JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Jtalien, den 18de Januarii. Man forsikkrer, at Ministeren Lacroix har erklæret de i Paris værende Deputerede fra Lombardiet, at, saasnart Mantua var indtaget, Directoriet efter Frankerigs Jnteresse og Jndvaanernes Ønsker vilde afgiøre disse Landes Uafhængighed. Den neapolitanske Minister Marqvis de Vasto er endnu bestandig i Rom. Han giver sig, tillige med den franske Minister, al muelig Umage for at formaae Paven til Fred med Frankerig, men forgieves. (Noget vil det midlertid vel hielpe, at Hs. Hellighed der ved sin i Madrid værende Nuntius har søgt at faae det spanske Hof til Mellemhandler, derfra i uventede Udtryk skal have faaet et Afslag). Derimod skal en Coureer fra Wien have bragt det Budskab, at Keiseren tager levende Deel i den pavelige Stoels Anliggender. De pavelige Tropper forstærkes med 10 - 15000 Mand Østerriger (som vil faae en besværlig Reise did) og udgiøre da en Armee paa 40000 Mand. Paa Pavens Befaling, skal den første Eskadron af hans frievillige Cavallerister, der med første under Ritmester Bischi gaaer i Feldten, først 8 Dage i Forveien holde aandelige Øvelser, for at forberede deres Gemytter til Religionens modige Forsvar. Disse nævnte Tropper skal General Colci commandere; dog er ham, ligesom General Mack - der skal commandere den portugisiske Armee – forbeholdet hans Regiment og Plads i keiserlig Tieneste. Synderligt nok er det ellers, at fremmede Magter ere saa begierlige efter at tage keiserlige Generaler i deres Tieneste, da dog Østerrigerne sielden tabe et Slag, uden at skyde Skylden paa en General! –De Engelske siges nu at have forladt den toscanske Kyst og Øen Elba, og være seglet til Gibraltar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Kiøbenhavn, den 6 Februarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Meteorologiske Observationer. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Vinden. Therm." 30 Januar V. S. V. 28. 2. 8. 2 Varme. S. V. Febr. V. S. V. N. V. Hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet er udkommet Charis, Almanak for 1797, ledsaget af en Samling Digte fra adskillige af vore berømte, yndede, og bekiendte Digtere, udgiven ved K. L. Rahbek. Prisen er 3 Mark hæftet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte Kobber, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk., samt Stats-Calender for 1797, 4 Mk. 4 Sk., heftet 4 Mk. 8 Sk.; tillige faaes Tyrke-Almeenakker for 6 Sk. Ribers Minde erindret ved hans Jordefærd den 1ste December 1796 i en Sørgetale af Biskop Balle, og en Sørgesang af Fr. Høgh Guldberg paa Seminariets Høresal, faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
Fra Pressen er nylig udkommet 2det Oplag af O. J. Samsøes efterladte digteriske Skrifter, udgivne ved Prof. K. L. Rahbek; faaes hos Directeur Schultz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 for 1 Rdlr., hæftet 1 Rdlr. 6 Sk., og indbunden 1 Rdlr. 1 Mk. Hvori det bestaaer, at have sand Religion, forklaret efter Jacobs Epistel, 1ste Kap. V. 2227, i en Tale paa det Kongelige Waysenhuses Stiftelses Dag den 11te October 1796, holdet i Seminariets Høresal, paa Blaaegaard, af Dr. Nic. E. Balle, Biskop i Siellands Stift, faaes hos Directeur Schultz, paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet, for 4 Sk. Sammesteds faaes Anviisning til at kiende og helbrede Radesygen, for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-06
AVERTISSEMENT. Mandagen den 6te Martii førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 6te Julii til den 31te December 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 6te Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet, bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Kiøbenhavns Aar. No. til Lausiunis. Tidende. Philipstilentii. nu Fredagen, den 10 Februarii. Herg, udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schulz. Paag, den 24de – 28de Januarii. Er Antal. Borgere havde i Leiden udstædet et Circulair, hvorved de havde indbudet alle Republikens Primairforsamlinger og Folkeselskaber, at sende nogle Deputerede til Leiden, og der oprette en Centralforsamling, der kunde concentrere Folkets Stemme i sig, og understøtte Conventen i sin Virksomhed. Dette Skridt af de leidenske Borgere erklærede Præsidenten