JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
London, den 20 Aug. Lord Nelson, hvilken for 29 Dage siden var udløben med sin Flaade, fra Gibratter og hidtil har krydset ved de spanske og portugisiske Kyster, er i Forgaars med hans Flagskib Viefory paa 100 Kanoner og Supert paa 7. anlanget til Portsmouth. Han har taget den Beslutning at vende tilbage til England, efterat han erfarede at den combinerede fiendtlige Flaade var indløben til Ferrol. De øvrige Skibe af hans Flaade ere stødte til Admiral Cornwallie. Da han indløb til Portsmouth, var den hele Kyst opfyldt med Tilstuere, hvilke modtoge ham med gientagende Hurraraad. Da hans Skib, kommende fra Gibralter, maae holde Qvarantaine, saa skrev han strax Forgaars følgende Brev til Toldamtet i Portsmouth a Skibet Victoria og Flaaden under min befaling er for 27 Dage siden afseilet fra Gibralier. Denne Gang herskede sammesteds ingen Feber, var ogsaa, som Doctor Fillovs sagde mig, ingen Frygt des. aarsag. Flaaden under min Kommando har jeg den 13 August efterladt mig hos Cornwallie; paa samme herskede en fuldkommen Sundhed; hverken omborde paa Victoria eller Superd befinder sig en eneste Mand der behøver at henlægges paa Sygstuen. Derfor pantsætter jeg mit Æresord. Paa denne Erklæring erholdt Lord Nelson Tilladelse for sin Person at komme i Land. Han indtraf igaar paa hans Landgods Merton, og vil sandsynlig idag aflægge et Besøg i Admiralitetet. Hans Helbred er formedelst de lange og mange Strabatser, meget svækket, og han vil ventelig i nogen Tid pleie Roligheden. Ogsaa Admiral Stilling er med Glory paa 9. og Warrior paa 74 Kanoner, fra Rocheforter=Stationen anlanget til Plymouth. Hans øvrige Skibe ere ligeledes stødte til Admiral Cornwallis, ved hvilken ogsaa den Calderske Flaade befinder sig. De herværende Blade indeholder en Liste, efter hvilken Admiral Cornmallis, naar Flaaderne under Admiralerne Nelson, Calder, Collingwood og Stirling, fuldkommen har forenet sig med ham, commanderer en Flaade af 59 Linieskibe. Derimod beregner man den flengtlige Skibsmagt i Ferrol til 36, og den i Ørest til 20 Linieskibe, følgelig har Fienden kuns 50 imod vore 59. Desforuden bestaaer Lord Keiths Flaade af 11 Linieskibe, 20 Fregatter og 180 mindre Krigskibe, og ved Jamaira og i Vestindien have vi 16 Linieskibe.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Den amerikanske Stad Detroit paa Grændsen, af Canade, bestaaende af 300 Huse, er den 12te Julii ganske afbrandt.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Sir Home Popham er afseglet til Constantinopel, hvor han skal indrette den tyrkiske Søemagt paa engelsk Fod.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Indenlandske Efterretninger: Læreren ved Seminariet paa Blaagaard, Saxtorph, har angivet for Landhuusholdningselskabet Maaden at lave en Ribeviin, som skal overgaae Mallaga og andre føde Vine, og i Aaringer naar Sukkeret ikke ere i alt for høi Priis laves med Fordeel. Af 3 Lspd. Ribs faaer man 16 Potter Saft. som blandes med ligesaa meget Vand, og dertil bruges 24 Pund Sukker. Naar dette er kogt og giæret og opspædt bliver det omtrent et Anker.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Paa Hovedvagten paa Kongens Nyetorv er nu opsat en prydende Uhrskive.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
J Politivennen paaankes den idelige Skriger, paa Kiøbenhavns Gader af hæse, halte og kobberrøde Visekiællinger, som dagligen giøre deres Vandring igiennem de folkerigste Gader, og ved Salget af deres usle Produkter afstedkomme saavel moralse som physisk Uorden. Ligesaa findes sammesteds et forsvar af en Bom mand imod en Student, hvori han blandt andet sig ger, at der blandt unge Mennesker gives nogle, som kaldes Studentere, men hvis Opførsel undertiden, kunde berettige dem til Navnet: Studebentere.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
