JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Den Yndest, som J skjænked hele Troppen, Hver Daler, som J offrede vor Jd, Og mindste Pialt, vi bære nu paa Kroppen, Vi skylde eders Smag, næst egen Flid. Vi vandred om i mangt et skjønne Land, Og maatte selv blandt Landsmænd svælte, sukke, Til gridske Sviin fortæred hver en Dukke Der nys, som Surrogat, var bragt istand 5. *) Man har ofte nok læst, at først de Franske, under Krigen, ranede Marionetterne, og at derefter Vort hele Konstnernavn hardtad forsvandt, Hvor Sviinapplaus os blev tilgrynted, Men der, hvor Konstnerløn vi atter vandt, Blev vore Dukker og tilbørligt pynted; Ja, her, paa eders grøderige Kyster, Vi bifald fandt, og Dalere som Sand, Og meer end i vort eget Fødeland, J Publicum en mild og kjerlig Trøster. Med Hurraraab man kronede vor Smag, Tiljubled høit vor Abraham i Tønden; Vor Konst vandt mere Yndest og Behag, Jeders Nord end i vort eget Sønden, Ei Dukker ene, men selv vor Person, J eder fandt den værdigste Patron. Vi lod vor Voses Vittigheds-Sarp Fos, Til eders Lyst og største Glæde, bruse, Og, selv en Sølvers Sølverrøst til Trods, J hørte ofte vore Møller suse Vi Stykker gav, hvor Latter slog ihiel, Af vores Præsident, von Kotzebue, Og Syngespil med usædvanligt Held, Svinene snege sig ind paa Theatret og aade dem, man i de Plyndredes Sted, havde gjort af Runkelroer. Endskjøndt vi af og til dog havde Snue; Og gik end Tonen stundom gjennem Næsen, Saa vare J dog ingensinde kræsen. Hal sligt et Publicum en Phoenix er, Som hvert Aartusind avles af sin Aske; Omkring paa Jorden man kan længe traske, For man opdager, hvad man finder her. Ei plat vi dog Jert Land forlade vil, Thi Lollk og Jyde er jo og vor Næste; Bør vi ei deres skjønne Land først gjæste Før vi vort Tempel lukke ganske til, En Trækfugl bort fra kolde Zone flyer, Didhen, hvor evig Sommer Øiet fryder; Men vi til kolde Jylland tyr, Langt fra den Egn, hvor Solen Druen syder. Farvel, Høistærede, for denne Gang, I Alle, som vort Hjerte ere kjære, Til næste Vaar, vi her igjen vil være Med nye Dukker og Skjærslippersang; Med friske Vrag fra Mahlmanns Malestrøm, Med Ting, som nu kun synes Jer en Drøm, Og har J hidtil ei Jer lert ihiel, Saa næste Gang det skeer med større Held. udaf et Brev til en Videnskabsmand i Odense.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Til Understøttelsen af Theatret hører først og fremmest en brillant Maskerade, som ender med Jldebrand og Forskrækkelse; desuden fire yderst brillante Dragter for Lady Belmour, en "Hat 3 la Henry qvatre, med en Agraf af Juveler, for den samme, endeligen 7) et Optog af endeel Folk, af hvilke Lady Belmour skal vælge En til Mand. Blandt disse sendes en Melankolikus, en Grinebider, en delig Dreng paa sexten Aar, en Olding med sneevidt Haar, i Konst Costume, som billedhugger og Maler, en rødnæset Drukkenholt" og andre flade Personer. Deres Mængde er saa stor, at paa Forfatterens Aften ikke mindre end tolv bleve udeladte, hvoriblandt meget klogeligen Drengen og den gamle Konstner, Al denne Pralen med fremmede Fædre, i Forening med den omtalte poetiske Fattigdom, qvalificerer dette originale Lystspil, i alle Maader, til at kaldes: Armod og Høimodighed! Og naar nu Forfatteren, uagtet al denne Stræben efter en blændende Effect, uagtet SirCharlestons mange smaae Løier, i sin Epilog forsikkrer Tilskuerne, at han alene talte til Hjertet, saa er jeg viis paa, at Du smiller. For et fuldt og hengivent qvindeligt Hjerte