JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Onsdagen den 11. hujus holdtes det sædvanlige Efter ters Landemode. For samme prædikede Hr. Henrich de hemmer udi hans Faders, Hr. Provst de Hemmers, Sted, over Psal. 119. v. 11. (hvoraf skal følge et Udtog i sid creeret til Provst i Hielmsløv Herred. Ordene 1. Tim. i Maanedlige Tillæg.) Derefter blev Hr. Christian Brønd v. 13, gave Materie til Talen, som varede 3 Qvarteer, vidste han at fremsætte sine Tanker i en saa ziirlig i blev holdt af Hr. Biskoppen uden at bruge Papiret, Etiil og jævnligen anførte Skriftens Ord i Original se Kyndige maatte alle beundre Mandens store Talent. broget med sin sædvanlige Dexterite, at de tilstedeværenJndholden af samme skal ligeledes vorde indrykket i de Maa tidlige Tillæg.) sin Slagter i Horsens, contra Provsteretten i Niim HerDen til Landemodet indstævnte Sag af Christen Olebrovsterets Vidne hvorved paaankes, at en Degn har led blev udsat til næste Landemode. Sagen angaaer et hieret Medlem i Retten, at samme er holdet i Contraparlins Hr. Raadmand Frydensbergs Huus, at en Præstesione ei personligen er mødt men har aflagt skriftlig Vid lie, og at nogle Spørgsmaale ere nægtede Besvaring. staaer, og den anden negter Fælledskab efter mundtlig hovedsagen angaaer et Gaardkiøb, hvori den ene paa Aftale.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Kiøbenhavn den 21. Octobr. Academiske Forretninger. 121 Candidater. Deraf bleve 114 admitterede, 35 med Til Exammen Artium havde i Septembr. indfundet sig ned non contemmende, hvilke bleve offentligen proclaCharacteren Laudabili, 63 med hand illandabili og 16 teren Laudabilem, havde 8 især distingveret sig, nemmerede den 2 Octobr. Jblandt dem, som fik Charac sus Bendisen fra Frederichsborg Skole, Otto Lykken. lig Jens Bloch, dimitteret fra Aalborg Skole, BenedieSkole Jver Birch, dimitteret af Hr. von Støken i Svend fra Randers Skole, Claus Henrich Seidelin fra Naskouborg, Nicolai Lund fra Kiøbenhavns Stole, Claus Berg, fra Viborg Skole, og Christian Berg fra Slagelse Skole.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Riber den 21. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Onsdagen den 11, hujus blev her holdet Præstevielse da (S. T.) Hr. Biskop Bloch indviede 4 Candidater til Præster: 1) Hr. Jesper Schouboe Sognepræst til Dybe i Vandfuld Herred. 2) Hr. Simon Groth resideren, de Capellan til Holstebroe og Maaberg i Ulvborg Herred. 3) Hr. Daniel Haar Capellan pro Persong til Gu dom og Faberg i Schodborg Herred. 4) Hr. Kasbierg Capellan pro Persona til Kollerup og Vindeløv i Tyrrild, Herred. Hans Høiærværdigheds Hr. Biskoppens Ordinations Text var af Psal. 122, 6. v.: Beder og Jern salems Fred; de skal have Rolighed, som elske dig. - Og som Hans Kongl. Høiheds Printo Frederichs høie Fødselsfest samme Dag indfaldt, saa blev i Slutningen. af Talen alle Tilstædeværende opmuntrede til med de gladeste Hierter at bede for Kongens og det Kongel. Huuses høi Velgaaende. - Siden efter prædikede af OrdinatisHr. Schouboe og da forklarede den ham forelagte Text af Miche 4, 5. Alle Folk vandre, hver i sin GudsNavn; men vi, vi skal vandre i Herreng vor GudsNavn, evindelig og altid.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Viborg den 23. Octobr. Eter Forlydende skal Qvægsvagheden i disse Dage have yttret sig i Foldingbroe paa Grændserne af SønderJylland, og altsaa bliver formodentlig herved den almindelige Passage imellem Ribe og Colding hindret for Reisende.