JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Det er en feslig Dag for Danas Rige, Da Landets elskte Moder Lyset saae; De glade Hymner op mod Himlen stige, Den høie Jubel kan hvert Hjerte naae; Det er en Landets Fest, hvor hver tilstæde Omslynger sig med Glædens Blomsterkjæde, Som Armods og som Rigdoms Søn, Kan finde lige festlig, lige skjøn - Og hvor de samtlig takke for de Goder, Der skjænktes dem af Landets hulde Moder. Vel hvisler alt det gule Blad i Skoven, Umilde Vinde suse i vort Nord; Af Jsens Dække bindes saarlig Voven, Forladt og øde staaer den hele Jord; Den milde Flora, Blomsternes Gudinde Vi i sin Trylledragt ei meer kan finde, Hun flygtet er fra Nordens Hegn, Til Sydens mere lune Egn -Men svunden er dog ei hver Blomstens Gave: Thi tvende blomstre evigen i Nordens Have. -De tvende Blomster: Troskab, Kjerligheder De slynge sig i Høitidsdagens Krands; Paa alle Veie, hvor de groe. De sprede ud en himmelske Fyen. Naar alle Blomster bøje deres Kiøn. De stande frodigen mod Himlens Zone, Og naar man plukker dem med Lyst De gode Fryd i hvert et Bryst: Da fjerne venlig bort de hver en Møje Og tørre Sorgens Taare af hvert Øie Ja, disse Blomster skulle evig smykke Den Krands o. Dronning! som vi offre her De skulde være os den største Lykke. J Kamp, som udi Fredens Rosenskjær; J Østen raser Krigens grumme Flammer Og Oprør, Pest, udbreder navsløs Jammer, Her smiller Roe og stille Fred. Til hvert af vore trygge Fjed, Thi derfor nu det rinder os i Minde, En Takkekrands for al vort Held at binde. Hvad kommer der i festligklædte Klynge Med Øiets Blus, med Rosensmil paa Kind? Det er en Flok af Smaae, som Alle synge: Vi Unge ere glade udi Sind; "Thi Danmarks Moder, gav os Føde, Klæde "Vi derfor tage Deel i Dagens Glæde: I Kreds vi knæle her for Gud "Og stamme Alle bønlig ud: For hver en Livets Sorg, for alskens Fare, "O. Himmel, Du, Marie huld bevare!" Martel ja, Du lindrer Armods Smerte, Thi Eviggodhed hviler i Din Barm; Du spreder Himlens Fred i trøstløs Hjerte, Og lindrer de Ulykkeliges Harm - Du er en Pryd for Fædrelandet vorden, Din Roes gjenlyder over hele Norden, At Du af Himlen faaer Din Løn, At Du er god som Du er skjønd: Det er jevnlige, den hulde Talle Blandt os, som hist i Kongeborgens Søn. En dobbelt Fest os Morgenen frembød: Thi ogsaa Danmarks ædle Caroline. Paa denne store Dag, for os er fød; Den skjønne Krands, som Kjerlighed omfatter Vi slynge vil om Moder og om Datter; For dem og Frederik saa god, Vi offre gjerne Liv og Blod, Og her paa Høitidsfesten, fra vi sige: Velsign og, Gud, vort Kongehuus og Rige!
