Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-05
Det er bekjendt, at Dr. Gall i Aaret 1805 besøgte Kjøbenhavn, og den Opsigt, hans Forelæsninger da gjorde, er endnu mange i frisk Minde. Men efterhaanden kjølnedes den varme Jver man da havde for hans Lære, og skjøndt den aldrig siden blev saa stor og almindelig, som den Gang, vaagnede den dog noget igjen ved Dr. Ottos Bestræbelser for at udbrede Phrenologien, en Benævnelse, som, saavidt vides, Dr. Spurzheim har givet Hjernelæren, og som finder sin bedste Forklaring i det af ham paa Fransk udgivne Værk: "Jagttagelser over Phrenologien, eller Kundskaben om det moralske og aandige Menneske, grundet paa Nervesystemets Forretning. Men kun faa, selv af Galls største Beundrere hertillands, synes at have bekymret sig om, hvorledes det siden er gaaet hans Lære, især i Frankrig, hvor han af det verdensberømte franske Jnstitut ventede Dommen derover, som fra det høieste Tribunal, imod hvis Mening det forbausede Europa ikke vilde vove nogen Jndsigelse og som maatte stoppe Munden paa hans Modstandere. Jnteressant er det derfor, at erfare, hvorledes det gik ham der, og Leilighed dertil giver os en meget indholdsrig Afhandling om Ahrenologien i The foreign quarterly Revien. Febr. 1828. Den første som Gall og Sporzheim, ved deres Ankomst til Paris, henvendte sig til, var Hovedet for Jnstitutets anatomiske Afdeling, den berømte Cuvier, ligesaa rig paa Kundskaber, som bøielig af Characteer. Han modtog de tydske Læger med megen Finhed. Han bad dem om at sønderskjære for ham og nogle af hans lærde Venner en Hierne, han hørte en Privatforelæsning med Opmærksomhed og syntes godt stemt for Læren. Han talte i det Hele endog bifaldende derom. Paa samme Tid havde Jnstitutet begiert af den første Consul Tilladelse til at belønne Sir H. Davi med en Priismedaille for hans beundringsværdige galvaniske Experimenter; det fik den vel, men det gjorde Consulen Ondt, og da han erfarede at den største af hans sammenlignende Anatomister havde hørt Forelæsninger hos Gall, blev han ganske opbragt. Ved en Lever skjændte han paa sit Lands vise Mænd, der nedlode sig til at lære Chemie af en Engelskmand og Anatomie af en Tydsker. Den forsigtige Borger forandrede nu Sproget. Jnstitutet udnævnte en Commission til at meddele en Jndberetning om Dr. Galle og Spurtzheims Arbeider; Cuvier opsatte Beretningen. J denne bestræbte han sig for, ikke at forkynde Sandheden, men at forringe to tydske Lægers Fortjenester. Hvor han kun kunde finde den fjerneste Lighed, mellem det ubetydeligste Punkt af deres Fremgangsmaade og nogetsomhelst der forhen var skeet, dvælede han med særdeles Fornøielse, og berørte kun løseligen hvad der virkelig var nyt. Han undskyldte endog Jnstitutet for at have taget Gjenstanden i Overveielse, sigende, at de anatomiske Undersøgelser vare aldeles forskjellige fra Hjernens Physiologie og Læren om aandige Aabenbaringer. Det var den Deel af Gienstanden, Buonaparte havde misbilliget, og Cuvier gav Consulens Mening gjerne Fortrinet for sin egen. Beretningen var saa ubillig og utilfredsstillende, at Gall og Spurzheim lode trykke et Svar, hvori de anklagede Commissairerne for, ikke at have gientaget deres Forsøg. J November 1807 holdt Gall, understøttet af Spurtzheim, den første Cursus af sine offentlige Forelæsninger, der gjorde megen Opsigt og vakte stor Deeltagelse. Men uagtet han opholdt sig bestandigen i Paris og holdt Forelæsninger