JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Følgende Bøger ere i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for tossatte Priser at faae : Kong Christian den 11. Historie 1ste og 2den Deel, samt Surplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 2 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pine 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen i Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Hangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 4 s.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Holbergs Heltinde=Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18t. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachiows Taare=Perse 5 s. Bruns syngende Tidsfordriv 5 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. Thomas Kinaos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangeli=Sange 14 s. os Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre H følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Naschovs=Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts er troende Siels Trøsimod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Joseph Jødiske Historie, oversat af Andreas Reversen, 3 Dele, 4 Rdlr. 3 Mk. Luther, Christendom, ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budde gudelige Lærdom og gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyres Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af F. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk.,J. Johan August Unzers medicinske Haandbog, paa nye udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske Ugeskrift: Lægen, oversat af Urban Bruun Aaskow Kongel. Admiralitets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median 8vo, er trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde for 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første Deel indeholder: om Børne=Opdragelsen og Kuur for Børne Sygdomme; den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe=Midler for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sætte deres Liv og Sundhed i Fare, udfordre en hastig Hielp.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
hos Brødrene Berling i Pilestrædet No. 33. er trykt og til I Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Torrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Soevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes: Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embedet i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 6 s. J. F. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papir for 1 Rdlr. 2 Mk. nis Sara Sampson, et borgerligt Sørgespil, 15 Acter, at Vi Hr. Lessing, er til Kiøbs for 24 Sk. paa Tryk=Papiir og : Mk. paa Post Papiir hos Brødrene Berling i Pilestræde. Sammesteds er ligeledes til Kiøbs: Forsøg over Lovgivelsen af Forfatteren til de Philosophiske Drømme, oversat af P. T. W., paa Tryk=Papiir 8 Sk. og Skriv=Papiir 12 Sk.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
Da jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt-Jngenieurkonsten, tillige med nogle Anmærkninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt=Ingenieur, oplyst ved Exempler af lærerige Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber: saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Bor sens Boglader, hos Hr. Gyldendali Klareboderne, og hos mig selv Store Kongensgade, nogle saa paa fiin Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker. os Hofbogtrykker Møller i Store Kongensgade No. 2. H trykt: Den almindelige, og af Herren Selv os givne Ba Fader vor a. betragtet i sin høie Værd; og findes sammesteds til Kiøbs, saavel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Klareboderne og Hr. Boghandler Hegelund i StorHelliggeistesstræde, paa fiint Papiir for 1 Mk. 8 s. og Trykpapiir 1 Mk. Tiedmoderen, en original Comoedie i 5 Acter af P. T. Wandall er til Kiøbs hos Brødrene Berlingi Pilestræde for 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1795-12-25
