JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Ved de i det nu under Forhandling staaende Afsnit af Tarifen anførte Varer, for hvilke Committeen foreslaaer enten CreditoplagsRettighed eller et forandret Tal eller Fraskrivningsqvantum, havde den Tilforordnede intet videre at bemærke, end at Bend ler, som nu ere oplagsberettigede, ere ved anstillet Undersøgelse befundne i Aaret 1834 at have været tagne paa Oplag af 7 Handlende i Kjøbenhavn, men uden at nogensomhelst Udførsel til fremmede Steder har fundet Sted mod Afskrivning i Oplaget. Den Tilforordnede oplæste derhos en Passus af en Skrivelse til Tariscommissionen under 10de Mai 1832 fra en Silke- og Klædehandler i Hovedstaden, som paa den Tid drev den største Baandhandel der i Staden, og i hvilken denne Handlende erklærer, at alle Sorter Baand, saavel af Silke som af Uld, Linned eller Bomuld, ikke egne sig til Credit oplag. Ved de af Committeen foreslaaede Tharabestemmelser for Silkebaand og Kor i Propper, fandt den Tilforordnede Jntet at bemærke.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Committeens Referent bemærkede med Hensyn til de høiere Toldansættelser, som af Committeen vare foreslaaede, at Committeen i dens Betænkning ved Artiklen Blyhvidt havde anført, at Saadant ikkun var skeet, for at Finantserne kunde beholde den hidtil havte Jndtægt. Angaaende nogle enkelte Artiklers Ansættelser i forskjellige Classer, har Committeen, vel i Almindelighed erkjendt Rigtigheden af det ved Lovudkastet etablerede Princip, ikke for en og samme Varesort at have flere Afdelinger, men har dog troet for nogle enkelte Artikler, hvis Værdi i Forhold til deres Beskaffenhed er saa høist forskjellig at man turde foreslaae en liden Afvigelse fra dette Princip.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Da den kongelige Tilforordnede for største Deelen havde været enig med Committeen i, hvad denne havde bemærket angaaende enkelte Vareartiklers Til- og Fraskrivning til og fra Creditoplaget, og derhos yttret, at hvor ingen særlige Omstændigheder, gjorde det nødvendigt, var ingen Jndskrænkning derved tilsigtet, maatte han blot i Særdeleshed anbefale, at hvor Creditoplag hidtil dette ogsaa fremdeles havde fundet Sted, maatte vedblive, for at de Handlende ikke skulde miste en Begunstigelse, og dette navnligen hvad de ikke stempelpligtige Bomuldsvarer, angik, ifald ikke nogen særdeles Misbrug der ed kunde finde Sted, hvilket han ikke til Sagkundskab nok til at bedømme. troede. Forsamlingen gik dernæst over til at omhandle Artiklen Kornvarer, for hvilke Committeen havde i sin Betænkning foreslaaet en Jndførselstold af 8 pCt. og en Transittold af 1 pCt., beregnet efter et Gjennemsnit afde sidste 10 Aars Priser. Den Tilforordnede yttrede ved dette Afsnit, at han i en Sag, der i den Grad har vakt Forsamlingens Jnteresse, som det i Udkastet indeholdte Forslag til fri Jndførsel for Kornvarer, troede, inden de egentlige Discussioners Begyndelse, at burde gjøre Forsamlingen bekjendt med de Motiver, som have ledet Tariscommissionen til dette Forslag. Da den almindelige Mening herom ei var ham ubekjendt, vilde det rimeligviis vække Forsamlingens Forundring, naar han erklærede, at det ene har været Hensyn til Landmændenes Jnteresse, som har fremkaldt dette Forslag; og dog er det saa, og han skal bestræbe sig for at motivere dette, idet han fremsætter Tarifcommissionens Anskuelser til Forsamlingens Bedømmelse. De 4 Forhold, hvilke, saavidt den Tilforordnede skjønner, ere de eneste, som her kunne komme i Betragtning, angaae enten: 1) Stats-Jndtægterne, 2) Handelen, 3) Consumenterne eller 4) Agerdyrkeren. 1. At det blot finantielle Synspunkt ikke kan have fremkaldt Forslaget og Jndførselstoldens Ophævelse, er indlysende, ligesom at der fra dette Standpunkt intet kan være at erindre mod, at en Jndførselstold paabydes. 2. Handelen.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
