JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Fredagen den 26de April d. A. Formiddag Kl. 10 slet, Bliver efter Begjæring af Procurator Holm, paa vedkommende Eiers Vegne ved offentlig Auction paa denne Byes Skibsbroe, bortsolgt et betydelig Parthie 10 og 12 Fods Fyrre og Granbord; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Callundborg den 6te April 1822. Cederfeld.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Da det ved 3die Auction over afgangne Geheimeconfecentsraad von Urnes Gaard i Sorøe, Matricul Nr. 43, givne Bud, ikke er bleven approberet, saa bliver denne Eiendom, saaledes som samme forhen i denne Tidende er beskreven, stillet til en fierde Auction, der afholdes paa selve Eiendommen, Onsdagen den 17de April førstkommende om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved bekiendtgiøres, med Tilføiende, at en Skiftesamling i bemeldte Stervboe vil blive afholdt strax efterat Auctionen er tilendebragt, for ved denne Leilighed at tage fornøden Bestemmelse om og hvorvidt det gjorte Bud bør approberes eller ikke. Sorøe den 4de April 1822. H. H. Gyldenfeldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Fredagen den 26de April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, lader Forpagter Forsberg paa Ødemark formedelst Forpagtningens Fratrædelse ved offentlig Auction bortsælge en stor Deel Kreaturer og Avlsredskaber, bestaaende af Heste, Ungqvæg, Faar og 50 Stkr. Sviin, Vogne, Plouge, Seletøi samt Indboe af Mahognie og andre Meubler, saasom Borde, Stole, Skabe, Speile, Senge og Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi og Meierieredskaber. med videre, hvorover de trykte Fortegnelser 8 Dage for Auctionen kan bekommes saavel hos Forvatter Schou paa Nordruplund, som hos Candidatus juris Bagger i Ringsted og hos Bogtrykker Magnus i Slagelse. – Det anmærkes, at Kreaturerne bortsælges bemeldte Dag i Middagsstunden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
J Følge skeet Udlæg for resterende Kongelige Skatter, bliver den Christen Jensen tilhørende Hovedparcel af Arbefæstegaarden Øsselberg kaldet, i Aarsløv Bye, Sønderuxnørre Sogn, som staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., opraabt til Bortsælgelse ved een eneste offentlig Auction som afholdes paa Eiendommen Tirsdagen den 23de April førstkommende om Formiddagen Kl. 11. - Konditionerne ere forinden til Eftersyn paa Byefoged Contoiret i Sorøe samt hos Forvalteren paa Schythe. Tersløsegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Sidste Markedsdag er funden et Meerskums Pibehoved med Sølvbeslag og Rør; ligeledes er for en Tidlang funden nogle Nøgler og en Bolt til en Vogn; hvilke Sager Eieren kunne afhente paa Undertegnedes Contoir. Slagelse den 14de April 1822. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Den 14de April er paa Veien til, i eller fra St. Peders Kirke tabt en bruunstribet Pung med 12 Rbd., som Finderen bedes at oplyse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
At jeg Skomagermester L. Hansen i Slagelse, er flyttet fra Slottets Gaden og til Løve Gaden i Procurator Scheels Sted, skylder jeg forbindligst at anmelde formine ærede Venner og Velyndere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Hos Undertegnede kan erholdes: Særdeles gode hollandske røde Tagsteen, 30 Rbd. Sedler 1000 Stkr., samt nogle Baller meget god engelsk Humle, 6 Rbd. 1 Mk. 8 s. Sedler og Tegn Lispundet. Callundborg den 14de April 1822. G. H. Fock.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Fra den 18de April og følgende Dage er Muursteen og Steenkalk at faae tilkjøbs hos Teglbrænder Povelsen ved Gyldenholm; Prisen er 4 Rbd. for Tønden af Kalken og 12 Rbd. for 1000 Muursteen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
J Suserup Mølle er en Mølleaxet tilkjøbs til en Veirmølle, 10 1/2 Alen lang, 26 Tommer i den tykke Ende og 15 Tommer i Tapenden, fortrinlig god Tillige kan bekommes tilkiøbs omtrent 50 Alen Fodtømmer. C. Gudmandsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Paa Forslevgaard pr. Ringsted er til Salg 16 Stkr. Fede-Køer, man behager desangaaende at henvende sig til Undertegnede. Forslevgaard den 2den April 1822. Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
