JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
J Nyyorkske Tidender meddeler en Dr. Mitchel Efterretning om en Miss Rs dobbelte Bevidsthed. Hun havde, ved gode Anlæg og en god Opdragelse, erhvervet sig mange Kundskaber, da hun i Mandbarheds Aarene, efter en dyb Søvn, pludseligen ganske mistede Hukommelsen og følgeligen ogsaa sine Kundskaber. Hun maatte paa ny begynde at lære at læse og skrive &c., faldt imidlertid, efter nogle Maaneders Forløb, atter i en lignende Slummer, og befandt sig, da hun vaagnede op, i samme Tilstand, som førend hiin Søvn paakom hende, uden at vide hvad der var foregaaet med hende, efter samme. J en Tid af fire Aar skal denne gamle og nye Bevidsthed, afvexle med hinanden, saa hun i Almindelighed, kun nøje kjender saadanne Personer og Ting, som hun i begge Tilstande har havt Leilighed til at lære at kiende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Da i forrige Aar den i Goa værende Jnqvisitions Acter, efter den daværende Prindsregent af Portugals Befaling, bleve høitideligen brændte, varede denne Auto da see i hele tre Dage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
The Courier indeholder en Skrivelse fra en Stadofficier, dat. St. Helena d. 19 Mai, hvori denne forsikkrer, at han, uagtet han havde opholdt sig fem Uger paa Øen, kun har seet Napoleon B. en eneste Gang, fordi samme ikke kan lide de Authoriteter, der bevogte ham. En Dag efter Ankomsten gik Brevskriveren i Selskab med Admiralen og flere Officerer hen til ham. B. undskyldte sig med en Upasselighed; ved næste Besøg erklærede han reent ud, at Admiralen, som han bærer stort Had til, maatte blive tilbage. Han underholdt sig en halv Time med Gouverneuren (Sir H. Lowe) på Jtaliensk, og derpaa henvendte han sig til Officererne, som han gjorde de sædvanlige Spørgsmaale angaaende deres Fædreneland. B. skal i sit Udvortes have forandret sig meget. Han er bleven meget ældre, er meget plussere, har tykke, yderst blege Kinder og bliver skaldet paa Jssen. Han gaaer sjeldent i Uniform, og den civile Dragt klæder ham ikke. Han har en grøn Kjole, thi han holder af den grønne Farve - Haabets Farve. - Det er hans Jagt kjole; paa hver Knap staaer et andet Dyr, som Ræve, Hjorte, Hunde &c. Han klager meget over, at Engellænderne have sendt ham herhid. Gouverneurens Huus er overordentlig skjønt. Fasaner og Agerhøns findes her, ligesaavel som vilde Paafugle i Mængde. - Gouverneuren har givet den befaling, at den Officier, som B. personlige Bevogtelse er betroet til, skal agte vel paa, at hans Fange bliver under Bevogtning, og at han hver 6te Time, saavel om Dagen, som om Natten, skal besøge ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Den forrige Konge af Sverrig skal have i Sinde, i Fremtiden at opholde sig i Frankfurt a. M. under Navn af Gustav Adolph Gustavssøn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Paa Raadhuset i Hamborg har man ophængt et skjønt historisk Malerie, forestillende den russiske Keis. Generals Grev v. Benningsens Jndtog i Hamborg, malet af den berømte TischbeinDet er anbragt paa samme Plads, hvor tilforn Napoleons Billedstøtte stod, der førtes, som Enphe, til St. Petersborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Den i London 1815 udkomne Sketh og 3 tour to Copenhagen through Norway and Sweden, by Jens Wolff, 1 Vol. 4. roses som rig paa historiske Noticer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Blandt de nyeste Værker, som Gouvernementet, i Bengalen har befordret til Trykken, høre 1) en hindustansk, engelsk Ordbog, af Cape Thom. Roe buk; 2) en persiske arabiskengelsk Orddog af Fohnrich Honghton; 3) Houdergutool Bulaghut d. e. Afhandlinger