JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Mit vel sorterede Oplag af Engelske, A. A. I. Franske og Tydske Jern, Staal= og Messing=Varer, Galanterie, og Nyrnberger, Varer, Crystal- og Glas-Sager a. anbefalet jeg herved paa det bedste. Yverst billige og stedse faste Priser forbunden med en streng redelig Behandling, vil vist tilfredsstille enhver af mine Kjøbere. Tønder, d. 26de Juli 1833. Th. A. Tødsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-02
Kjøbenhavnsk Viinedike, af fortrinlig Godhed, til 4 og 5 s., saaog ægte Bordeaux-Edike 6 og 8 s. Potten, udsælges fra Apotheket i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
aller. Kongelig. privilegerede. naadigst. Det ts Aber. Avis, og Adresse med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmat, Tirsdagen der. No. 63. 6te August. ved N. S. Hyphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Udenlandske Efterretninger. Den pyrenæiske Halvs. Et sydfransk Blad vil af et tilforladeligt Brev fra Madrid vide at Kongen ganske har kastet sig i Dronningens Raadgiveres Arme, og at den franske Gesandt, Hr. v. Rayneval, i en lang Audients har modtaget den Forsikkring, at Hs. Majestæt, hvad den udenrigste Politik angaaer, ene vil lade sig lede af hans vise Raad og tillukke sine Ører for alle russiske og østerrigske Jnspirationer. Som en Følge deraf, skulde en paafaldende Forandring være foregaaet i de Madrider Hofmænds Adfærd, i det disse viste Hr. v. Raynevallutter venlige, smillende Ansigter og kappedes i Forekommenhed imod ham, medens de derimod mødte Ruslands og Østerrigs Ministre med jøinefaldende, Kulde. Men ligesom det ikke kan ansees for et Beviis paa en saadan høist venskabelig Stemning, at den gamle General Costannos ved et kongeligt Decret af 13de Juli er udnævnt til Grand af Spaniens første Klasse og til Hertug af Ballen, hvor han d. 19de Juli 1808 tog de franske Divisioner, Dupon og Wedel, tilfange: saaledes tale directe Efterretninger fra Madrid heller slet Jntet og ovenanførte cordiale Forhold. Jfølge disse syntes Ministrene meget bekymrede formedelst de portugisiske Anliggender; uophørlige Conferentser fandt Sted imellem Premier ministeren og Frankerigs og Engellands Gesandter, og i Ministerraadet var Spørgsmaalet, Jntervention eller Neutralitet, det eneste, hvorom der blev handlet. Ministrene vare derom slet ikke enige, og denne Uenighed er det, som i den sidste Tid har givet Anledning til Rygterne om en Forandring i Ministeriet. To af Ministrene prædikede idelig for Kongen, at Spanien, om en ganske kort Tid vilde blive givet til Priis for Anarchi, dersom man lod D. Pedros System triumphere i Portugal; hvorimod deres tre sindigere Colleger ingenlunde deelte denne Mening, men holdt for, at Neutraliteten var det Fordeelagtigste for Spanien. At der i alle Provindsernes Hovedstæder havde dannet sig carlistiske Committeer, som correspondere med en Central-Committe i Madrid, hvilken igjen staaer i levende Forbindelse med lignende Committeer i Lissabon og Paris, sætter under nærværende Omstændigheder Dronningens Tilhængere i Frygt, ligesom det indgyder Carlisterne et stort Mod. At Kong Ferdinand skulde være tilbøielig til at gaae i Frankerigs politiske Ledebaand, staaer fremdeles ganske i Modstgelse med, hvad Temps fortæller, at den franske Regiering driver af al Magt paa, at Engelland officiel skal anerkjende Donna Maria, fordi den frygter forat en spansk Jntervention vil komme denne Anerkjendelse i Forveien, og at Frankerig derved vil blive nødt til at træde i fiendtligt Forhold til Spanien, medens man derimod haaber, at Ferdinand, naar Frankrigs og Engellands Anerkjendelse først er officiel udtalt, ikke vil foretage sig videre Skridt til D. Miguels Fordeel. Jfølge Breve fra Lissabon havde Bourmont begyndt sit Angreb paa Oporto, men uden Held. Til Stadfæstelse trænget den høist vigtige Efterretning, at Admiral Napier efter et strækkeligt Blodbad har indtaget Lissabon, og at en spansk Hær paa 40,000 Md. er gaaet over Portugals Grændse, forat ile D. Miguels synkende Trone, til Hjælp.