JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Paris, den 26de Juli. – Journal des Debats vedbliver bestandig at optage Udtog af en engelsk Broschure, angaaende de orientalske Forhold. Den engelske Forfatters (formodentlig Lord Ponsonbys) Hensigt skal, efter National, være, at lade Frankerig til Englands Fordeel handle mod Rusland, da England rigtignok ved den nordiske Magts Fremtrængen indskrænkes i Orienten. Derfor paastaaes falskeligen, at Frankerig har en langt større Jnteresse ved at styre Ruslands Fremskridt imod Syden, end England selv; derfor fremsættes truende den Sætning, at hvis Kejseren engang bliver Herre over Dardanellerne, maa England, ophøre at være Frankerigs Allierede; derfor forlanges, at det franske Cabinet skal søge at forebygge hiin Besiddelsestagelse af Dardanellerne, og følgende bemærkning tilføjes. Den for Øjeblikket under Seil værende Flaade, forsynet med omtrent 20,000 Mand Landingstropper, vilde i trende Maaneder afgjøre det tyrkiske Spørgsmaal til Frankerigs Fordeel. Derved vilde alle Vanskeligheder i Europa være løste; de franske Carlister og Revolutionaire vilde faae Naadestødet og Roligheden være gjenoprettet paa den pyrenæiske Halve. – Der ligger den egentlige Hemmelighed – bemærker National – at de franske Revolutionaire nemlig vilde faae Raadestødet. Dette er den engelske Forfatters Grundider. Men man veed meget godt, at Dardanellernes Besiddelsestagelse ved Rusland, langt fra at gjøre Ende paa det franske Revolutionsprincip, meget meer vilde give det en gyldig Grund til at sprænge de Skranker, det nu er omgivet af, og at Frankerig, langt fra at see en tredie Restauration i Paris, tvertimod vilde opleve en ny Række revolutionaire Fremskridt. Dette er den Fare, man vil afvende, og for at afvende den, henvender man sig ikke til Frankerig, men til Politikken af 13de Marts, til juste-milieus Regjering, man gjør sig Umage for at overtyde denne om, at hvis den ikke skynder sig med at gaae ind i Englands Jdeer, hvis Quadrupel-Alliantsen ikke i en Hast gjør Anstalter til at skræmme Rusland og ved en eller anden energisk Bevægelse at redde Tyrkiet, maae Forviklinger opstaae, som en ny Revolution i Frankerig kun vilde være istand til at løse.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Men Journal des Debats vedbliver National – prækker for døve Ører; af den nye dynastiske Politik vil den intet andet opnaae end sørgelige Erindringer om diplomatisk Troløshed. Man vilde derved kun opføre sig endnu mere uconseqvent; man vilde lade sig ledes af England. England vil ikke tillade os at svigte Fordragene af 1815, men selv vil det bryde Tractaten fra 1809, der spærrer det Veien til det sorte Hav. England fortæller os, at det vil afholde sin Modstander fra Bosphorus, og os vil det forbyde at modsætte os vor Modstander ved Rhinen og i Hjertet af Tydskland. Jkke som vi i Aaret 1815, omringede af 800,000 Bajonetter og behersket af en paatvunget Regjering, men fri og frivillig har England, den 5te Januar 1809, undertegnet den Tractat med Porten, hvis ellevte Artikkel lyder saaledes: Da det bestandig har været Krigskibe forbudt at trænge ind i Constantinopels Canal, nemlig i Dardanellernes og det sorte Havs Sunde, og da dette, det ottomanske Riges gamle Princip fremdeles i Fredstider maa iagttages ligeover for enhver fremmed Magt, lover det brittiske Hof, ligeledes at føje sig i denne Grundsætning.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Privatbreve fra Bayonne fremstille Fægtningen den 16de ved Mendigorria som den betydeligste, der endnu var forefaldet mellem Christinerne og Carlisterne, og bekræfte at Udfaldet var til de Sidstes Skade. Tredie Bind af Pardessus's agtede Arbejde: "Collection des Lois Maritimes, anterieures au XVIII Siele,, er nu udkommet. Jndledningen optager en historisk Oversigt af denne Lovstiftelse fra Korstogenes Begyndelse af. Værket indbefatter Danmark, Jslands, Norges, Sverrigs, Ruslands, Preussens, Bremens, Hamborgs og Lybeks Sølvve.