Viborger Samler, 1830-11-29
Marschal Maison, der var uforberedt paa at svare paa disse specielle Spørgsmaale, følte sig dog istand til at give beroligende Oplysning om Hovedpuncter ne. Han saae ingen Grund til Bekymringer i Kongen af Englands Tale, især efter de i Parlamentet derover givne Erklæringer. De i London aabnede Conferencer have Intet tilfælleds med den hellige Alliance, hvis Grundsætninger England aldrig har hyldet. De have intet andet Formaal, end, om mueligt, at forene Jnteresser, der have Indflydelse paa den ved Tractater, hvori Frankrig ligeledes har taget Deel, grundede Ligevægt, og Alt lader haabe, at dette Formaal vil opnaaes. Ved denne Leilighed har en anden Magt, for hvilken Nederlandenes Anliggender saavel i politisk Henseende som formedelst Familieforhold ere af stor Vigtighed, viist en rigtig Tact, og man er berettiget til at haabe, at den loyale Viisdom, der har bevæget Preussen til fredelige Anskuelser, fremdeles vil føre Forsædet i denne Stats Conseil. Hvad Frankrig angaaer da kan det rose sig af, ved det belgiske Spørgsmaal at have aflagt et sjeldent Beviis paa Maadehold og Uegennyttighed. "Det har troet, at det moralske Princip af Jkke=Intervention er bedre end Fristelsen af tidligere Erindringer. Den har villet grunde sin nye Politik paa Ligefremhed og Redelighed. Ogsaa Retfærdighed giver Jndflydelse og denne er varig, den vil havde sin Vigtighed i vore Anliggender." Jeg tilstaaer, vedblev Ministeren, at min Patriotisme er egoistisk, fremfor Al Franskmand, kan jeg i den Post, hvorpaa Kongens Tillid har stillet mig, ikke see Andet, end den Pligat befordre mit Fædrelands Jnteresse. Menneskeslægtens Skjebne er mig ikke ligegyldig; men førend jeg tænker paa Menneskeslægten, henvender jeg min Opmærksomhed paa vort elskede Frankrig, der er mig endnu dyrebarere... Vi ville ikke, at Andre skulle indblande dem i vore Anliggender, saa lader os da heller ikke tillade os nogen Jndblanding i deres. Denne liberale og større Sikkerhed givende Upartiskheds og Ærligheds Grundsætning med Hensyn til vore Naboer er Rettesnoren for vor Opførsel, og Hs. Maj. Regjering forbliver ved den faste Beslutning, ikke paa nogen Maade at indvirke paa andre Folkeflags indre Anliggender. Vor hæderlige Revolution vil Jntet tabe ved at holde Tractaterne hellige; dens Reenhed og dens Moderation ville give den en uovervindelig Kraft og Energie, hvis den nogensinde skulde blive truet; det er den Characteer, som vi ville indpræge alle vore Handlinger, saalænge vor Deeltagelse i de offentlige Anliggender lynes vor Souverain gavnlig; han forstaaer at sætte Priis paa enhver Hengivenhed og er selv et Mønster paa Hengivenhed for Frankrigs Bedste, han er Borger, Soldat eller Konge, saaledes som det er nødvendigt til Fædrelandets Vel." - Efter Ministeren holdt Hr. Bignon en lang og mærkværdig Tale, hvori han afveiede Sandsynligheden for og imod Krig og til Slutning sagde: Naar jeg var nødt til at sige en bestemt Mening, naar jeg som Juri skulde afgjøre ved Ja eller Nei, saa vilde jeg, dog langt fra at ansee mig for ufeilbar, sige: Nei vi faae ingen Krig. Constitutionel forsikkrer, at aldrig har noget Jndtryk været almindeligere, meere levende og dybt, end det, som denne beundringsværdige Tale frembragte.