JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-21
Udpasserede: Lieutenant von Kopern til Nestved; Lieutenant von Hørbe til Kiel; Jnspecteur Büttener til Hammermøllen, Kiøbmand Fen wig til Helsingborg; Major Peiman til Holsteen; Hr. Meyer til Hamborg; Forvalter Fasting til Nyborg; Lieutenant Witz leden til Randers; Kammerraad Oschatz til Flensborg; Hr. Steenberg paa Landet; de Herrer Suhr og Paaske til Falster. got Maculatur=Papier til 3, 4 og 5 Mk. Riset bekommes i Skindergaden Nr. 36 i det kongel. Bogtrykkerie. AVERTISSEMENTS
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-21
Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 10de Februarii sidstleden, og ved Siellands Landsting paafølgende 12te dito, ere Creditorerne udi afg. Brændeviinsbrænder Gregorius Hansen, Beldrings og hans tilsidst afdøde Hustrue, Maren Niels Datters fælles Stervboe, indkaldede at anmelde deres Fordringer for Hof= og StadsRettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb, hvilket herved end ydermeere bekiendtgiøres. Fredagen den 28 Febr., om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bliver ved offentlig Auction ANDen Gang opbuden til Bortsælgelse, afg. Lysestøber Christen Nielsen Grams kiøbte og i Dybensgade under No. 196 beliggende Huus, som befindes saaledes, som de opslagne Placater udviser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-21
Mandagen den 10de Martii førstkommende, bliver paa det kongelige privilegerede Assistencehuus foretaget og holdet offentlig Auction over endeel forfaldne og uindløste Panter, som fra den 11te Julii 1781 til den 12te Januarii 1782 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke=, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing, med videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
m. medføre. Tidenderne Af 24 Februarii 1783. SSEMENTSaaleasesassesseate saakastelsesklasskast, Til Bortsendelse overalt i H. M. Riger, udgives 2 Gange om Ugen fra det kongel. Bogtrykkerie, ved P. M. Hopffner. Priser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Madrid, den 27 Jan. Den nyeste Journal over den kongel. Armees Operationer i Leiren i St. Roch, som er bekiendtgjort til den 10de d. M., vil formodentlig være den sidste, efterdi Haabet om Fred bliver her med hver Dag sterkere, og man efter den sidste Coureers Affærdigelse venter paa Efterretning om Præliminairernes Undertegnelse. Følgende er det Fornemmeste, som i de første 10 Dage af dette Aar er gaaet for sig for Gibraltar, hvoraf man seer, at Hertugen af Crillon gaaer til Verks med en ugemeen Jver, og giver General Elliot nok at bestille. Minererne have ikke allene uophørlig arbeidet i den nye Tranchee, saavelsom og paa den gamle Parallele og de øvrige Verker, men Tømmermændene og andre Arbeidere havde og været overmaade virksomme i Retranchementet, som er anlagt i Bierget Gibraltar, og have bragt mange Materialier derhen, saavelsom og oprettet et Parapet sammesteds, og bedækket det med Jordsække, uagtet Fienden har kastet mange Steene oven ned fra Bierget, og foret sterkt med Musqueter fra Speilbatteriet, hvorved overhoved 5 Soldater ere dræbte og 37 saarede for os. Foruden disse 37 ere endnu mange flere saarede, men kuns lidet, saa at de slet ikke have villet gaae ind i Hospitalet. Jmidlertid have Fienderne at beidet paa deres nye Speil Batterie, og giort sig al mue lig Umage, for at opdage vore i Klippen af Gibraltar arbeidende Folk, og at skade dem, i hvilken Hensigt de endog haa ve undergravet lige imod, og sprengt saa mange Stykker af Klippen, at nogle af samme ere fløyet lige indtil vore Retranchementer. General Elliot har derforuden ladet Graven ved Landporten og Saligheds-Batteriet forbedre, og paa