JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Om den forreste Kaleske betager dem, der sidde paa den bageste al – vist saare ønskelig - Luft og Udsigt, er Noget, hvorom Publicums Stemme maa høres, ved de af mig indførte Diligencer har jeg allerede, efter forstandige og agtværdige Reisendes Ønske og saakyndige Dom, med betydelig Bekostning ladet giøre mangen Forandring. Forfatteren maa man tilraade, om han, naar han reiser, vil undgaae alt Samqvem med de andre Reisende, at føre sit eget Skillerum med sig. De Vogne, som han kalder temmelig svære, have kun en Længde af 5 Alen 16 Tommer i de øverste Læderstænger og af 6 A. 4 T. i de nederste. Neppe vil han i disse kunne finde Rum for to Kalesker, om hver kun er indrettet til een Person, eller fire Rum til Gods. Jeg tør haabe, at enhver forstandig Mand vil være af samme Mening som jeg, at ingen skulde offentligen sende en saa ufuldstændig, ufuldkommen og uoverlagt Jdee ud i Verden. Erfaring bekræfter tilfulde, at mangen umoden Mening, i vore Dage skadeligen nok hindrer det neppe begyndte Bedres Fremme, og at enhver, der bestræber sig for Almeenvel, har at klempe med Vanskeligheder, som ofte ere uovervindelige. Slesvig, d. 21de Decbr. 1822. Løwe, Justitsraad, og Postmester i Slesvig. Noget Mere om og imod det Forslag, at Fæstesystemet maatte ophæves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
For nyligen har Undertegnede i nye Landocconomiske Tidender 5te Binds første Hefte læst en Afhandling af Hr. Kammerraad Drewsen, under Titel: "Min Anskuelse af fri Forpagtning og dens nærmeste Følger, hvori Forfatteren søger at fremstille Fæste paa Livstid som en Jndretning, der vel af Landbocommissionen, dengang den arbeidede paa at befrie Bonden fra Trældomsaaget, maatte ansees som nødvendig, for at sikkre Bonden de nys erhvervede Borgerrettigheder, og hvoraf man desuden med hine Tiders Kundskab om Agerdyrkningen ikke kunde forudsee de skadelige Følger, men som nu maa betragtes som et, formedelst Tidernes og Omstændighedernes Forandring, ikke længere nødvendigt Onde. Han skildrer til denne Ende Fæstejordernes slette Dyrkning og Drivt, som en nødvendig følge deraf, at Fæstebonden i Almindelighed mangler de tre nødvendige Requisita til et forbedret Agerbrug, Kundskab, Virksomhed og Kapital, og viser i denne Anledning ved Exempler, hvorlunde Bonden nok forstaaer at sammenholde og spare, men ikke at erhverve. Han viser tillige de i moralsk som statsoeconmisk Henseende skadelige Følger af Hoveriet, som bestaaer med og ved Fæsteindretningen, men tilligemed denne ogsaa vilde ophæves, og gaaer derpaa over til at beskrive den Tingenes Orden, som efter hans Formening vilde indtræde, dersom Fæstesystemet ophævedes; at nemlig flere Bøndergaardes Jorder da vilde samles, og der saaledes vilde opstaae Hovedgaarde af 2, 3, 4 a 500 Tønder Land, hvortil der skulde lægges et større eller mindre Antal Lodder af 10 a 12 Tdr. Lands Størrelse (f. Ex. 22 saadanne Lodder til en Gaard paa 500 Tdr. Land, som kunde erholdes ved at sammenslaae 12 Bøndergaarde, hver paa 60 Tdr. Land), der skulde beboes og dyrkes af Parcellister, som, i Vederlag for deres Boepæl og Jord, saavelsom for Skatterne af samme, skulde gjøre tre Dages Arbeide om Ugen paa Hovedgaarden, af hvilken Jndretning han lover sig de meest velgjørende følger for Godseierne og Bønderne saavelsom for hele Staten; – hvorhos Forfatteren tillige erklærer de Jndvendiger, som i den occonomiske Correspondent, saavelsom