JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Til Paris hafver sig en synderlig Tilfald begifvet, i det en vindes Person, som var siugelig, sagde sig aldrig at hafve været i nogen Mands, men alleeniste i en anden Quindes Omgengelse. Rætten lod den beskyldte gribe och besee, och det befandtes, at samme Quindes Person var saa vel af Naturen forsiunet, at hun et saadant Underverk kunde forrætte, lod derfore forordne, at saadanne Tuetuller skulle bære Mands Klæder och bruge det, som de hafve Mands Nafn af, och lade det andet ubrugt, eftersom det siuntes ubilligt at en Person skulde nyde dubbelt Lyst. Spa
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Spanien. Hans Catholiske Majest. hafver ladet giøre Ansøgning om den KeysPrincess, Ertzhertuginde Mariana hos Hans Keyserl. Majest. oc som mand fornemmer skal hun nu i Foraaret føres til Spanien. Paa Floden sammesteds giøres største flid, at den betiden kand komme i Søen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Til Mayland er fra Hoffet kommen en Vexel paa 200000 Kroner til at huerfve Folk fore, som der sammesteds skulle bruges imod de Frandske, med saa skiel Frankerige vil skikke nogle Folk ind i Jtalien imod de Spandske Lande. Hendes Maj. Regentinden hafver gifvet de Bønder i Catalonien, som de i samme Land indfaldende Frandsoser tilbage drefve, Frihed for ald Skat och Tynge.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Til Bryssel hafver det tildraget, sig, at en Quindis Person fød til Gent hafver for tu Aar siden udgifvet sig for en Mand och tagen Tieniste under Spanien for en Dragon, med Vilkor, at hun efter tu Aars forløb skulde fri lades, huilket Capteinen under et Skin alleeniste. hende tilsage. Der nu disse tu Aar vare omme, hafver hun anholt hos Capteinen om Forlof, hvor til Capteinen ikke vilde forstaa sig, efterdi hand hafde befunden samme Dragon at være fridsk och uforsagt, hvorfore hand, der hand ikke kunde blifve hendes overløben quit, lod hende sætte i arrest, i hvor hart hun och beklagede sig at være anfængt med Vattersot, hvor hun efter 3 Ugers forløb fødde tu vakkere Drengebørn, och er saaledis befunden den stridbare Amazoners Slect endnu at være til iblant denne Tids Quindekiøn.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Portugal. Eftersom denne nu regerendis Herre hafver ingen Arfving paa Suerd Siden, er besluttet at Princessen skal arfve Riget efter Faderen, och huo, som samme Princess til ægte bekommendes vorder, at skal blifve Regent.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Efterat den Spanske Ambassaveur deel Fressno hafde udtrykkeligen beviist, som och af Parlamentet saa i Sandhed var befunden, at Frankerige i alt det det gjorde, søgte kun sin egen Vinding med Engelands store Skade, da hafver Hans Majest. befalet de der til forordnede Commissarier at handle med fornæfnte Legat paa de foreenede Nederlandes. Sta Staters vegne, och er endeligen en paa efterfølgende Puncter grundet Fred sluttet imellom dennem. 1. At imellom dennem och deres Undersaatter inden og uden Europa skal skal fra denne Tid være en tryg och bestandig Fred. 2. Saa snart denne Freds Fordrag blifver forkyndet, skal ald Fiendskab være ophæfvet, och ingen enten hemmelig eller aabenbarligen skade hin andens Undersaatter, men meget meere hin anden med Venskab begegne. 3. J Søen skal ald Fiendskab ophøre 12 Dage efter Freds Forkyndelsen vestenfor Canalen som kaldes Soundings indtil den anden ende, som kaldes Neus van Norwegen, 6 Uger til Tanger, 10 Uger i den vide Søe, Middelhafvet och andre Stæder imellom Tanger och Linien och i 8 Maaneder i den gandske Verden. 4. Skulle Staternes Skibe stryge deres Flage och Topsegle for Hans Maj. Skibe, som føre Hans Majest. Flag IAc kaldede. 5. Skal Hans Majest. hafve Frihed til at føre fra den Engelske Colonie Surinam de der boende Engelænder, som hafve Lyst til at drage der fra, och hvis dennem tilstaar at indkræfve, etc. 6. Skulle alle Fæstninger inden och uden Europa, som i Krigen ere indtagne, gifvis begge Sidernis Eiermænd igien, med ald den Tilbehøring, som de hafde, der de blefve indtagne. 