JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1791-11-07
Dersom en lærd Mand paa Landet ikke langt fra Kiøbenhavn, ville til næste Foraar paatage sig, foruden Kost og Logie, a. at give en honet ung Person, som allerede har lært endeel saa tilstrækkelig og solid Jnformation, at han dermed kan gaae lige til Academiet, alt paa billige og taalelige Vilkaar, behage man at melde det skrivllig til det berlingske Contoir i Pilestræde No. 93, men uden at tilbyde de billigste Vilkaar og love den beste Opfyldelse af det forlangte, frabedes al Anmeldelse. Til forestaaende 11te Decbr. Termin bliver circa 270 Rdlr. publiqve, under Horns Herreds geistlige Jurisdiction, staaende, Penge, imod antagelig Sikkerhed og gangbar Rente til Laans at bekomme hos N. P. Aggerup. Schulleløv, den 31te Octobr. 1791. Provst i Herredet. hos Mad. E. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme : Den Syvende og sidste Tome af den danske Atlas, eller Beskrivelse over Kongeriget Danmark, indeholdende Beskrivelsen over Hertugdommet Slesvig eller Synder-Jylland, hvori den nærværende Tilstand, og de historiske Omstændigheder i dette Hertugdoms Kiøbsteder, Amter, Sogne, Kirker, Slotte og Herregaarde, med videre, findes tilstrekkelig udførte, med fuldstændige Registere, over Kiøbstæderne, Sognerne og Herregaardene, ved (S. T.) Hr. Conferenceraad og Amtmand Hans de Hofman Forfatter af dette Verks fierde, femte og flette Tomme. Denne Deel, som indeholder 24 Capitler, med et nyt General=Koret Kort over Als, et over Ærrøe og Femmern, et over Danneverk, og desuden 30 Grundtegninger og Prospecter, sælges paa Skrivp. for 6 Rdlr., og paa Trykp. for 5 Rdlr. De Herrer Liebhabere vilde behage, naar de forlange Exemplarer paa Skrivp., at tilkiendegive, enten de vil have dem paa Postpapiir, Hollandske eller Biekube=Papiir, som alle ere til een Priis. Ligeledes er og General Kortet aftrykt for sig selv, som sælges uillumineret for 2 Mk. og illummeret for 2 Mk. 4 s., Korterne over Als, Ærrøe og Femmern, og Danneverk, illumineret Stykket for 1 Mk., og sorte Stykket for 12 s. Sammesteds bekommes ogsaa alle de forrige Tomer af dette Verk, samt de dertil hørende Charter, Prospecter og Grundtegninger, for de sædvanlige Priser, enten under eet, eller stykkeviis. følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkiøbt mig efter min J sal. Moder, afg. Mad. Godiche, med Forlags=Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statil aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelie=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1791-11-07
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s. Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvart Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 sk. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 sk. C. Christ. Godiche, sal. Berlings. os Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, ) følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Raschous Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr. Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Buddei gudelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Deele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Ungers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordycet Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Deele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comordie, 14 Sk. benoza, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, og Øl søgte Christne, særdeles i Indien, Spanien, Jtalien, Frankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, men fandt lidet af det han søgte. 3 Tomer, faaes tilkiøbs hos Brodrene Berling, i Pilestræde No. 93 for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
der ud¬
