Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-05-26
Hos Lacedæmonierne kom det allerførst i Brug efter den Krig, som de havde ført med de Messener; deres Ryttere kaldtes Sciriter af den Bye Sciros, hvor de første bleve oprettede udi og udskrevne fra; - Athenienserne havde kuns lidet Rytterie frem for de andre, fordi deres Land var ujævnt; det er ellers at mærke, at de gamle Ryttere vidste el af Stiebøyler at sige, thi man finder, at de have svinget sig op paa Heste=Ryggen, hvorom Virgilius vidner - - Corpera saltu, subjiciunt in eqvos. Det var derfore at Gracehuus lod paa alfare Veye udi Jtalien sætte Steene et vist Stykke fra hinanden, paa det at Rytterne og reisende Folk til Hest des lettere kunde slige af og paa Hestene; Man betiende sig ellers af en StaldKarl, som egentlig kaldtes A passadeus, det er en, som hielper sin Herre i saadan Tilfælde; - Romerne havde i Begyndelsen intet Cavallerie, deres heele Styrke bestod i Fodfolk, ja de gjorde en Tid lang saa liden Stads deraf, at de udi Feldtslag befoel deres Ryttere at stige ned af deres Heste, ligesom vore saa kaldte Dragonere, siden de kun især brugte deres Rytterie til at forfølge Fienderne med, og indhente hastige Efterretninger om deres Ankomst med videre; det var i den Krig imod Pyrrhum, som de først lærte, hvor fornødent det var at bruge Rytterie og at indrette en ordentlig Slagt=Ordning, hvori denne Konge var en stor Mester, dog kan man sige at det Romerske Rytterie var ei i nogen Anseelse før efter den Krig, som de førte mod Hannibal, hvis Cavallerie saa ofte havde bragt deres Tropper i Forvirrelse, og saae deraf sammes Brug og Nytte. Hvad som hos Romerne i Begyndelsen, kaldtes Ryttere, var en aparte Stand imellem Raadet og Almuen, og førte Navn af Ridder=Stand, som tienede som det kaldtes eqvo publico, og uprivilegerede Ryttere, som gjorde Krigstieneste, kaldtes eqvo so. - liorcetis Historie, for at blive overbeviist derom. Dette bestorme en Stad med. Man læse ikkun Demetri Po ders Mure fældes, saa behøvedes utallige Machiner til at ge, thi saasom Canoner fattedes, hvorved befæstede Stæ Ingenieur=Videnskabet har været stort i gamle Da varede indtil 1330, da Bartholdus Svartz, en Franciscaner Munk, opfandt det nu brugelige Skyde=Pulver eller tion; Derefter opfandtes Musqvetter, Canoner, Bom Krudt, endskiøndt nogle tilskrive det Chinesernes Jnvenket foraarsagede, at den gamle Fortisications=Konst blev ber, Granater, a., alt for at betiene sig af Krudtet, hvil til ingen Nytte meer, og at man paa en anden Maade end Mure, siden Kuglerne mindre virkede paa første end maatte befæste Stæder, ved hellere at giøre Jord=Volde sidste. Samme aarsagede og, at Slagtordningerne maatte anderledes indrettes, og ei være høiere end 3 a 4 Mand i Raden, da de tilforn udgjorte utallige tet paa hinanden, thi hvis en Krigsmagt nu omstunder var saaledes indrettet, som en Macedonisk Phalang, hvis Styrke bestod i dens Tæthed, vilde Canon=Kuglerne derpaa anrette de forskrækkeligste Ødelæggelser. - Siden Krudtets, Kuglernes og Bombers a. Opfindelse ere Fæstningerne ikke meere uovervindelige, men hastig bestormet imod i gamle Dage, da en Beleiring kunde vare i mange Aar, hvilket tildeels kan ogteraaret, bleve dimitterede, og samlede sig paa nye igien saa tilskrives dette, at Krigsfolkene, naar det gik imod Ef om Foraaret, og holdte ei slige Vinter=Compagnier, som nu Der har stedse været visse Nationer, som frem for andre have været anseelige i Krigs=Videnskaberne. Perstanerne bare alle Prisen der udi Cori Regiering. Efter dem Grækerne og især Lacedæmonierne. De Macedaniske Konger Philippus og Alexander gjorde deres Krigsmagte uovervindelige. Den Macedoniske Phalangs, som ingen Magt kunde imodstaae, var Philippi Paafund. Det Thessaliske Rytterie blev holdt for det beste, men da den Romerske Krigs=Discipline siden kom paa sin høieste Spidse, maatte alting vige for den Romerske Magt; men dette varede ogsaa kun til en Tid. De Rommere og Jtaliener kunde siden ei imodstaae de Nordiske Nationer, og med Tie den bleve forvandlede til de ustridbareste Folk. Hvorledes Krige udi Middel=Alderen bleve førte i Jtalien, sees af Machiavelli Florentinske Historie. Samme Autor vidner, at Jtalienerne kunde holde Feldt=Slage fra Morgen til Aften uden een eneste Mands Forliis. Noget for Krudt og Kuglers Paasund vare Engelske og Schotske Tropper i Anseelse, og betienede de samme sig af visse Slags nys opfundne Sværd, hvormed de Engelske udrettede utrolige Ting i Frankrige. Siden kom det Svitzerske Fodfolk udi saadan Anseelse, at alle Potentater ansaae Svitzerske hvervede Tropper, som Styrken af deres Krigsmagt. Under Keyser Maximiliano 1 mo vare de af ham stiftede Lands=Knægte i stor Agt, saa at de holdtes for de eneste, som man kunde sætte imod det Svitzerske Fodfolk. Under Kong Gustavo Adolphokom den Svenske Milice i stor Reputation, hvilken vedvarede indtil det fatale Slag ved Pultava. Nu omstunder er udi stor Anseelse de Preusiske og Russiske Tropper. - Saa at man deraf seer, at Krigs=Disciplinen og Tapperhed velter sig fra en Nation til en anden, og gaar op og ned, som alt andet i Verden. Udi Middel=Alderen var brugeligt, at Lehnsmænd, Bispe og store Prælater, bleve tilsagde at møde udi Krigen med et vist Antal Tropper efter ethvert Districts og Stiftes Proportion, og derudi bestod et Riges Krigs=Magt, men som dette førte mange og adskillige Vanskeligheder med sig, blev det funden for got Tiid efter anden at holde staaende Tropper, og udi andre Riger at hverve Krigsfolk, og til den Ende at paalægge Krigstyr, hvorved Regenterne, saavel som Undersaatterne have fundet deres Regning, saasom en Krigsmagt deslettere og hastigere derved kan samles i en Hast efter Omstændighederne. En anden Skik, som varede til forige Seculum, kom ogsaa omsider af Brug, nemlig at en anseelig Rytter, som udi Feldten blev kun regnet for een Mand, befattede alle sine Medfølgere og Underhavende, hvorudover tusinde saadanne Ryttere kunde passere for en heel Krigshær. - De Franske kaldte saadanne Ryttere Hommes d. Armes.