JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Til General Berthier, som commanderer den italienske Armee, er sendt Ordre, at han i Forening med Cisalpinerne skal marschere mod Rom, og General Bernadotte er afreist med hemmelige Forslage til Neapolis, hvilket Hof neppe vil blande sig i denne Sag, skiønt det mister i Kirkestaten et betydelig Barriere, naar samme nu bliver besadt af franske Tropper. Naar Gesandten Buonaparte, som hver Dag ventes til Paris, har aflagt sin Beretning om det romerske Hofs Opførsel, vil man først faae de rette Aarsager at vide til dette efter Formeening konstlede Oprør. Jndtil den Tid troer man at det er et Opspind af Cardinalerne, som alt seer den gamle Pave med den ene Fod i Graven, og som det var om at giøre at faae den franske Gesandt og hans Jndflydelse ved et nyt Pavevalg, af Veien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Engeland. De i Frankrig trufne Forholdsregler, imod de brittiske Manufacturvare, bliver holdt for et af de føleligste Slag for dette Lands Fabriker, hvorved mange tusende Arbeidere i Manchester, Birmingham, Sheffield og Glasgow sættes ud af Levebrød. 70,000 Uhr, Karethmagere og andre Konstnere, har indleveret en Adresse til alle Pairs, hvori de erklærer, at naar Taxeforhøielsen skal bestaae, de da blive nødt til at reise ud af Landet; Kongen har ved en Proclamation ladet forbyde, at ingen Handværksmand eller Konstner maae reise ud af Landet. Ministeren arbeider nu paa et Laan af 14 til 15 Millioner, som skal være sluttet den 10 Febr. Man siger at Banqvererne Robart, Thelluson, Bøyd, Goldsmith og Salomons bliver nogle af Hovedpersonerne som forskaffe dette Laan. Linieskibet Jrresistible af Lord St. Vincents Flaade, er ankommen til Portsmouth. Lord Vinkents Flaade krydser for Cadix, men selv ligger han med Ville de Paris paa Tagusfloden. Rygtet, at han skal have truet med at skyde Lissabon i Brand, hvis man nægtede ham Levnetsmidler og frisk Vand, er usandt. Emigrantkorpset indskibes nu paa Transportskibe til Engeland. De sig i London opholdende Eiere af Plantager paa St. Domingo, har sammenskudt 400,000 Pund, som de vil tilbyde Regieringen for de paa denne Colonie anvendte Omkostninger. Vor Fregat Pomona, har efter et tapper Modværge, erobret den franske Fregat Cherie paa 26 Kanoner og 230 Mand. J Fegtningen blev den sidste saa forskudt, at den strax efter Overgivelsen sank, men Mandskabet blev reddet. Deres brave Capitain, Borger Chassin, døde følgende Dag af sine Saar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Jtalien. Dagen efter Tumulten i Rom, den 29de Decbr., udkom en befaling, hvori var sørget for alle Fremmedes Sikkerhed, at de ikke skulle foruroligges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Den Cisalpinske Republiks lovgivende Korps har besluttet at høitideligholde, det franske Folk til Ære, er Taknemmelighedsfest paa Ludvig den 16des Dødsdag. Man har nu og foreslaaet at erklære alle geistlige Godser for Nationalgodser, og forbinde alle Biskopper og Præster til den Eed som de offentlige Embedsmænd maae sværge. De Cisalpinske Tropper vedblive at rykke frem i Kirkestaten og Hertugdømmet Urbino og Mark Ancona er i fuld Oprør imod Paven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Endelig ere de Keiserlige Tropper under General Wallis indrykkede i Udine den 9de Januarii. Magistraten gik General Wallis imøde med Stadens Nøgler og Erkebispen modtog ham i Stadsporten. J Hovedkirken blev afsiungen et Te=Deum og om Aftenen var Staden, illumineret. Den 