Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1782-11-22
Det holder ofte haardt for de Kirker paa Landet, hvori man har Orgelverker, at finde Folk, som forstaaer at traktere og spille dem, saaledes som det bør, men endnu oftere, har vore Landsbyekirker ikke Raad til at lønne og sala rere en Organist, om de end og kunne overkomme at bekostsig et Orgel. En Mangel, som er Aarsag til, at man sielden hører nogen ordentlig eller opbyggelig Kirkesang i Landsbyekirkerne, og som derimod ifald man kunde raade Bod derpaa, vilde til Andagtens Befordring, udrette langt mere hos den mindre adspredte Almue paa Landet, end hos vore af tusinde forskiellige Adspredelser henrevne Kirkeforsamlinger i Stæderne. Det enfoldige Bondere, og af Forlystelser mindre henrevne Hierte, vilde føle til N 742 Aar, langt større Bevægelse, og aandelig Henrykkelse ved et Orgelværks Accompagnement med Kirkefangen, og blive meere opvakt til at modtage Indtrykke af samme. Det er muelig, saasnart Orglerne ere blevne bekostede i Landsbyekirkerne, at anbringe Valser, ved hvis Omdreining de udfordrende Kirke= eller Choralmelodier efter den forlangte Tempo, kan blive spillede og det, omendskiønt simplere, dog ofte bedre end af af mange Organist. Applicationen, Omdreiningen og Bestyrelsen af disse Valtser, tillige med Bevægelsen af Orgelregistret kan enhver nok saa umusikalsk Landsbyeskolemester, i en meget kort Tid mekanisk lære, og derved vilde Bekostningen af en Organistes Underholdning og Salarium bortfalde af sig selv. Hvorledes dette skulle skee og læres, kan man læse, sig til i en Bog, kaldet Lart du facteur Corgues par D. Francois Bulos de Celles &c. Efterretning om den bedste Maade, at alle Slags Sædefrøe ei skal forvandles eller udarte. (See Nr. 42 til 45.) 1783. Udi den ene Hauge: 24) Kruset Grønkaal, blomstrer midt i Mai, hver femte Aar. 25) Snitkaal, blomster midt i April, hver femte Aar. 26) Sommerreddiker, hver fierde Aar. 27) Pastinakker, hver andet Aar. 28) Petersillierødder, hver tredie Aar. Det overblevne Frøe kan bruges til Petersillie. 29) Pørre, hverandet Aar. 30) Mairen, eller Merian, hver andet Aar. I den anden Hauge: 31) Kaalrabi over Jorden, blomstrer midt i Mai, hver femte Aar. 32) Majroer, blomstrer først i Mai, hver tredie Aar. Det som endnu mangler, avles først det næstkommende Aar, for at forekomme Udartning. Ark 743 Ret. 1784. Udi den ene Hauge: 33) Rød Hovedkaal, hver femte Aar. gisiske, Udi den anden Hauge: 34) Guul Saforkaal, hver femte Aar. 35) Høi Brunkaal, hver femte Aar. 1785. Sildige Roer, røde Roer, Gullerødder, Rødløg, Sillerie, Porre, Merian, Pastinakker. 1786. Udi den ene Hauge: Hvid Hovedkaal, Carotten eller Pastinak, Rodiser, Salgt, Rødebeder, tyrkiske Sukkerbønner, Sukkererter, Petersillerødder. Udi den anden Hauge: Majroer, og Vinterreddiker. 1787. Udi den ene Hauge: Blomkaal, lav Brun kaal, sildige Erter, store tyrkiske Stangbønner, meget store tyrkiske Slagsverdbønner, Cichorierødder, tidlige Erter, Krybebønner, Porre, Merian, Sommerreddiker, Pastinakker. Udi den anden Hauge: Kaalrabi under Jorden. 1788. Udi den ene Hauge, Kruset Kaal, Snitkaal, Sommerreddiker, Vinterendivier, Rødløg, Sillerie. Udi den anden Hauge: Kaalrabi over Jorden, og Vinterroer. vins1789. Udi den ene Hauge: Saføykaal, Mayroer, høi Brunkaal, Rødebeder, Gulerødder, Pastinakker, Petersillierødder, Porre, Merian. Udi den anden Hauge; Rød Hovedkaal. 17900. Udi den ene Hauge: Carotten, Salat, Beder, Rodiser, og lav Brunkaal.