JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Den 30te Decbr. kantrede en Baad ved Middelfart. J samme befandt sig 2 Personer, en Karl og en Dreng, som Begge druknede. Det gamle Aars Afskedssang. Saa er min Vandring endt – vær hilset, Broder! Som stiger frem i hvide Morgendragt, Mens end i stille Nat de lyse Kloder. Omstraale Dig med deres Himmelpragt. Med Længsel saae jeg, Broder, Dig fremile; Jeg er saa træt, jeg længes efter Hvile. O. Moder, tag min Uro, Sorg og Savn Og gjem mig i Din tause Moderfavn! Jeg har seet nok af Jordens Strid og Møie, Dens Daarskab og forfængelige Tant; Fast hvor jeg saae med taareblændet Øie, Jeg idel Uro og Forvirring fandt. Jeg Tvedragt saae at tænde vilde Flammer, Saae Enkers Taarer, Faderløses Jammer, Saae Riger ryste, saae Tronbaarne gaae Og betle om en Bolig dog at faae. Jeg saae et Folk, ydmyget, harmfuldt, sukke Ved tvungent at forny den brudte Pagt; Men Flammen, som Blodstrømme her mon slukke, Jeg hist saae blusse frem med rædsom Magt. Forgjeves vilde Klogten Blodet standse: Det flyder strømmevis ved Andorfs Skandse, Det farver Douros Vove purpurrød, Hvor Brødre gaae i Kamp paa Liv og Død. Jeg laae en vild, urolig Aand bevæge Og daare Folkene med Lognens Ord: Den lover Tidens hele Brøst at læge Og Gyldenaaret mane frem paa Jord Og Aanden prises høit af tusind Tunger, Naar den om Folkets Magt og Høihed sjunger, Forstyrrende gaaer i al Verden ud Og vender op og ned paa Herrens Bud, Jeg saae – dog nei, jeg kjedes ved at vise Alt, hvad af Ondt jeg saae paa Jorderig; Men end til Slutning skal min Læbe prise Det, som paa tunge Vandring styrked mig: Jeg saae blandt al den Nød, som Verden lider, Et enkelt Varsel dog om bedre Tider, Og i den mørke Nat jeg Lysglimt saae, Som trøstelig om Morgendæmring spaae. Jeg saae et lille Land mod høie Norden, At det er til, i Syd man neppe veed; Og dog der er slet intet Land paa Jorden, Der gjemmer større Tro og Kjerlighed. Jeg saae en Drot – hvor dunkle Bølge rinder, Hans Trone staaer af himmelblaae Kjærminder; Og Trofasthed er Kongeborgens Vold, Og Folkets Kjærlighed er Drottens Skjold. Did vender jeg til Afsked end mit Øie Og nyder Synet af den milde Fred: Saa lukker jeg det til for Jordens Møie Og synker i min stille Bolig ned. Velsign, o Gud, det lille Land mod Norden; See naadig ned til alle Folk paa Jorden: At de i Jesu Navn maa søge Fred J Gudsfrygt, Tro og Haab og Kjærlighed! (Ribe Aris.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Bekjendtgjørelser. Med dybeste Smerte kundgjøres fraværende Slægt og Venner, at det har behaget det alvise, urandsagelige Forsyn at bortkalde fra mig og mine Børn min elskede, dyrebare Mand, Kjøbmand Offer Jensen, Havnekasserer, Kirkeværge og eligeret Borger her i Byen. Han hensov ved en blid og rolig Død den 2den dennes efter et kort Sygeleie af 8 Dage, i sin Alders 50de, vort lykkelige Ægteskabs 22de Aar. Af 5 Børn, som Gud gav os, ere 3 gangne forud at modtage ham i de evige Boliger; 2 Døttre og mine 5 Børn af to foregaaende Ægteskaber overleve ham, og begræde med mig det smertelige, for denne Verden uoprettelige Tab, som vi Alle ved hans Død have lidt; thi han var dem Alle en lige kjærlig Fader og Forsørger, mig den om meste, huldeste Ægtefælle. Guds Fred lønne ham i et evigt Liv for alt det Gode som han her i Livet har virket for os, Horsens, den 4de Januar 1833. Mariane Jensen, født Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Tirsdagen den 15de d. M. foretages offentlig Auction i den indhegnede Fløistrup Skov over en Deel paa Roden staaende Bøgetræer, tjenlige til Gavningsbrug og Brænde samt nogle store Elletræer tjenlige til Trætøfler o. d. Lysthavende indbydes at møde bemeldte Dags Formiddag Kl. 10 ved Møllekrogledet. Wilhelmsborg Birkekontoir, den 5te Jan. 1833. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
