JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Den store Bernstorff faldt ved en Mand som Dannemark ikke gjerne vil erindres om, endskjøndt det har ham at takke for meget Godt, og han tilstrækkelig har maattet bøde fordet Onde (?) han har stiftet, og især for sin Uklogskab. Men efter ham fremtraadte en anden Bernstorff. Havde han ikke gjort andet end bevaret Dannemark fra at blande sig i den Franske Revolutionskrig, saa vilde hans Fortjeneste allerede være udødelig. Med Føie udraaber v. Eggers: "lykkelige Dannemark, kun Du allene (?) blev fuldkommen skaanet for alden Fare, der er forbunden med en saadan Deeltagelse - saaledes handlede Dannemark Kronprinds i sine Dages Vaar efter Bernstorffs vise Raad!" - Men vi maae gaae methodisk, endskjøndt dog altid kun fragmentarisk til Verks. Ved Søvæsenet behøver man kun af Zach at lære at kjende to Mænd, saa indtages man allerede for det: Paul v. Løvenørn og Thomas Bugge (?). - J Justitsen er denne Stat allerede i det syttende Aarhundrede foregaaet de øvrige med et godt Exempel. Ved den i Aaret 1795 oprettede Forligelsescommission ere i tre Aar af 25,000 Processer over 20,000 blevne forligte. Om den offentlige Sikkerhed, siger Engellænderen William: "Til voldsomt Ran er Almuen i Dannemark ikke modig nok (?); selv i Kjøbenhavn har man sjelden Exempler derpaa. Dette er deels en Virkning af de gode Politieanstalter, deels af den Vanskelighed, der er forbunden med at slippe bort først fra den stærkt befæstede Stad og derpaa fra Øen (?).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Manufacturerne og Fabriquerne ere anseelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Om Handelen siger Eichhorn, "Dannemark nyeste Aarbøger vidne især om den rigtigste Handelspolitique. Fordommen for Handels compagnier (?) er aldeles forsvunden, og Handelen er, under smaa Jndskrænkninger, fri for alle Danske Undersaatter." Denne Frihed strækker sig nu ogsaa til Tankeriget, og Dannemark nyder en Trykkefrihed, som kun faa Riger i Europa kunne rose sig af. J de høiere Regioner ligge Frugterne deraf aabenbar for Dagen. Baggesen især er den Tydske Læseverdens Yndling. Men høste ogsaa de lavere Stænder disse Frugter? Det vil Læseren bedst kunne skjønne af Landsbyskolen paa Brahetrolleborg. Hver Dreng, som skal blive Gaard, eller Huusmand, maa ikke allene lære at læse baade trykte og skrevne Sager, men ogsaa at skrive en god Haand, og Arithmetiken indtil Regel de tri og alt hvad der er nødvendigt at vide for en god Jorddyrker, Han maa især udmærke sig ved en god Opførsel. Børnene maa være ordentlig og reenlig klædte. Al orbilsk Behandling er forbuden; Straffene ere beregnede efter Æresfølelsen, og til Opmuntring er der udsat Præmier. Læreren faaer ingen Skolelon, men en aarlig Gage af 80 Rdlr., frit Huus og Brændeved, 5 Tønder Rug, 5 Tønder Byg Græsning og Foder for to Køer og sex Faar, og er derhos fri for alle Paalæg. Alle Landsbyskolerne i Dannemark ere sikkerlig ikke saa godt indrettede; men er de det noget andet Steds. - Jngen Læser vil nu bære mindste Tvivl om, at de Danske for nærværende Tid høre til de virkelig oplyste Nationer i Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Klædedragt. Jntet Rige i Verden regjeres med større Despotisme og er underkastet flere Revolutioner end Modens. Det Jernseepter, hvormed den hersker over hele den cultiverede Menneskeslægt, lærer os at indsee, med hvilken Redebonhed Mennesket adlyder enhver Lov, naar den