JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J forrige Aar hændte sig i den gamle St. Nicolaus Kirke i Liverpool en skrækkelig Hændelse. En Søndag, ti Minuter førend Gudstienesten, da just den Moorkjeldske Fattigskole var forsamlet midt i samme, for at catechiseres, faldt under Ringningen de 6 Klokker ned paa Hvælvingen, knuste denne og styrtede ned paa de ulykkelige Børn, 40 i Tallet. 27 for det meste Pigebørn bleve begravne under Ruinerne; kun faa reddede sig; de fleste bleve ganske eller tildeels qvæstede. Var Ulykken indtraffen en Time tidligere, saa havde den talrige Menighed været samlet for at høre den altid stærkt besøgte Fattigpræken, og denne Ulykke havde endnu havt skrækkeligere Følger. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
En Roman, som fører Titel af: Caclebo insearch of a Mistress, gjør i denne Tid stor Lykke i Engelland. Den grunder sig paa Hertugen af Yorks Historie og er fuld af satiriske Hentydninger paa den fornemme Verden. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Da Udførslen af raa Silke fra Jtalien er forbuden, saa have nogle betydelige Godseiere, Wien foretaget sig at anlægge i næste Foraar store Morbærplantager, for i Fremtiden at faae en anseelig Silkeavl. J det Østerrigske Clima og især i Ungern lykkes den meget godt, og i det sidste Land have adskillige Godseiere allerede i mange Aar drevet Silkegrien. Grev Theodor v. Bathiany har anvendt sin hele Levetid, lige indtil hans nærværende høie Alder paa at underholde mange tusinde Mennesker ved oprettede Fabriker, og har derved forskaffet Staten stor Fordeel. Silkeavlen allene kan i Fremtiden med faa Bekostninger blive en stor Jndtægtskilde for alle Østerrigske Godseiere, da Landets Clima er denne Avl saa gunstig. Der spares Millioner herved, som ellers gaae ud af Lan(Polit. Journal.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Efterstaaende alphabetiske Fortegnelse over den ny høiere Adel i Frankrige, saaledes som disse nye Storværdighedstitler ere forundte indtil Sept. 1810 af Hs. Majestær Keiseren, er tagen af Almanat de la Cour vour 1817. Abrantes, Hert. af Junot, General-Oberst ved Husarerne. Arena, (Greve af M. Dizez, Senator. Auerstadt (Hert af) Marschal Davoust, Prinds af Eckmuhl. Bassano (Hert. af Minister Stats-Secretair Maret. Bedissiere (Greve af Senator Caree. Bellune (Hert. af Marschal Victor. Benevent (Første af Talleyrand, ViceStorvalgherre. Boismonde (Ridder af Sezeur, Keiserl. General-Procurator i Orleans, Cadore (Hertug af Greve af Champagny, Minister for de udvortes Anliggender. Careil (Baron af Fou cher, Divisions-General. Castiglione (Hertug af Marschal Augereau. Cessac (Greve af) Lanee, Minister for Krigsforvaltningen. Chamboudin (Baron af) Rolland, Præfect i Evreux. Chanteloup (Greve af) Chaptal, Senatets Skarmester. Conegliano (Hertug af) Marschal Moncey. Contamine (Baron af Fournier, Biskop af Montpellier. Dalmatien (Hertug af Marschal Soult. Danzig (Hertug af Marschal Lesebre. De la Mor tiere (Greve af) Simon, Adjudant Commandant. Schmuhl (Første af) Marschal Davoust, Hertug af Auerstadt. Elchingen (Hertug af Marschal NeyErlon (Greve af) Dronet, Divisions-GeneralEssling (Første af Marchal Massen, Hertug af Rivoli. Fan (Greve af Senator Latour Maubourg. Fay (Baron af Divisions-General LatourMaubourg. Fayet (Baron af Nongarede, ældste Raad ved