J det Berlingske Contoir i Pilestrædet Nr. 93, er godt stort og i smaat Maculatur=Papiir tilkjøbs.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Livorno, den 2den December. Den herfra afseilede engelske Flaade har paa sin Fart til St. Florenzo udstaaet saa stærk en Storm, at adskillige af dens Linieskibe ere blevne meget beskadigede. - Til St. Fiorenzo, hvor den nu opholder sig, er et Skib ankommet fra Deyen i Algier med den der residerende engelske Consuls Bagage, hvilket har overbragt Admiralen det Budskab fra Deyen: at den vare opkomne nogle Misforstaaelser, som dog ikke skulde forstyrre den gode Forstaaelse med Engeland, kun han forlangte en anden engelsk Consul. Den engelske Admiral har strax, for at vise Deyen sin Føielighed, sendt 2 Fregatter til Algier.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Jtalien, den 9de December. Den østerrigske Armees Hovedqvarteer er endnu i Acqui, og General Collis i Ceva. Jndtil den 6te var Alting roeligt At de Franske vare rykte frem indtil Dego, var ugrundet, De officielle Beretninger fra Arqui og Sera af 3die og 4de hujus sige udtrykkelig: at Fienden vel gjorde Bevægelser, men havde ikke foretaget sig noget. Det er derimod at haabe at begge Armeernes Positioner snart skulle blive respectable ved en liden Bevægelse af den østerrigske Armee. Den sardiniske Armee venter en hastig Forstærkning. - Efter Beretninger fra Genua marcherer General la Harpe med 4000 Mand til Lombardiet.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Paris, den 14de December. den spanske Gesandt, Grev Carlettii, er endnu ikke afreisterfra. Han har ladet Directoriet vide, at han var syg, og altsaa ikke endnu kunde afreise. Han opbyder alt for at blive her, men han vil neppe opnaae sin Hensigt. - Den hidtil værende spanske Gesandt i Basel, Ridder Priate, som har undertegnet Freden mellem Frankrig og Spanien, og var bleven udnævnt til Ambassadeur i Paris, er paa sin Tilbagereise til Madrid, hvor han for at faae sit forrige Helbred igien vilde opholde sig, død i Gironda i Catalonien. - J Paris befinder sig nu en Charge d'Affaire fra Spanien. - Fru von Stael er nu igien ankommen til Paris. - J disse Dage ere 7000 Mand Tropper ankomne hertil og i den omliggende Egn; men derimod ere 3000 Mand andre Tropper afgaaede til Rhinarmeen. - Da al Communication med Engeland er i Calais bleven forbuden, saa ere adskillige Fremmede, besynderlig Sweitsere, som kom fra Engeland, blevne anholdte i Calais, og det der værende Municipalitet venter nu paa videre Forholdsordre fra vor Regiering. - Robiere, Commandeur en Chef over General Charrettes Cavallerie, er den 1ste hujus bleven dræbt tilligemed 5 Chouaner=Officerer tæt ved Thiebeaudiere.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Under samme Dato har General Hoche udstædt fra Hovedqvarteret i Nantes en Addresse til Jndbyggerne i Vendee. hvori han giendriver det Rygte, at samme skulde marchere til Grændserne, efterat de vare blevne afvæbnede. "Det skal aldrig skee, heder det i denne Addresse. Republiken har Soldater nok til at befale deres endnu øvrige saa Fiender Fred. Den forlanger intet af Eder, uden at være rolige, og vende tilbage til Eders Landarbeider." Det er vist, at nu helVendee næsten er andske afvæbnet; men det er ligesaa vist, at Chouanerne nu ere meere frygtelige, end tilforn, i Egnen af Wannes, Anjou og endeel af Normandiet. - J Forgaars bleve henimod 80 Meelvogne aflæssede ved Theatinermagastnet. 80 Vogne paa engang for i eeneste Magasin; 80 Vogne paa en Tid, da Melets Aflæsning allerede har været i 6 Dage uafbrudt, paa en Tid, da Brødportionen i 14 Dage bestandig er bleven leveret ordentlig, og det en Portion meget smukt Brød, opvakte hos Republikens Venner en almindelig Glæde og viste Nytten af Forordningen og Afgivternes Betaling in natura.