JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-03-06
Hamborger Børscours, den 29de Februar: Bordeaur 3 Md. 188 1/4; Lond. 3 Mk. 13 Mk. 9 1/2 s.; Amsterdam 2 M. 35, 55.; slesv. holst. Species 3/4 Agio; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. 1 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 24 1/2, Skillings-Stkr. 25 1/6 a 25 2, nye 2/3 Stkr. f. f. 36 2/3 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1848-03-06
Fallit. Besidderen af Stamhuset Vennerslund paa Falster, Cand. jur. Ludvig Grandjean, har opgivet sit Bo til Skifterettens Behandling. Randers, den 4de Februar. Den saakaldte Amtstuegaardher i Byen, som Dhrr. J. Borberg og Grønvaldt for halvandet Aar siden afkjøbte Hr. Justitsraad, Amtsforvalter Wilde for 12,000 Rbd., er i disse Dage igjen solgt til Hr. Kjøbm. J. Schou for 15,000 Rbd. (Rand. Av.)
Viborger Samler, 1848-03-06
Skuespil i Viborg. Med kongelig allernaadigst Tilladelse opføres af det Beckerske Skuespillerselskab Tirsdagen den 7de Marts 1848, Kl. 7: Frieriet paa Helgoland, Lystspil i 2 Acter (af Forfatteren til Den reisende Student, Frøhlich &c.) Derefter: Møllen i Marlv, Comedie i 1 Act efter det Franske.
Viborger Samler, 1848-03-06
Torsdagen den 9de Marts opføres til Benefice for Hr. Skuespildirecteur Becker, Preciosa, lyrisk Drama i 4 Acter, af Wolff. Musikken af C. M. Wiber. P. Bloch, p. t. Bestyrer af Selskabet. (Forlangt indrykket.)
Viborger Samler, 1848-03-06
Det fortjener offentlig at omtales, at Skalts Sognebeboeres Sjælesørger, Velærværdige Hr. Pastor Hassager i Anledning af Kong Christian den Ottendes Død havde forfattet og ladet trykke fire smukke Psalmer, der paa Kongens Begravelsesdag bleve overrakte Menigheden til Brug ved Sørge gudstjenesten. At Hr. Pastorens paa denne Dag afholdte skjønne Prædiken, – der indeholdt saamange vakkre Ord, som kunne være trøstende, saavel for den henslumrede Monarks Hengivne som for den Høisaliges efterladte Kjære i Kongeborgen, maatte vorde udgiven i Trykken, er et Ønske Skalts Sogne beboere tillader sig at udtale.
Viborger Samler, 1848-03-06
AVERTISSEMENTS. At Restancelisten over resterende Commune-Skatter for 2det Halvaar 1847 er bleven mig tilstillet fra Amtet forsynet med Approbation til Udpantning, det bliver herved bekjendtgjort til Efterretning for vedkommende Restanter, og at Udpantning vil blive paabegyndt den 17de d. M. Byefogedcontoiret i Viborg, den 1ste Marts 1848. Chr. Koefoed.
Viborger Samler, 1848-03-06
Det bekjendtgjøres herved, at Dampskibet Mercurius Søndagen den 5te Dennes begynder Farten mellem Kallundborg, og Aarhuus, samt at det indtil videre vil afgaae hver Søndag og Onsdag Morgen Kl. 8 a 9 fra Kallundborg til Aarhuus og retournere herfra hver Mandag og Torsdag Morgen Kl. Forsaavidt Heste og Vogne, som det nævnte Dampskib ikke kan indtage, ønskes overførte, vil i dette Øiemeed en Smakke medfølge. Generalpostdirectionen, den 3die Marts 1848.
Viborger Samler, 1848-03-06
Ægte Christiania Anchiovis faaes i Dunke samt Stykkeviis billig hos J. J. Samson.
Viborger Samler, 1848-03-06
Flere Stk. Halm og udmærket Kløverhøe faaes hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1848-03-06
Fortrinlig Sæde-Havre faaes billig hos D. Philipsen.
Viborger Samler, 1848-03-06
En Skolediscipel ønskes anbragt i Kost og Logis, hvorom accorderes med L Frost.