om Persernes Rhetorik og Prosodie, udgivet af Muoluven Jan Ulee; 4) Pooroosch Pureechi, ell. Menneskeprøven indeholdende Hinduernes Moral) en Oversættelse af Sanscrit i den sædvanlige Overhindustanske Mundart; 5) en Oversættelse af Sohrabs Historie i engelske Vers, af Jak. Atkinson, tilligemed den persiske Original; 6) Qumus (Kamus) en bekjendt arabisk Ordbog, af Schuck-Ahmed, en født Araber; 7) en Grammatik i Telinga-Sproget af W. Curey; 8) Sinesisk Sproglære af Morrison; 9) Nulokyn, er berømt fortællende Digt, udgivet af Babuhram Pundit og forhen oversat i persiske Vers af Fuzih.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Hvor meget man nu i Tydskland begynder at lægge sig efter den nordiske Mythologie, sees deraf, at der i Aar er udkommet i Leipzig, Kleines Handbuch der Nordischen Mythologie. FarSchulen und Freunde der Mythologie; hvilken Forf. troer at være nødvendig til at forstaae de nordiske Digte. Men at han ikke har været Arbeidet voxen, har han tilfulde deri godtgjort. Saaledes siger han: "at den nordiske Mythologie maa være meget gammel, da den allerede for 2000 Aar. fandtes hos alle asiatiske Folk f. Ex. Hunnerne - Slaverne, i Britannien hos Angelsachserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Extract af Ridder Joseph Bangs Afhandling om Rust i Kornet, indført i botaniske Annaler for Juni Maaned 1816. - Botanikerne have længe havt Kundskab om at Rust i Kornet foraarsages ved en liden Snyltesvamp, som sætter sig paa Bladenes Stikke og Straaet af Planten. Dette er gjort beskueligt ved Kobbere, stukne efter microscopisk Forstørrelse, og derved anmærket, at det stribede Udseende paa Overfladen af Straaet, som kan bemærkes ved et almindeligt Forstørrelses Glas, foraarsages ved afvexlende langagtige Afdø linger i samme, af hvilke den ene er uden Aabning, den anden forsynet med tvende Rader af Pori eller Munde, tillukt i tørt men aabnet i vaadt Veir, og vel beregnet til at inddrikke flydende Materier, naar Straaet er fugtigt. Jgjennem disse Pori, som ogsaa forefindes paa Bladen og Stilkene, formodes Sæden af Svamper at vinde Adgang, og paa Bunden af de Huulheder, til hvilke disse leder, spire de og skyder upaatvivlelig deres smaae Nødder i den celluleuse Textur paa hiin Side af Barken, hvor de drage deres Næring ved at opsnappe den Saft som af Naturen var bestemt til at give Kornet Trivelse. Kornet bliver da følgelig indkrympet, i Forhold som Svampeng ere mere eller mindre talrige paa Planten og som Kjernen blot formindskes i Kornet, medens den barkagtige Deel bliver ubeskadiget, er forholdet af Melet til Klidene altid formindsket i samme Grad som Kornet er blevet lettere, hvilket kan gaae saavidt at det ikke er værd at tærske. - Ethvert Slags Korn er udsat for at blive belængt med Rust, men Vaarkornet mindre end Vinterkornet, Rug mindre end Hvede, sandsynligt fordi den modnes og om hugges førend Svampen have faaet Tid til an vinde betydelig Tilvæxt. Kiernen fordærves ikke saa let, endskjøndt Straaet er meget plettet, fordi hele Stilken af Naturen er indhyllet i Strømper eller Grunden af Bladet, derfor kan Sam pen ikke saa let faae Adgang til Straaet. - Henseende til Oprindelsen og Fremgangsmaaden af denne Sygdom, er det sandsynligt, at Bladet først bliver smittet i Foraaret, eller tidlig om Sommeren førend Straaet skyder; Svampen har da en brandguul Farve, efterat Straaet er guulnet antager Svampen en mørk chocoladebruun Farve. Sam pene ere saa smaae, at ethvert af Straaets Por kan frembringe fra 20 til 40 Stykker, som enkelt indeholder i det mindste 100 Frøekorn. Hvorlænge det varer inden den kommer til Modenhed er uvist; i den varme Tid ikke langere end