JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Afreiste med Dampsk. "Jris til Khvn.: Etatsraad Tauber, Ritmester v. Lichtenstein, Fru Mourier m. 2 Børn, Hr. Hofmann-Bang, Propr. Lindahl, Handelsfuldm. Ponsning, Frøken Moth, Cand. Wulff, Md. Heinith m. Niece, Hr. Brammer, Studenterne Sadolin og Nielsen, Jfr. Müller og Dall, Billedhugger Saabye, Jfr. Rasmussen, Frøken Hoffmann, Aspirant Poulsen, Handelscommis Steenberg, Jfr. K. Friis, Student Bache, Jfr. Bay, Contoirist Dahl, Skuespiller Mantzius, Pastor Bruun. Jalt 52 Passagerer. – Fra forrige Gang: Pastor Graah, Lieutn. v. Morgenstjerne m. Søster, Propr. Larsen, Fru Khrinde Krieger, Lieutn. v. Wildenradt, Kbm. Dahl, Propr. Larsen, Cand. Hersleb, Hr. Kirketerp m. Søster, Propr. Albeck, Handelsf. Sandberg. Helene Caroline Kunne, Naar Gubben maa for Tidens Magt sig høie Og synke ned for Dødens kolde Haand, Da mørkner Taaren vel de Kjæres Øie, Som knytted var til Ham ved Ømheds Baand; Dog trøster Tanken Dem, han lod tilbage, At han er vandret heden mæt af Dage. Men naar den Unge, midt i Kraftens Alder, J Livets fagre Aar maa segne hen, Da dobbelt tung paa Graven Taaren falder, Og ingen venlig Trøst kan standse den Men Hjertet føler koldt sig gjennemsnet; Thi Fremtids rige Blomsterflor er visnet. Ja derfor triller Taaren ved Din Kiste, Du som var her saa elskelig og godt Thi af Dit unge Hjerte maatte briste, Og Dine Kjære staae med sorgfuldt Mod; Forklaret svang Din Aand sig mod det Høie, Og aldrig meer vi see Dit lyse Øie. Dog kjærlig sender Gud os Trøstens Draabe: Du leved ei forgiæves blandt og her, Hvad ei blev modnet her, vi freidig haabe, Vil modnes hist ved Himlens Straaleskjær I Evighedens Land, hvor fri for Smerte Du blunder nu ved Herrens Faderhjerte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Lumbyes Concert. Med kgl. allern. Tilladelse har Musikdirecteur Lumbye med sit Orchester (24 Medlemmer), paa sin Gjennemreise til Horsens, den Ære at give een eneste Concert paa Theatret i Aarhus, i Aften, Tirsdag den 13de Octbr., Kl. 7. Concertens Indhold vil erfares af Placaten. Billetter, a 3 Mark for Voxne (Börn det Halve, erholdes hos Hr. Kjöbmand Schoubye, paa Hjörnet af Storetorv og Kjödtorvet, samt ved Indgangen, som aabnes Kl. 6.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Aarhuus Theater. Onsdagen den 14de October opføres: Ørkenens Søn, romantisk Skuespil i 5 Akter af Friederich Halm, H. P. Lange. overfat af C. Borgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
J Skanderborg Søndagsskole afholdes den aarlige Generalforsamling næste Fredag den 16de Octbr., Kl. 4 Eftermiddag, paa Byens Raadstue.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Da flere Ting af Vigtighed, som Valget af Bestyrelse for næste Aar, Lovenes Sanction m.m., bliver at forelægge, haabes et talrigt Møde af Skolens Velyndere og Velgjørere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Ved Auctionen den 21de førstkommende bliver, efter Begjæring af Skomagermester Hansen heri Byen, i Henhold til et imellem ham og Lieutenant Prydtz ved Aarhuus Kjøbstads Forligelsescommission indgaaet Forliig, bortsolgt nogle ham af denne som haandfaaet Pant leverede Effecter, bestaaende af en sort Livkjole, 9 Mandsskjorter, et Par Underbeenklæder, 3 gamle Veste, et Par gamle Støvler, nogle gamle Strømper, et Silke Halsklæde, en Ege Kiste, et Skilderi, et lille Speil, og noget gammelt Skramleri; hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus Byfogedcontoir, den 12te October 1846. kleider.