Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-02-21
Storbrittannien. Lord Dudley, som i Overhuset foreslog Takadressen, bemærkede, i Henseende til den udenlandske Politik, de fiendske Sindelag imod Engellands Jnteresse og Grundlove, som tildeels hersker paa Fastlandet, hvor et vist Partie ikke blot vil have den gamle Tingenes Orden, men ogsaa hine barbariske Aarhundreder med deres Despotis me til bage. "De, som hylde dette System, sagde han, ere Fiender af al Nationalfrihed eller Uafhængighed og afskye fremfor Alt den brittiske Forfatning som en Anomalie og et farligt Exempel. De ligne deres Forgjængere, Jakobinerne; kun vise de mindre Kraft og mindre Oprigtighed, og ere i Grunden værre end Jakobinerne. Med Hensyn til de Sydamerikanske Stater, meente han, at Engelland havde viist al mulig Liberalite- og Deelikatesse imod Spanien. Dengang dette erkjendte de Forenede Stater, var Engellands Forfatning langt anderledes end Kongen af Spaniens for Tiden, som hverken har Hære eller Flaader til at gjenvinde sit Herredømme. Lord King paastod, at Jrland og Tyrkiet vare de eneste Lande, hvor hele Folkeslag undertrykkes for deres Troe, og tilskrev især Mufti den Jntolerants, som vises imod Grækerne. Lord Liverpool frydede sig over de aabnede Udsigter til frie Handel som Basis for al Nationalvelstands og fandt nu Tidspunktet kommet, da Engelland ved sin Mellem komst i de sydamerikanske Anliggender kan virke til hele Verdens Gavn. Lord Gower, som foreslog Takadressen i Underhuset, ønskede, som Ven af Katholikernes Emancipation, allene den katholske Forening ophævet, og erklærede Troppe-Forøgelsen nødvendig for Jndien og de Engelske Besiddelser i Middelhavet. Hr. Brougham ønskede, at Man vilde vise sig lige saa gunstig imod St. Domingo som imod Sydamerika, og især afhielpe det langt nærmere Jrlands Trængsler, ved heat indføre samme Samvittighedsfrihed som nylig i Hannover. Hr. Canning erklærede sig ogsaa villig til at understøtte Katholikernes Emancipation; men den katholske Forening var noget ganske andet og en sand Tvedragte Dæmon, der streed imod kristen Kjerlighed. Ogsaa han talede om den Forsigtighed, hvormed Man var gaaet tilværks i Henseende til Sydamerika, og tilstod, at Engelland ved sin Erkjendelse har givet Anledning til mange Klager, megen Fortrydelse og Mishag; men - tilføiede han jeg haaber dog, at disse Følelser og Lidenskaber blot ville blive ved Ord, og Verdens Fred i Fremtiden. bevares. Jøvrigt anstiller Enhver paa sin Viis Betragtninger over de Udtryk, som baade findes og ikke findes i Kongens Tale. Saaledes søger En forgiæves Ordet Venskabs, hvor der handles om de udenlandske Forhold, Andre udtyde Savnet af Ordet Erkjendelsen ved de sydamerikanske Stater som en hemmelig politisk Helden til Fastlandspolitiken. Jmidlertid viser det opvakte Haab om større Handelsfrihed sin velgjørende Virkning ogsaa paa den fordærvelige Handel med Statspapirer, hvoraf flere i det korte Mellemrum fra 10 Jan. til 5 Febr. have gjort et Salto mortale, f. Ex. de Mexikanske fra 160 til 80, de brasilianske fra 85 til 7, de Columbiske fra 85 til 31 &c. Efterat en Motion af Marqvis v. Landsdown til at bede Kongen om Meddelelse af alle fra Lord=Lieutenanten i Jrland indkomne Depescher om de religiøse og politiske Selskaber der tillands, Dagen før var bleven forkastet med 42 imod 20 Stemmer, optraadte den 10de Lord Liverpool i Overhuset med Forslag til en ny Kommittee, for at undersøge Jrlands Tilstand; men hans Erklæring, at samme slet ikke skulde befatte sig med Katholikernes Emancipation, forekom Grev Darnley lige saa latterlig, som hvis en omvankende Skuespillertrop vilde opføre Sørgespillet Hamlet uden Hamlets Rolle. Lord Holland begreb ikke heller, hvorledes Man kunde undersøge Jrlands Tilstand, uden at betænke Katholikerne; men herimod erindrede Grev Harrowby, at det kunde skee af enkelt Medlem og passede sig ikke for en Kommittee. Lord King, sagde, at Ministrene handlede som empiriske Læger, og brugte i Jrland snart Staal, snart Opium, uden at have i Forveien erkyndiget sig om Sygdommens Natur. Den 17de fremkom Hr. Goulbourn ogsaa i Underhuset med sit Forslag om en Bill imod lovstridige Foreninger i Jrland, hvilket flere Medlemmer modsatte sig som en unyttig, uretfærdig og farlig Forholdsregel. Den katholske, Forening i Jrland har ogsaa berammet en Generalforsamling, for at raadslaae om en Ansøgning derimod til Parlamentet.