JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Randers, 20de Aug. Først iaftes indtraf den manglende sjællandske Brevpost. Aarsagen til dens Udeblivelse skal alene ligge i, at Dampskibet ei kunde gaae over i Søndags, endskjøndt Blæsten, idetmindste her, ikke syntes at være saa streng. Det er behageligt at erfare, at Dampskibet "Damas Eier, Hr. Grosserer Sass, er betænkt paa, til denne Fart at lade bygge et nyt Skib, hvis Størrelse vil komme til at staae i et bedre Forhold til Maskineriets Kraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Her er man nu i fuld Beskjeftigelse med Forberedelser til de forestaaende Væddeløb, næstkommende Mandag og Tirsdag, som vistnok ville blive meget interessante, da der iaar for første Gang kommer Fuldblod her paa Banen. 6 a 7 Fuldblodsheste vides allerede med Vished at skulle løbe. (Rd. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Dødsfald. Axel Kjerumgaard (fra Khvn. 17 Aar gl.) druknet i Bahia. Forhenv. Controlleur i Vestindien, A. Wiuff, i Hirschholm. Forhenv. Slotspige paa Odense Slot Maren Krogh i Herslev. Marie Wiwet i Hillerød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Major v. Hempel paa Løitmark (hvor han var i Besøg) Fru Consistorialraadinde Johannsen i Glückstadt. Fri Charlotte v. Prangen f. Picker i Altona. Frøken Frederikke Rumohr i Uetersen. Bataillonschirurg Schmidt i Aalborg. Fr. Gyntelberg, forhenv. Sølvpop ved det russiske Hof i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Ved den 1323 Trækning i Altona udkom: No. 22. 82. 28. 3. 52.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Rhvns Havnepriser den 26de August: Holst. Hvede 28 Mk. 8 s. a 30 Mk., sjællandsk do. Rug fra Provindserne 24 Mk. 8 s. a 25 Mk. 8 s. Byg 18 Mk. a 18 Mk. 8 s. Tdn. - Havre 15 a 16 Mk. Tdn. Smør, jydske
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Kjøbenhavns Børs-Cours 29de August. H. 2 M. a vista 202 ½. Species 202. – 12 Mk. 2 s. Rbkp. 4 pC. kgl. Oblig. 90 Rd. Sdl. Nationalb. Oblig. 102 a 1024 Rd. r. S. 4 pC. Rigsb. Oblig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
4 pC. Norsk Laan 4 pC. nye Norske Oblig. 3 pC. eng. Laan ....... 70 1/2 a 71 L. St. Natk. Actier. 43 i r. S. Norske Sp. Sdl. ......... 179 a 179 1/2 Rd. Sedler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Reisende med Dampskibet Dania. Fra Aarhuus til Kallundborg: Baron af Rosencrone med Frue og 3 Døttre, Lieutenant v. Sehestedt med Frue og Barn, Elev N. Sehestedt, Pr. Lieutenant v. Trøiel, Urtekræmmer Hoff, Landmaaler, Siemsen, Kbm. Strande, Madame Westphal med Søn og Datter, Copiist Bruun, Jfr. Michelsen, Slagtermester Berg, Professor Rudolph Bay.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Med Færgefartøiet til Kallundborg: Gjæstgiver Thrane, Tømmermester Sachmann, Student M. Monrad. Med Paquetten No. 1 til Kjøbenhavn. Fru Oberstlieutnantinde Banditz, Fru A. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Justitsraad Overkontrolleur Tetens, Premier=Lieutenan v. Henrichsen med 2 Sønner, Second=Lieutenant v. Caro Stud. theol. T. Bernth og C. Bernth, Student N. v. Holstein=Rathlau, Skuespillerne Rau og Orlemundt med Kone, Handelsbetjent Cohen, Landmand Deurs, endeel Tjenestefolk. Med Børtjagten "Adonis til Kjøbenhavn: Lieutenant v. Henckel, Madame Sessing, Landmand, Jversen, Handelsbetjent Herskind, Jomfruerne Petersen, 4 Wenzel, Reebslager Schjørt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Bekiendtgjørelser. Hjorteskydning. Med Øvrighedens Tilladelse agter Undertegnede at etablere en Hjorte