Københavns Adresseavis, 1769-11-29
Det faste Land har et Forbierg og en Havbugt, d) En Morads med en Vogn som er bleven siddende fast, en stillestaaende Søe, hvorover sværmer FiskefugleEn Sandørken langt borte. 16. Aarets Tider. a) Pløyning, Saaening, Harven, Blomsterbeed, Regn. b) Korn=Høst, Høe=Høst, Soelskin. c) Fæedrist, Frugtsamling og Viinhøst, Fiskerie. d) Tærskning, Træfældning, Jagten. 17719. Nogle Kobbere med Dyr, som jeg endnu ikke har udkastet. 20. Forstandens Fremgang. a) Betragtning, Sammenligning, Forskiel. En Hingst, en Hoppe, et Muulesel, et Esel, betragtet af en Dreng og en Kudsk. b) Troen ved Vidnesbyrd. En Reysende vises paa rette Vey. En Dreng i Nærheden ved Bikuber, løber bort fra sin Fader, forstyrrer Bierne, og bliver stukken. c) Troen ved Underviisninger. En Hovmester og to Drenge staaer i et ledigt Kammer, som er belagt med Fliser. Hovmesteren viser med den ene Haand efter Længden, og med den anden efter Breden. d) Den egne Jndsigt. En Træeskole staaer i ordentlige Rader. En Dreng tæller Længden, en anden Breden. De bekiendteste og synligste Blomster paa Bænke i Potter. 21. 32. Naturlæren om Planter og Fossilier for Børn. Kobberne ere dertil endnu ikke udkastede. 23. Det naturlige Onde. a) En Strandbred, hvor Menneskeer skiærer og æder begiærlig af et Aadsel. En Baad paa det vilde Hav, som ikke kan komme til Land, og hvorudi Menneskene af Tørst holder Munden aaben for Regnen. b) En ledet Blind, som tillige er pukkelrygget, og har en krum Fod. Den, som leder ham, har en Gevext og skiev Hals og bliver biidt af en Hund. c) Sædeland, ødelagt af Græshopper, Muus, Hagel, Torden og Lynild. Jldsvaade sees langt borte. d) Jordskielv, Oversvømmelse af Vandflod, Storm, og Fieldskreed. 24. Det Godes Fortsettelse og Overvegt. a) Syge og Døde af Pest. Pest=Betientere. Venner, langt langt borte. Postering. b) Rundelen i den Berlinske Dyrehave med fornøyede Mennesker. En eneste Betler og Krøbling. c) Mange Dyr fornøyede paa Græsmarken. En Lade, hvor man slagter en Oxe. d) Vandrere om Natten med Laterner, længes efter den tilkommende Morgen. 25. 26. Arbeydsomhed. a) I Haven. En Dreng graver, en anden luger, en Pige vander. En Mand planter. Et Lysthuus bliver bygget. Noget af Tømmermænd og Muurmesteres Arbeyde, bliver seet. b) En Pige=Opdragelses=Huus. Nogle spinder, nogle syer, andre vasker, andre bleger, andre stryger. c) En Skomager i Arbeyde med Svendene. d) En Skræder i Arbeyde med Svendene. e) En Smed i Arbeyde med Svendene. f) En Remmesidder ligeledes. 8) Et Kiøkken, en som vender Steg og bedrypper den. En Dreng støder noget i Morteren. Karlen hugger Brænde, Pigen bærer Vand. b) En Fragt=Vogn i Fart; En triller Vahre paa en Hiulbør. En bærer en Korn=Sæk. To bærer en Tønde paa en Stang. Langt borte er en Flod, hvor Folk roer og skyder sig frem med Baadshager. 7. Tilbøyelighedernes Fremgang. a) Smagen i Orden og Harmonie. En symmetrisk bygget og ordentlig besat Sahl. Concert, ordentlige Rader af Tilhørere, Malerier. Langt borte en Aller og Statuer. Jgiennem en Dør bliver seet noget af et Bibliothek. b) Medlidenhed. Den Medlidendes Historie, hvorledes han setter den Elendige paa sit Muulesel. c) Den veldædige Medglæde. Et Selskab af dandsende Bønder. En Karet holder. Tieneren bringer Viin og en Kurv med Hvede Brød. En Bonde=Pige faaer Penge ved Vognen. a) Kierlighed og Had. Familien lykønsker en Forreysts Hiemkomst. Nogen ved Hiørnet seer det spodsk an, og med Modbydelighed. 28. Fortsettelse. a) Taknemmelighed og Tillid. En Deel unge Folk fremstiller sig for en veldædig Herre og hans Damme; de bukker sig, peger paa deres Klæder og Bøger, som de har under Armen. Ærekierhed. En Dreng viser Faderen sin Skrift; Datteren viser Moderen sin Syening. Man roser dem. En stor Datter stikker Hovedtøy op. En gammel Mand; sidder hos hende, peger paa sig selv, og fortæller sit Liv og Levnet. c) Kiønsdrivt. En Moder med blottet Bryst holder et Barn paa Armene, med hvilket Faderen leger. En ung Mand staaer med en Jomfrue langt borte og lysser hendes Haand. c) Penge=Kierlighed. En Kone syer Klæder, Børn vinder Silke, Sparbøsser, Penge=Punge og Sølvtøy staaer (som Hoved=Sager paa dette Kobberstykke, i et Skab. Deruden for er et Farverie. 