JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Spanien. Krigslykken har efter de seeneste Beretninger kun kort varet paa Spaniernes Side. Den franske Vestpyrenæer=Armee skal have vundet et afgiørende Slag, gjort 2500 Spanier til Fanger, besat den vigtige Stad Bilbao, og omsider gaae lige paa Pampelona, for formeligen at beleire denne Stad, der saa længe har været truet af de Franskes i andre Egne saa rask fremskridende seierrige Vaaben. - Dog var der i den franske Convent den 13de Julii endnu ingen Rapport given om alt dette.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Kiøbenhavn, den 27 Julii. Ved Anledning af den svenske Ambassadeurs, Hr. Baron von Sprengportens nye Creditios Overleverelse til Hs. Majestæt, blev følgende Ceremoniel iagttaget: Onsdagen den 22de Julii, om Middagen henimod Kl. 2 Slet, begav Hs. Majestæt Kongens opvartende Kammerherre, Hr. Kammerherre Revenfeldt, sig i en Kongelig Vogn med 6 Heste bespændt til Ambassadeurens Hotel, for at geleide ham til Frederichsberg. Ambassadeuren steeg af ved den store Hovedtrappe i Frederichsberg, Slotsgaard, og blev ført lige op til de for ham bestemte Aftrædelsesværelser. Saasnart Ambassadeurens Ankomst var anmeldt, og Hs. Majestæts Befaling af Hofmarskallen var indhentet, blev Hr. Kammerherre Revenfeldt tilkiendegivet at indføre Hr. Ambassadeuren i Hr. Majestæts Forgemak, hvor han ved Døren af det yderste For gemak blev modtaget af Ober=Ceremoniemesteren, Hr. Kammerherre de la Calmette, og uden Ophold indført til Hs. Majestæts Audiencegemak, hvortil begge Fløiene af Dørene bleve oplukkede af Hs. Majestæts opvartende Kammerjunker. J Audiencegemakket stode Ministrene af Conseillet ved Hs. Majestæts høire Haand, i een Rad, og Hofmarskallen, som forrettede Oberhofmarskalstienesteen, paa venstre Haand, bag ved Hs. Majestæt. Ved Jndtrædelsen i Audiencegemakket gik Ober=Ceremoniemesteren, paa Ambassadeurens venstre Side, og forføiede sig bag om Ambassadeuren op til Hofmarskallen paa sammes venstre Side, hvor han blev staaende til Audiencen var forbi. Kammerherre Revenfeldt gik ind efter Ambassadeuren, og stillede sig indvendig i Audiencegemakket paa høire Side af Døren. Da Ambassadeuren, efterat have holdt sin Tale, og samme af Hs. Majestæt var besvaret, forføiede sig ud igien, fulgte Ober=Ceremoniemesteren og Kammerherre Revenfeldt ud med ham. Døren til Audience gemakket blev aabnet og lukket igien af den opvartende Kammerjunker. Ober-Ceremoniemesteren fulgte Ambassadeuren til Døren af Hs. Majestæts yderste Forgemak, hvor han afskedigede sig, og geleidedes Ambassadeuren dernæst af Hr. Kammerherre Revenfeldt til Hs. K. H. Kronprindsen, og derfra til Hendes K. H. Kronprindsessen, hvorefter Hr. Ambassadeuren spisede ved Hs. M. Kongens Taffel, hvortil han ved en Kongelig Page i Forveien var bleven inviteret. Efter Taffelet blev Ambassadeuren ved Hr. Kammerherre Revenfeldt ledsaget til sine Værelser, og derfra til den Kongelige Vogn, som holdt for den store Hovedtrappe paa Slotsgaarden, for i samme at bringes tilbage til sit Hotel. Begge Fourererne gik foran Ambassadeuren, da han begav sig til Audienen hos de Høikongelige Herskaber; Kammerfoureren aabnede og lukkede alle Dørene, lige indtil Cavaliergemakket. Vagterne, saavel i Kiøbenhavn som ved Frederichsberg, Slot, traadde ud, præsenterede Geværet og rørte Spillet med trende Virvler, da Ambassadeuren passerede der forbi, men Officererne saluterede ikke med deres Kaarder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Alle Posterne uden for de Høikongelige Herskabers Gemakker honorerede Ambassadeuren paa samme Maade, som de Fyrstelige Personer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
J Fredags den 24de Julii havde den hertil nylig ankomne Keiserlig Østerrigske Minister, Grev Ludolph, sin Antrædelses=Audience hos Hs. Majestæt Kongen og Høikongelige Herskaber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
Vinden. 20 Julii. Varme. N. V. S. O.S. O. N. O. N. O. N. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-27