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Af en Skrivelse fra Cap Francois, den 25de Septbr. Denne store Colonie er nær sin Undergang. Rebellernes Hovedler er 6 Mile herfra. Man har Hollanske og Spanske Skibe mistænkte for, at de have bragt disse oprørske Negere, som skal være 7000 Mand i Tallet, Munition og Vaaben. 218 Sukkerplantager ere allerede ødelagte og stukne i Brand. Vi kunne Dag og Nat see Jlden herfra. Et forskrækkeligt Syn! Jeg holder Alting for forloret.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Warskau, den 29de October. Ved Fyrst Potemkins paafulgte Død blive endnu følgende Omstændigheder meldte. Allerede for 2 Maaneder siden havde han været angrebet af en ondartig Feber, og vilde ikke bruge den ringeste Lægedom derimod, iagttog og i Mad og Drikke ingen Diæt, og naar man i den Henseende gjorde han Forestillinger og søgte at overtale ham til at skaane sig mere, svarede han: Jeg veed vist, at jeg ikke kommer op af denne Spadom; jeg skal døe; al Midicin og al Skaanen hielpe, altsaa og tiener til intet. Den 15de hujus, omendskiøndt han meget stærkt blev angrebet af Smerter i Maven, lod han sig dog stege en Kapun, og spiste den med Begiærlighed op; foranstaltede derpaa en Udkiørsel med sin Søsterdatter Grevinde Branicki, lod spænde for og befalede at kjøre til Kloster ret St. Nicolai, som ligger i Bessarabien. Da han havde kiørt omtrent 4 Mile, lod han tage ind til Natteherberge, havde en temmelig roelig Nat og begav sig den 16de om Mogenen videre paa Veien. Jmidlertid bleve hans Smerter større, han befalede, at Vognen skulde holde, og vilde stige ud, da hans Søsterdatter meget bad ham, hellere at vende tilbage til Jasse, men hvorpaa han svarede hende med Heftighed. Jeg beder Dem, vær mig ikke imod; kan man lægge mig en Matratse herhen paa Marken. Det skede, hvad han saa alvorlig befalede; man lagde Matratsen op til et Træe, log han lagde sig saaledes paa samme, at hans Hoved høilede laa Grevindens Knæe. Efter meget korte men følelige Liselser reiste han sig i en Hast op og sagde: Har jeg ikke sagt i Berling. Dem, min kiære Søsterdatter, at jeg vilde komme til at dø af denne Sygdom, Nu er Øieblikket dertil forhaanden. Han vendte sig derpaa til Siden for at ligge, og som hen. Førend han kiørte bort fra Natteherberget, det er, henimod 3 Timer førend hans Død, skrev han endnu egenhændig et Brev til Keiserinden, og befalede at besørge det vel. Man veed endnu ikke, om hans afsielede Legeme skal bringes til Cherson eller til Crimm, eller til de Kiowske hellige Stæder.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Wien, den 29de October. Man har i Dag faaet Efterretning fra Semlin, at Fæstningen Belgrad er endelig den 22de i denne Maaned bleven overleveret Porten, og at Tyrkerne med megen Høitidelig hed have taget samme i Besiddelse. Grændseberigtigelsen i Wallachiet er gandske og til almindelig Fornøielse fuldendet. Men efter Breve fra Carlstadt synes der at opkomme flere Vanskeligheder i Croatien. Efter den i Szistove trukne Linie hører endnu en betydelig Skov til den Afstaaelse, som Porten har samtykket i; men Pachaen af Wihaes sætter sig af al Magt derimod, eftersom den ham betroede Fæstning har intet andet Sted, fra hvilket det kan forsyne sig med Brænde. Jmidlertid skulle Tyrkerne have tilbudet et Æqvilalent, for at blive i Besiddelse af Skoven. Men en endnu større Vanskelighed ved Grændseberigtigelsen foraarsager den Omstændighed at de gamle Grændseskiæl ikke stode paa de Steder, som man antog i Szistove, og paafulgte Modsigelser fra begge Sider. Dog har man Haab om, at ogsaa denne Omstændighed snart torde blive hævet, saasom saavel GeneralSchlaun i Croatien, som Baron Herbert, allerede have saaet Forholdsordre des angaaende. Jmellem vores og det Spanske Hof er bleven slattet en Tractat, som med den 1ste Junii 1792 skal tage sin Begyndelse, og i Kraft af hvilken vort Hof skal levere det Spanske aarlig 8000 Centner Qvæg sølv fra Bergværkerne i Jdria frit til Triest a 110 Gylden. - Saavel til Gubernimet i Triest, som og til Tiume og Commandanterne i Zeng, Karlobago og Bukari er afsendt Ordre, at erkiende det nye Franske Nationalslag, og besvare det med samme Hilsen, som forhen blev givet de 3 Lillier. Et ny Beviis paa, at man ikke har i Sinde at foretage noget imod Frankrig.