Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1822-10-08
Ved Dagens idelige Aftagelse vinder Firmamentets Betragt ning i klar Aftenluft stigende Jnteresse, og Stjernehimmelens pragtfulde Skueplads aabner Hjertet for de helligste Følelser. Følgende desaarsag noget udførligere Anviisning gielder for hele Maaneden, nemlig den 1 October Kl. henimod 9 Aften og saa fremdeles omtrent 4 Minuter tidligere hver Aften indtil Kl. 7 den 31 October. Vi begynde med a) Melkeveien, som for Tiden strækker sig fra den sydvestlige Horizont over Jssepunktet og taber sig i Horizonten i Nordost. De laveste Stjerner i 8 V høre saaledes til Skyttens Bue. Tre smaae Stjerner derover danne det Sobieskiske Skjold. J den modsatte Stribe af Melkeveien overfor disse, til Høire sees nogle Stjerner af Slangeholderen, Ophiocus og høiere op den Poniatovskyske Tyr Aabningen mellem denne og det Sobleskiske Skjold ere de 3 yderste Stjerner af Slangens Hale. Over Skjoldet sees en Stjerne (?) af Antinous, som iøvrigt staaer udenfor Melkeveien; derpaa følger Ørnen, især kjendelig ved 3 Stjerner i en lige Linie paa Halsen, hvoraf den klare Atairer den mellemste. Over Ørnen staaer Ræven med Gaasen, bestaaende af smaae utydelige Stjerner. Høiest oppe, ikke langt fra Jssepunktet, funkler Svanens Billede, hvori Deneb(?) i Halen, (der hvor Melkeveien igjen samles) er den klareste; noget nedenfor er en Stjerne (?) i Brystet med tvende andre paa begge Sider i Vingerne, og naar Linien forlænges derfra ned efter Gaasen, støder den paa Alhirca (?) i Nebbet, hvormed ovenmeldte fire Stjerner danne et langt Kors. Næsten lige i Jssepunktet over Svanen berører Melkeveien, Hovedet af Stjernebilledet Cepheus og derefter Cassiopeias kjendelige billede, hvoraf den øverste paa Stolen hedder Schedir. Under Cassiopeia i ONO kommer Perseus med to Stjerner (?) skraaes under hverandre, hvoraf den øverste til Venstre midt i Melkeveien hedder Alganid. Over samme er en Stjerne (?) paa den ene Skulder og under den en ( paa Beltet, hvilke tre Stjerner danne en liden Bue. Jmellem Stjernen paa Beltet og Syvstjernen sees to Stjerner (?) paa den ene Fod, og strax udenfor Melkeveien en Samling, Medusa Hoved kaldet, med den klare Algol (?), som udmærker sig ved den Egenskab, at dens Størrelse forandres periodisk i 69 Timer. Under Persens staaer i NO en Deel af Kudsken med den klare Capella og under samme tre smaae Stjerner i en liden langagtig Triangel, der høre til Gjederne. b) Paa den vestlige Himmel: J V til S nær ved Melkeveien er Ophiocus med Ras Alhagne (?) paa Hovedet, begyndt at gaae ned. Til Høire sees lavt nede Stjerner af Slangens Billede. Overfor Ras Alhagus sees Ras Algethi (?) paa Hovedet af Herenles, som har en omvende Stilling paa Himmelen. Under Svanen sees Liren med den klare Vena og imellem denne og Ras Alhague findes Stjerner, som høre til Herkules's Drage. Tæt ovenfor Stjernerne Slangens Hoved til Høire i Naver Kronen med Gem maa og nedenfor denne, lavt nede i V til N. funkler Areturus i Bootes. c) Paa den sydlige Himmel, Noget ovenfor den klare Atair udenfor Melkeveien er Delphinen, kjendelig paa en lille Fiirkant. Temmelig lavt paa Himmelen i 8 til Vestaaer, Steenbukken med to Stjerner (?) paa Hornene tæt under hverandre i 88 V. Længere mod Øst lige i Meridianen staae to andre (?) tæt sammen i Halen, hvoraf den vestlige hedder De neb-Algedi. Derpaa følger mod Østen Vandmanden, med Scheat (?) i 83 O i Laaret. Nogle smaae Stjerne grupper i 8 O til S udgjøre Vandstrømmen, som falder lige i Gabet af den store Fisk ved Stjernen Fomahaun, der er opgaaende i 8 til O. Østlig under Delphinen, over Vandmandens Hoved, næsten lige i Meridianen, staaer Hovedet af den saakaldte