JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-01-23
Mandagen den 28 Januarii førstkommende om Formiddagen Kl. 10slet, bliver EidsrostJernverk beliggende i Jarlsberg Grevskab, og Hoff Præstegield i Norge med Inventarium, Bygninger, Gruber, Restanser hos Bønder og Arbeids Folk, samt Værkets Qvantum Sang- og følgende Jordegods; Gaarden Eidsfoss hvorpaa Værket er anlagt, af Skyld een Fierding Meel, Øvre=Berg 2 Skpd. 5 Lspd., Nedre Berg 1 Skpd. 8 Lspd., Bergan 1 Skpd. 5 Lspd. Heyerstad 1 Skpd., Teyen 7 1/2 Lspd., Wasborten, 5 Lspd., Eid 1 Skpd., Askim 10 Lspd. gammel Skyld, Holt Ødegaard 4 Lspd., Holstesteen, som alle ere beliggende omkring Værket, og Gaarden Borgen i Sande Sogn af Skyld 15 Lspd., samt den 1/2 Part i Hoff Kirke, ved Auction første Gang opbuden, for til den Høistbydende at bortsælges efter de paa AuctionsStædet bekiendtgiørende Conditioner, hvilke forinden ere at faae til Eftersyn paa Post=Contoirerne i Christiania, Friderichshald, Moss, Tønsberg og Friderichstad, hos Madame Alsing i Drammen, Forvalter Jahn paa Verket, Hr. Ober=Birkedommer Hammer i Jacisberg, Ober=Jnspecteur Bull i Laurvig, Kiøbmand Erich Thomle i Ahrendal, Byefoged Rested paa Kongsberg og hos Hr. Marcus Gothard Holm i Kiøbenhavn. Anden Auction bliver foretaget den 2den Februarii næstefter om Formiddagen Kl. 10 Slet, og 3die og sidste Auction den 16de Dito paa samme Tid, og hvorved Værket og øvrige foranførte Eiendomme absolut til den Høistbyden. de vorder bortsolgt. Og meldes til Liebhabernes Efterretning. at de 3/4 Dele af Kiøbe Summen kan paa de i Auctions=Conditionerne anførte Vilkaar, blive staaende i Værket. Thi ville de Lysthavende behage sig til og venmelte Sted og Tiid at indfinde. N. B. Tvendt smukke Værelser og et Tiener=Kammer, er at faae til Leie, til førstkommende Paaske=Flytte=Tiid, udi PrincesindeGaden; samme kan bekommes enten med eller uden Meubler. Anviisning herom gives paa Posthuuset her i Fridericia.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Om nogen, efterat Byen er taget under Opmaaling for at udskiftes, nedriver sit Hegn, eller omhugger de Pile og andre Træer, som staae paa anden Mands Grund, og som han, i Følge heraf, skal overlade ham, da skal han bøde 24 Skilling for hver Favn Gierde, som han nedriver, og for hver høistammet Piil, eller andet Træ, som han omhugger; Men paa det at Vedkommende kunne være forvissede om at erholde den dem for Steen eller andre Gierder eller Pile tilkommende Betaling eller Gotgiørelse, skal Jordegods=Eieren enten ved Sognefogden lade Beløbet udpante hos Fæstebønderne, eller tilsvare samme mod Regres til Ved kommende. (Fortsættelsen følger.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Conventen har suspenderet alle de haarde Dekreter, der endnu hvilede over det ulykkelige Lyon og tillige Dekretteret: "at alle de Vende Royalister, der formedelst Deeltagelse i Rebellionen vare fordømte til Døden eller til Gale, erne, strax skulle sættes i Friehed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Da dette Dekret foraarsagede heftige Debatter, sagde Merlin fra Diedenhofen: vimaa bringe alle