JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1802-10-25
Følgende nye Sager. Marsk Stig, b. 40 sk. Allegorisk Haandbog i Malerie a., h. 32 s. Det attende Aarhundredes mærkværdigste Begivenheder 1ste D. af J. Wersel, h. 58 sk. Huusholdningskalender 1803 med Figurer, h. 5 sk. Schæffer om Skovdyrkning, Vo. 68 s. Ei blot til Lyst, Maaned skrivt af Assessor Høst 1 og 2det H. a 28 s. Lotterie bogen h. 42 s. Om Prindsen af Salm=Kyrburgs Heftelse h. 10 s. Demophilus Ligheder og Leveregler indb. 32 s. Saa kan og faaes de 99 Recepter, h. 14 s. Kobnes danske Vexelberegninger, h. 90 sk. Ewald om de lette Troppers Tieneste, heftet 90 sk. Dietrichsens Huusmutter im Mittelstand geb 38 s. Landenders Nød og Hielpebog for Lungesvindsottige, heftet 38 s. Lahdes Kobber: Lovise Augusta, Hertuginde af Augustenborg, i Folio 3 Rd. Rolf Krage, i Folio 1 Rd. Anna Colbiørnsen, i Folio 1 Rd. Bichat Prof. Physiologische, Untersuchungen uber Leben und Tod, in einem Auszugvon Herholdt und Rafn, geb. 32 s. Fallesens Magasin 11te Bind, h. 2 Rd. 10 s. Fallesens Magasin 10de Vind. i Vb., 1 Rdlr. 92 s. Dr. J. Blochs Udtog af bibelske Fortællinger for Ungdommen h. 68 s. Bruels Bidrag. til den praktiske Forstvidenskab h. 33 s. Brüels Abhandlungen for Freunde der praktischen Forstwissenschaft gehefter 4 s. Bartons Midler mod Væggelius og Møl h. 18 s. faaes hos Just.
Viborger Samler, 1802-11-01
No. 44.
Viborger Samler, 1802-11-01
London den 15de October. Et den 9de Octbr. holdt Statsraad har foraarsaget adskillige Rygter, der ikke ere saa meget fredelige. Det hedder, at Ministrene ville giøre Førstekonsul Bonaparte Forestillinger imod hans Mellemkomst i Helvetiens Anliggender og tillige indbyde andre Hoffer til at mægle denne Sag i fællig med England. Saa er Nationens Villie, siger man, og rigtig nok tager man her megen Andeel i Sveitzernes nærværende Trængsler. Der er og for 2 Dage siden ganske til færdig sendt en Kutter fra Plymouth til Admiral Bickerton, der kommanderer i Middelhavet (den maatte seile 1 Time efter Ordren kom, og Hr. Moore, der som Privatsekretær var med Lord Cornmallis i Amiens, er i ald Stilhed, gejleidet af et Statsbud, reist til det faste Land, hvorhen veed man ikke. Fra Paris siges, at General Andreossy, som man nu i 2 Maaneder har ventet hertil som fransk Ambassadør, er pludselig bleven syg, Lord Whitworth reiser altsaa heller ikke herfra, der alt heller ikke giver de gunstigste Formodninger.
Viborger Samler, 1802-11-01
De permitterede Officerer af vore paa Malthaliggende Regimenter indkaldes og til Soldaterne der sendes nye Monderinger. De hiemkomne Krigskibe, der aftakkes, have allerede fyldt er Magasin med det udlossede Krudt og nu har man bestemt et af Linieskibene, til Krudtmagasin og allerede bragt 12000 Fade ombord paa det.
Viborger Samler, 1802-11-01
Banken siger man vil indløse alle sine Sedler paa et Pund St. og ingen nye give ud isteden.
Viborger Samler, 1802-11-01
Hr. Pitt har ladet sit Landsted i Holvood sætte til Auktion, der blev kiøbt af en Hr. Fischer for 15000 Pd., der kuns var det halve af hvad det var vurderet Ved en Audients hos Konsul Bonaparte den 7 October, forestilte Gesandten Merry 37 Englændere. Bonaparte talte nogle faa Ord med enhver. Man anmærkede, at Førstekonsulens Dragt var den Dagen purpurfarved rigtbroderet Fløiels Kjole, upudret og, som det syntes, ikke redet Haar, brune Beenklæder, hvide Silkestrømper, Sølvspænder, en lille Kaarde og Hatten under Armen.