En Apother skulde tillave et Lægemiddel for en meget syg Mand. Han skrev paa Flassen: 4 Rystes vel førend det drikkes. Ta Laden næste Morgen gik til den Syge, spurgde han Tieneren, om Medi inen havde vilket. De ned Tag er havde ikke ladet ham ahne noget godt. a hvads har Han ikke taget min Medicia. - Ak, vi vil de nok give ham den, Heriel men vi havde neppe begyndt med Rystningen, sø rend han døde i vore Arme.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
J Anledning af de, af den bekiendte Dr. Gall saa hyppig foretagende Følerier paa Lældes og Jkke Lærdes, atlige Folk og Tyver Hiernestaller, udlader Dagen sig med, at Gall selv maae have sit Snuhedsorgan i god Stand, men at Skarpar dig heds=Organet hos de Personer, som ved hans herlige Snakketøi lade sig forlede, neppe er fremstikkende. - Nægtes kan ham vel ikke ualmindelige anatomiske Kundskaber; men det lægges ham meget til Last at han nedværdiger Videnskaben ved at lade den spille Markskrigerens Rolle. Han har imidlertid den Trøst at han nu sanker Dukater ind i stieppeviis, medens han kunde sultet ved de bedste lærde Bestræbelser. Verden vil heller besnakkes end belærer, Paa Onsdag prædiker i Budolphi Kirke, Hr. Henneberg, Paa Torsdag i Hosplials Kirke. Hr. Klauen Kl. 11. Paa Fredag i Frue Kirke Hr. Meden.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
ssements. tiente paa Hals Ladegaard, ved Døden har forladt At vor eneste Søster Ane Marie Kornbech, som det Timmelige den 29de August sidstleden Kl. 2 1/2 Stædt Eftermidag, i hendes Alders 25 Aar, efter henved et Aars Vrystsygdom og omtrent 6 Ugers Sengeleie og haarde Lidelser; bekiendtgiøres sørgeligst Aalborg den 1 Sept. 1805. Niels Kornbech. for Familie og Venner paa egne og Brødres Vegne. sion for Qvarantaines Foranstaltningerne. I Hen
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Bekiendtgiørelse fra den Kongelige Direchold til de under 27de Februarii, 27de April og 28de paa Grund af senere indløbne Beretninger: Mai d. A. herfra skeete Bekiendtgiørelser erklares 1) At pestartet Syge harlottret sig saavel i Staden Colinth, beliggende paa Halvøen Morea, som og paa Øen Candia; og at følgeligen disse Steder, indtil videre, bliver at ansee som smittet de Steder. hollandske Fort; St. Gebige deels Hima, indtil vi komme directe fra Kysten Guinea, kun de, fra det 2) At af Persone, Skibe og Varer, som ander blive at ansee og behandle sam kommende fra me fra den øvlige Deel af Kysten Guinen, kunne smittet Sted; men at de imod de, som ankom ansees og behandles som kommende fra mistankt Land. Den Kongelige Direction for Qvarantaine i Foranstaltningerne den 27de August 1805. Bille. Malling. Cold. Jansen. Lange. Kiachoff. v. Schmidt Phiseldek. Chritie.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Bekiendtgiørelse. Da hans Majestæt Koni Østersøen skal antændes et Lampefor paa Christianss, har bifalet, at til Veiledning for de Søfarende Underretning fra Hr. Commandeur, Generaladjutant saa bekiendtgiøres herved, efter i Forveien indhentes og Overlods Løvenørn. der sord Christians kunne Skibe lettelig om Nat Efterdi den største Deel af Østersøens Seilads fal ten forlige paa denne eller omliggende smaa Øer og videre Veiledning for de Søfarende, er der i in Skiær. For saavel at forribygge dette, samt til deværende Aar indrettet i det store Taarn paa Chri