JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-15
Auction. Efter passeret Forlig og Indførsel, bliver Arvefæstegaarden Nørregaard i Gloslunde med 9 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. Hartkorn, samt Besætning og Inventarium, der for Tiden besiddes af Hans Christian Rasmussen, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner som afholdes Torsdagene den 7de og 21de Januari og Fredagen den 5te Februari næste Aar, Formiddag Kl. 11 slet, de tvende Første paa Raadstuen her i Byen og den Sidste i Gaarden selv. Conditionerne ville forinden kunne erholdes til Eftersyn hos Forvalter Møller i Gloslunde. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817, til Efterretning for saavel Panthavere, som de Lysthavende. Nakskov den 6 Decbr. 1835. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-15
Et Jagtskib af fyensk Bygning, drægtig 19 CommerceLæster og i alle Maader vel udhalet, ligger til Salg underhaanden i Havnen ved Stubbekjøbing. Lysthavende behage at henvende sig til Kjøbmand J. N. Scheel i Stubbekjøbing. En meget smuk norsk Kane med tilhørende Kanenæt, og et sølvpletteret Eenspænder Seletøi, kan faaes tilkjøbs hos Kjøbmand J. Bøttern i Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-15
J en af Lollands, for Handel fordeelagtigst beliggende Kjøbstæder er en velindrettet Boutik med den fornødne Pak huusleilighed at erholde til Leie fra 1 Mai 1836. Da Eieren i samme Gaard hvor Boutiken er, driver et betydeligt Brænderi, vil en mere end almindelig udbredt Vareafsætning kunne ventes. De nærmere Oplysninger meddeler dette Blads Redaction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-15
Et ungt Menneske, der besidder nogle Forkundskaber, og som har Lyst til at lære Bogtrykkerkonsten, kan melde sig hos Undertegnede Nykjøbing den 14 Decbr. 1835. Wilh. Laub
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
29de Aargang. Falsters Bro ands Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Udenlandske Efterretninger. England. Den 5te Decbr. fandt man paa forskjellige Steder i London et oprørsk Skrift opslaaet, hvori Protestanterne bleve opfordrede til at forsvare deres Tro imod de Romersk-Catholske og advarede for Følgerne af en catholsk Regjering. J Midten af disse Opfordringer staaer et memente mori og en Copie af den Eed, som de catholsk Parlamentsmedlemmer aflægge. De slutte med Formaninger til, ved de forestaaende Valg, at godtgjøre, at man ikke sætter nogen Tillid til en Regiering, som ikke tager i Betænkning at indskrænke den protestantiske Gudstjeneste for at behage er O'Connell og hans Tilhængere. Med Hensyn til den, i Anledning af den nyeste Ministerforandrini Portugal, gjorte bemærkning, at nemlig det Farligste herved var, at den var bevirket ved Lissabons Garnison, tilføier et engelsk Blad, at denne Omstændighed ikke alene er foruroligende for Undersaatterne, men ogsaa for Europas Souverainer. Saavel af Processen, der for Øieblikket svæver for Pairsretten, betræffende franske Soldater, der skulde være indviklede i revolutionaire Forsøg, Frankrig, som af Hvad der er skeet i Portugal bliver det indlysende, at Militairet i Almindelighed ikke længer vil lade sig bruge som et blot Værktøi Øvrighedernes Hænder. Det vil have en Mening og handle derefter. Ogsaa det engelske Militair afholder sig ikke fra at udtale sine politiske Anskuelser og, hvor der existere Orange Loge blandt Hæren, eller Torry Generaler tilbyde de Conservative deres Tjeneste, er det klart, at der gives Partier, som ere betænkte paa at anvende den bevæbnede Magt som politiske Maskiner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Frankrig. Udrustningerne i de forskjelligeSøehavne skulle allerede beløbe sig til 8 Millioner, Fredagen den 18de December 1835. for hvilket Beløb man antager at Ministeriet strax efter Kamrenes Aabning vil forlange en overordentlig Credit. Stridspørgsmaalet med Nordamerica mener man nu for ganske vist ikke vil blive hævet for Congressens Aabning og selv denne troer man