i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn ere blevne gjorte imod det Forslag at ophæve Fæstesystemet, for Misforstaaelser, da de gaae ud fra Forudsætning af en anden Tingenes Orden end den Forhenbeskrevne, som Forf. antager vilde blive til, dersom hiint Forslag blev bragt i Udførelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Det var i Kjøbenhavns nyeste Skilderie for 1821 Nr. 45, 46, 47, 48 at Undertegnede fremsatte de Jndvendinger imod det Forslag, at afskaffe Fæstesystemet, som Hr. Kammerraad Drewsen, tilligemed flere andre der læstes i oeconomiske Correspondent, erklærer for at være at betragte som Misforstaaelser. Nogen Tid efter, nemlig i samme Aargang Nr. 66, 68, 69, fremstod en Unævnt med et Forsvar for hiint Forslag, og adskillige Jndvendinger imod mine i forbenævnte Numere af Skilderiet yttrede Meninger. Flere Omstændigheder forvoldte, at mit Svar paa disse Jndvendinger, som strax derpaa blev skrevet, ikke offentliggjordtes. Nu da Sagen ved hiin Afhandling af Hr. Kammerraad Drewsen igjen er bleven bragt paa Bane, synes det mig ikke upassende, saavel at lade hiin Besvarelse træde for Lyset, som jeg haaber, uagtet det forløbne Tidsrum, dog for nogle Læsere endnu vil kunne have et Slags Jnteresse, som ogsaa at retfærdiggjøre det, jeg først har skrevet for Vedligeholdelse af Fæstesystemet, imod den Paastand af Hr. Kammerraad Drewsen, der erklærer det for Misforstaaelse, med behørigt Hensyn til de Modificationer, det omhandlede Forslag under hans Haand har modtaget. Altsaa først.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Svar paa hvad der i No. 66, 68, 69 af Kjøbenhavns Skilderie for 1821 en skrevet til Forsvar for det Forslag, at Bønder gaardes Bortforpagtning paa visse Aar, og efter frie Contracter maatte tillades. Enhver hvem det er om Sandhed at gjøre, seer vist ikke ugjerne, at det han har yttret som sin Overbeviisning, eller fremsat som Resultat af sine Undersøgelser, møder Modsigelser og Jndvendinger. Thi enten ere disse af den Beskaffenhed, at de virkeligen paavise noget Urigtigt og Feilagtigt i vore Meninger og vort Omdømme; og saadant bør det altid være os kjert at komme til at indsee og erkiende, eller ogsaa fremstille de sig for den roelig prøvende Fornuft som ugrundede og ubeføiede, og da tjene de til at bestyrke os i vor Troe paa det, som vi engang have erkjendt for det Sande og Rette. Det har derfor ingenlunde været mig ukjert, at mine i Skilderiets No. 4548 fremsatte Tanker i Anledning af det Forslag, at Bønder gaardes Bortforpagtning paa visse Aar og efter fri Contracter maatte tillades, i samme Blad har fundet Modsigelse. Men spørges, hvorfor, enten af den første eller af den sidste af hine Aarsager? enten fordi jeg er bleven bragt til at erkiende mine forhen yttrede Meninger som vildfarende, eller fordi jeg end mere har følt mig bestyrket i den Overbeviisning, hvoraf jeg har talt? – da kan og vil jeg ikke nægte, at jeg i de Jndvendinger, som i forbenævnte Numere af Skilderiet ere blevne fremførte imod disse mine Tanker, efter den roligste Overveielse, ikke har fundet Anledning til at forandre dem, og at jeg ligesaalidet endnu som før kan overtale mig til at troe, at en Forandring i vor Landboelovgivning, hvorved det blev tilladt at bortforpagte Bøndergaarde paa visse Aar og efter fri Contracter, var ønskelig eller raadelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