Viborger Samler, 1802-11-01
Efter Gibraltar=Breve, har Deyen af Algier sluttet en meget fordeelagtig Fred med den franske Republik og deri afstaaet Frankrig Havnen Bona, lige ver for Sardinien.
Viborger Samler, 1802-11-01
To Marat Chefer i Ostindien ligge i Haarene paa hinanden og vort ostindiske Kompagni maae være tredie Mand og har alt sendt et Korps derhen under Oberst Willesley.
Viborger Samler, 1802-11-01
Paris den 13de October. Saavel Krigsministeren som Mr. Talleyrand have i denne Tid mange Forretninger. Den sidste har selv leveret Bonaparte en Depeche fra Laforet i Regensburg, Erstatningsplanen angaaende, der Natten derpaa blev besvaret. Man troer Regjeringen her paastaaer, at Passau rømmes af Østerrigerne.
Viborger Samler, 1802-11-01
Man læser nu her den Convention, som den 5te Septb. sidst er sluttet imellem Bonaparte, Kongen af Preussen og Kurfyrsten af Bayern, angaaende Keiserens Overtrædelse af Erstatningsplanen ved at besætte Passau. Som en Følge af denne Handling, hvorved Keiseren giver tilkiende, at han ingen Værdi sætter paa de mæglende Magters Erklæringer og anseer dem som ikke gjorte, have de vedtaget, at forene deres Magt med Bayern, for at hielpe Kurfyrsten til sine Besiddelser, ifald Keiserens Tropper ikke inden de 60 Dage rømme dem.
Viborger Samler, 1802-11-01
Jnsurgenterne i Bern have hidsent 2 Deputerede, Mullinem og Stettler; men ingen af dem har kunnet faae Audients hos Mr. Talleyrand. Endnu den 6te October laae ved Lausanne 20 Fahrtøier, hvorpaa Jndvaanerne flygtede fra Lausanne til Savojen.
Viborger Samler, 1802-11-01
J Tribunatets Palæ er en ny fysisk Sieldenhed, at see. J Enden af en stor Sal staae to Menneskefigurer, der svare paa det som de nærværende Personer, sagte og i den længste Frastand sige hinanden Et Beviis for, at man kan forstærke ved Konsten Hørelsen saavelsom Synet.
Viborger Samler, 1802-11-01
Den første Søndag Bonaparte residerede i St. Cloud lignede meget i Udseende de Tider, da det forrige Hof opholdte sig der. Alle Slotsportene vare besatte med Gardere til Hest og Fods, Alleen fyldt med Karether. Over 200 Embedsmænd i prægtige Uniformer, 7 til 8 Erkebisper blandede med Statsmænd, og Generaler, Førstekonsulens Procession til Hofkapellet; alt mindede om de forgangne Hoftider. J Slottet selv indlades ingen uden i Galladragt, og med pudret Haar. Baade Ministrene og den anden og tredie Konsul klæde sig i den forhen brugelige franske Smag med Kaarde paa Siden. Endog den alvorlige Sieyes klæder sig elegant, giver et kosteligt Taffel, smaa Concerter og til alles store Forundring samle nu Tonekonstnere og Sangere sig hos ham.
Viborger Samler, 1802-11-01
General Brune laver sig nu til at modtage sin Post som Gesandt i Konstantinopel; 2 Linieskibe bringe ham dertil. Hans Følge og Eqvipage er meget prægtig. Som General er han fordeelagtig bekiendt; men og som Minister lover hans Skarpsindighed, Koldblodighed og Overtalelseskonst meget.
Viborger Samler, 1802-11-01
Dersom Talleyrand efter sit Ønske bliver Finantsminister, mener man den forrige Gesandt Segur bliver udenlandsk Minister.
Viborger Samler, 1802-11-01
Politiet har et vaagent Øje med Boghandler Mattheys Læsekabinet og Boghandler Girardins jakobinske Boglade.
Viborger Samler, 1802-11-01
En Husaroberst og en Artillerikaptain, der paa et Kaffehuus havde talt højt og drøjt imod Expeditionen mod Schweitz, ere af Kommandanten forviste Paris.
Viborger Samler, 1802-11-01
Adjutant Rapp er kommen tilbage fra Schweiz. Hverken i Bern eller Schwytz ville man rette sig efter Bonapartes Proklamation; Saa man nu venter paa de videre Foranstaltninger.