kun dicteres af dets eget Daarskab. Den ene Generation beleer den andens Klædedragt, og den galanteste Dame fra Aaret 17000 vilde i sin galanteste Dragt ikke kunne lade sig see i vore Dage paa Gaden, uden at faae Smaadrengene efter sig. Modehandlere, Skrædere &c. benytte sig af denne Menneskenes Svaghed og dictere Modelove. Men for bestandig at kunne have nye Moder maae de tage deres Tilflugt til de gamle, og man seer saaledes ofte i Aaret 1805 Damer smykke sig med et Hovedtøi, som deres Tip-Oldemødres Oldemødre have baaret for nogle hundrede Aar siden. J Kjøge Kirke seer man endnu Portraitet af en Fru Schøller med et Kniplingslør, der er er op fæstet som om det kunde være efter den nuværende Mode og saaledes som vore moderne Damer nu bære deres Slør, og denne Frue har allerede i 120 Aar vandret omkring i Paradiis blandt de Saliges Tal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Vore Fruentimmer have saa idelig forandret Farven af deres Klæder, at de endelig have seet sig nødsagede til at vælge Dødens og Sorgens Couleur. Piger i deres Ungdoms Vaar klæde sig kulsorte, og troe at denne Skorsteensfeiercostume er noget ganske fortræffeligt. De gaae eens klædte, hvad enten de paa et Bal svinge sig i en hvirvlende Dans, eller fælde Taarer ved deres Forældres Grav. Den sorte Farve betegner nu ikke mere Sorg. Man maa udfinde en anden, dersom den skal opfylde dette Øiemed. Den underlige og engang afskaffede Skik, at udstaffere sine Klæder med Glimmer og Flitter, som man i vore Dage just ikke har saa stor Overflødighed af, naar det skal være af Guld og Sølv, kommer nu igjen i Mode. Det blænder vel Øiet, men det kan aldrig give et Menneske de sande Fortjenester, som det mangler, aldrig aftvinge den Agtelse, som kun ydes den, der virkelig fortjener Agtelse. Croesus, klædt i Kongelig Dragt og bedækket med Ædelstene, spurgte engang den vise Solon, om han nogensinde havde seet en stoltere Pragt? Ja, svarede Philosophen, jeg har seet en Paafugl langt pragtfuldere en J. Dens Pragt var naturlig, J glimrer derimod kun med en laant Glands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Den, som indhyller sig i udvortes Glimmer, for at sætte sig i Anseelse hos Andre, maa enten ansee sine Medmennesker for saa eenfoldige, at de tiltroe Paafuglen mere Forstand end Gaasen, fordi dens Fjere have en skjønnere Farve, eller selv være saa eenfoldig, for Alvor at antage, at Skræderen og Guldtrækkeren, formaae at forskaffe ham for Penge fornuftige Menneskers Agtelse. Naturen synes i sit eget Værk, at have villet givet Mennesket et talende Exempel paa det Ubetydelige i al udvortes Glimmer. Ligefra Paradiisfuglen indtil Paaen er det i Grunden kun de ubetydelige Fugle, som den har klædt i glimrende Dragt. Kongen og Kjæmpen i Fugleriget - den ærværdige Ørn og den colossalske Strudsfugl – har den hverken udpyntet med guld= eller sølvfarvede Fjere, men klædt saa simpelt som en Landsbydegn. Behøves der vel et større Beviis paa, at den sande Storhed ikke boer i Fjerene? Det hører med til vor Tidsalders Smaahedsaand, at indføre Asiatisk Pragt i Klædedragt, og at lade, udvortes Flitterstads erstatte Manglen paa indvortes Fortjenester. Men det synes at bevise, at Culturen, der har trukket sig fra Østen til Norden, er Maalet af sin Vandring temmelig nær, hvo veed, om den ikke hastigere, end man skulde troe, forlader den Verdensdeel, hvor den nu, skjønt paa saa forskjellige Steder, allerede har opholdt sig i saa mange