JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Altona, de 12ten Martii. Amsterdamske Beretninger modsige det Rygte, at Fæstningsverkerne paa Belle-Jsle ere sprengte, og Berlinske Tdiender negte, at noget til Lomatsch henbragt Preussisk Magazin er af de Keiserl. og Rigs=Tropperne opbrændt.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
De Franske fordre atter af de Hessiske Lande 4 Millioner Fourage=Leverance og det Preussiske Commissariat i Rostock fordrer af de Mecklenborgske Lande en Penge=Sum paa 756000 Rdlr. Desuden skal Staden Rostock forbindes til at kiøbe en Deel af Qvæget paa de Hertugelige Domainer og deriblant nogle 1000de Stkr. Faar. Den 6. huj. er et temmeligt svært Train Artillerie bragt igiennem Lübbs til Rostock, og med det første skal følge meere efter.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Kiøbenhavn, den 19de Martii. Den 15de Dec. 1761. haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Copiisten ved General-Forstamtet i Norge Herman Lange til at være virkelig Kammer=Secretair. Den 18de Dito er Cathechet Frantz Reenberg allernaadigst beskikket at være herefter residerende Capellan i Kiøge Den 12te Martii 1762, er Frantz Winding Dorph aller confirmeret at vært Birkeskriver til Christiansdahls Birk i Lolland. Samme Dag er Johan Daniel Stub allernaadigst beskikket til at være hans Fader Lars Stub, Sorenskriver over Nordfiords Fogderie i Bergens Stift udi Embeder adjungeret, og hannem omsider at succedere.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Det 10de Martii har Hans Majestæt allernaadigst i det danske og tydske Sprog udgivet General=Pardon for dennem, som ere deserterede fra Trouperne i Dannemark og de tydske Provintzer, hvorudi giøres vitterligt, at Hans Majestæt haver bragt i Erfaring, hvorledes fra Tid til anden adskillig, ikke aleene af Hans Majestets egne indfødde Lands=Børn, men endog andre ved Troupperne i Danmark, samt Hertugdommene og Grevskaberne i Eed og Pligt standene Fremmede, have begivet sig bort af Hans Majestæts Riger og Lande, og paa en meenedig Maade forladt Hans Majestæts Tieneste. Som Hans Majestæt da haver taget i allernaadigste Overveiende, at iblant saadanne mange kunde findes, hvilke maatte finde Attraae sig igjen at indstille, men af Frygt for den velfortiente Straf holdes tilbage, saa haver Hans Majestæt, saavel i Consideration deraf, som og for at vise Sin Kongelige Mildhed og Naade, allernaadigst for Got findet, de samtlige fra ovenbemelte Hans Trouper undvigte Deserteurer, hvad enten de ere Jndenlandske eller Udenlandske sin Pardon didhen at lade vederfare: At de, som inden et Aars Forløb a Dato af at regne, sig igien udi Hs. Majestæts Riger og Lande indfinde, og, som de skal være forbunden at giøre, udi Hans Majestæts Tieneste igien indtræde, ikke alene for al Straf, som de ved deres Desertion have fortient, men end og for det Regiments Tiltale hvorved de tilforn have staaet, gandske og aldeles maa og skal være befriede, og dennem derimod tilladt ved et andet af Hans Majestæts Regimenter eller Compagnie, hvor de selv lyster, sig at engagere og Tieneste at tage, i hvilket Henseende Hans Majestæt og allernaadigst forordner, at i Fald af de sig igien indstillende Deserteurer een eller andens Navn maatte være slagen paa Galgen, samme efter foregaaende Reqvisition fra Chefen over det Regiment hvorved Deserteuren haver taget Tieneste, til Commendanten paa den Sted hvor Assigeringen er skeed, og paa denne sidstes Foranstaltning strax skal nedtages og Deserteuren ved det Regiment, hvor han har engageret sig, efter Krigs=Maneer ærliggiøres, samt sligt til Hans Majestæts General=Auditeur indberettes. Dog forstaaes under denne Hans Majestæts General-Pardon ingenlunde de, hvilke foruden Desertionen endnu maatte have begaaet en eller anden grov Misgierning, som efter Guds og Hans Majestæts Lov fortiener at straffes paa Livet; thi saadanne forbeholdes deres velfortiente Straf, naar de blive paagrebne; ey heller nyde de denne General=Pardon got ad, som inden den herudi ansatte Aars Tid, sig ikke udi Hans Majestæts Riger, og Lande igien indstille, men med dem, som man efter samme Tids Forløb maatte kunde blive mægtig, skal efter Rigueur af Hans Majestæts Krigs=Articler og Forordninger forfares.