Viborger Samler, 1802-11-01
Basel og Lausanne den 8de og 9de October. Efter Adjutant Rapps Ankomst er om Aftenen den 6te sluttet i Lausanne en ny og almindelig Vaabenstilstand imellem General Vonderweid og Oberst Herrenschwand. Efter den kunne Fjendtligheden ikke begynde førend 24 Timer efter Rapps Tilbagekomst til Lausanne Rapp havde havt i Sinde, under Eskorte af sine 2 Konsulargardister, at reise fra Bern til Landdagen i Schwytz; men en Erklæring som man i Bern gav ham, hvori man kaldte Bonapartes Dispositioner i Proklamationen i Tvivl og tilkiendegav, at man directe ville hevende sig til ham selv, for at oplyse ham om de nyeste Begivenheder, bestemte ham til at reise hiem igjen. Landdagen i Schwytz gav Svar paa Proklamationen den 8de October. Man forsikrede deri Førstekonsulen: at det ingen Partiaand var, der havde bragt nærværende Confoederation i Stand; men hele Nationens Ønske for at give Republiken en anden og passende Indretning, den man, ifølge Førstekonsulens Karatteer og Ædelmodighed ikke ventede han hindrede ved den ham givne Overmagt; men at han tillod dem det, som han selv før havde ladet dem haabe, da de kuns ville det, hvortil de troede sig berettigede.
Viborger Samler, 1802-11-01
London den 19de October. Man er i den Formening, at de fredelige Udsigter ere meget nær ved at forsvinde, dersom Frankrig, vedbliver at blande sig i Helvetiens Anliggender. Foruden den afsendte Brig Suply, der maatte løbe saa hurtig ud, at den ej fik det sædvanlige friske Proviant, og Grønt med, ere endnu 2 Linieskibe beordrede fra Spithead at armere og proviantere sig, 2 Fregatten rustes desuden og 2 ere løbne ud, Matroser forhyres til smaa Krigskibe og der er given foreløbig befaling til at opstille en Leie paa Southamptons Hede.
Viborger Samler, 1802-11-01
Den franske Regiering skal have tilbuden Spanien et Bankekompagni, hvorefter 3 Myndter skulle oprettes, een i Paris, een i Madrit og een i Peru og alle 3 garanderes af begge Nationer. Jfølge heraf faaer Frankrig Deel i Guldhandelen i Sydamerika og kand føre sit Sølv lige derfra, isteden for, at det før gik over Spanien.
Viborger Samler, 1802-11-01
Breve fra Ny York af 9 September sige, at den gule Feber endnu bortrykker adskillige i Philladelphia Baltimore og Wilmington. Boston og Ny-York er fri Ambassadør Andredsyer vel ikke kommet; men hans Vine - for dem er udfærdiget Accisens Eftergivelse.
Viborger Samler, 1802-11-01
Paris den 15de og 19de October. Et Skarn har ladet een med omtrent et halv Pd. Krudt fyldt Maskine springe paa den øverste Loge Gang i Lions Komoediehuus. Skrækken og Tryngen havde nær foraarsaget stor Ulykke; thi Skade gjord den ikke. Politikommissaren formanede enhver at gaae hiem, og lovede, at den Aftens Jndtægt skulle, da Stykket ej kunde spilles ud, gives til de Fattige. Politiet har lovet 3000 Franker for Opdagelsen af Gierningsmanden.
Viborger Samler, 1802-11-01
En Englænder, der paa et Kaffehuus yttrede sin Hiertens Mening om Forbudet paa de engelske Aviser, er viist af Paris ved Politiet.
Viborger Samler, 1802-11-01
J Paris oprettes en Municipal Garde, der skal giøre Tieneste ved Komoediehusene, patrollere Dag og Nat, oppasse Snighandlere o. s. v. Den bestaar af 2154 Mand Jnfanteri og 180 Mand Kavalleri. Forat tiene i denne Garde, maae man have bivaanet 5 Feldttoge. Paris maae bidrage til dens Underholdning, der for Jnfant. er aarlig 1 Mill. 268,000 Fr. og for Kavalleriet 236, 100 Franker. Nærved Nantes er en Skovstrækning af 100 Morgen Land afbrændt. Den Krigskat paa 1 Million 495,000 Franker, som General Leclere har paalagt Domingo, skal nu betales ved at give 5 Procent af de Produkter der udføres af Øen. Den katholske Religion er den eneste authoriserede der, Hviledagen er Søndagen; men alle offentlige Acter udfærdiges og dateres efter den franske Kalender.
