JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Den 9 Aug. blev den Høyeste Ret, som kom til Ende den 7 August paa sædvanlig Maade udblæst." (Dette var altsaa i den Periode Skik. 1676. Det vestindiske Compagnie havde Tidender over Frankrig fra St. Thomas, af Dato d. 13 Sept. 1675, at Gouvernøren Jørgen Ifver søn forhaabede, at faae Landet inden faae Aar saavidt in esse, at det foruden de andre Nationers Eylande skal kunde selver aflade Compagniets Skibe. Den Øe St. Jean hafve de ochsaa begynt at besætte med dansk Folk. Febr. S. 371. Ellers hafver man denne merkelige Historie af Paris om en Fuglestrid, som er holdt i Burgundien, hvor den 16 Febr. imellem Dole och Salines saadan en utrolig Mængde af Fugle lode sig see i Luften, om Morgenen tidlig, at Luften blev mørk af dennem; och der de i to Timers Tid hafde uden nogen Orden fløyet iblandt hverandre gafve de med saadan afskyelig Skrig och Liud et Tegn til Strid, at man kunde høre det ofver den gandske Egn, hvorpaa de fulde an paa hverandre med saadan Bitterhed og Jfrighed i 4 Timers Tid, at ofver 10000 af dennem fulde ned paa Jorden, en Deel dræbte, en Deel halvdøde, nogle blodige og sønderrefne, saa Hækker, och Gjerder laae i Mands-Høyde fulde af dennem, och mangestæds paa Jorden, hvor Striden hafve været haardest, 500 Skrid i Hobetal paa huerandre, og var deres Kjød saa bittert som Coloquint. Der vare flere end 100 Slaugs saavel paa Storlighed som paa Fjere. Nogle saae ud som Natugler, andre som Flagermuus, och mange havde saadan en Skikkelse, som ey letteligen kan beskrives, thi man hafver aldrig tilforne seet saadanne. Maji. En Beskrivelse over Gulland, med Kort af Huusman. Juni. Udførlig Relation fra Cornelius Tromp om Søslaget med de Svenske d. 1 Juni 1676. Aug. Beskrivelse over Helsingborg, Landscrone, og Christianstad. 10 Jan. sik det vestindiske Compagnie Breve fra St. Thomas af 6 Juni 1676, at Skibet den kronede Grif, tre Dage forud var ankommen dertil og at det stod vel til paa Øen, da baade Plantningen havde god Fremgang og man havde Kastellet færdigt, saa at man sammesteds ei havde synderlig Frygt for de Franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Man læser udførlige Relationer om Niels Juels Søslage 1 Juni og 1 Juli 1677. 1678. Juli. Af selsomme Sager berettes adskilligt, hvoraf man vel ikke er viis paa altsammen, men man maa jo fortælle det man har hørt, og enhver maa dømme derom, hvad hannem got sjunes. Til Kiel skal noget færskt Kjød, efterat det var kjøbt, bleven saa gandske blodigt, som det vilde med alle forandres til Blod. Udi en Bye Laan, tre Mile fra Leipzig, skal lige saadant være skeet med et Stykke Brød og et Fad Kallun. J Bamberg skal Solen først være seet blodrød, og dernæst mangfoldige røde, blaa og sorte Kugler, som fløy hid og did i Luften, og dette skal have varet ved en Times Tid. J Marien. vorden i Pryssen skal være seet en Orm, en halv Snees Alen lang, tykt som et Træ og med et Hundehoved, som har gjort Folk og Qvæg Skade. Kan skie noget er sandt, og noget Løgn, og af dennem opdigtet, som har got deraf, at de kan bedrage Folk. Derfor maa enhver tage det for sit eget Værd,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Indenlandske Efterretninger. J Flækken Kellinghusen drives som bekjendt, Fajancefabrication. J Aaret 1828, vare der fire Fajancefabriker i Drift, hvilke beskjæftigede 20 Mennesker. Afsætningen var for største Deelen i Hertugdømmene, dog skeete ogsaa Forsendelser til Hamburg, Lübek, Lüneburg, og til de sydlige Egne af Danmark. Udførslerne i det Hele i bemeldte Aar udgjorde en Værdie af 13712. Mk. Fabrikationens første Oprindelse her var i Syvaarskrigens Periode, da nogle Sachsiske Porcellainskabrikanter tilfældigen kom i Bekjendtskab med en af Flækkens Beboere, navnlig Carsten Berens, og denne forstrakte en Kapital, til her at anlægge en Porcellainsfabrik; dog hermed vilde det ei have Fremgang, i et Par Aar var en betydelig Capital spildt. Behrens forandrede nu sin Plan, g begyndte da omtrent 1766 den første og ældste Fajancefabrik, Flækken har. En anden Fabrik er omtrent fra 1772, den tredie fra 1797, den fjerde fra 1808. Flere Efterretninger læses i Hr. Diaconus Chr. Kus's Beskrivelse over Flækken i Schl. Holst. Lauenb. Prov. Ber. 1830. 1 H. S. 53,56.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