endogsaa vil være tilbøielig til at benytte den mindste Anledning til Krig. Paa Børsen i Paris gik den 3 Decbr. det Rygte, at et fransk og americansk Skib allerede skulle have skudt paa hinanden, men dette synes dog ligesaa usandsynligt, som at Regjeringen, støttende sig paa den indgaaede Caution for det græske Laan, skulde have til Hensigt at gjøre en Expedition tilsøes til Grækenland, for at beskytte den unge Kong Otto's Throne. Hr. Parqvin har tilsendt Fieschi en Copie af hans Brev til Præsidenten for Pairskammeret, hvorpaa Fieschhar givet ham et skrivtligt Svar, som han beder maa blive offentliggjort. Dette indeholder i det Væsentlige, at han er tilfreds med den Maade, hvorpaa Hr. Parqvin vil forsvare ham, saavelsom med, at denne ikke kan finde Ord til hans Forsvar, da han vel veed, at hans Liv ikke staaer til at redde, om selv Cicero eller Homer førte hans Sag, at der ikke bliver ham andet tilovers end at døe med Mod, og endelig, at han glædede sig over at have sagt sine Dommere Sandhed, uden at trygle om sit Liv eller at lade sig lokke dertil ved Løfter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Af den uorthographiske og forvirrede Stiil, hvori dette Brev er skrevet, seer man, at Lecture har havt liden Andeel i hans Forbrydelse og at man med stor Uret har givet Pressen Skyld for en Forbrydelse, hvis Ophavsmand maaskee aldrig har læst en Bog eller Avis. Som bekjendt skulle, ifølge en Overeenskomst med den pavelige Regjering, de franske Tropper forlade Ancona, saasnart deres Nærværelse ikke meere er nødvendig for Statens Sikkerhed. Dette Tidspunkt synes nu at være forhaanden; thi, efter som man forsikkrer, skal deres Afmarsch allerede have været bestemt til Slutningen af November Maaned.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Grækenland. Jfølge de seneste Efterretninger antages for ganske afgjort, at Grev Armansperg vender tilbage til Tydskland med Kongen af Bayern, derimod skal von Mieg forblive hos Kong Otto, for at være dennes Raadgiver, da alle bayerske Statsmænd nu have forladt Landet. Grækerne holde sig rolige i Forventning af Kongen af Bayerns Ankomst; men at der er en almindelig Gjæring i Landet er afgjort, og der paastaaes endogsaa temmelig bestemt, at franske og engelske Krigskibe i Middelhavet nærme sig til de græske Farvande, for at være ved Haanden i Tilfælde af at der udbryder en Opstand. Med Kirken skal Regjeringen ogsaa staae paa en fjendtlig Fod, paa Grund af at Biskoppen af Karystos, som var sat under Tiltale, men blev frikiendt af Synodet, dog hindredes af Politiet i at forlade Athen, saalænge indtil der var indsat en Anden i hans Embede. Herover er hele Geistligheden, der nu indseer at den, ifølge den nye Synodallovgivning, er ligesaavel som Nationens øvrige Stænder, uden Beskyttelse mod Statsmagten, bleven hæftig opbragt, og Prælaten har indgivet en Protestation til Kongen selv, hvori han udtrykker sig med saa megen Kraft, og Styrke, at den kan ansees som et Manifest mod Kirkens voldsomme Undertrykkelse. Over England berettes, at Kong Otto og hans Tropper skulde være forjagede, og at Folkets Anførere have afsendt en Deputation til Sultanen med Bøn om, at han vilde tage Grækenland under Portens Beskyttelse og give det en Forfatning, ligesom den, der er tilstaaet Moldan og Wallachiet; men dette trænger dog til Stadfæstelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Spanien. Fra Taragona berettes, at man vil have bemærket en Escadre under Kysterne, hvilken man antog at være en sardinisk, og hvorover man blev meget foruroliget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