Hos Undertegnede paa Biernedegaard ved Sorøe kan bekommes godt toradet Saae Byg for 14 Mk. pr. Tde Lund. Hørfrøe, til 2 Rbdlr. Skieppen, og til 1 Rbdlr. Tønden, sælges paa Ca Kartofler, thrineholm ved Slagelse. En fortstiernet Hoppe 9 Qvarteer 1 Tomme høi, men hvorpaa Alderen ikke mere er kiendelig, er optaget paa Brænderie partellen ved Slottets Port, hvor den af Eieren mod Omkostningernes Erlæggelse kan afhentes. Slagelse den 12te April 1822. Complette Landmaalerinstrumenter ønskes tilkiøbs; en Billet mrkt. A. B., hvori den nøieste Priis er opgiven, bedes aflagt hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-16
En nye jernaxlet Kalvevogn til 4 Heste med Fiel ler, Udlæg, Forskiær og Kiæder er at faae tilkjøbs hos Eieren Lieutenant Brink paa Lifesdahl pr. Ringsted, En Veir eller Vandmølle ønskes i Forpagtning til 1ste Mai, en forseglet Billet aflægges i Avis-Expeditioner mrkt. J. F. 47.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Den Vest- Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den for uden og inden, Par landske Historie. for vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bæstholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus(9de Aarg.) Løverdagen, den 20 April 1822. Nr. 32. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. De velgiørende Virkninger, som Sydamerikas Befrielse har for England, give sig tydeligt tilkiende, da Fabrikerne og Handelen ere der i en bestandig Tilvæxt. J de Skottiske Manufacturstæder ere saaledes Lærredsfabrikkerne i fuld Gang, og mange Skibsladninger blive afsendte til Brasilien. En Følge deraf er, at Statsindtægterne have i det sidste Qvartal indbragt over 400,000 Pd. Sterling, meere end i det Qvartal i det forrige Aar, som svarede dertil. Dette bevirker, at Jndvaanerne i Manufacturstæderne nu forholde sig fuldkomment roelige, og ere saare vel tilfreds. Derimod ere Efterretningerne endnu bestandig tvivlsomme fra Jrland, og i mange Egne af England selv, vise Bønderne, hvis Afgifter ikke svare til de lette Kornpriser, sig temmelig uroelige. – Den forrige Minister Hr. Canning, som var Statssecretair i Departementet for de indiske Anliggender, er eenstemmigen udnævnt til Gouverneur i Bengalen eller General-Gouverneur over hele Ostindien, og man tvivler ikke paa at Kongen vil bekræfte hans Udnævnelse. Han skal afseile med Fregatten Active fra Portsmouth, og tager Hr. Ellis med sig som Secretair. – Hs. Majestæt den afdøde Konge Georg 111. af England, har efterladt sig et meget kostbart Bibliothek, som bestaaer af 90,000 Bind, hvoriblandt der er mange Værker af den historiske, theologiske og classiske Litteratur; det hedder, at den Russiske Keiser vil kiøbe denne Samling. – Hr. Canning har i Underhusets Møde den 28de Marts indgivet en Petition fra Plantagerierne og Kiøbmændene i Liverpool, om at der maatte blive aabnet en Handelsforbindelse imellem de vestindiske Colonier og de forenede Stater. Han sagde, at han havde holdt denne Petition faalænge tilbage, indtil han fik at vide, at Regieringen selv vilde andrage paa en saadan Forandring. Ogsaa indgav han et Bønskrift mod de Besværinger, som trykke Handelen paa Canada. Directeuren for Handelskammeret, Hr. Robinson, har ogsaa virkelig andraget, at han vil indkomme med en bill, til paa en nye Maade at regulere Handelen imellem de Engelske vestindiske Colonier og Fastlandet i Amerika og Europa, da nu næsten hele Sydamerika er bleven uafhængig, og da de øvrige Europæiske Staters Colonial-Politik har aldeles forandret sig. Hvad Amerika angaaer faa vilde det være meget uklogt og upolitiskt, at behandle Nordamerika paa en anden Fod end Sydamerika, og det vilde skade Concurencen af de Engelske Vestindiske Colonial-Producter, naar de først skulde, som hidindtil, bringes til England, og der oplægges i Magasiner, inden de kunne føres til Fastlandet i Europa. – Hr. Wallace har nu den 2den April indbragt billen om, at regulere Colonial-Handelen med Nordamerika. J samme Møde indbragte Hr. Aldermann Wood en Petition fra æogle af Londons Jndvaanere, om en Parlaments Reform Besparelser og Formindskelser af Skatterne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Ministeren Lord Londonderry erklærede sig med Eftertryk og under stort Bifald imod at giøre noget Jndgreb i Statscreditorernes Rettigheder; paa Ministerens Forslag er Forhandlingen om Agerdyrknings-Commissionens Jndberetning om Kornbillen bleven udsat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
