JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
For Menneskegrandskeren var det et ikke unteressant Syn, at betragte her en Samling af flere end 300 Forbrydere, af de meest forskjellige Characterer, hvoriblandt Adskillige endog fra fjerne Lande, i hvis Ansigter man læste Lidenskaberne i deres forskjelligste Nuancer. 17 til 18 af de Mistænkeligste laae sammenbunden parviis, og da ingen af dem vidste, om han ikke vilde blive dømt fra Livet, saa var Spændingen, i deres Phystognomie meget mærkelig, især hver Gang Porten aabnede sig. En iblandt dem ved Navn Jonas Nielsen, ikke ældre end 16 Aar, havde tilforn arbeidet som Dreng paa Holmen og udstaaet adskillige Gange Straf. Allerede i Fredags var Alting færdigt til Henrettelsen, paa Grønningen bag ved Qvæsthuset, men denne fandt først Sted næste Dags Morgen Kl. 7, efterat Hr. Pastor Fenger havde beredt de til Aflivelse dømte syv groveste Forbrydere, til Døden. De bleve, afklædte indtil Beltestedet, opstillede i een Række, og een efter den anden halshuggede med Øxe. Hele Executionen varede ikke længer end 7 Minuter. Den berygtede Ole Vovehals blev, som den Skyldigste, sidst henrettet, og hans Krop lagt paa Steile, ligesom hans Hoved sat paa en Stage. Uagtet han i Livet førte et saa forvovent Tiinavn, viste han i sin sidste Time dog saa megen Forsagthed, at han ligesom samlede hen til Blokken. Han talte nogle Ord til de andre Fanger, som maatte være Vidne til Henrettelsen, og bad dem, at speile sig i hans Exempel. Jhvorvel Henrettelsen skeete saa tidligen, havde en stor Mængde Tilskuere dog indfundet sig. - Saaledes er Samfundet nu befriet for 7 af de værste Ryggesløse, der vare saa farlige for dets Sikkerhed. Jøvrigt kan det tjene nogenlunde til Trøst, at Straffe huset ikke tæller noget større Antal Fanger nu end i Aaret 1812, nemlig noget over 500. Ved den seneste humane Anordning, at de Forbryde ser, der ellers straffedes med Arbeide i Forbedringshuset indtil 6 Maaneder, nu afsones med Fængsel paa Vand og Brød, vil hiine Antal efterhaanden meget formindske sig. - Af de ved Tumulten undslupne Fanger savnes nu kun 3, nemlig: Kagstrøgen Rasphuuslivsfange Jens Friderichsen Foland, 25 Aar gammel, fød i Aarhuus, Snedker af Profession, 61 3/4 Tommer høi; kag strøgen og brændemærket Rasphuuslivsfange Hans Larsen Stokkebech, 27 Aar gammel, fød i Svendborg, Søemand, 63 3/4 Tommer høi; og kagstrøgen Rasphuusfange Rasmus Jensen Olsen, 26 Aar gammel, fød i Kjøbenhavn, Søemand, 64 3/4 Tommer høi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
J Hr. Hempels Avis af 27 Juni læses følgende, med Overskrivt: Jndsendt. – "Det er en bekjendt Sag, at baade Retfærdighed og Klogskab byde enhver Regjering, kun i den alleryderste Nød at gjøre Jndgreb i de mellem Private indgaaede og lovformelige Contracter. Hvad private Folk contrahere mellem hinanden, salvis legibus, er ordentligviis enhver Anden uvedkommende; men den ene af de 2 Contraherende er unægtelig baade moralsk og juridisk forpligtet at holde sit Ord til den anden, og opfylde hvad han frie og utvungen med Haand og Mund har lovet at præstere. Gjør han ei dette, maa han og ved Lov og Dom kunne tvinges dertil. Et denne Sætning rigtig, saa vil det udentvivl være en betænkelig Sag at iværksætte det afden Oeconomiske Correspondent gjorte, og i denne Avis No. 78 Pag. 310 omtalte Forslag, at reducere al Gield yngre end 5 Jan. 1813 tii rede Sølv. (Jndsenderen forudsætter nemlig, at Meningen er, at dette ved et Lovbud fra