JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Den 4de Ts, have 30 Volenfrurer paa Frederiks Hospital chirurgiske Side anholdt om og øieblikkeligen erholdt deres Afsked. Misfor øielse med den Maade, derpaa Overchirurgen, Prof. Møller, svare at overbevise sig om deres Accurarelse i at mode paa Hospitalet om Morgenen, skal have givet Anledningen. J en kjøbenhavnsk Avertissements=Tidende, læstes nylig følgende Bekjendtgjørelse: En seilfri Hest er at faae tilleie for en Stabsofficier, der staaer for Skud i Manecurretiden, (Vib Av.) Archivarius Winther, afdøde Glarmester Hauschilds "eaarige Ven, har, som Man seer af Kiøbenhavnsposten, allerede for været indviklet i en Arveproes. En forhenværende Leietjener i Kbhvn., C. P. Jensen, havde i Aaret 1822, efter i flere Aar at have modtaget Understøttelse af Bogtrykkersvend Petsch's Enke, med hende indgaaet en Forening om, at hun ogsaa for Fremtiden skulde understørre ham efter Evne, imod at han efter sin Død efterlod hende sin Formue. Pesch's Enke paastaaer, ligetil Testators i Aaret 1833 paafulgte Tød at have præsteret Hvad hun fra sin Side havde lovet, dog saaledes at hun i de sidste 677 Aar, da hun havde taget Ophold paa Lolland, istedetfor Middagspise m.v. har sendt ham Fødevare, Linned og Penge til en lignende Værdi. Jmidlertid havde den Afdøde kort for sin Død, næmlig under 21de Sptbr. 1833, da han laa paa Sygesængen, oprettet et andet Testament, hvorved det tidligere reeproke ophævedes fordi Petsch's Enke ei ydede Arveladeren Hjælp og Pleie." og Archivar Winthers Kone og dennes Soster indsattes til hans Universalarvinger, den Første for 2/5, den Sidste for 13. Deel. Archiar Winthers Bestræbelser for at pleie Arveladeren bleve imidlertid ikke kronede med Held; thi han døde desværre allerede 4 Dage efter Testamentets Oprettelse, og W. kunde nu kun ved en anstændig Begravelse og et passende Monument, hvilket han Alt havde lovet Arveladeren, lægge sin Taknemmelighed for Dagen. Under Sagen var der meddeelt Petsch's Enke beneficium paupertatis; men ved Lands Over- samt Hof- og Stadsretten frifandtes de Jndstævnte; hvorhos dog, efter Omstændighederne, Procesomkostningerne fandtes at maatte (Rd. Av.) ophæves.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Ved de i Næstved liggende to Landsener-Eskadroners Mynstring for Chefen, den 26de Septbr., forinden deres Bortmarsch til Kbhvn, erholdt en Landseneer et Landsestik i Kiøden, hvorfor han blev indlagt paa Sygestuen, og skal ved denne Leilighed have tet sig ynkelig og flere Gage udraabt: "Bare jeg lever!" For et Par Dage siden var han imidlertid igien saa rask, at han kunde følge en Paarørende, der havde bragt ham en Madpese, lidt ud paa Veien, og da han vendte tilbage mødte han en Bondepige og voldtog hende. Pigen har anklaget ham, og han har vedgaaet Forbrydelsen. Voildet Mønster paa en Soldat, siger Siællandsposten.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Af Fangerne i Glückstadt ere 10 anden Gang inddømte i Tugthuset, medens Man i Nordamerica siden Fængslernes nye Indretning kun har 1/20, som anden Gang ere indkomne. (Hors. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
