JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Debatterne i Pairskammeret om Udkastet til Adressen, som iøvrigt efter 2 Dages Discussioner gik igjennem med 98 Stemmer mod 11, har givet en af dette Kammers meest erklærede Legitimister Leilighed til at udtale sig om det nærværende Cabinets Politik med Hensyn til Udlandet. Han opfordrede Regjeringen, i Humanitetens og Moralens Navn, til at give Slip paa Quadruppelalliancetractaten, som, efter hans Mening, kun havde tjent til at give de anarkistiske Lidenskaber bestandig ny Næring i hele Europa, hvor det endnu bestandigt frembyde de største og meest uberegnelige Farer. Nu constitueres Pairernes Kammer til sjette Gang som Justits=Tribunal for at dømme Forbrydere, som denne de anarkistiske Lidenskabers idelige Bølgegang har fremavlet og det er da vel engang paa Tiden at betage disse Lidenskaber deres Næringsstof. Men Regjeringen synes tvertimod stedse at forsyne dem med nye Opvækkelsesmidler. De Mindemærker, som et høifindet og monarkisk Frankrig havde ladet reise for Offerne for Kongemord, denne afskyeligste af alle Forbrydelser, har man ladet bortrydde. Mindemærket, for Hertugen af Berry er forsvundet og, istedetfor Ludvig den 16des Statu har man reist Obelisken fra Luxot, hvis uforstaaelige Hieroglypher ere ligesaa stumme med Hensyn til Moralen, som med Hensyn til den franske Historie. J samme Aand har man, paa den forhenværende Bastilplads, reist et Mindemærke, der ret egentlig synes bestemt til at forevige Rovolutionernes og Anarkiets Aand, hvilket tydeligt viser sig i Jnscriptionerne: 4de Juli 1789, 29de Juli 1830. Dette er ikke Veien til at afværge Kongemord. Han gik derpaa over til de africanske Anliggender, og kunde ikke begribe, hvorledes det var muligt, at man undlod at grundfæste Restaurationens berommelige Erobringer i Afrika, da den overtallige Hær, midt i den dybe Fred med de øvrige europæiske Magter, ikke kunde anvendes bedre, end til dette Maal. Denne Forsømmelse kunde kun forklares ved visse Løfter, man maa have givet Cabinettet i St. James, hvilke virke hemmende og fordærveligt paa vort Forhold i Afrika. Taleren endte sit Foredrag med følgende Spørgsmaale til Ministrene: Hvilken Foranledning havde den seneste Cabinetsforandring? Har Omskiftningen af Personer tilveiebragt nogen Forandring i Politiken mod Udlandet eller vil man følge den i den hidtil antagne tvetydige Retning? Har den franske Regjering medvirket til det lissabonske Contra=Revolutionsforsøg, Har den af den engelske Regjering ladet sig give nogen Forsikkring om, at San Sebastian og Havnen ved Passages igjen skulle rømimes, naar Freden paa Halvøen er vendt tilbage. Af Ministrenes Svar paa disse Spørgsmaale skal et følgende Nummer indeholde det Væsentlige. Flaaden, som under Admistal Hugon har ligget i Tayo, er den 7de Januar indløbet i Brest.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Tyskland. Den 10de Januar fandt atter 6 politiske Fanger i Franktilfurt am Mayn Leilighed til at undvige af deres Fængsel paa Constabel=Vagten. De vare anklagede for Deeltagelse i Oprøret den 3die April 1833 og ved Dom af 19de Oceltober f. A. dømte til Tugthuset paa Livstid. De vare alalle 6 Studenter. Sartin, Jurist fra Wützburg, Maelt hia, Philolog, og Fries, Mediciner fra Grunstadt, Obertimüller, Mediciner fra Carlsruhe, Zehler, Mediciner fra Nürnberg, og Handschuh, Theolog fra Neder Werren i Bayern. Det bemærkes ved denne Leilighed, at i forrige Aars October, da Student v. Rochow, naturlig Søn af een høit anseet Statsmand, undveeg i Selskab med Arrestforvareren, bleve Stikbrevene