JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Jngen mødte J Muurmestet Engel, kontra Jngen mødte i William Ravenschou. (Sagen angik 1116 Rdlr.) Dom: Da ingen af Parterne lod møde blev den sædvanlige Udeblivelses=Dom afsagt. No. 16. Jngen mødte Raapzaat Heyliger, kontra Jngen mødte, Robert Campbell & Kompagnie, som Manda 1 tarier for Maa Kechney & Kompagnie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
(Sagen betræffer en ved St. Croix Landstingsret under 3die Octbr. 1798 afsagt Hiemviisningsdom.) Dom: Da ingen af Parterne lod møde blev den sædvanlige Udeblivelses=Dom afsagt. No. 351.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Mødte, 1 Prokurator H. Dreier efter Kal. Befaling, kontra Klingberg J tiltalte Kasper Dinesen. (Han var tiltalt for formeentlig 3die Gang begaaet Tyverie. Dom: C. Dinesen bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog at han betaler de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Onsdagen den 2den Novbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
No. 352.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Mødte I Prokurator H. Dreier efter Kl. Befaling, kontra Bilsted I Delinqventerne Barne Barnesen og Steinum Svendsdatter. (Disse ere under denne Sag tiltalte, den første for begaaet Mord paa sin Hustrue Gundrum Egildsdatter, og for begaaet Mord paa Steinum Svendsdatters Mand John Torgrimsen; og den sidste for at have været Medvider i det paa hendes Mand John Torgrimsen begaaede Mord, samt for at have villet med Gift myrde Gun drum Egildsdatter, og endelig for at have været Barne Barne sen behielpelig med at myrde bemeldte Gundrum Enildsdatter. Døm: Barne Barnesen bør knibes med gloende Tænger forst paa det Sted hvor Mordet paa hans Hustrue Gudrum Eigildsdat. ter er begaaet, siden 3 Gange mellem Giernings= og Retterstedet, og allersidst paa Retterstedet; dernæst skal hans høire Haand levende afhugges med en Øre, og siden Hovedet i ligemaade; hvorpaa Legemet af Natmandens Folk skal lægges paa Steile og Hovedet tilligemed Haanden fæstes paa en Stage oven over Legemet. Steinum Svendsdatter bør miste sin Hals og hendes Hoved sættes paa en Stage, saa bør de og have deres Hovedlodder forbrudte, og Jord til Kongen, om de nogen er eiende, samt hver for sig betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Endelig bor Lands=Overrettensdom ikke komme de øvrige i Sagen dømte til Fornærmelse eller Penges Udgift i nogen Maade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
No. 356. Dreier I Prokurator Christian Klingberg efter Konge i hans Forfald ) lig befaling, kontra Wivet 1 Arrestanten Poul Jensen. (Han er tiltalt for Heste=Tyverie.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Dom : P. Jensen bor hensættes til Arbeide i Kbhvns Raspehuus i 5 Aar, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Odense Bye=Nyt. Døbt. Den 16de Novbr.: Huusmand Hans Nielsens Datter, Anne Marie; Fadd. Karen Nielsdatter, Karen Hansdatter, Vertshuusholder P. Andresen, Bager D. Erichs sen, Kanalgraver H. Wilckens, Hjulmand C. Hansen og Lars Nielsen. Den 23de : Avlsmand Peder Olesens Søn, Ole Christian; Fadd. Mad. Rosengaard, Jfr. Maalør, Kiøbmand Berg, Farver Brandt, Bager H. Hansen og Kellinghuusen, junion. Den 25de : Skoemagermester Peter Brodersens Datter, Else Marie Magdalene; Fadd. Mad. Brodersen, Mad. Basse, Skoemagermesterne J. Fransen, J. Basse, F. Holst, og C. Brodersen. Den 27de: Niels Madsens Datter ved Kragsberg, Maren Kathrine; Fadd. Anne Marie Hansdatter, Kirsten Nielsdatter, Gaardmand Mads Jørgrusen, Dag leierne Frantz Madsen og Lars Jørgensen. Den 28de: Karen Knudsdatters Søn, Lars; Fadd. Karen Hausen, Anne Hansdatter, Tømmersvend Erik Larsen, Bryggerkarl Hans Pedersen og Niels Kundsen. Den 29de : Tømmermester Lang hoffs Datter, Severine Nikoline Marie; Fad. Mad. Larsen, fra Elbye Mølle, Mad. Roulund, Brandinspelter ØrnstrupKontrolør Fenge, Gjæstgiver Patermann, Farver Gundermann, Kiøbmand Birkerød, Bager Roullund og Selveier R. Mortensen, Begravet. Den 23de Novbr.: Jens Jensens Enke, Anne Dorthea Hansdatter, 73 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
