JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-22
Proclama. Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 16de denne Maaned, som vil blive læst inden vedkommende Retter, og er saalydende: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg. Gjøre vitterligt: At Vi, efter Brødrene A. S. Ta chan og S. S. Tachau, som hidtil under Firma af A.S. Tachan & Compagnie, have drevet Handel i Ribe Kjøbstad, Deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemældte A. S. Tachau- og S. S. Tachau af Ribe Kjøbstad ved Proclama end poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, den Altonaiske Merkur, samt Ribe Stifts=Tidende 3de Gange efter hinanden maa indkalde Alle dem, som formene sig at have noget at fordre paa Firmact A. S. Tachau& Compagnie med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for S. S. Tachau i Ribe, at anmelde og beviisliggjøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20. Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. – Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn den 16 Februar 1843.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-22
Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Lange. Bentzen. Holm. Feddersen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-22
Bevilling for Brødrene A. S. og S. S. Tachan af Ribe til, ved Proclama i Aviserne at indkalde Creditorerne til Firmaet A. S. Tachau & Comp.indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring paa os, af hvad Navn eller Oprindelse det end maatte være, hidrørende fra den af os førte Handel under Firmaet A. S. Tachau & Comp., med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for mig, S. S. Tachau, inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre. Ribe den 18. Februar 1812. S. S. TachanA. S. Tachau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-22
Formedelst Sygdom og Svaghed agter jeg underhaanden at sælge min Gaard i Alslef ved Varde; Gaardens Hartkorn er 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 2 enfjerded. Alb. Med Gaarden kan følge Vogn, Plov og Harver, 2de unge Heste, 6 Fæhøveder. Foruden de betydelige Agerjorder og Hede i Overflødighed er en uopskiærlig Eng af Klynejord samt 3de MærskFenner, hvori avles en Mængde godt Høe, og hvoraf en Deel aarlig besaaes med 7 a 8 Tdr. Havre. Gaardens Bygninger ere gode, velindrettede og bestaae af Grundmuur. Afvigte Efteraar er faaet 6 Tdr. 4 Skpr. Rug, og til Foraaret kan saaes endeel Byg, Boghvede, Spørgel og Kartofler. Ved Gaarden er en Have og tvende Tofter. Pengevilkaarene kunne blive billige, og Eiendommens Tiltrædelse kan skee til 1ste Mai. Man behager herom personlig eller i portofrie Breve at henvende sig til Eieren. Alslef pr. Varde d. 14. Febr. 1843. J. Tjellufsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-22
Af undertegnede er optaget en Væder, som Eieren kan lade afhente mod at betale Omkostningerne. Ribe d. 17 Febr. 1843. S. C. Jversen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Nibe Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. HyphoffNo 24. Fredagen den 24. Februar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Udenlandske Efterretninger. Schweitz. I Genf er d. 11. om Aftenen udbrudt en Opstand. En Sammenrottelse havde dannet sig og omringet Raadhuset, hvor det store Raad var forsamlet. Forsamlingen holdt med Rolighed den tredie Beraadslagning over Loven om Bestyrelsen af Statsraadet. Men pludseligt udbrød den om Raadhuset forsamlede Mængde i Raabet: til Vaaben Man begav sig til St. Gervais. Det blev befalet, at Generalmarschen skulde slaaes. Tambourerne bleve der forhindrede, hvorved en Borger erholdt et Knivstik, istedet for Generalmarschen blev nu Stormklokken sat i Bevægelse, og snart havde 600 Md. Militære forsamlet sig i Kasernen. Privatbreve af 14. mælde, at Forstaden St. Gervais's Befolkning havde oprevet Brolægningen og barrikaderet Broerne. Om Natten vare 6 dræbte