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Samme Dag har Hans Majestæt ogsaa allernaadigst ladet i det danske og tydske Sprog udgaae en Forordning om at udtiente Capitulanter i Sex Maaneder tillades at tage Tieneste ved det oprettende Frie=Corps. Derudi gives allernaadigst tilkiende, at, eftersom Hans Majestæt allernaadigst har besluttet, at lade oprette et Frie Corps; saa tillader Han herved allernaadigst, at alle de, der haver tient ved de gevordene Trouper, og efter udløden Capitulations=Tid have erholdet deres Afskeed, maa inden Sex Maaneder fra undertegnede Dato af, engagere sig ved bemeldte Frie=Corps, uden at de, efter den ellers værende Anordning, have nødig at tiene igien ved det Regiment, hvorfra de har faaet deres Afskeed; saasom Hans Majestæt dem, naar de inden den ovenbestemte Tid tager Tieneste ved berørte Frie=Corps, herved allernaadigst gandske og aldeles haver befriet for det Regiments Tiltale, ved hvilket de forhen have staaet. Saafremt derimod de ikke inden bemeldte fastsatte Tid lader sig anhverve ved Frie Corpset, men dog siden maatte faae Lyst til igjen at gaae i Krigs=Tieneste; skal de være forpligtede igjen at tiene under det Regiment, hvor de forhen have staaet.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Den 10de hujus har Høy= og Velædle Magistraten heri Staden udgivet en Placat, hvorved giøres vitterligt at da det erfares at iblant Tømmer=Svennene her i Staden, foregaaer den Uorden, at ikkun den tredie Deel svare og tale noget til de Syge Svennes Underholdning, og at mange af Svennene lade sig aldrig hos Formændene anmelde og tilkiendegive naar de enten hidkomme eller bort lyse, eller hvor de have Arbeyde; Saa paa det denne norden kan hemmes, haver Hans Kongel. Majestæt, ved Rescript til Høybemelte Magistraten af 26de Febr. sidstl. Allernaadigst anordnet og befalet: 1) Hvilken Svend som Efter Tilsigelse ikke møder, giver til de Fattige 1 Mk. 4 Sk. 3) Naat de ere indkomne paa Herberget, da enhver at søde sit Sæde, indtil han bliver opraabt, hvis det ikke skeer da at give til de Fattige 4 Sk. 3) Jngen maa fremkomne for aaben Lade med Hammer eller Stok under Stratil de Fattige 4 Sk. 4) Naar en Tydsk Svend her til Staden ankommer og haver arbeydet hos en Mester i 14 Dage, da skul Mesteren tilholde hannem, at han sig hos Formanden angiver, saa han ved Langs=Samling paa Herberget kan vorde indskreven, for at svare sine Tide Penge og anden Laugs=Rettighed, saa længe han her i Staden eller paa Landet sig opholder. 5) Ligeledes forstaaes at naar nogen Svend, Tydsk eller Dansk, her fra Byen bortreyser, da at give Formanden det tilkiende, under Straf, naar han igien tilbage kommer 2 Mk. 6. Hvilken Svend, som enten er boende eller logerende, naar han fra det Sted vil bortflytte paa een eller anden Tiid, da at give Formanden det tilkiende, paa det han i sine Ruller skan indføre hvad Sted og Logemente han igien tiltræder under Straf til de Fattige 1 Mk. 8 Sk.. 7) Jngen Svend, ung eller gammel, maa lade sig med Tobaks=Pi de finde, enten paa sin Mesters Arbeyde eller paa Gader, ne, saafrimt det ham overbevises, under Straf 1 Rdlr. Thi bliver foranførste Poster, efter Høystbemelte Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befalings Jndhold, herved publicerede, og skal heraf stedse paa Tømmer=Svennenes Herberge findes et Exemplar paa en Tavle opslaget til Vedkommendes Efterretning.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
(Posten fra Hamborg er i Dag ikke ankommen.)
