JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Om Træfningen ved Ardvain har et engelsk Blad en udførlig Beretning, hvori de spanske Troppers Mangel paa Mod og Udholdenhed, skjøndt de i Forening med deres engelske Vaabenbrødre stode i en saare stærk Stilling, sættes et saadant Lys, at man ei kan fortænke den engelske Legion i, at den ei oftere vil fægte i deres Rækker. Den er i hiin Træfning bleven aldeles overladt til sig selv ved de christiniske Batailloners skammelige Flugt, der langt fra ei var motiveret af nogen Overmagt paa Fjendens Side. Englænderne, som havde Landsbyen Ardoain besat, bemærkede først deres Vaabenbrødres Troløshed, da de paa engang bleve be skudte af Carlisterne fra Høiderne, og maatte nu, fra alle Sider angrebne af talrige Skarer, med Bajonetten bane sig Veien til Hernani. Et saadant uformodentligt og forceret Tilbagetog kunde ei iværksættes uden at koste Blod. Legionens Tab var da ogsaa 24 Officerer og 262 Mand døde, 24 Officerer og 118 Mand saarede og 60 Fanger, af hvilke Carlisterne havde skudt de 40; de 20 frelste Livet ved Flugten.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Frankrig. Expeditions=Armeen mod Constantine formenes at have været samlet den 20de i Miezel Hammar. Skjøndt Ach met Bey skal have forsikkret de arabiske Stammer, at ingen Franskmand dennegang endnu skulde naae Constantines Mure, have dog nogle paa Veien liggende Stammer ladet Franskmændene tilbyde deres Tjeneste, om Tilbudet er ærligt meent, vil Tiden lære. En Colonne paa 3000 Mand, som under General Damremonts personlige befaling anstillede en Recognoscering, har havt en Fægtning med Ach met Beys Fortropper; Udfaldet antages at have været fordeelagtigt for de Franske. Iøvrigt er Sundhedstilstanden, ved Expeditionshæren endnu ikke den bedste. Regntiden, der allerede er begyndt, vil snarere forøge end formindske dette Onde; imidlertid er Soldaten fuld af Jver og ved godt Mod.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
En Grev Gonfaloniero, der i lang Tid som østerrigst Statsfange har siddet paa Fæstningen Spielberg og endelig blev benaadet med Deportation til Amerika, er nu derfra 1 indtruffen til Paris. Han erholdt strax af Politiet Ordre, at forlade Staden og Frankrig og at begive sig til England.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Det er ikke nogen Hemmelighed i Paris, at denne Strænghed er følge af Skridt fra det østerrigske Gesandtskabs Side. Coureeren", som overhovedet alle Journalerne, med Undtagelse af de doctrinaire, ministerielle og Politi=Organerne, hvilke forbigaae Sagen med Taushed, udtale deres Uvillie over denne ydmygende og i dobbelt Forstand skjændige Krænkelse, af Gjæsteretten. Greven har ei forpligtet sig til ikke at vende tilbage til Europa, hans Sundhed er nedbrudt at hans langvarige Fangenskab; under Frankrigs Clima vilde han søge at gjenvinde den og nu forviser man ham over til Englands Taageluft, fordi Mole nærer en Frygt for Østerrig, som Lord Palmerston ikke kjender til Portugal. Times vil vide, at den portugisiske Arving skulde døbes den 28de f. M. i Palladset Necessidades og have Navnene i Pedro Fernando, Hertug af Oporto. 