7. Skal den Freds-Fordrag, som til Breda 1667. blef sluttet, fornyes. 8. Fordragen de Marine, som 1668. blef sluttet inden 9. Maaneder foretages. 9. Skulle Commissarier om Kiøb handelen i Ost-Indien paa begge Sider sammenkomme, och om de inden tre Maaneder kundne ikke komme til ende der med da Dronningen i Spanien at sige begge Parterne imellom. 10. Skulle Staterne i fire Terminer fire Aar efter hin anden betale Majestæten 800000. Rigsdaler. 11. Skulle Majestæten af Engeland Staterne holde alle disse Puncter troligen och uryggeligen och inden fire Ugger paa begge Sider fuldbyrde. 12. Endeligen saa snart de fuldbyrdede och underskrefne ere, skal Freden inden 24. Timer i Haag forkyndes. Der findes endnu en adskilt Punct, som i denne Fordrag er ikke indført, och dog tillige med denne Fordrag skal fuldbyrdes, hvilken forbinder begge Parterne til ingen Hielp at giøre hin andens Fiender, være sig och hvad Nafn det hafve kand Med de Catholiske fares haart af stæd, saa at der end och forbiudes at ingen maa gifte sig med samme Religions Forvante,
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-03-01
Den Frandske Ambassadeur, som til Londen lod sig forlyde, at Majestæten hafde brudt det Forbaand, som hand til Vold och Vern hafde indgaaet med Kongen af Frankerige, blef svaret af Kongen at deris Forbaand lydde ikke om nogen Krig at føre med Kæjseren och Kongen af Spanien, men ikkun om Holland allerne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Kiøbenhafn. et Kæiserl. Extraordinaire Store Sendebud Her Græfve af Starenberg, som nogen Tid hafver været i Suerrig, er deden kommen til Helsingør, och hafver u-fortøfvet begivet sig paa Veyen ad Korfør. Saa hafver och det General Staternes af de foreenede Neederlande Store Sendebud Her Werkendam med præctig Optog været til Af(Num. 19.) skeeds Forhør paa Slottet hos Maj. vor Allernaadigste Arfve-Herre den 21. Aprilis. Monsieur Polman er, som Extraordinaire Envoye, fra den Nedersaxische Creysshidkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
De Kongelige Danske Penge heele och halfve Croner blifve ikke alleniste tagne for fulde til Frankfurt ved Main, men prises och sammestæds for at være gode, gilde och gangverdige Mønt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Siden den Tid vi finge Opslag her i Landene hafve vi haft got och meesten deel tørt April-vejrlig med nogenleedis Varme, ikke dis mindre hafver Jisen indtil denne Dag opholdt Seyladsen, imellom disse Lande, saa at och Smakken, som pleyede at gaa imellom Nyborrig och Korsør, och nu i tolf gandske Uger hafde været frossen inde under Nyborrig, er allerførst den 18. Aprilis kommen ofver til Korfør. Jmidler Tid hafve de Reysende, och de som med Skiberume hafve vofvetsig tilig ud, udstaaet stor Fare, af drifve Jis, disse her i Sundet, och de andre paa den liden oc store Belt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
En stærck Nordvesten Vind hafver den 24. och 25. Aprilis endeligen drefven Jsen bort, som laa her under Landet, huor paa atskillige Skibe ere komne hid op af Sundet. Men nogle Skibe her af Byen, som ere samme Tid udløbne, oc vilde gaa paa Dantzig, maatte, der de vare komne til Stevens, vende tilbage igien, eftersom de kunde ikke komme længere for Js, som var der i saa stor mængde for dennem, at de af Masten paa Skibet kunde intet see uden Js. Sammestæds er et Hollandsk Skib kaldet de fire Vinde siunken, efterat Jsen hafde skaaret det igiennem. De, som blefve reddede af Folkene, berætte, at Jsen stod samme Tid 15. Alen tyk og dybt paa hin anden under Vandet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Den 25. April ere tre Murmestere Suenne nedfaldene med en Stilling af et Huus her i Byen, af huilken Fald de tu ere omkomne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Samme Dag er en Krud mølle her paa Landet op sprungen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Den 26. April. hafver Her Otto Didrich Schach Græfve til Schachenborrig, Herre til GiselGiselfæld, Brinckenhof och Gram, Kongl. Majest Cammer-herre, Stift Amptmand ofver Riberstift och Befalings-Mand paa Riberhuus haft Bryllup her paa Slottet, med Hændis Dronningelige Majest. Cammer-Jomfru Sophia Dorothea Mar schall. Suerrig. Majest. tager sig Prinds Wilhelms af Fürstenberg Fængsel meget an, huilket den Kongl. Suenske Resident til Wien hafver hos Kæjseren andraget. Sammeleedis beflitte de Kongl. Suenske Meglere sig paa af yderste Formue at bringe en allmindelig och tryg Fred til veye, hvorfore de och skulle hafve ofvertalet Kongen af Engeland, til at handle Majesteterne af Spanien och Frankerige imellom.