JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
J Aaret 1824 bestod Halvdelen af Valgmændene af Mænd over 55 Aar. J Aaret 1829 er Forholdet et ganske andet; meer end 60000 Valgmænd høre til den ny Generation og mindre end 40000 til den gamle. Med hvert Aar formindskes disses og forøges hines Tal. For at overtyde sig om Sædelighedens Forbedring i Frankrig, sammenligne man blot Frankrigs nuværende Literatur med den i det attende Aarhundredes sidste Decennier. Dengang bluedes ikke de talentfuldeste Mænd ved at udgive Skrifter, som i høieste Grad krænkede Religion, Sædelighed og Velanstændighed, men begierligen læstes af deres Samtidige, for hvilke Sligt var kosteligt Moerskab. Man behøver blot at minde noksom bekjendte Fripoliteter, hvormed Diderot, Piron, Crebillon, Voltaire, Grecourt, Parny og flere have plettet deres Rygte. Alle disse Skribenter hørte til den gamle Generation, og deres Skrifter, slugtes graadigen af Medlemmerne af hiin den franske Befolknings ældre Classe, som nu er i Begreb med at uddøe, og som ivrigen modsatte sig al sand Oplysning. Men blandt de nu levende franske Skribenters Værker, vil man neppe finde eet eneste, der fortjener at kaldes usædelig eller irkeligiøst. Tvertimod udmærke de ypperste Skribenter og Skribentinder af den yndre Slægt sig hæderligen ved Agtelse for Religion og gode Sæder. Kaster man endeligen et Blik paa det selskabelige Livi Frankrig, saa skues allevegne de glædeligste Kiendetegne paa en mærkelig Forbedring. J Palais royal huses nu ikke meer de frække Bolersker, hvis Nærværelse fordum vanærede de fornemste Kredse. Hovedstadens høiere Stænder har Modgangs strænge Skole forbedret. De saakaldte "gode Selskaber, conspirere nu ikke meer mod Moralitet og Religion. J Clerisiet ere hine fordærvede Abbeder forsvundne og Omsorg for den offentlige Religiøsitet betroes værdigere Mænd. Grove Forbrydesers Aftagende tilkjendegiver Almueclassernes moralske Forbedring.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Blandinger. J Stockholm er udkommen: "det svenske Hof under Kongerne Gustav III og Gustav Adolph." med en Jndledning om det svenske Oligarchie, oversat fra det Engelske efter John Brown.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
En Coureer er nylig fra Calais ankommen til Døver, for med Depescher fra Senatet i Hamborg, at afgaae til Marokko eller Algier.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Det Kgl. Bibliothek i Paris har tilkjøbt sig flere mexicanske Oldsager, blandt Andet den Rapport, som de i den spanske Leir udsendte Speidere aflagde til Montezuma.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
- Ogsaa i Hamborg have et Par for Deeltagelse i dette Tyverie mistænkte Personer været fængslede; men dette har endnu ikke ledet til nogen Opdagelse. Maaskee fører hiint i Bremen attraperede Smykke heller ikke til videre. Man har ogsaa meent, at Englænderne af politiske Bevæggrunde skulde have stiaalet det russiske Testamente tilligemed Juvelerne; men dette, mener Brevskriveren fra Bremen, behøver neppe nogen Gjendrivelse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Jfølge de i December 1829 anstillede ThermometerJagttagelser har den største Kuldegrad i benævnte Maaned heri Staden været henimod 100; hvorimod den høieste Thermometerstand ikke har overskredet 10 Varme. J 30 Dage har Middelstanden været under Frysepunktet, og Middelvarmen næsten 42 under den almindelige efter 39 Aars Jagttagelser. N. O. og S. O. Vinde have i denne Maaned været meget hyppigere end efter Middelforholdene; stærk Blæst er indtruffen