JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
I det sidste Hefte af Journalen: die Zeiten, som udgives af Prof. Votz, siges: Siden Januarii Maaned have 42,000 Mand Franske Tropper occuperet de Anspachske Lande, og af disse have 3000 ligget siden Martii Maaned i Nürnberg. Foruden det daglige Underhold, Omkostninger &c. udfordre disse Tropper en daglig Udgivt af 47,000 Fl. i Livrancer, Fourage s., og hver femte Dag beløber den hele Udgive sig til en halv Million Gylden. Adskillige Stæder i det Anspachske maae formedelst disse Gjæster laane store Capitaler. Staden Anspach skal allene have laant 40,000 (efter nogle Beretninger 80,000 Fl. J Kjøbstæderne iagttage de Franske Officierer, god Krigstugt, men paa det flade Land i det Anspachske forefalde dog mange Rædselsoptrin, endog Drabsgierninger have allerede fundet Sted her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
J Nürnberg have de Franske Generaler fordret en hemmelig Contribution. - Patricierne have maattet edeligen forsikkre - at de ikke ville lade sig forlyde dermed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
J Aaret 1803 regnede man, at den hele Preussiske Stat besad 2100 Skibe med 10,500 Matroser. Siden den Tid har baade Skibenes og Matrosernes Antal forøget sig. Preussens fornemste Udførselsartikler ere: Korn for 10 Mill. og Lærred og Garn for 8 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
J Neuschatel holdes d. 25de d. M. Auction over 540 Baller, Pakker og Kister med Engelske Varer, foruden andre Engelske Colonievarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
J Canton Basel er det, under Livs- og Æresstraf blevet forbudet, at indføre Engelske Varer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
Lord Melvilles Proces har nu taget sin Begyndelse. Foruden Rigets Peers a. vare ogsaa Prindsen af Wales og hans Brødre, og Hertugen af Gloucester overværende. Alle vare klædte i Rober. Lord Melville ledsagedes af sin ældste Søn og sin Sagfører. Han var ubedækket og havde ingen Robe paa. Han syntes at være meget rolig og saae meget vel ud. Processen begyndte med de sædvanlige Formaliteter, og man mener, at den ikke vil vare længere end 14 Dage. Al Handelsforbindelse imellem America og Domingo ophører nu.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
For Prindsen af Wales forfærdiges en nyStadsseng, som er den skjønneste Seng, der nogensinde er bleven gjort i Engelland. Den forsynes med kostbare Piller, Speile a. Dwoyer, Chef for Rebellerne i Grevskabet Wicklow, som skulde transporteres til Botany, Bay, har underveis, i Forening med Mandskabet, bemægtiget sig Skibet, og er seilet til Brasilien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
Fra Madrid meldes under d. 17 April: J Mandsminde har man ikke oplevet saadant Veirlig som i Aar. J Forgaars har det sneet; det fryser hver Nat, og Frosten er langt stærkere end den var i December og Januarii Maaned. Høsten, som lovede at blive meget god, lider særdeles meget ved dette strænge Veirlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
J Danzig er det igjen bleven tilladt at udføre Hvede. Bergenske Sild noteres for 45 til 60 Fl. og Svenske for 40 a 45 Fl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
Den Preussiske Regjering har forbudet at udføre Salt fra alle Hannoverske Lande til andre Lande, under Straf af Confiscation og Jndkjøbssummens Erlæggelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
Papirfabricant Jllig i Erbach har opfundet den Konst, at planere det Papir, der er bestemt til Skrivningen, i Massen selv. Han vil lade denne Hemmelighed offentlig trykke; der forudbetales for et forseglet Exemplar 21 Fl. 36 Kr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
De Engelske Krydsere have opbragt 13 Skibe, som alle vare ladede med Brændeved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
J Holland modsætter man sig paa det kraftigste den monarkiske Regjerings Jndførelse; men der er neppe nogen Tvivl om, at den jo desuagtet vil blive indført, da man vil paastaae, at det ikke er ægte Republicanere, men for det meste Kjøbmænd, der, besjelede af Handelsaand, ønske Vedligeholdelsen af en saakaldt Republik, hvor der ikke findes mere det mindste Spor af Republicanisme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
