JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Da den til igaar berammede Auction over Kornvarer paa Hellerup, formedelst Sneefog og Veienes Ufremkommelighed ikke afholdtes, saa bliver herved en nye Auction bestemt til Afholdelse paa Hovedgaarden Hellerup Fredagen den 11 Februar d. A., Formiddag Kl. 10, over 25 Tdr. Hvede, 150 Tdr. Rug, 130 Tdr. Byg, 500 Tdr. Havre, 16 Tdr. Boghvede og 5 Tdr. Ærter, samt 5 1/2 Tdr. Ævrets=Smør; hvilket herved bekjendtgjøres, med bemærkning, at Varerne transporteres frit til Nyborg, Odense og Kjerteminde. Windinge Herredskontoir i Nyborg den 16 Januar 1828.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Auctionsdirekteuren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Jfølge Skifterettens Foranstaltning, bliver det Anne MarKlipsings Stervboe tilhørende, i denne Byes Adelgade under Matr. No. 125b beliggende Huus, stillet til Bortsalg ved offentlige Auctioner: Onsdagene den 15 Febr. 1823. den 20 og den 27 - hver Dags Formiddag Kl. 11. De 2 første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadhuus; den 3die og sidste i selve Stervboestedet, der bestaaer af 5 Fag Forhuus, een Etage, med 2 Fag Qvist, Muur, og Egebindingsværk, samt et halvtags Skuur i Gaarden. Saadant bekjendtgjøres herved, med Tilføiende, at Adkomstbrevene saavelsom Konditionerne forinden ere til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Faaborg Byefogedkontoir den 18 Januar 1828. Schmidten, konstit.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
De Kjøbmand og Restaurateur Jørgen Ploug Hempel Stervboe tilhørende faste Eiendomme: 1) En Gaard, beliggende tæt uden for denne Byes Vesterport, under Matr. No. 254, bestaaende af: et grundmuret Etages Forhuus, 11 Fag, med tilhørende Boutik-Jndretning, samt Kielder under heele Huset; et Egebindingsværk 2 Etages Baghuus, 11 Fag, indrettet til Pakhuus, Brænderie og Avlsbedrivt, en Sidelængde, ligeledes af Egebindingsværk, indrettet til en lukket Keglebane; en ualmindelig stor og rummelig Gaardsplads, med dertil hørende Pompe=Indretninger, samt en til Stranden nedløbende med Plankeværk indhegnet Hauge. 2) En tæt ved Stervboegaarden beliggende Tofte, Parykmager=Toften kaldet; blive, deels separate, deels samlede, stillede til Bortsalg ved 3. offentlige Auctioner: Torsdagene den 21 Febr. 1828. den 6 Marts og den 20 - hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2 første Auctioner afholdes paa denne Byes Raadhuus den 3die og sidste i selve Stervboegaarden, der formedelst sin Indretninger og Beliggenhed ved Stranden, samt paa et meget nærsomt Sted, ved den til Byen løbende Landevei, er særdeles vel skikket til Anlæg af en betydelig Kjøbmandshandel, Gjæstgiverie, Brænderie m. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Foranstaaende bekjendtgjøres herved, saavel til Liebhavernes som, overeensstemmende med Plakaten af 22 April 1817, tilPantekreditorernes Efterretning, med Tilføiende, at Adkomst breve saavelsom Konditionerne fra den 11 næste Maaned ville ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir. Faaborg Byefogedkontoir den 18 Januar 1828. Schmidten, konstit. Paa Skjolden Nr. 11 i Odense kjøbes nye Fier og Duun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Tirsdagen den 12 Febr. næstkommende lader Gaardmand Rasmus Nielsen i Hunderuplund sin uden for Odense St. Jergensport beliggende og saakaldte Mølleløkke opraabe i 5 afsatte og deelte Parceller til Bortforpagtning i 7 Aar. Auctionen afholdes paa Marken og begynder Kl. 11 om Formiddagen. Konditionerne ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Odense Herredkontoir den 21 Januar 1828. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 19 f. M., som Dags Dato er læst inden Faaborg Byetingsret, og vilblive læst ved den Kongelige Landsoverret, samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aars og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i Stervboet efter den, afvigte November Maaned, her i Byen, ved Døden afgangne Kjøbmand og Restaurateur Jørgen Ploug Hempel, til, for undertegnede Skifteforvalter, inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Faaborg Byefogedkontoir den 11 Januari 1828. Schmidten, konst. Overeensstemmende med Plakaten af 2 Juni 1819, indkaldes herved med Aars og Dags Varsel, Arvingerne efter den her i Faaborg, i afvigte December Maaned f. A., ved Døden afgangne Anna Marie Hansdatter, forhenværende Skolelærer Andreas Klipsings fraseparerede Hustrue, til, for mig, som Skifteforvalter i forommeldte Boe, at fremkomme med, og godtgjøre deres formeentlige Arveret. Faaborg Byefogedkontoir den 11 Januar 1828. Schmidten, konst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Arvingerne efter den i Westeraabye, uder Salling Herred, i afvigte December Maaned, ved Døden afgangne Enkemadame Anna Helvig Graff, født Erichsdatter, og forlængst afdøde Mand, forhenværende Fæste=Møller af Ørbecklunde, Mølle ved Nyborg, Frederich Graff, indkaldes herved, overeensstemmende med Plakaten af 2 Juni 1819, med Aars og Dags Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Arveret. Salling Herredskontoir, Faaborg den 11 Januar 1828. Schmidten, konst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Samtlige Kreditorer og Debitorer i Stervboet efter her i Byen afdøde Hjulmand Lars Larsens Hustrue, Bodil Mortensen, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde sig hos mig, for at afgjøre, hvad enhver især maatte vedkomme. Med samme Varsel indkaldes og herved den Afdødes samtlige Arvinger for at iagttage deres Tarv. En Skiftesamling afholdes i Boet Fredagen den 11 April førstk., Formiddag Kl. 10. Herz. Bogense den 18 Januar 1828.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Mandagen den 11 Febr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver Skiftet efter afdøde Kjøbmand Gumme Christian Bonde foretaget her paa Byens Raadstue, til hvilken Tid saavel Boets Kreditorer som Debitorer ville give Møde, de første for at anmelde deres Fordringer og de sidste for at betale det, de ere skyldige til Boet. Nellemann. Svendborg den 16 Januar 1828.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-24
Kredi= og Debitorerne i Stervboet efter ved Døden afgangne Fæstegaardmand Rasmus Jeppesen i Henninge, Skrøbelør, Sogn paa Langeland, indkaldes herved, ifølge Forord af 26 Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel; de Første til, for Undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, og de Sidste til at betale deres Gjeld. Martensen. Faareveile den 5 Januar 1828.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
No. 15.7 Aargang. 15 Drifts Kvens Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. 25 Januar 1828. Fredagen Forsendes med Brevposten. overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Jndhold. Storbrittannien (Vanskelighed med at danne et nyt Ministerium. Frankerig (Ministeriets Ufuldstændighed). Græsk tyrkiske Anliggender (Kjøbmændenes Ansøgning om Smyrnas Neutralitet ikke bevilget. Yttring af lumpen Tænkemaade ved et Kjøbmandsgilde i London. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Fædrelandet. Blandinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Storbrittannien. Hvor travlt de offentlige Blade have med at opregne de nye Ministre og tildeele Enhver sin Rolle, f. Ex. Lord Gre første Skatkammer=Lord, Hr. Peel Skatkammer=Kantsler, Sir Stuart (eller Lord Wellesley) Statssekretair for de udenlandske Anliggender, Hertugen af Wellington GeneralFeldttøimester, Grev v. Shaftesbury Præsident i Geheimeraadet &c. &c., er det Hele dog kun Gjetteværk, og med Vished, vides, at til den 18de var endnu ingen endelig Beslutning: taget. Efter det nyeste Rygte var endog Grev Bathurstudnævnt til Første Minister og Hr. Herries til Skatkammerkantsler. J det Konseil, som Hs. Majestæt den 15de formedelst Gigten maatte holde paa Sengen, blev derimod Parlamentet paa ny udsat fra den 22 til 29 Januar, og paa Grund af de offentlige Festdage, som indfalde i Anledning af Kongens Tronbestigelse og Carl Is Død, vil det formodentlig ikke samles før den 1 Februar. Ved bemeldte Statsraad var ingen anden Minister