JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1776-08-23
Den 6te Julii sidst er en Præste=Enke Else Sophie Søe, sal. Hr. Michel Lædertaugs, forhen Sogne=Præst til Hundborg og Jannerup i Hundborg Herred, Thye Land, død paa Ulstrup i bemelte Hundborg Sogn, hvor den Afdøde har haft Husehyld og Ophold i mange Aar; ligesaa hastig som Dødsfaldet blev mig undertegnede angiven, ligesaa hastig blev og hendes ringe Mobilier og Efterladenskab taget under lovbefalet Forsegling; efter hendes Mands Død, for 43 Aar siden, skal hun have haft 4 Bern, 2de Sønner Anders og Laurids Lædertang og 2de Døttre Else Margrethe og Petri Christiana Lædertang; om samme 4re endnu ere, eller hvor mande af dem i Live findes, med Navn og Opholdsted, haver Skifte Retten ved 30te Dagen ey erholdet nøiagtig Kundskab om, da Datteren, Else Margrethe, som skal conditionere i Fridericia, og blev Moderens Død tilmældet, ey mødte efter Formodning; at et Brev til den Afdøde, Datum Kiøbenhavn den 7de April 1768. sees, at Anders Lædertaug, som efter Spargement var Mester Snedker i Kiøbenhavn, skal være død, og da efterladt sig Enke Anne Margaretha, med 2de smaa umyndige Born; til Laurids Lædertaug vides ey noget uden efter Beretning, at han skal tiene er Herskab i Sielland for Skov Rider; ligeledes efter Beretning skal Petri Christiana være død ugift; thi indkaldes herved alle de, som kan legitimere sig som rette Arvinger, at være efter afg. Præste=Enke Else Sophia Søe, sal. Hr. Michel Lædertaugs, Enker med Værger, Umyndige med Formyndere, at møde eller møde lade paa Skiftestedet Ulstrup i Hundborg Sogn og Herred, Thye Land, tilde i Loven fastsatte Tider, med Begiering, at fastere Kundskab fra de sande Vedkommende maatte desinden, om mueligt, erholdes: pr. Wiborg og Thisted til Wang Præstegaard; Credi= og Debitorer ombedes, at lade sig denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de gange tillige i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, være iagttagende. Wang Præstegaard i Thye, den 7de August. 1776. Adrian Brøndlund, Provst i Hundborg Herred og SognePræst til Wang og Thorup.
Berlingske Tidende, 1776-08-23
Da Kiøberen af Hr. Lieutenant Stramboes og Frues Boes her i Schielschjør beliggende og tilhørende Eiendoms Gaard, ikke mindelig har villet efterkomme de derom forfattede og publicerede Auctions=Conditioner, i sær hvad derved er paalagt ham, at tilveiebringe Vedkommende antagelig Forsikring for Kiøbe=Summens Betaling til bestemt Tid; saa, i Anledning heraf, bliver sammes Gaard, der under 11te, 14de og 18de Junii sidst findes i disse Tidender omstændelig beskreven, ved endelig og 4de Auction paa Schielschiør Raadstue igien opraabt Onsdagen den 18de Septbr. næstkommende, om Formiddagen ved 10 Slet, og da efter bekiendtgiørende Conditioner absolut bortsolgt; hvilket herved i tiener Liebhaberne til behagelig Efterretning; ligesom og at ermelte Gaards Beskaffenhed, og Conditionerne, hvorefter samme skal bortsælges, kan forinden faaes til Eftersyn hos undertegnede Schielschiør den 13de Jacob Sev. Payng, August. 1776. constit. Byefoged og Auctions=Forvalter ibid. Da Sogne Degnen til Frue Sogn udi Somme Herred Christian Friderich Thyme ved Døden er afgangen, og hans Stervboe, er tagen under lovlig Behandling, men befindes saa fattig, at den ikke formaaer anden lovlig Tillysning, end den ved de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender brugelige, saa indkaldes herved en Gang for alle saavel Credi, som Debitorer inden den 7de Octobr. at anmælde deres Krav og Gield hos Skifte=Forvalteren Dom Provst Schulz, da man samme Dato agter at slutte Skiftet. Roeskilde, den 21de August. 1776. C. Schulz.