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Uagtet Moniteurs Gjendrivelse, paastaaer Temps endnu at et Elite-Corps, om just ingen kongelig Garde, skal dannes. Et lignende Ønske skal strax efter Juli-Revolutionen, i Anledning af det belgiske Feldttog gjentagne Gange være blevet yttret. Nu vil man vide at en Beretning er afgivet om denne Gjenstand, hvorefter sex Cavalleri=Escadroner skulle antage Navnet Elite-Gensdarmeri, som det hedder, for at tjene Armeens enkelte Corpser til Opmuntring og Væddekamp.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Lægerne skulle have erklæret Baron Pasquier, at han vil paadrage sig en svær Sygdom, hvis han længer fører Forsædet i Pairs=Retten.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Af de flygtede April Fanger skal Napoleon Lebon være ankommet til Tydskland, og Nogle til Svejz over Jura.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Ærkebispen af Paris var i disse Dage indbudt til Taffel hos Kongen i Neuilly; men han fandt for godt at afslaae det, og derimod Dagen efter at modtage en Jndbydelse hos Hr. Le Roy, en bekjendt Legitimist i Nærheden af Paris. Constitutionel bekjendtgjør, at der fra Poitiers er tilsendt ham en, af 1282 polske Udvandrede undertegnet Protestation mod det nye Laan paa 150 Millioner Fl., som den russiske Regjering i Polens Navn har contraheret.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Marschal Maison er upasselig; han saae sig i Gaar nødt til at afsige Audientsen og at blive borte fra Conseillet.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
En Skrivelse fra Neapel skildrer Greven af Syracus's sidste Reise som et Slags ærefuldt Exil, fordi han som Vice-Konge af Sicilien havde ladet sig stilles i Spidsen for en adelig Sammensværgelse til denne Øes Løsrivning fra Neapel, selv Grev Grey og hans Cabine skulde have være indlemmet i denne Hemmelighed og have befordret samme. Strax efter Complottets Opdagelse var Prindsen paa et Krigskib blevet afhentet fra Palermo og havde ved frivillig Tilstaaelse af alle Kjendsgierninger forsynet sig med sin Broder. Jmidlertid havde man dog anbefalet ham en Udenlandsreise.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Man vil med Vished vide, at en Deel af de, fra St. Pe lagie flygtede Fanger opholde sig i Brussel. Det derværende Politi gjør sig megen Umage, for at komme paa Spor efter dem; men hidindtil er det ikke lykkedes at opdage disse Herrers Smuthul.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
J Boissy blev for nylig paa et Sted, hvor der forhen stod en Skov, udgravet flere smaa, tre til fire Tommer høje Statuer.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
En af den forestillede en Jupiter Gallia, en anden Fortuna med Fyldehornet og et Lotusblad i Stedet for Hovedsmykke, og en tredie en Victoria, som i den ene Haand holdt en Krone og i den anden en Palmegreen.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Tydskland. Vien, den 25de Juli. Fra sikker Haand veed man, at Hs. M. Kejseren af Rusland og Hs. M. Kongen af Preussen, den 18de September ville komme til Prag, hvor ogsaa Hs. M. Keiser, Ferdinand med Hs. M. Kejserinden vil indfinde sig til samme Tid. Hvor længe Opholdet i Bøhmens Hovedstad skal vare, en endnu ubestemt, men herfra ville Herskaberne begive sig til Toplitz Under de tvende Monarkers Nærværelse paa K. K. østerrigske Gebeet, skal General-Major Fyrst Carl Lichtenstein gives Keiser Nicolaus, og Husar-Oberst Fyrst Felir Schwarzenberg Kong Frederik Wilhelm til Fløjadjutanter. Berlin, den 30te Juli. – Den berømte Statsraad Hufeland paastaaer, at den menneskelige Alder kunde uden de mange Sygdomme, som undergrave Livet, vel naae 200 Aar.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