og 20 blevne saarede. Det hedte, at Oprørerne havde sendt Kommissærer til det store Raad for at indlede Underhandlinger, men faaet til Svar, at man forlangte ubetinget Underkastelse. Fremdeles hedte det, at Forstaden vilde blive angre det med Artilleri. Da Tumulten brød løs blev Tribunen i Raadhuussalen rømmet og Forsamlingen tilendebragte Forhandlingerne angaaende den omtalte Lov. En Artikel, der havde til Hensigt at underkaste Loven Folke=Afstemning, hvilket forfatningsmæssigt kun er tilladt ved Forfatningslove, blev forkastet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Spanien. Regenten har eftergivet Barcelona den resterende Krigskontribution. Redaktøren af "Papagøien er atter sat paa fri Fod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
England. J de fornemste Cirkler vilde man vide, at den nuværende Jndenrigsminister, Sir J. Graham, er udnævnt til Lord Ellenboroughs Efterfølger, som Generalgouvernør i Ostindien. - Englands Stats gjæld angives i et Blad til 800 Mill. Pd. St. – J Underhuset har Lord Howick d. 13. ds. foredraget sin Motion om den i Landet herskende Nød. Han henviste til, at Nøden, som allerede i flere Aar har hersket i Folkets handlende og industrielle Klasser, nu ogsaa er gaaet over paa Landmanden, at Rhederivæsenet, lider, ligesom ogsaa de mindre Kjøbmænd i Stæderne, at Fattigskatten overalt forstørres, at man kan paastaae, der gives ikke nogen Klasse i Samfundet, ja ikke et enkelt Jndivid, som ikke meer eller mindre har været nødt til Jndskrænkninger og usædvanlige Besparelser i sine Udgifter. Som et Exempel, der har mange lignende, fremstillede han Staden Sunderland, Skibstømmermændenes Dagløn, som der i Aaret 1840 beløb sig imellem 30 og 33 Sh. ugentligen, er nu falden til 18221 Sh. J Aaret 1337 betaltes der7035 Pd. Sterl. i Fattigunderstøttelse, ifjor 14,232 Pd., foruden 2192 Pd. og henimod 1000 Tønder Kul, som vare tilvejebragte ved private Bidrag Folkets Tilstand viser sig iøvrigt tydeligst af det store Deficit i Akciseindtægten, der i det sidste Kvartal var henimod 2 Millioner Pd. St. mindre, end i det tilsvarende Kvartal forrige Aar. Lord Howick opfordrede derfor til at ophæve Jndskrænkningerne paa Handelen, og androg paa, at Huset skulde konstituere sig til en Kommittee, for at overveie den Deel at Throntalen, som angaaer den i Landet og især i Fabrikdistrikterne herskende almindelige Nød.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Indenlandske Efterretninger. Hidtilværende Justitiarius, Hs. Exellence Bornemann, tog d. 16 ds høitidelig Afsked fra Høiesteret. Hans Efterfølger vil saaledes komme til at fungere som Justitiarius i Retten ved dens Aabning den 2. Marts. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Ved Høiesteret er nyligen afsagt fire Domme, der underkiendte 4 ved Ringkjøbings Amts Overpolitiret afsagte Kiendelser, og saaledes fritog endeel Personer fra at aflægge Vidnesbyrd i nogle imod deres forrige Huusbonder anlagte Sager for ulovlig Brændeviinsbrænden. J den sidste af disse Sager, hvori Over politiretten havde tilsidesat Underretsdommen ulov skikket, tilføier Høiesteretsdommen, at hiin Dom ikke skal komme Underdommeren (Ulborg og Hind Herred) i nogen Maade til Fornærmelse. (A. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Sallig P. A. Heiberg skrev for et halvt hundrede Aar siden et Skuespil "Hofsorgen, hvori han revsede den Daarlighed, hos Middelstanden at betrække sig med Sort, saasnart Hoffet ifølge gammel vedtagen Etikette anlægger Sorg. Mange Aar ere forløbne siden den Tid, men at Menneskene ere blevne sig selv lige i taabelig Forfængelighed efter at ansees for at være hoffbige", derpaa har man havt et slaaende Beviis i denne Tid ved den Hofsorg, der har været anordnet i Anledning af Enkehertuginde Louise Augustas Død. Endskjøndt Hofsorgen kun vedkommer de 3 første Rangclasser, have dog vore ærlige Borger Madamer (Fruer" skulde vi egenlig sige, da der ingen Madamer gives meer, ligesaalidet som Jomfruer) ikke undladt at iføre sig Sort, af Frygt for at blive henregnet til la canaille, og man fortæller derfor ogsaa, at en fornem Dame, ved at see de lange sorte Rækker i Theatret skal have yttret, at hun ikke havde troet, at 3die Classe var saa talrig. (O. Th. A.