En Uhrmager ved Navn Fischer har som bekjendt faaet Tilladelse til at udgive et Ugeblad i Apenrade, og havde i Hensigt at udgive dette i det danske Sprog, men i en Addresse fra Borgerskabet i Apenrade, forsynet med 184 Underskrifter, er Udgiveren bleven anmodet som hidtil at udgive det i det tydske Sprog, og der te ville da, som før, directe, eller indrette understøtte samme Læseren erindrer maaskee at i Meldorf, vare af Jndvaanerne indleveret en Besværing i Vinteren, 1838, over en Foranstaltning fra Landfogderiet til Bortryddelse af Sneen i Gaderne. J H. Majestæts Kongens Navn er nu gjennem Landfogderiet blevet tilkjendegivet Suplicanterne, at man ikke kan indlade sig paa det i formeldte Skrivelse fremførte Forlangende, da dens Indhold og Skrivemaade er befunden at være upassende.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
J Aarhuus blev i Løverdags otte Dags anholdt en mistænkelig Person med 4 Faar, som han foregiver at være ham leveret af en ham ubekjendt Mand, forat fores til Aarhuus og sælges. - Sidste Løverdag blev i Randers anholdt en Bondeknes med 3 Ovier, hvilke formodentlig ogsaa ere stiaalne. Man fattede Mistanke derved, at han falbod dem for halv Værdi.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Fra Aarhuus skrives: Formedelst et nyt Dampskibs Bygning og Jndretning ophører Dampskibsfarten mellem Aarhuus og Kallundborg ved October MaadnedsUdgang saaledes, at den sidste Tour fra Kallundborg, til Aarhuus skeer Onsdagen den 30te October, og den sidste Tour fra Aarhuus som bliver directe til Kbhvn., den 31te.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
J Aarhuus Avis No. 162 læses under-Forlangt Indrykkelse, følgende: Mens en Veirprofet er under Pressen er en anden under Pennen; der vil komme ud under Navnet Æolus og hans Følge mellem Krebsens Vendekreds og den nordlige Polarkreds, og bebuder i den forestaaende Vinter Nordlys, hvortil man ikke har seet Mage i de sidste 25 Aar, og som især 8 Dage efter en orkanagtig Storm den 6te og 7de Novbr. begynde med de imrosanteste Stierneskud, hvis klare Skin efter vil spille i rodagtig Skiær, og hvis største Mængde til den Tid vil falde fra Nordost med Syd og Vest Æolus vil 18 Maaneder iforveien paa bestemte Dage og Nætter kunne forudsige Regn og Torveir, Hede og Kulde, Storm og Havstille, fremdeles flere Phændmener f.Ex. Nordlys, som inddeeles i 5 Hovedgrader. Alt efter Naturlove, og lige saa nøiagtig som Astronomerne forudsige Sol= og Maaneformørkelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
J samme Blad No. 163 læses ligeledes under Forlangt Indrykkelse følgende: Da den i Aalborg Avis No. 189 fremtraadte Billig Harme, i al sin Harme formeentlig har forvildet sig imellem billig og ubillig, eftersom Stykkets Jndhold kun røber, at det sidste Ord maatte være det, der rettest kunde anvendes, saa skulle vi, da denne Artikel ikke bor værdiges noget andet Svar, kun henvise Forfatteren til at see denne Mangel afhiulpen ved at henvende sig til Procurator Hansen i Frederikshavn om Udlaan af det u, som denne i sin Tid har tilstaaet at have udtaget af et ham fra Retten udlaant Tocument. A. B.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Den almeenaatede Etatsraad Brinck-Seidelin i Hjørring har i No. 197 af Aalborg Avis taget til Gjenmæle mod Angrebet paa Captain Barfred og siger i denne Anledning: J Nr. 189 af dette Blad har en Unavngivet opkastet forskjellige Spørgsmaal til Forfatteren af den i Nr. 173 indrykkede Erklæring fra forskellige Borgere i Frederikshavn, betræffende Overauditeur Lassen, og idet han drager disse Mænds Upartiskhed i Tvivl, yttret sig om Capitian Barfred paa en saa andskabsfuld Maade, at det hele Jnserat synes at være bleven til for at fortrædige denne brave Mand. Det kan aldeles ikke være ligegyldigt for Den, hvis hele Rigdom er et uplettet Navn, at see sig sat i et have fuldt Lys hos sine Medborgere, og da jeg veed, at