først udfærdigede efter flere tilgets Forløb, da man havde faaet Vished om, at den Undalvegne var kommet over den franske Grændse. De ovenomtalte 6 Flygtninge have ikke den Lykke at være høie Statslembedsmænds naturlige Sønner. Stikbrevene udfærdigedes samme Dag. De have iøvrigt fulgt v. Rochows Exempel, ved at tage Arrestforvareren med paa Flugten. Denne Undvigelse har naturligviis foranlediget strænge Undersøgelser, mod Vagten; mange Huusvisitationer have fundet Sted og et Stadens Porte bevogtes paa det Skarpeste. Af Oprørerne fra 1833 befinde sig nu kun 3 Studenter tilbage i Frankfurts Fængsler.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Odense, den 17de Januar. Vi have i disse Dage havt en liden Eftersmag af den ge ved Sneemasser foraarsagede store Postgangs-Standsning i England, idet her fra i Fredags Aftes til i Løverdags Afteltes faldt et saa stærkt og vedholdende Sneefog, med østlig d Storm, at Veiene bleve ufremkommelige, saa at vi i omgitrent 24 Timer vare, saa at sige, aldeles afskaarne fra al n Forbindelse med Landet og de øvrige Kjøbstæder. Af de fordiskjellige Biposter, som pleie at indtræffe hertil Løverdag Morgen, naaede kun Kjertemindeposten, omtrent efter 12 Timers til Reise, hertil om Løverdagen. Fra det strax udenfor Byen, liggende Kjærs Huus var det ikke muligt at bringe den indat i Byen af Landeveien, men den maatte føres paa Omvei i herind over Markerne. - Fra Faaborg var Posten afgaaen Fredag Aften Kl. 12, og lagde med stor Besværlighed de første 3 Miil tilbage i 12 Timer, hvorpaa den maatte standse og fortsætte Reisen om Søndagen, paa hvilken Dag efterhaanden de øvrige Biposter først indtraf hertil. Pakkeposterfra Hamborg havde om Løverdagen forgiæves forsøgt at gaae ud fra Kolding; efterat have tilbagelagt en Fjerdingvei med stor Besvær, maatte den vende tilbage. Den ankom hertil Natten mellem Søndag og Mandag. Alle Poster ere nu ankomne, undtagen Pakkeposten fra Kjøbenhavn. Diligencen fra Hamborg ankom i Aftes Kl. 12 over Assens, hvorimod Brevposten Dagen forud havde maattet gaae over Middelfart. At Posterne og Reisende skulle være opholdte paa Landeveien enkelte Steder, fordi de Geistlige skulde have modsat sig Veikastningen om Søndagen, er vel fortalt, men vi ville haabe, at det - til Ære for Landets oplyste Geistlighed - er reen Opdigtelse. - Vi have nu stærkt Tøveir, med vestlig Vind.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Den tænksomme og dristige Blikkenslagermester Lachmann har fuldført to Arbeider, som hidtil have været ubekiendte her. Det ene er en portativ Kakkelovn af Jernblik, der, opstillet, naaer kun en Høide af henved femtQvarteer og som bestaaer af 3 Rør, der kunne tages fra hverandre og sættes det ene ind i det andet. Indretningen staaer paa en Jernblikplade, og i det nederste Rør sættes, en dertil afpasset Lampe, hvori fyldes Viingeist (Sprit bruges, ikke saa gjerne, formedelst den ubehageligere Damp.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
J en Tid af mindre end ti Minuter kan en saadan Jndretning opvarme et lille Værelse og har man dertil den Fordeel, at kunne flytte den ind i et andet Værelse. Alle Rørene med Blikflaske a. kunne, efter deres Afbenyttelse, samles i et dertil hørende Fouteral, der ikke er synderligt større end et almindeligt Hatfouteral. Det tør maaske antages, at Indretningen, med en lille Forandring, ogsaa kan anvendes i en Reisevogn; Prisen er 9 Rbd. - Det andet Arbeide, er en Blikpuster, omtrent i Form af en forstørret Pistol, for længesiden brugt i de fleste Huse i London. Ved at dreie, paa en Knap, der sidder udvendig, udgaaer en vedvarende Luftstrøm og ikke, som ved de andre Pustere, en afbrudt Blæst i stødviis. Mechanismen er simpel og har noget tilfælleds med Kornrensningsmaskinens; den store Aabning giør ogsaa, at Pustet berører en vidtløftig Strækning af Jlden; Prisen er 3 Rbd. J England, hvor slige Pustere forfærdiges fabrikmæssigen, koste de 15 Mk. Dansk Stk.,