i 9, Storm i 3 Dage. J 29 Dage har Middelstanden af Havets Høide været over, i 2 under den almindelige. Barometret har staaet særdeles høit i denne Maaned, da endog den laveste Stand var den høieste, der nogensinde er observeret heri Kjøbenhavn (den 31te December 1799). Den 13de Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Tvende Personer herfra Staden foretoge igaar otte Dage (den 5te Dennes) en Lystvandring fra Toldboden, over Jsen til Saltholmen, hvortil de ogsaa, efter nogle der paa samme Tid værende Folks Vidnesbyrd, ankom, og hvorfra de samme Dag begave sig paa Tilbageveien. - De ere endnu ikke komne tilbage hertil og man har havt Formodning om, at de i det taagede Veir kunde have taget feil af Veien, og muligt være komne til Sverrig. J disse Dage skal imidlertid den sørgelige Efterretning være indløben, at de have tilsat Livet i en Vaage udenfor Saltholmen. Den 14de Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Den af Professor Hetsch, efter Anmodning af den mosaiske Menigheds Repræsentanter, forfærdigede Tegning til en nye Synagoge for Menigheden, er indleveret til Repræsentanterne, men endnu ikke approberet. Stedet til Bygningens Opførselse er imidlertid bestemt, og vil blive paa en Menigheden tilhørende Byggegrundi Krystalgaden. Den 15de Dennes Jfølge Privat Meddelelser fra Rom, skrevne i Slutningen af Novbr. f. A. har Hr. Hofraad Hambroe, der for Tiden befinder sig paa en Reise i Jtalien, gjort Bestillinger hos de i Rom værende danske Malere, saavelsom hos Hr. Billedhugger Bissen. J Forening med de Bestillinger af Kunstværker, Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian, som bekjendt, under sit Ophold i Rom, havde den Naade at meddele de danske Kunstnere, er saaledes alene i mindre end 2 Aar imellem 3 og 4000 Scudi satte i Omløb blandt vore derværende Landsmænd, en Omstændighed, der ogsaa bidrager til at sætte det danske Navn i Estime. Den sidste Sommer har iøvrigt været temmelig vanheldig for de Danske i Rom, idet de fleste af dem have været hjemsøgte af Sygdom. Bissen var vel i Slutningen af Novbr. i Bedring, men ei endnu fuldkommen restitueret; han synes i det Hele ei godt at kunne trives i det italienske Klima. Den høist talentfulde danske Historiemaler Krafft skrantede endnu bestandig; af Bestillinger havde han saa mange, at han troede ikke at kunne overleve dem; thi, paa Grund af hans Brystsvaghed, arbeider han kun langsomt. Koop, der ogsaa har kjæmpet med Sygdom, var igjen restitueret; ligesom ogsaa Blunck, der arbeidede meget flittigt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Alle de øvrige Danske i Rom - Thorvaldsen ikke at forglemme - befandt sig paa hiin Tid vel. Meyer var i Neapel; hans Malerier vedblive at tildrage sig fortjent Opmærksomhed. - Theatermaler T. Lund ankom i Midten af November til Rom. Af de Theatre, denne unge talentrige Kunstner paa sin Gjennem reise i Jtalien saae, tildrog det store La Scala i Mailand, ogsaa hvad Decorationsvæsenet angik, meest hans Opmærksomhed. De af den derværende Theatermaler Sanquirico malede Decorationer fandt han ihenseende til det Architetioniske høist udmærkede. Denne Sanquirico har under Arbeide er Værk om sine Decorationer, der dog først vil udkomme om 3 til 4 Aar. De Prøver deraf vor Landsmand havde det Held at see, vare det Genialeste, Gediegneste og bedst udførte i denne Art, der endnu var kommet ham for Øie. Maskineriet forekom ham derimod temmelig eens paa alle de italienske Theatre, nemlig Plet og slet"; dette gielder ogsaa om La Scala, hvor Theatrets ualmindelige Størrelse har foranlediget nogle Arrangementer, som ere forskellige fra de andre Theatres. Den 16de Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