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Aalborg den 26. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Sidstafvigte 20 Octobr. holdt Hans Høiædle Høiærværdighed Hr. Biskop Doct. Studsgaard Præstevielse i Budolphi Kirke, hvor 4 Candidater bleve indviede til det hellige Lære-Embede. 1. Hr. Erich Jessen Trap, Sognepræst til Uggildt og Taars Meenigheder i Wenneberg Herred. 2 Hr. Willads Blichfeldt, residerende Canius, Capellan pro Persona til Boddum, Udbye og Huupellan til Sæbye i Børglum=Herred. 3. Hr. Saxo Ascarups Meenigheder, og 4. Hr. Jens Halse Klein, Capellan pro Persona til Hvidberg og Lyngsøe i Reufs=Herred. Hr. Biskoppen forklarede denne Gang den anden Deel af sin sidst udvalgte Ordinations-Text : 2 Timoth. 4, 5. (hvoraf vi haabe at kunde meddeele et fuldstændigt Udtog i det Maanedlige Tillæg for denne Maaned.) Af Ordinatis prædikede siden Hr. Blichfeldt over Texten af 2. Cor. 4. v. 5. - J den foregaaende Jntimations Tale forklarede den residerende Capellan til Budolphi Kirke, Hr. Wandall disse Jesu Ord, Matth. 5, 14. J ere Verdens Lys,
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Copulerede. Den 25 hujus her i Byen (S. T.) Hr. Niels Hirsch. nach, Ritmester og Escadron Chef for den 5 Esta dron udi det Jydske Rytterie Regiment, og Jomfrue Tal che Christine Trap, en Dotter af (S. T.) Hr. Justitsraad Trap, Hospitals Forstander her i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Døde. Den 3 hujus Hr. Consistorialraad Hans Glud, Sognepræst til Glud og Hiarnøe Menigheder i Bierge=Herred, i sit 63 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Den 22, i Aldrup Mølle forrige Raadmand i Aarhuus, Hr. Andreas Stæhr, 87 Aar. Samme Dag her i Aalborg Hospital, Skammel Nielsen, forhen Gaardmand i Hasseriis, 63 Aar. Den 24. Farver Sr. Palle Toftums Kone, Mad. Hedevig Sille Brochenhuus Povelstrup, i Barselseng efter et dødfødt Barn, i sit 37 Aar.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Bekiendtgiørelse. Tixdaler anvises fra Bogtrykkeriet paa første Prio100 Meritet i Huuspant, enten samlet eller separat. En Vindovn paa omtrent halvandet Skpds. Vægt, paa 4 jern Fødder, med Tromle, Rør og videre Tilbehør, anvises til Kiøbs her fra Bogrrykkeriet. Siden afgangne Sr. Erich Christensen Hvids Stervboes Gaard og øvrige tilhørende Gaarde og Huuse her i Nibe ikke ved 3 Auction sidstleden 11. Octob. bleve bortsolgte, saa blive samme Gaarde og Huuse stillede til 4. Auction her i Nibe Tisdagen den 31. Octobr. førstkommende om Eftermiddagen Klokken 1 Slet, da de, om antageligt Bud skeer, uden fleere Auctioners Holdelse til den, eller de, Høistbydende vorde bortsolgte; hvilket herved til Liebhabernes Efterretning bekiendtgiøres. Nibe den 12. Octobr. 1780. H. Thornsohn.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
En fri Karl, bondefod, som selv kan pløie og saae, kan til foreEstaaende 1. Maji 1781. faae Sulsted Præstegaard i Forpagtning paa 3 eller flere Aar, med nedlagt Vinter= og VaarSæd, og en Deel Besætning af Bester, Plov, Harve og Vogn, naar han med det første indfinder sig derom at accordere med Præsten, Arve Orre.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Førstkommende 16. Novembr. 8 Martii og 6. Junii bliver e) Skiftesamling i Nors Præstegaard efter afgangne Hr. ProvsCurtz, til hvilken Tid de sig behagentlig vilde indfinde, som i bemældte Stervboe maatte have noget at erindre, Boet til Jndtægt eller Udgift.
