Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-03-14
Jndenlandske Efterretninger. De fleste af vore moderne Samfundsforhold have unegtelig udviklet sig derhen, at de maae indbyde Enhver, der har sand Følelse for det Rette og Naturlige, til at angribe dem med Satirens og Jroniens Vaaben, og forsaavidt dette skeer i en tiltrækkende Form kan den gode Virkning heller ikke udeblive. Som et lille Bidrag i denne Retning er nylig udkommet en Humoristisk Piece af Benjamin Sahl (Psendonym), indeholdende Betragtninger over Nutiden" og Smaatting." – Jdet ve ville henlede Publicums Opmærksomhed paa dette Forsøg af en yngre talentfuld Mand, der saavidt vi vide allerede tidligere under sit eget Navn har gjort sig bekjendt for Læseverdenen, skulle vi til en henstillende Prove tillade os at hidsætte følgende lille Brudstykke af bemeldte Betragtninger: En Konst, hvori jeg særdeles har uddannet mig, er den at bevæge sig med Ziirlighed, med Elegance i Verden. - Hvor oprørende er det ei at see en Klodrian, et Væsen, raat og ubehøvlet, som det er kommet fra Naturens Værksted, træde ind i et Selskab, slaae Hælene sammen og bukke, med en Godtkjøbshat anbragt saaledes under Armen, at man i Pullen opdager billedet af en eller anden Sangerinde eller Prindsesse. - Henvender man sig til en saadan Stymper, for dog at hjælpe ham lidt ud af Forlegenheden, med Spørgsmaal til hans Families Befindende, troer han Gud hjælpe mig man mener det, og man maa da, som et Offer for sin Godmodighed, høre ham opramse en heel lang Sygeliste. - Fortæller man, for at vise sit Talent i Udmaalingen af det Overordentlige, en Begivenhed, som aldrig er hændet, f. Ex. om en Tjenestepige, som er styrtet ud af et Vindue i fjerde Etage og bleven hængende ved Kjolen paa et Melkeskildt, uden at tage mindste Skade, tørrer han en Taare af Øiet og falder i Tanker over Forsynets forunderlige Veie, hæver Datteren i Huset Blikket mod Himlen, fordi en forrykt Maler har indbildt hende, at hun ligner en raphaelsk Madonna, troer han at det kommer af hendes Hjertes Uskyld og Fromhed. - O du hellige Enfoldighed, hvad dog Ærlighed kan føre et Menneske til her i Verden. – Neppe saameget som en Anelse har et saadant Væsen om, hvad det vil sige, at bevæge sig med denne nonchalante Frihed, denne piquante Uforskammethed, som maa til naar man vil fortjene Navn af gentil homme. – O Tournure! Tournure, misbrugte, krænkede Ord! Hvormange forstaae dig vel, som raabe paa dig, og dog tage de dagligt dit Navn forfængeligt Enhver Kræmmersvend, som kan knibe en Tjenestepige i Hagen over Disken, enhver Laps, som engang med krumme Arme har opført en Sagtevals" paa et Skrædderbal og veed, at man skal holde for Munden naar man gaber, troer i sin tykke Uvidenhed at besidde den fineste Levemaade. – Andre, og jeg siger det med Bedrøvelse, Folk af Verden, betragte Tournuren som en stiv Galladragt, der kan hænges hen i Klædeskabet til festlige Leiligheder. Naar de komme hjem trække de den af, krybe i Magelighedens Slaabrok og sige: Gud skee Tak, at det Pust er ovre, Men dette er den ubegribeligste Misforstaaelse af Tournurens Natur. – Den maa være liig en Dragt af kjødfarvet Tricot, som uden mindste Fold eller Læg passer saa nøie til enhver af Legemets Bevægelser, at det seer ud som man er aldeles nogen, medens man dog med den største Omhyggelighed har gjort sit Toilette, ja den maa være saa sammenvoxet med vort Væsen, at vi selv i vor Stue, hvor ingen Andre ere tilstede, med elskværdigt Koketteri indtage grazisse Stillinger for Speilet, tale Fransk til vore Støvler og fremsige pathetiske Udbrud om Livets Forfængelighed, medens vi klippe vore Negle. Først naar vi have bragt det dertil, først naar vi kolettere med Guds blaa Himmel, som vi ellers vilde kolettere med en lille Sypige, først da kunne vi sige os at være fuldkommen gjennemtrængte af Dannelsens Element, af Tournuren. - At jeg har naaet et saadant Trin, troer jeg, uden at træde Beskedenheden for nær, at turde smigre mig med. Jeg rygger aldrig Cigarer paa Østergade efter Kl. 10 om Formiddagen, og to Ting lægger jeg særdeles Vægt paa, nemlig en dannet Smag og fine Manchetskjorter. – Man vil derfor ikke kunne forundre sig over, at jeg ofte med en vis Veemod seer ned paa vor Tid, der midt i sin høie Udvikling fremtræder i en Neglige, der næsten grændser til det Utilladelige. – Folk, der vil regnes til den bedre Classe, vise sig uden mindste Sky paa Gaden med Hjortelæders Handsker, ei at tale om slige Uhyrer, der gaae med bare Hænder, drikke Punsch om Formiddagen og Chocolade om Aftenen. Ja, mine Herrer, vor Tid staaer i denne Henseende endnu langt tilbage, og mangen en Krukke Pomade vil endnu blive opbrugt, før