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Paris, den 31te October. Efterat Nationalforsamlingen i Følge Debatterne om Emigranterne havde den 28de decreteret, at de maatte giøre Brug af de Rettigheder, som Constitutionen forlenede dem: har den herpaa sat Kongens ældre Broder, Monsteur, en Termin af 2 Maaneder, inden hvilken han maatte komme tilbage til det Franske Riges Gebeet, eller og være skilt ved at sin Rettighed til Tronen og Regentskab. Ministeren de Le fart skal i Dag eller Morgen udstæde Proclamationen desangaaende. J mange af vore Klubber bliver allerede væddet, at Monsteur i en Tid af 8 Dage vil være her; men der gives og stærke Modvæddemaal.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Efterretningerne fra Avignon ere forskrækkelige, og den Mordseene, som sammesteds har havt Sted, har kostet 300 Mennesker Livet. General Jourdan med sin Røverarmee, spiller der endnu Mester. Efterat Syndicus Løscuyer var bleven myrdet ved Alteret, vilde Abbed Mulot bringe ind Staden 1500 Franske Tropper; men dette var Signalet til Blodbadet, og alle forhen fængslede Borgere, som ikke var af Jourdans Partie, bleve nedsablede. Deriblandt befinde sig 5 Municipalofficerer, en 80 aarig Præst, mange Munk og Madame Niel med hendes Søn. Denne Søn blev hugget i Stykker af Barbarerne, og efterat man først havde viist Moderen hendes Søns blodige Hoved, ombragte man hende selv.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Fra de Pohlske Grændser, den 1ste November. Ved overordentlig Leilighed har man faaet at vide, at Efterretningen om Fyrst Potemkins Død var allerede den 23de October i Petersborg, og at Statsministeren, Besborodko, skulde afreise til Jasse, for at fortsætte Fredsconferencerne med Tyrkerne. - Da Fyrst Potemkins Liig blev bragt til bage til Jasse, tilkiendegav den der værende Russiske Garnison den største Bedrøvelse. General Popow har i Jassy forseglet den afdøde Fyrstes Cancellie og Effecter. Kort førend han døde, havde han faaet et kostbar med Brillanter, besadt Signet til Foræring af Keiserinden.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Nederelben, den 7de November. J offentlige Blade har man berettet, at Urolighederne: Avignon have været større, end man i Begyndelsen troede.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Hr. Jourdan har ladet skyde iblandt Folket, hvorved mang ere blevne dræbte; de i Fenasterne værende Mennesker ere blevne myrdede om Natten. Afsistence=Husene udplyndrede, og næsten alt Sølvtøi bortranet af Kirkerne Disse Efterretninger ere skrevne efter aristocratiske Beretninger; men tilforladeligere er dog vel Beretningen fra Municipalitetet i Avignon til dets Deputerte ved National, forsamlingen, der omtrent indeholder følgende: "Der var i nogle Dage ført oprørske Taler; man havde paa adskillige Steder fundet Sædler opslaaede som ophidsede til Oprør; og man havde udspreedt, ge Mariebilledet i Barfodkirken var paa nogle Dage bleven rødt, og havde grædt. Pøbelen løb sammen ved denne Kirke; en Deel havde bemægtiget sig Stadsporten og Nøgelen, vendte Kanonerne mod Staden, bemægtigede sig Hr. Lesenyer, og bragte ham til Barfodkirten. En Publication fra Municipalitetet frugtede intet paa Ordens og Roligheds Oprettelse. Obersten ved Nationalgarden forsamlede sine Folk, rykkede frem med 2 Kanoner, for at adsprede Pøbelen, og redde Hr. Lescuyer, om det endnu var Tids nok; men man fandt ham saaret med mange Sabelhug, besynderlig i Hovedet, og med mange Slag ilde tilreedt, døende for Alteret, og berøvet sine Skoespænder, sit Uhr og sine Penge. Man bragte ham paa Hospitalet. Hr. Rosilly, som just paa samme Tiid reiste igiennem Avignon til Marseille, lod sig af sin Patriotisme henrive, og erindrede Pøbelen om Lovene, men blev grebet og bragt til Barfodkirken, truet med Sabelhug, Lygtepæl og Flinter; endelig lod man ham dog løs, da han derpaa nedlagde sit Ud sag hos en Dommer. Den 17de om Morgenen brækkede Oprørerne Fængslerne og satte nogle Fanger i Frihed; men myrdede ikke 74, som der gandske urigtig siges i nogle aristotiatiske Blade. Man har nu i Avignon gjort alle tienlig Anstalter, til at forebygge videre Ulykke.