J et Tidspunkt, hvori saa store Begivenheder forestaae Europa, er det saare interessant at kaste et Blik paa Tingenes Tilstand i Amerika. Den Nordamerikanske Congres har sluttet sine Møder den 10de Marts, da Constitutionen foreskriver en vis bestemt Tid hvori Sessionen skal vare, saa er det en Følge deraf, at der ligger henimod 200 Qvæstioner uafgjorte og henimod 1200 Bønskrifter ubesvarede. Den vigtigste Gienstand, som er bleven forhandlet i den nærværende Session, er, at Præsidenten har indbragt en Bill til at tage i Besiddelse den Deel af de forenede Stater, som ligger ved det stille Hav, til at askiøbe Jndianerne deres Rettigheder, og til at tilstaae de Colonister, som der ville nedsætte sig, en vis Strækning Jord. Naar Folkemængden i denne Colonie først udgiør 2000 Mennesker, saa skal hele Landet Norden for den 42de Grad og Vesten for de fleenede Bierge indlemmes i de Forenede Stater som et Territorium, under Navn af Origon. (Dette Foretagende, som den Nordamerikanske Regiering har længe forberedet ved at anlægge en Colonie paa Halvveien dertil ved den gule Flod, som falder i Missouri, og som tillige er nødvendigt, da Russerne udbrede sig paa begge Sider af dette District paa det stille Havs Kyster, er en universal historisk Begivenhed; da det haner Nordamerikanerne Veien til Handelen paa Ostindien og China, og da de derved ville, saasnart de bringe det vidt i Fabrikvæsenet, hvorpaa de arbeide, tilvende sig Mexicos, Perus og Chilis Rigdomme). J Congressen er forresten bleven forhandlet om en nye Regulering af Repræsentationen med Hensyn til Folkemængdens Tilvært, saa at der nu skal for Fremtiden et større Antal af Jndvaanere for at afsende en Repræsentant til Kongressen, and tilforn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Den Colonie i Afrika, som Nordamerikanerne have anlagt for at affende deres Frienegere dertil, har en god Fremgang; men i den Engelske Colonie i Sierra Leona hersker en stor Dødelighed; ogsaa skal Slavehandelen der være i fuld Gang imod Regieringens Villie. Prinsregenten i Brasilien har erklæret, at de Portugisiske Cortes Decret af 10de Juli, hvorved der er lagt en Afgift af 30 Procent paa Jndførelsen af Engelske uldne Varer, blef gielder kun for Portugal, men ikke for Brasilien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
J Buenos Ayres opblomstrer Handelen paa nye ved den indvortes Rolighed. – Den nye Regiering i Panama har imod en Jndførselsafgift erklæret Havnene frie for alle Nationer. – Saaledes aabnes der bestandig nye Udveie for Handelen, og de meest glimrende Udsigter for Englands Jndustrie og nationale Velfærd. – Surinam som tilforn var saa ufund for Europæerne, er nu meget fund, da man i de sidste 20 Aar har arbeidet paa at udtørre Moradserne. Samme Udsigter staae aabne fordet Franske Guiano.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Directeurerne for det Russiske Amerikanske Compagnie have faaet Efterretning om en frygtelig vuicanisk Explosion, som har fundet Sted paa en af de Alentiske Øer i Aaret 1820. De nærmere Omstændigheder bestaae i følgende: Natten imellem den 1ste og 2den Marts 1820 var det meget stormende og mørkt. Fra Sydvest blæste en stærk Vind. Bludselig paafulgte en heftigt Jordrystelse, som var ledsaget af en stærk underjordisk Torden Kort Tid derefter syntes hele Luften at staae i Jld, som udbredte sig til alle Retninger i en stor Udstrækning og med en saa stor Klarhed, at endskiøndt Natten var i sig selv meget mørk, kunde man dog meget tydeligt see alle Gienstænde. Derpaa regnede Sand, Sod og Aske ned i en