Viborger Samler, 1848-03-06
Nogle velfordrede gamle Køer, som staae for Kælvning samt 1 a 2 magre Sviin, kan sælges til G. Boye. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange egentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme. For hurtigst muligt at supplere de med sidste Po gel paa Plads ikke bleve meddeelte i Fredags-Avise borg og Vesteregnen, troet særskilt at burde aftrykke gen vilde være kommet til deres Kundskab.
Viborger Samler, 1848-03-06
Frankerig. Udtog af et Brev fra Paris af 24de Februar. - "Kl. 10 i Formiddags flokkede Masser af Dagleiere og simple Arbeidere sig sammen under Raabene: "Aux Tuilleries!" – Masserne forøgedes; Colonner af Tusinder marscherede igjennem de Gader, der førte til det kgl. Slot. Nationalgarden deeltog i Kampen og Stormen. De første Legioner kastedes tilbage, den 3die Legion var den første, som trængte ind i Slottet. Det var en Affaire, som vedvarede i 2 Timer - ikke mere, ikke mindre. - Nu øde ægges Alt inde paa Slottet; men der drages Omhu for, at Jntet skjæles. Jeg vilde tage et Kobberstik med til Erindring, men jeg maatte atter aflevere det ved Haveporten. "Det kan dog være noget værd, sagde en vagthavende Blousemand. Det Blad, hvorpaa jeg skriver, fløi ud af et af Slotsvinduerne.
Viborger Samler, 1848-03-06
J et andet Brev fra Paris af 24de Febr. hedder det: "Paris er i en saadan Oprørstilstand, at alle Communicationer ere afbrudte. Juli-Revolutionen var kun et Mytteri i Sammenligning med denne Dags Bevægelse. Man beleirer Tuillerierne. Man har indtil Middag givet Kongen Tid til at nedlægge Regjeringen. Efterretningerne om Guizot lyde høist forskjellige. Nogle sige, at han er myrdet; Andre ville vide, at han er undkommen til England. The Times's Parisercorrespondent, hvis Beretning kun gaaer indtil Onsdag Aften (den 23de Februar) melder: "Denne Seier er den største, som Pariserne nogensinde have tilfegtet sig. Endnu igaar var Folket ubevæbnet; det stod ligeoverfor en Hær af 100,000 Md. af de skjønne ste Tropper i Verden med et uhyre stort Materiale af Skyts og Munition, forskandsede i Caserner, Forter og næsten uindtagelige Citadeller, og som havde Kongens Navn for sig. Og disse ubevæbnede Mennesker trodsede en heel Dag igjennem Cavallerichargerne paa det største Torv i Europa, og dannede Barricader med en i Sandhed beundringsværdig Dristighed og Koldblodighed.
Viborger Samler, 1848-03-06
Vi meddeelte i det forrige Numer de sidste Scener af Mødet i de Deputeredes Kammer den 24de Febr. Efter det nyeste Numer af "Børsenhalle supplere vi den korte Beretning, som Viborg Stiftstidendes Torsdagsnumer, meddeelte, saaledes: "Det var i Sandhed et vigtigt Møde. Først indtræder i Salen Greven af Paris, som en Mand holdt ved Haanden. Kun med Møie baner denne sig Vei igjennem Nationalgarden. Da Prindsen træder frem, viser sig en dyb Bevægelse. Strax efter træder Hertuginden af Orleans ind, og sætter sig ned ved sine Sønners Side. Mange af Folket trænge sig bag efter; Hertuginden trækker sig tilbage til Centrum. Dupin. Kongen har resigneret. Han har nedlagt Kronen til Fordeel for sin Sønnesøn og overdraget Hertuginden af Orleans Regentskabet. (Bravo!" fra alle Bænke. En Stemme fra Galleriet: "Det er for sildigt. Stor Bevægelse. Nationalgarden omringer den kongelige Familie. Hertugen, af Nemours følger bag efter Børnene.) Marie (Batonnier for Advocatstanden i Paris, nu Medlem af den provisoriske Regjering). Det er vor ufravigelige Pligt her paa Stedet at gjøre Noget, der virker paa Folket. Siden imorges har det Onde gjort store Fremskridt. Hvad ville De gribe til, Man proclamerer Viborg, den 5te Marts 1848. ost ankomne Efterretninger fra Paris, der af Mansen, have vi, af Jnteresse for vore Abonnenter i Vi Nedenanførte, der ellers først i Avisen for i Mor Viborg Stiftst. Ned.