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Blandede Efterretninger. Helsingørs Avis gjør den bemærkning, at iblandt de specielle Regulativer, den nye Pakkeposttaxt er vedføiet, er ogsaat en for Fragten og Contoirgebyhrene for Reisende mellem Kjøbenhavn og Helsinger. J denne Hensende har den nye Taxt desværre ikke gjort nogen Forandring. Fragten er vel kunske 1 Rbd. Sølv - som er 24 s. under den almindelige Taxt, for Reisendes Befordring med Pakkeposten - men Jndskrivnings- og Drikkepenge a. ere 25 s. og Litsenbroderpengel til Fire paa 6 Miil, 36 s., tilsammen Extrandgifters, 61 s., som er 2 imod Fragtens Beløb eller 3/5 af hele dense Reisendes Betaling. Et saadant haandgribeligt Misforhold, er ikke let at forsvare.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
De ungste Told=Controlleurer og Assistenter i Kiel skulle herefter bære Uniform grøn med sorte Opslag), og bevæbnes elmed Sidegevær og Pistoler. Det Samme vil maaske blive Tilfældet paa flere Steder. Man frygter meget for, at Smuglerne ville tage behørige Forholdsregler.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Med Hensyn til den i Horsens Avis meddeelte Beretning som falske 10 Rigsbankdalersedler, have vi senere erfaret, at det ikke er sandt at der i Sengen fandtes nye Sedler, men vel nogle smaa=Apparater, som styrkede den vakte Mistanke. Natten mellem den 13de og 14de Dennes og hele denne Dag havdes et ualmindeligt stærkt Snefog i Horsens og Omegn, saa at Gader og Veie næsten vare ufremkommelige i et Par Dage, indtil Sneen blev kastet. Posten fra Skanderborg til Horsens var den 14de 11/2 Timer underveis, og Posten fra Horsens til Veile 13 Timer. Den søndre Post ankom først til Horsens den 17de. Det pludselige Tøveir, som nu er indtraadt, vil gjøre Føret vanskeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Til Kiel er i f. A. indclareret 1278 Skibe paa 14,402 Com=Læster og udclarerede 1481 paa 15,310 Com.=Læster. Af de første vare 1176, af de andre 1328 danske Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Copulerede i Kjøbenhavn den 29de Debr.: Hr. Premierlieutenant L. v. Neergaard af det sjællandske Landseneer Regiment og Frøken Julie Flindt Fredriksborg Stutteri.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Bekjendtgjörelser. Det blev min sörgelige Lod, at berette min elskede Pleiesöns, Capt. Hans Julius Simonys Död, i hans Alders 26de Aar, paa hans förste Reise som Skibsförer, fra Hull til Sunderland, d. 23de Decbr. a. A., da han tilligemed sit Mandskab total forliste. Han var elsket og agtet af Alle, jeg havde stedse Glæde af ham, og ventede i ham at see min Alderdoms Trøst. Paa hans Moders, 3de Brødres og egne Vegne, P. C. Kieldberg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