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 10de August, førstkommende og følgende Dage, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Porcelain, Glas, Meubler og Trævahre, Linned og Dækketøy, Sengeklæder, Malerier og Kobberstykker, Bøger, en Kareth, en Portechaise, og adskilligt mere, afg. Grevinde Danneschiold Laurwigs Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt i Stervboets tilleiehavende Værelser i Gaarden No. 71 Littr. O. paa Hiørnet af Amaliegaden og St. Anne Plads. Betalingen erlægges contant, eller naar paafordres, til Boets Curator, Høyeste Rets Advocat Lange, boende i Magstræde No. 37, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, Catalogi ere at bekomme otte Dage førend Auctionen. Det, som sælges, bliver til Eftersyn de tvende næste Sognedage for Auctionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Kiøbenhavns Aar. No. gen. mue. nu, Post-Tidender. Minuttinatin, Fredagen, den 31 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz. Paris. Efter de nyeste Officialberetninger, Conventet har faaet fra Bretagne, og som gaae til den 8 Julii, vare de Engelskmænd, Emigranter, og Chouans, som den 3die havde bemægtiget sig Qviberon, saaledes bloquerte af General Hoches Armee, at de umueligen kunde landvært slippe derfra, og at Retiraden til Søes vilde falde dem besværlig nok. Vel havde de den 7de vovet et Udfald, men de bleve med et betydeligt Forliis drevne tilbage, og la Houssaye og adskillige andre Emigranter bleve paa Valpladsen, ligesom og en Haubits, nogle engelske Krudtkarrer, og endeel Heste gjordes til Bytte. En liden Trop Chouans, som havde angrebet Byen Malestroit, blev af Beboerne jaget paa Flugten. Rimeligviis maa det interessere Engeland, at forsøge en nye Landgang paa ethvert andet Sted; men General Hoche har overalt føiet Anstalter til at tage imod dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Rygtet vil, at Repræsentanten Baudin har fra Velfærdscommissionen faaet Ordre til at arrestere General Charette, der paa nye har trukket sine Tropper sammen, Efter et an uden dog at begynde nogen Fiendtlighed. -
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
det Rygte har man tilbudet Charette Commando over et republicanske Corps, og Stofflet skulde selv have tilbudet sig, at marchere med sit Corps imod Emigranterne, Vist nok lutter Rygter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Fra St. Domingo har Conventet faaet den behagelige Tidende, at nogle Republiken hengivne Franskmænd havde udfundet Midler til at fordrive Spanierne og Engelskmændene. Man haaber derfor, at det nu ey vil vare længe, førend Fienderne aldeles blive nødte til at forlade Colonien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Man har den 14de Julii slette Gang celebreret Bastillens Ødelæggelse, men denne Gang i Conventsalen, og ikke, som forhen, under aaben Himmel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Efter Moniteurens Betænkning vil Decretet imod de Fremmede giøre det meget lettere for Regieringscommissionerne, at faae de Sammenkomster hævet, i hvilke visse Personer, hvoriblant endog Convendeputerte, hemmeligen indfinde sig, for at arbeyde imod Regieringens Planer. Port Malo har man opsnappet Breve fra en Præst Betaur i Port Jasin, af hvilke man lærer, at han har været meddeelagtig i de dengang i Engeland værende Emigranters Forræderier. Han giver dem nemlig i sine Breve et og andet Raad, hvorledes de bedst kunde iværk Jsær ere Brevene til Biskoppen fra sætte Landgangen. Først Doll og til Greve Puissaie meget omstændelige. nævnte lover han at modtage og skiule i sit Huus; og den sidste forsikkres om, at alle Chouans ville kappes om at giøre fælles Sag med ham og Engelskmændene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