een Uge, er det saa, hvor besvangret maae Luften da ikke, mod Enden af Sommeren, blive af dette sy Støv, som ved mindste Vind kan kastes paa utallige Strækninger af Kornagre. (Fortsættes.) II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Sørge-Cantate over Biskop Johan Nordahl Brun, ved Sørgeholtiden i Bergen, den 5te August 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Af L. Sagen. Ærens Sol ei Sorg fordunkler, Her i Taaredug den funkler Norges Yndlingssøn er død, Nor, snelokket og nedbøiet, Sætter sig med Graad i Øiet, Stirrer forrigfuld i Skjød; Og den Gamle sukker kun: Fred med dig, min Nordahl Brun Fader Nor saa sjelden græder, Kraft og Fasthed er hans Hæder, Her sit Krav Nocuren har Gubben har ei stort at miste, Og nu lagdes her i Kiste Hvad ham Dyrebarest var. Som han elsked, elsked kun Ham igien vor Nordahl Brun Slukt Jlden er i Skialdens lyse Øie, Og kold den Haand, som greb i Strengen varm, Stum er de Læber, som i Livets Møie, J Feidens Tid gjød freidigt Mod i Barm. Rind, Vemodstaare, paa det brustne Hjerte, Som slog med Ungdoms Kraft for Fødestavn, Som deelte venligt vores Fryd og Smerte, Og blev det samme midt i Dødens Favn! Det Aasyn, der var blid som Morgenrøden, Og dog med Lyn til Jorden Nidding slog, Der fryded Smerters Søn i selve Døden, Og Manden huld, som Barnet til sig drog, Af dette Aasyn Dødens Liin indhyller Den Stemme, som udbredte Jesu Trøst, Fra Herrens Tempel os ei meer hentryller Livsaligen til Aanderigets Lyst. Hvo sang som Du, Du sølvgraa Skialdekæmpe! Paa høie Fjeld - for Kæmpers Fødeland, Hvo vakte Kraft, hvo monne Frækhed dæmpe Som Du, vor Demosthen, Du Kraftens Mand? Som Yngling alt Du reiste Bautastene Paa Einars og hans giæve Brødres Skov, Da fletted sammen Nor og Melpomene, Din Krands af Laurens og af Egens Løv Rind, Vemodstaare, da - - hvo er tilbage Som vækker høit og djærvt af Slovheds Blund? Den faldt den stærke Eeg fra fordums Dage, Som samled og om sig i Stormens Stund, Hvo husker ei. - Du stod med Lokker hvide O Gubbe, og tiltalte Mænd af Ord? Bød Drotten kjekt igjennem Stormen stride Og styre høit med os som Mænd i Nord? Det er forbi. - og intet, intet kalder Nors første Taler, første Skiald igjen Dog, græder til – han midt i lisgraa Alder Stod selv, saa stærk, og Døden saae som Ven. Hans Dont var endt – saa roligen han trykked Sit Øie til - og trofast Hustru bad Et ømt Farvel, mens Religionen smykked Hans kolde Tinding med sit Olieblad. Saa døer den Mand, der vandrede for Herren - Fred, Sandheds-Kæmpe, med dit Støv i Grav, Erkjendtlighed evindelig som Æren Skal slynge Blomster om din brudte Stav. Dit Qvad skal Norrigs sidste Slægt istemme J Bjerge-Lie, i dunkle Granelund; Og før skal Nor sit Navn, sin Æt forglemme Før han forglemme skal sin Nordahl Brun Helten monne vore Fædre. Bedst ved Daad og Jdræt hædre, Og vi følge deres Spor Norske Brødre! lad os sværge, Ved Hans Minn, kjekt at værge, Virke for vor Fader. Nor! Skialdens Minde hædres ved Kjekhed, Kraft og Enighed! Luen, som hiin Gubbe tændte, Som for gamle Norge brændte, Slukkes ei af Døgnets Vinde Sindig, ædel, mandig Tale. Lyde gjennem Norges Dale, Vække Kraft og Alvorssind! Jndtil Døden, troe som Han, Elske vi vort Fædreland!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-31