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
J midler Tid hafver samme høyest bemeldte Majest. lader opbiude ofver alt Riget i alle Førstendømme och Lande, som der berættetes, huer tiende paa sit eget och huer tiufvende Mand paa Adelens Gods, dog saa, at de skulle være i Beredskab och fortøfve indtil videre Tilsigelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Tydskland. Hans Kæiserl. Majest. lader sig Rigets Velfærdt høyeligen være anlegen, hvorfore hand och dageligen i egen Person er ofverværendis i Krigs Raadet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
General Souches er forordnet til at anføre den ny Kæjserlige Krigshær, som er beordret at gaae ned i Riget, och bestaar aff 10000 Ryttere och 25000. Fodfolk, foruden Dragoner och Croater, som endnu skulle hverfves, af huilke disse blifve 1500. stærke. Ofver denne æiserlige Krigsmagt, næst Gen. Souches, skal Fældmarskal-Leutenant Cop, som det høyeste Hofvet ofver Fodfolket, hafve at biude. Gen. Vagtmester Spankau skal være udi General Fældt-Marskal Leutenants Capliers stæd i Tyrol, och General Fældt-Tøymester Friherre af Heist i dennes Sted igien i Ungern, hvor de Jgienstridige i dette Foraar ere tuende gange slagne, och hafve mist meere end 500. Mænd udi en Maaned, foruden de, som ere fangede af dennem. Frem Rii. Fremdeeles hafver H. Kæis. M. giort denne Forordning under Fodfolket, at alle Bestillingerne efter denne Dag skulle ligesom arfveligen forfalde paa Efterkommernene, i det naar nogen enten døer eller i andre maader omkommer, den da, som er ældst och næst samme Bestilling i det Embede, hand nu forestaar, skal nyde samme Bestilling, och de neederigere i saa maade ophøyes efter huer andre. Prinds Wilhelms af Førsten berg Fængsel er kiendt, at være rætfærdig af Stænderne i Riget til Regensborrig; Samme Første beskyldis for at hafve været med videre och Raadgifvere i Nadasti och Serini Forræderi, er och forhørt af den Kæiserlige Ofver-Canceller och Secreterer, men hvad hans Bekiendelse hafver været er endnu ikke kundbart.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Hans Kæiserl. Majest. hafver foræret Chur-Saxen 7. Vogne med kostelig Vin.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Chur-Bæjrns vitberømte Slot til München er afbrænd, Skaden beregnes paa nogle Millioner. J ligemaade hafver Jldebrand til Wissmar gjort stoer Skade, saa at en eenist Borgers Forlissning siges at være 15000 Rigsd. verd. Men hvad Skade Vaade-Jld ikke foraarsager, det giøre de Frandske Krigs-Folk allevegne i Riget med Plyndren, Røven, Skænden och Brænden, thi de have ikke alleeniste afbrændt den, for Vinhandlens skyld vitberømte Stad, Hokenheimb, men och nogle Landsbyer, i huilke de hafve indebrændt nogle Børn. Neder Elsas hafve de i grund ødelagt, det Hanauiske Land hafve de udplyndret, alle Kirker og Klostere om Trier, som vare nærmere end mand med det største Stykke Skud kunde lange til dennem, hafve de needbrudt. Murene om Germersheim i Pfaltz hafve de needbrudt och minet Taarnene; Seltz begynde de at sluffe, och hafve u-barmhierteligen tagen af stæd i Landau, Hildesheim, Weisenborg och andre Chur-Pfaltz tilhørende Stæder. Derforuden hafve de undsagt de Rhin-Græfvelige och Churpfaltziske Undersaatter, hine med Jndquarteering, og disse med Rof och Braand, dersom de ey ville bequemme sig til at tilføre dennem Proviant och Skat. Derimod hafver Hans Chur-Førstl. Naade af Pfaltz undsagt alle saadanne Jndfordere at hand vil lade dennem henge i