Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1847-09-01
J Kirkestaten retter Folkestemningen sig nu fornemmelig imod Jesuiterne, denne Skummelhedens Association imod al Frihed og Fremskridt. J Camerino har allerede fundet Uroligheder Sted, der begyndte med en Demonstration imod Jesuiterne, og en Cardinal maatte i al Fart fra Rom sendes derhen. Vincenzo Giøbertis bindstærke Værk om Jesuitismen, der indeholder en Mængde documenterede Beskyldninger imod denne deilige Orden, gaaer fortræffeligt fra Haanden og forfeiler ikke sin Virkning. Jesuiterne selv ere saa meget meer i Angst for deres Fremtid, som deres hidtilværende Bolværk, Censuren, ved den stærke Beskyllen af Frihedens Strøm er blevet saa skjørt, at det truer med Nedskred, i alt Fald allerede har borttaget Trygheden fra den Grund, hvorpaa Frihedens Fjender hidtil troede sig saa sikkert befæstede. Selv Giøbertis Værk har ikke lidt nogensomhelst Standsning i Censuren, hvis Udøvere begynde at neutralisere sig selv, og Bladene fortsætte uforstyrret deres frimodige Tone, gods Jesuiternes og Ligesindedes Klager og Reclamationer. Jkke mindre skjønt arbeider Regjeringen med Folket paa Frihedens Værk og Censurens Tilintetgjørelse. Statssecretairen, den kraftige Cardinal Ferretti, havde stædet flere af Roms Avisredacteurer til Audients og kom dem imode med den Forsikkring: at han allerede vidste, hvad de vilde sige ham, at Censurloven var slet; han istemte fuldkomment denne Mening og der maatte finde en Forandring Sted. At Censuren endnu udovedes, var kun en nødvendig Følge af den forbudte Vinkelpresse og den derfra uden Ansvarlighed udøvede Scandale. Østerrig og Neapel have ved deres Gesandter indgivet Klage til Paven over den romerske Avispresse. De tre af de absolut Magter fornemmelig anklagede Redacteurer have imidlerind bekjendtgjort, at Statssecretariatet har tildeelt hine Magter et værdigt Svar og forsikkret dem, at de Anklagede kun havde Fædrelandets Vel for Øie. – J Ferrara er det kommet til Excesser imellem den østerrigske Besætning og Jndvaanerne. Efterretningerne herom til Rom have fremkaldt en saa stærk og uretfærdig Anmositet imod Øster ligere og Tydskforbundtere, at den truede med at udsteie til afskyelig Forbrydelse, idet flere unge Romere endog gjentagne Gange og med dragne Knive havde listet sig efter den agtede østerrigske Gesandtskabsraad, Baron v. Dhm, for at overfalde ham i en afsides Gade. – Den neapolitanske Regjerings Statskib befinder sig ogsaa Nærheden af en Frihedsbevægelses Malstrøm. J Calabrien, navnlig i Egnene omkring Seylla, er det lommet til almindelig Opstand og fra Neapel sendes vedvarende Tropper derhen. Regjeringen, der ikke synes at sole paa Staalvaabnenes Styrke alene, har tillige ved Underviisningsministeren, uden videre Oplysning om Grundene herfor, over hele Kongeriget befalet Lærerne i - Philosophien, at lukke deres Lærestole, Saa kort er Farten fra Schlla til Charybdis! J Hovedstaden selv have flere hundrede af de meest uafhængig stillede og ansete Mænd indgivet en Petition til Kongen og Afhjælpelsen af flere aabenbare Misbrug i Forvaltningen samt ledsaget Skrivelsen af Reformforslag, men Petitionen blev uden videre forkastet. – Sardinien har, paaberaabende sig forskjellige Ulemper, som skulle være tilføiede sardinske Undersaatter i Schweitz, taget saakaldte Repressalier imod Schweitz eller vel snarere mod de frisindede Principer i Naborepubliken, og til den Ende befalet, foreløbig at optage en Fortegnelse over de Schweitzerborgere, som opholde sig i de sardinske Stater. (Aalb. Av.)