JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
J Nyhavn og andre Steder paa begge Sider af Kanalerne findes mange Pladser tjenlige til Oplage af Brænde. Den nyttige SpeculationsAand, der efter Tingenes Natur aldrig ophører, naar kun det Offentlige ikke blander sig deri, vil til alle Tider forsyne Kjøbenhavn med Jldebrændsel. Skipperne, der føre Brænde til Kjøbenhavn, skye alt Ophold. Kunne de endog kun med ringe Fordeel strax sælge deres Brænde til de private Oplage, vilde de ikke i Havnene ligge i 2 a 4 Uger for at udhøkre det, ofte i forlegent Marked. Oplagene, ofte selv Eiere af Brændeslæberne, vilde vide i Aarets Løb betimeligen at forskaffe sig Forraad paa Speculation, og lærer Erfaring ikke i flere Dele af den private Husholdning, at Speculation og Concurrents ene formaae at give de for en stor Stad bedst mulige Priser, Mangel paa Nødvendigheds Varer finder ikke Sted der hvor uindskrænket Handels-Frihed hersker. Kjøbmanden seer Mangelen længe forud, og førend Forbrugeren øiner den; ofte med større eller mindre Tab, undertiden med Fordeel, altid dog velgjørende for sine Medborgere, som uden hans Aarvaagenhed og Risico vilde være stædte i Nød. Saaledes er min uforgribelige Mening, at Brændemagasinet i vore Dage ikke svarer eller letteligen kan svare til Øjemedet, i hvilket det er blevet indrettet. Lader os nu optage nogle Erfaringer, som mulig kunne tjene til nærmere Oplysning om den omhandlede Materie. Du, min Ven, er en Bryggers Søn og erindrer dig den Bevægelse, som i Bryggerlauget fandt Sted for omtrent 30 Aar siden, da Lauget og dets Monopol efter en mangeaarig Besværing og grundig Undersøgelse blev, tilligemed Øltaxten, ophævet; og dog maatte din Fader, som tilligemed sine Laugsbrødre i Henseende til en for Regjeringen byrdefuld Contract holdtes skadeløs, efter faae Aars Forløb tilstaae, at ingen Foranstaltning kunde være mere velgjørende for Almeenheden, eller mere hensigtmæssig for det Offentlige. Siden 1805, da den hele kunstige og indviklede Bryggerforfatning ganske ophævedes, har Kjøbenhavn og Omegn ei allene gode Ølsorter, og i Mængde, til upaaklagelige Priser uden Taxt, men Foranstaltningen har bragt mangfoldige Udsalgsteder tilveie, hvor aftappet Øl for Familier, der ei selv have Leilighed dertil, kan faaes. Har derfra i Provindserne udbredt Sands, og rigtig Omgangsmaade, for en god Drik Øl, der i de nordiske Lande er en sand Nødvendighedsvare, og tillige forædler Landets Kornvarer. Saaledes har Udfaldet ogsaa været gavnligt ved Slagtertaxtens og flere Taxters Ophævelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
J de Lande, hvor Næringsveiene have det bedste mulige Spillerum, der spores heller ikke til Mangel paa Brød, Kjød, Brændeviin, Brændsel, Korn eller Fedevarer. Aldrig bør vi forglemme den uendelige Nytte, Kornhandels-Forordningen af 8 Juni 1788, i Forbindelse med flere velgjørende Landvæsens-Anordninger, har tilveiebragt Danmark. De derved ophævede Tvangsanordninger gielde foren Deel endnu i Engelland. Dets Parlament har i mange Aar forgjeves attraaet et lige Gode. Fremdeles, yttrer du, min Ven, at Jngen kunde forudsee en saa langvarig Vinter, hvis Lige man ikke veed at erindre sig. I dette Sidste kan jeg dog ikke ganske være enig med dig. Vi Ældre kunne meget vel erindre os meget haarde og langvarige Vintre i Aarene 1770, 1784, 1787, 1798, 1799. For omtrent 30 Aar siden uddrog jeg til eget Brug af