Viborger Samler, 1848-03-06
Hertuginden af Orleans som Regentinde og Loven erkjender kun Hertugen af Nemours som Regent. Nu kunne De ikke udstede nogen ny Lov. Der er Jntet tilbage uden at indsætte en provisorisk Regjering, ei for at give Jnstitutioner, men kun for i Forening med Kamrene at tilfredsstille Folkets Trang. Cremieux. I den offentlige Jnteresse er en stor Forholdsregel nødvendig. Alle maa være enige i at proclamere et stort Princip og forsikkre det seierrige Folk virkelige Garantier. Lader os ei handle som i Aaret 1830, da vi nu i Aaret 1848 maae gjentage hvad der dengang foregik (Bifald fra Tribunen). - Lader os indsætte en provisorisk Regjering, ikke for den kommende Tids Skyld, men for at befæste Orden (Bifald). - Jeg har den største Agtelse for Enkehertuginden af Orleans, og jeg har i dette Øieblik ledsaget den kongelige Familie til den Vogn, der skaffede den bort. En Stemme: Lykke paa Reisen, (Kuurren). - Genonde. "De udrette intet Varigt uden Folket. De have forsøgt det i Aaret 1830, og De see Følgerne!" O. Barrot. Jngensinde var Koldblodighed og Patriotisme mere fornøden end nu. Lader os være enige i at beskytte Landet imod den frygteligste Svøbe – Borgerkrigen. Vel døe Nationerne ikke, men de svække sig ved indre Uenigheder, og ingensinde trængte Frankerig meere til alle dets Sønners Medvirkning. Vor Pligt staaer fast; den byder at slutte os til det Ædleste i Nationen. Julikronen hviler paa et Barns og en Qvindes Hoved. (Bifald i Kammeret; Allarm paa Tribunerne). En Stemme. Det er for sildigt. Ogsaa i 1830 vare Qvinder og et Barn. Hertuginden reiser sig og taler nogle Ord, som ikke kunne forstaaes. O. Barrot. J den politiske Friheds, i Rolighedens og Ordenens Navn opfordrer jeg mine Colleger til at flokke sig om Julirevolutionernes Repræsentanter. Tusindegange vilde jeg hengive mit Liv for at lade den Sag triumphere, der ogsaa er Frihedens Sag. Jeg veed, at Værket er vanskeligt; men der findes i Landet saamange Elementer af det Gode, at der kun behøves et Opraab for at samle hele Folket under denne Fane. Opfylde vi ikke vor Pligt, saa veed Jngen hvad der kan følge derefter. Hertugindens Regentskab, et dygtigt Ministerium og et Opraab til Landet, – disse Ting maae strax finde Sted. Larochejaquelin. Mine Herrer, Nu ere De Jngenting. Stor Larm. Præsidenten kalder ham til Orden. J dette Moment styrter en Masse Mennesker, væbnede med Flinter og Sabler ind i Salen, og bevirker en stor Tumult. Præsidenten sætter sin Hat paa Hovedet. Man skriger: "Hatten af, Præsident, Folket fortrænger de Deputerede fra deres Sæder, indtil Ledru-Rollin forskaffer sig Rolighed. Han siger: Jeg protesterer imod den Regjering, man har foreslaaet. Constitutionen af 1791 forlanger, at man skal appellere til Folket, naar man vil indsætte et Regentskab. Jeg protesterer imod dette Forslag i de herværende Borgeres Navn - i disse Borgeres Navn, der have kjæmpet i to samfulde Dage. Folket svinger Vaabnene og raaber: Bravo! Ledru-Rollin. Jeg forlanger, at der skal dannes en provisorisk Regjering. (Nu besteg Lamartine Talerstolen. Angaaende Fortsættelsen af Forhandlingerne i dette i Historiens Annaler vigtige Møde henvise vi til denne Tidendes forrige Numer.)
