Viborger Samler, 1803-01-20
Paris d. 3die og 5te Januar. Monitøren har atter taget fat paa den engelske Statsekretærs Pelhams Ord i Overhuset "At det var Englands Hensigt, at benytte, til Englands Sikkerhed, alle gunstige Leiligheder paa det faste Land 1 og ledsager dem med saadan Anmærkning. Disse Statsekretærens Ord aabenbare de hidtil skiulte Hem de meligheder, hvis Følger man alt har seet, og man " bør herefter, ved ydermeere at kiende flere, nøjeerindre sig dem. Naar man da hører, at en Sværm hemmelige Agentere efter Drakes, Windhams og fleres Ordre oversvømme Tydskland og Jtalien, saa kand man ven agte, at Pelhams Ord gaae i Opfyldelse. Disse UlykEikesfugle ville overalt give Vink til Ødelæggelse og Blods i Udgydelse. Dersom Krigen er en skrækkeligere Plage end Hunger, Pest og Tørke, hvor følesløse maae da ikke Grenville, Vindham og Minto være imod Naturen, Alt i nogle Maaneder har man søgt at forurote lige Holland, Schveits og Tydskland; nu søger man at forurolige Genua og Fregatten Meduse har alt gjort nogle forgieves Reiser i denne Henseende. J Neapel har man og forsøgt at bevirke en Revolution, Agen terne Moliternog Belpuctivere arresterede i Calais i det Øjeblik, da de stode i Begreb med at rejse over til England for at tale med de Agentere, som der skulde lede denne Faction. De sidde endnu heftede og man fører herfra Sag imod dem. Statsraad Thibandeau har adskillige Gange holdt Forhør over dem og fundet deres Papirer mange og vigtige. Pavens Rolighed er og sat paa Prøve, og de 2 Agentere, der ved Roms Uroligheder have spillet deres Rolle, have mødt hinanden i Paris, den ene kom fra London, den anden fra Jtalien. Hr. Moore, fulgt af Dutheil, har havt denne afskyelige Forretning paa det faste Land; over 100 Røvere, som Tribunalerne havde dømt som Røvere, Mordere og Mordbrændere, have søgt Tilflugt paa Den Jersey, og komme derfra paa Fiskerskibene til de franske Kyster for at myrde de ulykkelige Kyst beboere. Hidindtil have alle disse Forsøg været frugtesløse, og den franske Regiering vil, i hvor fiint end slige Paafunds Traade kand være spundne, see at overskiære dem. Europas faste Land vil nyde Freden; men Æren derfor bliver Frankrigs og Samvittigheds naget Krigens Venners. - Ja man skulle dog troe, at Samvittigheden maae nage dem, der efter en Tiaars Krig, i hvilken den Trediedeel af Menneskeslægten er omkommet, endnu ønsker Europa dens Fortsættelse - og at enhver Moder i England, Tydskland, Jtalien og Frankrig maae med Afsky betragte Grenville, Vindham og Minto. Efter denne svære Beskyldning forsikrer Monitøren, at det engelske Folk er at undskylde, da de ej selv have havt Valget af Repræsentanterne; Kongen har og, da han mærkede, at de havde ødelagt Statens Finantser og ved deres Stolthed gjort England foragtet, jaget dem fra Bestyrelsen. Nu lægge de tydelig deres Hierters Mening for Dagen. Deres Taler ere som de, Milton lægger Satan i Munden. Men lader os foragte disse faldne Skuespillere og lad os gientage det idelig "at kuns Fred kand befæste Europa og England med?". Endelig foreslaaes 2 vise Love for England, nemlig først at ingen Minister der gik af, burde faae Sæde i Parlamentet førend 7 Aar efter hans Afgang. Den anden skulle dømme det Parlementslem, der fornærmede ved sine Udladelser et fremmed Land - til to Aars Tavshed. Da deres Tunge har syndet, bør den og ene lide Straf.