JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1713-03-01
Frankerige. Paris. Forige Kurfyrster til Cøln og Bæyren have her ved Kongens Hof indfundet sig for at være ydermeere udi Hans Majests. Minde til at forhielpe dennem ved Freds-Forhandlingen i deres Fyrstendømme og Lande. Det lader sig ikke ansee, at de vente, at Kongen saasnart det skulde formaae, efterdi de have leiet Residentser paa Aar og Dag og de ej at skal vilde drage her af Riget, førend de maatte komme til deres forrige Ærestand. Hendes Majestæts af Store Britannien Gesandt, Hertugen af Skrevsbury, som her ved Kongens Hof er, haver givet vores Konge Gienpart af en Deel de Allieredes nye Erklæring, bestaaende af adskillige Poster, til deres Fremtrav, som Hendes Majest. haver giordt dennem Forslag til og de nu vilde indgaae og have henstillet i Hændes Majests. Hænder det igiennem at drive hos vores Konge til at opnaae en Almindelig Fred. Derpaa samme Hertug har sendt Bud tilbage igien med Kongens Svar til Hendes Majest. af Store Britanien. Til Kong Philip udi Spanien Hans Freds- Fuldmægtige Hertugen af Ossuna, er alt de Herrer Staternes Pasborter indkomne, for at kand indstille sig til Fred-Forhandlingen udi Precht, did hen hand og skal være under Veis.
Nye Tidender, 1713-03-01
Spanien. Madrit. De Portugisiske Tropper, som have staaet i Catalonien, ere en Deel sidst i næst forleden Maaned passerede her forbi, 5000 Mand stærke, saasom Vaabens-Stilstanden er paa nogle Maaneders Tiid forlænget med Portugal, desligeste alt paa Tapetet, at Catalonien af Kæiseren med visse Vilkaar til Spanien igien skal overdrages, ikke des mindre lave de Kæiserlige sig der til et tilligt Feldt-Tog mod deres Fiende.
Nye Tidender, 1713-03-01
Tydskland. Strassborg. De Franske Tropper, her i Landet i Stæderne ligge, ere i denne Maaned Dag fra Dag blevne munstrede, desligeste nu en stor Hob det grove Skyts Betiente samt Fyyr-Verkere fra Frankerige her ankomne. Foruden det at mange Regimenter ere komne fra Burgundien, som ligge mellen Slestad og Obenheim Saa det synes, at Kongen af Frankerige vil ved Over-Rhinen bruge sin største Kriigsmagt mod det Romerske Rige, saafremt hand ey skal kunde opnaae de forlangende Freds-Vilkaar. Til med forventes og her hid paa Grændserne en stor Deel Regimenter fra Nederlande Fra Siebenborgen. Den 27 udi næstforleden Maaned havdes her de Tidender fra Bender, hvorledes at Kongen af Sverrig, efter at Hans Majest. ingenlunde har vildet lade den Store Sultans Stalmester faae paa sin Herres vegne Audients hos sig, sig havde med TartarChanien og Seraskieren for saa vidt udi Uenighed sat, det Hans Majest. havde angrebet den første med Haarde Ord, ladet de Hans Majest. af Sultanen forærede Heste stikke ihiel og forskandse Hans ved Var nizza opbygte Pallads, hvorover det gandske Tyrkiske Rige, haver besværet sig, at samme Konge af Sultanen enten maatte skaffes af Landet eller sendes ad Thessalonien, saa at Sagen saaledes paa det yderste afløb:
Nye Tidender, 1713-03-01