Viborger Samler, 1848-03-06
Commerce Belge meddeler fra Paris Efterretninger af 23de og 24de Febr. Ogsaa efter denne Journal udbrød den egentlige Opstand umiddelbart efter Catastrophen ved Guizots Hotel. Hidtil angrebne, bleve Jnsurgenterne nu de Angribende. Nationalgarden viste sig lunken, den var desuden blandet med Jndivider, der uberettigede bare Uniformen; Nationalgarden trak Linien med sig. To Regimenter Infanterie overgave deres Vaaben til Jnsurgenterne. Da Hertuginden af Orleans ankom til de Deputeredes Kammer, havde Folket allerede banet sig Vei derind. Med Aandsnærværelse traadte Hertuginden, der ikke i et eneste Øieblik slap sin Søn, frem for Tribunen, hvorfra hun vilde tage Ordet. Det var hende ikke muligt at skaffe sig Gehør. Pistolskud, der dog maaskee ikke vare rettede imod hende og Synet af Mænd med blottede og blodige Arme, bestemte hele Forsamlingen til at gruppere sig om hende. De hende omgivende Personer bare hende bort i deres Arme. Hertugen af Nemours fulgte hende. Hertugen har senere forladt Paris med to Regimenter. - Samme Journal melder angaaende StorLedru-Rollin. Jeg forlanger, at der skal dannes en classens Bagarn, Vara Sara Traar Maande Tartsat talsen, af Taskesanda i Kasse, Gistavians Ansvar vigtige Møde henvise vi til denne Tidendes forrige Numer.)
Viborger Samler, 1848-03-06
Commerce Belge meddeler fra Paris Efterretninger af 22 a 2480 Stkr. Casaa after hans Sagen, af baad han anfaa Onstand om helken afde Calstrophen ved Guizots Hotel. Hidtil angrebne, bleve Jnsurgenterne nu de Angribende. Nationalgarden viste sig lunken, den var desuden blandet med Jndivider, der uberettigede bare Uniformen; Nationalgarden trak Linien med sig. To Regimenter Infanterie overgave deres Vaaben til Jnsurgenterne. Da Hertuginden af Orleans ankom til de Deputeredes Kammer, havde Folket allerede banet a Vei berind M. Mandsernvalse fraadte Hertug, inden, der ikke i et eneste Øieblik slap sin Søn, frem for Tribunen, hvorfra hun vilde tage Ordet. Det var hende ikke muligt at skaffe sin Gehør. Pistolskud der dog maaskoikke vare rettede imod hende og Synet af Mænd med blot lede da blodige Arme, bestemte hele Forsamlingen til at gruppere sig om hende. De hende omgivende Personer bare hende bort i deres Arme. Hertugen af Nemours solgto havde Høytnaen paa sonere forladt Maria - Regimenter. - Samme Journal melder angaaende Stormen imod Tuillerierne: "Kl. var 4; Ludvig Philip, Dronningen, hendes Børn vare der endnu, da Jnsurgenterne allerede havde bemægtiget sig en Deel af Slottet. Den kongelige Familie maatte forlade Paladset. Kongen tog Dronningen under Armen; deres Børn fulgte dem. De gik Alle tilfods igjennem Tuilleriernes Have. Paa Pladsen Concorde vilde Kongen staae stille et Øieblik ved Obelisken fra Luxor for at kaste et Blik paa Masserne, der bedækkede Pladsen. Her var hans Liv i Fare; et Medlem af Kammeret, Delebecque, reddede ham. Man kunde lade en Fiacre kjøre frem, hvori den kgl. Familie steg. Efter Echo de Bruxelles skulle flere Pistolskud være faldne imod Hertuginden af Orleans, uden dog at ramme hende. Hun og Greven af Paris skulle kun med største Nød have unddraget sig fra Folket Raseri. Efter denne Relation var Guizot arresteret. Flere Brüsseler Blade stadfæste den afskyelige Maade, hvorpaa Hertuginden modtoges af Folket.
Viborger Samler, 1848-03-06
Fra Antwerpen meddeles under 26de Febr. følgende Telegraphdepesche fra Brüssel: Valenciennes har proclameret Republikken! Den derværende Banegaard er lagt i Aske! Den største Gjæring hersker i Lille. Cambrai er i Oprørstilstand.