Berlingske Tidende, 1776-08-23
En Weyle Hospital tilhørende Capital stor 1000 Rdlr., er førstSkommende 11te Decbr. Termin a. c., imod sæfisant JordeGods Pant, og gangbar Rente, til Laans at bekomme hos mig Weyle Hospital, den 13de B. Baggesen, August. 1776. Hospitals-Forstander.
Berlingske Tidende, 1776-08-23
Hos Forvalter Kraa paa Westerbyegaard er strax, imod suffisant Pant og aanghar Rente, at bekomme 62 Rdlr. 5 Mk. 6 Sk., Børne=Penge, afg. Skovfoged Anders Øeberg, som boede og døden Svebølle, hans Børn tilhørende.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Fra Spanien, den 27de Julii. Alle Breve bekræfte den Efterretning om Søetrefningen, om paa Ris Grande er forefaldet den 19de Febr. imellem spanierne og Portugiserne, og i hvilken de sidste have mi et en Schaluppe af 144 Canoner og 2 Galioter af 12 Canoner, en ere opbrændte og borede i Grund. Fortet St. Teclabori Don Anton Ramires commanderede, capitulerede en 3die April, og Commandanten fik alle Krigs Æresbeviisninger. Da de Spanske Tropper drog ud, tog Oberst lintos Bondeira, i Kongens Navn af Portugal, Forter Besiddelse. Efter at Portugiserne havde erobret de Span i Batterier, drog Hr. Texada sig tilbage til Fortet St. heresia, med sine endnu tilbageblevne faae Tropper, som standig bleve anfaldne af Fienden. Han kom endelig til betet, hvilket General, Don Vertitz, den 7de fra Mon viden af med Artillerie og Munition undsatte. Jmidtid er man dog, uagtet denne Forstærkning, meget bemret for dette Sted, og frygter, at Portugiserne, om bleve Mester heraf, strax torde gaae for Monteviden og paa for Buenos=Ayres. De have 14000 Mand Eurosiske Tropper, som blive commanderede af gode Tydske 3 Engelske Officeerer. Faaer de begge disse Stæder, saa tyde de vidst ind i Peru og plyndre, da det er et aaben and, som ingen Fæstninger har. Man siger, at Havne ki Peru ogsaa skal være uden Forsvar paa Kysterne af Syd lavet.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Det sidste fra Lissabon i Henseende til vore Stridigheder, led Portugal indløbne categoriske Svar gaaer omtrent derde paa : "Man beklager sig i de bitterste Udtryk over det hvanske Hof, at samme i intet Stykke har opfyldt Tractaerne, og i sær ikke har været at bevæge til at udnævne Comlissarier, for at fastsætte Grændserne i Paraguay. Porgiserne havde altsaa seet sig nødsagne til, at gribe til de forudne Messerer, for at tage det igien i Besiddelse, som med lette tilhører dem." Formedelst dette Svar blev efter Kon sus befaling holdt et Stats=Raad med alle vore Ministre, udi samme besluttet, at give Michael Gaston Befaling, at forlade Tago, begive sig til Cadix, indskibe der 8000 Mand og Krigs Provision, og i Hast at afseyle til Buenos Ayres. Paa samme Tiid have alle vore Landtropper sat sig i Bevægelse til Grændse Stæderne Badajoz og Tindad Rodrigo, for med 2de Armeer, som tilsammen skal være 40000 Mand stærk, i Fald behøves at trænge ind i Portugal.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