Aarhundreder, Alting, lige indtil Klædedragten, synes i visse Maader, at bebude en saadan Forandring. Galvnerede og broderede Klæder, stiv Etiquette, Titel- og Rangsyge ere i det mindste ikke den Morgenrøde, der forkynder den fremgryende Dag, men snarere ufravigelige Følgefvende af Mørke og Raahed. J. Modejournalerne finder man nu igjen stivt friserede og stivt klædte Cavalierere, bebræmmede med Guld og Sølv, saaledes som man har seet dem ved Ludvig den Fjortendes Hof. Man giver sig i et vist Land, der er hele Nationers levende Modeel, ordentlig Umage for, at fremsøge alt det Gamle og Taabelige i Forfædrenes stive Klædedragt og Sæder. Man har begyndt hermed, og Himlen forbyde, at man, for at ligne dem i Alt, ikke aldeles indfører med deres Klædedragt deres Daarligheder og Jn tolerance, deres Overtro og Fanatisme!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Blandede Nyheder. De Kiævlerier, som man ideligen finder i de Trondhjemske Aviser, tiene til Beviis paa, at der just ikke hersker den største Harmonie imellem Trønderne. Tallotteriecollecteur og Commissionair Bøyesen har atter i den sidste Trondhjemske Tidende taget til Gjenmæle mod en vis Andersen. Han forsikkrer, at hans Ære tvinger ham til at oplyse det ærede Publicum om, at han aldrig har været tiltalt, mindre dømt, for Tyverie, Bedragerie eller Snyderie, med vel for at have talet om en Almues Undertrykkelse af en afdød Mand, som han formedelst Modvind (?) ikke fremkom og beviste, dømt i nogle Bøder, skjønt Almuen af høiere Øvrighed fik Undertrykkelsen afhjulpen. - J samme Avis er Stephanson atter kommen i Feide med de Herrer Soelberg og Hjort. Han forsikkrer, "at een af hans besynderlige Griller er ogsaa den, at han finder Fornøielse i at være de til Trondhjem ankommende fremmede Reisendes Raadgiver og Hielper i en eller anden Forlegenhed. Saaledes veed han strax at skaffe dom Huus og Domestiquer, hvis de ikke selv ere det. Han er ganske oplagt til denne Dont; thi det er med ham, som med en graahærdet Huusfoged: han kjender enhver ærlige Mands Huus og hele Jndmaden, enhver Kippe, som findes i og udenfor Byen, og saadant mere. Saaledes har han f. Ex. nu umaget sig med at opspørge og slutte Accord for de Herrer Soelberg, & Hjorth, hvor de daglige kunne fortjene 1 Ort 8 s. ved at grave, luge og rense nogle Agre for Steen, kjøre Gjødsel &c." - Enhver vil let indsee, at det er Satire, og at det egentlig skal betyde, at Soelberg og Hjort burde foretage sig noget nyttigere &c. De to satiriserede Herrer have nu ladet indføre i Trondhjemsavisen et poetisk satirisk Svar, som Stephanson igjen har besvaret med et Svar - in blanco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
J et Skrivt og Forbrydelser og Straffe af Justitsministeren v. Anim, skildres Fængslernes Tilstand i de Preussiske Stater meget ufordeelagtig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
J et eneste Aar undveg 346 Forbrydere endog fra Fæstningerne. J Gleiwitz undveg i en eneste Nat alle Fangerne paa een nær, og blandt disse een, der var dømt til at radbrækkes. J Sagan rømte to, der ligeledes vare dømte til at radbrækkes, og kom lykkelig bort. - Man har beregnet, at Entrepreneuren for Tugthuuset i Warschau har havt en reen aarlig Profit af 1800 Rdlr., men at han ogsaa har behandlet Fangerne i høieste Grad slet. Tugthusene kalder Forfatteren uden Omstændigheder; Forførelse Penipinerer. - Dette Skrivt har opvakt stor Sensation, og Virkningen deraf