le, som gaaer omkring i 3 Minuttet, saa at, hvor stians et Lampefor med 9 stort Reverdetra Speiman staaer fra det, seer man i den Tid 9 starte der en Tid af omtrendt 20 Sptunder og i Mellem Skind, følgelig mellem hvert af disse Skib forløpaa for lang Afstand, vil man stedse let Lysning tiderne forsvinde samme; log, naar man ikke er af Lamperne. vet bemelte Jndretning, at man tte i noget TilFyrets Høide over Vandet er 92 Fod. Det er gi sælde skal kunne forvære det med det for nogle Aar siden ved Nordbutten af Bornholm anlagte Blus eller Steenkuls Fyr, som brænder med en stadig Lue. Dette sidste Fyrs Holde er 23 Fod over Vandspetter, hvorved man i sig bar Veir kan see det paa en betydelig Frastand af 5 til 6 Mile og dero der efter Høiden paa Skibet det sees fra. Ovenmelte paa Christiansø oprettede Fyr antændes første Gang den 1ste October 1805, og fra den Dag af forholdes dermed efter Forordningen af 21 Marts 1105, og Placaten af 1ste Februar 1779, saa at det om Sommeren, eller fra Paaske til Mikkelsdag, lyser 1 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang, og om Vinteren, eller fra Mikkelsdag til Paaske 1/2 Time efter Solens Nedgang til dens Opgang. - Kiøbenhavn, i det Vestindisk Guineiske Renten og General=Toldkammer, den 24de August 1805. Moltke. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Oldenburg. Stoud. Söleyer, Kornerup, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Creditorerne i Stervboet efter her i Byen den 32 Julii sidst ved Døden afgangne Bundtmager Andreas Golz, indkaldes herved i Følge Placaten af 27de October 192 med 12 Ugers Varsel for paa lovlig Maade at anmelde og beviisliggiøre deres Fordring eer for undertegnede Skifteforvaltere. Aalborg den 30te August 1805.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Horsyld. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Hos undertegnede faaes til Kiøbs, for billigste Priser, i vores Leie hos Hr. Mogens Møller paa Nyetorv, store og smaae engelske Skilderier, malede og brendte paa Glas, samt indsatte i Rammer Ligeledes kan og faaes andre Stilderier, samt Speile og Landkorter. Aalborg den 2den September, P. et S. Blanch.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Førstkommende Onsdag den 4 September Formiddag Kl. 10 Stet bliver paa Østersundbye Mark strax Østen for Aalborg tæt ved det af Bager Aarslew nye opbygte Sted ved offendtlig Auction bortsolgt, nogle Traver Skaftekorn af Rug, Byg og Haure hvortil Libhavere herved indbydes. Da jeg undertegnede, Eier af Gammelmølle der i Aalborg agter underhaanden at bortsælge samme? saa inviteres herved de Lysthavende til at henvende sig til mig, for at accodere om Kiøbet. Møllens Fortrinlighed andseer jeg unødvendig at begavne, tun maae jeg for Meklendte trindre, at deele Værket det bestaaer af 2de Meelqværne, en Grudde og en Brætavern, er alt af ant opbygget for et Aar siden, Aalborg d 23 August 1805. J. Smidt.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
J Gryn og Meelbotiqven ved Latinsk Stole sælges alle Sorter simmerske Gryn a 7 Mk. Stieppen, Bankebyg a 8 Mk. Skieppen, Hvedemeel ra s. Pd. engelsk Fiormeel a 12 sigtet Bygmeel 27 s. Pd. godt Formelys a 24 sk. Pd. Spedelys af alle Størrelser a 22 s. Pd. m. m. alt til billigste Priser hos J. P. Jensen.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
En Bileger Kakkelovn anviises til Kiøbs fra Vogtrytteriet.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