saa umaadelig Mængde, at det var umueligt at see nogen Ting endog i den ringeste Afstand. Man kunde ikke engang lukke Øinene op. Asken og Soden forbunklede alt Lys, saa at man aldeles ikke kunde see noget. Dette skrækkelige Phænomen vedvarede hele Natten igiennem. Da Dagen begyndte at frembryde forandrede Vinden sig og Aske og Sod=Regnen hørte nu op. Et Dække af en halv Arschins Tykkelse, som bestod af Sand, Aske og Sod, laae over Sneen paa Jordens Overflade. Vandet i Havet var plumret, Vandet i Floderne havde samme Farve, og var ligesaa tyk som Øl, og var saa bittert, at man slet ikke kunde bruge det. Det mindste Brug deraf foraarsagede en piinlig Smerte i Halsen. Alt dette skeete paa Unalaschka, en Øe, som ligger over 100 Werster fra Øen Umnak, imedens Vulcanen opkom paa den sidste Øe. Da Mørket og Aske- og Sod Regnen hørte op, saa saae man meget tydelig denne Vulcan fra Unalaschka; Udbruddet var saa heftigt, og Jlden saa stærk, at man ved lys Dag og ved Solskin kunde med blotte Øine tydelig see den opstigende Flamme af Krateret. Efter nogen Tid slukkedes Flammen og istedet for den fremkom der en stærk Røg. Ogsaa denne tog efterhaanden af, dog varede den endnu ved i August Maaned, da Beretningen om denne nye Bulcan blev afsendt fra Unalascha. Saasnart Omstændighederne tillede det afsendte man flere Personer fra Unalascha til Um nak, i den Hensigt at undersøge Krateren af denne Vulcon. De berettede ved deres Tilbagekomst, at det var dem umueligt at nærme sig den; thi rundt omkring udbredte den en uudslaaelig Stank, som havde nødt dem til at holde sig en Verst borte fra den. Krateren er omtrent 15 Verster borte fra Strandbredden. Tidligere var den samme Plet 5 Werster borte derfra, hvoraf der kan sees, at Øen har hævet sig ved den vulcanske Eruption, og af den samme Aarsag Havet har maattet trækket sig betydeligt tilbage fra den forrige Strandbred.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Det hedder i en Skrivelse fra St. Petersborg af 20de Marts. Vor nordiske Vinter i Aar hører vist til de største physicalske Mærkværdigheder i den nyere Tidshistorie, og fortiener derfor en Plads i dens Annaler. Vore forrige Vintere herske ellers i deres større Strenghed fire, i en mindre to Maaneder; men i det hele altid et halvt Aar, og ofte længere. Vinterens Varighed i Aar derimod var forbausende kort, den varede kun en Maaned og nogle Dage, Den første varige Snee faldt hos os første Julenat, og optøedes igien overalt i de første Dage af Februar. Siden herskede det mildeste Foraarsveir med en bedækket Himmel, med afvexlende Snee og Regn, faae klare Dage og ofte heftigt rasede Sydvest Storme, som bragte de lavere Deele af Staden. ved Canalernes store Stigen i Fare for Vandet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Vintersæden har fornemmelig lidt meget i de Østerføiske og Hviderussiske Gouvernementer i den fugtige og ubedækkede Jord, og giver Landmændene i disse Egne kun lidet Haab om en god Høst. Jnd beretningerne fra de indvendige Deele af Rusland, om denne Vinter lyde ikke bedre. Vel var den i de sydlige Egne mere standhaftig end i Petersborg, raa og kold, men dog bestandig uden Snee. J Midten af Januar indtraf, ogsaa der allerede overalt Tøe veir. – En officiel Skrivelse fra Siberien hvor der ellers altid hersker den strengeste Vinter, forsikkrer, at Vinteren i Aar selv i Tobolsk og videre imod Nordost, har været høist mild, afvexlende med varme Vinde. Ogsaa i alle hine Egne var der en fuldkommen Mangel paa Snee ligesom i Petersborg. J Beresov i Sibiriens nordligste Deel, faldt den 28de December en stærk Regn. Et faadant Phænomen paa denne Aarstid, kunne ikke selv de ældste Beboere erindre sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Dr. Davi, Professor i Chemsen i Cork i Jrland, har opfundet et simpelt Lactometer (Melkemaaler).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Da dette Lactometer blev første Gang brugt paa Torvet i Cork af en Commission af Eedsvorne og af Chemikerne, saa fandt man hos 38 Melkesælgere, Melken saa blandet med Vand, at 20,000 Qvart bleve confiskerede. Men da man den næste Dag med Lactometeret vilde undersøge den Melk, som blev tilbudt til Salg, var den hos alle Sælgerne af den Beskaffenhed, at man ikke behøvede at consiskere noget deraf.