Viborger Samler, 1802-11-01
En prægtig og konstig Trækuppel, af Bygmester Delorme, der, endskiøndt 50 Alen i Tvermaal, var sammensinket og holdtes uden Jernværk, er faldet ned, da Kornmagasinet hvorpaa den var, ved Uforsigtighed kom i Brand. Alle i Magasinet liggende Kornsække bleve begravede under de nedstyrtende Mure.
Viborger Samler, 1802-11-01
Krigsministeren har overleveret Consulerne den franske Armees Historie siden 1792. Den indeholder foruden Planer, Karter og Fortegnelse paa det af 7814 Bind bestaaende militære Bibliothek en Tabel over de at Armeen udførte 56 store Feldtslag, 734 Træfninger og 59 Beleringer.
Viborger Samler, 1802-11-01
Monitøren melder: at den gamle Hertug af Parma er død den 9de October i Fonterivo. Dronningen af Etrurien er forløst med en Prindsesse ombord paa den spanske Flaade.
Viborger Samler, 1802-11-01
Den engelske Flaade ved Gibraltar skal have liidt megen Skade af en græsselig Storm. (Muligt dette er Aarsagen til flere Skibes Afsendelse til Middelhavet.)
Viborger Samler, 1802-11-01
Regensburg den 18de October. Paa den engelske Konges Vegne har den Chur brunsvigske Gesandt erklæret: "At Hs. Majestæt at synderlig Agtelse for de høje mæglende Magter, og for snarest muligt at see Freden istandbragt, antog det ham tilbudne Høistift Osnabrück og derimod fratræder Hildesheim, Corvey, Høxter, Wildeshausen o. s. v. Ligeledes var han villig til at overlade Rigstæderne Hamborg og Bremen de den tildeelte Rettigheder og Besiddelser, endskiøndt det hverken kunde henhøre til Erstatningssagen eller nævntes i Lunevillefreden; Men da Bremens Territorium og Rettigheder, i den nyeste Erstatningsplanudvides paa Hs. Majestæts Regning, hvortil der slet ingen Grund er, saa ville han vente, at det i saa Henseende blev nøiere af Rigsdeputationen overveiet, at ham ingen saadan Fornærmelsen skeete."
Viborger Samler, 1802-11-01
Denne nyeste Erstatningsplan er alt antaget af Brandenburg, Würtemberg, Hessenkassel og Maynt, og har altsaa Stemmefleerheden for sig. Men endnu har dog Rigsdagen ikke besluttet den.
Viborger Samler, 1802-11-01
Helvetisk Republik den 17de October. Det betrængte Schweits har atter faaet nyt Haab. En Koureer fra Paris har bragt i Gaar den glædelige Efterretning: at Bonaparte, i Følge den russiske Keisers Mægling, ikke forlanger den forrige Regiering indsadt og heller ikke laderdefranske Tropperrykke ind i Schweitz.
Viborger Samler, 1802-11-01
Man siger at en Schweitzer, navnlig Fuss, der i 20 Aar har opholdt sig i Petersborg og studeret Mathematiken under Euler, og nu er i den russiske Skole Commission og er yndet af Keiseren har anholdt saa indstændig om, at Keiseren ville antage sig hans betrængte Fædrenelands Sag, at Keiser Alexander har befalet sin Ambassadør Markow i Paris, at tale denne Sag hos Bonqvarte. Markow førte, som en Følge heraf, den Deputerede Schweitzer Mullinem til Talleyrand og Bonaparte, og da han havde forklaret Sagernes nærværende Tilstand, afsendtes ovenstaaende glædelige Budskab. Som en Betingelse maae alt Militær i Schweiz til hvad Parti det end hører, strax nedlægge Vaabnene og forføje sig hiem, den nu i Lan sanne værende Regiering kommer til Bern og faaer sin Afskeed, og endelig sender enhver Canton Deputerede til Paris, for at forfatte en ny Constitution. Førend denne Efterretning kom havde dog baade Landdagen i Schwytz og det Berner Krigsraad besluttet at man ifald de franske Tropper virkelig kom, ikke maatte giøre Modværge mod Overmagten, endskiønt man derfor ei opgav sine Paastande. Jnsurg, havde og alt erobret 15 Kanoner tilbage af de 20, som Regieringstropperne fik Lov at tage med sig fra Bern.