De i Rusland gjorte Jagttagelser synes at begrunde denne Paastand. Efter Moskauer og Petersborger Dødslister finder man meer end 1000 Personer, som i forrige Aarhundrede opnaaede en Alder af over 100 Aar. Flere Hundrede bleve over 100 til 110 Aar gamle; 62 fra 100 til 120; 25 fra 120 til 130; 12 fra 130 til 140; 5 fra 140 til 119, Een blev 150 og Een 168 Aar gammel. Den Sidste levede endnu 1796 i Nærheden af Plotzk paa Grændsen af Liefland; født under Peter der Førstes Oldefader, havde han oplevet elleve Regenter. J sit 93de Aar givtede han sig tredie Gang og Ægteskabet blev ikke uden Børn; i Aaret 1796 var det yngste af den 62 Aar gammel. Med sin sidste Kone levede han fornøiet i 30 Aar. Hans Familie bestod af 138 Efterkommere; de boede alle i Polotzki, en Landsby paa 18 Huse, som Kejserinde Catharine Il. havde ladet opbygge for dem. Oldingen var i sit 163de Aar endnu frisk og sund.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Rusland. St. Petersborg, den 22de Juli. – Fra Kjachta skrives: Den 28de Maj blev den her, paa Hans Majestæt Keiserens Befaling oprettede Skole for det chinesiske Sprog, der har til Øjemeed at lette Handels-Samqvemmet mellem Rusland og China, højtideligt aabnet. Denne Anstalt, der hører under den udenlandske Handels Departement, skal staae under den særdeles Bestyrelse af Kjachtas Told-Amt. Et Lærecursus skal vare fire Aar, og Underviisningen i denne Skole skal uden Betaling gives til de russiske Undersaatter af enhver Stand, der kun bekjende sig til den græske-ortodore Kirke. De Elever, der efter fuldendt Cursus, i Løbet af trende Aar ved deres Kundskaber i det chinesiske Sprog yde Kjachtas Handel virkelige Tjenester, og som desuden udmærke sig ved god Opførsel, faae visse Begunstigelser, i Forhold til deres Stand. Foruden den, af Kronen udsatte Løn forden bestyrende Lærer, har Kjachtas Kjøbmandstand bestemt til samme Øjemeed en aarlig Sum af 1300 Rubler, Kjøbmand og Æresborger Nicolaus Jgumnow har desuden skjænket 5000 Rubler til en Skolebygnings Opførelse og til Anskaffelsen af de første chinesiske Lærrebøger. 24 Kjøbmandssønner ere allerede optagne i Skolen.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Belgien. Brüssel, den 28de Juli. Moniteuren er i Dag fremkommet med følgende Erklæring: Nogle Blade talde i Gaar om et Minister-Raad, der Dagen i Forvejen var blevet holdt, i Anledning af de fra St. Pelagie flygtede Anklagede. Dette MinisterRaad har ikke fundet Sted; det var unødvendigt. Vi have allerede for flere Dage siden bekjendtgjort den Beslutning af Regjeringen, ikke at tilstede Flygtningerne at nedsætte sig i Belgien Denne Beslutning er blevet sat i Udøvelse med Hensyn til Hr. Guinard, som kun har faaet et Pas, for at begive sig til Ostende, under den Betingelse, at indskibe sig derfra. – De uafhængige Blade ere fortvivlede over dette Skridt af Ministeriet og haabe, at det vil blive draget til Ansvar for samme. – Man erfarer iøvrigt fra Antwerpen, at en af Flygtningene fra St. Pelagie allerede har indskibet sig der paa en Dampbaad, for at gaae til London.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Man forsikkrer, at betingelserne for Anlæggelsen af en Jernbane fra Paris til Brüssel ere fastsatte; Omkostningerne for samme anslaaes til hundrede Millioner Franker.