Nederdrægtige til at tie, som udbrede, at de udenlandske Magter ikke kan slutte Fred med os, fordi vi ingen Regiering, have. Conventen maa med den ene Haand undertegne Fredstraktatten, imedens den med den anden slaaer alle Faktionister og Blodmenneskeer til Jorden. Overhovedet lader det saavel af de offentlige Blade som af Conventens Fremgangsmaade, at baade den Franske Nation og dens Repræsentantere ere intet mindre end utilbøielige til Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
De offentlige Blade tale ogsaa om, hvorledes Nationen bør benytte sig af Holland ved at drage Pengesummer og Forraad af alleslags og vise Engeland, at deres Hielpekilder ei endnu ere udtømte, som man har raabt paa i Parlamentet; men at man endnu vil opbyde alt for at bekrige Engeland. Saa meget er vist, at de Franske komme i Besiddelse af endeel Krigskibe, nogle angive dem til 30 Linieskibe, som de igien kan bruge imod Engeland. Dog er dette Antal vist nok overdrevet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Ligeledes have de Franske i Holland lagt Beslag paa alt, hvad der hører den Engelske Nation til, hvoriblant 3 til 400 Skibe, som ere indefrossne, og nogle Blade sige, at 6 Engelske Krigskibe ogsaa skulle være iblant disse. Bourdon de ' Olse sagde den 19de i Cooventen: "Det er Tid at skienke en Mængde Borgere, som under Blodregieringen ere undertrykte, deres Friehed igien. J heele 15 Maaneder have vi sukket under det frygteligste Tyrannie, som Verden nogensinde har havt. Alt hvad Robespierre har ladt tilovers og hvad der har undgaaet Forfølgernes Raserie, maa nu forelegges Lovgivning udskuddet, hvilket maa lade pardonere alle, kuns ikke Nøvere, eller dem, der ere skyldige i bestemte Forbrydelser et ler royalistiske Handlinger. Enhver der blot skeelede til en Robespierre og hans Drabantere, blev i det mindste straffet med Lænker, Landsforviisning og Guillotine, for at forlede alle de Borgere til at blive Jakobiner. Jeg foreslaaer altsaa: at alle ugudelige Domme afsagde af disse Blodtørstige, som endnu ikke ere bragte i Udøvelse, skal undersøges af Lovgivnings Udskuddet. Conventen dekreterede paa hans ForSlag under Fryderaab: "at Lovgivningskommissionen skal give deres Mening om at løslade alle de Borgere, hvis Dødsdom endnu ikke er fuldbragt, eller som ere dømte til Smaastraffe, dersom ommeldte Domme ei ere fældede for fordentlige Forbrydelser (Mord, Røverie, eller Royalistiske Handlinger. Conventen søger saaledes paa alle Maader at læge de dybe Saar, der under en Robespierre ere tilføiede den Franske Republik og dens Borgere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Blandede Efterretninger. Det lader som den Franske Republik virkeligen arbeider paa Fred med Preussen. Et Pariser Brev af 26de Januar, melder: "at Veldfærdsudskuddet har været forsamlet og havt Freden med Preussen, Holland og Spanien til Gienstand. Det heder ogsaa, at den Franske Gesandt i Basel Barthelemy skal og kort Tid afgaae som befuldmægtiget Minister til Berlin. Merlin fra Diedenhofens Reise til de Tydske Grændser synes ogsaa at have Fredens desto hurtigere Opnaaelse til Øiemmeed."
