JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
Odense Bye=Nyt. Døbt: Den 21 Sept. Rasmus Rolls Datter, Marie Maa dalene; Kadd Jfr. Gad, Jfr. Høegh, Glarmester Kruse, Blyetækker Dancke og Gartner Bunge. Handskemager Rasmus Nielsens Søn, Niets; Fadd. Handskemager Graffes Hustrue, Handskemager Michelsens Datter Dorthen, Kleinsmed Søren Mogensen, Handskemager Jørg. Lund, Skoemager R. Knudsen, samt Handskemagersvendene And. Nielsen og Abrah. Jens Haarup. Den 23de: Tømmersvend Peder Poulsens Datter, Anne Sophia; Fadd. Mad. Roulund, Mad. Larsen, Skoemagermester Huus, Tømmermester Langhoff, Bager Roullund, Grubbe mester Larsen og Handeløbetient Hansen. Den 24de: Hand skema ersvend Chr. Haarups Søn, Jens Nielsen; Fadd. Mad. Vogelsang, Jfr. A. H. Vogelsang, Jnspekteur Vogelsang, Kiøbmand Frydendahl, Sukkermester Nielsen, Undersukkermester Sander. Kopuleret: Den 18 Sept. Ole Hansen af Villestofte og Karen Hansdatter af Hunderup, den 25de: Skoemagermester Johan Marthias Basse og Jomfrue Anne Magdalene Bruun. Begravet. Den 16 Sept. Anne Kirstine Nielsdatter. Søn, Friderich Christian, 2 Aar; den 20de: Værtshuusholder Morten Andreasens Søn, Matthias Christian, 23 Uger; den 21de: Rugbrødbager Joh. Nic. Møllers Datter, NicollinMardine, 16 Uger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 1ste October førstkommende Formiddag Kl. 9 Slet, bliver paa Raunebera Herreds=Tingstæd i Odense Raadhuus, ved Licitation offentlig opbuden, Jstandsættelsen, af Brestfældene paa den imellem Fangel= og Bellinge=Sogner beliggende Borrebye Træebroe; Overslaget kan forinden hos mig bekommes til Eftersyn, og bliver paa Licitations=Stedet, tilligemed Conditionerne bekiendtgjort. Odense den 16de September 1799. J. J. Mylius For en Huusholderske, som forstaaer hvad hun bør og kan forevise gode Skudsmaale, anvises en Tieneste fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
I en Gaard her i Byen er tabt en Guldring med vende Bogstaver udi. Hvo som kan legitimere sin Ret til samme, behager at melde sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
God tydsk Sæde=Rug kan om aatte Dage faaes i Allested, Præstegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
NB. Fredagen den 27 September om Eftermiddagen Kl. 2 og, ter jeg ved offentlig Auction at bortforpagte min uden sor Odense Nørrevort beliggende Lykke, saaledes som den er inddeelt i Parceller, efter Conditioner, som paa Auctionssteder vorder bekiendtgjorte. Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
Hos Kiøbmand Theisen i Nørregade i Odense faaes de bekiendte brændesvarende Jldgryder af forskiellig Størrelse, for samme Priis som i Kiøbenhavn. Samling af Reskrivter, Kammer= og Collegii=Breve m. m. som angaae Fyens Stift, første Hefte for 1799, har forladt Pressen, og faaes for 3 Mk. De Herrer Subskribentere vilde behage at lade samme, tilligemed de manglende Hefter, afhente. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
Til behagelig Efterretning bekiendtgiøres herved for Medlemmerne af den Ældste Klub, at der bliver General=Forsamling den 27 Sept. ved sædvanlig Tid og da betales Contingenten for et halv Aar saavel til Huusleien som Concerten. Odense den 20 Sept. 1799. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
Da Assens Byes Marked indtræffer paa samme Dag, som Auction over Logismose Hovedgaard ver bestemt, saa bliver efter indløbne Begjæring fra adskillige Liebhabere, og med vedkommende Sælgers Samtykke, Auctionen, som var berammet at holdes i Haarbye Kroe den 30 Septbr. og over Hovedgaarden Lønismose m. m. den 1 Octbr., udsat til at foretager paa eet Sted, nemlig paa Hovedgaarden Logismose, Mandagen den 7 Octbr. førstkommende Formiddag Kl. 9. Assens den 24 Septbr. 1799. Rellemann. Auctions=Directeur. C. N. T. Mandagen den 30te September begynde, Skuespillene paa det Odenseiske National=The atter for denne Vinter og bliver det bestemt spillet, hver Mandag og Fredag, Helligedage undtagen, naar samme paa de Dage maatte indtreffe, da saa Dagen forud eller efter bliver spillet, som da betimelig skal blive meldet i Avisen og bliver da Mandagen den 30te September opført Bever ley, en borgerlig Tragvedie i 5 Atter, og Fredag den 4de Oltober, Den forlorne Søn, Kommedie i 5 Atter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