London, den 13de Augusti. J Forgaars er Kongen kommen fra Windsor til St. James, for med sine Ministre at holde Stats=Raad over Jndholden af de fra adskillige fremmede Hoffer, og fra America indløbne Depecher. De sidste indeholde ikke allene vigtige Begivenheder men melde og tillige, at Americanerne, da de saae saa stærk en Søe= og Landmagt at nærme sig, have ladet Modet falde; at deres Forbirrelse mod Engeland har meget aftaget, og at de tydelig lod see Fortrydelse over, at de havde ladet det komme saa vidt. J Colonierne Nye=Pork, Carolina og Virginien har et stort Antal Jndfødde erklæret sig for Kongen, og ere færdige til at gribe til Vaaben for Monarken. Det samme er og skeet i Maryland, hvor man offentlig har lagt for Dagen sin Afskye for Kongressens Ordre, at man i de offentlige Bønner skal i Stæden for Kongen bede for Kongressen. J Nye=Pork have de Kongelig sindede gjort det Forslag, ved General Howes Nærmelse at sætte Staden, i Brand paa den eene Side, paa det at samme formedelst den deraf opkommende Forvirrelse maatte komme i Generalens Hænder. Men deres forehavende er blevet opdaget, og de ere satte i Arrest, og vil formodentlig blive haardt straffede.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Den Observations Escadre, som Hoffet lader udruste, skal bestaae af 10 Rangskibe og 6 Fregatter. Deres Besætning skal paa eengang være complet. I Deptford og Chatham blive og udrustede 4 Fregatter, som skal krydse paa Høyden. af de Bermudiske Øer, for at beskytte vore Vestindiske Handelskibe fra de Americanske Kapere. J alle 3 Riger blive mange Skibe ladne med Levnetsmidler til America, for at forekomme en Hungersnød, hvormed denne Deel af Verden, siden dens standsede Handel, trues.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Endnu har man ingen vis Efterretning, at General Congressen i Philladelphia har formelig erklæret Independantaf Engeland. Men det er vidst, at Virginien, Rhode Jsland og nogle andre Colonier, have i deres Forsamlinger høytideligt besluttet, ved deres Afforordnede til Kongressen, at foreslaae saadan en Uafhængighed, samt en Conforderation af Colonierne og Forbund med fremmede Magter. Disse Beslutninger læse vi paa det Fuldstændigste, saavel i de Americanske, som i vore egne offentlige Blade. - Adskillige Breve fra Philladelphia, som man læser i vore Tidender, og blant hvilke nogle mælde, at der vare sendte Commissioner til Genua, for at kiøbe nogle Krigskibe, men andre, at 3 af saadanne Skibe allerede skulde være komne, ere tilforladelig falske. De Americaner behøve ikke at hente Skibe saa langt borte, hvilke ufeylbarlig ogsaa vilde støde paa vore Krigskibe, ved Farten igiennem den Middellandske Søe, og Sundet, ey at tale om, at Genueserne ere alt for kloge tilat de skulde befatte sig med saadan Snigehandel. Beviis nok herpaa er ogsaa dette, at 2 af disse Skibe, som skal være kommet fra Genua, føre Franske Navne; man kalder det eene Defense og det andet Supremme. De Americanske Kapere, dette veed vi vist, have igien borttaget adskillige Skibe i Vestindien, og deriblandt 18 allene fra Jamaica; hvilke dog ere for den største Deel Fiskerfartøyer. Men de gribe ogsaa udrustede Skibe an, og have nyelig efter en hæftig Fægtning borttaget en fra Jamaica udrustet Kaper, Ege Hiertet, samt skudt det Kongel. Skib, Minerva af 18 Canoner i Grunde i Golfet af Florida. Denne Forvovenhed udbreder Skræk iblandt Vestindiske og herværende Kiøbmænd. Kongens Skibe have vel paa nye optaget mange Kaperskibe fra Americanerne; men de ere af ingen Betydenhed, undtagen at man for en Tiid kan bruge Mandskabet deraf, thi, naar de faaer Leylighed dertil, saa løbe de bort igien. Alle Efterretninger bekræfte, at Colonierne faae Tid efter anden idelig fremmet Hielp af Skibe, Skibsbygnings Materialier, Krud, Canoner, Flinter &c. At General Lee, denne befrygtelige Mand, commanderer i de sydlige Colonier imod de Lord Cornvallis og Clinton, det tvivler man nu slet intet meere paa. Paa hans Begiering skulde Gouverneur Eden have mistet sit Hoved; men