Jyske Efterretninger, 1780-10-27
Fiterat Borger og Bogbinder Johan Himmermann her udi S Byen ved Døden er afgaaen sidstleden 15. August., er hans Boe af mig som Skifteforvalter taget under lovlig Behandling; Thi bekiendtgiøres dette Dødsfald herved, med Jndkaldelse til den Afdødes Debi= og Creditorer, at møde for Skifteretten til de Tider, Loven befaler, enhver for at opfylde sine Pligter. Siete Ugesdagen til Skiftebehandling i dette Stervboe er ellers fastsat til den 10. Novembr. næstkommende. Hobroe den 13. Octobr. 1780. J. P. Woydemann. lum Herred, staaende for Hartkorn Mølleskyld 5 Tdr. Forgaards Veiermølle beliggende i Aalborghuus Amt, Hel 2 Skpr. 2 Fierdk. er underhaanden at faae til Kiøbs; med samme følger Avlingen, som er Tiendefrie Hartkorn 2 Tdr. 1 Skpe. 3 Fdkr. hvorpaa kan græsses og fødes 2 Bester, 4 Køer og 1 Snees Faar, Møllen ligger i en Folkerig Egn, og nærmere Efterretning kan faaes hos Eieren Peder Schou i bemældte Mølle. ) ved Proclama, der findes læst saavel inden Nørre-Jyllands Landsting, som ved Hornum og Fleskum Herreders Ting, ere samtlige Creditorer efter afgangne Selveier Jens Christensen Helstrup udi Finstrupgaard i Aalborghuus Amt indkaldede at anmælde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig som Skifteforvalter inden den i Loven foreskrevne Tid; Og da nu Skiftesamling angaaende dette Stervboe er berammet at holdes paa Aalborg=Slot førstkommende 10. Novembr. om Formiddagen Klokken 10 Slet, saa bliver saadant herved ligeledes bekiendtgjort, paa det at enhver, som noget ved Skiftet haver at erindre, kunde vide samme Tid at møde, og deres Ret efter Loven, agttage. Aalborg=Slot den 11. Octobr. 1780. Osten.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Lissabon den 19. Septembr. Engelænderne have den 15, hujus dog alligevel solgt ledningerne af 3 optagne, og hertil opbragte, hollandske Skibe, omendskiønt det er tvertimod den Kongel. Declasation, og dette Salg var ogsaa efter den hollandske Consuls Begiering blevet dem formeent. Man venter at see følgerne heraf, allerhelst disse opbragte Skibe endnu ik se vare kiendte for gode Priser af det engelske Admiralisit selv.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Constantinopel den 20 Septembr. Det lader nu til, at Porten snart faaer afbetalt den Cum Penge, som den i Følge sidste Fredsslutning blev vigtig at betale til Rusland, da der nu Tid efter anden live sendte anseelige Summer derhen.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Storveieren er endnu meget syg, hvorudover Lægerne have raadet ham, ikke at rette sig efter den nu værende Faste, hvorfra Mufti ogsaa har dispenseret ham. Koul Kiana, eller Janischarernes Lieutenant, er den 15 hujus bleven afsat, og forviist til Asien. Man veed ikke Aarsagen til denne Ungade.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Af en Skrivelse fra Cadix den 30 Sept. Siden at Grev d'Estning er hertil ankommen, ere alle Ting i største Bevægelse, Gaderne, hvor man tænker at see denne berømte Mand, vrimle af Folk, ja endog de Geistlige, som dog ellers ikke bekymre sig meget om Krig, tale om intet andet end om Grev d'Estning og om Gibraltar. Her er en Allarm, ligesom den heele Verden, stulde indtages ; men sandelig, man kan og love sig noget Stort af den her forsamlede Magt, som, foruden Bom ler, Jldskibe og Fregatter, bestaaer af 18 Franske, og 30 Spanske, Linieskibe, og hvortil endnu nogle Franske Cabembr. pital-6. støde. Hvorpaa det skal gaae løs og naar dette Uveier vil bryde ud - veed intet Menneske uden Greven, og alt det, som siges derom ere ganske svage Gisninger. Jmidlertid vil jeg mælde Dem det lidet, som jeg veed, og som er hvisket mig i Øret: