JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
J et Tidspunct, da Fuldblodsheste, Væddeløbsbaner, og Alt, hvad der vedkommer Hesteavlen, har vundet saa megen Opmærksomhed, er det interessant at læse en i Marts-Heftet af "Maanedsskrivt for Hesteavl og Hesteholdt optagen udførlig Afhandling af Hr. Auctionsdirecteur Otto Lemmigh, Ridder af Dannebrog, med Titel: "Beviis for, at den engelske Fuldblodshest er en ved Kunst og stor Bekostning frembragt Bastardrace; at Væddeløb er et Forlystelses- og Hazardspil – en Datter af Rigdom og Overdaadighed der ei i Danmark bør anvendes som Middel til Hesteavlens Forbedring, m. m. Efter Forfatterens Anskuelse bor Væddeløbs baner hverken anlægges ved Kjøbenhavn, Helsingør eller anden folkerig Søstad. Rigets Hovedstad erklærer han for det meest upassende Sted, som dertil kunde vælges, da Jnteressen upaatvivlelig ikke mangler her, endog hos dem, som maa tage det knapt nok hjemme, for at kunne vise sig paa offentlige Steder, og dog ikke noget Slags Hestetillæg kan ventes fremlokket i selve Byen. Jngen burde heller fremstille en Hest til Concurrence om nogen Præmie, med mindre han forud havde beviist, at være, enten som Eier, Forpagter eller Fæster, i Besiddelse af en Landeiendom i Danmark, som eragtes at være tjenlig til Hesteopdræt, hvorved vilde forebygges, at ikke Hesteprangere, Vagabonder eller andre Speculantere, som kunne være Eiere af en udmærket Løber, blive i Stand til at bortsnappe den Præmie, som retteligen bør tilfalde den virkelige Hesteopdrætter. Dem, som kunne antages at have nydt Fordeele af det ved Kjøbenhavn i September 1832 anstillede Hestevæddeløb, classificerer Forfatteren saaledes: først og fornemmelig de heldige Personer, som vandt de udsatte Præmier, dernæst Entrepreneurerne for Tribunernes Opførelse og Rendebanens Omhegning; efter disse komme Gjæstgivere, Restaurateurer, Sælgekjærlinger, Hyrekudske, Galanteri handlere &c. &c. "Vandt Danmarks Hesteavl da Jntet? vedbliver han - Jeg indseer ikke, hvori det skulde bestaae. Hvem tabte ved dette Optog, Først og fornemmelig Alle de, der have bidraget til de vundne Præmier, dernæst Alle de, som spildte deres Penge paa at faae Plads paa Tribunerne, thi det er sagt, at Man ganske godt kunde see Væddeløbet i Alleerne og andetsteds i Nærheden. Endelig tabte alle de Haandværks mestere, hvis Svende og Drenge i 3 a 4 Dage, med eller uden Tilladelse, løb fra Værkstederne, for at see denne Herlighed. Dog paa alle foranførte Smaating bør jo ikke tages mindste Hensyn. Pengene bleve bragte i Circulationen; hvo tør miskjende dette o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Til Qvægmarkedet i Husum den 2den dennes havde Rygtet i Forveien bebudet at 8 til 9,000 Stude vilde blive falbudne; imidlertid indskrænkede det sig til omtr. 7,000, som alle (paa 4500 af det ringeste Slags nær bleve solgte. Priserne var ikke ubetydelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Den 5te Mai er næsten hele Landsbyen Hitzhusen, i Nærheden af Bramstedt i Holsteen, lagt i Aske, og af et Antal af 22 Bygninger alene Kreaturerne reddede. Jldens Aarsag er endnu ubekiendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Fra Odense skrives under 14de ds.: "Vi have i Aar den skjønneste Mai, dog med temmelig Kulde om Aftenen og Natten. Skoven er udsprungen, Kukkeren og Frøerne lade sig høre &c. Tordenen har og tidlig indfundet sig. Hvorvidt det er sandt, at Lynilden forleden Dag slog ned og afbrændte et Sted paa Landet, vides ikke, men sidste Fredag Eftermiddag, imellem Kl. 4 og 5, trak et stærkt Tordenveir over Omegnen ved Nyborg, især vare de 3de Lyn med derpaa strax følgende Tordenskrald meget hæftige. En Arbeidsmand, ved Navn Anders Hansen, der boer i et Huus nærved en af Juulskovs Skove, Dastrupskoven kaldet, var i Færd med at lægge Kartofler paa en har Plet i fornævnte Skov. Da det begyndte at regne, gik han tilligemed en 11-aarig Datter, som derved gik ham tilhaande, hen under en Bog, hvor Pigebarnet