Viborger Samler, 1775-06-05
Mandagen den 5te Junii Jblant de Ting, man med Ryne kunde lære afde Gamle, skiønt man almindelig forsømmer det, kan man i sær regne deres adskillige Legems Øvelser. Disses Nytte er saa øiensynlig, at man høiligen maa undre over, at de nogensinde ere komne af Brug. Disse Øvelser gjorde Sindet mandigt, Legemet smukt og haardfort, Lemmerne smiddige og raske, og det heele Menneske sundt, og dygtigt til at hielpe sig i de allerfleste Farer. Papirius Cursor og Lystmachus vare saa raske, at den første deraf fik sit Tilnavn, og den anden fulgte til Fods en lang Tredie Aargang. Vei. Vei Alexander, som reed meget stærk. Cæsar viste ved Alexandria, hvor vel han var øvet i at svømme. Det er bekiendt, hvor vigtige slige Øvelser bleve anseete i Sparta, og hvor vidt man der drev dem; og man veed, hvor stor en Skam det var for en und Romer, om han sielden eller aldrig besøgte CampusMartius og Tiberen. Disse tvende Folks mageløse Tapperhed og utrolige Seiervindinger maa ventelig for en vigtig Deel tilskrives de Egenskaber, som Ungdommen ved disse Øvelser erhvervede sig. Hvor store maa ikke de Fordeele have været, som slige Øvelser forskaffede dem, heldst naar en maadelig Levemaade dermed forenede sig, Sundhed, Munterhed, og Skiønhed maatte derved i høieste Grad befordres. Ved dem optændtes ogsaa hos Ungdommen en ærekier Kappelyst, som siden udbredede sig til alle Slags ædle Gierninger. Og hvor nyttigt var ikke dette Ene, at Ungdommen ved saadanne Leiligheder næsten daglig samledes, hvorved en alene de selv bleve vante til Omgang med hverandre, men endog Staten selv let kunde lære at kiende den beste Deel af sine tilvoxende Borgere. Uagtet alle disse Fordeele, ere dog slige LegemsØvelser længe siden komne af Brug. Formuende Folk, lade deres Børn lære at dandse, og nogle, skiønt saare faa, lade dem lære at fægte, og det er alt. At brydes og svømme ansees for gemeene Øvelser, som man overlader til unge Matroser. Veløves ogsaa vore vore Soldater, men ei saaledes, at de kunne opnaae de Fordeele, som de Gamle derved erholdte. Vore Krigsøvelser have aleene Krigen selv, tillige med Orden og Skiønhed, til Øiemærke, men aldeles ikke enten Sundhed eller Haardforhed. Tvertimod synes adskillige Indretninger ved Soldatervæsenet heller at hindre dette. Den store øvrige Deel af Landets Ungdom forsømmes i den Henseende ganske og aldeles. Dersom man kiender ei aleene nogle af Provintserne, men endog adskillige Egne i hver Provintsskal man uden Tvil let have mærket megen Forskiel mellem Folket i een Kant af Landet og en anden. J den heele vestlige Deel af Jylland f. Ex. falde meget store og stærke Folk, men derhos saa tunge og ubehændige, at de neppe vide at vende sig uden mange Omstændigheder. En Bondekarl her reiser een Miil, til Fods i tre Timer, til Hest eller Vogns i to. For intet frygter han meere, end for at overile sig og sine kiere Heste. Om Vinteren skynder han sig at rygte sit Qvæg, for snart igjen at komme til Skorsteenen eller Kakelovnen, hvilken han er færdig at krybe inden i. Seer man ham gaae, saa kommer Næsen og Hovedet længe for Kroppen, og Beenene synes meere at slæbes efter ham, end at bære ham. Han hører med Forundring, at der andensteds ere Bønderkarle, som hver Søndag Eftermiddag spille Keiler eller Lang hold, og at de Norske Ungkarle omgaaes med Gevær og alle Slags Haandarbeide. Han beleer saadan dan Daarlighed, og holder sig lykkeligere, naar han i Rolighed kan have fuldt op af Brændeviin, tæt Fode, Røgtobak, og omtrent 12 Timers Søvn. Han har omtrent Sergeanten saa kier, som Fanden, og Ladefogden, som Bøddelen. Han lemlæster sig for at undgaae den første, og hærder sig ved lang Vane saaledes mod den sidstes Prygl, at han ei føler dem.