Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-06-25
Politiske Nyheder. Orienten. En Dampbaad er den 11te Juni ankommen fra Levanten til Marseille, og medbringer Efterretninger og et Haandgemæng mellem de ægyptiske og tyrkiske Tropper. Bladet Seraphore de Marseille meddeler Breve fra Allerandrien af 26de Mai som melde, at Dagen for skulle Vicekongen havt Efterretning om, at begge Armeer i Syrien stode lige over for hinanden, og at den tyrkiske Armee kun stod 5 Mile fra Aller po; man ventede derfor med det Første, at erholde Efterretning om, at et alvorligt Slag havde fundet Sted. Daglig desertere mod 100 Soldater over til Jbrahim Paschas Leir, og for at forhindre denne store Desertion, har den tyrkiske General ladet omgive sin Leir med dybe Grave, der blive bevogtede af Skildvagter. Mangelen i denne Leir er saa stor, at kun en Trediedeel Rationer blive uddeelte. Den ægyptiske Armee tørster efter Kampen. - Paa den anden Side roser J. des Debats den Energie, hvormed Porten driver sine Krigsudrustninger, og siger, at Seraskjeren staaer ved Bir i Spidsen for en stor Armee, som er forsynet med alle Fornødenheder. J Koniah paa Veien til Constantinopel staaer en Reserveleir paa 30000 Md. Vesten for Aleppe rykker Paschaen af Maratich frem med 15000 Md. i Linie. Maratsch ligger ved Indgangen til de snævre Passe ved Taurus, uordost for Staden Adana. Endelig ere Paschaerne af Ninive, og Bagdad ankommen med 20000 Md. til Euphrat, og have opstillet sig ved Recka, der ligger 4 a 5 Dagsmarscher neden for Bir, og 8 a 10 Dagsmarscher fra Damascus. Da Hasitz-Paschaes Stridsmagt er dobbelt saa stor, som Ægypternes, saa kan han holde Jbrahim i Shah i Aleppo, og maskere en Sidemarsch til Damascus. Hertil kommer Drusernes og de arabiske Sheikers tvivlsomme Troskab, og dette er dog alt hvad Jbrahim paa denne Vei kan stille imod Tyrkerne. Alt staaer i den største Spænding, og Følgerne af et fuldkommen Brud mellem begge Parter lader sig ikke beregne, Engeland. Forhandlingerne i Parlamentet have hist og her havt et lidenskabeligt Præg Hr. Grattan havde saaledes yttret, at hvis de Torries bleve Ministre, ville Dronningen ikke forblive i Live i 6 Maaneder. Disse og lignende Yttringer havde Marquien af Londondery kaldt nederdrægtige. Hr. Grattan udfordrede nu Marquien, og en Duel fandt Sted; men Hr. Grattan, der skjød først, feilede, og Marquien fyrede sin Pistol i Luften, hvorved Sagen blev afgjort. Hvorvidt at overnævnte Formodning af Hr. Grattan, kunne have Rimelighed vides ikke; men vist er det, at der den 10de Juni om Aftenen er gjort et Forsøg til et Anfald paa Dronningen, da som det hedder en gal Mand, søgte at trænge ind i det Jndre af Buckinghams Pallads; men blev greben af Skildvagten, der overleverede ham til Jnspecteuren Russel. Fangen udlod sig nu med de meest grove og fornærmende Yttringer mod Dronningen, sagde gientagne Gange, at det havde været hans Plan at dræbe H. Majestæt, og at han kun var kommen i den Hensigt; og gjentog, at ingen protestantisk Dronning burde sidde paa Engelands Throne; paa Veien fra Slottet til Arresten viste han sig saa voldsom og styre løs, at man maatte lægge Haandjern paa ham; og paa hele Veien gav han Dronningen Epitheta, der ikke kunne lade sig offentliggjøre, og beklagede flere Gange at han ikke havde dræbt hende; man antager ham derfor for at være gal. - NyYorker Blade af 26de Mai siger: at i Canada er man paa slemme Veie. De Fredelige forlade allerede Colonien, og begynde at udvandre til de forenede nordamerikanske Stater. Gouverneuren Sir George Arthur vender tilbage igjen til Engeland, og den hele Colonie synes med ham at have tabt Forstanden. 16000 Md. brittiske Linierropper formaae neppe at holde Landet i Rolighed. En Deel af den franske Blokade=Eskadre i Merico skal den 10de Mai være indløben i den terikanske Havn Galveston.