Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1812-08-20
Lovgivning og offentlig Foranstaltning. 1 August. Kongelig befaling og Besparelse ved Søe= og Land=Etatens Paaklædning isluttet - Sre No. 113.) Da Kadet underofficererne ere Officerer i Armeen, skulle de vedblive som hidtil at bære de Distiuctioner, som nu ere reglementerede for Second=Lieutenanter af Landetaten. Jstedetfor de Belønningstegn, som hidtil ere givne de Kadetter, der udmærke sig ved Flid og god Opførsel, skulle de herefter gives og bære en hvid Fjæder med mørkeblaae Top. Disse Distinctioner skulle forsaavidt de ere anvendelige ogsaa gives Vore Søe og Artillerie=Kadetter, kun med den Forskjel, at da Underofficererne ved disse Kadetter ikke ere Officerer, saa skulle deres Distinction bestaae i en smal Guldtresse uden Lahn paa Op slagene. Underofficererne ved samtlige Regimenter og Korpser skulle istedetfor Epauletter gives følgende Distinetioner paa Opslagene nemlig: En Vicekorporal en ulden Snor 1/2 Tomme breed om Opslaget, den skal være af guul eller hvid Farve(hvilket retter sig efter Knapperne i Munderingen om de ere gule eller hvide). Korporalerne 2 uldne Snore om Op slagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Snor. En Vagtmester og Kommandeersergeant gives 3 Rader lignende Snore, om Opslagene med 2 Liniers Aabning imellem hver Rad. Da Guiderne rangere med Korporaler, faae disse 2 Rader Sølvtresse af fornævnte Brede om Opslagene og Korporalerne ved dette Korps faae 3 Rader Sølvtresse om Opslagene; Vagt mesteren faaer desuden en Knap paa Spidsen af hvert Opslag. Eftersom Tresser paa Opslaaene herefter skulle være en Distinction for Underofficerer, skulle Garderne ikke bære samme og desaarsag skulle Tresserne om Opslagene paa begge Vore Garders Uniform bortfalde; Underofficererne ved Vor Garde til Hest beholde paa Kolletten den nuhavende DistinctionstresseGuiderne og Underofficererne ved begge Garderne, skulle bort om Kraven. Knaphullerne af Sølvtresse paa Opslagene ved sættes kun paa hvert Opslag et Knaphul af Sølvtreste i Midten, falde, og naar Garderne faae de spidse Opslage uden Knapper, dog uden Knap. Officererne ved Garden til Hest og Fods, vedblive til Galla at bære de hidtil reglementerede Stadsuniformer og disse skulle forblive aldeles uforandrede, saaledes som de hidtil have været, dog skal Garden til Hestes Officere, lade saavel paa deres Stads som daglige Uniformer borttage den over Opslaget siddende Klap eller Patte med Knap, eftersom Distinctionerne der skulle placeres. Naar Officerer ved Garderne lade sig gjøre nye daglige Uniformer, maae de være med spidse Opslage og kun en Sløise paa hver. De Underofficerer, som til Velønning for Flid og Duelighed have faaet slagne Epauletter, skulle vedblive at bære disse. Ved Søe=Etaten skal istedetfor de guldtressede Hatte bæres af Officererne en sort trekantet Hat, kantet med sorte Silkebaand med Officeers=Kordons og en enkelt simpel Guldlidse til Krampe, ftet med en lille Ankerknap og en sort Kokarde, Holmens Meere, Kadetter, Sergeanter og Underofficerer, som hidtil have havt Guldtresse, skulle herefter kun bære en simpel sort Hat med sort Krampe, heftet ved en lille Anker kap. Alle Generaler, som ikke ere Chefer for noget Regiment eller Korps og altsaa bære en egen Mundering, samt Officererne af Generalskaben og af Veikorpset, skulle, naar de lade sig gjøre nye Mundering, lade Opslagene ligesom ved den øvrige Deel af Armeen gjøre spidse uden Knapper og paa hvert Opslag kun lade anbringe en Sløife; det samme gielder for Generaladjutanter af Søe Etaten. Underoffi ererne af Kavalleriet beholde en Dragon paa venstre Skulder som hidtil, for at hefte Patrontaskeremmen med, men istedetfor Sølvtresse faae de en guul eller hvid ulden Snoer paa samme; Guide=Korpset og Garden til Hest beholde Sølvtresse paa denne Dragon. Underofficererne af Garden til Fods, Jnfanteriet og de lette Tropper til Fods faae paa hver Skulder en slig Dragon, besat med en ulden Snoer, undtagen Garden til Fods, som faaer Sølvtresse. 