JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Under de Stridigheder, som reiste sig imellem Stor=Brittannien og dets Colonier, havde Hoffet i Versailles ladet det være sig angelegent at formere sin Søemagt med den meest muntre, og vedholdende Umage. Kongen forlanger eia herske over alle Søer, som en Tyrann, men han veed, at Søemagten i alle Aarhundrede, har udgjort hans Staters Sikkerhed og Berømmelse, og at den ofte har hiulpen til at forsvare Europa Friehed imod den ærgierrige Magt, som saa lang Tid har arbeidet paa at bringe den under Aaget. Følelse af sin Værdighed og den rigtige Kundskab om sine Pligter og Jnteresse bevægede Hs. Majestæt til at vaage med et opmærksomt Øie over Frankrigs Skridt, hvis farlige Politik i alle sine Havne hastede med at bygge og udruste Skibe, uden Bevæg=Aarsag og uden Fiende, og anvendte en anseelig Deel af sine Jndkomster til at bestride de militairiske Udrustninger, hvis Nødvendighed eller Gienstand man umueligen kunde angive.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Ved denne Conjunctur maatte Kongen følge sit Klogskabs Raad og sine Naboers Exempel. Deres Marines paa hinanden følgende Formerelse tiente ham til Regel i Henseende tilhine, og uden at fornærme den Agt han skyldede de venskabelige Magter, har Hs. Majestæt erklæret offentlig for sit forsamlede Parlement, at det ved Sagernes nærværende Forfatning var raadeligt, at Engellands Forsvar holdte sig en respectabel Tilstand. Søemagten, som han med saa megen Omhyggelighed forstærkede, var allene bestemt til at vedligeholde Europæ almindelige Rolighed, og imidlertid at Kongens Samvittigheds Vidnesbyrd bevægede ham til at troe de Tanker som Hoffet i Versailles yttrede, saa gjorde han sig saaledes færdig, at han ei havde nødig at frygte for hvad dets Ærgierrighed kunde have i Sinde. Hoffet i Versailles understaaer sig at sætte forud, at Kongen, i Steden for at indskrænke sig inden for et retmæssigt Forsvars Rettigheder, havde gjort sig Haab om Erobringer, og, at Stor=Brittanniens Forsoning igien med sine Colonier viiste paa sammes Side det Anslag som man havde fattet, at bringe dem under Kronen for at bevæbne dem mod Frankrig. Eftersom Hoffet i Versailles allene kan undskylde sine Skridt, ved en fra Sandhed og Rimelighed blottet forudsætning, saa har Kongen Rettighed til, at opfordre samme for Europa Øine til at frembringe Beviis paa det, samme har anført ligesaa hadefuld som dristigen, og at udvikle de offentlige Operationer eller de hemmelige Jntriguer, som kunde anthorisere Frankrigs Mistanke, at Stor=Brittannien efter en lang og møisommelig Strid skulde have tilbudet sine Undersaatter, Freden, i den Henseende for at foretage en nye Krig imod en respectabel Magt, med hvilken det vedligeholdte alt det Udvortes af Venskab. Efter at have troeligen udviklet de uduelige Bevæg=Aarsager og Frankrigs formeentlige Besværinger erindrer man sig med en Forsikring, som ved Grund og Gierninger er beviist om den første saa enkelte og saa vigtige Sætning, at der var Fred imellem begge Nationer, og at Frankrig var ved alle Venskabs og Tractaternes Pligter Kongen forbunden, som havde efterlevet sine retmæssige Forpligtelser.