han i de forskjellige Stillinger, han i sit skjæbnerige Liv har været i, aldrig er vegen et Fortrin fra Ærens Vei; som Officeer har været kjæk og for Tienesten nidkiær, som Landmand utrættelig, som Skolepatron klog og opoffrende, som civil Embedsmand samvittighedsfuld og noiagtig, som Egtemand, Fader og Ven et Mønster for Alle, saa finder jeg det min Pligt, at sige dette, for at det et skal lykkes den listige Spørger at nedsætte ham i brave Mænd Agtelse. Jeg veed tilfulde hvad jeg udsætter mig for, ved at indlade mig i Kamp med den, der forhaaner, uden at ville være sit Navn bekiendt; men her skal intet afskrække mig. Et Factum er i Jnseratet fremhævet, i hvilke Barfred skulde have handlet udelicar" og en Gjæld til Statskassen er ommeldt, som han ved Lassens Bistand skulde være eftergivet. J den første Sag er Jntet at forekaste ham, og som Debitor til Statskassen har han viist sig saa egennyttig, – jeg maa desværre sig saa sielden negennyttig og retskaffen, at han tilfulde har fortjent vor høitelskede Konges Naade, som visselig er ham tildeelt, ved Restgiældens Eftergivelse, fordi Kongen vidste at skatte Mandens Værd, og ikke fordi Ansøgningen muligen havde ommeldte Anbefaling. - De, der nærer den ringeste Tvivl om hine mine Ords Sandhed, beder jeg ret meget, at de ville henvende dem til mig, da samtlige oplysende Papirer Ug ge paa mit Bord. Jeg skulde offentlig bekjendtgjøre den, dersom jeg ei derved vilde saare den beskidne Mands Delicatesse, og det muligen vilde være til Mishag for de anseete, bæderlige Mænd, som have meddeelt ham de fordeelagtigste Vidnesbyrd."
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Fra Skagen skrives under 5te De Auctionspriserne paa de senere bjergede Qvantiteter Lærred, Dreiel, Ravn dag sv. af "John Marschalls Ladning vare tildeels lige saa høie, som ved den foregaaende Auction og enkelte Deele betaltes endog forholdsmæssig dyrere. Bjergernes Andeel i Jernet blev ligeledes godt betalt, nemlig det russiske Jern fortoldet med c. 13 Rbd. pr. Skippund i Giennemsnit og det søenske Jern c. 14 Rbd. pr. Skpd., Alt foruden 12 1/4 pC. Sallarium. (Disse Priser ere et nyt Beviis paa, hvor højt Varerne ialmindelighed betales ved Strandingsauctionerne, uagtet Salgstederne selv ikke afgive Marked for saadanne Artikler.) En af Skagens ældste og meest velhavende Borgere, Kjøbmand Christen Degn, er ved Døden afgaaet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Til Veiledning for Seiladsen paa Elben, vil fra 1ste October ved Schulauer-Sandbanken blive henlagt et Fyr skib, der hver Nat vil lyse i en Høide af 24 Fod over Vandspeilet, og i taaget Veir, naar Lyset ikke meere skulde kunne sees, vil Mandskabet tillige ringe med en (Aalb. Av.) Klokke.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Kjøbenhavns Børs den 4de October 1839. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 198, Species 200; (Specier solgtes til - . - s.) B.-Disconto 4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 1775 a 175 1/2 4 i Sedler; sv. Sedl. pr. 2 Rigsgjæld 47 1/2 a 47 3/4 Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Obligationer (uden Renter) 95 1/2 a - . Sedl., Nationalb-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 1/2 a 102 Pr. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