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Jtalien. Fra Neapel meldes, at de sørgelige Optrin, som, man maatte befrygte, vilde blive Følget af den der stedfundne, men i Tide opdagede Sammensværgelse, ere lykkelig undgaaede ved den unge Konges Sjælsstorhed, Mildhed og den sine Tact, hvormed han har vidst at bevæge sig under saa vanskelige Forhold. Den hele forbryderske Plan hedder det, er alle rede overgiven til Forglemmelse, og ikke et Spor af den er tilbage. Med det Samme holdes store Lovtalet over Kongens Personlighed og Regjering, især over den Sparsomhed, han har indført i alle Bestyrelsens Grene. - Fra Tunis var d. 6te f. M. ankommen en Ambassadeur, som skulde undskylde det der Forefaldne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Den Münchener politiske Tidende meddeler et diplomatisk Actstykke, angaaende Sammensværgelsen i de sardiniske Stater. Allerede ved Kongens Tronbestigelse var en Sammensværgelse i Værk, hvis Hensigt var at myrde Kongen, omstyrte den monarchiske Regjeringsform og proclammere en Republik. Den forræderiske Plan blev opdaget; men Kongen lod sig nøje med at indspærre Hovedmanden paa Fortet Fennestrelle og at afskedige 20 Officerer af Livgarden, som vare Deeltagere i Sammensværgelsen, hvorimod de i samme indviklede Borgere ikke bleve forfulgte. Denne Mildhed, opnaaede imidlertid ikke sin Hensigt; neppe 2 Aar vare forløbne, førend en Sammensværgelse, som stod i Forbindelse med vidtudstrakte Revolutionsplaner i Udlandet, var i fuld Gang, og Regjeringen saae sig nu nødt til at tage de strænge Forholdsregler, som ere noksom bekjendte; dog forsikkres der, at indtil den 17de Juli vare kun 57 Personer fængslede og 12 dodsdømte; uagtet over 200 Personer af forskjellige Stænder vare flygtede til Udlandet. Dette, hedder det til Slutning, er Omstændighedernes sande Sammenhæng, i denne Sag, med Hensyn til hvilken flere Journaler søge at skuffe den offentlige Mening, i det de deels fremføre falske Facta, deels fremstille de sande fra den ufordeelagtigste Side. - Den østerrigske Regjering har advaret alle sine Undersaatter mod enhver Forbindelse med Selskabet "det unge Jtalien", som kaldes en For ning der er langt værre end Carbonarismen, og hvis Hensigt er at omstyrte de bestaaende Regjeringer tilligemed al borgerlig Orden. Hertuginden af Berry lever i al Stilhed paa et Landsted, som hun har leiet nærved Palermo; dog seer man hende daglig at kjøre en Tour tilligemed sin Gemall, Grev Aucchesi Palli, og Prindsesse Beauffremont. Man troer, at hun kun en kort Tid vil blive i Palermo og derefter begive sig til Prag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Frankerig. D. 26de Juli, om Aftenen Kl. 7, forkyndte alle Parises Klokker Julifestens Begyndelse. Den 27de hilsedes den frembrydende Morgen, med Kanonskud; allerede Kl. 5 bleve alle Militære, som vare arresterede for ringere Forseelser, satte, Frihed; Kl. 12 begyndte den kirkelige Fest i alle Kirker og Capeller; paa Marche des Jnnocents, hvor de fleste Juli Faldne hviler, var et særegent lille Capel blevet oprettet. At beskrive Festlighederne, vilde blive for vidtløftigt; men alle Journaler ere enige deri, at d. 27de Juli blev høitideligholdt med Alvor og Værdighed, som det sømmede sig for den Dag, der er helliget til Erindring om dem, der ere faldne for Fædrenelandet. Om Festens anden Dag gaae Efterretningerne kun til Middag. Nationalgarden havde temmelig talrig indfundet sig til Revuen; Kongen, udsaget af en glimrende Generalstad, forlod Tuillerierne Kl. 10 og red langs hen af den paa Voulevarderne opstillede Gardes