JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Ved Parolbefaling af 8de de er, med Hensyn, til indeværende Aars Exerceertid, befalet Følgende: 1) at de Generalcommanden paa Sjælland underlagte Tropper skulle indkalde deres Frifolk og Districtøyeste, overeensstemmende med Planen, til Møde i de respective Standqvarterer den 12te September; 2) at de Generalcommanden i Nørrejylland og Fyen underlagte Tropper (3die, 5te og 6te Dragon-Regiment, 11te, 12te og 13de Linie=Jnfanteri=Bataillon og 3die Jægercorps) ligeledes skulle indkalde deres Frifolk og Districtsheste og, efterat have exerceret i 6 Dage i de respective Standqvarterer, samles i et Cantonnement og Hedensted, (mellem Horsens og Veile, den 16de September), hvor de forblive til den 30te f. M. Et 6 pundigt kjørende Batteri paa 6 Kanoner og 2 Granatkanoner skal deeltage i denne Troppesamling og ligeledes indtræffe i Cantonnementet den 16de Septbr. samt 3) at de Generalcommanden i Hertugdommene underlagte Tropper iaar ikke skulle indkalde Frifolk til Møde i Exerceertiden, men exercere i deres respective Standqvarterer med den tjenstgjørende Styrke og de iaar tilgaaede Rekruter. (B. T.)Man veed her ikke, hvilken Bestemmelse den forbipasserede russiske Flaade har. For 150 Aar siden eiede Rusland ikke saameget som en Kanon baad, (det første russiske Krigskib, en Fregat, blev nok bygget omtrent 1699), og dengang kunde Danmark udruste Flaader paa 30 Linieskibe, og endnu i 1762, da den gamle Keiser Peter vilde spise os op med Hud og Haar, kunde Danmark ikke alene tænke paa, men i Gierningen sende en Flaade paa nogle og tredive Krigskibe i Østersøen, for at byde Russerne Spidsen, og nu, Ja Tiderne have desværre sørgeligen forandret sig. - (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Reisende fra den 10de til den 16de Juli 1844. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Kjøbmand Kroyer; Madame Ahlmann, Lieutenant Rothe Udenfor Posterne: Forpagter Engelbrecht med Familie; Kammerjunker, Capitainlieutenant Fischer, Bygningsinspecteur Kornerup; Secretair Bagger; Pastor Posselt; Kammerraad Nyholm; Jngenieurcapitain v. Dreyer. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Personposten: Hr. Plenge; Greve Schmettau; Mad. Warning. Udenfor Posterne, Fruerne Møller og Bredsted; Baron Knuth; Etatsraad Treschow; Hr. Bentzon; Forpagter Rieper.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Med Dampskibet Harlequind ankom den 16de Juli fra Kjøbenhavn: Militairlærer Thomasen med Familie, Kjøbmand Lyhmann, Handskemager Lundberg; Jomfru Gierding; Skomagermester Larsen; Skræddermestrene Jeppesen og Jørgensen; Guldsmed Lund; Candidat Molbech, Politibetjent Petersen med Familie, Studenterne Lund og Olsen; Frøken Hermann, Muursvendene Rode og Toh; Jomfru H. Wahl; tvende Frøkener Deichmann, Snedkermester Godvertz med Søn; Mad. Juul, Jomfru A. Stahl; Snedker Petersen; Jomfru Andersen; Studenterne F. Rostrup og A. Rostrup; Frøken Kjerulff; Kammerherre, Lehnsgreve Friis med Søn og Tjener; Gjørtler Winberg. – Den 19de Juli afgik til Kjøbenhavn: Mad. Rasmussen, Tjener P. Rasmussen, Huusmand Olsen; Hr. Sørensen; Maren Jørgensdatter; Jnformator Boye; Eleonora Erlitz; Pastor Wraae, Jomfru Amalie Hegelund; Bødker Jørgensen; Gjortler Lundqvist, Provisor L. Bagger; Forvalter Jessen; Dhrr. Tesdorps, Weber og de Coninck; Doctor Aarestrup med 2 Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Med Dampskibet Caroline Amalier ankom fra Kjøbenhavn den 12te Juli, Greve Friis; Baron Rosenørn Lehn, Kæmner ved Øresunds Toldkammer, F. de Coninck med Datter; Pastor Rosen; Proprietair Hansen med Kone; Cand. phil. Dorph; Copiist Høngaard; Secretair Kopke med Kone; Capitain Wulff med Frue; Mad. Fuglede med Barn; Madame Bergstrøm med Datter, Jomfru Johansen; Hr. Mikkelsen; Tjener Frederiksen, 3 Dækspassagerer. – Samme Dag afgik til Svendborg og Flensborg: Jomfru Lindberg; Handelscommis