Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-21
Nye Seiersberetninger ere indløbne fra Grækenland. Efter Seieren ved St. Lucas forfulgte Grækerne Tyrkerne uophørligt, og tilbragte dem et nyt Nederlag paa Sletterne imellem Daulia og Copaishvorom Odyssens har meddeelt følgende Rapport, dateret Klosteret Jerusalem i Phoris den 18de Juli som lyder saaledes: Fienden blev efter sit fuldkomne Nederlag livfuldt forfulgt paa sin Retirade tvers i giennem Bøotien og overalt drillet af vore Tropper, saa at han ikke fik Tid til komme til sig selv igien. Endelig samlede han sig i Egnen af Copais- og leirede sig den 17de Juli om Aftenen i Sletten ved Chæronea. (Denne Stad var fordum Graven for Grækenlands Friehed ved den Seier, som Kong Philip af Macedonien tilfægtede sig ved den over de allierede Grækere) nær ved Bredderne af Floden Cephisus. Ved Synet af de Tyrkiske Tropper forlangte de Græske, endskiøndt udmattede, med et stort Skrig, at føres mod Fienden. Man tøvede nu ikke et Øieblik og den fiendtlige Leier blev angrebet forfra og fra den høire Side. Tyrkerne giorde i Begyndelsen, efter deres Sædvane, en temmelig heftig Modstand; men efterat deres første Hede var afkiølet toge de Flugten langs med Bredderne af Cephisus og lode over 500 Døde og omtrent 7000 Saarede tilbage paa Valdpladsen. Grækerne fratoge Fienden 92 Kammeler, 300 Heste og temmelig megen Munition og Levnetsmidler og forfulgte ham indtil to Mile fra Valpladsen. Tyrkerne fortsatte hele Natten igiennem deres overilede Tilbaget og til Thessalien. - Efter nogle frugtesløse Underhandlinger, som Dieladin Bey, Anfører for Paschaen af Scodras Tropper, havde indladt sig i med Grækerne, marscherede han i Spidsen for 5 til 6000 Md., som Tyrkerne holde for at være de tapperste Tropper i deres Armee til Agrapha. Grækerne benyttede sig af den Selvtillid, hvormed Beyen rykkede fremfor bedre at indslutte ham. De trak sig derfore først tilbage til Broen ved Coracas, som ligger paa Grændsen af Thessalien, Ætolien og Akarnanien, og som er det eneste Communications-Punkt for disse Provinser. Marcos Begaris, som allerede i forrige Aar ødelagte paa det samme Sted en Tyrkisk Colonne af 10000 Mand besatte Broen med en udsøgt Skare. Den 6te August, da det Tyrkiske Corps passere den, blev den modtaget med en heftig Jld fra Forskandsninger og paa samme Tid rykkede, de Tropper, som laae i Baghold frem fra alle Sider og indsluttede Fienden. J denne Træfning udmærkede sig især den unge Blachavns sig, en Brodersøn af den berømte Euthymos Blachavas, som blev henrettet af Tyrkerne i Aaret 1809 under frygtelige Qvaler. Blachavas anfaldt Fienderne i Ryggen og lod sine Folk, da de havde skudt deres Flinte af, med Sadelen i Haanden styrte sig løs paa Tyrkerne og anrettede et frygteligt Blodbad iblandt dem. Albaneserne værgede sig med deres sædvanlige Mod; men da de vare indsluttede fra alle Sider, saa kunde de først skaffe sig Luft, efterat de havde tabt mere end 3000 Mand. Efter dette Tab var det at Albaneserne giorde Opstand imod Jussuf Pascha; men den tappre Bozaris omkom ved denne Leilighed; thi da han havde trængt ind i Beyens Telt og dræbt ham med en Dolk, saa blev han selv dødelig saaret af en Neger. Han blev derpaa bragt til Messolongi, hvor han er bleven begravet. Nogle Efterretninger ville sige, at Grakerner bleve slagne i denne Træfning, hvori Bozaris faldt. Ogsaa beretter Spectateur oriental, at Tyrkerne skulle have Overhaand paa Øen Negropont; men disse Efterretninger ere deels af et for gammelt Datum og deels for lidet indvortes sandsynlige til at fortiene Tiltroe. - Paa Halvøen Trikeri i Thessalien har den Græske Feldherre Tassos slaget Tyrkerne, hvorved deres Anfører Achmed Pascha og 5 Beyer bleve tagne til Fange.