JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Fra Als skrives under 8 Aug. i Fædrelandet: At Løn og Rænter, List og Dumhed og mange andre Mørkets Magter stedse følge et vist Parti i Hælene, sees ikke blot af de Uhumskheder, som især"Sønderborger Ugeblad, giver fra sig, og den Masse af falske Rygter, der især cirkulere i Haderslev, men selv af de Petitioner, hvormed hiint Parti i den sidste Tid har plaget Nordslesvigerne, idet der herved er anvendt de latterligste Skrækkebilleder og de urimeligste Kunster, for at lokke det lettroende Folk til at underskrive. Sandheden af det sidste har for nylig paa Als bekræftet sig paa en mærkelig Maade. Da det anvendte Middel er ganske originalt og hidtil ukjendt i en videre Kreds, er det vist ikke af Veien at det bringes til offentlig Kundskab. Ved den fornylig ombaarne Petition angaaende det danske Sprogs Fortrængelse af Stændersalen, holdt en afOmbærerne en Tale til de Gjenstridige, hvis Hovedindhold efter Sigende var følgende: "Betænker, de store Udgivter, Stænderne have paadrager Eder, og den forholdsmæssige ringe Fordeel, J have høstet af deres Virksomhed; har det kostet saa meget at bruge et Forretningsprog i Stændersalen, er det ganske naturligt, at Udgivterne maa stige til det Dobbelte, naar man istedetfor eet vilde bruge to Sprog." Jkke sandt, Bønderne maae heraf klarligen kunne indsee det Fordeelagtige i Schleswigholsteinernes Stræben."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Fra Hr. J. D. Grell læses i Randers Avis følgende Annonce: "Et Myrderi og Hævn er af mine Fjender Natten imellem d. 18, og 19. August udøvet paa mine Faarekreature, ved at skjære, stikke og qvæle 8 Stkr. Lam, som stode tørrede paa min Mark tæt ved Gaarden. Jeg udlover i denne Anledning en Belønning af 20 Rbd. til den eller dem, som kunne angive Gierningsmanden, at han kunde blive dragen til Ansvar og straffet."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Jfølge indløbne paalidelige Beretninger - hedder det i Horsens Avis" – er det ganske vist, at Troppesamlingen ved Hedensted vil komme til at finde Sted paa den forhen bestemte Tid, saa at den russiske Storfyrstindes Død ikke vil, som et andet Blad formeente, lægge nogen Hindring, i Veien for Manøvrens Afholdelse. - Hs. Kgl. H. Kronprindsens Ophold i Manøvertiden med hele sit følge er allerede bestemt at være paa Ussinggaard, der eres af Hr. Proprietair Ahlmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Stænderforsamlingen i Viborg. J Sagen ang. Schyttes Andragende om Statseenheden indstillede Forsamlingen følgende: 1) At Hs. Majestæt allernaadigst vilde indkalde de fire Stænderforsamlinger til en extraordinær Session saa snart som muligt i 1845 for at udvælge de ovennævnte Deelegerede til, i Forening med de af Regeringen dertil Udvalgte, paa nærmere befaling at træde sammen i det Øiemed, deels at medvirke til Ordningen af de indbyrdes Forhold imellem Statens forskjellige Dele, og deels for at udarbeide Forslag til en Statseenheden og alle Hs. Majestæts Undersaattters Vel betryggende Udvikling af Stænderinstitutionen til senere Forelæggelse for de enkelte Stænderforsamlinger; 2) "at hver Stænderforsamling udvælges 6 paa den Maade, at een udvælges ved separat Valg af de Deputerede for hver Valgklasse, og at 3de udnævnes af Forsamlingen in pleno; 3) at Hs. Majestæt i Alt udnævner et Antal af 8 Mænd enten i eller udenfor Stænderforsamlingerne; 4) at der i Motiverne til Forsamlingernes allerunderdanigste Andragende fremsættes og nærmere udvikles Nødvendigheden af, at Hs. Majestæt