Fritz; Mad. Clausen; Kjøbmand Roepstorff, Proprietair Kroyer med Kone; 3 Dækspassagerer. – Den 15de Juli afgik til Kjøbenhavn: Fru Møller med Barn og Pige; 2de Frøkener Mac-Dugal, Frøkenerne Steinmann og Jansen; Frøken Michaelsen med 3 Søsterbørn; Cand. theol. Smidth; Grosserer Puggaard; Møllerne Larsen og Petersen; Dhrr. Bech, Berzeli, Andersen og Petersen; Gardehusarerne Thier sted, Waabensted og Stubberup; Tjenestekarl Stokkemarke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Med Dampskibet Christian der Achter afgik til Kjøbenhavn den 13de Juli, Fru Rousing; Jomfruerne Fogh og Gjerding; Cand. Theol. Fogt; Cand. Pharm. Pontoppidan; Dhrr. Abildgaard og Nielsen; Jsenkræmmer Hansen; 4 Dækspassagerer. - Med samme Skib ankom fra Kjøbenhavn den 15de Juli, Studenterne Theil, Holst og Wilhielm; Jomfruerne Gruner, Madsen, Grandjean og M. og E. Theil; Landmand Holst; Dhrr. Boller og Auchenberg; Handelsbetjent Theil; Cand. Mortensen; 4 Dækspassagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Med Dampskibet "Løven, ankom fra Kjøbenhavn den 14de Juli, Professor Clausen med Frue, 2 Døttre Sønner og Pige; Studenterne Schwensen og Hovitz; Copiist Jørgensen med Kone; Jfr. Hansen; Landsoverretsprocurator Dahl; Snedkermester Suhr, Garverm. Jensen; Dhrr. Olsen og Nielsen; Hr. Obel med Kone, 3 Dækspassagerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Udenlandske Efterretninger. Paa Grændsen imellem Algier og Marocco er det for Øieblikket stille og det stadfæster sig, at den maroccanske Hær har trukket sig tilbage og tildeels opløst sig. Marschal Bugeand har foresat sig at tugte Grændsestammerne, som stedse have staaet Abdel Kader bi og er til dette Øiemed draget mod Syden. Men medens Fiendtlighederne mellem Frankrig og Marocco kan ventes bilagte, er der Udsigt til, at de vil blusse op mellem Spanien og Marocco, da der bestandig paastaaes, at Keiseren vægrer sig ved at give Spanien nogensomhelst Fyldestgjørelse. Man ruster sig derfor og i Spanien saagodt man kan og der meldes, at 6000 Mand staae, i Begreb med at afgaae til Centa. General Nar var skal være den, der især driver paa Krigen. Om iøvrigt Spanien vil søge at erholde Frankrigs Bistand og om England vil lade det passere, maa Tiden lære. J de Deputeredes Kammer har Guizot forsikkret, at Frankrig ingen Erobringsplaner har, men Marineministeren bemærkede dog ved samme Leilighed, at Prindsen af Jonvilles Jnstruxer ikke ere strængt bindende, men at han kan handle efter Omstændighederne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Med den O'Connellske Sag i Overhuset er det nu kommen saa vidt, at Lordcanzleren har forelagt Overdommeren 11 Spørgsmaal, af hvis Besvarelse Overhusets Kiendelse vil være afhængig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Fra Athen meldes under 22de Juni, at der nylig er indtruffen en Depesche fra Grev Nesselrode, hvori det hedder, at Keiseren glæder sig over Tilendebringelsen af Nationalforsamlingens Arbeider og over at der er truffen en Overeenskomst mellem Kongen og Folket, hvorfor han gjerne fornyer de diplomatiske Forbindelser med den græske Regjering. Men de russiske Cabinet har tillige med Utilfredshed hørt den Formodning yttre, at de til Grækenland grændsende tyrkiske Provindser bringes i Uro og Oprør ved Hellener. Fremfor Alt hedder det i bemeldte Depesche holder min høie Herre fast ved den Betingelse, at Grækerne ikke bortfjerne sig fra de Grundsætninger, som fastsattes af de tre 3 Skyts magter ved det græske Riges Grundlæggelse, at de under omhyggelig Vedligeholdelse af den indvortes Rolighed ogsaa agte de tilgrændsende fremmede Provindsers Rolighed, at de ikke tænke paa at overskride de dem anviste Territorialgrændser og vogte sig for alle Erobrings- og Propagandaforsøg. At opretholde disse Principer og engang bestemte Grændser er Magiernes faste Beslutning. Disse ere høitidelig garanterede ved den Tractat, der gav