Regjeringens Side skulde iværksættes; thi at Private, som have indgaaet en Contrakt, kunne efter fælles Ønske og med gjensidigt Samtykke forandre den igjen, ja reent ophæve den, følger naturligviis af sig selv; men en privat Overeenskomst kan ingen almindelig gieldende Regel afgive). - Vel kan det ikke nægtes, at Staten, eller Regjeringen, som repræsenterer Staten, og handler paa dens Vegne, har, ifølge sin Overeiendomsret og ifølge sin Forpligtelse at sørge for det almindelige Vel, Ret til ogsaa at gjøre Forandringer i de af Private indgaaede Foreninger; men Retfærdighed og billighed tilsiger, at Staten ikke uden i yderste Nød og hvor det gjelder om det Heles Frelse gjør Brug af denne Ret. Et saadant Skridt gjorde paa en vis Maade den danske Regjering, da den i Anledning af den under 5 Jan. 1813 foretagne almindelige Forandring med de i Landet gieldende Penge, tillige befalede, hvorledes de i Repræsentativer gjorte Laan imellem Private skulde tilbagebetales. Men herved maa endda bemærkes, at Forandringen egentlig angik Pengevæsenet, ikke de indgaaede Contracter, og Lovbestemmelserne om Tilbagebetalingsforholdet bleve egentlig kun nødvendige fordi de forhen circulerende Repræsentativer, skjøndt saa betydelig nedværdigede ved Coursens Stigen, dog juridisk gieldte for den paalydende Sum. Og endda manglede der jo langt fra ikke dem, som, skjøndt ubeføiet, dadlede dette Lovbud som et Jndgreb i Privates Rettigheder. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
efterat det nu ved de nyere Anordninger om Statens Pengevæsen er tilladt Enhver efter Godtbefindende at contrahere i Navneværdie, Sølvværdie, eller rede Sølv, maa det vist kaldes at foreslaae en meget voldsom Forandring, hvis Man vil, at Regjeringen skal omgjøre alle disse mellem Private indgaaede Forpligtelser, og, naar Disse efter eget Valg have bestemt sig for at contrahere i en vis Pengesort, befale dem at opfylde det Contraherede i en anden et Lovbud, hvormed Creditor og Debitor meget let kunde begge blive lige slet tjente, ikke at tale om, den Usikkerhed i Henseende til indgaaede Contracter, deraf nødvendig vilde flyde, og det Tab, offentlige Stiftelser og Umyndige tillige kom til at lide. - Men deri har Correspondenten Ret, at det at contrahere i SølvVærdie eller i rede Sølv er langt at foretrække for Contrakter om Betaling i Navneværdie, som er saa usikkert, og hvorved enten den ene eller den anden nødvendig maa taabe, naar Coursen noget betydelig forbedres eller forværres. Derfor, ligesom Regjeringen har anbefalet Undersaatterne hiin Maade at contrahere paa som den sikkreste, saa har og vor fortjente Ørsted i sin Eunomia alt for længe siden gjort opmærksom paa dens Retfærdighed og store Fordele (Eunomia Pag. 519, 523 &c.). Meget beklageligt er det derfor, at disse og flere Vinkel i Tide toges til Eftertanke, hvorved megen Ulykke vilde have været forekommet; men Aarsagen dertil maa allene søges hos dem, som ved skjændig Mistillid til Regjeringen og dens Anordninger søgte at berøve vore - skjøndt paa Statens Grundeiendomme funderede - Rigsbanksedler al Kredit og at nedværdige dem til Jntet, hvilket foraarsagede Eiendommes og Vares Opdrivelse til de urimeligste Priser. At nu disse Priser ei kunne holde sig, er klart nok; derpaa afgiver enhver Termin Bevis; og det var værd at beregne, hvor mange Gange de Penge, som i de nærmest forestaaende Terminer skulle udbetales, overstiger den hele Pengemasse, som circulerer i Danmarks Rige. Regner Man den