JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Den 23de Juli. Huset No. 30 i Frederiksberggaden udlagt til Silke= og Klædehandler I. A. Weyen, for 5000 Rbd. Sølv. Snedkermester S. I. Fensmarks Huus No. 146 i Borgergaden til Sukkerraffinadeur C. Hedemann, for 2,500 Rbd. Sølv. Farver C. Rosengreens Enkes Huus No. 194 i Overgaden oven Vandet paa Christianshavn til Tøifabriqueur A. F. Sandberg, for 1740 Rbd. Sølv og 335 Rbd. r. Sølv. Vice-Brandmajor og Muurmester Th. Bloms Huus No. 217 i store Fiolstræde til Muurpoleer D. Siemsen, for 11000 Rbd. Sølv. Gaarden No. 202, Pakhuset No. 201 og Grunden No. 199 i Teglgaardstræde ved Auction til Lieutenant ved det borgerlige Infanterie og Brænd viinsbrænder I. C. Scholdborg, for 19,140 Rbd. Sølv. BrændeviinsbrændeL. Jensens Huus No. 261 i Adelgaden St. Annæ Wester Qvarteer til Brændeviinsbrænder M. R. Hadstrup. for 3,200 Rbd. Sølv. Bødkermester Terslews Enkes Gaard No. 290 i Prindsensgade, Christianshavns Qvarteer, ved Auction til N. N. Colding, for 5,220 Rbd. Sølv. Den 3die August.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Cancellisecretair F. Brandts Enkes Eiendom Nr. 91 ved Blegdamsveien til Overcontrolleur ved det Kongelige Theater C. Andersen, for 30000 Rbd. Sølv 1000 Rbd. r. Sølv og 500 Rbd. Sølv. Møllermester A. B. Jensens Huus No. 163 i udenbyes Klædebo Qvarteer til Doctor Chr. Ferd. Simonsen, for 721 Rbd. Sedler. Snedkermester C. Christensens Huus No. 366 paa Hjørne af Torvet og Dronningensgade i Christianshavns Qvarteer til Søren Petersen, for 3600 Rbd. Sølv og 3700 Rbd. Sedler.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Den 10de August.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Afgangne C. P. Mengdehls Boes Huus No. 101 paa Hjørnet af Philosopgangen og Stormgaden ved Auction til Værtshuusholder A. Andersen, for 4,300 Rbd. Sølv. Afgangne Glarmester L. Peksens Boes Huus No. 64 Vognmagergaden ved Auction til Bagersvend F. W. Heyden for 6705 Rbd. Sølv. Commerce-Secretair J. D. M. Schneiders Gaard No. 203 i Laxegaden til Skoemagermester J. S. Meyer, for 8000 Rbd. Sølv, og 5000 Rbd. r. Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Den 17de August. Meelhandler og Brødbager I. Froms Huse No. 24 og 25 paa Bryggerlænget til Høker P. Erichsen, for 6500 Rbd. Sølv. Cand. phil. P. J. G. BerghsHuus No. 142 i Hyskenstræde til Høker S. J. Omvaad=Kastoft, for 5800 Rbd. r. Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Den 31te August. Huset Nr. 17 i Springgaden udlagt til Trinitatis Kirke og Skole. Brændeviinsbrænder A. Christensens Huus No. 78 i Brolæggerstræde til Høker Jens Petersen, for 4,800 Rbd. Sølv og 2,800 Rbd. Sedler. Gaarden No. 54 B. paa Vesterbroe ved Auction til Garvermester V. Thaulow, for 5000 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Den 7de September.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Huset Nr. 17 i Springgaden, (Trinitatis Kirke og Skole tilhørende) ved Auction til Giæstgiver J. W. Moyel, for 2560 Rbd. Sølv. Den 14de September. Skipper og Gaardeer B. Jansens Enkes Huus No. 178 A. & B. paa Hiørnet af Dybensgade og Nellikegade til Skrædermester J. N. Hjorth, for 11000 Rbd. r. Sølv. Jernstøber L. Nielsens Gaard No. 284 i Prindsens gade paa Christianshavn ved Auction til Muurfrimester I. L. Erlewein, for9500 Rbd. r. Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Den 21de September. Urtekræmmer D. P. Meyers 1/4 Part i Eiendommen Nr. 161 paa Gammel ment til Bataillonschirurg C. J. Meyer, for 1525 Rbd. r. Sølv og 425 Rbd. Sølv. Afgangne Lieutenant P. Petersens Boes Huus No. 29 paa Østergade ved Auction til Hof=Kobbersmedmester N. D. Kemp, for 10,910 Rbd. r. Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Den 28de September.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Huset No. 305 i Adelgaden udlagt Skoemagermester I. F. Træter. Eiendommen Nr. 52 i Strandgaden og No. 65 ud til Kongensgade paa Christianshavn, (sidst tilhørt Creditcassen for Huuseierne heri Staden) til Grosserer J. F. Magnus, for 17000 Rbd. Sølv. Øltapper C. H. Schmidts Huus No. 217 paa Hiørnet af Sqvaldergaden og Laxegaden til Johan Martin Spenner, for 6000 Rbd. Sølv og 8000 Rbd. r. Sølv. Tømmersvend F. BogladHuus Nr. 115 i Holmensgade til Bogbindermester P. W. Tribler, for 1530 Rbd. r. Sølv og 1264 Rbd. Sølv.
