JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1750-10-16
Da Friderich Schytte, forhen Sogne=Degn til Thebring, Om trup og Rachbye Sogner i Synder-Herred paa Morsøe ved døden er afgangen, og har ingen livs arvinger efterladt sig, og skifteretten ingen tilforladelig efterretning har om, enten hvor mange eller hvor hans arvinger er, det og kand være venteligt, at den sal. Mand, der har brugt kiøbmands handel, for han blev degn, kand have baade tilstaaende og bortskyldig gield paa andre stæder, det og befindes, at stervboen, som alt er tagen under behandling, er formaaer at bekoste ordentlig proclama, saa lader skifteretten dette dødsfald udi gazetterne 3de postdage efter hinanden bekiendtgiøre og tillige indkalde arvinger, saavel som eredi- og debitorer, alde anmælder sig hos Herreds=Provsten udi Karbye inden den til Deres Kongel Majestets lov og forordninger og formælder, da enhver efter lovlig beviis skal vederfares, hvad lov og ret medfører Herved bekiendtgiøres i de danske gazetter 3de postdage efter hinanden, at som Sogne-Præsten til Holmedal udi SundfiordsProvstie og Bergens stift i Norge Hr. Christian Egede ved døden er afgangen den 2 Apr. a. c. og boets tilstand er allerede angiven utilstrækkelig den bortskyldige gield at betale, saa bliver herved all de som i samme stervboe noget haver at fordre inden den udi loven determinerede tid under vedbørlig straf indkaldede at angive og lovlig bevise sit krav for Sogne=Præsten i Forøe Kald og fornævnSundfiords Provstie Niels Lund, der med tiltagne Assessorer er at deres Høyædle Høyærværdigh. Hr. Biskop Pontoppidan tilforordnet ved lov-mæssig behandling stervboet at behandle og til forvalte, ligesom og til fornævnte tid og sted indvarseles alle debitorer. sin debit at indlevere, da enhver kand vente sig den ret, som lov og forordninger dieterer.
Berlingske Tidende, 1750-10-16
Mandagen den 19 Octobr. om formiddagen Klokken 8 slet og efterfølgende dage, bliver udi afgangne Stift-Amtmand Ocksens stervboes gaard, beliggende paa Christianshavn paa hiørnet af strandgaden, ved auction bortsolgt hans et terladte gods og løsøre, bestaaende af juveler, forarbeydet guld, guld- og sølvmedallier og andre vare mynter, forarbeydet sølv tin, kaabber, messing og malm, jernfang og bliktøy, porcelain, glas, steentøy, speyle, lampetter og trævahre, skilderier, mathematiske og musicalske instrumenter, linnet, sengeklæder, en sto deel orange- og laurbæretræer, hauge bille der og postementer, vogne- og beste tøy, samt endeel bøgger, med videre. Af umyndiges midler fra Langholt og fra Nørup er en capital af 3000 Rdlr. paa rente at udsætte til næstkommende Viborg=Snap ting 1751 paa godt forsvarlig pandt imod aarlig rente 5 pro cent deraf at svare. Hvo som samme capital til laans maatte behøve, vilde betids anmelde sig hos Formynderen Justitz-Raad de Hofman paa Skierildgaard.
Berlingske Tidende, 1750-10-16
Da det ved Buderupholm anlagte, og af Hans Kongel. Majest allernaadigst privilegerede sæbe syderie nu er bragt i fuldkommen stand og drift, saa bekiendtgiøres hermed, at forsvarlig og godt grøn sæbe er udi samme fabriqve at bekomme for 14 Rdr. tønden. imod contant betaling ved sæbens annammelse der paa stædet, og om det forlanges bortført enten til Aalborg, Nibe, Hobroe eller Hadsund, hvilke steder lige langt fra Buderupholm er beliggende, da 2 mk. meere for hver tønde. Skulde ellers nogen forlange 3 4 maaneders credit paa betalingen maatte det behage dennem derom at correspondere med Ridefogden ved bemeldte Buderupholm Søren Kraah, da det forsikres enhver, saa vidt mueligt er, paa beste og billigste maade skal vorde tiente. Draxholms Hollænderie, som ungefæhr bestaaer af 100 kjør bliver til næstkommende 1 May 1751. bortsforvagtet, liebhaverne hertil vilde behagelig addressere dem til eieren selv, eller til hans fuldmægtig paa bemeldte Draxholm.