J flere Aar har Hr. Pastor Bertelsen, næret det Ønske, at Hygom Kirke, som udmærket sig ved sin smagfulde og solide Architectur, maatte endnu erholde nogle Forbedringer og Prydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
J dette Øjemed er Kirken nylig ved Hr. Pastorens Omsorg bleven forsynet med nye Stole, og et smukt af Hr. Worm i Engum bygget Orgel, hvis Invielse fejredes d. 16 Aug. d. A. som just var den Dag, da Hr. Bertelsen for 31 Aar siden blev kaldet til Præst. Amtmanden, Hr. Conferentsraad Johansen, R. af D. og Dom., Hr. Provst og Ridder Aagaard, foruden ti af Omegnens Præster samt andre Honoratiores, beærede Jndvielsen med deres Nærværelse. Ved Indtrædelsen i den festligen smykkede Kirke intonerede Orgelet, dernæst begyndte Gudstjenesten med den 375 Psalme af den evangelisk christelige Palmebog, som ved denne Leilighed blev indført. Paa Kirkens Bekostning var et fuldstændigt Antal Exemplarer af samme anskaffet og fordeelt omkring i Stolene. Ved det sidste Vers af den 135 Psalme besteg Hr. Provst Aagaard Prækestolen, og indviede Orgelet med en Tale. Efterat den 368 Psalme var afsungen, messede Præsten, og Gudstjenesten endtes med den 320 Psalme. Hygom Kirke i Frøs Herred ansees nu for den smukkeste Landsbyekirke i Ribe-Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Blandede Efterretninger. Hidtil har man bestandig paastaaet, at Franskmændene vare det høiligste og galanteste Folk imod det smukke Kjøn; men de overgaaes her af Staten Georgien i Nordamerika, som nylig har udstedt en Lov, der løser Damerne fra den Pligt, personligen at aflægge Vidnesbyrd for Retten, og tillader dem, undtagen i Criminaltilfælde, at aflægge forlangt Vidnesbyrd i deres egne Værelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Da den forrige Konge af Sverrig, Gustav, den 4de, besøgte Basel i Schweitz, bleve hans Finantsanliggender tilsidst saa slemme, at han ikke kunde kjøbe sig et Par nye Støvler, og derfor sendte de gamle til en Skomager, for at udbedres. Denne Søn af Crispin tænkte, at en Konge, var han end nok saa fattig, dog kunde for sine Støv lers Flikning betale Mere end en Anden, og forlangte derfor tre Gange saa meget, som han havde fortjent. Gustav vægrede sig for at betale den uforskammede Fordring. Skomageren klagede, men tabte Processen, alligevel slog han sig ikke til Ro og apellerede til en høiere Ret, men som nedsatte Fordringen til det sædvanlige. Kongen glædede sig ualmindeligt over den ham til Deel blevne Retfærdighed, og bevidnede Dommerne skriftligen sin Tilfredshed, men sendte tillige Støvlerne med for at de i Retssalen kunde ophænges til Vidne om Retfærdigheden i Schweitz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
J Anledning af den 11te Septem der 1839. nonoc Tør en Yngling end eengang, o Pige! Hjertets bange Ønske tolke Dig? Sende varme Bønner til Guds Rige, Bede, at Du blive lykkelig! Du, hvis hulde Øie venligt smiler, Du, som aander Blidhed kun og Fred; Paa hvis Aasyn himmelsk Ynde hviler, Som til Salighed at trylle veed, Dig omslynge Venskabs faste Kjæde, Dyden herske evig i din Siel Dig jeg ønsker Sundhed, Fryd og Glæde, Dig jeg ønsker Livets bedste Held, Sidste Fest jeg glad dig kunde skue; Men - at denne svinder ei saa fro! See kun op mod Himlens lyse Bue, Op mod dine Elsktes Himmelbo. Sødt, ja bittertfødt er det at minde Hedenfarne, selv paa Glædens Fest Hulde, lad kun Taarer for dem rinde, De beklemte Hjerte lindre bedst. Fader, Moder, de Forklarte hisset, Bede Gud i Himmelen for Dig! De omsvæve Dig, o vær forvisset, De nu bede: Barn, bliv lykkelig! see
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Kjøbenhavns Børs d. 1 September 180. Hamburg 2 M. - a vista 210, Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. Ms. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler - Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. - Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 91 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. 86 i Banco.s. Dito Dito. ......