J Henseende til Creditoplaget miskjendte upaatvivleligen de Landeiere, som androge paa dets Ophævelse, deres egen Jnteresse. Blev dette ophævet, vilde Danmark ophøre, at være et betydeligt Kornmarked, thi Kjøberne søge ikkun derhen, hvor vel assorterede Forraad findes, og Producenterne vilde derfor sikkerligen lide Skade derved i Henseende til flætningen af deres egne Producter. Dette avde Kongen ogsaa visseligen allerede for 50 Aar siden indseet, thi han havde samtidigen med de heldbringende Indretninger, deri 1787 bleve foretagne i Landbovæsenet, i 1788, da endnu de fleste andre Regjeringer i denne Henseende samlede i Mørket, indrettet Credit oplaget for fremmede Kornvarer, og det endnu endeel Aar førend Creditoplag blev tilstaaet for andre fremmede Varer. Han maatte derfor med den fuldeste Overbeviisning modsætte sig det af Kammerjunker Scavenius gjorte Forslag. Committeens Referent maatte gjøre Forsamlingen opmærksom paa, at, da Danmarks Kornproduction i almindelige Aar afgiver et betydeligt Overskud, er det alene Udlandets større eller mindre Trang til Kornvarer, der bestemme Kornpriserne her i Landet, hvorfor enhver Jndførselstold vil faae ingen eller dog ikkun en ringe Jndflydelse paa disse, og da flere af de Deputerede, som maae antages at have Jnteresse for Korn productionen, havde udtalt sig i samme Retning, maatte han ansee den af Committeen, foreslaaede Told for at være den mest pas seende. Kunde den ellers have nogen Virkning, vilde dette være, naar der fra Udlandet ikke er noget Spørgsmaal efter Kornvarer, efterdi den da vil tjene til at betrygge disses Afsætning i Landet for Concurrence fra fremmede Steder og i Særdeleshed fra det nærliggende Skaane, saaledes som Committeen i dens Betænkning har anført, og da der under saadanne Omstændigheder ingen Anledning vilde være for Regjeringen til at ophæve Jndførselstolden, maatte han paa det Bestemteste erklære sig imod det af Vicepræsidenten stillede Amendement, thi han formeente, at Lovene ikke burde indeholde saadanne Baand, som kunde blive hinderlige i at foretage de Forandringer, som uforudseete Omstændigheder kunne gjøre baade ønskelige og nødvendige.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
betræffende det stillede Amendement om at ophæve Creditoplaget for Kornvarer, da erkjendte han, at om danske Kornvarer derved udføres som fremmede, er dette vistnok som han ei skulde paatage et Misbrug. at forsvare; men naar Spørgsmaalet er, om dette Creditoplag er til Skade eller til Fordeel for Kornhandelen, maa han ubetinget udtale sig for det Sidste, thi netop derved, at en saadan Udførsel af fremmede Kornvarer kan skee, fremkommer en Søgning efter danske Kornvarer, som ellers ikke vilde finde Sted. Det turde vel ogsaa hænde sig, at i mange Tilfælde, hvor det danske Korn nu udføres, vilde det fremmede fra Transitoplaget træde i Stedet, og at man alligevel vilde indføre til Forbrug i Hovedstaden de bedre fremmede Kornvarer, hvilken Jndførsel dog i Almindelighed ikke er af nogen Betydenhed, og om Finantserne ogsaa derved ville erholde en i sig dog altid ringe Jndtægt, vil Fordeelen af enhver mulig Frihed i Kornhandelen være langt overveiende. Kammerraad Drewsen erklærede, at dersom det af Vicepræsidenten foreslaaede Tillæg havde været indført i Committeens Betænkning, skulde han ikke have fremsat den Deel af sit Amendement, der gaaer ud paa, at Korntolden ikke burde ophæves, medmindre Priserne vare stegne til en vis Høide.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