For sidstmeldte Auctions Begyndelse sælges ved offentlig Auction ved Møllekrogledet et Sølv=Lommeuhr og 1 Spanskrørstok, der, som Hittegods, i sin Tid er oplyst men ei vedkjendt. Wilhelmsborg Birkekontoir, den 5te Jan. 1833. C. Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Fredagen den 22de Januar næstkommende og følgende Dage, om Formiddagen Kl. 10, foretages offentlig Auction i Kjøbmand A. Schjødt til Skifterettens Behandling opgivne Boe her i Byen, over dets Eiendele, bestaaende især af Handelsvare, saasom: Bomuldstøier, Sirts, Kattun, større og mindre Silke= og andre Tørklæder, Silke= og andre Baand, Kniplinger, Olmerdug, Lærreder, Speile, Øxer, Hamre, Tænger, Knive Saxer, Karder, Jerntraad, Syringe, Knapper, Porcelain, Urtekramvare af mange Slags, Slibestene, Jern, Kul, Tobak, Vine, Brændeviin, med mere, som herer for vidtløftigt at opregne. Liebhaverne ville behage at møde ovennævnte Tid og Sted, hvor Conditionerne kundgjøres. Ebeltoft, den 2den Januar 1833. Stephensen. Selskabet Polyhymnia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Mandagen den 14de Januar afholdes et stort Bal i Selskabet Polyhymnias Lokale i Anledning af Stiftelsesdagen, hvori at deeltage indbydes Selskabets Medlemmer, saavelsom dertil efter Lovene berettigede Fremmede. Disse ville behage at henvende dem om Billet, der betales med 1 Rbd. til en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 9de Januar 1833. Hoskjær. Hasselbalch
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Fjerde Klasse, til Documenter efter Stempletpa. pirs=Forordningens §. 5. litt. b. No. 2. Sal. 10 Rigsbankskilling Sølv. Mads Rod, Landvæsenskommissair, Herredsfoged og Skriver i Sønderlyng og Middelsom Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Mathias, Poulsen forhen i Wærum Mølle, nu i Wærum, indstævnes herved med Aar og Dags Varsel, i Kraft af Kongelig allernaadigst Bevilling af 20de Januar 1826. Jhændehaveren af 2de ham, som daværende Eier af Hornbech Kirke i Middelsom Herred i Viborg Amt, den 21de Juni 1799 udstædte Obligationer til Hr. Blicher i Spentrup i Randers Amt, respective paa 1050 Rdlr. Dansk Courant med første og 650 Rdlr. Dansk Courant med anden Prioritet i bemeldte Kirk med Tilliggende, at møde for Middelsom-SønderlynHerreders Ret, som holdes paa Viborg Raadhuus den første Torsdag eller ordinaire Tingdag i April Maaned 1834, om Formiddagen Kl. 10, for der og da med bemeldte Obligationer at fremkomme, og lovlig Adkomst dertil at beviisliggjøre, da Citanten i modsat Fald, overeensstemmende med Bevillingen vil paastaae og forvente. berørte Obligationer aldeles mortificerede. Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Fr. af 3die Juni 1796. Til Bekræftelse under mit Navn og Segl. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderie, den 27de Decbr. 1832. Rod. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Efter den af Hr. Consulatsecretair Bay udarbeidede Syngeskole, hvori samme Methode er fulgt som i den af den berømte franske Professor Wilhem udgivne Syngeskole, har jeg omtrent 1 Aar underviist Eleverne i min øverste Klasse, og med Glæde erfaret, hvilken Fasthed disse have erholdte i at træffe Noderne, holde Takten samt i Nodeskrivning; og jeg er derfor fuldkommen overbeviist om denne Syngemethodes Fortrinlighed. For at Flere kunne nyde Gavn af dette saa vigtige Dannelsesmiddel, regelret Underviisning i Sang, har jeg besluttet i Forening med Hr. Musiklærer, Holm – fra næste Maaneds Begyndelse at oprette en Syngeskole, – 2de Gange ugenlig hver Gang 2 Til mer for Børn af begge Kan og af Alder fra 8 til 14 Aar. Betalingen erlægs maanedlig med 1 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