de første Træer, mand kommer til med dennem. Dersom mand kand faa saa sat paa dem, och derforuden allvorligen forbudet alle sine Undersaatter at giøre dennem nogen saadan Begiæring fyldist, huilket Græfven af Montere i de Spanske Nederlande och hafver ladet forkyndet, hvor til hos de Spanske denne Aarsag forregifves, at mand ved saadan Middel kand føre diss fleere Snaphaner paa Beenene. Och hvad ved dennem kand udrættes vidne Strassburger och Heidelberger Brefve, disse, at ved dennem blefve fleere dræbte i Skof vene i sidste Fæstning der de Frandske blefve slagne paa Flucht, end der paa Voldstæden blefve nedlagde af de Kæiserlige och Saxiske, u-anseet der fandtis 200. Frandsoser døde paa Valdstæden, och 80. fangne, hine, at de Pfalsiske Snaphaner hafver taget tuende Skibe fra de Frandske et med Korn, som de hafde kiøbt i Strassborrig och et andet med Hiulbaarder. Men at højestbemældte Churførstelige Naade af Pfaltz, som nu siges at være gaaet i Marken med hans Krigsfolk, kand være de Frandske voxen nok, er det besluttet af Stænderne i Riget til Regensborrig, at hielpe hannem af all Magt, och som Cölniske Brefve ville, skal Kæjseren hafve gjort hannem til Ofver-Fældt herre i Riget i 10 Aar.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Chur-Cølln, som i lang Tid hafver alleniste der med opholt FredsSlutningen imellem Kæjseren och de foreenede Nederlandes Stater paa den ene och sig self paa den anden Side, at hand vilde hafve Biscopen af Strassborrig och Prinds Wilhelm af Førstenberg indsluttede med i denne Freds Fordrag, skal nu eftersom hand fornæmmer Stænderne i Riget at hafve forklaret sig Kæjserlige, och Prinds Wilhelms Fængsel at være kiendt rætfærdig, bedre lade sig bequemme. Nogle Brefve ville, at hand skal hafve gifvet Capitelet Fuldmact til at slutte paa hans vegne, andre at hand med de Franske Fuldmæctige skal være gaaet igiennem ind af Frankerige, huilket och mældes om Biscopen af Strassborrig. Men i huordant det hafver sig, da ville Stænderne i dette Ertzstift, eftersom de befinde sig at være satte i yderste Fare och Ulykke formedelst de Førstenbergiske Raad, enten afsondre sig fra Capitelet, eller, som andre Brefve mælde, til Kæjseren ofverlefvere nogle af forbemeldte Førstenbergs Stolbrødre, och bevise sig at være uskyldige i hans Practiker. Med Mynster och Hollænderne skal det och være kommen til Fred och Rolighed, efter at hand af disse Rii. och disse af hannem igien hafve lidt nogen Skade och Nederlag i de Mynsterske Lande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Frankerige. Den Franske Magt i dette Aar efter de Parisiske Brefves Formælding er 97850. Mænd stærk foruden de flifvende Krigs-Magter under Gadagne, Vaubron, Renel, Joyeuse, Magalotti, Montal och Schomberg: Saa skal och Majesteten af Engelland vil lade de til Frankerige forstrakte 15000. Mænd forblifve udi Frankerigis Tieniste, och tilstæde dennem at forfridskes med nyt Folk af Engeland. Det nyss-huerfvede Frandske Krigs-Folk er den største Part adskillige Haandvercks-Folk, som hafve taget imod Vaaben, eftersom de intet andet kunde faa at arbeyde, saa at i Tours allerne 6000. Silke-Vefvere-Suenne hafve taget Penge paa Haanden. J samme Kongerige er ey heller, som HerRumpf, forrig Hollandske Resident, i Frankerige, hafver berættet Hans Kongelige Høyhed Printzen af Oranien Mangel paa Penge, saa det er læt at troe, at et Croned Hofvet, som af Hamborrig berettes, hafver nyligen igien faaet store Penge af Mayestæten i Frankerige, och at Førsten af Neuburg befolder sit Rytterie med Franske Penge, och vil derfor endnu i tre Maaneder self beholde det, uanseet mand fornemmer, at høybemældte Første ofverlader nogle af dennem til Hans Chur-Førstelige Naade, af Brandenborg, huis Chur-Førstelige Gemahl er nyligen forløst med en ung Princess. Turaine er den 20. Martii reyst fra Paris, efterat hand haardeligen hafde tiltalt Louvoy, och gifvet hannem skyld for at Krigen ikke længe siden var kommen til ende, och at hand var Aarsag der til at Majestæten ikke længe med Fordeel och Berømmelse var skilt ved