fremmede occon. Skrifter adskillige nyttige Erfaringer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Ved min Flytning ere disse Uddrage komne bort for mig; men jeg mindes i det bekjendte Leipziger Selskabs oecon. Skrifter, der udkom for omtrent 50 Aar siden, og findes paa det Classenske Bibliothek at have seet en med tysk Jernflid affattet Underretning i Tabeller om Veirliget i en Række af omtrent 1000 Aar indtil 1771. Efter disse Tabeller har der indtruffet i et Tidsrum af omtrent 30 Aar nogle haarde Vintre, men derimellem een eller to særdeles langvarige. Dette synes ogsaa nogenledes at stemme med vore historiske Optegnelser, efter hvilke, siden 1658-1659, det Tidsrum af 30 Aar har havt en til to ei alene haarde, men meget langvarige Vintre. J det Decennium fra 1680 til 1690 vare Ulve indkomne i Jylland, og da Jagtvæsenet i Sjælland fik Ordre til at tage over for at skyde dem, kom Jagt-Personalet ved en 3 Dages Fart paa Drivisen i store Belt i megen Nød, hvorom Geheimeraad Gram, der som Jagtjunker var med, i bemeldte leipziger Skrifter har meddeelt en interessant Optegnelse. J Aaret 1740 faldt tillige en saadan Mængde Snee, at hele Bønderbyer vare indsneede og Beboerne, med Sneen som en Hvælving over sig, maatte bane sig og sine Creature Vei under Sneen. 1770 1771, den bekjendte haarde langvarige Vinter, og en ligesaadan 1798 efter et meget tørt Aar. Jsen laae i 1799 omkring Kysterne indtil medium Mai. Den 18 Mai gik den først fra Kjøbenhavns Red. Mage til den synes den for i Aar at være. Det er Strøget af visse Vinde, som blive i lang Tid herskende, lig den tropiske Passat, der giver os de haarde Vintre. J nogle Aar have de sydvestlige og vestlige Vinde været de herskende det meste af Aaret, og derved milde Vintre. De østlige og nordlige have sjelden været vedvarende i Vintertiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
J sidstafvigte Vinter og i dette Foraar have de østlige Vinde faaet Overmagten, og de lade til at ville holde de vestlige Stangen endnu i nogen Tid. Den strænge Kulde, som i dette Foraar finder Sted i Europas nordostlige kolde Jordstrøg, synes at gjøre bemærkningen rimelig. Muligt at de østlige Vinde i nogle Aar kunne vorde de herskende i Vintertiden, og da ville vi ogsaa faae flere haarde Vintre. Men den vi nu har vil gjøre, at vi betimeligen forberede os til at modtage dem. Bønderne heri Egnen spaae os flere frugtbare Aar efter denne Vinter. Med denne Fortrøstningslutter jeg mit lange Brev. Hilsen og Agtelse. Utterslev den 10 April 1829. En Landboe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Kunstforeninger. Kunstforeningen her i Staden, som i Begyndelsen af Aaret 1826 blev stiftet, med det Formaal at virke til de dannende Kunsters Tarv, samt vække og bevare Interessen for samme, har sine ugentlige Sammenkomster hver Torsdag Aften, og er til samme overladt Brugen af Efterslægts Selskabets Forsamlings Sal. Foreningen har skjøn Fremgang, og har i denne Tid faaet mange nye Medlemmer. Saadanne Foreninger har Berlin, München, Dresden, Hamburg, Stuttgart, Nürnberg og flere Stæder. Det er et af disse Kunstforeningers Hovedmidler til deres Formaals Opnaaelse; at kjøbe aarligen, saavidt deres Kasser tilstede det, et vist Antal gode Arbeider af levende Kunstnere, eller at lade saadanne efter Bestilling udføre, og lade dem fordeele til Foreningens Medlemmer efter Lodkastning; hvorved det dobbelte Formaal