JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Man har almindeligen antaget, at Engellanderne Wood og Damkins, som 1750 udgave en prægtig Beskrivelse derover, vare de første Europæere, som i nyere Tider igjen opdagede samme Den svenske Reisendes Tegning, nu fremdragt fra sit hidtil havte Skjul, er optaget i Rigsarkivets Bevaring. B. H. 4959. (*) En ædel Handling af Kong Frederik den Første. J Aaret 1530 befalede Kongen, at Klosteret i Kiel skulde afholde sig fra al Præken og Messelæsen ligesom og fra alle andre Ceremonier dar gy dat Voll syns lang mede vertörnt hebben. Magistratin bød han at optegne Klosterets Klenodier og andre Sager som, indtil videre, skulde tages i Forvaring. Allerede kort derefter vandrede disse Klenodier og andre Sager af Værd, hvoriblandt femten forgyldte Kalke og en Sølvmonstrang, til Gottorf, medens Klosteret selv blev overladt Staden Kiel som Skjænk. Magistraten var saa ubillig, strax at lade alle Munkene, uden Forskjel, fordrive fra Klosteret. Men Kongen var retfærdigere. Han befalede, da denne Fremfærd kom ham for Øre, at de endnu i Kiel sig opholdende otte Munke, der næsten alle vare mi get syge, og tildeels lamme og blinde, fremdelis skulde blive boende i Klosteret; saa længe de livede forsynes med Klæder og Føde, og, i Fal man ikke vilde beholde dem der, anvises beqvemme Boliger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
(*) Et Shawl bringer Pesten til Odessa. J Odessa rasede Pesten i April 1812 og 13. Et Shawl, som en russisk Ofsiceer havde medbragt fra Constantinopel for en Skuespillerinde og vidst at dølge for Qvarantainebetjenterne, var Aarsagen til denne Ulykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Skuespillerinden faldt først som et Offer for Pesten. Lægerne havde falskeligen erklæret hendes Sygdom for en ondartet Forraadnelsesfeber. 2682 Indbyggere døde af en Befolkning paa 30,000 i eet Aar i denne Stad. (*) Tyveriers Sieldenhed i Constantinopel. J Constantinopel hører man sjeldent til Tyverier. Kjøbmanden, der fem Gange om Dagen kaldes fra Minareterne til Bøn, er gudfrygtig, forlader sit Varemagazin, lukker det ikke i, men trækker, til Tegn paa sin Fraværelse, en Snor over sin Krambod, og gaaer, ubekymret for, at der skal blive ham noget frastiaalet, i Moscheen. Kleinsmeddene have derfor kun lidt at bestille. Paa de fleste Døre sindes ingen Laase. Begaaes et Tyverie, saa er sædvanligen en Græker eller Armenier Tyven. Det ringeste Tyverie straffes med Døden. (*) Saa meget indbringer Caviar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Kjøbmand Saposchanikoffs Fiskerie i Astrakan betaler ikke færre end 450,000 Rubler i Forpagtningsafgift. Han har desuden 29 andre Fiskerier i Forpagtning. I gode Aar har han en Fordeel af 300,000 Rubler. (*) Waverley. Mærkeligt, men en Kiendsgierning er det, at denne første, og efter mangis Mening, bedste af de Scottske Romaner, har maattet ligge over sex Aar i Forfatterens Pult, fordi han ikke kunde finde en Forlægger dertil. Hvor meget end Walter Scott tilbedes af sine Landsmænd, saa har han dog neppe selv drømt om, at hans Waverley nogensinde vilde gjøre en saadan Opsigt; thi det er beviisligt, at i Høsten 1805, da adskillige af hans Venner besøgte ham til et Jagtpartie paa hans Gods og ved denne Leilighed beklagede sig over Papir til Forladning, var han i Begreb med at hielpe dem med sit Waverleymanuskript ud af Forlegenheden. (1) Zigeunere i Engelland. J Engelland gives endnu 40 til 50,000 Zigeunere, der dele sig i Smaabander og ikke have nogen bestemt Bopæl. De have et Overhoved, som de kalde Konge, er ingen Mandsperson i Banden, saa vælges et Fruentimmer. Denne Hersker er opmærksom paa alle sine Undersaatter og sørger for, at de opføre sig saaledes, at den engelske Regjering ikke er utilfreds med dem. Deres Forretninger bestaae i at spaae og sælge Recepter og Lægemidler til Landboer, som disse ofte skade langt mere end gavne. De drage omkring i Bander; Mændene bære Børnene, eller lægge dem i Kurve paa Æsler; de Rigeste eller rettere de mindst Fattige, have store bedækkede Karrer, der tjene dem til omvandrende Hytter. J disse Vogne ere Skorstene, saa at Zigennerne underveis kunne koge og tillave deres Mad. Vee de Høns, Ænder, Gjæs eller Kalkuner, som de møde, De lade ingen af dem undslippe. Overalt medtage de, uden Betænkning, Alt hvad de kunne bemægtige sig og som de synes huger den godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