Berlingske Tidende, 1750-10-16
J Snarregaden, hvor 2de karver staaer over vorten, er at bekomme gode Gissenfelts karper og karusser for billig priis, udi vægt eller uden vægt, efter liebhavernes godtfindende. Hos Joh. Frid. Høyffner i Skindergaden, paa hiørnet næst ved vor Frue latinske skole boende, er til leve, nye fiine og ordinaire mands- og børne sørge kapper, klæder, har og skerfefloer handsker samt smukke christentøyer. Til kiøbs, gule Levantiske og smaa blaaMartiniqviske caffebønner, frisk brændt og malet caffe, extra god theedebou, congo, pecco, zion giong, heisan og keyserethee, hvideste pudersukker, jage, manna eyer og hirsegryn, linser, Tyrkisk bønner, Engelsk chester=Hollandsk sødmelke, samt Danziger Ost Engelsk blom eller floers hveedemeel, godt spirituens Ungersk vand i store lange, og tykke lave, dobbelte og enkelte glas, strop de Capilanre, Hollandsk varinas canaster, mararibu dito, Herman Schwer eller Michael Riecken virginisk eller jomfrue tobak, brefill, mosolina euscos, cottillon, og havang royal Spansk Tobak, Raper, Jsandsk og Hannoversk tobak, Venphalske mineskinker.
Berlingske Tidende, 1750-10-16
Hos Sr. Albret Edelberg boende i store Færgestrædet 4de de fra stranden paa høyre haand, er nu at bekomme, en god theede bue 1 pd. 3 mk. 6 sk. tages 5 pd. 3 mk. 4 sk. ældere dito extra god 3 mk. sk. til 3 mk. 12 sk. a 4 mk. god congo 6, 7 til 8 mk. i pds. doser 5 mk. 8 sk. til 6 mk. pecothee 6 til 7 mk. extra god gl. dito 8 mk. Lpds. do. ser 5 a 6 mk. zong peco 9 mk. i propre halve pds. doser 5 mk. 8 sk. zion ziong opd. 8 til 10 mk. i pds. doser 8 til 9 mk. i halv pds. doser5 til 6 mk. i fierendeel pds. doser 4 mk. grøn thee 1 pd. 4 mk. 8 sk. til 5 mk. keiserthee 8 til 10 mk. grøn heisanthee 1 pd. 10 til 11 mk. syltet ingefær 1 pd. 2 mk. 8 sk. tages 5 pd. 2 mk. 4 sk. gode fagogryn 1 pd. 1 mk. 12 sk. til 2 mk. 4 sk. gallangerod 1 pd. 5 sk. tages 10 pd. a 4 sk. rabarbara 3 til mk. hvid pudersukker pd. 14 sk. hvid candis stødt 20 sk. tages 16pd. 19 mk. smaa blaa velsmagende cafebønner pd. 2 mk. 4 sk. til 2 mk. 8sk. godt hovedvand i dosin gla4 mk. 8 sk. i glas 7 sk. gule voxlys 8 pr. pd. 2 mk. 6 sk. dito 6 pr. pd. 2 mk. 8 sk. hvide dito 8 pr. pd. 2 mk. 14 sk. 6 pr. pd. 3 mk. voxestabler 16, 24 sk. extra god soya 1 pot i boutellie 3 mk. 8 sk. taaes 5 pt. 3 mk. smaa perlemoers perler 1 rad 4. 5 a 6 sk. dito trøyeknapper i dosin 8 a 10 sk. udstukne plader til doser, silke uhr baand, stokke= og kun baand, adskillige couleur og breder silke baand, lidser og strømpe baand, sort og couleurt tudsk i stang 2,4 a 8sk. chinesiske pensler 4 sk. 2 steene i rosentræes faderal, at rive farve paa, der til 50st couleurt tusch 2 Rdlr. røde med guld smaa laqverede bakker af mi dito større sorter 6 mk. hvid cartun 1 al. 18 sk. mørke blaa dito 20 til 22 sk. rødterne callevap 1 Stk. 20 til 22 mk. klude 28 sk. til 2 mk. adskillige smukke porceliner, blaa og hvide theekopper halv 9de til 9 sk. brune dito a 10 sk. dito amaileret 10 a 11 sk. fine hvide og med guld 11, 12 a 14 sk. caffekopper blaa 14, 16 a 18 sk. brund og hvide forgyldte 20 til 22 sk. chocoladekopper hvide med guld hans og laag 1 pr. 26 sk. dito blaa 16 sk. spølkommer blaa 18 sk. bruune 18 sk. dito med guld 26 a 28 sk. med fad 3 mk. blaa og hvide flade tallerkener 18 a 22 sk. dito dybe 24 a 28 sk. flade amaileret 24 a 25 sk. til 2 mk. dito dybe 2 mk. 8 sk. blaa dybe smør eller confect fadet 8 a 9 sk. fine flade 10 sk. dito smukke amaill. 12 sk. dybe 12 sk. fine blaa theestell ord. dito med guld og amaill. 