JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Wien, den 20de August. General Wurmsers nylig bekiendtgjorte Officialberetning gaaer til 9de dennes og mælder: at efterat Greven fandt sig nødsaget til at trække sin Armee sammen bag Ersch, saa havde Fienden vendt sig imod Biergpassene imellem Gardasøen og Etsches høire Bred, og da anmeldte Egn fortiener Grevens besynderligste Agt, han ogsaa ville forekomme Fienden, og byde Qvosdannowichs Corps Haanden, som rykkede frem bag Søen, saa havde han besluttet at forhindre Fiendens Anslag derved, at han drog op af Eisch's venstre Bredde med en Deel af Armeen, for at stille Biergene i Sikkerhed til Qvosdannowichs Ankomst. Overresten af Armeen havde han opstillet ved Brenta under General Messaros. Sidste havde sit Hovedqvarteer i Bossano; han selv i Alla.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Til det Corps Frievillige, som skal oprettes her, og kun bestaae af dem, der ikke paa nogen Maade ellers, vare udsatte for Recrutudtagelse (en meget naturlig For udsættelse) er nu Subscriptionen aabnet, paa det de kunne tegne sig, som blot ville bidrage i Penge. De Frievillige blive fordeelte i lette Jnfanterie-Compagnier, og bekomme nogle Tienestøvede Officerer. Studenter, som give sig i Tienesten, beholde deres Stipendier; og undværlige Embedsmænd, hvis de af deres Foresatte faae Orlov paa nogen Tid, kommer ligeledes deres Lønning tilgode.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
J Gratz blev den 14de i denne Maaned et Mariebillede af Metal 180 Centner vægtig, rigelig forgyldt, og 11 Fod høit, indviet paa det høitideligste, efterat det over i 100 Aar havde staaet paa Carmeliter Pladsen. Om Aftenen var hele Byen illumineret, og Husene pryJnscriptioner Vers o. s. v. Følgende var dede med opsat til Guds Moder selv; Os frelste fordum gode Moder, du Fra Tyrkeslaverie mod Øster; O, frels os frels os, gode Moder, nu, Fra Frankefrihed hist i Vester. Hauau, den 23de August. Man paastaaer, som tilforladeligt, at Fyrsten af Starhemberg skal gaae til Paris, og der befordre Fredsunderhandlingerne. Man taler ogsaa om et Forslag, som Greven af Lehrbach, der befandt sig fra 4de til 9de dennes i München, skal have gjort daværende Hof. Det hedder, det kommer derved an paa den Berømmelse, som Bayern skulle indlegge sig, naar den gav Tydskland Fred ved et Offer, hvorimod Churfyrsten erholdte Skadesløsholdelse ved Rhinen, og heed Tydsklands Fredstifter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Zeitz, den 16de August. De Franske ere nu kun 12 Mile herfra, hvilket dog ikke foruroliger os, da den 13de i Erlangen er sluttet Vaabenstilstand mellem Frankerig og den oversachsiske Kreds, nemlig Churfyrsten, Hertugen af Sachsen, og de øvrige Kredsens Fyrster. Foreløbig veed man, at Kredsen har forbundet sig, ikke at bruge sachsiske Tropper uden for sine Grændser, og at Frankerne ikke giøre nogen videre Fordring paa samme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Jtalien, den 8de August. Nylig ankom to engelske Skibe i Havnen ved Genua. Da nu just i Forstaden derved, St. Pier d'Arena, stode 17 franske Penge vogne, som vare komne fra Bologna, saa bleve de ilende bragt i Byen, eftersom man frygtede Engellænderne skulle lande om Natten, og borttage samme; men disse seilede bort strax, efterat have taget frisk Kiød og Vand om Borde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Kongen af Neapel er igien den 31te Julii, tilligemed General Acton kommet tilbage til Byen fra Revuen af sine Grændser og Armeer. Armeerne ved de pavelige Grændser blive endnu forstærkede, hvilket vil vare saa længe, indtil man faaer Efterretning om Udslaget af de parisiske Fredsunderhandlinger. Et Rygte, som om disse Underhandlinger vare afbrudte allerede, er ugrundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