de Deputerede i Annopolis har sat sig derimod; dog har Hr. Eden maattet ved sin Ære forsikre, at han ey skulde undvige. Man begynder nu igien stærkt at tale om en Fred med Colonierne, ja der skeer Veddemaal om, at denne Fred endog førend October skal blive sluttet. Den egentlige Aarsag dertil er endnu skiult. Fra Qveber skriver man endnu, at der først maae blive bygget Skibe, førend Operationerne over Landsøen, mod Nye=Pork kan gaae for sig. Saalænge skal Tropperne, blive liggende i St. Johns, La Prairie, Longueille og Montreal, og Hovedqvarteret maaskee komme til Montreal.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Constantinopel, den 6te Julii. Man veed nu vidst, at der iblandt de her nyelig opsatte Hoveder, ikke er Hovedet af Ali Daher, den afdøde ScheiksDahers ældste Søn, men vel er deriblant dem hans Kiayas eller Lieutenantes Hoved. Ali selvstaaer med sine Tropper endnu ved Jaffa. Da man her endnu neppe har forvidet Ubehagelige ved Tabet af Bassora, saa udbredte og allerede det Rygte, at Bagdad ogsaa er forliig. Man forsikren. nemlig: at Gouverneur Spanuks Have har været nødt til at forlade denne Stad. Porten har derfor forlenet Lieutenanten under den halshuggede Omat=Bassa en Bassas Værdighed og Anseelse af 3 Hesterumper, og paalagt ham at staae bemældte Spanuksi=Zade bie af alle Kræfter.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Paris, den 9de Aug. De sidste Breve fra Bretagne melde, at i Brest ligge 12 Krigs=Skibe reent seylfærdige. Vor Evolutions Escadre, som hidindtil har krydset paa de Portugisiske Grændser, er nu ankommen paa Høyden af Brest, hvilket foraarsager stor Opmærksomhed. Man legger Mærke til at vort KongelConseils Operationer aldrig ere blevne holdte saa hemmelige, som nu.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Hoffet i Lissabon har paa det Spanske Hofs Klager over hvad som er passeret i America, givet til Svar: "at det Skibs Afseyling, som skulle bringe Ordres til America, at ophøre med Fiendtlighederne, er blevet forhalet, saa at det ikke har kundet afseyle derhen førend i Januario, og altsaa er ankommet der alt for seent, til at forekomme Erobringer, af Fortet St. Tecla, og de øvrige Fiendtligheder; men Hoffet har nu Efterretning, at bemeldte Ordres vare komne Coloniernes Gouverneurer til Hænde, og at alting skulle igjen blive sat i den Stand, som det forhen havde været. Man erfarer dog at dette Svar har ikke gandske tilfredsstillet det Spanske Hof, saasom det Portugisiske Ministerium ikke derudi udtrykklig erklærer, at Tilbagegivelsen er skeet, strax efter at Ordres vare ankomne. Man tvivler derfor ikke paa at jo Spanien desuagtet vil sende til America de Tropper, som det allerede havde besluttet, at afsende derhen; thi de yngste Breve fra Cadix melde, at der var ankommet Ordre fra Hoffet, at giøre 40 Skibe færdige, og bringe 9 Regimenter Tropper om Bord paa samme.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Livorno, den 18de Julii. Kongen af Sardinien har i Steden for Græven af Rivarola udnævnt den herværende Kiøbmand og Banquerer, Hr. Balbis, en Piemonteser, til sin General Consul i de Tocanske Havne. - Det til Kysten af Coromandel bestemte Østerrigske Skib har allerede begyndt at indtage adskillige fra Triest ankomne Vahre, samt Geværer, og Krigs Fornedenheder, efter at samme har faaet Tilladelse i denne Hav at antage Matroser og andre Skibs Betiente, hvortil alle rede mange have meldt sig.