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Aalborg, den 28de October. Vort dramatiske Selskabs nye smagfulde Theater blev første Gang aabnet igaar, og Udgiveren, har den Glæde at kunne meddele Læserne følgende: Beretning om de Høitideligheder, som i denne Anledning fandt Sted. Prolog Skuepladsen var en smuk Lund, hvori stod et højt, Alter og paa den øverste Deel af samme stod Kunstens Genius.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Concordial Kunstens Genius, i hvidt Klædebon med en Laurbærkrands om Hovedet, en tragisk Maske og et Speil ved Fødderne, støttende sig til Alteret, som var behængt med en Laurbærkrands om den første Linie. Saa steeg Du frem af Tidens skumle Hav, Du ønskte Dag, da her jeg skal modtage Det skjønne Offer, denne Kreds mig gav, Det Vidne om dens heldig brugte Dage. - Jeg saae Dig - elskte Venneflok - Du streed Med Jver til det Maal, Du nu har fundet, Du plejed Kunstens Blomst i BorgerfredDin Jver over Tiden Seir har vundet, For tretten Aar det første Frø blev lagt J tørre Jord, som Alles Flid har hegnet, Nu prunker alt en Eeg i Vaarens Pragt, Alt mangen Hindring er for Kraften segnet; Det lille Skud sig svang i Sky som Stamme; Thi Enighed har værnet om dens Rod, Fra Kronen blinker Kunstens Stjerneflamme Og Alterilden blusser ved dens Fod. Som Dig den fryde skal Din Fremtids Old, Og Secler ei Din Jdræt skal forglemme, Sandrægtighed skal skjærme den mod Vold, Her lyde ene Venskabs blide Stemme. - Du brave Æt - Du Frøet først nedlaae; Dog slog dets Spire kraftig alt i Jorden; Derfor skal Tempel nu om Stammen staae, Thi Kraft den har og Jern dens Rod er vorden. -- Saa kommer Alle til det kjære Hjem.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Som J har skjænket mig ved Limfjords Vover, Dets Alterrild, som Stjerne dæmrer frem Men Luens klare Skjær mig trofast lover: Ved Enighed den luer evig varm, Og gløder Kraft i den Forsagtes Arm, Den gyder Mod naar Kummers Time kommer, Den skjænker Trøst naar Farens Stund er nær, Den smiller Glæde naar man samles her, Den stirrer ned, som Lastens strenge Dommer. Den blinker Tillid i hver Borgers Barm, Den svækker Rag, den dulmer Hævn og Harm, Den giver mangt et Vink fra Evigheden, Den sender Haab fra Himlens lyse Blaae, Den blusser Styrke, naar J matte staae, Den maler Krig og skjænker Held i Freden, Saa nyd - men nyd med Tak til ham som gav, Ved Faderkjerlighed, den Tryllestar, J Eders Haand der Templets Mure reiste; Thi de skal tolke for den fjerne Tid: Ved ædel Enighed og trofast Flid, Af lave Tag den Tempeltinde kneiste. -- Concordia, kom fra Dit stille Lye, Tag Sæde her - jeg Dig med Aalborgbye, En Krands af Nordens Egeblad vil binde Og slynge den i mine Laurers Favn - Klart i mit Tempel straale skal Dit Navn, Du blide Søster, evige Gudinde!!(to hvidklædte Børn kom ind, begge med Krandse og Hovedet, den ene bar en Egekrands, den anden er tændt Fakkel. Kunstens Genius tog Egekrandse og indslyngede den i Laurbærkrandsen, som hun to af sit Navn paa Alteret, derpaa hængte hun de sammenslyngede Krandse over begge Navnene, i samme Øjeblik faaes underneden Navnene paa Alteret før gende Jndskrift: Kunst og Enighed. Skjænker Fryd og Fred. derpaa tog hun Fakkelen og antændte Alterluer, hvorpaa hun gav den tilbage til Barnet og blev sel staaende i en bedende Stilling ved Alteret.) Jmidlertid blev afsjunget følgende: Sang. Mel. Nationalsangen. Templet er viet og jublende Raab Skingrer i Hal, Sangen, vor Lykke, vor Glæde, vort