AVIRTISSEMENTS. Dersom Nogen her i Byen skulde have noget at fordre efter min Sal. Moder Frue Neuspitzer, de da behageligst ville henvende dem til mig Undertegnede inden 6 Uger fra Dato af, da deres beviislige Fordringer skal vorde udbetalte, og efter den Tid antages intet Krav; ligeledes forventes at om Nogen skulde være skyldig til Stervboet, de da vilde indfinde dem med Betalingen inden forbenævnte Tid. Odense den 30te Novbr. 1809. L. M. Sal. Achen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Det Huus i Klaregaden Nr. 310 som min Sal. Moder Fru Neuspitzer har beboet i 12 Dage, er nu strax at faae til Leie med Kakkelovn, for en liden honet Familie eller en eenlig Person, fra nu af til førstkommende Paaske Fløttetid, om Leien afforderes med mig Undertegnede. Odense den 30te Novbr. 1803. L. M. Sal. Achen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Samling af Reskripter, Kammer= og Kollegii : Breve m.m., som angaae Fyens Stift, andet Hefte for 1802, har forladt Pressen, og kostet 2 Mk. 8 s. Subskribenterne behage at lade deres Exemplarer afhente. L. N. Faber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Torsdagen den 1ste Decbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 bliver efter Forlangende af den geistlige Skifteret holder offentlig Auction 3die og sidste Gang over afg. Doctor biskop Tønne Blochs Stervboes tilhørende og udenfor Odense Byes Nørreport beliggende Jordeiendom af Tolderlund TornebergLokker kaldet, med et derpaa for faa Aar siden af nye opbygt Huus Blochs Roe kaldet; denne Eiendom der staaer for Hartkorn 1 Td. 1 Fdk. 1 1/2 Alb. og er Kiøbstædjord, er beliggende ikke alleneste i Nærheden ved Odense Bye, men grændser desuden imod Vesten til Fortouget ved den nye anlagde Kanal, foruden sammes gode Agerland og store Strætning Enghundmed derudi værende betydelige Mængde Tørve af god Bonitet, befindes udenfor og i Nærheden af Huset en Lyst=Skoe af store Træer og Gierdsel, der giør Stedet behagelig, ligesom og et Kilde Vandsted. Udi Lykten kan omtrent faaes 7 a 8 Tønder Korn og avies til første Slet af Engbunden 16 a 20 Læs Høe, og meere kan i Tiden ventes, da Engbunder, aarligen forbedres. Alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet i Huset Blochs Roe nærmere bekiendtgiøres og forinden kan faaes til Eftersyn paa det biskoppelige Contoir og hos undertegnede; de Lysthavende ville altsaa behage til bestemte Tid og Sted sig at indfinde. Odense den 25 November 1803. Bendz. Johan Michael Frisk er ankommen hertil med Engelske, Jyprianske og Hollandske Frøesorter, saasom : Nellikefrøe, Erteskokkjerne, Aspargesfrøe, Blomkaal, Savopkaal, grøn Savopkaal, guul dito, Holdkaal, Rødkaal, lav kruset Bruunkaal, høi truset Bruunkaal, Strasborg, Kaal, grøn Vinterkaal, hvid Kaalrabi over Jorden, blaa Kaalrabi, tidlige Maja Roer, hollandske Karotter, guldguul Roer, Knoldsellerie, Rod=Sellerie, Spinat, Rodheder, sort Vinterræddig, rød fransk Ræddig, runde og lange Radiser, Rødløg, Hvidlæg, gule Løg, Porree, adskillige Sorter Salat, Sommer, og Vinter=Endivie, lange Slange i Agurker, Sommer= og Vinter=Leyloyer, Mayrann, Balsaminer, smaa og stor Badsilikum, og at skillige andre Sorter Blomsterlag. Alle disse Slags sælges for billig Priis i mit Logis hos Lars Theilgaard i Nedergade Nr. 687 i Odense, hvor jeg kuns opholder mig en kort Tid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-11-30