Front; med Raabet, leve Kongen!" blandede sig Raabet, "ned med Forterne!" saaledes, at begge Raab omtrent holdt hinanden Ligevægt. Toget gik derfra til Napoleons Støtte, og var paa Veien dertil, da Posten afgik. Et Par Dage forud vare Ægteskabscontracter, udfærdigede for 16 Brudepar, som til Festens Forherligelse skulde udstyres og vies. Præfecten Hr. Rambuteau holdt i denne Anledning en Tale, i hvilken han især priste Dronningens Godhed, som havde sørget for Brudekandsene. - Courrier frangais meddeler et Privatbrev fra Wien af 18de Juli, som fortæller, at Fyrst Metternich har havt en lang Samtale med den franske Gesandt, Grev St. Aulaire, hvori Førstnævnte bebreidede alvorlig den franske Regjering, at dens Sprog, til fremmede Cabinetter stod i Modsigelse med det, hvormed den tiltalede det franske Publicum. Fyrsten søgte at bevise denne Paastand ved at fremlægge en Mængde franske ministerielle Tidender, og han forlangte burtigt og kategorisk Svar paa flere Punkter, som hidtil havde været Gienstande for Underhandlinger. Til disse Punkter hørte Forholdsreglerne mod fremmede Flygtninger, de vedvarende Hvervinger for D. Pedro, og især Arbeidets Ophør, paa Forterne om Paris; thi disse Forter, sagde han, bleve betragtede, som Garanti for de af det franske Cabinet mod Udlandet paatagne Forpligtelser til at modstaae Revolutionen og Revulutionsmændene; uden disse Forter kunde Ludvig Philip aldrig blive Herre i sit Huus; men alle hans Hensigter kunde hvert Øjeblik tilintetgjøres. Vel vidste man, at Ludvig Philip var gaaet forvidt, til at han kunde vende tilbage; at han havde brudt med det revolutionaire Partie, og at han derfra ved sin egen Jnteresse var fængslet til de store Magters Jnteresse; men desto urimeligere fandt man det, at han vilde gjøre saadanne Offere for at vinde en Popularitet, som ikke meere lod sig gjenvinde. Denne Samtale skal have sat Grev v. St. Aulaire i en ikke liden Forlegenhed. Maaskee den halvt krigerske Røst, som i den sidste Tid har begyndt at lade sig høre i enkelte franske ministerielle Blade, er foranlediget ved saadanne Katechisationer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Storbrittannien og Jrland. Den 26. Juli erklærede Grev Grev i Overhuset, at Afstemningen om den 117de Artikel i Kirkereformbillen rigtignok havde sat Ministeriet i stor Forlegenhed, ikke saameget for den derved bevirkede Forandring, som for den Tendents, samme forudsatte; dog havde han ved modnere Overlæg fundet, at billens Princip derved endnu ikke var anfægtet; han havde derfor besluttet at vedblive med Raadslagningen om Billen, i det han forbeholdt sig at tage videre Forholdsregler, der som flere Forandringer i samme Aand skulde blive gjorte. Hele Billen gik da igjennem Committeen, og dens tredie Forelæsning blev berammet til den 30te, skjønt der blev andraget paa en 6 Maaneders Udsættelse. Man billiger Ministrenes Forhold i denne vanskelige Sag, og roser dem meget, fordi de hverken ere skredne til en ny Pairscreation, eller have nedlagt deres Poster; thi det første vilde være at bruge den Stærkeres Ret, hvilket Enhver oprigtig Ven af Forfatningen vel maa tage i Betænkning; men det Sidste vilde under nærværede Omstændigheder ikke være Andet, end at spille en Comedie, hvilket, i saa alvorlige og vigtige Anliggender aldrig kan være tilraadeligt. Hr. O'Connel har fordret flere Avisudgivere indstævnet for Underhusets Skranker, fordi de have udeladt hans Tale eller Steder deraf i de tes Blade, og hans saarede Forfængelighed har derved skaffet Huset en Deel Bryderier, som endnu den 30te ikke vare tilende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Holland og Belgien. Conferentsen i London, skal have en ønskelig Fremgang, og det synes, som om det nu ligger alle Parter paa Hjerte, at tilveiebringe et endeligt Forlig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