Skiveskydning Fredagen den 15de Septbr. paa 12 Sølvgevinster af 100 Rbd. Værdie. Der skydes med glat Bøsse paa 80 Alen og ordinair Riffel 130 Alens Distance a point. Hvert Nummer betales med 1 Rbd. Skydningen tager sin Begyndelse Kl. 8. Hjorten trækkes imellem 2 Buske. Der skydes paa Anlæg og frie Haand efter Behag. Skanderborg, den 31te August 1837. J. P. Schibler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Da al Tvivl om Patent Gjødnings Virksomhed nu maae ansees for hævet, var det ønskeligt, at Brugen heraf, her i Landet vilde blive mere almindelig. For at fremme dette har jeg nedsat Prisen saaledes: for Partier af idetmindste 50 Tönder til: 9 Mk. Rb. pr. Tönde ved Modtagelsen paa Fabrikken, 9 Mk. 12 Sk. frit leveret ombord. For mindre Partier 10 Mk. og 10 Mk. 12 Sk. pr. Tde. 8 a 10 Tönder udfordres til 1 Tönde Land. Aldeles vederhæftige Kjöbere tilstaaes imod Revers 6 Maaneders Credit. Gjødningen forsendes billigst løst i Skibet; smaae Quantiteter bedst i Foustager, som beregnes Kjöberen. Breve om denne Gjenstand bedes frankerede den 11te Juli 1837. Joseph Omen, store Kongensgade 248. i Kjöbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Patent Gjødning. Af Grosserer Omens Fabrik i Kjøbenhavn er arriveret et Partie, som leveres her paa Stedet til Priis a 13 Mk. pr. Tønde, mod contant Betaling. Randers, den 11te August 1837. H. C. Mørck. Paa Kakkelovne af alle Størrelser og forskjellig Facon, modtages Bestillinger, som kan udføres paa 8 a 14 Dage, ligesom og Gitterværke til Gravsteder &c., og leveres til Fabrikkens Priser, ved Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Jern & Compfurgryder, i alle Størrelser, faaes billig hos Chr. Christensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Klude og Been kjøbes af Chr. Christensen. Til Syltning. anbefales bedste fransk Viin=Edike, Cider- og Øl=Edike som og Spansk, lang, sort og hvidt Peber, heelguul Sennep a. til billige Priser af J. L. Hasselbalch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Østersøisk og dansk Rug, Tradet Byg, Havre og Brygmalt, faaes til billige Priser hos Chr. L. Schmidts Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-01
Hvor nogle gode Lofter, tjenlige til Korn og Raps, ere at faae tilleie, anvises fra Adressekontoiret. III befaRedigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elm quist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
No 155. Løverdagen den 2den September. Den til Forsendelse med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Tilses-Tidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Blandinger. J Rom tildrog det sig nylig, at da den afdøde Cardinal Somaglias Liig skulde disseceres, og Chirurgen allerede havde flænget saa dybt ind i det, at han netop vilde sætte Kniven paa Lungen, var den Skindøde kommet til Live igjen og havde med Haanden stødt Chirurgen tilbage – men det var og blev ogsaa hans sidste Livstegn. Kongen af Frankrig og hans Gemalinde gjorde nylig en lille Reise til det latinske Land, som Pariserne kalde Universitetet Sarbonne, hvor de nød den Glæde at deres Søn, Hertugen af Anmale, erholdt første Præmie for Latin og Historie, første Accessit for latinsk Oversættelse, og to andre Udmærkelser for Græsk og Geometri Dronningen - hedder det i Beretningen - takkede Professorerne paa det forbindtligste."