JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Udtog af en Skrivelse fra Slesvig af 15de September 1809. Handelen vedbliver at være temmelig levende i Tønningen. Endnu sees af og til Americanske Skibe indløbe der i Havnen. Nylig ere to af dem ogsaa ankomne til Kiel med deres Lands Producter. Ogsaa andre Handelsgrene synes at have faaet nyt Liv. Den Kongel. Tilladelse til at udføre Hvede har uden Tvivl bidraget endeel dertil, og mange Penge ere indkomne i Landet for denne Artikel. Smør søges ligeledes stærkt, og i dette Øieblik betales Pundet med 10 til 11 L. hos os. Jnstitutet for Døvstumme, som bestyres af den værdige Pingsten i Kiel, forflyttes med det første her til Staden, hvor Forstanderen har kjøbt en meget beqvem Boelig med tilhørende Have. Denne Forandring vil i enhver Henseende være gavnlig for Jnstitutet, hvis Local i Kiel var mere indskrænket end det bliver her. Alle Menneskevenners Ønsker forene sig for en Jndretning som er en Frugt af Forstanderens ædle og negen nyttige Gavnelyst, som i 10 Aar er bleven bestyret af ham med utrættelig Jver og uafbrudt Held, og hvor i nærværende Øieblik henved 40 Ulykkelige dannes til at indtage den Plads i Borgersamfundet, som en ublid Skjebne for stedse syntes at have negtet dem. - Man vil vide med Sikkerhed, at meer end 16,000 Mand af den Engelske Armee, som landede i Holland, ligge syge, og man kan vel ansee denne Omstændighed, som et Forvarsel, at dette Tog vil endes ligesom de forrige, med ringe Fordeel og endnu mindre Ære for dets Ophavsmænd. Trods de Smugveie, som den brittiske Handel baner sig, skal dog Tilstanden i Engelland være intet mindre end glimrende. Regjeringens Credit aftager i samme Forhold som dens unyttige Udgifter, voxe. Man forsikkrer, at Mangelen paa de mindre Myntsorter skal være meget følelig, og at man derfor har seet sig nødsaget til at udstede Sedler 2 Pence. – J denne Sommer gives her i Landet en stor Overflødighed af Kartoffer, og de ere af sjelden Godhed. Naar man seer, hvor idelig denne Frugt avles for nærværende Tid, hvor vigtig den er for den fattigere Classe, og hvor yndet af alle, tænker man sig uvilkaarlig et halvt Aarhundrede tilbage, hvor Kartofler vare lidet eller intet kjendte og endnu mindre dyrkede. Det er en Fortjeneste, som tilkommer de fremmede Colonister, der nedsatte sig her i Landet i høisalig Kong Frederik den Femtes Tid, at de vare de første, der lærte os at sætte Priis paa en Plantes Dyrkning, som nu med saa megen Føie ansees for uundværlig Fridericia. Den 16de Septbr. passerede her den første Svenske Galease der lille Belt. Den kom fra Halmstadt i Sverrig, og var bestemt til Flensborg med en Ladning Salt, Jern, Søm a. Flere ere i Vente.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Udenlandske Efterretninger. Engellænderne tilstaae nu selv, at deres Tog til Zeeland maa betragtes som aldeles mislykket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Den Engelske Hoftidende af 8 Sept. leverer følgende Jndberetning fra Lord Catham, dateret Hovedqvarteret Dag d. 30 Aug. Med Fornøielse har jeg udført Hs. Maj. Befaling, at tilkjendegive Gener. Eyre Conte og de ved Beleiringen af Viis singen brugte Tropper Hs. Maj. Bifald. Lykkelig vilde jeg prise mig, dersom jeg kunde tilmelde Deres Herl. Armeens videre Fremskridt, men desværre maa jeg berette Dem, at Fienden, efter alle Efterretninger, havde samlet en saadan Magt, at jeg, efter mine Jnstructioner, havde maattet trække mine Tropper tilbage, om de havde været i virkelig Operation. – Allerede ved min Ankomst til Walcheren havde jeg erfaret, at Fienden samlede mange Tropper; men jeg gad ikke fæste Lid til alle disse Efterretninger, og vilde bie indtil fuldstændige Efterretninger gjorde alle videre Forsøg unyttige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Efter alle Beretninger havde Fienden samlet 35,000 Mand, og efter nogle endnu flere. Endskiønt en Landgang paa det faste Land havde ladet sig forcere, var dog