JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Den 27de Junii ankom Eskadrons-Chef af Gensvarmeriet, Hel mond til Eremit gen Bauero, i Nærheden af Adagana, hvor han vil ste at en vis Røvercapitain, Den Pedro, som havde gjort sig meget frygtet der i Egnen, opholdt sig. Eremittagen blev forceret, og Dor Pedro tilligemed 13 af hans Underordnede faldt i Capitainens Hæn Den 9de August. Moniteuren for i Dag indeholder følgende Brev fra Ministeren for de udenlandske Anliggender i Frankrig til General Armstrong, de forenede Staters Gesandt i Paris.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Paris, den 5te August. Jeg har forelagt Hs. Majestæt, Kriseren og Kongen, den af de forenede Staters Tidende uddragne Congresse=Act af 1ste Maj, som Dehar ladet mig komme tilhænde. Hs. Majestæt havde ønsker, at denne saavelsom alle andre de forenede Staters Regieringsacter som kunne interessere Frankrig, bestandig havde blevet ham officielt meddeel Hen har kuns paa en inddirekte Maade efter lang Tids Forløb faae Kundskab derom. Af denne Forsinkelse opstod betydelig Skade, som ikke havde fundet Sted, hvis disse Acter paa en hastig og officiel Maad vare blevne ham communicerede.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Keiseren havde bifaldet den Embargo de forenede Stater havde le paa alle deres Skibe, fordi denne Forholdsregel, endskiøndt den ved ufordeelagtig, dog ikke medførte nogen Fornærmelse mod sammes Ær denne Forholdsregel forvoldte Keiseren Tabet af hans Colonier Guacloupe, Martinique og Cajenne. Keiseren har ikke beklaget sig der veer, han har bragt den Grundsætning, som bevægede Americaner de til Embargen, i det den indgjod dem den ædle Beslutning, helere at forsage havet end at underkaste sig deres Love, som ville giøre sig til sammes Beherskere - dette Offer. Acten af 1ste Marts har ophævet Embargen. J sammes Sted raadte en Forholdsregel, som især maatte skade Frankrigs Jnteresse. Denne Act, som Keiseren først meget sildig lærte at kiende, forbøde immericanske Skibe Handel med Frankrig, og tillod den med Spanien, Neapel og Holland, Lande under fransk Jndflydelse; man bestemte Confiscation for franske Skibe, der anløb americanske Havne. Retfærdigheden og Frankrigs Værdighed fordrede altsaa Erstatning. Seqvestrering af alle americanske Skibe i Frankrig var den nødvendige Følge af de Forholdsregler Congressen havde taget. Nu giør Congressen et Skridt tilbage. Den tilbagekalder Acten af 1ste Marts. Americas Havne staae aaben for Frankrigs Handel, og Frankrig er ikke længere Americanerne forbudt. Congressen indgaaer endelig den Forpligtelse, at erklære sig mod den af de krigførende Magter, der vil vægre sig at erkiende de Neutrales Rettigheder. J denne Tingenes nye Forfatning er jeg authoriseret til at erklære Den, min Herre, at Decreterne af Berlin og Mayland ere tilbagekaldte, og at de fra 1ste November af skulle ophøre at have Kraft; ved at mærke: hvis Engellænderne i Følge denne Erklæring gienkalde deres Cabinetsordrer, og afstaae fra de nye Blocade Grundsætninger, som de have villet indføre, eller ogsaa de forenede Stater, i Overeensstemmelse med den af Dem meddeelte Act, bringe Engellænderne til at respectere deres Rettigheder. Med særdeles Fornøielse har jeg den Ære, min Herre, at giøre Dem denne Keiserens Beslutning bekiendt. Hs. Majestæt elsker Americanerne. Deres Velærd og Handel ere in sluttede i Høistsammes Politit; Americas Uafhængighed er en af de første Fordringer paa Berømmelse fra Frankrigs Side. Siden hiin Epoke har Keiseren funden Vildehag i at forstørre de forenede Stater ; og ved enhver Leilighed vil Kriseren andre alt, der kan bidrage til Amerikanernes Uafhængighed, Velfærd og Frihed, som overeensstemmende med sit Riges Jnteresse.