101 Skud forkyndte den glad bevægede Hovedstad Barnets Fødsel, og skjøndt det var henimod Midnat (Løverdagen den 16de, blev Staden dog strax paa mange Puncter illumineret. J en Adresse have Cortes allerede tillagt Tronarvingens Fader, Dou Fernando, Titel af Majestæt. Man erfarer nu, at Das Antas, da han med 1200 Mand drog ind i Oporto, alle rede traf der Baron Almarguens med 700 Mand af Beleiringshæren fra Valenca og Sada Bandeiras fra Algarbien og Lissabon, ankomne 250 Cassadorer, foruden 500 Mand Municipalgade og 1400 constitutionelle Frivillige. Hvis altsaa Das Antas, som iøvrigt skal dele den afdøde Sarsfields Lidenskab for Vinen, med 2400 Mand (med ubetydeligt Cavalleri og Artilleri) er draget ud mod de ved Braga forenede Chamorroer, da har han overladt Oporto til de ovenanførte municipale Stridskræfters Beskyttelse, og der kan ikke være Tale om Befolkningens Tvang eller om noget Rædselsystem.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Kjøbenhavn, den 3die October. Den 2den Septbr. blev i den kgl. Landsover= samt Hof og Stadsret afsagt Dom i Sagen: Procurator Hansen, som Actor, contra: Tiltalte Komd. C. Albertus i Ringsted. J første Jnstants var denne Sag paadømt inden Ringsted Byting, hvor Hr. Albertus kun var frikjendt for Justitiens videre Tiltale og tilpligtet at udrede alle af Actionen flydende Udgifter. Han var actioneret for at have overfaldet og saaret Procurator Walløe af Roeskilde. Efter den af Sidstnævnte afgivne Forklaring, skal Hr. Albertus, hos hvem Hr. Walløe om Aftenen den 8de Mai havde indfundet sig for at affordre ham Betaling efter en protesteret Vexel, hvilken Hr. Albertus vægrede sig ved at betale, efterat Hr. Walløe i den Anledning havde begiver sig hen til Byfogdens Contoir, og derfra var kommen tilbage til det Gjæstgiversted, hvor han opholdt sig, ved et Bud, have anmodet ham om, snarest muligt at indfinde sig hos ham, hvorpaa Hr. Albertus, da Procurator Walløe, traadte ind i hans Dagligstue, hvor der var mørkt, skal, Forbindelse med en anden sammesteds værende Person, have overfaldet ham med Hug og Slag, ved hvilken Leilighed der tillige blev tilføiet ham en Rift paa Næsen og et lidet Saar paa den ene Finger. Retten antog, at sidstnævnte Saar er bleven Procurator Walløe tilføiet derved, at han ituslog en Rude, for at raabe om Hjælp, og skjønnede derhos ikke, at det omhandlede Overfald, hvori Kbmd. Albertus forøvrigt negtede at have gjort sig skyldig, hvorimod han paastod, at være overfalden af Procurator Walløe, kunde ansees som Gienstand for Forfølgning af det Offentlige. Dom
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Tiltalte Kbd. C. Albertus i Ringsted bør for Justitiens Tiltale i denne Sag fri at være. Actionens Omkostninger udredes af det Offentlige."¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
J den Formening, at Enhver, der har bemærket den Deeltagelse, som ved Overlærer Hages Død offentligen har yttret sig, samt tillige bemærket, hvad der videre i denne Anledning kan være foregaaet eller yttret, vil være enig med ham i, at det vilde være ønskeligt, om Alt, hvad H. har skrevet, maatte blive samlet og i Samling udgivet, har Hr. Professor Sibbern i Dagen opfordret den Afdødes nærmeste Venner til at foranstalte en saadan Samling, og ønsker, dersom Suk Kriptionsplaner udstedes, at hans Navn strax maa blive tegnet. Professoren forventer, at man vil lade Alt trykke, hvad der er fra Hages Haand, ogsaa hvad han maatte have ladet trykke anonymt, saasnart man sikkert veed, det at være af ham. Derved - hedder det videre - kan jo nu ingen Fare være. Korte Oplysninger, forsaavidt de behøves, for med Hensyn til Tid og Forhold at bedømme de enkelte Artikler, ville vel blive tilføiede, og en kort Skildring af den Afdødes Liv tillige affattet og meddeelt."