7 a 8d. theepotter brune amailleret 3 mk. 8 sk. dito hvide amaileret forgylt 5 mk. blaa dito 4 mk. 8 sk. blaa saltkar 16 sk. blaa og hvide oval kammerpotter, 5 mk. adskillige stokkeknappe 8, 10 a 12 sk. smukke taffelserviser store og smaa skabestel, blaa smør kander med faa 4 mk. 8 sk. sukkerdoser store og smaa brune amaileret og blaa og hvide, store brune poste lins hunde, stk. 4 mk. adskillige postelins dukker, perlemors qvadin til spil 2 Rdlr. dito sletringer 2 a 4 sk. smukke chinesiske blomster; i 4 sk. dito boketer 12 a 16 sk. med videre for billig kiøb.
Berlingske Tidende, 1750-10-16
Da Hans Kongel. Majest. allern, haver approberet den af Hr. Græv Wedel=Jalsberg forfattede invitationsplan til et fordeelagtigt interessentskab udi det i 500 kuxer inddeelte Jarlsbergske seinhaltige blye og kobber-verk, under berørte Grævskab i Aggershuus Stift i Norge beliggende, saa maatte det behage dem, som derud havde lyst at participere, at subscribere for saa mange kurer eller palter som forlanges, hos Hr. Ober=Auditeur Wodderkinck, hos hvem lysthavende ikke allene fuldkommen underretning om verket og deel beskaffenhed skal gives, men endog et trykt eremplar af invitattenplanen, tilligemed fortegnelse paa verkets gruber, bygninger og dæmninger uden betaling meddeeles.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
LæEr XX HARa Kiøbenhavnske Danske Nyender. Mandagen den 19 Octobr.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Algier, den 2 Sept. Den Kongel. Store Britanniske Chef d'Escadre, Hr. Reppel, og Consulen, Hr. Staniford, som befuldmægtigede Ministrer af Hans Store Britanniske Majestet, have ingen Ting forsømt, for at faae af vores Dey tilstrækkelig Satisfaction paa deres indgivne Klagemaal, fornemmelig i Henseende til den bekiendte Paqvet-Baad Prinz Friderich kaldet, som af vore Corsarer blev opsnappet. Men siden alting hidindtil havde været forgiæves, saa fandt Hr. Keppel for godt, at giøre det kort med sit Ophold her i Staden, og til den Ende tog den 18 hujus Afskeeds-Audienz hos Deyen, hvorudi han end eengang bad ham betænke, at saa mægtig en Monarch, som Hans Store-Britanniske Majestet, var ikke vant til forgiæves at fordre Satisfaction. Men Deyen svarede: "Vi ere redebonne, at give Kongen og den Engelske Nation all den Satisfaction, de kand forlange, dersom herefter skulde hændes noget, hvorfor den kunde kræves; men hvad det forbigangne angaaer, som der føres nogen Klage over, da man paa saadant ikke meere tænkes, men det bør skrives i Glemme Bogen. Naar de Store Britanniske Paqvet-Baade herefter ere forsynede med Passe, skal de ikke løbe nogen Fare for at blive anholdne, hvilket man ogsaa kand rette sig efter, i Henseende til Koffardie-Skibene: Men dersom enten det ene eller det andet bliver forsømt, saa faaer man at tilregne sig selv alle Fortredeligheder, deraf kunde reise sig; thi alle Engelske Koffardie-Skibe, som ikke ere forsynede med Algierske Passe, bør med Rette af Caperne anholdes, og baade Ladninger og Skibe confisqveres. Dette er alt, hvad vi kand giøre. &c.