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Den 1ste Artikel af den i Paris den 10de Febr. 1763 imellem Deres Brittiske, Allerchristeligste, Katholske og Allertroeste Majestæt undertegnede Fred, bekræfter paa den meest bestemte og høitideligste Maade de Forpligtelser, som Naturens Ret paalægger alle Nationer, der erkiende hinanden for Venner; men disse Forpligtelser ere fremsatte og stipulerte i Tractaten med ligesaa billige som tydelige Udtryk. "Efter at alle de Høie contraherende Partiers Stater og Undersaatter ere blevne indsluttede i en almindelig Formular, saa bekiendtgiøre de deres Beslutning, at de ikke alleneste aldrig ville tillade nogen Fiendtlighedenten til Lands eller Vand. men at de endog ved alle Leiligheder ville forskaffe hinanden alt det, som kan geraade dem paa en af Siderne til Berømmelse, Fordeel eller Jnteresse, uden at give enten directe eller inddirecte dem nogen Hielp eller Beskyttelse, som maatte tilfrie nogen af de høie contraherende Magter nogen Skade. Saaledes var den hellige Forbindelse beskaffen som Frankrig sluttede med Stor=Brittannien, og man kan ikke nægte, at et saadant Løfte burde opfyldes med større Kraft og Virksomhed imod indenlandske Rebellere, end imod begge Kroners fremmede Fiender.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Amerikanernes Oprør satte Hoffets i Versailles Troeskab paa Prøve, og uagtet de mangfoldige Exempler, som Europa allerede har seet paa dets ringe Agtelse for Tractaternes Opfyldelse, saa har dog dets Forhold ved disse Omstændigheder opvakt Forundring og Fortrydelse hos alle Nationer, som ei blindt hen have overgivet sig til deres Jnteresse eller deres Ærgierrigheds Egensindighed. Hvis Frankrig havde foretaget sig at opfylde sin Pligt, saa havde det været samme umueligt at miskiende den; Meeningen af, saavelsom Bogstaverne i den Parisiske Tractat paalagde det den Pligt at tilspærre sine Havne for Amerikanernes Skibe, at forbyde sin Undersaatter al Handel med dette oprørske Folk, og hverken at give de indenlandske Fiender af en Krone, som det havde tilsoeret et oprigtigt og ubrydeligt Venskab, Beskyttelse eller De til Forsendelse med Posten al Bistand; men Erfaring havde givet Kongen alt for klare Oplysninger om hans gamle Modstanderes politiske System til at han kunde haabe, at de ville opføre sig overeensstemmende med de billige og fornuftige Grundsætninger, som sætte den almindelige Rolighed i Sikkerhed. Saasnart de oprørske Colonier havde fuldendt deres onde forehavende ved aabenbar at erklære deres formeentlige Uafhængighed, saa vare de betænkte derpaa, at slutte hemmelige Forbindelser med de Magter, som mindst vare Fædrenelandets Jnteresse hengivne, og de søgte at trække den militairiske Hielp fra Europa, uden hvilken det skulde have været dem umueligt at fortsætte den begyndte Krig. Deres Agenter prøvede at komme i adskillige Stater i Europa og at sætte sig fast der; men allene i Frankrig fandt de et Tilflugts=Sted, Haab og Hielp. Det passer sig ikke med Kongens Værdighed, at undersøge denne Correspoydences Tidspunct eller sammes Beskaffenhed, som de havde den Duelighed at slutte med Ministrene ved Hoffet i Versailles, og hvoraf man snart saae de offentlige Virkninger i den almindelige Friehed eller rettere i den ubundne Tøiellshed af en uretmæssig Handel. Man veed nok, at Lovenes Aarvaagenhed aldrig kan forhindre den underfundige Contreband=Handel, der igien kommer frem under tusende forskiellige Skikkelser, og som af Begierlighed til Gevinst trodser alle Farligheder, og giør al Forsigtighed unyttig; men da franske Kiøbmænds Opførsel, som ei allene afsendte nyttige og fornødne Vare, men endog Salpeter, Krud, Krigs=Amunition, Vaaben og Artillerie til Amer ka, viiste tydelig, at de ei allene vare forsikrede om at blive ustraffede, men og om de Franske Ministres Beskyttelse og Gunst. (Slutningen følger.) Fortegnelse paa de Svagheder, hvoraf efterskrevne Antal døde og begravne fra den 1ste Januar Alderdom 196 Forraadnelses=Feber = 51 Alteration 6 Frisler. Appoplexie . 11 Galdefeber Arqvebuseret = 1 Gicht Barselseng 39 Guulsoet.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Beenbrud, 3 Gyldene Aare = 1 Besvimmelse 11 Halssyge