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Grev Receforcan, ver sidste Gesandt i Holland, skal efter Rygtet, gaae som Ambassadtue til Constantine, Deres Meg sigter beder endnu Pater Trianon, og befinde sig fuld kommen ved. De kiøre hver After en Lystieur i Calesche, og om Dagen giøre de undertiden en Lystfart paa nalen. Afvigte Mandag om Eftermiddagen Kl. 4 begave de sig til St. Cyr; Keiseren har eramineret Severne i den derværende Militair Skole, og ladet dem maneuvrere i Keiserindens Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Man paastaaer, at der endnu stelse afgaae Tropper til Spanien, selv for nogle Dage siden skal en stor Deel af Garnisoner i Paris, eller af de i Hovedstaden og omliggende Steder værende Tropper, ralafgaaede derhen. Af de til Generalstaben i Paris henhørende Officerer, som for Øieblikket ingen Tieneste gjorde, have blandt andre 27 Oberster paa engang faaet Befaling at a gaae dertil.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Amsterdam, den 11te August. Under 5te dennes har Hr. N. stæt Keiseren udstadt følgende Dakret; Efterat have hørt Vort Finants=Administrations=Conseil, og som Følge af det for denne Gienstand fastsættende almindelige System, decretere Vi : 1) Den Afgivet som skal hæves af følgende Artikler og Vare ved deres Jndførsel, fastsættes saaledes: Brassiliansk Bomuld 800 Fr. pr. 100 Kilogremmer; Amerikanske og andre Sorter, 500 pr. dito; Levantisk søevært tilført 600, landværts 300, raae Sukker 300, Terres 400; Kaffe 400; Peber 400; Kampechetræe, 80; dito malet 100; Mahognitter 500; Cacao 1000; Thee, Haysan, 300, giøn 600, Bohe 400; Nelliker og Muskater 100; Cochemle, og Jndigo 2000.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Naar Toldbetienternes Foresatte tvivle paa Anlivelsernes Rigtighed, i Henseende til Varernes Qvalitæter og Sorter, have de at indsende Prøver til Vor Generaldirekteur over Toldvæsenet, som da skal lade samme verificere af sagkyndige Commissarier, der ere ansatte ved Vort indenlandske Ministerium; og ved enhver saadan Verification skulle tillige 2 Fabrikantere og en Kiøbmand være tilstæde, der skulle vælges af Vor indenlandske Minister. Befindes Angivelsen at være salsk, skul Varerne lægges under Sequester og confiskeres. Det er staaer i Forbindelse med hiint vigtige Dykket, hvorved det tillades allenentrale Flag, fra 1ste November af at indføre alle Slags Varer (fabet 6 derte undtagne, i de franske Havne. Siden i at vil man her have Efterretning om et K. K. Dekret, i Følge hvilket Colonialvarer kunne indføres i franske og italienske Havne til med nentrale Skibe, imod at erlægge 4 Procent. Caffeen faldt der æd strax 4 til 5 Sols pr. Pd.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Constantinopel, den 3die Julii. Flere Forandringer have fundet Sted i det ottomaniske Ministe, rium. Den gamle Kihaya By, As i Achmet Effende, der meget ønskede at nedlægge sit Embede som Minister for de indenlandske Sager, i har faaet til Eftermand Ammet Bey, forhen Tefterdar eller Finantsminister af Nuam Gedid, en Mand af Tilen er en god Villie. 