først og fornemmelig vilde træffe hensigtsmæssige Foranstaltninger til Statseenhedens Opretholdelse, navnlig ved at anordne virksomme Forholdsregler imod de statsopløsende Bestræbelser, der saa længe have holdt Hs. Majestæts Undersaatter i Uro og Spænding Komitteens Minoritets dissentierende Votum, næmlig: at der hersker en Trang i Nationen til en Udvikling af Stænder-Jnstitutionen, som leder til en friere Statsform, og, om Meningerne end ere deelte og Betimeligheden af, samt Midlerne hvorved og Maaden hvorpaa en saadan Udvikling af Jnstitutionen kan og bør skee, dog idetmindste alle samle sig i en fælles Attraa efter at erholde en besluttende Medvirken paa Statens finantsielle Anliggender; – blev forkastet med 26 St. mod 22. - Paa derom af Præsidenten rettet Forespørgsel, erklærede Kammerherre Benzon, at han, efter det Udfald, Sagen nu havde faaet, ingen Paastand gjorde paa, at det skulde sættes under Afstemning, om Petitionen skulde indgives. Men da Kjøbmand Müller vedblev sit Forlangende om, at der herover skulde afstemmes, stillede Præsidenten under Afstemning: "Skal Petitionen indgives." hvilket Spørgsmaal med 47 Stemmer mod 1 blev besvaret bekræftende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Udnævnelser. Under 23. August 1844 er Hofjunker, Cand. jur. J. W. Oehlenschläger allern, constitueret som Consumtionsforvalter i Sorøe, fra 1. Octbr. næstkommende at regne, imod at stille Caution i anordningsmæssige Effekter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Under samme Dato er forhenværende Toldfuldmægtig i Aarhuus, N. Paulsen, allern, beskikket til Told- og Consumtionskasserer i Ringkjøbing, imod at stille befalet Sikkerhed. (B. T.)De almindelige Landmilicesessioner i første jydske Distrikt for 1844 afholdes saaledes: J Varde fra 16. til 20. Septbr.; i Ribe fra 23 til 26. Septbr.; i Kolding fra 28 Sept. til 2. Octbr., i Fredericia 4 og 5. Octbr.; i Veile fra 7 til 12. Octbr.; i Horsens fra 14 til 26. Octbr.; i Skanderborg fra 28 til 31. Octbr.; i Aarhuus fra 1 til 11. Novbr. Kjøbenhavns Børs-Kours d. 30. August: Species 200. Bank-Disconto 4 pCt. Nationalbankaktier 130 a 130 1/2 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Ribe Torvepriser d. 31. August. Rug pr. Td. 3 Rd. - ls.; Byg 2 Rd. 8 ls.; Havre 1 Rd. 21 ls.; Boghvede 2 Rd. - s.; Boghvedegryn pr. Skp. 30 ls.; Byggryn 29 ls.; Smør pr. Pd. 7 ls.; Æg 5 ls. Snesen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Ribe. J en talrig Forsamling paa Raadhuset, igaar Eftermiddags af Byens valgbare og andre Jndvaanere holdt Hr. Kjøbmand Müller et Foredrag, hvori han fremførte de Grunde, der havde bevæget ham til at forlade Stænderforsamlingen. Vi maa naturligviis Jntet referere af dette Foredrag; men vi tør vel sige, at Hr. Müllers Fremstilling af Sagen vakte almindelig Forbauselse og Harme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Den her fra Byen afsendte Adresse til Stænderforsamlingen var adresseret til Hr. Müller; men da han havde forladt Viborg, da den ankom dertil, blev den sendt her tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Jgaar blev i Hvidding Sogn en Dreng paa 16 Aar skudt paa Jagt ved Vaadeskud af en anden Dreng. Begge Drengene sade ved Siden af hinanden, og i det den ene vilde gribe Bøssen gik den af og Skuddet traf den anden i Brystet; han levede et Par Timer efter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Høsten er nu siden det smukke Veir indtraf i forrige Uge i fuld Gang her. Den Skade, som man mente, at især Rugen havde lidt ved den langvarige Regn, er langt fra saa betydelig, som man havde frygtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Jndklarerede Skibe. Den 27. August. A. J. Rask af Fano, umaalt Baad, fra Hjerting med Tagsteen. D. 30. J. P. Andersen af Sønderho, Evert Galease Anna, fra Lillesand med Trælast. D. 31. H. J. Schmidt af Rom, Evert Dorothea, fra Altona med Stykgods; C. Nielsen af Orby, Evert "Familien, fra Altona med Stykgods. D. 2 Septbr. N. T. Nielsen af Sønderho, Galeasen, Concordia, fra Lillesand med Trælast.