klyngede sig op til Faderen. Jmedens de stode her, slog en Lynstraale ned, dræbte Pigen og kastede Faderen bedøvet til Jorden. Han forklarer, at han, tilligemed hende, hørte de to første Tordenskrald; men det tredie, hvor Lynet slog ned, hørte han ikke. Det forekom ham blot som om en stærk Jld blændede hans Øine og som om et vældigt Stød slog ham for Brystet og kastede ham omkuld. Endelig kom han sig selv saaledes, at han kunde staae op og, ved at stotte sig til sin Spade, naae hen til Huset. Pigen blev nu baaren død hjem, uden at kunne bringes til Live. J Ansigtet var hun ganske mørkeblaae og et lidet Saar sporedes ved Struben. Hendes ene Træsko var slaget itu. Paa Manden faaes intet Spor af Lynilden, derimod var han strax ganske tunghørig og følesløs i Underkroppen, der dog lidt efter lidt igjen ophørte. – Natten imellem Søndag og Mandag var atter Jldløs i Landsbyen Fangel, omtrent 1/4 Miil her fra Odense. En Gaard skal være brændt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Mariebo. Under et stærkt Tordenveir, som den 17de ds, om Eftermiddagen drog over den østlige Deel af Lolland, i en Retning fra Syd til Nord, slog Lynilden ned i en af Gaardmand Peder Hansen beboet, Udflyttergaard fra Raagelunde By, Kjettinge Sogn, under Grevskabet Christiansholm. Lynstraalen foer ned mellem Kreaturerne i Stalden, som den antændte, og øieblikkelig udbredte Jlden sig til Gaardens 4 Længder, saa Beboerne ikkun fik meget lidet reddet og ikke engang kunde frelse Kreaturerne, saaledes brændte 4 Heste, 4 Køer, 3 Kalve, 3 Vogne, m. m., foruden en Deel torsken Korn og det meste Jndbo. Med Hensyn til denne Mand bekræfter sig desværre den Sætning: at een Ulykke sjelden kommer alene; thi om Formiddagen styrtede en af hans Heste død om ved Hovarbeidet, og om Eftermiddagen Kl. 2 saae han sig aldeles ødelagt. Ved dette Uveir faldt i hiin Egn Hagl saa store som Hesselnødder, men dog ikke i Mængde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Paa Gjæstgivergaarden her i Byen er henlagt: 1) Fortegnelse over de Hopper, samt 2 og 1 Aars Hingst og Hoppefoler, som agtes bortsolgte ved offentlig Auction paa Frederiksborg Ladegaard Løverdagen den 25de d. M., om Formiddagen Kl. 9, imod contant Betaling, ved Hammerslaget; 2) Dito over 1 Vallak og 39 Hopper, som fra de kongel. Stutterier agtes bortsolgte ved offentlig Auction i det kongel. Ridehuus ved Christiansborg Slot i Kjøbenhavn Løverdagen den 1ste Juni d. A., om Formiddagen Kl. 11, ligeledes imod contant Betaling ved Hammerslaget. – Disse Fortegnelser indeholde Tilkjendegivelse om Dyrenes Couleur og Alder, samt hvilket Stutteri de ere komne fra og hvad Hingst de ere faldne efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Den 14de Mai solgtes Species paa Kjøbenhavns Børs til 12 Mark 10 Skilling.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Bekjendtgjørelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Auction. Ved offentlig Auction, som afholdes paa Raadstuen, her i Byen Fredagen den 24de d. M., Formiddag Kl. 11, lader Skipper L. Andersen, for vedkommende Kjøbers Regning, imod contant Betaling ved Modtagelsen, bortsælge 500 Tdr. 2 radet Byg, a 106 Pd. holl. Vægt pr. Tde. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov, den 19de Mai 1833. Schou, const. i Auctionsdirecteurens Fraværelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Creditorerne i Stervboet efter Skomagermester Hans Fabricius her i Byen indkaldes herved, i Følge Pl. 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 12te Mai 1833. Pontoppidan. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jomfru Ane Marie de Place, som boede ved Baadesgaard, indkaldte med tolv Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Nakskov, den 9de Mai 1833. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