Viborger Samler, 1848-03-07
Alborg Stift, Tidende. Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Marts 1818. Tirsdagen den 7. Nr. 41. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-03-07
Hamb. Crsp. melder, at Polakkerne i Paris danne allerede en egen Legion. Deres Beggeistring er ubeskrivelig; den opfylder dem med de eventyrligste Forhaabninger. De formene, at det er Frankerigs første Forretning at føre Emigrationen tilbage til Polen.
Viborger Samler, 1848-03-07
Fortet Vincennes har capituleret, ligesaa Fortet Vale rien, ogsaa alle de andre Forter skulle have overgivet sig. Nogle paastaae, at den russiske Charge d'affaires. Grev Kisseleff, skal have været den første, der illuminerede Seiersaftenen. Siden den Tid er Paris illumineret (?) hver Aften. General Supervic er Krigsminister; Bedeau er Chef for den første Hærdivision. Man paastaaer, at disse Dages Rystelser have angrebet Thiers saa stærkt, at han er bleven afsindig.
Viborger Samler, 1848-03-07
Den 26de Februar var Nationalgardens Antal saa stort, at det ansloges til 120,000 a 130,000 Md.
Viborger Samler, 1848-03-07
En meget høitidelig Manifestation i Paris, hvori mange Damer og Børn deeltoge, fandt Sted den 26de Febr. Et imposant Tog, bestaaende af Jnspectricerne og Protectricerne for Forsørgelsesanstalterne for smaa Børn (Klein Kinder=Bewahr-Anstalten) og Arbeidsstuerne, til hvilke mange Børn havde sluttet sig, begav sig langsomt igjennem de meest folkerige Gader i Paris til den provisoriske Regjerings Sæde for at drive paa den definitive Organisation af de Jndretninger, som fra nu af skulle sikkre Barndommen den moderlige Pleie. J Spidsen for Toget befandt sig Hertuginden af Beauvau, Hertuginden af Marmier og Madame de Lamartine. Toget, omgivet af Arbeidere og Nationalgardister, mødte overalt levende Sympathie. Efter Børnenes Skare fulgte Haand i Haand den jødiske Stor-Rabbiner, catholske Præster og en protestantisk Geistlig. Constitut, anslaaer Beskadigelserne paa St. Germainer-Jernbanen til 4 a 5 Mill. Franker. To Broer ere ødelagte, ligesaa det athmosphæriske Apparat i Nanterre. Ogsaa paa Rouen=Havre Banen er Skaden, især ved Rouen, meget betydelig. Nogle Niddinger forsøgte paa at antænde Entrepots i Batignoles; de arresteredes af Nationalgarden. Det forbittrede Folk vilde, at de skulde skydes paa Stedet, og kun med Møie kunde de bringes til Politipræfecturet. Chefen for Nationalgarden Courtais - og hans Stabschef Guinard have udstedet til Nationalgarden et Opraab, hvori det hedder: "Fienden har ikke kunnet beseire os; han vil vanære vor Seier, Forbrydere udbrede i Paris's Omegn Ødelæggelser og Jldebrande. Nu vel, saa reise hele den væbnede Magt sig for at forjage hine Foreningen imellem Nationalgarden og de heeltemodige Borgere, som stode bag Barricaderne for at nedtordne Tyranniet, - denne Forening knuse nu Anarchiet, Lad de første Dage af vor Frihed være ligesaa rene, som dens Triumph var riig paa Hæder, Borgere, Kun Rolighed, Energie, Tillid til den provisoriske Regjering, der har proclameret den franske Republik, og den vil være stærk nok imod de Rænker, som Fædrelandets Fiender opspinde. Nationalgarden optager i sine Rækker hele det væbnede Folk. Vore heeltemodige og beundringsværdige unge Mennesker af den polytechniske Skole staae i Spidsen for vore Kolonner. Deres unge Brødre i St. Cyr og Stabs skolen have sluttet sig til dem . . .