Haab Tolke for Brødre i Dannemark skal Vug Dig om Templets Tinde vor Sang, Svæv imod Skye. Bølg over Søe, over Lund, over Vang, Højt fra vor Bye. Kul over Kattegat mod Kjøbenhavn. Frederik folk. Elskende Bør været velsigne hans Navn. Ton ham ern, yeffra hans jublende Folk. Frederiks Hjerte kun banker for Fred. Freden af Gruus. Reiste til Tempel ved Liimfjordens Bred, Kunstvied Huus. Elskte og hellige Fædrenestad, Fast, som et Fjeld. Staaer Du ved Enighed, højt skal vort Qvad Tone Din Ære, Din Borgerfloks Held. Leve de Ædle som raade Dit Gavn, Lykke med Dem, Glimre skal evig Dit ældgamle Navn, Borgerhelds Hjem!!! Dækket faldt. Epilog Efter det opførte Skuespil festligholdtes vor uskatteerlige Dronnings og Kronprindsesses høje Fødselsdag ved følgende Epilog: Saa har Thalig her for første Gang, Udbredt sit Billedstør for Venneskare; Mens Hallen Gjenlyd gav af Høitids-Sang, Og alles Hjerter stemt til Glæden vare. Fordobblet den opflammes i hver Barm, Da næste Dag nye Festlighed bereder Hos et taknemligt Folk, hvis Hue er varm For sin høitelskte, blide Dronnings Hæder.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
J Seklerne Skjoldungers Minde staaer Og Danmarks Skytsaand med den Hulde svæve. Høitiublende vor Sang skal Himlen naae Og Kjerlighed den over Skyen hæve. Som mildt nedsmilte til vor Frederik, Og gav ham sund igjen i Dine Arme; Til Din, til Landets Fryd Han Frelsen fik Og derfor stige Ønsker dobbelt varme. O Danmarks ømme Moder, festligen For Dig, for elskte Datter Alle stemme: Velsignet komme Dagen tidt igjen, Selv Himlen huldrig Ønskerne skal fremme. Derefter blev afsjunget følgende Sang. Mal. Yndig og rig paa Fryd er Jorden. Duftende Bægre ved jublende Toner, Hæver vor Aand til den saligste Fryd; Dagen høitidelig Glæderne kroner.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Ved Instrumenters og Harpernes lyd: Dagen paa hvilken vi juble Din Ros, Elskte Marial er Festdag for os. Længe Du dele Skjoldungernes Ære. Længe Du leve til Frederiks Fryd; Jndtil den sildigste Alder Du bære Danthronens Guld, og du være dens Pryd. Blid er Din Vandel, ukonstlet og skjøn: i Uskrømtet Kjerlighed være Din Løn. Dig Caroline, vor Kongeslægts Hæder Ømmeste Datter elskværdig og skjøn, Du som med Blidhed og Ynde betræder Moderligt Fodspor til Pryd for Dit Kjøn; Folket Dig fletter i Hjertet en Krands, . Som ei fordunkles, af Høihed og Glands. Samtlige Tilstedeværendes gjentagne Hurraraab for den dyrebare Dronning og Kronprindsesse endte Høitideligheden. Bordsangen, som ved Spisebordet blev afsjunget, meddeles her til Slutning og for Fuldstændigheds Skyld. Maal. ung Adelsteen paa Tinge stod. Velkommen hver i højen Hal, Som hvælvedes ved fælles Jver, Den vorde Glædens muntre Val. Hvor Kamp mod Sorgen os opliver, - Hvor Brødre i Eendrægtighed. Kan glæde sig ved Landets Fred. Du smilende Gudinde som Nedsvævede fra Himlens Bue, At vie ind vor Helligdom, At tænde Altrets rene Lue, Fæst længe Boe ved Liimfjords Bred, Og fryd Dig ved vor Kjerlighed. Hver dansk og ædel Borgers Skaal, J Borgerlaug vi ville drikke, Vort Stavnsbaand er det høje Maal. At gavne Landet; Dansken ikke. Kan glemme Drot og Fødeland, Han staaer for begge som en Mand. Vort Glas til Randen vi nu vil Med Bachi klare Draaber gyde; Thi højt med Jubelraab og Spil Vort Selskabs Skaal i Chor skal lyde: Det glæde Slægter mange Aar. Med Kunstens evig unge Vaar.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Aalborg Kirkenyt. (Af Budolphi Sogn.)