(*) Politie i Paris. J Engelland hører man stedse tale om Bygninger, der true med at styrte ind, eller virkeligen ere styrtede ind og have beskadiget en Mængde Mennesker, som for en Tid siden endog har været Tilfældet med det ny Brunsviger Theater. J Paris derimod gives der Opsynsmænd, som paa Embedsvegne maa gaae igjennem Gaderne, for at eftersee Husenes Tilstand. Bemærkes ved noget af dem mindste Skin af Fare, saa paalægges det Beboerne, at flytte ud derfra og det bliver nedrevet. Privatfordeel kommer aldrig i Betragtning, naar det gielder om det Heles Sikkerhed, og Fare. Disse Opsynsmænds Kald strækker sig ogsaa til Fyrsteders og Essers Opførelse saavelsom Opstillingen af Dampmaskiner og Jndretninger af Fabriker til chemiske Producter, der give en ubehagelig Lugt fra sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
(*) Nye Mynt i Rusland. Keiser Nicolaus har, som bekiendt, befalet, at der skal myntes Penge af Platina, som nu findes i stor Mængde i Rusland. Plating, eller hvidt Guld, blev fordum kun fundet i Sydamerika. J Begyndelsen betalte man dette Metal med omtrent 16 Rbd. Loddet, siden med 10, og nu kan det faaes for 56 Rbd. Platina har aldeles Guldets Egenskab; dets Tyngde og dets Ævne, ikke at miste noget af sin Vægt i Jlden. Det ruster heller ikke. (1) Høiskolen for Posamentererne. Maaskee vide kun faa af vore Læsere, hvor denne er, endskjøndt den flittigen besøges af alle Posammentmagere, der ville lære noget Grundigt i deres Fag. Denne er Stæderne Anaberg og Buchholtz i de sachiske Erzgebirge, hvor 8000 Mennesker leve af at fabrikere Baand og andre Posammentmagerarbeider. Deres Skjebne var meget ulige; i Aaret 1793 hævede de sig hurtigen ved den Ødelæggelse, Revolutionen anrettede i Frankrig og Lyon. Nu trykkes de igjen af Udlandet og deres Besøgere have mange Ubehageligheder. at kæmpe imod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Det geografiske Selskab i Paris har faaet mange vigtige Bidrag af udenlandske Lærde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Selskabets Præsident er Girard, berømmeligst bekjendt ved hans Forslag til Nivellements over Frankrig. En af Ærespræsidenterne er Alexander v. Humboldt. Selskabets Secretair, Hr. de Larenaudiere, har skrevet en udmærket Afhandling. over det Jndre af Afrika. Af Selskabets talrige Medlemmer har Professor Berghaus i Berlin, og Professor Hoffman i Munchen sendt det interessante Afhandlinger. Hidtil ere udkomne tre Bind af Selskabets Forhandlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
(Mere i det til Morgenbl. hørende Liter. Bl. No. 22.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Anecdote. En Franskmand, der længe havde opholdt sig i Kjøbenhavn og var det danske Sprog temmelig mægtig, kom for nogle Aar siden fra Theatret, hvor han havde seet opføre et af Holbergs Lystspil, ind paa en Restauration. Her traf han een af sine danske Venner, og for denne yttrede Species 217. han sin Misfornøielse over de alt for drøje Slibrigheder i hine Lystspil. Hans Ven undskylde den store Holberg, meente at han aldrig lagt andet end hvad der falder meget naturligt, Vel hvad der findes i Naturen ikke kunde vælle, gen Mand for broget. Ei hvad Naturen, u Franskmanden meget hidsigen." Husker De iliPrevilles Ord mon derriere aussi et dansk nature, et pourtant ge ne le montre pas Dette synes ogsaa en passende Erindring, imod visse ensidige stive Herrer, der ikke lidt Yttring af mindste Betænkelighed ved enkelte Nøgenheder i Malerier og andre Konstværker, og hvis Harme bliver blind og rasende om man skulde vove at fremkomme med Folvarfor den Mening, at ikke enhver Nøgenhed til en absolut Nødvendighed for Dannelse af Konstnin¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Kjøbenhavns Børs, d. 1 August 1828. Hamburg 2 M.a vista 215 Specier solgtes til 13 Rbmk. 1/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. nye norske Oblig. ved Dito lydende paa r. S. 4 pC. Dito Dito . . . 