Efter det Høy Kongelige Rentekammers Foranstaltning og paa Hr. Regimentsqvarteermester og Amtsforvalter Andre sens Forlangende bliver paa Odense Raadstue Fredagen den 2den December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved offentlig Auction bortsolgt i større og mindre Partier 324 Tønder sund og god Magazin=Rug, som er oplagt hos Kiøbmænden Lottrup og Gotscalch, efter de paa AuctionsStedet bekiendtgiørende Konditioner. Odense den 19de November 1803. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Krig og Krigsforanstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Den 18 Novbr. om Aftenen Kl. 5 kom Bonaparteigien tilbage til St. Clouds Slot og følgelig blev der denne Gang ikke forsøgt paa Landgangen under hans Nærværelse ved Kysterne. Han opholdt sig meest ved Boulogne og saae imidlertid 7 Flotille=Divisioner ankomme dertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Journal de Paris anfører, at det er mueligt at Bonaparte giver efter for adskillige venskabelige Hoffers Anmodninger og lader sine Tropper snart rømme det Hannoverske; Moniteuren mener derimod, at det ikke skeer under anden Betingelse end at Engellænderne rømme Malta J Anledning af Engellændernes Paastand, at Franzoserne maatte behøve 20 Maaneder til at reparere den Skade, de kunne tilføle dem ved Boulogne og de andre franske Havne, dersom det lykkedes dem med deres Angreb, siger Moniteuren at dersom den franske Landgang lykkedes, vilde Engelland ikke forvinde denne Tildragelse 20 Aarhundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Det engelske tremastede Skib Trimmer er tilligemed al Mandskabet totalt forulykket ved den franske Kyst ved Entaples og dets Baad dreven i Land. - (Fra Engelland har man denne Postdag ingen Efterretninger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Blandede Efterretninger. Tydskland. De fra Petersborg til Vien indløbne, Breve forsikre, at man snart vil erfare meget vigtige Tildragelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
J Schønbruuns Slotshauge havde man i Aar Græskar, der veiede 70 Pd. og som havde en overmaade god Smag naar de bleve kogte. De ere oprindelig komne fra Egypten og Keiserinden har faaet Frøet til dem af FrankerigsKonsulinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Ved den sidste store Cerle, som alle i Vien residerende Gesandter ogsaa bivaanede, underholdt Keiseren og Keiserinden sig fornemmeligst med den franske Ambassadeur Champagne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
J Nærheden af Lüneburg er en Foermand bleven overfaldet af Røvere, der fra og ham nogle 100 Rd. og spænd. te hans 6 Heste fra Vognen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
En Erkebedragerske i Vien bedrog forleden en anseelig Juvelerer for 4000 Gylden paa følgende Maade: Hun havde lokket en Bissekræmmer til sig og bildte ham ind at hun vilde ægte ham. Hun lod ham brillant klæde under det Paaskud, at forestille ham pyntet og stram for sin Familie. Efterat hun havde klædt ham til Kavalleer kiørte hun med ham i en stadselig Kareth hen til Juveleren, og havde forud sagt ham at han skulde tie ganske stille og blot nikke med Hovedet, imedens hun kjøbte brillante Ringe til ham. Da hun havde udsøgt 2 kostbare Ringe har hun om Tilladelse at gaae bort et Øieblik for at lade deres Værdie undersøge. Hendes Gemaal, Greven, skulde imidlertid blive tilbage, som Underpant. Juvelereren syntes at have Pandt nok i den brillante Greve, indtil han mærkede, at hun blev borte og Greven tilstod grædende, at han kun var en fattig Bissekræmmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Efter den nye Kriminallov skal Agioteren paa Guld= og Sølvmyndter behandles som en Kriminalforbrydelse og de Skyldige straffes lige med Statspapirenes Forfalskere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Der er gjort Forslag til at oprette Dr. Morten Luther et Monument paa Universitetet i Helmstadt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Frankerig. Den russiske Gesandt i Paris, GrevMarkof, har med sidste Koureer fra Petersborg faaet Andreasordenen tilsendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Den 19 f. M. blev Sehinderhannes henrettet ved Maynz tilligemed 19 af sine Medskyldige. J 2 Minuter bleve disse 20 Røvere af 3 Skarprettere bragte fra Livet til Døden. Schinderhannes tilstod at han have de fortient Døden. Der blev anstillet galvaniske Forsøg med 2 af de Henrettede. Af den 63 Mk. stærke Bande blev 7 dømt til Slaverie paa 24 Aar ; 3 paa 22 Aar og deriblant Schinderhannes Fader ; 1 paa 14 Aar ; 3 paa 10 Aar ;1 paa 8 Aar; 1 paa 6 Aar; 2 paa 2 Aar, deriblant hans Kiæreste, Julie, 1 blev dømt til Fangsel paa 5 Maaneder; 2 til Landsforviisning. 