JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1840-03-02
Da de meest betydende Fyrster eller Stammeoverhoveder høre hjemme ved Jolibas (Rigerens) Bredder, skal en Dampskibs-Expedition afsendes til disse Egne, og Factorier skulle anlægges paa beqvemme Steder. For at gjendrive Toriernes Paastand: at Parlamentet ved at tilstaae Dronningen en altfor stor Civilliste, har stillet til hendes Disposition Summer, forholdsmæssig større end de, der i sin Tid bevilgedes hendes nærmeste Forgængere i Regjeringen, meddeler the Globe følgende af authentisk Kilde hentede Notitser. "Civillisten er, med Undtagelse af en eneste Deel af samme, anviist til forskjellige Grene af Tjenesten, staaende under særegne ansvarlige Embedsmænd. Den af Parlamentet voterede Sum, der staaer under Dronningens umiddelbare Control, udgjør 60,000 Lstl., der tilflyde hendes Privat Chatol. Af denne Sum betaler Dronningen alle de af Georg 11 og Vilhelm 1 paa Privatchatollet anviste Pensioner, da hun finder denne Handlemaade meere ærefuld for de to Konger, end om hun vilde lade dem overføre paa Civillistens Pensionsfond, der aarlig fremlægges for Parlamentet. Disse Pensioner grunde sig oprindelig paa meget forskjellige Forhold, og udgjøre omtrent 10,000 Lstl. om Aaret. Dronningen har desuden kort efter sin Thronbestigelse tilstaaet den afdøde Konges naturlige Børn, der føre Navnet Fitzclarence, en aarlig Pension af 7800 Lstl., sin Moders tidligere Hofintendant, Sir John Conroy, 3000 Lstl. om Aaret, samt overført paa Privatchatolkassen flere af Moderen hidtil udbetalte Pensioner. De af denne Kasse udbetalte milde Gaver udgjøre aarlig 34,000 £., og Dronningen har saaledes kun 26,000 Lstl. til fri Disposition. Af dette forholdsmæssig ubetydelige Overskud anvender Dronningen betydelige Summer til milde Gaver, og hun har desuden betalt sin afdøde Faders Gield, der beløb sig til 50,000 Lstl.
Viborger Samler, 1840-03-02
Nyeste Postefterretninger. Frankerig. Paris, den 21de Febr. Forkastelsen, af Dotationsloven sætter Bladene af alle Farver i Bevægelse. Et saadant Udfald havde det ene Parti ikke haabet, og det andet ikke befrygtet; den Maade, hvorpaa Commissionsberetningen optoges, lod forvente, at den ministerielle Phalaur vilde kunne hverve saa mange nye Recrutter i Kammeret, at man kunde gjøre Regning paa Forslagets Antagelse. Efter Moniteuren have Ministreneindrakt deres Demission. Telegraphen har i alle Retninger forkyndt Ministeriets Nederlag, og de fremmede Gesandter have afsendt Courerer til deres respective Hoffer. Et Rygte og Kammerets Opløsning er usandsynligt; ved en saadan Forholdsregel kunde Hoffet snarere tabe end vinde. J Nat vare Posterne fordoblede, og talrige Patrouiller droge igjennem Staden. Nalional har aabnet en Subskription til en Æresmedaille for Cormenin; 492 fres, ere tegnede.
Viborger Samler, 1840-03-02
Paris, den 22de Febr. Slaget var rettet directe imod Hoffet og Monarkiet, beretter Journ. d. Dh. Medens alle andre Blade gjendrive foranførte Udtryk erklærer National, at den radicale Oppositions Angreb var vendt mod Hoffet og ikke mod Ministeriet, der hverken har et System, eller en Villie, eller en Civilliste, "Journ. d. D. har Ret, udraaber National, "Slage angik Hoffet og Dynastiet Orleans's Velstand og Glands.