J Anledning af dette Forslag bemærkede den kongelige Tilforordnede, at her i Landet tilberedes de tyndere Lædersorter i tilstrækkelig Mængde og af forsvarlig Godhed, hvorfor ogsaa ikkun forholdsviis ringe Partier af samme indføres, hvorimod Landet, trænger til det sværere Saalelæder, som ikke kan præpareres af de indenlandske Huder, hvorom de betydelige Partier, som aarligen deraf indføres, bære Vidne, hvorfor en Forhøielse i den foreslaaede Jndførsels-Told fra 12 til 16 proCt. af et Haandværksmateriale, hvoraf Danmark trænger til en saa stor Jndførsel fra fremmed Sted, ikke synes tilraadelig. Agent Bruun bemærkede, at han under denne Sags Behandling var bleven opmærksom paa, at lugtende Vande, ligesom ogsaa vellugtende Olier samt Pomade forsendes. hertil i Emballager, der ofte have en større Vægt, end selve Varerne, og at det formedelst disse Emballagers Beskaffenhed er yderst vanskeligt at bestemme en Thara for samme. Han maatte derfor ansee det for langt mere beqvemt, ligesom og for meere passende, at Tolden bestemmes efter Bruttovægt og foreslog i denne Anledning i Henseende til disse tre Artikler de Amendements, som findes anførte i Forsamlingens Betænkning. Om og hvorvidt Tractater med fremmede Magter lægge Hindringer i Veien for en forandret Beregningsmaade af Tolden forfinsk Trælast, vilde han ikke indlade sig paa at bedømme, men han maatte dog være af den Formening, at der ikke kunde være tilstaaet fremmede Skibe større Begunstigelse, end de indenlandske nyde, og at disse maatte betale Told af deres Dækslast, var notorisk. Jøvrigt bemærkede han, at Skibene altid maatte finde bedre Regning ved at fortolde deres Tømmerladninger efter Cubikindholdet end efter Drægtigheden, saalænge Tolden efter den sidste Beregningsmaade stod høiere end 2 Rbd. per Læst. Den Tilforordnede bemærkede, at ved at bestemme Jndførselstolden af Papirmaatte Tarifcommissionen tage særligt Hensyn til, hvilke Papirsorter meest indførtes her i Landet. Ved Skrivpapir var dette fornemmelig hollandske. Efter en lav Middelpriis af hollandsk Bikube og Propatria er Tolden bestemt. Naar Committeen i dens Betænkning regulerer Tolden efter de svenske Fabrikpriser, synes Saadant ei ganske billigt mod den indenlandske Fabrikation. Efter de Værdier, der have ligget til Grund for Tarifcommissionens Toldansættelse, udgjør denne ikkun circa 12 pCt., som er den laveste Størrelse for nogen Told ansættelse, der af Commissionen er anseet som Beskyttelsestold. Jøvrigt henholdt han sig til sin tidligere bemærkning om, at den indenlandske Papirfabrikation er af den Betydenhed, at igjennem samme leveres 3/4 Dele af hele det indenlandske Papirforbrug. Blandt de Varer, som indeholdes i den her omhandlede Deel af Tarifudkastet, er Viin den betydeligste, og maatte den Tilforordnede i denne Henseende bemærke, at Toldens Nedsættelse ved Placaten af 10de December 1830. saaledes som han tidligere havde oplyst, ei havde viist nogen Virkning til at forøge Fortoldningsqvantiteterne, idet disse endogsaa i Provindserne ei i de 3 efter Toldansættelsen, paafulgte Aar havde opnaaet den Størrelse, som de havde i Aaret 1828 nemlig 81,857 Viertler.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
