JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1787-02-26
Auction. andagen d. 5 Martii førstkommende, bliver her paa Frysendahl Gaard, om Formiddagen Kl. 10, ved offentlig Auction bortsolgt, et nye og complet Mands Garderobe, bestaaende af 8 Dusin fiine Mandskiet-Skjorter, 5 1/2 Dusin Silke Tørklæder, endeel Silke og Bomulds Strømper og Nathuer, 10 nye complette og fuldkomne Mands klædninger af Fløiel, Silke og sin Klæde, Brokade, Silke, og Zirtzes Sloprykker, smukt Ridetøi, Rokelorer og Pelse, 2de Sølv Kaarder og en Dito Hirtzfinger, med videre, som til Liebhabernes Underretning bekiendtgiøres. Frysendahl d. 12 Februarii 1787. Niels Hutfeldt Bagge. Auctions-Directeur.
Viborger Samler, 1787-02-26
Erter. Hos Chomas Hansen i Randers er udvalgte gode Erter til Sæd at faa for 6 Rdlr. Tønden, naar de som vil have dem, melde sig betimelig derom. af nyelig hiemkomne friske og gode Hauge Ur Malte og Blomster=Frøer, kan de almindeligst brugende Sorter bekommes fremdeles indeværende Aar, som sædvanlig, hos Gartner Lucas Cords boende ved Øster Port udi Randers. NB. 16 Stykk. 4 a 5 Aars Stude og 14 Køer, kan paa Støvring Gaards Closter faaes til Kiøbs, og om forlanges, udfoeres til 1ste Maji. Græs=Leie. Olsen, Os Hovedgaards Markers Græ ning for tilstundende Sommer, bliver stillet til Auction paa Foussingøe=Gaard Onsdagen d. 14 Martii nestkommende, og er Conditionerne forinden til behagelig Eftersyn hos Forvalter Fonssingøe d. 22 Febr. 1787. G. Tryde.
Viborger Samler, 1787-02-26
Hvem som maatte behøve et Partie Stude forrede fra nu af til hen i Maji Maaned, vilde behage derom at henvende sig til Kammerherre Rosenørn paa Katholm igiennem Aarhuus. N. Hvor en Capital af 4000 Rdlr. og en af 6000 Rdlr., imod første Priorite i Jordegods kan bekommes til Laans i Viborg Omslags Termin 1787. giver Bogtrykker Mangor i Viborg Underretning.
Viborger Samler, 1787-03-05
DEn Kongelige privilegerede. VIBGEn SAMLER. Ti FEMTENDE AARGANG. Mandagen den 5 Martii. Retfærdighed. En Drøm En frie Oversettelse efter Tidernes Leilighed. Sidste Uge, da jeg vankede alene over de afklædte Marke, faldte adskillige af mine gamle Bekiendtere, som havde gjort en hastig Lykke, mig i Tankerne. Som det i Almindelighed gaaer aldrende Folk, der ei have naaet stor Velstand eller Ære i Verden, saaledes gik det og mig. Jeg var misundelig over de Personers hastige Lykke, som vare yngere, end jeg selv, og jeg klagede over Rigdom, Æres. Æres og alle andre Lyksaligheders ulige Uddeeling i Verden.
