JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Man vil i Kjøbenhavn med temmelig Vished vide, at Digteren Prof. Hauch skal være udseet til at rem placere Prof. Flor i Kiel. Hvis dette skulde stadfæste sig, da torde der maaskee tillige være Haab om, at det Savn, de Studerende i Kiel have følt med Hensyn til en Lærestol i Physik, og som har foranlediget dem til en Petition til Hs. Maj. Kongen, vil blive udfyldt, da Prof. Hauch, som bekjendt, er en af Naturvidenskabernes heldigste og grundigste Dyrkere i vort Fædreland. (O. Th. Av.) Mod Salget her i Danmark af det i Bergen trykte Skrift: "Nogle om Danmark af en Normand" (see d. Bl. Nr. 102) er der fra Politiets Side skeet Forbud og det i Kbhavn værende Forraad confiskeret. "Flyveposten har en høist mærkværdig Beretning om en Scene i Kallundborg, som just ikke stiller de gode Kallundborgeres Mod i det bedste Lys. Sangforeningen der gjorde en Lysttour, hvortil en Dannebrogsfane var anskaffet. Blandt Deeltagerne var ogsaa en i Kallundborg bosat Kornhandler Reichmann, der skal være en ivrig Slesvigholstener. Allerede paa Veien gav han Ondt af sig om Dannebrogsfanen, men efter Ankomsten til Bestemmelsestedet, og efter rimeligviis at have taget til sig af Varerne, gik han saa vidt i sin Uforskammethed, at han brak Fanestangen og rev Fanen ned. Hvad var nu rimeligere, end at man havde givet den uforskammede Karl et godt Livfuld Bank, men de gode, fredsommelige Kallundborgere lode sig nøie med at vise ham bort. Han skal nu være bortreist i en Forretnings reise. Saaledes fortæller "Flyveposten" Sagen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
J den et Par Miil fra Odense beliggende Landsby Veuflinge er indtruffen en høist sørgelig Tildragelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
En Huusmand, der drev Bødkerhaandværket, havde oftere havt Strid med sin egen, hos ham boende gifte Søn, der ligeledes var Bødker. Sønnen, der tidligere rostes meget for sin Vandel, skal i den sildigere Tid være stærkt forfalden til Drik, hvortil den ellers meget stræbsomme Fader ogsaa jevnligen skal have hengivet sig, og i en saadan Tilstand, vare de i Mandags atter komne i Strid, under hvilken en forbigaaende Mand var gaaet ind til dem, og da han saae Faderen true Sønnen med en Kølle, formanede han dem til Fredelighed og tog Køllen fra ham. Kor efterat han havde forladt dem, hørtes Anskrig af den Gamles og den Unges Koner, der nu vare komne ind, og havde fundet den Gamle døende. Flere kom til, og inden han opgav sin Aand, lagde han Haanden paa Hjertet og erklærede, at Sønnen var Aarsag til hans Død. Denne blev bragt ind til Faderens Liig, men benegtede Drabet, skjøndt han tilstod at han tidligere havde lagt Haand paa Faderen. Ved denne Beretnings Afgang havde man requireret Herredsfogden og Districtslægen fra Bogense, og nærmere Beretning (O. Th. Av.) imødesees.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Nykjøbing, den 30te August. Hr. Capelmusicus, Barther, som allerede anmeldt, ankommen hertil Byen og agter at lade sig høre paa sit Jnstrument, Oboen, Onsdag Aften i Cathedralskolens Sal. Oboen er kun lidet benyttet som Soloinstrument og derfor mindre almindelig bekjendt, end f. Ex. Clarinetten, hvormed Oboen maaskee har meest Lighed. Man vil dog befinde, at Oboen, blæst med en Smag og Virtuositet, som den hvormed Hr. Barth som bekjendt behandler dette Jnstrument, frembringer nok saa behagelige Toner, som Clarinetten og maaskee noget andet blæsende Jnstrument under lige Omstændigheder. Vi ville derfor opfordre enhver Musikynder til ikke at lade Leiligheden gaae forbi til at skaffe sig en musikalsk Nydelse, som sjelden frembyder sig i Provindserne. Ogsaa som Componist er Hr. Bart fordeelagtig bekjendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Kredsdirectionen og Magistrationen i Leipzig bekjendtgjøre under 22de August, at Rolighed og Orden er vendt tilbage i Staden, hvisaarsag Borgergarden og Studenterne siges Tak for dennegang for den opoffrende