At vor inderlig elskede Søn, Lars Holm, var, som Styrmand paa Briggen Caroline, iblandt dem, der, ved dens Forliis den 25de f. M., imellem Hull og Sunderland, paa en saa sørgelig Maade tilsatte Livet, dette undlade vi ikke herved med dybt bedrøvede Hjerter at meddeles deeltagende Familie og Venner. Over 30 Aar gammel, havde hans Vandel stedse været saadan, at vi i ham havde ventet vor Alderdoms Trøst. Aalborg, den 20de Januar 1837. M. M. Holm. A. J. Holm.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Den ubekjendte Eier til et mig i sidstafvigte Sommer for et Laan af 2 Rbd. 2 Mk. i haandfaaet Pant leveret Sølv=Lommeuhr, som i denne Tidende, fra herværende Politikammer, senere har været oplyst, indkaldes herved, til, snarest muligt, at melde sig hos mig og legitimere sin Eiendomsret, da Uhret ellers, efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur, bliver bortsolgt som Apendix ved en den 31te Dennes, i Herr Procurator Bangs Pakhuus ved Stranden her i Byen, afholdt Løsøre Auction. Logstor, den 20de Januar 1837. C. Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Chocolade. Brystchocolade med Caraghen og Candis, 20 s.; Dito med islandsk Moes, Salep og Candis, 72 s.; meget fiine Schweitzer, 6 Mk.; fineste Vanille, 80 sk., 72 s., 64 s., 48 s.; fiin Krydder, 40 sk., 36 s., sælges bestandig hos Hr. Chr. H. Nielsen i Hiørring og Worm, i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Vildtskind,
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
alle Sorter, kjöbes til de höieste Priser af B. sal. Philipsen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Beboelsesleilighed paa Apotheket i Hobro. bestaaende af tre gode Værelser til Gaden, med Kjökken, Spisekammer, Brændehuus og Loftrum. samt Haveplads, er at erholde til Leie for 20 Specier aarlig, og kan tiltrædes strax eller til 1ste Mai 1837. Nykjernet Smør fra Postgaarden kan faaes pundeviis hver Løverdag for 20 sk. pr. Pd., naar saadant bestilles i mit Logis hos Madame Holst, boende hos Farver Nitsche. Lund.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Hes Undertegnede er, som sædvanlig, Udsalg af Have og Blomsterfro; Frugttræer af Æbler, Pærer, Kirsebær, Blommer, Aprikoser, Færskener, Viinstokke, Vald nødde=, Qvæde=, Mispel= og Morbærtræer, Lamberts- og Zeller=Nødder, røde og hvide spanske Ribs, engelske Stikkelsbær, store røde og gule antverpenske Himbær, smukke Lindetræer til Lysthuse, Hvidtorn og Liguster; Sørgetræer af forskjellige Sorter, en Deel blomstrende Buskværter: dobbelte Roser (røde, hvide, gule og stribede), røde Moes roser samt flere Sorter Roser; dobbelte Georgineplanter; perennerende Blomsterværter, m. m. m.; Alt til meget billige Priser. H. P. Beyer, ved Reberbansporten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Den Leilighed ved Reberbansport, som Musicus Thorsen for Tiden beboer, er fra April Flyttetid 1837 at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Den Leilighed paa Hjørnet af Adelgaden, som for Tiden beboes af Enkemadame Høegh, er fra April Flyttetid 1837 at faae til Leie.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
En ny Hamborgvogn, indrettet efter jydske Veie, med 3 Agestole paa Fjedre, Alt suffisant og elegant, er tilkjøbs for 200 Rbd. Sedler, Vestergade Nr. 50.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
De Værelser, som Bogholder Jungersen beboer, kunne til Paaske Flyttetid faaes til Leie. Tillige kan en Boutik, nogle Pakboder og Kornlofter strax faaes, om Leien accorderes med Cl. K. Christensen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
En ung Pige, af honnet Familie, ønsker sig en Lærerindeplads til 1ste Mai. Foruden de nu brugelige Skolevidenskaber, kan hun Sprog og Musik. Adressecontoiret anviser. Jtoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
