JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-19
Hvad Hr. S. her forstaaer ved Ordet overtegne er ikke let at fatte; thi at illuminere et Kobber kan paa ingen Slags Maade kaldes en Tegning, eller qvalificere sig til Ordet dess, ei heller kan han dermed mene, at han har optrukket den trykte Contour, da det er noksom bekjendt, at naar man vil illuminere Kobbere, stedse udsøger de svageste Aftryk, paa det at Contouren ikke for meget skal skinne igjennem paa de lyse Steder. Har Hr. S. maaskee villet bære sig af lig Apelles og Protogencs. Man veed, at den første, da han ikke traf Protogenes paa sit Værksted, trak en Linie, som denne, ved sin Hjemkomst, strax kjendte at være et Værk af Apelles, og derpaa gjennemskar med en endnu finere Linie. Mueligen har Hr. S. ogsaa villet vise Konstnerne Percier og Fontaine, ligesom Protogenes Apelles, at han kunde overgaae dem i at trække fine Linier, men i slige Undersøgelser, kunne vi ikke indlade os her. I vore Dage vilde man end ikke hos en Apelles og Protogenes sætte synderlig Priis paa en saadan Over tegning. Linierne ere og blive Perriers og Font., og vare de end nok saa deligt illuminerede, vilde Kienderen dog udraabe: Hænderne ere Esaus, men Stemmen Jacobs!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-19
Jndenlandske Efterretninger. Kongel. Placat af 9de April d. A. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: At vi have fundet Os foranledigede til allernaadigst at bestemme som følger: d. I. Den i Forordningen af 25de Maji 1804 §. 5 omhandlede Qvittering for BrændingsAfgivtens Betaling skal løses og være tilstæde i Brænderiet førend der begyndes med Mæskning. Den indeholder Nummeret paa det Kar, der er anmeldt til Mæskning, og gielder 5 Gange 24 Timer, uden at kunne fornyes. §. 2. Forefindes Mæstning i noget af de stemplede Kar eller i Destillations-Redskaberne uden Qvittering for Afgivten, eller i et andet af de stemplede Kar end det, Qvitteringen lyder paa, da betales og bødes derfor efter Forordningen af 25de Mai 1804 §. 9 som for Mangel af Brændings=Seddel. §. 3. Dersom Mæskning forefindes i Mænskevarmeren paa andre Tider end naar Destillationen er i Gang, og uden at det Mæskekar, hvortil Mæstningen hører, kan paavises samt Qvittering derfor fremlægges, ansees det som Brug af ustemplet Kar. Denne Placat træder i Kraft den 1ste Mai d. A. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-19
Blandede Efterretninger. Det er bekjendt, at den suspenderede norske Regjerings- og Høiesterets=Advocat I. A. Hielm er sat under Justitsens Tiltale formedelst hans formeentlige ulovlige Forhold, ved nemlig at have formaaet en Slave paa Aggershuus Fæstning, ved Navn P. Hansen Kreydahl, til at udgive sig for at være Forfatter af et i Nationalbladet indrykket og af det Offentlige paatalt Stykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-19
Kjøbenhavns Børs d. 18 April. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 15 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1822) 70 a 76 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 16 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 59 a 59 1/2 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-19
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-19