167 1/2 157 3/4 Rbd. Sedl. - Rbs. Tegn. - Rbd. Sedl. - i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 110 3/4 111 Sedler. 99100 Rbd. r. S. 106 – i Banter 98 1/2 - i Banie. i Sedler. 60 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 63. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 5 August 1828. (*) Oeconomiske Meddelelser efter en Reise. Flere Gange havde jeg seet de kongelige Lystslotte, men ikke Jægerspriis. Jeg beslutrede derfor at giøre Reisen over Frederikssund, dertil. Ved min Ankomst over Færgen, leiede jeg en Bonde for at benytte hans Befordring, og fandt til min store Fornøielse, i ham en oplyst Mand, som glædede sig over at en Fremmed vilde see Horns Herred, som han ansaae for et velsignet Land. Deri havde han og Ret, thi Landet er vel opdyrket, og Stranden kan sees fra begge Sider, da Halvøen er smal Jægerspriis er et sandt Jagtslot, har megen Skov, med 100 Dyr omtrent, efter Sigende. Der skal indrettes ved Slottet et vildt Fasaneri, saaledes som man har paa flere Steder, i de østerrigske Stater. Paa Gaarden har Forpagteren et udmærket Hollænderi og henved 2000 Faar af forædlet Race. Paa Auctionen hos Kammerj. Brun havde han kjøbt nogle Vædre af hans udmærkede Tillæg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Paa Overbjerg var Eieren Proprietair Müller, en Søn af den nylig afdøde berømte Romanskriver Müller i Jtzehoe. Han har i nogle Aar været Forvalter i Lolland hos Grev Reventlow, siden efter hos Grev Schulin, derefter Forpagter paa Edelgave, og har for et Aars Tid siden kjøbt Godset Overbierg. Hos ham saae jeg den bedste Rugmark, jeg har seet. Dersom den stærke Regn ikke skulde have skadet den, vil han høste overordentlig. Han var saa god at vise mig sine Regnskaber fra den Tid han var Forpagter paa Edelgave, de vare vel affattede, med megen Orden, og saaledes at hver enkelt Gienstand kunde oversees, om der havde været Tab eller Fordeel. Af Regnskabet kunde jeg see, at han i en Tid af 12 Aar havde høster af Rug, hvortil var giødet, fra 16 til 20 Td. Rug paa Tønde Land, af mager Rug 7 til 9 Tdr. Edelgaves Jorder, ligesom Overbergs, ere vel skikkede til Rug, da de have en passende Muldblanding til den Sæd. Da Eieren er en dristig og kyndig Jordbruger, har han unge Mennesker i Huset, for at lære Landvæsenet. Eleven betaler 300 Rbd. Sølv om Aaret, og har da Alt frit, og ansees som en Ven af Huset. Det væsentlige Gode er, at han forstaaer at omgaaes Eleverne, at holde dem til Arbeide, naar de selv ville deres eget Bedste, og han forstaaer at forklare sig over det Arbeide, der foretages. Saaledes var man i de Dage beskjeftiget med at gjøre Gaardens Veie istand, at hugge Lo gulvet op, at gjøre Udhusene reene. Gaarden drives ved Hoverie; da ingen Avlingsforvalter holdes, var Tilsynet overdraget til Eleverne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