circulerende Pengemasse for 30 Millioner Rigsbdlr. N. V., og fordeeler den paa 2 Millioner Mennesker, bliver det kun 15 Rbdlr. N. V. pro persona. -Men, som det gaaer i Verden, at Man af Skade skal blive klog, saa var det høilig at ønske, at det dog nu maatte komme dertil, at alle Handeler paa lang Tid, især om faste Eiendomme, og alle Penge-Contrakter og Gieldsbeviser, herefter alene bleve udstædte paa rede Sølv, noget som Regjeringen har overladt til Enhvers eget Tykke, og hvis Ønskelighed dog nu er føinefaldende. En Følge heraf maatte da blive, at Sedlerne altid regnedes efter Dagens Cours i Handel og Vandel. dixi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
Mariboe, den 26de Junii. Efter adskillige Dages næsten utaalelig Varme begyndte det Natten imellem den 24de og 25de Junii at lyne temmelig stærkt, men den 25de om Morgenen, trak 2de frygtelige Tordener op i Nord og Nordvest, der rasede fra Klokken 10 om Formiddagen til omtrent Kl. 3 om Eftermiddagen, og tilsidst med en længe stærk vedholdende Skylregn. Lynilden slog ned, antændte og afbrændte et Huus i Paarup, under Grevskabet Knuhtenborg. Jlden begyndte i den ene Gavl, og forinden Sprøiterne her fra Mariboe kunde ile til Hjelp, laae det i en Askehob. Paa et Sølv Lommeuhr, en Skjenk og et Sengested nær, blev den hele Jndboe reddet; dog, som det gaaer ved slige Leiligheder, meget beskadiget og ramboulleret. – Som en Følge af Pengenes Forbedring med hver Postdag, kan nu en Alen Klæde kjøbes, i Saxkøbing og Nyekjøbing, for 14 Rbd., der for 8te Dage siden kostede 22 Rbd.;men paa Fødemidlerne, Viin o. s. v. mærkes intet Afslag. – J Mariboe Arrest sidde for Tiden ikke mindre end 8 Arrestantere, hvoriblandt een af det smukke Kjøn spæger i denne Tid sit Kjød med Vand og Brød. Ligeledes er i Saxkøbings Arrest et halvt Dousin af begge Kjøn hensatte for Tyverie og Hælerie, hvoriblandt en Tugthunscandidat. (Mariboe Av.) Viborg, den 19 Juni 1817. Snapstinget er da nu begyndt. Hvordan det vil gaae med Pengeaffairer og Handel, er ikke got at sige; men een Ting har vi dog at glæde Os til: det sikkre og velgrundede Haab, at vi dog nu engang vil blive befriede fra det fordærvelige Hazard=Spil, som Udenlandske eller Fremmede hvert Snapsting. opvarte os med og snyde os ved, og reise saa med fulde Lommer tilbage og lee os ud ovenikjøbet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
Odense, d. 27 Junii. For det Fyenske paa triotiske Selskab vil Dagen den 25 Juni blive uforglemmelig, da samme nød den store Lykke, at Hs. Høihed, vor elskede Gouvernør selv behagede at bivaane Mødet, efter naadigst at have modtaget Selskabets Jndbydelse til at være dets øverste Styrer og Beskytter. Til Slutning opmuntrede Hs. H. i en sand patriotisk Tale selv Medlemmerne til de virksomste Midler, for at opnaae Selskabets Formaal, som hørtes med taknemmelig Henrykkelse, og oplivede det glade Haab, at Selskabets Aand, rigtig fattet og ledet, endnu forsætter de skjønneste Frugter. - Natten imellem Tirsdag og Onsdag havdes her ved Byen en stærk til op paa Dagen vedholdende Torden, som kom fra flere Sider. Om Morgenen især indtraf et Skrald, hvorved det rystede i Vinduer og Huse. Lynilden slog til samme Tid ned og dræbte 2 Køer paa en Mark uden St. Jørgens Port, som stode tøirede noget fra hverandre. Paa den ene Koe var blot nogle Pletter tilsyne. Da de tilhørte en fattig Avlsmand, ved Navn Rasmus Andersen, som ikke eiede flere end de samme Køer, tør Man haabe, at Menneskevenner ville lindre hans store Tab, i hvilken Henseende Udgiveren efter Forlangende ikke har kunne nægte Manden sin Tjeneste, ved for ham at modtage de Gaver, som indsendes til Adressecontoiret. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