J Henseende til de Varer, ved hvilke Committeens Betænkning afviger fra Tarif-Udkastet med Hensyn til Classificationer og Værdiansættelse, indskrænkede den Tilforordnede sig ved de mindre vigtige Gjenstande til den almindelige bemærkning, at Værdierne ere i Værditabellerne udlagte efter de forskjellige Priiscouranters for Varer af Middelqvalitet, hvorimod Tarifcommissionen har ved Toldansættelsernes Beregning maattet, saaledes som tidligere bemærket, tage Hensyn til, at det ofte var ikkun Varer af simplere Qvalitet, der udgjorde den egentlige Gjenstand for Vareindførselen her i Landet, ligesom ogsaa at Procenttabellen ei nøiagtigen betegner, men ikkun omtrentligen angiver Normen for Beskatningens Størrelse, hvilket udtrykkeligen er tilkjendegivet i Tarifcommissionens Forestilling. Med Hensyn til Lærreder, og Tømmer bemærkede han følgende: Lærreder ere af Tarifcommissionen kun adskilte i 2 Classer, nemlig under 20 Traade og derover. Ved disse finder det samme Forhold Sted, som foran bemærket ved Cattuner, Cambricks etc. dog endnu i et for den foreslaaede Tarifansættelse gunstigere Forhold, i det der af blegede Lærreder over 41 Traade, efter Middeltal af 26 s. i Told, ikkun er indført 28,155 Pd.; fra 30 til 40 Traade 3. 1416 s. 106,548 Pd.; under 2.9 Traade; 12 s. 71,440 Pd.; af ublegede Lærreder fra 30 til 40 Traade 9 a 12 s., 12,320 Pd.; imellem 20 og 30 Traade 5 a 7 s., 52,200 d. Committeen har selv bemærket det Hensigtsmæssige i, at den hidtil værende Forskjel imellem blegede og ublegede Lærreder er ophævet, og ved at sætte alle Lærreder over 20. Traade til een Classe vil det findes, at det overveiende Qvantum vil nyde en tildeels betydelig Afgiftsnedsættelse. Under 20 Traade findes intet Lærred af den Beskaffenhed, at det bruges til Beklædning, men ikkun til Pak ning og Betræk.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Hvad Fortoldningen af Tømmer efter Skibenes Læstedrægtighed angaaer, da oplyste han Forsamlingen om, at ei alene en fra Magistraten i Odense indhentet Betænkning over de Forandringer, som samme efter Conference med Handelstanden der i Byen maatte ansee ønskelig ved den nugieldende Tarif, men ogsaa et agtet Handelshuus i en anden Fyens Kjøbstæder havde erklæret, at det af vilde være meget ønskeligt og til Lettelse ved Toldklareringerne, naar det maatte bestemmes, at Trælast i fulde Skibsladninger stedse skulde fortoldes efter Læstedrægtighed. Naar det var bemærket, at den i Udkastet foreslaaede Told vilde medføre en Ulighed i Beskatningen ved Tømmers Fortoldning efter Commercelæster og efter Cubikindhold, maatte han henlede Opmærksomheden paa, at det netop havde været Gjenstand for Tarifcommissionens Bestræbelser at tilveiebringe en tilsvarende Lighed mellem disse 2de Fortoldningsnormer, hvorfor Tolden per Commercelæst var fra dens nærværende Størrelse 4 Rbd. nedsat i Udkastet til 3 Rbd. pr. Commercelæst, og hvilken Afgift efter Middelbestuvning af Tømmerskibe vil svare til 3 Rbd. 32 s. pr. 100 Cubikfod. At der ved skarpe eller fyldige Skibe kan finde en Afvigelse Sted i Faveur eller Disfaveur af Fortoldningen efter det udmaalte Cubikindhold, kan ei undgaaes ved saadanne Ansættelser, som støtte. sig til Skibsconstructionerne, uagtet den nyere. Skibsmaaling ogsaa i denne Henseende vil bidrage til at udligne Misforholdet.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Ved Fortoldningen af de saakaldte Finlapperladninger har det vel været bemærket, at de nyde en særegen Lettelse, naar deres Dækslast ei særskilt fortoldes, men da den Tractat, hvorved den nugjeldende Størrelse for Toldafgiften af disse Ladninger er fireret, støtter sig til den Maade, hvorpaa disse Ladninger hidtil ere behandlede, og hvorved Dækslasten aldrig er bleven ansat til Afgiftsvarelse, vil det rimeligviis være forbundet med Vanskelighed heri at bevirke nogen Forandring.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Ved Committeens Forslag om, at Maler varer skulde tilstedes Adgang til Creditoplaget, bemærkede den Tilforordnede, at dette vilde medføre Vidtløftighed ved Oplagsinqvisttionerne, og at denne Vare ei er Gjenstand, for Transit igjennem Creditoplaget.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Helsingøer udgaae slige præparerede fremmede