Viborger Samler, 1802-11-01
Wien d. 13 October. Den overordentlige Tørke vedvarede endnu i Wien d. 13de October. J Wiens Forstæder lader Keiseren betale Tilførsel af Vand til de Fattige, da Brøndene ere udtørrede. Med 1ste Novbr. ophører her Slagter taxten. Keiseren gav hidtil Slagterne saameget Tillæg, at de Fattige kunne faae et Pd. Oxekiød for 8 Kreutzer; men da dette blot i een Maaned har kostet den keiserlige Kasse 72000 Gylden, ville dets Forlængelse falde alt for bekosteligt.
Viborger Samler, 1802-11-01
Jndenlandske Efterretninger. Den 1ste October er udkommet en Forordning, der fastsætter en ny og aarlig Afgivt paa Grundeiendomme og deres Besiddelse, Nytte og Brug i Kongeriget Danmark. Den bestemmer omtrent følgende: "Af al Hovedgaards Jord svares Afgivten efter Td. Land til 14000 Alen, hvis Værdi ikke ansættes lavere end 50 Rdlr. og ikke høiere end 100 Rdl. pr. Tønde, og i Middellasser til 62 1/2 - 75 - 87 1/2 Rdlr. Hertil regnes kun dyrket eller opbrudt Ager og Eng. Alle andre Jordstrækninger beregnes efter Classification af Eiendommenes Værdi pr. Tønde Land. Af hver Tønde Land, skal da, naar den er ansat til 50 Rdlr. svares: 10 Skill. 62 1/2 Rd. - 11 - 75 Rd. - 12 -- 87 1/2 Rd. - - 13 -- 100 Rd. - 14 - Af en halv Tønde Land svares intet; men er det derover, beregnes det for en heel Tønde.
Viborger Samler, 1802-11-01
Naar Eieren paa eet Aar eller længere har bortforpagtet Hovedgaardsjord, svarer Forpagteren de 6 s. og Eieren Resten. De 6 s. deles ogsaa ifald Avling og Hollænderi har forskiellige Pagtere i Forhold til hvers Afgivt. Hvor Hovedgaards Jord er udstykket uden Afgivt til Eieren, betales det af Parcellisten. Ved Arvefæste eller Fæste paa Livstid, betaler Afgivts Eieren 2 s. af hver Rdlr. aarlig Afgivt og Besidderen Resten. Naturalafgivten anslaaes i Penge, Hvede a 4, Rug a 3, Byg a 2 og Havre a 1 Rdlr. 32 s. Tden. Det øvrige efter gængs Værd. Bondejord. Bondejord beregnes efter Tønder Hartkorn, anslaaes i Districtsviis til Middelværdi Tøndeviis og regnes da, det ringeste til Værdi 150 Rdlr. Tønde Hart torn og det højeste til 800 Rdlr. det skal da svare, naar det er ansat til 150 Rdlr. af en Tønde Hartkorn - Rd. 72 s. - 150 til 200 Rdlr. -- 300 til 250 Rdlr. - - . - 88 -- 250 til 300 Rdlr. - - 1 - 300 til 350 Rdlr. - 350 til 4000 Rdlr. - 1 16 -- 400 til 450 Rdlr. - - 1 24 - 450 til 500 Rdlr. - - 1 - 32 - 500 til 550 Rdlr. - - 550 til 600 Rdlr. - 600 til 650 Rdlr. -- 650 til 700 Rdlr. - 700 til 750 Rdlr. - 750 til 800 Rdlr. 1 - 80 - Selvejere betale selv hele Afgivten. Af Arvefæstejord giver Afgivts Eieren 4 sk. pr. Rdlr. af Afgivts Summen, og Arvefæsteren Resten. Af Fæste Jord giver Eieren 4 sk. pr. Rdlr. af sin Jordebogs Jndtægter, hvortil ogsaa alt Hoveri anslaaes til Pengeværdi, og derefter fradrages Paabud det. Resten betaler Fæsteren.
Viborger Samler, 1802-11-01
Præste Degne og andre benisic. privil. Landjorder, svare efter deres Beskaffenhed, ligesom det fri og det contribuerende Hartkorn o. s. v.