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Chemikeren Scharlings for Magistergraden i Philosophien skrevne Disputats: "Om den chemiske Opløsning af Urinsteen, har vakt megen Opsigt blandt Udlandets Lærde, Strax efter dens Udkomst fandtes i the British and Foreign Medical Reviews for 1840 en særdeles fordeelagtig Bedømmelse af samme. Anmelderen yttrer, at Tidsskriftet vel ikke pleiede at criticere Disputatser, men at Mr. Scharlings Arbeide maatte ansees for en Bog, ikke for en slet og ret academisk Disputats. Scharlings Skrift, vedblives der, indeholder Gienstande, der ere af den høieste Jnteresse for alle, der beskjeftige sig med chemiske Undersøgelser af Steens Egenskaber; det er det eneste hidtil udkomne Værk, der, og det paa en meget klar og tydelig Maade, støttet paa Analysering fremsætter Regler for Udsondringen af de forskjellige Blandinger af Steen. - Senere har Dr. Elliot Hoskins, der længe har beskjæftiget sig med at udfinde et Middel til Steens Opløsning, hvilket skal være lykkedes ham, uden at hans Opdagelse dog endnu er bekjendtgjort, fattet en stor Forkjærlighed for Scharlings Arbeide, hvorfor han besluttede at oversætte samme, for saaledes at gjøre det bekjendt for sine Landsmænd. Da han imidlertid indsaae, at Oversættelsen først fik sin rette Værd, naar den var ledsaget af de Tegninger, der fandtes i Originalen, henvendte han sig desangaaende til Forfatteren, der med Redebonhed, overlod ham selve Træsnitteene, hvilke nu ogsaa findes i den engelske Udgave, skjøndt ikke saa nøiagtigen aftrykte som i Originalen - vistnok det eneste Exempel paa at Plader herfra ere gaaede til Udlandet, idet netop hidtil det Modsatte hyppigere har fundet Sted. (Dagen)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
J Christian den Ottendes Regeringstid ere følgende Appanager ophørte: 1) Endeel af General Frederik Carl C. Prinds til Sl. H. Augustenborg - hvormeget ubekiendt (Resten deelt imellem Børnene. 2) Prindsesse Charlotte Frederique f. Prindsesse af Mecklenborg-Schwerins (død i Jtalien: 52,000 Rbd. 3) Enkehertuginde af Sl. H. Augustenborg (f. Kronprindsesse af Danmark) Lovisa Augusta's: 39,000 Rbd. 4) Oberstlieutn. Fr. A. Emil, Prinds til Sl. H. Augustenborgs - ubekiendt. (Frisd.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Uhrmager Victor Fog i Rønne har i sit Værksted, et Uhr under Arbeide, der er bestilt af Kommunen i Veile og bestemt til Raadhuset sammesteds, og for hvilket er alkorderet en Betaling af 346 Rbd. At det er i stor Stiil kan begribes, at det baade bliver solid og smukt, derfor er denne Mands udmærkede Duelighed og sjeldne Samvittighedsfuldhed fuldkommen Borgen; det var at ønske, at en anden velhavende Kommune maatte finde Anledning til en lignende Bestilling, for at Hr. Fog kunde faae Brug for og høste Nytte af de mange tidspildende Forarbeider af Modeller m. m., der naturligviis først tilfulde betale sig, naar flere lignende Bestillinger, maatte indløbe. - Et andet Uhr med horizontal Stive, egen Gang, saa det gaaer under Optrækningen, og med excentriske Timer og Minutter, vil af ham blive indsendt til næste Jndustri-Udstilling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Fædrelandet" gjør opmærksom paa en i Tillæget til Augsburger allg. Zeitung for 4 og 5 Febr. indrykket vigtig Artikel, dateret Berlin d. 20 Januar, som omhandler Sprogstriden i Slesvig. For at man kan slutte sig til Artiklens Aand anføres her blot følgende to Steder: "Det er sandt, Folkerepræsentantens Kald i Stænderforsamlingen udøves da i to Sprog, men dette ligger i Forholdets Natur. Det er en Vanskelighed, som