Viborger Samler, 1845-03-18
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 9de Marts. Det var en frygtelig Storm, der i flere Dage rasede i Paladser Luxembourg istedetfor den ellers saa fredelige og vindstille Athmosphære. Stormende var Kampen imellem Guizot og Mole, end mere stormende Kampen imellem General Cubieres og den bedagede Marschal Soult, der med en barsk Krigers hele Heftighed tilretteviiste Generalen, der blev behandlet af Marschallen som en Adjutant af sin opbragte General. Ogsaa Greven af St. Priest vilde bibringe Ministeriet et Spark; han udhævede i sin Tale, hvorledes paa den ene Side han var bleven afsat fra sin Function, fordi han havde formastet sig til at stemme imod Ministeriet, medens paa den anden Side Salvand, der havde stemt med ham imod Ministrene, var til Belønning for sin udviste Anger og hurtige Omvendelse bleven udnævnt til Minister. Grevens Tale, der modtoges med Bifald, kaldte Salvandy paa Talerstolen. Denne talentfulde Mands store Forfængelighed forledede ham til at forglemme den særegne Stilling, hvori han nu befinder sig. Jøvrigt roste han Grev Mole som Minister, og beklagede Grevens sidste Optræden imod den conservative Phalaux. Med den ham eiendommelige ironiske Heftighed og baanende strenge og kolde Værdighed greb nu Mole Ordet, og erklærede, at han følte sig mere fristet til at beklage end til at svare Salvandy. Moles Philippik gjorde et døbt Jndtryk paa Salvandy. hvis Modstanders stolte Kulde og djærve Angreb havde fældet ham. Pairskammerets Cantsler, Hertug Pasquier, formanede nu faderligen Forsamlingen om at udvise Anstand og opgive personlige Angreb. Hans Formaninger vare Signalet til den frygteligste Storm. Marquis de Boissy bestiger Talerstolen. Denne Pairs djærve, aabne Characteer, hvis Røst toner ligesaa ubehageligt i Manges. Øren, som den til den frie Luft vante Mands høi Stemme i de aristocratiske Salons, udbryder: "Der tales her om et Tillidsvotum; vi ere 280 Pairs, af hvilke 15, befoldes af Staten, (Latter.) Ja, saa stort er Antallet!" (General Colbert, Medlem af Bureauet, afbryder ham.) - Boissy til Colbert: "Vil de tale om et personlig Anliggende, Colbert: "Nei. Boissy"Saa maa jeg bede Dem om at tie stille." Colbert reiser sig, og udbryder: "Min Herre! De er uopdragen!" Boissy. "Denne Afbrydelse er mig kjærkommen; den gjør en anden unødvendig!" General GourgandEr det en Trudsel, Boissy. "De kan tage det, som De vil. (Larm; til Orden; en enkelt Stemme"Gaae Deres Vei "). Ved et Kammervotum blev Boissy kaldt til Orden; han sagde, at han bukkede sig med Agtelse for Kammerets Votum; men han var paa en upassende Maade bleven afbrudt af Bureauet; dette yttrede han her, forbeholdende sig iøvrigt at forsvare sin Ære udenfor Kammeret. – Marquiens Uforfærdethed virkede som et Mirakel: Lamme og Værkbrudne kom i dygtig Bevægelse. - Mødet ophævedes. Den næste Dag, den 7de Marts, erklærede Præsidenten: "Nogle heftige Ord ere igaar vexlede imellem Herr de Boissy og de Herrer Colbert og Gourgand. Efter Mødet anmodede Præsidenten Boissy og Colbert at indfinde sig i Præsidentens Værelse, og der, i Overværelse af Marschal Valee, af Franc Carre, første Præsident i cour royale i Rouen, af Greverne Tascher og Montalembert, have de tvende Herrer gjensidig indseet, at de imellem dem vexlede Ord ikke vare at ansee som fornærmende med Hensyn til deres Ære, og altsaa ingen videre Følger skulde have, En lignende Erklæring fandt Sted imellem de Boissy og General Gourgand". Om denne Scene iagttage Journ. des Deb. og La Presse Tausheden; men National anfører den, og siger: Endskjøndt de Boissy er Marquis, har han dog et Hjerte, der slaaer for Frankerig. J sin Tale, der berørte alle mulige Spørgsmaal, opfordrede han endog Marschal Soult til at erklære, om han (Marschallen), der ved Waterloo udgod sit Blod, vilde paatage sig solidarisk at svare for Guizot, der i hiin Tid havde forladt Frankerig, og der senere over Frankerigs Sønners Liig vendte med Landets Fiender tilbage til Frankerig, Marschallen erklærede: "Jeg paatager mig dette solidariske Ansvar." – Minoriteten i Pairskammeret ved Afstemningen over Lovudkastet om de hemmelige Fonds har iøvrigt, siger La Presse, det Alvorlige ved sig, at denne Minoritet er den største, der har fundet Sted i et Cabinetsspørgsmaal siden Afskaffelsen af Pairiets Arvelighed. Admiral Dupetit-Thouars har havt Audience hos Kongen, og han afreiser og føie Tid til Brest for, som man siger, at overtage Commandoen over den franske Escadre ved Madagascar.