Viborger Samler, 1840-03-02
Paris, den 23de Febr. Journ. d Deb. vedbliver at rase. Kammeret, siger denne Journal, erholder i den sidste Maanedstid Petitioner, redigerede paa Gadehjørnerne, og førte omkring i Klubberne, hvor man nedværdiger Kongedømmet; i en Maaned udgyder Fornærmelsen sig strømmeviis i Pamphletter, skrevne af Restaurationens Vicomtes, der opkaste sig til Jacobinere; i en Maaned angiver Bagvaskelsen daglig Kronens Jndtægter, dens Paladser, dens Skove og dens fuldvægtige Guldstykker; man sammenhober alle Udtryk, der betegne Rigdom og Formue, og kaster disse Udtryk hen til den Fattige, hvis Misundelse man pirrer, hvis Vrede man opægger. Naar en Arbeider eller Haandværker, i det han rækker sine Børn Brød, ikke troer, at Kongen, dersom han kunde det, vilde rive dem dette Brød ud af Munden, forat gjøre Guld deraf og bortødsle det paa sin Familie; naar de ikke troe, at Kongen glæder sig over deres Armod og Elendighed, naar de ikke forbande ham i Nødens Stund, da er dette ikke Cormenius Skyld. . . . . . . Tribunen aabner sig for at skride til hemmelig Afstemning over Kronens Ære, og den hemmelige Afstemningsmaade erklærer, at Jntet er at gjøre, Jntet at sige, Jntet at giendrive, og man siger, at dette Votum er et Beviis paa Ærefrygt, at denne Tavshed er et Beviis paa Viisdom og Maadehold! J have voteret efter Fornærmelsen, efter den mod Kronen udspyede Bagvaskelse, J have voteret efter Cormenins Slutninger; og J kalde Dette at respectere Monarkiet. . . . . . . Den ministerielle Crisis vedvarer; det synes vist, at Ministrene ikke kunne forblive i deres Embeder. Der tales om en Thiers Mole Combination.
Viborger Samler, 1840-03-02
Spanien. De militaire Operationer ville snart tage deres Begyndelse. Endnu vides Jntet med Bestemthed, om Cabreras Skjebne. – Lequinas Bande er næsten ganske opløst, kun Officiererne ere tilbage, men tvungne til at skiule sig, for at redde deres Liv.
Viborger Samler, 1840-03-02
Hanover, den 25de Febr. Kongen skal i de sidste Dage ikke befinde sig vel. J Søndags, da flere Generaler befandt sig hos ham, maatte han forlade Forsamlingen og gaae til Sengs. Bulletins udkomme ikke.
Viborger Samler, 1840-03-02
Jndenlandske Efterretninger.
Viborger Samler, 1840-03-02
Kjøbenhavn. Under 19de De, er udkommet et allerhøieste Rescript saalydende: "Vi ville allernaadigst have vort danske Cancelli tilkjendegivet til egen Efterretning og til Bekjendtgjørelse foralle Vedkommende, at Vi, til Opfyldelse af Kongelovens Bud i dens 18de Artikel, have bestemt Vor og Vor allerhøist elskelige kjære Gemalinde, Hs. Majestæt Dronningens, Kronningshøitid og Salvingsact til at afholdes den 28de Juni d. A., og at Samme skal foregaae i Frederiksborg Slotskirke.
Viborger Samler, 1840-03-02
Det er til at regulere Alt, hvad der angaaer Udgifterne ved Enkedronningens Hof (see d. Bl. Nr. 13 Artiklen efter Kbhposten), at Hofmarschal Haxthausen og Hofchef Moltke=Rosenkrantz ere blevne udnævnte; da Hoschefen imidlertid er sengeliggende, har Finantsminister Moltke faaet det Hverv at tiltræde Commissionen.
Viborger Samler, 1840-03-02
J München opholder sig for Tiden omtrent 30 danske Kunstnere. Ved en Fest, vor Konge ved sin sidste Udenlandsreise havde foranstaltet for dem paa Schleisheim, havde de udbedet sig at turde tilstille ham nogle Mindeblade. Disse ere nu ankomne hertil, samlede i et Album, som skal indeholde mange fortræffelige Stykker. (Fd.) Vi have Grund til at antage, at der er falden Resolution angaaende de Besparelser, hvortil Staldetatens Budget indeholder saa stærk Opfordring, og det skulde glæde os meget, hvis det stadfæster sig, at man har seet sig istand til strax at foretage en Reduction af 25 pCt. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1840-03-02
Etatsraad Lund er ved Generalforsamlingen i Kunstforeningen valgt til Formand for Selskabet. Til Repræsentanter i Trykkefrihedsselskabet er, istedetfor de afgaaede, valgt: Cand. juris Lehmann, Prof. David, Magister Monrad, Cand. jur. Gjød wad, Cand. Wilh. Bierring, Post-Secretair Bojesen, Grosserer P. C. Knudtzon, Jnstitutbestyrer Borgen, Magister Tregder, Overauditeur Otto Müller, Grosserer Topp. - Til Bestyrere for den Kjøbenhavnske Afdeling valgtes Cand. Lehmann, Prof. David, Mag. Monrad, Post-Secretair Bojesen, Mag. Treder, Procur. Christensen, Cand. Gjød wad, Jnstitutbestyrer Borgen, Gross. Knudtzon. (B. T.)