Beleiringen af Antwerpen, hvis Besiddelse ene kunde have sikkret os Expeditionens øvrige Gjenstande, yderst uudførlig, og havde dette Skridt ogsaa havt et heldigt Udfald, kunde det dog ikke lede til nogen sand Fordeel. Armeens Tilbagetog, som snart maatte paafølge, vilde været udsat for mange Farer. - Den største og desuden endnu dagligen aftagende Magt, jeg, efter Walcherens og Ske Bevelands Besættelse, havde kunnet stillet i Marken, havde været 23,000 Mand Jnfanterie og 2000 Mand Cavallerie. Deres Herl. vil nu indsee, hvor utilstrækkelig vor Magt, efter at have ladet Detachementer blive tilbage til at iagttage Garnisonen i Bergen op Zoom og Breda, maatte blive til et Foretagende mod Lillo og Liefhenshoek, men især mod Antwerpen. Langt fra at være i den foregivne Tilstand, befinder denne Stad, efter alle Beretninger, sig endnu i fuldkommen Forsvarstand, og den fiendtlige Flaade er bragt i Sikkerhed under Citadellets Canoner. Saa meget det krænker mig, at see her en Armees Fremskridt standsede, af hvis Tapperhed jeg kunde vente alt, ansaae jeg det dog under disse Omstændigheder for min Pligt, at ende her mine Operationer. Det vil altid være mig en Fornøielse, at jeg ikke er bleven forledet til at sætte den mig betroede Armee eller Hs. Majestæts Vaabens Hæder paa Spil. Ogsaa vare alle General-Lieutenanter ved Armeen, som jeg raadslog med, af samme Mening som jeg. Med Bedrøvelse melder jeg Dem, at i nærværende usunde Aarstid beløber Tallet af vore Syge sig til henved 3000. - Jeg agter nu efterhaanden at trække Tropperne bort fra denne De (Zuyd=Beveland), at afsende til Walcheren end nu engang saa mange Tropper som der til denne vigtige Besiddelses Betryggelse udfordres, at indskibe de øvrige Tropper og holde dem beredte tilat oppebie Hs. Majestæts videre befalinger, som jeg med Længsel seer i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Admiral Strachan, der ikke synes at være fornøiet med Lord Cathams forsigtige Fremgangsmaade, har indsendt følgende Depeche, dat. ombord paa Skibet St. Domingo, uden for Batz, d. 27 Aug. Jeg kan meddele Der. Herl. den Efterretning, at jeg, efterat have forenet alle de forskjellige fladbundede Fartøier og fra Marinens Side føiet alle Anstalter, for at landsætte Armeen paa et forhen recogneseret Terrain, omsider blev kjed af, ikke at høre tale om de Hensigter, Lord Catham kunde have, i Følge heraf communicerede jeg dette Hs. Herlighed d. 24. Dagen derpaa bemærkede jeg, at han endnu ikke havde fattet nogen Beslutning, under den Forrevending, at Fiendens Magt tiltog og der herskede Sygdomme i Armeen; ogsaa erfarede jeg, at han havde ladet Generalerne kalde, for at raadslaae med dem. D. 26de om Morgenen tidlig skrev jeg til Hs. Herl. og begav mig med Contreadmiral Keats i Land, til Armeens Generallieutenanters Forsamlingsted. Jeg fandt, at de alle vare af den bestemte Mening, at det var umueligt, at foretage noget, som havde mindste Skin af Held, mod Antwerpen. "Det var for seent paa Aaret, Fiendens Magt forstærkedes, vores formindskedes ved de mange Sygdomme, Lillos og Lieskenshocks Jndtagelse vilde ikke sikkre Expeditionens Udfald, naar Antwerpen ikke var tagen; Landet i Nabolavet af denne Fæstning var sat under Vand. – Saadanne Bevæggrunde gjorde man gjeldende, og disse Officierers Mening gik ligefrem ud paa, Armeen maatte ikke angribe de forskjellige Puncter. Jeg havde allerede paa den meest uindskrænkede Maade tilbudet ethvert Slags Understøttelse fra Marinens Side, for at tvinge Fæstningen til Overgivelse og staae Armeen bi i enhver anden Operation. Da jeg nu saae, at Gjenstanden for Generalernes Raadførsler var aldeles militairisk, begav jeg mig bort igjen med SivKeats 30.