London, den 19de og 23de August. J Dag gaaer Rygtet igien almindelig i Løndon, at en fransk Flode paa 11 Linieskibe skal være løbet i Søen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Matros-Presningen paa Themsen var de sidste Dage saa levende, at neppe noget Coffardieskib beholdt een eeneste Mand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Billedhugger Purett der den 8de døde i York i sit 93 Aar, havde, som Soldat, bivaanet Slagene ved Dettingen, Fontenay og Celloden, lod sig 1746 ned i York og forsvoer, fordi han ved en Jldebrand kom i Livsfare i Sengen, aldrig meere at sove i en Seng, hvilken Eed han 39 Aar ærlig og redelig holdt. Han sov stedse paaklædt i en Stoel, og hverken Alder, eller Sygdom, eller Overtalelse bragte ham til at formilde dette hans Leie. Mange flere andre Særheder udmærkede tillige denne Kunstner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Mayland, den 16de August. Mantuas Blokade er nu overdraget General Serrurier. Den østerrigske Besætning, som til sidste Øieblik var beskjæftiget med at bringe det af de Franske i Borgoforte efterladte Skyts, Munition o. s. v. i Fæstningen, har gandske nylig udstaaet et anseeligt Tab paa Mandskab, hvilket, tilligemed en Convoy Munition, som de vilde bringe i Fæstningen, faldt de Franske i Hænderne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
General Buonaparte synes virkelig at ville trænge ind i Tyrolen. J Gaar er General Angereau, efter en haardnakken Træfning, trænget frem indtil Ala, har bemægtiget sig den vigtigste Post Chiusa og nogle hundrede Fanger, efterat allerede General Massena den 11te havde indtaget Corona og Montebaldo, og General Soret Rocca Scavola og Lodrone.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Paris, den 22de August. Fredsunderhandlingen med Paven er afbrudt pludselig, og begge pavelige Gesandtere have erholdt befaling fra Directorium at forlade Paris inden 24 Timer, ere ogsaa virkelig (!) afreiste i Gaar. Som Aarsag til dette Forhold af Republikanerne, angives de pavelige Gesandteres underlige Opførsel, der i Førstningen hastede med Fredshandlingernes Aabning, siden, efter Wurmsers Seier, undskyldte sig med Mangel paa tilstrækkelig Fuldmagt, og paa ny, da Buonapartes Seire rygtedes, atter fik Lyst at handle om Fred. Ogsaa den sardiniske Gesandt er afviist, fordi han skal have intrigeret til Fordeel for Emigranterne, og yttret en usædvanlig Glæde over Wurmsers Fremskridt. De neapolitanske Minister skal i første Conference med vor udenlandske Minister have slaaet paa de 60000 Mand, hans Konge havde paa Benene. J saa Fald, svarede Ministeren herpaa, vil man sige, i saa Fald haster det jo destomindre med Fred for Hs. Majestæt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Skulde Fredsunderhandlingen med Paven ikke komme i Gang paa ny, saa kunne vore Tropper dog endnu faae Rom at see.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
En nye Beleiring af Mantua synes nu at være upaatvivlelig, men Rygtet i Dag, at denne Fæstning skulde alt være vores, er vist nok ikke antageligt. Paris, den 22de August. Siden en Tid af 4 Dage gaaer Rygtet, at den keiserlige Oberstkæmmerer Grev Colloredo over Basel er ankommet hertil, for med Directorium at arbeide paa Fred; men i Dag forsikkrer man paa den anden Side, at denne Ankomst blev anmeldt alt for tidlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Hanau, den 27de August. Endnu førend Frankerne den 20de bemægtigede sig Amberg, forefaldt den 19de imellem Sulsbach og Amberg en meget hæftig Fægtning. Begge Armeer sloges fra Klokken 7 om Morgenen til 8 om Aftenen med utroelig Standhaftighed. Seieren hældede paa Østerrigernes Side. Men om Aftenen Kl. 6 greb de Franske Bajonetten. To frygtelige Timer varede Kampen, og da vandt de Østerrigernes Skandser bestormedes nu, og disse droge sig ilende tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Fæstningen Ehrenbreitstein har den 22de gjort en overordentlig Jld paa de Beleirede. To Gange stormede de Franske Dalen, men bleve tilbageslagne hver Gang.