JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Blandede Efterretninger. Et nyt fransk Dampskib med Diagonal. hængte Cylindre, som fyldes med Damp af hø Tryk, farer nu mellem Calais og Dover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Dampskibsfarten i Ostindien har lidt et uendeligt Tab ved, at den Mand, der hidtil havde gjort saa meget for samme, Hr. Taylor, er paa sin Tilbagereise til Europa, bleven fangen af Araberne i Ørkenen. - Det første engelske Dampskib i China løb derind i April 1830. Det hedder Forbes, under Kommando af Kapitain Henderson. Chineserne vare meget forbausede ved at see samme. (Dingler. Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
At Marmor skal til Lithographivære lige saa god som Solenhofer-Sten vil en Lithograph i Odessa have fundet. Dingler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Kjøbenhavns Børs d. 15 Februar 18. Hamburg 2 M. a vista 218. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 1s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1593 186 Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.)- Rbd. Sedl. - Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. i Banco. Dito Dito. . . . Nationalbank-Obligationer. 4 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. .... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 101 og i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 4 pCt. nye danske Obligationer 57 1/2 58 L. Sterl. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Asiatiske Compagnies Actier. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkeri, store Kjøbmagergade Nr. 59.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Torsdagen den 17 Februar 1831. No. 28. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Om Virkningerne af Cobak paa de Arbeideres Helbred som fabrikere den. maaandog Længe har det været en Gjenstand af dyb Jnteresse for statistiske Undersøgere, for politiske Philosopher, og for Læger, at der haves saa liden bestemt Kundskab om Sundheden eller Usund heden af forskjellige Arbeider; – og det er blevet Gjenstand for megen Forundring at man hidtil ikke har draget Fordel i England af de udstrakte Midler, som Manufacturerne sammesteds tilbyde, til at raade Bod paa denne vigtige Mangel. Enhver maa læse med Forundring, selv de nyeste Værker om Sygdomme hos Haandværker, da han deri maa see, at der neppe gives en Arbejdsgreni det civiliserede Liv, som jo er anseet for at frembringe mange eiendommelige Sygdomme, og for betydeligen at forkorte Levetiden, – endskjøndt dog, naar han tager et almindeligt Overblik af den Befolknings Tilstand, som er anbragt i Haandværker, han ikke er istand til, med Undtagelse af faa Exempler, at give nogen tilfredsstillende Bevis til Understøttelse af en saadan Tro. - Nuda medico statistiske Undersøgelser begynde at dra*) Efter en over Annales d' Hygiene Publique, om Medicine Legale April 1829, i en engelsk Journal gjort Anmeldelse Meddelt. ge Opmærksomheden til sig her i Landet, saaledes som de fortjene det, ville vi haabe at see disse Mangler i vor Kundskab, udfyldte. Jmidlertid er Gjenstanden optaget, som det synes med Jver, og Virksomhed i et andet Land, hvor vi nødes til retfærdigen at indrømme, at næsten i alle Grene af Lægevidenskaben, den væsentligste - og de beslægtede, hersker der for Tiden en ForetagelsesAand og en Ufortrødenhed i Undersøgelser, som er langt fra at være saa almindelig udbredt her hjemme. - J Paris er der et eget Departement under Navn af Conseil General de Salubrete, som bestaaer af en stor Deel af de første Statsmedlemmer og mange af de fortrinligste Læger, Chirurger, Chemister og Ingenieurer, og som maae have Omsorg for alt hvad der hører til den offentlige Sundhed. Den Journal, hvoraf følgende Jagttagelser ere uddragne, er af en nye Oprindelse, og en af de meest skateerlige periodiske, som for nærværende Tid haves i Europa - den indeholder adskillige meget interessante Fortællinger om Arbeiderne af ovennævnte Haandtering i de forskjellige Departementer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