ere disse tørre, upoetiske Deklamationer uden Næring, og for Manden, er det umandige Væsen, som alle disse Herrer lægge for Dagen, kun flant og kjedsommeligt. At Stykket ikke indeholder Satire, som Epilogen *) De stærkt brodeerte Gallalivreersom S. 112 bestemmes for Tjenerne, ere udeladte. fremdeles forkyndte, er visseligen sandt, thi dertil viser Forfatteren sandelig, at han er altfor forsk. Og at han endeligen bemerker ei at ville vækkeSkoggerfryd, er just et Beviis paa, at han ganske mangler Satirens Salt; thi dette raffinerede Ord kan dog alene sigte til Holbergs og andre sande Komikeres Værker. Er Du enig med mig i denne vel strenge, men ogstavelig sande Dom, saa vil Du vist ogsaa ønske ret af Hjertet, tilligemed mig, at Hr. Bang indtil videre holdt sine dramatiske Arbeider. tilbage. Til at skrive en god Comoedie er han langt fra ikke moden nok, og han qvæler derfor, ved at udgive slette, baade den gode Smag, og de Spirer i ham selv, som eengang maaskee kunde modnes. Gid han høre denne Advarsel, endnu er det Tid, følger han den ikke, da vil han udentvivl snart fortryde det:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Jndenlandske Efterretninger. Fra Rendsborg skrives, under 25 Nov., at Canalen for største Delen er tillagt, og at altsaa de paa samme ankommende Skibe ikke ville kunne indløbe i denne Havn, endskjøndt man vil gjøre Forsøg med, at lade dem indises, men hvilket man anseer for noget, som ikke lader sig udføre, dersom Frosten skulde vedblive saaledes. (Ogsaa Færskvandsøerne omkring Kjøbenhavn have allerede i otte Dage været tillagte.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Hvor meget Kjøbere af de to sidst hjemkomne Ladninger chinesiske og ostindiske Varer tabe paa de Artikler, de endnu ikke have afsat, allene formedelst Coursforbedringen, er indlysende deraf, at, da Ladningen af Skibet Antoinette solgtes (d. 28 til 27 Sept.) var Coursen 752, og nu Varene skulle modtages er den 630. Naar man nu regner, at vor Cours har forbedret sig 1/2 Deel, saa kan man antage, at der paa begge Ladninger tabes adskillige Tønderguld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Ligesom der hidtil førtes varme Feider iblandt Musernes Urtekræmmere, som Tode kalder dem, saaledes er der nu begyndt en ny Felds mod de virkelige Urtekræmmere i et i diste Dage udkommet Blad, under Titel, Oplysning, Sandhed og nødvendig Advarsel, med MottoMatthi 7 C. 1, 2, 3, 4. S., indeholdende Jndledning, Grunde til Bladets Udgivelse, 41 Spørgsmaale, Begyndelse af en Sag, anlagt af Urtekræmmerlauget imod Udgiveren, Axel Kehlet, Candidatus philosophiæ, forhen Thee- og PorcellainsHandler, nu Lysestøber. Bladet udkommer indtil videre hver Løverdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Mariboe, den 28de November. Efter i nogen Tid at have havt stræng Vinter med bidende Kulde, forandrede Veiret sig i Dag med S. V. Vind til stærk Tøe med Regn og Slud. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Wordingborg, den 18de November. En gammel Gaardmand, ved Novn Peder Hansen, paa Engelholms Gods i Sjælland, skal have bragt det saavidt, at han courerer Heste for det saakaldte Skab, og stedse har det lykkedes ham. J samme Anledning blev han for kort siden ogsaa fordret til en Herregaard nær ved Wordingborg, hvor endeel Creaturer vare befængte af denne Sygdom; men da han havde reddet dem, blev Betalingen ham nægtet. - Han har nu ladet Herremanden, indstevne, i Haab om at nyde sin Ret; men dennes antagne Procurator vil have ham anseet som Qvaksalver, der skal være Belønningen for hans Flid. Følgen vil altsaa blive, at denne Mands Bestræbelser for at udforske en saa vigtig Ting, hensover tilligemed ham - muelig til Skade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