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Med Hensyn til den lancasterske Methode for indbyrdes Underviisning, er i de senere Tider meget og forskjelligt baade skrevet og talet. Nogle rose, Andre laste den, og saaledes kunde man vente det. Erfaringen lærer os jo, at det er enhver Tings Skjebne, at roses og lastes, selv Religionen gjør heri ingen Undtagelse. Jndsenderen af nærværende Linier er, med Hensyn til ovennævnte Methode, hverken af det ene eller det andet Partii, og denne Neutralitet hidrører fra tvende meget gyldige Grunde. Den første er nemlig denne: at han kun har ganske overfladisk Kundskab om Methoden, og den anden: at han i Følge sin Stilling i Livet, om han endogsaa kjendte den ganske, ikke er berettiget til at sige sin Mening høit i en Sag, hvorom selv de lærdeste Mænd have forskjellig Mening. Jmidlertid tillader han sig dog at henvise paa en eneste Hindring, der, i Følge hans Erfaring, mange Steder paa Landet, synes at ville kaste sig i Veien for den indbyrdes Underviisning. Og denne eneste Hindring er - ustadig Skolegang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Man vil maaskee her indvende: Den ustadige Skolegang bør Skolecommissionerne bestræbe sig for at ophæve. Jndsenderen troer gjerne, at dette gaaer meget godt an i London, Paris, Kjøbenhavn og overhovedet i Kjøbstæderne, hvor Skolecommissionen, Skolen, og Børnene, der skulle besøge den, saa at sige ere samlede paa een Plet, som Naboer og Gjenboer; men paa Landet er det ganske anderledes. Byerne ligge for det meste vidt adspredte, der høre gjerne to, tre ja end- ogsaa flere til et Skoledistrict. En halv Miil, tre Fjerdingvei, og derover, er ingen ualmindelig Skoleveis Længde. Kunne de mindre Skolebørn, overladte til dem selv – endog om Sommeren - hvor gjerne deres Forældre end ønske det, og hvor gjerne disse end selv ville, overkomme denne Vei. Eller om Børnene ogsaa virkelig kom, og vare gjennemblødte af Regn, hvilket ved stadig Skolegang, med Hensyn til Veiens Længde, vist ofte vilde indtræffe, burde da Skolelæreren lade dem sidde paa Skolen, forat deeltage i Undervisningen, ubekymret, om de tilsatte Helbreden eller ikke Og endelig kunde spørges: Var det vel overeensstemmende med Retfærdigheden, om vedkommende Skolecommission, slige Tilfælde belagde Forældrene, der boede langt borte fra Skolen, med Mulct, fordi deres Børn udebleve? Jndsenderen boer i en Bye, hvor for nærværende Tid til Skole districtet henhøre 93 skolepligtige Børn. Men i Byen, hvor Skalen staaer, ere ikke flere end 17 af disse Børn. De øvrige 76 have deels en Fjerdingvei, deels en halv Miil, deels tre Fjerdingvei til Skolen. Naar dette med Sindighed overveies, og dernæst tages i Betragtning, at den til Hoverie pligtige Bonde ofte trænger til sine Børns Hielp, hvor de kunne være ham behielpelige, for at spare Kost og Dagløn til Fremmede, han ellers i hines Sted, for intet at forsømme, maatte antage, saa indsees letteligen, at Sommerskolegangen, selv med Hensyn til Bøndernes Børn, ingen Stadighed kan have, som dog synes at være aldeles fornøden, naar den indbyrdes Underviisnings Methode skulde tilveiebringe de attraaede Frugter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Indenlandske Efterretninger. Geheime-Conferentsraad og Overforstmester Christopher Hartvig v. Linstow, Storkors af Dannebrogen, er ved Døden afgaaet paa Hirschholm i en Alder af 82 Aar og 6 Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Fra Stockholm er i disse Dage ankommen til Kjøbenhavn Hornist Schunke, som agter med det første at give en offentlig Concert. Han reiser herfra til Tydskland, og skal behandle sit Jnstrument med udmærket Smag og Færdighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
