Berlingske Tidende, 1793-04-19
Da Friderichsborg Slots Vandmølle, samt den ved gride. richsborg oplerte Veyrmelle saaog et Stykke Eiendoms Jord, som alt tilhørt afg. Madame Lottrups i Friderichsborg, nu er bortsolgt underhaanden, saafølger deral, at den til 30te April røge berammede Auction over bemeldte Eiendomme ikke bliver : holder, hvilket herved til Efterretning bekiendtgiøres. Fiederichsborg, den 18de April 1783. Tønnesen. Damen Kones Karbryder, Brygger Ole Sørensen her i Brenved Døden er gigangen og hun efter forhen afdøde Jens Sørensen oprettede og allernaagst conser de Tollamente er i anden indst levende, eneste Arving til alle hans Efterladenskaber, saandkaldes herved enhver, som maatte have noget efter fornævnt 2de Brødre Jens alle Sørensen med Rette at fordre, at melde sig hos mig inden 12 Uger, da de skal erholde. fuld Betaling. Helsingøer, den 17de April 193. Stælling: Tømmermester. Fritaned kan fødte, brygget af Rosiner, som i Stykke, glarbehag emag er overmaade god 12 s. Potten, ringere. Sorter allegge agtes potten, god Kløverfrøe 16 s. Pd., og ner sæder til Sengeklæder 16 Mk., kan faaes paa Vestergade Nogle ved Skibet hos J. Schoustrup. naultat Hingst i 5te Aar, oget 10 Catteer, og NB. 2 paagaarkeder, staae til Salg i Tollese Fæst gaard imellem Roeskilde og Holbeck. Malaagaardshovedgaard men underliggende Vandmale, gangne Mile hans at, malet Aldt og somheder deden af Holland, tillgemed underhaaende Bøndergade laden Saren paa bemelte Gaard maae til omlig entimrede om ing og og skeer bortfalde, Gaardens Hartiener Aagen den dette Mai førstkommende al. 10 Slet, Formiddag, og ger og Eng 1 Tdrs Storpagte og Mølleskyld 3 Tdr. 4 Skpr. andre complette høvedgaarde Danmark, og contribuadel Hart Fdkr. grie Hovedgaards Tart, med samme Privilegier kom Alb. Den aarlige Udlæg til Gaarden har belindt været igakorn, som bestaaer i Enghand 6 Stor. Fdkr. 1 og 476de Deel. en Havre 2 a 24 Tdr., en af got Præs Høe avles det ene gar 34 Tdr. Rug, og Dags a 10 Tdr., Boghvede og a 2 Td. med det andet aarlig 24 raae at Kreaturikanskaldes og for regaaes Sinde, de Køer og Over, og d Slle gaar hed, og en Liebhaber som Slædenfor at kaldt Sands maatte foruden behøvende Væster til Aalingens Bedet og Franden, deelæsning unde beqvem Leilighed. At diske haves alind a unde Behag udt at holde Hollænderie, til Hansen til den gender, Andre, Staller, Brasen og aal til Huushold, Aaen da Aalegaarden samt Mallesammentet paa Gaarden. rings Fornødenhed og at Vildt paa Gaarden og sandets Maaling samt videre forbeholden Jagt Rettighed, Parer, Uhrinliget andet Kuglevilde ligesaa haves saaneden Dandser Gaarden Bengaaende sendten af nu Eiendommer meget d. dem en behagedag dens Vaaningen eretar Standsneele. ligeholdte, Sanghuset begaaer at grundmuur og er log saa nu siden saa at som at nog opdaget ande ogsaa bestaaer : atsaa at muur af Eege Bindingsvart allen er for paaden ganske at nye ophugget, fordeelagtig andrettet, harende: Søgning og indtogten at samme og brindelige Saandvirksom Manens Vaaningen er giøbstædernes Mandag, forskrer for og sand. Haandsraadier Hartkorn bestaae a. den Straale og en halv alde, som svares af kandbildes og galdede penge saa adt og Torsdagen. ge og Rolige Marling samt have og anden Kaler og et dage, og Spensdag og og Gangsaa alt efter mørte ere: mag og Kæsebrevenes andpaa Benene og sands Slan. og kan svare og betatenrette Tid hvad de der. Til Liebhave den Efterretning anføres end videre at 2 Trediedeele over mere. at mislummen kan med Kopulen Gaard og sagde moveren paa Rente blive begaaende og at Gaarden og forlangen strax efter Auctioniskansurædes aarlig Condition. at ansaae til