vil sikkert være en total Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Det Kongel. Danske Søkortarchiv har, til Beqvemmelighed for de Søfarende, udgivet Tabeller over Miledistancerne ved forefaldende Lodsninger, deels fra Søen, deels fra Sted til anden paa den Norske Kyst. Cancelliepræsidenten, Hr. Kammerherre Kaas, kom paa sin Embedsreise den 23 Julii om Morgenen Kl. 8 til Viborg, og efterat han havde gjort sig bekjendt med de offentlige Jndretninger, fortsatte han Reisen til Skive den 24de om Eftermiddagen. Hr. Amtmand Ahrenz forlod Thisted den 26 d. M., for at tiltræde sin høiere Bestemmelse som Committeret i det Kongl. Rentekammer. Udenfor Byen paraderede Borgercorpset, og ti Vogne med Byens fornemste Embedsmænd og Borgere med Familier, foruden endeel Ridende med Stads musicanterne foran, ledsagede ham til Fjorden, hvor et tilraabt Levvel og Canonskud af Riochetbatteriet gjorde Ende paa Høitideligheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
J Lundbek paa Aalborg Amt har en Fransk Jnformator, navnlig Benjamin Meiland, besat 4 Skjepper Hedeland med 3000 Egeplanter, som ere i god Vext. Ved Biskop Bechs Afskedsprædiken i St. Knuds Kirke i Odense var Kirken propfuld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Den 1 d. M. copuleredes i Nye Præstegaard paa Roeskilde Amt Hr. Kammerjunker Mogens Scheel von Plessen, Herre til Lindholm &c., med Jomfru A. M. Lund. - Det er et glædeligt Særsyn i vort besynderlige Aarhundrede at finde en Mand, der føler Kraft nok til at trodse hævdede Fordomme og i Gierningen at stadfæste Knud Gyldenstjernes Ord: "Jeg skal aldrig glemme, at Adelsmanden var Menneske førend han blev Adelsmand!"Hr. Capitain Silberschild, som f. A. var saa ulykkelig at miste sin Kone, da hans Vogn væltede, har i Torsdag Formiddags atter maatte friste den haarde Skjebne at miste sin Søn, et Barn paa omtrent 7 Aar, paa en ligesaa sørgelig Maade, Barnet var ude i Skoven ikke langt fra hans Lystgaard Skovlyst kaldet, imellem Lundehuus og Lyngbye, med een af sine Legecammerater. Den sidste havde et Gevær med sig, lagde an for Spøg og sagde: nu skyder jeg dig! Barnet svarede i sin Uskyldighed: men saa maa du ogsaa skaffe Fader en anden William igien, Ulykkeligviis gik Geværet af, og Barnet faldt dødt hen paa Stedet. Faderen havde just tiltraadt en Udenlandsreise, og fik i Corsøer dette skrækkelige Budskab. Kongen og Dronningen af Sverrig besøgte d. 17 Julii Hveen, hvor de toge Levningerne af Tycho Brahes Slot og Observatorium i Øiesyn. Ved denne Leilighed søgte H. M. at hædre en afdød Svensk Helts Minde paa følgende Maade. Den i den Danske Historie saa bekjendte Grev Steenbok, som for 100 Aar siden forsvarede Skaane, oprettede den Gang frivillige Corpser, under Navn af 5 a 6 Mænninger, som seirede under ham, og som han forærede 23 Faner, der hidtil gjemtes i Tøihuset i Malmøe. Disse Faner bleve, efter H. M. befaling, den 20 f. M. henbragte i Kirken i Helsingborg, hvor Seiren egentlig var bleven vunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Her skulle de forblive som et evigt Mindemærke om Steenboks Heltedaad og Patriotisme. Man kan med det første vente en udførlig og paalidelig Beskrivelse over det hidtil saa ubekjendte Keiserdømme Japan, under Titel af Histoire politique, civile, religiense, moral et litteraire de Japon. Forfatteren, som hedder Tilsing, opholdt sig der, som Hollandsk Gesandt, i fjorten Aar, er Sproget fuldkommen mægtig, og staaer endnu