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Augsburg, den 23de August. Efterat de Keiserlige havde trukket sig gandske imod Bayern herfra, saa rykkede omtrent ved Middagstid Frankerne herind, og det under General Moreaus egen Anførsel, som overmaade artig modtog Raadsdeputationen, og derpaa indlagde sig i Vertshuset de 3 Mohrer. Hans Armee i denne Egn, hvilken egentlig udgiør hans Centrum, skal være 45000 Mand stærk. Hans høire Fløi strækker sig imod München og Tyrolergrændsen, den venstre er forbunden med Jourdans over Donauwerth i Egnene af Eichstædt. De af Schvaben retirerende Keiserlige blive hidsig forfulgte, og i Dag brække 3 franske Generaler op herfra med et stærkt Corps, for at fordrive dem fra Nederbayern. J en Fægtning, der disse Dage forefaldt ved Ram, skal de Keiserlige have liidt overmaade. Lindau, den 22de August. Frankerne staae allerede langs med Tyrolegrændserne, og Grev Wurmser har trukket sig videre ind i samme Land imod Botzen, for ikke at blive afsnittet fra det Foralpiske ved Moreaus Fremtrængelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Ulm, den 20de August. J Gaar ere de Franske indrykkede i Guntzburg, Phahl og Leipheim, hvilke Stæder de Østerrigske forlode den 16de, og trukke sig videre imod det Burgauske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Kiøbenhavn, den 5 September.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Barom. N. O. Varme. 29 August. O. S. O. O. S. O.S. O. 1 Septbr. S. S. O.S. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Bidrag til General-Admiral-Lieutenant Greve Friderich Danneskiold Samsøes Levnetsbeskrivelse med Grevens Portrait, og et Kobber over Dokken, samlet af Hr. Professor Treschov, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk., hæftet 3 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden No. 36 faaes følgende Bøger, Revolutions-Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Sammesteds faaes: Schleswig Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Brand Ordning for den Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn og Christianshavn af 9de May 1749, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons-Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskov i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk. De meest indlysende Fortrin ved den guddommelige Religion som Christne bekiende, udviklede i en Prædiken til Aftensang paa første Pintsedag 1796 i Frue Kirke af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Directeur Schultz i Skindergaden No. 36 for 6 Sk., heftet 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-05
AVERTISSEMENT Vandagen den 26de Sept. førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistent huus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Januarii 1794 til den 5te Junii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing, m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 26de Sept. begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Kiøbenhavns Aar No. Aalstantinen. nu Post-Tidender, hans land. punFredagen, den 9 September. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Constantinopel, den 15de Julii. Efter de sidste Efterretninger befandt Capitain Pacha sig med sin Eskadre ved Øen Chio. Han har taget en malthesisk Kaper paa 24 Kanoner, og med 90 Mand Besætning, og med denne vil han ved sin Hiemkomst holde et triumpherende Jndtog i Canalen. Storherren, hvis Yndling Capitain Pacha er, har viist en særdeles Glæde over denne Fangst. Den herværende svenske Minister har givet Porten Efterretning om den ny Convention, der er sluttet mellem Sverrig og Rusland, og hvorved Venskabet mellem begge disse Magter er blevet befæstet. Endnu for kort siden troede Porten, at det mellem benævnte