tilstæde end Lord=Kantsleren, hvis Nærværelse var aldeles nødvendig, og Man fortæller, at da Lord Goderich meldte sin Udtrædelse og Kabinettets Opløsning, skal den syg Monark have svaret, naar Hr. Huskisson ogsaa tager sin Afsked, existerer der ingen Regjering mere. Den hele Forvirring tilskrives Hr. Herries, som modsatte sig Lord Goderichs og Hr. Huskissons Ønske om at stille Lord Althorpe i Spidsen for den nye Finants=Kommittee, og Man lover sig intet godt af et nyt Ministerium uden Hr. Huskisson, en af vor Tids meest udmærkede Statsmænd, der forener sun Forstand med politisk Jndsigt og en urokkelig Fasthed. Menpaa den anden Side vil han nok frabede sig Plads i et TexyMinisterium, som Hertugen af Wellington tragter efter at faae indført, skjøndt Jngen troer, at et saadant, som hverken vilde vide af Katholiksagen, Afgivternes Nedsættelse eller nogen Forbedring overhovedet, kunde holde sig over een Maaned. Times tiltroer ogsaa Hertugen for meget Dømmekraft til ikke selv at indsee dette. Hiint gamle Ministerium under Grev Liverpool og Hr. Canning - siger den - kan aldrig vende tilbage. Vi have den dybeste Respekt for Hertugen af Wellington, og det er en bekjendt Sag, at Hs. Majestæt har befalet ham, at yttre sin upartiske Mening om et nyt Ministeriums Dannelse. En vigtigere og deelikatere Opgave i Regjeringens mageløse Stilling tilfaldt endnu aldrig nogen Undersaat. Ustridig giver Forfatningen Kongen Ret til at vælge sine Ministre. For dette Valg, som alle sine Regjerings Handlinger, staaer Souverainen kun den offentlige Mening, der fører Opsyn over Fyrsternes som Undersaatternes Forhold, til Ansvar; men naar en enkelt Person kaldes til at meddele sit Raad ved Udøvelsen af dette Prærogativ, da er han i Ordets fulde Betydning ansvarlig baade for Landet og Monarken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Frankerig. Ogsaa her vedvare Minister=Veerne, og uden at være kommet til noget Resultat, ere Underhandlingerne siden den 13de afbrudte, med andre Ord: Ministeriet har besluttet at blive in statu qvo til Kamrenes Møde, eller i Journal des Debats Sprog, dets Krisis er paa en Maade prorogeret. J et Kabinetsraad, som holdtes den 13de og bivaanedes baade af Hs. Majestæt og Dauphin, være Meningerne i deelte, hvem Man skulde vælge istedetfor Hr. Chabrol, Freyssinons og Hermopolis, naar disse fratraadte. Nogle vilde have Deelalot, v. la Bourdonnaye og Hyde de Neusville, Andre Hr. v. Chatteaubriand, Royer Collard og Hertugen af Broglio, og dermed gik det Hele overstyr. Maaskee venter Man efter at see Udfaldet paa den nye Ministerskabelse i Engelland. Vist skal det være, at biskoppen af Hermopolis har tilbudet Hr. v. Chateaubriand en Portefenille, men han har afslaaet den, naar ikke Hr. Royer=Collard tillige fik Ansættelse som Minister for den offentlige Underviisning. Journal des Debats anpriser dem begge som de værdigste i enhver Henseende til at repræsentere de to store Partier, der kun for længe have sønderslidt Frankerig. En høi Person skal derimod i Forhandlingerne om det nye Kabinet have yttret paa det bestemteste: "Man maatte foreslaae hvem Man vilde, kun ikke Hr. Chateaubriand, Decazes og Pasquier.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Det nærværende Ministerium er saaledes kun at anseerfor provisorisk, og en suurrig Blanding af Konstitutionalisme, Moderatisme og Jesuitisme, som neppe vi gjennemgaae Kamrenes Prøveild. Men da det nu engang ikke er tænkeligt, at det skulde forene sig med den yderste venstre Side, raader Man det derimod at støtte sig paa den yderste høire Side eller det venstre Centrum i Kammeret; thi hedder det, det roialistiske Parties Anmasselser, kjender ingen Grændser; det vil have alle Poster for sig selv. De Liberale ere derimod nøisommere; de forlange kun Hr. Royer=Collards Jndtrædelse i Ministeriet og Jesuiternes Fortrængelse. Maaskee gaaer deres Planer videre; men det lade sig i der mindste ikke mærke dermed. Jesuiterne ere overalt Anstødstenen, hvorom og skal have været Tale i det afholdte Kabinetsraad; men uden Virkning, da 4 