De Forældre som i denne Henseende ville betroe mig deres Børn, ville behage at lade disse antegne hos mig, inden denne Maaneds Udgang, i min Bopæl Borgerskolen paa Vestergade. Kabr. Aarhuus, i Januar 1833.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Dandseinformation i Aarhuus. At min Underviisning i Dands begynder førstkommende Mandag den 14de Januar bekjendtgjøres herved. De ærede Familier som ønske Børn underviste og som endnu ei have tegnet sig, samt de voxne Damer og Herrer der ønske at deeltage i de nyere Selskabsdandse, bedes snarest muligt at henvende sig i mit Logis hos Hr. Skrædermester Bang paa Skolegaden, hvor nær ærbødigst mere Aftale træffes. Jørgen Gad Lund, Dandseinformator
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
J disse Dage er jeg atter bleven forsynet med eendeel nye Varer, hvoriblandt: Bobbinetter og Strimler i alle Breder og Fiinheder til meget billige Priser, ligeledes smukke Florsbaand, hvide og couleurte FryndCarl J. Wulff. ser, m. m. m. Meget gode flamske Sild faaes til billig Priis hos Christian Bang, Hvor en duelig Bødker og Meieriebestyrer, med gode Anbefalinger, kan faae Condition til 1ste Mai, anvises Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
En ugift Skytte ønsker sig en Plads. De Reflecterende ville behagelig derom henvende dem til Kjøbmand Chr. Bang i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
J forrige Kjøbmand Røses Gaard paa Studsgade, beqvem indrettet for en Kjøbmand, kan nederste Etage strax eller til Flyttetid faaes tilleie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
En Deel Huuse ved Gyllingnæs kan faaes i Leie til næstkommende 1ste Mai, hvorom accorderes enten med Forvalter Bjerregaard paa Gaarden eller Politieassistent Prok. Nielsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
No. 9. den 15de Januar. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts Cidende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Jbrahim, Pastaen af Ægyptens Søn, har indtaget den meget vigtige Stad Jconiun(Konien, hvor de tyrkiske Hovedmagasiner befandt sig. (Den ligger omtrent 100 Mile fra Constantinopel.) En Snees Mile derfra stod Storveziren med 40,000 Albanesere. Her venter man, at det vil komme til et afgjørende Hovedslag, og mislykkes dette for Porten, synes det at være forbi med den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Rusland. De russiske Troppers Antal formerer sig endnu bestandigt langs med den russisk preussiske Grændse. Fyrst Paskewitsch ventedes til Kalisch, hvor man gjorde store Forberedelser til hans Modtagelse. Efter Forlydende skulde han inspicer alle Tropperne. Der meldes fra St. Petersborg, at Keiseren af Rusland har overdraget det til sin høi Svigerfader at afgjøre Sagen mellem Belgien og Holland. Den eneste Deel han vil tage der skal være den, at han har stillet en russisk Armee paa 150,000 Md. til hans Disposition.