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Blodgang 53 Hastig Død = 19 Blodstyrtning. 7 Hidsig Feber = 126. Brok, 9 Hikke Brækning . 4 Hoste Brøstsyge 330 Hovedpine. Bylder. 3 Hængt sig selv. Colica 9 Hævelse Druknet 19 Jndvortes Svaghed = Dræbt sig selv.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Jnflammation. Durchløb 20 Jnflammations Feber, Dødfød . 10 Kighoste = 8 Koldfyr vilegerede Kiøbenhavnske Udi denne Kongelige Residence-Stad Kiøbenhavn, ere fra den 1ste Januarii til den 31 December Aar 1779. Æg teviede udi Slots=Kirken 15 Par, fødde 53. Vor Frue Sogn 63 Par, fødde 197, døde 301. Helliggeistes Sogn 32 Par, fødde 68, døde 96. St. Nicolai Sogn 161 Par, fødde 279, døde 385. Trinitatis Sogn 58 Par, fødde 221 døde 286. Holmens Sogn og Skibs Kirkegaard 208 Par, fødde 732 døde 773. St. Peders Sogn 43 Par, fødde 154, døde 162. Vor Frelseres Sogn 54 Par, fødde 164, døde 205. Frederichs tydske Kirke 13 Par, fødde 37, døde 36. Frederichshavns SlotsKirke, 14 Par, fødde 18, døde 30. Den Herre Zebaoths Kirke og Guarnisons Kirkegaard 244 Par, fødde 466.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
døde 579. Den Reformerede Meenighed 3 Par, fødde 36, døde 23. Det Kongel. Waisenhuus=Par, døde 3. Hellig Geistes Hospital 3 Par, døde 25. Børnehuuset og dets Kirkegaard=Par, fødde 6, døde 29. Af Kiøbenhavns almindelige Hospitals Lemmer 2 Par, fødde 2, døde 149. Christians Pleiehuus 1 Par, fødde 1. St. Hans Hospital og C. Rosets Stiftelse 1 Par, fødde, døde 42. Abel Cathrines Hospital døde. Frederichs Hospital fødde 550. Den Jødiske Nation 3 Par, fødde 34, døde 35, Tilsammen ægteviede 919 Par. Fødde Drenge 1520. Piger 1501. Tilsammen 3021. Døde Mænd 1032 Qvinder 711. Drenge 744. Piger 672. Tilsammer 3159. Af efterfølgende Sygdomme: 1 Bagere 2 Barberere Bildhuggere. 3 Blytækker.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
4 Bogbind, BrændeBrold, BrøgBund. 9 Bødke. 10 Dreyer. 111 Dugm. 12 Fellbereder, 13 Færgen. 14 Garver, 15 Giøriler.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
16 Glarme. 17 i Grov 18 Guldt 19 Hand 2 Hatter, Hiulm 22 HørkrænJsen= og 1 23 Kandestøbere. 25 Knapmagere. 26 Kobbersmede. 27 Løgtemagere.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
28 Malere 29 Murmestere, Gibsere. og Steenhuggere. 30 Møllere 31 Naalemagere 32 Nagelsmede Mestere, Svenne og Drenge her i Kiøbenhavn, 1743, 1771 og 1779. Laugene. 7, 33 Peruqvemagere. 34 Posementmagere. aug. ophærivet. 35 Prammænd. 436 Reebslagere 4 15137 Remmemidere og Saldelmagere. 13. 5838 Segl=Flag og Compasmagere 15 4 39 Silke=, Ulden= og Lærreds=Kræmmere 21 5340 Silke=Vævere (a parte Arbeydere. 141 Skippere. 11 4442 Skoemagere = 6843 Skorsteenfeyere 32 10344 Skrædere = 13 8145 Slagtere = 27 1446 Snedkere = 220 116147 Steenførere = 731 511 - Stolemagere Strømpevævere, Lau gl. 11148 Sverdfægere 149 Tobakspindere, og i privilegerede Fabri. med i beregnet. (Dag=Drenge og ger 177923. Tømmerment. høymagere. (a parte 622 112 153 Uhrmag, 14 Viintap. 6855 Vognma11. 18 3 816 Vævere, Jnteres. Summa Svenne Drenge Summa Summarum 55231 670317506 9450. a parte Arbeydere hos Fabriqueurerne og Tobakspinderne 177. = 3446 Personer. Den Jødiske Nation 1779 = 158 Familier.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