Viborger Samler, 1787-03-05
Jmedens jeg forvildede mig i disse Tanker, overfaldt Natten mig, og drog min Siel til meget behageligere Betragtninger. Himmelen, over mit Hoved, lod sig see i al sin Herlighed, og viste mig en Halvkugle af Stierner, som dannede den skiønneste Udsigt for mig, der finder meget Beha i at betragte Naturen. Frosten som da herskede, havde gjort heele Luften saa klar og giennemsigtig, at man næsten kunde see ethvert Stierne billede, og gav tillige Stiernerne saadan en besynderlig Glands, at det, i mine Tanker, var det prægtigste HimmelSyn, jeg nogensinde har seet. Jeg kunde ei betragte en Skueplads, der var saa overordentlig pyntet og oplyst, uden tillige at tænke paa Skaberen af dette herlige og henrykkende Syn. Saaledes giver Naturens Betragtning nye Bevæg-Grunde til Religion, og denne giver igien hiin nye Behageligheder. Saasnart den sædvanlige Rolighed og Munterhed, var kommen tilbage i min Siel, saa gik jeg hiem igien, fornøiet over, at have tilbragt nogle faa Timer, i de Forretninger, som egentligst sømme den fornuftige Skabning, og lovende mig selv en behagelig Søvn. Men, aldrig saasnart slummede jeg hen, før jeg drømte en Drøm, eller saae et Syn, som syntes at reise sig fra mine Aften Betragtninger, og havde noget saa høitideligt, saa alvorligt i sig, at jeg nødvendig maatte meddeele mine Medmennesker det; skiønt, jeg maae tilstaae, at min vilde Jndbildnings=Kraft røber sig paa forskiellige Steder der. Mig. Mig syntes, at jeg faae den samme atur blaae Skye, opfyldt med de samme skinnende Herligheder, som havde tilvendt sig min ganske Opmærksomhed, kort, førend jeg faldt i Søvn. Men, imedens jeg stod henrykt i denne Betragtning, blev jeg i en Hast et overordentlig Lys vaer, som om Solen var staaet op ved Midnats Tid. Det tiltog i Størrelse og Klarhed, og jeg merkede snart, at det nærmede sig til Jorden. Tilsidst skimtede jeg en svævende Skygge, midt i det klare Skin, og kort efter kunde jeg tydelig see, at det var en Fruentimmer=Skabning. Da hun kom nærmere, bemærkede jeg hos hende alle de Sindbilleder, som almindelig tillægges Retfærdigheds Gudinde. Hendes Aasyn var ubeskrivelig ærværdigt og majestætisk, men tillige ubeskrivelig skiønt, i deres Øine, som kunde udholde at betragte det; hendes Smiil var henrykkende, men hendes Vrede var skrækkende indtil Fortvivlelse. Hun holdt et Speil i sin Haand, der var begavet med samme Egenskaber, som det, hvilket Malerne give Sandheden i Haanden.
Viborger Samler, 1787-03-05
J det andet Geleed, som bestod af kyndige Mænd, havde der været en skrækkelig Rang=Strid. Men Gudinden befalede, at de Mænd, som besadde det største Genie og den beste Smag skulde staaer i Spidsen af Geledet. Næst efter skulde de staae, som havde dannet deres Forstand meget, ved andres Tanker og Skrifter. J sidste Geleed stode de, som havde meere Vittighed end Smag, meere Læsning end Forstand. Alle levende Skrift=Forfattere af nogen Værdie stode i een af Klasserne; men, jeg maae tilstaae, at jeg forfærdedes meget, da jeg saaen stor Hob af Udgivere, Oversættere, Strids-Theologer, Avis= og Disputats=Skrivere, Recensenter, Fortolkere, Note= og Grammatik=Skrivere at blive saa ilde modtagne. De sloge sig selv sammen i een Klasse, og fordrede med megen Stolthed den første Plads i Kundskabens Geleed; men, i Stedet for at biefalde deres Ansøgning, klædte Gudinden dem i Liberie, og bød dem, ei at ansee sig selv for andet, end de Lærdes Tienere. I det tredie Geleed vare de duelige Mænd, og disse hørde for det meeste, enten til Krigs=Standen eller Borger=Standen. Krigs=Standen trængede sig frem i Spidsen i sin sædvanlige Orden, og Borgerskabet torde ei nægte den Fortrinet, af Frygt for dens staalhiertede Beviser. Men Gudinden tog Speilet frem, og strax stode de røde og de grønne, de fiine og de grove, de korte og de lange Kioler i en forunderlig Sammenblanding blant hinanden. Først i Spidsen stod en gammel jydsk Soldat, hvis graahærdede Jsse og undslettelige Tapperheds=Beviser besielede Tilskuerne med en inderlig Ærbødighed. Overalt forundrede det mig, at see saamange nye og ubekiendte Ansigter, i de høieste Værdigheder. (Resten følger i næste Nummer.
Viborger Samler, 1787-03-05
(Følgende er indsendt.) See Samleren Nr. 6 i dette Aar Pag. 42. Brygt ei, din Galde Giftig Pen Skal Dødes Roes formørke, Som her var Guds og Frommes Ven, Paa andre prøv Din Styrke. Din Bibel brug ret som Du bør, Og prop Dig selv ved hvad Du giør, Beviis kun først, jeg hyklet har, Saa skal du nermere faae Svar. - C.M.