Grækenland sin Tilværelse; de ere nylig bekræftede ved en ganske ny Protocol! J dette væsentlige Punkt ere alle 3 Hoffer enige; deres fælleds Øiemed er saavel Grækenlands indvortes Rolighed som det otomanniske Riges Rolighed og Jntegritet. Da dette er en Anskuelse, som Keiseren deeler med Frankrig og England, saa vil De let kunne bedømme, hvilket Jndtryk der er frembragt ved de fra alle Kanter indløbende Meddelelser om de hemmelige Selskabers fordobblede Virksomhed i Grækenland, om Oprørsplaner, som de paatænke at bringe i Udførelse i Thessalien, Epirus og Macedonien, om Rustninger af alle Slags og om den fordærvelige Ligegyldighed, hvormed Regjeringen betragter disse Machinationer. Hvis Noget var skikket til at true Grækenlands Sikkerhed og Uafhængighed, maatte det være Jværksættelsen af saadanne Planer, thi hvis disse skulde herede Tyrkiet alvorlige Farer, saa vilde Grækenland paadrage sig en alvorlig Revselse fra Magternes Side, som have besluttet at beskytte Tyrkiets Jntegritet og Orientens Ro mod ethvert Angreb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
(Jndsendt.) Høitærede Hr. Redacteur. Efter Deres tidligere Opfordring i Stiftstidenden tillader jeg mig herved, som et Beviis paa Agerdyrkningens Fremskriden, og den Interesse, der i de sidstforløbne 3 a 4 Aar har viist sig her i Egnen for forbedrede Agerdyrknings=Redskabers Indførelse, omtrentlig at opgive hvormange amerikanske Plove, der ere anskaffede i Sognet, som tæller Præsten og 19 Gaardmænd. I hver Gaard forefindes, med meget faa Undtagelser, 3 amerikanske Plove, for største Deelen af den Sort, som en bekjendt under Navn af Niels Nielsens, foruden adskillige engelske, som tidligere have været anskaffede, men som nu ere blevne fortrængte af de fortrinligere amerikanske, saa at det er et yderst sjældent Syn at see en af de gamle danske Plov paa Marken. Ogsaa Harven har modtagen megen Forbedring her i Egnen, og i mangen Gaard forefindes en Kornrensemaskine, hvilket tør anføres som Beviis for at der er vakt meere Sands for Kornets tilbørlige Rensning. Vilde kun Kjøbmændene istedetfor Maal alene, tillige kjøbe Kornet efter Vægt, vilde det upaatvivlelig være en kraftig Spore for Landmanden til at producere og bringe sundt, fyldigt og velrenset Korn til Torv, for at erholde den høieste Priis. Læselysten begynder ogsaa at vækkes, idet en Almuebog samling er oprettet, som deels ved goddædige Gaver, deels ved Jnteressenternes Bidrag i det Tidsrum den har bestaaet ikke tæller faae Bind. Tillige fik man en Aftenskole oprette sidst paa Vinteren, som, ledet af Sognepræsten og Skolelæreren, og besøgt af 19 Lærelystne tildeels Mænd og Karle, gjorde god Fremgang. Læregjenstandene vare: Retskrivning, Regning, Geographie og Fædrelandshistorie. Til tilkommende Vinter vil den igjen tage sin Begyndelse, og man haaber at den vi blive talrigere besøgt, og ønsker den al god Fremgang til Held for Bondestanden. Karlebye paa Falster. F. H. Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
AVERTISSEMENTS. Dampskibet. Harle, quinAt Dampskibet "Harlequin paa dets Reiser til Kjöbenhavn i Fremtiden afgaaer herfra om Fredag Morgen Kl. 5 istedet for som forhen Kl. 4. Det bekjendtgjøres herved. Nykjøbing den 19de Juli 1844. R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
At Undertegnede er forsynet med Deichmanns Farvevarer bekjendtgjøres herved. Stubbekjøbing den 19de Juli 1844. W. Lauritzen. At 14,000 Rbd. Sedler strax kunne erholdes til Laans, af Nakskov Kjøbstads Overformynderies Midler imod anordnet Sikkerhed, bekjendtgjøres herved. Jacob F. Hee. C. C. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Auctioner. Onsdagen den 24de Juli dette Aar, bliver paa Hovedgaarden Havdenberg afholdt offentlig Auction over en Deel herskabelige Vogne, bestaaende af: 1 Kareth, 1 Vienervogn, 1 Phaeton, i Gig, 2 Stolevogne, en Kane, flere forskjellig Seletøier, hvoriblandt et sølvpletteret Seletøi til 4 Heste næsten ganske nyt, 4 brune Kjøreheste, i sort Ridehoppe og nogle Æsler, vandte til at bære Melk, en Deel Brænde med videre. Liebhaverne ville behage at møde om Formiddagen Kl. 10. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag dette Aar, og vil iøvrigt Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere blive bekjendtgjorte. Hardenberg den 14de Juli 1844. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-20
