Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-07-02
Antiqvariske Nyeheder. Vi kunne ikke stige høiere op med vore antiqvariske Undersøgelser end naar vi søge at bringe dem i Forbindelse med de geologiske. Jorden indeholder i sin Construction de tydeligste Beviser paa at den har undergaaet de største Forandringer, om hvis Natur- og Tidsfølge vi have ondt ved at giøre os sandsynlige Forestillinger; og de gamle Nationer ligesaavel som mange vilde og raae Folkeslag have opbevaret os Sagnet og store Oversvømmelser og andre overordentlige Naturbegivenheder, naar nu hine Jagttagelser og disse Sagn forbindes med hinanden, saa aabnes derved den frieste Mark for Speculationen og for Jndbildningskraftens Spil; men tillige ogsaa derved den letteste Vei, hvorpaa Menneskenes Fornuft kan forvilde sig. Naar man holder sig allene til de Mindemærker paa vor Klode og store Omvæltninger og Catastropher, som den har giennemgaaet, og som forefindes i Naturen, saa staaer man allerede megen Fare for at forfalde til dristige og grundløse, Hypotheser, da de Levninger fra Forverdenen, som bemærkes paa den ere saamange, saa forviklede og saa uforklarlige; hvilke de mangfoldige Forsøg, som man har gjort paa at forklare sig hvad der er foregaaet her paa Jorden beviser; men naar man oveni Kiøbet vil bringe disse tvilsomme Naturphoenomener i Forbindelse med gamle Sagn og Myther og med Benævnelser, som ere bevarede os fra Oldtiden, saa vil man vanskeligen kunne undgaae at forfalde til lutter Grillenfængerier og Hiernespind. Maatte man dog ved Oldtidens Studium, som ved Naturens giøre sig det til en Regel at faae afgjort hvilke Facta man har at bygge paa og roligt og sindigt at udlede deraf de Slutninger, som med Vished eller Rimelighed kunne udledes af dem; men saaledes gaaer det ikke til i den lærde Verden: Menneskene trænge til at have noget at beskiæftige sig med, føle en naturlig Lyst til giøre Opsigt, lade sig ogsaa henrive af deres Jndbildningskraft, saa at det gandelige Liv har ligesaavel sine Harlekinader og Bajaspring, som det borgerlige. Denne Betragtning er nyeligen bleven bekræftet ved et mærkeligt Exempel. En Professor Radloff Berlin, som tilforn har beskiæftiget sig med at anstille Undersøgelser om det Tydske Sprogs StammeOrd, har i Aaret 1823 udgivet i Berlin et Tydsk Skrift paa 120 Sider i Stav under Titel af de store Planeters Hesperus og Phactons Sønderknuselser og de deraf følgende Ødelæggelser og Oversvømmelser paa Jorden tilligemed nye Oplysninger om de gamle Nationers mythiske Sprog. – Han vil nemlig af det Sted hos Propheten Esaias 14 Cap. V. 12 hvor det hedder: Ak, hvorledes er Du falden ned af Himlen, beklag Dig Du Morgenrødens Søn, hvorledes er Du faldet ned paa Jorden (jeg oversætter Stedet efter Gesenius) i Forbindelse med nogle Steder hos Dieder og nogle andre gamle Forfattere udlede, at der har været en Planet til ved Navn Hesperus, med hvis Bane der er foregaaet en stor Forandring, efterat den var bleven knuset af en Komet, og hvorved den store Oversvømmelse paa Jorden, som kaldes den Ogygiske var bleven bevirket, hvilken skulde have tildraget sig 200 Aar efter Syndfloden, og hvorved den store Øe Atlantis, som var større end Africa og Asia tilsammen var styrtet ned i Havet. Siden den Tid var Planeten Phaeton forgaaet. Astronomerne have længe formodet, at der maatte være en Planet i det store Rum imellem Planeterne Jupiter og Mars; man var længe ledet om den; men ikke fundet den; men derimod har man i de nyere Tider opdaget fire smaae Planeter, eller som Herschel kaldte den Asteroider Ceres, Pallas, Juno og Vesta, som maae betragtes som Fragmenter af en saadan Planet (vist nok er det, Phoenomenet er i høi Grad paafaldende og forunderligt). Denne Begivenhed bringer nu Forfatteren i Forbindelse med Fabelen om Phaeton, Solens Søn, som styrtede i Havet, og udleder deraf allehaande Phoenomener, som vise sig paa vor Klode; Fragmenter af den skulle være faldne i Østerføen og dette skal have tildraget sig 1500 Aar før Christus. (Formodentlig have Læserne faaet nok af denne Materie, uagtet det gaaer med de Lærdes Galenskaber, som med de Forlidtes, det morer imellem at høre tale om dem). For at komme til noget solidere, saa ville vi omtale at i Aaret 1821 udkom i Paris det 5te Bindaf det Franske Jndskrifternes og de skiønne Videnskabers Akademies Afhandlinger; dette Blads Bestemmelse tillader ikke at meddele et Udtog af delærde Undersøgelser, som dette Bind indeholder, af hvilke Pastorets Undersøgelser og Romernes Luxus og Handel er formodentlig den, som besidder den almindeligste Jnterresse; men man maae henviise den videbegiærlige Læser til det 17de og 18de Stykke af de Gottingiske lærde Tidender for dette Aar.