I det Stid i Skomagergaden, som nu beboes af Stemerer Mester M. Løndom er til Michaeli Værelser, til Leie; som med mig attorderes P. Dahlin.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Ved Skiftebehandlingen efter Ungkarl Christen Pedersen Holbech i Kollerup Bye og Sogn i Vesterhanverred under Thisted Amt er anmeldt som Arvinen Brøder ved Navn Jmer Pedersen der skal have været gift os hoesadt i Byen men Død og efterladt sig Børn, men hvormange og hvor de opholder sig vides ikke. Diffe med deres Formyndere herved indvarsles at møde til en Skiftesamling efter bemelte Afdøde som holdes hos Sognefogden Peder Toft i Kollerup veres Arveret at legitimere. Boet formaar til andet Proclama. Klim den 18 August 1825. J. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Under Østers og Vesterhanherredernes verslige Skiftejurisdiction er død Ungkarl Niels Pedersen Paarup Arvingerne efter ham er Sødskendebørn og Nærsødskendebørn hvoraf nogle skal opholde sig i Kiøbenhavn; Disse indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, fra undertegnede Dato at møde mig som Skifteforvalter hos Sognefogden Peder Toft i Kollerup der deres Arveret at legitimere. Chredi og Debitorerne indkaldes med lige Varsel til samme Tid at tage Møde, Boets Forme formaaer ei andet Proclama. Kliim den 18 August 1805. J. Hansen.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Forordningen af 25de Mai 1804 om det stemplede Papiirs Brug i Kongerigerne Danmark og Norge, faaes hos Bogtrykker Wandall, for 1 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Formedelst Forandring af Boepæl agter Selveier, Mads Christensen at bortsælge den ham tilhørende Gaard Kirketerp i Torslev Sogn og Børglum Herred, enten underhaanden eller ved offentlig Auction Gaarden skylder 5 Tdr. 1 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. Mark og Eng ligger omtring Husene, og Drift og Grøvt har ves i Overflødighed saavel i Herde som Tørvemose. Paa Gaardens Marker kan aarlig saaes 6 a 7 Tdr. Rug, 4 Tdr. Byg, og 16 a 20 Tdr. Havre samt avles 24 Læs Høe, Gaarden kan tiltrædes til næstkommende 1ste Maj. Videre at beskriøt Eiendommen, og Bygningernes Godhed ansees ufornødent da Liv haverne bedst vil overbevises herom ved Øiesynet Skulde Gaarden ikke blive solgt underhaanden da bliver samme tilligemed Besætning og endeel Jndboe stillet til offendtlig Auction næstkommende 1ste October. De Lysthavende ville behage at henvende sig til Jens Christen Jensen 1 Bastholm i Wreilef Sogn, eller Jens Christensen i Wange i Torslev Sogn som have i Kommision at sælge samme underhaanden eller og til Eieren. Kirteterp den 15 August 1805 Mads Christensen.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Udi Torslev Sogn, Øster Hanherred, Hiørring Amt er en mig tilhørende Eiendomsgaard Aarupgaard kaldet at erholde til Kiøbs, Gaardens Hartkorn er 10 Tdr. 1 Skpr. Marken er saaledes inddeelt at der et Aar med det andet kan faaes, 16 Tdr. Rug 12 Tdr. Byg, 2 Tdr. Havre, og af Høe kan ungefær avles 36 Læs godt Enghøe, foruden Baarhøe, og af Kreature kan holdes i Vester 12 a 14 Kiør, 50 Faar, og 8 a 10 Stkr. Ungavæg. Bygningerne er i forsvar 4 Stand, og Stuehuset indrettet at de kunde beboes. af en Familie uden for Bondestanden. Ligeledes er jeg Eier af Bondrup Veirmølle i Haverslef Sogne Aar siden paa hollandsk Facong er opbygt og da tilliØster Hanherred Hiørring Amt, det af nye for 4 et nye Qværnstene indlagt, er assureret i Brandtatlen for 2200 Rd. staaende for Mølleskyld 2 Skp. . Alb.; til samme er Maling overflødig og det Slage Kørn som meest maler er Rug, tillige et derved liggende Sted matriculeret for 2 Tdr. 2 Fkr. 1 Alb. hvortil kan faaes 8 a 10 Tdr. Korn og avles 3 a 4 Læs Høe, og kan føde og græffe 2 Bæster, 4 Kiør 10 Faar. Samt et Stytte Hede i Schram Sognefælle, Stedet nær beliggendes matriculeret for 2 Skpr. 4 Fkr. Hartkorn, hvorpaa kan haves Græsning og Tet veskiær. Hvo som attraaer at erholde en eller bragt disse Eiendomme ville behage at melde sig hos undertegnede Eier inden Septembers Udgang dette Aar for derom at accordere. Arupgaard den 2 August 155. Jens Koldborg.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