20 bleve satte paa fri Fod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Deelalande har forfærdiget et nyt Slags Thermometre, der ere naturligere og bedre indrettede end de af Reaumur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Førstekonsulinden spiiste forleden Tirsdag til Middag hos Konsul Cambaceres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Journalisten Geoffroy i Paris har angrebet Kobebuemed nogle giftige Pile; men Denne svarer ham meget beskeden og siger iblant andet, at det skal ikke lykkes ham at opfylde ham med Menneskehad eller indskyde ham Anger over at han er kommen til Frankerig, for at se Konstens Mesterværker og at læse Geoffroys eget Blad o. s.v. Tyrkiet. I Konstantinopel patrouilleres hver Nati Anledning af de i denne Tid saa ofte paagaaende Jldsvaader, da man troer at de foraarsages af det misfornøiede Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Jndenlandske Efterretninger. Efter Forlydende skal der nu ogsaa i Hertugdommene, oprettes Forligelseskommissioner ligesom i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Auditeur Lindgreen ved Marine Regimentet er udnævnte til Regierings=Raad i Ostindien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Den lille Mads Dam fra Svendborg, hvis tidlige og udmærkede musikalske Talent opvækker megen Beundring Kiøbenhavn lader sig slittig høre i Stadens Klubber: den 27 d. M. spilte han i det venskabelige Selskab og næstkommende Søndag venter man at høre ham i det forenede musikalske Selskab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
J lang Tid saae man Kiøbenhavns Damer vandre med en Strikkepose i Haanden, som de lod beholde det franske Navn necessaire eller ridicule, formodentlig for ikke at behøve at oversætte denne Benævnelse. Nu er det derimod høieste Mode at spadsere med en Rulle Noder i Haanden og i dette Tilfælde øver Moden sit Tyrannie ligesom i alle andre, thi denne Skik følges jævnlig af Hovedstadens Skiønne, hvad enten de ere musikalske eller ei Da Generalmajor Waltersdorff i disse Dage er afreist fra Hovedstaden, saa slutte Byens Politiker deraf, at han en sendt til et fremmet Hof i vigtig Ærender; mueligt en det: dog kan hans Reise blot ogsaa have Privat=Anlig. gender til Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Man siger at det Stykke, som næste Aar vil blive opført til Hs. Majestæts Fødselsdag, er kaldet Svend Tveskiæg. Hs. K. H. Hertuginden fra Augustenborg med Gemaankom først her til Odense i Gaar Middag Kl. 2 og fortsatte strax igien Reisen til Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Efter et stærkt Sne og i Onsdags havtes her i Gaar klar Veir med Nordlig Vind og en stræng Frost. I Dag har det paa ny været saa haardt et Sneefog, at Vejenne ville blive høist vanskelige at passere. Henimod Aften blev igjen Tøever. J Hovedstaden var Vinteren en Dag tidligere end i Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
De nyere Tildragelser i Helsingøer have foranlediget, at paa Skibbroen er opstaaet en Plakat, hvori alle paa Skibsbroen værende Personer forpligtes til, naar den den vagthavende Officer byder det, at adlyde hans Ordres til Roligheds og god Ordens Haandhævelse i Havnen. Ellers har Beretningen om det passerede imellem Officeren og Matrosen i Dagen modtaget den Berigtigelse, at Matrosen vel greb om Sabelen, men at Officeren hindrede ham fra at bemægtige sig den, og blesserede ham. Opbragt herover, slog nu Matrosen efter Officeren, som ikke ganske fik Stødet afpareret; men i samme Øieblik foer Matrosen ned i et Fartøi, hvori en engelsk Officer saa, som strax lod roe afsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Theatret i Helsingøer har lige saa fuldt som Hovedstadens sine priviligerede Besøgere. Dog er det ikke, som der, Forfatterskaber men andre gode Egenskaber, som dermed hædres. Allerede i Fior gav Hr. Schwartz den vakre Søemand Lars Bagge, og de tre endnu levende af Evalds Fiskere i Hornbek fri Plads i Kommedien, saalænge, den