Viborger Samler, 1840-03-02
Formanden for Trykkefrihedsselskabet er bleven anmodet om at tilskrive de af Selskabets Commissionairer, der have Contingentrestancer, at, hvis de ikke inden en vis kort Frist afgjorde deres Gield til Selskabet, vilde deres Navne blive offentliggjorte i Folkebladet. En anden temmelig streng Foranstaltning af Formanden er den, at han har afskediget et af Selskabets Bude, der havde forlangt Nytaar.
Viborger Samler, 1840-03-02
Det i sidste Nr. efter Loll. Falsters Stiftstidende meddeelte Rygte, "at der skulde foregaae en betydelig Forandring med Landeadetcorpset, erklærer "Dagen for aldeeles ugrundet. Saavel paa den polytechiske Læreanstalt som ogsaa ved den militaire Høiskole har man gjort Forsøg paa at producere Dagerretyper. Hvorledes de ere lykkedes paa førstnævnte Sted, er endnu ubekjendt, men af dem, som Capt. Hoffmann har optaget paa Høiskolen, have vi seet nogle, der i Klarhed og Fiinhed fuldkommen staae ved Siden af de bedste her seete fra Paris. Denne vigtige Opfindelse er nu adopteret af alle Verdens Chemi kere og vil ved saa Manges forenede Bestræbelser sikker, hurtigere føres sin videre Udvikling imøde. (Fædrel.)De saakaldte Aftenunderholdninger synes ikke længere i Kjøbenhavn at være saa stærke Trækplastre, som for nogle Aar siden. Saaledes var den yndede Skuespillers, Hr. Holst, nylig givne Aftenunderholdning kun sparsomt besøgt, og Mad. Nielsens, til i Søndags averterede, Aftenunderholdning blev ikke given, ifølge et i den berlingske Tidende omtalt Rygte, fordi næsten ingen billetter vare afsatte. (O. Th. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-03-02
Et Brev fra Paris i "Neue Zeitung melder Følgende: Directeuren for Academie rovale, Duponchelhar ikke villet give Jfr. Grahn Tilladelse til at reis til London, hvorved hun lider et Tab af 20,000 Francs. Efter Forlydende truede hun Directeuren med at ville forlade Operaen, og kun paa hans indstændige Bønner og Løvte om, at hun i næste Saison skulde erholde en Permission til London, har hun ladet sig bevæge til at blive.
Viborger Samler, 1840-03-02
Elefanten agter nu med det Første igjen at forlade Hovedstaden. Hvorhen Reisen gjelder, er, som sædvanligt ved høie Jndivider, en Hemmelighed. (Ab. A.)¬
Viborger Samler, 1840-03-02
J Hof- og Stadsretten blev den 21de De, afsagt Dom i Sagen. Sognepræst ved Trinitatis Kirke, Dr.theol. Rothe, contra: Farver Holmblad. Jndstævnte frifandtes for Citantens Tiltale for de af ham i et i Kbhvnsp. indført Stykke med Overskrift: "Til Underretning for Trinitatis Menighed brugte formeentlige fornærmelige Beskyldninger, Udladelser a. Processens Omostninger ophævedes.
Viborger Samler, 1840-03-02
Forleden Dag fortælles der fra Kbhvn. – kom to Tydskere hos Kehlet i Klammeri med hinanden, og til Slutning træder den Ene i sin Jvrighed den Anden paa Foden. "War es mit Vorsatz" spørger Denne opbragt. "Nein, es war mit Absatz!" lød det rolige Svar, og opvakte en almindelig Latter blandt de Tilstedeværende.