Ved Rouen have to unge Mennesker fanget i Seinen et Slags Hvalfisk, som veide 900 Pd. Siden dette Aars Begyndelse er Regjeringen. i Würtemberg undergaaet en heel Forandring, som ved en ny Forordning af 18 Martii er bragt sin Fuldbyrdelse nærmere. Forskjellen imellem de gamle og ny Stater ophører; begge ere blevne forenede til et Heelt, og for det Hele anordnet en ny Stats forvaltning, som skulde tage sin Begyndelse den 1 Maji. Det høieste Collegium, under hvilket 6 Departementer staae, er det Kongel. Statscolbegium. - Hele Kongeriget deles i 12 Kredse, som kaldes efter følgende Stæder: 1) Heilbronn, 2) Ludvigsburg, 3) Stuttgard, 4) Maul bronn, 5) Schorndorf, 6) Urach, 7) Rochenburg, 8) Kalw, 9) Rothweil, 10) Tuttlingen, 11) Zwiefalten, 12) Ell wangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
Siden den Tid, at Erkehertug Carl har paataget sig Bestyrelsen af det Østerrigske Krigsvæsen, har det hele Militaire og alle dets Grene faaet nyt Liv og ny Virksomhed, og man troer derfor, at det snart igjen vil befinde sig paa en respectabel Fod. Alle Misbrug ved Militairpladsenes Besættelse og alle Ufortjentes Befordring er paa det strængeste bleven forbudet. Alle Jnfanterieregimenter skulle nedsættes til 3 Batailloner Musketerer og 3 Grenadeer-Compagnier; ligeledes skulle Dragonerregimenterne kun bestaae af 3 Divisioner, istedet for at de forhen bestode af 4; derimod skulle Chevauxlegers og Husarregimenterne blive uforandrede. De saakaldte SchutzverwandtenProfessionisten i Wien, som, under de Franskes Ophold i det Østerrigske, vare under Vaaben tilligemed det øvrige Borgerskab, og udgjorde over 15,000 Mand, faae ikke allene Borgerrettighed, men ogsaa Navn af Keiserindens Regiment og øves nu stærkt i Manoeuvrering. Det hedder overalt, at det Østerrigske Monarkie skal have en ny Forfatning, paa det Landet, naar det gjøres fornødent, kan stille en Hær af 600,000 Mand, som allerede tilbørligen ere øvede i Vaaben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
Da Undersaatterne i de Chur=Hessiske Stater paa adskillige Steder have solgt enkelte af deres Godser, som grændsede til Nabolande, til Udlændinge, og der desaarsag i Henseende til Grændserne er opstaaet Tvistigheder, saa har Churførsten ved en Forordning forbudet, at sælge Haver, Jorder eller Enge, der ligge ved Grændserne, til Udlændinge, under Straf af Confiscation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
J Ungern har en ung, rig Adelsmand og examineret Advocat hængt sig paa sit eget Kammer om Natten, medens han lod sine Betjentere gaae paa et Bal. Allerede som Dreng var han meget melancholsk, men endnu mere som Yngling. J de sidste Aar af hans Liv indbildte han sig, at han var den sande Messias, der skulde forløse Verden og gjøre Menneskene lykkelige ved sin guddommelige Lære. Han læste flittigen det gamle Testamente, og omskjar sig selv. Han anholdt adskillige Gange om at faae Tilladelse at prædike i Kirken, men det blev ham afslaaet. For at gjøre Proselyter til hans ny Religion, holdt han ved visse Leiligheder korte afbrudte Taler, thi han havde ingen færdig Tunge. Derimod skrev han en tyk Bog, der skulde indeholde hans ny Religion og tillige den sande Visdom, som han vilde lade trykke. Men da han bragte Manuskriptet hen til en Catholsk Præst, for at omvende ham, fratog denne ham dette, og sendte det til den nærmeste Biskop. Hans Bog er uden Sands og fuld af Mystik. Om Videnskaberne, især de juridiske, talde han i de sidste Aar af hans Liv med megen Foragt, og fraraadte enhver at studere dem. Naar han udgav sig for den sande Messins og man for Spøg begjerte af ham, at han skulde gjøre Underværker, svarede han: "at han ikke vilde skuffe Folket ved Underværker. Men at han var den saade Messias, sagde hans indvortes Sands ham, "og ingen kunde overbevise ham om det Modsatte. Nogle Dage før hans Død gik han en