Den Katholske Konge skal nemlig have tilstillet Grev d'Estning, ved sin Afskeed et Carte blanche, i Kraft af hvilket han ved sin vigtige Expedition allene skal forfare efter eget Gotbefindende, og ikke være forbunden at giøre Regnskab, hvad enten det gaaer ilde eller vel, og herpaa skal Greven, have givet sit Ord, at han vilde levere Nøglen til Gibraltar i Hs. Majestæts Hænder. Dette siger man her hemmelig, men offentlig er denne berømte Biergfæstning allerede saa got som i vore Hænder, og i Henseende til Proviant skal det virkelig endnu ikke have seet saa forgeligt ud deri, som nu.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Siden for 3 Dage har man nu daglig sagt, at Grev d'Estning vil besøge Leiren ved St. Roch, eller meget meere overraske den, for at see, hvorledes Anstalterne der ere.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Madrid den 3 Octobr. Hoffet har med en Expresser fra Cadir faaet den Efterretning, at Don Solano var med sin Eskadre ankommen til Havanna og Portorico og havde udskibet de under General v. Navia staaende Tropper; at Greven af Guichen, er underveis med en Deel af sin Eskadre og en riig Koffardieflode til Europa, og at Resten af de Franske Skibe, krydser der i Vandene, for at give Agt paa Admiral Rodney, der i god Stand har begivet sig til Jamaika.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Den 6. Octobr. Det er endnu uvist, om de sig her befindende Amerikanere, Jay og Carmichael, skal antage Caracter af Befuldmægtigede fra de 13 foreenede Stater; men det er vist, at for nogle Dage siden er en Kongel. befaling afsendt til Cadix, efter hvilken en stor Deel af den der værende Flode ufortøvet skal gaae til Søes med Grev d'Estning, og den øvrige skal holde sig seilfærdig, for at være ved Haanden, om maaskee en Engelsk Admiral skulde lade sig see, og vilde forsyne Gibraltar med Levnetsmidler. Grev d'Estning, hedder det, skal endnu foreene sig med en Eskadre fra Brest, og derefter, gaae til Amerika.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Livorno den 7 Octobr. Det Mahoniske Kaperskib, Fama, har paa sit Krydstog været meget lykkelig: thi det har i forrige September Maaned bemægtiget sig 4 Fartøier, nemlig et Svensk, 2 Franske og et Spansk. Det første af disse Skibe var ladt med Effecter for den forenede Franske og Spanske Søemagt, for at bringe dem fra en Fransk Havn deels til en anden Fransk, deels til en Spansk, Havn. Capitainen paa bemældte Kaperskib bragte fornævnte sine 4 Priser til Algier, og der tilbød dem offentlig til Fals Der blev ham budet for dem alle 130000 Piastrer, men han vilde ikke sælge dem for denne Priis, hvorfore han seilede med dem til Mahon.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Semlin den 10. Octobr. Nu i nogle Uger ere daglig Tyrkiske Emigranter, saa kaldte Gammeltroende, hertil ankomne, og den 3 hujus kom endog af dem fra Landsbyen, Visniza, 15 Familier med Koner, Børn og deres Geistlige til os. Man gjorde dem al Bistand, bragte dem til Contumazhuuset, og da de bleve spurgte om Aarsagen til deres Udvandring, fortællede de følgende: "Vi have hørt saa meget om den store Dronnings af Ungarn Bevaagenhed, at vi ere blevne bevægede til, her at søge Rolighed, Sikkerhed og Trøst, efterdi der i det Tyrkiske Land forestoed os en stor Nød.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Vores hidtil værende gode Herre, Osman Effendi, Janitschar=Aga i Belgrad, i hvis Landsbye vi levede, er afsine Fiender jaget ud af Fæstningen, og ud af Landet, og disse ødelægge nu hans Landsbyer, mishandle Undersaatterne, og blev intet andet for os tilovers, end at efterlade Huuse, Marker, Enge, Boehave, ja endog Korn og Meel, og at undflye.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Man seer heraf, at Janitscharerne i Belgrad ikke allene have været tilfreds med, at Mufti blev bortskaffet, men at Osman Effendi endog havde maattet blive et Offer for deres Raserie. Disse Stakkels Flygtinge fra Visniza have fremdeles fortalt, at der endnu mange i de nær liggende Landsbyer vilde efterlade deres Huuse og Gaarde, og komme hertil.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