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Kantonerne i Basel og Appenzel have allerede erkiendt den Franske Republik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Nogle 100 Emigranter ere arresterede, som opholdte sig i Provindsen Holland. Luxenburg beskydes stærk af de Franske, dog holder Besetningen sig endnu tappert.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Der menes, at Kongen af Polen vil nedlegge sin Krone og leve som Privatmand enten i Rusland eller Rom. Fra Grodne, hvor han nu ved Keiserindens Omsorg er ført her, for ei at være udsat for den tøileløse Warschauer. Pøbel, har han skrevet et Brev til den Pavelige Nuntius Litta og et til den Engelske Gesandt Gardener, hvori han beklager, at han ei mere kommer til at tale med disse 2 Mænd eller handle i politiske Anliggender, og tillige har han med Brevet sendt dem sit Portrait, og tager gandske Afskeed med dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Capitels Taxt udi Ribe Stift for afvigte Aar 1794. Ribe Amt: Rug a Skieppen 2 Mk. 9 s. Byg af Skp. 2 Mk. 4 s., Havre a Skp. 1 Mk. 6 s., Boghvede a Skp. 1 Mk. 9 s., Tør Flesk a Lisp. 8 Mk. 1 s., Smør a Lisp. 9 Mk. 6 s., Honning af Potten 15 sk. Coldinghuus Amt. Rug a Skieppen 2 Mk. 9 s., Byg a Skp. 2 Mk. 1 s., Havre 1 Mk. 7 s., Boghvede 1 Mk. 10 s., Tør Flesk a Lisp. 8 Mk. 4 s., Smør 10 Mk. 5 sk., Honning Lundenes og Beuslinge Amter: Rug af Skieppen 2 Mk. 13 s., Byg 2 Mk. 3 s. Havre 1 Mk. 12 s., Boghvede 2 Mk. 1 s., Tør Flesk a Lisp. 6 Mk. 14 s., Smør a Lisp. 9 Mk. 1 s., Honning a Potten 13 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
J Aarhuus Stift: Rug 23 Mk., Byg 17 Mk., Havre 2 Rdlr., Boghvedegryn 5 Rd. 5 Mk. 8 s., Smør 300 Rdlr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
J Aalborg Stift Vensyssel og Hanherreder: Rug 3 Rdlr. 3 Mk., Byg 2 Rdlr. 3 Mk. 8 s., Havre 1 Rdlr. 4 Mk. 6 s. I Thye og Morsøe, Rug 3 Rdlr. 4 Mk. Byg 2 Rdlr. 4 Mk., Havre 2 Rdlr. For Wiborg Stift: Rug 23 Mk. 8 s., Byg 18 Mk., Havre 12 Mk. 4. J Siellands Stift: 3 Rdlr. 3 Mk., Byg 2 Rdlr. 5 Mk., Havre 1 Rdlr. 5 Mk. For Lolland og Falster: J Aalholm og Marieboe Klosters Amter: Hvede a Tønden, 3 Rdlr. 4 Mk. 7 s., Rug 2 Rd. 5 Mk. 15 sk. Byg 2 Rdlr. 3 Mk. 6 s., Havre 1 Rd. 2 Mk. 14 s., hvide Erter 3 Rdlr. 5 sk., graae Erter 2 Rdlr. 5 Mk. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Halsted Klosters Amt: Hvede a Tønden 3 Rdlr. 5 Mk. 5 sk., Rug 3 Rd. 1 Mk. 7 s. Byg 2 Rdlr. 4 Mk. 13 s., Havre 1 Rdlr. 3 M. 12 s., hvide Erter 3 Rd. 12 s., graae Erter 3 Rd. 3 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
J Nyekiøbings Amt. Hvede a Tønden, 3 Rd. 3 Mk. 14 s., Rug 3 Rd. 1 s., Byg 2 Rd. 3 Mk. 4 s., Havre 1 Rd. 2 Mk. 6 sk. hvide Erter 2 Rd. 4 Mk. 13 s., graae Erter, 2 Rd. 4 Mk. 2 s. For Fyen og Langeland. Rug 19 Mk. 8 s. Byg 17 Mk. 4 s., Havre 11 Mk. Tønden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Bekiendtgiørelser. Undertegnede har i Commission, at selge en frie indkjöbt, og herlig Eiendoms-Gaard, med sin Anpart Kirke Tiende, hvor ved kan aarlig faaes 24 til 50 Tdr. Rug, foruden anden Slags Korn-Sæd, i en frugthar Egn, en Miil fra Colding beliggende, for sig selv, med sine Eiendomme rundt om ved Caarden, hvoraf en honet Familie kan leve, og en Deel af KiøbeSummen kan blive staaende. Fridericia den 14de Februarii 1795. Peder Morville. Juusfæster Erich Christensens Kone Maren Hansdatter i Klakring Sogn og Bye, paa Palsgaard Gods i Sternholms Amt, er uden at efterlade sig Livs Arvinder, ved Døden afgaaen; paa 30 Dagen den 9de Februarii sidst, da Stervboen blev aabnet og vurderet, blev af Enkemanden anmeldt, at saavidt ham var bekiendt, havde den afdøde følgende Arvinger: 1. En Broder Anders Hansen, har