10de rykkede de ind i Palma, og man meente at de den 11te skulle rykke ind i Venedig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Tydskland. Fra Rastad. Efterat Fuldmagten for Rigsdeputationen var kommen til Dictatur den 14de Januari, blev Legitimationen den 15de fuldført mellem de franske Gesandtere og Rigsdeputationen i den franske Gesandts Treilhards Værelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Fra Regensborg har man den vigtige Efterretning: At de keiserlige Tropper skal besætte en Linie fra Waldsassen i Oberpsalz til Passau og derfra langs med Jnfløden til Jnspruck. Ved denne Stilling er Passan, Berchtolsgaden og over en tredie Deel af den bayerske Kreds besadt. J Erkebispedømmet Salsburg har alt et stærk Keiserlig Korps besadt Standqvartererne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Franskmændene har forviist Vicedom, BaronBibra, af Staden Maynz og lagt Beslag paa hans Godser. Hos Cancelliedirecteur Dillach, Raadmand Hands og Politiebuddet Wolff har de forseglet, og alle Medlemmer af de churfyrstelige Decasterier maatte ligeledes forlade Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Fra Wien. Den 15de Jan. bragte en overordentlig Coureer fra Neapolis den Efterretning, at Paven har ansøgt Kongen af Neapolis om Biestand, da han befrygter at den franske General Duphots Mord, vil blive taget til Forevending for at berøve ham al verdslig Magt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Kongen af Neapolis finder det betænkelig at melere sig i denne Sag og har derfor anholdt om vor Hofs Megling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
J Cantonet Basel tager Tingene en alvorlig Vending. 2 Bønderbyer har sadt sig op imod deres Fogeder. Man har søgt at bringe dem til Rolighed, men der var intet at udrette hos dem. Handværkstanden i Basel sætter sig med Heftighed imod, at man vil give Landbeboerne borgelige Rettigheder. Kort, Gieringen er almindelig, og Regieringen derover i stor Forlegenhed. Paa Frankrigs Spørgsmaal, har Regieringen i Bern svaret: Den trak vel sine Tropper tilsammen, men kun for at dække deres Grændser, dog var den beredvillig til at give udførligere Beretning, samt træde i Underhandling desangaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Adskilligt. Fra Sverrig læses nu nok et Raad imod Svamp som groer op paa sugtige Gulve, og bestaaer deri, at man overøser saadanne Steder med kogendes heed stærk Bøgelund. Den bekiendte Grevinde Lichtenau er den 4de d. bragt fra Potsdam til sit Palais i Berlin, hvor hun paa det nøieste bevogtes, og man om Aftenen kuns bemærket Lys i hendes Sovekammer. Endnu er hun ikke bleven forhørt, som maae komme hende selv meget fremmed forMeget graveret er hun imidlertid vist, ellers vilde den retfærdige og milde Monark ikke fare saa strænkt med hende. Grevinden forlangte nylig et Signet. Man gav hende et; men hun forlangte et andet. Officeren, som havde Vagt i hendes Stue, blev vaer, at det var usædvanligt stor og undersøgte det desaarsag nøiere. Han fandt en Knop, ved hvis Paatrykning en Fiedder sprang op, som aabnede det Jndvendige af Jndsattningen; et hvidt Pulver, som var skiult deri, blev ved nærmere Undersøgning befunden at være den stærkeste Gift. Dette gav Anledning til det Rygte, at Grevinden var død. Den unge Konge af Preussen, som viser megen Hengivenhed for sin Moder, Enkedronningen, erklærede hende nylig, at han havde formeret hendes Jndkomster anseelig. Hun bad ham derpaa, at betale hendes Gield, som beløb sig til 400,000 Rdr. "Det giør mig uendelig ønt, svarede Kongen, at jeg ikke kan opfylde Deres Ønske, da jeg kuns er Forvalter over de offentlige Statsindromster; men som Kronprinds har jeg sammensparer en Sum paa 150,000 Rdr. hav den Godhed at motdage disse, de tilhøre mig. Med nogen Jndskrænkning i Deres Huusholdning kan De let indløse Deres øvrige Gield.