En fornuftig og anseelig Tyrk, som hertil er ankommen, forsikkrer, at Servien er den 6te Deel ikke saa folk riig, som forhen under Huuset Østerrige, hvilket kommer af Trængselerne, og dersom dette vedvarer endnu 20 til 30 Aar, vil heele Servien blive ganske udkommet. Han har end videre sagt, at de Tyrker, som have Kundskab om Naboelandene, naar de tale om det Østerrigske Huus ofte i deres Sprog yttre sig med følgende: Det gode roelige, velsignede, Land.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Mynchen den 12. Octobr. Den forrige Hof=Skatmester, v. Thiereck, er endelig for nogle Dage siden formedelst hans sygelige Omstændigheder udeladt af sin siden Februarii Maaned holdte Arrest, og er bleven bragt til sin Vaaning, hvor han endnu stedse bliver bevogtet, og alle hans Effecter og fleste Værelser ere endnu forseiglede.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
London den 13. Octobr. Det er ikke Admiral Graves Eskadre, der paa Høiden, af de Bermudiske Øer har havt den bekiendte Recontre, med Hr. v. Ternays Flode, men en Division under Commodore Cornvallis Commando, hvilken havde escorteret Koffardiefloden fra Jamaika, der for nogle Uger siden er ankommen her til Engeland.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
I Gaar var det Londonske Raad forsamlet, for at høre det Svar, som Kongen havde givet paa den overleverede Lykønsknings=Adresse, angaaende Dronningens Forløsning. Ved denne Leilighed blev ogsaa det Spørgsmaal taget i Overveielse: Om ogsaa Damerne skulle indbydes til det Maaltid, som den for noget siden udnævnte nye Lordmayor vil give, Adskillige af Lemmerne ivrede sterk for Damerne og Oldermand Alsop sagde rundt ud at, da han havde den Ære at være en Fader for Staden, saa stode saavel Damerne, som Mandspersonerne, under hans Beskyttelse. Man besluttede endelig, at lade Sagen komme under Commissarier, og efterat den dertil udnævnte Committe havde bragt en gunstig Rappport for Damerne, blev samme gjort til en Resolution. Samme Dag blev og besluttet, at give Hr. de la Vil lette, Præst i Newgate, en Douceur af 50 Guineer for den overordentlige Møie, han havde havt med at berede det store Antal Personee, som i Aar vare blevne førte til Galgen, til Døden.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Fra Essek i Ungarn den 14 Octobr. Viinbiergene her i Egnen, saa og ved Petervardein, Karlowitz og i hele Bannatet, tegne sig overmaade vel, kun at Høsten denne Gang vil begynde noget sildig. Svedskerne (Blommerne, ere dette Aar i vor Egn i saadan Overflødighed, at af det Brændeviin, som man sædvanlig brænder deraf, og som Slavonierne meer end gierne drikke, bliver en Spandfuld solgt for 3 fl. hvilken Priis man her endnu aldrig har oplevet.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Stokholm den 16. Octobr. J Vestdalekarlien er allerede den 26 Septembr. falden saa stærk Snee, at man Mikkelsdag kjørte i Slæder til Kirken.