JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Mariboe d. 10 Sept. J disse Dage er i Nyekjøbing paa Falster et Stykke Haugejord, 6 Alen bredt og 28 Alen langt, solgt for 2100 Rdlr. Hr. Kjøbmand C. Sidenius har i denne Tid solgt til Hr. Farver og Kæmner Feilberg, den saakaldte Hermanshauge for 1000 Rdlr. - Ved sidste Auction over den sædvanlige Bortforpagtning af nogle af Odense Byes Jorder paa 3 Aar, gaves af Lodder paa 12 Skpr. Land, som for 7 Aar siden svarede 16 Rdlr., nu aarligen indtil 314 Rdlr. - Efter Skrivelse fra Nakskov af 3die dennes ere af 2de af vore brave Søeofficierer indbragte i sikker Havn, 2de Priser, der ere lastede med Jndigo, Caffe, Sukker og Klæde. (Mariboe Av.) Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fort see No. 73.) Forholder det sig nu saa, at Amtets 4817 Bønder, saae hver 4 Td. Havre og avle 5 Fold, 2 Td. Byg, og avle 8 Fold, og lægge 1 1/2 Td. Kartofler, som give 10 Fold, saa saaes her 19268 Td. og avles 96320 Td. Havre 77072 - Byg72250 Kartofler lægges. Der er desuden paa hver Gaard i Gjennemsnit 2 Heste 12. Kjør - 87804 35 Faar. - 168595 20 Geder – 98340
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
1 Sviin - 4817 Fradrages af Ageravlen det der igjen skal saaes, og beregnes 4 Td. Kartofler lige med 1 Td. Korn, saa bliver der af Havren 77072 Td. - Bygget 67438, Kartoflerne lige med 16256 - 160766 Td.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Den 18de bleve de af Fienden ødelagte Broer over Dnieper istandsatte igjen. Jlden, som ødelagte Staden, standsedes først den 18de. Husene ere opfyldte med Russiske Døde og Døende. - Afde 12 Divisioner, der udgjorde den store Russiske Armee, ere 2 Divisioner blevne flagne i Fægtningerne ved Ostrowno; 2 i Fægtningerne ved Mohilow og 6 i Slaget ved Smolensk. Kun 2 Divisioner og Gaarden ere blevne hele.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Berlin, d. 8 Sept. Vor Hoftidende indeholder følgende Efterretninger fra Storarmeen: Det Franske Hovedqvarteer var d. 26 August i Doroghoburg og d. 27de i Slawkowo, Avantgarden i Wiasma. (Slowkowo er omtrent 28 til 36, Wiasma kun endnu 22 til 23 Mile fra Moscau.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Fyrsten af Schwarzenberg stod d. 17de i Ostratoni; hans Avantgarde under General Bianchi forfulgte Fienden paa høire af Divin, og fratog ham nogle 100 Fanger og 800 Bagagevogne. - GeneralGouvion St. Cyr har taget Position i Drissa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Den Bayerske General Deroi er udnævnt til Rigsgreve med en Dotation af 30,000 Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Det Bayerske Corps har Keiseren bevilget Ærestegn og Belønninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Warschau, d. 2 Sept. Efter Forlydendt befandt Fyrsten af Schwarzenberg sig den 29de i Kowel. - Den 29de forefaldt en alvorlig Fægtning mellem Tormassows Corps og Fyrstens Avantgarde, der ene har Æren af denne Træfning, hvori Russerne have liidt meget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Posen, d. 6 Sept. En Coureer, der begiver sig til Paris, er d. 29de Augusti bleven expederet fra Wiasma, hvor Keiser Napoleon befandt sig i egen Person. - Hs. Majest. har den 27de ladet angribe og tilbagedrive et fiendtligt Corps af 20 til 25,000 Mand, som vilde forhindre Overgangen over Osma. - Fiendens Forlis var betydeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Breve fra Bayonne af 26de Augusti melde, at Prindsen af Eslingen (Massena) er indrykket i Spanien med 10,000 Mand og 24 forspændte Canoner. - Fra Berlin skrives under d. 8 Sept.,at den Russiske Armees Tab i Slagene ved Smolensk og Volontina lader sig anslaae til 25 a 30,000 Døde, Saarede og Fanger, hvoriblandt 20 Generaler og et stort Antal Officierer. (Alt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Merk.)