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Malervarer i smaa Partier vel hyppigen til de forbiseilende Skibe, men de haves der stedse paa Transitoplag, og i Kjøbenhavn har i Aaret 1834 ikkun en Handlende deraf udført i 2 forskjellige Partier 541 Pd., saavidt vides til Jsland. Agent Vogt yttrede, at det, naar han reiste sig for at stille et Amendement om Eftergivelsen af Told for Dækslast i danske Skibe, saafremt saadan Told ei kunde paalægges de finske, ene og alene var hans Ønske at bevirke, at de danske Skibe, ved, som vistnok var billigt, at ansættes til en lige Afgift med hine fremmede, maatte blive istand, til i Trælasthandelen at concurrere med disse. Var der ei Noget i Tractaterne til Hinder for, at den af Committeen foreslaaede Beregningsmaade kunde indføres ved finske Skibe, og fandt Forsamlingen dette Forslag forøvrigt antageligt, skulde han gjerne tage sit Amendement tilbage. Dette Amendement lod saaledes: At, naar fremtidigen finske Skibe, eller de saakaldte Finlappere, ikke paalægges at betale Told af deres Træ-Dækslast, da ogsaa de indenlandske Skibe maae tilstaaes den samme Rettighed for den Trælast, de indføre paa deres Dæk.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Med Hensyn til den Slutning, den kongelige Tilforordnede havde villet uddrage af den Omstændighed, at Trælastolden, beregnet efter Læstedrægtigheden, var i Lovudkastet bleven nedsat fra 4 Rbd. til 3 Rbd., maatte Taleren. gjøre opmærksom paa, at denne Told allerede havde været 4 Rbd. pr. Læst, førend Skibenes Ommaaling iværksattes, at den, uagtet Læstedrægtigheden derved forøgedes omtrent 20 pCt., blev staaende uforandret, og at saaledes den nu skeete Nedsættelse i Grunden ei havde Stort at betyde. Vicepræsidenten maatte, i Henseende til hvad der var bemærket om Artiklen Papir, oplyse, at da Committeen ei vilde stole paa sine egne Kundskaber om denne Gjenstand og sit eget derpaa grundede Omdømme om samme, havde den henvendt sig til en af de betydeligste og reelleste Papiirhandlere i Kjøbenhavn. Fra ham havde den modtaget Prøver af mange forskellige Sorter, saavel fremmed som indenlandsk Papiir, tilligemed Opgivende af sammes Priser, og herpaa var det, at Committeen havde grundet sin Betænkning. Samtlige disse Prøver vare til Eftersyn af Ethvert Commitaf Forsamlingens Medlemmer, og teen troede, at Forsamlingen paa denne Maade, og med de Oplysninger et andet Medlem deels allerede havde meddeelt, deels fremdeles, kunde finde sig foranlediget til at meddele, bedst vilde blive istand til at fatte en rigtig Mening om denne Gjenstand. Henseende til Forslaget om de finske Skibes Dækslast, havde han allerede i Committeen yttret Frygt for, at Tractaterne vilde være til Hinder for sammes Udførelse. Ved nøiere Undersøgelse havde han vel fundet, at Sagen kunde ansees for tvivlsom, dog maatte han helde til den Mening, at Regjeringen var berettiget til at træffe en saadan Foranstaltning, efterdi her ingenlunde handledes om at forhøie Tolden, men blot om en Bestemmelse, hvorved det blev muligt at beregne og oppebære den Told, der grundede sig paa de med Rusland sluttede Tractater. saa Agent Voigts Forslag maatte han, besynderligt han end fandt det, at indenlandske Skibe i nogensomhelst Henseende skulde være mindre begunstigede end fremmede, meget tvivle om, vilde kunne lade sig udføre, uden at en lignende Fremgangsmaade anvendtes ved alle Skibe, der tilhørte Stater, med hvilke Danmark stod i Reciprocitets-Forhold, men dette vilde vistnok have en altfor betydelig Afgani Toldintraderne til Følge.