J Barcelona har den 24 Novbr. fundet en Tumult Sted i Theatret, fordi Øvrigheden ikke vilde tillade Gjentagelsen af et Stykke, der hedder: Jnqvisitionen, hvis politiske Hentydninger vare blevne optagne med stort Bifald. Saavel Øvrigheden som Directionen maatte imidlertid give efter for Folkets Forlangende, og Roligheden vendte tilbage. Don Carlos skal have sendt et Circulaire til de fremmede Cabinetter, hvori han erklærer, at Alt hvad der er fortalt om, at han, i Tilfælde han seirer, vil gjøre de ældre Regjerings Principer gieldende, er Usandhed, da han tvertimod vil stræbe at gjenoprette det System, som hans elskede Broder Ferdinand fulgte, og hvorved Spanien er blevet saa frit, lykkeligt og blomstrende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Udenlandske Efterretninger. Bladet Fædrelandet indeholder en Artikkel om Udfaldet ved Høiesteret i Prof. Davids Sag, hvori det hedder: Hvad vi haabede, er skeet; Tvivlen er hævet; en vigtig, en følgerig Begivenhed har sanctioneret vor Presses Frihed. Denne Sag, der vil optage en høi Rang blandt Danmark canses celebres, tilhører nu Historien, og denne vil deri see et ikke uvigtigt Led i den mærkelige politiske Udvikling, hvori det danske Folk befinder sig; den vil bevare Mindet om det dybe Jndtryk, Sagens Anlæggelse gjorde paa Gemytterne, om den levende Deeltagelse og rolige Alvor, hvormed den offentlige Opmærksomhed fulgte dens langvarige Forhandlinger, om den stille Glæde, hvormed den dobbelte Frifindelse blev modtagen; den vil endelig forevige disse Domme, som et glimrende Beviis paa de danske Domstoles Uafhængighed og Retfærdighed. Med glimrende Talent, med henrivende Veltalenhed, med skarpsindig Klarhed og udtømmende Grundighed havde Justitsraad Sporon ført Tiltaltes Forsvar i en henved 3 1/2 Timers lang Tale. Man haaber at det almindelige Ønske vil formaae ham til ved Trykken at bringe denne mesterlige Tale til Almeenhedens og Efterverdenens Kundskab; Justitsraad Guldberg havde endt med en begeistret, ligesaa hjertelig som energisk Peroration.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Efter 3 Timers Raadslagning havde Høiesteret fældet Dommen. Vi kunne ikke hedder det i Fædrelandet: slutte denne Beretning, uden at istemme Justitsraad Sporons skjønsomme Anerkjendelse af den lidenskabsløse Rolighed og ædle Værdighed, hvormed Etatsraad Treschow har opfyldt sit Kalds vanskelige og utaknemmelige Hverv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
J Hempels Avis læses et Opraab til Kjøbstædhaandværkerne" fra Snedkerlauget i Assens, hvori Mangel paa Lovenes Overholdelse ansees som den væsentlige Aarsag til Landsbyhaandværkernes Forøgelse til Skade for Kjøbstædhaandværkerne. Theoretikeren ændser ikke med tilbørlig Opmærksomhed de Klager, som frembæres over de Mangler, hvilke hine Loves Bestemmelser, naar de blot nøie efterlevedes, let kunde afhielpe, fordi han ikke har havt Leilighed til med Kjender=Øie at trænge ind i Kundskaben om det praktiske Borgerlivs mangehaande Rørelser og Bevægelser. Og heri søger man for en stor Deel Grunden til den uheldige Skjæbne, Cancl. Hempels bekiendte Forslag til Landsbyhaandværkernes Jndskrænkning i deres for Kjøbstædhaandværkeren præjudicerende Virksomhed, nyligen havde i Stænderforsamlingen, i det dette Forslag blev forkastet med 33 Nei mod 30 Ja. Have end, siges der, Stændernes Forhandlinger ikke svaret til vore tillidsfulde Forventninger og til vort grundede Haab, saa lader os trøste os med, at vi endnu have een Gud, een Troe, een Konge!" For hans Throne opfordres Kjøbstædhaandværkerne kraftigen til, frit og aabent at udtale deres Nød, at vise at det er Mangelen af Lovens nøie Overholdelse, i Overeensstemmelse med den Aand, der hersker i dens vise og velgjørende Bud, hvilken de maa beklage sig over; at det fornemmeligen synes at hidrøre fra en alt for stor Redebonhed til at uddeele Bevillinger og Concessioner til Haandværks drivt paa Landet, at den nuværende Næringsløshed har ramt Kjøbstædhaandværkerne og Kjøbstæd Jndvaanerne i det Hele, da den Ene altid lider med den Anden; at Politiets Foranstaltninger til at hemme uberettiget Næringsbrug, for det meste overalt ere slappe og uvirksomme, som en Følge af Tidsaandens Frihedsskrig og Frihedsværmer, i alle Foretagender, Handeler og Vandeler o. s. v. Hvad Stænderne ikke have villet tilstaae os, at tage vore Besværinger under Overveielse og speciel Prøvelse, det tør vi da vente af vor allernaadigste Konge og Landsfader, Hurra for vor souveraine Konge!