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Paris den 16 Octobr. Viidenskabernes Academie i Lion har udsat en Premie, af 1200 Livreer for den beste Besvarelse paa følgende Spørsmaale: Har Amerikas Opdagelse været fordeelagtig eller skadelig for det menneskelige Kiøn, Er den fordeelagtig, hvilke ere Midlerne til at vedligeholde og formeere disse Fordeele, Er den skadelig, hvorved kan denne Skade forhindres, Der siges, at Hr. Linguet kan igien faae sin Frihed, ned det Vilkaaer, at han ikke videre fortsætter sine Annales efterdi han har skrevet alt for frit. Over den Mode og Brug, at man efter en vunden Seier siunger Te Deum, ludtrykker han sig i sit sidste No. endnu saaledes: At man løser Kanonerne, derimod er intet at sige, at er profane Verktøie, der ligesaa godt kan bruges til at vise sin Glæde over et Mord, som at begaae det. En leve rødmes, naar han antaster sit Rov, han rødmes, naar han har kastet det omkuld, og han rødmes endnu, naar han har fortæret det. Men maae man bruge Tungerne, som ere bestemte til at anraabe Gud om Naade, liller til Taksigelse for forleente Velgierninger, maae man de udtrykke de dæmpede Gruesomheders Hylen eller mæt vinge dem til at tage Deel i denne skrækkelige Glæde, maae lede Begierligheder, Ak, slaaes J Mægtige paa Jorden, efterdi det maae saa være, bestænker de Lande, som J. uge fra hinanden, med Blod; forstyrrer med umaadelige Omkostninger den Arv, som J kunde giøre 1000 Gange lettere blomstrende; men giører ikke Præstestanden til Redskyldige i disse skrækkelige Fordeele. Lader den den Forrettighed, at den hverken er et Verktøi eller et Offer af samme; lad den altsaa og ikke meere være en Herold deraf, der blive Tunger nok, hvilke af sig selv besiunge liders frygtelige Triumpher. Til alt det, der er blevet sagt om de Fredsforslage, som Engeland skal have gjort Frankrig, og derpaa Spanien, til ingen fæste Troe. Dette stemmer ikke overeens med den Engelske Nations Caracter, og saa længe Engeland, ikke bliver slaget, og beholder de Besiddelser, som det troeste at miste, vil det vist ikke gjøre andre Fredsforslage, ud de, som ere det gunstige.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Ostende den 16. Octobr. Den 9 have Engelænderne ved Blankenborg jaget 2 af deres af de Franske tagne Skibe paa Stranden. Det ene have de gjort flot, og medtaget; men det andet have de skudt i Grund med deres Kanoner, efterat de havde taget alt, hvad de kunde bruge, deraf Neutraliteten har herved, i Henseende til Strandbredden, atter faaet let Skaar.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Wien den 18. Octobr. Den berømte Hr. Tissot i Lausanne er af det Keiserl. Hof bleven tilbuden en Lærestoel paa det nye indrettede Universitet Pavia med 3000 Gyldens Befolding, tilligemed Reisebekostninger og aarlig 4 Maaneders Vacance, men han har udbedet sig Tid til at betænke sig.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Warschau den 18. Octobr. Det paa nu værende Rigsdag udnævnte stedsevarende Raad bestaaer nu af 12 af de forrige Lemmer neml 4 fra Provinzen Storpolen, 4 fra Lille Polen, og 4 fra Storhertugdommet Lithauen. De nye Lemmer i dette Raad ere 8 fra Storpolen, 8 fra Lille Polen og 8 fra Lithauen, saa at dette høieste Raad bestaaer af 36 Personer, foruden de ringere Betiente.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Mannheim den 18 Octobr. Man skriver fra Straubingen, at Brand=Anstalterne der ikke have været saa slette, som man offentlig har villet indbilde Folk; thi siden for fleere end 100 Aar er sammesteds ved adskillige Jldebrande og Beleiringer aldrig uden et Huus blevet afbrændt.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Frankfurt den 21. Octobr. Efterretninger fra det Brandenborgske mælde, at der skal endnu oprettes 3 nye Infanterieregimenter og 4 Artillerie=Compagnier.