Viborger Samler, 1778-04-27
En Person, der tegner sig med NavnemerkeP. M., og ventelig ei tør være sit hele Navn bekiendt, har i Viborg Avis No. 8, indeværende Aar 1778, ladet anføre en Person af Navn NiøLasson i Ribe, der skulde have Selskab med Aander, og kunde see og høre disse Aanders Forretninger, i Forveien for dem, hvis Død er nær. Denne NiøLasson befindes ikke at være til i Ribe, der boer ingen. gen Islænder, hvilke for den meeste Deel skrive som ved Endelserne i deres Navne. Dog i Anledning deraf har man eftertænkt, om ikke P. M. har taget Feil, og i Stedet for et E ladet trykke et O, da der i Ribe findes en Kiøbmand af Navn Nis Lassen, fød i Holsten, som efter hans Forældre der skriver sig Lassen, men ikke Lasson. Jfald det er ham, der meenes, kunde der ikke uden stor Uagtsomhed tages Feil i hans Navn, som han i alle Tilfælde skriver med alle 9 Bogstaver tydelig. Denne Nis Lassen har, i afvigte Aar, i et lidet Skrift paa nogle faa Blade, i Trykken ladet udgaae en liden Fortælling, af hvad ham, ved at see og høre Varseler for dem, hvis Død er nær, er hændet; dog kun skrevet en liden Deel, det simpleste deraf. Han har, i hans unge Aar, været bange ved at see og høre sligt, af Aarsag, at Tienestefolk, og andre deres Lige, hvor han kom, udtydede, hvad han fortalte, at han havde seet og hørt til Satans Forretninger, til hans Spøgerie. For at svække denne Overtroe om Satan, har han ladet disse faa Blade i Trykken udgaae. Siden i hans ældre Aar blev han daglig omringet af levende Spøgelser, Mennesker lig i Skabning, disse troer han endnu at være Satans Redskaber til at bringe ham fra Gud i Fordærvelse, som de dog ei naaede fuldbragt; men i det Timelige naaede de deres Ønske. Nu i en Deel Aar har han været i et Huus allene, hørt og seet disse Varselers Forretninger, som ingensinde har foraarsaget ham noget Ondt. J de første Linier i ovenmeldte Avis No. 8, i den Post, Nis Lassen, angaaende, findes hans Navn tydelig anført, som den, der har Samqvem med Aander, der forestille i Forveien Ligbegiengelser og deslige, men mange forundre sig over det meget, som følger derpaa, saa upassende, at ingen kan udtyde, hvad alt dette betyder, indtil endelig et Ord Corbuser, som er en Trykfeil i Lassens Skrift, hvilket Ord ventelig er seet igjennem en Tubus i den Critiske Journal No. 46 afvigte Aar 1777. Til Slutning seer Nis Lassen nok, han har Jndsigt i Astronomien, da han veed at nævne Saturnus med sine 5 Drabantere, ifald han besøgte Lassen (hvorvel han nu er ved Alder og svag af Helbred) troer jeg vist, han viiste ham langt længere og høiere omkring (ved Hielp af Astronomien) i Guds omkring os værende Almagts Kunst=Sal, end som til Saturnus, den yderste Klode i vores Soelkreds, hvilken Kreds Lassen, saavidt jeg af ham har hørt, beskriver allene for en Punkt, et lidet Hiul i Naturens Riges Uhrverk, og vor Jordklode for en liden Prik i denne Punkt; Mennesker, endog de høieste paa vor Jordklode, for et næsten ukiendelig Stov derpaa. Jeg troer vist at Lassen, ifald denne Criticus besøgte ham, lod ham see hans Moraler over Tullins tvende Priis=Skrifter og Skabningens Ypperlighed og om Søefarten; et Manuscript, som bestaaer af næsten 40 Ark Skrivpapiir; Der skulle han see, hvor høitænkende Lassen har skrevet om Guds Almagt og Viisdom i at skabe, indrette og opholde Naturens Rige, dets ubegribelige CirkelsDyb og Runde af Soele, og deres om sig havende skabte Kloder. Himmelen, nemlig Stedet, hvor Gud i hans Herlighed boer, veed han ikke hvor er; altsaa kan et Menneske lade den være udrillet, og som for ham umuelig efterseet. Dernæst, i Henseende til Geographie, lod han ham vel ogsaa see en Globus Terestris, som han i hans unge Aar med egen Haand i den M. N. og P. Indeeling har tegnet; den er ikke, som almindelige Glober, overklæd med trykte Lapper, men overklæd, saavel Horizonten, som Kuglen med hvid Papiir, hvorpaa han har tegnet dens tredobbelte Jnderling saaledes, at den, i Mangel af andre Globi Terestres, nogle Gange er bleven brugt i Skoler, saa og til privat Jnformation. Dernæst lod han ham vel ogsaa giennemlæse hans i det tydske Sprog forfattede Disputats imellem en Katolsk Pater og en Jøde, hvor der handles om den Katolske, den Jødiske, den Reformerte, den Protestantiske, ja endog om Hedningerne, deres Religion; dette Manuscript bestaaer af nogle over 30 Ark Skrivpapiir. Dernæst kunde han vist nok fornøie ham, naar han lod ham læse hans moralske Comoedier i naturlig Dragt, indrettet efter Holbergs Maade, med fornøden Orden, og fornøden Underretning heel igiennem for Acteurer og Actriser. Dernæst lod han ham vist nok see det sidste Exemplar, han nu har af hans Vers over alle Evangelierne det hele Aar igiennem, som blev trykt 1766, og nu, hvor de forekomme paa Auctioner i Stervboer, ofte betales dobbelt. Maaskee han ogsaa lod ham see en Samling af Vers og Arier, som ved Rigernes høitidelige Glæde, samt andre glædelige og sørgelige Tilfælde, af ham ere forfattede. Dernæst, om han vil, kan han lade ham see Deelinger til nogle og 50 foranderlige Prædikener over de 4 Advents Søndags Evangelier allene, udenat bruge andre end Evangeliernes Ord allene, og hvor det behøves, er Deelingerne forsynede med smaae Deelinger, der give Anledning og Materie nok til Prædikener. At Ho Alt dette foreskrevne, foruden mange flere Forhandlinger, har Nis Lassen, Kiøbmand i Ribe, forfærdiget, uden at raadføre sig med nogen, eller at laane en Bog til Hielp af nogen anden. Hvad som foranførte Avis er anfort, angaaende hans Navn og lidet Skrift, angaaende Varseler, skinner tydelig frem, at sigte til hans og hans Skrifts Fornærmelse. Ribe hovmoder sig ikke af hans Omgang med Aanderne, da der findes de, der endnu i en høiere Grad see og høre disse Aanders Forestillinger, men han har i Ribe, nu over 30 Aar, han har været der, i Medgang og i meer end ordinair Modgang, samt siden i hans eenlige Stand, opført sig saaledes, at han af alle Honette der er elsket. J. M. M. M. M. i Mik Nyeheder. i under 8 April har Hs. Majestæt allernaadigst beskikket Hans A. Høiærværdighed, Professer Theologie, og Sognepræst til Budolphi Kirke, Hr. Christian Beverlin Studsgaard, tilat være Biskop over Aalborg Stift, Hans Høiærværdighed, Doctor Theologi Hr. Broder Brorson, udi Embedet adjungeret med Succession, men, saa længe Adjunctionen varer, skal han fremdeles forrette, og nyde Jndkomsterne af, sit nu havende Embede.