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Døbte. Den 9de October, Lysestøber Kieldsens Datter, Lovise Marie; Fadderne: Mad. Borch, Jfr. Schandorff, Lieutenant v. Giedde, Klokker Claudi, Kjøbmændene Krag og Kieldsen, Blikkenslagermester Meyer, Cand. Pharmacia Tommerup, C. Bomholt. - Den 11te, Consul og Kjøbmand Henningsens Søn, Christian Anthon; Fadd.; Mad. Holst, Jfr. Kiellerup Cancellieraad Brorson, Pastor Ottesen fra Nørholm, Klokker Claudi, Secretair Eilertsen, fra Birkelse, Kjøbmændene L. Nørgaard, Rubsahm, Holst, J. Herschind. - Den 12te, Chirurg Boldts Datter, Hansine Wilhelmine; Fadd. Mad. Westergaard, Jfr. M. Bøggild, Major von Hammond, Regimentschirurg Hansen, Lieutenanterne v. Giede og v. Haderup, Kjøbmændene C. Sødring. Winding, Brygger Bernhardt. - Den 13de Huusmand L. Rasmusens Søn, Anders; Fadd. Bødker P. Belts Kone, Pigen Johanne Andersdatter, Gaardmand C. Ovesen, Huusmand L. Larsen, Ungkarl C. Larsen. - Den 20de, Kjøbmand Starckes Datter, Henriette Wachs; Schrøder, Tømmersvend C. Knudsen. - Den 17de, KlokkeClaudis Datter, Cicilia; Fadd. Frue Stiftsprovstinde Schierup, Frøken Preetzmann, Majorerne v. Hammon og vi Gruner, Capitain von Søderberg, Pastor Blichfeld, Kjøbind, S. Winke, Viinhandler Simony, Bogtrykker Borch, Skolelærer Lundt, Privatlærer Hartmann.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Begraved. Den 12te October, Mad. C. Ravnkilde jød Christensen, 20 Aar.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Rettelser. J det i Avisen No. 120 indførte Kirkenyt, staaer i 24de Linie, Underofficeer Begerups Datter, læsBraarups Datter. - Ligeledes staaer i 50te Linie: Sergeant Bolye; læs: Sergeant Raabye.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Bekjendtgjørelser. Vores yngste, elskede Søn, Christen Christensen. Juel, overgik i sin blomstrende Alder, i Aftes, til det Vedre. Et Par Dages Strubehoste derovede os dette opret bare, haabefulde Barn, som veemodsfuld bekjendtgjøres for deeltagende Venner. Refsnæs, den 26de October 1822. S. Juel, A. Fuel. fød Christensen.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Bedste gule Kageærter faaes hos Mørch paa Allgaden.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
En Karl ønsker sig Condition som Kudsk, Avls= eller Gaardskarl. Bogtrykker Wandall anviser den Søgende.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Hvor nogle faa Fjerdinger fiin Herregaards Ævresmør er at faae for billig Priis, anviser Bogtrykker Wandall.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
I Stervboet efter Svend Bøglund heri Byen, foretages en Skiftesamling paa Stedets Raadstue, Tirsdagen Fadd. Mad. Møller, Jomf. Krogh, Justitsraad Kjellerup, Cancellieraad Brorson, Pastor Fuhr, Raadmand Wølfferdt, Procurator Juul, Viinhandler Schunemann, Kjøbmændene Standt og Koefoed, Brygger Bernhardt. - Den 24de, Kjøbmand C. Christensens Datter, Catharine Sophie Fadd. Mad. Juul, Jomf. E. Kjellerup, Cancellieraad Gleerup, Consul Wigelsen, Kjøbmændene S. Winkel og Baggesen, Handelsbetjenterne Christiansen, N. Christensen og Stjernholm.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Ægteviede. Den 6te October, Tjenestekarl Jacob Larsen og Pigen Magdalene Anderdatter. Den 12te, Huusmand Morten Nielsen og Michel Nielsens Enke. - Den 23de, Skomagermester N. C. Christensen og Jfr. C. Mørch.