London. Af Lord Bridports Depecher, som gaae til den 9de Julii, har Gouvernementet ey endnu ladet det ringeste bekiendtgiøre. Saavidt man ellers underhaanden har kundet erkyndige sig om Sammenhængen, skal de Emigrerte være blevet angrebne af 40000 Republicanere, og nødte til igien at forlade Staden Auray. Derimod lader det, som Lord Bridport giør sig Haab om at bemægtige sig hele den franske Flaade, der ligger i Havnen ved l'Orient. Emigrantarmeen skal ogsaa, ved Hielp af en stor Deel Royalister og nogle hundrede Deserteurer fra benævnte Flaade, være voxet til 40000 Mand. Dog kan man vel ey fæste nogen ret Liid til slige Beretninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Saameget er vist, at der til Plymouth er, foruden de 3 erobrede Krigskibe, indbragt 7 med Meel og andre Levnetsmidler ladte americanske Skibe, som Lord Brid port har taget fra en Convoy af 16 Seilere. Admiral Cornwallis skal have forenet sig med ham, og Flaaden krydser endnu stedse udenfor Orient; hvilket den des længer vil kunne giøre, siden den efterhaanden faaer Forrkning af friske Skibe, der skulle afløse de beskadigede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Til Plymouth skal der ogsaa være ankommet 10 republicanske Officerer, som af Emigranterne vare gjorte til Fanger i Forterne ved Qviberon-Bayen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Alle franske Officerer, som ere bestemte til Expeditionen i Frankerig, have faaet Ordre, at begive sig ufortøvet til Southampton.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Man er nu i Begreb med at trykke et Tusinde Patenter til Ludvigsordenen, som skal uddeles til de Emigrantofficerer, der holde sig kjækkest. Disse Patenter udfærdiges i Ludvig den Syttendes og Frankeriges Regents Navn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Holland. Klubben i Rotterdam har atter paa det alvorligste anholdet hos Magistraten om at faae alle Betiente, som kunde ansees for Oranisksindede, afsatte. Selvsamme Paastand er ogsaa igientaget i Amsterdam. Men begge Stæders Municipaliteter have ey ladet saadant komme i Betragtning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
I Amsterdam er det blevet provisorisk decreteret, at enhver skal af sin Formue udrede 8 Procent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Efter Planen til Armeens nye Organisation miste Garderegimenterne baade deres Navne og deres høie Sold. – En gemeen Soldats Sold er for nærværende Tid, med Mondur, men uden Brød og Kiød, 5 Stüber. Herr Drick Wouter van Lynden er udnævnt til hollandsk Gesandt i Kiøbenhavn, da Hr. Costerus har frabedet sig denne Post. Den til Gesandt i Stockholm udnævnte Hr. van Deden tot den Gelder tiltræder om saa Dage Reisen derhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Frankfurt. Fra den franske Rhiinarmee have 8000 Mand faaet Ordre at marchere til Alpearmeen. J det Limburgske have Franskmændene atter sat 6000 Heste i Reqvisition, udskrevet nye Contributioner i det Lüttich ske, og i Luxemburg paalagt Adelen og Geistligheden inden en bestemt Termin at giøre Udvey til en Militair Contribution af halvanden Million.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Greve Clairsait har besluttet at forflytte den keyserlige Armees Hovedqvarteer til Rastadt. Han har til den Ende befalet, at alle Officeerkoner inden 48 Timers Forløb skulle forlade Armeen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Den preussiske Statsminister von Hardenberg er nyelig passeret herigiennem, for at gaae til Basel. - Pichegrus Hovedqvarteer er i Strassburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Efter de franske Deserteurers Udsigende, af hvilke der efter den Maynzer Avis kommer en Mængde til Maynz, skal Desertionen fra Rhinarmeen til det Jndre af Frankerig være endnu langt større.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Semlin. Endelig har Pachaen faaet Bugt med Oprørerne i Belgrad. Natten til den 27de Junii vovede de en Storm mod Fæstningen, men bleve saaledes affærdigede, at de over Hals og Hoved maatte trække tilbage til Staden. Morgenen derpaa gjorde Pachaen et Udfald, som havde den bedste Virkning Oprørerne bleve overrumplede, og endeel af dem nedhugne; Resten tog Flugten, og gav deres Heste, Proviant og Munition til Priis. De seirende satte nu alle Casernerne, til hvilke de flygtende Oprørere havde taget deres Tilflugt, i Brand. Ligeledes gik det med den Raiziske Kirke, med hvilken 80 af Oprørerne bleve opbrændte. Fangerne skilte man først ved Hænder, Fødder og Øren, og derpaa