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Den pyrenæiske Halvoe, D. Pedro har faaet et nyt Laan i London paa 300,000 Pd. St., hvorfor han har sat 5000 Piber Viin i Pant. Han ha ogsaa nylig erobret et stort Viinforraad, da hans Tropper havde den 17de Decbr. gjort et Udfald, besat Villanova, og bragt en stor Deel af det dervarende Viinoplag ind til Oporto. – Fra Spanien meldes, at de carlistiske Bander tage til i Sønden af Landet, og at Ministeren Zeg ikke tør sammenkalde de Cortes førend Frankrig har forsikkret ham om at ville understøtte Dronningen med 50000 Md. D. Pedro skulde endnu engang frasige sig Brasilien, baade for sig og sine Børn; derimod skulde han erholde et Appanage Gods i Portugal, og Regentskabet indtil Dronningens Fuldmyndighed. D. Miguel skulde frasige sig Portugal, og derimod blive Konge i Brasilien. Med Vaabenmagt skulde denne Overeenskomst bevirkes af en brittisk Krigsmagt i Portugal, og af en fransk i Brasilien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Nederlandene. "Krig - siger en Journalist: kryber og i det hele europæiske Statslegeme som Feberen, og det kan blive stærkt forkjølet ved den første Østenvind." Kong Leopold synes i det mindste at have mere end en Ahnelse derom, thi han sagde i sit Svar paa Gratulationerne Nytaarsdag: "Vi kunne ei fordølge os, at Fjenden, i Fortvivlelse over Tabet af saa skjønt et Land, vil gjøre nye Anstrængelser, for igjen at bemægtige sig det; fra vor Side er derfor stor Standhaftighed og Bestemthed fornøden." Og denne Ahnelse begynder allerede at gaae i Opfyldelse. De belgiske Tropper afløse de franske paa alle Puncter og besætte Grændserne, og det var allerede den 30te December og 1ste Januar kommet til Slagsmaal imellem dem og Hollænderne. Det hedder, at Kong Leopold har anmodet sin Svigerfader om, at lade endeel af de franske Tropper forblive endnu en Tid i Belgien, da Holland gjør meget fjendtlige Anstalter. Hele Armeen var i Bevægelse, og Hovedqvarteret forlagt til Herzogenbusch. J Paris gik det Rygte, at 10,000 Md. franske Tropper havde faaet Ordre at forblive i Belgien indtil videre. Privatbreve fra Haag ville vide, at Kongen af Holland har paa det bestemteste erklæret, ikke at ville indlade sig paa nogetslags Forslag førend hans Tropper ere løsladte af Fangenskabet og Embargen paa de hollandske Skibe ophævet. Men at dette neppe vil skee saasnart skjønnes deraf, at der endnu i de sidste Dage var bleven indbragt adskillige rigtladte hollandske Skibe til engelske Havne. Ogsaa fortælles, at Prindsen af Oranien har i dybeste Jncognito været i London, for at overlægge med Hertugen af Wellington, hvad der nu er at gjøre. – Engelske Aviser mene, at Kongen af Holland maa og bør tvinges til Scheldeflodens Aabning, som er en Sag at yderste Vigtighed. "Kan det ikke anderledes – tilføier Times, saa maae en engelsk Flaade tvinge ham dertil, dog haaber man, at Fornuftens Tilbagevenden, eller et lyst Øieblik hos Hs. hollandske Majestæt vil gjøre slige voldsomme Midler ufornødne."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Frankrige. Der finder for Øieblikket en stor Spænding Sted imellem Rusland og Frankrige. Hiint forlanger, at alle Polakker, især Fyrst A. Gartoriski, skulle forvises Frankrige. J Paris menes almindeligt, at det vil blive et uroligt Foraar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Fædrelandet. Rhvn, den 11te Jan. J Nat Kl. 1 udbrød en heftig Huusild i den dHr. Procurator Abrahamson og Grosserer Heymann tilhørende Gaard No. 66 i lille Strandstræde. Forinden der blev gjort Anskrig og Slukkeanstalter kunde være ved Haanden, havde Jlden, der, efter de hidtil tilveiebragte Oplysninger, er opkommen paa Loftet, allerede grebet saa