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Torsdagen den 22de dennes lader Vognmand Chr. Bach heri Byen, formedelst Forandring i Næringsvei, ved offentlig Auction bortsælge endeel Avlsredskaber og Jnventarium, bestaaende af Heste, Vogne, Plove, Harver, Slæder, Seletøier m.m., Alt efter Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere bekjendtgjøres. Auctionen begynder og Eftermiddagen Kl. 2 i Chr. Bachs Bopæl paa Studsgade. Aarhuus Byfogedcontoir, den 10de October 1846. J. Chr. Høe, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Løverdagen den 17de denne Maaned, Kl. 10 Formid, afholdes Auction i Rold-Kro over circa 120 Stkr. fede Beder og Faar, tjenlige til Slagtning. Mylenberg pr. Hobro, den 7de October 1846. Hagen, Godsforvalter. Dampskibet "Løven foretager for iaar endnu ikkun 2 Toure mellem Kiel og Snoghøi, nemlig : fra Kiel til Snoghøi den 13de og 20de d. M., og fra Snoghøi til Kiel den 14de og 21de, paa hvilken Dag Skibet altsaa for iaar for sidste Gang afgaaer fra Snoghøi. En Kro. beliggende midtveis imellem 2 Kjøbstæder, med et Jordtillæg af er. 50 Tdr. Agerland geometrisk Maal, og en Eng, hvorpaa i gode Aar avles 50 a 60 Læs Ho. skyldsat for er. 9 Skpr. gl. og er. 3 1/2 Tønde nyt contribuabelt Hartkorn, med indkjøbt Konge- og Kirketiende, kan underhaanden erholdes tilkjøbs. Den aarlige Udsæd er 10 Tdr. Rug, 5 Tdr. Byg, 12 Tdr. Havre og 16 a 20 Tdr. Kartofler Besætningen er 2 Heste, 2 Trækstude, 12 Fækreaturer og 30 Faar. Til Eiendommen hører fornøden Tørveskiær, noget Skov, samt en stor og profitabel Havemed mange forædlede Frugttræer. Bygningerne af Egebindingsværk, hvoriblandt en for faa Aar siden af Nyt opført Gjæstestald paa 8 a 9 Fag, der samlede ere assurerede for er. 2500. Pengevilkaarene ville blive favorable. Eiendommen kan tiltrædes 1ste April 1847. Underretning om denne Eiendom kan erholdes i Randers hos Hr. Kjøbmand Klem, i Aarhuus hos Hr. Kjøbmand Schoubye, i Greenaa hos Enkemadame Schoubye, og i Viborg hos Hr. Kjøbmand Sandberg. Paa Forlangende paavises Eiendommen af Eieren, der tillige giver de behøvende detaillerede Opl. ninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Nye Moder & Manufacturvarer Efter tilendebragt Indkjöbsreise er mit Lager blevet foröget med et betydeligt Parti nye Kjole og Kaabestoffer, saasom : Lamas, Alpaccas, Galla Plads, stribede Paramattas, Zephyr Mermo og Orleans i alle Farver, Mousselain de lain i nyeste Mønstre og Balkjoler. Ligeledes et smukt Udvalg af Fløiels-, Silke- og uldne Veste, Slips og coul. Silketørklæder, som Alt anbefales til de billigste Priser af Emil Secher. Silke Herre=Hatte. Af Børge Petersens fortrinlige Fabricata er mit Oplag i disse Dage forsynet med et Assortiment i alle Rumere. C. B. Christensen, jun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Korn-Sække af Bolster, Presenningsdug & Lærred, erholdes i stort Udvalg og efter Qvaliteten til særdeles billige Priser hos C. B. Christensen, jun. Kartofler, kjøbes af Lars P. Schmidt, Undertegnede, som i Sommer har gjort sit Mesterstykke her i Byen og nu nedsat sig, som Skomagermester, tillader at anbefale sig med alt til denne Profession herhörende Arbeide, og skal i alle Henseender stræbe at vise saa reel Behandling som mueligt. Enhver der vil forunde mig deres Arbeide, anmodes om at henvende sig til min Bolig paa Klostergade No. 835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Paa en Reise til Kjöbenhavn har jeg gjort Indkjöb af udmærket godt Læder, tilligemed alle Slags Töier. Aarhus, den 9de October 1846. Knudsen, Skomagermester. M. Alstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Daguerreotypist fra Kjøbenhavn, er i Dag afreist til Skanderborg, hvor han opholder sig i nogle Dage. (I Aarhuus aftog han 140 Portraiter.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Ægte romerske Strænge. til Violin, Bratsch, Violoncel, Contrebass 8 Guitarre, faaes til gangbare Priser paa Hjörnet af det store Torv og Kjödtorvet hos Chr. Schouby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Musikalier for Pianoforte. De Overturer, Valse, Polkaer og øvrige Rumere, som gives paa Hr. Lumbyes Concerter i Provindsbyerne, erholdes hos Andr. Chr. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Fra Undertegnedes Mark er Natten mellen 28de og 29de Septbr. sidstleden bortkommen en mørkebruun stjernet Hoppe, som var omtrent 19 Aar gl. Den blev – i sidstafvigte Foraar - kjøbt paa Horsens Marked. For dens Tilveiebringelse udlover jeg herved en passende Douceur. Vindelev pr. Veile, den 8de October 1846. C. Albrechtsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Fra Undertegnedes Mark er Fredagen den 2den October bortkommen en guulbruun Hest, uden Toir, 2 1/2 Aar gammel, en hvid Plet i Panden, lidt hvid paa den ene Bagfod. For Tilveiebringelsen af samme udloves en passende Douceur. Mollerup pr. Silkeborg, den 10de October 1846. Jacob Laursen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
En gammel mørkebruun stjernet Hoppe, som jeg ingen Eier veed til, er ankommen til mig og modtagen. Den kan af Eieren erholdes mod at betale de paa den medgaaende Omkostninger, og bedes man snarest muligt melde sig. Yding, den 9de October 1846. Jver Sørensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-12
Fra Undertegnedes Mark er sidstafvigte Tirsdag Nat bortkommen en gl. sort Hoppe, den haltede lidt paa det venstre Bagbeen. For Tilveiebringelsen af eller Oplysning om samme, loves en passende Douceur af Eieren. Jørgen Kaae, Gaardmand i Skeby.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
No 168. Onsdagen. den 14de Octbr. Kongelig privilegeret. Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
Fædrelandet. Hs. Maj. Kongen har udstædt følgende Parolbefaling fra Louisenberg den 4de October: "Det har været Os en sand Glæde ved Generalrevuen og ved de trende Manoeurer at iagttage samtlige Troppeafdelingers gode Holdning, samt den Præcision, Orden og Ro, hvormed Alt blev udført, og hvorved de Befalende saavel som de Underordnede have givet Os umiskjendelige Prøver paa deres Flid og Tjenestiver; og tilkjendegive Vi derfor den p. t. commanderende General i Hertugdømmerne, Generalmajor v. Lützow, og de Commanderende i Særdeleshed, ligesom samtlige Officierer, Underofficierer og Mandskab i Almindelighed, Vor allerhøieste Tilfredshed." (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
Nationalbankens Bestyrelse har besluttet at indgive en allerunderd. Forestilling, hvori den meddeler Regjeringen en Beretning om de Erfaringer med Hensyn til Circulationens Behov, som Banken har havt, navnlig i forrige Efteraar, og om den Operationsmaade, der har fundet Sted under disse særegne Forhold, samt derhos andrager paa, at Banken bemyndiges til at udgive en større Sum af realisable Sedler indtil et samlet Beløb af 20 Millioner, imod at det forøgede Seddelbeløb garanteres ved en forholdsmæssig Sølvfond af samme Beskaffenhed som den, der er anordnet for den nuværende Seddelmasse, hvilken Fonds Tilstedeværelse forinden bør oplyses for Hans Excellence den kongelige Bankcommissair, ligesom overhovedet de samme Regler bør gjælde for den forøgede Seddel masse, som for den nærværende. Jfølge Bankens Regnskab for Aaret fra 1ste Aug. 1845 til 31te Juli 1846 har Gevinsten været 876,101. 34 s. J redeSølvvaluta eiede Banken 9,167,240 60. Siden f. As. Regnskab er Bankens Sølvfond forøget med 451,07 s. Bankcontoiret har i sidste Aar havt en Netto=Avance af 141,620 s. 66 s. Filialbanken i Flensborg har havt et Netto=Overskud af 14,145. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
