JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 23 Novbr. f. A. er Cand. B. Boesen udnævnt til Adjunkt ved Frederichsborg LatinSkole. Den 25 Januarer forenskriveren i Nordmøers Fogderie, under Romsdals Amt, J. M. Lindeman, efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embed; Capitain 3 J. Krohn efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embed som Veimester a la sulte i Aggershuus Stift, med Tilladelse fremdeles at bære den for Veietataten i Norge anordnede Uniform Den 8 Febr. er Borgmester samt Byefoged og Byskriver i Kjøg- og Herredsfoged i Biesverschov Herred, C. Erell, udnævnt til lige til Herredsskriver i bemeldte Herred; Eskadrons-Chirurved Husarregimentet, S. A. Ranchmaul, til Chirurg i Roes tilde og Distriktschirurg i Sømme, Volborg og Horns Herreder, Jægerspriis Gods undtagen, Professor Medicinæ ordinarius J.C. Tode, efter Ansøgning, i Naade og med Pension, entlediget fra sit Embed; Professor extraordinarius i Chirurgien og Jordmodervidenskaben, J. S. Saxtorph, udnævnt til Professor og dinarius og Affessor Consistorii, Doctor Medicinæds Regiments Kirurg samt Adjunct ved det medicinske Facultet, M. Schielle, rup, Doctor Medicinæ og Medicus ved Frederiks Hospital, samt Adjunct ved det medicinske Facultet, O. H. Mynster, og Doe tor Medicinæ samt Divlsionschirurg ved Søetaten, J. D. Herholdt, til Professores Medicinæ extraordinarii, samt at forrette Natariatet ved det medicinske Facultet, efter Omgang imellem dem, hvorhos den Sidstnævnte er paalagt at holde forelæsninger over Physiologie, Pathologie og den theoretiske Medicin Professor Juris extraordinarius, M. H. Bornemann, entlediget fra sine hidtil havte Forretninger som Notarius ved det juridiske Facaltet, hvilket Facultets Notariatet, indtil videre, er betroet Høiesterets Secretair C. J. Møller, samtlige ved Kjøbenhavns Universitet. Professor J Kierulf, efter hans pirede Ønske, entlediget fra sine Embeds-Forretninger ved Seminariumpædogogicum, ved hvilket Seminarium Courector ved Kiøbenhavns Cathedralskole, Doct. Philosophlæ N. L. Nissen, er overdraget Underviisningen i den danske Sprog=Klasse, og Overlærer ved samme Skole, J. Sverdrup, Underviisningen i den historiskigeographiske Klasse. Sognepræsten for Hosom Menighed i Ribe Stift, H. Munck, efter Ansøgnlug, i Naade og med Pension, entlediget fra sit Embed; den residerende Kapellan for Humble Menighed paa Langeland, A. Esmarch ligeledes. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Under Generalitetet: Den 25 Jan. er Secondlieut. af det trondhjemske Dragonreg. F. C. v. Collin, efter Ansøgning, i Naade afskediget af Krigstjenesten. Den 11 Febr. er Volontair C. H. Rosenstand beskikket til virkelig Artilleriekadet; Capitainerne af det 2 jydske Jnfanteriereg., F. C. C. v. Schaumberg og C. F. v. Lempfert, efter Ansøgninger, i Naade afskedigede af Krigstjenesten, den førstnævnte med Characteer som Major af Jnfanteriet; Capitain C. W. A. v. Telleqvist Butler, af det schlesvigske, forflyttet til det 2 jydske Jnf. Reg. som Compagnicchef; Stabskapitain P. U. v. Scharffenberg af det 2 jydske Jnf. Reg. beskikket til Chef for Jægerkompagnie i samme Reg; Stabskapitain M. F.v. Brømbsen af det schlesvigske Jnf. Reg. til CompCheft Samme; Stabskapitain G. v. Lützow, af det 2det jydske, forsat i lige Qvalittet til det schlesvigste Jnf. Rrag; charact. Capitain H. v. Brockdorff, og Prem. Lieut. J. F. v. Scharmach, begge af det 2 jydske Jnf. Reg., beskikkede til Stabskapitainer i Regimentet; de charact. Prem. Lieut. C. v. Müller og J. G.v. Sitzler, til virkelige Prem. Lient., samt Fændrik F. G.v. Suckontil virkelig Secondlieut i meerbemeldte 2 jydske Jus. Reg.; afskediget Capitain og forhen værende Veimester a la suitet Aggershuus Stift, J. J. v. Krahn, forundt Afskeed af Krigstjenesten, med Characteer som Major af Jnfauteriet. - Under Rentekammeret: Den 30 Januar er Borgmesteren i Kallund, borg, J. P. Rommedahl, som Landvæsenskommissair i Holder Amt, forundt Kammeraads Rang, efter Rangforordningen 7de Klasses