JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Jndien. Det nu fuldendte seierrige Felttog i det birmanniske Rige, og den nu endelig paafulgte Ratifikation af den ved Slutningen af forrige Aar afsluttede Fredstraktat hører til de vigtigste Begivenheder, der have fundet Sted under Europæernes Herskab i Asien siden Tippo Saibs Fald. Følgerne ville være overordentlig store, saavel for Storbritanniens Velfærd, som for den Jndflydelse, som denne Stat allerede udøver i hin Verdensdeel. Det birmanniske Rige, berøvet sine Kystlande og alle de Landstrøg, det, siden det begyndte at faae nogen politisk Vigtighed, havde erobret, er sunket tilbage til sit forrige Jntet, og England besidder nu et udelukkende Herskab over den bengalske Havbugt, medens den østlige Grændse af dets Besiddelser heller ikke fra Landsiden kan trues mere af nogen farlig Nabo. Dette store Foretagendes Held - thi stort kan man kalde det, naar man betænker Birmannernes overordentlige Anstrængelser - giver Verden et nyt Beviis paa at Briternes Magt i Jndien, langt fra at afkræftes eller aftage, endnu stedse er i virksom Fremskriden, og at den beroer paa en fastere Grundvold end sædvanlige Erobreres. Hverken gjør den hyppige Forandring af den britisk-indiske Regerings høieste Repræsentanter nogen Hindring for denne voxende Magt, ei heller ere de indiske Folk i Ryggen paa Armeerne i mindste Maade tilbøielige til at afkaste Briternes Aag (som man saa ofte i Europa hører deres Herredømme benævne). Uden at optælle de Hjælpekilder, som Erhværvelsen af hine rige Kystlande umiddelbart frembyder for det britisk indiske Rige, saa ville de for Moderlandet opstaaende store Fordele af hiin Besiddelse vist ikke undgaae nogen opmærksom Jagttager. Nye hidtil ubenyttede Handelskanaler ere aabnede for den europæiske Jndustri og det paa en let Vei, Bengalen, Martaban, Tavoy o. fl. for faa Aar siden næppe kjendte af Navn, ville snart for de af mægtige Floder gjennemskaarne Lande i Bag-Asien blive det samme, som Madras, Calcutta og Bombay have været for Hindostan. Siam, Kotsiin-China og Ava selv, saavelsom de ældre Riger Pegu, Assam og Arrakan rykke nærmere til den europæiske Civilisation, og snart vil Canton tabe den Forrettighed, ene at forsyne det chinesiske Rige, med britiske Frembringelser. Men dette ikke just dristige Blik i Fremtiden forsvinder vistnok for den Tanke, at Storbrittanniens Gebet nu danner Hjertet af Asien, af den største og meest befolkede af alle Verdensdele! Fra China til Persien gives der altsaa nu kun en eneste Magt, som i de lykkeligste Regioner byder over saa mange Folkefærds Skæbne, og som desuagtet ikke misbruger sin Magt til sine Undersaatters Skade. Hvormeget da end Englands Fiender ivre sig over denne hemmelige Erobringsyge, saa kunne de dog ikke nægte, at denne Erobring bringer Asiens Folk Velgjerninger, som de forhen ikke havde Anelse om, Beskyttelse imod Vilkaarlighed, Persons og Eiendoms Sikkerhed, og indre Fred, med en stadig om end langsomt fremskridende Udbredelse af europæisk Jntelligens. Englænderne ere et højmodigt Folk, som overalt, fra Canada til Vandiemensland fører sine liberale Jnstitutioner med sig og om planter dem paa enhver Jordbund.