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Nationalbank-Obligationer, (af Laanet 4 Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito. i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar. 108 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved k. S. Dito lydende paa r. S. lor i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 65 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-11
Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. saaan ogsaa gasagSyvogtyvende Aargang. No. 74. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 14 September 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Over Formindskelsen af Guld- og SølvBjergværkernes Udbytte og over deres Virkning paa Verdens Velfærd og Handel. (Fortsat fra Nr. 78.) anpaagaae. Værdien af det aarlige Udbytte af Guld og Sølv i Europa, og det nordlige Asien har i Begyndelsen af dette Aarhundrede udgjort 4 Millioner Piastre. De sachsiske Gruber har givet en ubetydelig Forøgelse i Udbyttet, af omtrent 6000 Mk. Sølv, mer i øvrigt har siden 1810 kun ved de russiske Bergværker en Forøgelse fundet Sted. Jndtil 1810 var det aarlige Udbytte ved Ural kun 20 Pud. Fra 1818 til 1823 var det voxet til 50 Pud. Fra 1824 til 1829 over 250 Pud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
For det hele Tidsløb fra 1704 til 1829 har Totalproduktionen været 1726 Pud Guld og 61000 Pud Sølv. J Aaret 1828 var samme 318 Pud Guld og 1093 Pud Sølv. Vi formene, at det hele Beløb af Gruberne i Europa og i det asiatiske Rusland kan sættes til 5 Millioner Piastre aarlig, altsaa 1/2 af hvad Amerika nu leverer; hvilket er en stærk Progression, men der næsten allene kommer Rusland tilgode.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Hr. Cramford ansætter det aarlige Beløb af Guld paa Borne, Sumatra, og ellers i det orientalske Archipel, til omtrent 2980000 Brastre. For Stengambien, Guinea, og i Almindelighed de afrikanske Kyster ansætter man Beløbet til en Million Piastre. Over det indre Afrika, Mellem Asien, Tonquin, China, og Japan har man ingen Opgivelser. Det aarlige Beløb af Guld og Sølv for den hele Verden kan man ifølge de forestaaende Data ansætte saaledes: For 1810. Efter 1810. Pastre. Plastre. Europa og Mellem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Asien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Det orientalske Archipelagus . . Afrika 1000000 Amerika. . 47,000,000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Herefter har Udbyttet siden 1810 formindsket sig med 31 Millioner Piastre aarligen, hvilke for de sidste 19 Aar udgjør et Totalbeløb af 589 Millioner. Selv om end Søgningen kun havde holdt sig uforanderlig, vilde et saa uhyre Deficit have paa den relative Værdi af de kostbare Metaller havt en forholdsmessig stærkere Indflydelse end nogensomhelst Tildragelse siden den nye Verdens Opdagelse, den eneste, hvormed den kan sammenlignes, eller snarere stilles i Contrast imod, men den raske Tiltagelse i denne Periode af de store Abforventer af ædle Metaller, nemlig Luxus og Handelen, er næsten ikke mindre mærkværdig end Aftagelsen af Grubernes Udbytte. En Oversigt over Ud- og Indførsler hos forskjellige Nationer, som udgjøre den civiliserede Verden, i de sidstforløbne 20 Aar, vil overbevise os om den forunder derlige Formering, som har fundet Sted i Beløbet og i Virksomheden af Handelen fra Nation til Nation; og i den indre Handels stillere Fremskridt, der, endskjøndt mindre i Øine faldende, dog er ikke mindre reel. Naar man sammenligner Massen, af de nu i Omløb værende Varer med den for 20 Aar siden, og den Nidkierhed med hvilken Handelen og Civilisationens Kunster lade sig det eendrægtigen være magtpaaliggende, at udvide Verdens Markeder, saa vil man let indsee, at en Tiltagelse af i det mindste 10 Pr. Cent i Qvantummet af det udmyntede Metal maa have fundet Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Den preussiske Oekonom Storch