Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-04-16
Paris d. 3 April. Udtog af den Spanske Sydarmees Brevvexling af 16 Martii. Slaget ved Chiclana. Et Armeecorps paa 16 til 18,000 Mand, af hvilke 6 til 7000 Mand vare Engellændere, landede d. 28 Febr. i Algestras. Det bestod af 4000 Engellændere fra Cadix og 3000 fra Gibraltar, af 6000 Spaniere fra Cader og 4000 fra forskjellige Puncter af Kysten. Engellænderne og Spanierne fra Cadix havde d. 21de indskibet sig i Bayen, men først d. 26de kunnet gaae under Seil, og d. 28de forenede de sig i Algestras med de andre Tropper. - Den 2 Martii marcherede dette Corps til Casas-Vieias. Fiendens Plan var at fremtvinge Ophævelsen af Cadixs Beleiring og tage alle Linierne i Ryggen af de Franske; imidlertid skulde alle Værker for Cadix angribes af denne Stads Besætning og Skibene og Canon baadene overalt skulde true at gjøre Landgang. Ballasteros marcherede imod Sevilla og en meget alvorlig Jnsurrection udbrød i Bjergene af Ronda og angreb denne Stad. Denne vidtløftige Plan er aldeles mislykker. Efterat Hertugen af Bellunhavde givet sine Befolinger paa hans Linie, dannede han en Reserve i Chielana, der bestod af Divisionen Ruffins første Brigade og af Divisionen Lavels 2den Brigade; fremdeles forstærkede han Besætningen af Medina Sidonia. - Den 4 Martii lode de spanske Forposter sig see hen af Egnen af Chielana. D. 6te fremtykkede den fiendtlige Avantgarde for at bemægtige sig denne Stad, fordi den havde erfaret, at Armeens Depoter, Magaziner og Hovedqvarteer fandtes der. Hertugen af Bellune gik den med begge sine Brigader, 3 Escadroner Cavallerie og 2 Batterier Artillerie, tilsammen omtrent 6000 M. i Møde. Alt hvad der modsatte sig ham blev kastet, det fiendtlige Corps trængt tilbage til Havet, hvorved det allerede fandt sit Forehavende tilintetgjort. Forfølgende sine Fordele trængte Hertugen af Bel lune frem indtil Kysten af Havet, hvor han fandt den vigtige Stilling ved Barossa besat af en engelsk Brigade, der udgjorde Fiendens Arriergaarde. Han befalede Gener. Ruffin at borttage disse Høie, hvilket med Stormskridt blev udført og hvorved adskillige Canoner og Fanger bleve tagne. Han trak sig paa Fiendens Flanke mod Havet, medens en Brigade af Divisionen Villate, der havde bemægtiget sig Broskandsen ved St. Piero gik løs paa Colonnens Tete. Da imidlertid Fienden nu indsaae det farlige i sin Stilling, besluttede han at gjøre Fronte til alle Sider og marcherede frem i 4 Linier, hvoraf hver syntes at være 4000 M. stærk. Da Hertugen fandt Fiendens Styrke saa betydelig, og at en stor Deel bestod af Engellændere, befalede han Gener. Villate, at lade de snevre Passer ad Øen Leon til aabne, og trække sig til sin høire Flanke, indrømme Gener. Ruffin Høiene og slutte sig til hans venstre Fløi. Da han ikke meer kunde haabe at indslutte Fienden, indskrænkede han sig til at trække en Parallellinie med Havet og holde et spansk Detachement, der var afskaaret fra Hovedarmeen og bestod af 2500 Mand, i Ave. Gen. Ruffinvar allerede kommen i Haandemæng med ham, og afslog med største Jver to Angreb, i hvilket han bestandig var een mod to. Da han var bleven haardt saaret, blev han med omtrent 100 ligeledes saarede Soldater paa en Høi og hans Brigade forenede sig med den venstre Fløi af Hertugen af Bellune. J Centrumet fandt adskillige Angreb Sted efter hinanden; men hver Gang Fienden rykkede frem, blev han kastet tilbage- Da han bestandig blev skuffet i sit Forehavende at nærme sig Chielana, efterdi