Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-03-19
De Hengster, Hopper samt fire Aars Fol der maatte findes stutteriedygtige efter hvad, som i denne Vores Anordning er foreskrevet, skulle Commissarierne lade Amtets Mærke paabrænde, men de Hengster og Føl=Hopper, der maatte dem blive foreviste til Stutterie, og befindes udygtige, skulle, dersom Eierne eller de, der paa deres Vegne møde, have noget imod Cassationen at indvende, strax brændes paa det nederste af Hoven med et lidet Merke, som Commissarierne til den Ende have at anskaffe sig, paa det at Ombytning i saadan Fald ikke skal kunde skee. 4to. Have Commissarierne nøye at paasee, at det Beviis, som efter denne Forordnings 6te Artikel skal gives for Bedekning og Felledskab med Hengster, er paalidelig, da alle saadanne Beviser skal gives under Eeds Tilbydelse, i Fald det paafordres, og være paategnet af Stedets Amtmand eller Præst, naar de ere givne af ubekiendte Personer, til Sikkerhed, at det er Udstedernes egenhændige Underskrift. 5to. Haver de deres Rapporter at forfatte Amtviis efter det Schema, som af Vores Direction for LandStutterierne skal blive dem meddeelt. Sto. Til denne Forretning skal Commissarierne gives sædvanlig frie Befordring og Diæt=Penge, saa længe Besigtelses Forretningen vedvarer, hvilken Forretning i de vidtløftigste Districter maae være tilendebragt i det seeneste i en Maaned, og Rapporten, derom indsendt til Directionen for Land=Stutterier ne i det sildigste inden Augusti Maaneds Slutning. Jmo. For det øvrige have disse Commissarier hver i sine Districter nøye at paasee, hvorledes det af Os til Landets Stutteriers Opkomst i denne Forordning allernaadigst anbefalede, i alle sine Puncter efterkommes, samt derom med fuldkomneste Upartiskhed at underrette Directionen, med mindre de ville være underkastede Vores Kongelige Ungade, om det bringes. i Erfaring, at de herudi ere forsømmelige, eller uanmeldt taale nogen Uorden imod denne Vores Anordning, som de kunde eller maatte være vidende om. 19. Naar nogen Eier af Stutterie skulle formeene sig ved Commissariernes Jndberetning at være forurettet, da haver han eller de, inden tvende Maaneder i det sildigste, efter at Besigtelsen er skeet, sligt at tilkiendegive for Vores Stutterie=Direction til Sagens nøyere Undersøgning. 20. De for Mangel af denne Forordnings Efterlevelse fastsatte Mulcter, samt de for Frietagelse erleggende Afgifter, skal, naar saadan Mangel eller Frietagelse fra Stutterie=Directionen er Vores Rente=Kammer tilkiendegivet, og derfra Vedkommende tilmeldet, indkræves af Amts=Betienterne, og ligesom Kongelige Skatter ved Execution, hos uvillige Betalere, inddrives. Ligesom de tilstaaende Gotgiørelser og Premier skal blive foranstaltede fra Amtstuen. udbetalte. Og skal aarligen fra Amtstuerne til Vores Rente Kammer indgives tilligemed Regnskabet en Specification over disse Bøders og Afgifters Betaling, førend nogen Qvittering, dennem for bemeldte Regnskaber maa tilstilles. 21. Da det falder Eierne af Stutterier til betydelig Hinder og Skade, naar Hengster gaae løse i Marker og paa Felleder, saa ville Vi, at Vores Amtmænd skal sørge for, at i hvert Amt eller Herred haves en Heste=Gilder, som mod Betaling af 1 Mark danske skal skiære en Bonde=Hest, og mod 3 Marks Betaling for andre, og ingen BondeHengster maa tillades at gaae løse paa Fellederne, men de skal holdes i Tyen, under Straf for dem, som herimod handle, af 2 Rdlr. til Angiveren eller den, som optager Hengsten, og saadant for Stedets Amtmand anmelder. I øvrigt ville Vi med særdeles Naade ansee det, naar Vores Amtmænd i deres Amter eller Proprietairer paa deres Godser kunde efter ethvert Steds Tarv og Leilighed treffe saadanne Indretninger, hvorved Bøndernes Heste Avl med Tiiden kunde forbedres og ophielpes, til deres egen og Landets Fordeel. Og da Vi med allernaadigst Velbehag have erfaret, at nogle Godseiere til deres Bønders Tieneste holder Hengster, for af dem at lade bedekke de beste Bønder=Hopper paa deres Gods, saa ville Vi ydermeere allernaadigst hertil opmuntre Vore gode Landmænd og tage slig vinskibelig Omsorg i Betragtning ved Præmiers Uddeelelse for Stutterie, Forslag til saadanne Indretninger, som Vedkommende paa visse Districter maatte blive forenede om, eller som enkelte Proprietairer paa deres Godser, finde gavnlige at indføre til Bøndernes Heste=Avls Forbedring, ville Vi allernaadigst, naar det maatte findes fornødent og efter derom igiennem Vores Stutterie=Direction gjorde Forestilling, give Kraft af Love, og ellers med alle billige Hielpemidler og Opmuntringer understøtte saadanne Indretninger til Bøndernes Heste=Avls Forbedring, naar de overeensstemmende med Hensigten maatte finde Vores allernaadigste biefald. Saaledes ville Vi og i Særdeleshed endog frietage for al anden Stutteriehold de Proprietairer, som til Lettelse for de Stutterieholdende og til Hestehandelens bedre Opkomst og Fremme ville paatage sig at indkiøbe og opføde et vist Antal Hoppe= eller Hengst Plager, faldne af approberede Stutterier, naar de derom i Forveien igiennem Vores Stutterie=Direction. til Os indgive deres allerunderdanigste Forslag, og Vilkaarene befindes at være af den Beskaffenhed, at Hensigten derved kan opnaaes. 22. Til at bestyre og paasee denne Vores Anordning efterlevet, have Vi allernaadigst indtil videre beskikket en Direction, som skal bestaae af Directionen for Vores Egne Stutterier til, ligemed Vores Oberstutmester, og hvem Vi ellers maatte finde for godt dertil allernaadigst at udnævne. Til hvilken Direction enhver haver sig at henvende i alt hvad Landstutterie=Væsenet er vedkommende; Thi byde og befale Vi hermed Vore Grever, Stiftsbefalingsmænd, Frieherrer, biskopper, Amtmænd, Landsdommere, Præsidenter, Borgemestere og Raad, Amtskrivere, Fogder og alle andre Vedkommende, som denne Vores Forordning, under Vores Cancellie=Seigl, tilskikket vorder, at de den paa behørige Steder, til alles Efterretning, strax lade læse og forkynde; Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residence Stad Kiøbenhavn den 23 December 1778. Under Vor Kongelige Haand og Signet. Christian R. (L. S.) C. Thom. Turdorph. P. Aagaard. Efterretning om Qvæg=Sygens videre Forhold her udi Riget og Hertugdommene.