J Anledning af et ved Hs. Kgl. Høihed Prinds Christian i Slutningen af forrige og Begyndelsen af denne Uge foranstaltet Jagtpartie i Skovene mellem Fredensborg og Helsingør, behagede det i Tirsdags Hs. Kal. Høihed Prinds Ferdinand, med Prindsen af Bentheim, at gjøre en Kanetour til Marienlyst og Helsingør, hvor H. Kgl. H. især tog Havnen, Værf, tet med dets nye Kogehuus og øvrige Jndretninger i Øiesyn. Om Eftermiddagen tog H. K. H. tilbage til Fredensborg, og næste Dag til Kjøbenhavn. Allerede i ni til ti Dage havde man havt det i mangfoldige Aar ikke oplevede Tilfælde, at man i ligeLinie kunde vandre fra Helsingør til Helsingborg, skjøndt Strømmen, selv i forrige Aars strænge Vinter, ellers ikke tillader Veien at gaae anderledes, end opad mod Hveen, og derfra over til Sverrig, hvorved Touren naturligviis bliver betydelig forlænget. J bemeldte Dage derimod havde Kulden, ved stille Veir, slaaet en saa jævn og lige, samt tillige sikker Broe imellem de nævnte Stæder, at dagligen mange hundrede, ja Søndag og Onsdag endnu flere Mennesker fra hver Side gjæstede hinandens Land. Det havde overhovedet noget meget Underholdende ved sig, at forlade Helsingør, hvor Gaderne vare fulde af Svenske, og derfra vandre til Helsingborg, hvor alle Gader, Gjæstaiversteder og Taverns vare opfyldte med Danske. For den Opmærksomme gav det tillige Anledning til en interessant Sammenligning mellem begge Nationers Udvortes, Sprog, Characteer o. s. v., da man havde Leilighed til at see og bemærke Folk af alle Stænder, paa disse Vandringer, saasom der endog høit oppe fra Landet vare mange i Kane kjørte ned til Jsen, ligesom der ogsaa fra Fredensborg og Omegnen gjordes Toure til Helsingborg. Endnu i Løverdags bar Jsen tospændige Kaner med syv til otte Personer i, samt svære Fragtslæder. Et Bal og Assemblee var derfor allerede arrangeret til Søndag Aften i Helsingborg, hvori mange Danske gjorde sig beredte til at deeltage, da Strømmen, som længe havde været rolig, endelig Søndagmorgen blev utaalmodig, og, efter at have i temmelig, gjorde Jsen bemeldte Dag saa skjør, at strax om Morgenen, en Kane fra Helsingør kjørte ned, hvorved den ene Hest og Kanen gik forloren, og Menneskene kun med Nød bleve reddede. Fra den Tid har den voldsomme Strøm tilintetgjort Jsen meer og meer, saa at der nu er aabent lige indtil Havnen, og der driver nu kunJismasser der, hvor man for faa Dage siden saae Telte, talrige Sværme af Fodgjængere og Kaner. -(Endnu igaar Fredag var Jsen fast og aldeles sikker søndenfor Hveen, og 4 Slæder fra Landskrona ankom hertil Toldboden om Morgenen Kl. 8 1/2. De havde tilbagelagt Veien i halvfjerde Time, og toge om Eftermiddagen henved Kl. 3 igjen tilbage over Jsen, læssede med endeel Kjøbmandsgods.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Veilbye og Tibirke Sognekald i Sjælland, 700 Rbd. - Kippinge og Brarup Sognekald paa Falster, 508 Rbdlr. - Sognekaldet i Kjøbstæden Stege paa Møen, 500 Rdlr. - Branddirecteur-Embedet i Aarhuus og Skanderborg Amter, hvortil Gagen er 8000 Rbd. Sølv aarlig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Under Generaltoldkammer- og Commerce-Collegiet: Told og Consumtions=Kasserer-Embedet i Aalborg; for Oppebørselerne stilles Sikkerhed, til Beløb 33500 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 6te Januar er forhenvarende Læge ved det Fyenske Skolelærer Seminarium, C. A. Kongsted, beskikket til Chirurg paa det Kongelige Gods i Odsherred.