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Norge og Sverrig. Constitutionsfestens Høitideligholdelse iaar over hele Norge, den 17de Maj, har givet Anledning til heftig Strid i de norske Blade. Meningerne vare deelte i 3 Partier. Det første forsvarede den 17de Maj, som den rette Festdag, da det var paa den, at den norske Rigsforsamling (1814) paa Eidsvold proclammerede Constitutionen; det andet Parti foretrak den 16de Maj, paa hvilken Dag Constitutionen; egentlig var bleven antaget, og det tredie den 4de November, da de skandinaviske Rigers Forening og Constitutionens Sanction fandt Sted. J det norske Morgenblad var foreslaaet, ved Subscription at lade præge en Medaille til Belønning for de bedste Afhanlinger og følgende Gienstande: 1) Videnskabelige Forklaringer af dunkle eller tvetydige Steder i den norske Grundlov; 2) den bedste Besvarelse af det Spørgsmaal, der lader sig opkaste med Hensyn til Unions-Forholdet imellem Sverrig og Norge, og 3) den bedste Besvarelse af det militære Spørgsmaal om Norges hensigtsmæssigste Forsvarsmidler tillands og tilvands. J bemeldte Blad hedder det endvidere i samme Andledning: "Den evige Angest for hemmelige Amalgamations=Planer har efterhaanden i Norge vakt en fleersidig politisk Eftertænksomhed, saavel over Nationens constitutionelle, som unionelle Forhold. Begreberne om begge Deele begynde nu at blive klarere." Det svenske Blad Argus III. har hertil gjort følgende bemærninger: Det er ikke første Gang at der i norske Blade er yttret Frygt for hemmelige Amalgamations-Planer; men Enhver, der er noget nærmere bekjendt med Tingene, veed, at Jntet er mere ugrundet, end at det svenske Folk skulde ønske en tættere Sammensmeltning af Nationerne, paa den norske Grundlovs Bekostning, eller en Jndpodning af den svenske Statsforfatning i Norge. Vi troe meget mere, at en saadan Sammensmeltning vilde være fordærveligere, end gavnlig, for begge Nationer. At der derimod, med Hensyn til begge Landes Handels-Forhold og oeconomiske Forfatninger, maatte finde en større Overeensstemmelse Sted, end for Øieblikket er Tilfældet, og at ogsaa begge Nationers Forsvarsanstalter, i større Enhed og som et fælleds Heelt, maatte være henvendte meere paa den skandinaviske Halvøes Forsvar, end, som hidtil, da de synes næsten allene beregnede paa ethvert Lands særskildte: disse ere vistnok ikke ubillige Ønsker; men som upaatvivlelig kunne opnaaes uden at rokke Unionens Grundpiller."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Stockholm, den 22de September. Under 14de d. M. er udstædt en kongelig Bekjendtgjørelse om, at Hø og Halm maa fra udenrigske Steder indføres i Sverrig indtil 1ste Julii næstkommende uden Told- og andre Afgifter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
J de sidste otte Dage have Hovedstadens Jndvaanere flere Gange været foruroligede ved forskjellige Klæmtninger og Brandsignaler. Den første Gang, Løverdags Aften, kunde man dog over hele Staden ej faae at vide hvor Branden skulde være, og det blev snart udspredt, at en eller anden af Taarnvægterne havde anseet den opgaaende Maane, som Skinnet af en Jldsvaade, indtil man endeligen erfarede, at der virkeligen var Jldløs et lidet Stykke sønden for Staden, men den var strax dæmpet. Dette var Forspil til en hæftig Jldebrand Mandag Aften ved Claras søndre Port, hvor tre Bygninger vare angrebne af Luerne, og Naboskabet formedelst den temmeligen stærke Blæst var i megen Frygt, men ved de kraftigste Anstalter fik man inden to Timer Jlden dæmpet. - J Gothenborg, udbrød ogsaa i forrige Uge en Vaade-Jld ved Nattetid og under stærk Storm. Destoværre bleve sexten Gaarde derved et Rov for Luerne.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Blandinger. J Briternes Nordamerikanske Provinds Canada lægger man sig stærk efter Tobaksovl, saa at der i sidstafvigte Aar allerede kunde udføres 2000 Fade Tobak, og man troer iaar at bringe Udførslen til det Dobbelte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