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Nyeste Parisermode. J Paris lober Alt nu henfor at see den nye Vogn, hvori Galeislaverne føres til deres Bagne, idet den saakaldte vandrende Lænke er bleven afskaffet. Blandt Slavevognens Beskuerinder findes de galanteste Damer, og man løser ordentligt Rummere, for efter Tour at kunne stige ind og indtage de Ulykkeliges Plads. Derhos hører man, med lette Varianter, følgende Dialog: "Hr. Gendarme, vil De bevise mig den Artighed, at lænke mine Fødder, Slut dem kun fast ret fast lidt fastere endnu nu trykker Jernet mig! Hr. Gendarme, vær dog saa elskværdig, at lægge Haandjernet paa mig, men tag Dem iagt, at De ikke smudsker mine Handsker!" – "Hr. Gendarme, hvad er det for et Stykke Jern? Hvortil bruges det. – Det er et Halsjern, Madame; man bruger det til at holde Slaven i Respekt!" – Herligt, Hr. Gendarme, saa hav den God bed at lægge Halsjernet paa mig; jeg har udtrykkelig Tilladelse af Hr. Fængsels=Jnspecteuren. Ak, jeg beder Dem Slut mig dog i Halsjernet! Jeg offrer min nye Krave, - Og den gode Gendarme gjør Alt hvad man forlanger. - Det er allerkjæreste, raaber nu en fortryllende Stemme, og kysser paa Fingeren af et ungt Menneske. Adien, Alfred! Jeg reiser til Rochefort, jeg har ombragt min Fader! – "Saaledes skulde man sende alle Handelsagenter paa Reiser!" siger en korpulent Modehandlerinde fra Gaden St. Denis, idet hun skotter til en Handelskommishvis hyppige Fraværelse rimeligviis foruroliger hende. Naar man bærer Deres Lænker, siger Handelsagenten, saa er man fastere bunden, end i denne Vogn." – Den tykke Modehandlerinde stiger nu ind i det rullende Fængsel, og lader sig slutte i Halsjernet; men neppe har Gendarmen lukket det, før han kaldes bort af en Officeer, og Damen maa, til Latter for alle Tilskuerne, blive siddende i Halsjernet. Først efter en Snees Minuters Forløb vender Gendarmen tilbage, for at befrie hende. – Man forsikkret, at over tredive Damet have anmodet Entrepreneuren for Slavetransporten om, at lade dem gjøre en Lysttour til St. Germain eller St. Cloud i den nye Vogn forsynet med complet Material. - Hidtil saae man Damerne give efter for alle mulige Modeluner, vor Tid var det forbeholdt, at bringe Galeislave=Partier ind paa dette Gebeet. Dronning Victorias Læger. Hvo der ønsker Dronningen et langt Liv og Sundhed – og hvo gjør ikke det - den maa med Skræk læse Fortegnelsen over hendes Lægepersonale. Det bestaaer af ikke færre end 25 No.,der, ligesom det gamle Ægyptens Læger, have taget alle Dronningens Lemmer fra Jssen indtil Taaen i deres specielle Varetægt. Tandlæger, Ligtorneskjærere, Øinesalvefabrikanter, Chemikere, ordentlige Læger og overordentlige Apothekere følge i en lang Række efter hverandre. Vi bede Gud, at han i det første halve Aarhundrede vil lade denne frygtelige Phalaux blive reent nominel, men skulde disse Gentlemen nogensinde erholde Adgang til Palladset, saa vilde intet Livsforsikkringsselskab indlade sig med Dronningen under 50 pCt. (Tr. Sun.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Fra Paris fortælles følgende Anecdote om Pengemanden Baron Rothschild, Han bivaante en Dag en diplomatisk Diner, hvor ogsaa Prinds Paul af Würtemberg, var med. Da Baronen havde været fleregange i Selskab med denne Prinds, vilde han gjerne have man skulde troe, han var ret fortrolig med ham, og sagde togange ligefrem Paul til ham, nemlig: "Paul, behager De ikke heraf, Paul, drik et Glas af vores Lasitte. Den første Gang svarede Prindsen ham ikke, men lod som han ikke hørte det; men andengang vendte han sig til sin Jæger med de Ord: Fritz, spørg dog Baron v. Rothschild, hvad han befaler."Er denne Anecdote sand, da er den characteristisk. Paa nærværende Tid, da man samler paa alt