Berlingske Tidende, 1794-01-13
Paris, den 30te December. Tilbageerobringen af Staden Toulon er af saadan Vigtighed, at det vel er værd, at meddele en sammenhængende Fortælling om denne Tildragelse: Efter Velfærdscommissionens Ordre føiede de ved Beleringsarmeen ansatte Commissarier, i Forening med den commanderende General Dugommier, strax efter de tilfegtede Fordeele den 30te November, alle Anstalter til et almindeligt afgiørende Angreb, uagtet de hertil forventede Forstærkninger endnu ikke vare samtlig ankomne. De sidste Uroligheder i Marseille forsinkede dette vigtige Foretagende i nogle Dage, indtil sammes Dæmpelse satte Belerings=Armeen i Sikkerhed fra denne Side. Commandanten i Marseille, General Lapoppe, gik derpaa med Commissarierne Barras og Freron til Armeen, og efter en Krigsraad med deres Colleger og Generalen en Chef, Dugommier, blev Angrebet fastsat til den 16de December. Armeen deelte sig i 2 Divisioner, af hvilke den ene rykkede frem under General Dugommier, Commissarierne Freron, Ricord, Saliceti og Robespierre, den yngre, til Høire mod Croix des Signaux, Fort d'Artigue og Cap Bruu, og den anden under General Lapoppe samt Commissarien Barras til Venstre mod la Valette og Redouterne af Pharo. Den før ste gjorde Hovedangrebet paa den engelske Redoute, som bestrøg Forterne Equillette og Balugnier, var besat med 20 svære Kanoner eller Mørsere og 2000 Mand, og ved en krydsende Jld fra 3 andre Redouter blev understøttet. Kl. om Morgenen beordrede Dugommer Generalerne Laborde, og Dugoncis at angribe, hvilket og skeede med største Heftig, hed. Engelænderne modtoge Angrebet med en meget stærk Jld, hvorved først den høire Colonne og siden ogsaa den venstre bleve kastede tilbage paa Centrum, og trak sig 200 Skridt tilbage i Uorden. Man raabte: Forraadt Redder eder, og over 300 Mand kastede Geværerne fra sig. Convents=Commissarierne bragte det dog ved deres eftertrykkelige Tiltale dertil at Colonnerne strax igien samled sig, og angrebe paa nye med omtrent 8000 Mand. Troppernes fordobblede Hidsighed brød sig nu ikke om Jlden fra Redouten; men de trængte rasende ind i Forstandsningerne og Forhugningerne, og dreve de Allierte tilbage. Klokken 6 vajede allerede den trefarvede Fane paa Forbier get af Equillette, og foruden mange Døde bleve 500 Engelændere og Neapolitanere gjorte til Fanger, hvoriblandt befinder sig en Prinds af den sidste Nation. Denne første Fordeel kostede Beleirerne 200 Døde og 500 Saa rede. Begge Forterne Egulette og Balugnier faldt umiddelbar derpaa i deres Hænder. General Dugommier lod endnu samme Dag angribe Forterne af Malbosquet og Ponants, og satte imod Aftenen saa stærkt an paa samme, at de Allierte frak sig om Natten bort fra det første, og sprængte det andet i Luften. Under denne Operation af den ene Division havde General Lapoppe ladet med den anden til Venstre i 2 Colonner angribe alle Høiene ved Bierget Pharon og Forte af samme Navn. To Colonner indtoge efter nogle Timer Redouten Rouge tilligemed Fortet Antoine og Posterne af Lemasqve, alle Vanskeligheder ved Terrainet og Besætningernes Modstand uagtede. Den tredie Colonne blev for Fortet Faron 3 Gange slaget tilbage, og først ved den fierde Storm saae de Beleirede sig nødte til, at forlade dette Fort, at efterlade sig 80 Mand som bleve gjorte til Fanger, og at trække sig tilbage til Forterne Artigue og St. Catherine. - General Dugommer lod bombardere Rederne hvilket dog ikke varede længe, da de Allierte for det meste allerede havde trukket bort deres Escadre. Den 17de bleve Forterne Artigue- og St. Catherine besatte, og man blev vaer, at de Asierte, under Beskyttelse af Fortet la Malgue, vare i Begreb med og indskibe deres Tropper og Jndbyggerne i Toulon. Commisarierne dreve nu paa, at der skuldt hastes med Angrebet paa de øvrige Poster, og den 18de blev derpaa ved begge Beleiringsarmeens Divisioner Cap Bruun og den vigtige Post Croix des Signaux indtagne. Didindtil beløb Byttet af samme sig til 400 Stykker Oxer eller andet Qvog, megen Fourage, Telter, Provisioner og 100 svære Kanoner. General Dugommier besluttede, at bestorme den følgende Nat Fortet la Malgue og Staden selv fra aste Sider, til hvilken Ende man frembragte en Mængde Stormstiger og føiede alle øvrige fornødne Anstalter. Staden blev foriveienbombarderet fra Middag til Kl. 10 om Aftenen, hvorpaa Beleirerne nærmede sig Voldene. Man mærkede ingen Bevægelse til Modstand, og en stor Jldebrand i Staden og foran i Havnen lod formode, at de Allierte, efterat have anlagJlden, ganske havde begivet sig bort. Man undersøgte Portene, og fandt dem lukte og slagne i Laas. Efter Midnat har man ingen Tvivl meere om, at Toulon var forladt at Besætningen og Jndbyggerne, og henimod Kl. 3 rykte de første Tropper ind. Da der paa 2de Sider i Staden gik løs frygtelige Explosioner, frygtede Commissarierne for, at der maaskee kunde være anlagt paa mange Steder Krud Miner, og lode derfor for det første kun de yderste Poster besætte af Armeen, indtil alle Magasiner vare undersøgte. Synet af den brændende Stad og Skibene i Havnen var forskrækkeligt. Først den følgende Dag holdte Armeen sit Jndtog i det øde Toulon, og man fandt endnu kun faa Jndbyggere, nogle Galeislaver og 15 Linieskibe. Engelænderne have opbrændt 9, og taget 3 med sig. Blant de reddede befinder sig Sansculotte, forhen Superbe, paa 130 Kanoner. To Fregatter vare allerede i Brand, men Galeislaverne, som kort forhen havde brudt deres Lænker, reddede dem. Reberbanerne og Tømmermagasinerne ere blevne ubeskadigede, og der ere desuden endnu særdeles mange Fregatter tilovers, saa at en anseelig Søemagt er let at bringe i Stand. Man har allerede begyndt at udøve Hævn i Toulon. Et stort Antal er allerede henrettet. Man skyder Mennesker ned som Vildt. Søeofficererne ere samtlig udryddede. Soldaterne adspredde sig for at plyndre; men Conventscommissarierne lode bekiendtgiøre en Beslutning, at Rigdommen i Toulon tilhørte Armeen, men at man maatte bringe den tilsammen paa et Sted. De lovede Soldaterne 1 Million, og dette gjorde god Virkning. - General Dugommier angiver sit Forliis ved Tilbageerobringen af Toulorfor 75 til 80 Døde, og henimod 250 Saarede. De Alliertes Forliis holdes overhovedet for 1200 Mand. Commissarierne derimod sætte Antallet af de Døde og Saarede ved Beleringsarmeen langt høiere, som man kan see af Beretningen om Jndtagelsen af Redouten ved Eguillette." - Conventen har decreteret, at ingen Udlænding maae være Medlem af samme. Cloots og Payne ere nu altsaa styrtede, jo fængslede.