No. 4. Efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 13de Cotii. November 1795 har Selveier Hans Larsen af 24 sk. Møllegaard udi Wiggersler Sogn under Navne 1799. berg Herred og Ruggaards Amt hensiddet i uskiftet Boe efter sin afgangne Hustrue Adelone Jørgensdatter, men da bemeldte Hans Larsen den 7de Mai sidstleden ligeledes ved Døden er afgaaet, saa er Stervboet taget under lovlig Skiftebehandling; i hvis Følge herved med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldes alle de, som maatte formene sig efter benævnte 2de afdøde Egtefolk at have noget at fordre, i hvad Navn nævnes kan, saadant inden fornævnte Tids Forlek skrivtligen for mig at anmelde og beviisliggiøre. Ligeledes ville de, som til Stervboet maatte være noget skyldig, samme til mig tilkiendegive, og derefter under Skiftet erlægge deres Skyld. Odense den 27de August 1799. J. J. Mylius. Nr. 11. Læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 28de August 1799. H. Koefoed. L. M. Bendz. J. J. Mylius. Jens Benzon. Protocolleret af R. Rasmussen. Nr. 2. Læst og protokolleret inden Ravneberg Herredstings Ret Torsdagen den 29de August 1799. J. J. Mølius.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
No. 4. Efter den udi Større=Uhrerud Bye under Kavne, C. fiint 3 24 s. berg Herred ved Døden afgangne Selveier Rasnus Johansen Smed bliver herved med 6 og 12 1799. ugers Varsel samtlige Stervboets nanmeldte Creditorer indtaldede for mig skrivtlig inden fornævnte Tider Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes anmodes Stervboets Debitorer at anmelde for mig hvad de maatte være skyldige, og siden deres Debit under Skiftet at erlægge. Odense den 27 Aug. 1709. J. J. Mulius. No. 13. Læst inden Fyenboe Landsting Onsdagenden 28de August 1799. H. Koefoed. L. M. Bendz. J. J Mylius. Jens Benzon. Protocolleret af R. Rasmussen. Nr. 4. Læst og protocolleret inden Ravneberg Herredstings Ret Torsdagen den 29de August 1799. J. J. Mylius. Nr. 4. Hans Koefoed, Hs. Kongel. Majestæts C. Cytimus. tatsraad og Landsdommer i Fyen og Langeland. 246 Lauriz Martin Bendz, Hs. Kongel. Majestæts andsdommer i Fyen og Langeland og Auctions=Directeur i Odense. Johannes Uldall, Hs. Kongel. Majestæts Vice=Landsdommer i Fyen og Langeland og Byefoged i Svendborg. Stephan Jørgensen, Hs. Kongl. Majestæts Vice=Landsdommer i Fyen og Langeland og Byefoged i Rudkiøbing. Jens Benzon, Hs. Kongel. Majestæts Kammerjunter og Vice randsdommer i Fyen og Langeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
Giøre vitterlig: at for os haver andraget Hr. Cancellieraad og Landsdommer Mylius til Lindved, at ham er forundt Hans Kongelige Majestæts alleraandigste Bevilling af 16de i denne Maaned saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Cil 4 Rd. Naade, Konge til Danmark og Norge, de Ven 1799. ders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen- Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, aførvitterligt: at eftersom Os elskelig Cancellieraad og Landsdommer Johan Jacob Mylius til Lindved udi Vort Land Fyen for Os allerunderdanigst haver andraget, at en under 11te Juni 1788 af Os elskelig Major Christen Lemmigh til Rønningesøegaard udstædt Pandte=Obligation til nu afgangne Anna Margretha Rasch, for Capital 2500 Rdlr. er bortkommen, og at dens paalydende Summa til Vedkommende er udbetalt, imod hans Beviis for at besørge den annulleret; da ville Vi, i Anledning af hans derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering allernaadigst have bevilget og tilladt, at han ved Stævning til Fyenbo Landsting, som 3de Gange efter hinanden skal indrykkes i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, de Fyenske Aviser og den Altonaiske Mercur, med Aar og Dags Varsel maae indkalde den eller de, som maatte have forbemeldte Pandte=Obligation i Hænde, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt ingen inden forskrevne Tids Forløb, skulle indfinde sig, maae der paa meerbemeldte Pandte=Obligation erhverves Mortifications=Dom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage Vare. Givet udi Vores Kongl. Residentsstad Kiøbenhavn den 16 August 1799. Under Vort Signet. (L. S. R.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-25