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Amsterdam den 21. Octobr. Man fornemmer, at vore Admiralitets=Collegiers Præadvis er meget fordeelagtig til den bevæbnede Neutralitet, saaledes, som den af Rusland er bleven foreslaget, og den heele Sag skal med det første tages i Overveielse i Generalstaternes Forsamling. Det hedder og, at der samme Tid skal undersøges, om det ikke er nødvendigt, at sende en Eskadre til Vestindien, for at forhindre, at Engelænderne herefter ikke meere øve der saadanne Voldsomheder, som nyelig er skeet af dem i St. Martin, hvor de borttoge alle Amerikanske Fartøier. Efter Forlydende ere alle de Skibe, som laae ved Curacao, St. Crux og St. Thomas, gangne under Seil, saa snart de hørte, at Engelænderne havde fattet det Forsæt, med Magt at hente dem udaf de neutrale Havne.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Her gaaer et Rygte, at den Ottomaniske Port vil tiltræde de nordiske Magters bevævnede Neutralitet, hvilket dog endnu behøver Bekræftelse. Porten skal og have befalet Regieringerne i Algier, Tunis og Tripolis, ikke at foretage sig nogle Søerøverier imod de christelige Nationers Skibe, men da man veed, hvor lidet disse Regieringer keere sig efter disse Portens Truseler, saa torde denne Befaling vel have liden eller ingen Jndflydelse paa dem.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Helgoland den 23 Octobr. En Engelsk Chaluppe, der som Kaper har krydset omkring i Søen, er bleven tagen af en Fransk Fregatte, og i Gaar ganske forskudt af Kugler, med omvendt Engelsk Flag og Fransk Besætning hertil ankommen i den nordre Havn. J Dag seilede den herfra med en af vore Lotser til Weseren, for, som der siges, der at sælge Skibet. Aalborg den 2 Novembr.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Efter Forlydende har Hans Majestæt allernaadigst udnævnt til Etatsraader: Justitsraad og Kirke=Skriver, Strøm, Amtmand og Laugmand Fieldsted; Til virkelige Justitsraader: Justitsraad Reinhardt Munch og Cancellieraad Hansen; Til Justitsraader: Cancellieraad og Postmester Grill og Cancellieraad Nissen i Trundhiem; Til virkelige Cancellieraader: Byefoged Barth og Post Forvalter Woldiche, Til Cancellieraader: Postmester Heng, Holm i Assens, og Valeur i Bergen; Til Professores Theologi Extraord.: Sognepræsterne Hr. Hans Strøm til Eger, Hr. Peder Hansen i Ringsted og Hr. Jørgen Borch i Lyngbye.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Under 26. Octobr. har Hans Majestæt allernaadigst confirmeret Alberth Andersen Gleerup at være Veier, Maaler og Vrager udi Hobroe.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Afsagte Domme i Høiesteret. Løverdagen den 7 Octobr. d. A. No. 95. Tarm Byes Beboere contra Etatsraad Klippe. Commissariernes Dom beved Magt at nande; dog saaledes, at Citanterne for de idømte 3 Lod Sølvs Bøder og Omkostninger bør fri at være. Denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justits=Cassen betale Citanterne som Tabende 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Torsdagen den 20, ejusd. No. 81. General=Auditeur Kallager contra Kammerraad samt Bye- og Herredsfoged Behr. Landsdommerens Dom frafaldes, hvorimod Contra-Citanten bør for Citantens ubeføiede Tiltale i denne Sag fri at være. Udi Processens Omkostninger betaler Citanten tilligemed Landsdommeren, Kammerherre Skinkel, een for begge og begge for een til Contra-Citanten 80 Rdlr. Saa betale de og paa lige Maade til Justitz=Cassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og end videre til samme Casse 5 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Paa førstkommende Søndag, da Alle Helgensdags Texter og Bøn skal forklares og læses, bliver Kirke=Musik opført til Høimesse i Budolphi Kirke, og til Aftensang i Frue Kirke.
Jyske Efterretninger, 1780-11-03
Forlovede.