Tartar Chammen, Seraskieren og den atter fra Sultanen udsendte Bassa sendte først Kongen af Sverrig Bud, at hand vilde begive sig af sin forskandsede Pallads og tage sin Værelse udi Vender i Seraskierens Huus, som var end og stoor noktil den Tyrkiske Kæisers Hof. Men efter at Kongen ingenlunde har vildet tilstaae det, begav Tartar-Chanien, Seraskieren og Bassa med deres Tropper og 12 Stykker grove Skyt sig af Bender den 31 Januarii sidst for Kongens Pallads og omringede den. Da Kongen dette fornam, skikkede hand Bud ud og sporge benævnte trende Personer ad, hvad det skulde betyde? Men de gave Hannem Svar tilbage, at Hans Majest. skulde føje sig i deres Begiæring og begive sig der ud, nu var det Tiid og Alvor. Men som Kongen satte sig derimod, blev det medhavende grove Skyt affyret, paa Kongens Pallads, saasom mand alt deraf havde sat sig til Modværn, Janitskarene vare imidlertid anbefalet at løbe Storm dertil, men de vegrede sig aldeles derved, forevendende,
Nye Tidender, 1713-03-01
at det var mod den Mahemetiske Lov, saaledes at handle med en undflyet og saa got som Fangen Kalige, saa at Tartar Chumen og Seraskieren desformedelst bleve tvungne til med uforrettet Sag at drage af igien paa Eftermiddagen hen ved 2. Slæt. Dagen derefter, den 1 Febr. næstforleden, sendte Janitskarene ind til Kongen og tilbød Hans Majest. deres Beskiærmelse, hand skulde ikkun betroe dem sig, de vilde sikkerligen levere ham enten udi Constantinopel eller Adrianopel, hvorhen det heldst maatte behage ham, men Kongen forkaste end og dette Tilbud og sagde, mand skulde lade ham blive der, hand var hand forlangede ellers ej noget enten af dennem eller nogen anden. Formedelst dette Giensvar da Janitskarene bleve aldeles forbittrede og komme Dagen derefter i fuld Gevær igien for Kongens forskandsede Pallads med 12 Stykker grove Skyt, hvilke de trende gange fyrede med paa Kongens Huus og bragte det i Brand saa at Kongen og hans Betiente maatte der af. Endeligen begyndte de Janitskarer at bestorme Forskandsningen, da mand paa begge Sider fyrede stærk paa hver andre og blev paa begge Sider en Deel Mandskab, og som mand vil sige 200 af Janitskarene, mesten deels Officerer, som da Kongen af Sverrig ey kunde længer modstaae Magten, undflyede Kongen med 15 af Hans Officerer paa et visse Stæd derinde, og til sin Lykke fandt der for sig en Janitskar, som reddede Kongen og modsatte sig de andres Overfald og Furie, at de ikke dræbte Kongen, som strax der paa med sine 15 Officerer blev førdt til Seraskieren, som omfavnede Kongen og lood hannem føre af Bender, men Janitskaren, som reddede Kongen blev foræret 1000 Løve Daler. Kongen begiærede derpaa at maatte bringes ad Constantinopel, men Seraskieren mældede, at Sultanens Ordre lydede at levere Kongen af Sverrig til at føres af Thesselonien, dog vilde hand bemøje sig, det Sultanens Ordre maatte vorde forandret.
Nye Tidender, 1713-03-01
Hamborg. Brevene, i gaar den 23 udi denne Maaned komne fra Vien, bragte med sig en udførlig Efterretning, hvorledes at Tartar, Chamen tillige med Seraskieren med nogle 1000 Tyrker og 12 Stykker, grove Skyt havde angrebet Kongen af Sverrig i sit befæstede Slot, fordi Hans Majest. havde sat sig altid imod Sultanens Befaling at begive sig derfra. Kongen havde værget sig en heel Dag, saa nogle 100 Tyrker vare blevne, dog maattet endeligen vige Magten, saa at Janitskarene trængte sig igiennem og førde Kongen med 15 sine Officerer ind i Bender, Slottet blev saaledes afbrændt og Kongen, som fik i denne Trefning tvende Saar, siden med sine bragt ad Salonica i Grækenland. Ængelland.
Nye Tidender, 1713-03-01
London. Den 6 udi denne Maaned, siges det, at udi Hendes Majestets Geheime-Raad skal være besluttet, at Parlamentet den 14 næst efter skulde komme til at sidde, men om den Fred, som mellem dette Rige, Frankerige og Spanien skal være for saa vidt stiftet, skulde da af Hendes Majest. blive forkyndet tvifler mand endnu paa.