Den tydske Presse vedbliver at skamskjænde sig selv, idet den paa den meest uforskammede Maade lyver den danske Regjering paa, og anstrænger alle sine Kræfter, for at sætte denne i et forhadt Lys. Jntet Middel, det være nok saa lavt og foragteligt, forsmaaes, for at bedrage det tydske Folk, hvor det angaaer Danmarks Regjerings gode Navn og Landets Ære, men med vild Fanatisme sammendynges de lumpneste Bagvaskelser. Jkke blot fortsættes disse Æreskjænderier i Nabostaden Hamborg, hvorfra Pressen endog ligefrem har opfordret til Oprør imod vor Regjering, men ogsaa andetsteds skeer noget lignende, som de allersidste Postefterretninger ved nye Exempler bevise. J Baiern, et Land, hvor Pressen er lænkebunden, og hvor Presseforseelser imod dens egen Regjering afsones med Afbigt for Kongens billede, et Land, hvor Forbud skeer snart imod et, snart mod et andet periodisk Blad, – i Baiern gaaer den politiske Fanatisme – eller maaskee Ølrusen saavidt, at man ved Carricaturer, hvori enhver Allusion er en Logn eller en selvforskyldt Uvidenhed om de meest nottoriske Sandheder, haaner og søger at latterliggjøre et Land og en Regjering, til hvilke Baiern og dets Regjering ikke blot ikke staaer i fjendtligt Forhold, men hvormed endog et venskabeligt Forbundsforhold er grundlagt af den europæiske Politik, og Alt dette taales af Baierns Censorer, trods de Opfordringer og Advarsler, som nylig ere udgaaede fra Forbundsforsamlingen i Frankfurt, og trods den Erklæring, som denne for hele Tydsklands Øine har givet om Danmarks Regjerings Sinceritet. Ligeledes har Augsb. Allg. Zeitung, paa hvis Sandhedskjærlighed vi begyndte at troe, da den optog de i "Alton. Mercur, meddeelte Artikler og Sandheden i de slesvigske og holsteenske Forhold, nu indledet den i No 275, (af 2den d. M.) optagne Slutning af hine Artikler med en sammensmurt Correspondentartikel, der foregives at være fra Kjøbenhavn, men som ikke blot er forfattet i den meest fanatisk hadefulde Aand imod Danmark, men tillige næsten i hver Linie træder vitterlige Sandheder under Fødder. Saaledes opregner denne Correspondent iblandt sine Ankeposter over den danske Regjering, at "det er tilladt at tale Dansk i Landskabet (Landschaft) Slesvig, hvor Fleertallet snarere forstaaer Fransk end Dansk, og "at danske Skoler ere anlagte for Tydske. Det Første er dog forekommet "Augsb. Zeit." for galt, og derfor ledsaget med et (?), og det Sidste er, som bekjendt, just det Omvendte af hvad der i Virkeligheden er skeet i Slesvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
J Børsen Nachrichten der Ostsee har en vis W. Luders paa lignende Maade overfaldet den danske Regjering; kort sagt, det seer ud som Sandhed og Ret skulde for stedse banlyses fra Pressen angaaende Forholdet imellem Tydskland og Danmark. (Brig. Td.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
Hos en i Frederiksberg By boende Familie har nylig tildraget sig et Selvmord, der er ledsaget af Omstændigheder, som for Exemplets Skyld synes at burde offentliggjøres. Familiens Tjenestekarl, en tjenstgjørende Menig, havde i nogle Dage befundet sig ilde og klaget sig. Formodentlig meente man, at dette kun var en ringe Upasselighed, og han var nødt til at varetage sine sædvanlige Sysler. For omtrent otte Dage siden kom Sønnen i Huset ridende hjem, han befalede Karlen at føre Hesten ind i Stalden, dette skete; men da Karlen tog Sadlen af, tabte han den i sin Svaghed ned paa Jorden, og da han vilde hænge den op paa en Knage, tabte han den atter. Herover skal den unge Herre være blevet høiligen opbragt; idetmindste lød ud fra Stalden drøie Skjældsord, som afløstes af Karlens hvinende Skrig. Den unge Herres Fader kom til, og den samme Scene gjentoges i Stalden. Man kan naturligviis ikke sige, hvad det var, som aftvang Karlen de hjerteskjærende Skrig, det er muligt, som det senere fortaltes, at Karlen har faaet Krampetilfælde; men i saa Fald havde det kun været en simpel Pligt mod et Medmenneske at tilkalde Lægehjælp. Dette skeete ikke, men hvad der er vist er, at kort efter forlod Karlen Stalden, gik op paa Loftet (Fly.) og hængte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