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Og i Følge deraf været Rettens Stævning begierende. Thi bliver herved i allerunderdanigst Følge af forestaaende Kongelige Bevilling indstævnet at møde inden Fyenboe Landsting næste Rettes Dag i Aaret 1800 Aar og Dag efter denne Stævnings sidste Bekiendtgiørelse i de offentlige Tidender, den eller de, som maatte have forbemeldte Obligation i Hænde, dermed at fremkomme, og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggiøre, da saafremt ingen inden fornævnte Tids Forløb dermed skulle melde sig, Citanten Hr. Cancellieraad og Landsdommer Myllins til Lindved vil lade paastaae og irettesætte, at bemeldte Obligation ved Landstings=Rettens Dom skal vorde mortificeret. - J Overeensstemmelse med allerhøistbemeldte Bevilling og Forordningen af Junii 1796, kan de Jndstævnte ikke vente videre Jndvarsling. Enhver medtage hvad til Sagens Tarv fornøden eragtes. Dets til Bekræftelse under Landstingets Segl samt Landstingshørerens Underskrivt. (L. S.) Odense den 28de August 1799. R. Rasmussen. Nr. 14. Læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 28de August 1799. H. Koefoed. L. M. Bendz. J. J. Mylius. Jens Benzon. Protocolleret af R. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Krigskuepladsen. Batavisk Republik, Paa det nær at 200 Engellændere Natten til den 15de bleve fordrevne fra Landsbyen, Warmenhuysen, hvor de maatte lade deres Bagage i Stikken, var det endnu roeligt til den 17de. Men da Tropperne alt stod hinanden saa nær, at Kuglerne fra de Engelske Batterier kunde naae til de fransk Bataviske Forskandsninger, og den Engelsk Russiske Armee i Nordholland nu da baade den anden Division under Hertugen af Vork og de Russiske Tropper, hvis Ankomst til Varmouth sidst blev meldt, ogsaa ere stødte til den, maae være over 40000 Md. stærk, saa kan det umueligen andet, end snart komme til en - maaskee afgiørende - Hovedtræfning. Man venter nu endog 20000 Md. nye Forstærkning fra Frankerig, og Alting spaaer at der vil flyde Strømme af Blod, inden dette plagede Lands Skiebne vorder afgjort. - En gellænderne skulde lide Mangel paa Adskilligt, især i deres Hospitaler. Hvad de udskrive af Heste, Fourage a., betale de med rede Penge. Den Londonske Hof tidende ansætter Engellændernes Tab i Fægtningen den 10de kuns til 37 Dræbte og 131 Saarede blant hvilke sidste er Generalmajor Moore, en Oberstlieutenant, en Major og 9 andre Officerer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Ved Rhinen. Det er nu vist at Franzoserne om Aftenen den 11te i al Stilhed ophævede Beleiringen for Philippsburg, hvilken Fæstning var blokeret fra den 27 f. M. og blev uophørlig bombarderet fra den 6te d. 1.5 Dage og 6 Nætter. Hele Staden ligger derfor ogsaa Aske paa 20 Huse nær, hvoraf dog ikke heller noget eneste er ubeskadiget. Efter tydske Privatbreve er under denne Beleiring dræbt og saaret 30 Mand af Besætningen, hvorimod Franzoserne næsten skulle have mistet 1000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Beleiringskorpset har nu forføiet sig til Maynz. Den tapre Kommandant, Rhingreve Carl af Salm, har alt faaet en meget forbindtlig Skrivelse fra C. H. Karl, hvori denne takker ham, fordi han ved udviste Mod og Standhaftighed har fuldkommen retfærdiggjort hans gode Meening om ham, og lover ufortøvet at anbefale ham og den hele brave Garnison til Keiseren. Man regner den Skade, som det franske Strøifetog imellem Rhinen og Neckar i denne Tid har anrettet, paa meere end 2 Millioner. Daglig marschere derfor flere Keiserlige Tropper hen imod Maynz; dog er Karl, som den 15de selv var i Heidelberg, atter gaaet tilbage til Schwezzingen, og ventes med det første igien til