Ministre, stemte imod og 4 for dem. De have nu engang faaet Magten og lade sig den ikke let fravriste igjen. Saavel den Pariser som endnu mere den Lyonner Tidende og Religions Vennen forsvare deres Rettigheder, som hjemlede ved Statsreligionen, og spotte over Liberalernes Fordragelighed, som taale en Skole for Tyrker midt i Paris, men ville forfølge Jesuiterne, hvis Bestræbelse gaaer ud paa at danne Staten nyttige Undersaatter!" J Toulse ere Jesuiterne saa almægtige, at en Udgiver af et Tidsskrift ingen Bogtrykker kunde finde, fordi de havde truet ham med at skille ham ved sit Privilegium. Derfor seer Man og Modpartiet at overspænde sine Fordringer, og f. E. Handelsjournalen haabe, naar et Ministerium efter dens Ønske kommer istand, Forandring selv i nogle af Chartets Artikler, saasom Kongens Ret til at udnævne Pairs og den katholske Religions Fortrin som Statsreligion. Pandora gjør den løierlige bemærkning, at ved Ministeriets almindelige Skibbrud beholdt blot Søeministeren (Chabrol) Hovedet over Vandet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Udenlandske Blandinger. Storbrittannien. Hvor vis Man var paa, at al Fare var forbi for Veien under Themsen, skeete dog om Morgenen den 12 d. et saa frygteligt nyt Jndbrud af Floden, at hele Tunnel i 2 Minuter var fyldt med Vand. Sex Mennesker vidste Man alt vare omkomne og frygtede for endnu større Ulykke. Selv Hr. Brunel den Ældre reddede med Nød Livet. Jnfanten Don Miguel havde et Par Dage før beseet dette Kjempeværk og modtog ved denne Leilighed er Model derover af Entrepreneuren. Det bliver nu Alvor med Dampvogne. Opfinderen Hr. Gurnen gjorde den 10 d. et heldigt Forsøg dermed. For at sikre Passagererne, har han anbragt 40 sammensveitsede Jernrør istedetfor en Dampkjeddel. Naar da et af den skulde springe, tabes blot en Deel af Kraften og inden 10 Minutter er hele Skaden atter oprettet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Portugal. Den 2d. aabnede Regentinden i egen Person, Cortes, og alt den 5te begyndte Forhandlingerne om Presseloven. Der var god Grund til at haste med Prindsessens Formæling med Marquis v. Loule; thi Hs. K. Høihed er alt bleven - lykkelig forløst med en sund og velskabt Datter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Preussen. Regjeringsraad og Prof. Weinhold i Halle har gjort saa megen Opsigt med sit Skrift om at standse Folkeformerelsen ved Jnsibulation (S. 22), at der fra høiere Sted skal være forespurgt ved Fakultetet, om Forfatteren fremdeles kunde ansees passende for sit Lærre-Embede? Fakultetets Svar skal i det Hele have gaaet ud paa, at Weinholds Skrift unægtelig maatte misbilliges; men at det ikke var nogen grundet Aarsag til en Lærers Afsættelse, at han i sine Foredrag eller Skrifter opstiller en paafaldende, selv parader Jdee, naar den hverken strider imod Sædelighed eller Love.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Fædrelandet. Blandinger. Den Skjændighed, at ødelægge Planteanlæg paa Landeveiene, har Man dog engang været saa heldig at opdage paa Veien over Moesgaard Mark ved Aarhuus. Hovedmanden er dømt til Vand og Brød i 10 Dage og hans Medhielpere have betalt ikke ubetydeligt i Skades=Erstatning Omkostninger og Mulkter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
J No. 11 af Aalborg Stiftstidende læses paa næsten 3 blanke Spalter allene de 3 Stavelser, Cen, sur= Hull.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Hamborg Brevpost for Fredagen den 18de ankom til Kjøbenhavn i Søndags efter Middag. Derimod manglede endnu i Mandags baade Brev= og Pakkeposten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Odense. Vore bange Anelser ere desværre, opfyldte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Danmarks Mæcen, Ædlingen paa Sanderumgaard er ikke mere. Hans Død er et sandt Nationaltab, ei for Videnskaberne allene, men og for de Mange, som i ham mistede en Fader og en velgjørende Understøtter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Kjøbenhavns Børs=Kours den 22 Januar 1828. Hamb. 2 M. - k. S. 219. Species 220, solgtes til 15 Rbmk. 3 s. Norske Speciessedler pr. 100 Species - Rbd. Sedl. Svenske pr. Rdlr. Rigsgjeld 49 a 49 1/2 Rbs. Tegn. 4 PCt. Kongel. Oblig. (u. R.) 85 a 85 1/2 Rbd. Sedl. 77 3/4 i Bco. Dito dito dito Nationalb. Oblig. af Laan 4 Febr. 1820. 