J det mindste kan jeg ikke overtale mig til at troe, at, naar en Godseier fik en betydelig Deel Bøndergaarde selv at drive og hvorpaa der skulde udføres forskjellige Slags Forbedringer, at da alt dette kunde skee paa den rette og tilbørlige Maade, men frygter for, at, hvor saa mange Jern vare i Jlden, nogle af dem vilde blive brændte, at meget vilde blive forsømt, og Gaardenes Tilstand i det Hele snarere forværret end forbedret. Man kan neppe tvivle herom naar man har seet, at paa nedlagte Bøndergaarde, som er bleven drevet paa Eierens egen Regning, og hvor de nyere Forbedringer i Landbruget skulde indføres, dette er skeet med saa ringe Held og daarligt Udbytte, saa hele Omegnens Jordbrugere derved have fattet Fordomme imod dem, indtil de endeligen paa andre Steder have seet dem iværksatte paa den rette Maade og af Folk, som rigtig forstode Tingen, og derved ere blevne overbeviiste om deres Gavnlighed. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Jndenlandske Efterretninger. Odense, d. 24 Decbr. Her er atter en Mængde falske Ti-Rigsbankdalers Sedler i Omløb, som baade i Henseende til Papir og Præg ere saa skuffende eftergjorte, at det skal være heel vanskeligt at skille dem fra de ægte. - Det spanske Lystspil Donna Diana, eller Stolthed og Kjærlighed, som i Søndags blev givet paa vort Theater, fandt udmærket Bifald, som det og fortiente, saavel for de prægtige Dragter og Decorationer, hvormed det var udstyret, som for den Livelighed, der fra Begyndelsen til Enden herskede i Spillet. Jsær udmærkede vor talentfulde Jomfru Becker sig ved sin talende Mimik som Donna Diana, Hr. Schätze, som Don Cesar, Hr. Salzwedel som Perin- og Hr. Boye som Don Diego.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Blandede Efterretninger. Digterkrigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Det er bekjendt, at Carl den Femte, for i levende Live at have en Forestilling om, hvorledes det vil see ud, efter hans Død, lod anstille sin høitidelig Jordefærd og sig selv bisætte i Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Digteren Gothe behøver, i poetisk Forstand, ikke selv at foranstalte en saadan Jordefærd, thi adskillige Critikere, der synes at være Organer forer Partie, ere i denne Tid ivrigen sysselsatte med med hans Digterglories Ligbegjængelse, og han kan deraf allerede i Livet slutte sig til, hvorledes Mange ville dømme om hans Digterværd efter hans Død. Men denne hans Skjebne synes at være en Følge af hans Forguderes overdrevne Forherligelse, og en retfærdig Nemesis hævner her de Haansmil, hvormed denne Digter og hans Tilhængere engang saae ned paa dem, der ikke hørte til hans Skole. Hvo erindrer ikke den høist ukierlige Maade, hvorpaa Tydsklands fortjenteste Mænd bleve behandlede i de berygtede Eenier, der havde Goethe og Schiller til Forfattere, J Wien er der nu opstaaet en ny heftig Modstander af Goethe, Dr. M. Spann, som er Professor sammesteds, og som i det Wienske Conversationsblad for 1821, No. 8-10, har leveret et bidende Stykke, med Overskrift: Goethe som Lyriker, belyst af M. Spann, hvori han troer ganske at have slaaet denne berømte Mand som lyrisk Digter. Han paastaaer, "at Goethe i det andet Tricennium ved lette og J. H. Boss ved groteske Geniespring har viist, hvorledes det tydske Sprog og den tydske Fremstillingskonst kunde lokkes bort fra sin haabefulde (formodentligen Gottscheedske?) Uddannelse. Hr. v. Goethe metamorphoserede allerførst hos unge Folk den moralske dømmekraft med sin Werther, i det han søgte, at anbefale