Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-28
Krigsskuepladsen. J Belgien. - De Franske bore sig stedse videre frem imod Citadellets Volde, men hvert Skridt maa kjøbes me Blod. Følgende er det Væsentligste af Tildragelserne fra den 16 til Middagen den 21 December. Efter St. Laurent=Lunettens Jndtagelse opførtes Bresche Batterier, hvilke især vare rettede imod Bastionerne Alba og Toledo; ligesom Man og rykkede frem med Arbeiderne imod Lunetten Kiel. Jlden blev den 16de atter temmelig stærk, og fra Tid til anden hørtes Explosioner og Fussilader. Allerede Natten forud kom de franske Arbeidere Citadellet saa nær, at de Beleirede kastede Granaterne paa dem med de blotte Hænder Den 17de indbragtes Kugler og Bomber i Bresche Batterierne, hvis Opførelse saavel det vaade Veir som den mordiske Jld fra det hollandske Skyts dog gjorde høist besværlig. Til den 19de om Aftenen vare Arbeiderne fremmede saavidt, at Man haabede at faae Graven foran Halvmaanen fyldt; ikke heller vilde selv Hollændernes levende Jld have hindret de Franske fra at indtage den, hvis Man ikke havde anseet det umuligt, før Dag at sætte sig fast i samme, hvorfor General Haxo gav Soldaterne befaling til at vende om igjen. Kuns nogle faa Alen var endnu at bedække, da Fienden blev Arbeiderne vaer og rettede sin Jld paa dem. De franske Officerer bleve denne Nat, saalidet som den foregaaende, ikke skaanede, da der maatte arbeides uden Dækning. Genera St. Cyr=Rugues blev let saaret i Skuldren, og kunde takke sin Epaulette for, at det blev derved; Bataillons-Chefen Hr. Paullin fik det ene Been knust af en Kugle, Oberstlieutenant, Piquot blev truffet i Laaret &c. Uagtet Fienden senere havde trukken sit meste Skyts og Mandskab tilbage fra Halvmaanen, afstode de Franske dog fra et andet Forsøg paa at løb Storm. Natten til den 20 Decbr. blev Breschen og Kontra-Batterierne endelig færdige og begyndte om Aftenen af fyre, understøttede af Batterierne paa første og anden Barallel, som fordoblede deres Jld paa de øvrige Værker og det Jndvendige af Citadellet. Ogsaa den 100 pundige Mørser skulde ved denne Leilighed benyttes. Efter de franske Officerers Overslag vilde Beleiringen ikke kunne vare over 10 Dage til, især hvis Veiret ikke blev alt for ugunstigt. Om Aftenen og hele Natten til den 21de vedvarede Kam ven imellem Besætningen og Beleirerne uafbrudt. Efter det Amsterdammer Handelsblad havde de Franske Natten forud gjort et nyt Angreb paa Halvmaanen, men bleve tilbageslaaede med stort Tab. Ogsaa gjorde Hollænderne fra Lunetten Kiel et Udfald, og medens de Franske derved lokkedes frem af deres Løbegrave, anrettede Citadellets Jld et stort Nederlag imellem dem, og nødte dem til at trække sig tilbage med Tab af endeel Mandskab. Saaledes havde de endnu ikke faaet meere indtaget end St. Laurent=Fortet, og først 2 af deres Bresche=Batterier vare brugelige. Den Haager Stats=Kourants Beretninger fra Citadellet naaede kuns til den 15de om Aftenen. Efter samme var den fiendtlige Jld saa stærk, at der ofte svævede 12 til 14 Bomber paa een Gang i Luften, hvorover det indre Rum var saa gjennemrodet, at det Hele frembød et Chaos. Den 14de blev Artilleriekapitain var Oste dræbt og flere Officerer saavel i Citadellet som i St. Laurent=Fortet saarede. "Det geraaden Os til særdeles Trøst - siger Beretningen – at denne Lu nette er det første Udenværk, som blev taget af en saa mægtig Fiende, efterat han allerede for 16 Dage siden har aabnet Løbegravene." De fiendtlige Bomber havde banet sig Vei til Krudt-Magazinet paa Mellemvolden, hvilket blev sprængt, dog uden at foraarsage Skade. Den 15de om Morgenen blev Stangen til den store Fane paa Citadellet, skudt itu af en Kugle; men en Matros var strax tilrede og plantede under en Kugleregn en anden. General Chassekan ikke nok rose Skibskapitain Koopmanns og hans Undergivnes utrættelige Virksomhed; Alle kappes de om at bringe Hjelp hvor samme behøves. Hollænderne anslaae selv deres Tab i de 3 Dage fra den 12te til 20 Dræbte, 66 Saarede og 63 Savnede, hvilke sidste, paa een Deserteur nær, faldt i Fangenskab ved St. Laurent=Forter. Efter den Brusseler, Koureer har Marskal Gerard viist det Galanterie, paa Marschrouten ikke at kalde disse Sidste Krigsfanger, men Personer, som ere hæftede ifølge de anvendte Tvangsforholdsregler til Traktatens Fuldbyrdelse af 15 Novbr. 1831.