Freyburg. Man troer sikkert at hans Hensigt er at gaae over Rhinen, men om det egentlige Sted ere Aviserne endnu ikke enige. Miotertio bringes Franzoserne derved i en vieblikkelig Uvished om, hvor de egentlig skulle opstille deres Hovedmagt; men da alle Beretninger fra Rhinegnen komme fra tydske Fabrikker, saa faaer man kuns ufuldkommen Oplysning om deres egentlige Planer og Demonstrationer. Castell, overfor Maynz, skulle de nu have besat med 4000 Md. Den Keiserlige Grev Nauendorf staaer nu med sit Korps paa 12000 Md. paa den venstre, Rhinbred ved Waldkirch, og udgjør endnu den høire Fløi af den allierede Armee i Schweitz, saa at denne følgelig (S. 484, kan ansees for at være 70000 Md. stærk. Mellem Franzoserne og den Maynzer Landstorm (hvorpaa det første overdrevne Antal nu er nedsat til 7000 Md.) er det endnu roeligt. Derimod have Odenmalderne drevet dem tilbage og ver Neckar og frataget dem 9 Kanoner. Baron Albini har havt en Konferenz med Erkehertugen. - Der menes, at Franzoserne ville rømme Manheim.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Helvetisk Republik. Den 8de d. lod Massena de Russiske Forposter angribe og trængte dem efter den tapperste Modstand tilbage til Wallishofen, en Landsbye, ved Zürch, hvilken ogsaa blev indtaget med Bajonetten, men dog strax igien forladt. Han angiver selv Fiendens Tab til 150 Md. Dræbte og Saarede og sit eget til 60 Md. Af Russerne vilde ingen overgive sig, uden 12 Md. som vare saarede. J Zürch kom Alting i Allarm, og Garnisonen ilede til Voldene og Leiren. Efter Breve herfra vare der kuns 1000 Russer mod 4000 Franzoser. De Allieredes venstre Floi under Hotze bliver nu saa anseelig forstærket, at man troer ham snart mægtig nok, til ved Hielp af Laudons Korps, som kommer fra Jtalien at drive Franzoserne ud igien af de smaae Kantoner. Den 5te havde disse indtaget Kerenzer Passet, men maatte igien forlade det Dagen derpaa, hvorfor General Jellachich har tadet de Vorarlbergske Landstænder vide, at de ikke skulde frygte mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Jtalien: I det Væsentlige er her heller ingen Forandring. Kuns melde Privatbreve at Grev Klenau har erobret Søe staden Chiavari og forfulgt Franzoserne til Rapallo (3 Mile fra Genua), saa det nok snarere vil lykkes ham end Souwarow at indtage Genun, da det stærk besatte Bochette lægger den Sidste næsten uoverstigelige Hindringer i Veien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Saasnart Franzoserne ere ude af det Genuesiske, taler man igjen om at den Keiserlige Armee skal trænge frem med Centrumet imod Frankerig, med den venstre Fløi imod Nizze- og den høire imod Walliser=Landet, og at de Jtalienske Hoffer da tillige forenede skulle understøtte den med en Hielpe=Armee, hvortil Kongen af Sardinten allene vil stille 26000 Md. - I det Romerske har den Keiserlige Ritmester Butzow nu forenet sig med Neapolitanerne, og strøifer med sin Eskadron lige til Roms Porte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Egypten: Buonaparte er endnu den samme, Efter nye Breve fra Konstantinopel, er han nemlig med sin Dromedar velbeholden sluppen ud af Ørkenen, har skabe en nye Armee, hvormed han er trængt frem til Abuki- og igien har indtaget denne Stad, efter en overordentlig blodig Træfning, som ganske endte sig med Tyrkernes Nederlag. Af 6000 Md. skulle nemlig kuns faa være slupne med Livet, og Kiosse Mustapha Pacha skal selv være faldet i Franzosernes Hænder, efterat han i Fægtningen havde mistet en Arm. Denne Tildragelse har gjort et ubehagelige Jndtryk paa Syrerne, hvis Troe paa Buonapartes Uovervindelighed Sidney Smith meget havde svækket, og Fæstningen St. Jean d' Arre bliver atter sat i beste Forsvarstand. Grækerne, Kopterne og Jøderne i Egypten ville ikke heller forlade Buonaparte, da de meget vel indsee, hvad Følger, deres Hengivenhed for ham i Tiden vilde have. - Den Tyrkiske Flaade under Kapitain Pachaen ligger endnu i Dandanellerne, og passer paa Brester=Flaaden,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Den 13de og 14de kom det atter til