der vedvarer. J Aar har han ligeledes tilsendt Skolens Rektor 4 bestandige Fribilletter, med Ønske at de maatte gives som Opmuntring til Disipler, der udmærkede sig ved Flid og gode Sæder, og det kan neppe paa tvivles, at jo Skolens Foresatte have modtaget denne Gaa ve med Fornøielse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Den 21 afseilede den engelske Fregat Clyde til Nordsøen med en stor Convoi. J Følge Skipper=Efterretninger haver denne Flode Natten imellem Tirsdag og Onsdag sidstleden havt en svær Storm af S. S. V., hvorved henved 50 til 60 Skibe ere forliiste paa Kysterne af Norge i Nærheden af Næsset, nogle deriblandt med Mand og alt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Foruden den simple Erklæring det asiatiske Kompagnies Bestyrelse i danske og tydske Blade lod indrykke imod det taabelige eller ondskabsfulde Rygte, at det engelsk asiatiske Kompagnie havde overladt det danske for 150 Millioner Vare, for paa denne Maade at faae dem ind i Frankerig, - har General=Konsul Classen i Paris, i Feulleton du Journal de Paris og Publiciste, ved en udførlig Fremstilling viist den hele Umulighed af dette Rygte, som først stod i Monitøren. Udgiveren af Moniteuren nægtede end- og at indrykke denne Classens Giendrivelse. En kyndig Landmand har beregnet, at Landboerne i Vensyssel, ved at flaae den øverste Sod eller Tørv af Jorden, til at tække med, sætte Gærder, men fornemmelig til at brænde, berøve aarlig 18 til 1900 Tønder Land den Overflade, som skulde bære Græs eller Korn, og da det saaledes flaaede Sted først og 20 Aar igien nogenlunde er i sin forrige Stand, saa ligger ved denne urigtige Fremgangsmande bestandig omtrent 32000 Tønder Land øde i Vensyssel allene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Handelstidenden lærer at forbinde Porcellain og Glas ved følgende simple Middell: "Man tager ret gammelt klart Linoliefernis, blander dette med skrabet Kride (malet Kride duer ikke hertil formedelst dets sandige og grove, re Dele) i saadant Forhold at Massen bliver saa tyk som venetiansk Terpentin, og ikke flyder naar det paasmøres De Dele, som man vil sammen fæste bestryges nu hermed og bindes fast med Traad eller Seilgarn. Derefter maa det Sammenkittede blive staaende i 374 Uger i jevn Soel eller Opnvarme, og nu kan det, naar man har afskrabet det ved Kanterne udtraadte Kit atter tiene til Brug. Man har fundet at Porcellain, som saaledes var kittet, er faldet paa Jorden og gaaet i Stykker, uden at et eneste at de sammenkittede Steder har brudt itu. Man kan ogsaa have kogende Vand flere Timer i saadanne Kark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Bogtrykker Wandal i Aalborg har udgivet en Aalborg Lommebog for 1804, indeholdende Fortegnelse over Byens Embedsmænd, Efterretning og Fabrikkerne, Fattigvæsenet, Lodsreglementet m. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Det anmeldte Provincial=Politieblad fra Aarhuus udkommer nu ikke, af Mangel paa det tilstrækkelige AntaSubskribentere. Cours af danske Bankosedl. mod Spec. d. 28 Novbr. 46 1/4 pr. Et. Indsendt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Nogle Tanker om Vinteren. Vinters Kulde, korte Dage. bringer ogsaa Glæde her. Vi til Baller hen kan age. for at dandse, spille der. Naar som Skyen den og giver, ned den hvide kolde Snee strax man hörer Kaner, Bielder, Alt kjör med Fornøielse. Mange finder og sin Glæde, ved at jage, skyde om. Daadyr, Harer, Fugle, Ræve, som af Skoven kryber frem. Korte Dage gjör og dette at man Koner, Piger sees, spinde, binde, sye og strikke som af flittige kun skeer. Jorden hviler Vintren over, men den bringer meer igien, naar vor Soel i Norden kommen og tøer Jorden op igien. Gud har Himlen, vi har Jorden men hans Stemme er dog her, den gir Regn, Solskin og Torden, saa fremspirer alt i sær Gud er god - det tør jeg sige, og vil os en noget ondt Vi bør ham at takke, prise, saa gjör vi det ei omsonst. Odense 1803 1/2. Stibole.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Ved Tallotteriers 736 Trækning i Altona udkom : No. 66, 70, 23, 26, 31.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