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. aa Fosse gan Trettende Aargang. No. 71. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 3 September 1816. Hvad er interessant? Vore Purister, som jeg, i Analogie med Skorsteensfeiere, gad kalde Sprogfeiere, have længe havt Travl med at finde et dansk Ord for interessant, og i de Tider, da man søgte at faae Surrogater for Alting, lige indtil et Surrog at for gammel dansk Ærlighed, oversatte Nogle dette Ord med deeltagelig. Uagtet denne Oversættelse i mange henseender var meget passende, saasom naar Talen var om en interessant Casse, en interessant Bogholderplads, en interessant Commissair= og Curatorpost i et Bo o. s. v., kort sagt, i alle de Stillinger i Livet, hvor det kommer an paa at tage Deel i noget, saa gives der dog Tilfælde, hvor det Ord deeltagelig ikke lader sig bruge istedet for interessant, thi hvor upassende vilde det ikke være f. Ex. at sige et deeltageligt Fruentimmer, istedet for et interessant Fruentimmer; enhver deeltagelig Dame behøver jo ligesaalidet at være interessant, som en interessant Dame just behøver at være deeltagelig- Saadanne Betragtninger anstillede jeg nyligen i min Sopha, da min Tjener kom og lod mig vide, at der var forspændt. Jeg saae paa Uhret, fandt at Klokken allerede var tolv, og sagde: "lad kjøre frem Jeg var indbudet til et Middagsmaaltid hos min Ven F., der tilbragte de bedste Sommerdage paa sin Villa, to Mile fra Byen. For otte Aar siden havde denne Villa været en Bondegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
En af Gjæsterne havde medbragt de med sidste Post ankomne tydske Aviser. Velbaarenheden spurgte strax om de indeholdt noget interessant Jntet Nyt, men lutter Gammelt - sva Nyt. rede Avisoverbringeren. - i det mindste intet Nyt fra Jorden. Den berømte Herschel i Engelland, har meddeelt en Efterretning fra Himlen, og den viser, at Revolutionerne strække sig nu lige til Melkeveien; at der falder hele Bunker af Stjerner ud af den, og den maa i sin Tid ophøre at være Melkevei." – "Js, saa beholder Jesper Ridefoged jo Ret, raabte en Junker, der sad lige for mig, - at Maanen er af en grøn Ost, thi maar Melkeveien bliver tyk, saa bliver den jo til Ost, og da Melkeveien bestaar af lutter Stjerner, saa blive disse jo til Ost - hi, hi, hi Junkeren ventede formodentligen, at Alle skulde besvare hans Hihihi, med et skingrende Hahahamen det blev der intet af denne Gang, thi, hvorlidet end de fleste af Selskabet syntes at kjende til Herschel og Melkeveien, saa lod det dog, som de besad saa megen Formuft, at de ikke vilde le af det, de ikke forstode. Velbaarenheden meente, at slige Opdagelser dog ikke vare saa ganske ninteressante paa en Tid, da Aviserne vare saa flade, og man ikke hørte det mindste til Krig, Masse ere og Bombardementer, uden Pokker i Vold i Algier og Tripolis. Jeg havde saaledes practisk Leilighed til at anstille bemærkninger over, hvor mange og forskjellige Begreber, man her tillands forbinder med det Ord enteressant; at det snart tages i en god, snart i en ond, nu i en ædel, nu i en ædel Bemærkelse. Ordet er saaledes aldelis uoversætteligt; thi enten man taler om en Grisesteg, eller et Heltedigt, en Pudsemager eller Hommer, en sen altus Anerdot eller en delig Udsigt, saa betjente man sig af interessant som Tillægsord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Malthe Conrad Bruun, der nu henved tyve Aar har opholdt sig i Paris og valgt Frankrig til sit andet Fædreneland, vedbliver at udmærke sig der ved Skrifter, som udenlandske Blade ikke noksom kunne rose, og han synes at blive for Frankrige en anden Winslow. Som Udgiver af Dagbladet Qvotidienne, der har en Afsætning af 5000 Exemplarer, finder han i Frankrigs Hovedstad sit rigelige Udkomme. Et af hans nyeste Værker er en mathematisk og physisk Geographie, som E. A. W. Zimmermann har oversat paa Tydsk, og hvorom Recensenten i Leipz. Lit. Zeit. siger: "En Skribent, der saa ganske har sin Gjenstand inde, som vor Forf., giver Rec. ikke Leilighed til nogen bemærkning, den undtagen: at han har