Viborger Samler, 1787-03-12
Landstinget. Onsdagen d. 21 Februarii 1787.
Viborger Samler, 1787-03-12
Paadømte Sager. No. 1. Søren Thygesen i Engesvang, contra Magistraten i Viborg med flere.
Viborger Samler, 1787-03-12
Foruden at der ikke befindes under den paaankede At fra Linsgaard Herreds Ting af 14 Julii 1783, nogen Lovstridighed at være begaaed; Saa er den allernaadigste Forordning af 13 Maji 1769 Artik. 4de ei bleven efterlevet, og Sagen i Henseende de indstevnte Selveier-Bønder foredraget for Amtmanden; Thi kiendes for Ret, at denne Sag. SS. Sag afvises og Appellanten betaler til Jndstevnte, som har ladet møde ved Landstinget 12 Rdlr., inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Lovens Tvang, samt til Domhuset strax 2 Rdlr., efter allernaadigste Plakat. N. 2. Sr. R. R. Nislef og Svend Hjorth, contra Herredsfoged Hjorth og Hr. Fredenreich.
Viborger Samler, 1787-03-12
Den indstevnte og paaankede Faldsmaals=Kiendelse af 9 Novemb. 1785 med Rettes Behandling fra 9 Octob. til bemelte Datum, ved Liusgaard Hitz=Herreders Ting, tilligemed det foretagne Udlæg af 12 Novemb. f. A., bør i alt ved Magt at stande; Udi Processens Omkostning betaler Rasmus Nislev og Svend Hjorth een for begge til afg. Hr. Friedenreichs Stervboe 12 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang; Saa betaler de ligemaade for unødig Trætte til Justitskassen 6 Rdlr. 4 Mk., og til Domhuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. Nr. 3. Niels Sørensen af Westergaard med fleere Rønnovsholms Bønder, contra Sr. Hastrup til Wreiles-Closter.
Viborger Samler, 1787-03-12
Den indstevnte Dom afsagt udi Børglum Herreders Ret d. 24 Februarii 1785, bør ved Magt at stande. Udi Processens Omkostninger for denne Ret bør Appellanterne een for alle til Sr. Laurs Hastrup betale 20 Rdlr., som tilligemed det øvrige idømte bør udredes og efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Tvang og Adfærd efter Loven. Ligeledes bør Appellanterne een for alle strax til Domhuset betale 2 Rdlr. efter Plakaten. Nr. 4. Christen Michelsen i Haubierre, contra Hr. Justitsraad Thygeson til Mattrup.
Viborger Samler, 1787-03-12
Underdommeren Herredsfoged Enmold Bang, bør inden 4Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse være pligtig til, med begge Parters Jndstevning, at sætte Sagen i samme Stand, som den var d. 17 August 1785, da den til Doms blev optaget, og derefter foretage Sagen til nye og lovligere Behandling, samt derudi efter Parternes fremførende Beviisligheder, kiende og dømme, da den indstevnte Dom bør uefterrettelig at ansees. Denne Jndstevnings Omkostninger, bør Herredsfoged Bang til Christen Michelsen, erstatte og betale med 12 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Excecutions Tvang efter Loven, ligesom han og til Landstings Domhuset strax betale 2 Rdlr. efter den allernaadigste Placat.
Viborger Samler, 1787-03-19
For at forekomme de mange Falliter, som i denne Tid existerer, og som man ligesaa meget kan troe, foraarsages af Yppighed og Vellevnet, som af Tidernes Besværlighed, (ikke at tale om hemmelig Tanke om at bedrage og berige sig selv) fremsettes dette Spørgsmaal: "Om det ikke var get, at den allernaadigste Forordning de Dato 28 Octob. 1702, blev continueret dermed, at Opbyderen skulde være forbunden at gotgiøre og bevise, som med Tingsvidne, under Opbuds=Administrationen, at have lidt extraordinaire Skade for i mindste den 4 Deel af Opbuds-Summen i de sidste 2 Aar, og i Mangel deraf dømmes, af Opbudsmændene, som en offentlig Bedrager, der ikke alene fornermede sine Creditorer, men endog sine Medhandlende igiennem Mistillid, med videre Dette Spørgsmaal ønskes besvaret paa en Tid, da ikke alene Kiøbmænd, men Degne, Feldberedere, Peruquemagere giøre Opbud. Aalborg den 2 Marts.