anslog i Aaret 1815, berigtigende v. Humboldts Ansættelser, sammes i Europa sig befindende Sum til 1320 Millioner. Mueligt, at man nu kan ansætte den til 1600 Millioner. Europas Befolkning beløb sig i den første Periode til 190 Millioner Menneskeer; nu kan man vel med god Føje ansætte den til 210 Millioner. Desuden er endnu at bemærke, at Jndien i hele denne Periode har slugt meget Guld og Sølv. Men de af os angivne Aarsager ere ikkun de sædvanlige, og saa at sige naturlige Aarsager til den tiltagende Søgning af ædle Metaller. En overordentlig og pludselig indtraadt Aarsag har siden 1815 bidraget i en langt høiere Grad til Stigning i Søgningen. Her have vi Tanken henvendt paa den metalliske Valuta, som Regjeringerne bruge til Gjenindløsning af de dem udgivne Papirpenge. Denne næsten paa en og samme Tid stedfundne Operation i det forenede Kongerige, i Østerrige, Rusland, Norge, Sverrig, Danmark, og de forenede Stater har kunnet absorbere) ikke mindre end 300 Millioner. *) Udtrykket absorbere og den dermed forbundne Mening synes os aldeles feilagtig, thi de Metaller som udgives til Tusk for de Papirpenge der skulle indløses, forsvinde derved ikke, men gaae kun fra en Haand Det Guld og Sølv, som i det forenede Kongerige har maattet udpræges til Jndløsning af Papir penge beløber sig til 25 Millioner Pd. Sterling eller Piastre. 125 Mill. Til lige Anvendelse vil Østerrige, bruge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Rusland beløb Papirpengene, Aaret 1814 sig til en Navneværdi af 577 Mill. Rubler, og det synes siden den Tid ikke at være reduceret; dog er den aarlige Ud myntning forøget. Fra 1790 til 1801 blev aarligen præget et Beløb af omtrent 3 Mill., fra 1802 til 1811 omtrent 3 1/2 Mill.;men i Aarene 1817 og 1818 forøgede man Myntningen til 11 Millioner, en Sum der næsten udgiør,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Danmark udgjorde Bankesedlernes Beløb i Aaret 1810 en Sum af 38,831,336 Rbdl. J Aug. 1829 kun 19, 115,202 Rbdl. J.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
den danske Konges tydske Besiddelser har ligeledes Formindskelse af Papirpenge fundet Sted, saa at det hele kan anslaaes til Ogsaa i Sverrig har Beløbet af Papirpenge formindsket sig, og derimod har siden 1812 en Forøgelse af rede Penge af 1,800,000 Rdl. fundet Sted. Lignende har Tilfældet været i Norge. Formerelsen af rede Penge i disse to Kongeriger kan saaledes ansættes til. 5 J alt 325 Mill. over i en anden, og da de forhaanden værende Masser af Papirpenge vel vanskelig alle blive indvexlede mod rede Mynt, saa bliver just derved Tællingsmidlet i Europa kun mangfoldiggjort, og kan derefter ret godt bidrage til Belivelsen af Handelen, og selv tildeels udjevne det mindre Udbytte af ædle Metaller Hvad i denne Hensigt er skrevet i de forenede Stater, derover have vi ikke officielle eller nøjagtige Angivelser. - Vi bemærke at Staterne Buenos Ayres og Brasilien, hvis Beboere betræde en Grund, der gjemmer Guld, Sølv og Diamanter, har maattet gribe til den Udvei af et fingeret Tællingsmiddel, efterat have gjensidigen i fortsatte Krige udtømt deres Hjelpekilder. Man maa ogsaa bemærke, at Jnddragelsen af Papirpenge i flere Stater endnu forhales. Det er meget at beklage, at denne Operation just har fundet Sted i en Tidspunkt, da Udbyttet af ædle Metaller er bleven ringere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Det aarlige Forbrug af Guld og Sølv tilUhrfabrikation, til Forgyldninger af alle Slags har ligeledes betydeligen tiltaget. En fransk Økonomist ansatte samme i Aaret 1820 til næsten 30 Millioner Franker, og v. Humboldt mener, at den vel for det hele Europa kan regnes at være firefoldigt. Hr. de Chabrol ansætter i sine statistiske Undersøgelser over Paris den aarlige Gjennemsnitsværdi af det i Paris forarbeidede Guld og Sølv til 14,553,000 Fr. Naar vi i Beregningen optage to femtedele af denne Sum for det i Departementerne forarbeidede Guld og Sølv, og 1/2 af det Hele at være undgaaet Stempling, saa udkommer en Formindskelse af omtrent 25 1/2 Mill. Franker. Denne Formindskelse, naar den virkeligen finder Sted *), synes ikkun at være foregaaet i Qvantummet af den til Udførsel bestemte Artikel, og forsvinder under den stærke Tiltagelse, som denne Fabrikation har oplevet i hele det øvrige Europa. At saadan Tiltagelse i de øvrige Dele af det europæiske Fastland har havt Sted, er aldeles fra Bergværkerne. (Den tydske Redacteurs Anmærkning.