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Af Udtoget af de engelske Oppositionsblade sees, at en Flaske er dreven i Land ved Kysterne iblant Fieldene ved Kap Prior den 5te Juli, hvori var et Brev, skrevet ombord paa det danske Skib Jndiania, Capit. Brusse, den 15de Junii 1797, af Pavel jun. Pavel sen, og Brard, Correspondentere af det franske Naturhistorieselskab, til Borgeren Saint Pierre; Hensigten af dette Experiment var at oplyse og berigtige Theorien om Strømmens Løb. Den direkte Distance som denne Flaske havde seilet i 20 Dage var omtrent 125 Miil. Man vil af dette og et lignende Experiment drage den Slutning, at Strømmen i det atlantiske Hav løber mod Syden om Sommeren og Norden om Vinteren. Jfølge ovenmeldte Brev udkastede de Herrer Pavel &c. ved hvert hundrede Miil, et andet Brev med dets Nummer, Dato, paa værende Længde og Bredde, og lode ledsage hvert Brev en Note paa Latin, Fransk, Jtaliensk, Engelsk og Tydsk, om bedende alle dem som finde samme, at paategne Dagen og Stedet hvor de have fundet samme og ufortøvet at befordre det videre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Bekiendtgiørelser. Det fortryder mig ikke, men jeg forundrer mig over, at see i Aarhuus Avis No. 8, at Kornpugeren haver udi hans saakaldte Gienmæle, søgt at indstikke mig i hans uden Sands og Fornuft opsmurte Vrøvlerie, allene fordi at jeg i No. 6 har ladet bekiendtgiøre, at jeg, saasnart Vinteren er forbi, ville i Aarhuus Havn tilveiebringe 400 Tdr. sundt og gammel Rug for 3 Rdr. pr. Tønde. Jeg tvivler ikke paa, at enhver, som for at udsue sin Næste, haver overgiemt en Deel Rug, formodentlig for nogle Aar, og nu tager en Slags Anledning at klage over sidste Aars Afgrøde, frygtet maaskee i deres veltænkende Speculationer at skee Jndgreb, ved bemeldte min Publikation, derfor finder den utroelig, og for om muelig at overdøve en af mange, og i Aarhuus af enhver bekiendt Sandhed, haver ladet ovenmeldte indføre i Aviserne, for at kunne sætte det dyre Fødekorn i en høi Priis, og derved berige sig for en kort Tid ved Næstens Sveed; men derfor burde han ikke uforskyldt ved sit Gienmæle paakaste min Publikation i Avisen Nr. 6 en Collussion med mine Medborgere, Kiøbmændene og andre. Enhver som ei for at tilvende sig Fordeel, ved offentlig at tvivle om Sandheden af min Publikation, og formedelst sin ikke nedrige Tænkemaade, tør være sin personlig Møde bekiendt, kan erfare Rigtigheden af bemeldte min Publikation ved de passerede Handelsbreve, af hvilke det sidste jeg for Korthed Skyld vil citere at være under Dato 15 Decebr. 1797. Ligesom Bekiendtgiørelsen i Avisen No. 8 kaldes et Gienmæle, saaledes bør man og kan troe, at samme er skeet af det Umælende, der ikke har anden Troe og Kundskab end den som rører dets Sandser. Derfor bør man ikke gjøre videre Afmærkning over hans Publication, end, siden han frygter for at være sit Navn bekiendt, skammer han i for Verden, hvad Virkning vil da hans Seirsskr. have, som endes med et vittig Salutem, der omvender Metulas, som man bør troe er Spekulantens vær dige Navn. Er han ellers en Mand som troer sig værdig at være sit Navn bekiendt, burde han under sine Bekiendtgiørelser, dersom han farer med Sandhed og vil have Folkets Troeværdighed, sætte sit Nav ligesom hidtil er og fremdeles skal skee fra min Side Aarhuus, den 31te Januarii 1798. Chr. Schiæffer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