mange Steder bliver sterkt mineret; ved Carl den 5tes Muur lader han bygge Træhuse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Ved det store Angreb af vore Bombardeer- og KanoneerSkalupper den 4de d. M., da Hertugen af Crillon og DoBarcello vare nærværende i en Felukke, har den engelsk Gouverneur ladet giøre en overordentlig Jld fra alle Batterier, hvorved han dog kun har dræbt 5 Mand, saaret 2 og ruineret en Kanoneer Skaluppe. J den følgende Nat har General Elliot ladet de engelske Kanoner lade saa sterkt, at Kuglerne ere fløiet lige ind i vor Leir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
London, den 4 Febr. De tydske Tropper, som staae i vor Sold, maae, i Fo ge de om samme gjorte Aftaler, betales saalænge af Storbrittannien, indtil de igien ere ankomne til Tydskland i deres respective Lande og Standqvarterer. Derimod ophøre pludselig alle de store Omkostninger ved vor Landmilichvorved spares, foruden den Bekostning, som Leirene for All. aarsagede, aarlig 600000 Pund Sterling. gamle Tractater, som tilforn have været imellem Storbrit, tannien og Holland, skal nøie tages i Overveielse, og begge Landes Handels Anliggender indrettes paa en gandske Den retskafne og fortienestefulde Overst nye Fod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Lieutenant Carl Gordon, af det 77de Regiment, skal være død af sine Saar i Portsmouth. Et Bajonetstik, som han ved Oprøret erholdte i det venstre Bryst, skal have væDen 7de d. M. vil Underhuserbegynret dødeligt. de, formelig at undersøge Fredsbetingelserne, hvor da heftige Debatter ere at forvente, uagtet det dog er vist, at Handelen og Manufacturerne have formedelst Fredsposten faaet nyt Liv, og hvermand stræber at benytte sig af Freden, Paa nogle Dage har man og drage Fordeel deraf. her villet vide, at Kongressen vil, saasnart den har erholdet Efterretningen om Fredens fuldkomne Jstandbringelse, bekiendtgiøre en almindelig Amnestie, tage alle Loyalister til Naade igien, og blot forvise General Arnold for Bestandighed af Nordamerika. Man er begierlig efter at vide, om Congressen vil giøre dette Skridt, hvortil der dog efter de nyeste Breve fra Nordamerika var liden Anseelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Wien, den 6 Febr. Den forrige overordentlige Begierlighed, efter at overlevere Monarken selv Suppliquer, er nu faldet, da Samme ikke læser, ei heller lader sig forelæse nogen mere, men der bliver skrevet i Kabinets-Cancelliet paa hver Sup Siplique, hvor Supplicanten har at melde sig. den Monarken har begyndt at bære Perykke, vil nu alle Prindsesse Elisabeth lod Dagen. her bære Perykker. efterat hun havde aflagt sin Troesbekiendelse, uddeele 6000 Den Forordning, at Gylden iblandt de Fattige. enhver Præst skal have en Munk til Vicarius, skal igien forandres, da Vicarius skal besørge de fleste Embeds-Forretninger f. E. de Syges Besøg o. s. v., og derfor har den bedste Leilighed til at foriplante den klosterlige Overtroe og at Dominicaner-Ordenen hindre Folkets Oplysning. har nu faaet sin Skjebne at vide. Den bliver gandske ophævet, og de i Staden og Forstaden værende Munke skal bringes ind i Siebenbüchnerindernes Klosterbygning, og der opholde sig, indtil de døe, eller paa anden Maade kan blive befordrede. De geistlige af de øvrige Ordener, som allerede have gjort Kloster=Løfte, skal ligeledes samles til et bestemt Sted, ligesom og de øvrige Nunner skal indlogeres i det nye Hospital for at pleie de Syge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Et ungt anseeligt Menneske, af fortrinlig Størrelse, havde adskillige Gange meldet sig hos Franciscaner-Prioren, og forlangt at blive optaget i den Orden. Da Prioren ikke turde antage samme uden keiserlig Tilladelse, saa henviste han ham til Keiseren. Monarken saae, at det unge Menneske kunde bruges til noget Bedre, udnævnede ham til Cadet med et maanedlig Tillæg af 2 Ducater, og sagde til samme, da han i sin Uniform aflagde sin Taksigelse: Saadanne Franciscaner vil jeg gierne have. – Der bliver paa nye sagt, at vi i dette Foraar skal erfare meget Nyt. Tyrkerne have atter Efterretningen. villet udøve Uorden paa vor Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