Magter vilde komme til Fiendtligheder. Rustningerne i det herværende Arsenal og i Provindserne ere nu paa nogle Uger ophørte. Midlertid holder Divanet nu ofte overordentlige Forsamlinger; Gienstænderne for disse Raadslag ere ikke med Vished bekiendte, men give Anledning til mange Gisninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Der er sendt Befaling til alle Commandanter paa de tyrkiske Pladser i de europæiske Provindser, og til befalingsmændene paa Øerne, allevegne at modtage den franske Ambassadeur Aubert Dubayet, naar han kommer, med de hans Rang tilkommende Æresbeviisninger, og skaffe ham al Bistand og Beqvemmelighed paa hans Reise.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Rebellerne i Rumelien have drevet deres Diærvhed saavidt, at de alt oven for Adrianopel have ladet sig see i talrige Hobe. De finde endnu bestandig flere Tilhænherre, og man troer, at Porten endelig vil see sig nødsaget, at indgaae et skammeligt Fordrag med dem. Med den Beglerbeg, der commanderer Tropperne ved Adrianopel, er Storherren høyst misfornøyet. De to Janitscharer, som gemeenlig bringe Vadsækken med de enropæiske Breve hid fra Rusching, ere blevne anfaldne af de rumeliske Rebeller, men have dog endnu lykkelig reddet Vadsækken med der værende Brevskaber og Ædelstene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Wien, den 28de August. J Mandags kom her en Coureer fra Petersborg, og siden den Tid har det Rygte alt meer og meer udbreedt sig, at et betydeligt Corps Russer var paa Marchen fra Polen. Ankomne Fremmede forsikkre ligeledes, at de i Polen værende russiske Tropper ere i Begreb med at marchere hid. (Andre Tidender anslaae disse Russer til 60000 Mand, der til de østerrigske Grændsers Medforsvar i fornødent Tilfælde skulle marchere til Bøhmen og Mæhren, og hvoraf alt en Deel skulde være i Gallicien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
De bøhmiske Stænder ville paa deres egen Bekostning stille 40000 Mand i Marken til at forsvare deres Land. Dog haabes nu, at Erkehertug Carl efter hans sidste betydelige i Franken vundne Seiere, vil kunde holde de Franske fra Grændserne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Rekruteringen drives her meget levende, næsten daglig indbringes fem til sex hundrede Hoveder, selv af det keiserlige Tienerskab ere 15 Mand traadde i Gevær, Sidste Søndag gik en Procession herfra PillegrimsGang til Mariataferl, og var deriblandt en stor Mængde unge Mandfolk; men blot de Ældre, og Fruentimmerne fik Lov at passere Linierne, alle de unge maatte blive, nu udlades heller ikke nogen ung Mandsperson mere uden Pas.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Fra Jtalien lyde Tidenderne endnu bestandig ikke beroeligende, da General Kellerman med 24000 Mand er stødt til Buonaparte, der desuden skal have faaet henved 40000 (?) Mand Forstærkning, og der synes at giøre Alvor af at vilde bryde ind i Tyrol, hvor Moreau fra en anden Side nærmer sig; Wurmser drager sig alt mere og mere tilbage, ligesom Erkehertuginden har forladt Jnspruck.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Det hedder nu, at Engelland giver sit Minde til, at Østerrig giør Separatfred, saafremt Krigsanliggenderne ikke vil tage en anden Vending. Midlertid paastaaer man, at samme Magt ikke vil erkiende de østerrigske Nederlandes Afstaaelse til Frankerig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