Nye Tidender, 1713-03-01
Nederlandene. Ytrecht. Til den 21 udi denne Maaned vente vi her Kong Philip at Spanien, Hertugen af Ossuna, hans Freds Fuldmægtig, som er paa Reisen hid fra Paris, saa mand nu kand haabe, at den almindelig Fred, som hid indtil haver været uvis, nu skal komme til nogen vis Slutning, saasom udi de særdeles Forsamlinger alt 14 Poster og Freds-Puncter, til en almindelig Fred ere af gjordte og forenede. Græven Hag. Siden at adskillige Potentaters Freds Fuldmægtige fra Ytrecht her i denne Maaned have været i Samtale og Raadslag med de Herre General Staterne, saa begynder mand end mere og mere at tale om en almindelig Fred, ligesom den skulde nu være gandske nær. Vel laver mand sig til et tiligt Fedt-Tog paa begge Sider og ere Tropperne i fuld Bevegelse, men siges, at paa Dronningen af Ængelland Hendes Begiæring intet fiendtlig skulde blive paa nogen af Siderne foretaget.
Nye Tidender, 1713-03-01
Fra det Holstenske. Den 24 udi denne Maaned var alt en Deel af det grove Skyt, hvormed Tønningen skal beskydes og bombarderes, udi Friderichstad og Husum ankommen, mand mener, at samme Bombardering endnu for Paaske skal gaae for sig. Did venter mand endnu 2000 Mand fra Norge, med Resten af den Norske Armee skal giøres de Svenske en Vending, saa fremt de skulde endnu vilde over skibe flere Folk af Pommern.
Nye Tidender, 1713-03-01
Som at Sygdommen i Tønningen skal tage Overhaand og mange deraf bortdøe, saa berettes, at Græve Steenbuk med samtlige hans Fodfolk og Rytterie, saa nær som 3000 Mand, havde begivet deraf Fæstningen. og Egnen og sat sig med Armeen paa Gardinger Høide og Hede ogsaa ladet Portene for Tønningen tilslutte, paa det Hans Armee ej af samme Sygdom videre skulde blive besmittet. Helligland, som af Natur ellers er saa got som u-overvindelig fast, haver den Kongel. Danske Oberste Mejer paa Stranden. for saa vidt indsluttet, hvor der skal være stort Bytte af de Svenske paa Landet bragt.
Nye Tidender, 1713-04-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-04-01
Kiøbenhavn. Udi denne Maaned haver Hans Kongel. Majest. med stoor Fliid ladet arbeide paa Udrustningen af Orlogs-Floden og foruden den allerede i Søen værende Esqvadre af Fregatter, er alt her paa Rheden, udlagt henved 10 Orlogs-Skibe, Resten er mand i fuld Arbeid med, som inden kort Tiid udi større Antal skal følge. Den 8 udi denne Maaned det og allernaadigst haver behaget Hans Kongel. Majest. at lade udgaae Forordningen angaaende Authoriserede PengeSeddeler. Den 15 ditto Forordningen om Adskillige Insolentiers og Exactioners Afskaffelse ved Armeen i Danmark, Hertugdommene og Græveskaberne.
Nye Tidender, 1713-04-01
Norge. Staværn. Den 6 udi denne Maaned er Hans Kongelig Majests. Fregat Søe-Ridderen. her havnet, førende med sig til Bytte en Svenske Fregat monteret med 14 Stykker grove Skyt samt 4 Basser og bemandet med 60 Mand, som den sig til Bytte udi Søen mellem Kiøbenhavn og dette havde erobret. Desligeste Capitain Lieutenant Wessel, som med tvende andre Kongl. Fregatter er gaaen ad Bergen, for at ledsage det Kongel. Kiøbenhavns Ost-Indiske Compagnies Retour-Skil ad Danmark, haver under Veis igien taget et Arendals Skib, som en Svensk liden Caper havde taget, men Caperen undgik ham imod Natten. Paa det saaledes igien erobret Skib var en Svensk Lieutenant og sex Matroser. Dramen. Den 5 udi denne Maaned havde vi her Brev fra en herfra udrustet Spanie Fahrer, monteret med 18 Stykker grove Skyt og med 54 Mand bemandet, som Capitain Oluf Ericksen fører, skrevet udi Brest den 23 Februarii sidst forleden, hvorledes at hannem 13 Ug Søes fra Cadix var kommen til Entering om Borde en Tyrkiske Søe-Røvere, førende 44 Stykker grove Skyt og omtrent 5000 Mand, som udi anden Entering kastede paa vores Spanie-Fahrer henved 100 Mand om Vorde og blev saa liggende langs Skibet udi. 4 Glass. Udi samme Tiid de havde med hverandre en god Læg, indtil der ikke et Liv var til overs af samme 100 Mand, saa Søerøveren paa det sidste maatte forlade Spanie-Fahreren, som gav ham sit heele Lag, igien langs Skibet med doppelt Skarp, saa hand havde efter Øiesyn mere Døde og Qvæste inden Borde end 100 Mand foruden de 100 Mand udi SpanieFahreren bleve nedsablede. Til Forundering bleve dog ikke mere paa Spanie-Fahreren døde end 6 Mand og 9 Qvæste, men det hele Agter-Skib gandske sprengt, saasom 12 Tyrker bemestrede sig Coyhuttet, det Capitainen derfor lod springe i Luften med Tyrkerne og alt.