Viborger Samler, 1848-03-07
Hamborgerposten af 4de Marts meddeler følgende nyere Efterretninger fra Paris af 1ste Marts indtil Postens Afgang:
Viborger Samler, 1848-03-07
Roligheden vedvarer uforstyrret i Paris Energiske Forholdsregler tages for at opretholde Ordenen i den nærmeste Omegn af Staden Paris, Journalen Commerce melder, at den engelske Regjering har besluttet at anerkjende Republiken; Den americanske Gesandts Samtale med den provisoriske Regjerings Medlemmer; Jngen tilforladelige Efterretninger om Ludvig Philip.
Viborger Samler, 1848-03-07
J Strassburg vilde man vide, at Louis Philippe var død paa Overfarten fra Frankerig til England, at Hertuginden af Orleans endnu opholdt sig med sine to Sønner i Paris og at hun havde stillet sig under Nationens og Nationalgardens Beskyttelse. Men disse Efterretninger ere urigtige, da baade Beretningerne fra England og Paris tie derom. Efter en anden Efterretning skulde Hertuginden af Orleans være ankommen til En, hvorfra hun senere i Treport har indskibet sig til England. Et Brev fra Berlin af 3die Marts melder derimod, at Hertuginden af Orleans skulde være ankommen til Berlin. Man lægge Mærke til hvad Journ, des Deb, skriver under 1ste Marts. Kun een Følelse besjæler alle gode Borgere, nemlig Trang til at medvirke til Opretholdelsen af den offentlige Orden og Frihed. Vi ville ikke skille os fra Fædrelandet; vi nære kun Ønsker for dets Hæder og dets Lykke. Der gives fundamentale Grundsætninger, som staae høiere end alle Systemer; hine Grundsætninger maa man opretholde." Vi vende tilbage til denne Artikel af Journ. d. Deb. Til Trods for den i Hovedstaden herskende Rolighed og Orden ængstes Pariserne dagligen ved Jldpaasættelser. National forsikkrer imidlertid, at man ikke tør tillægge Pariserbefolkningen Skyld for de Jldebrande, der hver Morgen ængste Gemytterne. Den tilføier, at den ret godt veed, hvo disse Brandstiftere ere, at Regjeringen har et vaagent Øie med dem, og at den vil vide at ramme Anstifterne af disse afskyelige Attentater.
Viborger Samler, 1848-03-07
Eftermiddagsefterretninger fra Paris af 1ste Marts melde: at adelige Titler ere afskaffede, at Afgifterne opkræves som hidtil; at Sikkerhedsvagter ere tilbudne Gesandterne, og at den østerrigske Gesandt har antagen en saadan; at Børsen endnu ikke er aabnet; at Tjenesten paa Nordbanen er aabnet paa ny; at den i Marseille afbrudte Rolighed er gjenoprettet; og endelig, at Republiken under almindelig Enthousiasme er proclameret i Avignon, Strassburg, Valence, Potiers, Lyon, Cherbourg, og Nismes.
Viborger Samler, 1848-03-07
Tydskland. Storhertugen af Baden har tillige procla eret Organisationen af Nationalgarden i sit Land.
Viborger Samler, 1848-03-07
Den tydske Forbundsforsamling i Frankfurt a. M. har under 1ste Marts udstedet en Proclamation til de tydske Regjeringer og til det tydske Folk. Det hedder i dette Actstykke: "Kun paa Eendrægtighed og Samvirken beroer Tydsklands Magt og Ukrænkelighed med Hensyn til Udlandet og Opretholdelsen af den lovlige Orden og Rolighed samt Persons- og Eiendoms-Sikkerhed i Tydsklands Jndre. Tydsklands Historie afgiver Beviser herpaa og paa de sørgelige Følger, naar Tvedragt imellem Regjeringerne og Folkeslagene adsplitter og svækker den tydske Nations Kræfter og sønderriver dens Jndre. Maatte disse dyrekjøbte Erfaringer være uforglemmelige i den stærkt bevægede Nutid, og blive benyttede i den stormende, maaskee for Tydskland ikke fjerne Eftertid!
Viborger Samler, 1848-03-07
Den tydske Forbundsdag opfordrer desaarsag indstændig i Fædrelandets Navn alle Tydskere, hvem Tydsklands Vel ligger paa Hjertet – og andre Tydskere gives derikke – til at Enhver i sin Kreds vil efter sine Kræfter medvirke til at opretholde denne Eendrægtighed, og vaage over, at den lovlige Orden intetsteds krænkes. Forbundsdagen vil fra sit Standpunct opbyde Alt forlige ivrig at drage Omsorg for Tydsklands Sikkerhed med Hensyn til Udlandet, saavelsom og for at fremme de nationale Jnteresser og det nationale Livs Jnteresser i det Jndre. . . .