Feyden. Hvorfore Majestæten hafver gifvet Turaine Fuldmagt til at giøre hvad hannem self best siu nis; huilken och, efter at hand var kommen til Nancy med 2000. Heste, hafver indtaget abern, Moltheim och Dachstein. Det Krigs-Folk, som er under hannem och Vaubron, er ikke ofver 8000. Mænd stærk som af Strasborrig berættes, andre sætte 11000. den rætte KrigsHær er paa Veye til hannem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Prindsen af Conde, som nogen Tid hafver været svag, er nogenledis kommen til rætte igien, saa hand vil med det første begifve sig i Marken. Af den Krigshær, som under Kongen, efter de gemeene Rul lers Jndhold, allene tiener och er 35000. Mænd stærk, hafver Majestæten befalet, 3000 at bevagte och forsuare Søekanten af det Landskab Aunis imellom Poictoer och Tamtonge i Egnen ved Rochelle, huor hvor mand lætteligen kand komme til at lande, eftersom mand hafver spurdt at Hollænderne vilde sammestæds giøre Landgang.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Paa Middel-Hafvet er Grefve Vivonne af Toulon beordret at udruste 12. store Krigs-Skibe, 4. Brandere och 25. Ga leyer, och at begifve sig i Søen med dennem. Mand vil och sige at Kongen af Engeland skal vil leye Frankerige 40. store Kriegs-Skibe. Eftersom mand i Frankerige er en Dyr Tid befryctendis for det meget Regenvejrlig de der hafve haft, den stund Frosten var saa stræng i disse Nordiske Lande, da hafver Kongen gjort Forbud paa at intet Korn maa udskibes, meget mindre til andre Lande forføres.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Som af Cøln berettes vil Majestæten af Frankerige føre 3. store Krigs-Magter i Marken, som tilsammen skulle giøre 102000. Mænd. Pariser Brefve legge dette til, at de ville tuinge de Kæyserligoch Rigets-Folk til at holde Fældtslag, om de ey hellers ville godvilligen gifve sig i Dræbning med dennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Fra den Frandske Hær.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
For Luxel i Burgundien ere de Frandske afslagne, saa hafve de och forgiæfs beleyret Albeis. Dole och Bezanzon skulle nu tillige være beleyrede af dennem. Den imod skal Prinds Vaudemont, nogle Stæder hafve forjaget dennem, anden stæds belagt dennem, och tredie stæds ofvervældet dennem och slaget 2. a 300. Ry tere ihiel af dem. Suitzerne, af huilke Kongen af Franterige skal hafve, dog forgiæfs, begiæret 30000. Mænd, bemøye sig at stifte en Stilstand imellom dennem och Frankerige, men hafve hid indtil intet udrættet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Wesel skal være indrømt Chur-Brandenborrig af de Frandske. Arnheim skal hafve gjort Fordrag med dennem om 40000. Rigsdaler, och gifvet Gisseler fra sig der paa, om de andre Stæder løbe Tidenderne fast imod huer andre, i det nogle berætte at de ville forlade alle Fæstningerne uden Mastricht allerne, andre tuert imod at de ville oprette en Leyr ved Nimwegen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Spanien. Som af Madrit berættes, udrædis och rustis Floden med største flid. sammestæds hafve trende besynderlige Misdædere faaet deris fortiente Straf, nemmelig: en berømmelig Coplerinde, en Mand som hafde tu Koener och en skinhellig Syster, som foregaf at det Barn, hun hafde aflet i Horerie, var undfangen foruden en Mands Person. J de Spanske Nederlande hafve tuende gange været Forræderie paa rokke, i det nogle hafve villet forraade Bryssel i de Frandskes Hænder, men Forræderne ere blefne raabte och andre til Exempel tilbørligen afstraffede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Eftersom Kongen af Frankerige hafver annammet det Engelske Tilbud, anlangendis at Maj. af Engeland vil megle Majest. af Spanien och Frankerige imellom lem, paa det all Tuistighed imellem disse tu Kongeriger kand vorde bilagt, skulle tu Store Sendebudder udskikkes et til Spanien och et andet til Sverrig. Som af Londen berættes, skulle sex af Hans Maj. Raad være satte af deres Bestillinger, mens mand veed ikke hvorfore.