stærk om sig, at Luerne sloge ud fra alle Sider af Taget og det ikke var muligt at redde den brændende Bygning, som var af Bindingsværk. Det lykkedes imidlertid Beboerne at frelse saavel sig, som endeel af deres Eiendom og Bohave, og ved vort dristige Brandkorps's Anstrængelser afholdtes Jlden fra at udbrede sig videre i de allerede antændte Nabobygninger, Huset No. 67 og Hof=Karethfabrikeur Fises paa den anden Side tilstødende store Gaard, der begge have Bindingsværks=Gavle. Tvende af den i overste Etage af den brændte Gaard boende Skorsteensfeiermester Schmidikes Folk, en Svend og en Dreng, maatte frelse sig ud igjennem et Vindue, og bleve noget forbrændte bragte paa Hospitalet. Der afkimedes Kl. 3. Jldens Ophav vides endnu ikke. (Khousp.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
J Mandags Aftes blev Vandevillen: "Den skjønneste Dag i Livet, anden Gang bragt paa Scenen. Som man kunde vente, fremkaldte dette Stykkes gjentagne Opførelse ogsaa en forstærket Gjentagelse af Efterspillet fra Publikums Side. Dennegang havde en Mængde af de Utilfredse forsynet sig med Piber, og disse mislydende Jnstrumenter accompagnerede, fra Dækkets Fald og indtil det atter rullede op og Gongongen lød, uafladeligen Klappernes Applaus og Bravoraab. Vel kunde begge Partiers lige ufortrødne Anstrængelse, der end ikke efter Yttringsterminens Udløb strax vilde lade sig tæmme, ei give noget afgjørende Resultat; men det synes dog afgjort, at Forfægterne af fransk Frivolitet paa den danske Scene neppe vil tælle denne Aften iblandt de skjønneste i deres Liv."(S. Bl.) Klapperne lod til at gaae af med Seiren. En Person, som efter Gongongens Slag endnu ikke vilde putte sin Mening i Lommen, skal ved det tilstedeværende Polities Behændighed være bleven grebet og arresteret. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Rygtet paastaaer, at den seierkronede Vædorløberske, den ved de kjøbenhavnske Lege udødelige Fischerske Petronelle, af Hr. Grosserer Frøhlich skal være bleven solgt til Heste Udleieren Fønss. Dersom dette skulde stadfæste sig, kunne maaskee ved indtræffende Kaneføre de kbhvnske Gentlemen og Jockeyer for privat Regning berede sig et Skuespil, hvortil i Efteraaret saamange Tribuner, Plankeværker, Politibetjente og andre private og offentlige Bekostninger og Foranstaltninger udkrævedes. – En af Hovedstadens meget agtede og duelige Læger, Hr. C. Rafn, Distrietslæge ved Fattigvæsenet, er død i sit 38te Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Ligeledes Scenens forhenværende Prydelse, Kunstnerinden Jfr. Astrup, i en Alder af 74 Aar. Hendes Spil bevares endnu i Manges Erindring. – Fire Tugthuusfanger havde for et Par Uger siden besluttet at forlade deres lidet beqvemme Opholdsted, og den ene var allerede kommet til at sidde skræve over Muren, da de Alle til beleilig Tid bleve grebne og bragte tilbage til deres gamle Qvarteer. – En Hr. W., forhen ansat i Toldfaget, og hans unge Kone, bekjendt i Jylland som Skuespillerinde ved et omreisende Selskab, bleve i forrige Maaned ægteviede i Christiania. Efter denne Fremtrædelse paa Naturens Skueplads, debuterede de paa Kunstens; men her vare de Begge saa uheldige at blive udpebne. (Veile Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Silke= og Klædehandler J. C. Braat har opgivet sit Boe til Skiftebehandling. H. T.) Efter at Student Einarsen er funden og allerede længe ligger i Jorden, vedblive de forunderligste Rygter endnu at circulere om ham og hans Dødmaade. Den Tracteur, Berg, hos hvem han havde været om Aftenen, er efter Sigende en Svigersøn af Mad. Moyel, som er velbekjendt saavel fra Frederiksbergby som fra Lyngby. (Vib. S.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