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Udklarerede Skibe. D. 31. August: A. J. Kroman af Sønderho, Evert Lovise Nicoline, til Altona med Smør, Skind, Liimlæder og Qvæghaar. D. 2. Septbr.:J. P. Andersen af Sønderho, Evert Galease Anna, til Lille sand med Ballast.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Bekjendtgjørelser. At det til Fredagen den 13. September berammede Marked i Ribe, paa Grund af indtrufne Omstændigheder, er udsat til den paafølgende Tirsdag den 17. samme Maaned, bliver herved bekjendtgjort.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Ribe Magistrat, den 2 Septbr. 1844. Høyer. Giørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muelig vil blive læst i vedkommende Over- og Underret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Skolelærer og Kirkesanger Hans Jacob Jensen Bork i Nørrebork Bye og Sogn, Nørre Herred, Ringkjøbing Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og legitimere deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, under Fortabelse af deres Ret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Bølling-Nørre Herreders Contoir paa Petersminde i Skjern pr. Varde, den 26de August 1841. Jansen. 4de Klasse Niels Hunderup, No. 2. 60) virkelig Cancellieraad, Herreds 10 Rbs. Sølv. foged og Skriver i Hamme de rum Herred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Gjørvitterligt, at for mig haver andraget Gaardmand Jens Nielsen af Herning Bye og Sogn, Hammerum Herred, Ringkjøbing Amt, at eftersom et til ham af Gaardmand Lauge Andersen under 2 Februarii 1842 paa en Parcel, stor 1 Td. 4 Skp. 2 Fdkr. tofemted. Alb. Hartkorn af Gaarden Nørgaard i bemeldte Bye udstædte Skjøde, ved Tinglæsningen inden Retten har erholdt Paategning om at en tidligere Eier af Gaarden manglede tinglæst Adkomst til 1 Td. 3 Skpr. nitiended. Alb. Hartkorn af den samlede Eiendom, og at han derved hindres i fri Disposition over det ham saaledes Overdragne, saa har han i Kraft af en under 11. Mai sidstleden erhvervet Kongelig Bevilling fundet sig foranlediget til at erhverve Eiendomsdom paa samme. Thi indstævnes herved med Aar og Dags Varsel Den eller Dem, som til fornævnte Parcel af Hartkorn 1 Td. 3 Skpr. nitiended. Albm., med Hensyn til hvilken der ved Skjødets Tinglæsning er gjort bemanglings Paategning, maatte formene sig at have nogen Paastand eller Prætension at møde for Hammerum Herreds Ret som holdes paa Herredets Tingsted den første Løverdag i November Maaned 1845, Formiddag Kl. 10, til dermed at fremkomme og deres Paastand eller Prætension at beviisliggjøre, da han imodsat Fald vil paastaae og forvente sig samme ved Dom tilkjendt som sin Eiendom. Forelæggelse og Lavdag er hævet ved Forordningen 3. Junii 1796. Under min Haand og Embedsseglet. Hammerum Herreds Contoir, Nørholm, den 21de August Bindesboll, const. (L. S.) Theodor Martin So J 4de Klasse phus Qvistgaard, Over No. 2. auditeur, Byefoged i Varde og 10 Rbs. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Herredsfoged i Øster og Vester Herreder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Gjørvitterligt: at for mig andrager Hans Jensen af Katbøl, at det ved allernaadigst Bevilling af 20. April d. A., er tilladt ham at erhverve Mortificationsdom paa en bortkommen, til ham udstædt, Obligation, fra Jens Nielsen i Stenderup, Andsager Sogn, Øster Herred, da Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. teret 10. Decbr. 1810, tinglæst ved Øster og Vester Herreders Ret den 22. Febr. 1843, stor 200 Rbdlr. r. S., med Prioritet i en Gaard i bemeldte Stenderup, til Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 2 tretiended. Alb., samt Tiende og Løsøre. – Thi indstævnes da herved efter Hans Jensens Begjæring, med Aar og Dags Varsel, Enhver som maatte være i Besiddelse af ovennævnte Obligation, at møde for Øster og Vester Herreders Ret paa Varde Raadstue, den første Onsdag i December Maaned 1845, Formiddag Kl. 10, og deres Adkomst til samme at legitimere, da Citanten ellers forventer Mortificationsdom, saaledes at denne træder i Obligationens Sted. Laugdag er hævet ved Frdg. 3. Juni 1796. Øster og Vester Herreders Contoir i Varde, den 16. Aug. T. Qvistgaard. (L. S.) Ein giwisser Marens Petersen, der angeblich in Wittorp, Kirchspiels Ontrup, Amts Ripen am 11. December 1812 gebøren sein soll, har sich des diebischen Abschneidens von Pferdehaaren so wie der Falschung seines Dienstbüches, sehr verdachtig gemacht, sich aber seiner Verhaftung durch die Flucht entzogen, und sig aller Warscheinlichket nach, nach der Jnsel Alsen oder dem Sundewittschen begeben. Soweit sich das Signalement desselben har herstellig machen lassen, ist er von mittelmassig Statur, hat bunkelbrannes Haar, einen desgleichen starken Bart rund um das Kinn, ein kleines rundes Gesicht und eine blasse Gesichtsfarbe. Da nun der unterzeichneten Behorde an der Habhaftwerdung dieses Menschen sehr gelegen ist, so werden alle und jede Civile und Militairbehorden dienstergebenst ersucht anf den gedachten Marcus Petersen vigiliren und ihn in Betretungsfalle arretiren zu lassen, mich aber demnachst von der geschehenen Verhaftung in Kenntnis setzen zuwollen, damit sodann dessen fofortige Abhohlung von hieraus veranlast werden kann. Königliche Landvogtei zu Bredstedt, den 22. Aug. 1844. Joh. Carstens.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Efter vedkommende Udlægshavers Begjæring bliver det Snedker Thorning tilhørende i Hjerm Sogn og Herred Ringkjøbing Amt beliggende Huus med Eiendomme af gammelt Hartkorn 6 Skpr. 1 Fdkr. og en Hedelod af Hartkorn 2 Alb., stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, der afholdes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-02
Tirsdagen den 24. September d. A., Tirsdagen den 8 October d. A. og Onsdagen den 23, samme Maaned. hver Dags Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadhuset i Holstebro og den 3die i selve Stedet. Hvilket herved bekjendtgjøres i Overeenstemmelse med Placat af 22 April 1817, saavel til Lysthavendes som Pantecreditorernes Efterretning. Hjerm Ginding Herreders Contoir i Holstebro, den 23. August 1811. Petersen. Niels Klim, udg. af Samfund til den danske Litteraturs Fremme, har jeg laant ud, men erindrer ikke til hvem; Jhændehaveren bedes at levere den tilbage. Hyphoff. Hølvande ved Sønderhos fra 3 til 9. Septbr. incl. D. 3. Sept. Kl. 5, 30 Min. Kl. 6 6 - 5. - Kl. 6 44 6. - Kl. 7 30 - 7. - Kl. 8 39 8. - Kl. 10 4 Kl. 11 27 Naar 2 Timer lægges til de her angivne Formiddags=Klokkeslet faaer man den omtrentlige Flodtid for Ribe. Den høieste Flod eller Springflod indtræffer i Gjennemsnit 3 Flod tider efter ny Maane og fuld Maane.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