Universitetet. Feltre (Hertug af) Greve Clarke von Hünebourg, Krigsminister. Fernelle (Greve af) Senator Lecoulteur-Cantelen. Friaul Hertug af) Döroc. Palladsets Stor Marchal. Gaer (Hertug af Grev Gandin, Finantsminister, Grosyeul; (Greve af) Senator Emmery. Jmstenroed (Greve af) Senator Deele. Jstrien (Hertug af) Marchal Bessieres. Lobau (Greve af Mouton, Keiserens Adjutant. Lodi (Hertug af Melzi d'Erile, Kangler af Jtalien. Massa Carrara (Hertug af Grev Regnier, StordommerJustizminister. Mons Garon af) Divisions General Becker. Mont-Orient (Greve af) Senator Vernier. Neuschatel (Første af) A. Berthier, Viceconnetable, Prinds af Wagram. Otranto (Hertug af Grev Fouche, Senator. Outremon(Greve af) Divisions-General Villatte. Padan (Hertug af Arrighi de Casanova, General-Oberst ved Kyrassererne. Parma (Hertug af Cambaceres, Første Rigs-Erkekangler. Peluse (Greve af Senator Monge. Peyriere Greve af DivisionsGeneral Gazan. Piacenza (Hertug af) Lebrun, Rigs-Erkeskatmester. Piacenza (Hertug af) Carl von Lebrun, Keiserens Adjutant. Ponte Corpo(Første af Marchal Bernadette nu Kronprinds af Sverrig. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Postefterretninger. (Af Hamb. Børsenh.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Moniteuren indeholder under Artikken Bremen d. da an, følgende: Helgoland er nu rømmet; alle Engelske Varer ere blevne bragte bort, Tabet paa Befordringsomkostninger og Assurance fra Helgoland til London var 20 PC. Til dette Tab maa endnu føles hvad der endvidere er tabt paa disse Varer, fordi de saalænge maatte ligge stille paa Helgoland. – Folke som komme fra Engelland, forsikkre, at den Engelske Handelstands Mismod er steget til det yderste. Den offentlige Mening er Regjeringen imod; Minskerne af skyes, Fallissementerne tage til Forretningen gives Can aldeles ikke. De, som have seet Frankrige, forundre ne, hvorledes Ministerne kunne give sig saadan Umage, at bringe de urimeligste Rygter angaaende dette kand i Omløb. Fornuftige Folk, og af dem gives der mange, see den Crist, der forestaaer deres Fædreneland. Spaniens og Portugals Anliggender gjøre Lord Willedien forhadt hos Nationen. Den SpaKlig betragtes næsten som endt, og man venter for Engelland intet andet Udfald, deraf, end meget udsk Blod, en stor Deel af den Engelske Befolkning i Fare og mange Penge tabte. i Raavel er udkommen en Kongelig Anordning, hvor paabydes, at da Deserteurerne finde et Tilsagtssted hos Jndbyggerne, og falske Hververe forsere Galvaserne til Desertion, saa ere alle Embedsmænd og Gensdarmes, under deres Embedes Forbrydelse, forpligtede til at opsøge og anholde Deserteurer og alle modtvillige Conscriberede. Den, som huser en Deserteur eller modtvillig Conscriberet, straffes med 6 Maaneders til 2 Aars Fængsel. De, som tage imod Penge af dem, med 2 Aars Fængsel. De Læger, der give en Corseriberet et falsk Vidnesbyrd angaaende Legemsbræk, straffes som Falsknere med Døden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Lissabon, d. 10 Jan. (Over London.) Vor Armees Officierer ansee et Slag for nærmere end nogen finde før, lige siden vort Tilbagetog fra Busaco til Torres Vedras. Den forenede Armee er frygtelig; den fiendtlige er det ligeledes, og til hvilken Tid end Slaget leveres, vil Stedet blive skrækkeligt. Ma seng har siden nogen Tid føret de største Anstalter til at angribe de