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Med dette Svar gik Hr. Koppel om Eftermiddagen omBord paa hans Skib, og Escadren seylede Dagen derefter tilbage til Engelland. Der siges, at denne Herre har ogsaa havt i Commission, at gjøre Ansøgning om et Establissemenfor den Engelske Nation paa Kysterne af dette Kongerige, ligesom det Franske Africanske Compagnie alt i mange Aar har havt, og at Deyen derpaa har svaret: At deslige Etablissement kunde ikke forvolde andet end Umag og Fortredeligheder imellem de tvende Nationer, og, i Fald han skulde resolvere dertil, kunde det ikke skee uden for en vigtig Tieneste, som den Engelske Nation kom først til at giøre Algiererne; hvortil iblant andet kunde regnes, om de Engelske vilde være Algiererne behielpelige til at vinde Oran tilbage fra Spanien, hvorpaa den da den allerfordeelagtigste Handel paa de Africanske Kyster skulde forundes." Men paa dette har Hr. Koppel ikke vildet indlade sig i nogen Samtale, siden det er en umuelig Ting. Ellers er her et Dansk Skib fra Kiøbenhavn ankommen, med Præsenterne, som Hans Kongel. Majestet af Danmark, i følge Tractaten, forærer aarligen vores Dey og Regiering.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Tunis, den 10 Aug. Paa nogle Uger har her uden for Staden staaet en LystCampement, som vores Dey lod oprette, for at exercere de nye-hværvede Soldater. Da der nu er kommen Kurre paa Traaden imellem vores Dey og Deyen i Tripolis, saa meente man, at Tropperne rykkede sammen, for at bilegge disse Tvistigheder med væbnet Haand; dog det er ikke kommen saa vidt, men Sagen er i Mindelighed bleven bilagt, hvortil dog Troppernes Marche maaskee vel ogsaa har gjort noget. Deyen har med sin heele Familie i nogle Uger opholdt sig i bemeldte Campement, som dog nu alt for 8 Dage siden er bleven dissolveret igien. J Tripolis ere 8 Store Britanniske Undersaatter blevne udleverede til Consulen af samme Nation, hvilke for nogen Tid siden vare gjorte til Slaver paa det Danske Skib, St. Antonio de Lisbog kaldet, som blev erobret af Corsarerne. Disse Folk ere siden med et Engelsk Skib gaaene til Port Mahon.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Constantinopel, den 6 Sept. Man løber her i Staden med et Rygte, som er kommen fra Porte i selv og af Ministrernes egen Mund, at Kongen af Polen skulde arbeyde paa at giøre Successionen i bemeldte Rige arvelig for hans Familie, og at Hans Majestet havde vidst, at lempe Hanakkerne og Hospodarerne, eller Fyrsterne af Wallachiet og Moldau, til at savorisere hans Hensigter. Den Tidende, som Store-Vezieren derom har faaet, hvor ugrundet den ventelig endog har været, maa dog have havt et stort Skin af Rimelighed, siden Porten har aabenbarlig fattet Ombrage derover, og har givet de udenlandske Ministrer at forstaae, at den kunde ikke ansee saadant med gode Miner. Saa meget er vist, at adskillige af bemeldte Ministrer have givet deres resp. Souverains Efterretning derom. Denne Tidende, hvad enten der er noget i, eller ikke, kand vel ikke være kommen fra nogen anden, end een af de misfornøyede Herrer, der have forvoldet, at den seeneste extraordinaire Rigs-Dag har været frugtesløs.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Stokholm, den 8 Oct. Fra Finland berettes, at Jndbyggerne leve der udi god Fred og Rolighed med deres Naboer, og holde god Harmonie ud Handel og Vandel. Man forventer her fra bemeldte Provinz et godt Forraad af Kiød, fordi Qvæg-Sygen grasserer stærkt i vore Svenske Provinzer. Det her værende Collegium Medicum har imidlertid givet Jnstrux, hvorledes der bør være visse Personer overværende, naar der slagtes Qvæg Det Ostindiske Compagnie er i Færd med at udreede nye Skibe, som skal gaae til Canton, og de dertil antagne Skibs Præster ere, som Discipler af Hr. Archiater Linnær, efter Eramen, befundne vel erfarne i Natur-Videnskaberne. Bemeldte Hr. Linnæus er nylig af det Kongel. Videnskabers Societet i Toulouse bleven antagen til Medlem.