Berlingske Tidende, 1792-09-21
Paris, den 7de Septbr. Efter et 2 Dages Blodbad og Myrden i Fængslerne, Kirkerne og paa Gaderne, hvorved over 3000 Menn sker have mistet Livet, og som ingen Pethion ingen Manuel og ingen Depmert fra Nationalforsamlingen have kunne forbindre, endskiøndt de næsten vovede deres Liv derfor, er det siden i Forgaars igien temmelig roeligt og sikkert. Kramboderne og Stuestille ere igjen aabnede, Barrierernes Tilsperning de Saa ophørt, saa at man nu i det mindste igien medet. Paa kan rasand i Landet - Parisernes Enehusimme imod de fremmede Armeer vedvarer og viser sig ved markeng O. trin i og uden for Nationalforsamlingen. Bjergaars nat, over 5000 Vandstagere igiennem Nationalforsamlingens Sahl og toge Afskeed, for at marchere ud imod Funden. En stærkt Corps unge Kiøbmand og Handelsbetiente anskaffe sta Hist og ville ligesom alle Elever ved Chiruralingendant Dagbegiør sig til Chalons. Over 40 Stuespillere fra vore nu lidet bløgte Theatre have bevæbnet sig til Fædrenelandets Tieneste. Man optager Blye=Ligtmerne af Jorden, forat støde Kugler deraf. En parisisk og en tysk Borgerer. rette 2 Legioner Friehede Husarer, af høite Nationalforsamlingen betaler enhver fuldkommen udrustet Manden Hast med 900 Liører. Det bliver ogsaa opretter en tydsk Laasen, 3000 Mand stærk, hvortil ingen Deserteur fra et fransk Regiment skal blive antaget. Landbeboerne fra deel Egnen omkring Paris strømme Hobruus til, og angive sigte Tiene gen. Jalle vore Kirker forsamle de parisiske Damer Børgerkoner, Jomfrueries.v., 300, god til 1000 Tal. ler, blet forsynede med Spenaale og Traad, og arbeide paa Telte, Randsler og andet Lintet til de Rekruter, som skulle marchere mod Fienderne. Mange Koner have tillandet sig at trække paa Vagt for deres Mand, naar de drage bort Gamle og araghaarede Mænd paatage sig Opsigt over de Fa miller og Dørn, høie Fædre rykke ud med glanden. Man de besluttet, at af de 30000 Guse, hvoraf Paris bestaaer, skal ethvert Huus levereren Mandagen Flint, og dette en ste Deret forskaber strax et overordenens forpaaf 50 Mand. Det er i disse Dage bragt rige Gaver til National. forsamlingens Offeralter. Guld og Amanater ligesom tag nede ned paa det. Da Folket den 3die trængte stem med Temple, skulde Kongen i Begyndelsen igien have været bragt. til Nationalforsamlingen, men man fandt mart paa naaer andet, og skildte ham fra Dronningen, og uden den Til boldes hver for staaet farskilt Værelse under stræng Benene, ning. Kongen har fra den Tid kun en Betient til Døver ning. Partneren i Temple og alle hidtil værende Huusdabetiente hos Kongen ere arresterte, men den Kammertier. som skret Kongens Dreve er bleven forhørt paa Høre de Bille, uden at have kunne angive noget. Gadette de grante selv skudter Kongen som føleeles ved sin nummende Tilstand, de han førend han blev skudt fra Sine, beskeftigede sig med at oversatte nogle Stæder af Hørn og at undere sin Santa derlamere. Da Templadsen den 3die truet at koler, ad rede Manuel det om, ikke at lægge Paand paa de derværende i vidsler, som vare berede Pariserne, og dette hialp i saltet gjorde sav en Darture det af Baand, som ingen gi aver. Ulattige Rekruter en Tropper merchere ud af Hovedstaden, til Chalons, og de patriotiske Pengaldrage ere nane nironlige. Saaledes forholder det sig ogsaards øvrige Dapartementer. Man regner, at til den 12te skulle 300000 Frivillige staae deels paa Grændserne, deels mellem Ster sene en Pant. Man mangler kan endnu destand S. hvorfor der ogsaa bliver anstiller Undersøgelserider. J Stade en Slatte, og Arved har man allende saa mange mande anter. Hestene ende allestader taaer de lesi eter af Guld og Sølv, som hans fanmelde Man det Hase, skulle efter et Detrer fra Nationalforsamme sande til de nærmeste Mønthuse. Den 5te d. M. braar Sal. signende Laromborg det kostbare Mariabillede fra St. S. pien Kirst til Nationalforsamlingen for at slaae Pang. at danne Starne velede tilligemed nogle andre Embeder. Mark Sølv. Nationalforsamlingen bøllgade Sal. derser et Marie billede af Marmer, som var glemtiden. rige Karmeliter Kirke. Saalede bage for nogle Dag. den en anden Sattian et paatiat Rocurbillede af So Oster, og tillet sig derhos adskillige Spotterier over den Helgen.