¬ J Gouvernementet Smolensk, hvor den Keiserlige Franske Armee efter de seneste Efterretninger stod, findes en Skov, som strækker sig 26 Franske Mile langt, og hvor der kun findes en eneste Landsby.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-15
Anecdogte. J Strasburg blev for rum Tid siden de Handlende enige om, at tillukke deres Spigere, ognikke at sælge noget Korn, for at naae de høieste Priser. Dagnu Brødet blev mindre, og de ikke vilde sælge af deres Forraad, blev Almuen urolig. Gouverneuren indfandt sig, spørgende om Aarsagen, og da han fik samme at vide, bad han enhver holde sig rolig, med den Forsikring, at der skulle blive gjort al mulig Anstalt næste Dag. Herpaa lod han strax befale alle Kornhandlere, ufortøvet at indgive en nøie Fortegnelse paa deres Forraad, og da han deraf saae, at Egennytte var Aarsag til Mangelen, befalede han, at alle Korn handlere paafølgende Dag skulle oplukke deres Spik gere, samt efter en fastsat Priis sælge til alle og enhver, blev nogen overhørig, skulle han strax hænges uden for sin egen Dør. - Kornpugerne maatte lyde; men i Haab at faae Revange over Gouverneuren, afsendte de tvende Deputerede til Paris, og da disse fik Audience hos Regenten Duc de Orleans og frembragte deres Klagemaal, svarede Regenten: "Det var en haard befaling, for Ja, svarede de holder det sig og saaledes: Deputerede: "vi have Gouverneurens skriftlige Ordre." Vel!" sagde Regenten: "hvad gjorde J. gode Mænd da? Hvad skulle vi gjøre," var deres Svar: vi fulgte Ordre." "Deri har J. gjort vel, sagde Regenten fremdeles: "thi jeg kjender Gouverneuren, han er en ærlig Mand, og havde ganske vist holdt sit Ord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Udstilling af indenlandske Konst- og FlidsFrembringelser, paa Østergade No. 14. (Fortsat.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
J det fjerde Værelse var en udmærket godt støbt Jernkakkelovn af Mehldahls Fabrik paa Vesterbro.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Denne Fabrik er sikkert een af de fortrinligste Dannemark har faaet i den senere Tid, især da man til Maskinerie og andre Ting skal have været i megen Forlegenhed for accurat, god og tynd Støbning. J samme Værelse findes endeel godt laqveret Blikkenslagerarbeide af en Peper. J det sidste Værelse, eller en meget lang Sal, maa jeg endelig ogsaa kun bemærke, hvad der især tiltrak sig min Opmærksomhed. Fremfor Alt maa jeg nævne Dig udmærket skjønt Snedkerarbeide, deels af Wulf, dels af Schroder. Den Første havde især et Spillebord, hvis Politur var mageløs, og et Klædeskab, som udmærkede sig ved Formen i det Hele og ved enkelte Ornamenter, i Henseende til hvilke den skarpeste Critiker vanskelig vil have noget at udsætte. En Divan af Schroder fandt almindelig bifald, og med nogen Forandring i Henseende til Formen af Skabene ville den vistnok ogsaa været et Mesterstykke. Der er en heel Hoben Jnstrumenter, som ideligen er under Prøve. Man synes at være enig om fortrinligen at udmærke blandt disse 2de Flygeler, det ene af Uldahl og