muligt, fortjener følgende Begivenhed at vorde almindelig bekjendt. En Bogven, der med stor Møie og mange Bekostninger havde samlet et herligt Bibliothek, overlod sin Søn Bestyrelsen deraf, med indskrænket Frihed til at kjøbe, sælge, tuske. Jndtil Faderens Død gik Alting godt; men saa fulgte det ene Uheld paa det Andet, og det unge Menneske saae sig sat i den grusomme Nødvendighed, at sælge sine Bøger. Han faldt derover i en Sygdom, og rimeligviis har denne frembragt en Forvirring i hans Hoved. Lysten til at samle havde ikke forladt ham, men da han ikke havde Evne til at tilfredsstille den, forfaldt han til en heelt besynderlig Manie. Altid, Dag og Nat, saae man ham gaae omkring i de usleste Kipper, saavelsom i de fornemste Anberger, og saasnart en Bouteille aabnedes, søgte han at komme i Besiddelse af Proppen, dreiede den om til alle Sider, undersøgte den nøie, studerede med dybsindig Mine, hvorledes Proppetrækkeren var trængt ind, og Enden paa denne Undersøgelse var da, at han enten beholdt og opbevarede det kostbare Stykke for sit Museum, eller kastede det foragteligt hen i en Krog. Smaae Børn, som kjendt hans Lidenskab, bragte ham hver Dag saamange Propper, som de vare istand til at samle. Han betalte dem Stykket med 2, stundom ogsaa med 3 Kringler. Hvilke Egenskaber skulde en Prophave, for at optages i Samlingen: Dette Spørgsmaal veed Ingen at besvare. For kort siden døde denne Mand i en høi Alder midt i sin uhyre Proppesamling, som fyldte en heel Kielder. Hans Arvinger have besluttet, at sælge det hele Museum under Eet. Det er det Eneste i sit Slags i Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Nu lader det til at der igjen vil indtræde en ny Revolution i Sukkerfabricationen, og at Runkelroen vil blive fortrængt af en mægtig Rival: Græskarret. En Franskmand vil med det første anlægge en Græskar-Sukkerfabrik. De foreløbige Forsøg skulle være fuldkommen lykkedes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Man siger – fortælles der i en fransk Journal – at Homoopathernes Lære vinder bifald blandt Lægerne. Den vinder ligeledes bifald hos Patienterne. En af mine Venner, som blev, jeg vil just ikke sige helbredet, men behandlet efter den nye Methode, erholdt af sin Læge en Regning, lydende paa en rund, temmelig betydelig Sum. Patienten indesluttede i en billet et Myntstykke af den mindste Sort, vel indpakket i et Stykke Papiir. Billetten lød som følger: "Min Hr. Doctor, De har gjort mig til Homoopath, og jeg anseer mig forpligtet til at belønne Dem efter Deres Gierninger. At De af mig fordrer 1000 Franker er en Følge af en Svaghed, som hos Dem har udviklet en immateriel Disposition, hvoraf igjen fremkommer den spirituelle Alteration eller Sjelesygdom, som jeg vil benævne Pengegridskhed. "Similia similihuus curantur, er jo Homoopathiens Grundprincip; men da Medicamentet, givet i en for stor Portion, vilde virke altfor voldsomt paa Deres Organisme, og da der kun behøves den allermindste kunstige Fremskyndelse af den Forestilling, som behersker Dem, for at fordrive den immaterielle Jndflydelse, saa beder jeg Dem modtage dette infinitissimale Symbol, denne Fortyndelse af Deres Regnings Beløb, hvilket er et Symptom af den spirituelle eller dynamiske Alteration i Deres Hjerneorganismer. Det er vistnok ikke meer end hundrede tusinde Delen af Summen, men det beroer paa Dem at mangfoldiggjøre dens Intensitet, Kraft og Virkning ved Rystelse, Guidning og Rivning ovenfra og nedad, med behørig Forsigtighed, saaat Rystelsen ikke bliver for stærk, thi ved denne