massacrerede dem paa det ubarmhiertigste. De Oprørere, som vare saa lykkelige at undslippe, have taget Veien til Widdin, for der at hielpe den af Pachaen fra Nissa bloquerte Pacha, og til den Ende med foreenede Kræfter at angribe den førstmeldte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Livorno. Den 7de Julii om Aftenen hidkom den engelske Fregat Minerva, og gav de her for Anker liggende engelske Skibe Signal, at en fiendtlig Flaade nærmede sig. Heraf fulgte, at en engelsk Coffardieflaade, som i det ringeste vurderes for 4 Millioner Piastre, og skulde gaaet til London, Ordre at forblive her indtil videre. Bemeldte Fregat berettede desuden, at den med Lineskibet Agamemon og to andre Fregatter havde været detacheret til den genuesiske Kyst, for der at understøtte den keiserlige General de Viins's Operationer; men at de, da de kom der, havde forefundet den franske Flaade, som havde gjort Jagt paa dem. Minerva vidste ikke, hvor Agamemon og de to andre Fregatter vare afblevne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Wien. J nogle Dage har her gaaet det Rygte, at Hs. Pavelige Hellighed var død. Men noget tilforladedeligt har man ikke derom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Man veed nu den egentlige Aarsag til det Vanheld, der kostede Erkehertug Palatinen hans Liv. Han vilde nemlig giøre Prøve med en Rakett, og kastede den udaf Vinduet; men den foer tilbage ind i Værelset, og tændte det derværende Krudt og hele Fyrværkeriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Regensburg. Da den preussiske Gesandt, Greve von Görtz, er kommet tilbage fra den Conference, han i Bayreuth havde havt med Statsminister von Hardenberg, og nu driver stærkt paa at faae Protocollen for Fredsmaterien aabnet, saa bør man troe, at saadant ogsaa med allerførste vil skee, især da adskillige andre Gesandte have gjort samme Paastand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Florenz. Den franske General Kellermann har, efterat have forladt Vado, tilskrevet sine Krigskammerater saaledes fra sit Hovedqvarteer Abenga: Den vidtløftige Linie, som Armeen maatte besætte, har bevæget mig til at trække Mandskabet tættere sammen; at lade den høyre Fløy, der naaede langt forbi Vado, marchere et Stykke tilbage, og saaledes at tage en nye, men fastere Position. Jeg veed meget vel, at Sletsindede have givet dette Foretagende Navn af Retirade, ja vel ogsaa af Flugt. Men ney, mine Kammerater, vi flygte ikke. Vi skulle viide at benytte os af vor nye Stilling, for at slaae vore Fiender. J maae viide, at Fienden i alle de hidtil indtrufne Fægtninger har mistet i det ringeste 4000, Saarede og Fangne iberegnede; vi derimod ikkun 800.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Vi faae anseelige Forstærkninger, vi agte igien med første at gaae løs paa Fienden, og vi frygte intet. Nederelven. De nyeste Beretninger fra Livorno melde, at den Toulonner Flaade atter er i Søen, at den, af Linieskibe og Fregatter, er 24 Seilere stærk og at den allerede den 8de Julii er signaleret i Livornos Farvande. Den engelske Flaade laae endnu for største Delen i St. Fiorenzo paa Corsica. Man kan altsaa snart vente vigtige Optrin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
J et Brev fra Rhinen hedder det: "Allerede den 9de Julii sendte den franske General Pichegru den i Schwaben commanderende keiserlige General Stain det Conventecret, der sætter Keiseren i Stand til at udvirke Ludvig den Sextendes Datters og de øvrige i Frankerig, værende Bourbonneres Friegivelse. General Stain har Dagen derpaa svaret, at han strax med en Coureer havde sendt Decretet til Greve Clairfait, og at han vilde tile med at sende Generalen sit Hofs Svar, saasnart det indløb ham. J Manheim vil man forsikkre, at Feldt marechal Clairfait tillige har forespurgt sig hos det keyserlige Hof, med hvilke Honneurs han skulde modtage den friegivne Prindsesse, saa og at Udleveringen vil skee i Nærheden af Manheim.