J Henseende til Stervboet efter forrige Eier af Gietirup i Ulsted Sogn Hans Branisen er nu Stifter, forvalteren loverleveret Jncasator Beregninger saa at Arvingerne kan blive oplyste om Stervboets Affater i Omslagsterminen dette Aar. J saa Henseende er bestemt en Skiftesamling dette Stervboe angaaende at foretages hos Herredsfoged Hasselhalch i NørreSundbye ved Aalborg Onsdagen den 11 September, hernæst Formiddag Kl. 10 Slet, hvortil at møde indkaldes den afdødes efterladte Enke samt Arvingerne, de Myndige selv og de Umyndige med Værger, paa det der kunne blive udgjort alt det fornødne saa at Skiftet da kunne blive optagen til Slutning. Dette bliver trende Gange bekiendtgjort i de Kiøbenhavnske i Berlingske Tidender og de Aalborgske Jydske Efterrets ninger, for oprigt ønskede Stifteforvalteren, at blive i Fortiden underrettet fra Vedkommende om at de har taget behørig Oplysning af denne Bekiendtgiøreise.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling agter undertegnede at etablere sig som Procurator her i Byen. Det høi og respettive Inden og Udenbyes Pubelicum, som i saadan Qvalitet, gunstbehagelig ville beære mig med deres Tillid og Fortrolighed enten som Sagfører eller Commissionair, forsikret jeg den promtiste og redeligste Behandling; og Logerer jeg for Tiden i Stuen paa venstre Haand af Jndgangen til Procurator Jepsens Gaard. Aalborg den 20 August 1805. M. Baug, Ober og Underretsprocurator.
Jyske Efterretninger, 1805-09-03
Til behagelig Efterretning for de som passere fra Nibe til Hvalpsund anmeldes herved: at den Kiørsel som de Veifarende i nogle faa Aar alt mere har tilladt sig fra Haubroe over Molgaards Mark og in gjennem Gaarden bliver alene for hvem der har Ærinde til Gaarden, og i saadan Henseende er sadt Bom og Laas for Vasen til Gaarden, da den almindelige Landefart pafferes fremdeles paa den fra gammel Tid værende Landever fra Haubroe til Holme og videre ad Hvalpsund ligt Jagtagelse maa skee paa Tilbagetouren. Mølgaard den 23 August 1805. Peder Kielsen.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
2 Gange ugentlig Fredagen.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Udenlandske Efterretninger. London, den 23 August. Den store fiendtlige Flaade fra Ferrol et allerede, forstærket til 28 Linieskibe, igjen gaaet af Søen til. Jdag Eftermiddag blev desaarsag følgende opslagen paa Loyds Kaffehuus: a Denne Morgen er indløben Depescher fra Admiral Cornmallis dateret den 19 dennes. De indeholder en Beretning fra Kapt. Brace paa Fregatten Jris, hvilken melder, at han den 13de om Aftenen har seet den combinerede fiendtlige Flaade uden for Ferrols Havn. Den bestod af1 til 28. Linieskibe, 5 Fregatter og 3 Brigger, styrede Vest nordvest og seglede imod Vinden. Kapt. Brace formodede at den endnu først samme Aften var udseglet fra Fertol. 2.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Den combinerede store Flaades hurtige Afsegling fra Ferrol, hvilken bliver commanderet af Vice=Admiraserne Villenruve, Gravina og Grandellanna, og Contre=Admiralerne Dumanoir, Magon og Gourdon, beviser Fiendens overordentlige Virksomhed. Flaaden forlod Ferrol, førend endnu en engelsk Søemagt igien havde indfunden sig for derværende Havn.