Nye Tidender, 1713-04-01
Sverrig. Stokholm. Den 11 udi næstforleden Maaned havde vi her Breve fra Græve Steenbuk, hvorledes at hand formedelst sine Fienders overvettes Styrke var bragt udi Elder stæd hen udi det snevreste af Landet og udi og under Fæstningen Tønningen med sin underhavende Armee, som formedelst slet Pleie udi saa snever en Plet af Landet var mærkelig aftagen og hans Rytterie mesten ødelagt, hvorfore hand forlangede en skyndig Undsætning, men som det formedelst vigtige Aarsagers skyld ej saa snart kunde skee, befrygte vi, at hand skal for sine for mægtige Fiender maa give sig. Græven General Major de la Guarde skal være alt med Post-Jagten der fra for Gothenborg havnet, med hvem vi ville ydermeere forvente de sande Omstændigheder, hvorledes det med samme Armee maa være beskaffet.
Nye Tidender, 1713-04-01
Polen. Vilda. Ukrainer Breve af den 1 udi denne Maaned berette, hvorledes at Grændserne sammestæds af de Moscovitiske Tropper rundt omkring vare heel stærk besatte, desligeste og Dniester-Flodens Passer velforvarede fra al Jnd og An-Fald.
Nye Tidender, 1713-04-01
Den Cosakkiske Armee er nu udi sit fuldkommen Antal, saaden paa Czarens Ordre kand være i Marken naar paaeskes.
Nye Tidender, 1713-04-01
Lemberg. Den 10 udi denne Maaned havde vi her de Tidender, hvorledes at Cronens Store Feldt-Herre haver givet den Tyrkiske og Tartariske Gesandt Audients og derudi forklaret dennem, at den Polske Regering bestod af Kongen, Rigens-Raad og Ridderskabet, hvorfore de i deres Ærinde maatte søge Kongen, Raadet og Ridderskabet, alt saa have de den 3 ditto begivet sig paa Veien til Kongen af Varskaufor at have der Audients. Jndholden af deres medhavende Gesandt-Breve fra Jsmal Bassa, Seraskier, fra Bender er fuld af lutter Venskab for at fornye forrige Freds-Forhandlingen imellem Sultanen, og den Polske Regering. De skal tages til Audients hos Kongen i Villa Nova.
Nye Tidender, 1713-04-01
Hans Majest. med sine Officerere er førdt ad Adrianopel, mand troer ikke at de tilbage blevne blive Træle.
Nye Tidender, 1713-04-01
Tydskland. Vien. Som Brevene fra Adrianopel af den 22 Martii sidst forleden, her indkomne den 30 Martii, mælde, da skal Kongen af Sverrig endnu ikke være af Sultanen tilladt der at indkomme, men at have sin Ophold paa et Slot 3 Mile derfra, udi Forhaabning at komme den store Sultan i Tale, hvorover der udi Adrianopel raadslaaes. Berlin. Skiønt den Gottorpske Fyrstlige Gesandt sig meget hos vores Konge haver bemøjet, at Kongen vilde antage sig den Uroelighed og Kriig sig udi det Holstenske saa vide haver udbredt, saa andses her til Hove lidet paa hans Paagieltende. Vist er det at Kæiseren ei er fornøjet med de Freds-Vilkaar Hans Kæiserl. Majest. af Frankerige ere tilbudne, men med det Romerske Riges Fyrster og Stænder vil føre Krigen ud mod Frankerige for at opnaae sit Attraae, hvorfore det vil staae hart, at forige Kurfyrster af Bæyren og Cøln skal kunde komme i deres forrige Værdighed.