unge Mennesker den lovstridige Sædelighed, udsmykket med et behageligt Draperie. Derpaa fulgte Gotz v. Berlichingen, som i det første Oplag uden Aposiopesa, skrigende i den fuldelig udført Sætning ud af Vinduet: "Eders Høvidsmand skal skaffe mig ham." - vandt hos unge Folk, ved sin snaksomme Diærvhed, som Genialskildring af gammeltydske Sæder, stort Bifald. J hans lyriske Digte blev det, under glædeligt Bifald, gjort den unge Verden haandgribeligt, hvorledes uden intensiv Gehalt, formedelst flaue (!) Riim, saavel den rationelle Tænkens og Erkjendelses almindelige Regler, som de paa den grundede Regler for Skriftsproget, og derhos i det forargelige Digt Bruden fra Korinth, hvorledes ogsaa Respecten for den ærværdigste Gjenstand kan fravindes Valpladsen. Tillige havde de paa hverandre følgende Partier af den critiske Philosophie gjort de unge Hoveder forrykte, og, ved dem og de prangpoetiske Mønstre, bibragte Koller, søgte larmende Kraftgenier, at opstille eventyrlige Theorier i de veltalende Konster, og at gjøre deres ligesaa eventyrlige Hjernefostere, som Mønstre paa prosaisk og poetisk Fuldkommenhed, gieldende i Vankjenderes Øine. Dr. Spann,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
gjennemgaaer nu i philosophisk, æsthetisk og logisk Henseende, adskillige enkelte lyriske Digte af Goethe og forandrer dem, efter sine critiske Synsmaader. Sine Critiker ledsager han med temmelig drøie Udfald, saasom: "saadant Tøi kjøbes, læses og anprises i Tydskland i Oplag paa Oplag. Han slutter med: Saaledes som de opstillede syv Mønstre ere vanheldede af alle Arter af Feil, saaledes ere de fleste øvrige Poester af Hr. Goethe beskafne. Jmidlertid finder det nuværende Tydskland dem, uden Undtagelse, skjønne, og Skriblerne efterligne, efter Ævne, ikke det Gode, det Fortræffelige hos Digteren, men hans Feil. Naar Efterverdenen engang, ved Apollo's og de ni Søstres Gunst, af Fornuftprinciper vil lære at dømme bedre end Hr. v. Goethes Samtidige, saa vil den ganske sikkert sige: At nostriproqvi Goethinos et numeros et landavere sales, nimium patienter utrumque, ne dicam stulte miratti. Under Titel af Goethe og Pustkuchen over uber die beiden Wanderighre Wilhelm Meisters und ihre Verfasser, ein Betragzur Geschichte der dentschen Poeste und Poetik, herausgegeben von Prof. Schutz in Halle, er udkommet et Værk, nærmest foranlediget ved de af Præsten Dr. Pustkuchen i Lieme, ved Lemgo, forfattede Wanderjahre, i hvis 1ste Deel (Halle 1823. hos C. Anton, 8, 460 S.) man finder det Væsentlige samlet, som over Goethes Wanderiahre, Wilhelm Meisters (som en Fortsættelse af Lehriahre. betragtede og over Wilhelm Meisters Tenden overhoved er sagt, ledsaget med Udgiverens Anmærkninger. En anden Deel skal indeholde Pustkuchens Wanderiahre, som Roman, fremdeles, til Gjendrivelse af den deri opstillede Theorie og Critik over Gothe, en Undersøgelse af hans dig teriske Fortjenester, Recensionerne over andre Critiker, ledsagede med Anmærkninger, og ifald didindtil nye Belysninger af Wanderiahre eller Bedømmelser af det Schutske Skrift skulde udkomme, ogsaa disse. - Som Bevæggrund til dette foretagende anfører Forf. det Ønske, at bidrage til at afgjøre den æsthetiske Retsstrid angaaende begge Wilhelm Meister, og en Sag, hvori det tydske Folks Nationalære og dets Aandstorheds Hæder ere interesserede; fremdeles har han i den anden Deel den Hensigt, at være den store Digters Sagfører mod en, ikke allene hans Characteer