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Colding, den 5te November. J Onsdags, som var den 2den November, indtraf hertil om Aftenen Kl. 8 Hendes Kongelige Høihed Prindsesse Levisa Augusta tilligemed høie Gemal Hs. Høiførstelige Høi led Prindsen af Augustenborg. Høistsamme bleve imodtage ne ved Stiftets og Amtets Grændser af Hr. Stiftamtmand Hellfried og Hr. Conferents=Raad Sporon, og af det Coldingske ridende Corps escorteret ind i Byen, som paa det smukkeste efter Byens Leilighed var illumineret og havde sit Raadhuus foruden Jndkiørsels Porten, hvorigiennem Touten faldt, decoreret ved brændende Lamper. Paa Torvet rarraderede Byens Borgerskab under Gevær, og uden for Byens Port lode Kanonerne sig ved Ankomsten høre. De høie Personer stege af paa Coldinghuus Slot, hvor Hr. Conferentsraad Sporon havde den Naade at imodtage og be varte Høistsamme. Efter given Cour og efterat have ladet sig de tilstædevarende Standspersoner af begge Kiøn samt Orrighedspersoner og Embedemænd præsentere, bleve Høist samme beværtede ved et stort Taffel, hvortil bemeldte Standsnisoner og Embedsmænd bleve indbudne. Ved denne Leilighed, saasom det Rev naadigst tilladt, at Taffelet maatte vare offentligt, havde vor Bye og Egn den Lykke at see og kiende denne elskede Prindsesse, som ikke tilforn havde betræde denne Provinds. Anden Dagen om Morgenen droge disse heie Personer videre fort til Snoghøi, ledsagede ligeledes at Hr. Stiftamtmand Hellfried og Hr. Conferentsraad Spoton, og escorteret af ovenmeldte Coldingske ridende Corps, efter ladende vor Bye og Egn i Glæde og Fryd over at have være Vidne til disse høie Personers Mildhed og denne Kongelige Prindsesses saa bekiendte store Naade, milde Nedladenhed, og ophøiede Tænkemaade, som Høistsamme ikke heller lod uden Vidnesbyrd iblandt os.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Helsingøer, den 11te November. Fra den 4de hujus til i Dag ere i alt 121 Skibe passerede Sundet, de fleste fra Østersøen. Ved Postens Afgang laae den danske Ostindiefarer endnu her.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Kiøbenhavn, den 11te November. Førstkommende Mandag den 14de Nov., Kl. 6 1/2 Sla Eftermiddag, bliver Bal pare en Domino paa Hof=Theatret for alle 9 Classer. Enhver, som agter at bivaane dette Bal en Domine vilde i Forveien indsende deres Navne til Hr. Casserer Juul, i store Kongensgade No. 43, da Billetterne med enhvers Navn paategnet kan afhentes i den saa kaldte Procuratorstue samme Dags Formiddag fra Kl. 9 til 12 Slet.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Den 12te August 1791 er Auditeur Andreas Lauerdahl, beskikket at være Byeskriver i Nyekiøbing og Birkeskriver til Draxholms Birk. Den 19de ejusdem Studiosus Jørgen Landt beskikket at være Sognepræst til Strømperne paa Færøe; Stads- og Garnisons-Chirurgus Christian Carl Ratsach at være Districts-Chirurgus i Nyeborg med dertil henlagte District. Den 2den September Studiosus Victor Christian Hiort confirmeret at være residerende Capellan for Taarnebye Menighed paa Amager; Examinatus Juris Eiler Christopher Kaasbøl Kolderup forundt Bevilling at være Ober= og Underrets=Procurator i Dannemark og Norge.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Den 9de ejurdem Studiosus Jørgen Lund Hertel confirmeret at være Sognepræst for Fensmark og Riislef Menigheder i Sielland; Provst Hr. Peder Smith beskikket til at være Sognepræst i Præstøe; Studiosus Joachim Junge ligesaa at være Sognepræst for Bloustrød og Lillerød Menigheder, i Sielland; Capellan Hr. Andreas Christian Revelius at være Sognepræst for Flade og Draabye Menigheder paa Morsøe; Studiosus Peter Simonsen at være residerende Capellan i Thisted og Sognepræst til Schinnerup Sogn. Den 16de ejusdem Sognepræst Hr. Christopher Tikiøb beskikket at være Sognepræst for Lundum og Hansted Menigheder i