om Hr. Hertug Frederichs af Würtemberg Udnævnelse til Statholder i Presborg synes immer at bekomme mere Sandheds Grund.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Østerrig, den 6 Febr. J Anledning af den nu trufne Fred for Engelland har Hans Majestæt, Keiseren, allerede sluttet Contracter med mange gode engelske Skibsbygmestere, hvorefter samme skal begive sig deels til de østerrigske Nederlande, deels til Triest og Fiume, hvor man nu har Skibsbygningstømmer i Mængde, og for meget let Priis fra Carolina, for der at bygge Skibe. Der gives østerrigske Kiøbmænd nok, som det hverken mangler paa Jndsigter, Penge eller Mod, tilat bringe Statens Handel i Veiret, besynderlig, da til sammes Befordring, som ligger Monarken meget nær paa Hierte, med første kan ventes anseelige Forandringer i det keiserl. kongel. Toldvæsen, som vil skaffe store Lettelser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Paris, den 7 Febr. Kongen har befalet, at adskillige Summer, som vare bestemte til kostbare Høitideligheder i Anledning af Freden, skal anvendes til en nye Broes Opbyggelse ved JnvaliderHuset, som skal kaldes Fredsbroen. Bygmesterens Hensigt skal herhos være, at opstille Ludvig den 15des Statu midt paa Broen, ligesom han giver hele Verden Fred. Man taler meget om Trinconomale. Men det Sandsynligste af al denne Snak, skal blot bestaae deri, at de malabarske Haandværksfolk, som have etableret sig paa Jaffanaparnam, have anholdt hos deres Souverain om Tilladelse, at maae handle fra Havnene Joffanaparnam, Manar og Calpentin med egne Skibe paa den nærmeste malabarske Kyst. Bemeldte Jnsulaner forfærdige aarlig 130 Baller Tørklæder, hvilke de gierne selv vil sælge paa det næstliggende faste Land. D. Franklin erholder utallige Statsbesøg, hvoriblant det af den engelske Minister, Hr. Filherbert, vel maae være det meest smigrende for ham. Alle giøre sig Umage for at erholde amerikanske Consulatter i de franske Havne, men der kommer allene Amerikanere dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Den 10de Febr. J Forgaars er en overordentlig Coureer fra den kongel. Minister i Constantinopel ankommet til Versailles, hvilken, som man forsikkrer, skal have overbragt den Efterretning: "At Storsultanen har erklæret Hospodarerne i Moldau og Wallachiet saaledes for uafhængige, at de fra nu af ikke mere ere skatskyldige til ham, ei heller skal tage Jnvestituren i deres Stater mere af hans Hæn Man taler om en imellem Frankrig og Engel der. land sluttet Commerce-Tractat, som dog blot angaaer Vinen. Af et Fad Bourdeaux Viin, hvoraf man i denne Krig maatte betale 50 Guineer i Afgivt, førend det kom til London, skal herefter betales kun 3 Guineer, ligesom af den portugisiske Viin, hvilken nye Foranstaltning vil være meget skadelig for Portugals Handel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Det kongel. Hofvil paa 3 Aar drage til Fontainebleau, efterdi Slottet i Versailles ikke allene skal anseelig forbedres men endog giøres meget smukkere, besynderlig den fra Ludvig den 3die endnu overblevne Deel, hvorpaa Ludvig den 14de til stor Ubeqvemmelighed for Bygmesterne ikke vilde lade noget forandre. Kongens Brødre have ligeledes anseelige Forandringer for. Græven af Provence