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Fra London skrives under d. 9 Sept., at den store Expedition nu vender tilbage fra Schelde paa 12,000 Mand nær, som forblive paa Walcheren, og at mange Tropper og Heste allerede ere udskibede igjen i Ramsgate. Det lette Cavallerie af den Tydske Legion, som har været med i Syd=Beveland, er atter kommet tilbage til Canterbury. Til at forsvare Walcheren udfordres en betydelig Sømagt og 12 til 15,000 Mand. For at stoppe Seiladsen paa Schelde har man fra Engelsk Side sænket adskillige med Steene ladede Transportskibe, hvorved Spanske Ryttere af Jern vare befæstede. Et ministerielt Blad, som i sin Vaande gjerne vil forsvare det Afsindige i Toget til Zeland, forsikkrer nu, at der allerede er vundet meget ved Walcherens Erobring, som ligger langt nok fra Fastlandet til at omringes af Engelske Skibe, og dog nær nok til at kunne sætte over derfra til Holland og Flandern, naar man ønsker det; at den Brittiske Expedition i Holland har udrettet saa meget, at den nu, efterat have gjort 14 Linieskibe og den Verft, hvorpaa de ere bygte, saa unyttige (!) for Fienden, som om de vare ødelagte, at den har afholdt 40,000 Fiender fra at deeltage i den Tydske Krig &c. Med saa usle Grunde søger det Engelske Ministerium, at blænde Folket, i et Øieblik, hvor man til saa liden Nytte har opoffret saa uhyre Summer og saa mange Mennesker. Næsten Cotrediedele af Bygningerne i Vlissingen ere forvandlede til Ruiner eller yderst beskadigede. Nogle 100 Jndvaanere ere dræbte eller saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
De Franske have, efter at Sæden var bragt indsat hele Egnen omkring Antwerpen under Vand, og det havde derfor ikke været mueligt for Engellænderne at trænge frem undtagen paa Digerne, der vare besatte med meget Artillerie og Jndsnitter. J adskillige Egne havde Franskmændene spærret Schelden med fældede Træer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
De krigsfangne Generaler Monnet og Osten ere ankomne til Deal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Kongen af Holland er meget tilfreds med de Jagt officierer og deres underhavende Jægere, som have tilbudet deres Tjeneste i Augusti Maaned og endnu tjene med Jver. Departementet Ostfriesland har ikke leveret Frivillige og synes overalt ikke at have viist sig patriotisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
J Spanien have Engellænderne samme Skjebne som i Holland. General Wellington (Wellesley) er nu i Begreb med at trække sig tilbage til Lissabon. - Over-Generalen Gouvion St. Cyr som havde erfaret, at Fienden havde i adskillige Havne og Ankerpladse et Antal Barker, for at befordre de Gerona Beleiredes Undvigelse eller tilføre dem undsætning, har, for at forekomme dette og borttage Fartøierne, afsendt Divisions-General Pino, og Foretagendet havde det bedste Udfald. Det udførtes d. 24 og 25 Augusti. Alt hvad der befandt sig nær ved Kysten blev taget. De fleste erobrede Barker vare ladede med Engelske Colonialvarer, ogsaa fandtes iblandt andet Breve til Militair-Authoriteten i Gerona. Dette Bytte blev endnu samme Dag ført til Palamos. Over Generalen har udnævnt Commissairer, der skulle forfatte Fortegnelser over Skibene og God Det Engelske Hovedqvarteer er 10 Mile bag set. Talavera.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Fra Wien haves endnu bestandig ingen bestemte Efterretninger om, hvortil Underhandlingerne i Altenburg ville lede. J Keiser Frans's Armeebefaling af 16 Augusti hedder det, at han ønsker Fred, men en varig og hæderfuld. Den Russiske overordentlige Gesandt, Gr. Czernitschef, er nylig ankommen til Keiser Napoleon i Schonbruun med en egenhændig Skrivelse fra Keiser Alexander, og siden afreist til Comorn med Depecher til Keiser Franz, hvis Gemalinde opholder sig i den lille By Totes, i Nærheden af Comoen, som er omgivet med Vand og har et Slot Avancement, Forflyttelse og Afgang ved Vor Landmilitair-Etat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Det har allernaadigst behaget Os at resolvere som følger: Under 18de September: 1. Ritmester og Chef for det langelandske ridende Jægercorps J. O. v. Hansen afskediges efter Ansøgning, formedelst Svagelighed, i Naade af Krigstjenesten. 