der, naar Leilighed dertil kun tilbød sig, medens Spurzheim gjorde Alt, hvad der stod i hans Magt, for at udbrede Phrenologien, saa blev Publicum dog ikke phrenologisk. De Franske ville kun tænke lidt derpaa, saalænge deres Aand ikke er alvorligen henvendt paa et Studium, de hidtil have meget forsømt Studeringen af det menneskelige Væsen i andre Dele end Nerver og Muskler. J Aaret 1824 forbød den franske Regiering alle offentlige Forelæsninger uden særdeles Tilladelse, og Dr. Spurzheim saae sig nødsaget til at indskrænke sig til Privatconversationer i sit eget Huus. Dette Forbud var et Banesaar for alphrenologisk Granskning i Frankrig. - Saasnart Forbindelser igjen vare aabne reiste Spurzheim til Engelland. Øieblikket var ikke gunstigt. Krigens Saar vare endnu ei lægte; man var indtaget mod Tydsklands Lære og frygtede for Charletanerie. Dr. Spurzheim havde mange Hindringer at kæmpe imod. Hans Hjernedissection gjorde vel her, som overalt, stor Opsigt, blandt de Lærde og indgjød Agtelse for Læren, men Virkningen heraf var dog ikke saa almindelig, som man havde ventet. Ved den første Cursus af Forelæsningerne vare kun fyrgetyve Tilhørere, og ved den næste var Antallet ikke større. Fra London reiste Spurzheim til Bath, Bristol, Cork og Dublin, hvor han ogsaa holdt forelæsninger. - J Edinburgh Rewiew for Juni 1815 læstes nu en Artikel, hvori Sall og Spurzheim bleve dygtigen nedrevne. Der gives neppe et fornærmeligt Tillægsord i Sproget, uden at det jo blev anvendt baade paa deres moralske og aandige Characterer, og de bleve næsten ligefred kaldte Fools and Knaves. Resultatet deraf vi at Galls og Spurzheims Værker have ikke fø en eneste Kiendsgierning til vor Kundskab og Menneskets Bygning og Functioner; men bestaa af en saadan Blanding af grove Feil, overspændte Urimeligheder, haandgribelige Vildfarelser og meningsløse Anførelser af Skriften, at de hos retsindige og forstandige Mennesker ikke lade nogen Tvivl tilovers om Forfatternes virkelige Uvidenhed, Hyklerie og Empirismus. Spunheim reiste nu til Edinburgh, forsynet med i Anbefalingsbrev til Forfatteren af hiin Artikel, som var Professor i Anatomien, og erholdt af ham Tilladelse til at gjøre en Dissection i hans Nærværelse. Den fandt Sted i hans Høresal. Adskillige Øine vare mere eller mindre klarsynede end andre, thi de saae eller troede at see Fi bre. En anden Dag blev berammet, Værelset, var propfuldt. Med Edinburg Rewiew i den ene Haand og en Hjerne i den anden, modsatte han Paastanden Kiendsgierninger. Artiklens Forfatter vedblev at troe som forhen, men Publicum troede Anatommen, og denne Dag vandt han henved fem Hundrede Vidnesbyrd, at den hvide Hjernemasse bestod af en Fibersammensætning, medens den skilte Modstanderen ved en stor Deel beundrende Discipler. Spurtzheim aabnede nu en Cursus af Forelæsninger. Han pleiede at sige til Skotterne: "J ere langsomme, ment sikkre; jeg maa tøve nogen Tid hos Eder, og da vil jeg overlade Frugterne af mine Arbeider til at modnes i Eders Hænder. Det er Pletten, fra hvilken, ligesom fra et Middelpunkt, Læren om Phrenologien skal udbredes over Britanien." Forudsigellen var sand. Omvendte strømmede til fra alle Sider; de Vantro kom og bleve omvendte, Efter et Ophold af syv Maaneder vendte Spur heim tilbage til London, men den phrenologiske Daarskabs eller Viisdoms Frø var faaet idet spirede saa hurtigen, at det næsten synt som om der ikke var en gold Plante