig Salighed. Ved Fredrik skal Du Kongemoder blive, Men Folkets Moder ved dets Kierlighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
J November er igiennem det lille Belte passerede af ind- og udgaaede i alt 41 Skibe, Jagter og Baade. Fortsettelse om den Franske Kirkes Frihed. (See Nr. 48.) Det første Hovedstykke indeholder disse 10 Satzer, af hvilke de fleste have en Hoben Følger med sig, nemlig: 1) J verdlige Ting, og som henhøre til Regieringen, er hverken Landets Herskab, eller nogen af dets Betientere eller Underøvrighed underkast nogen Kirkens Disciplin. Dette gielder ikke allene i Henseende til biskoperne, men endog i Henseende til Paven, og er Hovedaarsagen, hvorfor den Bulle in coena Domini er bleven forkastet i Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
2) Paven har egentlig ingen videre Jurisdiction i Frankerig, end den, som Kongen forunder ham; hvorfore pavelige Nuntii og Legati a lattere ere ikkun Gesandte fra det Romerske Hof til det Franske, og kan ikke agere i nogen Sag for Retten af nogen pavelig Fuldmagt naar saadan Fuldmagt ikke tilforn er approberet af Kongen, og høitidelig confirmeret i Parlementet. Jngen Sag kan altsaa komme til Rom, uden den, som i Kraft af Concordatzen og anden kongelig Forordning er overladt til at afgiøres der, hvilken Afgiørelse ikke maa skee efter andre Love og pavelige Forordninger, end de, som udtrykkeligen og høitideligen ere blevne antagne i Frankerig. Fremdeles kan ingen Undersaat fordres for Retten til Rom, men i alle Sager, i hvilke man kan appellere fra de Hoffer, hvor geistlig Ret holdes, til Pavens høie Undersøgning og Kiendelse, maa Paven in partibus udnævne Fuldmægtige og Dommere. En heller tør nogen pavelig Commes Palatinus eller Apostolisk Notarius bruge sin Ret uden kongelig Confirmation, og ingen pavelig Legitimation for uægte Børn gielder videre, end at de maa antages i geistlig Orden. Endelig tør ingen pavelig Forordning publiceres i Frankerig, meget mindre bliver den anseet for gyldig til at kunde forbinde nogen, uden den tilforn er prøvet, og ved den verdlige Øvrigheds høitidelige Godtbefindende confirmeret. 3) Det beroer paa Landets Øvrighed at indbyde til alle Kirkemoder, og at holde dem, saavelsom og at confirmere Forordningerne, dem angaaende, hvortil Pavens Samtykke ikke er fornødent. (Rest. følger.) Historisk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Fortsættelsen af det indførte i Nr. 38 til 48. Phøn cierne offrede ogsaa deres Børn til Saturnus og i Veneris Tempel blev allehaande Utugt bedrevet; thi førend nogen udgiftede sin Datter, maatte hun gives til Priis i Veneris Tempel. J samme Tempel blev og Adonis Festhøitideligholdet med Klage og Graad. Følgende Dag maatte enhver Qvinde lade sit Haar afskiære, vegrede hun sig derved, maatte hun en Dag give sig tilfals for Fremmede, hvorved en anseelig Sum blev samlet til Venus. Dagon blev hos dem kaldet Antergatis og Dercetistil vis Ære Phoenicierne afholdte sig fra Fiske. Eusebius i hans Evangeliske Forberedelse handler vidtløftig herom foruden adskillige profane Autores. De ældste Araber tilbade Soel, Maane, Slanger, Træer og andre Ting. De brændte paa deres Altere Solen til Ære Virak. De bleve omskaarne i det 13de Aar. De spisede ikke Svinekiød. Til deres Gud Sales gaves Tiende af Virak. J Panchaa var et stort Tempel, hvoromkring deres Præster boede. De stode umiddelbar under deres Herredømme baade i verdslige og geistlige Sager. Deres Gudsdyrkelse bestod i Sang og at fortælle deres Guders Bedrifter. Præsterne vare under Livstraf indskrænkede inden visse