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Petersborg, den 30 Sept. Vores Flode, som for nogen Tid siden kom hiem fra sit Kors=Tog, til Cronstad, ligger endnu paa Rheden sammesteds, uden at man veed, hvor snart den skal legge ind, for at aftakles. Den Kongel. Danske Extraordinaire Envoye, Hr. Græve af Lynar, har været der ude, for at besee den, saavel som ogsaa adskillige andre Personer af Distinction.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Det forsikres, at Høybemeldte Minister har opsat sin Hiem reyse til Kiøbenhavn paa nogle Maaneder endnu.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Wien, den 6 Oct. Breve fra Constantinopel melde, at den Hollandske Ambassadeur, Baron de Hochepied, havde foræret Store-Sultanen en meget smuk Crystal Lyse Krone, som var gjort i Engelland, og hængde i bemeldte Ministers Audientz-Sal, saasom Hans Exellence agtede dette Stykke værd til at tiene til Præsent for Hans Høyhed. Man lægger dertil, at den Keyserl. Minister ved Porten, Baron von Penkler, havde erholdt herfra en Kiste med det fineste Porcelain af vores Fabrique, med Ordre, at giøre Store Sultanen en Præsent deraf. Siden den Venetianske Gesandt giør nu sin Cour igien her ved Hoffet, saa forsikres, at Tvistighederne om Patriachatet af Aqvileja ere paa en god Fod til at blive i Mindelighed bilagte.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Madrit, den 21 Sept. J følge nyeste Breve fra Cadix, er den Franske Escadre endnu ikke seylet derfra, men over ikkun Matroserne langs med Landkanterne. Det heder, at den venter efter en Spansk Escadre af omtrent 16 Krigs-Skibe af Linien, hvoriblant ere 4, som føre hvert 90 Canoner. Ved Hoffet er man occuperet med at tillave alting til en Reyse, som Kongen udi næstkommende Maaned agter at giøre til Avi la i Gamle=Castilien. Der tales adskilligen om Hensigten, med denne Reyse, som holdes meget dulgt; dog tør somme meene at være visse paa, at den skeer for at føre en vigtig Sag i Rigtighed imellem dette og det Portugisiske Hof Paris, den 6 Oct.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Til Fontainebleau giøres alle Anstalter til at tage imod Mesdames af Frankrige, naar de arrivere der fra Fontevrault. Man meublerer ogsaa Gemakker i det Luxemborgske Palais, og det forsikres, at Madame Adelheit af Frankrige skal logere der. Biskopen af Frejus, som har været her, uden at bivaane Clericiets Forsamling, fik i disse Dage en Lei tre de Cachet, hvorved han blev beordret, at forføye sig inden 24 Timer hiem til hans Stift. For at ydmyge ham des meere, blev Ordren leveret ham ved Politiet.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
London, den 6 Oct. Uagtet alle Forsikringer, som det Franske Hof har ladet give i Henseende til sin Flodes Destination, som er ude under Admiral Macnamara, er man her dog meget opmerk som derover, saasom de seeneste Efterretninger om den formelde, at den til Cadix havde foreenet sig med et lige Antall Spanske Skibe, og var gaaet Seyl af de Africansk Kyster imod Søe-Røverne; men derfra skulde den sætte sin Kaas til Kysten af Guinen, ikke for at tilføye det Engelske Commercio nogen Skade, men ikkun for at forhindre, at de Engelske intet Skaar og Hinder maatte gjøre, den nye Handel, der skal etableres imellem Frankrige og Spanien og at siden enhver Escadre skulde derfra gaae for sig selv til deres tilhørende Lande i America." De Anmerkninger, som læses herover udi private Breve, gaaer man med Taps hed forbi. Nok er det, at man er opmerksom over denne Bevægelse, og at man holder sig paa sin Post baade til Port Mahon og i Gibraltar, fordi intet af bemeldte tvende Steder kand være det andet foruden.