Jver, hvormed de have virket til dette Resultats Opnaaelse. Siden man har faaet Staden, fyldt med Artilleri, Rytteri a., mener man sagtens at kunne undvære dem. Med Censuren og Undersøgelses commissionens Virksomhed gaaer det fremdeles meget vakkert. Enhver selvstændig Meningsyttring, enhver ikke officiel Beretning i de leipziger Blade om Dagens Spørgsmaal bliver uden Barmhiertighed enten qvalt eller lemlæstet af Censor. Man har hemmelig, om Natten og uventet udslettet Sporene af omtrent 50 Kugler paa de Huse, der ligge overfor Hotel de Prusse" (hvor Prinds Johan boede), og i almindelig Bestyrtelse derover spørge Folk nu, om der ogsaa forud er optaget en behørig Protocol over dette saa høist vigtige Moment ved Undersøgelsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Østerrig. J Prag har man spillet det pavelige Cleresie et interessant Puds. Ved det store Afladsmarked, som har faaet Sæde i Prag, for at modarbeide den rongeske Læres Gift, havde man besluttet, tillige at uddeele en Mængde geistlige Bøger, der til dette Øiemed først eftersees og stemples af Geistlige. Tjenstfærdige Hænder havde imidlertid iforveien besørget Bøgerne aabnede for at lette de fromme Kirkefædre Besværligheden ved Stemplingen, idet de saaledes kun behøvede at eftersee Titelen, og overbevise sig om Boges ægte papistiske Jndhold. Paa denne Maade bleve 40,000 Tractater af ægte from Caliber i god Tro stemplede og uddeelte, og først bagefter erfarede man, at midt i hver af disse Bøger befandtes Ronges Opraab til den catholske Geistlighed om Paveaagets Afkastelse. Munkene have saaledes selv besørget den ny catholske Lærres Udbredelse og skulle nu have ondt ved at faae de 40,000 Exemplarer tilbage igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Preussen. Lieutenant Leithold i Königsberg, der i en Duel havde skudt Referendar Schade og ved Krigsretten var bleven dømt til sex Aars Fæstnings straf, er, endnu førend han havde begyndt at lide sin Straf, bleven fuldstændig benaadet af Kongen; men Aarsagen til Duellen var ogsaa fornærmelige Yttringer af Schade mod Majestæten, for hvilke Leithold – den brave Leithold, – havde anseet det nødvendigt at tugte ham. - J Königsberg er bleven holdt Auction over Dr. Jacobys og Kjøbmand Ballos Jndboer, som var udpantet for at dække Mulcter, idømte for Taler. For et Par Terzeroler blev der buden 1ste og anden Gang 3 Thaler 16 Groschen og 3die Gang 56 Thaler 20 Groschen, og for et Par Glas 1 Thaler 15 Groschen og 3die Gang 67 Thaler, som contant erlagdes. – Fabrikeieren Schlöffel i Schlesien, som uventet var sat under Tiltale for Høiforræderi, men aldeles frikiendtes, er af Borgerne i Hirschberg, som Anerkjendelse for hans Borgersind og Udholdenhed, bleven overrakt en Borgerkrone af Sølv og hans Defensor, Justitsraad Gräff af Breslau, en Takadresse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
AVERTISSEMENTS. ORIS Med høie Øvrigheds Tilladelse har Undertegnede den Ære Onsdagen den 3die September at give en Concert om Aftenen Kl. 7 i den latinske Skoles Sal af følgende Indhold: 1) Overture.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
2) Allegro brillant for Oboe og Pianoforte, comp. og spilles af Undertegnede. 3) Instrumental-M. 4) Elegie for Oboe og Pianosorte, comp. og spilles af Undertegnede. 5) Instrumental-M. 6) Potpourri for Oboe og Pianosorte, comp og spilles af Undertegnede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