engang er tilstede og lettest overvindes, naar den ligefrem anerkjendes og klart opfattes. Søger man at omgaae den, paatrænger den sig stedse mægtigere og meere forstyrrende. Altsaa de faktiske Forhold fordre, at ethvert Medlem af Stænderforsamlingen forstaaer begge Sprog, først da er den i Sandhed en alsidig Repræsentation af det hele Land." Dette kalder Forfatteren vistnok med Rette at betragte Sagen paa ægte tydsk og objectiv Maade", og Schleswigholsteinerne kunne heraf lære, at de hverken ere ægte Tydskere, eller see Sagen fra et objectivt Standpunkt, Forrige Mandag forøvede en Tjenestekark (efter Beretning i "Dagen") paa Amager, Hans Hansen, Reierup, et mærkeligt lumpent Overfald paa en af sine Medtjenere, Hans Jensen Knardrup, i deres fælles Soveværelse, hvor ligeledes Gaardens to andre Karle laae. Misundelig over den bedre Kost, som Sidstnævnte, hvis Søster er Huusholderske paa Gaarden, undertiden fik, eller maaskee blot af Hevngjerrighed over at have ved en foregaaende Leilighed, faaet et blaat Øie af Hans Jensen, iværksatte næmlig Hans Hansen endeel forhen udstødte Trudsler imod denne derved, at han, der Natten til Mandag havde været nogle Timer længere ude fra Hjemmet, end de andre Karle, som derfor alle tre sov, da H. H. kom hjem, med en Kniv bibragte den sovende Medtjener flere Stik i Hals og Haand, ved hvilken Leilighed han dog i det klare Maaneskin i Kammeret strax gjentiendtes af den Saarede og dennes Sengekammerat, som ogsaa vaagnede. Forbryderen er paagreben og bragt til Bekjendelse. Jøvrigt ere Saarene aldeles ikke af livsfarlig Beskaffenhed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Mad. Werlighs danske Skuespillerselskab spiller i Vinter i Bergen; men Bergenserne synes i Henseende til Rollebesætningen ikke ganske tilfredse med det Regimente, som Regisseuren (Hr. Bentzon) fører i Mad. Werlighs lange Sygdoms-Forfald. J et Par bergensiske Theater=Artikler klages nemlig over jammerlige Jntriguer" og uværdige Capricer", som Aarsag til, at Publicum saa ofte berøves Nydelsen, af Hr. Martinis og Mad. Sichlau-Blochs Talenter. Sidstnævnte fortrinlige Kunstnerinde har ogsaa været udsat for en ubillig Critik i Christiansandsposten, hvis Sandhedskjærlighed dog just ikke synes at staae i synderlig hør Credit, selv i Norge. Ved Mad. Werlighs Selskab ere ogsaa for Tiden engagerede Hr. P. Nielsen og Kone. (N. A.) Mellem sidste Juul og Nytaar tildrog sig Følgende, som fortjener at komme til offentlig Kundskab: J en Gaard i Saaby, Boer Herred, Skanderborg Amt, var en lungesyg Hest, som ansaaes for incurabel. En klog Mand fra Egnen fortalte Folkene, at dersom de vilde forebygge, at alle deres Heste paa lignende Maade skulde angribes, maatte de begrave den syge Hest levende - og dette grusomme Raad besluttede man sig til at følge. Det ulykkelige Dyr blev ført hen til en aaben Grav, styrtet derned, tildækket med Jord, og omkom saaledes ynkeligt. Det skal ikke have manglet paa dem, der søgte at afværge denne barbariske Handling; men forgiæves. Og Sligt kan endnu skee midt i det oplyste 19de Aarhundrede. - At Sagen er bleven strax indberettet for vedkommende Øvrighed, have vi hørt sige; men hvorvidt der i den Anledning er foretaget nogen alvorlig Undersøgelse, er os aldeles ubekiendt. (Aarh. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Fra Randers skrives under 20 ds. Vort Februar-Hestemarked var iaar bedre, end dette i flere Aar har været Tilfældet. Af Kjøbere havde mange indfundet sig og der fandt en levende Afsætning Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