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Efterat saaledes samtlige disse Gjenstande, vare blevne discuterede, bleve de underkastede Afstemning i Forsamlingen, hvis Resultat findes specielt anført i Forsamlingens Betænkning. Den næste Gjenstand for Forhandling Forsamlingen var Jndførselstolden for raat og raffineret Sukker og Syrop, tilligemed nogle dermed i nøieste Forbindelse staaende Forslag.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Etatsraad Steenfeldt meente, at Raffinaderierne bleve tilstrækkeligen beskyttede ved den i Forslag bragte høie Told for fremmed raffineret Sukker. Med Hensyn til den Forberedelsestid, der bør tilstaaes Fabrikerne, kunde han ikke fravige den Mening, at eet Aar vilde være tilstrækkeligt, og dette især, da denne Sag allerede for længe siden havde været bragt under offentlig Omtale, og da der dog endnu vilde hengaae en rum Tid, inden den nye Toldtarif blev sat under Anvendelse. Han havde allerede tidligere yttret, at Jngen kunde gjøre Regning paa Told lovenes Stabilitet, og hertil maatte han referere sk. Et Medlem yttrede, at naar Toldlinien, imellem Danmark og Hertugdommene ophævedes, kunde formeentlig ingen Toldforhøielse beskytte de herværende Raffinaderier, da der til Hertugdømmene indsmugledes en Mængde Lumpen fra England, som, da det ved Udførselen erholdt en Præmie, kunde anskaffes meget billigt og derhos afgav et fortrinligt Materiale, der med Lethed kunde forvandles til Topsukker. Dette Materiale kunde de danske Raffinaderier ei forskaffe sig, i det var derfor naturligt, at disse ei kunde concurrere med de holsteenske Raffinaderier, der desuden begunstigedes ved Consumtions friheden. Saavidt ham bekjendt, havde Talen aldrig førend i nærværende Lovudkast, været om at hæve Forbudet imod Jndførsel, af raffineret Sukker, og det kunde dog vist ikke nægtes, at et Jndførselsforbud beskytter langt mere end en høi Told; men det burde vistnok tages i Betragtning, at Kapitaler ikke uden stort Tab kunne i kort Tid drages ud af de nu i Kongeriget existerende Sukkerraffinaderier.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Kammerjunker Scavenius yttrede, at dersom Fabrikanterne skulde have taget i Betragtning, at Regjeringen kunde forandre sin hidtil fulgte Anskuelse, burde de strax, naar denne Jdee opstod hos dem, have nedlagt deres Fabriker, hvilket Staten dog ingenlunde kunde ønske eller ville. Det var vistnok vanskeligt uden stort Tab i kort Tid at trække sine Penge udi af en Fabrik, og dobbelt vanskeligt blev dette med Sukkerfabrikerne, i hvilke der udfordredes saa lang Tid til det raae Materiales successive Forædling. Han meente derfor, at ligesom han i Almindelighed i lignende Tilfælde havde foreslaaet, saaledes maatte i Særdeleshed i det forhaanden værende Tilfælde et Tidsrum af 5 Aar være den mest passende Tid til at forberede Sagen.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Agent Vogt maatte, for ikke af Forsamlingen at blive misforstaaet ved Spørgsmaalet og Jndførselen af fabrikeret Sukker fra Hertugdømmene, henholde sig til, hvad han i Forbindelse med Agent Bruun tidligere havde yttret og Varesamfærselen med Hertugdommene, og var vedvarende af den Formening, at det var bedre, at disse Fabrikater indførtes aabenlyst paa en lovlig Maade, end at de indsmugledes.
