Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-16
Paa Hofboghandler Schubothes Forlag er i disse Dage udkommen: Bornholm beskreven paa en Reise i Aaret 1816 (med et geog nostisk, Kort og et Landskab, 274 S. 8vo, af Kammerjunker Rawert og Dr. Garlieb). Reisen blev tiltraadt den 9 Juni 1815. Formedelst Storm maatte Skipperen forandre sin Cours, og søge af Grønsund ind af Stubbekiøbing. Adgangen til denne By fra Søen af, er, især under en Storm, vanskelig. En dobbelt Rad store uregelmæssige Stene tjener til en Skibsbro. Denne Steenbro er Handelen til ingen Nytte, da man, for at losse og lade Skibe, maa kjøre med Vogne ud til Pramme og Baade. Noget førend Krigens Udbrud vilde man skaffe Byen en Havn; de dertil medgaaende Omkostninger ansloges til 6000 Rd., men der blev intet af dette nyttige Anlæg, fordi den stubbekiøbingske Handelstand ikke vilde indestaae Creditcassen for Renterne af de aarlige Capitalafdrag. Byen er een af vore mindste Kjøbstæder. Den har 1100 Huse og 1801 levede her 467 Mennesker. Paa den betydelige Jordtunge Kongsedde, tæt ved Stubbekjøbing, finder man en overordentlig Mængde Oldtidsminder, som Ploven endnu ikke har naaet. Jblandt disse er især en langagtig Fiirkant af oventil tilspidsede Granitblokke. Det strækker sig fra S. til N., er 30 Al. langt og 8 Al. bredt. Omegnens Beboere kalde det Steenkisten. - Ved Maglebrænde er en temmelig betydelig Tørvemose, som staaer i Forbindelse med endeel andre Moser, hvilke alle fordum igien have staaet i Forbindelse med Havet og været seilbare. Baarup Søe er den nordvestligste af denne Sumpkjæde. For endeel Aar siden har man i den Dal hvormed denne Søhar havt Sammenhæng med Havet, fundet ved Tørveskjæring et Stykke af en Skibsmast, i en anden tæt ved liggende Mose vil Sagnet vide at fortælle om en stor Skibsmast, hvoraf Toppen skal have været tilsyne. Tvede, en temmelig stor og fiskerig Søen Fjerdingvei fra Stubbekjøbing, staaer ogsaa i Forbindelse med dette fordums Bassin. De lave Enge, hvorved denne Søhar havt Sammenhæng med de omliggende, ere nu udtørrede, og Tved søens nuværende Eier forsikkrer, at han i sin Ungdom har seet Folk paa disse Enge vade i Vand til Hofterne, der hvor man nu kjører med Vogne. Det er ingen frydelig Erfaring, at alle Søer i Danmark saa betydeligen aftage, at man allerede paa mange Steder sporer Vandmangel. Den er saaledes meget følelig i Egnen af den forrige Søborg Søved Sjællands Nordkyst. - J Tvedesø fangede man for henved en Snees Aar siden en Landskildpadde. Anledningen hertil skal have været, at en formuende Borger i Stubbekjøbing, havde 3 Landskildpadder gaaende i sin Hauge. 20 Aar førend denne Fangst bleve de borte, uden at man havde kunne komme paa Spor efter dem. Et af disse undslupne Dyr troer man denne Skildpadde har været. - Paa Falster findes næsten ved hver Gaard en med Frugter rigeligen besat Hauge, som vidner om, at det af Christopher af Bayern i Lolland fra 1446, og af Biskop Henning i Odense forfattede Decret, hvorved befales, "at enhver Mand i Falster og Lolland skulde inden Maidag sætte 6 Pæretræer og ligesaa mange Æbletræer i sin Gaard, samt inden Valborg Dag have lagt 30 Humlekuler, alt under 3 Marks Bøder, maa være blevet overholdt. Hvis det øvrige Danmark havde kjendt til Danske Lovs 31318, eller havde fundet det Umagen værd, at overholde dette Lovbud, skulde Danmark nu ikke behøve at indføre Frugter fra Østersøen.