Kiøbenhavns Postrytter, 1795-07-10
Leyden den 26de Junii. Paa en 14 Dage har i nogle hollandske Byer, i Schiedam, Dortrecht, i Amsterdam selv, men særdeles i Rotterdam, viist sig en Slags Giæring, der uden den provisoriske Forvaltnings Forsigtighed og Fasthed kunde have havt farlige Følger. Natten mellem 13 og 14 Junii sendte et Antal Borgere eller Jndvaanere i Rotterdam, der for det meeste hørte til een eller to der opstandne Clubber, eller Folkeselskaber, en Deputation paa 5 Personer til Præsidenten for Byens Municipalitet, for at begiere, han strax skulde lade den sammenkalde, hvilket han afslog, med mindre Deputationen vilde erklære ham, at Byens Rolighed var i Fare. De fem Deputerede gik da bort, og kom tilbage med 4 andre, som gientog den første Paastand, med Tillæg, at de vilde have den forrige Hoofd-Officeer von Staveren hæftet, da Folket var saa forbittret paa ham, at Byens Rolighed var i Fare, hvis man ikke strax forvissede sig hans Person. Præsidenten og tre af hans Colleger, han havde faaet til sig, bleve ved det forrige Afslag, og afviiste dem til næste Dags Samling Klokken elleve; imidlertid lod dog den franske Commendant gaae Patrouiller. Næste Morgen tidlig lode Hovedmændene for denne Opstand offentligen i alle Byens Qvarterer sammenkalde Medlemmer af det republikanske, og af det patriotiske Selskab, og alle andre, der vilde foreene sig med dem, at møde paa Børsen Klokken halv elleve, der at anhøre og afgiøre de Puncter, man skulde foreslaae Municipalitetet. Det vedtoges da i denne Sammenkomst at æske af Municipalitet, at alle Medlemmer af den gamle Bestyrelse skulde have Huusarrest, von Staveren undtagen, der nøye maatte bevogtes paa Doelen; at alle det oraniske Parties Tilhængere skulde afsættes fra deres Embeder, Poster, og Herligheder, de fra Byen kunde have, at deres Navne to Dage efter offentlig paa Raadstuemuren skulde opslaaes, og at der i deres Sted skulde udnævnes trængende, men duelige Patrioter, der kunde være Folket behagelige, samt at det samme maatte skee ved alle dem af Byens Arbeidere, der hang ved det oraniske Partie. Municipalitetet afslog eenstemmig disse Fordringer, hvori det ikke kunde gienkiende det hele velsindede Folks Stemme, da Borgerskabet ikke lovligen var sammenkaldet; da desuden disse Hæftelses og Fængslings Fordringer, uden angiven Grund, og uden lovlig Fremgang streed mod Borger= og Menneske=Rettighederne, som Raadet havde svoret at overholde. Men Mængdens Deputerede ikke blot vedblev, men endog forøgede deres Krav, med tilføyede Trusler og Erklæringer, at man ikke vilde være ansvarlig for det Blod, der kunde blive udgydet, og gave tilsidst Raadet først et Qvarteer, og siden endnu to Minuter at beslutte sig i. Raadet saae sig da endelig nødsaget at give efter, og lyde Mængdens Fordringer, som derpaa, ved Hielp af den franske Besætning, bleve udførte. Men næste Dag samledes atter Raadet, og i Betragtning af, at det den forrige Dag forefaldne krænkede deres Samvittighed, Pligt, Menneske= og Borger-Rettighederne, nedlagde høytideligen deres Embeder, blot med Tilbud at forestaae dem, indtil næstkommende 18de Junii, da de vilde overgive dem til, hvo der valgtes i deres Sted. Hovedmændene for Opstanden sendte paa deres Side en Deputation til Hollands provisoriske Repræsentanter, for ogsaa der at paastaae deres Fordringer, især at et eller flere Revolutionstribunaler maatte oprettes til at eftersee de under forrige Regiering siden 1787 for Patriotisme fældede Domme, og skaffe de Uskyldige deres Skade erstattet af de gamle Bestyreres Formue, samt at de gamle Regenter af det oraniske Partie i alle Byer maatte hæftes, og deres Tilhængere allevegne afsættes. Repræsentantene sendte, saasnart de hørde derom, tre af deres Medlemmer med en Secretair til Rotterdam, for at see at forlige Tingene i Mindelighed; men da dette ikke vilde lade sig giøre, udstædde de en Bekiendtgiørelse, hvori de paa det eftertrykkeligste misbilligede, og fraraadede en saadan Fremgangsmaade, samt erklærede de gjorte Forslag, og det til dem aftvungne Samtykke, ulovlige og ugyldige, gienkaldte saavel Beslutningerne, som de i Følge deraf gjorte Hæftelser, van Staverens undtagen; tillige anordnede de, at der skulde nedsættes en Commission paa 24 Medlemmer til at undersøge den forrige Regierings saavel politiske, som FinantseForhold. Hermed var imidlertid det hæftige Partie ikke tilfreds; den 22de samledes de paa ny paa Rotterdams Børs, man veed ikke, i hvad Hensigt, da den franske Commandant, som havde faaet deres Sammenkomst at vide, med to af sine Officerer i fuld Armatur indfandt sig iblant dem, og ved sin Nærværelse og sin Tale holdt dem i Ave, da han tillige, foruden to Borgercompagnier, der vare i Gevær, for at bedække det samlede Raad, havde ved Raadhuset opstilt en Deel af sin Garnison med brændende Lunter, og ladte Gevær o. s. v. Heller ikke er det eene i Rotterdam, de Franske have viist sig Ordenens og den sande Frieheds Forsvarere, ogsaa i Amsterdam have de ved deres bestemte Forhold beskiærmet de oranisksindede Jndvaanere i Qvarteret Kattemburg; i Haag have alle Jndvaanere paa Clubbens Forlangende maattet afgive deres Skydegevær, Huusvisitationen, som Club ben forlangte, har Magistraten derimod afslaaet. Ogsaa formeeres den indbyrdes Forbittrelse ved et løbende Rygte, at Patrioterne skulle have i Sinde at plyndre Modpartiet; men at de Franske, ved at sætte Livsstraf derpaa, have hindret det. Paa den anden Side har Prindsen af Hessens Dragonregiment i Leyden tilladt sig saa contrarevolutionistiske Yttringer, at man har maattet giøre det vaabenløst. Det synes altsaa høyligen at befrygtes, at den hollandske Revolution ikke længe vil beholde den Fredelighed og Ublodighed, den i Begyndelsen, brammede af.