Viborger Samler, 1802-11-01
Af Kiøbstæd Jord eller sammes Jndvaanere tilhørende Jord, svares ligesom for Hovedgaardsjord. Af Tiender, hver tiendeydende Tønde Hartkorn, for hver af de 3 Tiender, naar de ere overdragne Yde ren for bestandig, 4 s.; for en vis Tid 4 1/2 s. og naar den hæves i Kiærven 5 s. Svarer Yderen for bestandig mindre end 1 Rdlr. i Penge eller 1 Rdlr. Værdi, i Kornvare, da 4 s. pr. Rd. som er contraheret. Embedsmænd som svare Embedskat, betale da er videre end det denne maatte udgjøre mere, end Jord eller Tiende Afgivtens Belob. Af Kiøbstæd Bygninger svares i Kbh. 1 1/2 s. af Forhuses og Alen og 1 s. af Sider og Baghuses. Dog de som ikke indeholde over 64 Alen give ingen Afgivt. Loftværelser ere fri. J de øvrige Kiøbstæder, svares efter Brandforsikringen, naar Vurderingen er over 200 til 300 Rdl., etageviis fra 2/3 sk. pr. 1 Alen, og saaledes indtil 1 1/2 s. naar det er 4000 og saa fremdeles. Udhuse til Avlingsdrivt, Stalde, Skure og deslige undtages. Hvad der er taxeret under 200 Rdlr., er fri. Kiøbstædbygninger svare da af Husenes Grundflade, beregnet til Alen, saaledes: det som i Brandkassen, er taxeret: fra 200 til 300 Rdlr. etageviis 3 sk. af hver 1 Alen. - 300 til 400 Rdlr. - 1/2 s. af hver i - 400 til 500 Rdlr. - 1 s. af hver - 500 til 600 Rdlr. - 3/4 s. af hver -- 600 til 7000 Rdlr. - 2 s. af hver - 700 til 1000 Rd. - 1 - af hver -- 1000 til 2000 Rd. - 1 1/2 s. af hver - 2000 til 3000 Rd. - 1 1/2 s. af hver -- 3000 til 4000 Rd. - 1 1/2 s. af hver - 4000 og saa fremdeles 1 3/4 s. af hver Leiere betale for det Jndhold de beboe. Naar Værelser have staaet 1/2 Aar ledige, ere de fri, for samme Tid. Offentlige Bygninger ere fri, med mindre de beboes af Embedsmænd. De Bygninger som ligge paa Landet, hvoraf Afgivt svares ere fri. For Lyststeder, Kroer, Møller &c. betales som af Bygninger i de mindre Kiøbstæder. Dersom til saadanne Bygninger ligger Jord, betales denne foruden, naar den indeholder mere end en halv Tønde Land. Jord og Tiende Afgivterne betales qvartalter. Bygningsafgivten i 2 Terminer. Skatten beregnes fra 1ste October. Der bliver en nye Matricul, saavel for privilegeret som uprivilegeret Jord i Danmark. Paa Bornholm gives kun overalt det Halve.
Viborger Samler, 1802-11-01
En lignende Forordning er og udkommet for Norge, Finmarkens Fogderi undtagen.