det andet af en ny Jnstrumentmager ved Navn Marschal Den sidste havde ogsaa opsat et lille Pianoforte, som Damerne fandt meget let at spille. Adskillige Prøver af Dyppeblaa, som Verdelin tilbereder, forstaaer jeg ikke at bedømme, men man lod til at være fornøiet med dem. En herlig ny Fabriker Generalkrigskommissair Astrups paa Anderschou. Der var opsat Kakkelovne og et heelt Bord fuldt af forskjelligt Fajancearbeide. Paa et Aars Tid er man kommen vidt med denne Fabrik, og man kunde tydelig spore, at det sidste Arbeide var bedre end det første, baade i Henseende til Tyndhed og den blaa Farves Stærkhed. Man har formodentlig villet indtage Publicum for Fabrikken, ved at vælge paa mange Ting den Kjøbenhavnske Porcellains Fabriks Mønster; hvorvidt Smagen har vunden derved, overlader jeg til andre at bedømme. Her fandtes fremdeles skjønne Sager fra Frederiksværksfabrik, samt adskillige physiske, mekaniske, og andre Jnstrumenter af Snedkermester Buchman, der vedbliver at udmærke sig ved godt Arbeide og taalelig Priis. Et Seletøi med Plet tiltrak sig mest min Opmærksomhed, fordi det var syet af et Fruentimmer, en Madame Lund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Det mere om Udstillingen faaer Du snart mundtlig. Mig har den været yderst interessant. Den har lært mig, hvormeget udenlandsk vi kunne undvære, og hvad Fordel Enhver kan have af sine Penge, der vil sætte dem i Fabrikker. Men netop denne Fordel skulle bringe Folk til at holde inde med overdreven Roes for dem, som anlægge Fabrikker. Det er egen Fordel, som driver dem, og kun da kunde de nævnes som Patrioter, naar de sælge for billig Priis. J disse Tider skal Fabrikanten have 50 til 2 a 300 Procent Fordel, i hin gode gamle Tid, som Tode besang, og Lade paa Udstillingen har afbildet i Kobber, lod man sig nøie med 6 eller nogle flere Procents Avance.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Jmidlertid maa dog det siges for Fabrikørere, at saalænge Arbeidere kun gider arbeide 4 til 5 Dage om Ugen, og i disse ville fortjene saameget, at de ogsaa i de andre kunne leve som Matadorer, uden at arbeide noget, vil man vanskelig kunne haabe bedre Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Lovgivning. Forordning, angaaende Afdragsrettens Ophævelse med Kongeriget Westphalen. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge &c. &c. gjøre vitterligt: At ligesom Vore Formænd i Regjeringen allermaadigst have bevilget Undtagelser fra danske og norske Lovs 5te Bogs 2det Capitel, i Henseende til den Kongen, eller dem, som Han dertil maatte benaade, tilkommende Afdragsret til Arvemidler og andre Capitaler, som af de danske Stater udføres, naar giensidig Eftergivelse havde Sted; saa finde Vi Os, ved Hans Majestæt Kongens af Westphalens Decret af 18 Martii 1809, bevægede til allernaadigst at befale, at der af Arvecapitaler eller andre rede Midler, som udføres af Vore Riger til Kongeriget Westphalen, herefter ingen 6te eller 10de Penge skal fordres. Denne Vor Forordning angaaer dog ikke de almindelige Afgivter af Arv, som enten ere paabudne eller herefter paabydes. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 1ste September 1812. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Sportel-Reglement forotarius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Jnden, og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Jndenlandske Efterretninger. Ved Auction den 9de September solgtes: Virgintobak 2 Rdlr. 14 s. a 16 Mk. 1s. Pundet, Marylandstobak, 9 Mk. 14 s. dito, Virginstilke I Rdlr. dito, hvid Jngefær 3 Rdlr. dito, Congo 11 Rdlr. 8 s. dito, Hollandsk Krap 233 Rdlr. 100 Pd., Korender 100 a 129 Rdlr. dito, Russiske Formelys 11 Mk. 1s. a 11 Mk. 2 s. Pd., Roe olie, 10 Mk. 4 s. Pott., tyk Terpentin, 163 Rdlr. 100 Pd., Cichorie 60 Rdlr. dito, Perlegryn 36 Rdlr. dito, Schellac 9 Rdlr. Pd., blank Tran 210 Rdlr. 3 Mk. Td., 3/4 Pots hamrede Bouteiller 36 Rdlr. a 36 Rdlr. 2 Mk. 8 s. 100de, alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Ligeledes solgtes ved Auction paa Børsen d. 17de September: Jamaica Rom 1010 Rdlr. a 1355 Rdlr. 30 Virtl., Fustiktræe 70 Rdlr. a 7 Rdlr. 100 Pd., bittre Mandler 8 Mk. a 8 Mk. 4 s. Pd., Sæbe 11 Mk. 14 s. a 2 Rdlr. 2 s. Pd., Smak 9 Mk. a 9 Mk. 6 s. dito, Madera 1545 Rdlr. a 1600 Rdlr. Piben, Raffinade 20 Mk. a 20 Mk. 7 s. Pd., Kardemomme 40 Rdlr. dito, Cochenille 27 Rdlr. Pd., Volla Knaster 8 Mk. 2 s. Kardusen, malet Kridt 16 s. Pd., Schellak 9 Rdlr. 3 Mk. dito, gl. Viinedike 150 Rdlr. a 151 Rdlr. Oxehovedet, Salatolie 4 Rdlr. pr. 1 3/4 Pd., CalmarFyrrebjelker 4 Rdlr. a 5 Rdlr. 5 Mk. Al., Stokholms Jern 100 Rdlr. a 104 Rdlr. Skpd., Calmar Tjære 60 Rdlr. Td., Cognac 98 Rdlr. 30 Virtl., alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Hr. Wulff Salomon har solgt Gaarden No. 98 paa Gammeltorv til Hr. Mægler A. Philip for 140,000 Rdlr., og Sadelmagermester Hedemark sin Gaard i Gothersgaden til Hr. Grosserer Brock og Hr. Kjøbmand Bentzon for 75,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Mariboe d. 14 Sept. Hr. Forpagter Jensen, paa Ourupgaard paa Falster har for nogen Tid siden kjøbt Lidenlund ved Nakskov for 45,000 Rdlr., som tilforn kunde have været kjøbt næsten under den halve Sum. - Nakskov d. 12 Sept. Kaperfører Jens Andrea herfra har i Selskab med en anden Kaper fra Kjøbenhavn gjort i Søndags en Prise, og bragt den i sikker Havn. Den er ladet med Tran, Valdfiskebundter, Bastmaatter og Korketræe. (Mariboe Av.) Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat, ste No. 75.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Postesterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
(Af Hamb. Corresp.) Moniteuren leverer, under Artiklen: Paris den 14de September, Storarmeens 14de Bulletin. Den indeholder tildeels nærmere Efterretninger om forhen bekjendtgjorte Tildragelser, af hvilke følgende ere de mærkeligste. J det Øieblik Hertugen af Regio (Ondinot) gjorde sine Anordninger for at nytte sin Seier i Fægtningen ved Polotsk, blev han saaret af en Stykkugle. Hans Saar, som er svært, har nødt ham at lade sig føre til Wilna, men det tegner ikke til at være af foruroligende Følger. General Grev Gouvion St. Cyr har taget Commando over 2det og 6te Corps. General Verdier er bleven saaret. General Machon, er bleven udnævnt til Divisionsgeneral og har taget Commanden over hans Division efter ham, De Franskes Tab er anslaaet til 1000 Mand Dræbte og Saarede. Russernes Tab er det Tredobbelte, og de have mistet 500 Fanger. D. 18de Kl. 4 om Eftermiddagen har General Gouvion. St. Cyr rykket ned paa Fienden og ladet hans Høire angribe af General Wredes Bayerske Division. Fægtningen har taget fat langs hele Linien; Fienden blev aldeles slaaet, og forfulgt 2 Lieues, saa meget Dagen tillod. 