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Antallet af de i Aaret 1789 i Frankrig forfærdigede Gulduhre beløb sig til 200000 Stykke. J Aaret 1819 var Antallet steget til 800000 Stkr.; og nu ansættes samme til 400000. De Fonds der stode i Boutikerne og Oplagene anslog man i Aaret 1819 til 7000 Pd. Guld, og 218000 Pd. Sølv, hvilket var lige med en Sum af 64 Millioner Franker. ikke at nægte, ja i Storbrittanien har den været saa stor, at den næsten har overgaaet det Troværdige. Efter Chalmers er i det Aartiende fra 1782 til 1797 et Beløb af 10171 Pund Guld, og 919280 Pd. Sølv forarbeidede, og i de ti Aar fra 1800 til 1809, et Beløb af 16942 Pd. Guld og 1,130,481 Pd. Sølv. J disse ti Aar have Wardein Gabyrerne i Gjennemsnit aarligen udgjort 48420 Pd. Sterling. J Aaret 1828 skulle disse Gebyrer efter Hr. Huskisson have beløbet sig til 105000 Pd. St., hvorefter skal have været en Forarbeidelse af 17790 Pd. Guld og af 1,186,970 Pd. Sølv i et eneste Aar. Dette Qvantum var da det firedobbelte af denne Fabrikationsgreen i Frankrig, ja set overgik endda Totalbeløbet af denne Fabrikation i hele Europa, efter hvad v. Humboldt har anslaaet samme til. Efter disse Data kunne vi med Føie ansætte den aarlige Forarbeidelse af Guld og Sølv i det forenede Kongerige Storbritannien og Jrland til 23 1/2 Mill. Pa stre; i Frankrig til 5 1/2 Mill. og for Gens, Wien, Augsborg, Berlin, Leipzig, Vicenza, Padua, og den øvrige Deel af Europa til 11 1/2 Mill. Piastre, altsaa sætte Værdien af Arbeider i disse to Metaller for de forskjellige europæiske Stater til 40 Millioner. Hvor høi Værd vi end sætte paa Hr. v. Humboldts Autoritet, tro vi dog, at hans Ansættelse heri er alt for rig; og det saa meget mere da han ogsaa har medregnet de forenede Stater. Marseillaner-Hommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
J et af de nyeste Nummere af Bladet Tempe giver en Hr. C. Maselet følgende Efterretning om den første Oprindelse til denne lige saa meget ved Text som ved Composition berømt blevne Sang: Driginaltitelen til denne patriotiske Hymne, som næsten tii Maaneder førend den fik Navnet Marseillaneren, hvilket blev den tillagt paa den Dag, da den forkyndte de Marseiller-Fødere redes Ankomst til Paris, den 10de Aug. 1792, var trykt i Elsatz, og sammesteds saavelsom i hele Rhin-Armeen var overalt bekjendt og udbredt, lød som følger: Krigssang for Rhin-Armeen, Hr. Marschal Luckner helliget af Rouget fra Lille, trykt hos Levrault i Strasburg, i November 1791. Den tilhører lige saa lidet Marseillanerne som Sambre- og Maas Armeen eller Pyrenæerhæren, ja den har derved, at den blev Krigssang for alle franske Hære, endog ophørt at være eiendommelig for Rhin-Armeen. Man vil ikke finde det unteressant, at underrettes om Oprindelsen til denne Production, der har været af saa underfuld Virkning. Rouget fra Lille var Ingenieur-Capitain ved Rhin-Armeen, og Forfatteren af nærværende Linier, fungerede ved samme som Adjoint ved Generaladjutanterne under Stabschefen Marschal de camp Victor Broglie. Begge bivaanede et Selskab, som gaves af Hr. Dietrich, Maire af Strasburg, og hvor ogsaa Cafarelli, Generaladitant, Adjoint Du falga, og Veigousse, General Broglies Adjutant, siden saa bekiendt under Navn af General Desair, befandt sig. Vi ville snart rykke i Feldten sagde Hr. Dietrich, men der fattes os en Krigssang, til at opflamme og lede vore unge Soldater, Municipalcorpset skal udsætte en Priis for den, der