Den Vest-Sjællandske Avis, 1840-05-18
Frederiksværk og Fædrelandet. Af et Privatbrev, dat. 29de Marts d. A., som velvilligen er stillet til vor Raadighed, optage vi det Nedenstaaende, som kan have almindeligere Jnteresse: "Endelig har da Fædrelandet gjort en vigtig Fangst. Det var ogsaa paa den høie Tid, ifald man ikke skulde bleven reent kjed af det. Det er just en Artikel, saaledes som man længe forgjeves har ventet dem i dette høitbebudede Blad, den, som det leverer i sit Nr. 100 og Frederiksværk. De er, som en gammel stadig Klubgjest engang udtrykte sig, "lækkert Nyt lige fra Bagerovnen." En Slags offentlig Anstalt, som, blandt Andet, holder sig vedlige i 35 Aar ved at lade være at betale Renter af fire Tønder Guld, eller sparer at udgive 544000 Rbdlr. med Rente, og slipper godt fra dette mærkelige Spareforsøg – det er et interessant statistisk Phænomen. Desuden er Fortællinger herom krydret med moersomme Tillæg, f. Ex. at Landgreve Carl formener at forære sin Svigersøn, Kronprindsen af Danmark, en stor Gave med dette Værk af mange Tønder Gulds Værdie, men alligevel kun gjør det paa Papiret formedelst en phantastisk Beregning. Man anslaaer nemlig 135 Bøndergaardes Byg ninger, en Ting, som ellers reent overspringes i Godsers Taxation, til den enorme Kapital af 432000 Rbdlr., og paa lignende Maade overdrives ganske vilkaarligen de andre Gjenstandes Værdie. EnhveTønde Hartkorn ansættes til 500 Rbdlr., uagtet man den Gang knap burde have anslaaet den til 156 Rbdlr. Nogle Steengjerder omkring Skovene anslaaes til en Værdie af 40000 Rbdlr.""Et andet lærerigt Træk er det, at denne Fabriks Administration aarlig koster, foruden Embedsbolig og Embedsjord til Flere, omtrent 11000 Rbdlr., og det uagtet et meget betydeligt Jordegodses, saagodtsom er Baronies, hele Jndtægt desforuden medgaaer 23 spildes paa denne Fabriks kunstige Opretholdelse, m. m.""Et Curiosum har man dog glemt. Det opdage des nemlig for en halv Snees Aar siden, at dette Værk slet ingen Eiermand havde, idet at Kong Frederik den Sjette, for hvis Privateiendom det hidtil var bleven anseet, intet Skjøde havde til at bevise sin lovlige Adkomst med. Der maatte altsaa udstedes et saadant. Men det stemplede Papir hertil kostede omtrent 60000 Rbdlr.; hvorfra skulde Værket faae denne Kapital, Her maatte altsaa en ny Faveur bøde paa Hjælpekildernes Tørhed, og en allerhøieste Resolution bestemte, at dette dyre Stempelpapir skulde leveres Værket gratis." Kan Fædrelandet oplyse Almeenheden om mange saadanne Gjenstande, saa kan det vente at blive et fædrelandsk Blad. Men hidtil tegnede det ikke syn derligt hertil. Vel kunde Adskilligt fremføres til Bladets Undskyldning, især at det maatte begynde fire hele Maaneder, førend det var belavet paa. Men man kan paa den anden Side ogsaa stille den Fordring, at Redactionen burde have kjendt sine Kræfter tilfulde og at den burde have vidst, hvorvidt den besad extraordinaire Ressoureer eller ikke – den, som hører til et Partie, der har dadlet Regjeringen saa strengt, fordi denne ikke tilstrækkelig havde paaviist extraordinaire Ressourcer i sit Budget. Den bedste Undskyldning for Bladets Forlegenhed er dog maaskee den, at alle Miner vare anlagte mod det gamle Regimentes Fæstning og nu ikke kunne springe, da man ikke kjender den nye Regjerings Plan for Felttoget, dens Allierede, selv ikke engang dens Position."