De til Forsendelse med Posten allene privAVERTISSENTS. Danske Sange af det ældste Tidsrum, indeholdende blant andet nogle Dansk og Norske Kongers Bedrifter, have nelig forladt Pressen, og bekommes hos Forlæggerinden Mad. Godiche boende paa Gammel=Torv i No. 141 paa Tryk= for 1 Mk. 2 s. og paa Skrivpapir for 1 Mk. 14 s. Denne Samling bestaaer alt af 28 Stykker, og er forsynet med et Glossanium, sam et fuldstændigt Jndhold. Det udmærkende Biefald, som alle andre Nationer vise mod Levningerne af deres gamle Digtekunst og den critiske Omsorg, hvormed de søge at drage dem for Lyset og giøre dem meere bekiendte, har opmuntret Oversetteren til dette Arbeyde, og hvis dette første Forsøg af de allerældste Tiders Digtekunst nyder den Lykke at behage Publicum, agter han at fortiet te det igiennem Middelalderen lige til den forbedrede Digtekunst Begyndelse i vort Fædreneland. Sions Sukke ved Babrions Floder, eller Guds Børns Tro Oste Tanker i denne Verdens Modgang, samlede og strevne af en Zions Datter, men nu ved det 2det Oplag forøget og forbedre med et Anhang af 13 gudelige og opbyggelige Palmer af Forfatterinden Anne Jacobs Datter Borrebye, koster 1 Mk. Johan August Ungers medicinske Haandbog, paa nye udarbeydet efter Grundsætninger i hans medninske UgeskrifLægen, oversat af Urhan Bruun Aaskom, Kongel. Admiralitets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median 8vo, er Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pillestræde i 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første Deel indeholder : om Børne Opdragelsen og Kuur for Børne Sygdom me; den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe Midler for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sætte Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp. hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Po til 5 Mk. Raschos Religions Artikler 6 Mk. Deelincourt er troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 5 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reversen, 3 Dele, 4 Rdlr. Mk. Lutheri Christendom ved Martium Statium 3 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haanddog 1 Rdlr. Forderes Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. De indbildte Søge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comodaf P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Commordie, 12 Sk., ellerts moralske Forelæsninger, 2de Dele, andet Oplag G paa nye giennemseet og med nogle Anmærkninger forøget ved P. T. Wandall, er nu at faae til Kiøbs hos Brødrene Berling Pilestræde paa stor Median Tryk=Papir for 9 Mk. og paa Frank Papiir for 13 Mk. Korn.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Rug Holstensk Td. Rd. - Mk. 5. Dansk Td. 1 Rd. 5 Mk. a 2 Rd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Holsteensk Hvede Td. Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
kollandsk Td. Rd. - Mk. s. Siellandsk Td. 3 Rd. 1 a 2 Mk. Bog Td. 1 Rd. 4 Mk. 8 s. Gron Td. 5 Rd. - Mk. Malt Tønden 2 Rd. 2 Mk. ) Havre Td. 1 Rd. 2 Mk. s. Støn Td. 5 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Boghvede Ston Td. 4 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Erter Td. . 2 Rd. 1 Mk. - s. fede Vahre. Jslands salted kammekjød Td. - . - Rd. Flesk røget Lispd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rd. 4 s.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Oste Fyenske Skpd. 1 Rd. Smør Fyensk T. . - 4 - Rd. Holsteenske Skpd. 10 a 11 Rd. - Mk. Siellandsk Td. . da - Rd.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Holsteensk Td. . 35 Rd. Tælle Lispd., 1 Rd. 5 Mk. Grøn Sæde Otting 2 Rd. 1 Mk. 83. Fisk.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Bergens Fisk Skpd. =. Rd. Graasen salted Td. tor Skpd. Rd.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Klipsisk Skpd. Norsk Torsalted Td. Rd.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Jslandsk Td. 6 a 7 Rd. Islandsk tør Fisk Skpd. 22 a 24 Rd.