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Hans Maj. hafver ladet ofverveye och betracte, hvad føje de Spanske kundne hafve haft til den Skade, som de hafve gjort de Engelske paa Jamaica i Jndien. och som mand befinder ingen Aarsag at kand være gifven der til af de Engelske, vil Majest. lade anholde hos Spanien om Vederlag.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Til Holland ere nogle Fuldmægtige beordrede som skulle annamme de af Staterne i Freds Fordragen tilsagde Penges første tredie deel, huilke hidindtil af dennem ere opholdte under det Skin, at Landene vare saa udpressede i denne Krigs Tid, at mand ikke kundne saa snart skaffe saa mange Penge til veye, men i rætte Sandhed, fordi de hafde hørt at Kongen i Engeland vilde udruste en Sommerflode, och hafde begiært Penge at laane af Londen der til. Men eftersom det begynder at gaa noget fortroeligere och bedre til i Engeland imod de Hollandske, saa at de tilforne forbudne Huerfvinger nu tilstædes, da tore de nu vel blifve erlagde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-04-01
Polen. Alle Landdagene ere lykkeligen endte, men Valdagen nogen Tid opsat for Litauernis skyld, huilke kundne ikke saa snart komme tilstæde, fordi Veyene ere saa onde. De fremmede Førsters (som tre komne i Forslag til Riget at anname och ere i Tallet siuf) Legater indstille sig Tid efter anden. En alleeniste af Rigets Piaster hafver angivet sig iblant dennem, om stræbe efter at komme til Riget, men i de ti Underrætninger, som samme Rige hafver ladet udgaa til de Riget begiærende, Førstelige Personer, ere alle Piaster (Rigets Førster) udelukte. Den Polske Krigs-Hær skal lide stor Nød i Ukraine, men 16. Soldater, som flyde fra samme Hær hiem til Polen, hafve paa Veyen i deris store Kummer opædt hin anden indtil tu, huilke endeligen ere komne til Lublin omsider. Den Wallakiske Hospodar skal efter Tyrkernis Tilskyndelse ved en Skrifvelse hafve forfaret hos Cron Marschallen, om mand i Polen var til høyelig til Fred. Jblant Tyrkerne i Caminick er en suar dyr Tid. Moskou. Hans Carske Maj. som med 100000. Mænd hafver undsat den Polske KrigsHær i Ukraine, nedlagt Dorosenske Krigsmact, bemægtiget sig Fæstningerne i Landet, och ved sit Sendebud gjort Hændes Dronningelige Majest. store Foræringer i Polen, skal, som af Wilda be rættes, hafve sagt en Potentat Feide til.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Kiøbenhafn. en 29. och 30. Aprilis er Jsen, som den 24. och 25. Aprilis er om mældet, ved en Nord-Vesten Vind at være drefven her fra Landet, med en Synden-Strøm atter hidkommen i saa stor Mængde, at de, som det ikke hafve seet, skulle det ey heller kundne troe. Reisende fra Vordingborrig berættede den Tid, at sammestæds och i Grønsuund mangfoldige Skibe for DrifveJs skyld sig hafde indlagt. Den 5. Maji hafver det, som i Maji Maaned er usædvaanligt, her sneet, och Natten eftertæmmelig haart frossen. Num. 20.)
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Den 7. Maji efter at Vinden hafde vendt sig til West-Nord West, er Jsen atter drefven nogenledis her fra Landet, saa vel som fra Møen, hvor den saa fast och i saa stor Mangfoldighed hafde sat sig, at den sædvaanlige Fart blef der ved forhindret, huor paa ofver 100. Seigl ere her af Reden gangne af ØsterSøen, huilke ere snart de første, som for Ost-Syd-Ost och Jsskyld ere fortkomne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-05-01
Den 3 Maji er en Galliot fra Lybek hidkommen, som den 30 Apr. var udløben for Trawemunde och for Drifve-Js hafde taget Kaasen igiennem Femer-sund och Belth och siden igiennem Suunden forbi Helsingør. Saadan Reyse her imellom af lige Aarsag, at være nogen Tid skeed i Maji Maaned kand lætteligen paatuiles. Samme Dag berættedes af Helsingør, at isen var da der i otte Dage i saa stor Mængde forbi drefven, at, u-anseet Marken paa den eene Side af Byen var efter Sommerens Egenskab deylig och grøn, der dog paa den anden Side intet andet hafde været at see, end det som Vinteren hafver med sig at føre. Hendes Encke-Dronningelige Majest. hafver begivet sig med hendes heele Hoffstad herfra til Nykiøbing den 4. Maji.