2 Prem. Lieut. a la suite C. v. Juel, af Vor Livgarde til Hest, udnævnes til Ritmester af Cavalleriet med den ham reserverede Ancien, og til Chef for bemeldte langelandske ridende Jægercorps, men forbeholdes sin Ancien, i Garden. 3. Prem. Lieut. F. C. L. v. Koch, af det slesvigske Jnfant. Regim, annect. Batail, meddeles efter Ansøgning, formedelst svageligt Helbred, i Naade Afskeed af Krigstjenesten. 4. Da den command. General i den norske Armees 2den Divisions-District under 21de Januari d. A. ad inte rim og paa Vor nærmere Approbation har ansat F.C. Mosling som Fændrik a la sure ved det 2det tronhjemske Jnf. Reg. med Forpligtelse at tage til sin Tid den befalede Officier-Exammen, saa bliver denne Ansættelse herved allernaadigst bekræftet saaledes, at fornævnte Mosling ansættes som Sec. Lieut. a la suite fra 2den Junii d. A., da Fændriks-Classen i Armeen blev ophævet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Under 19de September. 1. Divisions Adjutant J. H. v. Richborn udnævne Vi herved til Over-Adjutant ved Generaladjutantskaben med den dertil reglementerede Gage og Emolumenter, og indtræder overcomplet Divisions-Adjutant F. C. F. v. Bauditz i virkelig Divisionsadjutants Nummer og Gage. 2. Capitain C. F. v. Gruner, af det 3die jydske Jnf. Reg., forsættes som Capitain a la snite til Marine Reg. 3. J Anledning heraf skeer følgende Avancement i det 3die jydske Jnf. Reg. Stabscapit. J.C. B. v. Nissen udnævnes til Compagniechef, Prem. Lieut. H. H. E. v. Bülow til Stabscapit., og Sec. Lieut. M. L. v. Bülow til Prem. Lieut. 1. Den fra det forrige holsteenske Landværn-Reg. afskedigede Capit. H. v. Kramer ansættes som Capit. a la suite med sin forhen havte Ancienn. af 23de October 1802, ved det danske Livreg 3die Bataill. 5. Fuldmægtig R. Petersen i Middelfart ansættes som Sec. Lieut. ved Vort Eget Regim, annect. Bataill., og H. J. Obel som Sec. Lieut. ved de annect. Bataill. af det 2det jydske. Jnf. Reg. 6. Sec. Lieut. a la suite ved Husar-Regim. S. v. Renkrul meddeles formedelst Svagelighed, efter Ansøgning, i Naade Afskeed af Krigstjenesten. 7. Student P. C. Muusfeldt ansættes som Sec. Lieut. ved Khavns Jnfant. Reg., men uden Ancienn, indtil han har taget Officier=Exammen 8. Prem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Lieut. M. v. Nissen, af det fyenske Jnf. Regim, annect. Bataill., forsættes til bemeldte Reg. 2 første Bataill, som Sec. Lieut., dog uden Ancienn., indtil han har taget den befalede Officier-Examen. 9. Den fra det slesvigske Jægercorps afskedigede CommandeerSergeant H. Danielsen ansættes som Sec. Lieut. a la snite med Extragage ved det frederiksortske Garnisons Comp. 10. Prem. Lent. G. M. v. Wissell, af det slesvigske Jnf. Reg., afskediges efter Ansøgning, formedelst Svagelighed, i Naade af Krigstienesten med 120 Rdlr. aarlig Pension.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Under 21de September. 1. Underofficier v. d. Oston, af det 3die jydske Jnf. Reg., udnævnes til Sec. Lieut. ved Regim. annect. Bataill. Commandeer=Sergeant A. J. Tinghuus, af det fyenske Jnfant. Reg. 4de Bataill., udnævnes herved til Sec. Lieut. ved samme Bataill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Under 22de September: Den ved Gouvernementet paa Bornholm ansatte Secretair Sehestedt meddele Vi herved virkelig Krigscancellie=Secretairs Caracter gratis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Hovedqvarteret i Vor Kongelige Restentsstad Kjøbenhavn, den 23de September 1809. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Selskabssang. paa Dagen den 4de Junii, da Voldens Lehnsmand Dannebrogsmanden Sivert Aarflot blev i Voldens Kirke paa Søndmøer af Amtmand Sommerfelt høitidelig prydet med Ordenstegnet. - Forfattet af hans gamle Ven Claus Frimann. - Nok fra samme Haand et Par Vers, afsjungne i Kirken for og efter Amtmandens Tale. Mel. Vær du vort Selskabs Skytsgudinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
