Berlingske Tidende, 1795-07-13
At Jomfrue Caroline Kaas, der i nogle Aar har været i mit Huus, forlod Verden den 2den hujus i sit Alders 50de Aar det bekiendtgiøres herved for hende respective Slegt og Venner. Wordingborg, den 7de Julii 1795. Hans Peter Steffens. A Poccasion de la mort de J. Rosted, etudiant. OPassant, arrette tes pas derant ce tombeau, & salue le sache, qutil renferme les cendres d'un homme de bien, dont la posterite garderale souvenir, tant quion saura apprecier habilite pedagogique, la douceur des moeurs: & uncaractere sanstache. Passant, offre lui une larme, cest un tribut du aa tombeau du juste. Fortsættelse af Generalkrigscommissair Wærns Skrifted. d. 12 December 1793 og 10 September 1794 i Anledning af den Danske og Norske Species-Banke, kan de Herrer Interessentere og andre, som have Transactioneeller Penge-Affaires i Species-Banken, mod deres Navne paa en Seddel behagelig lade afhente uden Betaling, alle Dages Formiddag imellem 11 og 12 paa Kongens Nyetorv No. 2 og 3 paa første Sal, og skulde nogen af bemelte Herrer Interessentere og andre, som have Trans actioner eller Penge-Affaires i benævnte Banke, ei forhen have bekommet hans Skrifter af 12 December 1793 og 10 September 1794, kan samme tillige erholdes. Hvad udfordres til fuldkommen hensigtmessigen indrettede Brandanstalter i store Steder: Maa den bedste Besvarelse af dette Spørgsmaal, naar samme indleveres for den 11te Junii 1796, udsættes en Priis af Tre Hundrede Rigsdaler dansk Courant, paa den næst bedste Et Hundrede Rigsdaler, og paa den næst efter Halvtredsindstive Rigsdaler. Der er skrevet meget om denne Materie, og ligeledes fortreffelige Anstalter hist og her virkelig indrettede; men foruden den Anledning, de nærværende Omstændigheder derti give, synes det og i Almindelighed hverken unyttig eller unødvendigt, at opfordre sagkyndige Mænd til atter at henvende de res Eftertanke paa denne Gienstand i sin hele Omkreds. Den forlanges en tydelig Forklaring over samtlige Hensigter og For maale af et vel indrettet Brandvæsen, med en paa Kundskab og Erfaring grundet fuldstændig Angivelse af alle de Jndretninger og Midler, hvorved hine Hensigter kan opnaaes, det er, hvorvidt og ved hvilke Midler Tryghed mod Jldsvaade i store Stader kan, bør og maae tilveiebringes, For større Tydeligheds Skyld vil man her fremsætte nogle af de Spørgsmaale, som man ved ovenmeldte Opgave i Besynderlighed har havt i Sigte, uden dog derved i mindste Maade at ville sætte nogen Grændse for dem, der ville besvare det opgivne Hoved Spørgsmaal, i Fald de ved Sagens Betragtning maatte ledes paa andre og flere Synspunter, hvorfra den blev at ansee. 1) Hvilke Jndretninger ere at giøre paa de Steder, hvor der først skal bygges, i Henseende til Bygningernes, Gadernes, Brændes og andre Vandbeholdningers Anlæg? Hvorledes betrygges Oplage og Magaziner, hvor brændbare Materier i store Qvantiteter maae være samlede Hvad Foranstaltning lader sig giøre i Henseende til de farligere Fabrikker og Haandteringer, det forstaaer sig selv, at Hensigten af flere Menneskers Samling i Stæder, og Lætheden af Handen og Vandel i det borgerlige Liv ikke derved maatte tabes af Sigte. 2) Man forlanger ingen, mindre nogen fuldstændig Beskrivelse af Machiner og Redskaber, som anvendes til at slukke Jlden, saasom Sprøyter, Brandstiger, Hager, Spander eller deslige, med mindre nogen havde egne vigtige Opfindelser saadan Henseende at angive. Derimod ønsker man meget mere et Overslag, over Antallet og Størrelsen af de Machiner og Redskaber, som Forhold til Stadens Størrelse, Bygningernes Mængde og Høide ere fornødne. Dernæst efter hvilke almindelige Grundsætninger samtlige Brand=Red kaber i Staden bør være bevarede, for paakommende Tilfælde snarest muligt at være ved Haanden, Hvad disse Redskabers Vedligeholdelse angaaer, da anseer man det som derhen hører for en Sag, der er uden for Spørgsmaalet. 3) Hvad hører til den hensigtsmæssigste Indretning af et BrandCorps, eller det Corps af Folk,, som nærmest er bestemt til Jldens Slukning? Hvorledes kan dette bestorganiseres, for ved en opkommende Jldebrand at bruges paa hastigste og virksomste Maade, Efter hvilke Regler maae dette Corps i fornødent Fald understøttes og hielpes at andre Borgere. 4) Efter hvilke almindelige Røgler skal Brand=Anstalterne bestyres ved Jldebrand, for saa hastig som muligt at slukke Jlden og hindre dens Udbredelse, Herved maae alle endog de ufordeelagtigste Omstændigheder, tages i Betragtning, som f. Ex. naar der er stærk Blæst, Jlden allerede har grebet om sig, og ved Gnister af let brændende Materier ogsaa kan sætte længere bortliggende Bygninger, ikke allene de, som Vinden bærer paa, men endog paa Siden eller bag ved, i Fare for at angribes, hvorved i Særdeleshed maae tages i Overveielse, hvad i Henseende til høie fremstaaende Bygninger og Taarne bliver at iagttage. 5) Efter hvilke almindelige Forholdsregler kan Meublers og Effecters Redning af de allerede i Brand værende eller Faren nærmest udsatte Bygninger paa den bensigtsmæssigste Maade foretages, Besvarelserne af ovenstaaende Spørgsmaal kan skrives i det danske eller tydske Sprog, og der sendes med enhver, efter den sædvanlige Maade, en forseglet Seddel, som indeholder Forfatterens Navn, Stand og Opholdsted, og uden paa er betegnet med et Motto eller paa anden Maade ligesom Afhandlingen selv. Disse Besvarelser maatte forseglede og portofrie være indsendte til Undertegnede for den 11te Junii næste Aar, da de til den Tid afgives til det herværende Kongel. Videnskabers Selskab for at prøves og bedømmes at Medlemmerne i sammes physicalske og mathematiske Classe, hvornæst Priserne tilkiendes i Selskabets første almindelige Forsamling i November Maaned 1796. Kiøbenhavn, den 1ste Julii 1795. J. N. Terens, Etatsraad, Deputeret i Finants Collegie og Medlem af det Kongl. danske Videnskabers Selskab.