Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1691-07-01
Kiøbenhafn. en 1 hujus reyste hans Kongel. Mayest. med Hendis Mayest. Dronningen og Hans Kongel. Høyhed ad Holstein. Hendis Mayst. Dronningen tog sin Reyse fra Fyen ofver til Jydland ad Aalborg, hvor fra hun sig til Dronningslund begaf, og mødte ved Hans Kongl. Mayest. tilbagekomst fra Holstein, udi Colding. Hans Kongl. hafver ofveralt Militzen ladet mynstre, og er den 24 lyckeligen her igien ankommen. Samme Dag er det Kongl. Octroyerede Ost Jndiske Compagnies Skib, kaldet den flyvende Hjort lyckelig her paa Reden fra Dansborg ankommet, dens Ladning bestaar i følgende Vahre. 3778. Pund Sucker-Candi. 84007 Pund Chineeske Puder-Sucker. 306 Pund Manilske dito. 137994 Pund Salpeter. 102736 Pund Peber. 2337 stycker Pano Comprido. 1482 stycker Salempuris. 180 stycker Camis Canneri708 stycker Utesal. 197 stycker Succerdon. 581 stycker Rollades 404 stycker Pano Siale. 1745 stycker Madre pack. 10335 stycker Hals-Klude. 5970 stycker Tørklæder. 400 stycker SialeCamis. 70 stycker Gingang. 49 stycker Parcale. 51 stycker Beengaliske Stoffer. 444 stycker skildret Sitz. 80 stycker Lansoler eller Bord-Decke ner. 122 stycker Qvinde-Skiørter. 54. Pund Bengalisk Silcke. Det andet Skib, kal det den flyvende Ulf som tillige med den anden var afseiglet, blef nød til Batavia at indløbe, fordi Skibet var blefven leck. Hjorten hafver ved 2. Maaneders Tid til Cap, biet efter det andet, og siden forfølgede sin Reyse, som var meget lyckelig i det de icke alleeniste hastig fortkom, men endogsaa icke en Mand paa Hiem-Reysen mist haver. TydskJii Tydskland. Ober Rhin-Strømmen. Ved de Franske Trouppers Aftog fra Maynz hafver de det Slot Algesheim, hvor udi en Guarnison af 20 Mænd laae, beleyret, og efter en stor imod Værge paa Diseretion indbekommet. Obrist, Mellac blef væst og hans Broder ihielskudt, med meere end 100 Gemeene. De Allieredis Armee er ved Seckenheim gaaet ofver Neckar Strøm, hvorefter de paa Rhin Strømmen med en Bevæbnet Baad med 24 Granate rer besat, lod recognosere Strømmen, for at see, om ey var muelig at slaa en Broe derofver, imidlertid blef et Detachement commanderet, som til Lands forbemelte Baad følgede; Men saasom de Franske med nogle Baader kom dem imod, maatte de roe til Landet; Detachementet forfølgede dog deris Marsch, og da de kom til Sandhoffen, fandt de der toe Baade liggendis, i disse blef 24. Granaderers samt nogle Volontaires commanderet, at de en Øe i Rhinen, lige ud for Sandhoffen, skulde recognoseere, som de ubesat for sig fandt, tilmed saade, at de Franske derfra en Broe hafde, som var afkastet og Planckerne til Broen laae paa bemelte Øe. Hans Churførstl. Durchl. lod saa strax een Deel Folck overføre, for at tage Posto paa Hen af hvilke een Deel blef commanderet, Planckerne til Broen at legge, Fienden lod sig saa see, hvilcke mand formodede at være Vagten, men de gior intet videre, end at vostere en Deel Folck paa Træerne, for at skiude paa de Allierede, hvilke sig imidlertid jo længer jo meere forsterckede, og tvang den Franske Vagt, at begifve sig paa Flugten, samme Nat gick ved 6000 Mand ofver Strømmen, og forskantzede de sig der. Monsr. le Marqvis d'Uxelles som med 22 Battaillons 600 Dragoner og 1 Regiment til Hest, ved Ogersheim en half Mil fra RhinStrømmen, stod, de Allieredis Passage at forhindre, blef ofver den uformodentlige Ofvergang saa bestyrt, at hand samme Nat i høyeste Hastighed, sig til Mareschallen af Lorges Leyer retirerede. Paa den Maade hafver GUD den Allermægtigste de Allierede sin store Bistand bevist, at hand dennem lod komme paa et Stæd ofver, hvor Fienden med 1000 Mænd, ellers Passagen kunde hafve forbudet. Efter saadan lyckelig Succes blef Skibs-Broen fra Mayntz med en Hast der hen transporteret, og den gandske Armee med Artisteriet passeret derofver. Paa det nu de Allierede en fast Fod kunde hafve paa hin Side af Rhin-Strømmen, hafver Chur Førsten samt Generalitetet for got befundet, at reparere den af de Franske ødelagde Festning Franckenthal, til hvilcken Ende ved 6000 Bønder til Skantzen er commanderet. Siden er Armeen til Ogersheim marscheret, og hafver deris Skibs-Broe til Manheim opført, hvor de iligemaade Castellet, som for kort Tid af de Franske blef nedrefven, lader op byg bygge, og en Skanne paa den anden Side til Broens Defension opkaste. Monsr. le Marskall de Lorges, hafver imidlertid sig hen til Offenbach ved Lan dan retireret, hvor hand ligger meget fordeelagtig. Neustatt hafver hand forladet, og Staden ingen Skade tilføyet, tilmed all Kongelig Vin ladet ligge. Kongen haver Monsr. le Marqvis d'Uxelles citeret, til at forsvare de Allieredis Passage.