vi komme til at slaae en anstændig Sløife paa et Halsbind og lære at krølle vore Øienbryn over en Strikkepind. Dog, Momentet er vigtigt en ny Jdee synes at gjære omkring os, og store Spørgsmaal fordre trængende deres Løsning. Man troe for Himlens Skyld ei at jeg mener slige Trivialiter som: Hvor skal jeg sætte min Søn i Skole, eller Foreningen af de tre nordiske Riger – Nei, hvorledes skal jeg bære mine Bakkenbarter, hvorledes skal jeg sætte mit Haar, det er Tanker, hvormed ikke alene hver ægte Parykmager beskjæftiger sig, men Enhver, for hver Friseurens Vigtighed er opgaaet til klarere Bevidsthed. - Have vi ikke baaret Haaret kreppet i Nakken à la Prume, glat nedkæmmet a la List? nedhængende ved Ørene a la Vandhund, men nu - En Kløft aabner sig for os, Redekammen veed ikke til hvilken Side den skal gaae, Toupeerne sætte sig op imod de kreppede Nakker, og mangen en Lok stritter forvildet i Veiret, uden at kunne blive enig med sig selv, om den skal falde til Høire eller Venstre. Jeg siger derfor endnu engang: Momentet er vigtig Lader os tage fat, mine Herrer, Lader os reise vort Haar i en Hanekam, der skal søge sin Mage i Modejournalerne og staae som et Sidestykke til den babyloniske Taarnbygning. - Naturligviis fordrer et sligt Foretagende moden Overveielse. Hvad om vi derfor nedsatte en Betænkningscomitee af de Upartiske, det vil sige de Skaldede, der ikke kunne have en Haarsbrede Jnteresse i Sagens Udfald. – Naar denne Comitee er nedsat, da, først da kunne vi roligt lægge os til at sove – notabene: man bør aldrig lægge sig til at sove uden Papillotter i Haaret." (Kbhpst.)J Høisteretsaaret 1843, der begyndte Torsdagen den 2den Marts 1843 og endte Torsdagen den 22de Februar 1844, er ialt afgjort 559 Sager, hvoraf 55 Ordenssager, 19 anticiperede Sager og 485 criminelle Sager. Jfølge de saaledes opgivne Talstørrelser vil det sees - hedder det i Fædrelandet – at der intet andet Aar er blevet paadømt et saa stort Antal Sager som i det nu afvigte Høiesteretsaar, hvilket fornemmelig skriver sig fra det store Antal Justitssager, samt at der neppe ved noget andet Aars Slutning har henstaaet forholdsviis saa saa uafgjorte Sager. J Aaret 1838, i hvilket der hidtil har været paakiendt det største Antal Justitssager, blev der paadømt 435, medens der, som anført, i det afvigte Aar er paadømt 50 flere. Til Sammenligning med tidligere Aar, og til Beviis paa, i hvilket stærkt fremadskridende Forhold de criminelle Sager ere tiltagne og endnu tiltage, anføre vi, at i Høiesteretsaaret 1815 paadømtes ialt 148 criminelle Sager, i 1820 190 Sager, i 1825. 194 Sager, i 1830 246 Sager, i 1835 314 Sager, i 1840 402 Sager, i 1843 428, og i det nu afvigte Høiesteretsaar 1844 485 Sager, saa at de criminelle Sagers Antal siden 1815 ere stegne til ikke lidet over det Tredobbelte, en Forøgelse, der vilde have gjort Høiesteretsarbeidet overkommeligt, hvis ikke samtidigt med det stigende Antal Justitssager de civile Sager vare stærkt aftagne. Af de i Høiesteretsaaret 1843 paadømte Justitssager ere 13 Relationssager, d. r. Sager, i hvilke der i Overeensstemmelse med Forordn. af 16de Decbr. 1840 gjøres Jndberetning til Kongen, fordi de Tiltalte ere anseete med Livsstraffe, under de anførte 13 Sager ere 14 Personer dømte fra Livet, nemlig 4 for Barnefødsel i Dølgsmaal og Foster mord, 3 for Blodskam, 2 for attenteret Mord, 1 for Drab, 1 for Mord, 1 for Morbrand, 1 for 3die Gang begaaet simpelt Hoer og 1 for Voldtægt. Af de paadømte criminelle Sager ere endvidere 14, som ere anlagte for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen, nemlig 6 imod Fædrelandet, af hvilke i de 4 blev afsagt Frifindelsesdom, i den ene af hvilke Actionens Omkostninger paalagdes det Offentlige, og i de to andre vedkommende Redacteur idømtes Censur og Mulct, i den ene 1 Aars Censur og 300 Rbd., i den anden 1 Aars Censur og 100 Rbd.; 4 imod Corsaren", under hvilke ere idømte 24 Dages Fængsel paa Vand og Brød og 200 Rbd. Mulct samt livsvarig Censur, 1 imod Kjøbenhavnsposten, hvis Udfald blev Frifindelse; 1 imod Bogtrykker Trier med Frifindelse; 1 imod Bogtrykker Brill med 300 Rbd. Mulct, og 1 imod Boelsmand Peder Andersen, der idømtes sine infamerende 3 Mark og livsvarig Censur. - Af criminelle Trykkefrihedssager henstaae 3 upaadømte for Høiesteret. Angaaende Planen til Jndretningen af et nyt Landingsted ved Kjøbenhavns Toldbod og de dermed forbundne Bekostninger, seer man af den sidst offentliggjorte Beretning om Borgerrepræsentanter nes Møde d. 26de Feb., at det i et tidligere Møde var bleven besluttet at nedsætte en Comitee i bemeldte Anledning, og at man nu til Medlemmer deraf har valgt d'Hr. Lehmann, Gamstog Ussing.