Fremgangsmaade erholder den Centime, som indesluttes i dette Papiir, Kraften af en Million. Og hermed, min bedste Hr. Doctor, ønsker jeg Dem Hilsen, Ære og en god Appetit!" Den 23de Juli har i München tildraget sig en oprørende Handling. Vagten ved Prinds Carls Palais i den engelske Have bemærkede ved Midnatstid et Skrig om Hielp fra det derværende Vandfald. Den tillende Hjelp kom for seent, thi først om Morgenen Kl. 2 drog man af Jsar=Kanalen, tæt ved Dianabadet, Liget op af en Pige, som bar alle Spor paa en voldsom Drukning. Ved Torrisdals=Elven omtrent en Miil ovenfor Christiansand faaes den 8de Aug. om Aftenen noget før Solens Nedgang, i aldeles klar Luft, en stor Deel af denne foran Solen opfyldt med Fluer eller Myg i en saadan Mængde, at det paa en Afstand af omtrent 2000 Alen saae ud som en Drage, hvori vare tættere Klumper eller Klynger, der trak over Fjeldtoppene, ligesom for at holde sig i Solskinnet. Disse Jnsecter havde meest Udseende af Myg eller Skarnfluer, men omtrent 4 Gange saa store, med forholdsmæssig tykkere Legeme af mørkegrøn Farve. Saavidt man kunde bedømme, havde Sværmen en Udstrækning af flere hundrede Alen. Som bekjendt har der oftere været Tale om nogle gronne Jnsecter, hvilke man har betragtet som Forløbere for Cholera og givet Navn af Cholerafluer. Man haaber dog, at denne Sværm ikke skulde være et saa sørgeligt Forbud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Paa Theatret i Christiania indtraf den 7de ds. den ubehagelige Misforstaaelse, at et Raab efter Vand til en besvimet Tilskuer, antoges at lyde som Brand. Man styrtede fra alle Sider ud af Theatret, og det varede en Stund, inden man kunde oplyse Publicum om Vildfarelsen, der heldigt nok, ikke voldte anden Fortræd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Aarhuus. Følgende Artikel, uddraget af Khvns bladet Dagen for 29de August, vil sikkert ogsaa læses her med stor Deeltagelse: Mange fattige Familier, ikke blot i Aarhuus, hvor Hr. Capt. Marcus Bech er bosat, men i en stor Strækning af Omegnen, have lidt et stort og maaskee uopretteligt Tab ved at denne brave og dristige Mand er bleven ramt af det Uheld, som i denne Tid har nedbøiet flere af Danmark agtværdigste Handlende, og har maattet standse sin Virksomhed. Han var den Første i Landet, som lod samle de forhen, som ubrugelige, bortkastede uldne Lapper og Klude, for paa Maskiner, som vare forfærdigede dertil i England, at lade dem opkradse til Uld, hvilken han sendte til Udlandet paa flere større og mindre Skibe. Mangfoldige Fattige fandt med deres Børneflok Hjelp og Underholdning ved denne hans Virksomhed, som han drev med Jndsigt og en utrættelig Jver og Udholdenhed. Det var hans Stolthed og høieste Glæde, at han kunde drive dette almeengavnlige Værk ved egne Midler, og han søgte derfor aldrig nogen Hjelp hos det Offentlige, endskjøndt han gavnede det betydeligt, ved at skaane det for at understøtte Mange, som ellers vilde og nu maa falde det til Byrde. De mange Vanskeligheder, som ere forbundne med et Foretagende af denne Art, havde han ved Standhaftighed lykkelig overvundet og bragt det til en Udstrækning og Fremgang, saa at han nu kunde have en god Indtægt deraf og tillige gjøre det til en Forsørgelsesanstalt for Fattige, som hos ham fandt Brød forde for ubrugelige Pjalter. Andre Handlendes uheldige Skjæbne og den øieblikkelige Standsning af hans Uldafsætning til England har nu tvunget ham til at opgive sit Bo og derved lukke sin Dør for de Fattige, endskjøndt han i et meget betydeligt Oplag af raat