kiøber Chanteloupe af Hertugen af Choiseul, og Græven af Artois har kiøbt det bourbonske Palais for 11 Millioner Livrer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Den nye Fredsbroe, som skal bygges, skal støde lige til Ludvig den 15des Plads. Der have allerede indfundet sig Entrepreneurer, som vil bygge denne Broe af Træ for 1 Million, men af Steen for 4 Millioner. Man troer, at Staden vil bestemme sig til en af Steen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Omendskiønt Kongen af Spanien endnu ikke har formelig erkiendt Amerikanernes Uafhængighed, saa ere de dog i Havanna og andre spanske Havne allerede længe modtagne og anseete som et frit Folk, og i Dag erfarer man, at Hr. Jay, en af de amerikanske Commissairer, som have undertegnet Præliminairerne imellem Engelland og Amerika, skal som de forenede amerikanske Staters Gesandt gaae til Madrid.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Haag, den 11 Febr. Beretningerne om Kronen Frankrigs Forsikkringer i Henseende til vore Eiendommes Tilbagegivelse, som igien ere fratagne Engellænderne, ere saa beroeligende, og erholde en saadan Grad af Vished, at det næsten vilde være utillaDen Coureer, deligt, at bære nogen Tvivl derom. som er bleven affærdiget herfra til Paris med Vaabenstilstandens Antagelse, er allerede den 8de d. M. kommet tilbage hertil igien; dog er af det, han har medbragt, endnu intet videre bekiendtgjort, end at Hans Majestæt, Kongen af Frankrig, paa nye har forsikkret, at han saa meget mueligt vilde antage sig Republikens Jnteresse. Og da man erfarer, at de samtlige Provindsers Mening angaaende Præliminairernes Undertegnelse endnu ikke er indbragt i Generalstaternes Forsamling, veed man ikke heller noget Vist at sige om Sagernes Tilstand imellem os og Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Allerede for en Tid siden er offentlig meldet, at en efter en anden af de 11 Stæder i Provindsen Friesland har fattet den Beslutning, ikke meere, som sædvanlig, at lade deres ambulatoriske Embeder besætte af Hans Durchlauchtighed, Arvestatholderen, men selv at besætte samme. Uden her at undersøge, hvorvidt dette er grundet paa Retten eller ikke, er man i Dag i Stand til at melde, hvorvidt det er kommet med denne Sag. "Jkkun først 8 Stæder have fattet ovenmeldte Beslutning, og de øvrige 3, nemlig Sneek, Sloten og Stavoren, protestere heftig imod denne nye Forandring. Den 7de d. M. vare de Befuldmægtigede af Stæderne i Leuwaarden forsamlede, da det efter lange Debatter kom til Lodkastning, for at bestemme den Orden, efter hvilken bemeldte Embeder skulde bortgives, og derefter at indrette en Rooster eller Almanach, som dog først kan blive gyldig i Aaret 1785, og egentlig i Maymaaned, efterdi ovenmeldte Embeder først da blive ledige. Efter Lodkastningen ere Borgmesterne i Leuwaarden og Hinlopen udnævnede til at forfærdige denne Roster. De 3 dissenterende Stæder have indlagt en vidtløftig Protest imod dette de øvrige 8 Stæders hele Forhold, hvorudi de bevise, at Landets Constitution blev ved en saadan Rooster kuldkastet, og Arvestatholderens Tilstand gjort slettere, end den ringeste Befuldmægtigets. Mod denne Protest have de andre 8 Stæder forbeholdt sig en Contra Protest, og da de 3 Stæder endnu engang have protesteret imod bemeldte Rooster, og derhos erklæret: De vilde vende sig til Hans Durchlauchtighed, Arvestatholderen, har den gamle Borgmester i Dockum, Sinig, svaret: Jeg erkiender ingen anden competent Dommer, end de Herrer Stater. Man siger nu, at bemeldte 8 Stæder vilde vende sig til de 3 Qvarterer paa det slette Land, og lade deres forfærdigede Rooster eller Almanach formedelst en formelig Stats Resolution ratificere og bekræfte."