overhoved, men ogsaa Poesiens Væsen miskjendende Critik over ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Saaledes havde man da her - siger et tydsk Blad – et Slags compendieus Conversationslexicon over Goethe, i hvilket Halvviden og Jndolenz beqvemt kunne opsøge sig en Dom over Wanderiahre og Goethe selv, f. Ex. om denne Bog er den sidste af alle (poetiske) Hældinger, en Ragout eller Pasticcio, parador Nonsens og Gallimathias; en Fascikel af Fragmenter; Digterens Afskeedkort o. s. v., eller et Mesterstykke; Verden selv; en Visdommens Gave; et dybsindigt anlagt fabuløst Jdeal=Pædagogium; et behageligt Amalgam; en Legemliggjørelse af den usynlige Kirke, et Sidestykke til Platos Republik; et Aands Kaleidoskop o. s. v. - Endvidere, om Goethe er en 70aarig Yngling; en gaadedyb Olding; en forfærdelig Historiker, en Lærd, i sand encyclopædisk Betydning; en Philosoph og – en Digter o. s. v. eller: en Gammel, som har begyndt at gaae i Barndom, en Mystiker og Mystificant; en Pharisæer, en Atheist, en Utydsk, som mindst tilkommer et National-Hædersminde, en Maculaturkræmmer; en confus Tænker; en forfængelig Daare, en Mand, hvis Devise er: Verden vil bedrages &c. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Den nyligen afdøde Fyrste af Hardenberg har i sit i den Kgl. preussiske Kammerret hidtil nedlagte og nu aabnede Testamente, bestemt Herskabet Neu-Hardenberg til et Familie-Fideicommis, saaledes, at hans efterladte ældste Søn, Kgl. Dansk Geheimeconferentsraad, Greve af Hardenberg, Storkors af Dannebrog, og hans mandlige Descendenter skulle vorde Besiddere af samme, men i Tilfælde af, at denne skulde ved Døden afgaae, uden mandlige Descendenter, skal Fyrstens Brodersøn, den i Preussisk Tieneste staaende unge Greve Hardenberg, succedere i Besiddelsen af hiint Herskab. - Neu-Hardenberg er den Dotation, som den Afdøde, ved sin Ophøielse i Fyrstestanden, fik af sin Konge, som Belønning for den Tjeneste, han havde viist Fædrenelandet. Det bestaar især af det forrige von Prilliske Herskab Quilitz i een af de frugtbareste Egne af Mittelmark, nærved Oderbruch. - Det fortjener at bemærkes, at neppe nogen Statsembedsmand har været decoreret med saa mange Ordener, som den Afdøde, nemlig ialt med 24, hvoriblandt den Kgl. danske Elephant orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
J Landkredsen Trier har man fundet en Blikdaase med adskillige Guld-og Sølvmynter, fra 1617 og 1624. Paa een af Sølvmynterne findes den ogsaa i vore Dage fuldgyldige Bøn Domme, conserva nos in Pace, J Wilkischkin i det Preussiske Litthaner forgiftede en Bondekone, navnlig Weischeril d. 12 Nov. d. A. sin femtenaarige Datter, af Frygt for, at denne skulde røbe at hun havde stiaalet Gjæs. Efter Opdagelsen af Misgierningen tilstod hun, for 2 Aar siden at have dræbt sin Svigerfader, for destosnarere at kunne arve ham, og for 6 Maaneder siden hendes ældste Datters Mand, for at faae hiin gift med en rigere Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-28
Kjøbenhavns Børs d. 27 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. - . London 2 M. 11 1/2 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rasbksedler 12 3/4. - Svenske Sedler 59 s. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-31
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. a 80000 Ra Nittende Aargang. No. 105. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 31 December 1822.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-31