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Kjøbenhavns Børs, den 15de Janur. Hamb. 2 M. - . v. 208. Species 208. Species solgtes til 12 Rbmk. 7 3/4 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Species 148 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 49 a 49 1/4 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 97 1/4 a 97 1/2 Rbd. Sedler. Dito Dito 93 1/2 a 93 3/4 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 103 Rbd. r. S. Dito Dito 107 1/4 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 101 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 106 i Banco. 4 pC. Dito Dito 99 3/4 a 100 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende paa r. S. ved Dito 100 r. S. 4 pC. uopsig, norske Statsobligat. 65 Rd. Banco. 3 pC. nye danske Obl. 75 L. Sterling. 1 L. St. beregnet til 14 Bemk.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Blandinger. Følgende ere de Municipal-Afgifter (foruden Fattigskatten) der skulle opkræves i Kjøbenhavn for Aaret 1830. Til Borgerbevæbningen 12380 Rbdlr. Sølv. Til Jndkvarteringsvæsenet 36340 Rbd. Sølv. Til Renovationsudgifterne og navnlig Daarenovationens Bortførelse, samt for Feiningen og Rensningen af de offentlige Pladser og Aqvaducter, til Lossepladsernes Planering og Lønninger, Pensioner m. v. behøves 44710 Rbd. Sølv, hvilket er 15510 Rbd. mere end i 1829. og hvortil Grunden er at Dagrenovationens Bortførelse ed den sidstafholdne Licitation er stegen til 16060 Sølv mere end i afvigte Aar. Af forbemeldte 44710 Rbd. Sølv tilveiebringes ved Jndtægterne af Forpagtningen for Stadens Bomme 14000 Rbdlr. Sølv og ved Refusion af Vægterkassen for Opsigtsbetjenternes forøgede Lønninger 1100 Rbdlr., (der dog atter lignes under det, der behøves til Vægterkassen, saa at den Sum, der behøves mere og som skulde være Gienstand, for Ligning, udgjør 29610 Rbd. Sølv. Men, for at lette Byrden for Jndvaanerne, ansaaes det rigtigst, af den opsparede Beholdning, der indestaaer i Stadens Hovedkasse paa denne Skats Conto, at tilskyde 9610 Rbd. Sølv og kun ligne 20000 Rbd. Sølv. Til Vægtervæsenet 43401 Rbd. 91 s. Sølv. Til Lygtevæsenet, 10000 Rbd. Sølv. Brolægningsskatten (27 s. Sølv pr. Favn) 30000 Rbd. Sølv. Vandskatten 30000 Rbd. Sølv. Næringsskatten 44000 Rbd. Sølv. Tilsammen (foruden Fattigskatten) 226121 Rbdlr. 91 s. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
De danske Kjøbstæders Brandforsikkrings=Casses Status udgjorde den 30te September 1828. a) i Sølv. ........... 8282 Rbd. 57 1/4 s. b) i rede Sølv........... 43946 - 54 70 c) i Repræsentativer.. 220759 - 54 1/3 1/2 Cassens Skyld til benævnte 30te September 1828. var 6396 Rbd. 14 s. Repr. Hos Amtsforvaltere har Cassen tilgode: a) rede Sølv............. 108 Rbd. 62 1/2 s. b) Repræsentativer......... 23279 - 44 1/2 -J Collegialtidenden Nr. 2 for indeværende Aar findes en udførlig Extract om alt Foranførte, hvilken er ved føiet følgende Anmærkning: "Det maa bemærkes, at det Tab, Brandforsikkringen kan komme til at lide paa de Summer, der haves tilgode hos nogle Amts forvaltere, hidrører fra den forhenværende Jndretning, at Brandhjælpspengene, som bleve afleverede til Stiftets Hovedstads Amtstue, der skulle blive bevarede indtil de behøvedes til Brandskaders Udbetaling. J Forbindelse med begaaede Misligheder, som have været Gienstand for justitiel Forfølgning, har denne for Resten i Brandforsikkrings=Anordningen for Kjøbstæderne af 29de Februar 1792, §. 15, fr. §. 