været Gaardbeboer paa Hollegaards Gods i Fyhn, udi Holle Bye, men er død og skal have efterladt sig 2de Børn. a) En Søn Hans Andersen, som er Fæster af sin Faders Gaard i Holle Bye. En Datter hvis Navn er viides, ligesom og hvad enten hun er levende eller død. 2. En Søster Leene Hansdatter, har været gift med Handskemager=Svend afgangne Mattias Gregersen i Odense Kiøbsted, hvor hun endnu som Enke skal opholde sig. 3. En Søster Appelone Hansdatter, der har været gift med en Skræder ved Navn Niels, som var Huusfæster paa Hollegaards Gods i Fyhn, men er død, og skal have efterladt sig 3de Børn. a) En Datter Appellone Nielsdatter, gift med Jens Jørgen, forhen Consumtionsbetient i Fridericia, hvor de endnu opholder sig. b) En Datter Johanna Nielsdatter, og e) En Datter Karen Nielsdatter. Disse tvende sidstes Opholdsted vides ikke. Thi bliver foranførte Arvinger, de Myndige saavelsom de Umyndige med Værge, herved 3de Gange indkaldet, at møde udi Stervboen 6te eller 12te Ugers Dagen fra Dato af, og beviisliggiøre deres Arve Rettighed, da enhver skal vederfares Ret i Overeensstemmelse med Loven og Boens fattige Tilstand. Palsgaard pr. Horsens den 10 Februari 1795.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-20
Paa Palsgaards høje Herskabs Vegne som Skifte=Forvalter. P. Schytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Holland. Følgende er en nøjagtig Beretning over den Gang, som Revolutionen i Provindsen Holland har taget i dens høire Regjerings=Greene: Den 28de Januarii traadde de virksomste Lemmer af det patriotiske Partie sammen i Haag, fra alle Kiøbstæder i Provindsen Holland, end- og fra dem, der hidtil ei havde havt Stemme i Statsforsamlingen, under Navn af Provlsoriske Repræsentantere for Folket i Holland, og traadde isteden for den derved ophævede Forsamling af de Hollandske Stater (bestaaende af 19 stemmende Stæder og Ridderskabet, og besluttede under Forsæde af den forhenværende Rotterdamske Raadsherre Peter Paulus, som havde været afsat siden Revolutionen af 1787. 1.) Det Hollandske Folks Souverainitet og de menneskelige Rettigheders Erklæring. 2) Statholderskabets og de dermed forbundne Verdigheders Afskaffelse, Hollands kommit terede Raaders og Regningekammers Ophævelse, de hidtilværende Hollandske Deputere des Tilbagekaldelse fra Generalstaternes Forsamling, og Frilladelse for al Eed, som er svoren paa den hidtilværende gamle Konstitution. 3) Frie Jagt og Fiskerie for enhver Borger paa hans egne Jordeiendomme. 4) Hurtige Forholdsregler imod de skadelige Følger af Oversvømmelsen, de forrige PaalægsVedblivelse. ) De Herr. von Brantsens og Repelgers hastige Tilbagekaldelse fra Pariis og fuldkommen Beendigelse paa deres Kommission sammesteds.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Den 30te Januarii blev den hidtilværende Premierminister for heele Republiken, Raadspensionair, van dem Spiegel sadt fra sit Embede af de foreløbige Repræsentantere, og det store Segl tilligemed de øvrige i hans Forvaring forefundne Dokumenter ham affordrede, efterat man allerede i Forveien havde givet ham en Vagt i Huuset.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Den 3die Februarii blev under Klokkernes og Trompeternes Lyd, forelæst fra Raadhuset. en Publikation fra det Hollandske Folks proviforiske Repræsentantere, hvorved heele Provindsens Hollands hidtilværende Regieringsform, den hidtilværende Forfatning og Indretning med Staternes Forsamling af Holland, og med deres kommitterede Raader, Ridderskabet, den arvelige Adel og alle Statholderens arvelige Værdigheder erklæredes for at være ophævede; ligeledes erklæredes enhver Eed, der i Aarene 1787. og 1788 var aflagt paa den til Dato værende gamle Konstitution, at være gyldig, og alle Jndvaanerne fritagne derfor. I stedenfor de hidtilværende kommitterede Raader af Holland, hvilke, saa at sige, udgjorde Staternes exekutive Konseil, er foreløbigen nedsat et Velfærds Militair=Finants= og Regierings=Udskud, indtil den sammenkaldte Forsamling af Folkerepræsentanterne gjør nye Indretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