J Hindostan have nylig 40 Landsbyer med 4000 hedenske Jndbyggere antaget Christendommen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Den nye Brasiliske Consul for Liverpool har til England medbragt sin Keisers fortræffeligen i Legemstørrelse malede Billed, til Foræring for Hans Britiske Majestæt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
De Nordamerikanske Tidender indtil 17de August give den Efterretning fra Havanna, at en fuldkommen Sundhed hersker der. Den Spanske Eskadre laa rolig for Anker. En kongelig Baad var ankommen dertil fra Madrid, med Depescher, hvis Jndhold man ikke vidste, men man holdt det for Forbud paa en Exdedition med Tropper.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Jfølge Breve fra Puerto=Cabello af 19de Juli, var rigtignok Posten fra Bogota ankommen dertil for nogle Dage siden, men havde ingen afgjørende Efterretninger medbragt. Jmidlertid antog man for vist at der var ankommet en Koureer fra Regeringssædet og havde begivet sig til Caraceas med Depescher fra Libertador Præsidenten, hvori denne tilkjendegiver sin fuldkomne Misbilligelse af de nylig forefaldne Begivenheder, og giver de bestemteste Befalinger til at adlyde Konstitutionen. Paet havde begivet sig fra Valencia til Caraccas. En Beboer af Suffolk, som havde givet sin Skjerv til Lettelsen af sine Medbrødres Elendighed i Omegnen af Manchester, besøgte, for at overbevise sig om Sandheden, af den efter hans Mening i Manchester-Tidenden overdrevne Skildring af de ulykkelige Arbeideres Elendighed, flere ham af denne Tidendes Udgiver anviste Boliger i nogle af Manchesters Gader. Desværre fandt han, at man ikke havde sagt for meget. Huse uden Boskab - paa en Haandfuld Straa en fortvivlet Fader, stirrende paa sine i Dødskampen liggende Børn - ulykkelige blege Mødre, hvem en Straale af Haab endnu havde givet Kræfter til at anvende de sidste Hjælpemidler til Redning for de unge døende Offere - en Mængde menneskelige Skabninger ved Dødens Port - det var de Scener, som fremstillede sig for ham. Hvilken grændseløs Elendighed midt i de fra alle Verdensdele sammenhobede Skattes Land!!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Fra Aaccio (Corsika skrives, at man hver Aften seer en temmelig Mængde Genuesiske Fartøier, som have beskæftiget sig med Koralfiskeriet i Aaccio's Havbugt og Omegnen, at løbe ind i denne Havn. Anføreren for et af disse Fartøier, som i lang Tid havde beskæftiget sig med denne Erhværvskilde paa Afrikas Kyst, paastaaer, at Korallerne i de Korsikanske Farvande ere ligesaa hyppige og bedre end de Afrikanske.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
For James Watt, udødelig ved sin Opfindelse af Dampmaskiner, vil ikke allene i St. Pauls=Kirken, men og i hans Fødeby Greenock blive opreist en Statue. Den Afdødes Søn har givet 2000 Lstrl. til Opbyggelsen af et Bibliothek i Greenock, i hvis Midte Statuen, til hvilken allerede 1700 Lstrl. ere indsamlede, skal opstilles.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