været fortrinlig heldig med Værket. J Sandhed, den, selv for en almindelig Læser, tilstrækkelige Klarhed, forenet med dyb Grundighed, finder man i faa Bøger i saadan Fuldkommenhed, som der. - Danmark har fra ældre Tider havt den Skjebne, at ikke saa af dets ypperste Hoveder levede, virkede og døde fjernt fra dets Kyster. Tycho Brahe døde i Prag, Winslow i Paris, Zoega i Rom; Thorvaldsen lever i Rom, Steffens i Halle, Malte Brun i Paris, Niebuhr i Berlin. Vist nok er det en Sandhed, at disse Mænd, maaskee tildeels ikke havde uddannet sig i saadan Grad hjemme som udenlands, hvor Leilighederne for Geniets og Talentets Udvikling ere flere, og de Opmuntringer, de nyde af Almeenheden for deres Anstrængelse, større, men ikke desto mindre bliver et saadant Tab for Fædrenelandet, i Almindelighed betragtet, dog altid et Nationaltab; thi udmærkede Hoveder høre i ethvert Land til de sjeldne Naturproductioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Nakskov, den 27de August. Fra den 13de til den 27de August er ved Nakskov Toldkammer følgende Skibscapitainer ind- og udclareret: L. Smidt til Kjøbenhavn med Hvede. R. Jensen til Stockholm med Hvede. Berg til Kjøbenhavn med Hvede. J. Diderichsen til Kjøbenhavn med Hvede. C. Andreassen til Kjøbenhavn med Hvede og Stykgods. L. Andersen til Aarhuus med Tømmer. J. Friis til Aarhuus med Hvede. Poul Weiløe fra Sønderborg med Brændeviin. P. Hansen Røe fra Svendborg, baglastet. En Baad fra Colding med Jydepotter. - Alle hjemmehørende i Nakskov. - C. Weiløe fra Nyested, baglastet og herfra til Kjøbenhavn med Flyttegods. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Odense, den 30 August. J Aaret 1818 indtræffer Paaske den 22 Marts efter den i Kronologien saakaldte tykliske Regning, efter den aftronomiske egentlig 8 Dage senere. Dette er den tidligste Datum i Aaret, da Paasken kan indtraffe, nemlig Dagen efter Jevndogn, hvilket giver 27 Søndager efter Trinitatis. Saa tidlig Paaske har Man ikke havt siden 1761, og faaer ikke igjen førend Anno 2289. Der bliver i 1818 - - J Tirs en Sol- og en Maaneformørkelse. dags jordedes afdøde Haugeinspectør Müllers Liig paa den af ham selv anlagte smukke Assifientskirkegaard her ved Byen, hvor han selv havde udseet sit Hvilested, paa høire Haand strax indenfor Indgangen. En talrig Skare fulgte Liget til Graven, hvor Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. Tetens med inderlig Varme tolkede Almeen-Følelsen ved Tobet af denne virksomme og agtede Medborger. - Hvilken sjelden Mand han var i sit Fag, og hvor heldig han stedse vidste at forene Natur og Konst, derom vidne de mange skjønne Hauge-Anlæg og smagfulde Lystpartier, der findes af ham her i Landet. Han var dertil en meget dannet Mand, og hans blide Karakteer havde erhvervet ham Alles Agtelse og Kierlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Viborg, den 29 August. Magen til den ædle Hielpsomhed til at frelse Menneskeliv, som udøvedes i Ærøeskjøbing den 18 August, havde man i Fjor Sommer her i Viborg, da en Majors Søn, omtrent 7 a 8 Aar gl., af Overgivenhed faldt ned i Husets Brond, hvor Forældrene boede. Hans Skrig kaldte snart Folk sammen; men som det gjerne gaaer ved flige Leiligheder, bestod Deeltagelsen i at hyle og besamre Barnet, uden at man overlagde Midler til i Hast at redde ham. Til al Lykke gik snart efter hans Fald Kjøbmand Peder Ginnerup forbi Huset, som var udefor at bede Fadder og, uagtet han derved fik en for sine Klæder ganske mødsat Bestemmelse, steg han, forsynet med en Stige, øiebliklig ned, og bragte Drengen uskab i Hast op af Vandet. At denne menneskekierlige Handling ikke da offentlig kundgjordes i Samleren, havde allene den Grund, at Barnets Fader var fraværende og det ville saaret Moderens Hjerte end mere at see denne Tidende saa offentliggjort, men nu, da og hun er reist herfra Byen, synes det billigt at yde Manden den Hæder, han fortiente. - - Høsten er i fuld Gang. Veiret særdeles gunstigt. Rugen er meget moden. Næsten hver Nat fryser det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
(Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Kjøbenhavns Børs den 3 September. Cours. Hamb. 2 M. 707, a vista 715. Amsterdam 2 M. 653, a vista, . London 2 M. 2 1/4 Rbdlr. Spec. 715. - Specier solgtes til 43 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 a 94 pr. 100; Oblig. 81. Norske Sedler 42 1/2. Svenske Sedler, 10 Mk. 12 s. Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
Blandede Efterretninger. J Fortegnelsen over Forelæsningerne ved det Kongel. Frederiks=Universitet i dets syvende Halvaar fra Begyndelsen af August Maaned 1816, ere Forelæsninger anmeldte af 18 Academiske Lærere, nemlig: Professorerne Skjeldrup, Sverdrup, Rath ke, Rasmusen, Platou, Sørensen, Thulstrup, Esmark, Keyser, Hersleb, Hansteen, Lange og Steenbloch, Lectorerne Steenersen, Lund og Orry, Docent Dahl og Lector Steenbuch. J Fortegnelsen er anført, at Universitetets Bibliothek er aabent fra Kl. 1 til 2 de fem første Dage i Ugen. De i sidste Halvaar med Universitetets Lærere skeede Forandringer og Forfremmelser ere følgende: Rasmusen er af Storthinget udnævnt til Medlem af Jnterims-Directionen for Norges Bank i Christiania, Lector Hansteen er udnævnt til Professor, Assessor ved Christianssands Stiftsoverret, L. Lange, til Professor i Lovkyndighed, af Kongen er han benaadet med Nordstjerne-Ordenen, og af Storthinget udseet til Suppleant i Lov-Committeen og udnævnt til Suppleant i Jnterims-Bank Directionen i Christiania; C. Steenbloch, der forhen har været Overlærer ved den lærde Skole, Frederiksborg i Sielland, er beskikket til Professor i Historien, Procurator Steenbuch unavnt til Lector i Lovkyndighed. Af Profeffor C. Smith ere ingen Forelæsninger anmeldte, da han endnu opholder sig udenlands. (Norsk Rigstid.)(Slutningen af Udtoget af Ridder Joseph Bangs Afhandling om Rust i Kornet; see forr. Numer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-09-03
For ikke længe siden læste man i offentlige Blade, at man i Genua, ved at aabne en fra Paris tilbagesendt Kiste, fandt det berømte Bækken sønderbrudt. J den Anledning fortjener føl*) J Kjøbenhavn udkomme i dette Øjeblik - Adresseavisen uberegnet - tre Tidender dagligen og to ugentligen, hvoraf der i Alt omtrent afsættes 6500 Exemplarer. For nogle Aar siden blev der afsat af een af disse Tidender over 6000, altsaa næsten ligesaa mande som nu af som gende at bemærkes: Angre entino er et seelantet Fad, 14 Tommer i Gjennemsnit, og var allerede længe i stort Ny, fordi Smaragder af den Størrelse ikke forekomme mere i vore Dage; men endnu mere agtedes det som hellig Antiqvitet; thi man fortæller, at Dronningen af Saa skal have foræret Salomon dette Kar, og at Christus skal have nydt af det sidste Paaskelam, paa samme Denne Tro herskede allerede førend Korstøgenes Tid, og da Genueserne 1101 havde taget virksom Deel i Cæsareas Erobring, fik de, blandt deres Andeel af Byttet, dette Klenodie, der, siden denTid blev i Cathedralkirken foreviist og tilbedet som en særdeles Helligdom. Troen paa samme vedligeholdt sig endnu hos det genuesiske Folk, endskjøndt Kiendere i forrige Aarhundrede have udfundet, at Massen ikke er af Smaragd, men af en Art Glas, og følgeligen ikke fra Kong Salomons Tider. Genueserne følte sig meget krænket, da Napoleon, skilte dem ved dette Klenodie.