NB. Pianoforte-Accompagnementet udføres af Hr. Organist Braase, Billetter a 3 Mk. kunne erholdes hos Her Gjæstgiver Thomsen, samt om Aftenen ved Indgangen, som aabnes Kl. 6. C. Barth.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Kongelig Capelmusicus, Bliver Veiret gunstigt, oplyses min have med Lamper, samt opvartes med Musik imorgen Aften. Nykjøbing, den 30te August 1845. J. Thomsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Førstkommende October Flyttetid er en Huusleilighed til Leie, bestaaende af 3 Værelser, Kjøkken, Spise= og Pigekammer, med mere, hos C. A. Frisenette. Maler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Dampskibsfart. Gaabense. Dampskibet "Løven afgaaer. fra Gaabense til Kjøbenhavn, anløbende Kallehave 8. Koster, hver Løverdag Morgen Kl. 6-7: fra Gaabense til Kiel hver Søndag Eftermiddag Kl. 45.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Fra Søndag den 31te dennes inclusive forandres Afgangstiden nemlig fra Kjøbenhavn til Søndag Morgen, istedetfor, som hidtil, om Mandagen, og vil Skibet altsaa førstegang afgaae Søndagen den 31te dennes til Kiel. Fragten er: 1. Pl. 2. Pl. Dæk. Rbd. s Rbd. s Rbd. s. Mellem Gaabense og Kjøbenhavn, 3 8. 2 8. 1 8. Mellem Gaabense og Kiel. . . . . 748, 5 32. 264. Børn betale det Halve. Passagerer til 1ste og 2den Kahyt have 100 Pd. Reisegods frit med. For Overvægbetales 1 Rbd. pr. 100 Pd. For 1 Hund 1 Rbd. paa alle Stationer. Til Dækket indskrives kun Soldater, Matroser, Haandværkssvende og Tjenestekarle. Domestiquer med Herskaber, som reise paa 1ste Plads, betale til 2den Plads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Dampskibet Frederik den Sjette afgaaer. fra Gaabense til Kjøbenhavn, anløbende Grønsund, hver Tirsdag Morgen Kl. 3–4; fra Gaabense til Svendborg & Flensborg, anløbende Lohals & Brunsnis, hver Løverdag EftermiddaKl. 3-4.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Passageerfragterne ere: inclusive Færgepenge; Rabat bevilges kun for Børn, der ledsage deres Forældre, saaledes, at hver andet af disse have fri Passage, medens ellers Børn under 12 Aar kun betale halv Passageerfragt paa første og anden Plads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Domestiquer, som reise med Herskaber paa 1ste Plads betale kun til Dækket, men anvises 2den Plads. 1ste Plads Passagerer have 100 Pd., 2den Dito 80 Pd. fri Bagage; for Overvægt betales 1 Rbd. pr. 100 Pd. for en Hund mellem Hovedstationerne 1 Rbd. og ellers 3 Mk. 1. Pl. 2. Pl. Dæk, Rbd. s Rbd. s. Rbd. s. Mellem Gaabense og Kjøbenhavn. Mellem Gaabense og Grønsund. Mellem Gaabense og Svendborg 8. Lohals. Mellem Gaabense og Flensborg & Brunsnis . . . . . . . . . . Det bemærkes, at Dampskibet Frederik den Sjette paa Grund af den fremrykkede Aarstid afgaaer 2 Timer tidligere fra Kjøbenhavn og Flensborg, end hidtil, og at derfor Passagerer, som ville benytte dette Dampskib, nøie maae lægge Mærke til ovennævnte Klokkeslet for Anløbstiden, ligesom at her ikke indskrives længere end til det forstangivne Klokkeslet. Gaabense Dampskibsexpedition, den 27de August 1845. Arnkiel Til Syltning anbefales Bedste Bordeaux Edike . . . . 20 s. Potten. Dobbelt destileret Viinedike . . . 16 - Do. Viinedike . . . . . . . . . . 12. Nykjøbing, den 28 August 1845. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Onsdagen den 3die September kan fra mit Brænderi bekommes nybrændt Farve Steenkalk. Nykjøbing, den 29de August 1845. J. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
En smuk og solid lakeret Fjedervogn med 3de ligeledes lakerede Agestole og Fordæklædere imellem samme, indrettet til Fragtkjørsel, er underhaanden at faae tilkjøbs hos Undertegnede. Stubbekjøbing, den 26de August 1845. P. Sørensen, Sadelmagermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
En Bondegaard her paa Falster, med et Tilliggende af 30 a 35 Tdr. Land, ønskes tilkjøbs. Vedkommende ville behage i denne Anledning at henvende sig til Procurator Tidemand i Nykjøbing. Molle- og Landeiendom til Salg En Mølle af hollandsk Bygning med Møllehuus og et Tilliggende af c. 20 Tdr. Land, og en Bondegaard med et Areal af c. 70 Tdr. Land, beliggende her paa Falster, er strax underhaanden at erholde tilkjøbs, enten hver for sig eller samlet. Liebhavere ville behage at henvende sig til Procurator Tidemand i Nykjøbing, der meddeler nærmere Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