De, som have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Huusmand Jver Hansen i Stokkemarke, under Grevskabet Knuhtenborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til derom at melde sig for mig, som committeret Skifteforvalter. Knuhtenborg, den 18de Mai 1833. Gram.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Hos Undertegnede kan bekommes Fyrre-Tømmer, Lægter, norske og svenske Brædder af alle brugelige Dimensioner, samt Flensborg Muur- og Tagsteen, som til billige Priser daglig udsælges fra vort Oplag i Bandholm, hvor man henvender sig til Hr. C. Sidenius & Søn. E. Hellemann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Tjeneste ledig. For en duelig Snedker er en Condition strax at erholde ved Ny=Kirstineberg paa Falster, og kan han erholde et Huus med Jord til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-21
Ved Tallotteriets 1381 Trækning i Kjøbenhavn udkom: No. 52. 1. 75. 66. 39.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addrevsecontoirs Efterretninger. Syvogtyvende Aargang. Nummer 42. Udgives 2 Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkeri i Mariebo. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Udenlandsk. England. Fyrst Talleyrand og Lord Palmerston skulle være blevne enige om, at der bør gribes eftertrykkelige Forholdsregler mod Holland. Hertugen af Orleans's Ankomst til London skal staae i Forbindelse med disse Underhandlinger. Der troes ikke, at England vil kaste sin Magt paa selve Holland; men at det Blikke derimod ere henvendte paa Java, hvis Besiddelse af Kong Wilhelm England aldrig har erkjendt. (See under Holland.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
J Dagene til den 14de ds. blev i London uddeelt Placater og Opfordringer til Medlemmerne af den politiske Forening og en Forsamling berammet, for at tage Forholdsregler til at danne et National-Convent Statssecretairen for det Jndre lod strax den paatænkte Forsamling erklære for lovstridig; men desuagtet vare der den 13de, om Middagen, omtrent 300 Personer forsamlede paa en betegnet Plads bag ved Tugthuset i Grays Inn-Road. Jnden Kl. 2 var Hoben voxet til 4 a 5,000. 1,500 Politibejente og en ikke ubetydelig Militair=Afdeling var opmarscheret. Noget efter trak en Hob af omtrent 150 Medlemmer af National Unionen op, førende en Fane med Jndskrivterne: "Frihed eller Død!" "Arbeidernes hellige Alliance!" "Lige Ret og lige Retfærdighed!" Man saae tillige den trefarvede Fane, det americanske Flag og en Stang med Frihedshue paa. Tvende Personer, navnligen Lee og Mee, holdte revolutionaire Taler og opfordrede Folket til at bevæbne sig. Politiet blev modtaget med Piber og Hylen, og der raabtes: "Ned med dem, Frihed eller Død!" Nu bleve Talerne opfordrede til at tie; men da dette ikke hialp, greb Politiet til sine Stave. Herpaa fulgte en skrækkelig Scene, hvorved over 50 Mennesker meer og mindre saaredes. En Politibetjent, som vilde fravriste Faneføreren Frihedsbanneret, blev af denne tilføiet et Dolkestik, hvoraf han døde paa Stedet. Omsider lykkedes det dog Politiet at adsprede Fredagen den 24 Mai 1833. Folket, og Kl. 4 var Roligheden saa temmelig gjenoprettet. Henved 26 Personer bleve arresterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Den 13de d. M. indgav Lord Suffield i Overhuset ikke mindre end 201 Bønskrivter imod Negerslaveriet, med den bemærkning, at han forhen havde indgivet 2,000 og havde endnu 1,000 tilbage. Om Udfaldet ere Meningerne meget deelte. De vestindiske Jnteressenter ivre meget mod Ministrenes Plan, som de sammenligne med Stratenrøveri, og Man tvivler paa, at den vil komme til Udførelse. J London, Liverpool, Bristol og Glasgow have de Kjøbmænd, der handle paa Vestindien, besluttet, ikke at honorere nogen Vexel paa Colonierne, da de ansee Øerne for tabte, dersom Emancipationen gaaer igjennem. De fleste Afsendelser og Bestillinger til Colonierne ere contramanderede. Jnfluenza raser stærkt i det nordlige England; den kaldes af Almuen "den hvide Cholera, og holdes for den blaae Choleras, Forløber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Holland. J Følge Skrivelse fra Haag af 14de d. M. have Sager af Vigtighed været forhandlede i Cabinettet. Dog ventes der, at det belgiske Strids punct snart vil blive afgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Frankrig. Napoleons efterladte Vaaben, der forTiden ere opbevarede hos General Bertrand, skulle nu opstilles som Seiersminder paa Høialteret i JnvalideHotellets Kirke i Paris. Efter Joseph Napoleons Ønske vilde Bertrand anbragt dem under Vendomestøttens Jnscription; men Minister-Conseilet gjorde Jndvendinger herimod.