J Omegnen ved Wordingborg har nogle Bønderkarle funden for godt, at kaste Steen til en Skolelærers Huus. Der er nu optaget Forhør over samme, og tungt for et ungt Menneske, der har været med, at denne har gjort falsk Eed. Han er bleven arresteret, og kan vente den Straf ham tilkommer. - Priserne paa alle Kornvarer stige her i Wordingborg hver Dag. Bygget er der hundrede Hænder om, og samme skal formodentlig føres udenrigs. - Den Fattige maae lide herunder. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Den 19 Novbr. tildrog sig en ulykkelig Hændelse i Lemvig. Tre unge Mennesker vilde fornøie sig med at løbe paa Skøiter paa Søen. Jsen, som formedelst den korte Frost endnu var svag, brast under den Ene, hvorpaa den Anden strax ilede til for at redde ham; men faldt ligeledes igjennem. Efterat den Tredie forgjeves havde søgt at kaste sin Trøie ud til de to Andre og saaledes at redde dem, gjorte han Anskrig. Jilsom skyndte sig nogle Folk, saavel fra Lemvig som det nærliggende Sophieslyst, hen til Stedet, og havde lykkeligviis Betænksomhed nok til at tage nogle Fjælle og et Reeb med sig. Den sidst Nedfaldne holdt sig endnu over Jsen, og blev lykkelig reddet; men den Første var allerede sjunken til Bunds og død. Jnden Man kunde faae en Baad hentet og finde ham, forløb omtrent 1 1/2 Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Den konstituerede Byfoged, Hr. Erichsen, i hvis Tieneste den Afdøde stod, gjorte sig al optænkelig Flid og Umage, for at kalde ham til Live, og holdt ikke op med sine Bestræbelser førend Distriktslægen, Hr. Regimentschirurg Wellerop, som uheldigviis var fraværende i Embedsforretninger, kom til og erklærede ham nigienkaldelig død. Saaledes tabtes da dette haabefulde unge Menneske, Jørgen Smith, som formedelst sin Duelighed, Flid og Sædelighed var almindelig ynder og elsket. Hans aldrende og fattige Moder, hvis eneste Barn og Haab og Glæde han var, mistede derved Udsigterne til en forgfrie Alderdom. Stedets Sognepræst, Hr. Amtsprovst Tilemann, tog af denne ulykkelige Hændelse, som vakte almindelig Deeltagelse, Anledning til i sit næste offentlige Foredrag at sige nogle Ord til Afmindelse om den Bortrevne, hvorhos han paa det hjerteligste og eftertrykkeligste mindede Forældre og Foresatte om deres Forpligtelse til at afholde, saavidt mueligt, deres Børn og Undergivne fra slige Fornøielser paa farlige Steder, og opmuntrede de Unge til, at vogte sig for letsindig Uagtsomhed i denne Henseende og lyde de Ældres Advarsler og Formeninger. - - Den retskafne og brave Major og Eskadrons chef ved jydske Regiment lette Dragoner, v. Cappelen, som endnu mindes med Agtelse her i Odense, hvor han i flere Aar var ansat ved det fyenske Dragonregiment, er den 19 d. M. ved Døden afgaaet i Randers i sit Alders 65de Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Kjøbenhavns Børs den 3 December. Cours. Hamb. 2 M. 617, a vista 625. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 27 1/2 Rbdlr. Spec. 635. - Specier solgtes til 38 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 93 1/2 pr. 100; Oblig. 