Eftersyn paa Gaarden og Dage for Aastian en Eiendommen kan ogsaa forinden bedagen tages Døren. Skulle forinden Auctionen Gaarden medinne Kiendom under baanden blive bortsolgt, skal lligt: Aviserne Bend alle de mendtmørt. veler vogn. nistrup Hovedgaard i Skanderborg Amt indestaaer en senstand orioriteret Capital af 2 Molte, hvis aarlige Renet et hundrede Rolet gelse af Justitsran og LandsdomDagen Nrandings Dalpaution at af Januaril paa dagesløs anprotocorened Vidnen kandsting den af Januari. diander bleven udbetalt til hans Datter, og efter hendes Dør at naale andre i Dispanionen nævnte Personer blandt hans gangendere, ermester den anden, indtil Saasnings Torm og gra den Tid at tilfalder, formedelst indtruffen Død sald berørte traatum i Følge Discontanens Bekommen endommende at de Reenbergers Familie, som kunde agtes de menhedene eller og meller mende at forlangsaf Faar. paa Prie gaabe, til Romgaand, hans Canalie, som med hans Eine, Mandalene Berling, blevenrante Camtal har vende masdaler man da hidtil ingen har trammeret saaenteurtenan Modtagelse, kan staaer samme for de 2de Aar 1791, endnu har ma, som Rimans nærende Sal. dermed de ere dige. sag, et Pasen, saa denne dem at an Eter gaaes samme de paa Søn, et smerte Da seende de maae sende de dog de Deeltagelse. det der sende da seende de og et meden. bagehoenener medde maa paa og og mange Dalen. vinderes Opholdstede: Vilkaar, og dermeligen kan deres Stægtskab med hansraad og Landsdommer Tager Reender. eller med Etatsraad Paa Fogde paa det at de eller kan afgiøren til holm betalingendes marettengen kan og der skee. aden nærmere Berettenedes Fornærmelse og uden Ambar eller latterheder paa en Kastrups efterkommende Eier. giørending den 8de næstang. Mermaal. v. paa aller Enlig haves Godsnu hals ant. Rindsherred, saaestrue paanan Daaserne Dagenargangen. en gammelaaet Karsnavnlig Han Kundsen, som ogholdte da des anegangen ofte Janien paagaal bemeldte Kietand. han sings efterladenskaben gral efter Dødsfaldets Anmeldelse taget anden lagler Behandhag, en Skifter derrettergaland til i Dagen som hver en gode advil førstkommende, da det atter foretages men om alle manger eller andre Vedkommen. desting den Tingemel, da mandet at gaanedenstaaendeles indtliggende dagen sopaale paa den gade, men begang formed igangsaldende Snapsting den ande gang. da Slet, om saagligesaatten. Til hvilken skade, efter gangenaalernaar at ang da maa derved: Bernage Kl. benhavnske Pølser og den Mandals Samler trende Gange indkaldet til at mødet bemeldte Stervbo udi Kletrud den 20de ville anden ande gang førstkommende alt 1 Foranddag. Sildergaard og Dagligen omgaaende, de første for at anninggadenderes Fordringers Rigtighed ønde sione for andet haands andes poldige. Tilsamaae Tid og Sted and tildsfogden hans ergang og saaned gotienlings Forretn. gendledningensgaard den Søger Anne hands atter lessenge ogsaa og disses anerten Kundsen, for den der Dennegangen, des Maaneres en San Kand mer senlen nenens Kongsraad Mølle, endste Comen Marten. seng som skal have Dandse, Haagen, men hver ved man ges en Katter Johanne ostensdatter det mad bemeldte stensen saa skal alting en Datter Daglig Marien. denne som lene ogsaa og en de med Dages der. en sattersgle og de hans og leger og holdmægtige. enter medgangssage saamede imendog formendere, da anden gaaederige Rettier Loven og Stervboens Tilstand. Middagsaa eller Tirsdagen den at tilførstkommende om Forundtagen. blive den Gaardergiver naar som paal Madelbergs Stervbondeiderende ved den aargangstandig har solgt og omber dens Gade de Dage ere da Dirsdagen den 4de Mag om serandsagen at stræbemeldte Gaard allet lade menen. den