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Fra Marseille har man den Efterretning, at 25 Skibe med 50,000 Centner Korn ere nylig indløbne dertil fra Genua. Sammesteds fra vil man og have den Efterretning, at Deyen i Algier har erklæret Engelland Krig. - Vor Gesandt i Spanien, General Perignon, var i Aaret 1780 Underlieutenant, og gik alle Grader igiennem indtil han fik Commanden over Østpyrenæerarmeen. Man erindre sig, at han engang skrev til den spanske General, at han blot forstod at slaaes, men ikke at underhandle. Til det sidste giver man ham derfor 2de gode Legationssecretairer. - J Henseende til Freden med Portugal, Neapel og Paven skal der i Madrit allerede være gjort en god Forberedelse ved Fyrsten Massareno.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Paa St. Domingo have Spanierne allerede inddrømmet og Egnen af Mirebalais og Grandbois. - Af Forsigtighed blive, i Tilfælde af et tilkommende Fredsbrud, gjort mange betydelige Foranstaltninger i Spanien. Saaledes lader Kongen Fæstningsværkerne af St. Ferdinando di Figueras, som ved Overgivelsen vare næsten ganske ruinerte, paa det ivrigste sætte i Stand igien. To Millioner Gylden ere allerede anviste hertil.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Bonn, den 15de December. I Gaar have vi her faaet den Efterretning, at JourdansArmee gandske er slagen, og at Østerrigerne allerede ere i Coblenz. J dette Øieblik see vi endeel af den franske Armee at de fillere forbi i fuld Tilbagemarch.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
London, den 15de December. Efter Kongens Ordre er det bleven bekiendtgjort af Generalitetet: At Armeen skal blive reduceret til det sædvanlige Tal i Fredstider, Rytteriet til 71, og Jnfanteriet til 80 Regimenter. Saa meget denne forønskte Nyhed, og Kongens nylige Budskab til Parlementet lader slutte til en Fredsunderhandling, saa meget tvivle dog nogle om, at det er Hr. Pit Alvor, og frygte for, at vel endnu et Feldtog kunde gaae hen. Jmidlertid formoder man, at Lord Autland skal med det første afreise til Paris, for at bringe en Fredsunderhandling paa Bane. Det heder og, at vor Gesandt, Lord Macartney, som vender tilbage fra Basel til Engeland, skal paa sin Tilbagereise begive sig til Paris, og opholde sig der nogen Tid.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Skibet Aurora fra Boston bringer den Efterretning, at det franske Directorium i Paris har ophævet al directe Forbindelse mellem Frankrige og Engeland. Dersom dette er sandt, er man Freden ikke et Skridt nærmere. - De offentlige Eiendomme, som til Fordeel for de Tropper, der have indtaget det gode Haabs Forbierg, skulle blive confiscerte, angives for 2 til 3 Millioner Pund Sterling. En betydelig Forraad af Hvede befinder sig deriblandt, hvilken den hollandske Regiering paa Cap havde ladet anskaffe. Hele Antallet af Jndbyggerne paa dette Forbierg, saavidt Hollænderne besade det, beløber sig til over 50,000, hvoriblandt ere Hollændere, Tyd ste, Franske, Sinesere &c. Antallet paa Husene i Capstaden beløber sig til 1200. Foruden 2 reformerte Kirker er sammesteds ogsaa en Luthersk.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Af americanske Breve fra Carlestown, Baltimore og Philladelphia under 6te, 8de og 9de November sees: at den med Engeland sammesteds sluttede Tractat er meget forhadt. Præsidenten skal af den Aarsag ikke have faaet en eneste Tak= og bifaldsaddresse fra nogen Stad, og har gjort sig saa forhadt ved denne Tractat, at han er i Begreb med at nedlægge sit Præsidentskab, omendskiønt hans Bestalling gaaer til Marts 1797. - Af de Tropper, som for nogen Tid siden lidte Skibbrud ved Calais, ere 120 Mand ankomne til Dover; men disse ere ikke franske Emigrantere, men Tydskere. Emigrantropperne skulle, efter de Beretninger som man her har faaet, blive, som de paa Quiberon, forhørte og dømte i Calais og andre franske Steder.