Den Vest-Sjællandske Avis, 1821-03-06
Den udmærkede Nederlandske politiske Skribent Vanderstracten har i sit Værk: De Vetat actuel du royaume des pays bas os. v., underkastet det Spørgsmaal, om en Revolution er at vente i Storbrittannien, en udførlig og grundig Prøvelse; hvis Resultat her i Korthed skal meddeles: England nærmer sig med en henrivende Hurtighed til den Afgrund som skal opsluge det. Denne Sandhed er unægtelig; mange Facta, tale derfor og det er end- og tvivlsomt, om denne Magt kunde undgaae en nær forestaaende Undergang, om det endog forandrede sit System. Denne Fare, hvori den nu befinder sig, udspringer af talrige tidligere Aarsager, og forbinder sig med en uendelig Mængde store ministerielle Feil, som nu ikke ere længere til at rette. Mange lade sig imidlertid blende af den tilsyneladende Engelske Handels glimrende Stilling; derfore troer Forfatteren at burde anføre Grunde for sin Sætning, og mathematisk bevise den, hvad see vi i Parlaments-Debatterne, utallige Petitioner og legislative Forholdsregler til at hæve Agerdyrkningen, Manufakturerne og Handelen af den sørgelige Tilstand, i hvilken disse Hovedgrene af Jndustrien ere nedfunkede. Forfatteren beviser, ved en sammenlignende Tabel over Agerdyrkningens Producter og Prisen paa disse Producter i Storbritnien efter Colleghoun og Arthur Young for Aarene 1789 og 1820, at Agerdyrkningens Tilstand har siden hiin første Epoke forbedret sig til en Værdie af 625,000,000 Franker. Hvad er da Aarsagen til Landmændenes Tryk, 1) Fattigskatten, hvoraf 2/3 falder paa denne Classe, og som siden hine Aar har tiltaget 137,500,000 Franker og som udgiør en Formerelse af 10,000,000 Franker til Landmændenes Skade, 2) Det firedobbelte Forhold imellem de nuværende ordentlige Paalæg og Paalæggene før Krigen. Dengang udgjorde de 18,000,000 Pund Sterling, og nu 70,315. 442 Pund, altsaa en Tilvært af 52,315,452 Pund Sterling, eller 1,307,886, 300 Franker, hvoraf i det mindste den halve Deel falder Agerdyrkningen til Byrde. Det giver sig tilkiende af en Ballance imellem Tab og Fordeel, at denne Green nu aarlig har tabt 138,943, 150 Franker. Men hvorfore forlange Manufacturisterne og Kiøbmændene Handelsfrihed, Fordi de haabe, at naar England frasiger sig Prohibitiv-Systemet, saa ville de andre Nationer handle ligesaadan imod det. Naar denne Reciprocitet kunne finde Sted, saa ville vistnok den Engelske Handel vinde umaaleligt, fordi de fleste Engelske Varer lade sig sælge til en langt ringere Priis, end Nationernes Fabrikater paa Fastlandet. Men derfore ville disse aldrig give deres Samtykke til en frie Handel med Storbrittannien. Der gives en anden uovervindelig Hindring imod denne Handelsfrihed; denne Hindring findes hos den Engelske Nation selv, da der findes virkelig en paafaldende Forskiel imellem Handelens og Agerdyrkningens Jnterresse. Den industriøse Classe vil, at Amerika, Preussen og Polen skulle ombytte deres Korn imod de Brittiske Producter, men den Classe, som driver Agerdyrkningen sætter sig imod denne Ombytning, da den vil ufeilbarligen ruinere den, eftersom den vilde have Kornprisernes Fald til følge. Naar man desuden betænker, at Fleertallet i begge de lovgivende Huse bestaaer af store Grundeiere, saa kan man begribe, hvorfor hidindtil ingen Lov, som har Hensyn paa at reformere den nærværende Toldtariff for Storbrittanien, har erholdet begge Statens Hovedlegemers Sanction. Forfatteren undersøger denne Gienstand meget grundigt. Han prøver de virkelige Resultater af Maskinernes Jndførsel i England og godtgiør, at alle Opfindelser af dette Slags, ere langt fra at befordre det almindelige Vel, som man tilskriver dem, men at de kun gavne et lidet Antals Jnterresse og derimod tiene til den største Deel af Folkemængdens Skade. Han viser ogsaa, at alle Agerdyrknings Maskiner formindske Jndtægterne af Jorderne ved Culturens Ufuldkommenhed, og tillige forhøie Prisen paa Forpagtningerne efter en hurtig tilvoxende Progression, da de store Forpagtere, som ikke nu behøve saamange Arbeidsfolk trække de smaae Agerdyrkeres Jorder til sig.