9, aldeles hjem. lede Fremgangsmaade havt til følge, at en Sum af 20000 Rbd. Sedler endnu haves tilgode hos en enkelt Amtsforvalter, i hvis Stervbo dog Dækning derfor søges. Senere er derimod den Jndretning truffen, at Beholdningerne inddrages fra Amtsforvalterne og deponeres i Banken, eller, naar større beholdninger haves, udsættes imod saadanne Sikkerheder, at ikke allene Brandforsikkringen er fuldkommen betrygget for sit Tilgodehavende, men at det og, om betydelige Jldebrand skulde gjøre det nødvendigt at benytte Capitalerne inden de efter Opsigelse kunne faaes tilbage hos Debitorerne, ikke vil være vanskeligt, interimistisk at reise de fornødne Summer derpaa. Ved denne Fremgangsmaade, der og nu anvendes med Hensyn til Landbygningernes Brandforsikkring, ville og efter Sandsynlighed ikke ubetydelige Rente-Jndtægter kunne erhverves til Capitaler nes Forøgelse, og derved den Tid fremskyndes, da Contingenterne kunne nedsættes, uden rimelig Frygt for at det rigjen vil blive fornødent at forhøie dem eller at paabyde Efterskud.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Aalborgs Torvepriser, den 23de Januar. Oxekjød 5 a 6 s., Herregaardssmør 16 a 18 s., Bønder smør 12 a 14 s. Pundet. - Rug 3 Mk. 4 s. Skp. - Æg 20 sk. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Aalborg Kirker. Tredie Søndag efter H. 3 K. prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm, i Frue Kire Hr. Pastor Almstrup. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Henneberg; i Frue Kirke Hr. Pastor Boesen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Ægteviede. Den 21de Januar, Hr. Proprietair C. M.C. Qvist til Scheelsminde og Jomfrue O. M. Pontoppidan. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Begravede. Den 17de Januar, Jens Michael Larssens Hustru, 50 1/2 Aar. Niels Pedersen Batteries Enke, 64 1/2 Aar. Huusmand Christen Cristensen Holland, 61 1/2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Ved Tallotteriets 1323de Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 29. 25. 64. 28. 80.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Ved Avisens Slutning manglede Kjøbenhavns og Hamborger Posten.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Bekjendtgjørelser. Fredagen den 15de Dennes var en sand Ulykkes=Dag formig og Mine, da det behagede det urandsagelige Forsyn samme Dags Morgen Kl. 4 ved Døden at bortkalde min eiegode og uforglemmelige Kone Elise Rosenkilde, fød Mosskow, hendes Alders 40de Aar. Hun blev Moder til 6 Børn, af hvilke 2 modtage hende i Evigheden, og 4 begræde, med mig, bittert hendes Tab, uforløst gik hun heden med det 7de. J enhver Henseende var hun en Engel herneden; derfor er vort Tab uopretteligt. Astrup Præstegaard, den 15de Januar 1830. Rosenkilde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Til Jndtægt for de Huusarme opseres paa det dramatiske Selskabs Theater, Søndagen den 24de Dennes: Kjærlighed uden Strømper, med tilhørende Efterspil, i 5 Acter af J. H. Wessel, Edvards sidste Time, dramatisk Digt af Carl Søeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Til Slutning: En Epilog. Billetter a 2 Mk. for Vorne og 24 s. for Børn, kunne behageligst erholdes hos Hr. Toldkasserer Thorbrøgger og ved Indgangen som aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Den Leilighed paa Nørregade i anden Etage til Gaden med gibsede Værelser og Haugeplads kan erholdes tilleie hos F. Blanke.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Til Jndtægt for de Huusarme opseres paa det dramatiske Selskabs Theater, Søndagen den 24de Dennes: Kjærlighed uden Strømper, med tilhørende Efterspil, i 5 Acter af J. H. Wessel, Edaarde paa Cims dramatisk Digt af Carl Søeborg.