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Begravede. Den 12te, Politiebetjent Henrich Bagesens Enke, 83 Aar. - S. D. Tobakspindersvend Giødesens Datter, Giedske Marte Mine Kirstine, 10 Uger. - S. S. Almisselem Anne Marie Konges, 78 Aar. - Den 14de, Signetstikker J. F. Thille 71 Aar. (Af Frue Sogn, Døbte. Den 13de October, Handskemager Bechs Søn, Christian Friderich Julius; Fadderne: Barnets Moder, Jfr. M. Lund, Skrædermester Lund, Handskemager Floridon. - S. D. Feldbereder A. Feuerstachens Datter, Andrea Henriette; Fadd. Mad. Anjon, Jfr. Trasborg, Handskemager Floridon, Værtshuusholderne C. Mathisen og P. Mogensen, Garverne Schubarth og Peter, sen, Sygehuusoeconom Gothe, Fattigoecomon Weiffs, Brygge, Schrøder, Tømmersvend C. Knudsen. - Den 17de, KlokkeClaudis Datter, Cicilia; Fadd. Frue Stiftsprovstinde Schierup, Frøken Preetzmann, Majorerne v. Hammon og vi Gruner, Capitain von Søderberg, Pastor Blichfeld, Kjøbind, S. Winke, Viinhandler Simony, Bogtrykker Borch, Skolelærer Lundt, Privatlærer Hartmann.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Rettelser. J det i Avisen No. 120 indførte Kirkenyt, staaer i 24de Linie, Underofficeer Begerups Datter, læsBraarups Datter. - Ligeledes staaer i 50te Linie: Sergeant Bolye; læs: Sergeant Raabye. N..... alse. Vores yngste, elskede Søn, Christen Christensen. Juel, overgik i sin blomstrende Alder, i Aftes, til det Vedre. Et Par Dages Strubehoste derovede os dette opret bare, haabefulde Barn, som veemodsfuld bekjendtgjøres for deeltagende Venner. Refsnæs, den 26de October 1822. herved kundgjøres til Efterretning for dette Stervboes Creditorer, som tillige herved indkaldes med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for underskrevne Skifteforvalter. Hjøring, den 19de October 1822. Poulsen.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
At Cancellieraad Kløckers Stervboe i Dag er sluttet: bekjendtgjøres herved til enhver Vedkommendes Efterretning. Aalborg, den 26de October 1822. Wølfferdt. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Proclama. J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre, udi Stervboet, efter den heri Byen ved Døden afgangne Tjenestekarl, Lars Andersen Rakkebye, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvaltere; ligeledes indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger, for at ligitimere og paasee deres Arveret. Aalborg, den 28de October 1822. Wølfferdt. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Auctioner. Fredagen den 1ste November førstkommende og følgende Dage, bortsælges ved Auction i afgangne Anning Fichs Stervboegaard udenfor Østerport, en betydelig Deel Jnd og Udboe, bestaaende af: Guld, Sølv, Kobber, Tin, og Messing, Speile, Borde, Stole, Sengeklæder, Linned, Skatoller og Skabe, 2de Ottedags=Stue=Uhrer, 3 Reise=Vogne 1 Kane med Toppe, 11 Køer m. m. Auctionen paabegyndes bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. Aalborg, den 25de October 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Torsdagen den 31te denne Maaned, Formiddagen Kl. 10, bliver paa Aalborg Byetingsstue, ifølge Vedkommendes Begjæring, ved offentlig Auction bortsolgt et Kobber Brændeviinstøi, bestaaende af: en Kjedel paa circa 4 Tønders Rum med tilhørende Hat og Laag, imod contant Betaling ved Hammerslaget. Aalborg, den 22de October 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-28
Da Hovedgaarden Bratskou med Underliggende, i Broust Sogn, Øster Hanherred, ikke ved de over samme forhen averterede 3de Auctioner er bleven bortsolgt, saa vil den 16de Decbr. næstkommende, om Middagen Kl. 12, over bemeldte Eiendomme en 4de Auction paa selve Gaarden vorde afholdt. - Saa hastig Auctionen er tilendebragt, bortsælges samme og efterfølgende Dage den paa Gaarden værende Ind- og Udboe, bestaaende af alle Slags. De Lysthavende indbydes, og bemærkes til deres Efterretning: at Gaarden nøiagtig forhen findes beskreven i disse Tidender. Han-Herredernes Contoir i Kliim, den 20de Octbr. 