Jblandt andre Themaer, har General Raadet begyndt at undersøge Sundhedstilstanden hos de Arbeidere hvor mange Jndivider ere samlede, og det første Product af Bestræbelser for denne Gjenstand er en lang og vel udarbeidet Afhandling af Dhrr. Parent Duchatelet og Arcet, to af Medlemmerne. Om den virkelige Indflydelse som Tobak har paa de Arbeideres Helbred som fabrikerer den, til dens forskjellige Handels-Former. Med Hensyn til mange andre Haandteringer har Tobaks=Fabrikationen, i lang Tid havt Fordommen imod sig paa Grund af dens formodede Ulundhed. Forfatteren citerer adskillige foregaaende Skribenter, fra Rammazzini ned til Patissier, som alle understytte den almindelige Mening. Men deres Beretninger ere i høieste Grad ubestemte, deres Facta magre og ufuldkomne i høi Grad, og deres hele Undersøgelse et rigt Specimen, der vel kan indbildes at være fremstaaet af hastig overilet Indførelse, og magre Tanker. - Jblandt de nævnte Forfattere finde vi Navnene Fourcroy, CadetGassicourt, Turtil, Percy, og Merat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
Dhrr. Parent Dachatelet og D'Arcet giver en Beretning i deres Undersøgelser, hvori de specificerede de forskjellige Processer, som Tobakken maae undergaae under dens Fabrikation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
1. Den første Proces er at udryste den af Emballeringen, hvorved der opstaaer megen Tobaksstøv. 2. Den Anden er at dampe Bladene. 3. Den næste er Aftagelsen af Bladstilken og de grovere Aarer i Bladet, hvilket skeer med en Kniv eller en Ragekniv -De stables derpaa i Hobe fra 18 til 19. Fod i Firkant og Høide, og som befugtes med svagt Saltvand og andre Artikler som frembringe Vellugt, og derpaa lader man dem undergaae en let Gærig; under denne Grad af Processen, iagttager man en forskjellig Fremgangsmaade for det som skal være til Skraae og det til Røgtobak. 5. De største Blade afsondres til Cigarer og Tvist til at skraae, og det overblevne skjæres til Røgtobak – Tobakken til dette Brug tørres ved Røg paa Jernplader. 6. For at gjøre Snustobak, rives Hobene hastig fra hverandre med Hakker og Knive, herpaa gives de i Hænderne af Rasperne og Malerne og gaae derefter gjennem Sigten. 7. Forskjellige Sorter blandes til et Pulver i store Trædaaser - under forskjelligt Forhold.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
J den første af disse Fremgangsmaader, ere Arbeiderne bestandig udsatte for Tobaksstøven; i den anden arbeide de i lave Damp-Aflukker; i den tredie sidde de omgivne af store Tobaks=Hobe, den fjerde udfordres megen Legemskraft til at sætte Stokkene i den sjette saares ofte Arbeiderne af deres skjærende Instrumenter, og ere udsatte foren Atmosphære af Hede, skarpe Dampe, som udvikle sig naar de gjærende Hobe nedbrydes; Pulveriseringen af Tobakken til Snus, naar den ikke skeer ved mekaniske Midler, udfordrer voldsom Anstrængelse, som foraarsager vedholdende SvedSigterne og dem som bære det sigtede Pulver til Daaserne, ere udsatte for stærke skarpe Dampe, som Ingen, der ei er vandt dertil, kan udholde. De som forestaae Tørringen af Tobakken, ere udsatte for stor Hede, og for de skarpeste Dampe, som udvikles i det hele Manufacturi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
At det er hædrende for den duelige og active Embedsmand, og gavnligt for enhver Borger i Staten, at gamle gieldende Love offentlig bringes i fornyet Erindring, kan vel ikke modsiges, Mange kjende ikke Loven, og altsaa i Uvidenhed overtræde dem, og andre mere Kyndige troe, at den er lagt paa Hylden. Saaledes gaaer det med den næsten 100 Aar gamle Forordning af 18 April 17732. Til ingen Tid er en Lov bleven overtraadt i større Grad end denne i de senere Aar. Vildttyvenes Antal er stort, og driver deres nederdrægtige Haandværk med en mageløs Dristighed, der endog gjør det farligt at angribe eller angive dem af Frygt for Hævn. Som Følge deraf er paa flere Steder næsten alt Vildt ødelagt, og den jagtberettigede Eier er ikke istand til at beskytte sin lovlige Eiendom, fordi dette Uvæsen drives om Natten, dels ved Snarer og dels ved Skud i Maaneskin. Det er bekjendt nok, at Harerne om Vinteren søge Byerne og Kaalhaugerne, hvor de skydes dels fra Husene og dels ved at staae i Skjul under disses Straatage, som ikke allene skrækker de sovende Beboere, men opvækker grundet Frygt for Jldsvaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