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Om Udfaldet af Prof. Davids Sag for Høiesteret, yttrer Folkebladet sig slutteligen saaledes: Tør vi fortrøste os til, at dette er den almindelige Stemning, at den her omhandlede Sag har bidraget Sit til at bringe det til klarere Bevidsthed, i Folket, hvad det eier i den bestaaende Trykkefrihed, men ogsaa hvorledes den maa bruges med Værdighed og til Gavn, da tør vi ikke tvivle om, at Besiddelsen, selv af denne Frihed, Nationens største Palladium, er tilsikkret og befæstet nu mere end nogensinde. Danmark har en Trykkefrihed, som Fremmede vel kunde fristes til at misunde os, maaskee ogsaa at ønske os fratagen. Men denne Frihed er ikke grundet paa politiske Tractater. Den har sin Garantie i Nationens, med dens større Udvikling altid stigende Kjærlighed til denne Friheds Gode og i det Forhold, hvori det danske Folk staaer til sin Konge, Danmarks Konge til sit Folk, Dette Forhold udelukker enhver fremmed Mellemkomst, og at det selv ikke vil undergaae nogen Forandring, derfor borger os et halvt Aarhundredes Erfaring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
J en Artikel i Kbhpst. under Overskrift: "Om Klapjagtens Afskaffelse af Nicolai Søtoft, siger Forfatteren. Jeg havde fuldendt en Brudevielse: da traadte en Mand hen til mig og sagde: Brudgommen holdt sig dog, jeg var bange for ham; thi han har Slag og fik Hug igaar – Da foer min Tanke paa Klapjagten." hurtigt til Stænderne og til Landets Konge og veemodigt dvælede den atter ved det unge Ægtepars sørgelige Udsigter. Hvo veed, hvad Enden kunde have blevet, om det ei heldigviis havde været en Dreng, der uddeelte til Manden corporlig Tugt ved Jagtpartiet, Maaskee havde Synderen da nu ligget paa Sygeleiet, Men kan han end idag prise sit Held, ved saaledes at være undgaaet værre Følger, - Klapjagten er ikke forbi endnu, i Fremtiden kan han vel vente Mere!" Forf. viser dernæst, hvilken sørgelig Pligt Bonden, har at opfylde, naar han, udkaldt fra sin nyttige Dagsgierning til Jagtherrernes Tidsfordriv, skal udsætte sit Liv og Helbred for Fare, og at han har bødet dermed som et Offer for denne Deel af Jagtherligheden, er ikke uden Exempel, og det i et Land, hvor Cultur, Agricultur og Christendom blomstre, og blomstrede saa mangt et Seculum! Forf. ønsker, at hans Ord maatte trænge frem til Dannerkongen selv, til ham, som saa gjerne lyttede til de Mænds Ord, der talede Negerens Sag! det er Negerens Beskytter og Velgjører, hvem han bygger sit Haab for Bonden paa, det Haab, at han aldrig i de kommende Aar skal udkaldes til for Spøg og Moerskab at staae som Dyret for Skud, og at han ved sit mægtige Ord vil udslette en Herlighedsret, der, ret beseet, er baade en Kilde til Dovenskab, Forsømmelse, Drik, Sorg og Elendighed for Mange og en Skam for hvert christeligt Land.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Magistraten og de eligerede Borgere i Aarhuus have, ligesom tidligere for Aaret 1833, saaledes nu og for Aaret 1834, udgivet en Udsigt over Aarhuus Kjøbstæds occonomiske Tilstand, og derved afgivet et følgeværdigt Exempel – som sikkerligen Aar for Aar vil finde flere og flere Efterlignere paa at den erkjender Offentlighed i CommunalRegnskabsførelsen som en Skyldighed mod Contribuenterne, og som det bedste Værn for den selv mod Mistillid til dens Bestyrelse af Communens Midler. Af de almindelige bemærkninger, med hvilke Udsigten slutter, erfares, at Commune-Afgifterne for f. A. have udgjort 24,028 Rbd. 24 s. Naar hertil lægges Bygningsskat, Brandpenge, Bankrenter til Beløb 12,682 Rbd. 15 s., saa bliver det Hele, som er udredet af Aarh. Jndvaanere 36,71 Rbd. 39 s., hvortil kommer endeel Natural-Præstationer. Fordeles nu disse paa hele Folkemængden (6,765), bliver det paa hvert Jndivid 5 1/2 Rbd., og paa hver contribuerende Jndvaaner (1000 alt) 36 1/2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Lovgivning. Jfølge