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Siellands Lands=Ting holdes = den 7de April.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Nørre-Jyllands Lands Ting = den 14de April.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Vexel=Cours. London 5 Rdlr. 40 Sk. Pd. Sterl. Amsterdam 24 1/2 pro Cento. Hamborger Banco 31 pro Cento. AETissair. saa Studii Gaarden paa Nørregade, er en stor ny Reyse. Vogn at faae til Kiøbs. NB. eller fremmet Minister at bortleye et anseeligt og Jm nogen skulde være findet til et fornemt Herskavel beliggende Huus, behager derom at anmelde sig her i Bogtrykkeriet, hvorom videre Anviisning gives, med hvilken om Huus leyen kan accorderes. Fra Pressen er udkommen Hr. Jørgen Hees fuldstænNB. 2) og Forklaring over Passionen, foriattet i Prædiskener med Doct. Holms Fortale, 1ste Tom. 10 Mk. 2den Tom. 10 Mk., tilkjøbs hos de Hr. Boghandlere Pelt og Rothee paa Børsen, Mr. Kanneworff 1ste Huus i Landemærket ved Trinitatis Kirke hos Meel=Manden Sr. Carlsen, baade indbunden og raae Materie, hvor Prænumeranterne vilde afhente deres Exemplarter, saavelsom og i Bergen, Christiania, Christiansand og Trunhiem, hos Biskoppernes Amanuenses, samt hos Auctor i Odense Fyhn. Paa ovenanførte Stæder her i Kiøbenhann faaes ogsaa Hr. O. Lütkens Oeconomiske Skrifter i og 2den Tome; den Piece om Folke=Mængden og Dankel over Aabenbaringen for billig Priis. Seyladsens Opfindelse i Vers, udført af O. D. Lütken, sælges for 8 Sk. hos Mr. Kanneworff første Huus i Landemerket lige for Avelsgaarden, hos de Hr. Boghandlere Pelt og Rothee paa Borsen og Hr. Bogtrykker Køller i Frederichsberggaden, nogle saa Exemplarier paa Post=Papiir er og at faae tillige med Antors andre Skrifter.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Det giøres Publico herved bekiendt, at i Hamborg hos Hr. Johan Nicolaus Møller, Medic. Pract. boende i Møllegaden, er at bekomme, Ungventum Sympatheticum Herniæ, eller en Sympathetisk Brok=Salve, som i kort Tid curerer alle Slags Bræk det menneskelige Legeme, som Net=Tarme=Vind-Vand=Kiød= og Navle=Brok, endog saadant Brok, som kommer af sammenviklede Aarer, da Scrotum og samt Testiculi opsvolme, saa at mange ikke veed hvad det er ogsaa ofte bruger gandske contraire Medicamenter, at endelig Koldfyr slaaer dertil, og Patienten saaledes maa crepere. a. Denne Salve kan sikker bruges saavel til Børn, som til voxne og gamle Folk af begge Kiøn; thi denne Salve har noget besynderligt i sig, og dens Virkning er ret at admirere, og kande, som med saadan Skade er incommoderede, og af Undseelse ikke vil aabne sig for en Medico eller Chirurgo, ved dette allerede vel forsøgte Middel hielpe sig selv uden ringeste Besværlighed. Jligemaade er sammesteds at bekomme en herlig Kryder og Sundheds Thee ved Fierding, halve og heele Pund, hvilken af alle dem, som hidindtil har brugt den, meget bliver berømt, denne Thee cureret alle Brok i Legemet, viser hastig Hielp i alle fortredelige Sygdomme, Tarmebred, Fluore albo, Conorrhea benigna & maligna, ved svolne Fodder og i Vattersot, den styrker Hiertet og Hovedet, og giør ved sin halsammiske Kraft Levnets Geisterne muntre, er god for lungesotige, og bevarer dem for ald Raadnelse, den fordriver de svindsotige Fehre, og er visselig ingen Medecin til, der saaledes af Grunden curerer denne Sygdom, som just denne Thee, den styrker Maven, imodstaaer Giften, og kan med stor Nytte bruges i alle anstikkende Sygdomm, den renser og forsøder Blodet, a. som vidtløftigen kan sees af den trykte Beskrivelse. Denne Thee er et Blikdaaser, og hver Daase med Antors Signete 3de Gange forseglet, Pundet af denne Thee, tilligemed Beskrivelse derover foster 6 Rdlr. Hamborger Courant.