En Landeiendom i Nærheden af Randers kan erholdes tilkjøbs og tiltrædes 1ste Mai d. A. Eiendommen ligger i en behagelig Egn og ved Gaar ken er en betydelig Frugthave; Bygningerne ere særdeles gode og velvedligeholdte samt afgive Beboelse for en Familie uden for Bondestanden. Besætningen er 30 Fækreature, 6 Heste og 50 Faar. Den aarlige Udsæd er 14 Tønder Rug, 7 a 8 Tønder, Byg, 16 a 18 Tønder Havre og 20 Tønder Kartofler; af Ho avles aarlig 80 a 100 Læs. Endeel af Engene, saavelsom et Stykke Kiær, som afbenyttes til Fædrift, egner sig til Opdyrkning. De herpaa Reflecterende ville behage at henvende sig til Gjæstgiver Petersen i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Hvor Kost, Logis og Reenlighed for billig Priis kan faaes for 2 smaa Børn a 3 Aar eller ældre, helst Pigebørn, anvises fra Bogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
J Justitsraad Hansens Gaard paa Algade bliver sen Beboelses Leilighed for en mindre Familie at erholde til næstkommende Paaske Fløttetid. Man henvende sig desangaaende til Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-23
Torsdagen den 2den Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Dreier Rasmussens Enke, i hendes Bopæl paa Algaden her i Byen, ved Auction bortsælge en Deel Jndbo og Dreier=Redskab, bestaaende i 98 Dags Stue=Uhr, Dragkiste, Snatol med Skab, Sopha, Stole, Borde, Kobber=, Jern- og Tin=Tøi m. m., samt Dreier=Bænk, Høvle=Bænk, et Sæt Pump Bore Redskab, Sauge, Navere, Øxer, Meisler og mange an aldre forskjellige Blokke m.m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 17de Januar 1837. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Udgivet af V. Chr. Borch & A. ph. Uies Enke. - Redigeret af Capitain v. Søderberg, Ad. af D.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Neapel. Kongen af Neapel indtraf den 6te paa et Dampskib til Venedig og fortsatte strax Reisen over Vicenza og Verona til Trient med Prindsen af Salerne i sit Følge. Den 8de høitideligholdtes Formælingen med Erkehertuginde Therese efter den tidligere Bestemmelse, og det kgl. Ægtepar tiltræder da, efter endnu den 12te at have høitideligholdt Erkehertug Carls Fødselsdag i Trient, Tilbagereisen til Neapel, igjennem Mark=Ancona, uden at berøre Rom. J Anledning af denne Formæling venter man at see mange Fanger løsladte af deres Fængsler, ved kongelig Benaadning.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Man arbeider paa Udrustningerne af Linieskibet Il=Visuvio, som skal overfore Schweitzertropper til Sicilien, hvor man med disse vil understøtte de der foretagne Forholdsregler til at inddrive Skatterne.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Ogsaa paa den italienske Kyst finder man sørgelige Spor af Søskader. Saaledes inddrev nylig Liget af Lord Wellesley, Hertugen af Wellingtons Brodersen. Han havde paa et lidet Seilfartøi villet gjøre Overfarten til Genua, da Stormen tilintetgjorte dette tilligemed mange andre Skibe.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Blandede Efterretninger. Jfølge Efterretninger fra Constantinopel have de russiske Krydsere ladet det, forhen omtalte, til den circassiske Kyst bestemte engelske Skib uforstyrret naae sin Bestemmelse og skulle med Villie have undgaaet at møde det.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Paa en Tour til Oberst Vildmands Landsæde har Hertugen af Sussex havt det Uheld at vælte, men kom sei til nogen Skade, der kunde vække Bekymring.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Efterretningerne fra den franske Side af Canalen lyde ogsaa høist sørgelige og en Mængde Skibe ere strandede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Kjøbenhavn, den 18de Januar. Til i Dag er der berammet en Samling af Statsraadet, risom Kongen vil bivaane. Ligesom dette er et nyt Be tviis paa Hs. Majestæts rastløse Virksomhed, saaledes vil det elstyrke hans troe Undersaatters Haab til en, om end langsom, eldog stadig Fremgang i hans Bedring, og berolige den Ængstelighed, der er en naturlig Følge af og et overtydende Beviis paa deres Hengivenhed for hans Person. (Kbhpst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