meget støiende Optrin i 500 Raadet. Jourdan, som pludselig er bleven Jakobinernes Talerør, foreslog: at man skulde erklære Fædrelandet i Fare og at Folkerepræsentanterne, som dets Skildvagter, skulde opfordre alle Republikanere til at ile til Grændserne, da et nyt Uheld ved Armeerne vilde vorde Signalet for Kongedommet og alle Republikaneres Død. Henved 20 Medlemmer styrtede nu til Tallerstolen. der bliver en frygtelig Allarm. I denne Forvirring vanker Sidepuf og Øresigen. Forgiæves bedækker Præstdenten sig. Berenger og Chalmes faae hinanden i Haaret, og maae skilles af af Augereau. Endelig faaer Chenier Ordet, og taler imod Forslager. Lucian Buonaparte understøtter ham og raader at lade Direktoriet beholde sin konstitutionelle Magt ubeskaaret. Da man raabte at han vilde et Dictatur, erklærede han, at det var saa langt fra hans Tanker, at han meget meere vilde være den første, som stødte en Dictator Dolken i Hiertet. Curebebreidede Jourdan, at dersom han i Foraaret ikke havde ladet sig slaae af Erkehertug Karl, behøvede han nu ikke at foreslaae Fædrelandets Fare, og Chazal skildrede de Uordener, som vilde blive en Følge af denne Forholdsregel, og den Glæde det vilde være for de fiendtlige Generaler, at kunne sige til deres Tropper, Frankerig har nu erklæret sig selv i Fare. Lamarqve talede heftig for Jourdans Forslag, Alligevel blev det dog tilsidst forkastet med 245 imod 171 Stemmer. Dagen før havde ligeledes været betydelige Debatter over Klubbernes Jndretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Det nye Selskab i Hotel de Salm holder sine Møder om Natten, hvilke bivaanes af over 200 Deputerede. - Direktoriet har meldt 500 Raadet, at det overhovedet har ladet 540 Personer arrettere ved de sidste Huussøgninger i Paris, og forlangte nu Loven imod Emigranternes Paarøren. de udstrakt til endnu 16 andre Departementer. Endvidere har det ladet en Royalistisk Proklamation og en Circulaire fra Ludvig 18, hvori han lover Franzoserne Tilgivelse, hvilke vare trykte i Paris, konfiskere, og alle dem som havde Deel i samme, paagribe. Og dog beskyldes Sieyes og Barras af Jakobinerne for, at arbeide paa en monarkisk Konstitution. Den 14de maatte endog sendes Kavalleriepatrouiller, for at adsprede de talrige Folkegrup. per, som omringede 500 Raadets Bygning. Poultier raaber Vee over de uroelige Hoveder, hvis Hu staaer til at oprette en nye Konvent og Velfærdskommitte. Det syge Frankerig - siger han - opholder endnu Livet ene og allene ved sinekonstitutionelle Kræfter, og det blotte Ord Konvent vilde opløse alle Selskabets Baand. De nye Chouanere sværme ogsaa omkring i Departementerne, plyndre de offentlige Kasser, sætte de Fængslede i Frihed a. a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Den utrættelige Krigsminister Bernardotte har nu faaet sin Afsked, formedelst (som det hedder i Direktoriets Skrivelse) sit ofte yttrede Ønske, at blive ansat igien ved Armeen Man nævner Dubois=Crance som hans Eftermand. Da Armeen fattes Heste, saa har Direktoriet nu foreslaaet at udtage 40000 Heste i hele Republiken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
J Brest have alle Tropper og Matroser faaet Ordre at gaae ombord og holde sig seilfærdige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Blandede Efterretninger. Jtalien. Staden Ancona bliver nu Dag og Nat heftig bombarderet. Besætningen bestaaer af 3000 Franzoser og 3000 af deres Tilhængere, som ville forsvare sig til sidste Blodsdraabe, Beleiringsskorpset er 22000 Md. stærk. Overgeneral Lahog, som her kommanderer, lader sig nu kalde Migliore pensato (den Omvendte)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Fyrst Souwarow er af Hs. Sardinske Majestæt egentlig udnævnt til Grand de la couronne de Sardaigne med Titel og Rang af en beslægtet Prinds (Prince Couvndu Roi). Denne Værdighed er stedse arvelig for den Æld. ste af alle hans Efterkommere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
