Jyske Efterretninger, 1773-09-24
Saasom den her i Byen paa nogen Tid grasserende Blodgang, synes at gribe videre om sig, har jeg meent, at det ikke vilde være utienligt at meddeele Publico følgende Underretning, som næst Guds Hielp vil tiene til, at de endnu Friske (saa vidt mueligt, kunde vorde præcaverede for denne almindelige Smitte. Hertil tiener: 1) At man een Gang om Ugen tager en gelinde Laxatioaf Rhabarbar, proportioneret efter enhvers Alder. 2) At man beflitter sig paa Tarvelighed i Mad og Drikke, fornemmeligen at man ikkun sparsommeligen nyder saadan Føde, som letteligen kan gaae i Forraadnelse, og derved disponere Legemet til Sygdommen; at dette Slags er Kiød og Fisk. Men at man derimod betiener sig (men af syrlige Sager, af Have=Urter og alle Slags vel moedne Frugter ; thi alle disse Ting besidde en ganske modsat Virkning med de forrige. Man har længe havt en utidig Frygt for Frugt paa den Tid, at Blodgang grasserer, ja man har end- ogsaa beskyldt dem for at tilveiebringe Sygdommen, da dog in liet er meere stridende med en sind Fornuft og Erfarenhed, end denne beskyldning. Jeg kunde anføre mange lærde og erfarne Mænds Anthoritæt, for at gotgiøre denne min Meening, men og vil paa dette Sted allene anføre den berømte Tissot, som høyligen recommenderer velmoden Frugt som den beste Præservatirimod Blodgang, og som til Beviis anfører Exempel af Folk, som har forekommet Sygdommen ved at spise overflødigen af velmodne Blommer, 3) For at holde en god Fordøyelse vedlige, vilde det være tienligt for dem, som have Ævne dertil, en halv Time for hvert Maaltid at tage 70 til 80 Draaber af Amma Rhabarbari i noget Viin, og til Maaltiderne at drikke et eller fleere Glas god rød Viin. 4) De, hvis Omstændigheder tillade den ikke at drikke Viin, gjøre vel, i Stedet for Øll, at betiene dem af Melk med noget Vand beblandet, for almindelig Drik, 5 Saa længe Sygdommen grasserer, maae man vogte sig for at begive sig ud i en kold Luft, efterat man ved sterk Bevægelse eller paa anden Maade har tilveiebragt Sveed; Ligesaa skadeligt en det at opholde sig længe i en vaad regnagtig Luft, eller AftenLuften, allerhelst naar det falder ind med Taage. Det er fornemmeligen nødvendigt at holde sine Fodder varme, og at forekomme, at de ey blive vaade. 6, De, som have med de Syge at forrette, bør ikke, naar de ere i Sveed, komme til Patienten, at ikke de skadelige Exhalationer fra den Syge skal igiennem de aabne Poros trænge sig ind i Blodet. 7) Det er nødvendigt, at ingen Frisk lægger sig i samme Seng med den Syge eller søger de Steder, hvor den Syge har forrettet sine Nødvendigheder. 8) Det tiener baade til den Syges Velfærd, og de res Sikkerhed, som ere om ham, at man beslitter sig paa største Reenlighed; derfore bør Ureenlighederne strax føres bort, og nogle Gange om Dagen ryges i Kammeret med Enebær eller Viinædike, og for at faae bestandig frisk Luft, bør der i næste Stue aabnes et Vindue eller Dør. 9) Jntet disponerer Legemet meere til Sygdommen, end som en overmaade stor Fryg for at blive angreben deraf, derfore, efterat man har taget at muelig Præcaution, bør man sætte sit Sind i en roelig Forfatning. J. A. de Lasont, D. M. Af en Skrivelse fra Gibraltar af 7 Augusti En Russisk Fregatte paa 40 Kanoner, kaldet Alexvitz, commanderet af M. Darschin, er hertil ankommen med en Algierisk Schebeke paa 18 Kanoner, og en Tunesisk Galeere. Disse 2de Fartøyer havde angrebet det Russiske Skib i Farvandet ved Tertuan, efterdi de ikke troede, at det var saa sterkt, og ere, efter en kort Modstand, tagne af fornævnte Fregatte. Vores Gouverneur vil ikke tillade, at disse 2 Priser blive solgt her, efterdi Engeland staaer i nøye Venskab med begge Røver=Republikerne.