Døde. Kjøbenhavn: Frøken Christophine BuntinDahl; Henriette Christiane Holm, 43 Aar. - Kongens Lyngby. Frederikke Marie Rønne, f Brandt, Enke efter den i Aaret 1833 afdøde Pastor Ronne, 72 Aar. - Rudkjøbing; Pastor Gruners yngste Søn, Carl Ferdinand, 2 Aar (faa Dage efter Familiens Ankomst til Byen). - Fredericia; Provstinde Anna Catharina Wedseltoft, f. Utke, 87 Aar. - Kolding: Cand. theol. C. B. K. Bergenhammer 27 Aar. Reisbye Sognefoged og Kirkeværge Lars Jensen, 63 Aar. - Aarhuus Mølle: Caroline Margrethe Wagtmann, 20 Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
AVERIISSEMENTS. At den mindre Landevei fra Aggersund til Kliim paa Grund af Slobroernes Nedtagelse indtil videre ikke kan passeres, og at man imidlertid maae følge Veien om af Drostrup, Øslos, Kjettrup og Fjerritzlev, bliver til de Reisendes og andre Vedkommendes Efterretning herved bekjendtgjort. Han-Herredernes Contoir paa Skjerpinggaard den 5te October 1839. C. W. Qvistgaard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
J Anledning af Hr. Procurator Benderes Jndrykkelse i denne Avis No. 126, skal jeg, skjendt jeg havde bestemt, ikke i den der omtalte Sag offentlig oftere at indlade mig, saasnart det bliver min Leilighed, give vedbørlig Tilsvar. Ulstrup den 10de Octbr. 1839. N. B. Neergard.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-11
God Vinter-Træfrugt samt Rødleg faaes tilkjøbs hos Søren Møller, Skipper.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
No. 123. Ao. 1839. GleeKongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eiller: Den uordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne. Løverdagen den 12te October. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
Politiske Nyheder. Belgien. J Gent have alvorlige Uroligheder funden Sted; Fabrik=Arbeiderne vare nemlig blevne meget forbittrede over at Lønnen var bleven nedsat i alle Fabrikker. Om Aftenen den 1ste Octbr. samlede store Folkehobe sig under Skrig, og Allarm, og sloge Vinduerne ind i Hr. GandtsFabrik, hvor man endnu arbeidede; derpaa drog Mængden til Marche du Vendredi og Kanteren, paa sidste Sted blev Politiet udskjeldt, og en af Hovedmændene truede endog at myrde den første Politiesergeant; men hiin blev strax arresteret af en Politiecommissair, som dog blev saaret. Mod Kl. 8 om Aftenen samlede sig en heel Mængde Mennesker og man hørte Raabet: "Leve Republikken!" Paa Torvet blev Frihedstræet revet ned, og en Mængde Mennesker var der forsamlet, indtil Pladscommandanten var de Pocke drev Mængden fra hinanden ved Hjelp af et Curasseer-Regiment; vel forsamlede sig strax derpaa igjen store Grupper af Mennesker og kastede med Stene, men Troppernes gode Holdning forebyggede videre Uordener. Kl. 11 om Aftenen vare paa Marsche de Vendredi en 300 Mennesker forsamlede, men for det meeste Gadedrenge, der beskjeftigede sig med Nedrivelse af Frihedstræet og med at synge Marseillanerhymnen. Den 2den Octbr. vedvarede Urolighederne, og man hørte overalt Raabet: "Leve Prindsen af Oranien, leve Wilhelm!" Mod Kl. 10 havde Folket, der ikke havde kunne nedrive Frihedstræer, lagt Brænde omkring samme og antændt det, hvorpaa Stammen kaldt ned. Hoben drog nu til det store Slagter huus, hvor et andet Frihedstræe stod, og ville ogsaa der sætte Jld paa det, men en stærk Patrouille med fældet Bajonet nærmede sig, hvorpaa Mængden adspredte sig. Flere tusinde Fabrikarbeidere havde imidlertid forsamlet sig, og en Deputation begav sig til Gouverneurens Hotel og forlangte at Jndførsel af alt fremmed Bomuldsstof skulle forbydes; men da man ikke var tilfreds med Gouverneurens Svar, bleve igjen Pompierene. og Politiebetjentene ved Raadhuset modtaget med Steenkast. Dog heed det den 3die Octbr. fra Gent, at der om Eftermiddagen herskede fuldkommen Rolighed, og alle offentlige Pladse vare fulde af Soldater og Kanoner, og man havde foretaget 62 Arresteringer. Flere Regimenter vare beordrede til Gent, og Garnisonen var betydelig bleven forstærket.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