Engelske Linier; han har anlagt Broer, Broskandser og andre Fæstningsværker. Ogsaa fra vor Side er vi ikke blevne ørkesløse, og vore Linier havet frygteligt Udseende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J London er der ankommen Depecher fra Lord Wellington af 5 til 12 Jan. Forstærkningen under General Drouet er stødt til Massena. Dette Corps var Tropperne under Oberst Trant ved Combra langt overlegent. Denne Oberst var nødsaget til at rømme samme, og at trække sig over Vouga tilbage mod Oporto. Ved Fiendens Nærmelse trak Oberst Wilson, sig tilbage til Espenhal og gik over Mondego, men da Fienden marcherede mod Espenhal, vendte Oberst Wilson tilbage over Mondeg og harcellerede d. 15 og 26 Decbr. den fiendtlige Arriergaarde, der bestod af 4 Batailloner af 9de Corps. Dette Corps, der var detacheret fra Castel France, er kommen tilbage til Armeen igjen. - Combra er nu besat af Drouet. Oberst Trant har maattet trække sig tilbage til den anden Bredde af Vouga. Massenas Forstærkning bestaaer af 9000 Mand Jnfanterie og 3000 Heste, en stor Mængde Munition og en liden Artilleriepark. Badajoz
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
den 6 Jan. J Morges ankom her General Madden med sit Cavallerie. J Aften ventes Ballasteros med Jnfanteriet. De have været nødte til at trække sig tilbage, fordi General Mortier, hvis Armee ved den fra Egnen af Cadix kommende Forstærkning er bleven forøget til 18,000 Mand, er ved Merida gaaet over Gundiana, og rykker frem paa begge Bredder af denne Flod. – Lissabon, d. 13de Jan. Massen, staaer med 60000 Mand i Santarem, den Forstærkning, han har faaet, iberegnet. En Spion, som forlod Leiren den 10de, har sagt, at Operationerne nok ville tage deres Begyndelse i næste Maaned, og at Massena da vil have 80,000 Mand samlet, fordi han venter Forstærkning fra Cadix. De Franske Batterier bestryge Tajo og forhindre Skibsfarten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
De Hanseatiske Skibe, som ere blevne anholdte i Landon, ere blevne frigivne af Handelsbureauet og have faaet Tilladelse at afseile med Licenzer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Moniteuren indeholder adskillige Decreter angaaende Conscriptionen for 1811. J de gamle Franske Departementer udtages 80,000 Mand til den active Armee og 40,000 til Reservearmeen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Prindsen af Schmuhl (Marchal Davoust) er ankommen til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
Prindsen af Eckmuhl har under d. 10 Febr. udstedt i Hamborg en Anordning angaaende den til General=Politie=Commissair udnævnte Hr. v. d'Aubignoses Embedsbestyrelse. Blandt andet fastsættes deri, at alle Civil- og Militair Authoriteter skulle correspondere, med Gener. Politie-Commissairen og være forbundne til, saa meget det afhænger af ham, at medvirke tilde Forholdsregler, han under passende for Gouvernementets Tarv. Senatorerne, Præfecterne, Directeurerne a. staae i Henseende til Politie under ham og bør aflægge ham Regnskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
I Amsterdam falde Priserne paa mange Slags Fornødenheder, men især paa Papiir. Jkke langt fra Elsenstein opkastede Rhinen nyligen Liget af et Fruentimmer, som formedelst de mange Falliter var bleven melancholsk og desaarsag havde druknet sig. Hun havde til den Ende klædt sig ganske hvidt og taget sine Guldsmykker paa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-16