En Jern-Jishakke med Staal, forlagt, T. V. Qvarteer lang med et rund Skaft af Begetræe 2 Alen lange er i sidste Sommer udlaant til Veiarbeidet, og desaarsag bortebleven, formodentlig ka den været indlagt i Huuslye og siden forglemt af Atbeiderne at afhente, eller og den kan være bleven glem ude om Natten og nogen kan have kiøbt eller fundet samme, uvidende hvem den tilhørte og hvortil den var brugelig. Hvo som kan tilveiebringe samme loves en passende Douceur af dens Eier i Aarhuus. Terchild Fogh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
En god Eiendomsgaard paa omtrent 6 a 8 Tdr. Hartkorn, forlanges tilkiøbs paa billige Vilkaar, Sælgeren opgiver strax Gaardens Beliggenhed, dens aarlige Udsæd af hver Slags Korn, hvormange Læsser Høe omtrent der aarlig kan avles, om der er Tørveskiær m. m. i et forseilet Brev adresseret Portofrie til Kiøbmand Hr. Hans Buchtrup i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Auction. Mandagen den 5te Februarii førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver i Herr Major von Jensens Boepæl i Hiørnegaarden lige over for Vagten, foretaget og holdet offentlig Auction over endeel meget gode Bøger, der tilhøre det i det 1ste Jydske Jnfanterie-Regiment etablerede Læse=Selskab. Saavel Fortegnelse over samme Bøger, som Auctions=Conditionerne, kan i Forveien faaes til Eftersyn hos Undertegnede Aarhuus, den 20de Januarii 1798. Kruse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
Paa Holbechgaard staaer endnu usolgt 54 Staldstude, hvoraf de fleste ere græssede paa Gaardens Mark sidste Sommer, og 54 smukke og vel behandlede Foerstude, R. Ammisbøll. 300000 Rdr, eller noget over, er til næstkommende Viborg Omslags Termin at faae til Laans imod tilstrækkeligt 1ste Prioritets=Pant, hvorom Raadmand Hvid i Aarhuus kan give nærmere Underretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-01-31
En god Tieneste for en Kokkepige, som kan fremvise Skudsmaal om Flittighed og Paapasselighed, kan faaes til næstkommende Maidag, naar Vedkommende derom melder sig paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Kiøbenhavn. Pro Memorial. Da Kamret har paalagt den ved Udbyehøy ansatte Betient at holde en Vagtjournal eller Dagbog, hvori skal giøres Anførsel om alle til Randers indkomne og udgangne Skibe og Fartøyer samt hvorfra de indkomme eller hvorhen de udgaae og det altsaa vil være nødvendigt, ifald Hensigten med denne Indretning skal opnaaes, at alle Skippere, som seile ind og ud af Randers Fiord, melde sig hos denne Betient, som i bemeldte Bog skal anføre Skippernes Navne og deres indehavende Ladning: Saa skulde man herved tienstligst have Deres Excellence ombedet at ville derom foranstalte det Fornødne ved en Bekiendtgiørelse til Efterretning og Jagttagelse for alle ind og ud af Fjorden seilende Skippere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Vestindisk Guineiske Rente= og General-Told=Kammer, den 27de Januarii 1798. Moltke. Hansteen. Malling. Frelun. Tønder Lund. Rosenstand Goiske. Hr. Geheimeraad og Stiftamtmand Høeg Guldberg. Thaarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Under 26de Januarii har Kongen bevilget at Alexander Young & Komp. af Kiøbenhavn maae, for at sikre Staden for Brødmangel, naar Tørke og Vindstille hindrer