Aarhuus Stift; Doctor Philosophie Hans Hørbroe, at være residerende Capellan og Hospitalspræst i Weile, samt Sognepræst for Winding Menighed; Studiosus Andreas Nicolai Kirkhoff confirmeret at være residerende Capellan for Brenderup og Ore Menigheder i Fyen. Den 30te ejusdem Studiosus Præben Bøving confirmeret at være Sognepræst for Wixnesse Menighed i Lolland. Den 7de October Studiosus Jens Stub beskikket at være Sognepræst til Altens Talvig Præstegield i Vest-Finmarken; Studiosus Jonas Rhein ligesaa for Kontokeino og Afjovarra Menigheder, Sognepræst Hr. Lauriz Aagaard Meier ligesaa at være Sognepræst for Wessens Menighed i Nordlandene; Studiosus Edvard Qvale confirmeret at være Capellan pro Persona til Nærøens Præstegield i Tronhiems Stift. Den 14de ejusdem Sognepræst Hr. Car Friderich Rieffestal confirmeret at være Sogn præst for Søllested og Wedtofte Menigheder Fyen; Vice=Pastor Hr. Knud Grønvald ligesaa for Scham bye Menighed; Feldtpræst Hr. Daniel Grøndech beskikket at være residerende Capellan i Mariager; Capellan Hr. Johan Henrich Holm at være residerende Capellan til SandsværPræstegield i Aggershuus Stift; Assessor og Laugmand Envold de Falsen beskikket at være Assessor i Høieste Ret; Candidatus Juris Henrich Dreier forundt Bevilling at være Procurator ved Kiøbenhavns Hof= og Stads=Ret. Den 21de ejusdem Studiosus Friderich Baggesen confirmeret at være Sognepræst for Oure og Weistrup Menigheder i Fyen; Krigs=Cancellie=Secretair Friderich Anthon Friis beskikket at være virkelig Justitsraad.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Vacance, Sognekaldet til Sønderho=Menighed paa Ei landet Fanøe under Riber Stift, 231 Rbd.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Danske og Norske Species=Bank.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Kiøbenhavn den 11te November. Kiøkken 1. Cours af Danske Bank=Sedler imod Species 41 3/4 pr. Cento. som udgiør, for 80 Rd. Species, dansk Courant, Rd. 113- 38. 40 Rd. Species med . 20 Rd. Species med = = = 28- 34 8 Rd. Species med = = = 11 - 33. og 1 Rd. Species med
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Vexel=Cours, den 8de November. London 2 Maaneders Sigt 5 Rd. 93 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - - s. pr. Livr. tourn. Amsterdam i Bco. 2 M. Dato 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Maan. Dato 130 3/4 1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 131. Hamburg 2 Maan. Deto 136 1/2 14 Dages Sigt 137 1/2.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
AVERTISSETS. Fredagen den 4de November behagede det Gud ved en sagte Død at bortkalde, Sr. Niels Mouritzsen Hoe, udi sit 77de Aar; hvilket jeg, i hvis Huus han her i Nyborg i saamange Aar som Ven har opholdet sig, har anseet for min Pligt at bekiendtgiøre for hans samtlige Slægt og Venner, og frabeder mig tillige al skriftlig Condolence. Peder Andersen Rosenvinge, Kiøbmand i Nyborg.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Skipper Hans Casper Brandt, fra Svendborg, har, paa sin Reise her til Kiøbenhavn, seet Masten af et siunket Vrag 3 a 4 Alen staaende over Vandet, udi O. S. O. en halv, Østlig fra Stevns Kirke Huk en god Miil, hvilket han skrivtlig har indberettet mig, og hvorpaa jeg har erholdet Admiralitets- og Commissariats Collegii Ordre, offentlig at bekiendtgiøre for de Seilende som skal passere dette Fahrvand, til behørig Advarsel. Kiøbenhavn, den 10de Novbr. 1791. A. Lous, Contre Admiral og Ober=Lods.