3 Jonssous Aga Effendi, Medlem i Raadet, er som Tillerdat eller Ar a meens Skatmester, bleven sendt til Varna med Ordre at proviantere sig denne Fæstning som trues af Rasserne. Tolddirekteuren, bekiendt for at at vare bleven meget riig ved Udsuelser, er drist til Adrianavel som siNousoul Emini og Kassap Bachi, hvilket Embere paalægger ham og 6 Forpligtelse at forsyne Storvizicens Leir med de nødvendige Levnetsmidler. Hans Plads her er besat af Os nan Aga, en tetskaffen Mand, de som giør sig almindelig elsket. Storherren havde tilbudt Ticheledi be Effendi en høi Plads i Ministeriet; men han har foregivet at hans Sundheds Tilstand ikke tillod ham at opaafre sig til Forretninger, der de langt overstige hans Evne; han er bleven udnævnt til Top hans Nezir, i eller Jntendant ved Kanonstøberiet.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Den engelske Minister har endnu ikke havt Audiente hos Storherren. Uagtet han har anholdt derom, er intet særskilt Divan bleven ham tilstaaet. Han skulde oppløie Dagen, da Jani scharernes Sold bliver udditalt, hvilket allerede skulde have fundet Stel, men er bleven i udsat formedelst Mangel paa at kunne bestride de nødvendige Udgifter.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Baron v. Werther, preusisk Charge d'Affaires ved den høie ottomannisk Pert, er ankommen til denne Residder te; han begav sig fra det russiskeHøvet qvarteer til Storvizirens Leir, som har ladet ham escorære hertil.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Bucharest, den 10de Julii. Storvizirens Armee er meget trangt blokeret i Staden Schumla af Russerne, der have taget alle Værkerne uden for. General Jsters, har ligeledes havt store Fordeele over Fienden ved Warna; man haabet at han snart vil være Mester over Staden. Grev Kammenskji respelterer Eiendomsretten.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Wien, den 5te August. Den 13de Julii forefaldt igien en bidsig Trefnitig ved Deligradmellem Tyrkerne og Servierne. Det tyrkiske Corpe, som bestod af 4000 Mand, blev slaaet paa Flugten. Fra det sorte Hav kan manu vente Efterretning om et Søeslag imellem Russerne og Tyrkerne.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Petersburg, den 31te Julii. J Slagen den 27de og 29de Junii tabde Tyrkerne mange Menne 4 sker. Over 700 bleve begravede paa Komppladsen; de Sacrede forde med ind i Ruschischuck. Vort Tab bestod i 12 Dræbte og 76 Sal. r rede. Generalmajor Jermolow har taget Forterne Suaniza og Slabodskjah i Besiddelse. Ved Hovedarmen ere forefaldne Træfninger den 6te og 8de Julii. Første Fægtning varede 4 Timer, og Fiender, . flygtede tilbage igien til Fæstningen Schumla. Den anden Fægtning var yderst heftig. Man sloges fra Middag til Kl. 9 om Aftenen. Den a total slagne Fiendes Tab er stort, men kan endnu ikke angives. Han mistede 3 Faner. Vi havde i alt 200 Dræbte og Saarede. Den 9de de besattes Veien fra Schumla til Kasan. 1000 tyrkiske Fouragters bleve e derpaa angrebne. 300 bleve paa Pladsen og 120 Mand tøges til Fang, ; tilligemed Tatterernes Anfører Dim Pascha Achmer Aga og nogle an i dre Officerer. Vort Tab er meget ringe. Grev Kamest i roser især Generallieutenant Uwarow som commanderede det Corps der sloges den a 8de, samt Grev Orurk, som meget har udmærket sig, ved at jage et et meget overlegent slendtlig Corps, der havde omgivet ham, paa FlugeenLondon, den 24de Julii.