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Leipzig, den 12 Febr. Fra Ertzbierget ere Efterretninger indløbne om bedrøvelige Ødelæggelser, da den store File-Dam ved Sneeberg er brudt igiennem dens Dæmninger. Landsbyen Zscherlam, har lidt meest, da 4 Huse sammesteds tilligemed Mennesker og Qvæg ere fra Grunden af strax bortrevne, og 20 til 30 ere saaledes overskyllede, at de hvert Øieblik true med at indstyrte. Jmellem denne Landsbye og den liden Stad Au ere 19 døde Mennesker fundne. Ogsaa i Auerhammer ere 2 Huse bortdrevne, og 13 Personer derved druknede. Skaden kan let beløbe sig til over 30000 Daler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Kiøbenhavn, den 21 Februarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Copulerede: Kiøbenhavn. Den 14de Februarii: Hr. Skibs-Capitain Ole Halstrøm og Jomfrue Kirstine Falk. Den 21de: Sr. Abraham Franch, Skoemagermester, og Jomfrue Anne Marie Florentine Kahle. Sr. Peter Petersen Borre, Skipper, og Jomfrue Maren Rasmus Datter Møller.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Døde: Kiøbenhavn. Den 16de Februarii, Fabrikør Daniel Petersens Datter, Mette Susanne Torcheline, 4 1/4 Aar. Den 18de: Mad Elisabeth Mouritzen, Commandeer=Sergeant Mouritzens Hustrue, 36 Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Udi afvigte Uge fra den 15de Februarii til den 22de dito, ere i denne Kongel. Residencestad vide 27 Par. Fødte Drenge 21. Piger 24. Tilsammen fødte 45. Døde Mænd 16. Qvinder 9. Drenge 11. Piger 12, af følgende Sygdomme: Alderdom 4. Beenbrud 1. Brystsyge 4 Dødfød 1. Falden til døde 1. Feber 5. Forraadnelses=Feber 6. Forstoppelse 1. Gicht 1. Hidsig Feber 1. Hævelse 1. Jnflammation 1. Kopper 4. Slag 10. Sprinkler 1. Svindsot 1. Tænder 1. Tærende Syge 1. Uangivne Svagheder 2. Vattersoet 1. Tilsammen døde 48. Altsaa 3 fleere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, blive Interessenterne udi LivRente-Societeterne de Ao. 1747 og 1757, herved endog for dette Aar erindrede, at de i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang, indkomme, og, om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlange deres Liv-Renter paa Post-Kontoirerne i Hans Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post=Kontoir, hvor de forlange Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere, da ethvert Steds Post-Kontoir er beordret, disse Attester samlede, og paa eengang til General=Postamtet af indsende. Denne Bekiendtgiørelse, som skeer 3de Gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterrettelig, saasom, om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Opholat tilskrive; i sær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Post-Kontoir, hvorfra de Betalingen forlange, forvente, at dere i saa Maade tilkommende Liv-Renter ikke der blive betalte; men maa her udi General=Postamtet ved Commissionairs affordre dem, eftersom slige Liv=Renter allene eengang om Aaret, og ikke oftere, paa Post=Kontoirerne til Betaling blive anviiste. General-Post-Amtet, den 21de Februarii 1783. got Maculatur=Papier til 3, 4 og 5 Mk. Riset bekommes Skindergaden No. 36 i det kongel. Bogtrykkerie. Farvegaden Nr. 60 sælges casseret stemplet Papiir, heele og halve Riis, Bøger og Ark, samt beskaaren Papiir i smaat Folio og i Qvart; Skattebøger indrettede efter Loven, og heftede i stiv Pap, saaledes, at det fornødne stemplede Papiir let kan tilheftes; der kan og bekommes Skriverbøger og Zifrebøger for Born.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
AVERTISSEMENTS. Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof= og Stadsret den 10de Februarii sidstleden, og ved Siellands Landsting paafølgende 12te dito, ere Creditorerne udi afg. Brændeviinsbrænder Gregorius Hansen, Beldrings og hans tilsidst afdøde Hustrue, Maren Niels Datters fælles Stervboe, indkaldede at anmelde deres Fordringer for Hof= og StadsRettens Skifte=Commission inden 12 Ugers Forløb, hvilket herved en ydermeere bekiendtgiøres. Fredagen den 28 Febr., om Eftermiddagen imellem 1 og 3 Slet, bl. ver ved offentlig Auction ANDen Gang opbuden til Bortsælgelse afg. Lysestøber Christen Nielsen Grams kiøbte og i Dybensgade under No. 196 beliggende Huus, som befindes saaledes, som de opslagne Placater udviser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-24