Viborger Samler, 1848-03-07
Hamborg, den 4de Marts. Jkke ubetydelige Excesser, der imidlertid ere dæmpede af Auctoriterne, Borgergarden og Linietropperne, have den 3die Marts om Aftenen ængstet Jndbyggerne i denne store Stad. Man haaber, at Fornyelsen af Ementen, fremkaldt ved et Flyveblad, og udført af den laveste Pøbel, ikke vil finde Sted. – Jøvrigt afholdtes den 3die Marts i Hamborg en stor Forsamling, der aabnedes af Dr. Wille som Formand for en af 25 Medlemmer bestaaende Comitee, der høre til Kjøbmandsstanden, Jndustrieklassen og til den lærde Stand, J denne Forsamling foresloges og antoges en Petition til Hamborgersentet om lige Berettigelser for alle Statsborgere, om offentlige Forhandlinger og om Pressefrihed.
Viborger Samler, 1848-03-07
I Amsterdam have de respectable Banquierhuse Men des & de Leon, og Westendorp & Comp. erklæret sig insolvente.
Viborger Samler, 1848-03-07
Fra de fleste tydske Forbundstater meldes, at der i disse finde Rustninger Sted.
Viborger Samler, 1848-03-07
Jndenlandske Efterretninger. Da Efterretningen om Pariser-Revolutionens Udfald d. 1ste Marts var ankommen til Kbhvn, med en Coureer, overdrog, efter Sigende, Hs. M. Kongen til Etatsraad Bang at bekjendtgjøre den paa Børsen, for at ikke de, der vare uvidende derom, tilfældigviis skulde udsætte sig for Tab ved Kjøb af Statspapirer osv.
Viborger Samler, 1848-03-07
I Anledning af et Jnserat i Flopst., hvori berettes, at Posttasken med Pengeindhold den 22de var bleven bortstiaalen fra Jernbanen, berettes i Brl. Td. at dette ingenlunde har været Tilfældet. Sagen er derimod denne: at Jernbanens egen Portesenille for Roeskilde Station, med et Pengeindhold af 138 Rbd. 23 s. den 23de om Morgenen er bleven bortstiaalen fra Expeditionslocalet paa Banegaarden i Kjøbenhavn, hvortil den var indbragt fra det sidst ankomne Tog for at indleveres til Hovedcontoiret. Tyven er opdaget, og Pengene komne tilstede. Retlig Undersøgelse mod den Paagjældende er allerede indledet. "Die Danen in Holstein, den forhen omtalte schleswigholsteinische Comedie, som er bleven opført paa St. Paulli=Theatret i Hamborg, er senere bleven forbudt af det Hamborgske Senat som krænkende for Nabovenskabet.
Viborger Samler, 1848-03-07
(Flyvepost.) Dr. Ostwald publicerer et Actstykke, om hvilket man skulde antage, at det er den nuværende Hertug af Augustenborg ubekjendt, da Jndholdet er uforeneligt med den Holdning, denne Fyrste har lagttaget under de separatistiske Bestræbelser i Hertugdømmerne. Det er ikke mindre, endet saavel af Hertugens Moder, som Fader egenhændig underskrevet og beseglet Document i fuld Form, hvori de afgive den paa enhver tænkelig Maade clausulerede Erklæring, at hverken de eller deres Livsarvinger nogensinde skulde fremkomme med Fordringer, der modstride Kongeloven. Ifølge en holsteensk Correspondent i "Børsenh." antager man, at Hertug Carl af Glücksborg vil blive udnævnt til commanderende General og Statholder i Hertugdømmene (!).¬
Viborger Samler, 1848-03-07
Man kan - hedder det i en Skrivelse fra Flensborg - reise fra Eideren til Kongeaaen, uden at man af Folkets Mund hører det Ønske fremsat, at Slesvig skulde afslaae at deeltage i en fri Forfatning med Danmark.