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Fra Siegburg meldes, at de franske Repræsentante have sat 20000 Bønder i Arbeyde med at udtærske de i Reqvisition satte Markfrugter; at de have paa nye fordret en Brandskat af 30 Millioner Livres, een Trediedeel i rede Penge, og to Trediedele i Assignater. Til denne Contribution skulde Geistligheden give 18, og Borgerstanden 12 Millioner. Dog ere saavel de preussiske Provindser som alle Kunstnere, Haandværkere og andre, der leve af deres Hænders Arbeyde, befriede fra denne Byrde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Kiøbenhavn, den 31 Julii. Den 19de Junii er den hidtil værende Præst i Mild sted, Christian Petersen, confirmeret at være tredie og dansk Præst i Byens Kirke i Tøndern. Den 23de Junii er Candidatus Juris, Ludvig Georg Neuhøffel, i Hadersleb beskikket til Underrets-Advocat. Den 3die Julii Candidatus Juris, Mørck Andreas Ernst Bruning, til Byefoged og Auctionsforvalter i Slesvig. Den 11te Julii er hidtilværende Compastor Nic. Mackeprang i Land kirchen paa Femern confirmeret til Sognepræst sammesteds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
J Tallotteriets 591 Trækning i Altona, den 28de Julii, udkom følgende Nummere: en af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
AVERTISSEMENTS. Mandagen den 10de August, førstkommende og følgende Dage, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jern og Bliktøy, Porcelain, Glas, Meubler og Trævahre, Linned og Dækketøy, Sengeklæder, Malerier og Kobberstykker, Bøger, en Kareth, en Portechaise, og adskilligt mere, afg. Grevinde Danneschiold Laurwigs Stervboe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt i Stervboets tilleiehavende Værelser i Gaarden No. 71 Littr. O. paa Hiørnet af Amaliegaden og St. Anne Plads. Betalingen erlægges contant, eller naar paafordres, til Boets Curator, Høyeste=Rets Advocat Lange, boende i Magstræde No. 37, hvor, saavelsom paa Auctionsstedet, Catalogi ere at bekomme otte Dage førend Auctionen. Det, som sælges, bliver til Eftersyn de tvende næste Sognedage for Auctionen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
Torsdagen den 6te August førstkommende, om Eftermiddagen Klokken imellem 3 og 4 Slet, bliver hos Hr. Tracteur Hunæus paa Frederichsberg, ved offentlig Auction fierde og sidste Gang opbuden og absolut bortsolgt uden videre Auctions Holdelse, Bager Kamphøfners Boe tilhørende: 1) Bagergaarden paa Frederichsberg beliggende imellem Hr. Schrøders og Madame Rostoks Steder. Bemeldte Bygning er bestaaende af: a) en Hoved Bygning ud til Gaden 7 Fag lang, 2 Etager høi, og derover en Qvist, grundmuret til alle Sider med Tegl Tag; Værelserne ere deels betrukne, deels malede, og deels med gibsede Lofter; b) en Bygning norden for Gaarden 10 Fag lang, 2 Etager høi, grundmuret til alle Sider, hvorpaa er tvende Qviste, i samme er et Bager-Værksted med dobbelt Gevelft, Folkekammere, Kiøkken, og nogle andre Værelser; c) en Tverbygning, 7 Fag lang, 2 Etager høi, hvorunder er en Port, og for øvrigt er denne Bygning indrettet til Kornvahres Bevaring; d) en Bygning i Baggaarden, 17 Fag lang, 1 Etage høi, deels Grundmuur og Bindingsværk. Jndretningen er Folke kammere, Rulle, Heste- og Koe=Stald, en Kornlade og Vognremisse; e) Bygningen Østen for Gaarden 6 Fag, lang, 1 Etage høi, Muur og Bindingsværk, indrettet til Tærske-Loe og Lade. J Værelserne ere en tre Etage Vindovn og 2 Bilæggerovne. J Gaarden er et dobbelt Locum, en Brønd med Opstander og behørig PompeRedskab, og en Svine=Egel af Tømmer og Bræder. Med Gaarden følger en derhos liggende smuk Hauge, hvori er tvende Lysthuse, 60 Frugt=Træer, endeel Asparges Beder, for Enden af denne Hauge er en Urtehauge, hvori er endeel Asparges Beder, derhos er et lidet Vænge. Endelig følger Gaarden en Trediedeel Gaards Jorder paa Frederichsberg Mark, beliggende i Lodderne No. 19 og 38.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-31