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Genua, den 26de Julii. Alle Matroser ere afgaaen fra Marseille til Toulon, forat tiene paa de der liggende Krigs=Skibe, hvilke i alt 17, tilligemed andre, henimod 30, skal være bestemte til Spaniens Tieneste. J Barcellona og Carthagena blive efter de seeneste Breve, bestandig gjorte store Krigs-Udrustninger.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Warschau, den 31 Julii. Efter al Formodning vil ingen Feldtherre møde paa RigDagen, fordi de nu vel indsee, at deres Haab, at holde en Armee, er bleven gjort til intet, deels og for ikke at underkaste sig fleere Fortrædeligheder, da de ved deres besynderlige Forhold have skaffet sig mange Fiender, som ikke skulle forsømme, at være dem imod. De 3 Officeerer, Oberst Mu elsk, Capitain von Schwerin, og en Fændrik, som StorHerren havde sendt til Fula, for at afhente de af den Russiske Keiserinde i forrige Aar forærede Geværer, ere nyelig igien kommen tilbage; men Geværerne ere endnu ikke sorterede og skal, som det heder, paa en anden Tiid, blive aflevere, de, i sær da det ved nu værende Omstændigheder udi Pohlen. endnu ikke er saa fornødent.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Fra det Cracaniske, den 2den Aug. Tvende Østerrigske Corps, det Kisiske paa 3000, og det Schrøterske paa 5000 Mand, ere nyelig rykket nærmere til de Pohlske Grændser.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Versailles, den 7de Aug. Grævinden af Artois er den 5te huj. lykkelig bleven forløst med en Prinzesse, som Kongen har tillagt den Titel Mademoiselle. - Da Dronningen for nogle Dage siden kom giennem den 1 1/2 Miil herfra liggende Landsbye St. Micheel, blev Hs. Majest. vaer en gammel svag Kone, som havde mange smaae Børn omkring sig. Dette rørende Syn bevægede Hs. Majest. at holde stille, og med stor Mildhed og Naad at spørge denne Kone om hendes Omstændigheder. Dronningen erfarede af denne Gamle, at hun var Bestemoder til disse Børn, og at hun, uagtet hendes Svaghed og Elendighed, var den eeneste Støtte for disse fader= og moderløse Børn. Denne elskværdige Dronning lod det ikke blive ved at give den gamle nogle Penge, til en Understøttelse, men Hs. Majeste kastede og et kierligt Øye paa den yngste af bemeldte Børn, som er 3 Aar gammel, og lovede at sørge for samme Barn.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Strasburg, den 27de Julii. En vis, meget erfaren Krigsmand, Hr. von Bellesontaine, som i nogen Tid har staaet ved den Kongelige Skole i Paris, og siden har biedraget meget til den nye Protestantiske Krigs Skoles Opkomst i Colmar, skal nu under umiddelbar Beskyttelse af Hr. Marechal von Contades, og med denne Stads høylovlige Øvrigheds Samtykke anlægge her en egen Skole for begge Religioner, men dog ikke antage over 20 Skolarer, hvilke ikke maae være under 9, og ey over 12 Aar gamle.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Wien, den 7de Aug. Man han her nye Efterretninger fra Constantinopel, som forsikre, at Staden Bassera endelig, i sær formedelst Hungersnød har været tvunget til at overgive sig til Perserne. - Porten anvender, i Følge disse Efterretninger, al Fliid paa at samle saa mange Tropper, som mueligt, for at hindre Fienderne i at trænge videre frem. Derhos lader den og Octakow, Bender, Choczim og alle øvrige Fæstninger ved Niesteren og Donau sætte i god Forsvarsstand. Alt vort Keiserl. Afkom tænker ædelt og stort. ErkeHertug Maximilian, har, som man erfarer, for nogle Dage siden givet derpaa et rørende Beviis. Da han mynstre de et vist Regiment, har en gammel