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Nyeste Post Efterretninger. Krigen er vel endnu ikke erklæret fra Russisk Side; men den hænger som en sort Skye over Himmelen. Man venter blot, skriver man fra Petersborg, paa Hr. v. Geheimeraad v. Tatitschefs Tilbagekomst fra Wien, da ville nærmere Oplysninger om Begivenhederne i Syden paafølge. Hs. Majestæt Keiserens Afreise til Armeen er saa længe opsat. Dagen før Hr. v. Tatitschef forlod Petersborg, blev det bestemt i Statsraadets Møde, hvorved Keiseren, var nærværende, at en afgiørende Beslutning skulde saalænge udsættes indtil Gesandten var kommen tilbage. Keiserens Følge, naar han begiver sig til Armeen, vil blive meget stort, iblandt andre er Greve Capodistrias og Hr. v. Stroganoff bestemte til at ledsage ham. - Uagtet saaledes Rusland endnu ikke har erklæret sig, saa have dog alle Trops perne faaet Ordre til at holde sig beredte til at marschere paa første Vink. – Man bemærker, at Guldet bliver overmaade sielden i Petersborg, hvilket man holder for et vist Forbud paa Krigen, saaledes var det altid Tilfældet i Paris, at Guldet var sieldent og dyrt kort førend et Feldtog; som en Følge af, at Officererne indvexle det i Mængde, for de lettere kunne føre det med sig end Sølv. – Des falder Russerne let at anlægge store Magaziner til deres Armee i Bessarabien, da det sydlige Rusland. er opfyldt med Kornvarer og Udførselen i Odessa har standset meget i den sidste Tid. Armeen nærmer sig stærkt til Pruth. – Det synes som Krigens Nærmelse allerede har en Virkning paa Kornpriserne, i det mindste ere de ikke faldne i Amsterdam, uagtet store Tilførsler ere ankomne dertil, og Havren er endog stegen. Man bemærker det i Holland som noget paafaldende, at Kornvarer fra Østersøen bringes igiennem Nederlandene til de frugtbare Lande Jülich og Westerphalen, og man slutter sig deraf til, at der hemmelig giøres Tilberedelser til at anlægge Magaziner. Statspapirerne falde overalt, da ingen meere tvivler paa Krigens Udbrud. De Engelske Fonds ere paa nye faldne den 6te April, i Anledning af at den Tyrkiske Note er bleven bekiendtgjort. J den Afskrift deraf, som tirculerer paa Fastlandet, og som er bleven meddeelt i dette Blad) skulle alle de fornærmelige Udtryk imod den Russiske Keiser, som den indeholder være blevne udelukkede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
J England tvivler nu ingen mere paa Krigen. De Engelske Søeofficerer, som opholde sig i Frankerige, skulle være rapellerede. Flere Engelske Handelshuse, som handle paa Levanten, have forespurgt hos Ministrene, hvorledes Tingene staae, og have faaet det Svar, at det var forsigtigt saaledes at tage sine Forholdsregler som om Krigen snart vilde bryde ud Da man, hedder det fra London, ikke kan forudsee hvilke Følger paa Fastlandet Krigen imellem Rusland og Tyrkiet vil tilveiebringe, saa har man megen Grund til at tvivle om, at Kongen i Aar vil, som man har sagt, reise til Tydskland. – J det Engelske Blad Morgenkrøniken læses følgende: " ladelig ankomme til Wien Courerer fra alle Nationer, og endnu flere afgaae dagligen derfra. Men for nærværende Tid, da Ultimatet er blevet forkastet, saa har den Engelske Regiering pludselig forandret sit Sprog, eftersom den ikke meere kan forhindre Krigen, og raader nu Østerrig til selv at bemægtige sig en saa stor Deel af Tyrkiet, som mueligt, som det eneste Middel til at forhindre Ruslands store Planer; men hvad os angaaer saa kunne vi tilføie, at den Russiske Minister i Wien er allerede bleven enig med det Østerrigske Hof om en Plan til at deele det Tyrkiske Riges Stater imellem Magterne." Man maae nu spørge, hvad skrives der fra Østerrig om alt dette, Svaret bliver, at de Østerrigske Blade tie aldeles stille om alt hvad der angaaer Politik, Tyrkiet og Grækenland, saa at man ikke engang veed om Hr. v. Tatitschef er i Wien endnu eller om han er afreist. Kun to