Creditorerne i Dødsboet efter Ane Kirstine Pedersdatter, Enke efter Huusmand Peder Mose i Aunede, under Baroniet Juellinges Skiftejurisdiction, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede comiterede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 17de Juli 1844. Rostrup. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Postexpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Lollands Falsters Valle Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Mandagen den 2 2. Juli. No 87.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Jndenlandske Efterretninger. Den jydske Stænderforsamling. Til at prøve det i f. N omtalte Udkast til en Anordning om Forandringer i Arvelovgivningen. bleve følgende Commiteemedlemmer valgte: Professor Larsen, Cancelliraad Møller, Landsoverretsprocurator Jespersen, Stiftamtmand Rosenørn og Justitsraad With.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
J det fjerde Møde anmeldte Præsidenten, at han havde modtaget følgende private Andragender: 7) Overkrigscommissair Holst: Andragende om Ophævelse af Jndførselsconsumtionen og Formalingsafgiften. 8) Kammerraad Wulff: Andragende angaaende Udjevnelsen af de mellem Kongeriget og Hertugdømmene stedfindende materielle Forhold. 9) Samme: Andragende, at den Sum af 5, 100,000 Rbd. aarlig anvendes til Renter og Gjælds Afbetaling eller rentebærende Activers Opsamling til sammes Dækning, indtil Nationen ansees for at være gjældfri. 10) Gaardeier Kirk: Andragende fra Engberg Sogns Gaardmænd om Adskillillelse fra Harboøre i Fattigvæsenets Anliggender. 11)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Apotheker Køster: Andragende betræffende en Forandring i Kirkevæsenets og Underviisningsvæsenets Bestyrelse m. m. og at ingen i selve Underviisningsvæsenet indgribende og i Følge deraf enkelte Byers og Districters aandelige og materielle Jnteresser berørende Foranstaltninger maae gjennemføres. forinden Overbestyrelsen af Kirke- og Skolevæsenet, er ordnet osv. Den Kgl. Commissarius forelagde Forsamlingen: Udkast til en Forordning om Jords Afstaaelse til Kirkegaardes Udvidelse. Til at prøve dette Lovudkast, nedsattes en Comitee af tre Medlemmer, hvortil valgtes: Overkrigscommissair Holst, Biskop Tage Müller og Legationssecretair Hvass. Den Kgl. Commissarius forelagde dernæst Udkast til en Placat, hvorved den Amtsfattigkasserne ifølge Reglementet for Fattigvæsenet af 5te Juli 1803 § 47 Litr. a tilkommende Afgiftophæves mod Vederlag paa anden Maade. J Anledning af dette Lovudkast vedtoges at nedsætte en Comitee, og efterat det var bestemt, at denne skulde bestaae af tre Medlemmer, bleve hertil valgte: Kammerraad Aagaard, Justitsraad With og Godseier Nyholm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Fremdeles forelagde den Kgl. Commissarius Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser om Præsternes Ret til at forlange fri Befordring til visse Enbedsforretninger. Til at afgive Betænkning over dette Lovudkast nedsattes en Comitee, bestaaende af tre Medlemmer, hvortil valgtes: Godseier Winkel, Provst Møller og Jnspecteur Betzer. Endvidere forelagde den Kgl. Commissarius Udkast til adskillige Forandringer i Toldtariserne. – Slutningen af dette Udkast indeholdes imidlertid ikke i de idag modtagne Stændertidender.