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Vekjøn, Ved tiltagende alder er det mit ønske at komme i en roeligere Stilling. Som Fölge deraf er jeg bestemt til at sælge min i Söndertranders Sogn beliggende Gaard, Postgaarden kaldet, enten underhaanden, som helst ønskes, eller i Tidens Löb ved offentlig Auction, naar en til mine mange og store Opofrelser paa denne Eiendom nogenlunde rimelig og billig Erstatning kan opnaaes. midlertid meldes dette foreløbig til muelige Liebhaberes behagelige Efterretning, med Tilføiende af nogle Bemærkninger for Ubekjendte: a) Gaarden ligger 2 Miil østen for Aalborg i en ganske behagelig Egn med en vid Udsigt, hvorfra man kan oversee dens hele indhægnede Mark. b) Hovedbygningen, som er Grundmuur med gebrokken Tag og Kjelder-Etage, frembyder en saare pyntelig og velindrettet Boepæl for hvilken dannet hiand og Familie, somhelst. Gaardens øvrige 3 Bygninger er solid Bindingsværk med murede Vægge og Straatag, som Alle for saa Aar tilbage ere optækkede med fortrinlig god Langhalm og fæstet med tjæret Tækkegarn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
I det nordre Huus er Indretning til Beboelse med Skorsteen og Kakkelovn, og derunder en Kjelden epfört af Klövede Steen, hvori kan gjemmes et betydelig Qvantum Kartofler og andre Jordfrugter. Midt i Gaarden indlukket Brønd, nesten 30 Al. dyb, som giver ypperligt Vand, og som i 23 Aar kuns har manglet Vand 2 Gange, dog i kort Tid Paa Marken nær ved Gaarden er 2de store Damme, som aldrig mangle Vand, og særdeles gavnlige for Qvæget. c) Gaardens samtlige Bygninger ere forsikkrede for 7000 Rbd. Sölv. d) Ved Hovedbygningen en stor Have, som vel ikke udmærker sig ved Kunst eller Pragt; men er dog baade fordeelagtig og interessant, da der foruden endeel Frugttræer gives Asparges og Nödder i temmelig Mængde. Ogsaa Harer og Agerhöns vælge gjerne Haven til Opholdsted, og hvoraf i Vintertiden kan fanges Adskillige i Sare og Snarer. Paa nordre Side en liden Skov med mange store Træer af förskjellig Sort - paa söndre Side en stor Toft, som for 6 Aar siden blev tilsaaet med Kommen og er nu i bedste Gröde. e) Hartkornet er 12 Tdr. 1 Skp. 3 Alb. med et Areal af omtrent 200 Tdr. Land geom. Maal, og deraf saamegen Törvjord, at den i flere Generationer endog med Force neppe vil kunne opgraves, da der i 23 Aar er gravet höistubetydelig. Det kunde derfor maaskee (?) med Hensyn til Tidens Tegn, ikke saa ganske være en forvildet Luftidee, om man vilde antage: at mere end Postgaardens hele Værdie, hviler skjult og ubemærket i dens store Törvmoser. f) Den aarlige Udsæd er 40 höist 15 Tönder af alleSlags. Udbyttet i gode Aar 250 til 300 Traver, og ialmindelighed ligesaamange Tönder Korn, hvoraf det Halve i de senere Aar paa det nærmeste har været Rug og Hvede. Rugen har især udvillet sig fordeelagtig til 8,10, 12 ja stundom 16 Fod. Skjönsomme Kjöbere, har ogsaa gjerne betalt 34 Mk. mere pr. Tönde for den samme Rug, fordi den veiede 13 Lpd. 8 Pd., og havde et godt, blank Udseende. Aarlig udføres paa Marken 350 til 4000 store Læs reen og aldeles ublandet Gjødning, som spredes ud paa 4, 4 ½ a 5 Tönder Bygland, og desuden 1 til 200 Læs Compost-Gjødning hvert 3die Aar. b) Jorden hviler i 10 Aar, deels til Høeslet og deels til Græsning, som efter Omstændighederne omskiftes, med hinanden hvert 3die Aar. Derefter tages 10 Gange Korn, nemlig 3 Gange för og 3 Gange efter Gjødningen, og deral almindelig 4 Gange Rug og Hvede - 2 Gange Byg, og for Resten Erter, Vikker og Havre efter Jordens Beskaffenhed. i) Af