Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1832-07-17
J "Kbhavnsposten læses en Afhandling om Stænder, hvori vises, at Danmarks Jndvaanere ikke have yttret Deeltagelse for den dem, ved Forordningen af 28de Ma 1831, lovede Velgierning; men i samme Afhandling indrømmes dog: at naar Man maaskee her i Landet ei saa aldeles jubilerer og hovererer over Haabet om stændisk Forfatning, saa skeer det ikke fordi Man miskjender det Gode, der vilde være ved den, naar baade Vælgere og Repræsentantere vare de oplyste og ædle Sjæle, der vidste at skjælne egne private Fordeele fra det Offentliges, ei heller af Sløvhed eller Ligegyldighed, meget mindre af Utaknemmelighed imod den ophøiede og af alle Fornuftige højt agtede Fyrste, men alene deraf, at Man, støttende sig paa Historiens Vidnesbyrd, lover sig endnu mindre af den, end den kan præstere, og befrygter, med Hensyn paa vor nu bestaaende Regjering, mindre Frihed end vi have, og at det Hele i de kommende Tider maaskee vil ende sig med Almuens totale Undertrykkelse under Aristoratiets Jernscepter og Pengemændenes Udpresninger. Vi have seet, hvad der er skeet i Frankrig under Casimir Perier og i England under Wellington, og skeer endnu. Hvad der en Gang er skeet kan skee igjen, siger Salomon. Om da nu Bonden og Borgeren, som dog udgjør Statens Masse og Marv, ja, om selv den med Historiens Gang velbekjendte Skribent sætter større Tillid til vor høilovlige Konges personlige Characteer og hans Descendenter, end de sætte til de mange lave og underlige Jnteresser, der, ligesom i andre Lande, ogsaa hos os ville udtale sig i Stænder-Forsamlingerne og gjøre sig Tirsdagen den 17 Juli 1832. gjældende, saa vil Jngen fortænke os deri. Hvad vil ønske er Pressefrihed, med Hensyn paa egne Justitutioner, Domstolenes Uafhængighed og Høisindethed, Agerdyrkningens og Handelens Fremme, Frihed for alle Baand, Lovenes Simpelhed, og i Skribent-Verdenen samme Opposition mod og Forsvar for skeete Jndretninger og Jnstitutioner, baade fra Regjeringens og Skribenternes Side, saa komme vi til Sandhedens Erkjendelse, og det er dog vel – Hovedsagen? Det er den Hs. Maj. Kongen ønsker og den vi alle ønske. "Dagens melder fra Helsingøer Følgende om det høitidelige og skjønne Syn, som Øresund frembød Natten imellem den 1ste og 2den Julii sidstleden: "Omtrent Kl. 12 passerede Hs. Maj. Kongen med Dampbaaden paa Reisen fra Jydland. Helsingøers Jndvaanere hilsede vor elskede Landsfader paa en festlig Maade, hvorved Man havde søgt at forene Simpelhed med Høitidelighed. Sundet var skjønt oplyst, og under Kanonernes Torden, Sømændenes Fryderaab og ledsaget af Musik og Sang, saae Man Danmarks Konge seile forbi til Hovedstaden. Nogle og tyve Færge- og Lods-Baade laae i en Linie fra Pynten af Kronborg til Vagtskibet, prydede med Løv og oplyste med Blaalys. J Midten laae et større Fartøi, hvorpaa Kongens Navnetræk var anbragt, og bengalsk Jld og opstigende Raketter gav under Forbiseilingen en stærk og skjøn Belysning. Paa hele Strandkanten fra Havnen langs med Byen saae Man Beegkrandse, og flere Gaarde, der vare beliggende ved Søen, vare smagfuldt illuminerede. Vagtskibet var meget skjønt oplyst med Blaalys, og i Nærheden af samme laa et i Helsingøer bygget Kongefartøi, ligeledes oplyst. Tvende Baade med Musik og Sangere mødte under Fakkelskin det kongel. Fartøi, og en af Hr. Professor Meisling, forfattet Sang blev afsjungen. Paa Skydebanen faaes paa en Høi skjønne Transparenter, omgivne af Beeg fakler. Ved Havnen og Strandkanten stode Byens Jndvaanere, og i en høitidelig Stemning bad Enhver i sit Jnderste Alfaderen om Lykke og Velsignelse for vor elskede Frederik.