Berlingske Tidende, 1835-10-13
Stævning. Johannes Gottschalck Claudi, Kongelig Majestæts Landsover- samt Hof og Stadsrets-Assessor, Byefoged i Mariager, Herredsfoged i Onsild og Gierlev Herreder samt Skriver i fornævnte Jurisdictioner; Giør vitterligt: efter Begjæring af Procurator Christian Cæsar Holm i Hobro, paa Hr. Proprietær Christen Juuls Vegne til Hovedgaarden Kiellerup i Svenstrup Sogn, Onsild Herred, Randers Amt, indstævnes herved, ifølge den fornævnte Hr. C. Juul dertil allernaadigst forundte Kongelige Bevilling af 16de Juni dette Aar, Den eller De, som maatte være i Besiddelse af en af afdøde Rasmus Albrecht Brasch til Kiellerup til Lauriz Lassen Brøkner, Sognepræst for Karby, Hvidborg og Rested Menigheder paa Morsø i Aalborg Stift, under 4de August 1772 udstædt og inden Nørre Jyllands Landsting læst Obligation, stor 1000 Rdlr. grov Courant Mynt, hvorfor var givet første Prioritets Panteret i Bagegaarden med flere Eiendomme tilsammen af Hartkorn 6 Tdr. - Skp. 2 Fdkr. 1 Alb, samt anden Prioritets Panteret i Hovedgaarden Kiellerup, Kiellerup Mølle, Kiellerup Skov med Skovfogedsteder samt det Kiellerup Hovedgaard tilhørende Bøndergods, alt af Hartkorn, Hovedgaardstaxt frit og ufrit, Skov og Mølleskyld 75 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. - Alb., til dermed at fremkomme, Deres Adkomst til samme at beviisliggiøre og Deres Ret til Pantet at gjøre giældende, for Gierlev og Onsild Herreders Ret som holdes paa Raad- og Domhuset i Mariager den første Mandag i Februari Maaned 1837 om Formiddagen Kl. 10; thi imodsat Fald vil forbemeldte Obligation, som i sin Tid af Vedkommende skal være indfriet, ved Dom paastaaes mortificeret, alt efter den i Retten herom nærmere giørende Paastand. Fr. 3 Juni 1796 har afskaffet Forelæggelse eller Landag. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Mariager, den 5te Datober 1835. Claudi. (L. S.) Jacob Daniel Wesenberg, Krigsraad, Herredsfoged i Salten, Nørhald og Støvring Herreder; Eiør vitterligt: at efter Begjæring af Gaardmand Anders Høeg af Linde og i Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 17de Marts d. A., indstævnes herved med Aars og Dags Varsel den eller dem, der maatte have en af Christen Sørensen under 11te Juni 1813 til Johan Carl Hesse af Giessinggaards Mølle udstædt og den 2den December f. A., betegnede Obligation stor 700 Rbd. Sølv Værdi med 1ste Prioritet i den Citanten nu tilhørende Gaard i Linde af Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 33 Alb., ihænde, til at møde for Støvring, Nørhalt og Galthen Herreders Ret paa Randers Raadstue Torsdagen den 22de December næstkommende Aar 1836, Formiddag Kl. 10 Slet og deres lovlige Ret dertil at beviisliggjøre, da Citanten i Mangel deraf vil forvente samme ved Rettens Dom mortificeret efter nærmere Paastande. Ingen Forelæggelse eller Landag gives i Følge Fr. 3die Juni 1796. Dronningborg Mølle, den 8de October 1835. Wesenberg. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Aar 1835. No. 245. Onsdagen den 14de October. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlingske politiske og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
London, den 6te October. – J Meddelelserne fra Lissabon, af 24de f. M., meldes, at den 22de f. M. blev Aarsdagen for Dronning Marias Jndtog i Lissabon (1833) højtideligholdt. Til Hendes Majestæts store Ærgrelse var den engelske Gesandt, Lord Howard de Walden, ikke tilstede; desuden savnedes og saa Keiserinden, Jnfantinden Jsabel Maria og den engelske Admiral, der commanderede Flaaden i Tajo, Sir W. Gage.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Man er meget spændt paa Jndholdet af Handelstractaten, der skal fornyes mellem Portugal og England. Det portugisiske Ministerium ønsker at grunde den paa en fuldkommen Reciprocitet, med Hensyn til den frie Handel mellem begge Landene Den 31te August var en, nu offentliggjort Tractat, angaaende den frie Skibsfart paa Douro, mellem den spanske og den portugisiske Regjering, blevet afsluttet. Fordraget er indgaaet paa 25 Aar, fra Ratificationens Dato at regne.