Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-07
Brændeviinsbrænder J. Sidenius foredrog derefter et Forslag om, at Examen for Brændeviinsbrændere maatte ophæves eller forandres, hvilket Forslag lyder saaledes: Den Petition, jeg finder mig foranlediget at forelægge de ærede Stænder, angaaer Ophævelsen, eller Forandringen af en Cancelli-Placat af 26de Juni 1812, der lyder saaledes: Da det er befundet, at Brændeviinsbrændingen paa de fleste Steder i begge Rigerne ikke drives med vedbørlig Kundskab om Kornsorternes Behandling til dette Øiemed, og med de fordeelagtigste Gjæringsmidlers Anvendelse, saa har Kongen befalet: at Jngen maa tillades at nedsætte sig som Brændeviinsbrænder i Kjøbenhavn eller andetsteds i Rigerne, forinden han, enten ved det Kongelige Brænderi i Kjøbenhavn eller ved noget andet vel indrettet Brænderi, er bleven underviist i den rigtige Methode og for Bestyreren af ovennævnte Kongelige Brænderi har beviist sin Duelighed." Af denne Placat sees, at Regjeringen antog, at Brænderierne den Tid ikke bleve drevne med vedbørlig Kundskab og Kornsorternes og Frugternes Behandling til Brændeviin, og at de fordeelagtigste Gjæringsmidler ikke anvendtes. Hvorvidt denne Paastand var rigtig eller ikke, vil jeg ikke nøiere undersøge; dog det veed jeg, at, som man behandlede Sæden paa den Tid, behandler man den endnu, og at det Gjæringsmiddel, som man brugte i alle Brænderier i 1812, var Giær, taget fra Øllet, og dette anvender man endnu, da man endnu ikke kjender noget fordeelagtigere. Chemikerne have ikke siden 1812 lært os nogen fordeelagtigere Fremgangsmaade til at frembringe Spiritus af Sæd. Practikerne ikke heller. Bestyreren af det Kongelige Brænderi lærte ligesaa lidet en bedre Behandling af Kornet, som Hr. Brøndum gjør nu. Da denne Placat udkom, saae man existere et Kongeligt Brænderi i Kjøbenhavn. Jeg formoder, at dette Brænderi blev af Hans Majestæt antaget, deels for her at gjøre Forsøg med at udvinde, ved nyere og bedre Behandling af forskjellige meelholdige Legemer, mere og bedre Spiritus, deels for at forsøge nye og meere hensigtsmæssig construerede Brænderi=Apparater (da saadanne Forsøg i Almindelighed overstige en privat Mands Evner), og naar disse Forsøg vare faldne heldigt ud, at bekjendtgjøre dem for Rigets Brændeviinsbrændere, saa at disse da kunde finde en Læreanstalt, hvorden nye og bedre Fremgangsmaade practisk kunde læres. Var dette Øiemedet med dette Brænderies Anlæggelse, da var det vistnok ogsaa nødvendigt, at man befalede dette Brænderi brugt som Læreanstalt, naar man veed, hvor utilbøielig man i Almindelighed paa den Tid var til at gjøre sig bekjendt med og anvende nogen ny Opfindelse. Men, saavidt mig er bekjendt, søgte man ikke at naae hiint formodede Øiemed; thi man anvendte ikke andet Meelstof end Hvede, som i Kjøbenhavn og paa Øerne er almindelig anvendt, og ikke andet Gjæringsmiddel end det overalt anvendte, nemlig Ølgiær. Apparaterne vare de ganske almindelige, Fremgangsmaaden ved Jndmæskningen og Destilationen maa ikke have været ganske hensigtsmæssig ved denne Læreanstalt, og overhovedet hele Bestyrelsen daarlig, da Hans Majestæt ved dette Brænderi har tabt meget betydelige Summer. Har altsaa denne Placat den Tid stiftet nogen Nytte, ved at tvinge den vordende Brændeviinsbrænder, til at besøge denne Læreanstalt, maa det være den, at han lærte, hvorledes man ikke skal drive et Brænderi. Det eneste Nye, man saae ved dette Brænderi, var den da ikke almindelig bekjendte Sag, at anvende Kartofler til Brændeviin, men dette gavnede ligesaa lidet den Tid, som det senere gavnede Staten, at den betalte en meget betydelig Sum til en tydsk Amtmand Siemens, for af ham at lære en ny og forbedret Maade at tilvirke Brændeviin af Kartofler paa; thi vore Consumtions-Love forbyde os ganske at bruge dette vistnok meget fordeelagtige Materiale til Brændeviin. Opnaaede den Tid hiint Lovbud ikke Hensigten, opnaaer det den vistnok mindre nu.