Nye Tidender, 1713-04-01
Fra Ungarn ere mange Regimenter desformedelst paa Tog get af Over-Rhinen, desligeste fra Nederlande, saa at Krigen synes nu ræt skal gaae for sig ved Over-Rhinen.
Nye Tidender, 1713-04-01
Frankerige. Paris. Mand fornøjer sig her med, at Kæiseren endnu skal vilde inden den 1 Junii tage imod de tilbudne Freds-Vilkaar, Jkke desmindre ere alle Generals-Personer beordrede til Enden af denne indværende April Maaned at indfinde sig hos Armeen ved Over-Rhinen. Her tales om, at Kongen der vil stille en Armee i Marken henved 180000 Mand stærk, som deels fra Nederlandene skal komme, saasom Freden mellem vores Konge, Kong Philip og de andre høje Allierede alt udi Ytrecht er undertegnet. Ængelland.
Nye Tidender, 1713-04-01
London. Freds-Posterne og Puncterne mellem de høje Allierede og den Franske og Spanske Crone, undtagen Kæiseren, ere alt den 20 i denne Maaned undertegnede til Dronningen indkomne, hvilke skal være til temmelig Fordeel for vores Nation. Den 21 dito vil Dronningen stadfæste dem og overseende dem til Ytrecht, de skal vel paa Dronningens CronningsDag bliveforkyndede for Parlamentet, mand veed til visse ikke endnu ræt Jndholden af dem. Neder-Ælb. Forhandlingen imellem de Nordiske Allierede og Græve Steenbuk svever endnu ligesom udi en Vei-Skaale, saa de til den 28de udi denne Maaned ei har kundet opnaae sin Rigtighed, saasom hand begiærer at maae give sig og sin Armee med de Vilkaar, det hand med den udi Kongl. Danske Skibe maa udi fuld Gever og med al Æres Tegn overskibes fra Tønningen ad Gothenborg, hvorover og hvorledes det maae skee til denne Tiid ey er treffet nogen Enighed, saasom den Moscovitiske General Fyrst Menzikof vil paa Carens vegne, de Svenske skal give sig aldeles til Krigs-Fanger og hannem Hans Anpart udleveres til at løse de fangne
Nye Tidender, 1713-04-01
Moscoviter, i Sverrig findes ind med, hvortil den Svenske Generalitet aldeles ingen Lyst, haver, alt saa er forud den 21 de Kongel. Danske og Moscovitiske og den 22 ditto de Saksiske Tropper rykt Tønningen flux nærmere, dennem Generalerne ere nogle Dage derefter til Hoved-Qvarteret fuldte, saa at Angrebet uden nogen videre Forhandling skal begyndes og for det første den Forskandsning, som en Fierding Veys fra Tønningen af de Svenske er opførdt, skal antastes. Og vil mand her alt have Tidender, at
Nye Tidender, 1713-04-01
de Svenske af de Danske skal være angrebne og ved Postens Afgang udi Husum være indbragt henved 500 Svenske Kriigs-Fanger. Neder-Landene. Ytrecht. J hvor vel efter adskillige store Stridigheder Freds-Forhandlingen imellem de tvende Croner Frankerige og Spanien paa den ene og de Høje Allierede, undtagen Kæiseren og det Romerske Rige, paa den anden Side til Fornøielse paa alle Sider ere den 11 udi denne Maaned af Freds-Fuldmægtigerne undertegnede, saa have de dog ej kundet samtlige overtale Kæiseren ved hans Fuldmægtige dertil, dog Kongen af Frankerige til sit forige Tilbud haver lagt end nu bedre Vilkaar. Fra Valencyn skrives, at de der udi Egnen omkring liggende Franske Tropper hen ved 30000 Mand havde Ordre at gaae af Over-Rhinen, hvilke med flere der en Armee paa 100000 Mand skal udgiøre, som Marskalk Villars siges at skal anføre.