Material har en stor Capital. Man maatte høiligen ønske, saavel for de mange Fattiges Skyld, der nu drive arbeids- og brødløse omkring, som for den dristige Mand selv, at der maatte aabnes ham en Udvei, hvorved han kunde realisere sit Oplag og derved atter faae Evne til at fortsætte en Virksomhed, der er til Gavn for saa mange af dem, som det Offentlige især har Grund til at ønske sysselsatte og som i høieste Grad ere trængende til Erhverv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Bekjendtgjørelser. Aar 1837, Mandagen den 14de August, blev i den kgl. Lands Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i den hertil fra Ringsteds Herredsret indankede Sag. No. 12 Kirkesanger og Skolelærer Schrydstrup. af Øslevunderskov, contra: Districtsprovst Bentzon,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Ridder af Dannebroge, og saaledes : kjendt for Ret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
J October Maaned f. A. og ei mange Dage efter, at det endnu ikke glemte, men desværre ikke opdagede Bedragerie en gros imod en kjøbenhavnsk Vexeleer var forøvet, kom Kjøbenhavns Politi til Kundskab om, at en reisende Fortepianospiller, den ikke var forsynet med Pas, havde taget Ophold hos en Jnstrumentmager sammesteds. Ved anstillet Undersøgelse viste det sig vel, at den Reisende ikke var Bedrageren, men man kom dog ved den Leilighed efter, at han uden Pas var i en østersøisk Havn kommen ombord paa et Skib, og derfra, forklædt som Sømand, var tilligemed Skipperen bleven landsat i Helsingør. At den foregivne Skibskok strax havde omskabt sig til Cavalleer, at han havde tilbyttet sig her 100 Rbdlr. imod fremmede Penge, og at han efter faa Timers Ophold var reist med Extrapost til Kjøbenhavn, havde rigtignok vakt Opmærksomhed, men dog ikke en Mistanke, som kunde berettige til Angivelse. - Pianisten lod man senere reise ud af Landet; derimod har Helsingørs Politi igjennem Qvarantainen havt siden afvigte October Maaned, som man siger, et godt Øie med Skipperen, og denne blev derfor ved sin Passage den 1ste August sidstleden stillet for en Kystpolitiret. Han erkjendte strax sin Forseelse med at landsætte den forklædte og pasløse Person og tilbød, saafremt videre Sag dermed maatte bortfalde, den klækkelige Mulct af 100 Rbd. Sølv til Kystpolitikassen. Dette Tilbud blev antaget, og Skipperen undgik saaledes den endnu større Straf, hvortil han kunde været dømt, nemlig Fængsel paa (Hels. Av.) Vand og Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Det Bornholdtske Skuespillerselskab, som med meget bifald i Sommer har givet Forestillinger paa Vesterbroes nye Theater, agter sig til Bergen, men vil efter Forlydende først give nogle Forestillin(Th. Av.)ger i Helsingøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Følgende mærkelige Artikel læses i en svensk Avis: "Skanska Correspondenten No. 23 d. A.: Paa en Reise i Danmark hørte jeg tilfældigviis tale om et Mord, som for nogle Aar siden skulde være begaaet i Egnen omkring Frederiksværk. Vedkommende juridiske Auctoritets Forhold ved Undersøgelsen deraf giver Anledning til en ret artig Sammenligning imellem Danmark theoretiske og practiske Jurister. De Første have, som bekjendt, et medrette berømt Navn. Hvorledes de Sidste opfylde, hvad der paaligger dem, indsees tildeels af Følgende: En Bonde, som var andengang gift og af første Ægteskab havde en Søn, ragede i Uenighed med sin Hustrue samt hendes Fader og Brødre, fordi han ei kunde overtales til at sælge disse sin Gaard, som han derimod vilde overdrage til sin Søn. En Dag blev det meldt for Stedets Dommer, at denne Bondens Søn havde hængt sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