J Bulletins i Anledning af Hs. Majestæts Sygdom. Den 18de Jan. Hs. Majestæt har i Nat havt 4 til 5 Timers velgjørende Søvn, Appetiten og Kræfterne tiltage, i Feberen mindre og Majestæten befinder sig i det Hele bedre.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Den 19de Jan. Hs. Majestæt har i Nat havt en vederlqvægende Søvn; Hosten er løs, Feberen aftager, Appetiten tiltager og Kræfterne ere bedre." Den 20de Jan. Hs. Majestæt har i Nat havt 5 Timers god, styrkende Søvn; Hoalsten er bedre, Feberen ubetydelig." D. 21de Jan. Hs. Majestæt har havt en god Nat, Feberen er ubetydelig, Hosten, bedre og Kræfterne tiltage. 3 Efter tidligere at have anmeldt Baron Rothschilds Ankomst paa svensk Grund, melder Aftonbladet af 7de Den elnes Følgende. Den østerrigske Generalconsul Baron A.S. de Rothschild tog tilbage fra Helsingborg den 26de de December. Nyare Helsingborgs Posten" angiver den pudseerlige Aarsag til hans hastige Omvenden, at et hastigt paakommet Veirskifte skulde have ladet ham befrygte, at Sundet og Belterne kunde fryse til og hindre hans Tilbagereise. En Correspondent fra Kjøbenhavn angiver en heelse anden Aarsag, nemlig, at Hr. Rothschild først havde opholdt sig nogen Tid i Kjøbenhavn i Anledning af en Negotiation med den kongl. danske Regjering; men hvis Afslutning havde mødt nogle Vanskeligheder, hvisaarsag Rothelschild havde taget sit Partii, at reise over til Sverrig forn at see, om her ikke var Noget at gjøre, enten paa Stats laans Veien eller med Hypotheks=Foreningerne. Han vare imidlertid ikke kommen længere end paa Veien til Götheborg, førend den danske Regjering havde betænkt sig og sendte en Coureer efter ham, med hvilken han var vendt tilbage. Der bestod saaledes Veirskiftet, ifal sidstnævnte Angivelser ere paalidelige. Vi kunne forsikkre vor ærede Collega i Stockholm, at der er den allerstørste Sandsynlighed for, at disse Angivelser af hans kjøbenhavnske Correspondent ere aldeles upaalidelige. Hvad man her med Vighed kan sigel. om denne Sag, er, at Hr. Rothschilds Ophold i Kjøbenhavn efter Tilbagekomsten fra Sverrig var saa kort, at der vist ikke kunde være Tale om nogen endelig Afsluttelse, af en foregaaende Negotiation - hvad enten nu en saadant har været indledet eller ikke, ligesom man ogsaa troer at vide, at han ikke under samme har havt nogen Conference, Kbhpst.)med Finantsministeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Ved det asiatiske Compagnies Generalforsamling i Aftens valgtes til handelskyndig Directeur: Grosserer W. Duntzfeldt med 112 Stemmer og til lovkyndig Directeur: Høiesteretsassessor Eberlin med 116 Stemmer. - Til den førstnævnte Post havde Agent Busch 32 og Negotiechef Bentley 5 Stemmer, og til den sidstnævnte Etatsraad Schaffer 33 og Høiesteretsassessor Rottbøll 3 Stemmer. Foruden en Deel Reductioner i Pakhuusforvalterens, Kassererens og Secretairens Lønninger, saavelsom af de faster Folk ved Pladsene (tilsammen af Beløb 4000 Rbd.), vedtoges ogsaa, at Decisorerne herefter ingen Løn skulde nyde. Derimod tilstodes Enkerne efter tvende afdøde Embedsmænd, Cassereren og Pakhuusforvalteren, af Compagniets Kasse, hver 100 Rbd. og den afdøde Secretairs Datter en aarli(S. Bl.) Understøttelse af 100 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
