Aalborg Stiftstidende, 1835-01-24
Kjøbenhavn, den 19de Januar. Siden hiin mærkværdige Cancellie=Placat af 8de Juli f.A., hvorved det blev befalet, at ingen dansk Undersaat maatte holde det i Christiania udkommende Morgenblad, have de Efterretninger, vi have erholdt fra vort fordums Broder rige, indskrænket sig til hvad Norske Rigstidende har havt at fortælle. Jhvorvel denne Aandsfode ikke torde være fuldt saa mager som den, Nordmændene kom til at lade sig nøie med, hvis Berlings Avis blev deres eneste Nyhedskilde herfra, er den dog unægteligen meget knap og tarvelig, og vi kunne da bemeldte Morgenblad er det eneste i Norge udkommende Dagblad, i hvilket Gienstande af politisk eller literair Jnteresse for et med os saa nær beslægtet Folk komme under offentlig Discussion - ikke tilbageholde det Ønske, at hiint Forbud nu, efterat have staaet ved Magt i gover et halvt Aar, igjen maatte vorde hævet. Det vil, som vi tidligere have viist, jo dog ingenlunde kunne forhindre Jndsmuglingen og Udbredelsen heri Landet netop af saadanne Artikler som dem, hvis Publication her man har villet forebygge, og Erfaring har jo ogsaa i dette Tilfælde gnoksom viist, at de forbudne Frugter søges med størst Begjærellighed, idet at den samøse Artikel, der gav Anledning til Forbudet, og som fra det Offentligges Side saa strængt skulde unddrages vort Publikum, ved at udbredes ad privat Vei, blev langt mere læst, end om Forbud derimod slet ikke havde existeret. Vi see os for Øieblikket saameget mere forganledigede til offentligt at fremsætte dette Ønske, da en særAdeles mærkelig og aandfuld litterair Production af polemisk Tendents nylig har forladt Pressen i Christiania - en Production, der, hvis Noget er istand dertil, sikkert ved Viddets Magt og Satirens kraftige Svøbe, maa have vakt en aandigt Liv og Nøre, hvis Bevægelser og Yttringer det vilikke vilde være unteressant at efterspore og følge. Norge Dæmring, et polemisk Digt af Joh. Welhaven" kan sige, at aabne en ny Aera i det frie Norges hidtil saa aandsarme æsthetiske Literatur, og vi vide, af privat Meddelelse, at dette Digt (der udkom i Christiania i Novbr. f. A. men først ganske nyligen er kommet i den danske Boghandel, iske Norge har tildraget sig en saa overordentlig Opmærksomhed, at hele Oplaget paa meget kort Tid er blevet udsolgt, og at det alt i et Par Maaneder har udgjort Theema for en staaende Polemik i de norske Blade, isærdeleshed i Morgenbladet. At Raaheden og Pøbelagtigheden jo ogsaa i denne har spillet en ikke ubetydelig Rolle, drage vi ingenlunde i Tvivl; men det har ialtfald ogsaa sin Jnteresse, at see hvori vidt Extremerne i denne Henseende kunne gaae . - Devilde unægtelig ogsaa være interessant, nøiere at erfare Yttringerne af den Deeltagelse, hvormed en ikke ringe Deel af det norske Publikum følger den friere Discussion, som i den sildigere Tid hos os har fundet Sted ihenseende til offentlige Anliggender. Vor Correspondent omtaler saaledes en Artikel desangaaende, som i Novbr. f. A. stod i et norskt Blad, og som vi her ville hidsætte saaledes, som den af ham er citeret. "Behovede man, hedder det her, et nyt practisk Beviis for den af alle oplyste Frihedsvenner forlængst anerkjendte Sandhed, at politisk Frihed er nodvendig for sand Almeenaands Udbredelse blandt Statens Borgere, da kan man blot gjøre en flygtig Sammenligning imellem den danske Avisliteratur for og efter den danske Konges endelige Beslutning om Stændernes Sammenkaldelse. Med Hensyn til den indre Politik kan man ikkelt tænke sig en større Tomhed end den, der forhen herskede i de danske Aviser, hvis indenlandske Meddelelser for det Meste indskrænkede sig til ubetydelige Artikler af Hverdagslivets og om Theatret; men neppe er den Smule politisk Friheds forkyndt, som Kongen har indrømmet, førend pludselig en anden Aand er udbredt over Folket og giengives i Bladene, De sidst ankomne danske Aviser ere fulde af Afhandlinger, vedkommende Valgene til Stænderne, og rensede Begrebersk om det offentlige Liv gjøre sig mere og meere gieldende. Det kan ikke nægtes, at man i denne Henseende sees at gaae frem med endnu hurtigere Skridt end her i Landet; i Særdeleshed finder man, at den borneerte Frygt for at røre ved Personerne, som endnu for en stor Deel hersker hos os, alle a) Et Exempel herpaa, som vi have bragt i Erfaring, ere altfor frappant til at vi ikke skulde fortælle det. Ultra Nordmændenes Forbittrelse over det Welhavenske Digt var i Begyndelsen saa stærk, at de end ikke lode det mangle paa offentlige Forhaanelser imod Digtet Forlægger, ja Hovedet for hiint Partii, Cand. theol, venrik Wergeland, drev Skandalen saa vidt, at han paa Christiania Gader, udskjældte og forhaanede Forlæggerens Tjenestekarl, hvilken podelagtige Adfærd siden blev offentliggjort. rede der er forsaget, idet mindste i Kjøbenhavn. Allerede længe har man i denne Hovedstads Dagblade seet indførte Fortegnelser over de Personer, som formeenes at burde komme i Betragtning til Repræsentanter, og man begynder end- og paa engelsk og fransk Maneer at fordre Oplysning om disses politiske Troesbekiendelse, som Garanti for deres Opførsel i Stænderne, og fast i ethvert Blad finder man Opfordring til Vælgerne og Raisonnements over de Hensyn, disse ved Valget bor have for Øie. Efter in Specie at have omtalt de Algreen-Ussingske Opfordringer til Vælgerne, bemærker Forf., at hvis den Aand, der for Tiden udtaler sig i Bladliteraturen, ogsaa bliver herskende i Stænderne, da har man Grund til at haabe, at disse, hvor liden end deres juridiske Competence er, kraftigen ville bidrage til Landets Gjenfodelse. Som en nodvendig Betingelse herforhanseer han det imidlertid, at Stændersforsamlingerne blive offentlige, og han befrygter at den kgl. Commissair inden lukte Døre lettelig for meget vil kunne gjøre sin Myndighed gieldende. "Det er visselige, slutter han, gei vor Mening hermed at antyde, at hans Nærværelse under Fori handlingerne skulde være skadelig, vi ansee den tvertimod som let stort Gode, ligesom vi vilde ønske, at see vore Statsraader som Deeltagere i Storthings-Deliberationerne, hvilket hupaatvivlelig vilde yde en ny og virksom Garanti for vor politiske Frihed og Landets Lykke." (Kbhvnpst.)