Dag og sagdes Dages ogsaa anden saade Febr. denne og beggere dennerandrettet til Handels Draa, og og et Premsaa den kan antages i Beheile, og kom fordenne nogende udberal. tønders Omlagt Tilman tog derom saaetsomdenne Candmager saar Eileretning paa Auctionanden. Søren Stamen hans Kasser 143, sød attraa aa a. smaal, og Opkommende vides, som ud Lande Raaen i den nes at adskags slaa Smonen gangender. des denne, og sandt spandser andet saarede Follainskanen indsendes ud Landsmaa Semanen som der Natten malet Sædergands maa kandsboe til Loven. dagen den 27de denne Linned. Badstue, den 3die kom 118. Ifølge neden taaende allernaadigste Bevilling af 30 Maren 10 Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dannmark, Norge, de Venders og Golders Hertug ud Slesvig, holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldender gergaae natterlagt at eftersom Søren altimer al Vores Kon de Comeraadinde Bille Vaabes Maane for os anansaltet Manden paa Kiøbenhavn paa De Tiltagende den. denne handelens Haveste eet udlaane Stævningskudt den derdaman haver andrager, at den ved denat hende til deres mestendende paa den ene, og Ds Fiskelig Datter Theologie, de nærende saaet paa den trølge Deden under Nogsaa anførte de Tønne Blad. Bisken over grens Stift, paa den anden Sa Saa, Kalvære indsaa at dende Personer, deelte Aal og det Regne, og at lovlig Fortandelens Kald den skulde skee for saalet i Saan; saan, Baands Jsland og Mangel balde og paa mange forskende Stæder i Vore Riger og Lande. ningen. Dagle Pauledning at den paa fornævnte Geder der sær paagaaer Maade, tage medtage derindelige Omde Conferentsgangende Dage lade derhos anerunderdamagaade saadan dermed demig og naar at naar forommeldte skestemnings Begiering, gaaernaadigst have bevilget og et endonsraane Høyeste Rets Stægang 3de Gang er bleven slet Eftersendender saavelsom aal de Trandsomme og Be salget gende Kiøbenhaands Berlingske Aviser og Adresse Condenskager Skanden kaldenne indpargang ansees og roligesaavel som paa endver nær at de Vedkommende paa saae indkaldelse Aviserne paa ere saa uldig, at enten naale er et Opholdgad lovligen har bleven nævnet, og skulde end den, denener Loven tilkommer, skal Barselen donagtet ansees for ler ane at de indsatte kulde have taaet den Varsel, som lovlig saa at Sagen efter samme og efter nu Tour udi inden rende Aar haven et til anden paatiendelse maae antages Lindsgaders nogen Maade forgang at giøre, under var Gylden. sendende alt og anden derimod eftersom forskrevet staaer, at en maade. Øinet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Resten Stal Kiøbenhavn den 30te Martii 1793. under Vort Signet. gl. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. Grandt. Sche. Calgiernin. Reiersen. Gedømme Conferentsraadende Bille Brade Bevilling at maae den Saalmellem hende og Biske Blad i Actierne lade indrette den Sagen udtagne Haveste Rets Stævning, og Vedkommende deres andens lovlig andvarstede. Bliver efterstaaende Havele Rets Stædning af 5te Decemder 1792 bekiendtgjort. ne en Røgge, de Venders og Gothers, dertug ud 121 varian den Syvende, af Guds Naade Konge til Dan Steen, Halsen, Stormarn, Dæmmersken og Oldende. ere pengelige, og for Dage ande han ast haver andrage deele sine Peben, Conferentsraadinde Dige Brade: enke eller afgaaade mede Comerentsraad og Saltria lingsmand Sale Drabe, hvorledes han for at medkommende en befandt for Og Vores Høyede Rei kogels til Konge. men og delige Underkiendelse branding og uderliger. denne ansands damast at indnævne en at De Eier. Statsraad og Landsdommer Hans Koefod, og Landsdommer og Byefoged Laurig Martin Bend den 26de April sidstleden, som at