Berlingske Tidende, 1773-10-25
Under Dato Fredensborg den 6te Oct. har Hs. Kongel Majestæt allernaadigst udgivet en Forordning, angaaende hvad de, som indstille sig til Examen theologicum, foruden hvad allerede i Fundatzen af 31te Martii 1732 er fastsat, skulle giøre Reede for, med videre. Hvorudi allernaadigst anordnes og befales: 1) Enhver, som indstiller sig til Examen theologicum, bør i Forveien have erhvervet sig en grundig exegetisk Kundskab, og det saaledes, at den, der attraaer den første og beste Caracteer, maa kunde forklare et af Evangelierne og et af Brevene, og desuden en vis Part af det gamle Testamente: som nogle af de vigtigste Psalmer, eller endeel af Esaias, eller og en af de lærerigst mindre Propheter. Til den anden og næst beste Caracteer udfordres den samme Kundskab, i Henseende til et af Evange lierne og et af Brevene, og til den tredie Caracteer ligeledes i Henseende til en af det nye Testamentes Bøger, hvorfra dog undtages de kuns af et Capitel bestaaende Breve. H. 2. Dadet er nødvendig, at de, som skulle lære andre, og undervise dem om deres Pligter, selv bør have god og grundig Jndsigt derudi; Saa skal enhver, som indstiller sig til Examen theo logicum, foruden hvad allerede i Fundatzen er fastsat, være i Stand til at giøre Reede for Theologia moralis, efter at han dertil i Forveien er bleven bereed, ved at have lagt godt Grund i den theoretiske saavelsom Praktiske Philosophie, og maa ingen, som i Theologia morali findes ganske ukyndig til Examen theologicum aflegges med nogen Caracteer. 5 3. Ligesom den allegerede 39 Articul i Fundationen for Universitetet fastsætter, at de, der attraae den beste Caracteer in Examine theologico, skulle overhøres, om de vid noget i Kirke Historien; Saa vil Hs. Majest. og allernaadigst, at de i sær skulle have et i det mindste almindelig Begreb om de vigtigste Tildragelser og Forandringer i Guds Kirke, men Kundskab om vore Danske Kirkes symboliske Bøger og deres Jndhold, bør enhver have, som indstiller sig til Exammen theologicum. §. 4. Da der af Studenterne in Examine theologico ikke bør fordres anden Kundskab, end den de, ved Hielp af Professorum Forelæsninger, faae Anledning til at erhverve sig, saa skulle samtlige Professores Theologi hvert Aar, førend Catalogus Lectionum udkommer, sammen træde og med hinanden overlægge, saaledes at indrette deres Forelæsninger, at der bestandigen læses over samtlige Theologiens Parter og over alt det, hvis Kundskab udfordres in Examine theologico; J Særdeleshed skulle tvende af dem i sine Forelæsninger forklare den hellige Skrift, og aarlig fuld ende tvende Collegier: et curforium og et critisk, men ved begge helligen lagttage, det Ungdommen lærer at kiende Skriften til Opbyggelse; Ligeledes skulle Vicarius Episcopii, og de Decani legentes, som læse over Theologien, aarlig med Professores Theologi overlegge, hvorledes deres Forelæsninger best kunde indrettes til de Studerendes Nytte. H. 5. Professores Theologi skulle med hinanden overlegge, at forsatte eller udsee saadanne Compendia, som de ved deres adskillige Forelæsninger kunde legge til Grund, og som Studiost Theologiæ, saavel ved at høre Forelæsninger, som ellers, kunde betiene sig af. H. 6. Med Examen theologicum forholdes efter Rescriptet af 14de Julii 1769 saaledes, at samtlige Prosessores Theologi hver gang examere, og skulle i det mindste tvende af dem, nemligen, foruden den, der examinerer, bestandig være nærværende