No. 2. - Under General-Toldkammeret; Den 30 Januar er Copiisten i det holstenske Toldcomtoir, H. Boysen, udnævnt til Fuldmægtig i General-Toldkammerets Secret; og Exam Juris N. L. Hanstein til Copist i det vestindiske Contoived General=Toldkammeret fra 1ste Januari d. A. Vacancer. Under det danske Cancellie Vestbye Sognekald i Aggershuus Stift, 330 Rd.; Ullitz og Foulum Sognekald i Viborg Stift, 148 Rd. 3 Mk.; Solum og Modum Sognekald i Aggershuus Stift, 250 Rd.; Svenstrup Sognekald paa Alsøe, 300 Rd.: Rønnebet og Olstrup Sognekald i Sjælland, 266 Rd.; Norbye Sognekald paa Fanøe, 300 Rd.; det residerende Capellanie i Ørkedalens Præstegjæld under Trondhjems Stift, 120 Rd.; det residerende Capellanie i Legangers Præstegjæld i Bergens Stift, 94 Rd. 64 Sk., det 2det Assessor-Embede ved Lands Overretten i Viborg, 1000 Rd.; Justits Secretair Embedet ved samme Ret, 600 Rd., og til Skrivmaterialier, 200 Rd.; Copiist. Embeder ved Lands=Overrettens og Hof= og Statsrettens Justits=Contoir i Kjøbenhavn, 200 Rd.; Sorenskriveriet i Nordmøers Fogderi, under Romsdals Amt, heraf svares 2500 Rd. aarligen til Formanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Allernaadigst afsagte Høiesterets=Domme. No. 165. Rottbøll Mathias Pedersen Elgute Anders Gjerlufsen Øerterre- og Brynild Olsen Nedre Erte, kontra Klingberg Niels Torbiørnsen, samt Sorenskriveren Justitsraad Hans Holst de Kløcker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
(Sagen angik Grændselinien eller Skjærnet imellem Gaarden Nordre Langholdt paa den ene og Gaardene Elgute, Øvre og Nedre Erte paa den anden Side, samt Hugst, m.v. Dom Stifts Overrettens Dom (hvorefter Deelet imellem Gaarden Langsholt Nordre og Gaardene Elgute, Erte Øvre og Nedre, bør at gaae, som det fra Arrilds Tid har været, og som den fremlagte Laugtingsdom af 19 Sept. 1708 ommelder) bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Høiesteret betale Citanterne, een for alle og alle for een, til N Torbiørnsen 80 Rd. og i Kost og Tæring til Sorenskriveren Justitsraad Kløcker 600 Rd. Saa betale de og paa lige Maade til Justitskassen for unødig Trette 24 Rd., og end videre til samme Kasse 5 Rd. No. 184.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Jngen mødte, Lars Christian Homber, contra, Jngen mødte, Søren Ellessen Foss, som Værge for Christian I Knudsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
(Sagen betræffer Indstævntes Myndlings Odels og Løsningsret til en Hud Jordegods i Gaarden Homber, m.v.) Dom: Da ingen af Parterne lod møde blev den sædvanlige Udeblivelsesdom afsagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Onsdagen den 21 Novbr. No. 297.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Mødte J Prokurator Wivet efter Kgl. Befaling, kontra Haagen tiltalte Johan Jacob Rieleder. (Sagen betræffer Reileders utilbørlige Forhold med at bemægtige sig noget Gods af Jacob Holstes Stervboe.) Dom: J. J. Rieleder bør for sit utilbørlige Forhold mod Øvrigheden bøde 10 Rd. til Ribe Byes Fattigkasse, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. J øvrige bør Byetingsdommen uefterrettelig at være, hvorimod Sagen for saavidt J. Holstes Stervboes Fordringer vedkommer, henvises til Forligelses=Kommissionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Torsdagen den 22 Novbr. No. 398.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Mødte, Prokurator Bilsted efter Kgl. Befaling, contra Dreier, tiltalte Skipper Alberth Wirtz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
(Sagen betræffer Skipperens Overhørighed mod Qvarantaine=Anordningerne.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Dom: Skipper A. Wirtz bør bede 1000 Rd. til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse og være uværdig til nogensinde at fore Skib. Saa bør han og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. No. 399.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Mødte, Prokurator Bilsted efter Kgl. Befaling, kontra Haagen, tiltalte Jens Madsen Steengaard. (Han er tiltalt for igientaget Tyverie.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Dom: Landstingsdommen (hvorved er kiendt: Arrestanter, J. M. Steengaard bor indsendes til Arbeide i Kiøbenhavns Fæstning sin Livstid) bør ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