J Gaar Aftes sprang en Bogtrykkersvend udfra et Vindue i 2den Sal, men brak kun Laaret; han bragtes paa Fr. Hospital, hvor han fortalte, at der havde været et Spøgelse efter ham, og han havde da ikke vidst anden Udvei.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
I Helsingøer har for endeel Aftener siden adskillige Optøier fundet Sted. Endeel overgivne unge Mennesker, som vare komne fra et muntert Nytaars gilde, havde ovet endeel Molest paa Byens Gader, og især gjort Vægtere og Skilderhuse til Gjenstand, for deres ungdommelige Løier. J Sophiegaden skal en formelig Attaque være forefalden, hvorved en "fornem Mand, der aabnede sit Vindue, for at formaae de overgivne Gemytter til Ro, skal være bleven kom promitteret. Under en midlertidig Skjærmydsel blev en af Urostifterne arresteret de Andre løb deres Vei. Arrestanten blev dog igjen frigivet mod Kaution; Politiet undersøger nu Sagen. (V. Av.) Horsens. Efter Begjæring bemærkes det, at Fru Fischer's i forrige No. af dette Blad omtalte Ansættelse hos en høi Dame i Jtalien, endnu ikke er (Skanderb. Av.) definitiv bestemt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Kjøbenhavns Børs-Cours den 11te Januar 1833. Hamb. 2 M. a vista . 214. 4 PC. R. Obl. . . . 100 1/2 S. Species 211. 12 Mk. 10 1/2 s.; 6 PC. N. Laan 102 a 102 1/2 B. N. Sp. S. . . . . 150 Rbd., 4 pC. dito. . . . 98 1/2 a 99 B. 4 pC. kg. Obl. . 90 a 91. = 4 pC. N. Obl. . 98 1/2 a 99 r. S. Dito . . . 84 a 84 1/2 B. - 4 pC. N. St. Obl. Nat. Ob. . . . . 102 r. S., 3 PC. d. Obl. 67 1/2 a 68 L. S. Dødsfald. Capt. v. Carlsen, Krigsassessor Sørensen, Frøken Agathe v. Schindel, Silke= og Klædehandler Lunds Enke, Jfr. M. Kruse, Districtslæge Rafn, Klubvert Høistrøm, Maria Kobke, Enke efter Dr. theol. Schyth, Alle i Khvn Amtsforvalter Brammers Enke født Plum i Frederiksborg Farver Jensen i Flensborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Befordringer og Afgang. Sognepræsten i Ærøeskjøbing, J. Stephensen, beskikket tillige til Provst over Øen Ærøe, og Sognepræsten i Nordborg, C. Thomsen, til Provst paa Als.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Ledige Embeder. Byfoged- og Byskriver-Embedet i Middelfart samt Herredsfoged-Embedet i Vends H. - Sognekaldet til St. Mikkels=Kirke i Slagelse. – Gauerslund og Vindinge Sognekald i Ribe Stift. – Catechet-Embedet Holbek.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Copulerede. J Odense. Adjung. Postmester 9. Lausen og Jfr. F. Bang. Uhrmager Schmidt og Jfr. A. Lange. Skibsbygmester Hansen fra Svendborg og Jfr. Albertsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Aarhuus. To Par Forældre her i Byen havde i Søndags Eftermiddag den store Sorg at mist hver en Søn ved uheldig Skøiteløbning. Den Ene af disse, Niels Fr. Strøm, Discipel i den lærde Skoles næstøverste Klasse, var en særdeles haabefuld Yngling, elsket af sine Lærere og Meddisciple, og yndet af Enhver som kjendte ham. Han druknede paa Mølledammen, i flere hundrede Menneskers Paasyn. Den Anden, Søn af Rebslager Holm, sank i noget længere ude, i Aamundingen. Samme Eftermiddag druknede ogsaa en Bondekarl nær herved paa den saakaldte Brabrand Søe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Jndsendt. Oh FABER Quilibet fortunne suae ipse faber: Raad til Skøiteløberne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Dersom en Deel Skøiteløbere