Viborger Samler, 1787-03-19
Efter Forlydende afreiser Hans Kongelige Høihed, Kronprindsen den 19 Junii førstkommende fra Odense til Fridericia. Den 20, skal det Jydske Jnfanterie Regiment der sammesteds maneuvrere, hvorefter Kronprindsen begive sig til Horsens. Den 21. man uvrerer der det Slesvigske, Rytter-Regiment, hvorefter Prindsen fortsætter Touren til Aarhuus. Den 12, maneuvrerer det Aarhusiske Jnfanterie Regiment; og Prindsen gaaer derefter til Randers. Den 23 maneurerer det Jydske Dragon Regiment og det Aalborg. Aalborgske Jnfanterie=Regiment, af hvilke det sidste 2 Dage forud skal indfinde sig. Den 24, gaaer Prindsen til Viborg. Den 25 maneuvrerer det Viborgske JnfanterieRegiment. Den 26 gaaer Prindsen til Kolding. Den 27 maneuvrerer det Holstenske Rytter, og det Riberske Jnfanterie Regiment. Den 28 og 29 gaaer Prindsen til Rendsburg, o. s. v.
Viborger Samler, 1787-03-19
Kopulerede. Paa Henringholm den 27 Febr. Mølleren i Henring Mølle Anders Sørensen og Jomfr. Helene Møller. Aarhuus d. 14 Marts Kiøbmand Giedding og Jomfrue Jensenius. J Randers den 15 ejusd, Mester Grovsmed Johan Augustus og afg. Johan Madsen Smeds Enke.
Viborger Samler, 1787-03-19
Dødsfald. J Randers den 15 Febr. Mester Skoemager Christen Christophersen Rigtrup 60 Aar. D. 2 Marts Mester Snedker Jens Jensens Hustrue. Samme Dag Kiøbmand Jens Johan Volgast. D. 3 Marts Muurmester Jørgen Adam sens Hustrue. D. 13 Ejusd. Kiøbm. Søren Terkelsens Hustrue Kirsten Bentsen i sit 70 Alders Aar og 50 Æg skabs Aar. J Gislum Præstegaard Hr. Mogens Lind, Sognepræst for Gislum og Testrup i Rinds Herred Viborg Stift. Her i Byen den 14 Marts Frue Brahs 77 Aar.
Viborger Samler, 1787-03-19
Landstinget. Onsdagen d. 21 Februarii 1787.
Viborger Samler, 1787-03-19
Paadømte Sager. Nr. 5. Lars Sund i Koldbye, contra Jens Tanderup, i Koldbyegaard.
Viborger Samler, 1787-03-19
Den indstevnte og paaankede Dom afsagt paa Hassing Refs Herreders Ret d. 27 Octob. 1785 med de udi denne Sag givne Kiendelser bor ved Magt at stande, og Lars Sund at betale i Processens Omkostninger 16 Rdlr., samt til Justits=Kassen for unødig Trette 6 Rdlr. 4 Mk. Alt inden 4 Uger efter Dommens lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang. Saa betaler han og til Landstings=Domhuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. efter allernaadigste Plakat. No. 6. No. 6. Dito, cont. Christen Soldberg i Koldbye.
Viborger Samler, 1787-03-19
Den paaankede Dom, afsagt paa Hassing Refs Herreders Ting d. 27 October 1785 bør ved Magt at stande. Udi Processens Omkostning betaler Lars Sund 16 Rdlr., og til Justits=Kassen for unødig Trætte 6 Rdlr. 4 Mk., alt at efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Lovens Tvang; saa betaler han og til Landstings=Domhuset strax 2 Rdlr. 4 Mk. efter Plakaten.