Viborger Samler, 1802-11-01
Om den nye Maade at vaske uden Sæbe og uden Jldebrændsel. Nogle af vore Tidsskrivter have vel allerede anmeldet denne vigtige Opfindelse af Chemisten Chaptal, Minister for det Jndre i Paris. Men da Behandlingsmaaden ingensteds fuldstændig er anført, turde dette være Aarsagen til, at man endnu ikke hos os har begyndt at udføre den i det Store. Chaptals Maade er denne: Det hvide Linned, som skal vaskes, legges i vel tillukkede Steen, eller glaserede Leertar, i en svag Lud, som maae staae over Tøiet.). Det bliver liggende heri i tvende Dage eller 48 Timer, da det tages ud, trykkes af og skylles i reent Vand, naar dette igjen er af vredet, tørres Tøiet. See der hele Vaskemaaden. Det kommer meget an paa, at Luden tillaves rigtig, som kan skee efter følgende Forskrivt, grundet paa Erfaring: Man overgyder f. Ex. 20 Pd. Soda, som er slaaet i smaa Stykker, med 160 Pd. Vand (helst Reanvand) og rører det vel om til Sodaen er vel opløst; dette kan, paa den i Anmærkningen nævnte Grund, skee i vel udludede Fyrrekar. Herpaa overgyder man 20 Pd. brændt eller ulædsket Kalk med omtrent 13 til 14 Pd. Vand. Kalken vil strax lædske sig med Opbrusen, og falde sammen til en grodartet Masse. Denne lædskede Kalk kommes nu til Soda-Opløsningen og alt røres vel om, hvilken Omrøring maae i en Tid af 10 Timer gientages engang hver Time, da tildækker man Karret, at Luden kan afklare sig, og denne klare Lud tappes ud giennem en Tap eller Hane anbragt paa Siden af Karret. Vil man betiene sig af Potaske, istædet for Soda, da gaaer man frem paa selvsamme Maade; men bruger man Aske af faste Træsorter, saasom af Bøg, Eg a. da er til 200 Pd. Aske en Qvantitet af 10 Pd. Kalk ganske tilstrækkelig. Luden bliver dog hermed aldrig saa klar og reen, som naar man bru 1) Aarsagen til at Chaptal hertil bruger Leerkar, og hverken Træ eller Metal, er denne at Luden et ville udtrække det farvende Væsen af Træet og efterhaanden angribe Metallerne. Disse sidste kunne vist nok slet ikke bruges; men derimod ere rene harpixfrie Fyrrekar hertil meget beqvemme og bedre end Leertarrene, der ere kostbare og skiøre. ger Soda eller Potaske, og Linnedet heller ikke saa fuldkommen hvidt og skiønt. Naar Luden er brugt eengang, bliver den naturlig viis ureen, da den har udtrukket al Smuds af Tøjet; men den kan alligevel bruges igjen, naar man kaster noget frisk lædsket Kalk deri, og filtrerer Luden igjennem Trækpapiir eller Linned.
Viborger Samler, 1802-11-01
Dersom nogen Opfindelse kan rose sig af at have Fordele der falde strax i Øjnene, saa er det vist denne. Forbrugelse af Brænde og Sæbe til Vask, er i Danmark meget stort. Man kan vel regne, at en Vaskerkone, som har fuldt op at bestille, forbruger ugentlig lig, i Egne hvor Brændet ikke er i Overflødighed tilstæde, for omtrent 8 Rdlr. Brænde og i det mindste for 3 Rdlr. Sæbe. Disse 11 Rdlr. ugentlig udgiør aarlig 572 Rdlr. Men al den Qvantitet af Linned vilde ikke, naar den vaskedes paa Chaptals Maade, udfordre 20 Rd. til Lud; thi for disse Penge kan man have 2 et halv Centner Soda eller omtrent 1 et halv Centner Potaske, og denne Qvantitet behøvedes ej engang, naar man rigtig benyttede den brugte Lud. For enhver saadan Vaskerkone som gives, vilde Staten, altsaa spare 500 Rd. aarlig, hver enkelt Mand; men især Hovedet for de store Familier, vilde vinde betydeligt derved, og dette Heibreden angribende Arbeide kunde ophøre.
Viborger Samler, 1802-11-01
Da Udfaldet af de Forsøg, som hermed ere anstillede, har overgaaet al Forventning, saa tør man haabe, at man heller ikke hos os vil blive staaende stille ved den blotte Kundskab om, at en saadan Opfindelse er til.
Viborger Samler, 1802-11-01
Befordringer og Afgang. under det danske Cancellie: Cand. Theol. J. A. Wille confirmeret til residerende Kapellan for Vaa le Præstegiæld i Aggershuus Stift; F. Hjelm efter Ansøgning til førstkommende Nytaar med Pension entlediget fra Byeskriver-Tjenesten i Nyekjøbing paa Morsøe, og Herredsskriver-Embedet i sønder= og nørre Herreder.
Viborger Samler, 1802-11-01
Under det tydske Cancellie: Kammerherre, H. D. v. Hammerstein, efter Ansøgning, i Naade entlediget fra hans Embed som Vice-Cantzler i Hertugdom met Holsteen; Borgmester og Stadssecretair i Schlesvig, J. C. Dumreicher, besk. til Justitsraad; Cand. Theol. M. Martensen til Hospitalspræst og Catechet i Elmshorn under Grevskabet Rantzau.