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Wien, den 16de December. De nyeste Officialberetninger, som Hoffet i Dag har bekiendtgjort fra Generalcommanden over den italienske Armee, er dateret Acqui den 4de hujus, og melde: "at den østerrigsk sardiniske Armees Stilling er siden den 29de November blot for saavidt bleven forandret, at den sardiniske Armee har trukket sig tilsammen over Seva og Mondovi; at Forpostklæden langs de paa Biergene liggende Slotte og smaa Stæder fra Monbaldona indtil Silvand Adorno ere, for at blive i Forbindelse med den allierte Armee, blevne besatte af de Keiserlige til at bedække Dalene, Bernida, Erro, Orba, Lemme og Serwia; at Understøtningstropperne ere blevne forlagte i Kantoneringer i de næste Landsbyer, og at de 2de Stæder, Monisilio og Monbarcaro ere besatte med keiserlige Tropper, I Dag heder det, at General Klebeck, en Søstersøn af Laudon, skal faae Commandoen over Armeen i Jtalien. De Franske skulle der, efter nyere Beretninger, trænge bestandig videre frem mod Alessandria og Tortona, og man har alt at frygte for Lombardiet, i Fald det keiserlige Cavallerie ikke skulde give Udslaget paa Sletterne, saasom de Franske ikke kunne bringe deres over de høie Bierge.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
London, den 18de December. Til det ostindiske Huus ere i Mandags ved en over Land ankommen Expresser indløbne Depecher fra Jndien, som melde at paa den i Madras erholdte Efterretning om Krigen med Holland vare 2 Expeditioner, den ene mod Trincomale paa Øe Ceylon, under Oberste Stuarts Commando, og den anden mod Malacca, under Major Roberts Commando, blevne foranstaltede, hvilke i Julii Maaned have skullet afseile derfra, og af hvilke man har lovet sig de beste Følger. - Den 21de Julii er ogsaa Admiral Rainier virkelig afgaaet med Skibene the Suffolk paa 74 Kanoner, Centurion paa 50 og adskillige Transportskibe med Tropper, som man troer, til Trincomale, og samme Dag er Skibet the Resistance paa 44 Kanoner afseilet med 2 Transportfartøier til Malacca. -Der ere blevne føiede Anstalter til at fordrive Hollænderne udaf deres forskiellige Factorier paa det faste Land i Jndien; og de Commanderende over Tropperne paa Kysten af Malabar have faaet Ordre at marchere imod Cochin, som er det eneste faste Sted, som de besidde i denne Egn af det faste Land. - Nogle andre fra Jndien tilbagekomne Skibe, som i August Maaned havde været i Land paa Batavia, have medbragt den Efterretning, at den hollandske Besætning paa dette Establissement er ved Sygdom og Dødsfald bleven meget formindsket, saa at Besætningen i benævnte Stad ikke er over 200 Mand Europæere og 300 Jndfødte stærk. Samme Formindskelse har ogsaa havt Sted blandt Søefolkene, saa at, omendskiønt 7 hollandske Krigskibe have ligget der paaa Rheden, havde der dog paa alle disse ikke været mere end 400 tienstdygtige Enropæere. - Medens de engelske Skibe laae der, er en hollandsk Fregat fra det gode Haabs Forbierg ankommen med den Efterretning, at Admiral Elphingstone var ankommen sammesteds.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Maynz, den 17de December. Den franske Armees Tilbagetog skeer i 3 Colonner. Colonnen paa den høire Fløi, som stærkest forfølges af General lerne, Nauendorf og Kray, skal allerede være ankommen til Egnen af Trarbach. De 2de andre synes ikke at haste saa meget med deres Afmarch, saasom man endnu i Gaar og i Dag hørte en stærk Kanonade, som synes at komme fra Egnen af Bacharach. Rygterne om denne Kanonade ere endnu meget ubestemte; men vister det, at vore Tropper have besluttet at ikke lade Fienden nogen Roe, førend han igien er dreven til bage over Mosel. - Ved Angrebene, som de Franske den 10de gjorde paa Schweigenheim, og hvor Musketilden ved varede fra om Morgenen Kl. 9 til om Aftenen Kl. 4, mistede de mange Folk. Derimod havde ogsaa de Keiserlige et Forliis af 3 Officerer og 90 Gemene, som deels bleve dræbte, deels saarede og fangne.