i Correspondence med de fornemste Folk i Riget. Han besidder en Samling af Japanske Mærkværdigheder, der ere de eneste i deres Slags. Blandt disse findes et meget stort illumineret Kort over de tre Japanske Øer, tilligemed en udførlig Beskrivelse; en Grundtegning af Staden Nangasaki af en Japansk Jngenieur, som er saa godt tegnet, tusket og illumineret, at en Fransk Jngenieur ikke vilde kunne gjøre det bedre, en illumineret Tegning af en Vulcan, ved hvis sidste Udbrud der omkom over 300,000 Mennesker; et botanisk Værk i to store Pragtbind. Paa hvert Blad, som bestaaer af smukt Silkepapiir, findes en Tegning af nogle Plantearter med deres naturlige Farver. Stilkene, Blomsterne, Frugterne, Rødderne og overhoved Alt er malet med saa megen Konst, og fremstilt saa naturlig, at man fristes til, at føle paa dem, for at overbevise sig om de ere paaklinede. Nedenunder finder man deres Navne og Egenskaber. anførte med smuk Skrivt. Det Hele er forfærdiget af en Japansk Dame, den første Keiserlige Liv læges Gemalinde, som har foræret den nuværende Eier samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
General Moreau er den 2 f. M. reist fra Cadix til Nordamerica. Han gaaer til Newyork. Krigen med Engelland har tvunget Spanien til at gjøre et Laan paa 100 Mill. Realer, som deles i 50,000 Actier, hver paa 2000 Realer. Capitalen skal tilbagebetales inden 8 Aar. Der svares 5 1/2 pro C. i Rente og gives desuden en Præmie. Aarlig betales 12 1/2 Mill. eller 6250 Actier, som trækkes ved et Lotterie. Den største Præmie er 300,000 Regler, og den mindste for hver Actie 50 Realer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
J Livorno er der d. 7 f. M. ankommen to Skibe, med 170 flygtede Jøder fra Algier, hvor der formedelst Hungersnød er udbrudt Krig. Den første Præmierminister er bleven dræbt. Jndbyggerne paa Cabailibjergene, 3040 Mile Østen, for Algier, have indtaget Staden og plyndret alle Jødernes Huse. Cannibalerne bære et Slags Kittel, som neppe bedækker dem. Flygtningerne have ikke kunnet redde noget, og vare klædte i Laser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
J Basel circulerer der nu en Petition, hvori der giøres Forslag til at forene Schweiz med et stort Rige, for at ophielpe de forfaldne Manufacturer &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
De i Dag ankomne Engelske Tidender gaae til den 26 Julii, og have medbragt følgende vigtige Nyhed, Admiralitetet har d. 26 Julii meddeelt Lloyd's, Caffehuus følgende officielle Beretning: "Skibet Decade er d. 10 Julii ankommen, i Tagus med Breve fra Nelson, skrevne ombord d. 10 Junii, Nelsons Escadre (the Spartiate iberegnet), var d. 9 Junii Lat. 17. N. L. 60 W.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Den fiendtlige Flaade haruheldigviis taget adskillige Skibe af Convoyen fra Antigua, Dagen efterat de vare seilede (d. 7 Jun.). Detagne Skibes Antal anslaaes for 13 til 14. - - Distancen imellem begge Flaaderne var altsaa 160 Leagues (Franske Mile), eller rettere sagt, de Franske vare 120 Leagues nordligere og 40 Leagues vestligere end de Engelske. D. Jennert, Vaccinationens Opfinder, indhenter nu Efterretninger fra de fornemste Europæiske Steder, angaaende Vaccinationens Skjebne. Han har erfaret, at der i Wien, hvor der ellers døde en saa stor Mængde af de naturlige Kopper, i Aaret 1804 kun er død 4, medens der i London endnu bestandig døer hver Uge 50 af denne Smitte, fordi man ikke for Alvor vil indføre Vaccinationen. Ogsaa her kan man sige: en Prophet er ingensteds mindre agtet end i sit eget Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Jmellem de Franske og Engelske er der nylig forefaldt en heftig Fægtning, hvorved ingen af Parterne synes at have vundet noget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Nyeste 1. i der.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Anecdote