77 a 78. Norske Sedler 24 a 25. Svenske Sedler 9 Mk. 4 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Blandede Efterretninger. J Leipzig hersker i denne Tid i Handelen en Stilhed, som man ikke kan gjøre sig nogen Forestilling om, der mangler baade Penge og Tillid, og Enhver indskrænket sine Fornødenheder saa meget som mueligt. Kornpriserne staae endnu bestandigen meget høit, en Dresdner Skjæppe Rug koster 6 Thaler 20 Grosch.; Hveden 8 til 9 Th.; Byg 4 Thal., og i samme Forhold ere alle Levnetsmidler meget dyre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Steenkullene fra Gruberne i Skaane, hvilke drives paa Grev Ruths Bekostning, finde ikke mere den Afsætning, som under Krigen, da Kullene langtfra ikke ere saa gode, som de engelske. Jndtægterne svare ikke til Udgivterne, og Greven skal ved denne Drivt være kommen i anseelig Gield. Jmidlertid leve dog endnu bestandigen 400 til 500 Arbeidere og henved 200, i Høgens boende Familier af disse Kulgruber. - Agerdyrkningen i Skaane er bleven meget forbedret ved de patriotiske Oeconommer Baron Maleon, Greverne Stiernecrona og nogle andre Godseiere, og Landet er blevet saa godt dyrket, som den paa mange Steder, sandede og lerede Bund kun tillader. J det Jndre af Landet finder man særdeles veldyrkede Strækninger. Saaledes dømmer en Reisende om Skaane i der Freimathige for 1816. Arent Berentsen anfører i sin Bog: Danmarckis oc Norgis fructbar Herlighed (1661), følgende Vers, som han paastaaer: "i Riget fast er alle bekjendt":Der Christus lod sig føde Da stod Lund og Skander *) i Grøde."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Hofraad Ofander har i det gottingske lærde Selskab bekjendtgjort følgende mærkværdige Tilfælde: En Pige paa 19 Aar, der af Trøske laae paa det Yderste, blev reddet derved, at man, da hun aldeles ikke kunde tage noget ind mere, 5) Som bekjendt, en By i Skaane. bragte hende Spaniol- og Marocca Tobak, ved Hielp af en Pennepose, gjentagne Gange, ind i Næsen. Der fremstod en pludselig Nysen og Brækken, hvorved der bortgik to lange hudede Rør. Denne Kiendsgierning beviser, med hvilken stor Nytte Nysemidler, og især spansk Tobak, kunne bruges i farlige Tilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
J det philomatiske Selskab i Berlin oplæste nyligen Prof. Lichtenstein en Afhandling om de nyhollandske Dyr, Ornithorynchus og Tachyglossus, og Statsraad Rosenstiel foreviste kobberstukne Afbildninger af de ved Salburg 1815 fundne, og af Patritz Kurs von Goldenstein beskrevne romerske Oldsager, og forklarede derhos samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Nyligen har man i det polske Departement Lublin, ved den lille Stad Kutow, opdaget en Bæk, hvis Vand, efter Chemikernes Paastand, kan sættes ved Siden af det Pyrmontske. Denne Opdagelse er for Polen saa meget vigtigere, som man i dette Kongerige kun har to Sundhedskilder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
J Egnen af hiin By er et Lystpalais, med en skjøn engelsk Hauge, tilhørende, tilligemed Byen, selv, den afdøde polske Statsminister Grev JgnaPotocki¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Offentlige Blade have allerede tilforn leveret Efterretninger om Konstudvandringer fra Hamborg, til Hayti. Hvor besynderligt det end maatte forekomme Adskillige, saa er det dog vist, at saadanne Udvandringer virkeligen have fundet Sted. Det Haytiske Ministerium forlangte især en Dreier, en Spindemester, til at anlægge et Uldspinderie, en Decorationsmaler og andre Malere, en Tonekonstmer, nogle Militairpersoner o. s. v. Malernes