At Kjøbmand Ditlev Leonhard Kølles Bo her i Byen ifølge hans egen Begjæring, under 25de dennes er taget under Skiftebehandling, til Deeling mellem hans Creditorer, bekjendtgjøres herved, overeensstemmende med Placaten af 10de April 1841. Mariebo Skifteret, den 28de August 1845. C. A. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter Huusmand Jørgen Madsen i Opager under Grevskavet Christianssæde indkaldte med 12 Ugers til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Christianssædes østre Districts Skifteret, Christianssæde pr. Mariebo, den 26de August 1845. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-08-30
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariede, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Lands Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Lollands Falsters Sust. Tidende. er Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 107. Mandagen den 1. September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Berigtigelser til Artikelen "Retspleien paa Falster, i Fædrelandet. No 1972. Man burde vel kunne vente sig af den Mand, der endog med en vis Grad af Ostentation fremtræder for det større Publicum som den formeentlig Forurettedes Forsvar, og som paatager sig at veilede Almeenheden til en retfærdig Dom ved en reenhistorisk Fremstilling at det Factum, han vil have gjort til Gjenstand for Publicums Bedømmelse, man burde vel, siger jeg, af denne Mand kunne vente sig, at hvad han refererer er stemmende med Sandhed, og at han Jntet fortier, som kan tjene til Sagens fuldstændige Oplysning. J modsat Fald vildleder han det Publicum, han har villet veilede, og gjør sig selv fortjent til alvorlig Tilretteviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Da Fædrelandet i sit Nr. 1972 har optaget et Stykke, betitlet "Retspleien paa Falster, hvori en anonym Referent har indanket for Publicums Domstol en Begivenhed, der i en meere end almindelig Grad skal have tildraget sig Opmærksomheden, men denne Opsats indeholder mangfoldige factiske Urigtigheder, der hos den Lettroende vilde vinde Troværdighed ved at henstaaeimodsagte, saa anseer jeg mig i Sandhedens Jnteresse forpligtet til at meddele nedenstaaende Berigtigelser. til samme. Jeg føler mig dertil saa meget mere opfordret, som Anonymus ikke utydelig har lagt an paa ogsaa at stille mit Forhold i et tvetydigt Lys, og, i det Mindste i eet væsentligt Punct, har debiteret en aabenbar Usandhed paa min Bekostning. Sagens sande Sammenhæng er denne: J Foraaret 1839 bortforpagtede Etatsraad Friis Gaardene Gedsøergaard og Nøisomhed til forhenværende Postsecretair Sodemann i Rostock paa en temmelig lang Aarrække. Da Sodemanns daværende Embedstilling ikke tillod ham stadigt Ophold paa disse Gaarde, overlod han Forpagtningens Bestyrelse til sin Svoger M. Lietze. Men i Marts Maaned 1843, nogle Maaneder for Sodemann i Rostock opgav sit Bo til Skifterettens Behandling, overdrog han, uden Eierens Tilladelse, sin Brugsret til hine Gaarde, saavelsom sin Eiendomsret til Aarets Afgrøde, Kreaturerne og Jnventariedele, forsaavidt disse ikke tilhørte Etatsraad Friis, og endelig sin Re til den i sin Tid stillede Prænumeration af 2200 Species til bemeldte sin Svoger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
J det derom mellem Sodemann og Lietze oprettede Document hedder det blandt Andet: at da Forpagtnings forholdet til Eieren af Gedsøergaard ikke hæves, saa ansees fremdeles M. Lietze som Sodemanns Befuldmægtigede i dette Forhold, og at Sodemann, saafremt Lietznu eller i Tiden kunde forene sig med Eieren om at Forpagtningen overgik paa Lis Navn, han da Jntet vilde have imod at Forpagtningscontracten mellem ham og Etatsraad Friis hævedes. Retsgyldigheden af denne Transaction har Etatsraad Friis ingensinde enten directe eller indirecte anerkjendt, ligesaa lidet som han har været tilbøielig til at antage Lietze som Forpagter i Sodemanns Sted. Hiint Document uagtet, blev følgeligen Etatsraad Friis's Forhold til disse Personer uforandret det samme. Det er Sagen ligesaa vedkommende, hvad der staaer i hiint Document om Betalinger af Lietze til Sodemann, ikke for Afstaaelse af Forpagtningsretten, thi for