allerhøieste Resolution af 17de f. M., som indskjærper Cancel. Pl. af 31 Juli 1812, maa Jngen uden de som dertil efter Loven og Frd. af 18 April 1732 ere berettigede, holde Jægere eller give deres Tjenere Jægerliberier, ciheller tillade dem at bære enten Hirschfænger eller andet Sidegevæhr. Jngen uden Undtagelse maa give deres Jægere, Kudsk eller Tjener nogen anden Besætning, paa Klæderne end Uldsnore, og heller ikke uden særskilt kongl. Tilladelse, Liberiekjoler af høirød, kraprød, carmoisinrød eller mørkeblaa Farve. Mulcten for Overtrædelse heraf, er for Husbonden til 20 Rbd. og for Tieneren til 5 Rbd. Sølv. Mulcten for Overtrædelse af Forbudet i forberørte Cancl. Pl., mod at bære Huer, besatte med Sølv eller Guld, er nedsat til 20 Rbd. Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Ved Tallotteriets 126de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Rettelser til forrige Nr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
6te Spalte, 28de og 30te Linie ovenfra: Tiendelovgivning læs: Tyendelovgivning. 8de Spalte, 31te Linie ovenfra: 28,000, læs: 280,000
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Bekjendtgjørelser. At det behagede Forsynet den 7de dennes at bortkalde min kjære og uforglemmelige Mand, og mine 8 Børns ømme Fader, Kjøbmand Donatus Borella i en Alder af 50 Aar og 3 Maaneder, efter 10 Dages Sygdom, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Familie og Venner, af den dybtsørgende Enke. Saxkjøbing den 11 Decbr. 1835. C. M. Borella, født Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Et udmærket godt Billard med tilhørende Inventarium er strax at faae tilkjøbs paa meget billige Vilkaar. Avis=Expeditionen giver nærmere Underretning. Nykjøbing. Fra Hr. Hofagent og Hofviinhandler Waage petersens Lager, er Undertegnede forsynet med diverse Sorter røde Vine, der saavel paa Ankere som Bouteiller leveres til de meest billige Priser. M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Et nyt Parti Bundtmager Vintervarer, er igjen i disse M. Chr. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Dage arriveret hos Dandsesvelse i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Dandselærer Kolbe, som nylig er ankommen her til Byen, agter fra førstkommende 28 Decbr. at give Jnformation i Dands paa denne Byes Raadstuesal; og anmoder Enhver, som maatte ønske at deeltage i denne Jnformation, at tegne sig i hans Logie, hos Madame Hammer paa denne Byes Torv. Skulde Udenbyes ønske at blive informerede Dands, da ville hans tvende voxne Børn, der ere vel øvede i Kunsten, med Fornøielse paatage sig saadan Underviisning, paa de Attraaendes egne Bopæle. Forøvrigt tjener til behagelig Underretning, at han til Fuldkommenhed kan paatage sig at undervise i saavel ældre som nyere Dandse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Bekjendtgjørelse. Mandagen den 21de dennes fra om Formiddagen Kl. 11, bliver afholdt Auction over circa 100 Favne opslaaet fjorgammelt Egebrænde, noget Udskjærstømmer og Ros til Brændsel, efter Begjæring af Gaardmand Peder Johansen i Vaalse. Af Brændet staaer 70 Favne ved Hans Ander Huus honist, anis 200 S. sens Gaard af Rorbek tæt ved Landeveien til Guldborg og Resten befindes ved Guldborg Færgested paa Lollands=Siden, hvor Auctionen tager sin Begyndelse, og Lysthavende inbydes at møde. Musse Herredscontoir i Saxkjøbing den 13 Decbr. 1835. en Ravnkilde. 1000 Forbund 1 Committeen, for den, Lolland; Falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteaplens Fremme, indbyder herved de Herrer Subskribenter, at ville mode eller lade møde, ved en Generalforsamling, som agtes afholdt i Sarkjøbing, Onsdagen den 30 Decbr. om Formiddagen Kiøbs i Hr. Kjøbmand Hansens Gaard; hvor 1, foretages Forlodning af: 3 Bedækninger ved Fuldblodshingsten Claudeslag, 15 Bedækninger ved Fuldblodshingsten Cigar. 20 Bedækninger ved Guberlunzi, samt af: een 1 1/2 Aars Horseplag efter Gaberlunzi, skimmel. een 1 1/2 Aars dito efter Cigar, bruun. et 1/2 Aars Hoppefol efter Gaberlunzi, skimlet og et 3 Aars dito efter Claudeslay, bruunt. Alle ved Landhopper. 2. vil skee Valg af en ny Committee, da den nærværendes, Virksomhed ophører med dette Aars Udgang. Regnskabet for de forløbne Aar, vil ved denne Leilighed blive fremlagt. Tillige indbydes til Subskription for det følgende Aar. Den 12 December 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-18