Viborger Samler, 1840-03-02
En ublid Stjerne synes at være gaaet op over vor i Marine. Man maa i Sandhed næsten ængstes, hver gang et Skib lægger ud igjennem Bommen, da man i de senere Aar ikke hører tale om Andet, end kuldseile, paaseile, løbe paa Grund og drive iland. - Det er vel overflødigt at berøre, hvad der nærmest leder os til disse, kun lidet glædelige Betragtninger, (Den Fris.)
Viborger Samler, 1840-03-02
Det vil af fremmede Blade allerede være bekjendt, at man i England har opfundet en Maade at tilberede Klæde paa, uden enten at karte, spinde eller væve det, men blot ved en Slags Sammensiltning, der rimeligviis ligner den ved Hattefabrikation brugelige Fremgangsmaade.
Viborger Samler, 1840-03-02
Prøver af dette Product ere nu ankomne hertil Byen, der udmærke sig ved deres rene Farve, Tæthed, Blod hed og Clasticitet, og efter hvad der paastaaes ogsaa ved deres Styrke. Men hvad der især gjør Opfindelsen, mærkværdig, er den næsten utrolige billige Priis af 8 a 12 s. pr. Alen, for hvilken det siges at skulle kunne leveres. (Fædrel.)
Viborger Samler, 1840-03-02
Byskriver-Embedet i Helsingøer, hvortil Cancelliraad og Byfoged v. Hadeln i Hillerød er udnævnt, anslaaes til imellem 5 og 6,000 Rbd. aarlig. (Loll. Falst. Av.) Slagelse. Fra Grosserer Harbo i Skielskøer er i disse Dage af hans Magazin bortstiaalet en betydelig Deel Varer, hvoriblandt endeel Caffe, Sukker og Schveitserost. Ved de hidtil anstillede Undersøgelser var det, da vi modtoge denne Efterretning, endnu ikke lykkedes at opdage Gierningsmanden til dette Tyverie. (S. A.)
Viborger Samler, 1840-03-02
Odense, den 28de Febr. Jforgaars Aftes Kl. 11. afbrændte et Huus i Næraae. Der indebrændte 2 Køer, og 2 Faar og det var med Nød at Folkene fik frelst Livet. – Jforgaars Nat faldt her atter Snee og i de sidste Nætter har det frosset flere Grader. – Jdag er en Vadskerkone, der skal efterlade sig flere Børn, ved en uforsigtig Bøining af Legemet, druknet i Aaen. (Hemp. Av.)J "Dannevirke hedder det, at man har en Glarmester i Eckernførde og hans Søn mistænkte for at have begaaet Mordet paa Postillonen ved Pakkeposten. - Efter "Kiel. Corr., skal den Kongl. General-Postdirection have foranstaltet, at indtil videre skal Enhver om Aftenen eller om Natten afgaaende Kongelig Fragtpost, om den endog kun bestaaer af een Vogn, ledsages af en Militairescorte.
Viborger Samler, 1840-03-02
De adelige Godser Jersbeck og Stegen i Jtzehoer District ere solgte af Hr. Thierry til Hofjægermester Grev Theodor Reventlow for 215,000 Rd. Courant.
Viborger Samler, 1840-03-02
Efter kieler Correspondentsblad have Halligerne lidt Meget ved sidste Stormflod, navnlig har Halligen Oland i 14 Dage ved hver Flod staaet under Vand, og Jndbyggerne have maattet Bjerge Livet paa Husenes Lofter. Og dog hænge disse Mennesker med saadan Kjerlighed ved deres Fødeplet, at de, efter i et langt og møisommeligt Liv at have færdet om paa fremmede Have, ikke nære noget høiere Ønske end at ende deres sidste Dage paa den saa kjære Hallig, hvor hver kommende Nat truer dem med at blive den sidste.
Viborger Samler, 1840-03-02
Paa Sylt bleve i Januar Maaned d. A. tvende Osterfiskere, der, for at beskytte sig mod Kulden, om Natten havde tilstoppet alle Aabninger i deres Kahyt, og selv Skorstenen, qvalte af Steenkulsdamp. (Alt. Merc.)