forsøgt Soldat, knarvurren og hemmelig sagt, dog saa at Prindsen hørte det, til sin hosstaaende Kammerad. Det et ærgerligt, naar Gamle Karle skal lære at exercere af de Unge. Prindsen lod sig ikke standse men efter fuldbragt Exercitz befalede han den knarvurne Krigsmand tillige med 8 af hans Kammerraader at gaae udaf Geledet, og at giøre samme Exercitz, som han havde foretaget med det hele Regimente. Den graae Krigsmand gjorde det uforligneligt og uden Feyl, og derpaa vendte Prindsen sig til ham, og sagde: Det var din Lykke, min kiære Gamle, Her har du 12 Ducater, og du skal nu være Korporal, men tag dig i Agt for din Tunge, som en anden gang kan foraarsage dig Skade. Og da han havde sagt dette, reed han bort, og overlod den nye Korporal til sine egne Følelser. Hvilket ædelt Tog, Kun en Therestens Søn, og en Josephs Broder, han kunde tillige straffe ved Velgierninger, og lade see saa stor Koldsindighed. Den 3die huj. begyndte Manøvrerne i Laxenborg. Jmidlertid er det i Aar ikke enhver tilladt, at bivaane disse Manøvrer, og fremmede Officerer, have forud maattet mælde sig hos Commandanten, ellers blev det dem forbudet.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Efterat Maltheser Ordenens Stormester har udnævnt Feldtmarechal Bally Collored til plenipotentiair Ordens Minister her ved Hoffet, saa har han i saadan Qvalitet den 19de og 21de hujus havt sin første Audience hos begge Deres Keiserlige Majestæter, og ved den Leylighed overleveret sit Creditiv.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Corsøer, den 25de Aug. Udgaaet den 23de huj. Fiskemester Carresen til Fyen, Studiosus, Christophersen med Søster til Fyen, den 25de huj. Agende Post Mr. Wunder med 3 Læs, Hr. Etatz Raad Mollerop til Jylland, alle fra Kiøbenhavn. - Jndkomne den 24de huj. Hr. General Auditeur Rhode med Frue og Datter fra Jylland, Frue Knudsen fra Nyeborg, Mr. Møller, Deichman, Grøn og Thomsen, alle fra Fyen til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Helsingøer, den 26de Aug. Den 23de huj udgik med S. V. Vind 55 Skibe til Nordsøen, og fra Nordsøen indkom 12 Skibe, deraf 5 Engelske, 7 Hollandske meest til Petersborg, Riga og Memel, deriblant i stort Engelsk af og fra Leverpool med Salt til Riga, saa indkom og i Dansk Grønlandsfadrer af og til Kiøbenhavn og Skip. Niels Aamoot af Flekkefiord fra Dramen med Bræder til Kiøbenhavn. Den 24de huj indkom fra Nordsøen 41 Skibe, deraf 20 Engelske, 21 Hollandske meest til Memel at lade med Tømmer, 5 Svenske, deraf 3 fra Marstrand med Sild, som berette, at for kort siden er i stærk Storm der forulykket 1 Engelsk Skib, Capt. Crosby, fra Petersborg med Hamp, Jern, Breder, og Tælle til Dublin, af Skib og Ladningen er intet bierget, da Skibet stødte paa det saa kaldte Paternoster blinde Skiær og sank i 12 Favne Vand Folkene ere med største Livsfare reddede og bragte til Marstrand. Sammesteds er og anstødt et Skib af og fra Kønigsberg med Rug til Amsterdam, som er igien afkommet, men maae udlosses og repareres, samme Dag indkom i stort Hollandsk Fløyt Skib, og 1 Americansk Brigantin, begge fra Straat David, ere nu afseylet til Kiøbenhavn; 2 Norske fra St. Croix til Kiøbenhavn med Sukker, 10 Danske fra Norge, med Breder, Lax og Sild, og i deraf med Fisk til Stockholm fra Bergen. Fra Østersøen ankom 14 Skibe og 1 af og fra Riga til Amsterdam, 2 Stetiner med Staver til London, 5 Danske fra Kiøbenhavn til Norge. Den 25de huj. indkom fra Nordsøen 21 Skibe, deraf Engelske, 8 Hollandske til Riga og Memel, 3 Svenske, 