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Priis-Courant. Dansk Vaar-Sild Td. Rdlr. Host-Sild Td. . 6 Rd. 12 Norsk Vaar-Sild Td. 3 Rdlr. - St." Tran Tønden. 15 a 17 Rdlr. le Salt. Nørst Tønden 3 Rdlr. - Mk. 18. levneborger Td. 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Spansk Td. 3 Rd. 2 Mk. Engelsk 2 Rd. 4 Mk. Fransk Viine. En Adme Rhinsk Viin. 55 a 62 Rdlr. . uden Rigs 35 a 20 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Et Orchon, rød Vin 60 a 70 Rdlr. uden Rig 40 a 500 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Et Oxehov. Frank Viin, 40 a 24 Rdlr. uden Rig 20 a 24 Rdlr. Et Oxehoved Frans Brændeviin 13 a 80 Rdlr. uden Rigs 38 a 40 Rdlr. Jumle.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Brunsviger, Skpd. 45 a 45 Rdlr. Sarled 36 Rdlr. Nørst Jern Skpd. 13 Rdlr. a 13 Rd. 2 Mk. Tiære Tønden 6 a 6 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. 30 a 42 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 25 a 30 Rd.) Bomtet. Brænde. Favnen Pommersk Fr. 4 Rd. - Mk. Sommersk Bøg. Rd. N. Holstensk Bog 5 Rd. adsentelt Rd. 3 Mk. a 3 Rd. Fyens - Rd. - Mk. Ene . - Rd. - Mk. Birk 1 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Kiøbenhavns. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde.
Berlingske Tidende, 1780-01-01
Et Bonderkas 3 Mk. - i. Et Læs Tørv 56 a 7 Mk. 8. Kul Tønden. 2 Mk. 83. Foering. Høe et stort Læs . Rd. - Mk. Dito mindre 2 Rd. 1 Mk. i Halm et Læs a 12 Mk. - . Huus og Fiederværk. Kalkonske gamle Parret. 2 Rd. - Mk. - unge Parret 10 Mk. - . Capuner læde et Par 8 Mk. - s. mavre et Par - Mk. - s. Høns gamle Parret 3 Mk. . .. - unge Parret 2 Mk. 8 s. Kollinger et Par 1 Mk. . . Ænder et Par 3 Mk. 8 Duer et Par 2 Mk. . Æg en Snees
Berlingske Tidende, 1780-01-03
Til Læserne. Dykkeligen har Tvillingriget tilbagelagt det forbigangne Aar.
Berlingske Tidende, 1780-01-03
J Fredens Skiød ere de for Agerbrug og Agerdyrkning: for Handel og Seilads, for Videnskaber og Konster, for Manufakturer og Haandverker, og for Vindskibelighed i Almindelighed, aabnede Veie, deels udvidede, deels forbedrede. Vi behøve ikke at bevise en Ting, hvis velgiørende Virkninger enhver taknemmelig føler. Vi anmærke ikkun de mange velfortiente Premier, det Kongelige Danske og endeel Norske Landhuusholdings=Selskaber have uddeelt, og henvise til vorSkibsverfter, Manufakturer og øvrige Verksteder. Lykke lige Dage, Frugter af Friderikers og Christianers urrettelige Arbeider for Rigernes Velgaaende. - At give Efterretninger om anførte og andre indenlandske Merkværdigheder, har været et vigtigt Maal for vore Bestræbelser. Har vi en altid i Henseende fyldestgjort Publicums Forventning og vore egne Ønsker, maa dette, at vi ofte have savnet paalidelige Efterretninger, tiene os til Undskyldning. De udenlandske Merkværdigheder, vi troede meest at fortiene Opmerksomhed, have vi saa tidligen, paalideligen og udførligen, som det har været os mueligt, meddeelt vore Læsere. Disse vore Bestræbelser troe vi at skylde den Yndest, et Høistæret Publikum har skienket vore politiske Tidender, og som vi ydmygst udbede os i dette nye begyndte Aar og for Fremtiden, da vi ved Fliid og Nøiagtighed skal strabe ikke at giøre os uværdige dertil. -
Berlingske Tidende, 1780-01-03