Viborger Samler, 1840-03-02
Jfølge Folkebladet er Mosaiternes Stilling i Hertugdømmerne ikke meget misundelsesværdig, saaledes ere de udelukkede fra Agerdyrkningen, fra al Haandværksdrift, Handel, Andeel i Communernes Bestyrelse o. s. v.
Viborger Samler, 1840-03-02
Aalborg. Som et ganske mærkelig Exempel paa den høie Værdi, Jordeiendomme have naaet, kan her anføres, at en Bondegaard i Nørrekongerslev, circa 3 Mile herfra paa denne Side Fjorden, hvilken Eiendom for 5 Aar siden med resterende Skatter blev solgt for 105 Rbd., nu for 14 Dage siden af hidtilværende Eier, Hr. Carl v. Deden, er solgt uden Besætning til Hr. Thygesen, fortiden paa Randrup, for noget over 3000 Rbd. (Ab. Av.)¬
Viborger Samler, 1840-03-02
J Aalb. A. læses tvende Adresser til Hs. Majestæt fra Skagen og fra Skolelærerne i Aalborg og Hjørring. J Touristen meldes, at man i Randers har valgt en 70-aarig Reebslager, der ikke engang kan skrive sit Navn, til Overformynder.
Viborger Samler, 1840-03-02
Domme, afsagte i den Kgl. Landsoverret i Viborg. – Den 17de Februar 1840. Nr. 26. - Krigsraad Deigaard Actor contra Holm Defenfor for Arrestanten Jørgen Hansen, der tiltales for Tyverie. "Dømt til at stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid." – Ved Sønder og Mols Herreders Extraret den 12te Decbr. 1839 var Arrestanten dømt til at stryges til Kagen og hensættes til Arbeide i Jern i Fæstningen sin Livstid. Nr. 274. - Krigsraad Deigaard Actor contra Holm Defenfor for Arrestanten Niels Pedersen Rottbøll, der tiltales, for Tyverie og Betlerie: "Dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus 1 Aar. - Ved Bølling og Nørre Herreders Extraret den 21de Octbr. 1839 var Arrestanten dømt til at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 5 Dage. Nr. 282. - Bastrux Actor contra Juul Defenfor for Arrestanten Rasmus Hansen, der tiltales for begaaet Hestetyverie paa Marken: "Herredstingsdommen er stadfæstet." –
Viborger Samler, 1840-03-02
Ved Nørhald Støvring og Galthen Herreders Extraret den 13de Octbr. 1839 er Arrestanten (der antages at lide af en saadan Mangel paa Fornuft, at hans Handlinger ikke kunne tilregnes ham) tildømt at hensættes under vedkommende Oprigheds Forvaring.
Viborger Samler, 1840-03-02
Den 24de Februar.
Viborger Samler, 1840-03-02
J Sagen Nr. 261.
Viborger Samler, 1840-03-02
Ldsoprykt. Bastrup mødte for Jacob Christophersen af contra: Hvolriis, Ldsoprykt. Krigsraad Deigaard, befalet for Jens Andersen Riis af Bierregrav. (Angaaer et Beløb af 129 Rbd. Sedler Jndstævnte fordrer hos Citanten efter et under Sagen fremlagt, med Citantens Navn underskrevet, Gjeldsbeviis af 11te Juli 1838.) Dom: "Naar Citanten, Jacob Christophersen, efter foregaaende lovlig Stævning til Vedkommende, inden sit Værneting med sin corporlige Eed bekræfter, at han hverken selv har underskrevet, eller tilladt nogen anden paa sine Vegne at underskrive det under Sagen omhandlede Gjeldsbeviis af 11te Juli 1838, bør han for Jndstævnte, Jens Andersen Riis's Tiltale i denne Sag fri at være, og bør Processens Omkostninger for Overretten i dette Tilfælde være ophævede. Trøster Citanten sig derimod ikke til at aflægge en saadan Eed, bør han indfrie det nævnte Gjeldsbeviis og til Jndstævnte betale dets paalydende Sum, 129 