han var indspærret ved Havet; da han saae, at alle hans Anstrængelser vare forgjeves og hans Døde bedækkede Valpladsen, saa priste han sig lykkelig at benytte sig af de Bevægelser, General Villate havde gjort, og kaste sig paa Øen Leon, uden at bekymre sig om en spansk Division, der ligeledes var adskilt fra Cadix, og som der endelig, efterat den havde vanket hele den næste Dag omkring, lykkedes at naae Øen Leon, da denne Øes Blocade først den 7de kunde foretages igjen. Saaledes have 6 til 7000 Mand Keiserlige Tropper tilintetgjort en af Fienden saalænge overtænkt Plan, have trængt ham til Havet, og tvunget ham til, igjen at trække sig til Cadix, hvorfra han for største Delen 8 Dage i Forveien var kommen. Hertugen af Bellune har taget 3 Faner, 4 Feldtstykker og 720 Mand til Krigsfanger. – Der blev fegter med stor Forbittrelse; adskillige Gange have de Franske brugt Bajonetten. De mistede 1300 Mand Døde, Saarede og Fanger. Blandt de sidste findes omtrent 150 Mand, alle saarede, der bleve tagne paa den Høi, som General Ruffin forsvarede, og omtrent 30 Tirailleurer, de eneste Franske, der bleve tagne til Fanger, uden at være saarede. - Den første Bataillon af det 8de Regiment var bleven angreben i en Olivenskov, hvor det havde engageret sig som Tirailleurer. Da Ørnedrageren var dræbt, kunde man ikke mere finde hans Ørn; dette Tab kunde altsaa ikke tilregnes ham. - Gener. Ruffin befinder sig blandt de Saarede. Hans Saar er haardt, dog haaber man at det ikke vil have farlige Følger. Denne General udviste det meest uforfærdede Mod. Hans Ulykke blev kun foranlediget ved hans Saar. - Brigadegeneral Chaudron-Roussean og Oberst Audier ere blevne dræbte. Disse ved deres Mod udmærkede Officierer ere faldne med Hæder. - Paa Valpladsen har man talt 900 døde Fiender, blandt hvilke 300 Engellændere, hvorhos forsikkres, at de have taget mange med sig. Det hele fiendtlige Forlis kan ikke være under 4000, d. er det Trefoldige af vort Tab, hvoraf det halve Tal var engelske Tropper. - Den 6te angrebe de engelske Skibe paa hele Linien, og udførte adskillige Landgange, som allevegne bleve drevne tilbage med Kaarden i Haanden. Ved disse forskjellige Affairer have vi taget omtrent 50 M. til Fanger; 4 Canonchalouper ere skudte i Sænk Adskillige Penicher, der skulde tjene til Troppernes Jndskibning, ere komne tilbage igjen til Kysterne, Det og havde mistet deres hele Mandskab. er ubehageligt, at Hertugen af Dalmatien paa hans Tog til Estremadura ikke har sat hele Andalusien og Kongeriget Grenada under Hertugen af Bellunes Befaling. Det 4de Corps, ligesom og Generalerne Godinots og Darricans Corps vare nu ganske uafhængige, og Hertugen af Bellune kunde ikke ogsaa disponere over Beleiringstropperne, for at dække sin umaadelige Linie, tilbagedrive paa alle Puncter de gjorte sande eller falske Angreb, for at byde den Armee, han havde for sig, Spidsen. Medens Fienden havde forenet alle sine Hjelpemidler, var det 4de Corps og General Godinets Reservecorps d. c. 25,000 M. ved denne vigtige Affaire til aldeles ingen Nytte. - Det 4de Corps stod i den Mening, at Landgangen fra Algeziras truede dets høire Fløi, medens dets venstre blev angreben af Jusurrectionen fra Murcia. For sildig indsaae General Sebastiani, at Landgangen var rettet mod den venstre Fløi af Blocaden. Havde een af hans Divisioner angrebet Fienden i Ryggen, og Hertugen af Bellune kun havt dennes Tilbagetog til Øen Leon at forhindre, saa havde det hele fiendtlige Corps maattet strække Geværet.