Den Vest-Sjællandske Avis, 1824-03-05
Man tvivler ikke paa, at alle Provinser ville antage det; i Provinserne Minas Geraes og St. Paulo vare Keiserens Forholdsregler med at ophæve Congressen blevne godt optagne og man haaber at det samme vilde finde Sted i alle Provinser. – Man erkiender nu ogsaa i Lissabon at alt Haab om Udsoning med Brasilien er forsvundet; men man vil afsende Tropper til Maranhar og Para. – Nye Efterretninger ere indløbne fra Mexico, som naae til den 4de December, alt var der dengang fuldkommen roligt og alle Anmositeter ere forsvundne siden Kongressen er bleven aabnet, som er til en stor Fordeel for Handelen. – Den SpanFlorille har forladt St. Juan de Ullog af Mangel paa Levnetsmidler, Fortet fyrede ikke meere, Man beregner at det ialt har kostet 1200 Bomber og afskudt 12000 24pundig Kugler paa Veracruz. Den Mexikanske Regiering har afsendt en Kommissair til Nordamerika, som er forsynet med de fornødne Penge for at kiøbe en liden Krigsflaade. – Den Columbiske Regiering har besluttet at oprette et Museum og en Biergværksskole. – De Amerikanere som opholde sig i Paris, have den 21de Februar celebreret Wasbingtons Fødselsdag. General la Fajette var nærværende og man drak hans Sundhed; han talte om med Glæde igien at besøge Nordamerika. Plantningen af Viinstokken omkring Odessa lykkes godt, det er 8 Aar siden man begyndte derpaa, og i den Tid ere 100000 Viinstokke blevne plantede; de trives vel, bære gode Druer, hvilket lover en god Viin Avl i Fremtiden. – Vinteren har i Aar været meget streng i det sydlige Europa, man skriver saaledes fra Rom under 7de Februar at man i flere Aar ikke har havt der en saa bidende og vedholdende Kulde; Biergene i Omegnen ere til en anseelig Høide bedækkede med Snee, barske Nordenvinde herske uafbrudt. Nu begynder ogsaa Vinteren at tage fat her i Norden; i England er, ifølge de sidste Efterretninger, falden saamegen Snee, at Posten kunde ikke komme frem imellem Bristol og London. – J Kuttenberg ved Prag slog Lynilden ned d. 11te Februar og lagde Treenigheds Kirke i Aske. – Hr. Damoiseau Medlem af Længde-Commissionen i Paris har af Academiet tilforn erholdet en Præmie for et Skrift, hvori han vil bevise at den berømte Halleyske Comet skal komme tilbage November 1824. Denne Comet er den største af alle dem, som man har feet, og har af alle været Jorden nærmest, den lod sig sidst see i Aaret 1680; men Halley meente, at den først skulde komme igien i Aaret 2254, saa det kommer an paa hvem af dem der har regnet rigtigt. Uagtet denne Commet er den farligste for Jorden, fordi den af alle kommer den nærmest, saa er den dog 100,000 Mile borte fra den, som er dobbelt saa langt borte som Maanen er fra Jorden, den høieste Jndflydelse den kunde have paa Jorden vilde være en stærkere Ebbe og Flod, og dette kunde kun vare et Øieblik da Cometen og Jorden ville i faae Timer komme mange Tusinde, Mile bort fra hinanden). Samme Hr. Damoiseauhar nu overleveret Academiet en nye Afhandling om den af Hr. Encke i Gotha opdagede Comet, hvis Tilbagekomst i sit Perihelio han har ansat til den 17de September 1825, denne Comet er ogsaa blevet observeret af Hr. Rumker i Juni 1823 paa det nye Observatorium i Paramatta i Nyeholland. Den nye Gouverneur over Colonien, General Brisbane, har indsendt en Beretning om de Observationer, som ere anstillede paa dette nye Observatorium.