Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-07
Courier des Palbas af 31te August indeholder: at det er overdraget den at bekiendtgiøre: at Hr. Prins, Adjutant hos Gen. Greve von Bylandt, som er Gouverneur for Tropperne i Sydbrabant, og som var bleven enig med Anførerne for det bevænede Borgerskab om at de Tropper, som forbentes til Staden ikke skulle rykke derind saalænge Jndvaanerne respektere de civile Authoriteter og holde den gode Orden vedlige, er kommen tilbage fra Haag, hvortil Greven havde sendt ham, og berettet, at Hs. Majestæt havde med inderlig Bekymring erfaret Begivenhederne den 25de og 26de. Han var bleven vort indtil Taarer; men havde erklæret at han følte en levende Beundring for den Brusselske Borgergardes Forhold, og at han vilde med Fornøielse modtage Deputationer fra denne Stad. Saaledes finder i nærværende Øieblik en Stilstand Sted imellem begge Portier; men Oppositionsaanden har udbredt sig til alle belgiske Stæder. Borgergarder ere oprettede overalt, selv i Antwerpen, hvor man i Begyndelsen forholdt sig ganske rolig. Men det var ikke saa let at holde Styr paa Pøbelen igien som det var at faae den ophidset. Saaledes kom det den 28de om Aftenen Kl. 7 til en Fægtning imellem den og Borgergarden. Pøbelen vilde angribe Borgermilitairen; denne maatte formere en Linie og give en almindelig Salve hvori 3 Mennesker bleve dræbte. Det samme var Tilfældet i Antwerpen hvor Pøbelen kastede Stene paa Borgergarden og denne dræbte 5 Mennesker. Paa begge Steder blev Pøbelen adsplittet; den har desuden begaaet skammelige Excesser, afbrændt flere Huse i forskiellige Stæder, og ødelagt mange Fabrikker saavel i Brüssel selv som i Omegnen. J Lüttich lykkedes det Øvrigheden at dæmpe Tumulten; men det misfornøiede Partie fik dog Magten i Hænderne og udnævnte en Commission for at underhandle med Regieringen. Saavidt om de forefaldne Uroeligheder; men det kommer an paa hvilket Udfald de ville faae. J Holland er man naturligviis overmaade misfornøiet med Belgiernes Foretagender, og Folket understøtter der Regieringen; denne ruster sig betydeligt. J Haag og Amsterdam er Borgergarden trukken paa Vagt fordi Tropperne afmarschere. Nationalmilitsen indkaldes, og i Amsterdam saae man d. 31. vigtige Efterretninger imøde fordi Prinsen af Oranien var marscheret til Belgien med et betydeligt Troppecorps. Prinsen af Oranien og hans Broder Prins Frederich afreiste fra Haag den 29de August. En Bataillon udmarscherede af denne Stad og flere Tropper fra de nordlige Egne eller fra Holland have faaet Ordre til at begive sig mod Sønden; han vil om faae Dage have samlet en Armee af 20000 Mand. En Bataillon er afsendt paa et Dampskib fra Rotterdam til Antverpen, Prinsen af Oranien har begivet sig dertil, som til et velsindet Punkt, da han ankom til Breda blev han modtaget med Folkeubel og Jllumination og Wilhelmsangen blev siunget. Prins August af Preussen, som kom fra England, passerede igiennem Brussel den 26de, han fandt Porten lukkede, og kunde kun med Møie slippe ud af Staden. Den catholske Geistlighed vil sikkert komme til at fortryde sine Bestræbelser for at oprøre det belgiske Folk; thi dens Machmationer ville hverken kunne bestaae med borgerlig Friehed eller med den Nederlandske Regierings Overmagt, som den maaskee vil erholde; og Folkestemningen i Frankerige vil ikke biefalde den catholske Fanatisme og bekiendte Opposition mod det af Kongen af Nederlandene oprettede philosophiske Collegium.