Vindmøllerne fra at male, anlægge i bemeldte Kiøbenhavn en Mølle, som skal drives ved Damp=Maskiner til Kornvarers Formaling under Vilkaar, at 1) denne Mølle anlægges paa saadant Sted, imod hvilket Over=Brand= og Vand-Commission, i Henseende til de Andres Sikkerhed for Jldsvaade, intet har at erindre; 2) Anlægget fuldføres inden halvandet Aar efter Privilegiets Udstædelse, da dette ellers skal ansees ophævet; 3) Supplicanterne skulle være forbundne til, fra hvert Aars October Maaneds Udgang og indtil næste Aars første Mai, at have et Forraad af 10,000 Tdr. Kornvare. 4) Formalingspengene maae paa ingen Maade være høiere end enhver anden Mølle der i Staden betales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Aarhuus. Udpasserede med Smakken den 2den Februarii: Kiøbmand Hr. Harboe Meulengracht, Hr. Mynsterskriver Kochs Søn, Brødrene de Herrer Mertz, Told- og Consumtions=Betient Møller fra Kiøbenhavn og 1 Person fra Wiborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
J Skipper Liig=Kassens Jndlæg forAaret 1797 var = = = 119 Rdr. 3 Mk. 7 s. Deraf blev ved Samlingen uddeelt til fattige Enker af Søestanden 7 = = = = igien 112 Rdr. 3 Mk. 7 s. Kassens fulde Beholdning er nu 1095 Rdr. 1 Mk. 9 s. Jmod sufisant Pant og lovlig Rente, er af samme til førstkommende 11te Junii 1798, 200 Rdr. at bekomme til Laans.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Den 30te Januarii behagede det den Allerhøieste, efter 19 Dages hidsige og heftige Sygdom, ved Døden at kalde fra det Timelige min ældste og elskelige Søn, Jens Ramsland, Candidatus Theologie, i hans blomstrende Alders 24 og et halvt Aar, dette for hans Forældre og Familie saa store og smertelige Tab, har jeg den Ære herved at bekiendtgiøre, efter den nu brugelige Maade, for fraværende Slægt og Venner, fuld forsikret om deres Deeltagelse i vores saa store Sorg. Søebyegaard, den 1ste Februarii 1798. Ramsland. Ved Jens Ramslands Død. den 30te Januarii 1798. Da Forældre i dig saae deres Stolthed Sødskende deres Haab - Venner deres Glæde - forlod du Verden. Ædle, du er ei meer. Fred hvile over dit Støv. Du var elsket af alle der kiendte dig, og dit Æreminde staaer i hver af dine Venners Bryst til sidste Pulseslag. Algode Skaber, Skiænk de bedrøvede Forældre og Sødskende Trøst, og os alle Taalmodighed ved Tabet af denne Gode. Ei randt for dig medynksom Taare Lyksalige! du Himlen nød, Men kuns for dem dit Tab nu saarer, For dem min Veemods=Taare flød. Gud, du som ene seer mit Hierte, Den Jld erkiendtlig flammer der, O byd, byd du at ikke nogen Smerte, Maae disse Fromme møde meer. Raahauge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Udenlandsk. Frankrig. Natten til den 16de Januarii, har der i Limonadeskiænkerens, Garchi Huus, været et skiendig Mord= og Plynderie-Optrin. Om Aftenen Kl. 10 kom ti Personer derind, som tildees alle havde lodne Huer paa Hovederne, og sadte sig ved det store Bord i en af Stuerne, hvor de hver fordrede et Glas Jis og en Glas Liqveur og betalte strax. Strax derpaa kom 2 andre, med hvilke de første gave sig i Klammerie. Nr. kom en 12 til 13 i samme Klædedragt op af Trappen just som General Angereaus Adjutant og 4 af hans Venner kom ud af et Værelse og ville gaae hiem. Disse 5 bleve grovt behandlede med Stokkeprygl, og som de værgede sig, kom 30 andre lige klædte til, der vare bevæbnede med Sabler og Knypler og overfaldt saavel disse som omtrent 20 andre Giester i de forskiellige Værelser. Adjutanten og Kiøbmændene Colavier, Fanatien, Faure, Lierval, Cantin, Chosy