102 1 a 103 Rbd. r. S. dito .......................... 113 3113 1/2 Rbd. Sedl. Dito 4 PCt. uopsig. Rigsbkobl. (Renter pr. 6 Jan.) 97 a 97 1/2 Rbd. r. S. 6 PCt. norske Laan ved Hambro & Søn 105 a 105 1/2 i Bco. 4 PCt. Dito Nye............................. 98 a 98 1/2 i Bco. 5 PCt. nye eng. Oblig. (1 L. Sterl. 14 Bcomk.) 58 1/2 L. Sterl. siatiske Actier - i Sedl. - Bank-Disconto: 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Ved Tallotteriets 1156 Trækning i Altona udkom: No. 35. 21. 4. 54. 38.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
AVERTISSEMENTS. Min Mand, min elskede og trofaste Ven, Geheimekonferentsraad Bülow, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen, og Dannebrogsmand, Kommanduer af den Kongelige svenske Nordstjerneorden, døde den 22 Januar 1828, om Aftenen Kl. 7 3/4, her paa Sanderumgaard, 76 Aar, 5 Maaneder og 24 Dage gammel. Mit Tab er stort - Kun det Haab, at samles med ham igjen, kan standse mine Taarer - er Balsom paa mit Saar. Else Marie Bülow, fød Hoppe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
De af Lægerne i Stiftet, som endnu ikke hertil have indsendt de befalede aarlige Medicinal- og Vaccinations-Jndberetninger, ville behageligen, i Henhold til Kancellie=Skrivelse af 21 April 1818, snarest efterkomme saadant. Fyens Stifts Physikat, Odense den 25 Januar 1828. Guldbrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
En Huusholderske af fat Alder, som forstaaer alt hvad som hører til at forestaae en stor Huusholdning, saavelsom Madlavning og kan fremvise paalidelig Skudsmaal, kan faae Kondition paa en Herregaard her i Fyen, at tiltræde førstkommende 1 Mai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Alle Sorter inden og udenlandsk Haugefrøe, samt Bønner, og Ærter er, som sædvanlig, at bekomme hos F. W. Klug udenfor Nørreport.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
J den Jnstruktion, som de allierede Magters Gesandtere havde medgivet deres Tolke til den store Divansforsamling, den 2 Decbr., indrømmes det, at de Grækerne allerede bevilgede Friheder afgive get Beviis paa Storherrens Naade, Barmhiertighed og Høimodighed; men vare alligevel langt fra at opfylde de allierede Hoffers Hensigt, hvorfor de maatte vedblive deres Paastand om de diplomatiske Forholds Gjenoprettelse, en øieblikkelig Vaabenstilstand til Lands og tilsøes, og Tilstaaelse af de i Traktaten æskede Forrettigheder, for Grækerne. Jøvrigt er det paa Grund af Grev Nesselrodes selv efter Underhandlingernes Afbrydelse gjentagne Forsikring om Londonner-Traktatens ubetingede Overholdelse og den Erklæring: at Rusland under alle Omstændigheder ingen Forstørrelse, eller Erobring eftertragter, at Man i Wien vedvarende nærer Fredshaabet, og ikke troer, at Russerne ville overskride Pruthfloden. Vort Ønske - hedder det i bemeldte Ministers Cirkulair=Note - gik ud paa at bringe Traktaten i Fuldbyrdelse uden Blodsudgydelse, og i saa Henseende maae Vi beklage Seieren. Men paa den anden Side maa Man tilstaae, at da Admiralerne kun havde Valget imellem den eller at see Traktaten kuldkastet ved Grækernes Udryddelse, have de, ved at antage Kampen efter Jbrahims troløse dobbelte Brud paa Vaabenstilstanden og efterat være angrebne ved Navarin, hvor de kom i fredelig Hensigt, opfyldt deres Jnstruktioner og viist den almindelige Sag en væsentlig Tjeneste. Slaget ved Navarino sætter de Hoffers Forening og Politik, som have underskrevet Londonner Traktaten, i sit sande Lys a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Den engelske Morning Chronicle vedbliver derimod at bestride Navarinoslagets Retmæssighed og paastaaer, at hverken var Vaabenstilstanden med Jbrahim bestemt, ikke heller vare Tyrkerne pligtige at kjende Europæernes nyere eller ældre geografiske Jnddeling af det græske Fastland og Øerne. Selv