Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-17
Krigskuepladsen. forestiller vel nærvær. i Tydskland intet nyt, uden Franzos. vedblivende vigtige Bevægelser, men saa længe Krigen, varer, og der i de Egne, hvor den hidtil har opslaaet sin skrækkelige Tumleplads, ei allene ingen besynderlig Vaabenstilstand sluttes, men meget meere giøres nye og dertil høist truende Rustn. til ny Mordseener, saa existerer og saaen Krigskueplads, og saa troe vi - for ei at handle inkonseqvent - at skylde vores Læsere, at beholde den engang vedtagne Plan og, som hidtil, at fremstille alt, hvad det kan regnes til Krigen - dens Tilberedelser, Virkninger, Følgere. - under en eneste sammendragen Syn punkt. Jkke blot Mordslag (og hvor sørgeligt for Journalisten, naar han havde intet uden Krigslag at skildre eller Blodsudgydelse at fortælle)! - ikke blot Nedsabling, men ogsaa Stillinger, Bevægelser og Manøvrer, som Forberedelser til eller Følger af saa blodige Optrin, fortiene Jagttagerens Opmærksomhed, og høre med i Rækken af en Tids histories Fortællinger. Og saaledes ville vi da fortfare at lægge Læseren de derved forefaldende Omstændigh. samlede for Øine, og ingensinde lade denne Rubrik udgaae. saa længe ikke en forønsket almindelig Fred (som desværre endnu synes at være alt for langt borte) af sig selv udsletter samme, og giver Plads for interressantere politiske Nyheder. J Jtalien er i sammes overste Deel heller intet af Betydenhed forefaldet. Officielle Efterr. mangle atter fra begge Sider. - Tyrol skulle Franzos., og det - som man alt formodede i sidste Avis - formedelst de smitsomme Sygdomme, have rømmet Trient og trukket sig noget længere tilbage. Der skulle i denne ulykkel. Stad allerede være flere Gader ganske uddøde, og daglig begraves 50 til 60 Mennesker. - J Friaul (hedder det i Frankfurter=Breve af 7de) trække Republik, sig ligel. tilbage. Angereans Korps er gaaet tilbage, til Padug, og Massenas til Vicenza. Østerr. befæste den Venetianske Grændsefæstn. Palmanuova overmaade stærkt. I Venedig ere 10,000 Dalmatier indtrukne til Stadens Forsvar og de bevæbn. Skibeholde Hovedpasserne imellem Staden og det faste Land besatte. Det hedder, at Prindsen af Nassau=Stegen skal erholde Kommanden over denne Flaade. Et Rygte og en 2 maanedlig Vaabenstilstand, imell. Republ. og de Keiserl. fortiener ingen Troværdighed, især siden Karl igien er ankommen ved Nederrhinen. J Kirkestaten nærmer det, som Buonaparte kalder det pavel. Gøglerie, sig sin sidste Akt. Rom og Pavedommes er ræddet - ikke ved et Mirakel - men ved en hastig Fred Den arme hell. Fader gjorde Fred, efter at han aldrig havde egentlig ført Krig; han heelede følgelig en Skade, som aldrig eristerede, og blev (som et fransk Blad udtrykker sig, hvilket sigter til Titelen paa en Kommedit : "Le Medecinmalgre lui;) blev paa saadan Maade Læge imod sin Villie. Buonaparte var for sin Person (see sidste No., ikke kommen paa hiin Side Tolentino. Her traf 4 pavel. Deputerede ham, og Preliminær=Fredsartiklerne bleve her sluttede, ifølge disse aftræder den hell. Fader, til evige Tider, det forrige pavel. Grevskab Avignon (i det sydlige Frankerig) til den fr. Republik. 2) erkiender han Provindsernes Ferraras, Bolognas, Romagnas og Mark Ankonas Uafhængighed (hvilke i Fremtiden skulle, i Forening med det Mayllandske, Mantuanske, Modenesiske og en Deel af det Benetianske, udgjøre en egen Republik under fransk Beskyttelse); 3) kalder han alle siden Revolut. imod Frankerig udstædte Breve, Buller a. tilbage; 4) bortskaffet han Generalen Kollii næst alle øster. Officerer og Emigranter af sine ham tilbageblevne Stater, og 5) betaler han til den fr. Republik 20 Mill. Livres (efter tydske Tidender, som i deres Pariser=Efterretn, ikke gaae videre end til den 3die, men efter de franske officielle, som