Spadseretour med en Præst, som han havde fattet et Slags Tillid til, men standsede paa engang og saade: "jeg maa nu aabenbare dem min høie Værdighed; jeg er den sande Messigs; tilhed mig!"At han ikke kunde gjøre Proselyter smertede ham meget, og har maaskee især drevet ham til, at lægge Haand paa sig selv; men førend han gjorde det, høitideligholdt han sin Fødselsdag temmelig fornøiet i Selskab med endeel af hans Bekjendte, re. Han havde overalt just ikke tabt al Sands for Livets Glæder. Allerede da han ansaae sig for Messias, forelskede han sig i en smuk Pige, men blev ikke bønhørt af hende, uagtet han troede, at hun var forelsket i ham. Han var heller ikke nogen Hader af et godt Bord. For sin Sundhed var han meget bekymret og brugte de foreskrevne Lægemidler, men skrantede meget ofte. Da man aabnede hans Lig, fandt man, at hans Hjerne var overmaade blød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-13
Trykfeil paa første Side i forrige Numer; det tryggeste Vognborg læs: den &.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Løverdagen den 17 Malt. 1806. Enstydige Danske Ord. Sporon har skrevet en fortraffelig Bog om enstydige Danske Ords bemærkelse; men deels har det ikke været hans Hensigt, at udtømme dette Æmne, deels har vort Sprog siden hans Tid forandret sig saa meget tilligemed Sæderne. at vi upaatvivleligen trænge til et nyt Værk i dette Fag. Saaledes kaldes f. Ex. i vore Dage en Mand ofte velærværdig, der ikke engang er ærværdig, en anden velviis, der ikke engang er viis, en tredie velfortjent, der aldrig har gjort sig i mindste Maade fortjent, en fjerde vellidt, som intet Menneske kan lide, en femte velopdraget, uden at have nydt mindste Opdragelse, Summa Summarum, jeg kunde opregne mangfoldige saadanne Ord, der nu, som en Følge af Tiderne og Omstændighederne, ganske have forandret deres gamle bemærkelse. - Endskjønt jeg føler mig alt for svag til at betræde en Sporons Bane, har jeg dog ikke kunnet undertrykke det Ønske, at forelægge Sprogets Yndere, nogle Bidrag til et saadant Værk. Mueligen vil en heldigere Pen i sin Tid kunne benytte sig deraf, og hvor lidet Honning man end maatte samle af de faa Blomster, jeg her har plantet, skal det dog glæde mig, at have bidraget min Skjærv til en saa almeennyttig Sags Fremme. Forstand. Fornuft. Forstand, siger Sporon: er den naturlige Fuldkommenhed i Sielen til at fatte indsee og begribe. Fornuft er en ved Undervisning, Eftertanke og Erfaring erhvervet Lei hed til at dømme og slutte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Denne Definition er ganske uanvendelig i vore Dage. Naar man nuomstunder siger i en glimrende Kreds: Hr. K. er en Mand af stor Forstand, saa forstaaer man derved ikke, at Hr. F. har skrevet en god Bog, disputeret for Doctorgraden, gjort en vigtig Opdagelse a. men man vil kun sige saa meget som: Hr. L. har samlet en eller et Aar Tønder Gulde foren leret heldig, og bragt det saa vidt, at han nu kan forøde 10,000 Rdlr. om Aaret. Naar Sporon siger: at Fornuften er det, som skal skille Menneskene fra Dyrene, saa er atter hans Paastand ganske upassende i vore Dage, hvor man kan være det dummeste Dyr og dog besidde stor Fornuft. Saaledes gives der mangen en Mand, der ikke kjender saa meget til Mathematiken som hans Vindspiller *), og alligevel kan have Forsædet der, hvor der raadslaaes om mathematiske Gjenstande. Blandt mange Jydske Studeprangere skal Øxnenes Antal være en ufravigelig Maalestok for Fornuft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Af alle de Ord, som forekomme hos Sporon, synes disse meest at have vedligeholdt deres gamle bemærkelse. Fordi der er saa mange, som gide lee, siger han derfor er det en let Sag at være vittig. Fordi det er saa let en Sag at være vittig, derfor vil baade unge og gamle Daaver have denne Roes. Og fordi Vid raader at skjule sig for den kaade Vittighed, derfor føre disse Daarer saa ofte Ordet allene. - Anderledes kunde han ikke have skrevet, om han end havde udgivet sin Bog i Aarer 1806. Lærd. Belæst. Boglærd Studeret. Holberg har i sin Tid allerede anmærket, at