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Til den i dette Efteraar afholdte Præliminairexammen for vordende Forstelever indstillede sig 12, hvoraf 1 erholdt første, 2 anden, 2 tredie Caracteer, og 7 forlod Exammen. Til den fuldstændige juridiske Embedsexamen have i dette Efteraar indstillet sig 21, til den ufuldstænd, 22 og til den theologiske Embedsexamen 22.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Rosenborgs Sundheds-Brøndes Virksomhed har fra den Tid de bleve aabnede været følgende: Af Gjæster besøgtes de af 339. J 1837 blev drukket, Carlsbader=Vand af 54, Marienbader af 28, Embser af 24, Eger af 12, Pyrmonter af 6, Driburger af 3 og Kissinger af 2 Personer. Solgte Vande, hele Dunker eller Flasker 32,450, halve Dunker eller Flasker 51,940. En Omstændighed, der taler for denne Anstalts Fordeel, er Vandenes billighed. Disse sælges alle til eens Priis uden Flaske eller Dunk, for 14 s. hele og 8 s. halve Flasken eller Dunken. Naar undtages Seltservand, hvis Priis, naar det faaes fra Udlandet, er 24 s., koste de andre Vande i Almindelighed 3 Mk. pr. Dunk og nogle mere. Det bliver saaledes ogsaa muligt for mindre Formuende at drikke disse Vande, som det undertiden af Mangel paa Evne maatte undvære. En heelBrøndeuur ved Anstalten i 4 Uger koster kun 12 Rbd., hvorfor kan drikkes saa stor en Mængde Vand daglig, som man ønsker. J Tyskland er Prisen næsten tredobbelt. Her circulerer følgende Fortælling om et for kort Tid siden ber i Staden forøvet Tyveri, Et ungt Menneske har Adgang i en Frues Huus, paa Væggen i hendes Dagligstue hænger et Gulduhr. En Dag sender han En af sine Ven1 ner til Fruen med et Brev, hvori han anbefaler ham som et særdeles vakkert Menneske, der har forelsket sig i hendes Datter og kommer for at bede Moderen om hendes Sam i tykke. Denne gaaer med Brevet ind til Datteren, og da hun kommer tilbage er Frieren forsvunden med Uhret. Forfatteren af Anbefalingsbrevet skal være arresteret, men benegter al Andeel i Tyveriet. Frieren er reist til Amerika De to nye Noveller, hvormed Forfatteren af en Hverdagshistorie, atter nylig har beriget os, hedder: den nye Montanus, og Nisidat. Den Første er især et sandt til Kunstværk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Vexel-Cours. Hamborg, den 1ste Octbr. Bordeaur 1881. Petersbor91 3/2. London 2 M. 13 Mk. 9 s.; k. S. 13 Mk. 10 s. Madri43. Cadir 441. Lissabon 271. Amsterdam 2 M. 35, 55, k. S. 35, 30. Kjøbenhavn 200. Species 1/2 pCt. Agio. Louisd'orer og Friksdorer 11 Mk. 4 1/2 s. Stk. mod Banco.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Blandede Efterretninger. J forrige Maaned ere endvidere afsagte følgende Domme i den kgl. Landsoverret: J en Sag mod Peder Jversen af Vadum for at have øve de ved Lovens 6 --12 forbudne Kunster, og Lars C. Kringel af Grønhøi, samt Thomas Andersen af Trudslev for at have ladet ham anvende disse Kunster paa deres syge Koner, er Førstnævnte dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage, men de Sidstnævnte for Actors Tiltale frifunden. - Peder Pedersen under Hillerslev=Hundborg Herreders Jurisdiction for at have stiaalet en Ko, som græssede i Klitten blandt flere Kreaturer, dømt at hensættes til Arbeide i Fæstningen hans Livstid. - Jens Schjøtt af Hornborg, tiltalt at Anders Madsen af Haurum m. fl. for uberettiget Jagt paa deres uindhegnede Eiendomme, frifunden. - Justitsraad Bentzen, i Viborg tilpligtet at betale til Kammerjunker Bülow i Storeheddinge 120 Rbd. Sølv af Bøder ved foretagne Confiskationer af ulovlige Brændeviinsredskaber paa Landet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