Viborger Samler, 1787-03-19
No. 7. Prokurator Tørsleff beskikket Actor mod PouChristensen fra Kiergaard. Poul Christensen bør for de paa adskillige Tider og Steder udøvede Tyverier, hvoriblant han og har begaaet grov Tyverie, stryges til Kagen, og derefter forsendes til Kiøbenhavns Fæstning at arbeide udi Jern hans Livstid. Saamange af de Bestiaalne som ikke have bekommet Kaasterne in Natura tilbage, bør han betale enhver for sig den udi Hiemtingsdommen af 24 November 1786 ansatte Jgield. Desligeste bør han have hans Hovedlod, og Tvi gielden efter bemelte Dom til Kongens Kasse forbrudt. Skarpretteren nyder for Executionen med Kagstrygningen 5 Rdlr., hvilken Udgift den Skyldige tilligemed øvrige nødvendige Bekostninger paa hans Action, Arrest, Forslegning og Transport, bør erstatte og betale, saavidt hans ringe Formue kan tilstrække, men det manglende at udredes af Amtet, efter Øvrighedens foregaaende Revision, dog afgaaer herudi alle de Udgifter, som ere foraarsagede siden den første Doms Hiemviisning fra Landstinget d. 18 Octob. 1786, indtil Sagen igien indkom for Landtings=Retten d. 24 Januarii d. A., paa Underdommerens og Underrets Actors Regning. No. 8. Prokurator Roedsted som anordnet Actor mod Hans Nielsen Brand fra Giødvad. Hans Nielsen Brand bør Kagstryges og have Tyvs merke paa hans Pande, samt derefter arbeide i Jern hans Livs Tid ved Kiøbenhavns Fæstning. De bestiaalne har bekommet Vahrene tilbage in Natura, altsaa bliver ingen Jgield at betale, men af Kaasterne efter den ansatte Vurdering bør han til Kongens Kasse betale Tvigield 4 Rdlr. 1 Mk. 4 Skl., saa og have hans Hovedlod forbrudt. Skarp Skarpretteren nyde for Executionen med Kagstrygning og Brendemerke ialt 9 Rdlr., hvilken Udgift tilligemed fleere nomgiengelig fornøden Omkostninger paa Arrestantens Action, Arrest, Forflegning og Transport bliver at Amtet, da den Skyldiges Uformuenhed er beviist; at udrede efter Øvrighedens foregaaende Revision; Men for saa vidt som Underdommeren og Actor ved Underretten d. 18 October sidst ved Landstings Dom er tilkiendt at refunders af Omkostningerne bliver det pligtige fra bemelte 18 Octob. indtil d. 21 Februarii Sagen igien for Landstings Retten er indkommen.
Viborger Samler, 1787-03-19
No. 9. Raadmand Tolstrup, som udnevnt Actor mod Arrestanterne Jørgen Pedersen og Ole Olesen.
Viborger Samler, 1787-03-19
Arrestanterne bør for det af dem begangne Jndbrud og Tyverie enhver for sig stryges til Kagen, have Tyvsmerke, paa Panden, og derefter forsendes til at arbeide i Jern deres Livstid ved Kiøbenhavns Fæstning. Deres Hovedlodder bør de have forbrudt, og betale Tvigield til Kongens Kasse 9 Rdlr. 1 Mk. 12 Skl., men Jgielden henfalder, da Vahre, ne igjen ere bekomne. Skarpretteren betales for Executionen pro persona 9 Rdlr., og da de Skyldige selv aldeles intet har at betale med, saa udredes alle paa dem og Sagen nødvendiggjorte Bekostninger og hvad videre vil medgaae til deres Transport, af Amtet efter Øvrighedens foregaaende Revision, da Hiemtingsdommen saaledes ved Magt kiendes.
Viborger Samler, 1787-03-19
Averitssement. Paa Voldberg ved Ringkiøbing staae 60 Stald-Stude til Forhandling: Paa Friisholt er at bekomme god Boghvede tienlig til Sæd og for billig Priis, naar Kiøbere derom betids melder dem.
Viborger Samler, 1787-03-19
NB. Nyelig hiemkomne Hauge- og Blomster=Frøe, ere til Kiøbs at bekomme hos Frøehandler Becher i Viborg.
Viborger Samler, 1787-03-19
Stats=Kalender for 1787 ere her hos Bogtrykker Mangor til Kiøbs at bekomme.
Viborger Samler, 1787-03-19
Tillæg.