Arbeide skal for det første bestaae i at male Residentspaladset. En stor Sahl vil denne, - efter Sigende, meget religiøse Keiser - lade pryde med Fremstillinger af den hellige Skrift, en anden med Contrafeier af den Keiserlige Familie i Legemsstørrelse. Det er bekiendt, at Keiser Henrik den Første ganske modellerer sit Rige efter den forrige Napoleonske Keiserstat. J samme Form er hans Smag støbt, ligesaa hans Lyst til at lade sig og Medlemmerne af sin Familie skildre. For et, temmelig fuskeragtigt, Portraitmalerie af ham og hans Prindser, skal han have betalt en fransk Maler 4000 Piastre. En Maler i Hamborg er, tilligemed sin Broder, en Decorationsmaler, reist til Hayti; men disse ere ogsaa de eneste Jndfødte; de øvrige Udvandrede, bestaae af 6 til 8 Personer, med deres, tildeels talrige, Familier, for det meste Franske, nemlig en Miniaturmaler, en Dreier, en Balletdanser, en afskediget Officier af den hansentiske Legion o. s. v. Den sidste faaer en aarlig Løn af 4000 Piastre. Det hedder, at en af Hamborgs Lærde skal være bleven tilbuden en aarlig Løn af 10,000 Piastre, hvis han vilde gaae til Hayti, for der at oprette et Academie; men at han har afslaaet Tilbudet. Dette, ved sin Familie talrige Selskab, agtede at afreise i to Skibe, i September, for ikke strax at komme i den farligste Aarstid til St. Domingo. - Den haytiske Regent har ogsaa ladet bestille til Huusbehov, i Hansestæderne, en stor Deel Lux= og andre dertil hørende Varer, f. Ex., en Ladning Glasvarer, som Lysekroner, Lamper, Viinflasker, Drikkeglasse &c., til Beløb 12,000 Piastre, hvilke Varer for størstedelen ere blevne kjøbte i Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Det berlinske Selskab, for det tydske Sprog har faaet Tilladelse at holde sine Forsamlinger i Børshuset. De holdes der hver Torsdag Aften fra Kl. 6 til 8. Afskrifterne af de i Archivet i Kønigsberg i Preussen værende Acter, 3161 Numere, angaaende de forrige Ordensridderprovindser i Lif- og Esthland, bleve, med Kongen af Preussens Tilladelse, i Aaret 1809 paabegyndte af Dr. Henning, der for nogle Aar siden døde som Archiv-Directeur i Königsberg. De vare foranledigede af Adelen i hine østersøiske Provindser, og i Begyndelsen, forfærdigedes de paa dennes Bekostning. Men siden understøttede ogsaa den russiske Keiser dette Foretagende med 6000 Rubler aarligen og 1000 Rdlr. Portopenge. Disse for Rusland vigtige literære Skatte, bleve Hr. Karamsin tilstillede, til Afbenyttelse ved sin Udarbeidelse af den russiske Historie. De ere nu nedlagte i det moskowske Archiv for udenlandske Anliggender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
J et engelsk Blad leveres en Skrivelse fra St. Helena af 22de Septbr., i Følge hvilken Bonaparte, i et Anstød af Vrede, skal have befalet, at sønderbryde hans Sølvtøi, udkradse Ørnen, og sælge det som gammelt Sølv. Han henvendte sig i den Anledning til en Kjøbmand, som Gouverneuren tillod at kjøbe samme paa det Vilkaar, at Beløbet deraf, 10,500 Pd. St., skulde udbetales ham, men ikke Bonaparte. Denne vil nemligen leve af hiin Capital, for at kunne være aldeles uafhængig af den engelske Regjering. Hans Følge faaer af Gouverneuren de fornødne Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Gibraltar er, efter en i Paris af Hr. Esmenard bekjendtgjort Beretning, ikke blot vigtig som Fæstning og Havn for Engellandernes til Middelhavet gaaende Skibe, men ogsaa som Samlingsplads og Oplagsted for de spanske Smughandlere, især