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Grækenland. Til Moreas fortrinligste Mærkværdigheder hører den første nede Skov. Mange Reisende have seet Vandfaldet ved Navarin, men saa have gjort sig den Umage, at bestige Bjerget, hvorfra det nedstyrter, og at beundre hine kæmpemæssige forstenede Tra stammer, som i Størrelse overgaae vor Tids Vegetation, der ligge dyngede op over hinanden som Skeletter af en Skov for Syndfloden, og tvinge Beskuerens Sjæl til at tænke paa Urverdenens ubekjendte Tider. Der, hvor Bjergstrømmen nedstyrter sig i Dybet, staaer et stort, overordentlig gammelt Træ, der er udhulet af den eensomme Hyrdes Jld, som dristig sover i de kolde Vinternætter ved Afgrundens Rand. Jeg kom ogsaa til den Gysen indjagende, bydende Skueplads, og holdt mig fast ved en Green, for at kunne kaste et Blik ned i Afgrunden. Efter flere smaa Fald styrtede Vandet sig halvandet hundrede Fod lodret ned af Klippen, som det glatter og udhuler, og flyder da gjennem en Dal, for at udgyde sig i Havet. Man hører her ingen anden Lyd, end Gjenklangen af Skovhuggerens Øre i Kembe-Skoven. Gjennem den forstenede Skov bruser hiin Fjeldbæk. Faldets Vand besidder rigtignok forstenende Egenskaber, men man begriber ikke, hvorledes det kunde udbrede sig over en saa stor Overflade og naae til en saa forskjellig Høide. Vandet, der styrter gjennem Skoven, frembringer en sælsom Tone, lig en overnaturlig Stemme, der synes at neddale fra det Høie, og opfyl er Vandreren med gysende Tanker om den anden Verden.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Tyrkiet. Efterretninger fra Sentari, af 30te Juni, melde af en tilforladelig Kilde, at nogle Rebeller, der i Tabakchi havde sat sig fast i flere Huse, vare saare besværlige for Tropperne paa disses Marsch, Paschaen havde i den Anledning afsendt et Corps, for at stikke hine Huse i Brand. Oprørerne, der vilde redde 28 Saarede, som de havde hos sig, gjorde Modstand; men de stor herlige Tropper fik Overhaand, og de Saarede bleve begravne under Husenes Ruiner. Dette Syn opflammede Jnsurgenternes Raseri, og brændende af Havn angrebe de Sultanens Tropper; med den ene Haand toge de fat paa Bajonetten og trykkede en Pistol af med den anden. Paa begge Sider vare mange Døde. Den 28de kom en gjensidig Vaabenstilstand til Veje, for at begrave de Døde. Da der i Omegnen kun var blevet enkelte Bjerg beboere tilbage, vare Sentaris Jndvaanere nu istand til at blok kere Haffis Pascha og hans Tropper. Kommer der ikke meget snart Hjelp fra Albanien og Rumelien, vil han af Mangel paa Levnetsmidler maatte bane sig en blodig Udvei. Det fortælles at Sultanen udruster en Flaade paa 22 Seilere, for med den at dæmpe Albanesernes Overmod. Alessino og Dulcigno ere nentrale.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Ægypten. Aleppo, – Slutningen af Junii. – Den engelske Expedition til Euphrat fortsættes med Udholdenhed og Duelighed, nag tet de Hindringer, Mehemed Ali lægger samme i Vejen. Da Oberst Cherne havde overtydet sig om, at han ligesaalidet vilde opnaae nogen Understøttelse af Jbrahim Pascha som af Mehemed, besluttede han at handle paa eget Ansvar. Da det under Dødsstraf var forbudt at leje ham Kameler eller andre Transportmidler, kjøbte han Orer, for at skaffe en Deel af sine Effecter fremad, og sendte, trods Jbrahims Forbud, den første Ladning til Bir, idet han erklærede, at kun Magt kunde tvinge ham til at afstaae fra Udførelsen af det Hverv, hans Regjering havde overdraget ham. Denne, for Araberne usædvanlige Characteerfasthed har gjort Jndtryk paa Jbrahim Pascha, og Transporten ankom til Bir uden nogen Hindring. Jndvaanerne i Bir ere ikke saa bange for Jbrahim, som det øvrige Syrien, og viiste sig beredvillige til at understøtte en Expedition, af hvilken de lovede sig store Fordeele i Tiden. En stor Mængde af dem tilbød sig som Arbeidere, og man har allerede begyndt med Basinernes Anlæggelse. Jkke destomindre venter Oberst Cherney med Utaalmodighed paa Londoner=Cabinettets Svarpaa hans over Hindringerne indgivne Beretning. Det er bekjendt, at alle disse Hindringer nu ere hævede.)