Rummet tillader os ikke her at opregne forrige Aars mange og vigtige udenlandske Tildragelser; Vi anføre alene, at Teschener Freden har viist Verden, at Tydskland eier Fyrster, der ere ligesaa store Menneskevenner, som frygtelige Krigere, og at de Amerikanske Uroligheder, der uheldigviis have ud breedt sig til Europa, allerede have foraarsaget vigtige Optrin, og Dekket hænger endnu for maaskee vigtigere. Men vi, overveiende andres Ulykker, bør prise det guddommelige Forsyn, og ære og takke Landets milde Fader; Thi stor og velgiørende for os har det guddommelige Forsyn været i det til bagelagde Aar. Jngen Fiende har nærmet sig vore Grændser; Jorden og Havet have rigeligen givet deres Frugter ; De frygteligste Farer og Ulykker, Qvægsygen, det sprungne Krudttaarn den alting omstyrtende Skyepumpe, o. a. m., have alene viist sig, for at giøre dens mægtige Haand des kiendeligere, der styrer Himlene og Jorden. Og hvo ærer ikke de vise Anstalter til Qvægsygens Standsning, den Kongelige Residences Betryggelse for Fremtiden ved anlagde Krudttaarn. ne paa Amager, Handelens Beskyttelse, og utallige andre Anordninger af en viis og naadig Regiering. Giv du, ro Gud det begyndte Gode Fremgang og Varighed, afvend Ulykkers ødelæggende Hær, velsigne enhver i sin Stand, fra Scepteret til Straahytten! Din Fred hvile over Landet, og din Velsignelse berige det.
Berlingske Tidende, 1780-01-03
Paris, den 13de December. Efter nogles Meening skal Kongens af Engelland Tale, efter andres derimod et vis Hofs Erklæring have været Aarsag til den befaling, som Hs. Majest. har gjort, at formeere Armeen paa Kysten til 140000 Mand. Man siger, at der er gjort et nyt Udkast til de Troppers Transport, som i tilkommende Foraar ere bestemte til Landgang. Det bestaaer deri, at man ey meere hertil vil betiene sig af leyede Transport=Skibe, men Tropperne skulle indskibes deels paa Krigs=Skibe, deels paa bevæbnede Skalupper, af hvilke et tilstrækkeligt Antal til denne Ende skal anskaffes. - Af de Røvere, som have givet de Reysende Sove=Drik, der paa en Tiid lang berøvede dem Forstanden, for siden desto sikkrere at kunde bestiæle dem, ere 3 her blevne radbrækkede og siden brændte. Der sidde endnu 8 andre af denne Bande, hvoriblant ere 2 Fruentimmer.
Berlingske Tidende, 1780-01-03
London, den 14de og 17de December. Fra Amerika fornemmer vi at Græved Estning har sendt 6 Skibe til Boston, hvilke han har frataget os i de Sydlige Amerikanske Søer; iblant disse Skibe ere 2 Toe=Dækkere, og deriblant Krigs=Skibet Experiment, som havde 43000 Pd. Sterl. om Bord. - Videre heder det, at Sir Henry Clinton er allene udnævnt til Commissarius ved Fredens Oprettelse med Amerika, herover skal en vis Admiral have skrevet et Brev til Lord Sandwich, med Begiering, at blive kaldt tilbage, hvis han ey skulde komme med i Commissionen; men denne Nyehed synes at være saa meget meere uvis, som den ey stemmer overeens med General Clintons Tilbagekomst, som man for nyelig har forsikkret at skulde skee, ey heller med de Engelske Proclamationer og de Krigs Udrustninger, som ivrig fortsættes. - 23 Skibe af Linien skulle, som man forsikkrer, hvis Vind og Veyrligt ey giør det umueligt, afseyle enten i Dagden 17de eller i Morgen, deels fra Portsmouth, og deels fra Plymouth, under Commando af Sir George Rodney og Si John Lockhardt Ross. Til hvilken Ende, desangaaende veed man endnu intet, uden Formodninger. Det holdes for det rimeligste, at disse Skibe ere bestemte til Fæstningen Gibraltars Undsætning; hvorpaa Admiral Rodney skal seyle til Vestindien med den største Deel af samme. En anden Deel heraf skal, som man meener, være bestemt til Senegal, for igjen at erobre dette Establissement. - Commandore Jarwis er igien kommen tilbage til St. Helens med sin Escadre formedelst Modvind. - Et Skib paa 74 Kanoner, le San Florida, som hørte til Don Louis de Cordovas Escadre, skal paa Reysen fra Brest til Cadix være siunken, og adskillige andre blevne meget beskadigede.