og Lamotte bleve dødelig saarede og 3 andre myrdede paa Gaden. Alle Sølvskeer stiaalne, Marmorborde, Stole, Glas, Statuer is, synderslaget og Værelse og Gange opfyldte med Blod og sønderslagne Meubler. Først efter en Time kom en tilstrækkelig Vagt, men denne fik kun 4 af dem, som først efter en heftig Modstand bleve arresterede. Det gaaer endog saa vidt at slige bevæbnede Mennesker besætter Udgangene af Gaa derne, medens andre af deres Consorter plyndre de i Gaden gaaer et Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Ved Huusundersøgelserne i Lion har man confiskeret det 500de Raads Klædedragter, som vare didsendte forat broderes, fordi man troede at de var forfærdigede af engelsk Casimir, men det er bleven beviist, at Klædet er forfærdiget paa det Sedaner Fabrik og Directoriummet har befalet samme udleveret. Til Dankirken er ankommen et engelsk Skib med et Stilstandsflag hvorpaa vare 350 Fanger til Udvexling. De vare alle næsten nøgne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Den 15de blev decreteret: at Revolutionen den 4de Sept., skulle foreviges ved en Tavle af Marmor eller Ertz, som skulle opsættes i de 500des Forsamlingssahl, hvorpaa følgende Ord skulle indgraves. "J en Konges Navn, har de Sammensvorne indtrængt sig i denne Sahl. Den 4de Sept. i det 5te Aar bleve de skamfulde uddrevne. Vee dem, som vil efterfølge disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
J Marseille og Lion røves og plyndres der ved høi lys Dag. Et ungt Menneske som i Middagsstunden gik paa Gaden med 1500 Livres i en Pung, blev overfalden af 12 Gavtyve, som truede at dræbe ham, og tog Pengene fra ham med de Ord: din Chouan, din Morder. Den Toscanske Consul Folche, blev ligeledes udplyndret, da han kom fra Commedie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Engeland. De Forsvarsanstalter som Regieringen foretager, baade til Lands og Vands, ere meget betydelige. Hertugen af York og Statssecretairen, holder mange Sammenkomster i Anledning af Milicens Jndkaldelse. Overalt bliver store Proviantforraadeoplagde for Tropperne. J Jrland slagtes en forskrækkelige Deel Stude. Blot Huset Anderson i Cork skal levere 20,000 Fade Kiød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Formedelst det franske Directoriums Foranstaltning imod de engelske Vare, steeg Assecurancepræmierne strax paa fremmede Skibe fra 5 til 15 Procento. Den 23de Jan. vilde man ei engang assecurere udgaaende Skibe for 40 Procent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Tydskland. Fra Rastad skrives At den Keiserlige Gesandt Grev Metternich og de franske Gesanter ere komne overeens, at naar en af Deelene indbyder den anden, for at tilkiendegive ham noget, eller svare ham paa noget, den Jnbudne da skal komme til ham i hans Boepæl. Dette skeede den 17de Januarii første Gang, da Grev Metternich var den Jndbudne. J denne Conference har de franske Gesandter tilkiendegivet ham, at den franske Republik forlangte den venstre Rhin bredde til Grændse. Strax derpaa begav de franske Gesandtere sig til den Churmaynziske DirectorieGesandt Baron Albini og tilkiendegav ham det samme. Den 19de var Rigsdeputationen samlet under Forsæde af Grev Metternich, hvori han bekiendtgjorde dem de franskes Fordring paa den venstre Rhinbredde. Det er nu næsten ikke meere at tvivle om, at jo denne er tabt for det tydske Rige. Det vil formodentlig nu kun blive Spørgsmaalet, hvor de Fyrster skal faae Skadesløsholdelse fra som miste deres Eiendomme paaden venstre Rihnbredde?