20 Canoner og 1000 Fanger ere blevne i den Franske Armees Magt. Den Bayerske General Deroy er bleven saaret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Fægtningen ved Valontina den 19de Augusti begyndte i Dagbrækningen, og er en af de skjønneste Vaabendaad i den Franske Krigshistorie. Fienden havde en overmaade smuk Stilling, der syntes uindtagelig. Kl. 6 om Aftenen rykkede Divisionen Gudin, der var bleven sendt at understøtte det tredie Corps, frem i Colonne mod Centrum af den fiendtlige Stilling, understøttet af General Ledrins Division, og efter en Times Fægtning borttoges Stillingen. General Grev Gudin, som kom med Divisionen, blev strax i Begyndelsen af Fægtningen truffen af en Kugle, der tog ham Laaret bort; han døde en ærefuld Død. Dette Tab er føleligt. General Gudin var een af Armeens meest udmærkede Officierer, som var hæderværdig for sine moralske Egenskaber, saavel som for sin Kjækhed og Uforsagthed. General Gerard har taget Commandoen over hans Division. Man regner, at Fienden har 18 dræbte eller saarede Generaler, een General er gjort til Fange. Anden Dag Klokken 3 om Morgenen uddeelte Keiseren paa Valpladsen Belønninger til alle de Regimenter, der havde udmærket sig. Fienden har efter denne Fægtning saaledes ilet i sin Tilbagetrækning, at Dagen den 20de de Franske Tropper lagde 8 Lieues tilbage uden at kunne træffe Cosakker, medens de overalt opsankede Saarede og Efterslæbere. De Franskes Tab i Valontinafægtningen var 600 Døde og 2600 Qvæstede. Fiendens, som Valpladsen bevidner, er tredobbelt. De Franske have gjort 1000 Fanger, meest Saarede. Saaledes ere de to eeneste Russiske Divisioner, der ikke i de foregaaende Fægtninger ved Mohilow, Ostrovno, Krosnai og Smolensk vare slagne, nu blevet det i Fægtningen ved Valontina.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
J en Privatskrivelse fra Smolensk af 22 Aug. berettes blandt andet, at da de Franske rykkede ind i Smolensk vare alle Gader, alle Pladse opfyldte med dræbte eller døende Russer, medens Luerne fra alle Kanter oplyste dette rædsomme Malerie. De Franske anvendte Alt for at standse Jlden i sine Fremskridt, men det var umueligt at redde de af Træ bygte Qvarterer. Herodlo ved Bug, d. 21 Aug. Siden den Tid et Corps Polske Tropper og den bevæbnede Magt fra Lublin og Siedler er rykket ind her, ere vi ganske betryggede mod de ved Bug staaende Cosakkers og Baschkirers Jndfald. Dette Corps anføres af Divisions-General Kosinski. Efter hans Bortgang fra Horodlo have Russerne lagt denne lille By i Aske, hvilket har foranlediget ham til i en Skrivelse til den i Wlodzimir, commanderende General Chrusczow, at advare mod denne Fremfærd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
J Følge en Jndberetning fra Prindsen af Eckmuhl, dat. Donbrowna d. 7 Augusti 1812, angaaende den d. 23 Julii paa hiin Side Mohilow forefaldne Affaire imellem endeel Tropper af første Corps og det Russiske Corps under Fyrst Bagration, havde Russerne 1200 Døde paa Valpladsen, over 4000 Saarede, hvoraf 7 til 800. ere faldne i de Franskes Hænder. De Franske havde 900 Døde, Saarede og Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Warschau, d. 2 Sept. Vor Tidende for i Dag indeholder endnu følgende omstændelige Efterretninger om Smolensk Jndtagelse: D. 17 Augusti var det, da den Polske Hær bedækkede sig med Hæder; den stred i Napoleons Overværelse under Smolensk Mure, bemægtigede sig to af dets Forstæder, og udholdt fra Kl. 3 om Eftermiddagen til Kl. 3 om Morgenen ikke blot den fiendtlige Jld, men saavel Besætningens som Borgernes haardnakkede