J Hamborg var Coursen paa Kjøbenhavn d. 13 Febr. 800 k. S. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Nyeste benhavn. Skilderie af K. Fod kas Paaske Ottende Aargang. No. 15. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 18 Februarii 1811. Breve til en Ven i Norge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
(Jndsendt.)To Riger ligge høit i Nord Dem Havets Bølger væde; Der ei den røde Drue groer, Ei Sydens Blomster spæde, Men Uskyld boer i Pigens Barm Og Kraft i modig Krigers Arm. En Drot af Fyrstet saa vold Guldkronen monne bære, Han rede staaer med Sværd og Skjold, Til Kamp for Rigets Ære, Og hver hans Kjæmpe villig lod For ham sin sidste Draabe Blod. Den Drot er Viisdoms Perle huld Og hædrer stille Dyder, Og Skialden rører Harvens Guld Saavidt hans Kvad gjenlyder: Han sjunger om den svundne Tid Om Mandoms Kamp og Elskovs Jd Hvad Rige fik saa stort et Held Ei Nordens Mænd forgjette, Thi det fik Norges stolte Field Og Danmarks grønne Slette. Og Fredrik staaer en Helt saa hold Til Værn for Dem med Sværd og Skjold Du Nordens elskte Drot, for Dig De Nordens Mænd skal svige, For Codans Bølger hæve sig Og sluge Danmarks Rige!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
J Cimbrers Land, paa Herthas Ø Hver snedig Voldsmand slux skal døe. Ja Fredrik, Nordens Fyrste god, Urokket staaer Din Trone! Ved Staven end med Ynglings Mod Du bære Danmarks Krone! Op Brødre stemmer højt i Chor Gud signe Fredrik, Dan og Nord!! Til C. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
(Jndsendt.)Et Hvad, min Broer, hvi vil du skrive For sligt et lumpent Stykke, der Slet ingen løier kan og give, Neil Vi vil have andet her. Hvad er vel dette for et Digt? Der er jo ingen Verdsens Løier, Jeg er begriber hvordan sligt Et Hvidhas nogen Mand fornøier. Men det er skjønt, saa vil Du svare Jo pyt - det skjønt, – Man seer jo er Engang et kostbart Optog - Nei, For saadant Himlen os bevare. Nei, nei, da priser jeg Balletter, Hvor man seer Kæmper, Riddersmænd, Hvor Skibe man i Søen sætter, Og render over Havet hen; Hvor evig Sceneveret holder Vedlige vor Opmærksomhed,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Hvor tynde Klædemon udfolder Hver Dandserindes Yndighed. Vort Hjerte vil Corregio røre; Men vi kun lee og snise vil. Desuden, hvordan kan man røre En Uting, som er ikke til Vi bryde Fanden os om Konst: Derved man ingen Penge tjener, Alt, hvad du snakker, er omsonst, Vi mener dog det, som vi mener, Og hor – det her omtalte Stykke, Er ingen ret Tragedie, Man Mord und Todtschlag ei faaer see, Hvor kan det vente nogen Lykke? Herman von Unna, Nei det er Et Stykke, som kan Godtfolk moere, Der Optog, Pomp og Stads man seer, Og hører under Jorden Chore. Nei, kjære B., læg din Pen For Eftertiden heller hen, End mere saadant Tøi at skrive. Vort kjære, raske Kjøbenhavn. Vil ved sin egen Smag dog blive, Og du udretter intet Gavn. Jnden- og udenlandske Efterretninger