(1) Literær Nyhed fra Sverrig. Et af de største literaire Foretagender i Norden i den senere Tid er den svenske Rigsantikvar, Professor J. G. Liliegrens begyndte Udgave af et Svenske Diplomatarium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Allerede i lang Tid har man indseet Vigtigheden af, at de mange hist og her omspredte offentlige Documenter, som meddele Lys til Sverriges Historie i Middelalderen, bleve samlede paa eet Sted. Allerede i Gustav den 1ste Tid begyndte man at foranstalte en Samling deraf, og dette fortsattes, da det Kongl. Antiqvitets-Collegium indrettedes; og som en Følge deraf forvares nu ei færre end omtrent 16000 Pergaments= eller saakaldte Perme-Breve paa det Kongl. Bibliothek i Stockholm; ligesom der ogsaa i andre Bibliotheker og Samlinger findes ofte et betydeligt Antal af saadanne historiske Actstykker. Jmidlertid kunde dog disse kostbare Samlinger ikke være af tilbørlig Nytte, inden de bleve bekjendtgjorte ved Trykken, og samlede i et eneste Værk, for at de med Lethed og Bekvemhed kunde undersøges og jevnføres, Det er dette følelige Savn, som den fortjente Liliegren ved det oven ommeldte Værk, hvis Trykning allerede er begyndt, vil søge at afhielpe, og hvorfor han fortjener den varmeste Tak af enhver Historiegransker, ligesom af enhver Ven af nordisk Historie og Sprogforskning i Særdeleshed. I dette Værk optages alle saavel den svenske Stat som Kirke ligesom ogsaa enkelte Perser angaaende Actstykker, saasom kongelige Bive og Forsikkringer, Rigsdages og Møders Beslutninger, Freds- og Forbunds Traktater, Pavelige Buller, Kirkemøders Beslutninger, Biskoppers Skrivelser, Afladsbreve, Ponitentsbeviser, Broderskabsbreve eller andre af geistlige Autoriteter udstædte Actstykker, Dom- og FæsteBreve, Testamenter, Gave, Bytte, Skifte=, og Købe-Breve, Synsinstrumenter, Pante= og Gields breve, Qvittencer, Arveskifter, Pas og Ladebreve Vindimationer og Notariats=Forsikringer m. m. uden Hensyn til deres større eller mindre Vig lighed. Naar et Document blot i nogensomhelst Henseende frembyder Oplysninger for Forskeren, da optages det. Begyndelsen gjøres med de ældste Actstykker, som findes, og Værket fortsættes i chronologisk Orden, saavidt Omstændighederne tillade det, ligge til det Tidspunkt, da den lutherske Lære indførtes i Sverrig. Ogsaa de Documenter, som allerede ere trykte, optages ikke desto mindre paa deres behørige Steder. Værket ledsages med Jndledninger og Afbildninger af Sigillerne samt af Facsimiler. Der holdes over den yderste Nøiagtighed baade ved Afskrivningen og ved Trykningen, saa at Originalen giengives saa tro, som mueligt. Værket trykkes i Qvart og med latinske Bogstaver, godt udstyret men uden al Pragt, for ei med en høiere Priis at modvirke dets almindelige Udbredelse. See vi hen til det store Udbytte, der ved et saadant Værk ogsaa er at vente for de øvrige nordiske Rigers Historie og Sproggranskning, maa vi med Inderlighed ønske Prof. Liljegren det bedste Held til sit begyndte store og vigtige Foretagende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Indenlandske Efterretninger. Agerdyrkerens Haab er ganske fjernet fra Politikens. Naar Veiret ikke begunstiger hans Flidsfrembringelser, ændser han kun lidet hvormange Seire der udenlands vindes og hvormange Fæstninger der indtages. Uden Forraad af Fødemidler vilde og Krigernes Kraft svækkes og Mavens Røst være høiere gieldende over hele Verden, end Anførernes Fremad, Marsch!" Den tordensvangre Luft med næsten uafbrudte og stærke Regnskyl, der fra den 9de Juli af vedvarede til i Dag den 29de i Jylland, har voldet, at saameget man end i Begyndelsen glædede sig over Regnen for Græssets Fremvext, saa meget er man nu nedslaaet og bekymret over den vedvarende 3 Ugers Regn. Rugen, hvis Kjerne allerede var dannet og fastnet først i denne Maaned, lider øiensynlig meget ved den bestandige Fugtighed; Bygget nedslaaes og dets Straa knækkes; Høet, det var, tidlig slaaet men ikke stakket, er saftløst og i fordærvet Tilstand, de fugtige Enge, som endnu bleve staaende uslaaede, have nu saameget Vand, at man, ifald de endog kunde bjerges, vil faae Kornhøst paa samme Tid *). Tørvene, saavel Hede, som Skudtørv, ere for det meste ude endnu, og de fleste raadne i Skruerne, hvilket for et Land, der er blottet for Skove, er særdeles føleligt. - Havedyrkeren er ligesaa mismodig; de finere Kaalsorter, der tidligere i Aar end forhen udplantedes, mislykkes næsten ganske; Bælgfrugterne komme enten for hastig eller vedblive at sætte Blomster; Agur kerne, der ingen Solvarme faae, kunne ikke trives; Rodfrugterne ere de eneste, der synes at være tilfredse med den megen Væde. Det tordner næsten daglig, og i det Fjerne sees Lyn men næsten ingen Vind afryster Værter og Frugter det meget Vand, der overskyller dem. - Fiskeriet fra Liimfjorden er aldeles ophørt og intet uden maadelige Aal bringes paa Viborg Torv, det eneste man har i lang Tid havt, er Brasen, Aborre og Aal af Viborg Søe. (Vib. Saml. No. 90.