Daalernaadigst betalede Commissarier, afsagt Kiendelse, et en Sag imellem Estantinden, for laavidt hendes afdøde Mand har været Meddirecteur med afgangne Biskov Ramusfor endeel aarlige Stingelser og sammes Midler, m. s. paa den ene, og Ot ristelig Doctor Takyldning og nuværende Biskop over giens Stat Nr. Tønne Blan paa den anden ende, betræffende: 1) maatte samtlige Stiftelser uden Forskiel, hvad enten samme at afgangne Biskov Ramus har været bestyret som ene Directeur, eller der med ham har været flere Directeurer, bør lige coneurerene armanden fra afgangne Biskoppens Stervboe indkomne Sum for hvad Biskoppen at sammes Midter har indsadt med: item om alle de Stiftelser hvor der har været flere Directeurer, for den hele clama som den afdøde Biskop til samme er bleven skyldig, bør lige coneurere pagtning adom ikke de Stiftelse: til hvilke Meddirecteurers Sikkerhed afgangne Biskop Ramus under 11te December ivæg har udstædt en Pante Obligation paa 1 Rdlr., at de Summer, som for Panterne ere indkomne, bør nyde forlods Betaling, og for det øvrige skyldige nede praqusta Betaling efter den i 1ste Post ommeldte Maade: og og om ikke samtlige Stiftelser bor nyde pro gaaet Betaling i den Boet forefundne Contanter m.v. Til som ved fornævnte Kiendelig saaledes er grantet, at alle Stuttelser, som atgangne Biskoppen har havt i Hænder, entenene, eller sælles med andre Directeurer, børlige coneurere paa vore udi den af Biskoppens ternes beholdne Midler erholdende Erstatning for den Andeel af Mangler Biskoppen, som Directeur for hver Stiftelse nær er pligtig at tilvare, solgelig bliver nu forinden den endelige Beregning, i Følge det til Overgangne Kongelige aner naadigste Commissori 2de Pon, kan forfattes, over hvor meget i penge enhver særskildt Directeur, enten ene, eller en for alle ogans for en har at tilbar Stiftelserne, der Spørsmaalet hans afgangne Biskoppen, som Directeur for hver Stiftelitær, ber at tilvare saavel efter Loven som Tingens Natur er det uden for al Tvivl, at hvor en Mand efter Fundatsen en er anvetroet Bestyrelsen over en Stiftelse, der staaer han og til Ansvar for den heele, ved denne Stiftelse befindende Mangel, hvor han derimod efter Fundatien tilligemed flere er Directeur, der er han, uden Hensigt til enten han selvene, eller andre af hans Meddirecteurer have forydet noget at Stiftelsernes Capitaler (naar nemlig hans Boe ikke kan tilstrætte til den hele af ham giordte Gield so Stiftersen alleneste ansaarlig for endeel at Manglen lige med enhver at samme Stifte andre Directeur. rer, hvis samtlige Forkommelse Mangelen har tilregnes, og denne den skaldende Directeurs Anders og Gield til hver Stiftelse. nær er det der nor den endelige Beregning bør condurere ligge pragaaen udi denne Directeurs Stervboe. Hund en saadan Directeur for oprigt bliver mere skyldig, fordi han ene har indenddet med Stiltelsens Midler uden Paatale at fine Meddirecteurer, som anbetroet ham paa deres eget Ansvar det hele, er vel virtelsen saavel til saablige Stiftelser, som af Sterøben fremfor anden var gield bør udredes, men til i den nærmere ved her Stiftelse giørende Beregning komme tilgode i den øvrige Stiftelsens Mangel, som de andre Meddirecteurer bør at tilsaasand ellers ved det der i Commissionen, under Ltr. M. fremlande indlæg af 3de Februari d. A. er paastaaer, i Hensende at forlade udlæg til nogle af de publige Stiftelser, til høilte afgangne Diskoppen har udstædt en Opmaation af 11te December 1779 paa 1000 Rdlr. med Pant udi sine Eiendomme. m.v. barndommelte, da kan denne hverken som Pantes. ling, eller paa anden Maade tildermaalet, som meddengester den mere, saa skal have Panteret og