Odense d. 27 Junii. Efter 8 Dages skjønt Sommerveier fra Pindsedag at regne, døiede vi her i Fyen hver Dag Kulde, Blæst og Regn afvexlende. Den 16de Juni begyndte Veiret igjen at forbedre sig, blev hver Dag skjønnere, og den første Sommerdag (Soelhvervsdagen) var saa skjøn og stille en Sommerdag med østlig Vind, som man kunde ønske sig. Heden tog saaledes til at vi samme Dag havde 25 Sr. Varme, ligesaa den 22de. Den 23de endnu 23 Gr. ved nogen Blæst, den 24de ved Storm tabte Varmen sig til 21 Sr., og samme Aften saaes langtborte i S. V. idelig stærk Lynen, som snart slog ned, snart op, eller flagrede som Løbeild. Den 25de om Morgenen, naaede Tordenen ogsaa vor Horizont, og holdt ved næsten til Middag, dog, Gudskeelov, ikke egentligen over Odense. Jmidlertid dræbtes dog ved Lynilden begge en Huusmands eneste Køer omtrent 1/2 Miil østen for Odense. Den skal have rammet flere Steder, ogsaa Vesten for Odense, dog uden at tænde. J det Slesvigske maae det uophørlige Lynen om Aftenen den 24de især have været frygteligt, Nu Luften er bleven entledigt sine Dunster, have vi igjen den gamle Kulde og Blæst. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
Kjøbenhavns Børs d. 1 Juli, Cours. Hamb. 2 M. 432, a vista 440. Amsterdam 2 M. - , a vista, . . London 2 M. 18 3/4 Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 450. Specier solgtes til 28 1/2 Rbmk., Toldspec. 26 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 98 pr. 100; Oblig. 81. Norske Rbksedler 23. Dito Species. 20. Svenske Sedler 8 Mk. Disconto 10 PC. Dyrehaugssang. (Melodie af Weisse: Vil du være stærk og fri Ud fra trange qvalme By ud blandt høie Bøge, dybt i Skovens Skjød vi tye, der vi Frihed søge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
J de stolte Eges Ly Slæden dobbelt qvæger, og med Sang i højen Skr. tømme vi dens Bæger. Til den vakre Kirsten Piil vi en Velkomst sjunge; først vi nyde, hvad hun mild tækker Gamle, Unge. Øiet svæver om med Jld, løsnet er vor Tunge; dobbelt froe ved Skjønheds Smiil vi vor Sang lader runge. Gange vi paa Bakken opSang og Jubel lyder, Glædens Guddom paa dens Tov hver sin Dyrker fryder. Fro vi hylde vil dens Bud, fro den Krandsen bringe; mens i Sang vi bryde ud rask i Kredsen svinge. Glæden blomsterstrøer vor Stk. huldt til os den smiller. Favre Rosenmøer forbi æthervinged iler. Yndets Himmeltryllerie. mægtig paa dem hviler, og i herlig Sympathie. hvert et Blik os smiller, Under Bøgetræers Hang, under Eeges Kroner, klimprer, synger paa vor Gang Piger, Mænd og Koner. Fjelleboders, Byngers Klang, Luur og Fløites Toner tet Virvar Spil og Sang Glædens Guddom troner. Vorde vi af Larmen kjed, vi i Ly os leire, og i Skovens Blomsterbeed, Glædens Fest vi feire. Bacchus vinker til os ned, glad hans Magt vi hylde, og i salig qvægsom Fred Vore Glasse fylde! Reise os med Gammen da, mægtig Sangen lyder, og et brusende Hurra. gjennem Skoven bryder. End et Afskeeds-Hurra - Skoven Gienklang byder, og vort skingrende Hurra i dens Hvælving lyder. Tonende for Hav og Øe over Land og Bøge vil vort Hurras Scho døe, hvor et Øren følge. Tabe sig i klare Søe, der bag Skoven bølger, lyde for hver Skovens Møe, hvor hun end sig dølger. Nu afsted til Axelstad, Valfartstimen vinker; Kjøling vifter Træets Blad, Aftenrøden blinker. " de stolte Bøges Rad Skovens Skaal vi klinker - Saa afsted til Axelsstad, Walfartstimen vinker Fr. H.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