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Over Kong Leopold af Belgien yttrer Spectator Følgende Belgiernes Konge er ikke længer hiin unge, smukke Ridder, som vi og tusind Andre kjendte ham, der højede sig med Ynde. Han er blevet alvorlig og ligner en simpel Gentleman; alvorlig med et Anstrøg af Værdighed, med et tankefuldt Aasyn, som om han var nedsjunket i sin tidligere, tabte Kjærlighed. Vor Erindring om det, hvad han engang var, blev paa en behagelig Maade gienkaldt ved det interessante Væsen, der lænede sig paa hans Arm, den unge Dronning, som han, meer med en Faders Omhyggelighed end en Ægtemands Ømhed førte gjennem Mængden, J sin simple, skjøndt elegante Dragt faae hun ikke anderledes ud, end en af vore velklædte engelske Piger. Undseelig, men ikke frygtsom saae hun ud paa den hende omgivende Mængde, der med Oprigtighed syntes at byde hende velkommen. Maaskee kunde Folket ikke afholde sig fra at tænke paa, hvo det egentlig havde ønsket at see ved Kongens Side (Prindsesse Charlotte). Da det Kongelige Par viiste sig for Folket, glemte John Bull alle Erindringer, og med afgjort Anerkjendelse modtoges Kong Ludvig Philips skjønne Datters yndige Compliment. Som Datter af en Mand, der selv skylder frie Principer sin Trone, og som en Souverains Gemalinde, der hersker over et frit Folk, syntes hun at føle, at hun stod for et frit Folk.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Tydskland. Prindsen af Wasa er den 28de f. M. vendt fra Teplitz tilbage til Vien. Han forlod hiin By førend Kejseren af Ruslands Ankomst. Fyrsten af Metternich skal i en Samtale have foranlediget ham dertil. Dette skal være en vigtig Begivenhed, og i Vien ere mange Rygter desangaaende i Omløb; men man veed intet Bestemt.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Den 28de f. M. tiltraadte den russiske Garde, under GeneralLieutenant Jsleniews Commando, paa Tilbagemarschen til Danzig atter det preussiske Gebeet; den 3die d. M. drog den første, og Dagen efter den anden Colonne gjennem Thorn.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Fra mange Sider fortæller man – og de offentlige Blade have behandlet den samme Gjenstand – at samtlige tydske Forbunds stater med det første ville udstede en almindelig Beslutning mod Eftertryk, og navnlig tales der om et projecteret Prohibitivsystem fra Preussens Side mod udenlandsk Eftertryk Paa flere Steder bekjendtgjør Paganini i de offentlige Blade, men især i Leipzig, at Compositioner ere udkomne i hans Navn, der dog ingenlunde hidrøre fra ham. Hidtil har han intet andet udgivet, end fire og tyve Capricci eller Studier for Violin, sex smaa Sonater for Violin, Bratsch, Guitarre og Violoncel Strauss er med sit Selskab (Musici) ankommet til München, i Anledning af October-Festen. Prinds Friderik af Hessen, en Broder til Storhertugen, som har været borte mange Aar, i Jtalien, Spanien og Portugal, i hvilket sidste Land han fægtede for Don Miguel, har nu kjøbt det, hidtil af Private beboede, men fordum grevelige Er bach Schönbergske Slot i Zwingenberg, ved Bjergveien, og vil for Fremtiden opslaae sin Bopæl der.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Jtalien. Den officielle Tidende i Turin (af 28de Septbr.) indeholder det bekjendte Decret fra Dronningen af Portugal, ved hvilket Samqvemmet med Sardinien aldeles afbrydes i Anledning af den portugisiske Gesandts Bortviisning fra Turin, og knytter dertil nogle bemærkninger, til den sardiniske Regjerings Retfærdiggjørelse; Commandeur Rodriguez, den portugisiske Gesandt, havde nemlig siden 1828 ikke længer havt nogen diplomatisk Characteer, hans Bortviisning var følgelig ingen Overtrædelse af Folkeretten Den sardiniske Regjering havde strax meddeelt sin Gesandt i Londen Motiverne til denne Forholdsregel, med Ordre til ufortøvet at underrette den portugisiske Gesandt om samme; det havde altsaa været Hertugen af Palmellas eller