De af de fremmede Hestehandlere meest søgte Heste vare unge, velfodrede 10 a 10 1/2 Qvarteers, som betaltes fra 110 til 140 Rbd. At flere betaltes med 150 Rbd. og derover, kan dog kun anføres som undtagelsesviis. Heste af 2den Qvalitet kostede i Almindelighed fra 80 til 100 Rbd. Stkt. Da der indtil idag Formiddag er udført i Koble over Sønderbro 550 Heste, (hvoraf den langt større Deel gaaer til Hertugdømmerne, skjøndt ogsaa endeel til Sjælland) kan man vist uden Overdrivelse antage, at der i dette Marked er opkjøbt Heste til Udførsel af Jylland for 60,000 Rbd. Markedet vedvarer endnu baade idag og imorgen; men indskrænket sig da kun til den indbyrdes Handel, eftersom de fremmede Hestehandlere næsten altid have gjort deres Opkjøb og igjen ere afreiste inden de, til vore Hestemarkeders Afholdelse, i Almanakken ansatte Dage." (Rd. A.) Den jydske Halves Vestside. (Sluttet.) Staten, har allerede tilegnet sig en betydelig Strækning, de saakaldte Tipper, og, som vi for antydede, synes de private Eiendommes Grændser at kunne fastsættes, hvor de nu ere, uden at Ret og Billighed derved krænkes. Tilslikningen er aarligen meget betydelig. J Aaret 1788 udgjorde Tipperne kun omtrent 80 Tønder Land, der indbragte 15 Rbd. 32 s., men 1829 udgjorde de omtrent 780 Tønder, der indbragte 1,275 Rbd. i aarlig Forpagtningssum. Om nogen Opmaaling senere er foretaget, vide vi ikke; men vi vide, at baade Engenes Omfang og Jndtægten deraf er betydelig større. Man seer heraf, at Staten kan anvende en betydelig Sum aarlig paa Ringkjøbingfjord og ved Leien af disse Marskenge faae umiddelbar Renter af de udlagte Penge. Naar Lønborg-Aa fik et friere Afløb, vilde store Engstrækninger ogsaa derved forbedres, idet de bleve befriede fra den altfor store Suurhed. Og for en stor Omegn ere de omtalte Enge en sand Velsignelse; thi man henter her Høe fra Sogne, der ligge 3 til 4 Mile borte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
I Nærheden af Nyminde i Henne Sogn ligger Blaabjerg, som vel ikkun er henved 100 Fod høit, men dog et vigtigt Sømærke, især for Jndseilingen til Ringkjøbingfjord. Her burde et Fyr oprettes. Kammerraad Dalgas siger allerede 1830 i sin Beskrivelse af Ribe Amt: Et Fyr paa Blaabjerg i Henne Sogn og et paa Bovbjerg vilde modtages med største Erkjendtlighed af alle Søfarende Nationer. – Da Skibene kun med enkelte og stærke Vinde vilde være i Stand til at gaae imod Strømmen igjennem Nyminde, maatte et lille Dampskib henlægges ved Havervig for at bugsere Skibene til og fra Byens Havn. Det kunde ligeledes bruges til at sætte de Redskaber i Bevægelse, der maatte findes passende til at løsne og oprive Sandet, saa det lettere kunde drive udad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Vi ville ret indstændigen bede voxe Medborgere i Ringkjøbing, nøie at prøve og overveie, hvad vi her have sagt, og ikke troe, at alt Haab om Byens Opkomst knytter sig til deres Forslag om en Gjennemgravning af Klitterne. Hvorlidt vi hidindtil have denyttet endog de Fordele, som Naturen tilbød, og hvor ganske Statstyrelsen har overladt Alt til den private Foretagelsesaand, og hvor sløv denne har været, derpaa giver Graadybets udmærkede Farvand et slaaende Beviis. Dette Dyb gaaer ind imellem Nordkysten af Fane og Skallingen, en lang flad Sandstrækning, der i sydøstlig Retning løber udfra Blaavands=Huk. Derved dækkes Graadybets Fortsættelse, Hjerting Bugt, hvis indre Deel kaldes HoBugt. En heel Miil strækker denne Bugt sig ind i Landet, og Naturen har her dannet den fortræffeligste Rhed. Ved sædvanlig Ebbe haves gjennem Graadybet lige tæt ind til Hjerting ti til tolv Fod Vand, og ved sædvanlig Flod femten til sytten, og dog er her ingen Havn bleven anlagt, hvorover man endmere maa undre sig, da det nærliggende Fans heller ingen Havn har til sine 115 Skibe, Med forholdviis ringe Midler kunde her dannes en sikker og udmærket Havn ved Nordsøen. Men paa samme Tid, som en Havn anlagdes ved Hjerting, maatte Byen ophøies til Kjøbstad. Jngen Bye paa hele Vestkysten ligger saa beqvemt for den nordsiøske Handel, som denne, og det er indlysende, at den snart vilde hæve sig til en anseelig Handelsplads, om vi og just ikke med Dalgas troe, at den vilde saa snart blive Hamborg ligesaa meget for nær, som Altona nu for