Ved en allernaadigst Forordning af 4 Novb. f. A. er Loven som gjeldende vel gjentage for dem, som træffes i Gierningen; men Vanskeligheden herved er netop Aarsag i, at Handlingen udøves og Gierningsmændene gaae frie, hvilket noksom bevises deraf, at Jngen drister sig til at fortjene de af flere for Opbringelse eller beviislige Angivelse af en Krybskytte udlovede 20 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
For næsten 100 Aar siden skjønnede den vise Lovgiver paa hvad Maade Vildttyven rigtigst kunde opdages (thi han skjæler ikke for at tilfredsstille sin Gane, men sin Pung, og foreskrev desaarsag bestemte Forholdsregler i bemeldte Forordnings 9, 27 og 28 88. Disse kan vel ikke være opfyldte ved blot at betale Consumtionen, Endnu mindre ere Indbyggerne i Kjøbstæderne advarede om den Fare, de ved et aarvaagent Polities Opmærksomhed udsætte dem for, naar Samme efter Embeds Medfør iagttog den lovbefalede Undersøgelse, med hvem de handlede, og hvad det er forVarer, der falbydes og kjøbes. Det vil ikke være vanskeligt for en duelig Told- eller Politie=Betjent at gjøre Forskjel paa en ægte og en falsk Attest. Og naar Bedragerie eller feilagtig Forevisning af disse formodes, da at anholde baade Overbringeren og Vildtet, indtil han skaffede lovlig Hjemmel og Oplysning saavel om Bopæl, som hvad han har at færdes med. Eiendomsrettens Hellighed og Beskyttelse har stedse været Gjenstand for Regjeringens og de høie Collegiers Grandskning, hvilken undersaatlig Tillid maa erholde nye Næring, og end mere bestyrkes derved, at der i alle tænkelige Tilfælde ere bestemte og tydelige Love, hvis Overholdelse er betroet i redelige Embedsmænds og retfærdige Dommeres Varetægt og Udøvelse, som og at højbemeldte Collegier med Beredvillighed modtager Oplysninger om stedfundne Mangler og Uordener, og afhielper dem. Naar der altsaa i fornævnte Tilfælde blev vaaget over Lovens retfærdige Bud, hvorved upaatvivlelig nogle af disse Forbrydere kunde blive opdagede og straffede, vilde vel denne skjendige Krænkelse af Eiendomsretten formindskes og muligt reent ophøre. Med Erkjendtlighed vilde vel endog enhver berettiget Jagtejer paaskjønne Opdagerens Opmærksomhed, og desuden villig betale det afholdende Forhør, naar han derom fra vedkommende Authoritet blev underrettet, at Personen med de fra ham stiaalne Varer var anholdt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-17
Blandede Efterretninger. Vedde-Roning paa Themsen er i Begyndelsen af September udført af Hr. Cresswell, Storhandler med Fisk, og Hr. Lewis, noget der forhen var uhørt i Ro-Kunstens Historie. Det gjaldt om 50 Pund St. En Roning i 13 1/2 Time skulde skee igjennem en Strækning af 96 engelske Mile paa Themsen, med og imod Ebbe og Flod. En stor Mængde Mennesker vare forsamlede endskjøndt Veiret var slet, og der skeete mange Veddemaale for og imod. (2 mod 1). Begge Roerne roede bemeldte Strækning i en Tid af 11 Timer 50 Minuter, og vandt altsaa en Time og 40 Minuter. (Dingler. Dec.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Skilderi af 8
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
2. Om den orientalske Cholera, dens Natur og Behandling, og hvorvidt vi have dens Udbredelse til Danmark at befrygte, med Angivelse af Forebyggelsesmidlerne og de Forholdsregler, der ved dens Udbrud ere at tilraade. Af C. Otto. M. D. Oplæst i det kongl. medicinske Selskab d. 27 Jan. 1831, har givet med senere Tillæg, og særskilt aftrykt af Bibliothek for Læger Nr. 1 1831. (Faaes for 3 Mk. hos Dhrr. Brummer, og Reitzel og i den gyldendalske Boghandling.) Jndeholder tillige Literaturen om denne Sygdom. Vi optage følgende lidet Stykke af Skriftet: Naar vi af alle Kjendsgierninger og alle Bevis førelser see os nødte til at drage den Slutning, at Cholera