Omstændigheder tale fra Østerrig, først Statspapirerne som daglig falde, og for det andet Krigsudrustningerne, som bestandig tilvoxe. Rygtet gaaer endog, at den Østerrigske Armee i Neapel skal trække sig tilbage til det nordlige Jtalien. Aarsagerne dertil angives forskiellig Nogle sige: at Grunden dertil er, at alle de Tropper, som staae i det nordlige Jtalien skulle afgaae til den Tyrkiske Grændse. Andre, at Kongen af Neapel ikke kan betale Østerrigerne længere; og endnu Andre berette, at General Frimont skal have indgivet en Note til den Neapolitanske Regiering, hvori det Wienske Hof besværer sig over, at den Neapolitanske Regiering ikke har opfyldet alt det, som var besluttet i Laibach, og hvorved Uroelighederne imellem Folket vilde være blevne standsede. Bliver Misbrugen af Magten ikke meere forebygget end hidindtil saa vil Keiseren trække sin Armee tilbage, Man taler derfore om, at Ministeren Medicis skal paa nye blive ansat og Dhrr. Canosa og Circella bortfiernede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-04-20
Jfølge private Breve fra Wien skal den Østerrigske Jnternuntius Grev v. Lützow ikke være bleven skaanet for Tyrkernes Overmod, i den sidste Constrence; som han havde med Reis Effendi skal denne Tænkemaade være bleven yttret paa en saadan Maade, at det vil tildrage sig Gesandtens allerhøieskeHofs Revselse. – Om de Forhandlinger, som have fundet Sted i Constantinopel meddeles følgende Beretninger fra Pera under 6te Marts. Den 15de Februar var en overordentlig Coureer ankommen fra Wien til den Østerrigske Jnternuntius, som tillige overbragte Depescher til Lord Strangford begge Gesandtere anholdt nu om en Conference med Reis-Effendi. Lord Strangford lod tillige ved siDragoman indgive en Besværing til Storvezierens Cancellie, hvori han tilkiendegav sin Misfornøielse med, at den saa længe forlangte Conference havde endnu ikke fundet Sted; men at der for nærværende Tid vare saa vigtige Bevæggrunde forhaanden, at han nu uden Opsættelse maatte forlange at denne Conference blev ham tilstaaet. Endnu samme Aften ankom Portens Tolk i det Engelske Gesandtskabs Pallast for at bestemme den Time paa den følgende Dag, da Conferencen skulde holdes. Til denne Tid begav Ambassadeuren sig nu derhen med sit Gesandtskabspersonale og Conferencen blev holdet. De forsikkringer, som bleve givne fra Portens Side vare saa fredelige, at man i Pera mere end nogensinde overlod sig med Tillid til det Haab, at Misforstaaelserne imellem Rusland og Porten vilde blive bilagte i det Gode, og at virkeligt Brud imellem begge Magter ikke vilde være at befrygte. Begge Ambassadeurer erklærede nu Reis Effendi, at de ventede saasnart som mueligt et afgiørende Svar. Da dette nu ikke paafulgte saa saae begge Ambassadeurer ne sig beføiede til at indsende nye eftertrykkelige Noter til Reis-Effendi, hvori de forestillede, at en ubelinget Antagelse af det Russiske Ultimarum vil de være det eneste Middel, til at tilveiebringe den gode Forstaaelse imellem Porten og Rusland. J disse Noter havde begge Gesandtere anført alle de Grunde, som kunde bevirke Antagelsen af det Russiske Ultimatum. Saaledes blev der sagt deri, at ver Russiske Keiser for at befordre Freden havde forviist Fyrst Michael Suzzo fra sine Stater, og bortfjernet Hetæristerue fra de Tyrkiske Grændser, saa at der ingen videre Aarsag kunde være for Por ken til at opsætte det med at udnævne Christelige Hospodarer i Fyrstendommerne Vallachiet og Mol ran efter Tractaterne. – Reis-Effendi blev nu paa det indstændigste anmodet om hurtig at afgive en skriftlig og bestemt Erklæring fra Portens Side. Men snart derpaa ankom til Constantinopel nye Tartarer, som vare blevne afsendte fra Chorschid Pa has Armee og som ikke allene meldte, at Ali og hans Tilhængere vare tilintetgjorte og hans Skatte vare erobrede, men overbragte tillige den Forsikkring, at intet nu stod den Tyrkiske Armee i Veien for ufortøvet at begive sig paa Marschen til Morea der ligeledes giøre en Ende paa de rebelliske Grækere. Janitscharernes Agaer gave de tydelig ste Beviser paa deres Hengivenhed for Sultanen.