Viborger Samler, 1787-03-26
(Følgende er indsendt.) Om salig Hr. Ole Sadolin, - fød d. 13 Octobr. 1732 i Viborg, som ældste Søn af den store Jubel=Lærer; salig Hr. Christian Sadolin - givt den 24 Oktobr. 1761 med Jomfrue Cicilia Dorothea Braad, hvem han efterlader med 5 Børn: 1 Søn og 4 Døttre - Sognepræst for Høyberg= og Elsberg, Sogner paa 14de - og derefter for Thorning og Karup paa 13de Aar - død 23 Febr. 1787. an er hensovet - din elskte Ven han er ikke meer - Saa lød en sørgmodig Røst, min salige Ven! Ven, fra din efterladte Sørgeboelig - Vel dig da, da gode og troe Tiener, Du hensov vist i Herren, og dine Gierninger følge med dig; men deres Erindring skal stedse følge med os. Et varigt Hæders Minde har du oprettet dig i vore Hierter. Din Van deel var ustraffelig - den var dydig: hvad andet? Dit Hierte var opofret ham, som havde derpaa den billigste Fordring. Ja - du var Menneske, syndig, skrøbelig Menneske; men du følede det selv, det smertede Dig. Med hellig Veemodighed søgde du derfor Naade hos den Herre, hvis Tiener du var, hvis Forsoning og Menneskekierlighed du med saa megen Kraft anpriste andre. Siger det J. som kiendte Manden, var ikke et redeligt aabent Hierte mod hans Venner - var ikke Forsonlighed mod Fiender var ikke en uafbrudt Gavnelyst hans udmærkende Egenskaber, – Stod ikke hans Giestfrie=Huus aaben for enhver, - Var ikke hans Sind for ømt til at afvise den Nødlidende uhiulpenSom ægtemand og Fader - Kan nogen være mere kierlig, mere ombyggelig, Som Siælesørger Lad dem tale her - de mange velsignede Frugter af hans Hyrde=Troeskab - Lad dem vidne, som kiendte hans Embeds Jver, om den ikke var blandet med en vis Hyrdromhed, Mon nogen af hans anbetroede manglede den fornødne Siele-Pleie?
Viborger Samler, 1787-03-26
Hvad Under, at hans Tab blev dem saa smertelige Ol det rørende, og det agtbare Syn, man saae, man saae den Hyrdeløse Menighed med vemodfulde Hierter og taarefulde Øine at bringe det afsie lede lede Støv deres sidste Offer, Et Æreminde, langt kostbarere end det, som læses udhugget paa det livløse og upaalidelige Marmor!
Viborger Samler, 1787-03-26
Saa haver da vor godmodige Sadolin fuldendt sit møisomme Liv. Han henfoer i Fred, og gik ind i sin Herres Glæde. Medvandrende til Efvigheden. Vaager - og beder: min Siel døe den Retfærdiges Død, og mit Endeligt blive som hans!
Viborger Samler, 1787-03-26
Under 17 Novemb. f. A. er tilskrevet S. T. Hr. Stiftbefalingsmand Hauch i Viborg følgende: Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge &c. &c.
Viborger Samler, 1787-03-26
Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Da Vi ved Plakat af 30 Junii h. a., allernaadigst have anordned, hvorledes Sager, som angaaer smaae Forbrydelser imod de Vei Væsenet og Vei Arbeidet vedkommende Anordninger, hvorunder og Klammerie og Slagsmaals Sager, som af Bønder eller Under Veibetiente ved Vei Arbeidet maatte yppes, skal være indbegrebne, paa den korteste Maade skal afgiøres ved en Politie=Ret, som uden Ophold skal dictere den Skyldige en corporlig Straf efter Sagens Omstændigheder; Men Vor General Vei-Commission nu for Os allerunderdanigst haver andraget, at de ved Vei, Væsenet værende Underbetiente ere 3 Slags, nemlig staaende Piqveurer, som af Vores Kasse nyder aarlig Gage, Underofficerer af Regimenterne, som imidlertid nyde Diætpenge, og Jnterims Piqveurer, som ligeledes nyde Diætpenge, hvilke alle ikke ere af det Slags, at de kunne underkastes korporlig Straf, Saa give vi dig hermed tilkiende, at Vi efter den herom gjorte Forestilling, allernaadigst have funden for got, berørte Plakat derhen at limiteere, at den ikke skal være extenderet paa Ober=Vei Betiente, hvortil den i Placaten indløbne Trykfeil: Andre Vei=Betiente, i Steden for Under=Vei=Betiente, kunde give Anledning, og at Under=Betienterne ved Vei=Arbeidet skal i Tilfælde, i Steden for corporlig Straf, af Politie Retten dicteres en passende Mulct, som derefter af Dig, efter befindende, skal approberes, da for Resten de dicterede Mulcter skal, i Mangel af Betaling, afsones efter Forordningen af 6 Decemb. 1743, Derefter Du Dig allerunderdanigst have at rette, og Vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive, samt Os ellers at indberette, at Du denne befaling haver bekommet; befalende Dig Gud. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residents Stad Kiøbenhavn den 17 Novb. 1786. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R. Schach Rathlou. Luxdorph. P. Aagaard. Til Stiftsbefalingsmand Hr. Frederich Hauch.
