Berlingske Tidende, 1814-04-22
London, den 1ste April. maade forbittrede paa hinanden, og at det af denne Aarsag er alle stærke Spanien begynder at sønderslides af Partier, som ere over Breve fra Lissabon melde, at det hidtil ved Sandrægtighed saa Bogtrykkerpresser i Portugal forbudet, at bekiendtgiøre Noget om de spanske Anliggender. Grunden til dette Partiraseri er den nye af Cortes udkastede Constitution. Den største Deel af Nationen erklærer sig for denne, og før et indskrænket Monarchie; men de fleste Adelige og Frankrigs Tilhængere ville have Ferdinand den 7de indsat paa sine Fædrers Trone med uindskrænket Magt, og uden at han sværger til den nye Constitution; af disse sidste skulle allerede adskillige være hæftede, og man troer at man ved deres Proces vil komme efter mange hemmelige Rænker. Saa nedslaaende dette er, er det dog ikke ganske usandsynligt, da i Cortesmødet den 3die Februar, hvor den før omtalte mærkværdige af de Tilforordnede fra Sevilla, ved Navn Reyaa, anmærkede, at Beslutning, at Kongen skulde sværge til Constitutionen, blev taget, en Kongen maatte udøve en uindskrænket Souverainitet, siden han var født med den. kede: "Reynas Ønsker tale ikke for Ferdinand, de tale for en DespoDenne Yttring opbragte hele Forsamlingen, og et Medlem anmær Hvad vilde der været bleven af Ferdinand, naar der ikke havde været et spansk Folk, ved hvis Blod hans Rettigheder og Tronen selv vare ovrerholdede for stedse, Denne Begivenhed maa advare Condressen og det spanske Folk mod Forførelse. Paa Halvøen gives det mange af Tyranniets Agenter." Man er endog bange for Hovedadens Rolighed. - Cortes overgav Sagen til en Committee, der tog en Beslutning, at Reyna skulde forsvare sig, skrivelig eller mundtlig lertid skal han være flygtet bort fra Madrid. Ved en List, som man endnu ikke nøie kiender, have Spanierne, vidst at sætte sig i Besiddelse af Fæstningerne Lerida, Meqvinenza, og Monzon, hvis Besætninger udgjorde 2500 Mand, uagtet de vare i bedste Forsvarstand, og forsynede med Levnetsmidler for to Aar Paa en lignende Maade vilde de bemægtige sig Fæstningerne Tortosa, Peniscola og Murviedro, i der en af Marschal Suchets forhenværende Fløiadjutanter bragte Commandanten i Tortosa, General Robert, en foregiven befaling fra Marschal Suchet at rømme visse Fæstninger Men Robert udforstede tidlig nok Sandheden ved Spioner, og saaledes strandede denne List. Nu opbyder det spanske Beleiringsforpsfor Tortosa al Kunst for at tvinge denne Fæstning til Overgivelse, de Seiladsen paa Ebrofloden først derved bliver friJ Cortesmødet den 4de Marts aflagde Statssecretairen Beretning om Nationens Tilstand. Armeernes Fornødenheder beløbe sig 779 Millioner Realer (20 Realer gaae paa en Conventionsdaler) men da den forudhævede Trediedeel af directe Skatter kun beløber sig 39,894467 Realer, er der en betydelig Deficit tilbage at dække. Krigsdepattementets Secretair berettede, at hele Krigsmagten udgjorde 184, 152 Mand, og 17,446 Heste, nemlig 155,609 Mand Jnfanterie, 21,705 Mand Cavallerie, hvoraf en stor Deel manglede Heste; 3242 Mand Fodartillerie, 1212 ridende Artillerie, 2392 Sappeurer og Pionerer. Garnisonerne i Stæderne vare ikke iberegnede i denne Krigsmagt; de forøgede den til 193,794 Mand. Vet denne Krigsmagt ere ansatte 7 Generalcapitainer, 88 Generallieutenanter, 185 Feltmarschaller, og 353 Brigaderer. J Militairacademierne vare 1603 Elever. Secretairen ved Marinen klagede over dennes store Ufuldstændighed; der ere kun 5 Linieskibe, 10 Fregatter, 65 mindre Fartøier, hvoriblandt 20 Paketbaade, i Tienesten.