Tiden. Byen vilde blive et naturligt Stapel sted for Varde og et stort Opland, tildeels ogsaa for Ribe, og for Ringkjøbing, indtil denne Kjøbstad selv fik en Havn og lettere Fart gjennem Fjorden. Jndbyggerne i Varde vilde vistnok stærkt modsætte sig Udførelsen af en saadan Plan, men Faren for dem vilde ikke blive saa stor, da de have den Fordeel at boe et Par Mile længere inde i Oplandet. Varde=Aa burde rigtignok gjøres farbar heelt op til Byen for fem Fod dybtgaaende Pramme, hvilket ikke kunde falde saa vanskeligt, da Aaen allerede nu har omtrent denne Dybde op til Janderup, saa at kun en Strækning af omtrent en Miils Længde behøver nogen betydelig Fordybning. Man fik derved en Handelsvei længere ind i Oplandet, og Varde kunde beqvemt tage Deel i ethvert Handelsforetagende fra Hjerting. - De vindskibelige og dristige Sømænd paa Fanø vilde ved en Havns Anlæggelse ved Hjerting mindre føle Savnet af en Havn paa deres egen Øe, og deres til enhver Tid rede Skibe maatte bidrage meget til Handelens Fremme. Overflødig blev imidlertid en Havn paa Fans ingenlunde, da Øen har et betydeligt (?) Skibsbygger, hvilket til stor Gavn kunde udvides, naar Øen havde en Havn, i hvilken de gamle Skibe kunde fortømres, og ved hvilken de nyere beqvemmere kunde bygges. Hermed slutte vi vore bemærkninger om den jydske Vestkyst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Udnævnelse. Under 16. de er Sergeant ved 1ste Linie-Bataillon O. K. Holst allern, udnævnt til Told- og Consumtions-Underbetjent i Præste. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Ledige Embeder. 1) En Krydsbetjentpost ved Helsingørs Told- og Consumtionssted, som er reglementeret med en aarlig Lønning af 317 Rbd. Den, som ansættes i denne Post, maa være søkyndig. - 2) En Politibetjentpost for Vordingborg Kjøbstad, som er tillagt 100 Rbd. aarlig i fast Løn, 30 Rbd. aarlig til Bolig og Brændsel, samt nogle Klædningsstykker; de uvisse Jndtægter anslaaes til c. 30 a 40 Rbd. aarlig. – 3) En Arrestforvarer= og Raadstuetjenerpost i Vordingborg Kjøbstad, som foruden fri Bolig er tillagt 150 Rbd. aarlig i fast Løn, samt 2 Favne Brænde og 8 Læs Tørv aarlig og Varetægtspenge c. 40 Rbd. - 4) En Told- og Consumtions-Underbetjentpost i Præste, som indbringer 222 Rbd. aarlig. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Altona Kvægmarked. D. 20. Februar vare 210 Stkr. stort Hornkvæg paa Markedet, hvoraf 335 solgtes. Handelen gik som i forrige Uge. (Dyk.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Kjøbenhavns Børs-Kours den 21. Februar. Species 200. Bank-Diskonto 4 pCt. Nationalbankaktier 112 3/4 a 113 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Ved Tallotteriets 1551. Trækning i Kbhvn, udkom: Ribe. Fastelavns Søndag prædiker i Domkirken Hr. Capellan Krarup; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Bekjendtgjørelser. Breve og Pakker til Allerup Præstegaard bedes sendte med Nielsen fra Varde, og afleveres hos Hr. Nielsen paa Skibbroen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Løverdagen den 11te Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver en Skiftesamling i Kjøbmand H. Wandborgs Fallitboe afholdt paa Raadstuen her i Byen, for at tage Beslutning om Proclama's Udstedelse og Boets Realisation m.v.; hvilket herved til Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Ringkjøbing Byfogedcontoir den 21de Febr. 1843. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Det bekjendtgjøres herved, at af det den 20de Jan. d. A. i Linnetskov solgte Udluftningstræ ikkun de Bud af det Kongel. Rentekammer ere blevne approberede, hvor, for hver to Nummere ere givne 8 s. Cour. og derover, samtlige Bud derunder ere disapproberede, og ville i sin Tid paa ny blive stillede til Auction. Som en Følge heraf erholde disse Kjøbere ingen Auctionssedler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-24
Haderslev Vesterhuusfogdie den 22de Febr. 1843. v. Krogh.