Rbd. Sedler med Renter 4 pCt. deraf fra den 18de April 1839 indtil Betaling skeer. Saa bør Citanten og i dette Tilfælde betale til Jndstævntes for Overretten befalede Sagfører, Krigsraad Prokurator Deigaard, i Salarium 16 Rbd. S., samt erlægge til den Kongelige Kasse Retsgebuhr, Skriversalarium og Omkostningerne til stemplet Papir, forsaavidt disse Udgifter skulde udredes af Jndstævnte, hvis Sagen ikke for hans Vedkommende havde været beneficeret for Overretten. J Henseende til Processens Omkostninger for Underretten, samt det Jndstævntes befalede Sagfører sammesteds tilkjendte Salair og den Citanten idømte Mulct for unødig Trætte, bør Herredstingsdommen ved Magt at stande, hvad enten den ovennævnte Eed aflægges eller ikke. Det Jdømte efterkommes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Rinds Gislum Herreders Ret den 29de August 1839, laer af By- og Herredsfoged Jansen dømt saaledes: "Jndstævnte Jacob Christophersen af Hvolriis bør til Citanten Jens Niis af Bierregrav betale 129 Rbd. Sedler med Renter fra 18de April d. A. indtil Betaling skeer, saa betaler han og Retsgebyrerne, Skriversalair og Stempelpapix, som om Sagen ikke fra Citantens Side havde været beneficeret, samt i Salair til Citantens befalede Sagfører, Landsoverretsprocurator Krigsraad Deigaard, 10 Rbd. S. Endelig bør han bøde 4 Rbd. Sølv til Justitskassen. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1840-03-02
AVERTISSEMENTS. Formedelst indtrufne Omstændigheder er endnu Tjeneste ledig for en duelig Avlskarl til 1ste Mai hos L. Worre.
Viborger Samler, 1840-03-02
Litteraire Anmeldelser. Molbech, dansk poetisk Anthologie. 4 Deels 1ste Afdeling. 1 Rbd. 72 s. Det svenske Studenterliv, 3 Dele, 2 Rbd. 32 s. Holst, fire Romancer. 2det Oplag. 32 s. Ludvig Philip, fire Noveller af forskjellige Forfattere. 1 Rd. 16 s. Grundtvig, Kjærminder til Frederik den Sjettes Krands. Viser og Sange for danske Samfund. 1 H. 12 s. Becker's Verdenshistorie, udgivet af Loebell med Wottmannes og Menzels Fortsættelser, oversat af J. Riise. 1 H. Bottigers Verdenshistorie i Biographier, 2 Bind. 1 Hefte. Subskror. 32 s. Bogladepr. 48 s. Monrad, flyvende politiske Blade Nr. 2. 32 s. Gustav Lucke, de Dornske Leertages Bygningsmaade, 60 s. P. C. Kabell. Faaes hos Frederik den Sjette paa lil de parade. 1 Rbd. Frederik den Sjettes Sarcophag paa castrum doloris. 1 Rd. Faaes hos P. C. Kabell. 250 a 300 Lpd. velbjerget Bor=Høe, ønskes, formedelst Bopæls Forandring, snarest afhændet af Christian Stilling, junior, J Forbindelse med de tidligere Bekjendtgjørelser om Auctionen over den for Kongelig Regning opførte Kalkovn i Dybdal i Dauberg Sogn tilføies, at tilligemed Ovnen bortleies det ved samme værende Vaaningshuus. Ovnen er indrettet til at brænde continuerlig i 20 Uger og derover. Udbyttet har i forrige Aar været noget over 2000 Tdr. Steenkalk og 800 Tdr. Meelkalk, og, for at lette Afsætningen, er en god Vei indkastet til Udskibningstedet Qvols. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares her paa Contoiret, og Bøgerne, hvoraf Jndtægternes og Udgifternes Beløb kunne erfares, ligge til Eftersyn i Vaaningshuset ved Ovnen hos den forrige Brændemester Holm. Fiends Nørlyng Herreders Contoir i Viborg, den 25de F. Eberlin. Februar 1840.