De fleste Mennesker, der indfinde sig ved en Henrettelse, komme der ene for at tilfredsstille deres Nysgierrighed ved et usædvanligt Skuespil jo sædvanligere et saadant Skuespil bliver, desmindre vil Tilskuernes Tal være. Da man i Robespierres Tid, dagligen guillotinerede Mennesker, blev man omsider saa ligegyldigt derved, at kun saare faa Tilskuere indfandt sig. En Henrettelsesdag pleier desuden at være et Slags Spire dag for de lavere Classer; man trækker tidligen om Morgenen ud af Porten, og beruser sig i Vertshusene med skarpe Drikke, som i Almindelighed betager Exemplet det muelige gavnlige Jndtryk, det ellers maaskee vilde gjøre. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
En Tjenestekarl ved Navn Hein Lydemann, 29 Aar gammel, i Herskabet Pinneberg, som d. 10 Junii f. A. har myrdet en anden Tjenestekarl, Hans Wrage, da Kierlighed til hans Forlovede vakte hans Skinsyge over sin lykkeligere Medbeiler, er af den Holsteen-Lauenborgske Overcriminalret, bleven dømt som forsætlig Morder til at radbrækkes; men efterat Dommen allerunderdanigst har været forelagt Hans Majestæt, er denne Straf af allerhøieste Naade bleven formildet til simpel Livsstraf, at halshugges med Øxe, dog skal denne Benaadelse ikke forkyndes ham førend efter Dommens Publication. Det, der foranledigede dette Mord og Maaden, hvorpaa Delinqventen udøvede det, var følgende: Ved Fastelavnstid kom han i Tjeneste hos en vis Harder i Buckborn, og forlovede sig der med en Pige, Kathrine Hatie. J Sommeren s. A. blev han indkaldt til Regimentet, og ved sin Hjemkomst i October fandt han sin Plads besat af Hans Wrage, og forblev derfor hos sin Fader. Jmidlertid besøgte han sin Kjæreste hyppigen, agtede at ægte hende og overtage sin Faders Sted, hvorved han regnede paa de 160 Rd. (S.H. C.) hun eiede. Men hans Kiæreste slog op med ham, og han, som ellers stedse var et muntert Menneske, blev nu meget tungsindig, erklærede foreen af sine Bekjendtere, at han uden sin Forlovede aldrig vilde faae en glad Time, og at han, hvis hendes Broder var Skyld deri, vilde hevne sig paa ham ved at angive ham for et Skovtyverie, han havde udøvet. Han besluttede derpaa at skyde Wrager, som den, der havde forlokket hans Kjæreste, og da han erfarede, at denne hans Medbeiler skulde kjøre til Hamborg, stod han op om Natten, gik 1/2 Miils Vei over Marken, hvor han, skjult i en Trøft, skjød Wrager, som kom 6 Minutter derefter, med sin Bøsse, der var ladt med Hagel, hvorved han bibragte ham 12. Saar i Hovedet, 2 paa Halsen og 20 paa høire Side af Skuldren og Brystet. Ved Obductionsforretningen fandtes 3 Hagel i det venstre Øje, hvilket Saar var dødeligt. Uagtet Kierlighed var Bevæggrunden til Forbrydelsen, saa røbede Maaden, hvorpaa denne udførtes, dog intet godt Hjerte. Det Kgl. S. H. L. Cancellie fandt heller ingen Anledning til at anbefale Delinqventen til videre Naade end den foreslagne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Odense, d. 1ste Juli. Hs. Høihed vor tilbedede Prindsesse Caroline Amalias Fødselsfest høitideligholdtes ved Hoffet den 28de Junii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Om Aftenen Kl. 7 modtog Hs. Høihed Lykønskninger af samtlige Byens Embedsmænd og Honoratiores med deres Fruer, samt af flere Fremmede, som i denne Anledning havde indfundet sig. Derefter var Bal og Souper. Søndag Aften den 29 Juni var Slotshaven illumineret og stod aaben. for alle velklædte Personer af begge Kjøn. Det skjønneste Veir begunstigede denne Fest, som under Dands og Munterhed vedvarede til næste Dags Morgen. Den ophøiede Fyrstinde, som ledsaget af Høisammes ædle Gemal flere Gange viste sig for den forsamlede Mængde, hilsedes med velmeente og gjentagne Fryderaab. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Mandagen den 16de Juni behagede det Hs. Høihed Prinds Christian at beære Svendborg med sin høie Nærværelse. Uden for Byen modtoges Høisamme under en Blomsterbue, hvor 2de af Byens Jndvaanere paa egen Tilskyndelse havde indfundet sig, hver med 16 af Byens yngre Piger, hvide klædte med grønne Krandse paa Hovedet og om Livet, i Haanden Kurve med Blomster. Da Hs. Høihed øinede de 2de opstillede Pigelinier, for nede med Blomster Guirlander, befalede Høisamme Kudsken at kjøre langsom, og behagede naadigst at holde under Buen. Her overrakte den yngste Pige paa høire Side, opløftet, ham følgende af Hr. D. Meyer forfattede Linier i Form af en Papirsrulle, omvunden med en Krands af Forgiæt mig ei: Velkommen ædle Prinds, velkommen til et Folk, hvis Pryd Du er, hvis Stolthed og hvis Glæde. See disse vore smaae, for os vil væve Tolk, med Roser sten den Vei Du vil betræde. Modtag af Uskyldshaand, en Krands den til Dig binder, som et Symbol paa trofast Borgerkjærlighed; Modtag med Naade den, og evig vi det minde; thi Danners Kongeslægt, er Dans Lyksalighed. Vi elske Dig, Du er vor Fryd, Du lindrer glad hver Klagelyd, Du bærer Omsorg for vort Vel, og fryder Dig ved Borgerheld. Gid derfor Himlen lønne Dig! saa er vi fro og lykkelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
som Hs. Høihed naadigst med sit yndige godheds fulde og gjennemtrængende Smiil behagede at modtage. Derefter overraktes Høisamme af den yngste Pige paa venstre Side en Krands af Vintergrønt og Evighedsblomster, og sammes Anfører udbad sig som dramatisk Directeur for Selskabet den høie Naade at see det beæret med Prindsens Nærværelse ved det Skuespil som i dette Øiemeed var bestemt. Hs. Høihed tillod derpaa naadigst med befaling til Kudsken, at kjøre langsom, at anførte Piger maatte gaae foran Vognen igjennem Byen, bestrøende Veien med Blomster til Byefogdens Bolig, hvor Hs. Høihed naadigst takkede Pigerne. Byens 2den Afdeling paraderede ved Porten, og Borgerbevæbningen paa Torvet. Ved Byefogdens Bolig modtoges Hs. Høihed af Byens Embedsmænd, spiste med en Deel af samme til Middag, og behagede derefter at tage Byens Mærkværdigheder, og Stedet til den nye Kirkegaard i naadigst Øiesyn. Om Aftenen indfandt Hs. Høihed sig med følge i det dramatiske Selskabs Skuespilhuus, hvor en af Hr. Meyer forfattet Prolog blev fremsagt, og derved en i Baggrunden, opreist Pyramide, hvorpaa var anbragt "Held for C. W. i Transparent bekrandsedes af anførte Piger. Derefter gaves Skuespillet Slavinden i Surinam, som H. H. naadigst behagede at see ligge til Enden, uagtet den stærke Hede ved det milde Veir. H. H. forlød Skuespilhuset under gjentagen Hurra og Trompeternes Lyd, og begav sig paa den oplyste Vei til Byfogdens Bolig, hvor Høisamme overnattede, og fortsatte derpaa Reisen om Morgenen til det skaarupske Seminarium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Forestillingerne, som det Kongelige Skuespillerselskab agter at give i Nyekjøbing paa Falster, blive Første Aften, Onsdagen den 2 Juli. Mistro og Skielmerie, Commedie i een Act paa Vers, efter Diculafvi, af Professor K. L. Rahbek, og Brud og Brudgom i een Person, Comoedie i to Acter af Kotzebue, oversat af N. T. Bruun; til Slutning: en Sang-Epilog, som med Guitar accompagnement udføres af Hr. Cetti. - Anden Aften, Fredagen den 4 Juli, Forførelsens Offer eller Savoyardinden, Skuespil i tre Acter efter Pigault le Brun, af N. T. Bruun; til Slutning: en stor Arie af de to smaae Sovoyarder, som synges med Guitaraccompagnement af Hr. Cetti. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Aalborg, den 25de Junii. Den her garnisonerende 2den Bataillon af det 2det indske Jnfanterie-Regiment, passerede i Søndags Eftermiddag Revne for den commanderende General i Nørre-Jylland, Hr. Generalmajor v. Wegener, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand. Bataillonen udførte i alle Dele under Hr. Major v. Rohdes Commando sine Manoprer, til Hr. Generalens fuldkomne Tilfredshed. - Paa det i Tirsdags holdte Dronninglunds Marked, blev Smøret solgt for 2 Rbmk. 8 s. a 2 Rbmk. 12 s. Pundet. (Wandalls Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Aarhuus, den 28 Junii. Atter har i disse Dage et Par Mennesker hængt sig her i Nabolauget, deriblandt en Seminarist og Skolelærer i Landsbyen Ormslev, ulykkelig Kierlighed skal her været Aarsagen; hans troløse Kjereste havde just Bryllup samme Dag som han beskikkede sig ud af Verden. En Pranger har hængt sig af Næringssorg. En endnu ubekjendt Mandsperson har man i Dag fundet hængende i et Træ i Kasted Sogn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Jndsendt. Hr. Schler i Hammel ved Frysenborg har atter i Aar plantet Berberisser i en lille Rugager. Allerede den 26de Juni fandtes Rust paa Rugen, tæt omkring Berberisserne, der sandsynligt om faa Dage har udbredt sig over hele Ageren. Hvo der altsaa endnu maatte tvivle om, at Berberisserne kunne frembringe Rust paa Rugen og det tidligere og følgelig meere ydelæggende end andensteds, og ønsker at komme til Overbeviisning, kan behagentlig henvende sig til bemeldte Hr. Schøler, for selv at tage Naviset i Øiesyn. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Kjøbenhavns Børs d. 4 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 452, a vista 400. Amsterdam 2 M. - , a vista . London 2 M. Rbdlr. Paris 2 M. - . Spec. 475. Specier solgtes til 30 Rbmk., Toldspec. Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 99 a 100 pr. 100; Oblig. 81 1/2. Norske Rbksedler 22. Dito Species. 20. Svenske Sedler 8 Mk. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Blandede Efterretninger. Christiania, d. 21 Junii. Den 18de denne Maaned ereredes ved Professor og Dr. Skjelderup, Ridder af Nordstjernen, Licentiatus medicinæ F. Holst til Dr. med ved det Norske Universitet, efterat han offentlig havde forsvaret sin JnauguralDisertation, morbus, qvem Kadesyge vocant, qvinam sit, qvanamqve ratione e scandinavia tollen dus. Respondens var Bibliothek-Secretair A. Hofgaard. Opponenterne: Professorerne Sørensen, og Horn, Dr. Phill. Garman, Dr. Gartner, Regjeringsadvocat Morgenstierne, Regimentsfeldtskær With, Docent Dahl, Lector Stenersen, Professor Hersleb, Candidatus juris Bierregaard, Protokol Secretair Petersen, Copiist Kyndsberg og Prof. Thulstrup. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-07-02
Den norske Rigsbank har til Commissionen for Rigsbank-Repræsentativernes Eftersyn og Eftertælling for Juni Maaned overleveret til Tilintetgjørelse en Sum af 167,030 Rbdlr.