bevirkes, at holde duelige Kunstnere sysselsatte, og at give Private Leilighed til, formedelst et taaleligt Bidrag, at komme i Besiddelse af fortrinlige Kunstværker, ved hvis tilfældige Fordeling Sands og Kjærlighed for Kunsten kan udbredes i udstrakte Kredse. J Berlin er det aarlige Bidrag af Medlemmerne 5 Rthl. Preussisk, i München 12 Fl. Rhinlandsk, i Hamburg 5 Rthl. Cour. Anmelderen har for sig den fra den Hamburgske Kunstforening udgivne Aars beretning for Aaret 1827, som viser, at i bemeldte Aar vare de kjøbte Kunstgjenstande 15 Stykker; de 14 Malerier, det femtende en Genius, Basrelief i Gibs; Betalingen for samme havde været 2388 Cour. Mark. De tagne Lodder 170 a 15 Mark Courant. Den dresdenske, eller som den kaldes den sachsiske Kunstforening blev stiftet ved sidstholdte Albrecht-Durers Fest, som et levende varigt Minde for ham. Statuterne ere udstædte d. 14 Maj 1828. Forstanderen er den hæderligst bekjendte Kunstkjender Hr. Joh. Gottl. v. Qvandt. Medlemmerne betale aarligen 5 Thl. for et Lod, og kunne tage flere, efter Behag. Efter Regelen, skulle kun saadanne Kunstværker komme i Betragtning til Anskaffelse, som have været offentligen udstillede. De kjøbte og til Lodtrækning stillede Kunstværker skulle i en let Maneer stikkes i Kobber, og hvert Medlem af Samfundet erholder et Exemplar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Den Hamburgske Kunstforening har nu (hedder det i en Skrivelse fra Hamburg af 13 April dette Aar i B. H. 5202), aabnet sin anden Udstilling i det nye Skuespilhuses Concertsal. Den overgaaer i Seeværdigheder langt den første Udstilling, og finder Publicums varmeste Deeltagelse. Efter Kataloget indeholder den 3 Nr. Architecturtegninger, 10 Sculptur-Arbeider, 155 originale Oliemalerier, 23 Olie-Copier, 25 MiniaturGuache= og Pastelmalerier, 32 Tusk, Kridt, og Stentegninger. Af Kunstnerne nævne vi, Copman fra Danmark, Morgenstern i Kjøbenhavn (fra hvem den nu aabne Udstilling ved Kunstakademiet har 8 Studier efter Naturen Nr. 7178) og Frøken Stub.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
J det nys udkomne 7de Binds 1 Hæfte af Nye landoeconomiske Tidender, som i forrige Nr. omhandledes, læses fremdeles, en Anviisning for Landmanden i skopløse Egne til vilde Træers Opelskning samt om Plantning paa Grøvtevolde, i Særdeleshed om levende Hegn af Eeg. Endeligen sluttes Hæftet med en Oplysning om Thaers Fortjenester til Agerbrugets Bedste, af Kammerraad Drewsen. Meget behageligt er det at læse den meddeelte Udsigt over Landhuusholdnings Selskabets Forhandlinger. Deraf erfares, at Selskabet har siden 1820 udvalgt 46 Bondekarle til Oplærelse, for at dannes til dygtige Avlskarle og Agerdyrkere. Det er overdraget Selskabet at udvælge hvert tredie Aar 12 Reserver, som skulle fritages for Udskrivning til den staaende Hær, for ved Selskabets Omsorg at dannes; fremdeles er forundt Tilladelse til, foruden hine 12 Reserver, endvidere at udtage 6 Reserver hvert tredie Aar i bemeldte Øiemeed, og tillige for at lade dem oplære i at forfærdige gode Agerdyrknings-Redskaber. Deres Læretid er 3 Aar, de blive anviiste Tjeneste hos duelige Jordbrugere. Over Antallet af de Agerdyrknings-Redskaber og Rensemaskiner, der ved Selskabet er uddeelte i Aarene 1820-1828, gives en Efterretning amtsviis, af den erfares, at Tallet af Baileiske Plove har været 118, af Nordamerikanske 84, af Hyppeplove 16, af Exstirpatorer 23, af Rensemaskiner 