No. 397.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Mødte J Prokurator Haagen efter Kgl. Befaling, contra Dreier for Wivet, tiltalte Maren Arnesdatter og Kari Olsdatter J Grindager. (De ere tiltalte, den første for Tyverie og den sidste for Hælerie.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Dom: Kari Olsdatter Grindager bør for Actors videre Tiltale i denne Sag frie at være, dog at hun, for sit Ved, kommende, betaler de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. J Henseende til Maren Arnesdatter Grindager, bør Stiftsoverrettens Dom ved Magt at stande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Løverdagen den 24 Novbr. No. 402.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Mødte 1 Prokurator Dreier efter Kal Befaling, contra Klingberg) Thomas Christian Conradi og Anne Caroline Speith, (Den første er tiltalt for Bigamie, og den sidste for at have ladet sig vie til Conradi, uagtet hun var vidende om hans første Ægteskab med Ulrica Augusta Aastrup, samt at dette ei ved Dom var hævet.) Dom: Hof= og Stadsrettens Dom (hvorved er kiendt: Arrestanten T. C. Conradi bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 14 Dage, samt betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Tiltalte Anne Caroline Speith bør bøde 10 Rd. til Stadens Fattigvæsens Hovedkasse) bør ved Magt at stande. No. 396.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Mødte J Prokurator Dreier efter Kgl. Befaling, kontra Klingberg, Delinquenten Rasmus Nielsen. (Han er tiltalt for begaaet Drab paa Dines Rasmussen, Dom: R. Nielsen bør bøde Liv for Liv og have sin Hovedlod forbrudt og Jord til Kongen, om han nogen er eiende. Saa bør han og betale de af Actionen lovlig flydende Omkostninger. Mandagen den 26 Novbr. No. 401.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Mødte 1 Prokurator Rottbøll efter Kgl. Befaling, contra Dreier for Wiwet) Arrestanten Niels Jepsen. (Han er tiltalt for bedrageligt Forhold.) Dom: N. Jepsen bør hensættes til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus i 6 Maaneder, samt betale de af Actioner, lovlig findende Omkostninger. Mandagen den 26 Novbr. No. 176. Rottbøll, Svend Haraldsen Granhagen, contra Dreier J Johannes Gran. (Saaen betræffer Arbeide, som J. Gran affordrede ham, som Besidder af Pladsen Granhagen m.v.) Dom: S. H. Granhagen bør for J. Grans Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostning for alle Retter ophæves. J Salario for Høiesteret betaler J. Gran til Prokurator Rottbøll 20 Rd. og til Justitskassen som Tabende 1 Rd. Tirsdagen den 27 Novbr. No. 169. Schønheider, Gunnor Svendsdatter afg. Ole Børgersen Eng J Enke m. fl., contra Rottbøll J Hans Halvorsen Espenes og Son Hans Hansen. J samt Ole Olsen Hoel eller Braatenes. (Sagen betræffer Citanternes fortrinlige Eiendomsret til hele Gaarden Espenes i Skibtved Præstegiæld m.v.) Dom Forbudet af 8 Marts 1797 tilsidesættes; hvorimod Citanterne, ifølge Skiødet af 22 Septbr. 1796, bor være Eiendomsberettigede til Gaarden Espenes, af Skyld 1 Skpd. Tunge med Bygsel, samt Bygsel over 5 Lpd. med alt sittrette Tilliggende. Og bør H. Halvorsen og Søn H. Hansen, under Udkastelse, fravige og ryddiggiøre bemeldte Gaard, og den første erstatte Citanterne sammes Afsavn fra den 29 Julii 1797 efter uvillige Mænds Sigende. Processens Omkostninger for alle Retter betaler H. Halvorsen af egne Midler, til Citanterne med 120 Rd. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rd. og endvidere til samme Kasse 5 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Beltpassage. Fra den 31te Jan til 9de Febr. 1805. Fra Korsøer. Kiøbmændene H. Meulengraht, C. Sødring, Cand. Theol. C. Sødring, L. B. Junel, Proprietair v. Smidten, Kancellieraad, Raadmand og Byefoged Bendixsen, Major Hiller, Pastor H. C. Zartmann, Styrmand J. F. Fasholtz, FriekorporalAsstrup til Jylland. Spansk Søe=Lieutnant Jde Baldsang, Sørmænd Mageaque og J. C. Jantzen, Kom. A Kay Christianie, J. W. Peltyer, C. Beyer, Kaptain H. Kramer, Kapitain og Kontrolleur Langeland, Kiøbmændene A. Gluchaf og A. Menken, Svensk Baron Platen til Holstein. Oberstlieutenant Weldineh med Underchirurgus og Tiener til Fyen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Odense Bye=Nyt. Døbte. Den 5te Febr.: Urter og Sandmand Anders Lax sens Søn, Albrecht Christopher; Fadd. Frue Kammerherreinde v. Heinen, Frøken Linstau, Kammerherrerne v. Heinen, v. Tengnagel og v. Kørbitz, Etatsraad Kofod, Lieutenanterne Linstan og Bülow. Den 12te: Selveier Lars Jensens Søn af Killerup, Jens; Fadd.: Selvejer Peder Rasmussens Kone af det lille Tombiere og Selvejer Povel Jbsens Kone af Korup, Selvtjerne Christian Nielsen og Mads Jbsen, Gaardfæster Niels Hansen, alle af Killerup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Begravede. Den 12te Febr.: Selveier Lars Jensens Kone af Killerup, 35 Aar. Den 13de: Skomagermester Hans Basses Kone, 74 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
AVERTISSEMENTS. Da den i Aaret 1794 fattede Joer til en Syge=Anstalte Indretning i Odense Hospital, nu er, efter mange bortryddede hindringer og efter en til Omstændighederne modificeret Plan, ved den nærværende Directions Foranstaltning, saaledes udført, at der fra i Dag af kan modtages i dette Sygehuus, saavel medicinske som chirurgiske Patienter, imod ugentlig Betaling, fra 9 Mk. til 2 Rb. efter Pladsens og Patientens Beskaffenhed, hvilken Betaling stedse erlægges en Uge forud; saa bekjendtgjøres dette herved til Efterretning saavel for Udenne som Jndenbyes Beboere her i Stiftet. De som ville betjene sig af denne Jndretning, behage derom at henvende sig til Hospitalets Forstander, som og med Fornøjelse skaffer dem Udgang, som have Lyst til at besee Jndretningen. Den anden for smitsomme Syge og fra denne aldeles særskilte Indretning, skal der, saasnart Veirliget tillader det arbeides paa, og ventes at kunne i Foraaret vorde færdig. Graabrødre Kloster d. 29 Januarii 1805.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
En Tombaks Tobaksdaase er funden i Vestergade igaar Aftes; Eleren af samme behager at melde sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-13
Under Sagen mod Arrestanten Jens Rasmussen m. fl. er det oplyst, at et Par Støvler en Aftenstund sidste Efteraar, ere stiaalne af en Vogn ved Huset Slukefter paa TrøstrupkorupGrund; disse Støvler som indtil videre ere tagne i Bevaring, kan Eieren erholde, naar han jo før jo hellere, herom henvender sig til undertegnede. Odense den 13 Februari 1805. M. Knutzen, Lindved,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Krig og Krigsforanstaltninger. Fredsrygterne kunne endnu ikke holde sig, hverken i London eller Paris, ved Siden af de almindelige Krigstilberedelser. Jkke nok, at Flaaden ved Rochesort, bestaaende af 5 Linieskibe, 3 Fregatter og en Kutter, skal være udløbet under Kontreadmiral Mississys Kommando; ogsaa den saa ofte bebudede Touloner Flaades Udløb skal endelig være paafulgt med god Vind den 17 Jan. Den bestod af 11 Linieskibe, 6 Fregatter og 2 Korvetter, og havde 8 til 9000 Md. Tropper ombord; man formoder, at den er undgaaet Engellændernes Opmærksomhed, da man ikke hørte til nogen Kanonade efter dens Afseiling. Hvorhen den egentlig er bestemt, vides ikke. Nogle troe, at den skal søge Forening med en spansk Flaade, Andre at den gaaer til Ostindien og atter Andre at den skal angribe Maltha.