for de paa høire og venstre Side liggende Landstrækninger af 40 Lieues. J Andalusien er nemlig Smughandelen en ordentlig Haandtering; de Folk, der lægge sig efter denne Handel, thi saaledes kaldes den, ere ikke foragtede, men tvertimod, for det Mod de vise, og den Fordeel de skaffe, agtede hos Jndbyggerne, og nyde af disse Beskyttelse og Underhold. Endskjøndt Smughandlerne udgjøre afhængige Selskaber, saa træde de dog i betænkelige Øieblik, sammen under een Fane, og deele Farer, Ære og Fordeele. Tallet af de Familier, der leve af Smughandel, lader sig ikke bestemme, men Smughandlerne af Profession, drage, væbnede fra Top til Taa, omtrent 1200 Ryttere stærke, igjennem Landet, og optage kun prøvede Folk i deres Orden. - Selskabet har i Gibraltar sine Contoirer og Betjenter. J een Port er deres Vaabenmagazin, thi i Staden selv lade Smughandlerne sig kun see som fredelige Borgere. De kjøbe alle Fabrik= og Manufacturvarer, som der i Spanien enten svares høi Told af, eller som ere forbudne at indføres, og da indlosses paa flere end 1000 Fartøier. To til tre Smughandlere ledsage disse, og de allene vide, hvorhen Skibene ere bestemte, og hvor Rytterne vente dem. Jndtræffer fra Toldvæsenets Side uformodede Hindringer, saa meddeles denne Efterretning ved Signaler, Skibene vende tilbage til Gibraltar, hvor de to Gange kunne indløbe toldfrie, men tredie Gang igjen maae erlægge den ved deres første Jndleden betalte ringe Afgivt. Men afgaaer Ladningen lykkeligen, saa paalæsse Rytterne Ballerne, der med Flid ere indrettede til let Transport, og føre dem til det Jndre. Saaledes bringes da de engelske Fabricater og Tobastil Overandalusiens utilgængelige Biergegne, og da først blive Ballerne, som man i Flæng paalæsser, derfra sendte til deres Eiere. Den største Redelighed iagttages, og det ringeste Forsøg at bedrage, vilde strax blive straffet med Døden. Fra Bjergegnen udbredes derpaa Varerne over hele Andalusien og den største Deel af Spanien, hvis Jndbyggere, fra de høieste til de laveste Stænder, vitterligen eller uvitterligen, forsynes med disse Varer. Denne Handel dræber Konstfliden i Spanien, fører Pengene ud af Landet, holder Engellænderne fuldkomment skadesløse for det, Gibralter, og dets kostbare Værker med deres Besætning koste dem, og skaffer dem i Krigstider vigtige Efterretninger, der ofte skulle naae ligge til Cabinettet. J sidste Krig vare Smughandlerne især skadelige for de Franske, ikke blot fordi de og deres Tilhængere, i Øjeblikket bragte Efterretninger om sammes mindste Bevægelser og Planer, men fordi de i sig selv dannede et frygteligt Corps. Mange af de meest udmærkede Guerillas vare Smughandlere. Efterslæt
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
Man har endnu ganske nyligen hørt saa meget tale om Solpletter, og endog spaaet deraf Verdens almindelige Undergang, at det ikke vil være unteressant at høre, hvad den berømte Celsius har sagt om denne Gjenstand. Han antog nemlig vor Jordklodes og de andre Verdenslegemers periodiske Oversvømmelse og Brand, og en Middeltilstand imellem disse to Yderligheder. De flydende Materier formindskes, efter hans Mening, efterhaanden; den udtørrede Planet begynder at brænde; der opstaaer en uhyre Mængde Dunster, som opløse sig i Vand og oversvømme paa ny de faste Deele. Jorden er nu i en Middelstand. Dersom Vandet, efter det af Celsius opgivne Forhold (nemlig 45 Tommer hvert Aarhundrede, vedbliver at aftage, saa vil vor Jordklodes Brand begynde