1822. Kjer, const. Auctionsdirecteur. Ved den Onsdagen den 30te dennes, i Stervboestedet, efter Snedkermester Ludvig Ellebrock i Urbansgade afholdende Løsøre Auction, bortsolgt tillige Tjenestekarl Lars Andersen Rakkebyes Efterladenskaber, bestaaende af: 1 Kiste, 1 Skab, nogle Gangklæder og Linned m.v. Aalborg, den 28de October 1822. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Tyrkiet. Augsborgerne og deres Eftersnakkere lade Grækerne paa Halvøen Morea vinde mangen glimrende, Seier over Tyrkerne og tilsidst drive dem rent udaf Landet. J Vien derimod, som staaer i megen Forbindelse med Constantinopel og hele det Tyrkiske Rige, havde man rigtig nok Tidender fra Tyrkiet, men Jntet og Begivenhedernes Gang paa Halvøen. Rygte efter Rygte udbredtes i Constantinopel, men Jngen fatte Liid til samme og Porten værdigede dem ingen Gjendrivelse. Jmidlertid vise de mange hjemkommende Tyske og Franske Lykkeriddere, der alle ere i den usleste Forfatning, at Oprøret er at ansee som endt, hvorvel Smagtelderne i Fieldegnene, endnu længe kunne vare ved. Grækernes Uheld tilskrives især i deres Anføreres Uduelighed og Troløshed imod hverandre indbyrdes.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Ved Constantinopel og paa Øen Candia raser, Pesten temmelig stærkt.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Jordskjælvene i Syrien vedvare og mange berømte Stæder ligge i Grus. I Aleppo omkom 20000 Mennesker, og deriblandt den Danske Consuls Datter. Krigen med Perserne har taget en for Tyrkiet, uheldig Vending og en stor Deel af Armenien er nu i Fiendens Vold.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Spanien. J Navarra er Espinosa nylig bleven angrebet af et talrigt Corps Royalister, men uagtet han kuns havde faa Folk med sig, holdt han dog Stand med berømmelig Tapperhed indtil han fik Forstærkning, med hvilken han aldeles slog og adsplittede Fienden. I hele det femte Militærdistrict (Navarra) er efter denne Seier intet Royalistcorps mægtigt til nogetsteds at lade sig see, men det vil ikke vare længe inden en ny Royalisthær udrustes i Baponne for under Commando af General Carlos O'Donnel at rykke ind i Spanien. Det fjette District eller Arragonien er paa Mequinenza nær ganske i de Constitutionelles Hænder, og den commanderende General sammesteds, den tappre Zarco del Valle, er derfra rykket ind i det syvende District eller Catalonien, hvor Royalisterne under Baron Eroles, Mosen Anton og Misas have trukket sig tilbage imellem Sep de Urgel og Puycerda, hvilken Stilling de have befæstet saa godt skee kunde. Mina var rykket frem mod dem fra en anden Kant med en udsøgt Armee, og var efter de nyeste Efterretninger kuns et Par Mile fra Royalisternes Leir, og da denne Feltherre, aldrig pleier at spilde Tid, saae man et Angreb uopholdeligen imøde, hvis Udfald neppe kan være tvivlsomt, især da General Milans paa samme Tid over Olot trænger frem imod Royal sternes venstre Fløi. Paa Børsen i Toulouse vilde man ogsaa allerede have Efterretning om et Slag, hvori Royalisternes Hær skal være aldeles tilintetgjort og Baron Eroles selv flygtet over Grændsen. - En Portugisisk Hær er rykket ind i Spanien for ved Pyrenæerne at forsvare Halvøens Uafhængighed, dog maa den kuns bruges mod udenlandske Fiender og ikke mod Spanske Factionister. General Guglielmo Pepe opretter en Legion af Udlændinger til at stride for Constitutionen.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Blandede Efterretninger. Østerrigs og Ruslands Keisere have paa Veien til Verona besøgt Tyrols Hovedstad Jnnsbruck og der prøvet Skiveskydning med Tyrolerne, hvilket begge disse høje Herrer skilte sig meget godt fra.