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Som man forsikrer, blev den combinerede fiendtlige Flaade den 14 dennes seet af Fregatten Najade næsten i samme Egn og Forfatning, som den Aftenen til orn var bleven recogniseret af Fregatten Jris, Er denne Efterretning grundet, saa er det muelig, at Viceadmiral Calder antresser den. Denne Admiral blev den af August med 22 Linieskibe detascheret fra Admiral Cornwallis Kanalslaade. Da Vinden endnu var nordlig og følgelig gunstig for ham, saa kunne hag den 19 eller 20 vare i Egnen af Ferrol - Var Fienden formedelst Modpind bleven F. Wandall uber. holdt tilbage i de derværende Vande, saa kan man maaskee vente at det er kommet til en Træsning imellem begge Flaader. 2 Men Fienden, siger et herværende Blad, er hidtil saa meget bleven begunstiget af Lykken, at vort Haab, at Calder endnu skulle treffe ham ved Ferrol, ikke er meget stort.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Vor Flaade under Sir Robert Calder bestaaer af udsøgte Skibe. Han har alle Lord Nelsons Stude hos sig, undtagen Victor og Superb. Paa den anden Side vil vel ogsaa Fienden have efterladt sig alle Skibe i Ferrol hvilke ikke har været i den beste Tilstand.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Vi have nu fra Ferrol af til Texlen henimod 10 Linieskibe. Det er nu at ønske, at de just maae være der hvor deres Nærværelse udfordrer det.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Den Kongel. Fregatte paa 36 Kanoner og 215 Mand, har i Vestindien havt det Uheld at støde paa den franske Fregatte Topage paa 44 Kanoner og 3 andre franske Skibe paa 22, 18 og 16 Kanoner. -
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Kapitain Mudge, hvilken commanderede samme, besluttede sig til, at forsvare sig til det yderste mod denne Overmagt og at sælge hans Skib saa dyrt som mueligt. Ogsaa har han den 19 Julii ikke førend overgivet sig, for hans Skib var skudt til et fuldkommen Vrag og havde allerede 6 Fod Vand i Rummet. Efter at Mandskabet var bierget, stak Fienden Skibet i Brand og nedsenkede det med alle Kationer og Munition. Det engelske Tab i denne Fægtning bestaaer af 8 Dræbte og 15 Saarede.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Omborde paa den franske Fregatte Topaze var Commandeuren Brandin og 23 Mand dræbte.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Som man bevidner, vil Sir Sidney Smith, uopholdelig faae en vigtig Søecommando.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Wien, d. 21 August. Vore Militairanstalter, til en bevæbnet Neutralitæts Vedligeholdelse vedvares meget levende. J disse Dage ere efter hverandre 2 franske og en østrigsk Coureer anlanget hertil fra Paris. Den ene af de Franske havde tilhagelagt Veien i en Tid af 6 Dage. Ogsaa fra St. Peters borg ere i denne Uge tvende Courerer anlangede hertil.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Ved alle krigeriske Udseender bevidner endnu mange, at det ikke vil komme til Krig, men til en Congres. - Efter et andet, dog utroeligt Rygte, vil den hele Armee til den 1ste Septbr. blive sadt paa Krigsfod og til den Ende blive udbetalt en dobbelt Gratisgage.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Jtaliens Grændse, den 10 August. De franske Tropper i Overitalien ere siden 4 Uger i bestandig Bevægelse og samler sig meget talrige ved de østrigske Grændser, især ved Floden Chiese, ved hvilken, ved Monte-Chiaro skal staae en Leier, der angives til at indeholde over 30,000 Mand, og hvis Bestemmelse endnu er ubekiendt. Til samme Tid sættes Turin i fortreffelig Forsvarstand, og paa Mantuas Fæstningsværker arbeides med stor Virksomhed.