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Onsdagen den 17de Juli Kl. 9 1/2 modtog Hs. Maj. Kongen den Deputation, der overbragte Petitionen angaaende det danske Sprogs lige Berettigelse med det tydske i det dansketydske Hertugdom mes Stænderforsamling." Petitionen var underskrevet af 20,069 af Kongerigets Jndvaanere. Deputationen bestod af de i Byen tilstedeværende Jnd bydere, Raadmand Hansen, Grosserer Meinert, og Professor Schouw, den Sidste udtalte som Ordfører omtrent Følgende: Allernaadigste Konge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Fædrelandets Redacteur har modtaget følgende Skrivelse fra den slesvigske Forenings Secretair Laurids Skau, hvoraf det erfares, at denne hæderlige Forenings Forsamlinger ere blevne forbudte: Hr. Redacteur!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Da jeg formoder, at det ikke alene vil interessere Dem, men ogsaa Læserne af deres ærede Blad at erfare, hvorledes man farer frem mod os herovre, saa giver jeg mig herved den Frihed, at meddele Dem efterfølgende Notitser til Offentliggjørelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Hvad Schlesvigholsteinerne næsten i et Aar have truet med, og formodentlig af alle Kræfter arbeidet paa, er nu gaaet i Opfyldelse. Der er nemlig tilsendt Sognefogderne et Circulaire gjennem deres respective Herredsfogder, hvori det meldes: at det ifølge Amtets Skrivelse af 13de dennes, efter Skrivelse fra Cancelliet den 6te d. M. ved allerhøieste Resoer lution af 3die d. M. er bleven den saakaldte slesvigske Forening forbudt at holde fremtidige Møder. Tillige paalægges det Sognefogderne af Herreds fogderne, at de skulle paasee Forbudets Efterlevelse i deres Districter. Samtidig hermed er der gjennem Overcriminal retten paa Gottorp udnævnt en criminel Commission, bestaaende af Conferentsraad, Amtmand Johansen og den nye Politimester i Haderslev, Justitsraad Lassen samt Amsecretair Muss mann, som har faaet det Hverv at undersøge forskjellige af Foreningens Foretagender, navnlig, hvem der er Forfatter til de Bekjendtgjørelser, der i forskjellige Blade ere optagne som Extracter af den saakaldte slesvigske Forenings Protocol, dateret den 12te Junii. Jeg har allerede faaet en Forsmag af denne criminelle Forfølgelse, uagtet jeg ikke føler mig skyldig i nogen Brøde, idet vor bekjendte Herredsfoged Kier i Morges Kl. 7 aflagde mig et Besøg i min Bopæl i Forening med en Sandemand og en Bud løber, og foreviste mig et Commissorium fra den omtalte Commission, ifølge hvilket han havde Ordre til at affordre mig den slesvigske Forenings Forhandlings-Protocol. Jeg var naturligviis tvungen til at give efter for Magten, og udleverede derfor Protocollen; men da der tilfældigviis laae nogle private Breve og Concepter (uden Værd) ved Protocollen, saa anmassede han sig ogsaa Ret til at medtage disse Papirer, uagtet jeg nedlagde alvorlig Protest herimod, idet jeg paastod, at han overskred sit Commissorium, som alene bemyndigede ham til at fordre Protocol lens Udlevering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
J samme Øieblik som Herredsfogden optog Forhør over mig, kom der Ordre fra Amtmanden, at jeg Kl. 12 skulde indfinde mig paa Amtshuset i Haderslev, for der at fornemme, hvad Commissionen vilde foretage sig imod mig. Det løb imidlertid naadigt af; jeg fik hverken Knut eller Vand og Brød, men blev derimod meget inqvisitorisk afhørt, især angaaende Forfatterskabet til de forommeldte Bekjendtgjørelser, samt hvorledes det overhovedet var gaaet til i Forsamlingen o. s. v. Uagtet jeg forlangte en Extract af Protocollen over det optagne Forhør, saa blev dette mig dog negtet, saalænge Undersøgelsen varede; jeg forlangte imidlertid udtrykkelig tilført Protocollen, at jeg havde fordret Extracten, fordi jeg troede at have Ret til at forlange en saadan. Hans Nissen har ligeledes været i Forhør idag og saavidt jeg veed, er han bleven behandlet omtrent paa samme Maade som jeg H. P. Lorenzen og Pastor Hertel ere indstævnede til i Morgen, og Gud veed hvormange flere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Gjæstgiver