Ribe. Stifts-Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. No 104. Onsdagen den 4. September.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. De Franske have i Marokke paa den Kraftigste gjendrevet de engelske Officerers Beskyldning for Feighed. Slutningen af Marschal Bugeauds afbrudte Telegraphdepesche lyder saaledes: "Vi have vundet den fuldstændigste Seir. Vort Jnfanteri, der holdt fast sammen og noget senere ogsaa vort Kavaller have gjort Under af Tapperhed. Vi have taget alle Marokkanernes Leire, der bedækkede et Rum af mere end en Lieu. Der er falden i vore Hænder: 11 Stkr. Skyds, 16 Faner, 1000 til 12000 Telte, hvoriblandt Keiserens Søns, hans Solskjerm - hos Marokkanerne Kommandostaven - den hele ham personlig tilhørende Bagage, en stor Mængde Krigsmunition og et umaadeligt Bytte. Fjenden har ladet 800 Døde paa Valdpladsen. Vort Tab, endskjønt føleligt, er intet at regne for et saadant Slag, og som vi ville kalde Slaget ved Jsly. Efterretningen om dette Slag, der stod den 14. Aug., har naturligviis vakt almindelig Glæde i Frankrig, og Alt lader formode, at det kan stilles ved Siden af den franske Hærs ærefuldeste Vaabendaad i Ægypten i Aaret 1800. Bugeand havde kun hos sig 7000 Mand Jnfanteri, 1400 Ryttere og 12 Stkr. Skyds. Fjenden maa derimod, foruden 24,000 Ryttere, have havt et betydeligt irregulært Jnfanteri saavelsom regulære Tropper hos sig for at betjene Artilleriet, Denne hele Masse styrtede med vilde Skrig los paa den lille franske Hær, der ikke veg af Pletten. Og saa Keiserens sorte Garde, der er bekjendt for at bestaae af de bedste marokkanske Tropper, skal ogsaa have været med i Slaget og deeltaget i den almindeligt Flugt. Et Toulonerblad erklærer, at Marschallen ikke har forlangt nogen Forstærkning, men at han tvertimod har underrettet Regeringen om, at han ingen behøver, da han i Nødsfald kan drage 2000 Mand til sig fra General Bedeans Korps. Jfølge Efterretninger fra Gibraltar havde Prindsen af Jonville besat en lille O udenfor Magader for derfra at bombardere denne Stad. Den danske Eskadre laae endnu for Gibraltar. – Et Brusseler, Blad forsikkrer, at Kong Ludvig Philip ikke vil komme til England, og at han først den 24. August har fattet denne Beslutning. "Times Breve om Tangers Bombardement skal efter samme Blad have dybt krænket Kongen; han skal have beklaget sig derover og yttret: "Fornærmelsen er for stor og direkte. Et Antal franske Soofficerer skulle i en Skrivelse til "Times have forlangt Navnene opgivne paa de engelske Officerer, der have sendt de omtalte Breve, til Bladet. J flere Legioner af Nationalgarden skulle Officererne have undertegnet en Petition til Kongen, hvori de anmode om, at der maa tages Forholdsregler mod den engelske Presses Fornærmelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
England. "Morning Post erklærer, at den franske Konges Reise til England er udsat en Maaned, om ikke aldeles opgiven. - Endskjøndt Krigsrygter ere i Omløb i London, mene dog de Fleste, at Freden vil blive opretholdt. Jmidlertid tages dog i al Stilhed Forholdsregler for ethvert Tilfælde. "Morning Herald- og "Morning Chronicles misbillige nu ligesaa afgjort "Times Smædeartikel mod Prindsen af Jonville og den franske Marine. Sidstnævnte Blad vil imidlertid hverken indsee eller tilstaae, at det har feilet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