Sproget har forandret sig; at en Lakalfordum hedte Dreng, en Maitresse: Bistopperske, en Musicant; Spillemand, en Frøken: Stadsmø, en Secretair, Skriver. Men siden hans Tid har det endnu forandret sig langt mere. Nu kaldes en Badskjer: Chirurg, en Kobbersmed Kobberfabricant, en Guldsmed; Guldarbeider, en Copiist, Secretair, en Skriverkarl, Fuldmægtig, en Degn, Kirkesanger a. Ogsaa Ordet Lærd har nu ganske forandret sin Bemærkelse. En Lærd var fordum en Karl, der, som Peer Degns Deponent fra Slagelse, Mads Pandekage, havde Been i Panden og Skjæg paa Hagen, - der kunde skrive en heel Disputats om Cicero's Tøfler, og som kunde disputere hele Timer baade paa Græsk og Ebraisk. Nuomstunder kan man ikke engang kjende en Lærd fra andre Folk. En Professor seer ud som en Springfyr, og en Rector Magnisicus som en Kammerjunker. Sporons Forklaring over Ordet lærde er nuomstunder ganske upassende. Saaledes siger han lærd kan man ikke kalde uden den, som til rette Sted veed at henføre det han har læst." Nu til Dags er det netop ganske omvendt: jo mindre man kan henføre det, man har læst, til rette Sted, des lærdere er man, jo bedre man derimod forstaaer denne Konst, des mindre Fordring kan man gjøre paa Navnet Lærd. En lærd Mand kan derfor den være, som har læst faa, men gode Skrivter, siger Sporonendvidere. Det er nu atter upassende. En lærd Mand maa i vore Dage ikke lade sig forlyde med, at der gives nogen Bog, han ikke har læst, eller noget Tungemaal, han ikke forstaaer. Endog Mesopotamisk maa han forstaae som sit Modersmaal *).(Fortsættes.) 2) Afdøde Auditeur Molbek f. Ex., som ikke engang var en Lærd er professo, forstod dog Persisk. I det mindste har han sagt det paa Titelen af Cyrus's Reiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Indenlandske Efterretninger. J Onsdags omtrent Kl. 11 blev Kammerherre Blücher høitidelig jordet. Ligfølget bestod af henved nogle og tredsindstyve, for det meste Militairpersoner, i nogle og tredive StadsvogneHele Garden til Hest fulgte med; Standarten og Paukerne vare behængte med Sørgeflor. Da Liget ankom til Assistencekirkegaarden, holdte Garden stille paa Marken lige for, og fyrede tre Gange med Carabiner. - 12 Underofficierer af Garden satte den svære Kiste i Vognen og tog den siden ogsaa ud igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
J Torsdags opførte den dramatiske Skole Sødskende Kjerlighed af Weisse, og Harleqvin Patriot af Evald. Det første er en alt for ubetydelig Ubetydelighed til at det burde opføres paa noget andet Theater end i Lilleput; det sidste blev i det Hele ret godt udført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Henved Fjerdeparten af den for to Aar siden indrettede nye Assistencegaard, er nu opfyldt med Liig, og man tæller her allerede imellem 7 til 800 Grave. Blandt de nye Monumenter udmærket især afdøde Kjøbmand Heides Gravmæle sig, som er meget smagfuldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Odensee d. 13 Maji. De Skuespil, hvormed Kammerherre Baron Wedel ved sit Theater fra Nestved morede Odensee i denne Vinter, ere nu tilende. Der gik i det Hele meget bedre i Vinter end i Fjor, og Personalet var saavel organiseret, at man ikke har havt det bedre her, siden den Tid Odensee saae et offentlig Nationaltheater fremstaae. Dette var ogsaa den eneste offentlige Morskab denne Stad havde, da Concerterne her nu næsten høre iblandt de forlorne Konster, og Dans i Ordets egentlige bemærkelse har ophørt at være Dans. - Nyborg har ved Kammerherre Baron Gyldencrones Bestræbelser ret godt moret sig for liden Bekostning med Concerter og Baller, ved hvis sidste Concert Stifteren, blev overrasket af to unge Damer, med en Sang, forfattet af Cand. Jur. A. F. Skibsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