J Fædrelandet læses om Eiendommes Taxation &c. Følgende: "Det er almindelig bekjendt, at ikke faa Jldebrands tilfælde i den senere Tid have fundet Sted i Kbhvn. Flere af disse ere rigtignok standsede inden de ret ere komne til Udbrud, men de have ikke destomindre i høi Grad været foruroligende. Det er nemlig en almindelig antaget Mening, at Jlden i flere af disse Tilfælde har været paasat af Husenes Eier. At der fra Politiets Side er gjort alt Muligt for at opdage Forbrydelsen, derom ere vi overbeviste, men det er at beklage, at Politiet hidindtil ikke har været lykkeligere i sine Bestræbelser, da endnu kun En af de for Jldspaasættelse Mistænkte, efter Rygte, skal være gaaet til Bekjendelse. Det er derfor at befrygte, at Justitiens Virksomhed ikke vil være istand til at standse denne Forbrydelse. Som oftest gaaer Forbryderen fri for Straf af Mangel paa tilstrækkeligt juridisk Beviis. Skal derfor denne i høi Grad foruroligende Forbrydelse standses og afskjæres i sin Rod, maa man stræbe efter at tilintetgjøre Anledningen dertil. Denne er nu for det første, at mange Bygninger ere assurerede langt over deres Værdi i Handel og Vandel.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Naar en Vinding af flere tusinde Rigsdaler frister til en Forbrydelse som det er saa yderst vanskeligt at overbevise, Gjerningsmanden om, saa kan man ikke undres over, at den begaaes saa ofte, men vel snarere, at den ikke begaaes endnu oftere. Der opstaaer altsaa nu det Spørgsmaal: hvorledes det maatte kunne forhindres, at Eiendomme bliver assurerede over deres virkelige Værdi i Handel og Vandel, (See nærmere herom i Fædrel. Nr. 157.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
J Nordisk Kirketidende Nr. 41 meddeles en Cancelli Skrivelse af 18de Juli 1837 til Amtmanden i Sorg Amt, hvori Collegiet, efterat have brevvexlet med Biskoppen over Sjællands Stift, melder, at det er urigtigt, naar adskillige Øvrighedspersoner staae i den Formening, at Præstens Samltykke skulde være fornøden for at en gudelig Forsamling kunde være lovlig; thi Forordningen af 13de Januar 1741 foreskriver kun, at saadanne Forsamlinger skulle anmeldes for Præsten. Saafremt denne da erfarer, at man ikke agter at iagttage Forordningens øvrige Forskrifter, bør han betyde Vedkommende det Urigtige i deres Fremgangsmaade, ligesom han, dersom han finder det fornødent, kan anmelde det for den verdslige Øvrighed, hvorimod det ikke tilkommer ham, egentlig at forbyde Sammenkomster. Deslige Jagttagelser - hedder det videre - ere ikke uvigtige, da Urostifterne gjerne benytte ethvert Misgred for at indbilde Almuen, at Præst og Øvrighed gaae udenfor deres Competence." Sluttelig bringes det i Erindring, at det ved Forordningen af 13de Januar 1741, som endnu aldeles staaer ved Magt, er strængeligen forbudt, at holde eller søge Forsamlinger, som ikke stemme overeens med Forordningens Forskrifter, deriblandt, at de forud skulde anmeldes for Præsten, at de kun maae bestaae af ganske faa Personer, at kun Mandfolk maae samles med Mandfolk og Qvinder med Qvinder, og at Jngen maa reise omkring, for, under Navn af at styrke eller opvække Andre, at anstille Samlinger. Deraf, at det tilkjendegives Vedkommende, at de maae vente at blive dragne til Ansvar, dersom de oftere, gjøre sig skyldige i Overtrædelse af Forordningen, formode at ingen videre Tiltale finder Sted i Anledning af de gui delige Forsamlinger i Vemmeløv Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Fra Iteho klages over Politiets Skaansomhed med at tillade Udsalget af saadanne Stykker, som bespotte Religionen. Saaledes har en Indsender flere Gange i sidste Markestid for at hindre Forargelsen kjøbt slige udhængte Stykker, men har derved kun opnaaet, at flere komme for Dagen. De ti Bud og Fadervor ere Gienstanden for Spotten. Hertil tilføier Inds. endnu, at der paa 3 Steder holdtes Hazardspil paa offentlig Gade for simple Folk, medens der ogsaa paa andet Sted var i denne Henseende sørget for de saakaldte honnette Folk.