hans Agenters Skyld, hvis han ikke var behørigt blevet underrettet derom. Det portugisiske, af Palmella contrasignerede Decret var vel altsaa Følgen af en Overilelse, og vilde vel snart blive tilbagekaldt. Jkke destomindre var det Kongen af Sardiniens Pligt, foreløbigt at treffe de, forhen omtalte krigeriske Forholdsregler, til sine Undersaatters Beskyttelse og at være fattet paa Alt. Med Hensyn til samme Sag gjør den piemontesiske Tidende følgende bemærkning, der dog ingenlunde forklarer, hvori den portugisiske Gesandts egentlige Forseelse bestaaer: Comthur Rodriguez ophørte i August 1828 at være Portugals Forretningsfører, men blev af særdeles Hensyn endnu i nogen Tid betragtet som Agent for Hoffet i Rio Janeiro, indtil Keiser Don Pedro ved et Decret udelukkede Portugiserne fra Udøvelsen af diplomatiske Forhandlinger for Brasilien. Siden den Tid havde han slet ingen diplomatisk Characteer, opholdt sig for det meste i Majland eller andet Sted, men vendte som simpel Privatmand tilbage til Genua og modtog ingensomhelst officiel Meddelelse længer fra Ministeriet for de udenlandske Anliggender, der heller ikke anerkjendte ham som i Besiddelse af nogen diplomatisk Egenskab. Havde hans Forhold været regelmæssigere og meer passende for hans Stilling, havde han ikke givet alvorlig Anledning til Besværinger, vilde han heller ikke være blevet bortviist.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Livorno, den 14de September. – Cholera, som den 12te dennes var aftaget her, saaat Antallet paa de Syge var formindsket til 42 og de Døde til 39, har atter i Gaar viist meer Strenghed, da 59 bleve syge og 29 døde. Denne Sygdommens Tiltagen viser sig fornemlig blandt Forstadens Jndvaanere, hvorimod den egentlige Stad med hver Dag vorder friskere. Heelantallet af de af Cholera Døde beløber sig nu til 899 og af Helbredede til 314.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
J det øvrige Toscana har Epidemien ikke gjort Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Grækenland. Athen, den 28de August. – Staden er fuld af Feber. Afdens, omtrent 10,000 Jndvaanere, en Sammenblanding af alle Nationer, ere for Øjeblikket over 4000 lidende, men de fleste just ikke farligt, og de ældre Jndvaanere forholdsviis mindst. Jdet øvrige Grækenland hersker der Sundhed og, for Øjeblikkket, udvortes Rolighed. Som bekjendt, var denne sidste alvorligt truet af de, fra Epirus indbrudte Bander, der ikke traf paa nogen synderlig Modstand, men tvertimod paa flere Steder fandt Medhold hos Partimændene og de Misfornøiede. Paa et Punkt havde de 400 Mand sammen og paa et andet 250. Et Compagni regelmæssige Soldater, der laae i Voniza, gjorde Oprør, som det heed, misfornøiede med det Fortrin, de Fremmede nødde, og vilde forene sig med Banderne; men Commandantens Aandsnærværelse reddede Fæstningen. J Missolunghi laae en Bataillon paa 300 Mand; den vovede ikke at forlade Staden, eller meget mere, Officererne frygtede for Frafald og holdt Folkene indenfor Staden, indtil hvis Porte Klepterne trængte frem; Sulioterne under Constantin Bozzaris rørte sig ligesaalidet. De sørgeligste Rygter indløb til Athen og Peloponnes; uhindrede gjennemstreifede Banderne det hele vestlige Grækenland, og Lepanto undgik Plyntring kun derved, at den leverede dem Penge og Proviant. J ti Dage lerede de sig foran og i Staden, medens Borgens uregelmæssige Tropper endog fratarniserede med dem. Ved disse, Klepternes eller Palikarernes dristige og heldige Bevægelser bleve Regjeringens Forholdsregler naturligviis ganske standsede i det vestlige Grækenland, Landet var uden Beskyttelse, Øvrighederne og de Fornemme toge Flugten, Bønderne i Landsbyerne, hvorhen Røvertogene især gik, bleve plyndrede og mishandlede, og Ulykken steeg meer og meer, da Hjelpen udeblev saa længe. Endelig commanderedes Oberst Gordon ud imod dem, men det varede næsten en heel Maaned, inden han fra Theben, Regropont og Athen kunde faa 1200 Mand skrabet sammen. Nu droge Klepterne sig tilbage