ikke er smitsom, contagiøs, saa følger deraf, at man ikke har dens Udbredelse i andre Lande at befrygte af Reisende, Varetransporter o.s. v., men derved formindskes naturligvis ikke Bekymringen og Angsten for dens Udbrud, den forøges efter vor Mening tvertimod derved, thi hvis den er epidemisk, liggende i Luften, afhængende af visse Betingelser deri, hvorledes seer man sig da istand til at tage sikre Forholdsregler derimod, da Atmosphærens Forandringer gandske ligge uden for menneskelige Paavirkninger, Enhver som helst nok saa stræng Qvarantaine maa forblive uden mindste Nytte, og derfor see vi ogsaa hvorledes Sygdommen har gjennembrudt de tætteste Cordoner, har spottet de strængeste Qvarantaine Foranstaltninger. Forfatteren antager, at Afsondring af de Syge for Forsigtigheds Skyld udkræves, men ingen egentlig Sperren. Han behandler de for os vigtige Spørgsmaale: Er Danmark i de kommende Aar udsat for denne frygtelige Sygdom, Kan den Mulighed indtræffe at den engang naaer til vore Øer." bemærkninger herover maa læses i Skriftet selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Jndenlandske Efterretinnger. Afdøde Geheime-Statsminister Ernst Henrik Greve af Schimmelmanns Portrait vil blive i Stentryk udgivet af Hr. Kapitain v. Krossing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Den af Hr. Det. Theologiæ Johansen ved hans Ligbegjengelse holdte skjønne Tale er trykt, og faaes hos Universitetsboghandler Reitzel for 16 Skill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Blandede Efterretninger. En af de største og mindst benyttede Stenkulleier i Europa er i Jtalien i Cadibona i Piemont, hvilket, efter en Beregning af den høitagtede Mineralog Hr. Cordier, indeholder ikke mindre end 50 Millioner Decimal-Centner, og om man udgravede aarligen 100,000 Centner vilde samme være tilstrækkelig for et halvt Aartusinde; det er besynderligt, hvorledes man paa det europæiske Fastland, og fornemlig sydligt og østligt har meget imod Steenkulsbrug. J London er det ikke endnu et halvt tusinde Aar siden man begyndte med Steenkulsbrænding, nemlig i Aaret 1357.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Hvad man i England behøvede 1357 Aar efter Christi Fødsel til at faae bragt i Gang behøver man vist i Jtalien, og i Bayern, hvor man ogsaa har ypperlige Steenkulsleier, selv ved de seilbare Floder, ti Gange saa lang Tid til, eller 13570 Aar. (Mere hos Dingler.)– Tallotteriet blev opfundet af Genueserne derved, at i deres Friheds Periode Candidaternes Navne ved Valget af Raadsherrerne kastedes i en Potte, siden i et Lykkehjul, og at der derhos skeete Væddemaal angaaende Valgene, hvortil med Tiden Staden overtog Banken. Der siges, at en Raadsherre, Benedetto Gentile, i Aaret 1620 først indførte dette Slags Lottospil og at han formodes at være hentet af Diævlen, (Vor populi, vor Dei) fordi hans Navn aldrig udkom. Man begyndte endog, at vædde paa Amber, det vil sige, at 2 bestemte Navne vilde komme ud Men da derved opkom Stridigheder, saa paatog Staten selv, efterat man istedetfor de valgbare Nobilers Navne havde taget Tal, Opsigten over disse Væddemaal og saaledes opstod et formeligt Lotteri, som det endnu existerer i mange Lande. Sandsynlighed ved Lottospil. Fem er den 18de Del af 90. I enhver Trækning udkommer altsaa kun den 18de Deel af alle Nummere. Hvo som altsaa i flere Trækninger besætter 18 Nummere efter hinanden, vilde være berettiget til at vente, at ogsaa den 18de Del at hans Tal vilde udkomme. At derved Intet vilde vindes, er let at beregne. Besætter Nogen derimod ikke 18, men kun 1 Nummer, saa er Sandsynligheden i at vinde, aabenbar 18 Gange ringere. Ved bestemt Udtræk er Sandsynligheden 12 ringere, end ved bestemt Udtræk, altsaa kun 59.