29. Selskabeligheds Grunde. ) En Lam paa Skuldrene af en Blind. En Sovende, og en Ven hos ham, som ihielskyder en Ulv. b) En Jagt, besat med mange Personer. Langt borte et Fiskerie med Fiskergarn. Forskjelligt fra N. 6, c. og d. c) Et Torv. Oste Kræmmere, Bagere, Fiskere, Slagtere, Borde med Legetøy, Musikalske Jnstrumenter, AlenKram, syede Klæder, Trævahre, Jsenkram, Kobbersmed Vahre, Qvægmarket. 30. Grove Fornærmelser. a) En Drukkenholt tumler, vil slaae Vinduer ind, og bliver overslagen med Sand og Stene af Smaadrengene. Noget længer borte en Kone med Eg. En Tyv stieler nogle fra hende. En anden stieler imidlertid hans Hat. b) Et Nat=Stykke ved Waaneskin. Tyve giøre Jndbrud paa en Stige, og ere bevæbnede. Fra de øverste Vinduer bliver de slagne med Brænde. Folk paa Gaden. c) Tatere har slaget en Mand, og bortfører Kone og Børn. Et andet Partie angriber en Karet med Pistoler. d) En Krambod. En hængende Vegtskaal. En vreed Kiøberske, som trættes over Vegtskaalen. Der ligger og en Alen, og staaer et Pælemaal. Kramboden er altsaa en Blanding af Høkerie. 31. Medborgerskab. a) En Forsamling af Huusfædre i en Kreds. En viis Mand overtalende. b) En Raads=Forsamling. En fior Bog, Betientere, Vagt, Folk. c) En Konge paa Thronen, Raad, Betientere, Vagt, Folk. d) En Stad med Raadhuset; man seer fra en Høy indi Gaderne; langt borte Byer og enkelte Huse. 32. Offentlige Straffe. a) En Ting=Stue, en Klager, to Vidner, og en Advocat, peger paa den Anklagede; han giver Penge=Straf, Dommeren advarer med Fingeren, Rettens Betiente. b) Et Menneske, som løber Spidsrod; langt borte pidskes og brændemerkes en. Galger med Tyve, Steyler med Kroppe. En, som bliver halshugget (uden Præst) Tilskuere. d) Arter af Fængseler, Lænker, Fødder i Stokke. Langtborte Skubkarrer= og Galey=Slaver. 33. Omstændigheder af Forestillinger i Sielen. a) Tvivl, Formodning, Vished. En vandrende Kiedelstikker vil med sit Redskab til en Bye, og spørger sig for ved en dobbelt Vey hos en Bondekone, som sidder under et Træe, hendes Barn løber den kommende Fader med Tillid i Favnen. Falsk Jndbildning. En Stue ved Maane=Skin. En Seng. Et frygtsomt Menneske med udstrakt Hoved. En Kat i et aabent Vindue river et Glas om. En Skiorte og en Hat oven over hænger paa Paryk=Stangen og bliver beskinnet af Maanen. c) Chimærer. Døden med Segel. En Dievel med Horn og Heste Fod. En Centaur, som taler med en HavFrue. En Hex paa et Kosteskaft i Luften. d) Vildfarelse. En Dreng seer en lige Stok i et Vand=Glas, som krum. Andre seer en Skorsteensfeyer, og forskrekkes. 34. Den menneskelige Fornuft og Vanvittighed. a) En rad Heste, som bliver førte til Torv af en eneste Mand. En Hjord Oxer for en Driver. En Skytte skyder en Biørn. b) En Moder læser med et Barn i en Bog. Faderen, sidder dybsindig og peger paa sin Pande. Et ungt Menneske skriver og seer hvad Klokken er. En anden pager igjennem Vinduet til Solen. c) Viisdom og Dyd. Et Menneske staaer ved en Vegtskaal, paa den ene Skaal ligger en Pakke med Paaskrivt: Got: Paa den anden en anden Pakke med Paaskrivt: Ondt. Han taler venlig til et Antal af alle Slags Mennesker, imod hvilke han kierlig udrekker den ene Haand, i det han med den anden peger paa sig selv. d) En Gaard for Vanvittige. Et galt Menneske tager Parykken af en Mand, og setter den paa sin Stok. En Rasende er i bare Skiorten bortløben fra sin Oppasser og springer ud i Vandet. Galne Mennesker, som stikker Hovederne ud. 35. Gemyts Tilstande. a) Glæde, Haab, Forlængsel. En Kone seer efter et Skib i Søen, som flagger. En Mand stiger op i Masten og Slagger med et hvidt Tørklæde. Konen seer det, og glæder sig. b) Bedrøvelse, Frygt og Afskye. En bedrøvet Enke, og en Veninde, i Stuen hos en Død. En Dreng er han ge for en Hund, som giøer