Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-12-15
J Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 98 for d. A. har en Unævnt ladet indføre et Stykke med Overskrift: "Om Examinationen af Historie og Geographie ved Examen Artium." Da det, som heri paaankes, ikke kan angaae andre end os Undertegnede, som for Tiden ere de eneste academiske Lærere, der examinere i bemeldte Fag ved Examen Artium, anlediges vi derved, med Hensyn til de over os førte Anker at bemærke Følgende: 1.) Enhver Candidat, der ved Examen Artium fremstiller sig til mundtlig Prøve i Historie, gives i Almindelighed fire Hovedspørgsmaale, et af den gamle, et af Middelalderens, og et af den nyere Historie, foruden et særskilt af Fædrenelandets Historie, hvilke Spørgsmaale sædvanlig give Anledning til nogle flere dermed i Forbindelse staaende, fornemmelig naar Examinandens Svar paa ethvert især var mindre rigtigt eller mindre fuldstændigt; hvorom alle, der selv have overværet denne offentlige Examen, stedse have kunnet overbevise sig. Vidtløftigere Examination end denne er hverken til Hensigten fornøden, eller efter Tidens Korthed muelig, da et Qvarteer er det Høieste, der passende kan anvendes paa een Candidats Prøvelse baade i Historie og Geographie, naar, som sædvanligt, 12 Candidater i een Formiddag eller Eftermiddag skulle examineres i bemeldte tvende Fag. 2.) Skulde det enkelte Gange være Tilfældet, at Examinator gav den nærmestfølgende Candidat det samme Spørgsmaal, som den sidsterat minerede lod ubesvaret, da vilde denne nærmest. følgende Candidat, om han endog tænkte sig saadant Tilfælde mueligt, dog ingenlunde, hvis han ikke iforveien besad Kundskab nok til at besvare Spørgsmaalet, i Mellemrummet af i det Høieste et Par Minuter kunne lade sig af en Kyndigere fortælle de Begivenheder, som han nu skulde giøre Rede for, ei at tale om, at der foruden dette Spørgsmaal altid vil gives ham adskillige andre, af hvilke, i Forbindelse med det første, hans Kundskabs Grad med Sikkerhed vil kunne bedømmes, og med tilsvarende Character betegnes. 3.) Det er for Tidens Kortheds Skyld nødvendigt, at den speciellere Examination i Geographie maa indskrænke sig til et eller andet Hovedland, og da Anordningerne, ligesom Hensigten selv, udkræve en foregaaende almindelig Underviisning i Geographien, saa er ukyndighed i et Lands Geographie allerede en væsentlig Mangel, der ikke erstattes ved mueligt bedre Kundskab i et andet Lands eller andre Landes, hvilken ei heller er at formode, da en stadig Erfaring viser, at i dette som i andre Examensfag, den, som er slet forberedet i den ene Deel af samme, sædvanligt ogsaa er det i den anden. Hverken Examens Hensigt og Organisation eller Tidens Korthed giøre det til Pligt eller Muelighed for Examina tor, at føre Candidaten om i Geographiens, ligesaalidet som i Historiens, vidtløftige Cyclus, for at komme efter, i hvilke enkelte Dele, eller i hvilken enkelt Deel, en slet forberedet Candidat mueligen kunde være mindre uvidende. Jøvrigt gives de fleste Candidater, enten i Begyndelsen, eller i Slutningen af Examinationen eller under samme, ved visse dertil sigtende Spørgsmaale Leilighed til at vise deres Oversigt over Geographien i det Hele eller i dens større Afdelinger. Men at blive staaende ved saadanne Spørgsmaale, eller indskrænke sig til nogle adspredte geographiske Data, uden at lade Candidaten giøre fuldstændigere Rede for et enkelt Lands Geographie, vilde være at begunstige overfladisk Kundskab, hvilket ogsaa maatte virke skadeligt tilbage paa Fliden i Skolerne. Det skal være os kiært, om den unævnte Forfatter, der, efter det Foranførte, ikke synes personligen at have bivaanet vore offentlige Examinationer, vil herefter, veed jevnlig at overvære dem, sætte sig istand til at fælde en mere selvstændig og af andres Fortælling eller Jndflydelse mere uafhængig Dom. Werlauff. Engelstoft.