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Jndenlandske Efterretninger. Patent, angaaende hamborgske Elb-Tønders Bjergning, for Hertugdømmerne Slesvig og Holsten. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naad Konge til Danmark og Norge, &c. &c. Gjøre vilterligt: Vi have allernaadigst fundet for godt at befale følgende: I. De fra Staden Hamborg udlagde Elb-Tønder og de ved samme værende Kjæder skulle, naar de bortdrive, og derefter bierges af Vore Undersaatter i Hertugdømmerne Slesvig og Holsten, aldeles ikke ansees som strandet Gods. 2. Derimod skulle saadanne Tønder og Kiæder strax udleveres til den, som af vedkommende Øy righed i Hamborg dertil befuldmægtiges, imod Betaling af fem Rigsdaler Slesvig Holstensk Courant for hver Tønde og fire Skilling for hvert Leed af Kiæden. 3. Disse Summer deles imellem de Vedkommende paa samme Maade som Biergeløn ellers deles. 4. Naar de hamborgske Befuldmægtigede selv lade de biergede Tønder og Kiæder bringe tilbage, skulle aldeles ingen videre Omkostninger beregnes; men i modsat Fald skal Tilbagebringelsen betales efter billig Overeenskommelse. H. Angaaende saadanne Tønders og Kiæders Biergning, skal under Straf af en efter Omstændighederne passende Mulkt giøres Anmeldelse paa samme Maade, som ved Vor Strand-Anordning af 30te December 1803 er bestemt. 6. Samtlige Øvrigheder i Distrikterne ved Kysterne i Vore Hertugdømmer Slesvig og Holsten, skal det paaligge som særdeles Pligt, uopholdelig at bekiendtgiøre for Øvrigheden i Hamborg enhver skeet Biergning af ovenmeldte Tønder. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 4de Febr. 1811. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Under d. 8. Febr. er igjennem det Danske Cancellie udfærdiget et Reglement for Faaborgs Kjøbstads nye Kirkegaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Under d. 1 d. M. har det allernaadigst behaget Hs. Maj. at resolvere, at Øen Langeland maa erholde sin egen Amtsprovst, der skal vedblive at være Sognepræst samt holde og lønne en personel Capellan paa samme Vilkaar som de hos Amtsprovsterne ansatte personelle Capellaner. Sognepræsten for Snøde og Staanense Menigheder, Præben Saxtorph er beskikket til Amtsprovst paa Øen Langeland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Hs. Maj. har allernaadigst beskikket Capit. Lieutenant Holsten af Sø-Etaten til at fungere ad interim som Generalconsul i Sverrig under Generalconsul Browns ved Sygdom foranledigede Fraværelse fra sin Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Trondhjem, d. 8 Febr. J Fyens Avis No. 12, den 22de Januarii d. A., som udgives af Hr. Hempel, er meldt, at en Favn Brænde, formodentligen Bøgebrænde, koster omkring Odense med Vognleie og Saugepenge 30 Rdlr. Dette er sandeligen en høi Priis, men naar man bliver underrettet om, at en Favn raat Birkebrænde, hvoraf tre Favne have neppe mere Drøielse end een Favn Bøgebrænde, koster nu i Trondhjem 16 Rdlr., 1 Tønde Rug 34 Rdlr., 1 Tønde Byggryn 64 Rdlr., 1 Tønde Byg 28 Rdlr., 1 Tønde bedste Havre 18 til 20 Rdlr., 1 Tønde Malt 28 Rdlr., en Tønde Ærter 40 Rdlr., 1 Pd. godt, tere ferske, Smør 1 Rdlr. 8 s., 1 Pot fersk Maal. 16 s., 1 Pd. bedste Oxekjød 32 s., at en Torsk, som betaltes tilforn med 16 s., koster nu 1 Rdlr. 24 s., at for 3 Sild gives 4 s., for 1 Pd. Gede Ost 36 s., og for 1 Pd. Koe Ost 32 s., saa haves der Grund til at troe, at den brave Hr. Hempel vilde finde, at de, som staae paa fast Gage, og at Oldinge og Krøblinge, som ikke meere kunne arbeide, ingenlunde heller vandre omkring i et Canaan i disse Egne. (Trondh. Avis.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