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Chrenbreitstein, den 17de December. Efter alle de Foranstaltninger, som Fienden giør i Coblenz. skulde man troe, at han vilde forsvare denne Stad. Alle Port mod Rhinen ere lukte, og Veiene derhen tilsperrede. Jndbyggerne have overladt Soldaterne deres Boliger, og maae forlade Staden. Langs Floden ere Grave og Volde opkastede.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Frankfurt, den 19de December. Efter nøiere Beretninger var det ikke 25000 Mand Keiserligt Cavallerie, som Feldtmarskal Clairfat nylig betiente sig af til en hemmelig Expedition, men kun 12000 Ryttere, at hvilke enhver, efter Rygtet havde taget i Jnfanterist op hos sig paa Hesten. Af disse bleve formeerte 5 Colonner, med hvilke Angrebet skeete paa Hundrykken. Ved denne Leilighed fortrængte General Krays og Nauendorfs Forposter Fienden, den 9de fra alle hans Stillinger ved Glahn og Nahe, og rykte over Kirn og Oberstein vidt frem mod Hundsrycken med den venstre Fløi. De Franske forlade derpaa Høiene af KreutnachBrezenheim og Laubenheim, og den 13de marcherte Prindsen af Hohenlohe frem af med den høire Fløi af den Keiserl. Armee indtil Stromberg. De Franske havde imidlertid benyttet sig af den Fordeelagtige Stilling ved Simmern, og trak sig der tilsammen; men deres Ophold varede ogsaa der ikke længe, thi de vegge tilbage og bleve ved kloge Maneuvrer bragte saaledes i Knibe, at de overalt mistede mange Folk. Den 14de angreb General Hodiz Fienden ved Koppstein, og slog ham gandske. De Keiserl. skulle virkelig med deres venstre Fløi væretrængte frem indtil Taummen, 1 Miil fra Trier, og derved have sperret den hel støire Side af Mosel, saa at Veien over Trarbach til Eifel allene blev aaben for General Jourdan til at trække tilbage. Som man hører, skal han ogsaa med største Hurtighed være marcheret derhen. - Efter mange Fegtninger i Egnen af Neustadt ved Hardt, i Anmeilerdalen og Mulhosen, til Skade og Fordeel for de Tydske, ere endelig de Franske blevne nødt til at retirere indtil bag Linierne af Queick, hvorhen de ere blevne forfulgte indtil undet Kanonerne af Landan.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Frankfurt, den 19de December. Det bekræftes, at de Keiserlige ere ganske i Nærheden af Trier. Prindsen af Würtemberg har allerede sendt nogle smaa Corpser paa den venstre Rhinstrandbredde. De Franske føie imidlertid ogsaa fra deres Side alle Anstalter til et haardnakket Jorsvar af Coblenz. Efterat den murmerske Armee gandske har trængt de Franske tilbage i Linierne af Queick, venter man daglig Efterretning om en vigtig Tildragelse. - J det Zeybrückske have de Franske endnu Overhaanden, og faae, ligesom Pichegrii, bestandig Forstærkninger. Man troer, at den Sidste stal snart agere offensiv med sin hele Armee.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Haag, den 19de December. Den franske General Moreau og vore Generaler Daen deels og Dumonceau, som holde Conferencer og vor Republiks Forsvarsstand, have bekiendtgjort Unionscommissionen til Lands, at den om 8 Dage maatte indgive en Forsvarsplan, og vise, hvad hidtil var bleven gjort af deres Forsvarsanstalter. Man er ved denne Leilighed sat i en ikke ringe Forlegenhed ved General Daendels Forlangende, at 12 Millioner Gylden vilde være fornødne til Udførelsen af denne Forsvars plan, besynderlig paa en Tid, da alle Kasser ere udtømmede, og man har al Møie med at bestride deeløbende Udgivter, uden at kunne tænke paa de overordentlige, og paa det, vi endnu skylde Frankrige. - Man forsikrer nu, at en Deel af vor Armee skal, som et Hielpecorps, støde til den franske Sambre= og Maasarmee.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Thorn, den 19de December. Efter Beretninger fra Petersborg havde man der endnu ingen Efterretning om, at Opstanden i Caucasien igien var dæmpet. Den nye almindelige Rekrutstilling, som ved en Forordning af 3 November var bleven udskreven til den russiske Land= og Søemagts Formerelse, er ogsaa bleven udstrakt til de nyeacquirette forrige pohlske Provindser, og fordrer af 500 Mand bestandig een til Krigstieneste. Denne nye Udskrivning, nye Magasiners Anlæggelse og andre Foranstaltninger paa de tyrkiske Grændser have foraarsaget det Rygte, at en Krig med Tyrkerne var nær forhaanden.