(De øvrige udenlandske Efterretninger følge næst Gang.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Indenlandske Efterretninger. Jfølge Kancellieskrivelse af 20de Juli sidstleden er 5 14 Litr. B. i Anordningen af 6 April f. A., om Bygningers Opførselse med brandmurede Gavle, ikke anvendelig paa Bygn., der ere over 10 Al. fra de til Nabogrunden hørende Bygninger, om de end komme nogen af de paa samme Eiendom opførte Bygninger saanær som 10 Alen. Gavle, der skulle opføres af Grundmuur, bør være af saadan Muur lige til den øverste Spidse, hvorimod det ikke kan formenes, at Vinduer, anbringes i samme. - Ligeledes bør, ifølge KancellieSkrivelse af samme Dato, Sidevæggene opføres af Grundmuur, da det samme maae gielde om dem, som om Gavlvægge, der vende mod Naboens Grund, i hvilken Henseende den Omstændighed, at tvende Nabohuse, for Tiden ere i samme Mands Eie, ei kan gjøre Forandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
En i Skomagerprofessionen oplært Person kan ikke, efter Kancellieskrivelse af 23de Juli sidstl. være berettiget til at arbeide med egne Hænder i Professionen, uden at gjøre Prøvestykke, fordi han har været udskrevet til Soldat men formedelst Svagelighed er meddeelt Afskeed, hvilken Frihed allene kan vindes af dem, der efter Patentet af 24 Jan. 1738 have staaet i virkelig Krigstjeneste i 14 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Kbhvn. d. 2den August. Med Dagsposten er ankommen følgende officielle Bulletin: "Hs. Majest. Kongen befinder Sig nu saavel, at Allerhøistsamme har befalet at ingen Bulletin fremdeles udstædes. (Tiden for Hs. Majests, Afreise skal efter Forlydende, have været ansat til igaar Middags Kl. 2. Hvis dette har stadfæstet sig, og ingen Forandring heri sildigere er skeet, vilde Hs. Majestæt kunne ventes hertil i Eftermiddag. (Khp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Den 30te Juli undvege tvende Fæstningsslaver: Jens Post født i Resen, Ringkjøbing Amt, og Ole Qvist Knudsen, hjemmehørende i Rye, Skanderborg Amt. (Aarh. A.) J berl. Tid. efterlyses en 3die Slave. Johan Peter eller Niels Mikkelsen Holst, som undveg d. 29de Juli, 42 Aar gl. og født i Frederiksborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Den nylig udkomne Post-Tabel af Hr. C. A. Jantzen, Copiist under den kongelige Generalpostdirection, er et fortjenstligt Arbeide, der tør gjøre Regning paa at vinde meget bifald, saavel formedelst dets Hensigtsmæssighed, som dets Udstyr og den billige Priis (1 Rbdr. Sølv), hvorfor det sælges. Den bestaaer egentlig af to Dele, en lithographeret, indeholdende Brevtaxten mellem Kjøbenhavn og de øvrige Stæder i Danmark og Hertugdømmene, og den egentlige Post-Tabel, hvorpaa, som paa et Veikort, Stationer ere ansatte med Tiden da Posterne fra Kiøbenhavn indtræffe ved hver Station og en trykt, indeholdende, foruden oplysende Noter, specielle Oplysninger om de lollandske og helsingøerske Poster, Dampskibet Frederik den Sjette, de forskjellige Dagvogne fra Kjøbenhavn m. m.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Ved det Sted i Kirkefognet Heides Protest mod Ophævelsen af Toldfrihed: "Snighandel med dens ulykkelige Følger kjende vi hidtil kun af Navn, o. s. v. gjor Itzehoer Ugeblad den bemærkning: Snighandel, drives af Dithmarskerne systematisk med deres Naboer, og den strengeste Control er ikke istand til, ganske at hindre dette Uvæsen; saaledes existerer Kirkesognet Lunden størstedelen kun ved sin Snighandel med Nabobyerne og Landsognene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Den 25de Juli ventedes til Preetz en Samling, af Læger fra Hertugdømmernes forskjellige Egne, for, efter Forlydende, at grunde en Forening, der afvexlende aarligt skal sammentræde paa et eller andet Sted, i Hertugdømmerne. - Søbadet paa