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Ja jeg Undertegnede har etableret mig her i Staden som Bogtrykker, og anlagt et ganske nyt og fuldstændige Bogtrykkerie, der er forsynet med alleslage nu bongelige Tyver, saavel Danske, som Latinske og Græske, saa vilde jeg herved paa det bedste have mig recommenderet til de Herrer Forfattere og Forlæggere, og forsikrer at bestræbe mig for at levere Enhver net og ziirligt Arbeide, for den billigste Priis, mueligt er, saa enhver skal dermed finde sig fornøier. Kiøbenhavn demitte November 1791. Niels Christensen, Bogtrykker, boende foran i store Kongensgade No. 27, paa venstre Haand fra Kongens Nytorv. Enn og sandfærdig Historie om Jesper Hansen, hvorledes E han ved Tidens gode Anvendelse blev af en Betlerdrentil en agthar og velholden Bonde. - Til Nytte og Tidsfordriv for den hæderligesandalmue paa Dansk udgivet af sedvard Stor. - Under denne Titel er Sebastian Kinge, en Volksbuch von Salzmann, udkommet paa tilt Forlag. Neppe er vor Litteratur i den sildigere Tid bleven beriget med nogen Bog for Landmanden, der bedre end denne svarer til sit Øiemeed som er at skille ham ved Overtroe og forudfattede Meninger af alle Slags, opvække hans Eftertanke ved ethvert mødende Tilfælde i Livet, og opmuntre ham til standhaftig Flid og Vindskibelighed i hans lovlige Kald. Skriftets Form er uden Tvivl og den passeligste til at frembringe de Jndtryk, som det efter Hensigten skulle giøre. Bonden seer en af sine Ligemænd paa Stue pladsen, han seer lutter Stillinger og Optrin, som han af Ef faring fra Barnsbeen kiender, han læser altsaa med en Slags Deeltagelse og Anvendelse paa sig selv, og skal neppe undgaae at han jo af og til maae giøre Sammenligninger imellem sig selv og ham, hvis Levnet her fremstilles til Mynster. formærkt vil han maaskee ogsaa begynde at danne sig efter ham, thi Exem plers Magt er stor, det veed enhver, som kiender en Smule til Mennesket. Men denne tilsigtede Nytte kan ikke opnaaes, med mindre Bogen bliver ret udbredet og kommer i manges Hænder.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
J Følge Hans Kongel. Majests. allernaadigst Bevilling de Dato 4de hujus, indkaldes herved sub pænt præclusi & perpetusilentii, med Aar og Dags Varsel, alle og enhver, som formen sig at have nogen Slags Fordring efter afg. Commerce=Raa Peder Thyrresen Bøggild og hans ligeledes afdøde Hustrue Frue Anne Marie Kiersgaard her af Aarhuus, intet i nogen Maade undtagen, dermed at melde sig hos os underskrevne, som deres Børn og eeneste Arvinger, inden saadan Tids Forløb og deres Fordringer beviisliggiøre. Aarhuus, den 8de Novbr. 1791. T. P. Bøggild. O. Bøggild. J. Bøggild. Gierulf. Bregendahl.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Da Enken efter forrige Told=Forvalter, afg. Hr. EliaVidderøe her i Staden, har efter Proclama Udstædelse behørig anmeldt og legitimeret sig som Arving til den halve Boe; deri, mod have vi paa Grund af samme (efter udstædt Proclama) en videre afsendt til Kiøbenhavn, samt Bergen i Norge og Bragernæs i Aggershuus Stift, for desto sikkrere og uden videre Bekostning for Arvingerne privat at indhente og videre at bekiendtgiøre deres dem tilfaldne Arv, hvilket berørte Steders Magistrat uden videre Rettens Jndkaldelse, eller ved samme foraarsagende Omkostninger dem kunde vorde indberettet, og os Efterretning derom meddeelt, hvor mange af bemeldte afg. Elias Widderøes lovligen sig kunde legitimere, desuagtet har ikkun Enken af en Brødre= og Søsterbørn, som Arvinger til den anden halve BoeBroverson i Kiøbenhavn anmeldt paa sine Børns Vegne deres Arverettighed; hvorimod de øvrige talrige Arvinger som ere fraværende, ingen har indfundet sig; for hvilken Forsømmelse de Taushed, saasom de i Medhold af Lovens bydende, ikke have Henhold til Proclama Terminens Forløb belægges med evig iagttaget deres Arverettighed; derimod de som behørig og efter Proclama Jndvarsling have anmeldt samme, kan vente ved dette Aars Udgang, at imodtage deres Arvelod af foranførte halve Boe, de nanmeldte Arvinger som efter dette Avertissements udstædelse melde og legitimere sig at være nogen af de naar de forinden dette Aars Udgang beviislig kunde biebringe at at os andvarslede Arvinger skal efter berørte Omstændigheder, og de i Henseende til de hidtil forsømte Anmeldelser og Legitimation har været undskyldte, ligeledes blive efter allerhøieste Resolution restitueret i deres Arverettighed. Wilster i Hertugdommet Holsteen, den 3die November 1791.
Berlingske Tidende, 1791-11-11
Borgemester og Raad. (L. S.