66. Til disse Redskabers Anskaffelse er anvendt omtrent 10,000 Rbd., dertil er allernaadigst bevilget fra Fondet ad usus publicos 600 Rbd. aarlig i 6 Aar, det øvrige er udredt af Selskabet. Endvidere gives en Forklaring over Selskabets 10 Præmiepløsninger, den næste Præmiepløsning er paatænkt at foretages paa Lolland. For at fremme planmæssig Drifts Indførelse paa Bønderjorder ved Pengehielp til de Bønder, som ville indføre en af dem selv foreslaaet, og af Selskabet bifaldet Dyrkningsmaade, har Selskabet efterhaanden udvalgt ialt 108 Gaardmænd, Skolelærere og Huusmænd, til at nyde Deel i Understøttelsen til planmæssig Drift. Dertil har Selskabet i de 11 Aar fra 1818 til 1828 inclus. forundt 27,500 Rbd., hvoraf hidtil er udbetalt 22,000 Rbd. Den almindelige Understøttelse for Brugeren af en heel Bondegaard er 300 Rbd., og for de mindre Jordlodders Dyrkere 100 til 150 Rbd. Pengene udbetales ikke paa engang, men i Løbet af 5 Aar, og ved en paalidelig Mand i Nærheden vaages over, at Vilkaarene for Hielpen nøiagtigen efterkommes, da den i andet Fald inddrages. Ved kongl. Resolution af 28 Juli 1821 er Selskabets Forslag om at tilveiebringe en fuldkommen Oversigt over Landvæsenets og Agerdyrkningens Tilstand i de danske Provindser antaget. De fleste jydske Amter, saavelsom et Amt i Sjælland, ere allerede bereiste, og Beskrivelserne derover under Arbeide. 4 Beskrivelser ere trykte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Blandede Efterretninger. Noget fra China, eller Udtog af en Beretning fra Missionairerne Tvermann og Bennett, som fra Missions-Selskabet i London ere udsendte. Omfanget af Øen eller Halvøen Macao bliver anslaaet til 6 (engelske) Mile. Udseendet af samme er nøgent og ufrugtbart. Dens Befolkning regnes til 45,000 Mennesker, af hvilke 40,000 ere Chinesere (som isærdeleshed beboe Staden Macao), 5000 Portugisere og Englændere. Klima tet er meget sundt og Luftens Temperatur behagelig. Paa Øen er en stor Mængde chinesiske Templer, 14 katholske Kirker med omtrent 100 Præster, og et anglikansk Kapell, som tilhører det ostindiske Kompagnie. Canton tæller omtrent 8000,000 Jndvaanere, dem iberegnede, som boe paa Skibene. Denne Stad har langs med Flodens Bred en Strækning af omtrent fem Mile, med en Brede af tre Mile. Denne store Stads Bevægelse er forbausende. Alt er i en uafbrudt, Jlsomhed, men desuagtet hersker det største Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Det engelsk ostindiske Kompagnies Contoir har en stor Udstrækning, omendskjøndt det er indskrænket paa det lille Rum af een Qvadratmil langs Floden. - Paa Øen Hainan staaer et af Chinas ældste Templer, der optager et meget stort Fladerum, og tæller 100 tjenende Præster. Vore Missionærer saae i en Deel af den vidtløftige Bygning 12 Sviin af ualmindelig Størrelse, hvilke blive behandlede og fødte med den største Omhyggelighed, og som havde opnaaet en høi Alder, nogle indtil over 80 Aar. En Udlændings Tilstand i China er saa besværlig, at Missionærerne kun kunde være paa de Steder, hvor det ostindiske Kompagnie har sine Kontoirer, i Canton og Macao. Denne Tingenes Tilstand formaaer kun en Revolution at forandre. Efter Missionærernes Angivelse er det især i Java, Malacca, Sincapore og nogle tilgrændsende Lande, hvor Chineserne temmelig regelmæssigen bivaane Prækenerne. Missionærernes Beretning var ledsaget af en chinesisk Oversigt til Oplysning om Krigen i det vestlige Tartari, med en engelsk Oversættelse af samme, og tillige fulgte et engelsk Udtog af den Pekinske Avis om den chinesiske Armees Nederlag paa den tartariske Grændse i Nærheden af Cashaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