Schrøter i Hederslev er tillige af Politimesteren bleven forbudt at modtage os sit Huus, saa at man maa tilstaae, at vedkommende Herrer have forstaaet at varetage Alt, for at forhindre os stakkels danske slesvigske Bønder i at forsamle os, for at trøste og styrke hverandre i disse for os og Riget betrængte Tider. Det er snurrigt nok, saaledes at vorde tagen i criminelt Forhør i Lighed med Røvere og Mordere, og det alene, fordi en offentlig Bekjendtgjørelse, om hvis Lovlighed Jngen af os har tvivlet, uheldigviis er bleven optagen med Mishag af vore mægtige slesvig-holsteenske Embedsmænd, som sandsynlig have gjort Jndstilling til Kongen i denne Anledning. Sommersted, den 15de Juli 1844. L. P. Skau.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Efter Fædrelandet optage vi in extens den af Hr. Goldschmidt holdte Tale paa Skamlingsbanke, der i Kjøbenhavn skal have givet Anledning til flere ugrundede Rygter: "Jeg er en Jøde, hvad vil jeg imellem Jer? Aa, jo, det er netop rigtigt, at jeg er imellem Jer; thi J ere Allesammen Jøder, ja J ere endog meere Jøder, end jeg? – Thi Jøderne blive kun forhaanede og trykkede i fremmed Land, men J blive det i Eders eget. Og hvis det nu indvendes, at Eders Gud dog ikke er min Gud, saa svarer jeg, Ja men jeg har dog en Ret til at være her saavel som Nogen. - Min Moder talede Dansk til mig; paa Dansk har min Aand indsuget hvad den veed, naar jeg er glad, glæder min Siæl sig paa Dansk, og naar jeg er bedrøvet, sørger den paa Dansk, og derfor gjorde det mig ondt lige ind i Sjælen, da man her forgreb sig paa det danske Sprog, og derfor er jeg uvilkaarligen kommen her tilligemed de Andre til det Sted, hvorfra Smerten udgik, ligesom Katholiken valfarter til det Sted, hvor hans Helgen leed. Megen af Eders Glæde forstaaer jeg maaskee ikke; men Eders Smerte forstaaer jeg Smerten er jeg Eders Broder. Her er min Haand. Kan den skrive for Jer, kan den slaae for Jer, saa commandeer; det er en Broderhaand. – Og nu da i veed det, saa kan J tillade mig at give Jen et Raad eller Vink. Det kommer jo fra et broderligt Gemyt. Seer J. den christelige Religion er en ypperlig Religion, i det mindste for Christne; men det er en Taalmodigheds=Religion. J Eders hellige Bøger staaer skrevet: Naar En slaaer Dig paa det ene Øre, saa vend det andet til, hvilket oversat paa Dansk betyder: at naar de har taget Sydslesvig, saa lad dem tage Nordslesvig med Men det gaaer ikke an! – Eders Theologer maa see at forsone Jer med Eders Samvittighed, for J maae vælge en anden Devise, og jeg vil foreslaae Jer en jødisk og det er: Øie for Øie, og Tand for Tand, hvilket oversat paa jevnt godt Dansk betyder: at naar Schlesvigholsteinerne ville give Jer paa Hovede saa skal J give den ligesaameget paa Hovedet. Det kan ikke hjælpe at tale om Fred og Forsyning, naar der er Krig; det kan ikke hjælpe, naar man faaer Prygl, at tildække sig med den christelige Kjærligheds taabe. Man føler Slagene alligevel. Skal de være Krig, saa lad der være Krig, skal der være Gilde, saa lad der være Gilde. Derfor et Hurra for et lystigt Gilde med Schlesvigholsteinerne paa gammel jødisk Maneer!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Flere russiske Krigskibe skulde atter den 17de d. M. være under Opseiling fra Drage. Hvad ville Englænderne vel sige, naar de erfare, hvilken mægtig russisk Flaade, der samler sig i Ørefundet; Vi sige naturligviis slet intet dertil. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-07-22
Den russiske Escadre, til Ankers ved Helsing, øer, bestaaer, efter Hels. Av. af 8 Linieskibe, 2 Fregatter, 2 Corvetter og 1 Brig, med ialt 780 Kanoner og 8 a 9000 Mands Besætning. Af disse Skibe have 2, nemlig Linieskibet Leipzig og Fregatten Melpomene" finsk Besætning. - Corvetten Navarine" og Briggen Palinous" forlode Rheden, den 16de, for, som man mener, at bringe Syge og Udygtige tilbage til Cronstadt.