befindes at være den bedste. Tal med deres Venner derom, jeg for min Deel vil til den Ende lade udgaae et Opraab i de offentlige Blade. Næste Dag, Klokken syv om Morgenen, kom Rouget fra Lille til mig. Dietrichs Forslag, sagde han, har ikke ladet mig sove hele Natten; jeg har tilbragt den med Forsøg paa at gjøre det første Anlæg til en Krigssang, ja tillige at sætte den i Musik. Der læs, og sig mig hvad Du synes derom, siden skal jeg foresynge Dig den. Jeg læste fuld af Forundring og hørte med Enthusiasme Krigssangen, saadan, som den endnu existerer, med Undtagelse af begge følgende Vers i sidste Stange: Et que les trones des tyrans Groulent an bruit de notre gloire hvilke paa nogle Indvendinger fra min Side bleve saaledes forandrede: Hue les annemis exspirans Voient ton triomphe et notre gloire!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
En prægtig Bataillon fra Departementet Rhone og Loire, under, Commando af Ceristat, fik de første Exemplarer af Rhin-Armeens Krigssang: den rykkede ind i Strasburg med en gylden Ørn, der udbredte sine Vinger, i Spidsen, isteden for en Fane. Paraden var just i Færd med at trække op, Ceristat stillede sig paa høire Fløi af Linien. Denne, 812 Mand stærke, Bataillons Holding, Officerernes gode Udvortes, Mandskabets høie Væxt og krigerske Udseende, Præcisionen i deres Manoeuvres og Haandgreb, opvakte hele Garnisoners Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Tiden, Krigen og Pesten i Alexandrien have kun ladet mig beholde een Broder tilbage – men jeg vilde endnu troe at eje tvende, naar blot endnu En af denne skjønne og brave Bataillon fra Rhone og Loire var i Live, Pariser-Marschen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
J bemeldte Skrift nævnes med Hæder en Landsmand. Hr. Forfatteren formente, at nogle antike Nicoli ere maaske Flint, og han blev overbeviist om sin Jdees Antagelighed, da han ved et Besøg paa Søholm, (paa Strandveien i Nærheden af Bellevue) havde Leilighed til at undersøge flere fra Stevns Klint didførte Baadsladninger af Flintestene, der i Fajancefabrikationen anvendes som Tilsætning saavel til Massen som til Glassuren. Det er nemlig, siger han, paa Søholm, vor Landsmand, Chemikeren og Technologen Hr. Sophus Seidelin, har anlagt den første Fajancefabrik her i Landet, som af indenlandske Materialier producerer Gods, der fuldkomment kan sættes ved Siden af det bedste engelske Af vort ganske Hjerte ville vi ønske dette vigtige Establissement det bedste Held, og dette turde vi vel være berettigede til at haabe, naar vi vide: at Hr. Seidelin i en Række af Aar, til Eierens fuldkomne Tilfredshed, paa Althaldensleben ved Magdeburg har forestaaet Fajancefabriken (udenfor England nok den betydeligste i Europa, det store chemiske Laboratorium, og flere af de mangehaande techniske Anlæg, ved hvilke Althaldensledens berømte Eier Gottlob Nathusius har omskabt et fordums Nonnekloster, til Sæde for Tusinde af flittige Arbejderes velsignelsesrige Vindskibelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Øl-Edikebryggerie i det Holsteenske har fra Flækken Kellinghusen udbredt sig mere og mere. En Claus Fock begyndte i bemeldte Flække for omtrent 100 Aar siden dermed, da hans Fader, der i Holland var bleven bekjendt med denne Slags Industrie, havde lært ham den som en Hemmelighed. Fra ham gik Hemmeligheden i Arv til 4 Sønner, af hvilke to dreve Øl-Edike bryggeriet i deres Fødeby, en tredie gjorde et nyt Anlæg i Neumünster; en fjerde et i Meldorf. Den Neumünsterske Focks Hemmelighed gik over paa to nye Anlæg, et i Kiel og et i Eckernførde. Siden fik Jtzeho, Krempe og flere Steder ØlEdikebryggerier. Det er naturligt, at den Afsætning, som hine to Focker i Kellinghusen havde, da Hemmeligheden var kun faa betroet, hvilken Afsætning beløb sig aarligen til omtrent 2000 Tønder, er siden aftaget. Flækken har nu tre Øl-Edikebryggerier, hvis aarlige Afsætning nu kun er 3 til 400 Tdr. (Kus S. 5657.)