Modstand. D. 18de ganske tidlig blev Smolens bestormet under den heftigste Canonade. Den dertil bestemte Division under General Zajoncek blev anført af denne Helt trods det Saar, han havde faaet; en Afdeling af 16de Regiment rykkede først ind i Staden; alle GeneralZajouczeks Adjutanter dræbte man deels Hestene under Livet, deels bleve de saarede. Capit. Adjutant Dembiuski, en talentfuld ung Mand, er falden. Brigadegeneral Mielsynski og Oberst Miaskowkiere saarede, Oberst Zaktzewski er bleven. Med ikke ringere Mod. fegtede General Kniziewicz's Division. Sammes første Brigadegeneral var den første ved Stormen, segnede saaret, og faldt formodentlig i Fangenskab, da han ikke blev funden paa Valpladsen. Oberst Krukowiecei er saaret, Oberst Geward dræbt, og i det Hele have vi 14 døde og 49 saarede Officierer. Vort Tab beløber sig til 1200 Mand, Fienden har mistet uendelig flere. Russerne, fuldkommen slagne, rømmede Natten fra d. 17de til d. 18de Smolensk, og reddede over en Bro, som de siden afbrændte, endnu meget Skyts. Dersom dette Tilbagetog var skeet een Dag sildigere, saa havde de maattet give sig paa Naade og Unaade; thi der var allerede føiet alle Anstalter til at bemægtige sig Broen. - Den slagne og forfulgte Fiende havde allerede paa hiin Side Smolens mistet mange Folk og 60 Canoner, om hvilket vor næste Tidende, vil indeholde det Udførligere. Smolensk er for største Deelen forvandlet til en Steenhob, næsten alle dets Beboere ere fulgte efter den flygtede Russiske Armee, og kun faa Mennesker, for største Delen Qvinder og Børn, fandt man i Kirkerne. - J disse Dage ere 500 Fanger indbragte her. (Alt. Merk.)J en Privatskrivelse fra Smolensk af 22de Angusti hedder det, at man hvert Øieblik saae Colonner af Krigsfanger passere igjennem der, og deriblandt mange Stabsofficierer, saasom en Russe General og en Oberst. Den første er GeneralTutschalow, en Broder til den øverstcommanderende General Barclay de Tolly, og den anden en Neven til General Armfeldt. De bleve tagne til Fanger i den glimrende Affaire, hvor Gudin saaredes. Man afsatte ham Laaret over Knæet, men det var umueligt at redde ham, han døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Træfningen ved Valonting have vi anrettet et skrækkeligt Blodbad; de Russiske Generaler Labensky og Escalon ere faldne, men et endnu smerteligere Tab for den Russiske Armee er Cavallerie-General Korff, der, som det hedder, er dødelig saaret. Siden den Tid forfølger man Russerne, uden at kunne naae dem. Armeen befinder sig i en fortreffelig sund Tilstand. Viin have vi vel ikke i saadan Overflødighed som i Bourgogne; men vi kunne ikke klage, endskjøndt 2 til 300,000 Gjæster, der komme uventede, maa sætte dem i nogen Forlegenhed, der skulle modtage dem. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
J Viborger Samler af 10de Septbr. d. A. findes følgende: Vi ville herved allernaadigst have det dramatiske Selskab i Viborg tilkjendegivet Vor allerhøieste Tak og Velbehag for det af Directionen ved Skrivelse af 24 f. M. allerunderdanigst indsendte patriotiske Bidrag af 1680 Rdlr., som Jndtægten af 2de i Forening med Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen givne Forestillinger til Bedste for de Krigstangne i Engelland og deres Efterladte. Befalende Eder Gud. – Givet paa Vort Slot Frederiksberg, d. 4 Sept. 1812. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-19
