Aalborg Stiftstidende, 1837-08-12
Courerens Artikel er skreven midt under de Bekymringer, som de omtalte Valg i Grevskaberne absolut maatte vække, den sætter dette Sammenhold imellem Torverne i Forbindelse med Kongen af Hannovers Patent og vedbliver saaledes Naar, som nogle troe, Leopold af Belgien og Ludvig Philip af Frankrig, ved List og lidt efter lidt stræbe af nærme sig det samme Maal, mod hvilket Andre ile frem i dristigt Løb, saa vil Torvismens Triumph i England anspore dem til at tilintetgjøre den sidste Skygge af Frihed, Torvernes Seierssang vil blive gjentaget fra det ene Pallads til det andet og Folkenes Fortvivlelses=Skrig vil blive Svarer, paa den. Vender Englands Folk, som tidligere skred frenpaa Frihedens Bane, tilbage til Torvismen, saa er Frihedens Kilde for Europa standset i sit Løb. Nogle, der kalde sig Liberale, ville vel negte denne Consequents. Men er Despotismen ikke ligesaa smittende som Friheden, Fremkalde Regjeringsystemmer, der følges i et Land, ikke lignende i andre Lande. Hvorfra fik vi vort Politi, ihvorvel det siden blev lempet efter vore Jnstitutioner: Fra Frankrig. Hvorfra laante vi vort Mønster for Regjeringens Contralisation mod hvilken vi tidligere, i Forening med Times, ivrede og alle Kræfter, Fra Regjeringerne paa Fastlandet. Hvorfra havde den belgiske Revolution og vor Nations Opsving for Reformen i England, sit Udspring, uden i Begivenhederne i Frankrig i Julii Maaned for 7 Aar siden, Hvorhen kaster Republikanerne i Europa deres Blik, naar de ansee Foederativsystemmet som et Middel til at opnaae de Rettigheder, som det stærkere Folk i Almindelighed negter det svagere? Hvorhen andetsteds, end til Nordamerika; der er Forbilledet for deres Fordringer. Den Statsmand er blind, der ikke seer at alle Lande i Europa, i dette Øieblik, skride frem paa samme Bane og efter eensartede Grundsætninger stræbe at tilegne sig samme Regjeringsystemmer. Det er urigtigt at antage, at et cultiveret Lands Jnstitutioner skulde kunne være uden Jndflydelse paa de andre og at Torvernes Seier hos os ikke skulde være hinderlig for de fremadskridende Sy stemmer og den indre Fred i mange andre Lande i Europa Herskerne ledes til at handle raskere, Folkenes Tillid til dem lider Skaar og Torvernes Triumph hos os bliver Begyndelsen til voldsomme Skridt og Tvist mellem Regjering og Undersaatter paa andre Steder. Tidenderne have nyligen indeholdt den Efterretning, at et af de nye Dampskibe mellem Constantinopel og Marseille har bragt Pesten fra hiin Stad til denne. Men Dampskibe gjennemkrydse nu Occanet i alle Retninger og forbinde Jordklodens fjerneste Egne med hinanden. Og tro J da ikke, at Despotismens Pest er ligesaa anstikkende, som hiin legemlige Sygdom, Nu ere alle Nationer sammenknyttede i en fast Forening for det Gode saavelsom for det Onde; ingen af dem kan skride frem eller tilbage, uden i en vis Forstand og i et vist Forhold at drage den anden med sig. En ringe Udskeielse paa een Kant i disse udstrakte, sammenhængende og gjensidige Forhold leder Bankerotternes Virvar fra Stat til Stat, fra New=Orleans til Constantinopel. Hvorledes kan da et Menneske forudsætte, at en Forandring i Regjeringsystemmet, af hvilket dog Sikkerhed og Velværen ere afhængige, ikke skulde foles af Alle, Kan Buen blive ved at staae, naar Slut stenen er revet fra den, Visselig ikke! og endnu mindre vil et Folks Lykke og Frihed blive formeret derved, at et andet nedsænkes i Eiendighed og Slaveri. Vi gjentage det: Hvis vore toristiske Samtidige naae deres Maal, da ville de samme Hædersmænd, der hialp dem til at opnaae det, selv beklage deres Seier, der vil bringe uberegnelig Ulykke over Europa!"