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Onsdagen den 31te Martii førstkommende, bliver 3die og sidste Gang holdet Auction paa Kiøbmanden Sr. Niels Rubes Gaard : Holbek; Conditionerne ere at erfare hos Velædle Hr. Byefoged Lund i Holbek.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Professor Rottbøll i Aarhuus, som Skifte Forvalter efter Under Degnen ved Frue Kirke sammesteds Damel Pristorph, giør herved bekiendt, at Enken ved Skiftesamlingen den 1ste Martii sidstleden er gaaet fra Arv og Giæld, samt at Skiftet er berammet at sluttes, Torsdagen efter Pintse Festen den 3die Junii næstkommende om Formiddagen Kl. 10 udi hans iboende Gaard i Aarhuus, paa det at Creditorerne som endnu ikke maatte have mældet sig, imidler. tid kunde indsende deres beviislige Fordringer, hvorfor de efter Prioritæt af Stervboets Middel pro qvota skal nyde Betaling, eller siden tage Skade for Hiemgield. Broder Brorson Provst i Jerslew Herret og Sognpræst for Dronninglunds Meenighed i Wensyssel og Aalborg Stift, bekiendtgiør herved 3de Gange i de til Forsendelse med Posten alene privilerede Kiøbenhavnsk Tidender, at Skiftet efter forrige Skoleholder i Steenum Peder Clausen, som ved Døden afgik den 1ste Novbr. a. p., og hans efterladte Enke Maren Christensdatter, som døde nestraafølgende 15de Ejusd., bliver paa nye, efterat deres efterladte fælles Boe er lovlig og paa behørige Tider forseglet, registeret og vurderet, samt derefter paa fødte Værges Begiæring gjort ved offentlig Auction i Penge til de tvende umyndige Børn Tarv og Beste, foretaget til videre Behandling i Steenum Skole huus Mandagen den 29de Martii a. c., og til endelig Slutning optaget samme Sted, Tirsdagen den 29de Junii næstpaafølgende Thi indkaldes til anførte fastsatte Tider og Sted bemelte Stervboe saavel Creditorer som Debitorer at møde eller møde lade de først at angive og gotgiøre deres Krav og Fordringer, og de sidste at afbetale deres Gield, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Lunderager den 15de Febr. 1762.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Da afgangne Søren Mogensens Enke Maren Hansdatter Hove Mølle beliggende paa Kiøbenhavns Amt, af Wartou Hospitals Gods ved Døden er afgangen, og hendes efterladte Stervboe, strax taget under Skifte=Rettens Behandling, saa bliver samme Dødsfald 3de Gange i de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender bekiendtgjort, og derved indkaldet Boets Credi= og Debitorer at indfinde sig udi Wartous Hospitals Skriverstue den 3die April nestk., om Formiddagen, hvor Skifte=Session holdes, for Creditorerne deres Fordringer lovlig at bevise, samt Debitorerne deres til Boet skyldig værende Gield at betale, da enhver skal vederfares hvad Ret er. og NB. Skiftet efter afg. Justiceraad og Archiv=Secretair Jens Aagaard bliver den 26de Martii nestk. om Eftermiddagen Kl. 3 til endelig Slutning optaget; thi vilde de, som have nogen lovmæssig Fordring til dette Stervboe, behage at indfinde sig til fornævnte Tiid i mine Assessor Mahlings iboende Værelser paa Nørregade. da enhver, efter sin Fordrings Beskaffenhed skal vederfares hvad Ret er. S. H. Cordtsen. F. C. Mahling.