J Dagen No. 95 ønskes, at Provindsial aviserne, der ligefrem aftrykke Andres Efterretninger, uden Opgivelse af deres Kilde, maatte være lidt forsigtigere i at udbrede onde Tidender, hvorved mangen Familie krænkes, og anbefales Udgiverne lidt mere Skaansomhed og Delicatesse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Bededagen, d. 25 d. M., om Aftenen Kl. 7, giver Mad. C. Frydendal, i Anledning af sin Afskedigelse fra Stenen, for sidste Gang en Concert i Trinitatis Kirke. Hvad hun som Sangerinde i henved fyrgetyve Aar har været for os, erindres endnu af alle dem, der have hørt hende, med fød Vemod. Man tør dristigen paastaae, at ingen af vore Sangerinder har været af Naturen saa rigeligen udrustet til Sangen, som hun. Jsær havde hendes Stemme det sjeldneste Omfang, og der er næsten ingen Tvivl om, at dersom Konsten havde staaet hende ligesaa kraftigen bi som Naturen, havde hun været een af de første Sangerinder i Europa. Med den inderligste Taknemmelighed for al den Glæde, hun har skjænket Anmeld, som Barn, Yngling og Mand, ønsker han, at hendes Livs Aften maatte vorde lige saa skjøn, som hendes henrykkende Sang engang var det for saa mange Tusinde af hendes Landsmænd og Landsmænd inder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Landeveiene fra Pyrenæerne til Alperne, fra Parma til Spezzia, fra Savona til Piemont, Austerlitz-, Konsternes, Sevres-, Tours, Rouens Lyons=, Turins Bro, den over Jsere, Durance, Bourdeaux's, Rouens o. s. v., Canalen, som gjennemskjærer Doubs, forener Rhinen med Rhone, og paa denne Maade de hollandske Vande med Middelhavets, den, der forbinder Schelde med Somme (altsaa Amsterdam med Paris, og Ran ces med Vilaine, Arles's, Pavias, Rhins), Udtørringen af Begonins, Contentius, Rocheforts Moser, Gjenopbyggelsen af de fleste under Revolutionen ødelagte Kirker, Opførelsen af mange nye, Bygningen af en stor Mængde Arbeidshuse til Betleriets Udryddelse, Opbyggelsen af Louvre, de offentlige Kornmagaziner, Børsen, Ourg-Canalen, Fordelingen af Vandet i Staden Paris, Kaiernes Giet huse a., denne store Hovedstads Forskjønnelser og Mindemærker. Forskjønnelsesarbeiderne i Rom, Lyons og dets Manufacturers Gjenoprettelse, Skabelsen af adskillige 100 Bomulds Spinderier og Væverier, hvori Millioner Hænder arbeide. Adskillige 100 Runkelroefabrikers Oprettelse, til Forbrug for en Deel af Frankrig, hvilke, i fire Aar opmuntrede, vilde leveret Sukker til samme Priis som Jndien; Anstalter til at vinde en ligesaa god og godtkjøbs Jndigo, som den, der kommer fra fjerne Verdensdel, af Vaidplanten i Frankrig. De mange Anlæg til Konstsagers Forfærdigelse o. s. v. 50 Mill. til Udbedring og Forskjønnelse af Kronens Palladser, 60 Mill. til Møblement i Frankrigs Kron palladser og i Palladserne i Holland, Turin og Rom, 16 Mill. til Kronjuveler, alle kjøbte for Napoleons Penge, da af alle Frankriges Kronuveler kun endnu Regenten var tilovers, og selv denne pantsat for 3 Mill. og derfor maatte indløses. Den Napoleonske Konstsamling, vurderet til over 400 Mill. og blot indeholdende retmæssigen erholdte Ejenstande, det være nu ved Kjøb eller ved Betingelser i Fredstractater, som Erstatning for Landafstaaelser eller Krigs skatte. Mange til Opmuntring af Agerdyrkningen og de første Næringsgrene i Frankrig anvende Millioner, Indretningen af Hesteveddeløb, Merinos Indførelse &c. Alt dette tilsammen danner en Skat af adskillige 1000 Mill. der vedbliver at leve i Aarhundreder, tilintetgjør Bagtalelsen og vil bevise den upartiske Efterverden, at han har været ligesaa stor en Regent som Hærfører."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
