Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-03-17
J den Mellemtid af de fire Postdage, da alle Efterretninger fra dette Land manglede, har meget af Vigtighed tildraget sig sammesteds. Først om ovenmeldte Franzosernes Landgang paa Wallis (paa de vestlige Kyster af Engelland). - Efterat de 1200 sort monderede Galleislaver vare (uden Kanoner Telter a.) satte i Land, grebe de strax til deres Haandværk, d. . - plyndrede de. I Begyndelsen gik det temmelig got; Landfolkene flygtede og lode alt i Stikken. Men snart vaagnede - da man først besaae denne Haandfuld Folk, uden egentlig Vaaben og uden Understøttelse - det brittiske Mod; Ung og Gammel, end- og Qvinder grebe til Vaaben; Lord Capdor ilede til med Land=Militzen, og saaledes omringge den ganske Provindstal=Magt (maaskee ikke slet 100,000 Md. stærk) de stakkels sorte Fyre. Paa begge Sider bleve nogle dræbte: men Borger Tate, den franske Anfører, saae aldeles ingen Rædning og - efter Paarses Exempel - Af saadan Gierning da, han sig bevæge lod, Og vilde ikke meer udgyde Kristen=Blod, og overgav sig i Følge dette, efter et frugtesløst Forslag til en ærefuld Kapitulation, med sine Svenne til Fanger, og saaledes strakte da (efter engelske Beretninger) af de 1200 paa Land satte, alle - 1400 (1) Gevær. - Denne snorrige Tildragelse gav imidlertid Oppositionsbladene rigelig Sto til allehaande Bon mots. Frankerig veed ret beqvemt, at skille sig ved sine Delinqventer, sagde Nogle: Det skikket dem til Gammel=Spd. Wallis, medens Engell. lader sine giøre den bekostelige og lange Reise til Nye=Spd. Walli(Botanybay). Andre herimod fandt noget meget hemmelighedsfuldt i denne Landgang, og frygtede, at der snart skulde følge en talrigere, hvilken disse fangne Røvere da torde tiene til et Reservekorps; derfor, meene de, var det raadeligt, at skikke denne farlige Depotjo for des heller tilbage til Frankerig med Protest. Det være som det vil, saa har dette latterlige høist ubetydelige Drillerie gjort et ubeskriveligt Jndtryk paa de tapre Engellænder. Overalt saae de nu Landgange og Franzoser og alt vilde rædde sig og sit medens det endnu var Tid. J sær kom Den saa berømte engelske Banke derved i Knibe 3 Bestyrtningen og den ængstelige Forventning af de Ting, som skulde komme, løb Enhver hen og vilde have rede Penge for Papiret. Herved faldt d. 25. Febr. Fonderne ned til 50 og d. 6. blev en Kabinetsbefaling bekiendtgjort, at Banken skal i nogen Tid holde inde med Betalingen i rede Penge. Nu bade Ministrene Kongen - paa en Søndag som aldrig for er hørt - at bemøie sig fra Vindsor i det geheime Konseil. I dette blev, som Hoved=Forholdsregel den bemeldte Kabinets=Ordre stadfæstet, og Kongen foer gesvindt tilbage til Vindfor. Siden ere nogle 1000 af de første Handelshuse traadte sammen og have forbunden sig til stedse at antage Papiir istedet for rede Penge, dette har virket, at de saa meget faldne Fonds igier ere stegne til 2 Proc. Jmidlertid har Forvirringen dog kuns lidet sagtnet sig. Flere Manufakturister have alt givet endeel af deres Arbeidsfolk Afskeed, fordi de ingen Bank=Noter faae vexlede til at betale dem med. Man vil nu bringe for nogle Mill. til Bytte gjorte spanske Daler i Omløb, men ogsaa om disse befrygter man, at de torde blive indsamlede og giemte. Der forsikres at alt store Skatte af Guld og Sølv ere, af Frygt for Franzos., nedgravne i Jorden. En stor Mængde Guld er under bedækning bragt fra Banken til Tover (et fast Taarn i London) i Forvaring. - De amerikanske Fonds ere stegne 7 Procent, fordi Hvermand troer, at han der med mere Sikkerhed kan udsætte sine Penge.