Berlingske Tidende, 1835-08-05
China. Det er vistnok ikke almindeligt bekjendt, at China besidder Digterinder i et ikke ringere Antal end 100. En Samling, kaldet Pibemei-Sbe-Yung (de hundrede Qvinders Bog), hvormed Engelskmændene for nylig have gjort Læseverdenen bekjendt, har opbevaret en stor Mængde af disse Forfatterinders poetiske Fostre, af hvilke adskillige meddeles oversatte i engelske og franske Journaler. De ere ikke uden Deeltagelighed, især som characteristiske Bidrag til Kundskab om et Land, hvis literaire Dyrkelse er for Vestlandet, ligesom ogsaa for den øvrige Verden, yderst lidt bekjendt. Denne Poest har Jntet af det orientalske Billedsprog, den er selv Enkeltheder og Naiviteter, aander bestandig Omhed og Kjærlighed i stille, blye, stiaalne Suk. Ofte er det Kejserens Favorit-Elskerinde, som tolker sine Følelser for et ukjendt Jdeal, eller som putter et poetiske Blad i Lommen paa hendes Vogtere til den, hun alligevel neppe kan haabe nogensinde videre at faae at see. Overalt viser sig den chinesiske Qvindes slette Stilling i Staten, hvorledes hun tyranniseres, hendes tvungne Frasigelse af egne Følelser og af Kjærlighedens frie Valg. Tanken tager ingen djerv Flugt, thi den er vandt til at kues; Følelsen stormer ikke, thi den er holdt tilbage af Frygten. Under Farve spillets hele Friskhed forraader sig en sorgbunden Tone; men ikke et Ord af Bitterhed eller Hævn hos den chinesiske Skjønhed. Forskudt fælder hun Taarer; bedraget, mishandlet fælder hun kun Taarer; lykkelig, hvis hun med Mandolinen kan adsprede sine Qualer, og med Sangens Tryllemagt henflytte sig et Øjeblik i en indbildt saligere Verden. Billederne, endskjøndt ikke usædvanlige eller overraskende, ere livlige og talende; og - hvad man maaskee ikke venter sig - det Hele har en Smag og Fiinhed, som er Yndighedernes Kjøn værdigt i en lykkeligere Stilling. Ligesom hos Servierne er det fornemlig Fruentimmerne, som i China sysselsætte sig med at forfatte erotiske Sange, hvilke ogsaa i China, ligesom i Servien, for største Delen antage Epigrammets Form.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Sverrig. Stokholm, den 30te Juli. – J Gaar Eftermiddags omtrent Kl. 1 udbrød paa ny i Ridderholmskirkens høje, kobberbeklædte Taarnspiir en heftig Jld, som Dagen forud var antændt af Lynilden; men man troede at det var lykkedes, efter en Dags anstrængende Slukningsarbeide, at hemme den, og man havde største Grund til at troe den var fuldkommen slukt. Jlden, som den første Dag kun havde brændt Reisningsværket, opflammedes me paa engang med hurtigt udbrydende Lue, og bragtes til Voldsomhed ved en indtreffende stærk Blæst. Uagtet de hurtigste og kraftigste Foranstaltninger, de nidkjæreste og meest vedholdende Bestræbelser, fik det hærende Element inden kort Tid Overhaand og henved Aften var ikke alene den herlige, høje Taarnbygning, men ogsaa de den omgivende fire mindre Spiir afbrændte og nedstyrtede. Bjelkelag og alt andet Brændbart i selve Steen taarnet fortæredes snart af den