Viborger Samler, 1787-03-26
End videre har det Kongel. Generalitets og Commissariats Collegium tilskrevet Sessions-Deputerede i det Nordre Jydske National District under 27 Januarii saaledes: Hor at forekomme de Vanskeligheder, som møde, naar udi et Recrut=Lægde af 532 Tdr. Hartkorn mange Lodseiere ere deeltagende, ville Vi herved igientage det, som i lige Hensigt herfra under 17 Octob. 1767 er tilskreven De Herr. Sessions Deputerede udi Sielland, Fyen, det Syndre Jydske og Nordre Jydske National District, og dermed besvare de adskillige derom indkomne Forespørgseler: Et Hoved=Lægd af 532 Tdr. Hartkorn kan inddeles til 8 smaae Lægder, hvert til 66 1/2 Td. Hartkorn, hvilke 8 smaae Lægder, da i 8 Aar med en Recruts Fremstillelse aarlig have at alternere og ved Lodkastning, i hvilken Orden enhver Recrut skal leveres. Disse 8 smaae Lægder maatte tilsammen have en Hoved=Lægsmand eller Ephorus, hvortil Landmilice Sessionen kunde holde sig angaaende Recruten, og i ethvert især af disse Lægder fik den største Participant at udnevnes til Formand, som Hoved=Lægsmanden igien holder sig til, og som betragtes, som dennes Substitut.
Viborger Samler, 1787-03-26
Lands De Jydske Sager som dette Aar udi HøiesteRet skal paadommes ere følgende: Sagernes Landsdommernes.
Viborger Samler, 1787-03-26
Stevningerne. Nummer. Nummer. 130 Søren Hansen, contra Agent Bruun, 131 Justitsraad Bruun med fleere, contra Sognepræst Hr. Bødker med fleere 132 Niels Jensen, cont. Mogens Lottrup 133 Prokurator Peter Boll Wivet som befalet Actor, cont. Delinqvent Rasmus Justesen, 134 Prokurat. Rasmus Lange som befalet Actor, cont. Delinqventen Mouritz Erichsen. Fridericia Magistrats. 135 Abraham Leitzer Cohen, cont. Jacob Meyer, og Sohn. Herimod er Contra Stevning. Skanderborg Distrikts Birkedommers. 136 Søren Holm, cont. Niels Pedersen med fleere 137 Niels Gundorph, cont. Herredsfoged Anders Kiær. Prok. Caspar Gotlied Schmidt som befalet. Actor, cont. samtlige Selveiere i Yding med fleere Byen. Commissariers Forretninger.
Viborger Samler, 1787-03-26
139 Kammer Advocat Johan Martin Schønheder, paa Embeds Vegne, cont. afg. Thøger Sterm og adjungeret Byefoget Søren Borch, Peder Johansen Fallenkam, cont. Peder Brødsgaard. Herimod er Contra Stevning.
Viborger Samler, 1787-03-26
141 Executorerne af afg. Christen Linde de Frieden reichs Testamente Prok. Peder Lund og Nicolai Wissing tilligemed hans testamentariske Arvinger, cont. Magistraten i Viborg som Skifte=Forvaltere i afg. Major Frantz FriedenreichsStervboe med flere. 142 Raadmand Daniel Grundahl, cont. Kammerherre Hr. Holger Schested.
Viborger Samler, 1787-03-26
143 Kammerherre Frederich Anton Greve af Wedel Jarlsberg, cont. Kammerherre Hr. Christian, Benzon med fleere Told Consumptions= og Confiacations, samt andre Kammer=Sager, som directe for Høieste Ret indstevnes. 144 Birkedommer Søren Lund, cont. Kammer Advocat Johan Martin Schønheder paa Embeds Vegne Herimod er Contra Stevning.