Viborger Samler, 1840-03-02
Jfølge vedkommende Pantecreditors derom nedlagte Paastand under Behandlingen af afdøde Else Cathrine Christensdatters og efterlevende Mand Jochum Jensen Borritz's Fælledsboe, bliver den Boet tilhørende Gaard i Mønsted Bye og Sogn, Fjends Herred, Viborg Amt, med paastaaende Bygninger og tilliggende Jordeiendomme af Hartkorn 2 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. samt dertil hørende 1/2 Ovns Kalkbrud, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction den 17de Marts, 10. 2den - - 31te og 3die – – 15de April, hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa Viborg Raadhuus og den tredie i selve Gaarden. Denne Bekjendtgjørelse tjener til Efterretning for Panthaverne og øvrige Vedkommende, overeensstemmende med Pl. 22de April 1817. Fiends Nørlyng Herredscontoir. Viborg, den 17de Fe F. Eberlin. bruar 1840.
Viborger Samler, 1840-03-03
No. 36. 68 Aarg.
Viborger Samler, 1840-03-03
Kongelig allerne privilegeret. Stridende.
Viborger Samler, 1840-03-03
Viborg. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Tracteurernestestanterner, nen Tirsdagen den 3die Marts 1840. Denne Tidende redigeres af Adjunct Reiss og H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1840-03-03
Udenlandske Efterretninger. (Mehemed Alis Finantser.) Mehemed Alis Jndtægter kunne anslaaes til 20 Mill. Fl. eller 9 Mill. Specier, og de ville tiltage i Forhold til Jordbundens bedre Cultur. J Romernes Tid talte Ægypten 12 Mill. Jndvaanere, man kaldte det det romerske Rige Kornkammer. Nu tæller Landet kun 2 1/2 Mill. Jndvaanere. Man tør haabe, at Jndtægterne ville forøges, naar roligere Tider indtræffe. – J Europa siger man, at de ægyptiske Bønder bukke under for deres uhyre Anstrengelser, at de sulte og endog mangle de allernødvendigste Klædningsstykker. Alt dette tilskriver man de Skatter og Afgifter, de betale til Regjeringen. Man siger endvidere, at Regjeringen er nødsaget til at tvinge Bønderne til at arbeide, da de af Natur ere dovne og ligegyldige, ikke elske Arbeide, endog da, naar de ved Flid kunne sikkre sig en bedre Fremtid. Men Mehemed Ali har godtgjort, at Skatterne og Afgifterne ingenlunde ere saa trykkende, som man i Almindelighed paastaaer, og at Bønderne naar de vilde beqvemme sig til at arbeide, inden kort Til kunde blive velhavende. Nogle af de meest betydende Kjøbmænd i Alexandrien gjorde i sin Tid Regjeringen det Forslag at imodtage forgjeldede Landsbyer i Forpagtning de forpligtede sig til, ikke alene at udrede de sædvanlige Skatter, men endog at berigtige Landsbyernes Skatterestancer. Mehemed modtog Tilbudet, Kjøbmændene holdt deres Løfte, og skjøndt det andet Forpagtningsaar neppe er begyndt, have de ikke alene dækket deres Udgifter, men have endog en sikker Gevinst. Tilskyndede af Haabet om Udbytte, søge nogle af Forpagterne om nye Concessioner af Grundstykker, og ville betale de paa disse hvilende Restancer. Mehemed, der ivrig ønsker at overbevise sine Fellads om, at de ved en flittigere Cultur kunne gjøre deres Lykke, vil sikkert ikke tage i Betænkning at formere denne Art af Forpagtergaarde i sit Land; thi Privat mændenes Rigdom udgjør stedse tillige Fyrstens Rigdom Faa Lande i Verden frembyde saa mange Fordeele som Ægypten. Vi ere Mehemed takskyldige, fordi han har aabnet saa vigtige og rige Hielpekilder, uden at styrte Landet i virkelig Armod. Alt kommer an derpaa, omhan kan tvinge de dovne Bønder til Arbeide. Tvangen, der iøvrigt er mere moralsk end physisk, vil til Held for Folkets Masse omsider vige for Vanen. Den practiske Underviisning, som Fellads ved Grundstykkernes Bortforpagtning til Europæere have for Øie, og den Elementairunderviisning i Agerdyrkningen, Børnene nyde i de talrige Skoler, ville sikkert bære gode Frugter. - J ethvert Tilfælde vil Mehemed af Efterverdenen stedse vorde anseet som en af hine, af Forsynet udvalgte Mænd."