Ægypten. Et Pariserblad vil vide, at Mehemed Ali har afsluttet en Handelstraktat med England, og antaget Englands Protektorat for sig og sin Familie. De to Hovedpunkter i Traktaten skulle være, at England er indrømmet Ret til at anlægge en Jernbane fra Kahira til Suez, og at engelske Vare maae indføres mod en meget lav Told. – Breve fra Alexandria af 7. Aug mælde, at Mehemeds Galskab, eller, om man vil, Vrede, har lagt sig efter at han havde holdt et Raad i Kahira. Han var bleven opbragt fordi man saalænge havde fortiet for ham den i Landet herskende Elendighed. For at afhjælpe den havde alle Scheiks saavelsom Jbrahim Pascha lovet at ville renoncere paa et Aars Gage. Dette behagede den Gamle; han indskrænkede Offeret til 4 og 6 Maaneders Jndkomster, og fik, efterat dette var afgjort, sin gamle Munterhed igjen. Glæden herover var almindelig og et Skib blev strax beordret til at føre ham tilbage til Alexandria.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
Jndenlandske Efterretninger. J disse Dage - skrives der fra Kbhavn - indbringes paa Toldboden en Mængde svære Kasser, indeholdende Hs. Durchl Prinds Frederik af Hessens afdøde Gemalindes Udstyr. De skulle indeholde Masser af Sølv- og Kobbertøi, Linned &c., og blandt Andet Speile Værdi af 2000 Rd. Stykket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
Den 29 Aug. henslumrede Stiftsphysikus i Lollands Falsters Stift, Georg Jessen, i en rolig Død paa Frederiks Hospital, efter længere Tids tiltagende Svagelighed. Sjelden kundskabsriig, deeltagende og negennyttig var han agtet og afholdt som Faa Hans Minde vil venligen bevares af hans tidligere Venner i Kbhavn og af den Kreds, hvor han i de sidste 20 Aar har virket. Paa Tirsdag Formiddag vil han fra Hospitalet blive stedet til Jorden. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
En af Ophavsmændene til de falske Bankosedlers Fabrikation paa Bornholm, Dreilsvæver Bidstrup, som tidligere har været tiltalt og dømt for lignende Forbrydelser, men af Hs. Mai Kongen, af særegne Omstændigheder, var bleven benaadet, er gaaet til Bekjendelse tilligemed 2 af hans Medhjælpere, og har forklaret, at han, i Forening med 2de andre, have i Mai Maaned forrige Aar begyndt med denne Fabrikation, efterat den Ene af dem havde udskaaret Formeen til Sedlerne, og derefter i Forening trykket og udgivet dem. Den fra Kjøbenhavn til Rønne ankomne Politiofficiant og 2de Politibetjente afreiste igjen den 21. ds., hvorefter Hr. Krigsraad Garde med utrættelig Virksomhed og Jver fortsætter Forhørerne saagodtsom baade Nat og Dag, saa at der bestandig kommer mere og meere Lys i Sagen, og man formoder, at de øvrige Medskyldige med det Første ogsaa ville gaae til Bekjendelse. Det er tillige overdraget Hr. Krigsraad Garde at optage Forhør over hele Øen, og det lader til, at Komplottet er temmelig udbredt, da Arrestationer fra forskjellige Egne ere foretagne og ville sandsynligviis endnu fortsættes. (Bornh. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
Fra Nykjøbing hedder det under 29. ds. i "Loll.Falsters Stiftstid." Som et Beviis paa, hvor høit Landeiendomme ere komne til Værdi i Danmark i de senere Aar anføres: at en liden Gaard af omtrent 100 Tdr. Land, beliggende paa Falster, kaldet Holgershaab, er i denne Tid solgt af Hr. Glaveche til Hr. Revenberg med nogen Besætning og Afgrøden for 15,000 Rbdlr. - Det er en af de saakaldte Menfalgaarde, hvorpaa hviler en aarlig Refusion af 80 Tdr. Byg, altsaa ikke reen Eiendom. - Med Renterne af denne Refusion kan man antage Gaardens Kjøb til over 20,000 Rbd. - Hr. Revenberg har senere tilkjøbt en paagrændsende Parcel paa omtrent 16 Tdr. Land for circa 4000 Rbd., hvilke sidste Jorder et heller ere fuld Eiendom, da de tilhøre Communitetet og der paahviler dem en Refusion til samme.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