Berlingske Tidende, 1780-01-03
London, den 17de December. Det vilde falde alt for vidtløftigt at anføre alt det, som i Parlementet enten er bleven sagt og paastaaet eller og nægtet; dog kunde vi en undlade at underrette vore Læsere om den vigtige Sag, som Lord George Germaine den 9de hujus yttrede sig med i Underhuset. Han sagde: Man vil tilforladelig er opgive Krigen med Amerika; men efter hvilken Plan den skal føres, veed jeg ey, og om jeg end vidste det, saa holder jeg dog ey dette Sted for beqvemt til at melde nogen derom. Man seer deraf, hvor lidet man kan tville paa Krigens Varighed; man seer ogsaa, at det Rygte har været ugrundet, som for nyelig gik, at denne Lord med første vilde resignere. - Den største Deel af den Flode, som skulde komme fra Lissabon, under Krigs=Skibet Charams Bedækning, er lykkelig ankommen til Plymouth. Den bestod af omtrent 48 Skibe, hvoraf 41 lykkelig ere ankommen i Soundings. De have passert forbi en stor Flode paa 32 Skibe, uden at denne i ringeste Maade forsøgte, at legge noget i Veyen for dem, men meget meere har ladet dem roelig fortsætte deres Reyse. Man meener, at disse 32 Skibe have været den Spanske Flode, som vendte til bage til Cadix. Saa utroelig, som denne Anecdote synes, saa er det alligevel vist, at ogsaa denne vores Flode er kommen lykkelig hertil.
Berlingske Tidende, 1780-01-03
I Gaar, den 16de huj. blev en Expresser affærdiget til vo tes Ambasseur i Haag, Ridder York. Man venter med Utaamodighed General=Staternes Svar paa den sidste Memorial, i hvilken denne Ambassadeur har af Republiken forlangt den ved Tractaterne stipulerte Hielp. - Vores Landmagt kommer næstkommende Aar til den høyeste Spidse. Man siger, at vi da skulle have 100 Regimenter paa Beenene. - Vore Efterretninger fra Amerika ere saa upaalidelige, at man ey kan meddeele noget af samme. Snart er General Prevost fangen med sin Armee, snart er Rhede-Jsland gjort ryddelig, snart ere Uenighederne imellem Amerikanerne saa store, at General Washington har med sin Armee maattet rykke fra Jersen El Philladelphia, for at understøtte Kongressen imod et stridigt Partie, for hvilket General Arnold er Anfører. - End- og nogle Ministerial=Blade melde, at der i Julen skulde gaae nogle Forandringer for sig i de første Stats=Departementer ligeledes at den hidtil brugte defensive Operations=Plan er forandret til en offensiv, hvortil man nu har samlet tilstrækkelige Kræfter. - Man er meget begierlig efter at erfare, hvad Jndtryk Lord Norths af Parlementet bevilgede Forslag til Handelens Forbedring i Jrland ville giøre sammesteds. Fra Dublin er imidlertid indløben den Efterretning, at Hr. Walther Hussey Burgh, første Kongel. Advocat, har resignert.
Berlingske Tidende, 1780-01-03
Den 11te huj. blev af en Committee, som bestod af adskillige Aldermen og Common Council Men, Borger=Rettigheden, Staden London overlevert Admiral Keppel i en prægtig udziret Daase af Eege Træ. Hr. Wilkes havde som Stads Kæmmereer den Ære at overlevere ham samme. Admiralen modtog Deputationen meget høflig, og bevidnede i de varmeste Udtryk sin Taknemmelighed for den ham beviste Ære. Deputationen blev siden af Admiralen prægtig beværtet i hans Huus, og ved Taffelet vare mange Herrer af første Rang nærværende.