En lille Anecdot fra Heklas Ophold ved Kiel fortæller saaledes: Skibet var, ved den truende Stilling det indtog, Byen en Torn i Øiet, og det manglede ikke paa talende Vidnesbyrd herom. Blandt Andet besluttede et Antal, formodentlig ikke blot af Politik, men ogsaa af Øl, exalterede Studenter, at de vilde forsøge en Entring af Hekla. Da Chefen paa Dampskibet erfarede dette, lod han Skibets store Sprøite bringe op paa Dækket og fylde med Vand, for, for man skred til alvorligere Midler, at møde det ham tiltænkte Angreb med et velgjørende Douchebad, saasnart man dristede sig til at nærme sig Skibet. De modige Studenter, gik ogsaa ganske rigtigt i Baade, bevæbnede med nogle Geværer; men hvad enten de nu havde faaet Rys om, at deres Forehavende var røbet, og at de vilde blive til Latter, naar de kom hjem som druknede Muus, eller den kolde Soluft virkede beroligende paa deres irriterede Nervesystem, saa indskrænkede de sig til i lang Afstand at roe et Par Gange omkring Skibet, syngende Schleswigholstein meerumschlungen". Og saaledes blev der Jntet af Slaget i Kielerbugt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
Den 29de Septbr. døde i Nyborg en gammel, af Sygdom og Mismod hentæret Mand, der i circa 10 Aar levede af sine Medborgeres frivillige Bidrag, og uden disse vilde han forlængst været sultet ihiel; thi han kunde ikke mere arbeide. Vi nedskrive denne korte Hverdagshistorie, for at berøre den hensynsløse Knaphed, som Directionen for Universitetet og de lærde Skoler for Conseqvensens Skyld viser mod en vis Classe af dens Embedsmænd, og som for Lægmænd tager sig meget synderlig ud ved Siden af de rundelige Pensioner, som unge eller dog arbeidsdygtige Mænd erholde, der have havt det Held at høre til en af de Skoler, som Directionen har nedlagt. Ovennævnte Olding har i omtrent 30 Aar været ansat som Skrive- og Tegnelærer ved den forhenværende lærde Skole i Nyborg. Han hørte ikke til den lærde Classe, han havde ingen Attestats, og hvad værre var, han fik sin Møie betalt timevis – derfor havde han efter Skolens Nedlæggelse intet Krav paa nogen Godtgjørelse for sin lange Arbeidstid, derfor bleve hans utallige Ansøgninger om en liden aarlig Naadegave henlagte, og derfor maatte han i sin høie Alderdom lide bitter Næringssorg. Det er maaskee retfærdigt, men det synes noget haardt. (Fædrel.)(J Aarhuus haves accurat et Sidestykke dertil, idet den Saarige forhenv. Skrive- og Tegnelærer ved den herværende Latinskole, Engelbrecht, har levet over i 10 Aar næsten ene og alene af Medborgeres Gavmildhed.) Ved den nye Brødtaxt skrives der fra Odense, er Prisen for Brødet endnu mere forhøiet. Halvfemte Pd. Brød for en Mark maa, naar man tillige betænker, hvor høit Smør, Kjød, Lys, Jldebrand og andre Fornødenhedsartikler staae, fylde enhver Menneskeven med Bekymring for den kommende Vinter. Denne høie Priis vil sandsynligviis vedblive, muligen stige, uagtet Landmændenes og Kjøbmændenes Forraadskamre bugne af Guds Velsignelse, uagtet Høsten, Landet rundt i flere Aar har været riig og rundelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
Hvorledes skulle Dagleierne og fattige Haandværkere, med Familie, og uformuende Kjøbstædfolk overhovedet, som undsee sig ved at melde sig og controlleres for i Vinterens Løb at faae Brødet til en lavere Priis, hvorledes skulle disse, – hvis Løn og Arbeidspriser ikke forhøies, – uden heelt at forarmes, kunne bestaae, da det er saare let at beregne, at f. Ex. Dagleierens Løn ikke strækker til mere end neppe til Føden for sig og Familie? – At Landets egne Producter ere i gode Priser, saavel her som i Udlandet, er vistnok i og forsig meget godt, naar kun ikke den ene Classe af Medborgere derved altfor meget beriges paa den andens Bekostning. Der synes saaledes at være al Foranledning til, itide at gribe energiske Forholdsregler, til at forhindre Fødemidlernes Stigen og bringe dem noget ned, for at en nogenlunde Harmoni kunde tilveiebringes mellem maaskee Halvdelen af Befolkningens LivsFornødenheder og Jndkomster; der synes at være stærk Opfordring for enhver Menneskeven, som er istand dertil, saavel at angive Midler imod denne Dyrtid, som til at virke for, at ikke den fattige Haandværksclasse i Kjøbstæderne og Huusmænd og Dagleiere paa Landet med altfor stor og grundet Bekymring maa skue Vinteren imøde. (O. Ths. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