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Udi sidste holdte General-Forsamling, det Jarelsbergske Sølvhaltige Blye- og Kobberværk betreffende, er iblant andet, til sidst af de tilstædeværende høye og velfornemme Herrer Participan tere bleven resolveret: at en General-Forsamling, paa Christianie Raadstue igien førstkommende den 2den Aug. dette Aar, skal foretages, for der da at vorde indgivet til Participantskabets fornødne udførende Oplysning, saavel om Verkets sluttede og reviderede Regnskaber til 1761. Aars Udgang, som og i andre Tilfælde, hvilket herved til behagelig Efterretning bekiendtgiøres. Christiania, den 13de Martii 1762. L. N. Frøylinghuus. Fourageforvalter og Verkets Fuldmægtig.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Efter den nu brugelige Maade, giøres i de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender 3de Gange er ter hinanden bekiendt, det paa Gaarden Store Graven, i Grawens Præstegield, Hardanger Provstie, Bergens Stift i Norge, er ved Døden afgangen en gammel Pige, sc. Judite Edel Biernet, hvis afgangne Fader har været Lieutenant. Stervboen er strax tagen under vedbørlig og lovlig Behandling, i Overværelse af den Afdødes Værge, Stedets Sognepræst Hr. Poul Schnabel. De Boen ey formaaer lovformelig Proclama at lade udgaae saa bliver Arvingerne indkaldet inden 6 Maaneder fra Dato i Skifteret. ten, deres Arveret at legitimere. De, efter den Oplysning man har erholdet, skal være 2de Brødre, sc. Christian Ulrich Biernet, Regiments Feltskiærer øster paa Norge, og Albrigt ChristopheBiernet har været Musicus i Bergen. En Søster Anna Marie Biernet var gift med Lodsen ibidem Hans Erbo. J bemelte Præstegield er paa Gaarden Hylde, ved Døden afgangen Bondedrengen Thore Olsen Hylde; thi bliver Stervboets Debi= og Cretorer indkaldet, inden 6 Maaneder fra Dato, at møde i Skift Retten, de første at angive hvad de til Boen kan være skyldig, i sidste efter Loven at bevise deres Fordring, da enhver forsikres og at vederfares den Ret som Loven byder. J S. Fleischer. C. R. og Sorenskriver. Udskrift af Deliberations=Protocollen udi Aarhuus Stif almindelige Enke=Pensions=Selskab, anført paa Regnskabe til Snapsting 1761.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Da det befandtes ved Regnskabets Forfatning, at Udgifterne ved sædvanlig Pensions Uddeeling overstiger Jndtegterne paa meere en 300 Rdlr.; deels fordi mangfoldige Nummere, som ved Rente nes Udeblivelse og Dødsfald er bleven ledige, ikke igien kan vord ved nye Jnteressentere besatte; og deels fordi Enkerne aarlig lang over det ventende Antal forøges. Saa blev med de saa tilstedeværende Jnteressenters Biefald besluttet, for det første at nedlegge den saakaldede fattiges Cassa, og tage sammes Beholdninmed sine Renter til Jndtægt i Hoved=Regnskabet, for deraf dette Aar at fyldestgiøre de sædvanlige Pensioner, uden videre Afkorning, som ellers ikke kunde skee, uden at bryde Hoved=Cassen, samlede Capital, som er imod den Vedtægt og Beslutning der ble gjort i General=Forsamlingen 1754, og findes trykt paa samme Aars Regnskab; men som dette Hielpemiddel ikkun kan haves for dette Aar, og man lettelig indseer, at der vil giøres Forandring enten til Jndtægternes Formeerelse om mueligt er, eller til Udgi ternes Formindskelse. Saa bliver ved denne