fortrinlig godt Agerhöe kan aarlig avles 50 Læs, og naar de fugtige Elementer sidste Sommer og Höst ikke havde havt en saa bestemt skadelig Indflydelse paa alle Væxter, saa kunne der bleven 100 isteden, for nogle og 60 Læs, som blev bjerget. Desuden kan hvert Aar for Höeslet og Græsning, uden af Savn inddrages 60 Rbd. b) Besætningen er 32 Køer, som aarlig giver et Udbytte af 25 Fjerdinger Smör og 100 a 120 Lpd. Ost, foruden hvad der af disse Artikler consummeres paa Gaarden. For fede Kalve kan aarlig inddrages 100 Rbd., og af Melk og Valle fedes 4 til 6 Sviin, alt efter Aarets Beskaffenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Det bemærkes: at den nærværende Koestald ikke kan rumme flere end 32 Køer; men ved at bygge nogle Bindinger til Huset, kunne der for Tiden baade græsses og fodres 40 ja maaskee 50. Til Gaardens Drivt holdes i Alt 6 Heste, hvormed det nødvendige Arbeide godt kan udføres. 1) Samtlige Skatte til Amtstuen er aarlig omtrent 120 Rbd. Sedler. m. For Konge- og Kirketiende betales for bestandig den meget temporære Afgivt med 30 Rbd. Sölv aarlig. n) Fræstens Tiende beregnet til 10 eller 10 ½ Td. Korn, mest Byg og Havre, betales med Penge efter ethvert Aars Kapitelstaxt. o) Sognets Skolelærere og de Fattige aarlig 3 Tönder Korn og omtrent 6 Rbd. i Penge, foruden 60 Snes Törv og 17. Lpd. Halm. p) De øvrige Udgivter, saasom : Qvægtiende, Broe korn o. d. L. ere ikke meget betydelige; men sammenlagde udgjør dog Noget.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Efter dette ukonstlede Omrids af Postgaarden og dens nærværende Tilstand, indbydes ærede og solide Liebhabere, og anmodes Disse behaglig at tage Tingene i Öiesyn, og i Tilfælde mundtlig at afhandle det fornödne om Priis og Vilkaar med Sælgeren. Den 22de Januar 1830. A. Steen. E. S. Endnu er her paa Gaarden at kjöbe: 2000 Lpd. Baarhöe og 10 a 1200 Lpd. gammel Langhalm at tække med.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Løverdagen den 13de Februar næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 slet, foretages Stervboet efter Kjøbmand Mathias Hofmann, paa Stadens Raadstue, hvor da iblandt andet vil blive besluttet, hvorledes der skal forholdes med Boets uvisse Gjeldsfordringer; hvilket herved bekjendtgjøres til Creditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten af 21de August 1824, ligesom Boets Debitorer ogsaa anmodes om, forinden saadan Tid, til undertegnede Cancellieraad, Raadmand Wølfferdt at indbetale, hvad de ere Boet skyldige. Skifte=Retten i Aalborg, den 19de Januar 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
Forladt Pressen har : Underholdnings- og Politibladet, "Den timbriske Jagttager Nr. 3. Jndhold: 1) Blandede Sager: a) Dueller; b) Til den, der føler sig truffen; c) Fremkaldte Spørgsmaal; d) Sneekastning; e) Priselig Torveindretning; f) Forsynlighed er en god Ting; 3) Tienstligst Raad til Møbclassurancecompagniet, b) Brenfra Mikkel Smisk til Jagttageren - 2) De Fredløse (Fortsat.) 3) Misceller og Anecdoter. Abonnements Antegnelse paa dette Blad, der udkommer hver Løverdag, et Ark stort, og tilstilles inden, og udenbyes Abonnenter for 1 Rbd. qvartaliter, kan behageligst skee paa Postcontoiret i Frederikshavn, hos Hr. Tracteur Haslund i Hobroe, samt i Aalborg i Stiftsbogtrykkeriet og hos Undertegnede Bladets Redacteur.
Aalborg Stiftstidende, 1830-01-23
NB. Det bemærkes, at de Subskriberende kunne paa de anførte Steder tillige erholde de allerede udkomne Nummere. C. F Severin. 3de nette Værelser med Kiøkken og Spisekammer anvises til Leie af Kammerraad Juul.