Spanien. General Esparters har nu virkelig sat sig i Marsch mod Cabrera: en Telegraph Depesche af 1ste Octbr. melder, at Divisionen Alcala var indtruffen i Tudela, hvortil ogsaa 3 Divisioner af Nordarmeen ventes. Den 2den October ville Espartero i Spidsen for 33 Batailloner og 18 Escadroner indtræffe i Zaragossa Den sidste faste Plads som Carlisterne havde i de baskiske Provindser, Fortet Guevara, har underkastet sig; dog blive disse Provindser endnu gjennem strøifede af Røverbander, en af disse Bander under Zavala, skal endog have overfaldet Madrider-Deligencen og udplyndret den. - Med Hensyn til Forhandlingerne i de Cortes-Forsamling om de Fueros eller de baskiske Provindsers gamle Rettigheder, da hedder det, at Regjeringen og Commissionen vare i Begyndelsen enige om Sagen, og Fleertallet af Commissionen har besluttet, at de Fueros skulle stadfæstes, men kunde, der lade sig forene med Constitutionen; dog da de Fueros forStørstedelen ere uforenelige med denne, saa følger deraf, at Constitutionen egentlig intet har bevilget. Jmidlertid synes der paa den anden Side at bane sig en Udvei, da man siger, at Juntaen i Guiposcoa allerede skal have skikket en Affending til Madrid, for at erklære, at den renoncerer paa den Deel af de Fueros, som ikke skulle kunne lade sig forene med den spanske Statsforfatning. En lignende Beslutning skulle ogsaa Provindsialforsamlingerne i Biscaia og Alava være i Færd med at fatte. Spaniens Rolighed synes nu at afhænge af, at Regjeringen ikke for hurtig, opløser de Cortes.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
Orienten. Jstædet for at det næstforrige Post heed, at den tyrkiske Befalingshaver Hafitz Pascha var gaaet over til Ægypterne, erfarer mannu med Vished, at han den 14de Septbr. er tilligemed Jtzet Mohamed Pascha indtruffen til Hovedstaden; han skal være meget sørgmodig og nedslaaet, men man agter den Troskab han har udviist mod sin nye Hersker; den største Deel af hans Armee har deels forenet sig med Kurderne, og deels opløst sig i formelige Røverbander, som plyndre Caravanerne fra Bagdad og Syrien; en af dem med 800 Kammeler og 6 Millioner Piastre er opfanget af dem. Siden hans Ankomst har udbredt sig den Efterretning, at Jbrahim Pascha skal af hans Fader have faaet befaling til den 25de Septbr. at rykke frem over Kutahia til Constantinopel. Fra Alerandrien har man Efterretning under 11te Septbr. om, at Vicekongen har befalet en Folke=Opbud i Masse; 5000 Md. skulle dække hans Hovedstad, og han selv leder Forsvars=Anstalterne, hvorved han daglig forsikkrer, at han intet Haarsbred vil afstaae fra sine For bringer. Til Constantinopel indtræffer imidlertid Hjøbspost paa Hjøbspost; Opstanden i Kurdistanudbreder sig alt meere og meere, og Jbrahim Pascha har skikket 40 Officerer til Kurderne for at lede deres Foretagender. Andre Efterretninger fra Alexandrien af 6te Septbr. bekræfte at Vicekongen ikke vil give de europæiske Consulers Forestillinger det mindste Gehør, men en Efterretning skal dog have bevæget ham til alvorlig Eftertanke, nemlig den, at den brittiske Regjering skal have givet befaling til, at et Troppecorps i Jndien, paa 15 a 20,000 Md. skal holdes betedt til paa første Vink at indskibe sig til Suet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