4 Danske fra Christiania og Dramen til Kiøbenhavn med Bræder og Tømmer. J Sundet ligge for contrair Vind 68 Skide til Nordsøen, hvoriblant Skip. Mads Finsen af Odense til Dramen. J Havnen indkom den 23de hus Paqvetten her af Byen fra Farøe med Kalsteen. Den 24de huj. Skip. Johan Andersen af Flekkefiord fra Moss med Tømmer og Bræder. Den 25de huj. 1 Fartøy af og fra Anholt med bierget Takkelage fra det der strandede Engelske Skib. Sæden er, Gud være lovet, overalt her omkring, vel og tørt kommen i Huus. I Gaar og i Dag have vi havt stærk Torden og Regn.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Kiøbenhavn, den 26de Augusti. Under Dato 7de Aug. har Hs. Majest. allern. udgivet en Placat, angaaende hvorledes med Nams=Domme, i sær over Almuens Folk i Norge, som fraskrive sig deres Værneting, skal forholdes.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Fra det Vestindisk Guineelske Rente og General Toldkammer er under Dato 21de Ang. ved Placat, bekientgjort følgende: Da ved den sidstudgangne Told=Rulle og hosføyede Tarif af 26de Novembr. 1768 ikke er bleven gjort nogen Forskiel, i Henseende til Fortoldningen, paa god Uld og den saakaldte Kalk Uld, hvilken sidste befindes at være af meget ringe Værdie, saa haver det under 15de i denne Maaned allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majestæt at resolvere, at af benævnte indenrigske saa kaldte Kalk Uld skal ved Udførselen til fremmede Steder herefter i Told beregnes og oppebæres, i Steden for de ved Tariffen for Uld i Almindelighed ansatte 3 Rdlr. 32 Skill., allene 64 Skilling af hvert Skippund Fra Stadens Raadstue er ved Placat af 19de Aug, bekientgjort: At Hs. Kongel. Majestæt ved Rescript til Magistraten, dateret 7de hujus, iblant andet Allernaadigst har ver befalet: At Bagerne her i Staden ikke maa understaa dem at falbyde eller sælge andre Sorter Brød af groft malet Rug Meel, end 13 Skillings, 7 Skillings, 4 Skillings og Skofter, paa hvilket Brød, saavelsom paa Rasped= og Fransk Brød ingen Tilgift maa gives, men paa Hvede Brød og Brød af sigtet Rug Meel, gives Kroerskenre 3 Skilling paa Marken; At de saa kaldede Friebagere, som have Tilladelse at lade bage og sælge Rug Brød, ey maa sælge andre Sorter end 13 Skillings og 7 Skillings Brød, alt heelt og uadskilt, og for et 13 Skillings Brød af den i Brød=Tax ten satte Vægt, ikkun at maa tage 12 Skilling, og for et 7 Skillings Brød 6 og en halv Skilling; At Frie=Bagerne skal, ligesaavel som Bagerne i Lauget, sætte deres Mærk paa Brødet, og at de udi Bager=Løn ikkun skal betale til Bagerne 5 Skilling for 4 Stykker 13 Skillings Brød, og 4 Skilling for 6 Stykker 7 Skillings Brød; samt at Bager, ne skal indskierpes de Pligter, dem ved Kongel. Allernaadigst Cabinets-Resolution af 25de Mai 1771 ere paalagde nemlig hvert Aar fra November Maaneds Udgang til 1ste Mai, i det mindste at have i Forraad 200 Tønder Rug, og 50 Tønder Hvede, og alle de, som have Privilegium at lade bage og sælge Rug-Brød, ligeledes i samme Tid stedse findes forsynede med 50 Tønder Rug, samt at enhver, som herefter vil have Borgerskab som Bager, og eyer Bagergaard, eller Privilegium som Frie Bager, beviisligen i Forveien anskaffer sig bemeldte til hans Brug og Næring respective Forraad.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Ved Tal Lotteriets 117 Trækning i Altona udkom: No. 68, 84, 50, 27, 34.
Berlingske Tidende, 1776-08-26
Den 24de Aug. ankom her paa Rheden Skibet GeneralEichstedt, Commandeur Hendrich Brodersen, med 1 Fisk.