Som Resultat af disse Betragtninger fremgaaer, efter min Mening, da dette, at Jorddrotter nes formeentlig større Tilbøielighed at anvende noget paa deres Bøndergaardes Forbedring, dersom det stod dem frit for at bortforpagte disse paa visse Aar, neppe vil kunne ansees som tilstrækkelig Grund til slig en Forandring i vor Landboelovgivning, da saadanne Forbedringer, hvis de ikke skulde udføres paa en Maade, der var meget usikker, og kunde give Anledning til mange Slags Misbrug, ligesaa godt, og med ligesaa megen Udsigt for Eieren at vinde derved, kunde udføres ved vort nuværende Fæstesystem, ja endog uden videre Medvirkning fra Godseierens Side, end den som er skeet ved Udskiftning og Udflytning, Tid efter anden kunne ventes udførte af selve Fæsterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-31
Jndenlandske Efterretninger. J Kirkeaaret 1872 ere i Fyens Stift Copulerede 1156 Par, Fødte: af Mandkjøn2200, af Qvindekjøn 2071, Uægte 613, tilsammen 4884, Døde: af Mandkjøn 1447, af Qvindekjøn 1362, tilsammen 2809. Altsaa 2075 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte ere 38 Par Tvillinger. Jblandt de Døde ere 198 dødfødte, og 1018 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. 28 have opnaaet en Alder fra 90 til 100 Aar, og 2 ere blevne over 100 Aar gamle. Ved ulykkelige Hændelser ere 44 omkomne, af hvilke 28 ere druknede. 15 Selvmord have fundet Sted, af hvilke dog det ene i Raserie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-31
J Viborger Samler af 25de December, læses følgende under Jndsendt: J Anledning af det i Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 101, og i Samleren Nr. 152 derefter ordlydende Jndførte, angaaende Skoleprogrammer fra Jyllands lærde Skoler, være det mig tilladt at bemærke, Vist nok kunde man ikke andet end mene, at den Anførsel i Skilderiet, som anledigede det Svar, hvorpaa dette er Giensvar, jo kunde og maatte tages efter Ordene; men da nu den ærede Herre, som svarer, ikke forstaaer det saaledes, men vil: at Skolernes Rectore skulle være Programmernes Forfattere, og navnlig citerer Hr. Rector Taubers Historie om Aarhuus Skole, saa være det Jndsenderen tilladt, at anmærke, at Hr. Rector Tauber da kun var Overlærer. - Mange, især latinske, Programmer, vil vel heller ikke kunne ei teres fra Rectorerne i Jyllands Skoler, flere af dem, man i senere Tid saae, vare paa Modersmaalet. At give de lærde Skolers Historie, der for Nutid og Eftertid kan have særegen Nytte, er eet, og at skrive Program over enhver selvvalgt Materie, er dog et andet. Men naar den ærede Herre mener, at Publicum skulde glædes ved, at læse de lærde Skolers Historie paa Latin, saa tillader jeg mig heri at troe det ganske Modsatte, da dette Sprog vist nok ikke er Publicums; med mindre nogle faa gode Venner derved skulle kunne forstaaes. Vore lærde Skolers Historie vilde vist nok begierligen læses paa Dansk, og hertil bør man ønske Vedkommende Lyst og Tid. Endelig bør jeg tilføie, at jeg paa ingen Maade staaer i nogen Forbindelse med det lærde Skolevæsen, saa at dette Jndsendte ikke af saadan Grund er fremkommet. Det er en Mening, der maaskee ikke er Andres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-31