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Biskoppen over Fyens Stift, Dr. theol. & philos. Faber, havde andraget paa, at der maatte foretages en Revision af den danske Oversættelse af det gamle Testamente, saaledes som Tilfældet har været med det nye Testamentes Bøger, da det gamle Testamentes Oversættelse i vore danske Bibler i høieste Grad trænger til, med Flid at eftersees og rettes, eftersom mange Steder, især i de prophetiske Bøger, i Oversættelsen ere aldeles uforstaaelige. Biskoppen formeente derhos, at Arbeidets Udførelse ikke burde overdrages nogen enkelt Mand, men at det maatte udgaae fra den danske Geistlighed i Almindelighed. Paa samme Tid som Cancelliet igjennem den kongelige Direction for Universitetet og de lærde Skoler indhentede det theologiske Facultets Betænkning over Sagen, havde dette allerede til Directionen indgivet et Andragende, hvori det, ligeledes i Erkjendelse af Trangen til en bedre Oversættelse af det gamle Testamente, tilbød sig at foranstalte en ny og forbedret, og derhos anmodede Directionen om, at bevirke, at en revideret Udgave af den kirkelige Oversættelse blev iværksat. Ogsaa Facultetet var af den Mening, at det ikke vilde være gavnligt at overdrage det omhandlede Arbeide til een Mand alene, men holdt for, at Arbeidet, ligesom i sin Tid ved det nye Testamente, burde overdrages til en Revisions=Commission, hvis Medlemmer deels selv udførte Oversættelsen af de forskjellige Afsnit, efter antagne fælles Principer, deels gjennemgik de af Andre bearbeidede Stykker. Ligeledes fandt Facultetet det ogsaa gavnligt, at Oversættelsen af de enkelte Afsnit blev offentlig meddeelt, for derved at give navnlig de Geistlige Anledning til at fremkomme med saadanne Forslag til Berigtigelser og Forbedringer, som de maatte finde sig opfordrede til; dog at i saadant Fald Bedømmelsen og Benyttelsen af samme altid maatte blive overladt til Revisions-Commissionen. Directionen for Universitetet og de lærde Skoler maatte ligeledes ansee det meget ønskeligt, at der foranstaltedes en ny revideret Oversættelse af det gamle Testamente, istedetfor den nu 200 Aar gamle Oversættelse, og var med det theologiske Facultet enig i at tilraade Nedsættelsen af en Commission til sammes Udarbeidelse, efter det samme Grundsætninger, som i 1815 bleve fastsatte for Oversættelsen af det nye Testamente. Ogsaa Cancelliet bifaldt denne Mening, og holdt for, at foruden Medlemmerne af det theologiske Facultet burde Sjællands Biskop, Dr. theol. Mynster, tage Sæde i denne Commission. Cancelliet tiltraadte ogsaa Biskop Mynsters Yttring, at det ikke vilde være fornødent at samtlige Bøger af det gamle Testamente forud trykkes, for at forelægges Publicum, hvorimod det kunde overlades Commissionen selv at bestemme, hvilke i Afsnit af Bibelen der skulde udgives til Prøve. Da Hs. Majestæt Kongen allern, bifaldt Cancelliets Jndstilling denne Sag, saa er, i Overeensstemmelse med den derpaa afgivne Resolution, under 13de Septbr. udfærdiget allerhøieste Commissorium til Biskop Mynster og samtlige Medlemmer af det theologiske Facultet.