AvERTISSEMENTS. At den mod Boghandlerne Brummer, Arnzen & Hartier, Schubothe og Proft, i Kiøbenhavn befalede, og i disse Tiden, ders Nr. 132 ommeldte Action, for Overtrædelser af Forordningen om Trykkefrihedens Grændser, nu i Følge allerhøieste Resolution af 18de November 1803 er hævet, det bekiendtgiøres herved fra det Kongelige Danske Kancellie. Udtog af nogle Skrivelser af 18de og 24de f. M., til Departementet for de udenlandske Sager, og Oekonomie= og Kommerce=Kollegier, fra den danske Gesandt ved det kongelige spanske Hof, og fra de danske Konsuler i Gibraltan- og Kadir, betreffende den Spidemie, der er udbrudt paa nogle af de danske Skibe i Middelhavet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
J Anledning af den i Mallaga og fleere spanske Søe=Stæder, herskende smitsomme Sygdom, der har udbredt sig til de i Havnene liggende Skibe, er det vores Pligt at meddele følgende Efterretninger :
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Brigskibet Buonaparte, der laae paa Mallaga Rhed, og førtes af Kapitain J. G. Hansen, blev i en stærk Storm, der blæste fra Østen, nødsaget til at kappe sine Ankertove, og søge Søen. Da den største Deel af Mandskabet laae sog af en ondartet Forraadnelses Feber, og Vinden drev Skibet henimod Strædet, besluttede Kapitainen at løbe ind i Bugten ved Gibraltar. Ved Ankomsten til dette Sted, befalede den en gelske Gouverneur, da han var bleven underrettet om, at dervar smit som Sygdom paa Skibet, at Kapitainen ufortevet skulde forlade Havnen. Den danske Konsul udvirkede imidlertid, at det blev tilladt, at Skibet først maatte forsynes med det nødvendige saavel af Medikammenter til det syge Mandskab, som anden Slags Forfriskning, og dernæst at han maatte byre nogle Frivillige for at bringe Skibet til en anden Havn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
J Følge heraf foreslog den danske Konsul nogle af de i Gibraltar værende franske Krigsfanger at tage Tieneste ombord, paa Skibet, og da 7 af dem fandtes villige dertil, havde Gouverneuren ikke noget imod, at de bleve satte paa fri Fod, forat forstærke Mandskabet, og saaledes blev Skibet sat i Stand, til at fortsætte Reisen. Under Opholdet her paa Stædet, døde imidlertid Styrmanden og Skibsdrengen, og da Skibet var kommen paa Høiden af Kadir, havde Kapitain Hansen sammes sørgelige Skiebne. Nu var der ingen, som forstod at styre Skibet, og med Nød blev det bragt til Kadir. Af Mangel paa Quarantaine Foranstaltninger i denne Havn befalede Gouverneuren, at Skibet inden 4re Timer skulde forlade Bugten, eller i modsat Fald bores i Grund. Skibsmand. skabet erklærede, at det var umueligt for dem, at efterkomme denne befaling, da ingen af dem vare saa kyndige i Søevæsenet, at de turde paatage sig at føre et Skib, og at de altsaa heller ville oppedie det alleryderste, end at udsætte sig for den sikre Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-12-02
Efter meget kraftige Forestillinger fra den danske Konsule, Side, tillod Gouverneuren endelig, at de maatte nyde et noget længere Ophold; og imidlerliid har Konsulen faaet en hollandsk Skipper, ved Navn Ebert Dages, og en Styrmand, fra Flensborg, til at føre Skibet enten til Marseille, eller til Christiansand, og efter al Sandsonlighed er Skibet, den nu er forsynet med de fornødne Certifikater, afseilet til det sidste Sted, siden Vinden var Østen, da han forlod Havnen, og man tillige har lagt Mærke til, at det et seilet Vester paa bemeldte Skib, som skal tilhøre Kiøbmand Skjoldberg i Frederichstad, og haver en Ladning af Frugter inde, er afseilet fra Kadix den 16de f. M., og ved Bortgangen skal Mandskabet have været i Bedring. I Gibraltar og Kadix et Kommunikationen sværret med Mal. laga, og alle Skibe blive afolste, som komme fra det sidste Sted. I Henseende til Sygdommen er man ikke fuldkommen ernig, da nogle Læger holde før, at det er den gule Feber, ander derimod, at det er Forraadnelses Feber, og andre igien at det er Pesten.