Aarhuus Stifts-Tidende, 1806-11-18
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpassereede. Kiøbmand M. Lepman, Grosserer N. B. Sommerfeldt, Cand. theol. C. M. Hasle, Madame Løgstrup Kiøbmand N. J. Musmann, Jfr. Lieb, Møller Drakmann, Kiøbmand E. Søegaard, Exominotus juris J Lindenholm, Jfr. Jacobsen, Viin. handlersvend P. Kiær, Student F. O. K. Sortmann, Stueet E. Phaff, Frøken S. Holck, Jfruerne Aster og Ache, Proprietair C. Rugaard, Jfr. A. Møller, Frue Generalkrigscommissatrinde Fischer med Kammerpige og Frue Cancellieraadinde Bendixsen med Datter, F. Lovise, Examinatus jur. S. Bay, Brændeviinsbrænde N. J. Kolds, Sogn præst Omann, Student P. J. Chlern, Toldbetienterne M. Winckler og Aamodt, Cand. Theol. P. Kabel og C. C. Assens. Adjunct, Edvard C. Fleischer, Justitiarius Jespersen med Frue, 3 Børn og en Tienestepige, Forpagterne N. Hviid og P. Brendstrup, Hestehandlerne T. Christensen, O. Pedersen, N. 1 Lemming, N. Møller, Niels Aaarsleff og J. Pedersen. Det var at ønske at en Kyndig, vilde oplyse Aarsagerne, hvorfore, Levende Hegn, næsten slet ikke findes i det nordre Jylland, om enkelte Hovedgaardsmarker, undtagen, hvor saadanne Hegn, have været opførte men efterhaanden, igien blive ødelagte, eftersom Hovedgaardenne blive adsplittede. I Hertugdømmene i Angelen, i Schaben o. s. v. ere disse levende Hegne, bragte til stor Fuldkommenhed, de giøre der ikke allene en uberegnelig Nytte som Hegn, og ved at give Lye, men forsyne Beboerne med en større Deel, Brændsel, Baand staaer, ja Evningstræe, af alleslags; at det samme kunde være tilfældet, i Jylland, i det mindste, i Bierre Herred, Sønder Herred og Hads Hed. med flere Strækninger, er ingen Tvivl at underkaste. Blant flere Exempler har Bonden Jens Koch i Bierreherred, i Barred Bye, under Barretskov, viist at levende Hegne, i nogle Aar kan ved Flid, bringes til stor Fuldkommenhed, han har, indhegnet, hans forskellige Lodder, saavel Agerland som Engebund, med et fuldkommen levende Hegn, der udmærker sig frem for alt, af det Slags i de Egne. Til dette Heens Beplantning, har bemeldte Jens Koch, næsten ene betient sig af den indeulanske Pileart der er i Provindsen bekiendt under Navn af Vidie, eller Vier, og hvis Bark bruges til Beredninger af det Læder, hvoraf de danske eller Randers Handsker giøres. Bemeldte Bonde har for denne Flid, som for anden Fliid i Landbruget, modtaget af hans nærværende Hosbonde Kuhr. Rosenkrantz, et Sølvbægger indvendig forgylt, med en Jndskrift, og en Skrivelse, der viser Hensigten af Gaven, nemlig Opmuntring til fremdeles at vedblive og tiene hans Naboer til Exempel. Dog skiøndt vi have, saamange trykte Afhandlinger og Opmuntringer, samt Anviisninger, denne vigtige Saa angaaende, er som sagt levende Henne, endnu en Sieldenhed i Jylland. Man maatte derfor meget ønske, at en Kyndig, vilde snart meddele os en kort men grundig Afhandling over denne Materie, med særdeles Hensyn til Jyllands forskjellige Distrikters særdeles Beskaffenhed; kunde det tillige angives, hvorledes Fred mod Mennesker og Kreature paa en kortere Maade end den nu brugelige, kunde tilveiebringes, saavel paa frie Mark som paa indfredede Jorder, vilde det formodenlig hæve den Ulyst, der nu spores hos Mængden til at frede fine Marker ved levende Hegn.