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Den navnkundige Britiske General Sir Robert Wilson, Parliamentsmedlem for Southwark, opholdt sig i denne Tid i Paris, hvor Politiet vi at han intetsteds kunde vende eller dreie sig uden at være omgiven af dets Agenter og Spioner. Han har i den Anledning gjort Politiemmesteren det galante og tjenstlige Tilbud at ville hver Morgen forud fortælle ham hvorhan den hele Dag agtede at komme og hvilke Personer han vilde tale med, dog under den Betingelse, at Politiet vilde forsyne ham med en tosædig Kabriolet, i hvilken han allevegne kunde have en Politiassistent med sig, da dette kunde forskaane baade Politiet og ham for megen Uleilighed. Men den gode Sir Robert som fra sit forrige Ophold i Paris, da han maatte sidde sex Maaneder i Fængsel, burde have erindret om den Stads Politi, at det ei er til at drive til Gjækkeri med, fik strax Ordre at pakke sig fra Staden, inden 24 Timer; hvilket han har maattet finde sig i at efterkomme.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
En Engelsk Kjøbmand ved Navn Bowring, som paa en Reise fra Paris til London var kommen til Calais blev der ifølge telegrafiske Ordre fra Paris anholdt og efter et Par Dages Forløb ført hen til et strængt Fængsel i Boulogne. Anledningen skal have været den, at han havde omtrent en Snes Breve med sig, der tildeels skulle være af oprørsk Jndhold, men som han dog paastaaer at være aldeles uvidende om. Man vil imidlertid have ham til at opgive de Personer, som have leveret ham Brevene. Et af dem er fra den Portugisiske Minister i Paris til den i London, hvilket og er anholdt, men den Engelske Udenlandsminister Herr Canning har ved Ambassadøren i Paris Lord Stuart ladet anbringe alvorlig Besværing ved det Franske Hof over dette folkeretsstridige. Skridt. - Herr Bowring har tilforn gjort sig bekjendt i Videnskabernes Rige ved Udgivelse af en Russisk Antologie eller Samling af udsøgte smaae Digte med Engelsk Oversættelse.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
En Pottemager Stabro i Oederan i de SaxiskeErtsbjerge har forfærdiget og fremviser for Penge en Leerpotte, som holder 45 Dresdener Skepper, og følgelig ikke let finder sin Mage i Henseende til Størrelse.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Fædrelandet. Efter Øresundslisten er Skibet Constantia, Capt. H. J. Grønberg, af Kjøbenhavn, den 25 Dennes clareret paa Øresunds Toldkammer, som kommende fra St. Croix og bestemt til Kjøbenhavn med Vestindiske Varer, og endnu selvsamme Dag atter clareret i Sundet, som kommende fra Kjøbenhavn og bestemt til St. Croix med Cargaison. Lysning og Ladning i maa der være gaaet ganske i en Ruf, saa at Vedkommende ere frie for at betale Liggedagspenge.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Medudgiveren af Handelstidenden Herr H. A. Martensen, af hvem man har flere Handel og Skibsfart angaaende Skrifter, er ved Døden afgaaet i ) i en Alder af 40 Aar. Han var forhen Skipper og " opholdt sig under Krigen nogen Tid i Aalborg, blev ge af Englænderne tagen under Stevnshoved, og var til efter Krigen en meget flittig Skribent.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Det var Natten imellem den 3die og 4de d. at Gaarden Laulund med dens hele Jndavl blev lagt i Aske Eieren med Kone og 2 Børn vare fraværende, og modtoge det sørgelige Budskab om Branden flere Mile fra deres Hjem; tvende efterblevne smaae Børn reddedes med Besværlighed af de halvnøgne Folk.
Jyske Efterretninger, 1822-10-31
Dersom ikke et Par i Nærheden af Gaarden staaende Heste, mulig af Skræk eller Forvildelse, vare tyede ind i Gaarden og til Stalden, hvorved Folkene vaagnede, var maatte intet Liv bleven frelst. Bogtrykker Hyphoff i Ribe og den Brandlidtes Fader, Kjøbmand P. Sørensen i Varde, modtage hvad Gaver, deeltagende Mennesker ville række denne ulykkelige Familie.