En Fierding Gaards Bygge=Plads, beliggende i den saa kaldede smalle Gade, hvortil hører en Fierding Gaards Jorder i Frederichsberg Marker af Lodderne No. 20 og 30. Af Gothaabs Jorderne, en halv Lod i Jordlodden Nr. 7, indgrøftet. Disse under No. 2 og 3 anførte Jordeiendomme blive efter Omstændighederne enten separat eller samlede solgt med hvad som er anført under No. 1. Gaardens Bygninger ere assurerede i Siellandske Brandkasse for 7050 Rdlr. De over Gaarden og Jorderne tagne Vurderings Forretninger, samt Conditionerne, ere forinden at faae til Eftersyn hos Boets Curator, Høieste Rets Advocat Lange, boende i Magstrædet No. 37. En sig her paa Godset, hos Terkild Pedersen i Ginnerup, udi Galthen Herred, opholdende gammel Pige Maren Terkildsdatter, fød i Trengsel eller Nyeborg kaldet, udi Wissing Sogn, er den 15de Mai sidst ved Døden afgaaet, hendes efterladte Boe strax taget under lovlig Skifte=Behandling, og ved Auction udbragt til 21 Rdlr. 3 Mk. 6 Sk., foruden 33 Rdlr. der blev anmeldt at indestaae hos Sr. Mouritzen i Ølstvad Kroe, ved Registering og Vurderings=Forretningen meldte sig som Arvinger, den afdødes Sødskende=Børns Børn, nemlig: Terkild Pedersen 27 Aar, Edel Pedersdatter 24 Aar, og Maren Pedersdatter, død, efterladt sig en Søn Peder Poulsen 5 Aar, alle i Ginnerup, om flere Arvinger var eller ey, kunde de ikke bestemt sige, er der flere, blive de herved indkaldet 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og Stiftets offentlige Tidender, at møde eller møde lade 12te Ugers Dagen a Dato, her paa Skriverstuen, og beviislig giøre deres Arve=Ret, og da kan enhver vente at nyde den Ret, Lovene medføre. Ligesaa indkaldes Stervboens Credi= og Debitorer at melde sig ovenmeldte Tid og Sted, da Skiftet, om muelig, sluttes. Clausholm, den 6te Julii 1795. Paulsen, som Fuldmægtig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-03
Kiøbenhavns Aar. No. Juul. unus, Huus. senhuus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-03
Post-Tidender. Huun. Januar. Mandagen, den 3 August. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-03
Paris. De leydenske Tidender meddele fra denne Republikens Hovedstad nogle Scener, som - saa ubetydelige de end i deres Væsen og umiddelbare Følger unægtelig ere – dog efter Tidendernes Anmærkning tilkiendegive, at Almeenaanden mere og meere tager en for den saa ønskelige Rolighed ufordeelagtig Stemming; forudsat ellers, at Paris, og i Særdeleshed Parises Comediegængere, ere de, efter hvilke man med Føye kan bedømme den franske Almeenaand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-03
London. Næsten som med Charette gaaer det med General Moira. Snart bebude de engelske Tidender, at han har frabedet sig sin Commando, snart at han har taget Afsked til Hove, for at gaae til Southampton, hvor hans Corps samles, og hvorhen alle franske Officerer skulle begive sig, samt at Greven af Artois, tilligemed de i brittisk Sold staaende Emigrantcorps til Hest, ventes i Spithead, for at giøre hans Tog med, snart at 6 Regimenter af hans Corps alt ere indskibede i Portsmouth, snart igien, at 3000 Mand alt ere gangne i Søen fra Cowes til Bretagne, og at Grev Moira foruden Emigranterne og Cavalleriet ogsaa tager 1 engelske Regimenter med sig. J fremmede offentlige Blade fortælles, at de i Land satte Emigranter have fra Engelland 225000 Louisdorer i Guld, og 250 Millioner i Assignater med Ludvig den 18des (?) Billede, og engelsk Garantie. Vissere er det, som i sidste Blad fortaltes, at der i London trykkes et Oplag Bestallinger til Ludvigs riddere, hvortil i en ubenævnt Konges, samt Exmonsieurs og Artois Navne, som Frankerigs Regenteres, de skulle udnævnes, der udmærke sig ved Armeen; hvorimod de skulle sværge, ikke at nedlægge deres Vaaben, før Religion, Monarchie, Orden, og offentlig Roelighed igien ere oprettede i Frankerig. De arme Riddere. – Lord Bridport siges med en Deel af sin Flaade at være indløbet i Torbay. anden Kiøbenhavn, den 3 August.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-03
Meteorologiske Observationer. Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-03
Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-03
27 Julii. Varme. N. O. 27. II. 8. N. V. S. V. 1 August. S. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-08-03
den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ord i Dødens Stund, eller de syv Christi Ord paa Korset, udi syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk.