Ribe Stifts Adresseaviser, 1835-01-30
Udenlandske Efterretninger. De fransk amerikanske Anliggender, gjøre for Øieblikket meest Fordring paa den almindelige Opmærksomhed, og det er ikke let at gjette, hvortil de ville føre. Den almindelige Mening er endnu, at Alt vil faae et fredeligt Udfald, og denne Mening støtter man især paa den Forventning, at den nordamerikanske Præsidents Forslag vil møde megen Modstand i Nordamerika selv, i det de, der kjende Noget til Sagen, ville indsee, at 25 Mill. ere omtrent det Dobbelte af det, der med Ret kan fordres af Frankerig, og at derfor den amerikanske Nationalære ikke vil lide noget Skaar ved Ophævelsen af en saadan Tractat, som desuden er sluttet af begge Staters executive Magter, uden at disse have givet Nationerne Leilighed til at udtale deres Meninger om denne Gienstand. J denne Henseende lægger man en Deel Vægt derpaa, at den Committe, som Senatet i Vashington har udnævnt til at prøve Præsidentens Forslag, har fordret Meddelelse af alle, denne Sag, angaaende, hidindtil tilbageholdte Documenter. Medens flere Pariserblade udhæve alt dette af deres amerikanske Correspondence, gjøre derimod Regjerings bladene, som mærkelig have forandret deres Sprog, sig al optænkelig Umage for at faae Folk til at troe, den af Amerikanerne selv, med Hensyn til Størrelsen, betvivlede Fordrings Rigtighed. Journal de Paris har endog optaget en Artikel af Memorial Bordeelais, som forudsætter Rigtigheden af hiin Fordrings Størrelse og derfor finder slet Jntet at udsætte paa General Jacksons Sprog. Journal des Debats søger at bevise Rigtigheden ved at anføre adskillige Skrivelser, fra forhenværende Befuldmægtigede for nordamerikanske Assurance-Compagnier. Sidstnævnte Blad kæmper af al Magt for Tractatens Anerkjendelse, og, som om Krig var en uundgaaelig følge af det Modsatte, udbryder det saaledes: "Af alle Krige, som Frankerig nogensinde kunde føre, vilde en Krig med de forenede Stater være den aller daarligste og allermeest upolitiske. Den vilde vække Glæde i Petersborg og Berlin og Haag, men bedrøve alle Frihedsvenner i hele Europa. Hvilket Frydeskrig vilde ikke de Mennesker opløfte, som gjerne gad vække den hellige Allianer tillive igjen, naar de saae Frankerig at bortødsle sine siden Julirevolutionen samlede Kræfter i Kamp med Nordamerika, saae Frihedens Repræsentanter i den gamle og nye Verden uforstandigen at slaae løs paa hinanden Nogen Grund kan der være til den Frygt, Journal des Debats, nærer, dersom det virkelig er saa, som en Skrivelse fra Washington, af 22de December mælder, at en frigersk Aand var udbred, over Repræsentantkammeret, meest fordi man ansaae en Krig for gavnlig for Manufacturvæsenet; at Jackion selv ønskede Krig og havde erklæret, at han vilde have Erstatning af Frankerig, selv om han, forat erholde den, skulde see ethvert Skib af den nordamerikanske Marine boret i Sænk. At imidlertid Troen paa Krig er langt fra at være almindelig, kan sees deraf, at den hele franskramerikanske Sag endnu ingen Jndflydelse har havt paa Statspapiterne. - Den 21de d. M. tilkjendegav Hr. Dupin i de Deputeredes Kammer, at Udenrigsministeren havde indsendt et stort Antal Documenter, henhørende til den med Nordamerika sluttede Tractat. Kammeret besluttede, at alle disse Documenter skulde trykkes og uddeles.