J OMeara's Bog hedder det, at Napoleon, ved at tale om Edinburgh Review og om den Skildring, samme leverer i Januar H. f. 1817, sagde: "Det Meste deraf er sandt, og det er vanskeligt for mig at tænke mig, hvorfra den havde sine Beretninger om adskillige Tidspuncter af mit tidligere Liv, hvilke kun vare meget lidet bekjendte for andre end min egen Familie. Og paa et andet Sted, han kunde ikke begribe, hvorfra Edinburg Review havde saa nøie Efterretninger angaaende ham." I Anledning heraf bemærkes i Recensionen over OMearas Bog i Edinb. Gazateer, Sept. 1822, at Journalen havde den vigtigste Deel af hine Efterretninger fra een af hans nærmeste Paarørende. Jturbide, der skal have ladet sig krone til Keiser af Mexico, kom til dette Land i sit 23de Aar, tilligemed sin Fader, der ægtede en Creolinde. Han blev opdraget til Godseier, men udmærkede sig saaledes i Militsen, at han af Regjeringen snart blev udnævnt til Oberst. Avindsmænd styrtede ham, men man kaldte ham snart tilbage, og betroede ham et mod Akapulko bestemt Corps 1819, men han forligede sig med Jnsurgenterne, og udkastede Planen til Mexicos Uafhængighed. Han skal være henved 6 Fod høi, en smuk, mild og fredelig Mand, derhos sindig, men rask og bestemt i at udføre Foretagender. Han erklærede for ikke ret længe i Forveien, at han vilde træde i Washingtons Fodspor! Enhver, der arbeider ved Lys, veed, at et pudset Lys brænder klarere, end naar det har en lang Taande; men ikke enhver veed, hvor meget, i Forhold til Taandens Længde, Lysets Klarhed aftager. Ved en videnskabelig Undersøgelse, der med den fornødne Nøiagtighed er blevet anstillet, er hiint Forhold befundet saaledes: Bestemmer man Lysningen af et nyligen pudset Lys ved Tallet 100, saa bliver samme Lys, naar det er vedblevet at brænde upudset II Minutter, kun endnu ved at udbrede en Lysning, der forholder sig som 39 til 100; den har altsaa undergaaet en Formindskelse af 61. Lader man Lyset blive upudset i 19 Minutter, saa vil Lysningen kun endnu forholde sig som 23 til 100, og lader man det blive 29 Minutter upudset, saa vil den endog forholde sig som 16 til 100, altsaa lyse 6 Gange mindre, end da det først blev pudset; men i samme Øieblik det pudses, faaer det ogsaa igjen fuldkommen den Klarhed, som da det ovenfor blev antydet ved Tallet 100. Men ikke nok, at et ei til rette Tid pudset Lys giver saa meget mindre Lysning; det fortærer ogsaa ulige meere, nemlig 1 1/2 Deel mere Talg. Den Efterladende eller Ligegyldige, der lader sit Lys brænde upudset, har altsaa mindre Lysning, og forbruger desuden dobbelt saa meget Brændstof.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Kjøbenhavns Børs d. 22 April. Cours. Hamb. 2 M. 244, a visto 247. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 16 s. Oblig. (med Renter fra 11te Decbr. 1822) 70. a 76 1/2. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2. Febr. 1820) 101 1/2 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Sedler 16 Rbdlr. pr. 10 Spec. norsk. Svenske Sedler 59 1/2 s. - Disconto 5 pC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-22
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 33. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 April 1823. Et Par Bedømmelsesord, over Kunstacademiets iaar udstillede. architectoniske Arbeider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Det maa opvække Forundring, at vi hidtil næsten aldeles have savnet Bedømmelser over de i vort Kunstacademie udstillede Arbeider i den skjønne Bygningskunst, som dog unegteligen er den for Menneskelivet nyttigste af alle skjønne Kunster, og som ogsaa derfor nyder udmærket Opmuntring af det danske Kunstacademies høie Foresatte. Hiin Forundring vil imidlertid ophøre, naar vi betænke, deels, at den skjønne Bygningskunst er saa sammensat, mangesidigen indgribende og vanskelig, at kun den Kunsten selv udøvende Kiender rigtigen kan bedømme dens Frembringelser, deels, at Academiets fleste Udstillinger indtil iaar blot indeholdt høist maadelige, for ei at sige usle, architectoniske Arbeider, blot oversmurte med brogede, det undviede Øie blændende Farver. Jaar er det bedre, og derfor tillader Anmælderen sig følgende uforgribelige og upartiske Bemærkninger, som maaskee ikke ville være aldeles uddeeltagelige