ved Exammen. Professores Theologiæ kunde og med hinanden overlegge, at enhver af dem fornemmelig examinerer i en vis Part af det, som in Examine udfordres, dog skulle de øvrige ikke allene være berettigede men og forbundne til, ved deres Exammen, ligeledes at berøre det samme, saa at det, hverken i Henseende til det ene, eller til det andet, ankommer paa een allene; Skulle paa den Maade Tiden ikke tilstrække, at 8 paa en Dag kunde blive examinerede, da maa flere Dage dertil anvendes, og 6 eller færre, hver Dag stædes til Exammen. 5 17. Dersom den, der agter at studere Theologien, formedelst Fattigdem ikke formaaer at opholde sig her ved Universitetet, men maa reyse bort, efterat han har taget Examen philosophicum, da skal han, førend hans Afreise, melde sig hos en af Professorerne i Theologien, som anviser ham de beqvemmeste Haand Bøger, og underretter ham om de beste Hielpe-Midler, saavelsom og Maaden at bruge dem paa, derefter skal en saadan, hvert halve Aar, til bemeldte Professor indsende en kort Beretning og Forklaring over den Fremgang, han haver gjort, og den Maade, paa hvilken han har anvendt sin Tid, med Begiæring og nærmere Anviisning, som Professoren da skal være forbunden til at meddele ham; Naar samme Studiosus Theologi derefter kommer her til Universitetet, skal han strax melde sig hos bemeldte Professor, som da ved mundtlig Samtale erfarer, om det forholder sig saaledes, som Studenten ham skriftlig har tilmeldet. H. 8. Da Hs. Majestæts allernaadigste Jntention og Villie gaaer derhen, at de, der med Flid have excolleret deres Sinderinger, og derudi gjort god Fremgang, skulle saavel til andre Embeder i Almindelighed, som og i Særdeleshed til geistlige Embeder præsereres frem for andre; Saa vil Hs. Majest. allernaadigst, at der ved Præstekalds Bortgivelse skal reflecteres paa den Caracteer, enhver Ansøgende haver faaet, saavel in Examine theologico, som for hans Dimis=Prædiken; Ligesom Hs. Majest. og formoder, at de Proprietairer og andre, der ere benaadede med Jus rocandi, i sær til store og anseelige Kald, vise den samme Nidkierhed, og efterfølge det dem af Hs. Majest. allernaadigst givne Exempel. J den Henseende skal og enhver Præst eller Student, som giør Ansøgning om noget Kald, lidet eller stort, derudi udtrykkelig melde, naar han har taget Examen theologicum, og naar han har prædiket for Dimis, samt hvilken Caracter han, i begge Tilfælde, haver faaet; J Mangel deraf maa han vente, at der ikke bliver reflecteret paa hans Ansøgning; Det samme skulle og de lagttage, som giøre allerunderdanigst Ansøgning om Confirmation paa de dem enten som Sognepræster eller som Capellaner forundte Kaldsbreve. I Dag tog Trækningen af det 20de Kongel. allene privilegerede Kiøbenhavnske Classe=Lotteriets 5te Classe sin Begyndelse, og udkom da følgende høye Gevinster, nemlig: Paa No. 21252, 200 Rdlr. i Hr. Raadmand Berings Collection. i Horsens; No. 4769, 50 Rdlr. i Hr. Regiments=Quarteer mester Ferslews Collect. her i Staden; No. 19294, 50 Rd. i Hr. Betzers Collect, i Middelfart; No. 4856, 50 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Baumgartens Collect. her i Staden; No. 8016, 50 Rdlr. i Hr. Anchersens Collect. her ibid.; No. 1449, 500 Rdlr. i Hr. Jnspecteur Baumgartens Collect. her ibid.; Nr. 22249. 100 Rdlr. i Hr. Raadmand Weiners Collect. i Bergen; No. 6806, 2000 Rdlr. i de Herrer Linckes Collect. her i Staden. Onsdag den 27de October continnerer Trækningen.