J denne Publikation er tillige bleven aflagt en offentlig Bekiendelse, om Menneskets og Borgernes Rettigheder, der i det Væsentlige erklærer: "at alle Mennesker ere fødte med lige Rettigheder, hvilke bestaae i Lighed, Frihed, Sikkerhed, Eiendom og Modstand imod Undertrykkelse: at Enhver maa ved Trykken, eller paa andre Maader gjøre sine Tanker bekiendt: at Enhver har Ret at dyrke Gud paa sin Maade: at Enhver har Stemmeret i den almindelige Folkeforsamling: at de Jndskrænkninger i den naturlige Frihed, som det borgerlige Selskab kræver, kuns kan gjøres af Folket. selv, eller sammes Repræsentantere: at Loven maa være lige for alle: at Anklagelser og Arresteringer ei maa have Sted uden efter den Form, Lovenne fastsætte: at et Fængsel ei maa gjøres haardere, end der netop behøves for at have den fængslede Person i Sikkerhed; at Enhver har Adgang til de offentlige Embeder, og at der ved deres Besettelse blot bør sees paa Dyd og Duelighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Den 3die blev ogsaa Borgerskabet i Haag, sammenkaldet i Kioster=Kirken, og sammesteds den hidtilværende Stadsregierings Afskedigelse forkyndet fra Prædikestolen og 21 Personer, størstedelen Advokater, Handelsfolk og Fabrikanter udnævnedes foreløbigen paa 2 Maaneder, til Stadsregieringen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Pichegru har ved en Trompeter ladet opfordre hele Provindsen Seeland. Breda og Bergen op Zoom som uden at kunne indtages kostede Løvendal 30000 Mand. i Aaret 1747, har kapituleret den 30te Januarii. I Amsterdam oprettes en Nationalgarde paa Pariserfod. De Udvandrede maa, under deres Godses Konsiskation, vende tilbage inden 4 Uger. Endeel Emigranter, som vare flygtede til Nordholland, bleve hentede ind igien og sendte til Hertzogenbusk, 2 af dem bleve skudte uden for Utrechts Port.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
De Franske have paa Helderen taget 12 Koffardieskibe, som vare ladte for Engelsk Regning, og deriblant et, som havde 36 Kister, Penge ombord.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Der have været meget heftige Debatter i Konventen i Anledning af Lacroix rovalistiske Skrivt, hvori Jakobineren Duhem giorde det saa grovt, at han beskyldte hele Konventen for Royalismus; men maatte dandse paa 3 Dage i Abbediet. En Journal giør ellers den Anmerkning, at dette ubetydelige Skrivt af La croix giør alt for stor Opsigt og at ifald man finder sammes royalistiske Setninger saa farlige burde man ogsaa udrødde alle de Skrivter, der forhen vare til, af en Huge Grotius, Montesquien, Voltaire, Hobbes o. s. v., hvilke forsvare Royalismen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Efter Dubots Crances Raport i Konventen bestaaer den Franske Landmagt af 1200 Batailloner, 500 Eskadroner, og 60000 Artillerister. Man har gjort et Forslag til at foreene, Samberen og Scheldefloden ved en Kanal, til hvilken at grave man vil bruge Krigsfanger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Der menes, Charette, Hovedanføreren for Rebellerne i Vendee, vil tage imod Amnestien og fegte med Republikens Tropper imod Tydskeren Stoflet, som paa ingen Maade vil give sig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Siden Amsterdams Jndtagelse stige Assignaterne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