En Districtslæge blev da skikket derhen for at tage Syn over den Hængte, hvoraf Resultatet blev, at han havde hængt sig selv. En tilfældigviis tilstedeværende Bondes Anmærkning, at det maatte være en let Død at hænges, eftersom den Hængte havde beholdt sine løse Tofler paa, gav Anledning til en ny Undersøgelse, som foretoges af Dommeren og tvende andre Districtslæger. Disse fandt, at den Hængte havde flere Snit i Halsen, dragne paa høire Side efter Struben, at Halsklædet, han havde paa, ikke var blodigt, at en Bloddraabe var rundet ud af Saaret ned af det bare Bryst og Underlivet, at Blod intet andet Sted fandtes, undtagen omkring Reglerødderne paa den venstre Haand. Paa Bagsiden af den høire var der en stor blaa Plet. Af alt dette formodedes med skjellig Grund, at Personen først var bleven myrdet og siden hængt. Hanhavde sine Søndagsklæder paa, og Hverdagsklæderne, som efterspurgtes, kunde ikke findes. Den Hængtes Stedmoders Fader, som tilligemed nogle af hendes Brødre havde været i Gaarden Aftenen førend den unge Mand blev anmeldt som hængt, arresteredes; men blev strax udsluppen af Arresten, og dermed var hele Undersøgelsen sluttet."J Commissionstidenden No. 199 tilbyder en ung Mand, der sidder i en for vore Tider ualmindelig god Næringsvei, at indgaae Ægteskab med en dannet Pige af et anstændigt Udvortes og en god moralsk Caracteer, og det endogsaa uden at forlange Penge som ellers altid pleier at være Hovedbetingelsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Helsingøer. Angaaende den savnede Færgebaad er Efterretning senere indløben, men som desværre er bedrøvelig. En engelsk Skipper, som i disse Dage var i Helsingøer, har meddeelt, at Baaden blev Natten til sidste Onsdag dreven af den særdeles stærke Strøm for Boven af hans Skib, der da laae under Hveen, og øieblikkeligen knust. Man saae fra Skibet to Menneskeer paa Vandfladen, Styrmanden kastede strax nogle tomme Foustager, et Hundehuus samt et Toug ud til dem, men uden at denne Hjelp kunde bringe Frelse. Baaden, der var næsten ny, blev ført af en flink ung Mand Peter Andersen – som efterlader Kone og Børn - samt en Karl. Som Passageer var i Baaden en reisende Handlende, J. E. Sundstrøm af Stockholm, der tilligemed 2de andre Reisende, var bleven overført til Helsingborg, men som, da En af disse havde glemt her en Vadsæk med endeel Contanter, paatog sig, tildeels af Lyst til Søtoure, at vende tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Fra Sielland. Natten imellem den 23de og 24de August afbrændte i Nykjøbing 10 Steder. Dette er den anden Jldebrand som i denne Sommer har hjemsøgt Byen, hvorved en stor Deel meget fattige Familier ere bragte i en beklagelsesværdig Tilstand. Denne sidste Begivenhed er saameget sørgeligere, som flere Mennesker, hvoriblandt Een er død, og En svæver i Livsfare, bleve meget forbrændte. Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu ubekjendt. - Den 24de Aug indstrandede ved Lyenæs, Rørvigs Tolddistrict, en Slup fra Moss, med Salt og Brædder, bestemt til Holbek. Folkene og en Deel af Ladningen bleve bjergede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-09-02
Fra det Holsteenske. Jfølge Ordre fra det kgl. Rentekammer blive for nærværende Tid alle Skoven i begge Hertugdømmer underkastede en Taxation. Pa flere Steder saavel i det Slesvigske som i det sydlig Holsteen er man allerede i fuldt Arbeide dermed. (K. C.