London, den 19de til 23de August. J Henseende til Fredsrygterne er det atter gandske stille, og mange begynde at troe, at Hr. Hammonds Reise har til Hensigt at opmuntre Keiseren til at holde ved, og give ham Haab om et nyt Laan, (Efter Schirachs Journal er Hammonds Ærende at byde Preusen betydelige Subsider for atter at gribe Vaaben mod Frankerig, hvilket dog Preusen ikke synes at vilde være villig til, men at indskrænke sig til Fredsmægling.)J Dag for otte Dage siden kom paa Øen Jersey, 4 Transportskibe, som skulle bringe det derværende af 500 Mand bestaaende Emigrantcorps over til Engelland. 500 Præster vare alt bortsendte, og 100 seilede lige til Sonthampton. Det lader, som Regieringen ikke ret mere troer Emigranterne, og frygter, de vel endog kunde prøve paa, at skaffe sig et Amnestie, ved at spille de Franske Øen i Hænde. Ogsaa skulle nogle Officerer ved dette Corps være blevne ivrige Patrioter. Saalidet en Landgang af de Franske, saalænge Frankerig ingen større Søemagt har, synes muelig, har dog Frankerig alt foretaget flere Ting, der ikke syntes mindre umuelige. Det lod sig derfor vel tænke, at Franke rin, naar det fik Fred paa det faste Land, torde tænke paa at opfylde sin saa ofte yttrede Trudsel. Denne Betragtning synes at være Aarsagen, at Regieringen har givet den befaling, i Jrland at forelægge alle Feldleyre, fra Midten af Riget til Kysten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
J Jrland vedvare endnu bestandig Forfølgelserne mod Catholikerne i Grevskabet Armagh. Mange Familier have derfor, da Lovene ere for svage til at beskiærme dem, forladt deres Boepæl, og ere flygtede deels til Roscommon, deels til Leitrim, men især til Galvay.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
J sidstnævnte Grevskab har en Oberst Martin udsat en stor Deel af sine Godser til at modtage saadanne forfulgte, som ville nedsætte sig der, og af hvilke han ingen Afgift tager.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Paa nogen Tid holder Thelwall i Yarmouth politiske Forelæsninger over den romerske Historie. J Fredags blev han afbrudt paa en meget ubehagelig Maade, da 90 Matroser, efter Sigende, ophidsede af nogle for Rolighed og Orden stærkt ivrende Præster og Officerer, paa eengang trængde ind i Værelset, hvor Thelwall havde omtrent samlet 200 Tilhørere; de blæste Lysene ud, og begyndte nu at hugge om sig med Hirschfænger og andre Vaaben, uden at see enten paa Kiøn (?) eller Alder; og efter fuldbragt Seier besatte de tomme Bænke, og istemte et jublende: God save the King. Thelwall selv, som man alt havde faaet fat paa, for at slæbe ham ombord paa Skibene, slap fra dem ved adskillige Venners Hielp. Stedets Major, hvem dette Ustyr i Tide mæld tes, havde sin hiertelige Glæde af denne roesværdige Nidkiærhed for Regieringens og Ordenens Vedligeholdelse, og nægtede sin Bistand, hvorfor ogsaa Larmen vedvarede, til Matroserne gik hiem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
London, den 26de August. J Gaar Morges kom Capitain Gregory med Depecher fra Marqvis Bute, vor Gesandt i Paris, hvilke maae have været af megen Vigtighed, da Cabinettet samlede sig strax Klokken 12, og sad til Klokken 4. Pitt, Grev Spencer, Lord Grenville, Storcanzleren, der udtrykkelig ved en Expres blev hentet fra Landet, var tilstæde, tillige med Hertugen af Portland, og Dundas, og Windham. Sandsynligheden af et Fredsbrud med Spanien tiltager, og Fonds ank meere end een Procent. Man vil paastaae, at i sidste Tractat mellem Frankerig og Spanien findes en hemmelig Artikel, hvori Frankerig garanterer Spanien Fæstningen Gibraltar, hvorimod Frankerig skal have det portugisiske Brasilien. Det stadfæster sig ogsaa, at den franske Flode under Richery er i Forening med den spanske under Langara og Solano den 4de udløbet fra Cadix, og at Admiral Mann, der laae for Cadix, foreener sig med John Jervis's Eskadre i Middelhavet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Ogsaa havde de paa Portugal handlende Kiøbmænd, atter en Audients hos Pitt, der ikke har kundet give dem noget tilfredsstillende Svar. Han skal have sagt, at han ikke kan give dem nogen Forsikkring om Spaniens venskabelige Forhold, midlertid er det mueligt, at Spanien vel fandt sig forpligtet at bringe Richeris Flode til en fransk Havn, uden at indlade sig i aabenbare Fiendtligheder. Skulde derimod Mann angribe Richery, vilde disse vel være uundgaaelige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Om den spanske Flodes Bestemmelse ere vore Politiker meget uenige, nogle lade den gaae til Vestindien at borttage vore Eiendomme; andre ville, da Stormtiden er forhaanden, have den til Toulon eller Brest, men at Kriig med Spanien er uundgaaelig, derom synes ingen at tvivle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