Grændser, uden for hvilke de ikke maatte komme. De ansaae Muus, som deres Guders største Fierder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Prædikanterne paa 3die Søndag i Advent. Høimesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Doctor Clausson. Hr. Beck. Michael. K. Hr. Provst Hasse. Hr. Fenger. Tydsk. Dansk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Bekiendtgiørelser. Kra Striib er den 2den December med stærk O østen Vind bortdret en Baad som var 3 Omgangs, og Egespits Stafnet med en Jernstang, midt igiennem; under den bageste Tofte, en Jernskinde paa begge Stafne som gaaer ned i Kiølen, en bøiet Kiøl neden under den, Jern Beslag ellers i alle Skarninger paa Esningen, ligeledes Jern=Beslag paa Esningen og ned paa Vrinkler, fra begge Stasninger og hen paa Esningen, ogsaa Jern=Beslag; hvem som herom kan give nogen Oplysning ombedes at tilmelde samme Sr. Niels Pagh paa Strib, som derfore lover en convenabel Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Da jeg er kommet i Erfaring om, at en tilreisende Mand fra Fyen, skal opholde sig her, og søge paa min Regning at giøre Credito baade paa Logie, Fortæring og ved Penges Laan, med Foregivende, at han her opholder sig for at behielpe mig, med Skrivning og andet; saa nødsages jeg herved at erklære, at dette er en aabenbare Usandhed af ham, ligesom og at tilmelde, at ingen betroe ham noget paa mit Navn, da om i saa Fald skeer, betaler jeg ei noget; men enhver maae tage Skade for Hiemgield.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Fridericia, den 8de December 1791. Baar. Abbed Millot Verdens Historie paa Dansk 13 4 Dele kan bekommes for Prænumerations Pengene; Adresse=Contoiret giver Anviisning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-09
Hos Jacob Aagaard, i Schindelborg Hauge, ved Colding, kan bekommes godt frisk og gode Arter Hauge=Frøe. Optegnelsen derpaa kan bekommes hos Hr. Hielm i Weile, i Horsens hos Niels Hansen Post=Rytter, i Fridericia i Colding Post=Rytters Logie, og hos mig selv ved Colding. Hos mig kan og faaes unge Frugttræer, tørrede Cicori=Rødder for 10 sk. Pundet, brændt og smalet for 14 s., nemme og vel indrettede Muldvarp=Fælder for 2 Mark. Stykket. Jeg bad gjerne enhver som fandt forgodt at skreve mig til, at det maatte være under Forsegling, for Sikkerheds Skyld. 5, Følge Hs. Kongel. Majestets allernaadigste J Bevilling de Dato 11te hujus, indkaldes herved sub pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, 3de Gange efter hinanden, alle og enhver, som formene sig at have nogen Slags Fordring efter afgangne Aftægtsmand Niels Madsen udi Tofthøy, under det mig allernaadigst anfortroede Coldinghuus Amt, Jntet i nogen Maade undtagen; ligesom og med bemeldte Tids Varsel Arvingerne efter ham, de første deres Fordringer, og de sidste deres Arve=Ret, for mig som Skifte=Forvalter, at anmelde og beviisliggiøre. Fridericia, den 14 Novbr. 1791. H. de Hoffmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1791-12-16
London, den 26de Novbr. gaar blev Hertuginden af York offentlig forestillet ved Hoffet, hvor Forsamlingen var megettalrig og glimrende, Hertuginden var prydet med de af den Kongelige Familie givne kostbare Foræringer, der bestode i alleslags Smykker af Diamanter og Brillanter, men opvakte dog herved mindre end ved sit indtagende, overmaade høflige og kloge Opførsel, deres Opmerksomhed og Beundring, som saae hende. Paa Veien til St. Jammes blev hun modtaget med Frydeskrig af en utallig Mængde Folk, hvorved hun syntes meget rørt, og gav sin Taksigelse tilkiende ved mange Hilsener.