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Paris, den 20 August. De offentlige Rygte, have i de sidste Dage taget en krigerigsk Vending: saa at Haabet, at Freden ikke skulde blive forstyrre, paa det faste Land, i det mindste har svækket sig med git. Det hedder, at Senatets allerede anmeldte Tilsammenkaldelse skulle have Hensyn herpaa, men imidlertid vides endnu ikke noget herom med Vished, hvilket kuns er den tilkommende Tid forbeholden at oplyse.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Hamborg, den 29 August. Det udspredte Rygte, at der i Paris var bleven erklæret Krig mod Østrige, Rusland, Sverrig og Tyrkiet, er indtiendnu ganske ugrundet.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Altona, den 30 August. Jgaar indtraf Hs. Høifyrstelige Durchlaucht., Hr. Landgreven, Carl af Hessen, paa Sammes Tilbagereise fra Carlsbadet, i forønsket Velgaaende hertil, behagede at indtage Middagsmaaltid hos Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Overpræsident von Stemann og fortsatte henimod Aftenen Reisen videre over Travemandetil Lovisenlund.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Indenlandske Efterretninger. Ringsted, den 26 Aug. Bonden Jørgen. Hansen af Qværkeby solgte for kort Tid siden er Stykke Tørv paa Mosen for 10 Rd. Efter Kobslutningen, og efter at Køberen havde afhentet i Læs, indfandt Bonden sig hos Køberen, sigende til ham: at han havde forkøbt sig, at han ikke vilde have saa meget som var accorderet, og endelig, at han vilde opføre ham et godt Læs af sin øvrige Tørv, om han derved kunde blive skadesløs: - Da han nu kom med dette Læs, sagde han: det vilde endnu ei være ham Erstatning for de accorderede 10 Rd., og efter nogen Betænkning erklærede han: kun af ville have 7 Rd. - Gid at man havde mange saadanne ærlige og veltænkende Bønder.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Paa Bornholm forfærdiges nu ogsaa Taffeluhre, hvoraf Prøve er foreviist Landhuusholdningsselskabet, der har funden dem ligesaa gode som de saakaldte Viener-Taffeluhre, og har derfor belønnet Opfinderen med den anden Guldmedaille.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Majorerne von Dyssel af Marin Regimentet og von Michaelsen af H. K. H. Arveprindsens Regiment ere allernaadigst forfremmede til Oberstlieutenanter.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Det paa Hovedvagten i Kiøbenhavn anbragte Uhr er allerede i fuld Gang. Jkke allene de Vagthavende, men ogsaa Bedoerne af Kongens Nyetorv og de omliggende Gader, glæde sig ved at kunne erfare Klokkeslettet med Vished baade Nat og Dag.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
J en af Kroerne imellem Kiøbenhavn og Slagelse skal Kromanden, af Ærgrelse over at see fine Vinduesruder besudlede med Navne og slaae uanstændige Diviser have fremlagt en Bog med reent Papir, hvori han anmeldede sin ærede Gæster at svare hans Ruder men derimod at nedsskrive deres Vittigheder i bemeldte Bog. Da nu denne Bog ligeledes blev udfyldt med de uartigste Udtryk, tog han tilsidst Bøgen bort. En Reisende som mærkede dette, nedskrev strax paa hans Rude følgende Vers, Hr. Vert, skal os en Bog igien, Hvori man Vid og Dumhed planter; Geniet giør De Dem til Ven, Det har saa sielden Diamanter.
Jyske Efterretninger, 1805-09-06
Paa 13de Søndag efter Trinitatis prædiker i Budolphi Kirke: til Høimesse Hr. Henneberg og til Aftensang Hr. Roth. J Frue Kirke prædiker til Høimesse Hr. Stiftsprovst Schierup og til Aftensang Hr. Aspach. J Hospitalet prædiker Hr. Klauen Kl. 11. Aal borg Byenyt.