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Da der er 4005 Amber i Lykkehjulet (hvorfor vi, da det ikke kommer an paa den strengeste Nøiagtighed, ville sætte 4000) hvoraf dog kun 10 trækkes, saa udkommer i enhver Trækning kun den 400 Del af alle Amberne. Hvo som har besat 1 Ambe, vædder, at han af 400 Kugler vil gribe den eneste hvide. Hans Sandsynlighed er ikke mere end 295. Hvo der besætter 2 Amber, hans Sandsynlighed er 155 eller 117 og saa fremdeles. Af Terner er i Lykkehjulet 117480, hvoraf kun trækkes den 11748de Deel. Hvo som har besat i Terne, vil iblandt 11748 Kugler gribe den eneste hvide. Hans Sandsynlighed er kun 11723, &c. Disse Undersøgelser kunne advare en lidenskabelig Lotterispiller imod at tiltvinge sig Lykken, og Rigtigheden af dem vil han erfare, om ikke før, saa dog maaskee, naar det er for sildigt. S. A.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Man har i Paris i nogle Aar været sysselsat med den Jdee, at bringe en Vandledning i Staden tilveje paa engelsk Maade, saaledes at Jndvaanerne faae Vandet i deres Huse. J den Henseende blev en berømmeligst bekjendt Mekaniker, Hr. Chr. Mallet, sendt til England, for paa Stedet at lære at kjende de Indretninger og Forberedelser som til lignende Anlæg ere nødvendige. Hr. Mallet har i Bullet, d. 1. societe dencouragements Juni 1830 givet en Beretning om hvad han har seet. Af samme optage vi følgende. Det Maal af Vand som for et Menneske dagligen medgaaer er regnet at være i London . . . 80 Liter. Manchester . . 44 Liverpool. - Glasgow . . . . 100 Greenock. 56 1/2 Edinburg . 64 - i Gjennemsnit altsaa over hele England 61 Liter Vand (eller Potter) daglig for hver Person. Denne uhyre Mængde Vand er dog ikke blot til Spise og Drikke, men til Husets Rensning, selv til Gadens Rensning foran Huset, og mange andre slige Hensigter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
J Paris regner man nu 5 Liter Vand dagligen for et Jndivid. Man seer heraf Forskjellen, imellem engelsk og fransk Renlighed; den er som 61 til 5, eller noget lidet over 12 til 1, altsaa man er i England tolv Gange saa reenlig som i Paris. (Jfr. Bull. d. Scienc. techuol. Juillet 1830 p. 293. Dingler.) En Liter er omtrent 1 Potte Dansk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Jblandt de nyeste Efterretninger fra Svanefloden hører, at der iblandt Colonisterne og de Jndfødte vare udbrudte formelige Fjendtligheder. Anledningen var et Tyverie, som de Jndfødte fra Perth forsøgte. Nyhollænderne udviste meget Mod; de udfordrede Englænderne til Kamp. En af dem traadte frem, og med sin Waddi, en 2 Fod lang, en Tomme bred Stok, nedlagte en Korporal. Høvedsmændene kommanderede fra Træerne. Folket syntes ingen Frygt at have for Europæernes Torden. Syv Fjender dræbtes. - Graven paa St. Helenal, efter Gerards Malerie, stukket af Garnier. Tropelandets stormeriske Himmel, en Busk af Græde-Pil med dens mod Jorden nedhængende Grene, en stor aldeles simpel Grav, uden Trophæer eller Indskrift, intet levende Væsen i Nærheden, hvorved den Persons Hvilesteds Stilhed afbrydes, hvis Trone nedstyttede, det er den store Opfatning Gerard har taget. Det Hele omgives af en Zir Ramme, som holdes af fire Berømmelsens Gudinder, hvilke, blot i forynget Maalestok, ere aldeles de samme, der holdt Cartouchen paa Slaget ved Austerlitz. Dette, 17 Tomme høie, to Fod brede, Kobberstik skal høre til de ypperligste, som den franske Gravstikke nogensinde har leveret. Vogne bleve efterhaanden almindelige i Norden, saasnart der bleve ordentlige Kjøreveie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
De engelske Munke og Geistlige, som sørgede for Vejenes Forbedring, og vel i England vare vante til at kjøre, have vist nok gjort sig Umage for at faae denne magelige Befordring her indført. Vogn magere (Carpentarii) forekomme i vore ældste Stadsretter. Ja skulde vi fra vore gamle Kæmpeviser hente Vidnesbyrd om Bekjendtskab til Vogne i hængende Karme, vare de allerede bekjendte i Erik Ejegods Tid. Karm synes at have været i det ældre Sprog en Benævnelse foralle Slags Vogne. Karether ere en sildigere Opfindelse, der er kommen fra Frankrig eller Jtalien. J Frankrig nævnes Kong Frants den første som den, der først har betjent sig af Karet. J det 17de Aarhundrede vare de endnu i Tydskland sjeldne. Holberg fortæller, og efter ham andre, at man i Danmark først begyndte at betjene sig af dem i Frederik de 3dies Tid; men J. H. Schlegel har, blandt sine mange lærde Anmærkninger til den tydske Oversættelse af Slanges Christian den 4des Historie (1 D. 210) viist, at i det mindste bedækkede Vogne have her i Danmark været bekiendte allerede i Kong Christian den 3dies Tid. Kareter nævnes og allerede under Christian den 4de. De i Souverainitets Historien saa vigtige Mænd, Svane, og Nansen, skulle af Kong Frederik den 3die være blevne forærede hver en Karet, hvori da ellers ingen kjørte uden Rigets allerfornemste Mænd. (See S. L. Badens Afhandlinger I. 209 o. s.