Alt. Mercur beretter og et Gilde, som fandt Sted, i Slesvig den 20. August i Museet. Det talrige Selskab bestod af Stænderdeputerede og Byens Honoratiores. Jblandt Toasterne fremhæves især en af Hertugen af Augustenborg udbragt: For die Landesrechte" i tidsmæssig Fornyelse og med Vedligeholdelse af Hertugdømmenes Selvstændighed og Uafhængighed." (!) En fra 17 Gaardbesiddere til Stænderforsamlingen. i Slesvig indsendt Petition lyder saaledes: "Ligesom de under deres Konge og Øvrighed havde levet eendrægtig og lykkelig under en lang og velsignet Fred, saaledes ønskede de ogsaa dette i Fremtiden, og ligesom de stedse barnlig og med Tilfredshed havde modtaget deres allerh. Landsfaders Anordninger, saaledes havde de ogsaa med Tilfredshed modtaget det allerh. Patent angaaende Brugen af det danske Sprog i den slesvigske Stænderfors. Men da de erfarede, at man fra Kongerigets Side blandede sig i dette Anliggende, og reiste en Modstand imod Patentet, saa gaaer deres ærbødigste Bøn ud paa, at Stænderforsamlingen vilde bevirke, at den Sprogstrid, som i den sidste Tid er opstaaet imellem deres tydske og danske Brødre, paa bedste Maade maatte blive bilagt. De priste deres gode Konge for det allerh. Sprog reskript, ifølge hvilket det danske Sprog skulde være Rets- og Forvaltnings=Sprog, hvor det var Kirke- og Skolesprog, og det er derfor ogsaa smukt, at den paa Skamlingsbanke aarlig indrettede Fest bliver afholdt, naar Samme kun ikke bliver, i Stedet fortil Glæde, til Ærgrelse. Men naar høie Herrer indfandt sig der, og ved deres Taler udstrøde Tvedragtens Sæd blandt Hertugdømmernes fredelige Befolkning, saa kan en saadan Fest ikke stifte almindelig Glæde. J Særdeleshed var det bedre, at Sjælesørgerne, i Stedet for at indfinde sig der og ophidse Gemytterne i vort Hertugdømme ved deres politiske Taler, i den Tid arbeidede i Herrens Viingaard. Petitionairerne bade derfor, at Forsamlingen vilde bevirke, at der ved de fremtidige Skamlingsfester ikke blive holdt Taler, som kunde vække Forargelse hos Folket."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1844-09-04
Jgaar Aftes, skrives fra Haderslev under 31. Aug., forefaldt en ny Bataille i Borgerforeningens Salon i Anledning af de af Slesvigholstenerne over Orchestret paany ophængte fremmede Faner. Liedertaften gav en offentlig Koncert til Fordeel for Asylet, Publikum bestod meest af Damer og et mindre Antal Herrer, næsten alle af det tydske Parti. Dette uagtet blev der ved Begyndelsen af det første Sangnummer stampet i Gulvet, ledsaget af Piben og Raabet; "Bort med de oprørske Faner!" Der opstod nu en forunderlig Hurlumhei; Sangen ophørte, hele Liedertaflen styrtede ned fra Orchestret, stimlede, i Forening med det slesvigholstenske Herre=Publikum, omkring en af de forvovne Raabere, herværende Maler C. P. Møller, og skreg: "heraus heraus!" J denne Situation forblev han et Qvarteers Tid, beskyttet af et Par tilstedeværende Borgere, indtil Politiet, som Liedertafel Directionen lod reqvirere, kom og førte Møller ud af Salen, hvorefter Sang Koncerten, der, som sædvanligt, i kunstnerisk Henseende ikke skal have været overordentlig, fortsattes. Det tydske Parties Jubel siges at være stor idag, idet man i det Skete øiner en Opreisning af det Nederlag, man led under Borgerballet den 15. Aug. (Dav.)