Med Hensyn til hvorvidt de europæiske Magter, ere enige med hinanden eller ikke i de Forholdsregler der skulle tages mod Vicekongen af Ægypten, da veed man blot, at det engelske Cabinet driver med Alvor paa, at der skal tages energiske Forholdsregler mod ham, og det har ved sin Gesandt indleveret en Note til det østerrigske Hof, hvoridet erklærer, at ville opretholde det osmaniske Riges Jntegritet og det nærværende regierende Dynastie, og at det som en Følge heraf, ikke vil drage nogen Nytte af Tingenes nærværende Stilling i Orienten, for at erhverve sig et Gedet, eller udelukkende Jndflydelse. Det synes fornærmende for Østerrigerne selv, hvad der skrives fra Wien, at paa Grund af Fyrst Metternichs Sygdom, er en Passivitet i Politikken nødvendig for Østerrig, og man understytter derfor ikke meere de energiske Mesures, som Lord Palmerstone vil have sat igjennem, og da man forudseer, at en Enighed mellem de store Magter og hvad der egentlig kan betragtes som Status qvo i de tyrkiske Anliggender ikke er mulig, har man nærmet sig mere Kong, Ludvig Philips Politik.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
Tydskland. Fra Berlin skrives, at den 4de Octbr. var Erkebispen Dunin med hans Capellan afreist fra Berlin til Potsdam, men allene den Sidste kom om Aftenen tilbage, og udsagde: at Prælaten var forsvunden fra hans Side, og han vidste ikke hvad der vare bleven af ham. Der blev strax af vedkommende Authoriteter anstillet Efterforskninger efter den Undvegne, men han var ikke at finde. Det er sandsynlig, at Hr. Duninhar begivet sig til Posen; det er id ogsaa mueligt at Ærkebispen, enten af Belzebub eller en afhans catholske Tilhængere kan være bortført.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
Indenlandsk. Man siger, at Thorwaldsen har faaet Breve fra Jtalien, der gjøre hans snare Nærværelse der saare nødvendig, saa han strax begiver sig paa Reisen. Dog haaber, man, at han om føie Tid vil komme tilbage igien. Paa Nysøe, hvor han har opholdt sig Størstedelen af Sommeren, har han fuldendt to Basreliefs: Gangen til Golgatha og Persens og Andromedag (mandig og qvindelig Skjønhed) samt Oeblenschlagers Buste", hvilke tre Værker, ifølge Kienderes Dom skul, høre til det Ypperligste Kunstneren har frembragt. (Ab. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
Den Jnteresse. - hedder det Kbhoster – som de meest kultiverede Nationer i de sidste Aar med saa stor Foie have skiænket det vigtige Sporgmaal om Straffe anstalters, Fængslers og Arresters meest hensigtsvarende Indretning, har, som bekjendt, foranledige, stere af Europas Regjeringer til at lade sagkyndige Mænd bereise andre Lande, for paa Steder at gjøre sig bekjendt med saadanne Anstalters Tilstand, de ved samme indførte Forbedringer og hvilke Resultater disse enten allerede have frembragt eller med Sandsynlighed love Vort Fædreland har ogsaa nydt den Ære af flere saadanne Besaa. Frankerig har alt for et Par Aar siden havt sin Afsending her. Sverrigs Udsending besøgte os ifjor. For Øieblikket gjæstes Kiøbenhavn i lignende Anledning af en anseet Engellænder, Sir Joseph de Courty, Baronet, der sandsynligviis allerede tidligere i det nævnte Hverv har besøgt flere andre Lande og herfra agter at begive sig til de to andre skandinaviske Riger. (Til denne Meddelelse føres i Kjøbenhavnsposten nogle meer eller mindre bittre bemærkninger, som, nogenlunde modificerede og mildnede, maaskee ikke vilde have undladt at bidrage til at opnaae det af Bladet formeentligen tilsigtede Maal.)Hr. Cand. O. Lehmann