Til Directionen for det dramatiske Selskab i Viborg. Jgjennem det Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer er, under d. 12 Sept. d. A. udfærdiget en Placat, i Følge hvilken, efter Hans Majest. Kongens allernaadigste Befaling af s. D., den hidtil bestemte Told-Cours af 600 Procent, endvidere skal gielde for indeværende Aars 3de Qvartal. Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 3 Ses Niende Aargang. No. 77. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 22 September 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Undersøgelse af en Jdee om Præstekaldenes Deling, og Forandring med Præster nes Jndkomster, fremsat i No. 24 af
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Dansk Litteratur=Tidende for 1812. I den Recension, som i No. 24 af Dansk Litteratur=Tidende for 1812 findes anført over Hr. Cancellie=Raad Frosts Geistlige Stats=Kalender, læses følgende:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-09-22
Hvormange de Præster ere, som leve i Overdaadighed, maa Anmelderen vide. Jeg kjender ingen, med mindre man vil kalde det Overdaadighed, at Præsterne i Almindelighed findes gjæstfri og maa ved mange Leiligheder holde aabent Bord, saasom ved Fattig- og Skole-Commissions Møder, ved en eller anden Reisendes Ankomst &c. &c. Men Gjæstfrihed har altid været en Dyd, som er fordret hos en Præst, og da den Præst, hos hvem den ikke fandtes, hans Rygte stod slet i Kristenheden. At Præsten bør kunne leve, som almindelig Middelstands Mand, troer jeg ikke er formeget fordret, saalænge han skal kunne uskjæmmet staae paa det Trin, han sattes blant Borgerklasserne, og henhøre til den Stand, fra hvilken Staten med al Rimelighed for Eftertiden, som hidtil, sikkerst skal kunne hente Subjecter til sine fleste Videnskabs= og Embedsmænd. Overdaadighed og Trangere desuden relative Begreber. Den, som har faa Jndkomster og ingen Familie, kan gjerne leve overdaadig, medens Manden med større Jndtægt, men stor Familie eller trængende Slægt, kun netop kunde slaae sig igjennem. Har nogen Præst kunnet leve i Overdaad, da maa det have været i den gyldnere Tidsalder, førend forstørrede Udgifter, fordyrede Nødvendigheder, forøgede directe og indirecte Skatter, forflerede Opfordringer til Understøttelser og Opoffrelser, og den dominerende Egennyttes Affødninger lærte hver fornuftig Huusholder til at blive endnu fornuftigere. Gives der for Tiden overdaadige Præster - det jeg dog ikke er tilbøielig til at troe – da turde vel en fra anden Kilde erhvervet Formue snarere hertil give Anledning, end blotte Embedsindkomster. De fleste Præster begynde gjerne med de mindre Kald – sætte sig i disse ikke sjelden i Gield, eller og have nogen Gield fra fordums Dage, fordi deres Forældre er vare bemidlede, og fordi knappe Kaar vare deres Lod ved Universitetet – og maa altsaa, naar de komme i et bedre Kald, først tænke paa at betale Skylden. Overdaadigt Levnet pleier kun at være den Riges Brøde. Rigdom var sjelden Geistlighedens Lod - og at Overdaad var dens Lyde, har hidtil ei været hørt. Men hvad høres ej i vore Dage, Anmelderen forkynder her Noget, som han - Sandheden troe - vist vil have ont ved at bevise. (Fortsættes.) Fantasien. eller min Gudinde, Cfrit efter Goethe). Hvilken udødelig. Bør vinde Prisen, Ei vil jeg stride, Men jeg den giver Til den høitsvævende, Evigen nye, Selvsamme Guddom, Apollos Yndling: Til Fantasien. Hende Chroniden Gav alle Luner, Som han sig ellers Selv forbeholder, Og finder Glæde.