ligesom de vare komne, uden nogen Hindring, da de vare opbrudte tidlig nok, for at kunne undgaae ethvert Sammenstød. Kun en eneste fik man fat paa, og da Englænderen (Gordon) spurgte, hvad der havde bevæget ham til dette Røvertog, svarede han: Nøden. Jeg har Kone og Børn; men uagtet mine til, i Befrielseskampen hentede Saar, har jeg dog intet at leve af for dem og mig. Derfor har jeg sluttet mig til mine gamle Kammerater, for ligesom de at tage hvad jeg forefinder. Han blev dømt til Døden og skudt; uden det ringeste Tegn paa Forsagthed opgav han Aanden. Hele Expeditionen efter disse Røverbander koster 200,000 Drachmer; men Skaden paa Stats skatten ved denne Lejlighed er uberegnelig, da Røvertogene netop faldt i Høstens Tid; Tiende Forpagterne og Tiende-Oppebørsels betjentene flygtede med de Andre, og nu vil det falde saare vanskeligt at faae Tiende-Paalæggene indkrævede. De forenede nordamericanske Stater.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
New-York, den 8de September. Mobiles Jndvaanere (i Missisippi) bleve for kort siden satte i stor Bevægelse ved den Efterretning, at Doctor Gesners Barn var røvet af hans Broder, Røveren havde ladet et Brev tilbage, hvori han tilbød sig at tilbagegive Barnet mod en Summe af 30,000 Dollars, en anden Broder, som boede i Mobile, havde faaet det Hverv at modtage Pengene. Da den bedrøvede Fader indvilligede i at betale denne Sum, saa begav Broderen sig til Banken, men bleve der fængslet af Brand-Compagniets Medlemmer, som just vendte tilbage fra en Jldebrand, og sendt hen for at forhøres. Han tilstod, at han vidste, paa hvilket Sted Barnet var skjult og tilbød at skaffe det tilbage, hvis man vilde tillade Broderen, der havde røvet det, uhindret at forlade Landet. Dette tilstedes, og et Bud blev strax bortsendt, som Morgenen efter vendte tilbage med Barnet. Bien fra New-Orleans gjør følgende Udkast af et just ikke glædeligt billede af Moralitetens Tilstand i denne Stad og at Civil-Øvrighedens Mangel paa Energi. Den Tid er nu atter kommet, at New-Orleans aarlig hjemsøges af Røverier og Tyverier. Der gaaer neppe en Dag forbi, hvor vi ikke høre om denne Slags Forbrydelser, som let kunde forhindres, naar vi havde en Maire og et dygtigt Politi. Den Førstes Søvnagtighed og de Sidstes Efterladenhed ere blevne til Ordsprog. Statsraadets Medlemmer høre roligt paa alle Klager, uden at gjøre det Allerringeste for at afhielpe dem. Var nogensinde en Stad betynget med en Municipal-Regjerings Forbandelse, saa er det New Orleans. Geologen Featherstonangh, er nu i Begreb med at gjøre en Reise til Over-Missisippi, for at undersøge Landet mellem St. Petersfloden og Missouri. Blandt hans Ledsagere findes L. Mather, Lærer i Mineralogien ved Militair=Academiet i WestpointVed at bore en artesisk Brønd ved Lockport i Staten New York, var man kommet til en Dybde af halvfjerdsindstyve Fod da der pludseligt fremstrømmede brændbart Gas i en saadan Mængde, at man nu vil anvende det til Belysning.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Sverrig. Ved Wæsby, i Nærheden af Quiksund rasede Kl. 12 om Midnatten mellem den 23de og 24de September et forfærdeligt Tordenveir, tilligemed en gruelig Styrteregn. Lynilden slog ned en Bygning, tæt ved Hovedet af en sovende Pige, men til Lykke beskadigede den hverken hende eller antændte, men sviede kun, hvor den gik frem og slog Perpendiklen bort af et Uhr, der hængt paa Væggen, samt efterlod en stærk Svovlrøg. Umeaa, den 25de Septbr. – J den om Natten imellem den 2den og 3die dennes afbrændte Kirkestad Skelleftea, er Branden, efter alle lovlige Undersøgelser at dømme, blevet paasat, dog har man endnu ikke kunne opdage Mordbrænderen. Upsala, den 3die October. – Afdøde Professor Dr. C. G. Rogbergs Gravmæle af hugget Granit er nu fuldstændigt færdigt og blevet opsat over hans Grav paa den hellige Treenigheds Kirkegaard, med Jndskrivt: For C. G. Rogberg, født 1789, dø 1834, af Embedsbrødre i og udenfor Ærkestiftet, som han dannede og oplyste."