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Den spanske Regiering lader ligeledes udruste en Flaade paa 12 Linieskibe, foruden endeel Kanonbaade og andre smaae væbnede Fartøier, til at beskytte Kysterne og Magasinerne. Engellænderne vedblive imidlertid at fiske Retourskibene fra Sydamerika, og have nylig taget Skibet Cora med 700000 Piastre i rede Penge og Varer for 300000 Piastre. - Den spanske Goelette Orient med en Besætning af 15 Mk., er efter en hidsig Fægtning med 3 engelske Chalupper bleven entret af 60 Engellændere, som da Skibet kom paa Grund, igien forlode det, efter at have stukket det i Brand. Men det spanske Mandskab kastede sig med Kapitainen af det brændende Skib i en li Fyren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Rygtet om de 3 russiske Linieskibes Ankomst til Neapel, den Baad, og naaede Kysten under Fiendens vedholdende berigtiges nu saaledes, at det kuns er eet Linieskib, som skulde have været til Livorno, for at provianteres, hvilket den der udbrudte Epidemie forhindrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Tydskland. J Vien er nu udkommet et Reglement om det ny Konskriptions- og Rekruteringsvæsen i det Østerrigske. En af de mærkværdigste Artikler i samme er den, at, med Undtagelse for faa Klasser næsten enhver Undersaat fra sit 18de Aar skal tiene i Militærstanden. - Den Østerrigske Kordon paa den Jtalienske Grændse bliver staaende i det mindste dette hele Aar igiennem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Keiserens Afreise fra Paris til Maylland skal nu være fastsat til den 26 d. M. Til Rygterne om den italienske Kronning, hører nu ogsaa, at Prinds Ludvigs Søn, den lille Napoleon, skulde være bestemt til Konge under sin Faders Regentskab. Jblant flere Lettelser, som tilstaaes den nye Vendee=Hovedstad Napoleon, er ogsaa Frihed for Grundskat i 15 Aar. Denne nye Stad i Departementets Middelpunkt, som Yonnefloden giennemstrømmer, kommer ved den og den store Landevei i Forbindelse med Paris og det sydlige Frankerig, og denne Regieringens Omhu for Landets Vel vil - som Statsraad Miot forudsagde i det lovgivende Korps, for stedse forene Vendeen, med den store Familie, som det paa nogen Tid havde skilt sig fra, og hverken Engellændernes Guld eller Jern vil der længer finde Modtagelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Blandede Efterretninger. Tyrkiet. En Skrivelse fra Konstantinopel forsikkrer, at man der er aldeles rolig for de Russiske Troppeforsendelser til Corfu, som ganske overeenstemmende med Traktaten og ene sigtende til at befæste Jndvaanernes Vel. Kejser Alerander I har hidindtil tilstrækkelig beviist, at han hersker med Retfærd, og søger mere Ære i, samvittighedsfuld at overholde indgangne Forpligtelser med Naboer og Allierede, end at giøre sig frygtet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Sverrig. Dr. Rosenschold i Lund er under Tiltale, for sit Skrivt: Reise over Sundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Batavisk Republik. Som forhen meldt have enkelte Medlemmer af det lovgivende Korps allerede gjort nogle bjærve Udfald paa Statsdirectoriet, og talede blant andet om, at man tvang dem til Bevillinger med Bajonetten, eller Pistolen paa Brystet. Midlertid vovede ogsaa Enkelte at lade deres Stemme høre til den hensegnende Regierings Forsvar, saasom Forrest, der ikke kunde finde det saa forfærdeligt at Direktoriet behøvede Penge til at bestride Udgivterne med. "J øvrigt - sige ogsaa offentlige Blad- lader sig uden stor Vanskelighed abstrahere af hin Taleres Tone og Tendenz, at de ere hans Forløbere, som snart skal komme.,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Hollænderne maae nu slet intet Korn eller Fødevare udføre af deres Land uden med den franske Ambassadeurs Tilladelse, for at forhindre den fælleds Fjendes Proviantering, Engelland. J Engelske Aviser læses en omstænde. lig Efterretning om hele Ceremonien ved Dessalines Kronning til Keiser under Navn af Jacob 1, hvis Ægthed dog brages meget i Tvivl og derfor her forbigaaes til videre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