Nye Tidender, 1713-05-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-05-01
Kiøbenhavn. Den 9 udi denne Maaned haver Hans Kongel. Maj. ved deres Excellencer Geheime Raadene, Hr. Ottho Krabbe og Hr. Christian Schestedt, ladet udgaae sin allernaadigste Forordning om Kiøbenhavns Stads Proviantering for det Aar 1713. Den 18 udi denne Maaned er Hans Kongl. Majests. Oberste og General Adjutant, Monsr. Løven-Øren, her ved Hoffet indkommen af Leyren for Tønningen, medførende de glædelige Tidender til vores Allernaadigste Dronning og det Kongelige Herskab, hvorledes at Græve Steenbuk efter allehaande Forevendinger, med den hele Svenske udi og uden Tønningen sig befindende Armee, efter visse Vilkaar, udi Forenings Puncterne befattede, havde givet sig til Kriigs-Fange, dog skulde Fæstningen Tønningen efter de Svenskes Tog der ud af, blive med Holsten-Gottorpske Folk 500 Mand, i den Stand, som den maatte da befindes, besat.
Nye Tidender, 1713-05-01
Den 28 ditto blev her i Staden Taksigelse af Prædike-Stolene gjordt for Hans Kongel. Majest. Vaabens benævnte lykkelige Fremgang, og det grove Skyt paa Voldene derfor løsned.
Nye Tidender, 1713-05-01
Udi Kongelig Majestæts og Universitets privilegerede Boog trykkerie er udi denne Maaned ved Prenten bleven fuldfærdiget.
Nye Tidender, 1713-05-01
Dr. Henrici Weghorstii, Regiæ Cancellarie Consiliarii, Consistoris Assessoris, J. V. & Philosophiæ Moralis Professoris Labyrinthus Moralis, Juri naturali pervius, cujus duas partes, cum adjecto Virtutum hor tulo, in alma Universitate Havniensi Krudicorum examiniliskebant Prima Lauren Candidati.
Nye Tidender, 1713-05-01
Polen. Varskau. Efter at de Morgenlandske Gesandter fra den Store Sultan og Tartar-Chamen den 21 udi næstforleden Maaned havde havt udi al Stats og Herlighed Audients hos Kongen, ere de den 27 næst efter med Breve og Beskeed til deres Potentater af Cancelliet affærdigede og saaledes den 30. begivet sig paa Reisen af Bender igien. Dennem blev hver til en Ære-Skienk givet 1000 Ducater. Udi det Geheime Raad, som over deres Afskeed blev holdet, blev særdeles overveiet og betragtet, hvorlunde mand best kunde aarsage sig for den Store Sultans, tilbudne Megling mellem Kongen af Sverrig og denne Regering, og hvad Farlighed der vilde følge af, om mand eengang tilstedde Sultanen nogen Megling mellem Christne Potentater, hand da vel videre skulde vilde gribe om sig og foreskrive den hele Christendom Love, alt saa er sligt overladt til de Ængelske og Hollandske Gesandter. Caminieck Podolsky. Først udi denne Maaned have vi her de Tidender fra Adrianopel, hvorledes at endnu paa det for synligste raadsloges, paa hvad maade Kongen af Sverrig, fik kerst kunde komme af sine Lande igien, og som mand vel der ved Hoffet formærkte, at samme Konge, som da opholdte sig der i Nærværelsen, ikke letteligen var at bevege til med den Hans Majestæt tilforordnede Ledsagelse af 2000 Mand Tyrker at gaae igiennem Polen ad Dantsig, saasom samme Konge havde fattet slige Tanker, som mand ey kunde overtale ham fra, alt saa maatte mand vel gribe til det Forslag, at Hans Majest. til Vands maatte bringes af sit Rige igien. Starosten Bobruisky og Vojvoden Kionsky, begge Polske Høvdinger og tilforne Kongen af Sverrigs Tilhængere, og nu have tilbedet sig og faaet Kongens Naade, ere alt af Tyrkiet paa deres Hiem Reise, hvoraf mand slutter, at der hverken for Kongen af Sverrig eller dem noget skal have været eller blive at giøre for at bringe den Store Sultan til at bryde Freden enten med Moscau eller Polen.