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Fædrenelandet har i denne Tid tabt to udmærkede Videnskabsmænd i deres bedste Alder; nemlig: 1) Capitain, Ridd. af Dr. F. H. v. Jahn, 38 Aar gammel. Fra hans Haand ere fortrinlige Arbeider i det historiske og militære Fag udkomne, og han arbeidede paa et udførligt Værk over Danmarks Krigshistorie, med Korter og Kobbere, hvoraf endeel Ark ere trykte og nogle Korter færdige, hvis Udgivelse og Fortsættelse man fra en af den Afdødes literære Venner tør haabe. Han var Medlem af det Kongl. danske Selskab for Fædrenelandets Historie og Sprog og af det skandinaviske Literatur-Selskab. Han efterlader sig Enke og 6 Børn. 2) Dr. Phill. Johan Georg Theodor Gliemann, Fuldmægtig i det andet holstenske *) Græsværten er vel fremmet ved Regnen; men da Aarene staae fulde af Vand, er det kraftløst og giver mindre Melk, saa at Smørret er steget til Vinterpriserne. Contoir under Rentekamret, død d. 28 Juli paa Basnæs 35 Aar gammel, efterladende Enke og en fire Maaneder gammel Søn. Ni Fag var især det geografiske og statistiske. Bla hans fortrinligste Arbeider erindres: Geograf statistisk Beskrivelse over Kongeriget Danmanet Værk, der beregnedes til en Snees Bind men hvoraf kun det ene over Kjøbenhavns Am udkom. - Hans store Generalkort over Danmark og Hertugdømmerne, udkommet 1823 i Steentryk paa Loses Forlag. - Geogr. Bischreib von Jsland, nedst Charten. Altona 1824. Nyelig udkom fra ham et Kort over Grønland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
En Optegnelse af den flittige og kundskabstige Afdødes Arbeider vilde her blive for vidtløftig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
(*) H. M. Kongen af Danmark har som bevis paa sin allerhøieste Tilfredshed med det af Lohmann, Conductor og Lærer i Mathematiken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
ved Militairacademiet i Dresden, forfattede Værk: Tafelnzur Vervandlung des Langen und Hohlmaases, so wie des Gewichtsund Rechnungsmünzen aller Haupt lander Europens und dessen vorzüglichsten Handelsplatze, u. s. v. ladet samme overrække den store Guldmedaille med Hans Majestæts Brystbillede og Jndskriften merito, og give den Forsikkring, at de udbedte Oplysninger i Henseende til dansk Mynt, Maal= og Vægtkundskab paa det officielleste skulle vorde ham meddeelte fra Autoriteternes Side. Allerede tidligere nød Forfatteren i lignende Anledning samme Udmærkelse af den høisal. Konge Maximilian Joseph af Baiern, der lod ham tilstille den store Guldmedaille med sit Brystbillede og Jndskriften: "ingenio et industrie."(H. allg. L. Zeitung, Januar 1828).(*) Tyrkiske Øretrophæer. Man veed, at det er Skik ved den tyrkiske Armee at sende Storherren de slagne Fienders Hoveder og Øre krandse, som da opslaaes paa Serailporten. Siden den græske Revolution fandt denne Udstilling uafbrudt Sted fordi næsten dagligen saadanne Seierstegn bleve indsendte. Folket finder en stor Fornøielse i at begave dem, og jo større deres Antal er, desto tøileløsere er dets Glæde. Da Jbrahim havde bemægtiget sig Staden, Missolunghi, befalede han adskillige græske Fanger at afskjære deres Landsmænds Øren og ned salte dem. Men da han ved Eftersyn fandt, at der ikke var nok til at give Sultanen et høit Begreb om hans Seire, lod han ligeledes de under Fæstningens Mure faldne Tyrker afskjære Ørerne og lægger dem blandt de, andre. Ved Kisternes Aabning i Constantinopel fandt maa i adskillige smaa Sedler med de Ord: Ma vil nok kunne see paa disse Ørens Længde, er de ikke ere græske. Dette Vink hidrørte i, græske Fanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