ad ham. Et andet Barn vægrer sig ved at indtage en Theekop Medicin. c) Forundring. Et Menneske ved Strandbredden, stirrer paa Søen; en anden staaer og gloer paa Biergene. Børn løber efter en Hund, som bærer en Pung i Munden. d) Vrede. En Kone tager et Knippe Nøgler og slaaer en Pige i Hovedet med, Pigen viger af Veyen, og Nøglerne farer henimod et Speyl. Konen veltede tillige TheeBordet med Porcellainet paa. Tieneren vender sig om og leer. 36. Vanens Magt. 1) Folk, som med Ubeqvemmelighed røger Tobak i det de skriver, (uden for drikker Bønder) Konen opstikker Hoved=Tøy, og tager Snuustobak. Børn drikker Caffee. 2) En Gierrig. Paa Bordet ere Penge=Punge, en Guldvegt, en Pistol, en Tran=Lampe. Alting i Stuen, er slet. Han skiender paa sin Kone, fordi hun give Børnene Æble. 3) En Vellystig. J en Canape, Viin og Confiturer paa Bordet, Blomster=Potter, en Violin, et vellystigt Nalerie lige over for ham, Creditorerne maner, han rekker dem et Glas Viin. 4) En Ærgierrig, brystende sig paa Gaden i en Chalse, en Løber, kostbare Heste, en Jagt=Hund ved Vognen, Chaisen er malet, to Laqvayer, en hilser dybt, en leer spodsk, eller peger med Fingrene. 3745. Landkort i Kaaberstykkenes Format. 1ste Kort. En Grundtegning af en Bygning, Muur, Døre, Vinduer, Kamine, Trapper i det første Stokverk bliver betegnede paa sædvanlig Maade: 2det Kort. Den Kiøbenhavnske Plads, hvor Statuen staaer. 3die Kort. Staden Kiøbenhavn i Grundtegning, i det mindste Hoved=Pladsene og Hoved=Gaderne. 4de Kort. Øen Sielland. Vandet er hvidt paa alle Kortene. Et lidet Stykke af Skaane og Fyhn. Paaden Sielland er ikkun Stæderne betegnede med Navne, det øvrige er fyldt med Prikker. J Midten staaer (ligesom paa alle de følgende Kort) Navnet paa Tydsk og Fransk. De tilgrændsende Lande bliver ikkun betegnede ved Grændse Strekninger og ved Navne, ligesom og paa de følgende Kort. Floderne ere Stræger. 5te Kort. Dannemark. Hver Provinz har sit Navn i Midten. Jkkun Stæderne bliver nævnte, dog ikkun paa Tydsk. Det øvrige er enten fyldt med Prikker, eller smaa Stierner, eller sine Linier. Forskiellen paa hver Provintz er Jlluminationer. Om Naboe Landen, see oven for. 6te Kort. Tydskland. Indretningen er ligesom Dannemark. Kredsen ere her Provintzer. Jkkun Residentz=Stæderne og andre store Stæder bliver nævnet. Det Navn Dentschland, Allemagne, staaer i Midten, store end Kredsernes Navne. Europa. Indretningen er ligesom Dannemark. Rigerne ere her Provintzer. J hvert af dem er ikkun Hover Staden nævnt. 8de Kort. Hele Jord=Kloden i to halve Kugler ved Siden af hinanden. Indretningen er ligesom ved Dannemark. Hver Verdens Part er en Provintz. Altsaa 4 Jlluminationer. De ubekiendte Lande maae have en færde les Aftegnelse. Dyre=Kredsen behøves ikke; men Ægun, tor, Polerne, Polaar=Cirklerne, Vende=Cirkelen og Middags=Linien ere gandske fornødne. Ægnator og Horizon, ten har 360 Grader. 9de Kort. Det Copernicanske Systemme i Soel Formørkelse og Maane Formørkelse jevnsides. Planternes Tegn staaer derved. Maanes Phases o. s. v. 46. Den Menneskelig Culturs Oprindelse. a) En naturlig Egn, saaledes som den var, førend den blev dyrket af Mennesker, uden ringeste Spor til noget menneskeligt Verk. Jkkun meget faa Dyr. Jkkun to Menneskeer, som ligger i Søelskin, som bliver opmerksomme paa et fra Skyerne straalende Lys. J øvrigt sees der Bierge og Dale, Floder og Hav. b) Den selvsamme Egn paa en nu brugelig Maade dyrket ved menneskeligt Arbeyde og Jnsigt, Huse, Broer, Skibe, Marker, mange Dyr, mange Menneskeer i Forretninger. 47. Guds Egenskaber. a) Et Skrift hænger ud af en Skye, ligsaa breed, som Billedet er. Skriften er : Ein Jehoral. erste Ursache, in Evigket. von Ewigkett, eur Vater. müchtig, gultig : unsterbliche Kinder. Neden under Skriften staaer Menneskeer af alle Slags Alder, Stand og Kiøn imellem Gravsteder. De læser Skrifteen; de, som har læst den, falder i Forundring, eller dybsindig Eftertanke. b) Ligesom forhen. Skriften er: Jehovah. Allwissend. 1 Allgitig.