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Fra Oct. Bertero, en i Chile reisende fransk Botaniker, har man Breve, hvorefter hans Samlinger ere meget betydelige. Saasnart han kommer tilbage til Europa kan et botanisk Værk fra hans Haand ventes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Det naturhistoriske Museum i Paris har for sit Menagerie og sine Samlinger faaet betydelige Berigelser. General Bourmont sendte fra Algier en meget stor Panther af Han kjønnet, med store Pletter, en Tigerkat, to unge Løver og Løvinder, og et Par Strudser, og en anden Sending af 10 Løver og 17 Strudser blev anmeldt; men vigtigere er en Sendelse fra Hr. Dussumier, den sjette fra ham, igjennem det chinesiske Hav, med sjeldne Gjenstande, især levende Dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Kjøbenhavns Børs, d. 18 Februar 1831. Hamburg 2 M. - a vista 213. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier, 1551., 156 Rbd. Sdl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-19
Svenske Sedler 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 87 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler. Dito Dito. . . ...... 8 i Banco. Nationalbank-Obligationer. 12 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. ........ i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. k. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 101 101 1/2 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . i Banco. - Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 59 L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer Asiatiske Compagnies Actier. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-20
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. Han Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Søndagen den 20 Februar 1831. 28 Aargang. No. 30. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Diamanten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-20
omatum. Diamanten var allerede hos de ældste Nationer, hvilke Historien omtaler, bekjendt som udmærket haard, og den benyttedes tidlig, først til Gravering og dernæst som Pulver til Slibning i andre haarde Stene (ved Forfærdigelsen af Ca meer og Jntaglier), saa vi have den at takke for Skjønhed, længe forinden dens egen høieste Skjønhed kjendtes. Vore Gravører (Steenskjærere, benytte den paa samme Maade; og Glasarbeiderne bruge Diamantkrystaller til at overskjære Glas tavlerne med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-20
Endskjøndt Diamanten hyppigst findes farveløs, saa forekommer den dog ogsaa forskjelligen farvet, men gjerne af meget svage Nuancer. Man finder den i mange Afændringer af det Gule hvori den ofte spiller med særdeles Jld; i det zarteste Perskenblomst eller Rosenrøde, i mange Afændringer af det Grønne, men yderst sjelden i det Blaae og det Fiolette. J de sidstnævnte fire Farver tillægger Libhaberi den ofte en langt høiere Værdi, end om den var farveløs. Gradationerne i det Brune ere, i Forhold til de øvrige Farver, hyppigere, sædvanligen smudsige og ofte mørke. Saaledes farvede Diamanter agtes, som feilfulde og uanseelige Stene, mindst. Sjeldnest findes det farvende Stof i saadan Mængde hos Diamanten at den derved forbunkles og synes kulsort).*) A. Caire, omtaler en udmærket skjøn blaa Dra Efter Klarhedens Grad, inddeles Diamanterne i Gods af første Vand (eller første Qvalitet), der forener den reeneste Farveløshed og Klarhed, med Regnbuefarvernes mest levende Spil, er feil og pletfri, og dernæst slebet i den skjønneste Proportion.