Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1818-04-28
J Anledning af de to Jldkugler, der nyligen have været seete i Kjøbenhavn (see No. 32), bør det anmærkes, at de Naturkyndige antage disse Meteorer for Virkninger af fede, olieagtige, antændelige eller blot lysende Dunster, der, kun i Henseende til Graden ere forskjellige fra saakaldte flyvende Drager, Stierneskud o. s. v., endskjønt der er forbunden dermed en virkelig Antændelse, ledsaget af en Explosion. Chladni antager, at disse Phænomener ere Oprindelsen til de store jernholdige og forslakkede Masser, som paa forskjellige Steder ere fundne i Overfladen af Jorden, saaledes som i Siberien, i Sydamerica, ved Aachen o. fl. St., og hvoraf nogle veiede henimod 300 Centner. Deres Størrelse er ligesom deres Afstand, fra Jorden farskjellig. Efter anstillede Jagttagelser har man antaget, at deres sande Høide over Jordens Overflade er 160,000 til 200,000 Skridt, og deres sande Gjennemsnit 3560 Fod. De udbrede en svovelagtig Lugt, og springe med et Knald. Førend man kommer til Staden Forress, i Skotland, bliver man paa høire Haand en Støtte vaer, som er 3 Fod 10 Tommer bred, 23 Fod høi over Jorden og 12 F. under Jorden. Den bestaaer af en eneste Steen, hvorpaa der er udhuggen alle Slags Hieroglypher, der i sig selv ere plumpe og af Ælde ukjendelige. Man seer der endnu syv Afdelinger over Jorden, hvoraf den underste ikke er synlig mere, fordi Greverne af Murrey for en Deel Aar siden have ladet anlægge en Støttemuur, for at bevare dette gamle Mindesmærke fra Omstyrtning. Paa den ene Side skjælner man endnu en Mængde Figurer af Dyr og bevæbnede Mænd med flyvende Faner og nogle bundne Krigsfanger. Paa den modsatte Side et Kors, indsluttet i en Cirkel, og noget fremragende over Stenen. Korsets Fod bestaaer af to kjæmpeagtige Figurer. Jndbyggerne kalde dette Mindemærke Kong Svenons Steen. Efter Gordons Formodning er den forfærdiget af Skotterne til Erindring om de Danskes endelige Bortgang. Det engelske Afgivtsvæsen staaer i den besynderligste Modsigelse med den saa høit priste brittiske Frihed. Ved Accisen finder især en mageløs Strænghed Sted. En Lysefabricant f. Ex. har ikke engang Nøglen til sit Værksted; denne er i Accisebetjentens Forvaring. Hver Gang Fabricanten, vil støbe Lys maa han nøje opgive Qvantiteten, afveie Tællen i Betjentens Overværelse og under hans Øjne fuldføre Støbningen. Saa ofte det falder Accisebetjenten ind, kan han hos Gjæstgiverne eller Kjøbmændene undersøge hvert Fad. Accisen er saa høi, at Drikkevarernes Priis næsten stiger til det Dobbelte. En Flaske Rom, som egentligen kun koster 1 Shill. 4 Pence, kommer ved Accisen til at staae 3 4 Shill. og 6 Pence. Det samme er Tilfældet med Whisky og Viin. Sukker, Caffe og andre Colonialvarer maa ogsaa svare en høi Accise. Foruden denne gives der endnu en uhyre Mængde andre Afgivter, f. Ex. af Huse, hvad enten de ere beboede eller ei, Vinduer o. s. v. J hvert Huus ere 6 Vinduer fri, de være anbragte hvor de ville, men har et Huus 7 Vinduer, saa maa det betale aarligen 18 Shill., har det derimod 20 Vinduer maa det erlægge II. Pd. 2 Shl. 6 Pence, og saaledes forholdsmæssigt. - Stempel penge betales f. Ex. af 100 Pd. 5 Shill., som udgjør 3/4 pCt. Afgivten af Kort og Tærninger er meget høi; af de sidste betales 16 Sh. Af Hunde, Heste, Pudder, Jagtredskaber, Vogne (efter Hjulenes Tal), og en Mængde andre Gienstande, maa svares Skat. Afgivtslisterne faae med hvere Aar en Tilvext. Det synes som man tilsidst vil blive nødsaget til at paabyde en Afgivtsskat eller Skatteafgivt, af Mangel paa beskattelige Gjenstande.