Mandagen den 10de Martii førstkommende, bliver paa det ko gelige privilegerede Assistencehuus foretaget og holdet offentlig Auction over endeel forfaldne og uindløste Panter, som fra den 11te Juli 1781 til den 12te Januarii 1782 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing, med videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-28
hun m. medfører. Tidenderne Af 28 Februarii 1783. Vaskerade. Ascha og er bedeckeske denneskeneskeskeskeTil Bortsendelse overalt i J. M. Riger, udgives 2 Gange og Ugen fra det kongel. Bogtrykkerie, ved P. M. Hopffner. IIIIIIIIII de London, den 7 Febr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-28
Den kongel. portugisiske Gesandt, Ridder Pinto, har i Forgaars ladet sig see ved Kongens Lever, og har formelig modsagt den overalt udbredte Efterretning om den allertroeste Dronnings, hans Monarkindes, Død, og derhos endnu tilføiet, at hendes Majestæt havde ved den sidste Coureers Afgang befundet sig ved fuldkommen Sundhed. Jmidlertid var denne Efterretning den 3die og 4de her saa almindelig, at den ikke blev kaldet i Tvivl meere af nogen, og mange anseelige Personer havde allerede bestilt det Fornødne hos deres Skrædere til den nær forestaaende Hofforg. J Forgaars var ogsaa den franske Minister, Græven af Mou stier, første Gang ved Hoffet, og blev forestillet Kongen ved Hr. Gerard de Raynevold, hvilken sidste staaer i Begreb med at vende tilbage til Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-28
Misfornøielsen over Fredsbetingelserne yttrer sig fra Dag til Dag meere og mere, og Veddemaalene om Freden ere neppe betalte, førend der allerede igien bliver veddet 1000 imod 800 og 100 imod 80 Pund, at inden 4 Aars Forløb en nye Krig med Frankrig skal være udbrudt. Gods-Eierne af Vestflorida have og forenet sig med dem af Østflorida og Tobago, for at forsterke deres Forestillinger, og Loyalisterne, som her ere talrige, have ligeledes i Tirsdags holdet en almindelig Forsamling og udnævnet 5 Deputerede, som skal iagttage det Fornødne til deres Fordeel, og bemeldte Herrer have ogsaa allerede gjort deres Opvartning hos Lord North, som deres forrige Beskytter. Endog Proprietairerne af de ostindiske Compagnie-Fonds skal giøre sig al muelig Umage for at bringe et Anhang i Parlementet i Stand mod Freden, og mod den franske Fiskefangst ved Newfoundland skal en Alle formelig Addresse overleveres Parlementet. disse Skridt vil vel ikke have nogen Virkning, da Præliminairernes Ratification allerede er skeet; men Debatterne i Parlementet, som allerede i Morgen tage deres Begyndelse angaaende Fredspunkterne, vil blive overmaade heftige og der vil formodentlig være flere, som dadle, end som bifalde dem. Det kongel. Kabinet selv skal ikke være enig herom, og Overhofmesteren, Græven af Carlisle, har nedlagt sit Embede. Græve Shelburne giør sig ved denne Sagernes Tilstand Umage for at forsterke sit Anhang, og skal i denne Hen sig have tilbudt Obersten, August North, Skatmester Tienesten ved Landmagten, for derved at forskaffe sig Exministerens, hans Faders, Understøttelse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-28
De nyeste Beretninger fra Nyeyork melde, at General Car leton har endnu før Julen aabnet en formelig Correspondence med Kongressen, og at Expresserne imellem Philladelphia og Nyenork gaae overmaade hyppig, hvilke dog stedse maae tage deres Vei igiennem General Washingtons Hovedqvarteer, og melde sig hos bemeldte General. Nyeyorks Rømning er Hovedgienstanden for denne Correspondence, og GeneraCarleton skal forsøge alt mueligt, for at giøre de sig i denne Stad befindende ulykkelige Jndvaaneres Skjebne taalelihvis Troeskab mod deres Konge og Landsherre skal regne til Forbrydelse. De ulykkelige Loyalisters Tilstand bliver beklaget af alle; af de mange Tusinde, som ere af disse Folk, vil formodentlig ikkun en ringe Deel erholde deres forrige Eiendomme igien; mange skal drage til Canada og Nyeskotland og der nedsætte sig paa Regieringens Bekostning, og de øvrige maae søge Opholdsted og Fædreneland under en anden Himmelegn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1783-02-28
Versailles, den 9 Febr. Hans Majestæt, Kongen, har ladet give Græve Grasse, som endnu engang har skrivelig anholdet om en Krigsret over sig, den skrivelige Forsikkring: "Hans Majestæts Villie gik endnu stedse ud derpaa, at hans Forhold den 12te April skulde regelmæssig undersøges og sættes i det klareste Lys, saasnart nogle Officerer af Flaaden, som derfor havde faaet Ordre at komme til Europa, vare ankomne til Frankrig.