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
En rig Mand her i Kjøbenhavn havde tre givtefærdige Døttre. Hans Formue var langt mere tillokkende for de fleste unge Mandfolk, end hans Døttres Skjønhed. Der indfandt sig snart en Frier, der havde mere Sands for Penge, som aldrig falme, end for Skjønhed, der tidlig eller sildig dog visner. J Førstningen vilde han ikke ud med Sproget, men tilsidst tog han Faderen i Eenrum, og erklærede ham, at han brændte af Begjerlighed efter at ægte hans Datter. "Naar min Datter kan lide Dem, svarede Manden: "har jeg intet derimod. Men hvilken af dem har De udkaaret til Deres Fæ stem. - "Hvilken af dem?" svarede Frieren, noget forlegen: "de ere mig i Grunden alle tre lige kjere. Naar jeg faaer een af dem, er jeg fornøiet." Faderen kaldte nu paa sine tre Døttre og sagde til dem: "Mine Børn her er en Mand, som ønsker at ægte een af eder; men J maae lægge vel Mærke til J ere ham alle tre lige kjere. Naar han faaer een af eder, er han fornøiet." Døttrene smilede til hinanden, og brøde endelig, efter en Pause, ud i følgende Terzet: Min Herre, De er os alle tre lige kjer!" "Ja, svarede Frieren smidskende: men jeg kan jo ikke ægte Dem alle tre?""Ja, min Ven, svarede Faderen: "De hører her mine Døttres Beslutning. De kan altsaa ikke blive min Svigersøn, uden at De ægter dem alle tre. - Nei, dertil ere Tiderne alt for kostbare, sagde Frieren, skrabede med Foden og gik sin Vei.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Blandede Nyheder. Onsdagen d. 31 Julii om Formiddagen, udbrød pludselig Jldløs i et Huus i Tommerup By, 2 Mile fra Odensee, som naaede et andet Huus og en Gaard, hvilken sidste ogsaa afbrændte paa Stuehuset nær, som ved de Tililendes raske Hjelp blev sparet. Beboerne fik den største Deel af deres Eiendom reddet, men en gammel Kone blev saa beskadiget af Jlden, at man næsten tvivler og hendes Liv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Nyligen døde i Odensee en Lieutnant Sass, som for flere end 40 Aar siden mistede udenlands i en Duel sit Syn for en Rigsorts Skyld, hvilken han, da der just taldes om Myntpræg, fremviiste ved Bordet i en Table Thyte, og uden at erindre at have faaet den igjen, krævede af sin Nabo, en fremmed Officier, som derfor strax udfordrede ham. Siden den Tid levede han i Odensee af sine Midler, uden synderlig at føle Synets Savn, da han stedse selv med megen Nøiagtighed besørgede sine ikke ubetydelige Pengeomsætninger, uden at nyde andre Livets Glæder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Efter Forlydende agter Statsministeren Greve Joachim Bernstorff, som for nærværende Tid opholder sig i Pyrmont, at begive sig derfra til Berlin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Den Person, som har stukket Landsoldaten med en Kaardeklinge, er nu ved Landsoverretten dømt til at hensættes i Kjøbenhavns Tugthuus for Livstid, under nøie Bevogtning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Raaengaard i Aggershuus Stift i Norge, er af dens nuværende Eier solgt til Hr. Testmann fra