lille Hest med to Stjerner (!) tæt ved hinanden, kaldet Føllene. Den Stjerne, som staaer østlig derfor igjen i Meridianen er Enis (?) paa Næsen af Pegasus, hvis øvrige billede glimrer høit oppe i 80 og udmærker sig ved 4 klare Stjerner (?) i en stor Fiirkant, hvoraf den øverste, Scheat, staaer paa det ene Knæe; den anden paa Hjørnet af den ene Vinge hedder Markab, den tredie eller nederste, Algenib, den fjerde eller nordligste hører til Andromeda Hoved. Pegasus viser sig i en omvendt Stilling kun med Fødderne paa Himmelen. Sydlig under Markan og Allgenit er den sydlige Fisk i Dyrekredsen, og imellem Schest og Jssepunktet staaer det nye Stjernebillede Frederiksære. d) Paa den østlige Himmel. Jmellem Pegasus, Cessiopeia og Persens staaer Stjernebilledet Andromeda, i hvis Hoved, som vender mod Syden, findes den nordlige Stjerne i forbemeldte Fiirkant. Noget nedenfor samme til Venstre glimrer Mirach (?) i Beltet og længer hen mod Medusa Hoved Alamark i Foden. Lidet ovenfor den tredie Stjerne i Beltet er en mærkelig Taageplet, som i klar Luft endog kan skjelnes med blotte Øine. Under Mrach mod 80 staaer den nordlige Fisk i Dyrekredsen og i O til 8 under den de to kjendelige Stjerner paa Væderens Hoved, den til Venstre, 12) og den til Høire (?), som igjen har til Høire noget nedadTvillingstjernen Massarthim (a). Jmellem Væderens Hoved og Alammen er den nordlige Triangel, kjendelig paa tre Stjerner (?) og atter under den Fluen med en Stjerne (?) og to andre (1) staaende tæt ved hinanden. J O til N. kommer Syvstjernen (Pleiaderne) i Tyren og under samme til Venstre Hyaderne i Form af et liggende med den klare Aldebaran. (Overfor denne ved den modsatte Spids af Hyaderne er for Tiden Planten Jupiters Standpunkt.) Til Venstre fra Aldebran staaer i NO tæt ved Melkeveien de to kjendelige Stjerner paa Tyrens Hornspidse, hvoraf den øverste er størst (?) og den laveste nær ved Horizonten. Længer om til Venstre, næsten i NNO er Castor paa Tvillingernes Hoved i Opgaaende, ligesom i O til 8 O Hvalfiskens store billede med Deneb Kaitos (?) i Halen lavt i 80 og Menkar (?) i Gabet, lige under Væderen i O til 8. e) Paa den nordlige Himmel: Her er den mærkeligste Polarstjernen, Cynosura, i Halen af den lille Bjørn, som kun beskriver en liden Kreds omkring Polen. Jmellem den og Cassiopeis er Rensdyret og fra Polarstjernen hen efter Jssepunktet Cepheus med tre Stjerner (?) skraas under hverandre, hvoraf den øverste staaer paa Skulderen og hedder Alderamin. (J Melkeveien sees som meldt tre smaae Stjerner, i en Trekant paa Cephens Krone.) Under Polarstjernen imod AAV findes den bekjendte store Bjørn eller Karlsvognen. Den øverste i Fiirkanten til Høire hedder Dubhe, den første i Halen Alioth, den mellemste Miaar, (som i Kikkerter sees dobbelte, og har den lille Alcor eller Rytteren tæt ved sig,) den yderste Benetnasch. Lige i Norden sees endeel smaae Stjerner paa Hovedet og derunder tre Stjerner, 2) paa Forfødderne, saavelsom længer og Bagbenene. Under Halen staae Jagthundene med Carl 2dens Hjerte 2). Rummet imellem den store Bjørn og Capella indtager Lossen, og imellem Polarstjernen og Capella Leoparden. De klare Stjerner, som snoe sig timellem den lille Bjørn og Liren høre til Dragens Billede, hvis Hoved især er kjendeligt paa to Stjerner (?) skraaes under hverandre, af hvilke den øverste kaldes Etanen. Dragens Hale bugter sig iøvrigt omkring imellem den store og den lille Bjørn. Solen træder den 24 October om Morgenen ind i Skorpionens Tegn, der begynder ved Jomfruens ene Fod, omtrent midtveis imellem Spica og Zuben-el-genubi i Vægten. Af Dyrekredsen er følgelig ved Midnat over Horizonten: Vandmanden, Fisken, Væderen, Tyren, Tvillingen og Kræbsen.