denne er Jntet betinget, – men som Erstatning for Prænumerationen, Kreaturer, Effecter m. m., som det er uden Jndflydelse paa Forpagtningsforholdet mellem Etatsraad Friis og Sodemann, hvorledes denne har affundet sig med sine Creditorer i Rostock og om hans Bo der er ham extraderet eller ikke. Det skal være nok paa dette Sted at tilføie, at Sodemann ingensinde har ved nogen retslig Act været betaget Raadigheden over sit Gods og sine Rettigheder her i Landet, og at han derfor og, saalænge dette ikke er skeet, her er at betragte som en Person, der i alle Henseender er habilis contrahendi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
For nogle Uger siden fremkom Sodemann under sit Ophold paa Gedsøergaard selv med Forslag til Etatsraad Friis om Forpagtningscontractens Ophævelse, hvilket Forslag denne saa meget hellere gik ind paa, som en Række af Misligholdelser af Contracten fra Bestyrerens eller M. Lietzes Side forlængst havde fremkaldt Ønsket hos ham om en Forandring i det bestaaende Forhold. Ved at underrettes om den mellem Etatsraad Friis og Forpagter Sodemann trufne Overeenskomst blev jeg tillige anmodet om at besørge 2de Mænd udmeldte til at foretage Taxations- og Overleveringsforretning af det Forpagtede fra Forpagter til Eier. Denne Forretning foretoges derefter af de dertil udmeldte Mænd, den 8de de, efterat jeg, efter Forlangende af Forp. Sode mann, havde notarialiter notificeret Lietze, at Forpagtningen var hævet og hans Fuldmagt til Forpagtningens Bestyrelse tilbagekaldt. Under Forretningen mødte paa Eierens Vegne Godsforvalter Fibiger og paa den fratrædende Forpagters dennes anden Svoger, Forvalter C. Lietze, efter behørigen legaliseret Fuldmagt, hvilken Sidste, nemlig C. Lietze, paaviste de Eiendele m.v. som overeensstemmende med den i sin Tid passerede Overleveringsforretning vare Gjenstande for Afleveringen, og disse Gjenstande vurderedes da af Taxationsmændene og ikke af nogen Anden. Paa samme Maade foregik Afleveringen af Gaarden Nøisomhed. Dette har Ref imidlertid fortiet, og derimod funden det hensigtsmæssigt at debitere den ligesaa grove som fornærmelige Usandhed, at Forvalteren, Sognefogderne og jeg (som forøvrigt aldeles tilfældigviis var tilstede ved Foretningens Begyndelse paa Gedsøergaard) foretoge Taxationen over Gaardens Jnventarium og Besætning, udtoge deraf efter Forgodtbefindende hvad vi syntes om, og vragede det vi ikke vilde have. Ligesaa urigtigt er det, at forpagterens Folk, ved Forestilling om at de vilde blive jagede fra Gaarden, bleve tvungne til at gaae over i Eierens Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Skjøndt Etatsraad Friis saaledes paa lovformelig og contractmæssig Maade havde modtaget sine Eiendomme, og Eiendele af den Mand med hvem han havde contraheret, og skjøndt det blev Lietze tilkjendegivet, at Overleveringen vilde foregaae samme Dag, han var bleven underrettet og Forpagtningscontractens Ophævelse vedblev han ikke desto mindre at tiltage sig Myndigheden, og gjorde sig ovenikjøbet skyldig i de af hans Defensor selv udhævede Voldsomheder. For at gjøre en Ende paa disse fredsforstyrrende Optrin, men først efterat man forgiæves havde forsøgt paa at formaae Lietze til godvilligen at flytte, og efterat Tilbud om at forunde ham en passende Tid til at ordne sine Sager vare forkastede, - saae Etatsraad Friis sig endelig nødsaget til, ved Fogdens Hjælp at see ham fjernet, som en til et længere Ophold paa Gaarden uberettiget Person.