Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-03-26
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. General Morillos Seier i Venezuela over General Zarasa er udentvivl sandfærdig, da nu ogsaa den Spanske Hoftidende fortæller den; af 2200 Mand skal blot Zarasa have frelst sig med 600 Ryttere, Morillo lod alle Fanger nedsable. - Den Oprørsaand, som i en saa lang Tid har hersket i Europa, udbreder sig nu til Colonierne, ogsaa i de Nederlandske Colonier i Ostindien ere store Uroligheder forefaldne; de nyeste Efterretninger man har fra disse Egne bestaae i følgende: den nye Gouverneur Elout van der Capellen havde den 19de August 1816 udstædet en Proclamation i Anledning af, at Batavia svar igien kommen i Hollændernes Besiddelse, hvori han gav det Løfte at Colonien skulde blive administreret efter milde og retfærdige Grundsætninger. Jmidlertid varede det ikke længere end til November f. A., at Almuen i nogle Districter formedelst de Undertrykkelser, som de vare udsatte for, giorde Oprør, de bleve slagne, og en stor Deel tagen til Fange af Hollænderne; af disse Fanger blev siden den største Deel nedsablet af det Hollandske Militair, en Begivenhed som fortælles paa en forskiellig Maade, da nogle forklare den blot som en Virkning af Krigsfolkenes Barbarie, andre derimod som en uundgaaelig Nødværge mod de Fangnes Bestræbelse for at udbryde af deres Fængsel og mod et Oprør, som de havde begyndt paa. – Nederlænderne have desuden i den Tid flere Ubehageligheder. De sidste Storme have foraarsaget stor Søe skade paa deres Kyster; hele Kysten fra Dunkirchen til Ostende er bedækket med Vrag og Liig, og den Skade, som Uveiret har anrettet er ikke til at beregne. – Det Hollandske Orlogskib Amsterdam paa 74 Kanoner, og som havde taget i Batavia en Ladning af Sukker og Kaffee ombord, har mistet sine Master i Algoa Bugten, ved det gode Haabs Forbierg, og er derpaa aldeles forulykket i afvigte December. – Der meldes nu fra Amsterdam, at det ikke var til de Sydamerikanske Jnsurgentere, at Oprørerne paa det Hollandske Orlogsskib, Vilhelm den 1ste, vilde have bragt Skibet, efter først at have myrdet deres Officerer, men derimod til Algiererne; Skibspisemesteren Bakker var Ophavsmanden; han er nu bleven hængt, og hans Deeltagere kattede. – Man behøver just ikke at forære Orlogskibe til Barbareskerne for at sætte Mod i disse Karle, da de kunne give Europæerne desuden nok at bestille, saaledes ligger der en Tunesisk Escadre i Bugten af Gibraltar, som siges at være bestemt til Nordsøen, ja der fortælles endog at den har en Gesandt ombord, som skal gaae til England for at reclamere de Priser, som Regieringen lod fratage de Tunesiske Corfarer i Fior i Canalen; det var ogsaa Synd skulde saadanne ærlige Folk skee Uret, der siges nu at to til tre europæiske Krigskibe formodentlig Portugisiske, blokere den Tunesiske Escadre i Bugten ved Gibraltar, for at spærre dem Veien ud af Middelhavet. – Commandanten paa den Nordamerikanske Escadre i Middelhavet begynder at føre et Sprog, som disse Folk maaskee kunne forstaae, da han har erklæret Deyen, at han ikke taaler, at Algiererne visitere de Amerikanske Skibe, og dersom de tillade sig det, saa erklærer han, at han har Ordre til at skyde ethvert Algiersk Skib i Grund, hvor han træffer paa det. - At man i Jtalien ikke gaaer saa kraftfuldt tilværks mod Søerøverne, lade sig undskylde dermed, at man har saameget at bestille med Landrøverne; den Neapolitanske Regiering begynder nu endelig at gaae kraftfuldt tilværks imod dem; General Church har nyelig angrebet dem med Held; efter en tapper Modstand ere 3 Banditer blevne tagne til Fange, og skudte efter 24 Timers Forløb, deres Anfører bekiendte kort før sin Død. at han havde myrdet 60 Personer. Man veed nu Aarsagen til at Jerome Bonapartes (Hertugen af Montfort) Godsforvalter Bosse er bleven saaret af et Skud; et Par Bønderkarle, vilde nemlig stiæle Vildt i Hertugens Skove, hans Jæger mærkede det og forfulgte dem; Bosse kom ridende til og vilde spærre Veien for dem, men een af Tyvene lagde sit Gevær an paa ham, og skod ham saaledes i Brystet at man tvivler paa hans Liv. - Kongen af Preussen har afsendt Generallieutenant von Engelbrechten ledsaget af Majoren Hr. v. Kleist, til Stokholm for at lykønske Kongen af Sverrig til hans Tronbestigelse.