J Lissabon er ligeledes megen Frygt for Kriig med Spanien; man vedbliver at hverve med Magt, og Regieringen lader samle store Forraad af Munition og Proviant. Det portugisiske Hof skal have ladet vort forestille, at, hvis det ikke ufortøvet fik 50000 Mand og 1 Million Pund Sterlings Understøttelse af Engelland, saae det sig nød til at give efter for Frankerig. Grev Cathart skal være bestemt til overordentlig Gesandt derhen, samt til at commandere de Tropper, did skulle sendes. Efter Cabinetsraadet blev sendt en Coureer til Lissabon, og een til Petersborg. Det er midlertid mueligt, at Portugal sættes i den ubehagelige Nødvendighed, at slaae sig til den spansk franske Coalition, eller i det mindste at lukke os Lissabons Havn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
London, den 30te August. Det er et almindeligt Rygte, at det i Cabinettet er besluttet at rømme Øen Corsica, og sende Tropperne derfra deels til Gibraltar, deels til Vestindien, da man i en Kriig med Spanien, dog ikke kunde forsvare den. Actierne ere siden den 24de sunkne 4 Procent. De Franske siges i Havnene ved Canalen at samle mange flade Fartøyer, og atter udskrive 80000 Mand, efter Sigende, til en Landgang i Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Paris, den 26de August. Man har nu en nøye Liste over de fra Cadiz med den franske Flode udløbne tvende spanske. Den Langaras, der skal have taget Veien, til Brest, bestaaer af 10 Linieskibe, 2 store Fregatter, og 7 Corveter. Den Solanos, der skal være bestemt til Vestindien, bestaaer ligeledes af 10 Linieskibe, og tre store Fregatter. Det hedder og, at den herværende preusiske Gesandt fra Madrid skulde have faaet Efterretning, at en Krigserklæring paa 63 Klagepuncter skulde være udstædt, og den engelske Gesandt bortreist derfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Wien, den 27de August. Til alle Dominier i Ungern er udgaaet en Opfordring til frievillig Væbning, da man ikke tør lade det komme til formelig Landdag, af Frygt, Stænderne skulde giøre for store Contrafordringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Tyrol, den 22de August. Wurmsers Hovedqvarteer forlægges nu fra Trient til Bozen; hans Armee er meget hensmeltet. General Moreaus Frembrud synes at blive farligt, da han kan saavel falde Wurmser, som Erkehertugen i Ryggen. Det hedder, at Buonaparte efter at have taget Roveredo i Besiddelse, marcherer mod Trient, og en Deel af den franske Colonne, der er trængt igiennem ved Badensøen, rykker giennem Jnthal mod Jnspruck. (Efter de italienske Tidender vil Moreau og Buonaparte snart forene sig. Ogsaa giennem de Vararlbergske Lande trænge de Franske frem med Magt, ere gaaede uden om den stærke Pas ved Bregenz, og have siden taget den bag fra. Bønderne have bemestret sig den forøsterrigske Krigscasse med Foregivende, at vilde forsvare dem selv uden Soldater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Augsburg, den 26de August. Onsdagen den 24de ere de Franske herfra over Lechfloden brudt ind i Bayern, har erobret mange Kanoner, og gjort 2- 3000 Fanger. Derfra gik de af München, hvo de alt torde være.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-09-09
Hanau, den 31te August. Man vil forsikkre, at den 28de en ny haftig Træfning skal have været mellem Moreau og de Keiserlige i Bayern de sidste til Tab, og at de Franske derpaa ere indrykkede i München, og, efter andres Sigende, tillige i Regensburg.