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Man forsikkrer at der endnu skal indskibes 10000 Mand til Portude gal, imidlertid taler man med særdele, Varsomhed om Mueligheden af at kunne forsvare dette Kongerige. Ved Tajos Munding ligger en stor Transportslaade, og desuden kunne de Skibe, paa hvilke Tropperne sættes over til Portugal, hvis Lykken skulde være ugunstig, gierne 1, tage endnu flere Tropper med tilbage. Jmidlertid er der dog ingen Fagre. Armeen er bleven forstærket, og Sandsynligheden for et godt a. Udfald derved saa meget mere forøget. Over vort Forhold til Spanien, g svæver et næsten uigiennemtrængeligt Mørke. . Af opsnappede Breve sees at de Franskes disponible Magt ved Cindai Rodrig i Begyndelsen af Maji ikkuns bestod af 12000 Mand, Lort Wellington var den Gang ei lengt borte, havde en meget overlegen Armee at commandere og angres alligevel ikke. Marquis la Romanas Armee og nok et andet Corps paa 9000 Mand, . hvoriblandt de 5000 ere Engellændere, holde Øie med den franske Armee ved Badajoz.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Paa Gurmame herskede, ved de sidste Breves Afgang, stor Mangel 3 Vertice, Demerari og Essequebo var man ligeledes bange for Hungersdød.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Værdien af de i Frankrig og de af samme afhængige Lande konfiskeerte paa amerikanske Skibe og Ladninger er beregnet til 25 Millioner Piastre.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Den 27de Julii. Vi have fra Sicilien erho det Journaler og Breve af sildig Dato, som give os nøiagtige Underretninger om denne vigtige Øes nærværende Forfatning. Giæringen sammesteds er steget til det høieste. Den gamle Uenighed finder endnu Sted imellem Hoffet og den engelske Armees befalingsmænd, og det i et Øieblik da Siellianerne ca Engellænderne ligemedet trues af den fælles Fiende; og man har Vighed om at denne Fiende paa Øen har mange Venner, der ere færdige til at drage Fordeel af saadan Uenighed. De Misfornøiede ere virkeligen frygtelige, saavel ved deres Mængde som ved deres Jndflodelse. Parlamentet, denne Skygge af den gamle constitutionelle til Myndighed, har holdt Forsamlinger i afvigte Marts, og - hvilket ikke lidet har forundret og forskrækket Hoffet - fornyet sin Rettighed, til at undersøge de Fordringer, som Regieringen gjorde om nye Subsidier. J Stedet for at underskrive de Ordrer, man forelagde det, har det ikke engang tilstaaet de ødvendige Summer til de løbende Udgivter, indnu minder til at kunne bestride Statens Forsvar i en saa levende stare, som den hvor den nu befinder sig. Som Følge af denne Opførsel har Hs. ficilianske Majestæt ophævet Forsamlingen, og forelagt en speciel Commission sine Beslutninger. Dette Udbrud af Nationelland de har gjort det franske Partie end dristigere, og de meest oprørske Skrifer ere blevne uddeelte blandt folket. Den 3die August. (lid og af London Garette af 31te Julii.) i Downing Streat, den 31te Julii. er De Depescher, hvoraf her følge Udtog, ere igaar ankomn til Grev Liverpools Buceaux, til hvem de vare adresserede af General=Lieutenant af Wellington. (Udtog af et Brev fra Lord Viscrunt Wellington til Grev Liverpool, fra Alverca. den 11te Julii 1810.) Fienden er den 4de dennes med Maat gaaet over Aaara, og har nødt Brigade General Cravford til at trække sig tilbage med sin Aventgarde til Fortet la Conciption, der var besat med en Deel af den 3die 1 Jnfanterie Division.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Ved denne Leilighed har Capitain Crauckenberg og Cornet Cordenmann af det 1ste Husar Regiment havt Leilighed til at udmærke sig ved tappert at mortbt et fiindtligt Cavallerie=Corps. J det jeg anføres det 1ste Husar=Regiment skylder jeg Retfærdigheden at lade Deres Herlighed vide, at dette Regiment hele Vinteren igiennem har været paa Forpost og paa bedste Maade forrettet sin Tieneste.