dingsdag aarlige Opfaldenne Sal. efter mester Strædet naaelse og lerdelst og paakiende, at hals Bogen mamasses Stræde anseende dennedes som disse havde selser malemme havde deres megende modtog han handte forhaanden blande ingen ogsaa et til forleden lag, den enstemmer en anden haver Stæds saakommer Da blandt og anmeldte Fordringen Betragtning paa det beden Skoledigede, som ogsaa gaae malet, der aarlig hos Biskopperari den skal forligste Dagen for i haardmand. Silfælde at andene til Sevelennes ogsaa lige Ballet og Den sin til at des Kammed Døde ster han at Ka missionen den godt Maria de sagde hans alle gade og Sama 20 Rdlr. Plove, dog sandsdaase kaldes. len hørering som eller det Aar ning ingen har gaaet deri og udaler and Roleds er og og man hos anden. Reds derfor, efter Kiendelsen afgaaet alminisonen den og de adste Aars Comment, som sædvanlig at kastes Kamnang var alleveret, meneralsendt som ergang at Dr. den saa halle Side paa Salephans Daden at kan anser ud Moral sammen paales samt Depommen. . . den saasonders ansees solegade honesse ge Hospital og Stales Koment for det naste aar Vind. den søgede og paaligelse paa andsgade Maade paa : De minden Termin saa hans været alandt og efter Kiendelsen at saat denne Commanden denneds kan ogsaa beløber saabraltalendersomt og holtent Landsendes. rede Commingodt saaledes som naadigede Paa der paasees at samme Natus som Dagen. Dangne Depesaad og sen er noget at af en Søersdag hostagssaget os enden hos mig panen har sidde og algode og i Staltsammatsraad Pastor Sammesandtegods at Darebande nedramed Aarsaget at venternes alminalan. strand af rønde Penge i alt at ledsagedes saa kan sendende Depemagttang hand paagaae nede saaog og saade anseende til det oprige maagende har lige at endog med deslige paalags Sliggender den hans som nogen Maadede et Saaledes handelse :at det anernaadigste ogsaa sig at agte Dendogsaa sig. de og udlæget egen Randes Stervedes behold at den sentlige end de steliets Midlers Mangler at være paa langt og saadant ved den nærmere Beregning for hver saare delse samtaaes. Saa en Kildenden saadant og for imeres Høiene det ved Fuldmægtig allerunderdaman læde dennaar assensgade hendes delsgadende saameget og dens andes sandt, sovandes opdagede paaland salt er den forden mindste og nærmere for og adspandsensgaaende Dennagtig og paagaand og bede og dermandsaa dia demælder fornævnte Comengaaer at rette deres lige Selser derom at minde for de ogsaa nægeaarsgaden. dende Høyeste Rets paa saadan dagelse nu Taar til allensaa dens paakiendelse vorde foretaget, dens Kiendelsatsraad see den Hoved Midsvart indnævnes Datter Torslag en Solen hans linger Calamandens hanmands De nenanen, Paastand at aneseidelse at andre til den det Skonning, og at hand at samme dandser at han en end deres Mensdags Dam at modtages gaden nedsternes Odens Sager, saasen et lands Sognes og den Dage denne Møllene de trend hans Sal. mementil grue Kirke i Odense Hr. Chinan Seide. Sal. maae til S 2 s. Maade denne disse de de de de er des: Sengen den senested, dens Søn. Den til Den sande denne seende det Kost. eet Stales efter og gienne malet ogsaa det ansees de dennes er os des Sager. de ere deres Medde og des, saa alle Selsdags ogsaa der hvedegade og slet. de nes ogsagede og sande steger og seer Snesen. dens Minde, og lade at hans Rasen. denne Sles begges de indse. Den de hans ningensgade ogsaa hans paadsen og Dage. dennes er gode Harmands gade og smanden overeedend gelser og disse sammeressegaden S. den saad og gods Steen de og en Ganning. Delighed har samme ope og sagde, men nedgaarde og mange af den med Barge og den saaes sand og haves ogsaa deres. -de ene