overordentlige Jldmasse, Klokkerne smeltede og Hvælvingen mellem Taarnet og Kirkens forreste Deel, bag ved Orgelgalleriet sønderbrødes. Gjennem Trægalleriet under Kirkens Tag, som stod i Forbindelse med Taarnet, lededes Jlden snart til Taget og de mindre Taarne, som og til de større Gravehør, det Carolinske undtagen. Fra Kirkens Jndre har det lykkedes at afværge Jlden, og de her bevarede mangfoldige Prydelser og Kostbarheder, Trophæer, Rustninger og Oldsager ere blevne bjergede af Forstyrrelsen. Skaden er høist betydelig, men man har endnu det Haab, at Kirken selv i Henseende til dens Ydre kan atter istandsættes. – Jlden varede hele Natten igjennem, og endnu medens denne Beretning blev trykt, vedvarede Klemtningen paa tredie Dag. De mange, Kirken omgivende større Bygninger, som for det meste tilhøre Kronen og ere Embedsboliger, ere blevne reddede. En udførlig Beretning om denne ulykkelige Tildragelse skal som snarest vorde meddeelt. Den talrige Mængde Mennesker, som deels var Øjenvidne til Jldsvaaden, deels frivillig bidrog til Slukningen, viiste paa den meest umiskjendelige Maade sin dybe og levende Deeltagelse, og overalt iagttoges den største Orden.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Hs. M. Kongen, som paa Lystslottet Rosenberg i Løbet af Eftermiddagen erholdt Efterretning først om Jldens Dæmpning, og siden Kl. 11 omtrent om Aftenen og sammes fornyede voldsomme Udbrud, behagede, efter at have modtaget sidste Efterretning, omtrent ved Midnat at begive sig til Hovedstaden, hvor Hs. Majestæt indtraf Kl. henimod halv fire om Morgenen, uden underveis at have givet sig Tid til at vexle sine egne forspændte Heste. Ankommen til Stedet, hvor Jlden hærjede, steeg Hs. Majestæt af Vognen og indfandt sig personlig paa nærmeste Sted ved Sluknings-Anstalterne og de for Jlden endnu udsatte Deele af Kirken. Da al videre Fare nu er forbi, agter Hs. Majestæt i Eftermiddag at vende tilbage til Rosenberg.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Kjøbenhavn, den 5te August. J Gaar Formiddags Kl. 7 passerede her forbi Sydfra en Hollandsk Orlogsbrig, som gik Nordefter.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Under 28de Juli er igjennem det Kgl. General-Toldkammer og Commerce-Collegium emaneret følgende Placat: Paa et af Grosserer-Societetets Committee indgivet Andragende, hvorom Collegiet har nedlagt allerunderdanigst Forestilling, har det behaget Hs. Majestæt Kongen under 22de dennes allernaadigst at resolvere, at Børstiden i Kjøbenhavn herefter skal være fra Klokken 1 til 2 1/2 om Eftermiddagen.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Grønlands=Fareren Flora, Capitain Drockfleth, hjemmehørende i Elmshorn, er ankommen paa Elben med 7,800 Robber.