De Bostønske Tidender melde, at Museumet i Colombia besidder nu en stor Natursieldenhed nemlig en Østers. skal, som ikke veier mindre end 499 Pund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Preussen. Det saakaldte litterariske Selskab i Grevskabet Mansfeld vedbliver at tilraabe enhver Kristen af sende det sin Skjærv til Luthers Monument og især til den Borgerskole som det vil oprette for Vaisenhuusbørn af Bjergmandstanden, som Luther nedstammede fra - Men Enhver der har noget tilovers til saa ædelt et Brug, kan vel ligesaagodt ære den store Reformator, ved at ofre det paa sit eget Fædrelands-Alter, hvor det ingenlunde er overflødigt: Rusland. Hr. Oubril er bleven Etatsraad og det herle fra Paris tilbagekomne Gesandtskabspersonale er ligeledes avanteret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Hs. Russiske Majestæt vil nu sende er stort Gesandtskab til Keiseren af China, som skal ledsages til Peking med et Militærkorps paa 1500 Mand. J over 30 Aar er intet Gesandtskab afgaaet fra Petersburg til China.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Staden Theodosig i Crim kan snart igjen naae sin forrige Glands, da Regjeringen igjen er betænkt paa at aabne den gamle Handelsve til Jndien over det Caspiske Har og Floden Spasis, som Opdagelsen af Gothaabs Forbjerg standsede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Spanien. J Madrid har Mortaliteten været saa stor i Aaret 1824, at der, Klosterne og Hospitalerne ikke iberegnede, ere døde 11307 og kuns fødde 5024 Mennesker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Den 25 Jan. har raset en heftig Storm ved Cherbourg hvorved det danske Skib Frue Margrethe er drevet paa Grund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Jtalien. J en Landsbye ved Ancona er død en fattig Landmand, Franz Chioni, som var 113 Aar gammel og altsaa har levet i 3 Aarhundrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
Tydskland. Fra det Hannoverske haves nu den mistænkelige Anmeldelse, at der grasserer en smitsom Forraadnelsesfeber i Amtet Burgmedel. For saa meget mueligt at forhindre Udbredelsen, ere de befængte Huse desette med Militærposter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
J Venedig gjør man allerede Anstalter til at modtage Kejseren, som rentes dertil i Foraaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
J Angsburg har endelig en Eftertrykker faaet en Rap Han har mistet hele Oplaget af et Skrivt og maatte betalen Mulkt til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1805-02-15
J München er udkommen den afdøde Professor Pos selis Biographie ved en af hans fortroligste Venner. Med Moreau var han personlig bekjendt og stod i bestandig Brevvexling med ham; men fra det Øjeblik da Moreau blev fængslet, befrygtede Posselt det samme for sig og flygtede til det Preussiske. Men ingensteds kunde han give sig til Roe. Han var saa tilintetgjort, at han ikke var i stand til at fatte nogen Beslutning mere. Ved umaadelig Nydelse siges han og at have fremskyndet denne Tilstand, som og at have været et Redskab for en Kone, der behandlede hans Svaghed som sin egen. Neppe var han efter sine Venners Overtalelse naaet til Heidelberg, for han besluttede at gjøre Ende paa sin Tilværelse. En kort Skrivelse til hans Kone indeholdt meget tydelig denne Beslutning, og Morgenen derpaa styrtede han sig fra anden Etage ned paa Steenebroen. Kl. 4 om Morgenen den 1ste have 2 Studentere i Halle meget nøje lagttaget og aftegnet en Jldkugle paa den Sydlige Himmel af betydelig Størrelse og Klarhed. Efter Sandsynlighed maae den være sprunget imellem Chemnitz og Dresben, eller maaskee i Bøhmen, og være nedfaldet i Skikkelse af en Steenregn, hvorom Professor Gilbert i Halle nu beder enhver, som har været nærværende ved dette Fænomen og fundet nogle af de nedfaldne Stykker, at meddele ham udførlig Efterretning: Frankerig. J Paris skal nu trykkes en Samling af græske Autorer, hvortil Didet leverer en nye Skriv som skal være et Mesterstykke. Dog er dette Foretagende ikke bestemt for Frankerig, men for Grækenland selv, hvor Oplysningen er i fuld Stigen, og et Selskab af Græker har selv udrastet Planen. En meget riig Kiøbmand, ved Navn Basile, der skal opholde sig i Vien, giver det første gond til dette Værk. Vicendmiral Truquet er ikke længere Statsraad, er heller Medlem af Æreslegionen.