J Bergen sælges i April Maaned det af den Franske Caper Edvard til denne Havn indbragte engelske Brigskib the Mermaid, drægtig 120 Engelske Tons tilligemed sammes indehavende i Lissabon med Bestemmelse for London indtagne Ladning af 233 Baller Uld og et lidet Parti Salt og Kork. (Bergens Av.)J Bergen koster en Tønde Kartofler 4 Rdlr. 48 s., et Bismerpund røget eller grønsaltet Flesk 6 Rdlr. 48 s., et Bism. Pd. Faarekjød 2 Rdlr. 24 s. (S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Hr. Dr. Otto har solgt Gaarden No. 278 i Dronningenstvergaden til Major Auchamp for 46,000 Rdlr. Lysestøber Alminds Enke Huset No. 163 i Admiralgaden til Hr. Møller, Privat Secretair hos Grev v. Schack, for 30,000 Rdlr. Hr. Capit. Lind Gaarden No. 23 i Vimmelskaftet til Hr. Grosserer A. Petersen for 56,500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Hr. Commissionair Wimmer Gaarden No. 33 i Frederiksberggaden til Hr. Brygger Trondhjem for 32,000 Rdlr. Hr. Amtmand Thaarup Gaarden No. 109 i Knabrostræde til Fabriqueur Engels for 28,000 Rdlr. Hr. Capit. A. Ammondsen, Gaarden Nr. 216 i Aaabenraa for 34,000 Rdlr. Hr. Urtekræmmer Arnzen Huset paa Hiørnet af Vimmelskaftet og Klosterstræde til Lærredshandlerinde, Mad. Christensen for 25,000 Rdlr. Hr. Fuldmægtig Liunge Huset No. 264 i Admiralgaden til Hr. Fuldmægtig Almind for 12,500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Paa Auctionen over det prisdømte Skib Redelighedens Ladning d. 18de Februarii blev solgt: 227 Baller Georgia Bomuld til 4 Mk. 6 1/2 s. a 4 Mk. 11 1/2 s. Pd., 23 Baller dito beskadiget til 3 Mk. 6 1/2 s. a 3 Mk. 11 s. Pd., 5 Sække ureen div a 2 Mk. 3 1/2 s. Pd., 1065 Stkr. Campeschetræe til 17 Rdlr. 5 Mk. 8 s. a 18 Rdlr. pr. 100 Pd., alt uden Told. Den til samme Dag ansatte Auction over det prisdømte Skib Elisabeths Ladning, blev i Følge Kongelig befaling ikke afholdt. Bergen, d. 26 Jan. Saavel Vaar Silden som Vaar=Torske-Fiskerierne vare høist ubetydelige af Sommer-Sild blev heller intet fanget uden en ringe Deel af de ganske smaae. Laxe-Fiskeriet endnu mindre end i Aaret 1809. (Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Under d. 8 Febr. d. A. er udstedt en Kongl. Placat, angaaende Præmier for Jndførsel af visse Levnetsmidler i Norge, af følgende Jndhold: Forat fremme og opmuntre Jndførselen af Levnets midler til Norge, vil Hs. Maj. allernaadigst have bestemt en Jndførselspræmie af 1 Rdlr. for hver Tde. Smør, Flesk, saltet eller røget Kjød, Hvede, Rug, Erter, Malt, Byg og Havre, samt Gyn og Meel af fornævnte Kornsorter, som med fremmede eller indenlandske Skibe indføres til noget Sted i Norge fra Steder udenfor samme. Skipper og Mandskab paa ethvert Skib, hvormed saaledes indføres Korn og Fedevarer til Norge, og som dermed er ladet i det mindste til Halvdelen af Drægtigheden, forundes en Belønning af 3 Rdlr. pr. Commercelæst af Skibets fulde Drægtighed, naar Jndførselen skeer til et Sted i Trondhjems og Bergens Stifter, og 2 Rdlr. til et Sted i Aggershuus eller Christiansands Stifter; af hvilken Belønning hver Mand af Besætningen faaer 1 Deel og Skipperen 2 Dele, naar ingen Styrmand er ombord; men naar der tillige er Styrmand, faaer hver Mand af Mandskabet I Deel, Styrmanden 1 1/2 Deel og Skipperen 2 1/2 Deele. Begge Præmier udbetales i Dansk Cour., og kun for den Jndførsel, som skeer søndenfields efter 1ste Martii og nordenfields efter 8de Martii d. A., for Jndførselen for denne Tid betales ingen Præmie, med mindre saadanne Skibe beviisliggen medføre Placaten fra Udclareringsstædet. Disse Præmier kunne erhverves indtil 1ste Oct. d. A. For Kartofler, som indføres fra 1ste Aug. til 1ste Oct. d. A. tilstaaes en Jndførselspræmie af 48 s. pr. Tønde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