vilde forsyne sig hver med en god Hampe Skøitestrikke af 5 Favnes Længde og i Enden af samme fastgjort en Blykugle, saa kunde ved dette ringe Middel, et Menneske, der var brækket gjennem Jsen, reddes; flere saadanne Liner sammenknyttede vilde overalt kunde naae over Strømmene. En saadan Line tager ingen Plads bort, og kunde let forvares i en Kjolelomme eller paa Brystet. Ved Hr. Komp., eligeret Borger Offer Jensens Grav. Jkke Fader Navn alene, men Fader=Hjerte har Du baaret for os, ædle Hensovede, Du har elsket os som Dine egne, Du har vaaget, virket, sørget for os. Vor Tak og Kjærlighed følge Dig i Graven. Helligt og uforglemmeligt skal Dit Minde stedse være os. Horsens, den 11te Januar 1833. Ane Marie Schmidt) f. Storm. P. L. Bagger. Cecilie Laugine Roested) R. L. Storm. Rasmine Storm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Bekjendtgjørelser. At min kjære og retskafne Mand, Niels Munch, forhen Borger og Kjøbmand i Aarhuus, i sit 75de Aar i Dag, efter 6 Ugers tiltagende Sygdom, har endt sit virksomme Liv, bekjendtgjøres herved sørgeligst for Familie og Venner, overbeviist om deres kjærlige Deeltagelse. Jeg tabte i ham en vindskibelig Medhielper i min svage Alderdom, og hans eneste Søn en trofast Forsørger. Hans Liv var Daad, Hans Død var Roe! Brabrand, Martha Munch, den 14de Januar 1833. fød Frikke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
At det store Apparat til skindøde Druknedes Redning, med Anviisning til Jnstrumenternes og Lægemidlernes Brug, bekostet af Aarhuus Klub og opbevaret hos Stifts=Physicus, nu er hensat paa Amts=Sygehuset ved Mølleporten, og at det mindre Rednings=Etui som sædvanlig staaer hos Hr. Skipper Sørensen ved Mindet, bekjendtgjøres herved. - Aarhuus, den 13de Jan. 1833. Dr. Willemoes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Da Hs. Majestæt Kongen, under 14de December 1832, allernaadigst har resolveret: at de Penge-Summer, som fra 1ste Januar 1833 indsættes i Landets Sparekasser, kuns af Statskassen forrentes med 3 pCt. aarlig, skulle vi ikke undlade, med Hensyn til nærværende Sparekasses fremtidige Virksomhed, at bringe dette til almeen Kundskab, med bemærkning: at de til 1832 Aars Udgang indskudte Kapitaler fremdeles, som hidtil, vedblive at bære 4 pCt. i aarlig Rente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Directionen for Sparekassen i Weile, den 5te Januar 1833. Worsaae. Seest. Gylding. Henckel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-15
Efter passeret Udlæg, bliver Løverdagen den 26de denne Maaned Formiddag Kl. 10 paa Bygholm, foretaget Auction over en firesædig Kareth og en holsteensk Vogn, tilhørende Stiftamtmand Thygeson. Dernæst sælges efter rette Vedkommendes Begjæring endeel Glas, Porcellain og endeel Løsøre. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgjøres. Bjerre, Hatting Herreders Contoir paa Daugaarden, With. den 11te Januar 1833. Løverdagen den 19de denne Maaned, Kl. 10 Formiddag, bliver paa Thyrsting og Wrads Herreders Tingsted i Brædstrup ved offentlig Auction bortsolgt: 83 Tdr. 2 Sk. 3 Fkr. Rug, som ifølge Tiende forening skal leveres i Kongetiende=Afgivt af Nørresnede Sogn pro 1832. og circa 29 Tdr. Rug og 29 Tdr. Byg, som endeel af Wrads Sogns Beboere tilbagelevere for det dem i Aaret 1831 af det offentlige tilstaaede Korn laan. Tienderugen maae Kjøberen selv opkræve hos Yderne, men de 29 Tdr. Rug og 29 Tdr. Byg kunne modtages paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thyrsting Wrads Herreders Contoir, den 5te Jan. Wittusen.