iblandt dem. Efter tre Aars Fraværelse fra Paris vendte Spurzheim tilbage dertil og besøgte ikke Engelland igjen førend 1825. Jmidlertid havde Phrenologien udbredt i London en Hjernefeber, der betog de fleste Hoveder, indtil 1820 et Selskab dannede sig med Hr. S. Combe Spidsen. Denne havde begyndt med at være Sceptiker, blev efterhaanden omvendt, og er nu en ivrig Tilhænger. Hans Jver og hans Skrifter, hans Udholdenhed og Dygtighed give ham en meget høi Rang blandt brittiske Phrenologister. J Begyndelsen havde Selskabet hverken Hoveder eller Hjerneskaller; men snart indstrømmede saadanne tilligemed andet nødvendigt Tilbehør i Mængde som frivillige Gaver, og aldrig har der været et lærdt Selskab, der har havt en saadan Overflødighed deraf som dette. Samlingen stod aaben for Almeenheden; Selskabets Møder vare periodiske og 1823 udgav det et Bind phrenologiske Forhandlinger. Lignende Selskaber bleve oprettede i andre Stæder. Det vilde blive for vidtløftigt at opregne alle den ny Videnskabs Held og Seire i Form af Selskaber, Samlinger af Buster, meget besøgte Forelæsninger i de forskjellige Dele af det brittiske Rige. London, Exeter, Manchester, Glasgow, Liverpool, Cork, Hull, Dublin, Paisly, Dunder kappedes med hverandre, efter Ævne, at udbrede Videnskaben, og i et Øjeblik opstode i Engelland flere Phrenologister end i tyve Aar i det Land, hvor Gall og Spurzheim i all den Tid have boet. - Ogsaa i de brittiske Colonier er Phrenologien ikke bleven forsømt, og Dr. Mur rey Patterson, i det ostindiske Compagnies Tjeneste, holdt i Calentta, hvor et phrenologisk Selskab skulde dannes, Forelæsninger. J de somede Stater har Dr. Caldwell, medicinsk Professor ved Universitetet i Pensylvanien, udgivet lements of Phrenologie" og holdt Forelæsninger i Baltimore, Washington etc. og ved eet af de amerikanske Universiteter nævnes regelmæssigen en Professor i Phrenologien. Heller ikke have andre Stater været ubekymrede. i den Henseende, og Kjøbenhavn roser sig af Doctorerne Otto og Hoppe. Man maa imidlertid ikke troe, at alt dette bevirkedes i Engelland, uden Modstand og ond Villie. De leende Journaler skosede, de grædende jamrede, nogle vilde nedtrykke Læren ved Autoritet, andre ved Kirkens Banstraale. Det vilde være for vidtløftigt og ubehageligt at anføre alle de Midler, hvortil nogle, rigtignok faa, toge deres Tilflugt, for at knuse den, uden at høre. Men det er en Grundsætning i den brittiske Lovgivning, fordi der er følelse i den brittiske Retfærdighed, ikke at hænge et Menneske, der gribes i en Drabsgierning, ved den første, den bedste Lygtepæl, uden Dommer eller Jury. Den samme Følelse hersker i alle vore Kiendelser, og medens Nogle skraalede, at Dr. Gall og Spurzheim skulde puttes i en Sæk med deres onde Gierninger og druknes som Hexer, begierte Andre, som en irlandsk Dommer - Lord Kilvarn gjorde for sine Mordere, at de skulde blive forhørte efter Guds og Landets Love. - Læren, saaledes som den er bleven antagen i de nys anførte Lande stemmer imidlertid ikke nøie overens med Galls oprindelige Jdeer; heller ikke er hans Anskuelse af adskillige Detailler, i dette Øjeblik, i alle Henseender, den samme, som Spurzheims. Saa umaadelige hans Arbeider og Anstrængelser. have været, var det dog besluttet, at hans Skjebne skulde være menneskelig, og at han ikke skulde ende sit Liv, uden den Erfaring, at hvor uhyre hans Horizont end var, saa var den dog ikke Jordens Grændser.