J disse Dage er der igjen engang kommet et Nummer af Flyveposten, der rigtignok kun sielden beværter sit Publicum, men derfor da ogsaa stedse bringer udsøgte Varer, Dennegang serverer det blandt Andet: "Nogle bemærkninger om de saakaldte liberale Journalister i Danmark, af en Hr. 1234. Disse bemærkninger indeholde: "Journaalist, ung Herre, Trykkefrihedshelt, (ter), Helten, (his), denne Person, (his, dette Menneske, Manden, Declamatoren, Harlekin, Pierre, Veirmølle=Kæmperen, fremdeles Fisk, Hib, Declamationer (ter), Declamationsnummer, Galde, Haranque, (his, Jereminde, Uforskammethed, Skrivesyge, Grovheder, Bidstrups-Colloqvier, Pudseerlighed, Veirmølle=Striden, Infinuationer, Foragt, Afskyd, Sidehug, Kaadhed, Dumhed, og Veirmøller med et velbemalet Træsværd og et Papirsskjoldt og endelig pudseerligt, platterligt, (ter), abderitisk, tilende, udfordrende, og barnagtigt. Alt det indeholdes paa 3 1/2 Spalte, derimod findes der rigtignok hverken Argumenter eller Vittigheder. - Nu Herre Gud, non omnia possumus omnes. Det eneste skulde da være, at Forhatteren paa en efter Omstændighederne ret fiin Maade spotter over, hvad han paa en efter Omstændighederne ikke uvittig Maade kalder Budolphi=Klosters-Colloqvier, hvilket uden Tvivl skal være et Hib, eller Sidehug til den sidste Collegialtidendes Jereminde, om denne Gienstand. Samme Nummer indeholder Metriske Aphorismer", trykte i Hr. Quistis Bog= og Nodetrykkeri. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1837-01-25
Af Dansk Kunstblads Nr. 7 erfares, at Thorvaldsen, i den senere Tid har udført en Deel Skizzer til Basreliefs deriblandt Hektors Afsked"), som vække megen Opmærksomhed. Han har af Kongen af begge Sicilierne faaet det Hverv at forfærdige en Statu til Ære for Conradin, der, skal opstilles i Neapel (ifølge tyske Blade er det, Kronprindsen af Barern, det har bestilt denne Statur. Den af ham modellerede eqvestriske Statu af Churfyrst Marimilian er ankommen til München, for der at støbes i Metal. Dette Konstværk skal yde et grandiost Skue; Fyrstens Figur i fuldt Harnisk er imponerende; med den udstrakte høire Haand synes han at meddele Folket de vise Love, som udmærkede hans Regjering, og med den venstre styrer han den stolte Stridshingst. - Jfølge Efterretninger fra Rom, hedder, det, taler Thorvaldsen ofte om at ville tiltræde sin Reise til Hjemmet næste Foraar." (Som bekjendt har det længe været hans Agt at komme tilbage hertil og her at ende sit Liv; men Enhver, der veed hvor saare vanskeligt det er for Thorvaldsen at løsrive sig fra Rom og hvormegen Overvindelse det koster ham at iværksætte selv en Bortfjernelse derfra for kortere Tid, vil indrømme, at hans Hidkomst vist ikke med Sikkerhed kan ventes, forinden man veed, at han qvirkelig har tiltraadt Reisen. Architecten G. Bindesbøll (der, tilligemed Kobberstikker Eckersberg, har erholdt sit Stipendium forlænget paa et Aar) beskjæftiger sig for Tiden med at udarbeide en Plan til et Museum for Thorvaldsens Arbeider. - Kobberstikker Eckersberg opholder sig endnu i Parma, hvor han arbeider under den berømte Toschis Veiledning; han har begyndt et Stik efter Bernardino Luinis Maleri, Madonna med Barnet Jesus, der planter en Blomst." - Under, Dansk Kunst, meddeler f. Bl. den Efterretning, at Prof. Lund arbeider paa sen Altertavle til Kirken i Storeheddinge. Den forestiller Christus, som aabenbarer sig for de tre Qvinder, da de komme fra Graven". Samme Kunstners fra forrige Aars Udstilling bekjendte Altertavle: "Qvinderne ved Christi Gravl, er kommen til Gilleleie. (S. Bl.