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Kiøbenhavns Børs-Cours, den 4de August 1835. Hamborg 2 M. - a vista 205 1/2. - Species 205 1/2. Disconto 1 pCt. - Species solgtes til 12 Mk. 5 1/2 s. Kongelige Oligationer uden Renter i Bco. 91 1/2 a 92. Dito uden Renter, i Sedler 94 a 91 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet, den 2den Febr. 1820) i rede Sølv 102 a 1024. Dito i Sedler 104 3/4 a 105 1/2. Norske Speciesedler 182 a 182 1/2. Svenske Sedler 19 a 19 1/4 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 75 a 75 1/2. Norske Laan til 4 pCt. Bco. (afsluttet den 21de Juni 1831) 101 a 1014. Dito dito til 4 pCt. i rede Sølv 101 1/2. Dito dito til 4 pCt. 101 a 101 1/2. Nye dito dito til 1 pCt. r. S. 101 a 101. 4 pCt. nye Svenske Hypothekkasse=Obligationer i Bco. 91 1/2 a 95. 4 pCt. uopsigelige Norske Stats=Obligationer, lydende paa Norske Species. pCt. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 102 a 102 Rbd. rede Sølv. Frederikke Christensen. Veeg Du bort fra Jordens sorte Tillie, Var saa bunkel for Dig Livets Dal? Higed Du, Du englerene Lilie, Efter Sol og Stjerner uden Tal, Var den niende Din sidste Sommer, Saae Du otte kolde Vintre kun, For at, naar den kolde atter kommer, Du indslumret er til søde Blund, Fagre Blomst! Dig Gud gav skjønne Dage, Ei Han lod Dig langsomt falme hen Frydfuld Banen var – et Døgn tilbage Blev for Kampen kun, som endte den. Dog - selv denne Kamp var kun en Stræben Mellem Elsktes Graad og Himlens Lys, Jndtil stille Du, med Trøst paa Læben, Aanded Livet ud i Dines Kys. Men saa vidst som Lilien paa sin Stengel Aarlig vi gjenspire, blomstre saae, Brudte Lilie skal som Lysets Engel Hist vi see i Evighedens Blaa Øst min Moder Johanne Marie sal. Ovesen, født Neergaard, er død den 31te Juli d. Aar, i en Alder af 85 Aar, bekiendtgiøres herved for Familie og Bekiendtere. J. Ovesen. Høystrup, den 2den August 1835. Oft min gode og retskafne Mand, Consumtions-Betient Nicolai Ludvig Andens Harboe ved Døden er afgaaet den 28de Juli d. A., i sit 62de Aar, dette tilkiendegives herved fraværende Slægt og Venner, af hans dybtsørgende Enke og Børn. Roeskilde, den 1ste August 1835. M. N. sal. Harboe, født Andersen.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
At jeg den 22de dennes fristede den tunge Skjæbne, ved Døden at miste min elskede, eneste Datter Oline Christine Erasmine Thorkildsen, efter 6. Dages Sygdom af Mæslinger, i hendes 24de Aar, bekiendtgiøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. V. Kippinge paa Falster, den 28de Juli 1835. E. B. M. Thorkildsen, fød Gylche, Enke efter Sognepræst for Hvidding Menighed i Ribe Stift, O. Thorkildsen. Efter længere Tids Svagelighed, henslumrede den 23de dennes blidt og roligt, vor gode Moder, Eleonora Christiane Tüchsen, født Vette, i hendes 25de Aar; hvilket herved tilkiendegives Slægt og Venner af hendes efterladte Børn. Kiøbenhavn, den 28de Juli 1835. P. C. Tichsen. M. C. Jensen, født Tüchsen.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Literatur.
Berlingske Tidende, 1835-08-05
Udkommen er : Danmarks Historie i Hedenold, af N. N. Petersen, Registrator ved det Kongelige Geheime-Archiv, 2den Deels 1ste Hefte. (Hedenskab og Kristendom, 1ste Hefte.) Indheftet 1 Rbd. 40 s. J. H. Schubothes Boghandling.