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Den 3die Bataillon af portugisiske Jægere her paa dette Tilbagetog, ved den dermed forbundne Skiærmydsel, havt Leilighed til at vise megen Brevouc. Det 1ste Husar=Regiment havde 5 Mand døde og 3 saarede Heste; det 16de Regiment lette Dragoner har tabt 3 Heste. Andet Brev fra Alvirca af 11te Julii. Efterat jeg havde sluttet mit Brev til Dires Herlighed har jeg faaes Efterretning om Cindad Rodrigos Overgivelse, der har havt Sted i Gaar Aftes. Breschen var praktekabel og Fienden havde taget sig for at løde Storm, da Marschal Ney foreslog en Capitulation, som Garnisonen antog. Fienden har den 26de April taget Position foran denne Stad. Jnd slutningen var fuldstændig den 11te Junii. Naar jeg betragter denne Pladses naturlige Beliggenhed, dens Værkers Svaghed, de Fordeele Fienden havde ved sit Angreb og Belerrings=Redskabernes Størrelse, anseer jeg Cindad Redrigos se svar meget hæderfuld for dens Gouverneur Don Andre Herrasty. (Herved anmærker Moniteuren: Mon ogsaa Den Andre Herrakty vil sige det samme om Lord Wellington og hans Armee, Efter Sigende skal denne Gonverneur forevise Brev fra Lord Willington, hvori han opmuntrer ham til at forsvare sig og lover ham Understøttelse; samt være meget utilfreds over at dette ikke er skeet.)
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Ved Marinen er skeet et stort Avancement, ligesom for kort siden ved Land Etaten.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Vi have erholdet vigtige Efterretninger og Fiendens Tillutninger i Schelde. Den Virksomhed og Anstrængelse sammesteds hersker, ladet formode at man har i Sinde at lade en betydelig Expedition løbe ud at denne Flød. Paa Vliessingens Rhed ligger en frygtelig Eskadre, som ellerede er færdig til at løbe ud. Den 23de f. M. bestod den af 12 Linieskibe under fransk Flag, 3 hollandske Fregatter og 40 Kanonbaade. Alle Fartøier i Antiverpen vare satte i Reqvisition til at transportere Tropper og Matroser.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Aschaffenburg, den 8de August. Storhertugen har under 25de Julii udstædt et Edike, ifølge hvilket Code Napoleon først skal indføres i Storhertugdommet den 1ste Januar 1811. Hvor Code Napoleon intet bestemmer skulle de gamle Love og Vedtægter følges indtil videre. Saa ofte en nye Lov udkommer, skal den bekiendtgiøres 30 Dage før den træder i Kraft og et officielt Blad udgives, hvori elle Love og Forordninger indrykkes. Alle Storhertugdømmets Communer ere forpligtede til at holde dette Blad.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
München, den 3die August. De Aarsager hvorfor Besiddelestagelsen af Salburg, Berchtolsgaden, Janviet og Huusrückpiertel hidtil er bleven udsat, ere nu har vede, og den skal gaae for sig endnu i denne Maaned.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Strømsholm, den 4de August. Hs. Majestæt Dronningen har adskillige Gange efter sin Ankomshertil havt Anstød af Koldfeder; men dette er nu lykkelig overvundet, saa Hs. Majestæt igien befinder sig fuldkommen vel.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Coursen paa Kiøbenhavn er i Hamburg noteret 435 p. C. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Blandede Efterretninger. Hr. Jsabey, en af de bedste franske Miniatur Malere, har nyelig paa et Bord af sener Porcell in, 3 til 4 Fod i Giennemsnit, malet Keiserens Portrait, omgivet af Rigets Marschaller. Hs. Majestæter malet i Corpus, iført fine keiserlige Attributer, og siddende paa sin Throne. Marschallerne forestilles i Büste. Keiserens Sæde er i Midten af Bordet i en Gjort, hvis enkelte Straaler falde paa Marschallernes Portraiter. Dette Bold er bestemt til at pryde Hendes Majestæt Keiserindens Sal i et af de keiserlige Palaiet. Dr. Heineich i Plaa i Bøhmen har funden paa af indenlandske Planter at uddrage er Farvestof, det kan træde i Jndigotus Sted, og allerede i 2 Aar brugt samme til allehaande Sorter Tøi. Han har endog begyndt paa at drive Farveriet dermed fabrikmæssigen. Han er villig til paa Keiser Napoleons Vink at stænge Prøve endnu i dette Efteraar