Føhr bliver hvert Aar mere besøgt. D. 22de Juli d. A. havde der sammesteds allerede indfundet sig nogle og 70 Badegæster, hvis Antal vistnok endnu vil blive betydelig for(Ap. U.) oget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Aalborgs nye Politimester, Hr. Cancellieraad Wølfferdt, har indskjærpet adskillige gamle Politianordninger, som f. Ex. at om Søndagen under Gudstjenesten alle Boutiker skulle være lukkede, samt at der ikke maa arbeides paa Værkstederne, eller Frugt og Bagværk ombæres til Salg. Haandværksdrenge maa ei udgaae eller omløbe paa Gaderne om Aftenen efter Kl. 9 om Sommeren og 7 om Vinteren, med mindre de i enkelte Tilfælde og enkeltviis maatte have noget nødvendigt Ærinde at forrette for deres Mester, og denne i saa Fald vil staa til Ansvar for Drengens Opførsel. Vertshusholdere maae ikke tillade Lærredrenge eller andre deslige unge Tjenestefolk at opholde sig i deres Huse, og der enten at drikke eller at spille. At stærk Kjørsel eller Riden paa Gaderne maa ikke finde Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Enhver som modtager Reisende maa, hvad enten de medbringe Pas eller ikke, strax derom gjøre Anmeldelse paa Politikammeret. At det er Enhver formeent, under Straf fra 1 til 10 Rbdlr. samt Varernes Forliis, at kiøbe, til Pant at tage, eller i andre Maader tiforhandle sig noget af Underofficerer og Gemene eller de tes Hustruer og Børn uden Compagniechesens skriftlige Consens &c. &c.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Ledige Embeder. Starup og Rebel Sognekald i Ribe Stift, 350 Rd. - ØsløsBesløs og Arup Sognekald i Aalborg Stift, 3300 Rd. - Understed og Karup Sognekald i Aalborg Stift, 300 Rd. - Ordineret Catechet og første Lærer-Embedet ved Borgerskolen i Kierteminde. Løn 300 Rd. Sølv, fri Bolig, samt 3 Favne Brænde til eget og 20 Læs Tørv til Skolens Brug, Græsning og Foder til 2 Køer, foruden Høitidsoffer af Kierteminde Kjøbstad og Anneret Drigstrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Befordringer. Den 20de Juni er Krigsraad og Chef for Revisionscontoiret under Generalcommissariats=Collegiet, M. C. Rehder; Justitsraad og Fuldmægtig i Generalstadens Bureau, J. J. Bruun, og Justitsraad og første Cancellist i samme Bureau, A. C. Andersen, beskikkede til virkelige Justitsraader.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Kjøbenhavns Børs Cours d. 2den August. Species 209 solgtes til 12 Rbmk. 8 enhalv s. BankDisconto 4 pCt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Norske Speciesedler 154 enfjerded. a 155 Rbd. Ribe. Døbt i Cathrine Kirke d. 28de Juli, Grund Søren Mortensens Datter, Else Cathrine Sørensen, Tveed. Fadderne: Pigen J. M. Handel i Tveed, Pigen E. Nielsdatter, i Hjortlund, Pigen A. M. Madsdatter Kjærbøl, Skolelærer A. T. Høeg i Tveed og Ungk. H. P. Brorsen i Tange. - Den 4de August: Dagleier Niels Lassens Datter, Mette Susanne Lassen. Fadderne: Andreas Bernhardts Hustru, Pigen D. Hansdatter, Dagl. P. Bjørn og Ungk. P. Lassen. - S. D. Muurmester Jens Mørks Datter, Marie Cathrine Mørk. Fadderne: Pigen M. C. Hansen, Pigen J. Hansen, Snedkersvend P. Andersen og Ungk. H. H. Hulsen. - S. D. Snedkermester HornumsSøn, Martin Hornum. Fadderne: Skrædermester Andersens Hustru, Pigen H. Lützau, Bødkermester J. Baa til og Snedkersvendene P. Feddersen og N. S. BrotAVIIISSET.