J Marseille have Jacobinerne endnu saa betydeligt et Partie, at disse endog vove at sette sig op imod Regieringen; derfor er Byen, erklæret i Beleiringsstand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Bekiendtgiørelser. Undertegnede har i Commission, at selge en fric indkiøbt, og herlig Eiendoms-Gaard, med sin Anpart Kirke Tiende, hvor ved kan aarlig faaes 24 til 30 Tdr. Rug, foruden anden Slags Korn-Sæd, i en frugthar Egn, en Miil fra Colding beliggende, for sig selv, med sine Eiendomme rundt om ved Gaarden, hvoraf en honet Familie kan leve, og en Deel af KiøbeSummen kan blive staaende. Fridericia den 14de Februarii 1795. Peder Morville.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Huusfæster Erich Christensens Kone Ma& ren Hansdatter i Klakkring Sogn og Bye, paa Palsgaard Gods i Sternholms Amt, er uden at efterlade sig Livs Arvinder, ved Døden afgaaen; paa 30te Dagen den 9de Februarii sidst, da Stervboen blev aabnet og vurderet, blev af Enkemanden anmeldt, at saavidt ham var bekiendt, havde den afdøde følgende Arvinger: 1. En Broder Anders Hansen, har været Gaardbeboer paa Hollegaards Gods i Fyhn, udi Holle Bye, men er død og skal have efterladt sig 2de Børn. a) En Søn Hans Andersen, som er Fæster af sin Faders Gaard i Holle Bye. b) En Datter hvis Navn ei viides, ligesom og hvad enten hun er levende eller død. 2. Een Søster Leene Hansdatter, har været gift med Handskemager=Svend afgangne Mattias Gregersen i Odense Kiøbsted, hvor hun endnu som Enke skal opholde sig. 3. En Søster Appeldne Hansdatter, der har været gift med en Skræder ved Navn Niels, som var Huusfæster paa Hollegaards Gods i Fyhn, men er død, og skal have efterladt sig 3de Børn. a) En Datter Appellone Nielsdatter, gift med Jens Jørgen, forhen Consumtionsbetient i Fridericia, hvor de endnu opholder sig. b) En Datter Johanna Nielsdatter, og e) En Datter Karen Nielsdatter. Disse tvende sidstes Opholdsted vides ikke. Thi bliver foranførte Arvinger, de Myndige saavelsom de Umyndige med Værge, herved 3de Gange indkaldet, at møde udi Stervboen 6te eller 12te Ugers Dagen fra Dato af, og beviisliggiøre deres Arve=Rettighed, da enhver skal vederfares Ret i Overeensstemmelse med Loven og Boens fattige Tilstand. Palsgaard pr. Horsens den 10 Februarii 1795.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-02-27
Paa Palsgaards høje Herskabs Vegne som Skifte=Forvalter. P. Schytte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Fortsættelse af Forordningen af No. 9.)§. 33. Dersom Kreaturene ikke løses 24. Timer, efter at det beviisligen er tilmeldt deres Eiere, at de ere optagne, bør Eierne desuden for hvert Døgn, de længere henstaae uløste, betale for fornødent Græs, Høe eller Halm og Oppasning, 12 Skilling for et stort Høved, 8 Skl. for en Plag eller et ungt Nød, 4 Sk. for et Føl, en Kalv, et Faar eller Sviin, og for spæde Lam og spæde Grise, det halve som for Moderen, saa ogsaa for Giæs 1 Skilling, for Høns og Ænder 1/2 Skilling for Stykket, hvorimod den, som har optaget Kreaturene, nøie skal tilsee, at de tilbørligen fores, vandes og forsynes, og Køerne behørigen malkes. §. 34. Skulde nogen optage et fireføddet Kreatur, en Hest, som 5te Gang, og et andet fireføddet Kreatur, som 4de Gang efter denne Forerdnings Bekiendtgiørelse hos ham bryder ind, eller springer over lovligt Hegn, da skal den, som eier Kreaturet, naar Naboen det paaklager, dømmes til, foruden at betale Optagelses Pengene, at have forbrudt dets halve Værdie til Sognets Fattige, og det skal bortsælges ved Auction som uvane, og mærkes ved at afskiæres det ene Øre, og maae den, som kiøber det, ikke lade det gaae løst, da han ellers skal have det forbrudt til de Fattige, om det bryder ind, eller springer over lovligt