De betydelige Arbeider, der have været under Udførelse ved Sheerness (hvorom forhen er talt i dette Blad), ere nu fuldendte. Der ere tre nye Dokker indrettede efter de bedste Regler, og bestemte for Skibe af første Rang. I en af disse var nyelig indsat: Prince-Regent for at eftersees. Denne Tredækker er udentvivl det største Skib i Verden, og endskjøndt det havde baade Master, Rundholdter, Kanoner, og alt sit Gods inde, blev Eftersynet dog foretaget, uden mindste Beskadigelse for Dokken. Beddingen er efter en stor Maalestok, og efter de competenteste Dommeres Overbeviisning særdeles hensigtsmæssig anlagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
J Combination med denne er der tre Bassiner, der beqvemt kunne rumme 24 af de største Skibe og desforuden to andre Bassiner formindre Orlogsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Et af de større Bassiner er indrettet med en Stopsluse for at forhindre Vandets Udløb, naar Ebbe begynder, saa at Skibene blive altid flot, men i de andre har Vandet frit Ind- og Udløb, hvilket dog ej kan foraarsage Skibene nogen Skade, da Grunden er meget blød. Ved Bygningerne ere ogsaa foretagne store Forandringer, største Deelen af de gamle brøstfældige Huse, som stode ved den østlige Ende af Byen, er bleven nedreven, foruden endeel flere paa andre Kanter af Byen. Den Plads, som disse indtoge, er bleven anvendt til befæstningsværker af saadan Styrke, at Sheernes vil nu kunne ansees for en uindtagelig Fæstning. Der ligge i Midnay, mellem Chatam og Sheernes, 35 Linieskibe, 25 Fregatter og 15 Sloops of war, til hvilke nu ogsaa er kommet det nylig af Stabel løbne 120 Kanonskib, Georg den 4de, der imodsigeligt er det smukkeste Skib i den engelske Marine. (Aalb. Av. 59. Indsendt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Pavevalget er skeet den 31 Marts, Cardinal Castiglioni er den Valgte. Han er fød den 20. Nov. 1761 i Kirkestaten, altsaa omtrent 6 1/2 Aar. gammel. Han har været Biskop i Cesena, men siden blev han Cardinal og Biskop i Frascati, og har nu antaget Navnet Pius den 8de. Manibus Viri lectissimi, desideratissimi Hr. Georg. Fogh Thune. in Universit. Haun. Profess. Math. & Astron. Doc. nat. d. 7 Jun. 1785, denat, d. 10 Apr. 1829. anamImmensos coeli tractus plagasque patentes. Sydereas sedes atque profunda poliAstrorum cursus longos certosque meatus, Converus mundi quicquid et orbis habet: IIle exploravit, solerti indagine novit, Seilicet amplerus maxima meente pari. Et qualis coli lux est tranquilla seren, Talis ei puro pectore candor erat Coelis afsinem properarunt poscere coli. Templa sacerdoti pandere magna ud At caput egregium patriæ lugemus ademtum Cum larymis cives. Molliter ossa cubent L. E. Anerdore.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
Den afdøde Professor Engel førte engang nogle meklenborgske Landsbyfolk ind i det kongelige Bibliothek. Synet af den uhyre Mængde Bøger gjorde disse Godtfolk ganske stumme; de gabede ret egentligen trindt om i den høie Sal. Endeligen udbrød En i det Ønske: "Ak Hvo der bare vidste Alt hvad der staaer i disse Bøger, saa maatte Man dog være ret lærd! Gud bevare mig derfra," – svarede Engel smilende – af at vide alt Det, maatte Man jo vorde forrykt Rettelser. Nr. 22, Sp. 341. 4 L. fra neden istedetfor Sp. 342. 9 L. fra neden er ude 416 læs 436. ladt: døde 50. Sp. 342. 4 L. fra neden istedetfor 80 læs 70.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