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Den 10de Mai blev Hertuginden af Berry forløst med en Datter. Hun vil selv amme sit Barn. Hendes Ægtefælle er Grev Hector Luchest Palli, Fyrste af Campo Franco og Hs. Maj. Kongen af begge Siciliernes Kammerherre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
En Hr. d'Aubignose, forhen General-Politidirecteur i Hamborg, siden ansat ved Bestyrelsen i Algier, har i en Petition til begge Kamrene andraget paa, at Marschal Soult og Hr. de Montavilet skulle sættes under Anklage, for at have gjort sig skyldige i Udsugelser, Henrettelser og Forgiftninger i Algier, Man vil vide, at der i de Franskes Konges Navn bliver protesteret imod Forandring af Tronfølgen i Spanien. Tyrkiet. Det viser sig nu, at Porten, som tilbagekalder alle Løvter, kun har underhandlet for at vinde Tid. Det russiske Hovedcorps ventedes den 15de ds. til Constantinopel, og det hedder, at det strax skal gaae offensivt til Værk. Der ere sendte russiske Officierer til Dardanellerne, for at sætte Slottene i Forsvarstand. Endnu den 23de April herskede fuldkommen Roliged i Hovedstaden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Sverrig. Den af Hs. Maj. Kongen bevilgede Naadegave til Friherrerne v. Vegesack og v. Düben, af 20 Frederichsd'orer til hver, vil først blive dem tildeelt efter deres Ankomst til Tydskland. Desuden har Hs. Maj. i Naade behaget at befale begge Friherre v. Vegesacks ældste Sønner antagne som Cadetter ved Krigs Academiet paa Carlsberg, og at skjænke Friherreinde v. Vegesack 500 Rdlr. Banco.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Jndenlandsk. Løverdagen den 8de Juni agter Hans Majestæt Kongen at tiltræde sin Reise til Hertugdømmerne. Efter den bestemte Reiseroute afreiser Hans Majestæt med Suite om Formiddagen Kl. 8 over Kjøge til Wordingborg. Søndagen den 9de Juni, om Morgenen Kl. 7, fra Wordingborg med Dampskibet "Kiel til Gaabense, og derfra til Nykjøbing paa Falster. Mandagen den 10de Juni, om Formiddagen Kl. 10, fra Nykjøbing til Mariebo. Tirsdagen den 11te Juni, om Morgenen, Kl. 7, fra Mariebo til Nakskov, hvorpaa Hans Majestæt gaaer ombord paa Dampskibet Kiel og fortsætter Reisen igjennem Slien til Louisenlund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Hs. kgl. Høih. Prinds Frederik Carl Christian indtraf til Nyborg den 14de ds. med Skonnerten "Deelphinen, og ventedes den 16de til Svendborg. Oehlenschlager har nylig fuldendt en ny Tragoedie i 3 Acter, som har til Titel: "Dronning Margrethe, og i hvilken Hovedvehikklet for Handlingen er Historien om den falske Oluf.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Som Man erfarer, er Regjeringens velvillige Hensigter, at gjøre Toldforpligtelsen i Hertugdømmet Holsteen en for Alle, strandet paa Dithmarskernes Gjenstridighed. Dog, om ogsaa disse gav efter, saa vilde endnu Ridderskabets Privilegier være til Hinder for Toldvæsenets Organisation, og muligt, at Regjeringen derved vil finde sig foranlediget til at opgive sin oprindelige Plan, at udsætte Bekjendtgjørelsen og Provindsialstænders Jndførelse indtil Anordningerne og Toldvæsenet og Retsforfatningen i Holsteen ere udkomne; thi - hvis ogsaa en Folkerepræsentation, ligesaa lidet som Regjeringen, kan angribe Enkeltes Rettigheder – saa lader det sig dog neppe betvivle, at besidderne af disse Friheder (der dog ikke ere eensbetydende med Frihed) villigen ville underkaste sig Stændernes Dom, hvorved Sagen paa en vis Maade afgjøres compromissorisk. (Hbp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