om 5 til 6000 Aar. Mercurius, siger han, er Solen alt for nær, til at vi kunne kiende dens Tilstand. Dette er ikke Tilfældet med Venus. Pletterne ere der uforanderlige; Overfladen er udtørret; Luften er renere. Denne Planet er i en Middeltilstand, men nærmere til at opbrænde. Pletterne i Mars ere mindre stadige. Den har endnu noget Vand, som er blevet tilbage fra Oversvømmelsen; men den er nærmere til at forbrænde, end Jorden. Jupiter er omtrent paa samme Punkt, som vor Jord. De Baand, som vi opdage der, ere Have, som Dunsterne undertiden berøve os Synet af. Saturnus er maaskee Kjærnen af en langt større Planet, hvor den forbrændte Skal eller Overflade har danne Ringen. Den mørke Linie, som deler den i to Dele, kan være en fastere Deel end de øvrige, og derfor ikke brænde. Cassin har bemærket, at Baanden vare i lang Afstand fra Planeten; det er Skyer; og, da man ikke har opdaget nogen Plet i Saturnus, er det sandsynligt, at dette Himmelegeme er oversvømmet. Vor Maane er omtrent paa samme Punkt, som Venus, man seer hverken Have eller Floder; man opdager ikkun store Huller, dybe Dale og meget høie Bjerge. Den har en meget reen Luft uden Dunster og uden Skyer. Cometerne synes at have regelmæssige Forbrænde ses- og Oversvømmelses-Tider. Solen og Stiernerne have de samme Omvexlinger. S. And. Celsii Oratio de corporum cælestium mutationibus. - Grynæus fældte efterfølgende Dom over Erasmus Skrifter: Erasmus plus nocuit jocando, quam Lutherus stomachando (Erasmus har skadet mere ved Skjærdsen end Luther ved Jvren). Efter Locke indeholder de mechaniske Konsters Videnskab mere Philosophie end alle philosophiske Systemer og Hypotheser og Speculationer Magliabechi var saa stolt af sine Kundskaber, at han kaldte sig, ingeniorum phoenicem og scientiarum monstrum. - Pave Urban VIII, tilskyndet af Klagerne fra Cathedral-Capitlet i Sevilla, erklærede, i en Bulle, at alle de, der fordristede sig at snuse Tobak i Guds Huus, skulde sættes i Kirkens Ban. - Cardinal Timenez lod ved Grenadas Jndtagelse kaste 5000 Alcoraner paa Jlden. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-03
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Ras Trettende Aargang. No. 98. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 7 December 1816. Om Maaneformørkelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Excell. Geheimeconferenceraad, Grev Key Reventlow, Ridder af Elephantordene o. s. v.er bleven udnævnt til Landdrost i Hertugdømmet Lauenborg, med Prædicat af Gouverneur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-07
Af Hr. Jnspecteur Trojels Bemærkninger paa en Reise igjennem de danske Provindser i Sommeren 1816 sees, at fiskerierne paa Limfjorden, siden nogle Aar saa betydeligen have tiltaget, at Nibe, hvor de drives stærkest, aarligen voxer i Størrelse og Velstand, og at der i Aaret 1815 skal være udskibet derfra omtrent 25,000 Tønder Sild, og fra hele Limfjorden for 2 1/2 Mill. Rbd. Fiskevarer. Udførslen bestaar næsten allene af Aal og Sild. Fiskerierne drives i det Store, ikke af fattige Fiskere, men af formuende Entrepreneurer, som have egne dertil opførte store Salterier i Nærheden af Stranden, ja eet af dem er endog opført paa Pæle i samme. Tilvirkningen af den fede Sild er forædlet i den Grad, at den Aalborger Sild nu søges frem for den norske og Vaarsild. Mærkeligt er det, at i denne Fjord nu ogsaa fiskes Helt og andre Fiskearter, som findes hos os i Ferskvande, ja endog store og fede Brasen.