Procurator Jespersen i Bogense er fremkommen med følgende vægtige Jndlæg i den for Publicums Domstol svævende Sag imellem Grev Bernstorff Gyldensteen og Bonden Jacob Nielsen i Kjærby (see No 160 og 164 af Aarh. Avis).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1846-10-14
"Da den i Fædrelandet Nr. 226 meddeelte Historie og Grev Bernstorff Gyldensteens Overfald paa Bønden Jacob Nielsen i Kjærby i alt Væsentligt er rigtig refereret, og Beretningen idet mindste ikke gaaer Greven for nær, havde jeg troet, at den sunde Fornuft vilde have lært ham at tie. Met stor Forundring, læste jeg det af Greven i Aviserne indrykkede Avertissement, hvori Adelstoltheden i Forening med Penge stoltheden udtaler sig paa en Maade, som bør paa det Bestemteste tilbagevises. Jeg vilde imidlertid ikke have taget Ordet, hvis ikke Greven havde fordristet sig til at kalde den barbariske Mishandling, han udovede imod Jacob Nielsen, en velfortjent Tugtelse", og at tale om et lovligt Selvforsvar. Som Jacob Nielsens Consulent finder jeg mig da opfordret til at meddele, at det indgangne Forliig kun blev sluttet efter Grevens indstændige Anmodning, og efterat han først havde søgt ved Truster at vække Frygt for sin Person. Da han fornam, at man aldeles ikke skjælvede for den rige og fornemme Greve, i hvem man kun faae en simpel Voldsmand, gik han en fornuftigere Vei, idet han indledte Underhandlinger; og det var Mellemmandens Personlighed, i Forbindelse med den Omstændighed, at det ikke interesserede Jacob Nielsen eller hans Raadgivere at see Greven offentlig prostitueret - især da man troede, at han havde handlet i en noget ufri Tilstand, som bevirkede, at Greven fik Sagen mindelig afgjort og erholdt Jacob Nielsens Tilstaaelse, hvori det hedder, at det Passerede fra begge Sider skulde være glemt. Man kan derfor kun smile af Grevens Opfordring til Jacob Nielsen om at reise Sag, og hans genereuse Tilbud i den Anledning. Sagen er endelig afgjort, men den har her i Egnen bevirket det Gode, at man er kommen til Erkjendelse af den Sandhed, at Greven ikke har Lov til at gjøre Alt hvad han vil. Hvad der i flere Blade efter Dannevirke er indført og Vandre=Rotter paa Øen Aars foranlediger en Jndse i Randers Avis til at meddele følgende Beretning, for hvis Rigtighed indestaaes: For omtrent 50 Aar siden var en anden, under Grevskabet Wedelsborg hørende Ø i det lille Belt – saavidt erindres, var dens Navn Bog - hjemsøgt af samme Plage, og det i saa høi Grad, at Beboerne erklærede Greven, at, hvis den vedblev, vare de nødte til at rømme Øen. Man raadede ham da blandt Andet, at sætte Ræve derover, og dette Raad fulgte han, Hver Sommer blev endeel store Ræveunger fangede levende, naar man troede at de kunde undvære Moderens Mælk og selv søge deres Føde, og, for at man kunde være vis derpaa, bleve de først satte i et Jnde lukke, hvor man i nogle Dage forede dem med Kreatur-Jndvolde o. d., og derpaa førtes de om Natten i Sække over til Øen. For at forene det Morsomme med det Ryttige, tog et Jagtselskab hvert Aars 27de October – Dagen efter den daværende Lehnsgreves Fødselsdag - derover og skjød Rævene. Efterat man havde gjort dette i nogle faa Aar, ophørte Rotteplagen. - En anden Jndsender raader at blande 1 1/2 pulveriseret Glas med 1/3/5 Meel og deraf bage Pandekager til Rotternes Tractement; disse sluge Kagerne med Begjærlighed, men ville dræbes af det fiinstødte Glas.