har i Kbhposten indrykket en Erklæring, hvori han bekjendtgjor, at da han i Forening med Dhrr. Balthazar Christensen, David, Gjødwad og Wessel fra 1ste April næste Aar agter at udgive et nyt Dagblad, som Fortsættelse af Fædrelandet," saa seer han sig ikke istand til herefter at levere noget Arbeide til Kjøbenhavnsposten. Til denne Erklæring har Kbhpostens Redacteur, Hr. Grune, tilføiet en anden, hvori han vel beklager, at den talentfulde Lehmann ikke meere nu og da vil vælge det nævnte Blad til Organ for sine Anskuelser, men tillige bemærker, at da Kbhposten ingenlunde i hans Redactionstid har absorberet Hr. Lehmanns Activitet, saa kan den heller ikke lide noget videre føleligt Tab ved Følgerne af hiin Erklæring.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
J Frederiksborg lærde Skole har ifølge Hels. Avis i de senere Aar eller siden Dr. Flemmer er Rector for samme, Discipelantallet meer end fordoblet sig. Skolen besøges nu af 41 Disciple.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1839-10-12
J Stadsgraven mellem Kjøbenhavns Nørre- og Østerport er forleden Morgen fundet Liget af en velklædte Mandsperson, omtrent 25 Aar gl., høi af Væxt, bruunt Haar og Knebelsbarter. (Ah. Av.) Bagtal kun dristigt; der bliver altid noget hængenPel Med dette gamle, desværre kun altfor sande Ordsprog, begynder et i Slagelse Avis, under Overskrift, Bagvaskelse indført Stykke, der har Hentydning paa nogle skammlige Rygter, der i de sidste Maaneder have været udspredte der i Byen om en Mand, som ifølge sin Stilling mere end de fleste Andre er nødsaget til at stræbe efter at bevare et uplettet Rygte. Nogle Mænd der i Byen have imidlertid gjort Hvad man altid burde gjøre i lignende Tilfælde, forudsat man er istand dertil; de have søgt at komme efter, hvorvidt Rygterne vare grundede, og Undersøgelsens Resultat er blevet: agt Rygterne ere aldeles ugrundede." De ere imidlertid ikke blevne staaende derved; men arbeide nu ogsaa paa at faae Rygtesmeddene opdagede og dragne, til Ansvar. Sjællandsposten" anseer det for en ret mærkelig Tilskikkelse af Skjæbnen eller Nemesis, eller Hvad man vil kalde det, at denne Artikel har faaet Plads i den vestsjællandske Avis. (Ah. Av.) Som et sieldent Exempel paa, at der ogsaa Bondestanden gives Mænd, der igjennem en lang Tid have virket i deres Kald for det Offentlige, fortjener det at bringes til almindelig Kundskab, at det i Gaar, den 8de October, var 50 Aar siden, at Sognefogden i Torsager Sogn, den blandt blandt Høie og Lare, der kjende ham, almeenagtede Peer Basse, blev udnævnt til Lægdsmand, hvilken Bestilling han endnu beklæder. Til Sognefoged blev han beskikket 1791, det Aar da disse offentlige Bestillinger bleve indførte, altsaa for 48 Aar siden. Enhver der har havt Leilighed til at erfare, hvor vigtige disse Bistillingsmænd ere som Foreningsmidler imellem Bondestanden og de høiere Autoriteter, og tillige, hvor lidet deres faa Emolumenter staae i Forhold til de mange Pligter, de have at varetage, maatte ønske, at en saa lang og tro Opfyldelse af Pligter fra høire Vedkommendes Side maatte blive paaskiønnet paa en Maade, der ikke alene vilde være den 72-aarige Jubelolding til Glæde og Belønning, men tillige yde en Opmuntring for den retskafne Bonde til at attraae disse offentlige Bestillinger, der af de Fleste snarere betragtes som Byrder. Jubeloldingen er en Broder til afdøde Justitsraad Bye og Herredsfoged Bassesen i Nibe. hvilket for en stor Deel skyldes Asyl=Kassererens Hr. Kiøbmand E. Brandts Jver og Virksomhed for denne Sag.