3. Admiralerne og Generalerne skulle herefter, naar de i Tjenesten bære trekantede Hatte, have sorte Strudsfjædre inden i samme, istedetfor hvide, men naar de ere klædte en Galla, skulle de som hidtil bære hvide Strudsfjædre i de trekantede Hatte; hvilket det og tillades dem at bære udenfor Tjenesten. 4. Naar Officerer lade sig gjøre nye Overmunderinger forinden den 1 Rovember, da anlægges strax disse her befalede Distinctioner derpaa. 5. Enhver Officeer skal fremdeles ligesom hidtil være iført sin fulde reglementererede Uniform i Tjenesten og følgelig ved alle Tjeneste forretninger af hvad Navn nævnes kan, Tjenestemmeldninger og Forespørgseler ikke undtagne. Jkke heller maae nogen Officeer, da Uniformen er Officerens Hædersdragt, møde anderledes klædt end i sin Uniform, enten ved Vort Hof eller ved Høitideligheder, saavel offentlige som private, f. Ex Processioner, Liigbegjængelser, Bryllupper og sl. fl., hvortil de Jndbudne af andre Stænder komme i Høiridsdragter Derimod tillade Vi allernaadigst at Officererne ved enhver anden Leilighed udenfor Tjenesten maae fra nu af og herefter lade sig see offentligen i borgerlige Klæder; hvorhos Vi holde O forvissede om, at ingen blant de Officerer, som afbenytte denne Vor Tilladelse, vil misbruge samme til at øve forbudne handlinger, i det Haab at blive ukjendt, ligesom og saadan, ifald dette imod Formodning skalde blive Tilfæld U behageligheder. med nogen, maa tilskrive sig selv alle deraf for ham flydende Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 1 August 1812. Frederik R. Atlave Myseost. blevne Vilde og sættes strax paa Jlden. Den Ost, som de Naar man har gjort en Sødmels Ost tages den tilbage kommer op paa Vandet, afskummes vel og Valden koges veddet Overblevne igjennem en Haarste og Kjedlen efteriees vel holdende, indtil omtrent der halve er henkogt, derpaa sies om intet skulde have sat sig fast paa Bunden, da den i saa Fald maa vel reengjøres. Valden heldes derpaa atter i jævnlig Omrøren for at forebygge at den ei skal anbrændes, Kiedlen og koges saa stærk som mueligt under meget sagte og hvilket ved mindste Forsømmelse heraf let vil hændes naar Massen begyndet at tyknes. Naar denne har en Tykkelse som en liden Tilsætning af Sukker; et Lod heraf er tilstrækkeligt Meelgrød er den færdig og man kan da efter Behag give den til en Ost af 2 Spande Valde. Saa tages Massen fra Jlden og omrøres flittig indtil den bliver kold, hvorefter den lægges den i en Ostform, hvilket man synes, og belægge den med man kan da enten trykke den sammen i dette Klæde eller lægge op i et fiint linnet Klæde, der er vaadgjort og vel afvreden: vendes den om og presses atter i 12 Timer og saa henlægges Vægt. Naar den saaledes har staaet i Presse i 12 Timer, den er før. - Jndsenderen har ofte spiist af denne saaledes paa et tørt og lukket Sted. Den kan spises strax saasnart den tillavede Ost og fundet den meget deelikat. Opskrivten kommer skedenhed ei tillader ham, at navngive hende. - Han troer fra en af Landets agtværdigste Huusmødres Haand, hvis Be imidlertid at bevise sine Landsmandsinder en sand Tjeneste ved at til denne behagelige Rets Tillavning. meddele dem en saa lidet bekostelig og probat Fremgangsmaade Odense Bye=Nyt. Fra 5 til 17 August.