J Citadellet ved Alessandrien fløi den 30 f. M. et Bombemagazin i Luften, hvorved 100 Menneskeer tilsatte Livet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Kardinal Ruffo har faaet St. Andreas=Orden af den Russiske Keiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Frankerig. Ved Tidenden om den Hollandske Flaades Overgivelse, spurgte Briot i 500s Raadet; hvorfor Admiral Stori ikke heller havde ladet sit Skib springe i Luften, som Brues gjorte ved Abukir end overgive sig til Engellænderne, og hvorfor man ikke bedre havde forhindret Fiendens Landgang paa Helder, Paa hans Forslag lod man forespørge hos Direktoriet, hvorvidt det kunde indestaae for de franske Fæstningers Sikkerhed og for Flaadens og Armeens Troeskab,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Regieringen har ladet bekiendtgiøre i alle offentlige Blade, at der ingen Tvivl er meere om, at Preussen og alle Stater, som ligge bag Demarkationslinien for det nordlige Tydskland, jo vedblive Neutralitæten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Paven er nu rømt, enten død eller levende kan Jngen sige, Natten til den 5te d. blev det foregivne Liig usynlig. Maaskee er han faren til Himmels. Ved Sørgefesteen, som den 11te blev holdt i 500 Raadet Joubert til Ære, svore alle Deputerede, enten at beskierme Konstitutionen, eller døe som han.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Engelland. Parlamentet skal virkelig aabnes den 24. d., for at omskabe flere af Milizregimenterne til regulaire Tropper, som kunne sendes til Holland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
I London spiser man nu ogsaa i Orange. En Bager har paa en Dag bagt 150 bestilte Orange=Buddinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Hoftidenden er endnu ikke færdig med Sidney Smiths Depesche om Acres Beleiring. Han tilskriver ene Forsynet det Nederlag, Buonaparte her leed, og beskylder denne for de største Rænker og Grusomheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Engellænderne skulle have fundet 3 Millioner Pund Sterling i Tippo Saibs Skat. Andre tale om 13 Millioner, Øen, hvorpaa Seringapatnam ligger, bliver forsvaret at 400 Kanoner, saa at Tippo nok aldrig har tænkt, at hans Residents skulde saaledes blive indtaget. Man troer, at Kongen af Mysore, som Erobreren Hyder Aly stødte fra Tronen, nu igien kommer til Regieringen dog ikke anderledes, end at han bliver en skatskyldig Vasal af det Ostindiske Kompagnie, hvilket desuden nok vil forbeholde sig Mangalore og flere vigtige Søehavne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
De Franzoser, som bleve tagne til Fange i Seringgapatnam, ere alt ankomne til Portsmouth. Man regner at der nu ere 30000 krigsfangne Franzoser i Engelland, og derimod kuns 1000 Britter i Frankerig. Projettet om at grave en underjordisk Ver under Themsen er nu opgivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Batavist Republik. Admiral Storv er med flere at sine Officerer paa deres Æresord forbleven paa Øen Texel da Admiral Mirchell vilde forskaane dem fra at føres til Engelland. De Bataviske Matroser kysse nu Arveprindsens Fødder, raabe Orange bowen, og tage Tieneste mod deres egne Landsmænd, Daendeels vil nu retfærdiggiøre sin Division, og paastaaer, at den i ingen Maade var Aarsag i Trækningens slette Udfald den 10de; men det værste Beviis imod ham er den fiendtlige Anførers eget Vidnesbyrd i sin Officialdepesche, hvori han kuns lægger Vægt paa den Tapperhed, hvormed Gemtrumet og den venstre Fløi fægtede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Den Preussiske Armee, som samlet sig paa de Bataviske Grændser, skal være 30000 Md, stærk Tydskland Prindsen af Conds var selv med sin Stab i Regensburg den 12d. Det hele Korps værer Russisk Mondering. Qvægsygen begynder nu igien at yttre sig i Schwaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-09-27
Paa een Dag, den 20de d., have atter følgende Huse i Hamborg, erklæret sig insolvende: Dreves, Adam & Comp. med 760,00 Mk., Leinan & Comp. med 522,000 Mk., H. G. Zeesche med 117,000 Mk., A. C. H. Ziegra med 200000 Mk., D. C. Gadchens med 453000 Mk. og Dobbeler & Hesse med 3, 100,000 Mk. Banko.