Jyske Efterretninger, 1780-01-21
(Af det 2det Stykke af Büschings ugentlige Efterretninger for 1780.) ber dette Aar den Efterretning fra Kamtschatta, at der Det Keiserl. Hof og Senatet havde allerede i Novemvare blevne seete Engelske Skibe der i Søen, ja, maaskee disse Efterretninger vare allerede meget før der, og blev først den Gang bekiendte. Endelig bleve i forrige Uge Depescher fra Capitain Clarke, som førte Skibet Disto very under Capitain Cook, tilligemed et Brev fra Capitain Cook selv til Admiralitets=Sekretær Stevens, til stillede den her værende Engelske Gesandt, Ridder Harris. Af et Udtog af disse Depescher, hvilket jeg har læst er det klart, at Capitain Cook, efterat han havde taget Veien ved Diemens Land og Nye Seeland forbi, ankom lykkelig i August. 1777, paa Otahiri, saa og bragt den berygtede Omiach frisk og sund tilbage. Siden hans sidste Reise havde Spanierne været 2 Gange paa Øen; nogle af dem havde opholdt sig nogle Maaneder der, og deres Skibe havde ogsaa efterladt sig alle Slags Fieder Creature og Huusdyr, men lutter Hunkiøn. Derefter vare de af Capitain Cook medbragte Køer, Gedder m.v. der meget velkomne. Han seilede derfra i Septembr. og opnaaede endnu adskillige Opdagelser i Sydsøen i Mart. 1778, de Amerikanske Kyster, noget sydligere end Kamtschatka. Et Læk, som Capitain Coots eget Skib, Resolution, fik, saa og den stormende Søe, nødte ham til at ankre der i en Bay. Han fulgte derpaa Kysten, opdagede endelig Sundet imellem Asien og Amerika, hvor begge Verdens Parter vise et koldt og plat Land, uden al Beskyttelse, og Søen ikkun har et ringe Dyb. Her gik han saa vidt, at endelig Kysten af Amerika tydelig løbimod Nordost. Nu troede han at være nær ved at see alle sine Ønsker opfyldte, da under 70 Graders og 45 Minuters Brede, og 198 Graders Længde, (jeg tænker, at dette er at regne fra Meridianen af Greenvich, uigiennemtrængelige Jisbierge i Søen nødte ham til at vende om igien mod Sønden. Han lagde sig paa Unalaschka, hvorfra Cooks eget Brev har været dateret, for Anker, og giver denne Øe 53 Graders og 55 Minuters Brede, og 192 Graders 30 Minuters Længde, som en meere sydligere og vestligere Lage end det Russiske nye General-Kort. - Efterdi han nu østen fra Sandvichs Jsland, hvor han paa Henreisen var kommen forbi, havde Aarsag at formode flere Øer østlig, saa gik han, for at tilbringe Høsten og Vinteren i en mildere Egn, til den Kant, opdagede ogsaa virkelig fleere Øer i samme Lage, hvilke syntes overmaade frugtbare, og hvor Øebeboerne havde Steen Muure paa Biergene til deres Forsvar. Han gik til en af disse Øer, Orwhyehe, i en Havn, Caracacossa, for Anker, og handlede med Øebeboerne, som næsten gjorde ham guddommelig Ære. Han gik derpaa efterat han havde forfrisket sine Folk, hvoraf hidtil ikkun 2 Mand vare døde af Sygdom, og 1 omkommen i Søen) igien under Seil, da i en flyvende Storm Besan=Masten paa hans Skib tog Skade, og for at reparere den, maatte han vende tilbage igien til bemældte Havn. Øebeboerne bleve nu daglig frækkere og tyvagtige, og stiale endelig en af Skibsbaadene bort fra Touget. For at forskaffe sig Ret herover, gik Capit. Cook selv med sin Lieutenant og 10 til 12 Mand i Land, begav sig ved et stort Sammenløb af Øebeboerne, som immer viiste ham guddommelig Ære til den Fornemste paa Øen, hvor efter den begyndte Mellemhandling en iblandt Hoben staaende frækØebeboer nødte ham til at skyde med Skraa paa ham, der ikke engang kunde trænge igiennem den Matte, han havde om sig. De Vilde bleve nu hidsige, og da Lieutenanten endelig fyrede, og skiød sin Mand overende, anfaldt den heele Hob dem, saa snart Marinerne havde affyret deres Geværer, lode de dem ingen Tid til at lade igien dræbte Capit. Cook og 5 af hans Folk paa Stedet, og tvang den øvrige Deel, tildeels saaret, under deres Pinasses Jld at begive sig paa Flugten. Capitain Clarke som nu tilfaldt at tage Commando, saae ingen Muelighed til at hævne den vakkre Cooks Død, men maatte gaae forsvarsviis til Verk, indtil man havde repareret Masten, kom imidlertid paa en temmelig fredelig Foed med de Vilde, og forlod altsaa denne Øe, for igjen at seile til Kamtschatka, hvor han fra Begyndelsen af dette Aar indtil Juni overvintrede i Havnen Awatscha, derfra er han igjen udløben, for, som han skriver, nøie at optage Øerne imellem Kamtschatka og Amerika. Jeg kan ikkun optegne dette efter Hukommelsen, efterdi denne Morgen ikke tillader mig at afcopiere Opsættelsen heraf. De angivne Længder og Breder har jeg dog skriftlig kunnet optegne. Hvad vil nu Hr. Engel sige til den for Sundet imellem Asia og Amerika angivne Lage, Vil han nu ogsaa beskylde Engelænderne for Logn, St. Petersborg den 10. (21.) Decembr. 1779. Pallas