Beslutnings Anfør sel paa Regnskabet, som enhver vedkommende kan faae hos nærmeste Directeur, samt og ved Avertissementet, som følger dette Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tider, der, indbuden alle vedblivende Hr. Jnteressentere selv eller ved Commissionair at møde i Generalforsamlingen den 5. Mai 176. for at give deres Villie og Meening tilkiende, hvad deeleragte tienligst til Sælskabets Nytte. Hvad samme Tiid af de tilstædeværende bliver besluttet, skal de fraværende være forbundne at nøyes me ligesaa fuldkommen, som de selv havde samtykt og underskreven Jmidlertid forventes den Retfærdighed hos alle paagieldende, at Directeurerne ikke tillægges nogen Last, da de aarlige Regnskabet. som til alles Underretning ere trykte og uddeelte fra først til sidst viiser en fuldkommen Rigtighed for Jndtægter og Udgifter, ude mindste Egennyttighed, samt at Cassens Svækkelse aleene komme af Enkernes Overflødighed, og deres Levnets Vedvarighed, som er Guds Forsyn alene at tilskrive, samt endeel Jnteressenters Udblivelse med Renterne, og Udgaaende fra Selskabet.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Notification. Da Fornyelsen til det 9de Kongel. aleene privilegerede Kiøbenhavnske Lotteries 2den Classe maa være skeed, førend Colecteurerne i Kiøbenhavn og Udenbyes ere forbundne at indsende deres Appellations Regninger, som den 12te April at c. til mig maa være indkomne, eftersom samme Classes Trækning ganske tilforladeligen den 19de April skal foretages; saa erindres her ved de Jnteressentere, som ey endnu have besørged saadan Fornyelse, jo før jo heller at indfinde sig dermed eftersom de Lodder, der ey i den saaledes bestemte Tid vord fornyede, aldeles ere hiemfaldne, og til andre Lysthavende for 2 Rdlr. 3 Mk. Stykket som er første og anden Classes Jndskud, vorde overladte. Alt i Følge Planen. Kiøbenhavn den 19de Martii 1762. - Jonas Collin, Kongel. Majests. Cancellie=Raad og Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Neapolis, vom 13 Februar. Der berahmte Romische Buchhandler, NicolPagliarini, welcher for den Absatz der bekanten Schriften in Rom sovielen Eiser bewiesen hat, und dafor von dem Pabst auf 7 Jahre zu den Galeeren verurtheilet ward, welche Strafe Sr. Heiligket ihm nachhero zu er lassen for gut fanden, ist seit dem 9ten dieses in hiesiger Stadt, und hat angefangen, der reichlichsten Belohnungen for die ausgestandenen Trübseligkeiten zu geniet sen. Se. Allergetreueste Majestat haben ihn nicht allein in den Portugiesischen Adelstand erhoben, und ihm den Titel Dero Gesandschaftssecretairs vexliehen, in melcher Qualitat er sich bey dem hiesigen Portugiesischen Gesandten, Hr. von Millo, im Hause befindet, und eines jahrlichen Gehalts von 1800 Neapolitanischen Dacaten, oder 1300 Rbmischen Thalern, geniesset, melches Gehalt von dem Tage an lausen soll, da man ihn in Rom gefangen nahm; sondern Allerhöchstdieselbe haben ihm auch 12000 Portugiesische Crusaden, ungeführ 600 Rbmische Thaler, zur Vergnugung des in Romerlittenen Schadens, und, um ihn in den Standsusezen, seine Haushaltung auf eine anstændige Art wieder einzurichten, zu uberschicken geruhet. (Man siehet die Abschrift eines Brieses, mit welchem der Hr. Pagliarinselbst diese vorstehende und einige andere Umstande seines itzigen Glückes, nedst der grossen Frende, die er daruberempfindet, an seinen in Rom befindlichen Bruder, meldet.)