J Nr. 28. Sp. 36. L. W istedelf. Handel læs facula.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-18
J Nr. 24, S. 36, L. 14 istedetfor Japerin, læs Japetus. Sp. 376, L. 8 fra neden istedetfor arca læs area. S. 378, L. 3 og 4, staaer i den Maling med Dørene, istedetfor uden Maling, uden Døre. S. 378, L. 33 efter Kakkes er udeladt Ordet torp. J Nr. 25, S. L. L. 1 istedetfor ved læs en S. 400 L. 7 istedetfor side læs sine J Nr. 26, S. 415. L. 9 istedetfor Godike læsGadike. J Nr. 29, S. 449. L. 15 istedetfor modtoge læs modtage. - L. 19 læs Anmelderen. S. 459. 2 L. istedetfor mod læs med. J Nr. 30, S. 44. L. 34 læs Ferrousac. S. 480. 1 Lin, istedetfor Stykker læs gamle S. 479. 17 L. istedetfor dens læs deres. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Nyeste. Skilderies Kjøbenhavn. mannammanSexogtyvende Aargang. No. 32. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 21 April 1829. Den ulykkelige hemmelige Sammenkomst, en italiensk Novelle af Ant. Niemeyer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
(Af det Tydske) opaagaden
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Veninderne havde paa nogen Tid sjeldnere end sædvanligt seet hinanden. Deres Mænd vare gandske beskjæftigede med deres Lidenskab, og da de ikke kunde haabe at finde Gjenstanden for samme i Selskaberne, saa bleve de, de nødvendige Embedsgange og Kirkebesøg fraregnede, næsten bestandigen hjemme, og forsikrede deres Hustruer om en Troskab, hvilken de mere vilde indgyde dem end selv holde. Veninderne elskede hver især sin Mand for meget til ikke at skulle have bemærket den Forandring der var foregaaet i hans Hjerte, var bekom ret derover, og ønskede med Længsel at kunde underholde sig med hinanden derom; Men hver især vilde dog holde sin gjorte Erobring hemmeligen for den anden; – og troede, at saadan Mangel af Fortrolighed vilde ikke være vanskelig. Hver overlod sig imidlertid til en vakt Iversyges Qvaler, ikke tvivlende om at den Forandring hun bemærkede hos sin Mand var Virkningen af en nye Lidenskab, der havde bemægtiget sig ham; men den ene af Veninderne vidste endnu ikke, at den Andens Mand var i lige Tilfælde. En Dag da et vigtigt Statsanliggende skulde beskæftige Geronimo og Anselmo i Senatet, skrev Jsaura til Lucie, og bad hende komme til sig, da hun ikke var vel. Lucie ilede til Veninden. Da hun gik igiennem Anselmos Have, kunde hun ikke undertrykke en liden Uvillie over at betræde en Mands Huus, der var forelsket i hende; hendes Ømfølenhed var pirret og hendes Dyd stræng; men Ønsket, at see Jsaura overvandt enhver Betænkelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Nogle Bemærkninger, foranledigede ved det Skilderiet nylig opkastede Spørgsmaal: Hvad kunde og maatte skee, forat denne Hovedindtægt for Jylland blev mere indbringende Talen er nemlig om Stude-Tillæg og Handel.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Dette Spørgsmaal er, som sædvanligt, lettere gjort, end besvaret; her voves blot en Berøring af denne Sag, Besvarelse kan den derfor ikke kaldes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