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Indenlandske Efterretninger. Batteriet Tretroner, den 20de August. Fra 18de til 20de August ere indkomne 50 og udpasserede 62 Skibe. En førnsk Galease er bleven indbragt af en Kaper. Skipperen saae den 17de en Convorpaa 158 Skibe, hvoriblandt 5 Orlogsmænd, som styrede Syd fra Beltet ind.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Corsøer, den 19de August. Kl. 3 1/2 i Gaar Eftermiddags lettede Flaaden, som laae under Langeland, undtagen de 2 Orlogskibe og de 2 Luggere, som bleve liggende; de øvrige Skibe ere ude af Sigte. Kl. 9 1/2 i Formiddags faaes de 2de Orlogsskibe og de 2de Luggere under Seil Nor efter. Kl. 11 1/2 ankrede de 1 Miil Sønden for Sprog.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Helsingøer, den 19de An ust. I Aftes faaes en engelsk Brig at brydse om den fra at som nu i flere Dage har kunne sees herfra nordpaa. Siden kom nok en Brig, men det var for mørkt til at det kunde skillnes om det var en Orlogsmand. J Dag kan intet sees nord paa for Tykning.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Callundborg, den 19de August. En Kaperfører beretter at han igjer har seet en Kutterbrig og en Kutter, som holdt det krydsende, norden for Hielmen.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Kiøbenhavn, den 20de August. Den i Statstidendens sidste No. omtalte Høitidelighed i det kongl. Døvstumme Justitut var den befalede halvaarige Udstilling af Elevernes Haandarbeider. De for ærdigede Ting vare: 100 Tobatsbøsser at forskiellige meest indenlandske Træserter, 58 Theatertikkerter med Træe, og Messing=Indfatninger af forskellige Størrelser; 43 Perspectikasser, hvoriblandt to Dusin med 12, to Dusin med 18 illuminerede Kobbere af Udsigter i og om Kiøbenhavn; 3 Cameraobicuræ af forsk ellige Størrelser; 8 Mikroskover med enkelte Lindser, 3 Luper med Kornindfatninger; 17 Par Salatskeer og Gafler af Holde troe. Pigebørnenes vare strikkede Uhrbaand og Pengerninge samt en Deel syer Lindtøi. Hs. Majestæt Kongen, som beraadede Stiftelsen, med sin allerhøieste Nærværelse, behagede at tage ethvert Slags af disse Arbeider i Øiesyn, og yttrede sig naadi - Tilfredshed med den betydelige Udvidelse, Stiftelsens gadrikker havde faaet. De ved ethvert Slags Arbeide ansatte Elever bleve Hs. Majestæt forestillede, hvorefter paa Høistsammes Forlangende en kort Prøve blev anstillet over Skoleunderviisningens Fran skrift, ved hvilken Elverne BottlleChristiansen og Frederik Christensen besaarede endeel Spørgsmaal af Historien og Jordbeskrivelsen til Hs. Majestæts høi Tilfredshed. Det behagede Kongen derpaa at tage Stiftelsens Værk stæter og Elevernes Sovekamre i Øiesen. Endelig uddeelte Hs. Majestæt med Egen Haant Belønninger til følgende 4 Elever, som havde udmærket sig ved Flid i Haandarbeidet, nemlig: Daniel Høier, Frederik Kristensen, Kristian Rosenbek der af Byen og Anders Dynnesen fra Ringkiøbing Amt i Jylland. Denne Kongelige Naade modtages af disse med taknemmelige Følelser, som kunde læses i deres Ansigter. Førend Hs. Majestæt for og Stiftelsen, tilkiendegav Allerhøistsamme dens Forstander Sit allernaadigste Velkehag med dens Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Blandt den talrige Mængde udmærkede Mænd, som ved deres Nærværelse bidrage til denne Dags Høitidelighed, saaes Læreren ved det Kongl. Døvstumme-Jnstitut i Schlesvig (derhen forflyttet fra Kier), den værdige Prinestens tilkommende Svigersøn og formedentlig Successer, Hr. Land det Hensen, som i nogle Uger har opholdt sig ved Stiftelsen her i Byen for at giøre sig bekiendt med dens Jndretning.