Berlingske Tidende, 1836-05-21
Naar Committeens Referent, Viinhandler Hansen, har fremsat Forslag til at lade Sukkere til Raffinaderierne indgaae mod lavere Afgift end til umiddelbar Forbrug, bemærkede den Tilforordnede, at Sukkere ikke kunne henføres til de Materialier, der kunne tilstaaes nogen særegen Lettelse med Hensyn til den indenlandske Forædling, da denne vigtige Beskatningsgjenstand, ligesom Tobak, maa i sin Materialtilstand bære det Paalæg, som Statskassens Jnteresse medfører. Forsaavidt det iøvrigt antages, at der af fremmede Sukkere indføres en Trediedeel hvide mod to Trediedeel brune, da oplyste han, at efter Middeltal af 1832, 1833 og 1834 er der ikkun fortoldet omtrent 1/3 Deel hvide imod brune Sukkere, da der har været fortoldet 3,775,777 Pd. brune og ikkun 136,107 Pd. hvide fremmede Sukkere. Endelig maatte han med Hensyn til de Calculer, som ere fremsatte og paa hvilke Sukker-Jndførsels Forholdene have saa væsentlig Jndflydelse, henlede Forsamlingens Opmærksomhed paa, at der ved Tarifudkastet ogsaa har været taget Hensyn til den sig Aar for Aar formindskende Jndførsel af St. Croix Sukkere, som jen, da det indenlandske Forbrug ikke kan antages derved at ville formindskes, maa forudsættes aarligen at bringe et større Qvantum af de fremmede til høiere Told ansatte Sukkere til Fortoldning. J 1832 indførtes. saaledes 6,560,217 Pd. St. Croix Sukker til Kjøbenhavn, i 1833 ikkun 5,392,217 Pd. og i 1834 ikkun 4,301,167 Pd., altsaa i dette Aar over 2,250,000 Pd. mindre end i Aaret 1832. Det omvendte Forhold har fundet Sted ved Jndførselen til Kjøbenhavn af fremmede Sukkere, idet de have udgjort respective 2,456,714 Pd., 2,856,696 Pd. og 3,151,655. Pd. At de samme Forhold have fundet Sted i 1835 har den Tilforordnede fuldkommen Grund til at antage, uagtet disse Varetabeller endnu ikke ere opgjorte for sidstafvigte Aar. Ved det her i Forsamlingen efter den Jtzehver Committees Betænkning Anførte om en betydelige Mængde raffinerede Sukkere, som indsniges til Hertugdømmet Holsten, bemærkede den Tilforordnede, at om end raffinerede Sukkere indsniges i betydelig Mængde til Hol hverken og Hertug, sten, gielder dette dog dømmet Slesvig eller om raae Sukkere, hvilken sidste Vare efter Beskaffenheden af dens Jndførselsmaade ei kan være Gjenstand for nogen særegen Tolddefrandation, da den indføres i Skibsladninger for det meste fra Productionsstederne.