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Rom, vom 17 Februar. In der Nacht vom 12ten auf den 13ten dieses har sich alhier in dem Pallaste von Asti følgender undluckliche Fallzugetragen: Der Prinz Mauritius hatte den vornehmsten Adel dieser Stadt eingeladen, bey einer Com schen Oper gegenwartig nu seyn, zu der er in dem grossen Saale des Pallastes ein Theater hatte aufrichten lassen. Kaum war die Oper recht angegangen, so sturzte der ganze Saalein, nur das Theater, auf welchen man recitirte, blieb stehen. Man zahlte sofort 30 Todte, unddarunter den Prinzen Mauritius selbst, nedst dem Hr. Delci, Præsidenten von der Annona, und an Verwundeten uber 30 Personen, von welchen seit dem noch verschiedene gestorhen find. Ware der Saal eine halbeStunde eder eingefallen, so warden 2 Cardinale, die ihn besehen hatten, dasselde Schicksal gehabt haben. Der oberzühlten tragischen Bebebenheit ungeachtet, werden die Carnevalslustbarkeiten eiftig fortgesetzet. Der Pabst selbst erhebt sich alle Nachmittage, die Masqueraden zu besehen.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Versailles, vom 1 Mürz. Nachdem der Graf von En seine Charge als GeneralObersteder Schweitzer und Granbundter in die Hande des Kønigs niedergelegt, so hat Sc. Maj. diese wichtige Stelle dem Herzoge von Cholseul verliehen.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Paris, vom 1 Mürz. Voreinigen Tagen ist zu Versailles ein ausserordentlicher Rath uber das Arret gehalten worden, welches das Parlement zu Rouen gegen die Jesuiten gegeben hat, und andere Parlementer bereits zum Muster angenommen haben. Nicht der General der Jesuiten, sonderne der Pabst, har erklaret, sich mit den Handelnder Jesuiten in Frankreich nicht befassen zu wollen, der General aber will nichtzugeben, das mit den Constitutionen und der Einrichtung der Societat einige Veranderung vorgenommen werde.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Es haben auch dieser Tagerdie Jesuiten Paters von Neupille und Griffetjeder ein Memorial, gegen die Bestellung eines Generalvicarii der Societatin Frankreich, ubergeben. Der erste dieser Paters har sein Memorial in diese drev Hauptsatze eingetheilet: "1) Eine Neue rung, die for das Wohl des Staats unnütz ist; 2) eine Neuerung, die for die Societat verderblichist; 3) eine Neuering, die inder Ansiuhrung unmoglich ist., Des Paters Griffet Memorial ist følgender Gestalt abgetheilt: 1) Ein Entwurf, welcher sandas Augenmerk, melches erhalten werden soll, ungeschicktift; 2) ein Entwurf, welcher, in Adsicht auf seine Følgen, gefahrlich ist.
Berlingske Tidende, 1762-03-19
Aus den Briesen von London, vom 23 und 26 Februar. (über Ostende.) Unsre groffe Expeditionsslotte ist zar zu Portsmouth, noch nicht ausgelausen; allein, der Augenblick nahet heran. Der Graf von Albemarle und alle ubrige Officiers, welche unter den mitgehenden Truppen dienen, sind dahin abgereiset. Der Admiral Pocok, melcher das Commando der Flotte führet, har seine Flagge von dem Kriegeschiffe, der Namur, wehen lassen. Sowol in der Stadt, als im Haven, isi alles mit vornehmenPersonen angefallet, welch das Auslausen dieser Flotte sehen wollen. Eben daselbst liegt auch eine Kauffahrteyfløtte von 300 Segeln fertig, um mit dem ersten guten Winde, unter einer genugsamen Bedeckung, nacOstindien abzugehen.