gaae til den 5te, 30 Mill. Daler), hvoraf 6 maae strax erlægges. Desuden fordret Buonaparte, at han skal ophæve alle politiske Forbindelser med de udenlandske Hoffer - som kun forføre ham - og i Fremtiden holde sig ganske allene til sin oprigtigste Veninde - den franske Republik - Jsen offic. Skrivelse af 19 Febr. ønsker denne Gen. Direktorium til Lykke med den rige Høst af kostbare Konstskatte, som den dertil bestemte Kommission af Lærde har gjort i de erobre pe pavel. Steder, hvilke ufortøvet skulle blive expederte til Paris og med der første skulle forøges med de prægtige Malerier og Stather fra Rom. Dernæst lover han ogsaa at oversende de 10 Faner, som ere fratagne de pavel. Tropper i de forskiellige (2) Actioner. Og saa have da Republ. attet erholdet en Fred - vist den letteste og dog ikke mindst indbringende af alle - og saa træder da ogsaa den hell. Fader, efter en kort komisketragisk Jntermezo(med samt Artikelen Kirkestaten) ud af Krigskuepladsen. Jmidlertid ank. de betydelige Forstærkn efterhaanden ved den fr. Armee, Ved Enden af forrige Maaned vare allerede virkelig 15,000 Md. af de skiønneste, unge Folk, næst Gen. Delmas og Bernadotte fra Rhinarmeen, ank i det Mayland ske, og Buonaparte kan saaledes endelig, efterat han har gjort Flankerne og Ryggen sikkre, agere med forenet Maa en Fronte imod Østerrigerne i Over=Jtalien. - J Mayland er nu endelig Jtalien proklameret for frie. Paa Søen. er det første formelige Slag siden d. 11 Juni 1794 igien leveret. Den engelske Admiral Jervis, som siden nogen Tid krydsede ved Portugals og Spanien sydvestlige Kyster, har d. 14. Febr. slaget den store spanske Flaade under Adm. Cordova ved Cap St. Vincent. - Engellænderne havde 15 Linieskibe næst flere Fregatter og førte i alt 1232 Kan. Spanierne herimod vare 27 tildeels yderst store Linieskibe, 11 Fregatter, 6 Korvetter og 1 Brigantine og følgelig næsten nok engang saa stærke og havde 2212 Kan. om Bord, - Begunstiget af en stærk Taage angreb Adm. Jervis den saa overlegne Flaade d. 14, om Middagen, splittede den ved en rask Giennemseiling fra hinanden, førend den endnu kunde vinde Tid til at formere sig, og faldt med al sin Magt paa den 3die Deel af samme. Fægtningen varede i 6 Timer, efter hvis Forløb Engellænd, erobrede 2 Admiralskibe, hver paa 112 Kan og 2 Liniesk., 1 paa 84 og 1 p. 74 Kan. - At Affairen maae have været temmelig hidsig, beviser Mængden af de dræbte og saarede Spanier og de tagne Skibes Tilstand, som ikke overgave sig, førend de vare ganske afmastede. Engell. angive, uden dog at bestemme det nøiere, deres Tab meget ringe, imidlertid nævner Jervis 2 af sin 74 Kanonskibe, som skulle være meget ilde tilredte. Saasnart han befinder sig i Stand, til at gaae i Søen igien, meldet han videre, vil han med første gunstige Vind seile fra Ca St. Vincent til Lissabon. Denne Omstændighed, næst den, at den seirende Admiral ikke forfulgte den sp. Flaade, synes at bevise, at den i Engell. saa meget udbasunede Seier, ikke maae være saa ganske fuldstændig eller vigtig i sine Følger, som man maaskee gjerne vilde have Folket til at troe- Efter engelske Privatbreve skal ogsaa det første sp. Admiralsk, paa 130 Kan. al have været i Begreb med at stryge, Seil, men 5 andre Liniesk, ilede til, ræddede det og førte det derfra. - Den spanske Flaade fortsatte (vel 4 Skibe mindre, men dog endnu stedse frygtel, stærkefter Slaget roligt sit Løb, og man veed endnu ei, om igien tilbage til Kadix eller til Brest, for at foreene sig med den store Flaade sammesteds paa hvis Udrustn af alle Kræfter drives. - Jmidlertid er den virksomme Lord Bridport, som igien har faaet Kommanden i Kanalen, ligesom ogsaa Adm. Colpoys, gaaet til Seil med 15 Liniesk og 4 Freg., for at lagttage den franske Flaade, og, om mueligt, forhindre dens Forening med den spanske.