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Overrhinen, den 19de December. Endeel af Krigsskuepladsen bliver nu forflyttet til Egnen af Coblenz og de øvrige Egne i det Trierske, hvorhen GeneralJourdans Armee trækker sig tilbage. Et Hovedslag er hidtil endnu ikke paafulgt, og Jourdans Retirade synes i Besynderlighed at være foraarsaget af Østerrigernes vel componerte Dispositioner. Derimod er det saavel i Egnen af Landau, som paa Grændserne af det Ziveybrückstryste kommet til haardnakkede Fegtninger mellem entelte Corpser. Her følger en Efterretning om det, som er forefaldet i Egnen af Lautern: Worm, den 15de December.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
J Følge Efterretninger fra Lautern have de Franske den 10de fra Anveilerdalen og Pirmasens angrebet Posterne ved Johanneskreut og Trippstadt. - Ved Johanneskrenz gjorde de Keiserlige længe den eftertrykkeligste Modstand, men maatte tilsidst, da de af en fra Schmalenberg kommende Colonne bleve truede i Ryggen, trække sig tilbage til det i Trippstadt staaende Corps. Her sloges man med stor Heftighed heele Dagen indtil ud paa Natten, men endelig saa de Tydske sig at Overmagten nødte til at trække sig tilbage mod Hochspeyer og Lautern. Den 11te vare samtlige Tropper ved Lantern, saa vel paa Siden af Landstuhl som Trippstadt, rykte ud for at vente paa Fienden; men Dagen forløb rolig, undtagen mellem Hochspeyer og Trippstadt paa Horenbierget.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
J dette Øieblik faae vi endnu ved en Skrivelse fra Lanterne af 13de den Efterretning: at de Franske vare den 12te om Eftermiddagen komne indtil Lautern, saa at Galgeskandsen maatte give Jld. Om Natten var alting i Bevægelse, og man frygtede for, at de Franske skulde komme ind i Staden; men den 13de rykte et Corps Keiserlige igien fremad. Janoneringen og Skydningen af de smaa Geværer begyndte paa nye, Fienden blev slaget tilbage, og de Keiserlige beholdt Lautern. - Efter samme Skrivelse har General Nauendorf opfanget en fransk Coureer med en Skrivelse fra General Jourdan til Pichegri, hvori den første melder, at han selv befandt sig i en saa slet Forfatning, at han ikke kunde sende nogen Hielp, og lod virkelig 3 Broer slaae over Mosel, for at rykke tilbage.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Helsingøer, den 28de December. Fra den 21de hujus til i Dag ere 62 Skibe passerede Sundet.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Kiøbenhavn, den 28de December. Afvigte 27de December blev paa Søecadet Akademiet den Gernerske Premie=Medaillie uddeelt for afvigte Aar og dette Nu værende Hr. Lieutnant Top var afvigte Aar Premie=Medaillen tildømt for udmærket Flid og Duelighed, ligesom det te Aar samme blev tildømt Underofficeer N. Müller og Medaillien pro Accessit Underofficeer Henne; til ydermeere Opmuntring behagede Hs. Kongelige Høihed Kronprindsen selv at uddeele bemeldte Medaillie udi en talrig Forsamling, hvor Hr. Directeur Thaarup holdt en til Høitideligheden passende Tale. Søecadet=Academiet, den 28de December 1795. Stibolt.
Berlingske Tidende, 1795-12-28
Barom. Therm. Vinden. 11 Decbr. 28. 2. 3. 2 1/2 Kulde. N. N. V. 27. 9. 4. 14 1/2 Varme. S. V. 28. 4. o. 3 3/4 - - S. O. 27. 10. 7. 4 1/2 - - N. V. 28 o. 1. 3 1/2 - - V. N. V. 2 - - 28. 3. 4. 2 3/4 - - N. V. AVERIISSEMETS. Nøverdagen den 2den Januarii 1796 om Formiddagen Kl. 10 foretages paa Rosenborg Slot den 6te Trækning af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede Laan paa Anmiteter til 3 Procent, hvis Udfald dernæst nærmere vil blive bekiendtgjort. Finantscollegium, den 28de December 1795.