For nogen Tid siden ønskede den berømte Charles ForlesEnke, da hun befandt sig i Nærheden af Windsor, at besee den kongelige Residens. Hun forespurgte sig derfor skriftlig hos Kastellanen, om saadant paa denne Aarstid blev Fremmede tilladt. Paa denne Skrivelse fik hun det Svar, at Mistres Fores Besøg paa Slottet vilde være meget behageligt. Hun begav sig altsaa derhen og blev af Domestikkerne paa det artigste modtaget; man førte hende allevegne omkring og viste hende alt seeværdigt. Mes For havde nu seet Alt og var i Begreb at gaae bort, da hun at en Tilstædeværende blev anmodet om nogle Øjeblikke at træde ind i et Sidegemak. Næppe havde hun siddet heret Par Minuter, før Kongen traad ind, gik med en Mine fuld af nedladende Godhed hen til Mes. Fox, tog hende ved Haanden og yttrede sin Glæde over at have Lejlighed til at bevidne sin afdøde fortrolige og paaskjønnede Vens Enke sin Højagtelse. Mrs. For blev ved Monarkens Nedladenhed ganske forlegen, men Hans Majestæts frie og ligefremme Forhold bragte meget snart hendes sædvanlige Fatning tilbage. Kongen gjorde hende nogle Spørgsmaal angaaende hendes nuværende Stilling og Omstændigheder, og omendskiønt han fik at vide, at hendes afdøde Mand ikke havde efterladt hende ganske hjælpeløs i denne Verden, saa paanødte han hende dog med megen Deelikatesse en aarlig Pension af 500 Lstrl., som denne Kone nu erholder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Kjøbenhavn. Et lidet kobberstukket Portræt af Hans Majestæt Kongen i Profil, udkommet i disse Dage, fortjener, som overmaade lignende, Publikums Opmærksomhed. At det er stukket efter Hr. Professor Eckersbergs Original sees tydeligt. Efter Forlydende, da intet Navn findes paa samme, skal dette Portræt være stukket af en ung begyndende Kunstner, Eleve af Hr. Kobberstikker Bagge, og uagtet det Ængstlige i Stikket forraader Arbeidet meget Talent for Kunsten og en Flid i Udførelsen, som sjelden en Kunstners første Arbeider i dette Fag have at opvise. Uagtet Portrætet endnu ikke har været offentlig averteret til Salg, skal dog flere Aftryk alt være solgte, og er det at haabe, at det vil finde en rig Afsætning, saa meget meere som det smukt aftrykt ikkun koster 3 Mk.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Efter en Dansk Reisendes Skrivelse af 29de August fra Turin, havde Madame Catalani, som der Aftenen forud, den 25de, havde i en Concert ladet sig høre, yttret for ham, at hun i forestaaende Vinter besøger Kjøbenhavn. Horsens.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Vor berømte, her barnfødte, Professor Brøndsted, fra Rom, opholder sig her i disse Dage for at besøge sin gamle Moder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Viborg, den 30te September. Det i Onsdags og Torsdags her holdte Toftemarked var talrig besøgt af Sælgere. Priserne vare: Rug (der i dette Marked gielder for Sæderug) Tønden 5 Rbd. af 5 Rbd. 32 s.; Byg Td. 4 Rbd. 3 Mk.; Havre 3 Rbdlr. Td.; Kartofler 1 Rbdlr. 32 s.; Talg 2 Rbdlr. 3 a 4 Mk. Lpdt.; Smør 2 Rbd. 3 Mk. a 3 Rbd. Lpdt.; Æg 10 sk. Snesen; Ost 7 a 9 Mk. Lpd.; Vadmel Al. 36 a 40 s.; Hørlærred fra 18 til 24 s. Al.; Blaarlærred 14 a 20 s.; levende Gjæs 28 a 36 s. Stk.; Ænder 14 a 16 sk. Stk.; Kyllinger 10 a 12 s. Parret; Æbler 32 s. a 48 s. Skjeppen; Gulerødder 28 a 36 s. Skp. Kreaturernes Priis var forskjellig: Stude kostede fra 26 til 36 Rbd. Parret, Køer fra 8 til 12 Rbd., alt Sedler.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Sæderugen har - efter Sigende - i Skive været i høi Priis og kostede 7 a 8 Rbd. Tønden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Man har i Sommer havt en overdreven Priis paa Smørret i disse Egne. Men formodentlig er det Opkjøb og Udførsel, der har voldet, at man har betalt det med næsten dobbelt sædvanlig Priis. Det fortælles, at flere afSmørleverandørene have faaet Smørret tilbage og sælge det nu til billig Priis.