Hegn. Er det et vinget Keatur, som saaledes 4de Gang optages, saa skal det tilhøre den, som har optaget det og af ham strax Slagtes. Og da et uvane Kreatur kan bringe de øvrige Kreature i samme onde Vane, skal, hvor Fælledskabet ikke er ophævet, den, som i Eierlauget har et Kreatur, som gaaer over lovligt Hegn, være pligtig til, første Gang saadant er skeet, enten at holde det tøiret, eller at hilde det, eller at lægge Aag paa samme, og om det desuagtet skeer, oftere, eller og han ikke efter Paamindelse, har toiret, hildet eller lagt Aag paa det, da, naar nogen i Eierlauget forlanger saadant, at skille sig ved det, og skal Sognefogden, om Eieren dertil beviisligen viser sig prangvillig, paa Vedkommendes Reqvisition ved offentlig Auction bortsælge det for Eierens Regning. 35. Bryder Sviin igiennem eller sprinvligt Hegn ind i en Kornmark, efterat Kornet har skudt Ax, saa, da de ikke pleie at lade sig drive og optage, helst i en Kornmark, hvor de kunne skiule sig i Sæden, skal den, paa hvis Jordlod de ere indbrudte, være berettiget til at dræbe dem; men det dræbte, skal han strax levere tilbage til dets Eier, og ingen Optagelses=Penge for samme kunne fordre.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Frankerig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Endeel Hollandske Patrioter have indfundet sig ved Konventens Gitterverk, og sagde: de ilede at bringe Konventen deres Lykønskninger i den almindelige Glæde over de berømmelige Begivenheder i Holland. Nu ere alle Løvter opfyldte og ved de Franskes Tapperhed, bragte til Virkelighed. J hele Holland brekker Patrioten nu de Lænker, som have trykket. ham, modtager de Franske med taknemmeligt Fryderaab og det folkerige Amsterdam lader lyde indtil Skyerne den Lykke, at de ere befriede. Erobringsretten har erhvervet de Franske et arbeidtsomt, kraftfuldt og for sin i forrige Tider tilfegtede Frihed agtbart Folk. En klog Politik og den Franske billighed maa giøre det øvrige. Ligeledes melde de nyeste Beretninger. i Konventen: at Breda, Bergen op Zoom, Villemstadt, Gorcum, den i Texelen indefrosne Hollandske Flaade og Havnene Brielle og Hellevoetsluis ere i de Franskes Hænder. Endnu meldte Konventskommissarierne i samme Efterretning: "vi sende Prindserne af Salm og Hohenlohe tilligemed Grev Clairfaits Adjutant som Krigsfanger til Paris. De havde budet 2 neutrale Skibskapitainer, en Dansk og en Amerikansk en anseelig Pengesum for at føre dem til Engeland, men disse svarede, at da deres Regieringer ei havde Krig med Frankerig, kunne de ei foretage sig noget imod sammes Jnteresse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Vi vil skrive til den Danske og Amerikanske Gesandt og bevidne dem den Franske Republiks Taknemmelighed herfor.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
Man skal ogsaa have Bekræftelse paa den Efterretning, at Leogane og St. Mare paa St. Domingo ere i Republikens Hænder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-06
De Franske have i Spanien erobret Fortet Bouton ved Rosas, hvilket meget vil lette dem denne Fæstnings Jndtagelse. Den Deputerede Girand har ladet indrykke et Stykke i Moniteuren, hvori han erklærer, at det Forslag at giøre Rhinen til Grændse for Frankerig, ikke torde være saa gandske got, efterdi det Tydske Rige ei af Had til Frankerig har ladet sig drage ind i Krigen. Han yttrer derhos den Meening: Frankerig maa søge at redde de Tod ske Rigstænders afhængighed, paa det mankan handle med hver især, og derved foreløbigen fastsætte, at Hannover maa blive udelukt fra Freden og det tilstædes de Franske Tropper, at marsere derhen og at ingen Tydsk Første maa give Tropper i Engelsk Sold. Hele Krigen, maa henvendes mod Engeland.