J Aarhuusavisen lyses efter en bortløben Lærredreng, som er sex og tredive Aar gammel. Det er næsten intet Under at han løb sin Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Den 12te ventedes H. K. H. Kronprindsen, i Slesvig, hvorfra Høistsamme vil reise med Kronprindsessen tilbage til Kiel. - J Holsteen hedte det, at H. K. H. vilde gjøre en Jnspectionsreise, paa 14 Dage til Altona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Efter Correspondenten formæler Statsministeren Grev Bernstorff sig med den unge Grevinde van Dernach,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Prof. Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Fyen, Langeland, Ærøe, Lolland og Falster har i disse Dage forladt Pressen. Den er rig paa vigtige og ubekjendte Efterretninger, samlede af Forfatteren paa hans Reise der i Landet, efter Kongelig befaling. - Blandt mange andre drivtige og vindskibelige Mænd anføres her Smeden Mads Jensen i Flodstrup Sogn, Vindinge Herred, som, foruden sin øvrige Dygtighed i sin Profession, især forfærdiger udmærket gode Leer og Skjæreknive, der slibes paa et af ham selv indrettet Slibeværk, som drives af en Hest, og hvilken Indretning meget fremmer hans Arbeide og gjør det mindre bekosteligt. Af disse Leer og Skjæreknive afsætter han mange omkring i Landet. Det Kongel. Landhuusholdningsselskab har for nogle Aar siden belønnet denne Opfindelse med en Præmie. - Det lille Ærøe havde i Aaret 1802, 58 Skibe, 64 8 1/2 Commercelæster drægtige. - Paa Torsinge har Eieren, Kammerherre Jnel, ladet bygge to Fattighuse. Det i Thronse er en smuk Bygning med en Arbeidsstue og 6 Værelser, hvert til 2 Personer. Kun de meest Nødlidende optages her, og de, som mangle Arbeide, finde det, passende til deres Kræfter, i Arbeidshuset. Ovnen i Stuen, saavelsom Kjøkkenet, er indrettet efter Rumforts Maade. J denne bliver der daglig med 16 Pd. Bøgebrænde kogt Mad for 40 til 50 Mennesker, og den Fattige kan hente her god og sund Føde for en ringe Betaling. Orden og Reenlighed hersker i den hele Indretning. Og saa Kammerherrens øvrige Foranstaltninger til Understøttelse og Forsørgelse for Øens Fattige fortjener Roes og Efterligning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
J et Rescript af 3 d. M. har Commerce-Collegiet tilkjendegivet de Commercerendes Selskab i Altona, at alle de Skibe, der ere bestemte til Elben. saavidt som Omstændighederne tillade det, skulde seile til en anden nærliggende Havn i Hertugdommene, f. Ex. Tønningen eller Husum, for der at indhente nøiere Underretning om Tingenes Stilling, og at det er raadeligst for de Skibe, der ere bestemte til Trave, for det første at begive sig til Kiel eller Neustadt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Udenlandske Efterretninger. Førsten af Schwarzenburg er reist til Paris for at negociere angaaende sine Godser i Tydskland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Det hedder nu, at den Østerrigske Keiser i Selskab med Erkehertug Carl endnu i dette Foraar vil foretage en Reise til Øvre=Østerrige, Karnthen og Salsburg, for at tage de Grændsepuncter i Øiesyn, der, efter General Genie Directeuren Erkehertug Johans Forslag, skulle fortificeres. De Engellændere, som allerede i en Tid af ti og flere Aar have opholdt sig i Venedig, have deels frivillig, deels efter et Vink, forladt Staden. Gaeta forsvarer sig endnu med Haardnakkenhed, ni Franske Krigskibe, som ligge ved Den Elba, skulle derfor afseile til denne Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
J Livorno skulle alle Engelske Manufactur og Fabrikvarer være blevne strængt forbudne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Den Hetruriske Regjering behøver nu ikke mere at betale de 60,000 Lirer, som vare bestemte til de Franske Troppers Underhold. Sængtet i Paris er nylig blevet beriget med et Malerie, som forestiller Keiser Napoleons allegoriske Triumph. Den Franske Skole har siden Charles le Bruns Forestillinger af Aleranders Slag ikke leveret et mere colossalsk anlagt Konstværk end dette. Regnault's Pensel har sat her Napoleon paa en Triumphvogn, der, omgiven af allegoriske Guddomme, nærmer sig Udødelighedens Tempel. Jmidlertid bebreider man dette Mesterstykke dog, at Formen af de overvundne Uhyrer ikke er gigantisk nok. Anarchiet kan man neppe see og af de Engelske Leoparder er kun Hovedet tilsyne. Somme mene, at Maleren har gjort