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Som Fodermiddel for Vinteren har man paa mange Stæder indbjerget Lyng i Aar. Da Lyngen, uagtet den meget tørre Sommer, dog har holdt sig usædvanlig grøn, er det vist nok paa Hedeegnene klogt, at forsyne sig dermed; da endog Heste, naar Lyngen skiæres og har været grøn da den kom i Huus, dog afgiver et Fødemiddel, der vel ikke satter Fedme; men dog i dette trange Aar opholder Livet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Aalborg Til Akademiet demitteredes fra Cathedralskolen følgende: 1) Ulrik Christian Wibroe, en Søn af afgangne Farver Wibroe her i Byen. 2) Jørgen Gleerup, en Søn af Proprietær Gleerup paa Dybvad i Vensyssel. 3) Peder Thomsen, en Søn af Gaardmand Th. Jensen paa Lindenborg Gods. 4) Hans Peter Spies, en Søn af Cancellieraad og Herredsfoged Spies i Nørre-Sundbye. 5) Niels Simony Krogh, en Søn af afgangne Kjøbmand Krogh her i Byen og 6) Frederik Cramer, en Søn af Pastor H. C. Cramer i Jyllinge ved Roeskilde. J Skolen optoges 12 nye Elever. Discipeltallet er nu 61, alle Studerende, hvoraf 17 ere i fjerde Classe, 17 i tredie, 14 i anden og 13 i første Classe.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Ved Auctionen, som forleden blev holdt over Nørlund, Torstedlund og Albek, bleve disse Herregaarde med Tilbehør solgte til Forpagter Hr. Carl Neergaard, den første for 14200 Rbd. Sølv, den anden for12050 og den tredie for 7050; men hertil kommer paa dem alle tre andre Omkostninger til Beløb omtrent en Snees Tusinde.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Dronninglund skal efter Forlydende være solgt, dog paa nærmere Approbation, for 2000 Rbd. til Hr. Proprietær Møller til Bangsbo.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Natten til den 22de f. M. kom Captain R. Soule, med Briggen Forrester paa Grunden S. O. af Læsøe, paa Reisen fra St. Petersborg til sit Hjemsted Boston, med indehavende, dog ej fuld, Ladning, af Jern, Seildug, Trosser, Fjer &c., og ved Hielp af Øens Bjergere, blev igjen flodt. Samme Nat kom en anden Brig, Engelsk, ladet med Byg, ligeledes paa Grund sammesteds, men blev igjen flodig ved egen Hjelp.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Døde. Etatsraad C. D. Linde, R. af D., 73 Aar; Justitsraad og Toldinspecteur Muttersbach; Brændeviinsbrænder N. C. Schou, 70 Aar; H. C. Galle, 21 Aar; Henrich, Stær, 74 Aar; G. J. Fise, 30 Aar; Bagermester J. C. T. Behncke, 54 Aar; Hørkræmmersvend A. C. Hansen, 26 Aar; Jfr. M. S. Klyvert, 15 Aar; Mad. M. M. Andersen, fød Bek, 70 Aar; Sadelmagersvend N. Kellerup, 30 Aar; Alle i Kjøbenhavn. - Commandeur i Søe-Etaten, Jndroulleringsche- og Overlods i Fyens Distriet, H. C. Bluhme, 69 Aar, i Svendborg. - Mads Fryd, forhen Kirkesanger i Kirkehelsinge, 8 Aar. - Mølleier Peder Krag, i Munkemølle ved Odense, 66 Aar. - Eiler Holm, Degn i Langaae, 71 Aar. - Poul Frausing, 76 Aar, i Aarhuus. - Mad. C. C. Bockris, fød Rauscher, 63 Aar, i Ottense. - Pastorinde M. C. Glasemeyer, fød Ovens, 48 Aar, i Breitenburg. - P. C. Gerritz, 71 Aar, i Heide. - Jfr. M. D. A. Kruse, 25 Aar, i Wilster. - Frue Majorinde v. Holstein, fød Jessen, 69 Aar, i Tøndern. - Over og Landrets=Advocat S. H. Prall, 77 Aar, i Husum. Strøtanker No. 2 og Anvendelse. (See Avisen No. 142.) Hvo der giver en Lov, bør selv være den første, der følger den. Hvis den berygtede Recensent af Heibergs Vaudeville havde undertegnet sit Navn, vilde alt Svar fra min Side været overflødigt. Naar man nævner Declamatorier og Declamation, da maa det sidste jo forstaaes om Declamatøren. Men naar man af gode Grunde ikke vil berøre den Person, hvor tør da Nogen