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Bedste Sort Christiansfeldter Viinædike til 4 s. Potten, og Ciderædike a 2 s. Potten, samt god grøn Sæbe, og flere Sorter Rygtobak faaes hos W. H. Dessauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Lars Christian Maygaard af Blesberg i Meirup Sogn bliver et Boet og den Afdødes Svoger Christen Danielsen tilhørende Stykke Jord paa Holstebroe, Mark af Hartkorn frie Kiøbstædjord 3 Skpr. 3 Fdkr. fem ten sextendedeel Alb., som for Tiden er bortleiet til Hans Peter Møller, stillet til Bortsalg ved trende offentlige Auctioner, af hvilke de tvende første afholdes paa Holstebroe Raadstue og den tielie paa selve Jorden. saaledes: 1ste Auction Tirsdagen den 3die Septbr. næst) hver Dags 2den - Tirsdagen den 17de ) Formiddag. ) Kl. 11. og 3die Tirsdagen den 1ste Octobr. Eftermiddag Kl. 2. Conditionerne erfares paa Auctionsstederne. Dette bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 til Panthavernes og Lysthavendes Efterretning. Holstebroe, den 31te Julii 1833. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
At Repartitionen i Boet efter afdøde Pastor Rasmus Horning og forhen afdøde Hustru Marie Sophie født Mehl af Sevel Præstegaard vil blive fremlagt ved en Skiftesamling som afholdes paa Undertegnedes Contoir Onsdagen d. 4de Septbr. næst FormiddaKl. 10 det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjort. Hierm Ginding Herreders Contoir i Holstebroe d. 3. Julii 1833. Nellemann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Efter vedkommende Panthavers Begjæring og ifølge Forliig bliver det J. F. Holmstrup tilhørende Huus No. 27 paa denne Byes Vestermeldgade, bestaaende af den. Fag straatagt, Grundmuur og Bindingsværk, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes om Mandangen d. 26de August, d. 9de og den 23de Sept. næstkommende om Formiddagen Kl. 10, de tvende første Auctioner paa Raadstuen og den sidste paa Stedet selv. Ringkiøbing Byfogedkontoir d. 2den August 1833. John Finsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Ifølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afgangne Huusmand Jacob Pedersen Pomphole af Cathrineborg paa Nørbek Mark bliver Stervboehuset, fornævnt te Cathrineborg med underliggende Jorder der skylde af Hrtk. Ager og Eng ufrie Hovedgaardstaxt i Skp. 1 Fdkr. stillet til Bortsalg ved 3de offentlige Auctioner, hvoraf de 2de første afholdes paa Herredstingstuen i Weile Torsdagene d. 29de Aug. og 12te Septbr. førsik, og 3de Auction i selve Huset Løverdagen d. 28de Sept. næstefter, hver Dags Formiddag Kl. 11.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Naar 3die Auction er afholdt forauctioneres Stervboets ubetydelige Løsøre, hvilket herved overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817 bekjendtgjøres, til Liebhaberes, Pantecreditorers og andre Vedkommendes Efterretning. Herredskontoiret i Weile d. 1ste August 1833. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Jfølge Stiftsdirectionens Reqvisition bliver den Høyen og Jerlef Sognekald tilhørende Annergaard i Jerlef Bye og Sogn med underliggende Jorder der skylde af Hartk. Ager og Eng 9 Tdr. 3 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 2 tor tredied. Alb., opbuden til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden Løverdagen d. 24de August førstk., om Formiddagen Kl. 11; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres med Tilføiende at Conditionerne, forinden Auctionen ligge til Efterson hos Sognefogden i Jerlef, Hr. Hospitalsforstander Henckel i Weile og paa mit Contoir. Herredscontoiret i Weile, d. 1ste August 1833. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-06
Mit vel sorterede Oplag af Engelske, J. A. K. Franske og Tydske Jern, Staal= og Mesing Varer, Galanterie- og Nyrnberger Varer, Crystal- og Glas-Sager a. anbefalet jeg herved paa det bedste. Yderst billige og stedse faste Priser forbunden med en streng redelig Behandling, vil vist tilfredsstille enhver af mine Kjøbere. Tønder, d. 26de Juli 1833. Th. A. Todsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-09
aller Kongelig. naadigst. privilegerede. Stifts Alder. og AdresseAvis, som forsendes. med Brevposten. overalt i Danmat, og Hertugdømmene. No. 64. Fredagen den. 9de August. Redigeres, trykkes og udgives ved N. S. Hophoff i Ribe.