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Helsingør, den 19 Oct. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomne: Den 15de hujus. Palm Palmsen af Dragøe, fra Drammen til Kiøbenh. med Bræder. Den 16de Jan Thomsen af Silt, fra St. Lucar til Danzig, med Salt; Jørgen Blyth af Bergen, fra Stokholm til Frankrige, med Jern; Jonas Gensberg af Bergen, fra Reval til Bergen, med Hør; Bendix Steg af Kiøbenh. fra ibid. til Christiansand, med Thee; Ole Jansen af Oster-Risøer, fra Helsingør til Øster=Risøer, med Baglast. Den 17de Christopher Danholm af Odense, fra Riga til Bergen, med Hamp; Hans Madsen af Kiøbh. fra ibid. til Bourdeaux, med Master.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Kiøbenhavn, den 19 Oct. Den 7 Oct. er Captain Jacob de Pellet til Major ved det Slesvig=Hollsteenske Nat. Jnfanterie Reg. og Capitaine Peter Elias von Gahler til Capitaine udi Liv-Garden tilFods bleven bestilt
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Den 12 Oct. haver Hans Kongel. Majestet Allernaadigst behaget at lade udgaae en Patent i det Tydske Sprog, angaaende den ordinaire Magazin-Kornets Udskrivelse i Hertug dommet Slesvig, den Kongel. Andeel af Hertugdømmet Holsten og Herskabet Pinneberg, pro Anno 1751. Monarchen, som tillige med Hendes Majestet, Dronningen, har hidindtil befundet sig ved Allerhøyeste Velgaaende, paa Residenz-Slottet Christiansborg, agter i morgen, efter Midddag, at gjøre en Tour til Jægersborg, hvorfra Hans Majestet forventes tilbage igien paa Torsdag Aften. Jblande Høye Herrer, som, foruden den sædvanlige Kongelige Svite, skal nyde den Naade, at geleyde Allerhøystsamme, er Hans Excellence, Hr. General Lerche, Hans Excellence, Hr. Geheime Raad von der Osten, og Hans Excellence, Hr. GeheimeRaad Baron von Bernstorf. No. LXXXIV. den 19 Octobr. 1750.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Stift-Amtmandskabet over Siællands Stift, som nylig blev remplaceret, da Monarchen Allernaadigst beskikkede Hr. Cammerherre Adolph Andreas von der Lühe til at beklæde denne vigtige Charge, er allerede bleven vacant igien, i det Høybemeldte Herre i gaar efter Middag, Kl. ved 2 Slet, efter en kort Sygdom, omskiftede dette timelige Liv med det evige, udi hans Alders 55 Aar og 7 Maaneder. Der er for nogen Tid siden meldet i disse Blade om den nye Jndretning ved det Kongel. Giethuus til at boere Metall Canoner. Da man nu paa den Maade har bragt adskillige Stykker af diverse Calibre til Perfection, saa havde Monarchen Allernaadigst berammet denne Eftermiddag til at giøre Prøve dermed paa Amager udi Hans Majestets Allerhøyeste Nærværelse; men Allerhøystsamme behagede siden Allernaadigst at contremandere det til en anden Tid, som da vel torde blive een af Dagene med det første. Denne Prøve skal giøres med en 12 pundig, en 9 pundig og en 6 pundig Canon saaledes, at af hver Calibre skal være een paa den nye Maade udboeret, og een efter den forhen brugelige Maade forfærdiget, hvor med hvert Slags i Besynderlighed og for sig selv skal skydes til Skive, for derved des bedre at jugere om hvilken af Jnventionerne der bør have Præferencen.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Da det forleden ommeldte Spargement, angaaende Hr. Etats-Raad Ramsharts foregivne Allernaadigste Dimission med videre, har ikke forholdt sig saaledes, saa er det billigt, at man informerer Publicum bedre, og melder, at det har været et løst Rygte uden all Grund.