Blandt Lordens nyeste Værk roses hans Sørgespil Sardanapalus, som et smukt og kraftfuldt Arbeide, endskjøndt de engelske Konstdommere ville paastaae, at hans Traqvedier, paa hiin nærsom Dramer, have store Feil og mangle digterisk Finhed. Men det Stykke, hvorved han især har givet sine Fiender Vaaben i Hænder, er Sørgespillet Can. Hans Recens. i Quarterly Revier f. Oct. 1821 til Febr. 1822 mener, at det havde været at ønske, at dette Stykke, som han kalder " Mysterium, aldrig havde været trykt, uagtet det er fuldt af Skjønhed og vidner om større Kraft, end noget andet af Forfatterens dramatiske Arbeider. Det vil volde gudfrygtige Mennesker i det Hele stor Forargelse. Det vil være urimeligt i saadant Tilfælde at anmærke, at man ikke vel kan vente, at Lucifer skal tale som en orthodor Geistlig og at Samtalen mellem den første Oprører og den første Morder naturligviis ikke kan være meget ulastværdig, eller forsvare Miltons Autoritet, eller de gamle Mysteriers Forfattere for saadanne anstødelige Samtaler. Sagen er, at her det hele Argument er stilet mod Guds Godhed eller Magt og imod Religionens Fornuftighed i Almindelighed. Fanden og hans Pleiesøn beholde Marken ganske for sig og mødes med intet uden med indstændige Bønner og ufornuftige Rædsler o. s. v. Engelland straffes en vis hemmelig Alligevel er den dog Forbrydelse med Galgen. hyppig, og der hengaaer intet Aar, uden at jo adskillige Personer blive overbeviste om at have gjort sig skyldige i samme. Men et af de største Onder er, at Skurke ofte benytte sig af det Paaskud, at ville anklage formuende Folk, tilat afpresse dem Penge. For et Par Aar siden blev En af Biskoppen af Clogher i Jrland anklaget paa denne Maade, men efterat Prælaten havde gjort Eed, blev hiin erklæret for skyldig og grusomt pidsket gjennem Dublin og jaget i Elendighed. Men i Juli Maaned dette Aar blev Biskoppen grebet i et Ølhuus i samme Forbrydelse. Med største Møie frelste Politiet ham fra Pøbelens Raserie og bragte ham i Vagten. Næste Dag satte Magistraten ham igien, mod en Borgen af 1000 Pd. St., paa fri Fod. Hs. H. har imidlertid begivet sig paa Reiser. Hans Navn er Percy Jocelon. (Efter T. Morgenbl.)J Berlin har vedkommende Øvrighed ladet bekjendtgjøre, at en undvegen Kjøbmand, Bernhard, efter den anstillede Criminalundersøgelse, er dømt til at ansees for en bedragersk Bankerotteer, og desaarsag erklæret for at være æreløs, og at hans Navn skal opslaaes paa Galgen. Han opfordres til inden fire Uger at søge Restitution, da efter den Tids Forløb Dommen fuldbyrdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-31
Kjøbenhavns Børs d. 31 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Amsterdam 2 M. 235. London 2 M. 11 1/4 Rbdlr. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Dec. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) ell. 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Norske Rgsbksedler 12 1/2 a 13. - Svenske Sedler 59 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-31
Nytaarsgaver Hos Boghandler Reitzel, store Kjøbmagergade No. 1, ved Amagertorv, forefindes til Udvalg alle i Tydskland udkomne tydske og franske Taschenbücher f. 1823, med sine Kobbere, ligeledes de nyeste danske, tydske og franske Billede og Læsebøger, samt Spil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1822-12-31
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-01-04
Der gives kun faa Nytaarsgaver og æsthetiske Tidsskrifter, hvori De ikke finder mit Navn. Jeg har villet give mig den Frihed, at spørge Dem, om vi ei kunne slutte et Slags Accord om en ugentlig Leverance af poetiske Arbeider til Deres yndede Blad, Hvalfisken?" - "Poesier, min Herre, er noget, som jeg ideligen overvældes med.