(1) Reisebeskriveren Riffand. J rum Tid siden vendte den bekjendte Reisen. Hr. Riffaud tilbage til sin Fædrenestad Marseille fra sin 22 aarige Reise, paa hvilken be har bereist og undersøgt de spanske Kyster, Øerne Middelhavet, Tyrkiet, men især Ægypten, Au bien og Toscana. Han opholdt sig mange Aar i Theben, hvorfra han foret og adskillige følgerig Reiser i Ørken. Den franske Consul i Ægypten, Hr. Drovette, understøttede ham kraftigen hans Grandskninger, og han har stor Deel i Ordagelsen af de skjønne Statuer, som nu ere en Prydelse for det Turinske Museum. Han kommer med en yderst mærkværdig Samling tilbage. som er rigere end nogensomhelst, der hidtil har sysselsat Grandskeren og bestaaer af 66 af har opdagede Statuer, saavelsom naturhistoriske og architectoniske Afbildninger. Tegningerne bestaa af 1) 500 colorerede Planter fra Nubien, Ovil- og Underægypten, baade i blomstrende Tilstad og som Frø. Der er tilføjet Noticer til samt over den Brug, som de Indfødte gjøre af Planterne saavel i Sygdomme, som til Farver 2) 150 Afbildninger af Fisk, Jnsecter og Skæl dyr fra Nilen. 3) Omtrent 1000 Afbildninger af Pattedyr, Reptilier, Fugle og Jnsecter, deels fra Nubien, deels fra Lybien og Overægypten. 4) En Rækkefølge af Tegninger af Oldsager i Nubien og Ægypten, Planer af en nu tilværende Mindemærker og 160 hierogis phiske paa Ruiner samlede Jndskrifter. 5) og delig de Jndfødtes Agerdyrknings og chirurgiske Redskaber, Klæder, Smykker og Prydelser; de pographiske Planer, meteorologiske Jagttagelsit Alting har Riffand samlet og derhos ført til meget omstændelig Reisejournal. Han er u sysselsat med at sammenstille og classificere de forskjellige Dele af sit udbredte Værk og bil snart begive sig til Paris, for at lede samme Trykning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Hr. du Mesnil, som i nogen Tid har opholdt sig i Hamburg agter næste Vinter at holde Forelæsninger i det franske Sprog over den nyeste franske Literatur med sammenlignende Hentydninger paa de fortrinligste Værker af den tyske og engelske Litteratur. Som Basis for hans æsthelske og philosophiske Analyse skulle fornem ligen Abbe Delilles, Ducis's, Chateaubriand's, Michauds, Barante's, Casimir de la Vignes Værker o. fl. tjene. Tillige beskæftiger han sig med Udarbeidelsen af Breve, der skulle indeholde Resultaterne af hans Ophold i Danmark, Norge, og Sverrig, og, som man hører, snart skulle udkomme i Trykken. (L. Bl. d. B. H. 310)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Jblandt de Stater, hvor Statistikken fra Regjeringens Side vises en fortrinlig Opmærksomhed, er den Würtenbergske, hvor d. 28 Nov. 1822 et statistisk topografisk Bureau blev oprettet, der, efter den (i Würtenb. Jahrbüchern) bekjendtgjorte Jnstruction, har til Øiemed at tilveiebringe den mueligst nøjagtige og fuldstændige Kundskab om Landet, Folket, Staten, og hvert Sted især og at samle, og i Tillæg udgive de i ethvert Aar forefaldende Forandringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-05
Under Finantsraad Prof. Det. Memmingers Bestyrelse udkommer Bindviis, for hvert Over amt især, dette Værk med Kaarter, og med den Hovedtittel: Beschreib. des Königr. Würtemberg; (Mere i Literatur=Bl. No. 22 til Morgenbl.)J Norge voxer ogsaa Tallet af Tidsskrifter. Under Titel, Nyeste Skilderie af Christiania og Stockholm, er et nyt begyndt, som udgives, redigeres og forlægges af J. Schive & Comp. Det udkommer en Gang ugentlig, et Ark i Qvart. Vi have de tre første Nummere for os. (Faaes hos Steen). Det første er af 7 Juli. Bladet synes at blive et Oppositions-Blad. Saaledes læses et og andet til Forsvar for Festligholde lin af 17de Mai. Ellers ogsaa noget topographisk om de to Hovedstæder, det efter Titelen vil skildre. Fremdeles Digte &c.¬