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Stokholm, den 3die October. - Hs. Excellence StatsMinisteren for de udenlandske Anliggender osv. Greven af Wetterstedt, ankom i Gaar Aftes fra sin Eiendom Finspong, og indtræder nu atter i Udøvelsen af sit Embede.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Norge. Christiania, den 8de October. – Hs. Kongelige Majestæt har naadigst befalet Statsraad Motzfeldt, som nu fratræder Statsraads-Afdelingen i Stokholm, igjen at indtræde i den norske Regjering og overtage Bestyrelsen af Revisions-Departementet Statsraad Holst indtræder i hans Sted, som Medlem af den norske Statsraads-Afdeling i Stokholm.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Ved en Kongl. Resolution er bestemt, at Antallet af de faste Lærere, foruden Rector, ved efternævnte fuldstændige lærde Skoler indtil Videre fastsættes som følger: Ved Bergens lærde Skole, til sex; ved Trondhjems lærde Skole ligeledes til sex; ved Christiansands lærde Skole til fire; ved Skiens lærde Skole til tre og ved Frederikshalds lærde Skole ligeledes til tre.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Ved en Kongl. Resolution er der tilstaaet Hr. J. S. Dethmer, Udgiveren af Bladet Mercurius, en saadan Moderation i Portoen, at samme kan forsendes med Posterne i Riget efterhaanden, som Rummet i Postsækkene tillader det. Fredagen den 3die og Søndagen den 5te vare en Mængde af Byens Jndvaanere samt indenbyes og udenbyes Embedsmænd befalede til Middagstaffel hos Deres Majestæter. Løverdagen den 4de bivaanede Hs. Majestæt Dronningen et Aftenselskab hos Hofmarskalken Baron Wedel-Jarlsberg. Mandagen den 6te behagede det Deres Majestæter at spise til Middag hos Regjeringens første Medlem, Hr. Statsraad Collett.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
J Gaar forlode Deres Majestæter Christiania. De afreiste paa een Tid, nemlig Kl. 1 Middag, endskjøndt de agte at forskjellige Veje at naae Stokholm. H. M. Kongen rejser over Kongsvinge, og ledsagedes der fra Byen af Christianias ridende Borgergarde. Hs. M. Dronningen reiser over Moss og Frederikshald.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Jndenlandske Efterretninger. Horsens. – Ved vort Michelsmarked, var Omsætningen af Heste denne Gang ikke betydelig. Unge betaltes med 80 til 100 Rbd. Stykket; Stude 56 til 60 Rbd. Parret, Køer 20 til 25, Rbd. Stykket. Den franske Hestehandler, som indtraf her til Markedet, skal kun have kjøbt een eneste Hest, som følge af, at han ikke fandt nogen af den Qvalitet, han ønskede sig. Slagelse, den 10de October. – De naturlige Kopper ere ogsaa udbrudte her i Slagelse.
Berlingske Tidende, 1835-10-14
Kjøbenhavn, den 14de October. Hans Majestæt Kongen har allernaadigst behaget: under 29de f. M. allernaadigst at tillade, at General-Krigscommissair Christian Tuxen Falbe, General-Consul i Grækenland, Ridder af Danebrogen, maa anlægge og bære den ham af Hs. Majestæt Kongen af Grækenland forundte Decoration som Ridder af Frelser-Ordenens Guldkors; under samme Dato allernaadigst at udnævne Sognepræst til Kettinge og Provst i Sønder Herred paa Als, Christian August Burchardi, til Ridder af Danebrogordenens 4de Klasse; og under 30te f. M. at benaade Vagtmester ved den Kongelige Livgarde til Hest Emanuel Hattinge med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.