gangssageligsaa legge sal. Tde. ensine deres ogsaa hans gade og derde denne sælges disse have har havde samnelserne gaden siderende angaden og og pasdesangale Vinde mange Stads Sognede kan. melsen og Snigst have ogsaa og saaede som midde paa de paa meget gode og andre og at høre og sagde og godse medtage den sangaae da dersen gangssaget og mig endog manglerer. andet paa Part allet ogsaa Døres gangene. senden Sand Døbenhavns sidste Daande arg. sees at Sogne. Almandssangaaer at sammen. merunde homan medtaget. den Villand, den 14de Denne. en nalanernaadigst Brylan danne 14de Daler. siden at læg og eteraaret for hans ud og andrene. ene den gode og gaae de seer ma, saa efter relse end de Spanske der satte saa nogle og Verden efter hans samme Maade, ved det og end hans Mage end Aar og Dags Maalet i de Levende Senge over, Trande velse demies Eintermange og den en Mine, som maat kan saadant 3de Gange efter anden at man delene den langes endog paa sidder. gang ste dens agende ende Vedkommende saa deresser ne og det lade at stedse maale Gaard i Mar laae prandanter og Værdaver goddene fr. Den. den denne mann. under haarn. ( Aargangenummergangne Hr. end have paans Hold og Stad Rettergangender. neldøvedet fordre indgarn. de nederlandske ogsaa derend maatte have og og og slaaer deres intendanne holde sin Ret. en gangne den 2den Martaling. Fornemann. at mange antaget Olien at aaraastrup, samt ning ergang paa kaldet under Børne prangeldenden sendentendanigst haver forelandetan ande mande nogende passage den endommen gang at den sendt et tildpade gaanglangt i Tommen. Standen. Naalemale Tang Stalter, lammenbundet. allene og gavnes Længde Sted meget med Metaling indshandlagt Jern kammer siden medtal Romand, samt en eende. en en maa i Dage Kreds let smaae ialter. maae med Blatter. a laveret til dermetalde: ved det pagaaet Bekiendtgiørelsende Berlingske Tidender og nandsemarnes Plade, at Betraatag af Tingene. kalden anden Aar. komme ved den sen. at meddeleste anden, sessegarn, da Deter henlagte og bevarede. Regnestad, den 4de April 1781. maaer. Over anderlem. sin den den After mastand attenen, Paastaanedsmand alle ler naaen Dagen den derlandene vise, blandtandsen var. den dennes og lader maane ædlen Jonang man at dens Steensen Sortlands sarian. Saa den anden maa Saa Ole Mallingendelade Børn. dem samme drevere næs Sandserne. da hans efterlades Børn, disse og de dets bemed adedes : ningen indkaldes herveden medde findes mig som Sommeforøn. de, inden og Tid med Lammation før deres bester: ligen indkaldes og Bagts Dage og Seconorer. Oleren, den 14de Februarii 179. Altander Holst. Ved Skiftet efter afgangne Enke Joran Christensdatter, som en det paa Pladsen Løvsten under Gaarden Roland i Gaa bergs Præstemeld. Gulvandsdalens Fondene og Coristian ment, er anmeldte at blandt dendes efterladte Børn skal en Søn, Christen Christensen paa ved det Kongel. Artillerie Cordssinenhavn, Datte en Sadel Christensdatter alt med en De Engeboelsen paa Sands Norge, og Datteren Karl Chridendanten, galtaneden 3de Olsen, der saards og skal have staaer gedgaarden til den løbenhavn, hvilke samtlige Arvinder indkaldes herved at melde na dog man som constitueret Soren. skriver groen, den 1ste April 179. Thomas Lahn. at enten Mane Guldbrandsdatter ved Døden er afganregaaen huusmandtlige under Gaarden Mælamme Ringede. andre velsigne Amt, og et hendes Sagegangender saalig Stiftebehandling sattendt, giennebergeder hendes end andet spanger, en høit ode den det Brødre skal holdskal Nordlandene, og 2de Syste i Sennems Salt, som ved dette indtaldes at melde sig hos mig somkonstneret Sorenskriver. Froen, den 1ste April 179. som aabn.