Vestindien for 12000 Rdlr. Hr. Fabriqueur Hammerich har solgt sin Stivelsesfabrique med tilhørende Bygning i Kjøbenhavn til Hr. Kjøbmand Nissen for 15000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Ved Vesterport i Odensee, som nu nedbrydes, findes den Synderlighed, at de over Porten staaende Tal af Aaret, da den blev bygt, 1580, blive de selvsamme, som der skal sættes over den ny, naar kun Femtallet flyttes bag det sidste, istedetfor at det nu findes næst det første Tal. Det er nu tredie Gang at denne Port flyttes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Politiemester Wulsberg lader i Christiania avisen bekjendtgjøre: at to unge Brødre, der anstille sig som Døvstumme, gaae omkring og stiele i Norge. De have nylig gjort Jndbrud og stiaalet 4 Par Sølvspænder &c. Naar de tale, saa ligner det Svensk, og naar de ville agere Døvstumme skrive de, hvad de ville sige. De ere rømte og Politiemesteren lyser efter dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Een af Norges ærværdigste Mænd, har nylig ladet trykke i Trondhjem en Bekjendtgjørelse for Almuen paa hans Gods. J denne siger den ubekjendte Hædersmand, at han paa sin Reise afvigte Aar har brugt den Maade, at give de Børn, han mødte paa Landet, Penge, men han har fundet at dette ikke kan være til sand Nytte, men snarere en Opmuntring til Lediggang. Han vil altsaa istedet derfor udsætte Præmier for de Kyndigste og Flittigste i Strikken og Spinden. Hvert Aar uddeles Præmier fra 6 Rdlr. indtil 2 Ort, som beløbe sig ialt til 20 Rdlr. De Præmier, som blive det ene Aar tilovers, gjemmes til næste, men ingen uden Huusmænds Børn kunne vente at faae den. Skulde en eller anden Huusmand ikke holde Faar, saa vil han forskaffe ham noget Uld og Liin. Manden lover ogsaa, saasnart det bliver ham mueligt at oprette en Spinde= og Bindeskole. Han har udsat en dobbelt Præmie for Drenge, som udmærker sig i at strikke, og de Forældre, som ansee det for Skam, at Drengebørn strikke, paaminder han om, at det er Skib i langt folkerigere Lande. Han forsikkrer derhos, at saadanne taabelige Forældre, der, i deres Fattigdom ikke fortjene nogen Medlidenhed, ikke allene gjøre sig uværdige til hans Understøttelse i Fremtiden, men endog kunne vente, at han lovligen og uden Skaansel indkræver det, han har tilgode hos dem. Han forsikkrer at han har over 30,000 Rdlr. at fordre hos sine Huusmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-05
Blandt D. Galls Tilhørere i Halle, var ogsaa Digteren Göthe tilstede. Den berømte Ang tom Loder er fuldkommen af Gall's Mening. Nelson havde besluttet, at seile til Cap St. Vincent, for at afskjære den forenede Flaade Veien til Cadix og Middelhavet, om han ikke skulde møde den i Ocennet. Han er allerede paa Veien til Strædet ved Gibralter. - Admiral Gravina, Anføreren for den Spanske Escadre, commanderede allerede 1792 ved Toulons Beleiring, og var allerede den Gang mere franske end engelskindet. General Louriston, som commanderer Tropperne paa den Toulonske Flaade, er født i Pondecherie og har i Aaret 1801, strax efter Slaget paa Kjøbenhavns Reed, været her i Staden. .De Forordninger, som nu udkomme i Kongeriget Jtalien, begynde saaledes: Napoleon den Første af Guds Naade og ved Constitutionen de Franskes Keiser og Konge af Jtalien, Eugen Vicekonge af Jtalien, det Franske Riges Erkekantsler &c., i Kraft af den Magt, som den meget store og Durchlauchtigste Keiser og Konge Napoleon den Første har forundt os &c.