Nye Tidender, 1713-05-01
Den Moscovitiske Gen. Rønne staaer med sine underhavende Tropper vel ved Kyou, men skal alt have Ordre at begive sig paa Togget af Pommeren. P. S. Næt nu passerede her særdeles Postbud fra Cronens Feldt-Herre af Rysland, havende Breve og Beskeed med sig fra den Polske Gesandt udi Adrianopel, hos den Store Sultans Hoff findes, til Cronens Canceller, som berettede for vist, hvorledes at de udi Constantinopel allerede paa fri Food satte Moscovitiske Gesandter derfra vare indkaldede til Adrianopel at fremstille sig for Kæiseren og at da med visse Vilkaar den mod Czaren forkyndede Kriig skulde blive stillet og igienkaldet og saaledes forrige med Moscau og Polen indgangne Freds-Artikler blive stadfæstede. Vilda. Af den 27 udi næst forleden Maaned haver mand her de Tidender, at Kongen af Sverrig inden kort Tid med nogle 1000 Tyrker var forventendes udi Bender fra hin Side Dniester-Strømmen, saa Hans Majest. nu dog siges at med slig Ledsagelse skal føres af sit Rige og Lande fra Vender. Jmidlertiid kommer dog samme Konges og Voyvoden Kyousky hans Folk over Dniester-Strømmen, saaledes og den 28 i næstforleden Maaned Obersten Rosochasky med sit Folk til Vojvoden Podofskyer overkommen, bedendes om Naade, hvilken baade hannem og sit Folk er vederfaret. Mand mener dog at Kongen af Sverrig foruden nogen Modstand skal blive af 2000 Tyrker ledsaget gjennem Polen til under Dantsig, der at ind og overskibes af sit Rige.
Nye Tidender, 1713-05-01
Frankerige. Paris. Den 16 udi denne Maaned mod Aften blev Freds Forhandlingen, med de Herrer Staterne af de forenede Nederlande deres Stadfæstelse, til Ytrecht mod Kongens udvexled, til Hans Majest. indlevered og holder mand forvist, at Fredens Forkyndelse derpaa her skal skee inden faae Dage. Marskalken Bezons er den 18 ditto her fra reist ad Mets, for at samle mellem samme Stad og Didenhoven en flyvende Armee paa 25 til 30000 Mand, Marskalk Villars hans Reise ad Strassborg skal vist gaae for sig inden faae Dage; Saa haver og Kongen givet Ordre at lade Fæstningerne Kehl og gammel Breisaksleiffe, saasnart mand fornemmer, at den Kæiserl. Rigs-Armee staaer i Marken, saasom Kongen da ei vil være derefter forbunden til de Freds-Vilkaar, Hans Majest. haver tilbudet Kæiseren og det Rommerske Rige. Ængelland.
Nye Tidender, 1713-05-01
London. Dronningen haver svaret den Holsten Gottorpske Gesandt, Græve von der Natte. paa hans indstændig Begiæring, at Hendes Majest. vilde dog antage sig de Holstenske Lande, som de Nordiske Allieredes Armee stod udi, at det skulde skee, dersom mand vilde stille den gamle Fyrstl. Gottorpske Beheime-Raad paa fri Fod. Ved samme Hof ere Gemyterne temmelig forandrede over det, at Græve Steenbuk haver afbrændt Altona og at de Holsten Gottorpske have saa good villigen indladt den Svenske Armee udi Tønningen til deres egen Fordærvelse. Den 16 udi denne Maaned er Klokken 1 om Eftermiddagen Freden med Frankerige med stor Stats og Herlighed paa sædvanlige Stæder her i Staden, nemligen til Sanct James, Temple Bar, ved Børsen og Aldgate bleven forkyndet og det grove Skyt derpaa omkring Touren løsnet.