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Denne Mands udmærkede Egenskaber, som Menneske og som Lærer, love det Offentlige i ham et værdigt Subjekt til den vigtige Post der et ham destemt.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Under 25de Julii dette Aar er igiennem det danske Cancellie udfærdiget et Reskript til Amtmanden over Nordlands Amt, hvorved saadanne Personer i Nordlandene, som, efter hidtil gieldende Anordninger skulle dømmes til Arbeide paa Fiskervæhrerne i herefter skulle dømmes til Arbeide i Tronhiems Tugthuus.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Berlingske Tidende, 1810-08-20
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 8de August : Sec. Lieut. S. C. v. Martini af Prinds Friderich Ferdinands Dragon=Regiment skal meddeles en simpel Afskeed af Krigstienesten. Under 9de August: 1) J det bergenhusiske Jnf. Reg. ansættes ved det tienstgiørende Jæger=Compagnie: Pr. Lieut. A. v. Lind og Sec. Lieutenanterne F. v. Hermansen og D. W. v. Lørau. Fremdeles bestemmes følgende Compagnier til Jægercompanier i Regimentets nationale Batailloner : i den bergenske Bat. det søndre nordhorlehuske Comp hvis Chef er Capt. C. U. v. Boezmann ; i den spanske Bat. det lister ske Comp., hvis Chef er Capitain D. F. v. Reusch, og i den nordfiordske Bat. det stryenske Comp., som har Capt. C. v. Petersen til Chefpagnier ansættes sor den bergenske Tar. Pr. Lieut. F. H. v. Meidell, Ridder af Danretror ; i den søgnske Dat., Pr. Lut. H. T. v. Leganger, i den rordstorsk Bat., Pr. Lieut. H. v. Seelmussen. 2) J Anledning af Capt. P. R. v. Blochs dødelige Afgang skeer følgende Avancement i det bergenhasiske Jnf. Rec.: den caracteriserede Capt. J. H. D. var Durgeraf udnævnes til Corf for det opdalske Comp., Pr. Lieut. E. 2 C. v. Hegelund ansættes i lige Egenskab ved det tienstgiørende Maske ter Comp., Sec. Lieut. J. Pd. v. Møller udnævnes til Pr. Lieut. ved de Nationale, og Sec. Lieut. S. D. v. Wulff ansættes i lige Egenskab ved det tienstgiørende Mustteer Comp. 3) Capt. M. von Rosenvinge af det 1ste tronhiemske Jnf. Reg. udnævnes til tienstgiørende Major ved samme og tillægge Vi ham Majors Anciennetet af 27de Marts d. A. 4) Ved det tienstgiørende Jægercomp. af det 1ste og af det 2det tronhienske Jnf. Reg. ansættes følgende subalterne Officerer; ved Jægercompagniet i førstnævnte Regiment, Pr. Lieut. S. C. F. v. 2 Krogh samt Sec. Lieutenanterne J. F. v. Paasche og F. v. Øvre; ved Jægerer up. i sidstmeldte Reg., Pr. Lieut. F. W. v. Friboe og Sec. Lieutenanterne J. H. v. Russing og A. D. v. Mosling. 5) Til nationale Jægercompagnier bestemmes :J det 1ste tronhienske Jnfanterie=Regiment : i 1ste Bat., der bestadske Comp., Capt. v. Krog; i 2den Bat, i det søgnske Comp., Capt. v. Bernhoft. og i 3die Bat., der selvorske og Comp., Capt. v. Hegermann. I det andet tronhiemske Jnfanterie Regiment : i 1ste Bat., der meldalske Comp., Capt. v. Schrøder, i 2den Bet. det opdalske Comp., Capt. v. Dons, og i 3die Bat., der sundalske Comp., Capt. v. Lied. 6) Ved disse Compagnier ansættes : Ved 1ste tronhiemske Regiment: i 1ste Bat., Pr. Lieut. C. L. v. Krogh, i 2den Bat., Pr. Lieut. C. F. v. Carnichow, og i 3die Bat., Pr. Lieut. C. S. v. Stibolt.