for den kunstyndende Almeenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Bygnings-Jnspecteur Hornbech, Medlem af Academiet, har iaar udstillet en liden LandsbyKirke, i Facader, Plan og Profil, men, da den er saa liden og for det Meste liig de øvrige danske Landsby Kirker, hvorfor man blot kan antage den for en ubetydeligen forandret Fremstilling af disse, og da den iøvrigt er upaaklageligen tegnet, saa egner den sig hverken til Dadel, eller Roes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Anecdot. Det er ikke ualmindeligt, at naar der tales om en Sangerinde, som har mistet sin Stemme: om en Virtuos, der ikke meere kan behandle sit Jnstrument med samme Virtuositet, som i sine yngre Dage, om en Danser, hvis Been ere blevne stive, om en Digter, hvis Pegasus er blevet stædig, altid siges til deres Undskyldning: "hun har dog engang sjunget ypperligen; han har dog engang spillet mesterligen; han har dog engang danset som en Engel; han har dog engang skrevet herlige Digte. En Dag, da man i et stort Selskab undskyldte en Virtusinde paa denne Maade, sagde een af de Tilstedeværende: "Mine Herrer, der falder mig en Anecdot ind, som jeg har hørt fortælle paa min Udenlandsreise. Fyrsten af havde engang stort Selskab hos sig. Man var lystig, og drak, efter de Tiders Skik, dygtigen. Endeligen sagde Fyrsten til een af de opvartende Betjenter: "gaa ned i Kielderen og hent mig to Flasker af den tog Hundrede Aars gamle Rhinskviin!" Tjeneren efterkom Fyrstens Befaling, og kom strax op igjen med to Flasker Rhinskviin. Han nærmer sig dermed Fyrsten med de Ord: "Her ere to Flasker, hvori der har været ko Hundredeaars Rhinskviin." – Har været?" raabte Fyrsten, som Viindunsterne allerede vare stegne til det durchlauchtige Hoved – jeg har jo forlangt Flasker, hvori der er, ikke hvori der har været Rhinskviin,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Jndenlandske Efterretninger. J Gudbjerg, i Fyen, har en over 60 Aar gammel Kone, som ikke kunde formaae sin Mand til at afstaae til Sønnen, hvis Stedfader han var, Huset, forgivet Manden i en Pandekage, og, i Forening med Sønnen, af Frygt for, at Gierningen skulde blive opdaget, samme Aften stukket Jld paa Huset, som ogsaa afbrændte. Misgierningen blev opdaget og begge sidde nu arresterede. En anden Kone, som uheldigviis ogsaa kom til at spise et Stykke af den forgiftede Pandekage, er ikke uden Fare.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Blandede Efterretninger. J Leipz. Literat. Zeit. f. Dec. 1822 recenseres det mærkelige Skrift "Leben und Charakteer, der Elisabeth Charlotte, Herzoginn von Orleans &c. Ein Beytrag zur Charakteristik des franz. Hofes Ludvig Xlv. vom Prof. Schutz." Forf. hedder det deri, fører her den dannede Læsekreds tilbage til den Tid, da den første Spire tilden franske Revolution udfoldede sig, i Ludvig XIV. Tid. Lad de franske Ultras nok saa meget ophøie og hylde den Konges forsvundne Tidsalder, der var dristig nok til offentligen at erklære: "Staten, den er jeg," den Konge, der har bedrøvet Tydsiland usigeligen; der midt i Freden, haanede og plyndrede vort Fædreneland, og sin egen Svoger, Keiser Leopold, og under hvem de herlige Rhinlande bleve forvandlede til Ørkener og de meest blomstrende Stæder til Brand steder. Her i dette Værk findes Skyggesiden, til hine Dithyramber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Privatsagerne ved Retterne i Sverrig have betydeligen tiltaget i de sidste Aar. Saaledes bleve 1814, 1000, 1815. 1100, 1816. 1400 og 1817. 1700 Sager indklagede. Ved Forligelsescommissionerne har Sagernes Antal tiltaget omtrent i samme Forhold som ved Retterne: 1814 bleve 12,000; 1815. 15,000; 1816. 20,000 og 1817, 26,000 Sager behandlede, og ved Forligelsescommissionernes Virksomhed og 1817. 15,000 Sager forligte eller hævede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