Postefterretninger. (Af Hamb. Børsenh.) Grev Grunne, General-Major i Keis. Østerrigsk Tieneste, er ankommen til Dresden, og vil om kort Tid fortsætte sin Reise til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-02-19
J Hamborg er bekjendtgjort et Keiserl. Decret, efter hvilket der skal nedsættes en Regjerings-Commission, bestaaende af: I. Prindsen af Eckmahl, der besørger, Forretningerne som General Gouverneur og Præstdent. 2. Af en Statsraad som Jntendant for det Jn dere og Financerne. 3. Af en Statsraad, som Tibunalernes Organisation er overdraget til. En Auditeur vil besørge Forretningerne som Regjerings Commissionens General-Secretair. Regjerings Commissionen er indtil d. 1 Julii d. A. forsynet med den fornødne Fuldmagt til Landets Regjering og Forvaltning. - Ved et andet Decret er Statsraad Greve af Chaban udnævnt til Medlem af Regjerings=Commissionen og overdraget Forretningerne som Jntendant for det Jndere og Financerne. Statsraad Faure er ligeledes udnævnt til Medlem af denne Commission og overdraget Organisationen af Retterne og Tribunalerne. Statsraad Petit de Beauverger er udnævnt til General Secretair. Følgende Proclamation er bleven bekjendtgjort i alle tre Departementerne: "Senatus Consultet af 10 Dec. har bestemt eders Skjebne, den er i Fremtiden forenet med Napoleon den Stores Lykke og Rige. - Eders Uafhængighed var blot indbildt; det mindste Tilfælde, der forstyrrede Europas Fred, satte den i Fare. - For at bevare eders Handel, vare J underkastede overdrevne Opoffrelser, som Begjerligheden fordrede. - Dette er et Malerie af det Forbigangne, en anden Fremtid aabnes for eder. - Keiserens Villie og Fastlandets Tarv i Kampen mod Enehandlerne, har forenet eder med de Folkeslag, hvis Lykke og Hæder den store Monark skaber. J ville ligesom hans gamle Undersaatter komme til at tage Deel i hans Kierlighed og Omhu. Det første Beviis paa dette Sindelav har han ved Jndlemmelsen i det store Keiserrige givet eder ved at paabyde Aabningen af en Forbindelse mellem Østersøen og Frankriges Vande. - Beboere af disse Egne, lader eders Handels Tarv i Fremtiden være forenet med eders ny Fædrenelands, og eders store Stæder, hvoriblandt Hamborg optager den første Plads, vil atter see deres Lykke fremspire og voxe. - Den mindste Alvigelse fra denne Jnteresses Fælleshed, vilde sætte eders Lykke og eders Formue i Fare. Regjeringscommissionens første Ønske og første Pligt vil det altid være at indgyde eder Kierlighed til den store Re ent, der regierer eder, og som vil lade sin Kierlighed være felles for sine gamle og nye Undersaattere. - Kaster eders Øine paa de gamle med Frankrige forenede Departementer, og J ville over ale sinde Lykke, Konststid, Folkeslagenes Kierlighed og Erkjendtlighed for deres Regen. - Dette Malerie forvisser eder om en lykkelig Fremtid. De selskabelige Dyder, der udmærke eder saa overordentlig, giver Regjeringscommissionen det Haab, at den let vil opnaae Formaalet for sin hæderlige Sendelse." – Marchallen, Prindsen af Eckmuhl.