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Udi forrige Uge, fra den 10 Oct. til den 17 dito, ere her i Staden copulerede 18 Par, fødde 22 Drenge= og 23 PigeBørn, tilsammen 45, døde 10 Mænd, 13 Qvinder, 86 Drenge og 75 Piger, tilsammen 184; ere saa 139 fleere døde end fødde.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Efter Kiøbenhavns Priis=Courant af 17 Octobr.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
er Vexel=Coursen: Hamborger Banco 17 a 17 1/4 pro Cento. Amsterdam 10 1/4 a 11 1/2 pro Cento. London 4 Rixdaler 40 a 41 Ls. et Pd. Sterling. Priisen paa Korn-Vahre. Rug Holsteensk Td. 1 Rdr. 4 mk. Dansk Td. 1 Rdr. 1 mk. Hveede Holsteensk Td. 2 Rdr. 4 a 8 sk. Laalandsk Td. 1 Rdlr. 5 mk. 8 sk. Byg Td. 5 mk. 8 sk. a 1 Rdlr. Byg=Gryn Td. 2 Rdlr. 4 mk. Mal Td. 11 Rdlr. 3 mk. Havre Td. 3 mk. 12 sk. a 4 mk. Havre=Gryn Td. 3 Rdlr. Boghvede=Gryn Td. 3 Rdr. 4 mk. Erter Td. 1 Rdlr. 3 mk.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Feede Vahre. Flesk røget Skipd. 20 Rdlr. Oste Fynske Skipd. 8 a 9 Rdr. Holsteenske Skippd. 12 Rdlr. Smør Fynsk Td. 24 a 28 Rdlr. Sællandsk Td. 29 Rdr. Tælle Lispd. 1 Rdlr. 2 mk. a 1 Rdr. 3 mk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. 4 sk. Fisk. Bergens Fisk Skipd. 10 Rdlr. Graasen tør Skipd. 5 Rd. Klipfisk Skpd. 13 Rdlr. 2 mk. a 20 Rdr. Norsk Torsk salted Td. 3 Rdr. 4 mk. Jslandsk Td. 7 Rdlr. tør Fisk Skipd. 12 Rdlr. Dansk Vaar Sild Td. 3 Rdlr. 2 mk. Norsk Sild Td. 3 Rdlr. a 5 Rdr. Tran Td. 15 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 3 mk. Spansk Td. 4 Rdlr. Fransk Td. 3 Rdlr. Viin. En Ahme Rhinsk Viin 55 Rdlr. 40 Rdlr. Et Oxehoved Fransk Viin 24 a 30 Rdlr.; 20 a 25 Rd. Et Oxehoved Fransk Brændeviin 66 Rdlr.)  46 Rdlr. Humle, Brunsviger Skippd. 54 Rdlr. Norsk Jern Skpd. 9 Rdlr. 3 mk. af 10 Rdlr. Tiære Tønden 3 Rdlr. 3 mk. a 4 Rdlr. Reen Hamp Skippd. 15 a 18 Rdlr.) efter dens Bonite. Hør Skippd. 15 a 36 Rdlr. Brænde. Pommersk Fyr 2 Rdr. 4 mk. a 2 Rdr. 5 mk. Holsteensk dito 3 Rdr. 4 mk. 8 sk. a 3 Rdlr. 5 mk. Jydsk enkelt 3 Rdlr. 4 mk. 8 sk. a 3 Rdr. 5 mk. Elle 2 Rdr. 4 mk. a 3 Rdr.
Berlingske Tidende, 1750-10-19
Avertissemens. Fornyelsen til Børnehuus=Lotteriets 3die Classelvedvarer ey længere end til 10 Nov. førstk. efter hvilken Tids Forløb ingen Lod sædler antages meere til Fornyelse, men de tilbageværende ufornyede Sædler blive solgte til alle og enhver, som dennem maatte forlange, for Jndskuddet allene, neml. 4 mk. Danske, og det fra ovenmeldte dato den 10 Nov. af indtil den 23 Nov. hvorefter Lotteriets 3die Classe ufeylbarligen skal vorde trokken Tirsdagen den 24 Nov. førstkommende paa de 32 Mænds Sahl om Formiddag. Kl. 9 Slet, hvilket vedkommende herved til tienstlig underretning tilmeldes. Da Christianshavns Tydske Kirkes Lotterie baade inden og uden Rigs er avanceret, at Trækningen vel i dette Aar kunde have gaaet for sig, men formedelst de indfaldende korte og hellige Dage er Træknings Terminen fastsat paa den 25 Jan. 1751, paa hvilken Dag Trækningen med første Classe ufeylbarlig paa det dertil af Hans Majester Allernaadigst bevilgede Kongel. Slot Charlottenborg tager sin Begyndelse; thi maatte det behage de Liebhavere, som endnu agte at interessere i bemeldte Lotterie, at giøre sig deelagtige i den Rest af Lotterie=Sædler, som endnu er tilbage, hos de forhen udi Bazetterne benævnte Collecteurer.