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Torsdagen den 28de f. M. opkom pludselig Jldløs i den for faa Aar siden opførte Afbyggergaard ved Christiansdal omtrent en Fjerdingvei fra Odense, hvorved 3 Længder af en stor Ladebygning med den nys indavlede Sæd lagdes i Aske. Luerne omspændte i et Øieblik Alt saaledes, at Redning var umulig, saameget mere, da den store Mængde Hr. og Straa gav Jlden Næring. Ved den tililende Hjællykkedes det dog at redde Stuehusene og Meieriet, tilligemed en tilstødende Bygning. Det er ved denne Leilighed behageligt at kunne tilføie, at Stiftsbefalingsmanden, Hr. Kherre. Castenschiold, var med de Første, som mødte paa Brandstedet og med en sjelden Omhu personlig foranstaltede det Nødvendige til at Alt foregik med Orden og Raskhed. Jlden skal først være opkommet i en Stak Rapsfoder, som stod udenfor den store Tærskelade. Som en Mærkelighed kan anføres, at en Mængde Maager, Vildænder og andre Strandfugle saaes, tiltrukne af det stærke Skin, at flyve over Brandstedet. Jntet af Sæden var assureret, undtagen omtrent 250 Tdr. Raps, som var solgt til en Odenseer, Kjøbmand, og netop den 29de skulde have været udskibet. En ny kostbar Tærskemaskine er brændt. Af Kreaturer vides kun 2 Køer at være indebrændte; men alligevel har Hollænderiforpagter Mau lidt et meget betydeligt Tab. Betænker man, at det er neppe 5 Aar siden (21de Decbr. 1832), at den gamle Ladegaardsbygning, den Gang beliggende tæt ved Christiansdals skjønne Hovedbygning, tilligemed den største Deel af Besætningen brændte, vil Ingen, som kjender den ædle Eier med hele agtværdige Familie, erfare dette nye indtrufne Uheld og dermed forbundne Forstyrrelse uden inderlige Deeltagelse, ligesom man ogsaa meget maa beklage Hr. Forpagter Hansen, der nu flere Gange har fristet den sørgelige Skjæbne, at hiemsøges af Jldsvaade paa sin Bopæl ved Christiansdal og i Hunderup. Om Brandens Aarsag tør endnu ingen Formodning yttres; men erindrer man, hvor kort Tid det er siden, at der opdagedes en paasat Jld ved Dalum Mølle, da maa vel ønskes, at man ikke atter her skal nøies med det gamle ubekjendt men at det maa lykkes Retfærdighedens baade Øie og Arm at naae den Skyldige!
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
(Hempels Avis.) Det kgl. Commerce-Collegium i Stockholm har under den 29de f. M. erklæret Staden Hamborg samt alle øvrige ved Elben, fra Hamborg til Flodens Udløb beliggende Egne mistænkte for Cholera-Sygdom.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Ved den i Dag afholdte Auction over Hovedgaarden Buderupholm blev for Gaard og Gods med Skov buden 94,200 Rbd., og for Gaard og Gods uden Skov 68,200 Rbd., men intet af Budenne bleve approberede.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
J Løbet af næstforrige Uge var der til Tønningen indkommet en stor Mængde Skibe, blandt hvilke alene 40 med Raps, som strax efter vare seilede bort igjen med den herligste Østenvind, en særdeles heldig Begivenhed for Eierne af bemeldte Rapsladninger, af hvilke flere alt vare begyndte at blive varme.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