At Salget af de jydske Stude ikke er forbundet med Gevinst, kan vel ikke omtvivles. J hiin Opsats er noget anført herover, men derkunde vist endnu siges meget mere. Aarlig blive vel idetmindste 20 til 25000 Stude udførte fra Jylland. Hvis omtrent 20 Rbd. Sølv tabtes paa Stk., eller indtoges mindre, end Studene virkelig koste Landmændene, saa var dette Tab aarlig stort nok til at blive fordærveligt; og dog er denne Antagelse vistnok for ringe. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
naar Kjøbenhavn og Hamborg, de 2 vigtigste Afsætningssteder, bestandig ere overfyldte, saa er det ikke at tænke paa en Stigen i Priserne, og kun en Formindskelse i Studetilførselen kunde bevirke denne. Men hvorhen skikke Overfloden. Til egen Consumtion bliver i Jylland lidet anvendt; Befolkningen er ikke stor, og man of tjener sig meget sjelden af Studekjød, som Næringsmiddel. Til Udførsel i Tønder er der kun ringe Haab; Hovedhindringerne herfor vare vel: 1) Man er ikke vant til, og finder det vel heller ikke fordeelagtigt, at levere fuldkomment fede Stude, Kjødet er desaarsag ikke tykt og fedt nok. 2) Kjøbmænd, Slagtere og Bødkere have i Henseende til Kjødets og Foustagernes Tilberedelse ikke holdt Skridt med Udlandet. 3) Handelsforbindelserne med saadanne Lande, som begiere denne Vareartikel, ere for meget indskrænkede, og kun ved Erfaring kunde denne komme i godt Rygte. 4) Byrderne paa Skib og Ladning ere her for store, og Indførselsafgivterne i andre Lande, samt Forbudene sammesteds saa mange, at ingen vedholdende Afsætning uden Tab var mulig. Jylland har vel altsaa ikke meget Haab om, at Afsætningen og Priserne paa Stude i Fremtiden skal forbedre sig, naar ikke særdeles Omstændigheder indtræffe, der, om endog kun forbigaaende, dog vare meget ønskværdige. Blev Kjøbenhavn en Stapelplads, hvortil dens Beliggenhed synes at indbyde, og hvorpaa det Østersøiske Compagnie maaskee satte sit Haab, saa vilde ogsaa Jyllands Afsætning af Slagteqvæg formere sig, og man vilde bestræbe sig for at levere passende Varer til Skibsprovision. Ogsaa Helsingør kunde have betydelig Afsætning af Kjød som Skibsprovision, hvis denne By stod i det Rygte, stedse at have gode Vahrer til billig Betaling beredte. Den nye her anlagte Havn, der er bestemt til fremdeles Udvidelse, vilde sandsynligviis foranledige større Efterspørgsel, og, finder denne først Sted, vil der ikke fattes Speculanter, som ville sørge for at tilfredsstille samme. Dog vilde Sielland isærdeleshed drage Fordeel selv af disse Omstændigheder, og kun en ringe naae til Jylland. Forestaaende er en Mands Anskuelse, der gjerne havde leveret noget mere og bedre, men hvis Ønske ganske vilde opfyldes, dersom Andre fandt sig bevægede til at tage Sagen i nærmere erveielse, og at udfinde Midler, hvorved disse Hindringer kunde overvindes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-04-21
Indenlandske Efterretninger. De af afdøde Professor ved Kunstakademiet her i Kjøbenhavn Christian Aug. Lorenzen efterladte originale Malerier i Oliefarve bleve i Løverdags ved offentlig Auction bortsolgte. Antallet var 36 Stkr. fra forskjellige Perioder af Kunstnerens Liv. Det Stykke, der blev bedst betalt, og kom til Hs. M. Kongens Samlinger, var Nr. 16, et herligt Portrait i fuld Figur af en forhenværende polsk Minister i Kjøbenhavn, Greve Recivusky, malet i fuld Costume, maaskee et af de fortrinligste af den afdøde Mesters Arbeider. Det blev tilslaaet for 201 Rbdl. Nr. 2.