J Kremls Rustkammer findes endeel Vaabengjenstande med arabiske og persiske Jndskrifter, f. Ex. Hjelme, Sabeler, Armstinner. Paa Øjemene findes for det meeste Bønner til Gud og Sprog af Koranen. Blandt samme udmærter een sig, der er indlagt med Guld og Ædelstene, og skal have tilhørt den Kasanske Chan Aly, (sandsynligviis Scheich Aly, uagtet Jnd skriften ikke siger det). Sabelerne havde deels det bekjendte Sprog, der er ingen Helt, uden Aly, intet Sværd uden Sal fakar, deels Sprog, af persiske Digtere. Paa Armskinnerne findes bekiendte Sprog af Koranen. Collegieraad
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Ridder v. Fruhn har under sit Ophold i Moskwar, undersøgt disse Gienstande, men ikke fundet noget historisk eller palæographisk mærkværdigt. Den samme Lærde opdagede hos en der bekiendt Tonekonstner, Dr. Sprewitz, 7 Pund af de ældste, sjeldneste og mærkværdigste arabiske Sølvmynter, som for ikke længe siden vare blevne fundne i det Mohillewske Gouvernement, og Sprewitz havde tilkjøbt sig (altsaa maa Dannefæ ikke være kjendt i Rusland. Deres Tal var omtrent et Tusind og 2300 hele Mynter, og af Myntfragmenter, halve og Qvartstykker gaves endnu desuden adskillige 100. De bestode deels af arabiske Chosroen Mynter, d. c. saadanne, som Araberne myntede førend A. 76 af Hedschrah. med Bibeholdelse af det Susanidiske Præg, deels aldeles cusisk. Af de første fandtes to Slags; det ene blot med en Skrift, der lignede Pehelwi, det andet tilligemed en cusisk Jndskrift. begge tilsammen kunde der være omtrent adskillige 100; af de med Navnet Omar allene 50. De heel arabiske hidrørte deels fra Chaliserne af Familien Umaa i Asien, saavelsom i Spanien, deels vare de prægede under de syv første Abbasidiske Chaliser og deres Provindsialstatholdere, saavel i Asien som i Africa, deels endeligen under de første Fyrster af Edrisidernes Dynastie i Mauritanien. De gik fra Midten af det 7de Aarhundrede indtil Begyndelsen af det 9de efter vor Tidsregning. Collegieraad Fruhn udsøgte af denne Skat Alt hvad det Keis. Videnskabers Academies asiatiske Museum endnu manglede, ialt 250 Mynter, som for størstedelen endnu heller ikke findes i andre Cabinetter, og altsaa hidtil endnu vare ganske ubekjendte, og deriblandt en Mængde, saavel for Myntvidenskaben, som for Historie og Geographie høist interessante Stykker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Den Kgl. preussiske Gener. Minu von Minutoli gjorde, som bekiendt, for 3 Aar siden med stor Bekostning en videnskabelig Reise til Ægypten og Syrien, og havde Leilighed ved Vicekongen Mahomed Alt af Ægyptens Protection at istandbringe en fortrinlig Samling ægyptiske Oldsager. Denne anseelige Samling lod han, indpakket i 97 Kister, afgaae fra Alexandrien til Triest, hvorfra de igjen skulde bringes til Berlin. De vare assurerede for 27,000 Mk. Bc., men Skibet forliste i en heftig Storm, mellem Helgoland og Curhaven. 20 Kister med Oldsager, bleve imidlertid frelste, og bragte til Berlin. Deriblandt findes en betydelig Samling af Mumier og gamle beskrevne Papirusruller. Ogsaa Generalens Reisefæller, Naturforskerne Hr. Hemprich og Hr. Chrenreich have oversendt adskillige Mumier og andre Mærkværdigheder. Bestrivelsen over Reisen til Ægypten er allerede udkommen. Maj. von Staff, der har deeltaget i et Feldttog i Ægypten, har allerede for nogen Tid siden oversendt endeel Oldsager i Bronze og adskillige sjeldne Mynter, og givet Haab om at oversende endnu flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-04-26
Om Hr. B. S. Schlicks Arbeider og hans Lovtalere.