Et Jagtskib af fyensk Bygning, drægtig 19 CommerceLæster og i alle Maader vel udhalet, ligger til Salg underhaanden i Havnen ved Stubbekjøbing. Lysthavende behage at henvende sig til Kjøbmand J. N. Scheel i Stubbekjøbing. Aar 1835, Mandagen den 7de December, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn, afsagt Dom i Sagen. Candidatus theologiæ H. R. Langballe contra Candidatus juris Jens Worm eller som han ogsaa kalder sig Janus von eller van Worm, og saaledes Kjendt for Ret.De forommeldte af Jndstævnte Candidatus juris Jens Worm eller som han ogsaa kalder sig Janus von eller van Worm i det af ham udgivne Skrivt, betitlet "Leverance til Blok Tørens Svanesang, om Candidatus theologi H. N. Langballe brugte utilladelige og fornærmelige Udladelser og Sigtelser, bør være døde og magtesløse, og bør Jndstævnte for sit herved udviste Forhold til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rigsbankdaler Sølv, saa bør han og betale det Rets-Gebyhr og Skriversalarium, som skulde have været erlagt, saavelsom Godtgjørelse for det stemplede Papir, som skulde have været forbrugt, hvis Sagen ikke for Citantens Vedkommende havde været beneficeret, samt i Salarium til Citantens, beskikkede Sagfører, Prokurator Lange 20 Rigsbankdaler Sølv; Prokurator Warthoe tillægges i Sala, 2 Rigsbankdaler Sølv, der udredes af det Offentlige. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med den 20 8 i Forordningen af 27de September 1799, bringes til offentlig Kundskab. Justits=Comptoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn den 8 December 1835. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-22
29de Aargang. No 102 Testand; ValsterTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Vilhelm Lande Offen i Afseing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-22
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Jfølge de seneste Efterretninger fra Madrid af 30te f. M. beskjæftige Bladene sig levende med Adresse-Udkastet, og man ventede at de udmærkede Talenter, som findes i Kammeret med Bestemthed ville udtale deres politiske Anskuelser, som et Udtryk af de patriotiske og heeltemodige Anstrængelser, der have ført Spanien saa vidt frem paa den constitutionelle Bane. Om Tingenes sande Stilling svæver man endnu bestandig i Uvished og det er vanskeligt at afgjøre, hvilket af Partierne der har den absolut overveiende Magt. Medens nogle Provindser, og fornemmeligen Andalusien, enthusiastisk knytte sig til Regjeringens System, seer man i andre, f. Ex. Catalonien, Valencia og Aragonien, Rebellerne imponerende at reise Hovederne. Recruteringen, skjøndt den drives med Jver, skrider kun langsomt frem, og de enkelte Fordeele, Regentindens Tropper tilfægte sig de nordlige Provindser, ere neppe tilstrækkelige til at holde Revolutionen indenfor dens oprindelige Grændse. Om Forholdene i Hovedstaden selv circulere de meest modsigende Rygter; medens man paa den ene Side skjænker Mendizavals Hensigter fuld Tiltroe og venter at han vil indkalde constituerende Cortes, er et Rygte, som dog høiligen trænger til Stadfæstelse, udbredt om at en Opstand er udbrudt i Madrid, der har havt Regjeringens Omstyrtning og Minas Udnævnelse til Dictator til Følge. Catalonien er under 29de f. M. af Mina erklæret i Beleiringstilstand, og ifølge det derom publicerede Decret, de kraftigste Forholdsregler tagne for at standse og tilintetgjøre Jnsurgenternes Anmasselser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-22
Frankrig. Det nordamerikanske Stridspørgsmaal tegner sig ikke til fredelig Afgjørelse, og uagtet Tirsdagen den 22 December 1835.