J September Maaned have, efter foreløbig Optælling, 1676 Skibe clareret Sundholden. For Aarets 3 første Qvartaler beløber sig disses Antal til 107713, som er 108 flere end i hele Aaret 1834, og 458 flere end i hele Aaret 1835.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Priserne ved det forleden ved Horsens afholdte Michels Marked vare omtrent saaledes: unge Heste fra 60 til 70 Rbd., gamle Ditto fra 15 til 20 Rbd.; gode Stude 60 a 70 Rbd. Parret, unge Malkekøer 20 a 25 Rbd., gamle Køer 14 a 16 Rbd. Stykker; bleget Hørlærred 22 a 24 s., Ditto Blaarlærred 17 a 18 s. Alen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Den 10de f. M. og de følgende Dage fandt man i St. Jürgen ved Slesvig paa Bakken bag ved Daareanstalten, flere Grave med Beenrade. Den, der først kom for Dagen, laae i en af Muursteen opsat Grav. En af disse Beenrade skal være 7 Fod lang. (?) Holmegaarden paa Virum Mark blev den 29de f. M. solgt ved Auction, den 30te flyttede den nye Eier ind i den og den 1ste Ds. Kl. 10 ½ afbrændte den. Dagen.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Cancellieraad Lornsen opholder sig for Tiden i Zurich, og beskjæftiger sig der med Udgivelsen af et publicistisk Værk om Danmark.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
En gammel Kone paa Falster, som var dømt til 40 Dages simpel Fangekost for at have stiaalet omtrent en Skjeppe Kornax paa Marken, har i disse Dage unddraget sig Lovens Straf ved at skære sig i Halsen med en Kniv og derpaa styrtet sig i en Brønd, hvor hun fandt sin Død. Hun havde allerede tidligere, da hendes Forbrydelse blev opdaget, gjort et mislykket Forsøg paa at drukne sig.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
J Anledning af Professor Hjorts En Bekjendelse.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
(Af Kjøbenhavnsposten.) Jeg har længe havt i Sinde at ville udtale mig over det Blad, hvis Redaction jeg nu i længere Tid forestaaer, og det kommer mig saaledes ret beleiligt, at Professor Hjort har skrevet en Artikel om samme Gienstand, hvortil jeg kan knytte de efterfølgende Betragtninger.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Reisende. fra Kallundb. til Aarh.: Cancellieraad Rummelhoff m. Datter, Procuratorerne Nielsen og Schmidt; Chirurg Rauchmaul med Kone; Literatus Lange; Propr. Stabell; Fru Sommerfeldt Jfr. Schleisner; Mad. Gleerup m. Datter; Hr. Broberg; Kbm. Welleius; Tømmermester Rudkjøbing; Bogtrykkersv. Heegaard Corporal Pedersen. - Fra Aarh. til Kbhvn.: Grev HolsteinRathlau; Doctor med. &chirurg. Hüberz; Frøken J. Petersen, Handelsbetjentene Jespersen og Skougaard; Meieriforpagter Schrøder; Lars Andersen m. Søn. - Med Dagv. til Aalb. d. 5te Octbr. Fra Aarh., Fuldm. Toft. Fra Rand. Komd. Ring. Fra Hobro: Assessor Claudi, Fru Claudi.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 2den Octbr. C. Jepsen f. Christiania, best. tilSønderb., ball. H. Damlos f. Bergen, best. t. Kbhvn. m. Sild. S. Axselsen t. Jylland, C. D. Roed t. Odense, C. Ellingsen t. Sæby, E. Nielsen og A. Mogelstue t. Aalb.; Alle f. Norge m. Træll. S. og J. M. Sørensen f. Aalb. m. Stykg. P. R. Møller f. Aarh., best. t. Sæby, ball. (udg. d. 3die. - Udg D. 1ste, P. Asmussen f. Kallundb., N. Hoell f. Rand., B. Kromann f. Stubbek. og T. Guthormsen f. Aalborg; Alle t. Norge.
Aalborg Stiftstidende, 1837-10-07
Hals Skibsliste. Indk. D. 3die Octbr. O. Pallesen f. Petersb. m. Hør og Hamp. D. 4de: N. Jensen f. Rudk., P. Larsen f. Aarh. og H. Jensen f. Kiel; Alle m. Frugt. - Udg. D. 3die D. C. Olesen t. Læss m. Stykg. S. Willumsen t. Kbh. m. Havre. Drote: P. Bruun t. Kbh. m. Smør. P. B. Schmidt t. Randers m. Stykg. N. Willadsen t. Vordingborg, N. Nielsen t. Svendb., J. Jørgensen t. Præsto, J. Brandt t. Nakskou og J. Hansen. t. Odense; Alle ball. N. Friis t. Drammen m. Kartofler. T. S. Mønsted t. London m. Huder. G. Christensen t. Sandes. m. Korn. J. P. Dahe t. Kbh. m. Aal. 5 Lyster t. England m. Bygfrø. L. Clemmensen t. Skagen m. Stykgods.