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Keiseren skal have indbuden Churfyrsten af Cøln, som paa en Tid har opholdt sig i Frankfurt, til de østertigire Stater. Franskmændene som har stor Agtelse for ham, sender ham og alle sine paa Slottene Bonn, Poppelsdorf og Brühl efterladte Effecter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
J. Maynz er Domcapitlets og alle geistlige Stifters og Klosteres Eiendomme opskrevne som fra 1ste Februarii af, skal drives til Fordeel for Nationen. Enhver tilbage bleven Domherre og Canonicus faaer til videre 80 Livres maanedlig. Enhver tydsk Officeer og Soldat, som ei har havt sin Afskeed 3 Maaneder før Franskmændenes Jndmarsch, maae inden 3 Dage forlade Staden, hvis de ei vil ansees som Spioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Fra Wien skrives: At Keiserens Broder, Storhertugen af Toscana, faaer den lille Republik Lucca, og at Conventionen desangaaende bliver med første bekiendt De sig i Wien opholdende belgiske Emigrantere søger nu at faae en Agent ansadt i Brüssel, som skal iagttage deres Jnteresse og har dertil foreslaaet Hr. van der Waacken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Blant Schweitzes Bierge synes nu den i Tydskland, udslukkede Krigslue igjen at opflamme. De oprørske Baseler Landfolk har afbrændt Slottet Wittenburg, men Regieringen viser stor Eftergivenhed, for at undgaae alle voldsomme Udbrud. Landfolkene har sendt en skriftlig Opfordring til Borgerne i Staden Basel og buden dem Hænderne til en nye Omskabning, med Tillæg: At den nærværende Forfatning nu ikke meere var passende efter Tiderne. J det baselske Landskab, er Revolutionen almindelig. Overalt lyder kun een Stemme: Friehed, Lighed eller Død. Man siger og at den franske Gesandt Mengand, har i Arau bekiendtgjort, at Østerrigerne med første rykkede ind i Granbundten, og de Franske i Wadt= og Valiserlandet. Der alt skal staae 15000 Franskmænd paa Grændserne af Bern. der den 22 Januarii er i Haag forefalden en Revolution, Adskilligt. Over Altona haves Efterretning, at hvorved man regner at 46 Medlemmer af det saakaldede mildere Partie, ere afsadte. Regieringsformen skal nu ginske indrettes efter den franske, og til Medlemmer af et intermediair Directorium ere udnævnede: Admiral de Winter, General Daendels og 3 andre Præsentintere. Borgerne Wreede og Daendeels skal især have bidraget til den lykkelige Udførelse af Revolutionen, som er afgaaet uden Blodsudgydelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Franskmændene og Cisalpinerne rykker i 2 Colonner anden i Perugia. frem imod Rom. Den ene er alt i Tolentino og den J den 587de Trækning i Wandsbeck er udtrukken følgende Nummere. 34
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Bekiendtgiørelser. En ugift aldrende Person, som har lært sin Christendom godt og kan regne og skrive godt, ønsker sig antagen som Lærer i disse Videnskaber, hos en Præst, Proprietaire, Forvalter, eller deslige paa Landet til Paaske. Nærmere Underretning giver H. Lemmich. Aarhuus, den 31de Januarii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Torsdagen den 22de Februarii førstkommende Klokken 10 slet Formiddag, bliver udi Stervboegaarden efter afgangne Kiøbmand Mads Møller i Greenaae, ved Auction bortsolgt hans efterladte, og nogle fleere Jorder og Enge paa Greenaae Mark, af omtrent 30 Tønder Sædeland, samt halv Parten udi tvende Jagter, det ene af disse Fahrtøyer drægtig 18 en halv og den anden 16 Commerce=Læster, begge liggende i Vinter-Havn udi Randers Fiord ved Udbyehøy, hvor de inden Auctionen kan tages i Øyesyn. Ved samme Auction bliver ogsaa bortsolgt: En og en halv Søeboe ved Greenaae Strand, og dito Skibebaad eller Pram. Næste Dag den 23de Februarii, bliver dernæst forauctioneret endeel Stangjern og 2 Skpd. Hamp, med videre, fornævnte afgangne Kiøbmand Møllers Stervboe tilhørende. Grenaae, den 27de Januarii 1798.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1798-02-03
Som Auctions=Forvalter, N. C. Behr.