i Kapit. Hamiltons Skrivelse om Grækernes Nød siges ikke at Qvinder og Børn nedsabledes, og det bør ikke glemmes, at alle slige Fortællinger hidrøre fra Grækerne selv, som naturligviis ønske at oprøre Gemytterne imod deres Fiender og bevæge de Allierede til Deeltagelse. Da ingen Demarkationslinie var trukket, kunde Jbrahim ikke antage, at Man vilde hindre Tyrker i at føre Tropper, Vaaben og Munition fra en Havn til en anden. Vilde han vel have opfyldt sin Pligt imod sin Monark, sit Fædreland eller sin egen Kriger=Ære, hvis han havde rolig seet paa Fiendens Fremskridt, og overalt havde Magterne joganske bestemt erklæret i Traktaten af 6 Juli, at de slet ingen Deel vilde tage i Fiendtlighederne mellem de to stridende Parter. At denne Tyrke-Apologie har nogen Grund for sig, kan ikke nægtes, og derfor tilføies, ifølge Reglen: at begge Parter bør høres, endnu følgende Slutningsord: Det maa alligevel høilig beklages, at en Misforstaaelse har havt saa usalige Følger. Hverken ved Traktaten eller Folkeret. ten lader Slaget sig retfærdiggjøre. Den tyrkiskeegyptiske Flaade laae for Anker i sin egen Havn, stolende baade paa Ambassadeurernes Nærværelse i Konstantinopel og at ingen Krigserklæring var forkyndt. Tyrkerne fyrede hverken fra deres Batterier eller Skibe, før de allierede Eskadrer vare indløbne i Havnen og havde taget en fiendtlig Stilling. Efter slig en Udfordring, som ingen Flaade i Europa havde taalt, synes det ligegyldigt, hvo der gjorde det første Skud, om det var tilfældigt eller skeete med Forsæt. Tyrkerne vear ikke udløbne, for at angribe de Allierede eller tilintetgjøre Grækerne, og vare de Allierede ikke indløbne Slagfærdige, vilde intet Slag have fundet Sted. Der bør altsaa ydes Godt. gjørelse for den tyrkiskeegyptiske Flaades Tilintetgjørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Efter Øienvidners Forsikring var den tyrkisk-egyptiske Flaade bleven anseet alt for ringe af de Allieredes Eskadrer, og Man troer almindelig, at hvis ikke den russiske Admiral, som en anden Blücher var ankommen til rette Tid, for med sine Skibe at henvende de tyrkiske Batteriers Opmærksomhed paa sig, havde de været i den uundgaaeligste Fare for aldeles Tilintetgjørelse. Den engelske Admiral saae derfor oftere paa sit Uhr, for at beregne Tiden, som Muselmændenne behøvede til at lade deres gloende Kugler spille paa hans lille Eskadre, der alt var bestædt i Kamp med et overlegent Antal fiendtlige Skibe, og neppe var Udraabet: Gud skee Lov, undsluppet ham, før Grev Heydens Kanonade gjorde den Diversion i Jlden fra de tyrkiske Batterier, som Admiralen saa inderlig længtes efter. Under nærværende spændte Forhold er det interessant at see, hvorledes Enhver søger at sætte sig i Positur. Saaledes giver Algem. Zeitung en Udsigt over Østerrigs Hjelpekilder, hvorefter det uden stor Anstrængelse kan stille 500,000 Rd. i Marken, til Gjendrivelse af engelske og franske Journaler, som allene for at fuldføre den nye Politiks babelske Taarn, Grækenlands Sag, spaae Europas politiske Existents dens nær forestaaende Undergang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
En Bødker kan faae Kondition paa en Herregaard i Fyen, at tiltræde enten strax eller til førstkommende 1 Mai.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
En hvid Han=Hønsehund med brune Ører er optaget i Eibye Mølle ved Odense, hvor Eieren kan afhente samme, imod at betale dette Avertissement og andre Omkostninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
En lille sort glathaaret og spidsnudet Han=Hund med en hvid Plet paa Brystet er ved Nytaarstid bortløbet fra sin Eier Hvo, der maatte kunne give Oplysning om samme, ombedes at melde sig enten paa Elvedgaard i Weslinge eller Bubbelgaard i Jndslef Sogn, hvor, for Hundens Tilbagelevering, en passende Douceur udbetales.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1828-01-25
Godt nyt inden og udenlandsk Hauge= og Blomsterfrøe, med tilhørende Ærter og Bønner er, som sædvanlig, at faa tilkjøbs uden Odense Vestesterport hos Handelsgartner, C. Bünger.