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Jndenlandske Efterretninger. Fortsættelsen af Hs. Maj. Kongens Reise er saaledes bestemt: den 3die Septbr. fra Wyck paa Fahr til Huusum, den 4de fra Husum over Friederichstadt til Heide, den 5te fra Heide over Wöhrden til Meldorff, den 6te fra Meldorff igjennem Wilster Marsk og Wilster til Heiligenstedten, den 7de om Eftermiddagen fra Heiligenstedten til Glückstadt, den 8de om Eftermiddagen fra Glückstadt til Altona, den 9de, 10de og 11te Ophold i Altona, den 12te fra Altona til Kiel, om Aftenen til Pløen, den 13de og 14de Ophold i Pløen, den 15de fra Pløen til Sierhagen, den 16de fra Neustadt pr. Dampskib til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Som bekjendt fandt forleden Aften den mærkelige Scene Sted i Viborg, at Stiftamtmanden, Hr. Kammerherre Bretton, indfandt sig med Politimesteren i en privat Forsamling af Borgere, for hvilken Hr. Fr. Barfod efter Jndbydelse holdt et Foredrag over de slesvigske Forhold, og forbød Hr. Barfod at tale i Selskabet, hvilken Ordre han paalagde Politimesteren at udføre, hvorefter Hr. Barfod, for at forekomme videre Jndblanding, forandrede sit Foredrags Form til en Discussion med Selskabets Medlemmer over fædrelandske Anliggender. "Fædrelandet bemærker hertil: "Det hedder rigtignok i Beretningerne, at man protesterede mod Hr. Brettons ulovhjemlede Fremgangsmaade og tydelig tilkjendegav ham sin Uvillie, men hvorfor benyttede man ikke sin Huusret, at vise paatrængende Personer bort; hvorfor gav man efter for en Myndighed, som man selv erklærede for anmasset, hvorfor forandrede Hr. Barfod sit Foredrags Form til en Discussion, naar han var overbeviist om at være i sin gode Ret, Troer man maaskee, det er ved Eftergivenhed man bedst curerer vilkaarlige Embedsmænd, Ved saadan Leilighed er det en daarlig Trøst at kunne klage, da man kan være fuldkommen vis paa, at Stiftamtmanden vil finde Medhold og vinde bifald hos sine Overordnede for sin udviste Nidkjærhed; derfor skulde man benyttet den naturlige Modstandsret, som enhver Borger, der intet Ondt er sig bevidst, har mod al vilkaarlig Myndighed, og derpaa ladet Hr. Bretton gribe til hvad Midler han vilde; han vilde nok taget sig i Agt for at rense Salen med Bajonetter, ligesaalidt som han vilde vovet paa at reise Sag paa een Gang mod 6070 Personer, blandt hvilke Byens Embedsmænd, og anseeteste Borgere; og om det saa var blevet Sag, hvad risikerede man da? Det er Provindsernes egen Skyld, om de behandles mindre godt af deres Embedsmænd, naar de lade en saa ypperlig Leilighed til at tugte deres ubeføiede Anmasselse gaae ubrugt hen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Fædrelandet opfordrer fremdeles Jndvaanerne i de Stæder, Hr. Barfod endnu maatte besøge paa sin med en hæderlig Patriots Understøttelse foretagne Rund reise, til paa det Alvorligste at modsætte sig enhver Jndskriden af Politiet ud over den Placats Bestemmelse, efter hvilken der kun skal erhverves særlig Tilladelse til offentlige Forelæsninger, thi det er med Hensyn til den borgerlige Udvikling af høieste Vigtighed at bevare den ethvert privat Selskab uomtvistelig tilkommende Ret, paa privat Sted at discutere eller lade foredrage for sig hvilkensomhelst lovlig Materie, og naar man rolig seer paa, at Politimagten gaaer udenfor Loven, saa vil man ikke siden kunne beklage sig over dens Vilkaarlighed."Sal. "Dagens" bortrømte Redacteur, Cancelliraad Fribert, er nu i den nordamericanske Stat Wiscossin bosat som Eier af en betydelig Jordstrækning i Nærheden af Milwaukie, hvor han endog som velhavende Proprietair, der fører et stort Huus, er omgiven af et lille Hof af udvandrede fattige svenske Adelsmænd og deres Damer, der ikke føle sig tilfredsstillede ved den nordamericanske Lighed og derfor heller søge Selskab hos den fornemme danske Cancelliraad, der vel ogsaa veed at underholde sine Gjæster med mange pikante Anekdoter fra hans Connexioner ved det danske Hof. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-09-01
Nykjøbing, den 1ste September. Det vil sikkert erfares med almindelig Beklagelse, at Jongleuren Hr. Jean d'Abis, en dygtig Kunstner og høist agtværdig i sine private Forhold, har havt det Uheld, under det hoffmannske Beriderselskabs sidste Forestilling her i Byen iaftes, ved et Fald fra Hesten at brække sit Been, og saaledes for længere Tid er uden Erhverv og afskaaren fra den selvstændige Virksomhed, til hvilken han, efter sin allerede bestemte snarlige Udtrædelse af det hoffmannske Selskab, havde besluttet sig.