En svensk Forstandidat, Wahlberg, har af Kongen af Sverrig faaet et Stipendium af 600 Rd. Bco. til at foretage en videnskabelig Reise i sit Fag til Danmark, Holsteen og Hannover, for at gjøre sig bekjendt med disse Landes saavel practiske som theoretiske Erfaringer i Forstoeconomien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Fra en ny Metalvævningsfabrik paa Nøragergaard i Holbeks Amt, anlagt af Gaardens Eier, Hr. Kammerraad Bang, er indsendt til Kbhavns Kunstacademi, et Stykke Pantserdug, vævet af Messing- og Staaltraad paa en særegen Maade, der gjør det overordentlig stærkt, saa at det ikke kan hugges igjennem, især naar det væves af noget stærkere Metaltraad. Et heelt Pantser er ved Fabrikken under Arbeide af dette Slags. Fortrinet frem for Jern- og Blikplader bestaaer i, at det er bevægeligere og langt lettere, ligesom og den Maade, hvorpaa den ene Metaltraad er forbundet til den anden, giør, at det ikke lader sig hugge eller støde igjennem. Saadan Slags Metalvævning kunde vel anvendes til Hovedbedækning for Cavallerister. Arbeidet er udført af en Bondekarl, der er oplært paa Fabrikken, og saavel Væven som alle Redskaberne ere ved samme Fabrik forfærdigede. J Traadens Styrke og Tilberedning ligger Vanskeligheden; thi springer blot en Traad, er Pantseret ubrugeligt. Ved denne Fabrik, som er i bedste Fremgang, forfærdiges anløbne Jerntvister til Skumsold, Messingtvister, Haardug, farvede og ufarvede, Apotheker=Sigter, Klintesold af Messing eller af Jerntvist, samt Rensemaskiner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Bygnings-Conducteur Kaufmann i Eutin bekjendtgiør, at han har opfundet et simpelt mechanisk Apparat til at kjærne Smør med. Fremfor de hidtil brugelige Kjærne=Møller har det følgende Fordeele: Der udfordres hertil ingen særskilt Bygning og ingen Anvendelse af Hestekraft, Maskineriet optager ingen stor Plads, kan holdes i Gang af en voxen Dreng eller en Pige og er kun lidet bekostelig at anskaffe. Hr. Kaufmann agter, ved en lithographeret Afbildning, ledsaget af en nøiagtig Beskrivelse, at offentliggjøre sin Opfindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Den forhen omtalte Affaire imellem nogle Sjouere, og Soldater paa Høibroplads i Kbhavn anmelder Morgenposten paa følgende curieuse Maade: "Vift stolt paa Codans Bølger, blodrøde Dannebrog!" Vore vakkre Sjouere og tappre Soldater have i disse Dage leveret hinanden en Bataille, der viser, at Hakon Jarl taler som en Hedning, naar han paastaaer, at med ham den sidste Guist af nordisk Manddom er uddød. O, den vakkre Bataille, Alt, som det sig hør og bør, blinkende Vaaben, vældigt Kampraab, oprigtigt blodige Pander og især dito Næser &c., ja Slaget stod endog sin reglementerede Tid af et Døgn, og vilde maaskee endnu have staaet, dersom ikke moderne rødklædte Valkyrier, (vulg. Politibetjente) havde bortført de kampbegjærlige Brave, og det ikke til Valhalla, men til Raad- og Domhuset, hvor Man, i Følge nyere Tiders Principer, ignorerer al Tractement med Flæsk og Mjød. – Efter Veile Avis grundede Bataillen sig egentlig paa nationale Preference-Stridigheder imellem Jyder og Fynboer, der hver for sig havde barricaderet sig paa Hjørnet af Høibroplads, store Kjøbmagergade og Østergade. Efter at de som Helte, paa homerisk Viis, havde ført mundtlige Controversier om Herkomst, Krigerhæder og nationale Forrettigheder, og tilsidst ved en tredie Magts, nemlig Sjonernes, Jndblanding, havde begyndt og fuldendt den sørgelige Kamp, bragte endelig Politiet med Vaaben i Hænderne og ved Hjælp af Protocollen (for at laane et udtryk af den moderneste Politik) Freden tilveie, imellem de krigførende Magter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