J gamle Norges ældste Dage Var Bue, Sværd og Armebaand, Hvad Kongens Yndling maatte tage Som Hæderstegn af Kongehaand; Den Yndlings Arm blev dobbelt stærk, Han slog og gjorde Underværk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Da vore Dages Landefædre At lønne Daad ei mindre veed, Et blot de Kampens Sønner hædre, Men ogsaa midt i dybe Fred Hver Landets Ven, som breder Held Og skaber Lys om Dal og Field. For grandskningsvante Fredriks Øie Ei fremmed Sag det være kan: At selv den simple Vadmelstrøie, Tit dølger sande Hædersmand, Og at saa gold ei Jordbund er, Den jo en sjelden Blomst dog bær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Blandt Norges Mænd paa Fødselsdagen Han saae sig om - og see, han fandt En Mand til Ploven kun opdragen, Og kun til Landbo Sysler vant; Men som for tifold stiftet Gavn Alt havde vundet Hædersnavn. Den Mand, som kjendtes værd at lønnes Men Christians Billede i Guld, Hans Daad ei mindre maatte skjønnes Af Fredriks Aand med Kongehuld; Thi skrev han i sin Ordensbog Hans Navn som Mand af Dannebrog. Der glimrer det, du Landheldstifter, Som Korset paa dit Bryst i Dag: Han blev i Aaret 1803 belønnet med Guldmedaillen: For ædel Daad, ligesom han i Aaret 1800 var af det Kjøbenhavnske Landhuusholdnings Selskab bleven belønnet med Guldmedaillen: Den Fortjente til Ære.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-23
Ved ædel Daad og Kundskabsskrifter, Bliv ved at fremme Landbo Sag! Bliv ved at lyse for din Kreds! Og lev og døe saa veltilfreds, Da Kongens Mand saa blid dig signed, Og førstelig sig høre lod, Og høie Chor en Løvsal ligned, Da anden Gang du Brudgom stod, Hver Sognemand hvor stolt af dig Paa denne Dag han hæved sig! Ja, Søndremøres Mænd. J skue Broders Hæder Kongens Gunst; Men lader nu den tændte Lue Et være tændt i Dag omsonst! Hvert ædelt Hjerte staae i Brand For Konge og for Fødeland, Alvælde, kraftig du beskytte Vort Kongehuus i Kampens Brag! Og huldelig du understøtte Mod Vold og List vor gode Sag, J Avindsøiet til en Torn Lad Norge staae som Rødsæthorn. For Taben. Mel. Af Høiheden oprunden er Welsignet være skal den Mand, Der virksom i sit Kald og Stand, Ei sviger sine Pligter; Men hyldende hver Borgerdyd, Til Landets Tarv og Næstens Fryd Med al sin Daad hensigter. Vel ham, Vel ham! Agt og Ynde Skal han vinde; Glad fra Jorden. Gaaer han ind i Engles Orden. Efter Talen. Saa fyldestgjøres Kongebud. Saa deles ret og Hæder ud, Og det er skjønt at skue -Men, gode Gud! – den gyldne Fred, Ak, snart igjen den lyse ned! Ei længer Sverdet true, Giv, Gud, Vor Gud! Riget styrkes, Landet dyrkes! Sæden modnes! Kongen leve! Aaret krones! Chor. Kongen leve, Aaret krones! *) Saa kaldes det Field næst ved Voldens Kirke, i Skyggen af hvilket denne Sang første Gang blev sjunget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-26
Nyeste vilderie af K. røbenhavn. men Fos Raskeer Fa an faa Manden en Sjette Aarg. na. No. 101. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke maa HussaTirsdagen den 26 September, 1809. siden sig naar man af Kul mangerØnske, Selskabet for indenlandsk Kokke 100 Mkom at oc Kallet, Fingaaham hand hos Juesendog er en Hatte, Selskab, hvis hæderlige Formaal i saa mange offentlige Blade, er bleven rærsk, har saa sig Hudsenderen veed, siden dets Skiftelse i Marti 1808, givet slet ingen, eller dog kun saa og ubeindelige Livsston, og se, og det vil, dersom dette hans saaledes varer ved, af Baraliteten i Publicum ganskes at være ganske hendød. Jkke engang dets at ville underrette Publicum ved offentlige Bekiendtgiørelse deels om indenlandske Natur og Konstfrembringelser, som kunne træde i de fremmede Undværliges Breddeels om de Steder, hvor de falholdes og beredes og at belle søge at underverte de indenlandske Haandværkere og Fabrikanter om fremmede Opfindelser, Arbeidsmaader og Redskaber, og opmunere hine til Forsøg i disses Anvendelse, hos har Selskabet, hidindtil opfyldt, skiøndt Virksomhed i denne Henseende havde være lettest, da den mindre end nogen anden, kræver betydelig Penge Fond. Jndsenderen kan ikke nægte, at det giør ham endnu mere ondt at omtalte Løvte ei er ble den til noget virkeligt, da man i Handels og Jndustrie=Tidenden ikke heller faaer de Efterretninger som Jndustriens Tilstand, det Hele, og dens Fremgang i Fædrenelandet især, som i Planen loves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-26