det med god Grund, da Napoleons Bedrivter ere alt for talrige til at man behøver at laane ham uvundne Laurbær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Det Parisiske Publicum finder nu mindre Smag end ellers i Lystspil; Thalias Templer ere derfor lukkede, og kun Sørgespil gjøre Lykke. Man mener, at dette er en Følge af den nuværende Militairopdragelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Den bekjendte Digter Chenier, som i Revolutionstiden antog Titel af National-Digter, og hidtil har været Medlem af Nationalinstitutet og Jnspecteur over Studierne, lod nylig trykke et nyt Digterværk, der har forskaffet ham mange Fiender og endog paadraget ham Keiser Napoleons Ungade. Det bestaaer i en Epistetil Voltaire, hvori Digteren gjennemløber denne berømte Skribents lange Tidsrum fra 1696 til 1778, dvæler ved Frankriges Uheld, ophøier Rousseau, Helvetius og andre Stiftere af den i Paris nu saa forhadte nyere Philosophie, og udraaber, i det han tilbagekalder de sidste Aar af Voltaires Liv Ges tems Ine sont plus: les notres som moins beaux. Les Francais somt tombes sous des Velches nouveaux.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Den bekjendte Thomas Paine kan heller ikke i den ny Verden finde Rolighed. Da han nylig befandt sig ganske ene i sit Huus paa Landet, tragtede man ham efter Livet. Jmidlertid opdagede man dog Gierningsmanden, som havde skudt efter ham igjennem Vinduet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
J Aaret 12 kaldte Bonaparte ham til Frankrige og udnævnte ham til Gouverneur over Paris. Siden blev han ophøiet til Rigsmarchal. Den 25 Martii 1800 ægtede han Annunciade Caroline Bonaparte, Napoleon Bonapartes Søster, og af dette Ægteskab existerer der en Søn, som kaldes Achilles. - Den Europæiske Statshistorie kan neppe opvise et Exempel paa en Mand, der i saa ung en Alder og i saa kort en Tid, fra simpel Soldat af, har opsvinget sig til saa høi en Værdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
Prinds Joseph den ny Konge af Neapel, er født d. 5 Febr. 1768 og blev formælet d. 24 Sept. 1794 med Marie Julie Clary, født d. 26 Dec. 1777. Han har to Døttre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-05-17
J en Skrivelse fra en Fransk Officier meldes: at man aldrig har mærket saa stor en Forskjellighed i det Udvortes og Jndvortes af de Franske Tropper end siden det seierrige Feldttog i Mähren. Hele Nationen er ligesom martigliseret, alle bære Knebelsbart og Favoriter; endog Commissairer og skrivende Væsener. Man ønsker nye Landkrige, og nogle endog den farlige Expedition til de brittiske Øer. Den yngste Conscriberede glemmer ved Siden af sine ovede Krigskammerater sit Hjem, exercerer med største Munterhed adskillige Timer om Dagen, underkaster sig den hyppige Prisonstraf og den møisommelige Tjenestes Tvang. J Biting og uden for Tjenesten er han derimod saa meget mere utvungen. Misfornøielse og Desertion ere sjeldnere end nogensinde før. Mangen en Soldat lærer konstmæssig at fegte. Paa Samlepladsene spøger og brydes man, og det tager ofte saa alvorlig en Vending, at en Duel maa afgjøre Steiden. - Paa godt Logis og god Kost gjør man siden det sidste Feldttog stor Fordring. Dejenne a la Fourchette, god Bordeaux Viin, Rom, Ansette til Caffe og deslige hører til Dagens Orden, og derfor vare Jndqvarteringsbyrderne ogsaa saa trykkende. - Blandt Sygdommene havde Fnat taget saa meget Overhaand, at der allene af Garnisonen laae 480 i Hospitalet. - Officierernes og Soldaternes Underklæder ere af ulige Farve, man finder Pantalons, Støvler, Gileter og Halstørklæder af alle muelige Couleurer. - Af Voltigeurerne have kun meget saa lært denne Konst. - Fængselsstraf er næsten den eneste, men den er ogsaa meget almindelig. Da Desertion, selv i det Jndre, er meget sjelden, saa afskjæres den, der paagribes anden Gang som Deserteur, Rabatterne i Fronten af Armeen, og overleveres derpaa til en Gens darme, der bringer ham paa Galeierne. Dødsstraffene fuldbyrdes sædvanligen ved et andet Corps end det, hvor de ere blevne dicterede, og i største Stilhed.