J en Correspondence=Efterretning fra Jydland, i Kjøbenhavns nyeste Morgenposts No. 91, læses følgende mærkelige Omstændighed, der for nogen Tid siden indtraf i Aalborg: "En ung Kjøbmand, der havde overstaaet de vanskeligste Tider her, hvor de unge Begyndere gik tilgrunde i Skokketal, en ung Mand, der udmærkede sig ved Drivtighed og Soliditet, forlader en Aften sit Contoir, og glemmer at slukke Lyset. Et Øieblik efter vender han tilbage, og Flammen har fortæret hans Bøger og alle hans rede Penge, der formedelst en forestaaende Termin vare betydelige – og han er ruineret. Men ikke nok, at Ulykken paa denne Maade, har ramt ham: den laveste Mistanke reiser sig imod ham – uagtet utallige Omstændigheder soleklart godtgjøre hans Uskyldighed."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Et Antal kielske Borgere bestræbe sig, i Følge kieler Correspondentsblad, for, i det Mindste tildeels, at forvandle den derværende udisciplinerede Borgergade til er uniformeret og exerceret. Man mener, at de Autoriteter, under hvilke den umiddelbart hører, kraftigen ville understøtte denne Forbedring, og det er at haabe, at Hs. Maj. Kongen selv med Velbehag vil see et Militaircorps, der selv skaffer sig Uniform, selv anskaffer Vaaben, Krudt og Bly, selv underholder sine Officierer, og hvis udtjente Soldater selv fortjene sig deres Pensioner."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Enhver, som interesserer sig for engelske Fuldblods hestes Jndførelse i Fædrelandet, vil med Smerte erfare, at den sidst anskaffede, fremfor andre kostbare Fuldblods hingst, som tilhørte Hestehandler Olde i Neuenbrock, er død.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Det har, desværre, bekræftet sig, at Lynilden den 10de de, ogsaa slog ned Vesten for Odense i et Huus paa Brylle Byes Marker, som ganske afbrændte. Den Brandlidte er saa meget mere at beklage, da hverken Huset eller Jndboet var assureret. Ved Branden i Landsbyen Hitzhausen (see No. 41. omkom ogsaa et Menneske. Af 23 Huse blev kun et staaende. Jlden brød ud i en Lade hos en Vært, hvor der holdtes Bal.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Veile, den 9de Mai. Det var et daarligt Vaar marked, det Jntet Mærkeligt, hverken for Syn eller Sagn, Første Dag kunde endda passere: Bønder i Hobetal, raske Karle og verre Piger og naturligviis mange forliebte Øiekast - Kjøbmandskab er nuomstunder en Biting paa Markederne ; men anden Dag var det uhyre "tort." Jngen Handel og ingen Vandel; den prosaiske Jord stak hæsligt af mod den lyseblaa, vaar milde, poetiske Himmel. – Men at Kjøbmandskabet var en Biting, var dog næppe Kjøbernes Skyld, kun faa gode Varer havde Sælgerne medbragt; de fleste vare forliggede, forældede, paa de forrige Markeder alt ofte betragtede Rariteter. Ville Markeds Kjøbmænd vente Kjøbere, da maa de medbringe bedre, men ikke ringere Varer, end dem, vore egne Kjøbmænd kunne lægge til Skue. En Undtagelse fra denne flane Handel gjorde imidlertid de Damer, der solgte Peberkager – en Artikel, vor Ungdom synes at bære stor Forkjærlighed for, og de Kjøbmænd, der handlede med musikalske Heste. Anhang til Efterretninger fra Udlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Dronningen af Spanien siges at være frugtsommelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
Kongens Befindende skal være meget betænkeligt. Don Carlos ventes til Madrid, hvorover Carlisterne ere meget glade. Det synes som om Plantage-Eierne i de engelske Besiddelser i Vestindien roligen ville underkaste sig hvad Parlamentet bestemmer og Negerslavernes Emancipation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1833-05-24
J de første Dage af denne Maaned indtraf GeneralAdjutant, Grev Orlow til Constantinopel. Fra Berlin yttres Formening om, at Rusland vil udbrede sin Magt over Bosphorus og de sydlige Bredder af det sorte Hav, og at Østerrig vil blive forstørret ved en tyrkisk Provinds. England synes villig til, at overlade Rusland, Constantinopel, imod at faae Underægypten, og Frankrig, ansees skadesløsholden ved Besiddelsen af Algier Efterretningen om, at den bayerske Regjering havde nægtet at ratificere den i Berlin sluttede Toldovereenskomst, erklæres nu for ugrundet.