Da nu denne Tidende efter Kyndiges Dom ikke mere skal være det den var under den afdøde ædle Fædrenelandsven Rafns og den nu fraværende Justitsraad Schmidt Phiseldecks Bestyrelse, og da den, istedet for passende Afhandlingen, som kunne udbrede nyttige Kundskaber i Handels- og Jndustrie faaet for det Meste ikkun giver Udtog af bekiendte Reisebeskrivelser, en Nemnich, Deponto., om Ting, der aabenbart ikke synderlig kunnane interessere andre end Geographen og Statiskiteren, som dog vist heller søge dem i Originalen istedet for i Handelstidendens tragmentariske Udtog, tillader Jndsenderen sig det ærbødigste Spørgsmaal, om det ikke var gavnligt, at de fortiente Mænd, som bestyre Selskabet for inden landsk Konstflid, forenede deres Bestræbelser med Redacteurernes af Handels- og Jndustrie=Tidenden, for derved igjen at ophielpe denne, saaledes at den bedre end hidindtil i omtalte Henseender svarede til sit Øiemed? Jndsenderen kiender herimod kun den Jndvending, at enten Selskabet selv agter at udgive egne Skrivter, eller ogsaa at Handelstidendens Redacteurer ikke fandt sig tient ved Selskabets Bistand. Men om dette end skulde være Tilfældet, haaber Jndsenderen dog i det mindske, at hans Forslag ikke vil miskiendes at komme fra en, der tør kalde sig
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-26
den Danske Konstflids Ven Anecdote. spurgte nyligen en Hvoraf kommer de Mand, som paa et Spiseqvarteer læste i Addresse avisen, at vi skal have Lystspillet, et Lystspil, udgivet af Theater-Directionen hvoraf kommer det, at Theater=Directionen nu skriver selv sine svarede hans Sidemand, som Stykke, ikke var bedre underrettet end han, det er den jo vel nødt til, naar den ikke hos andre kan faae dem skrevne som den vil have dem."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-26
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-26
Indenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-26
Aalborg, d. 16 Septbr. Hvad Priis Bonden sætter paa Tangen sees deraf, at Selveierbønderne i Hals Sogn begynde at tvistes om Tang rettigheden for deres Grunde. Man har i denne Sommer havt Exempel paa i Vendsyssel, at de, som ikke selv have villet benyttet Tangen paa deres Forstrand, have bortforpagtet den til andre, mod en aarlig Afgift af visse Tønder Salt. En Glæde er det, at det hermed er allerede kommen saa vidt. - De heldige Fangster, Aalborg Byes driftige Capere have gjort, har havt en god Virkning, saa at der ei tales blandt Kjøbmænd og Søefarende uden om Caperier; men man beklager, at det Kongelige Forbud har gjort Standsning derl. Ca perne fra Vendsyssel have ligeledes været temmelig heldige, men derimod de fra Læsøe, som dog have den bedste Beliggenhed, kunne ei rose sig af noget Held. Saltanlægget paa Læsøe er i god Drift, saa at Jnteressenterne allerede have faaet Udbytte af det ved samme virkede Salt, som jeg ikke troer giver det spanske Salt noget efter i Godhed. Det drives ved tvende Karle, som have 40 store Salt kister at passe; flere kunde ikke erholdes færdige for dette Aar, da Husets Opførelse og øvrige Fornødenheders Tilveiebringelse har medtaget Tiden; men til næste Aar vil den virksomme Landfoged Hesselholt bestræbe sig for at forøge Saltkisternes Tal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-09-26
Her i Aalborg ere vi i stor Forlegenhed for Skillemynt. Jkke allene alle de Træer, der fandtes paa den romantiske Mariehøi, ere fældede, men ogsaa de, der stode lige fra Hillerød til Høien – een af de behageligste Skovstrækninger i Sjælland, ere borthugne for Fode. Paa Mariehøien har man begyndt at grave Gruus.