offentlig ville bestemme, hvad Forfatteren skulde sagt? Declamatorier i god Mængde har jeg med beraad Hu meldt om, og det skal saaledes blive staaende derved. God Declamation skal jeg nok vogte mig for at nævne om Dilettanten, thi jeg skjøtter ikke om at gjøre Nar af Folk. Hvis en Dilettant skal kunne beklappes, maa han jo og kunne udpibes, thi Smagen er forskjællig. At risikere Udpibning vil neppe Nogen, og deraf vil følge, at Dilettant ikke bliver at see eller høre; eller at noget Sælskab kan give forestillinger for Betaling til ædel Anvendelse. (Anvendelsen skal følge en anden Gang.)P. D. Faber.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Bekjendtgjørelser. At alle Førere af de Fartøier, som i dette Efteraar ville kreile med Sild, skulle, med Hensyn til det Mandskab som farer med dem, melde sig hos mig, forinden de afseile til deres bestemte Stationer, bringes herved til Vedkommendes Kundskab. Aalborg Søeindroullerings-Contoir, den 16de Septbr. 1826. Bluhme.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Dame Liv-Spænder i Guld og Sölv, af nyeste Pariser Facong, faaes hos Aalborg den 14de September 1826. H. J. M. Plaate, Guld- og Sölv-Arbeider.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
En skikkelig, voxen Dreng kan antages i Lære ved en Bager i Aalborg, Addresse-Contoiret anviser den Søgende. Værelser er til Leie i Pedershaab ved Frederikskilde, hos Tracteur Neve. Hvor et Par gode Mynder kan faaes, anviser Addresse, Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Nordlyset et Maanedsskrift, begynder med Januar 1827 at udkomme fra Bogtrykkeriet i Randers. Hvert Hefte vil udgjøre i det mindste 6 Ark, hvoraf Størstedelen bliver originale Fortællinger: det Øvrige Smaaafhandlinger, Omarbeidelser og Oversættelser af historisk og æsthetisk Jndhold, samt Digtninger i bunden Stiil. Oversættelserne vorde tildeels tagne af Engelsk, Fransk og Jtaliensk, overhovedet vil man i disse søge at undgaae Collision med andre danske Tidsskrifter. Prisen bliver 6 Rbdlr. Sedler for en Aargang paa Trykpapir, 8 Rbdlr. paa Skrivpapir, for Subskribenterne; for Andre 2 Rbdl. meer. Subskriptionen er ikke bindende for længere Tid end et Fjerdingaar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
J Aalborg modtages Subskription af Hr. Boghandler R. Sadolin, i Frederikshavn af Hr. constitueret Byefoged Hvass, i Nibe af Hr. Kjøbmand Kold og i Løgstøer af Hr. Kjøbmand P. M. Lunøe. Spentrup og Randers, i August 1826. St. St. Blicher. M. J. Elmenhoff.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Løverdagen den 7de October og Aftenen Kl. 6 bliver Generalforsamling i Selskabet Enigheden. Directionen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Auctioner. Efter Vedkommendes Begjering bliver Fredagen den 13de i d. M. Formiddag Kl. 10, paa Hovedgaarden Steensbek, i Bindslev Sogn, afholdt offentlig Auction over en temmelig betydelig Deel Løsøre-Effecter af Borde, Stole, Sengesteder, Speile, Skilderier, Sengeklæder, Kakkelovne og Kjøkkenredskaber af Kobber, Tin og Messing, samt et Chatol med Skab, et Stueuhr, en Dragkiste og endeel Bøger; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaberes Efterretning. Frederikshavn den 2den October 1826. Hvass.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Jfølge det Kongelige Rentekammers Skrivelse af 23de f. M., bliver følgende den Kongl. Kasse tilhørende Ejendomme: Hovedparcellen af Hovedgaarden Hørbyelund, i Hørbye, Sogn, Hartkorn Ager og Egn 8 Td. 5 Skp. 2 Fk. 11 3/3 Alb. Skovskyld.............. . - 3 - 2 - : -med efternævnte underliggende Eiendomme: En Parcel, Løkkenseje kaldet, Hartkorn Ager og Eng. - 5 - 2 - 1 1/2 - Skovskyld................. . - . - 2 - 1 1/2 - En dito Korsagerholt No. 7 . - 5 - 3 - 1 3/4 - Skovskyld................ . - . - 1 - En dito Woldermark kaldet - - 3 - : - 2 3/8 -Med de paa Hovedparcellen og Parcellen Løkkenseje værende Bygninger, stillet til 5te Auction Tirsdagen den 31te October næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, for at bortsælges, om antageligt Bud skeer. Auctionen holdes paa selve Gaarden. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet og ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Sæbye, den 2den October 1826. Hans Müller.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-05
Efter Begjæring af Procurator Juul paa vedkommende Udlægshavers Vegne bliver Christen Langtveds Sted, No. 218 i Cortes Gyde her i Byen stillet til en eneste offentlig Auction, som afholdes i Stedet selv Tirsdagen den 17de October førstkommende om Formiddagen Kl. 10, til Bortsalg efter Conditioner, som hos Auctionsreqvirenten ere til Efteryn. Liebhabere indbydes. Aalborg den 19de September 1826. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-07
Blandinger. Kruderplosionen i Ostende blev fornummet saa stærk i Brygge, at Vinduesruderne rystede, uagtet Afstanden, dog næsten er et Par Mill. Nogle nærmere liggende Landsbyer skulle have taget temmelig megen Skade, ligesom ogsaa adskillige Sluseværker, Basins &c. Der ymtes om, denne Explosion ej skal have været saa aldeles tilfældig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-07
Storfyrst Constantin kom fra Kronningsstadsen i Moskov hjem igjen til Varskov den 11te f. M.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-07
J Egnen af Carcasonne har en Jldhvirvel (modsat Vandhvirvel) anrettet frygtelig Ødelæggelse paa Slottet, Laconette og Omegn. Efter et stærkt Knald, saae man en rædsom Jldstøtte fare frem over Marken, og tage Altmed sig, hvad den stødte paa. Et ungt Menneske paa 17 Aar slængte den imod en Klippe, med saadan Magt, at han blev knuset. Denne Luft- og Jldføile omstyrtede Mure, rykkede de største Træer op med Rode, forsatte Klippestykker fra et Sted til et andet, og trængte igjennem tvende Porte ind i Slottet, hvor 3 Værelser styrtede sammen og 2de Fruentimmer bleve ynkeligt sønderslidte.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-07
Nylig er det Engelske Transportskib Vittoria kommet tilbage fra Canada med nogle afskedigede Soldater og endeel tilbagevendende Engelske Udvandrere, der ei have kunne holde ud der. Jaar var der til Canada ankommet ikke færre, end 8400 irske og skotske Udvandrere, og henved 4000 vare endnu i Vente. Disse Folk blive, ligesom de stige iland, strax førte til den nordlige Bredde af Erie og Ontario=Søerne, og coloniserede ved Flodernes Udløb i Samme. Jaar tegnede Høsten meget godt i Canada Trondhjem, den 12te September. J denne Tid(først i September Maaned) haves paa Gaarden Leerfald paa Leinstranden, 5 Fjerdingvei fra Trondhjem, det vistnok overordentlig sjeldne Særsyn, at et Rønnebærtræmed modne Bær tillige er befat med friske hvide Blomster. Træet blomstrer altsaa andengang i denne Sommer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-10-07
En Musikus M. Kid i Glasgow, nu 54 Aar gammel og blind siden sit 4de Aar, har forfærdiget en fuldstændig, 5 Fod lang, Model til et Linieskib paa 74 Kanoner, og indsendt samme til Kongen, som derfor har ladet give ham 20 Pd. St. og Modellen tilbage, hvilken nu er at see i hans Hjem.