utilladeligt, og paastod, Hensigten af denne Centralforsamling syntes at være, at sætte Conventen en Medbeiller og Forarbeider i dens Beslut ninger ved Siden. Der udnævntes en Commission at give sin Eragtning herom. Denne afgav sin Jndberetning saaledes, at bemeldte Centralforsamling slet ikke maatte taales i Leiden, og foreslog en Proclamation, hvori Conventen opfordrede det bataviske Folk ikke at give hiint leidenske Circulaire noget Gehør, da Conventen ansaae sligt, som et Anslag mod Folkesouveraineteten, og vilde bruge al sin ihændehavende Magt derimod. Om dette Forslag blev nu levende Debatter. Centralforsamlingens Forsvarere fik lydelige og gientagne bifaldsklap fra Gallerierne. Præsidenten vilde lade de Klappende hæfte, men deres Forsvarere raabte, han skulde først advare dem. Efter megen Trætten blev endelig besluttet, at Proclamationen mod Centralforsamlingen skulde udstædes, hvilket ogsaa skeede. Conventen gav nu adskillige Decreter mod denne Centralforsamling, nogle fra Utrecht til Leiden rykkede franske Tropper hindrede dens Sammenkomst, hvorved og en Commission fra Conventen var tilstæde, Provincial-Administrationerne for de Districter modsatte sig den ligeledes, særdeles Provincial-Administrationen for Holland, der lod Clubbisternes 5 Anførere hæfte, og bringe til Haag. Leidens Municipalitet fandt sig fornærmet, at man saaledes uden dets Vidende lod Borgere der af Staden tage ud af deres Huse, og bringe til Haag, og skrev i denne Anledning et hvast Brev til Administrationen. Denne overgav derpaa Sagen til Generalprocureuren, for at lagttage det bataviske Folks Ret. Conventen, til hvem det leidenske Municipalitet skrev, indsatte en Commission herom. Midlertid blev Leiden paa en Maade sat i Beleirings Stand, Portene bleve besatte, og ingen, uden skarp Undersøgelse, ud- eller indladt. Dog frigav man de fem hæftede Borgere paa deres Æresord, og man haaber, at de af Conventen føyede eftertrykkelig Anstalter have tilendebragt denne Sag. haa Den Jndretning, at Provindsernes Gield er forvandlet til Nationalgield, har opvakt megen Misnøye i de Provindser, der ikke have saamegen Gield, som de øvrige. Denne Skjæbne træffer især Provindserne Geldern, Overyssel, Grønningen, Drenthe, og hollandsk Brabant, hvorimod Holland, Zeeland, og Friesland vinde derved. Jøvrigt sysselsætter Conventen sig flittig med at fuldbringe Constitutionen, og de nyreviderede Menneskerettigheder og Pligter ere allerede for en Deel decreterede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Brüssel, den 26de Januarii. Den 20de blev her Baron Morselle, som Hovedmand for Sammensværgelsen ved Afflighem, henrettet. Blandt hans 8 officielle Forsvarere var den forhenværende offentlige Anklager Mallarme, der med megen Varme antog sig ham. Midlertid vedvare Uroelighederne. J det lüttichske og limburgske hersker megen Misnøye over Forandringen i Religionssager. Midlertid haaber man meget af indenlands Ministeren Benezech, som ventes did.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Wien, den 21de Januarii. Krigsomkostningerne for indeværende Aar beløbe sig til meere end 80 Millioner Gylden. De sædvanlige Jndkomster, der ere bestemte til Armeens Lønning, beløbe sig til 20 Millioner. Laanet paa faste Eiendomme indbringer omtrent 10 til 12 Millioner, og de frievillige patriotiske Gaver beregnes omtrent til 3 Millioner. De overordentlige Fornødenheder for Aaret, der endnu maae skaffe Sikkerhed for, beløbe sig altsaa til 25 Millioner Gylden. Denn Summa bliver nu dækket ved Engellands Pengeforskud, da samme, som man veed, har bevilget paa ny 3 Millioner Pund Sterling, hvoraf for det første en halv Million skal sendes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
London, den 24de Januarii. Efter alle udløbne official Depecher har Lord Bridports store Flode paa hele sit Krydstog slet intet fiendtligt Krigskib truffet. Han kom for tidlig for Brest, inden de franske Skibe endnu havde forladt den irlandske Kyst, og for silde til Bantrybay, efter at de Franske alt vare seilede derfra, overalt vil man være nu kommet efter, at de franskes Tab paa dette Tog, saa uhældigt det end har været, langt fra ikke er saa stort, som vore Ministerial=Tidender have gjort det; ligesom man og umter om, at vor Regierings Foranstaltninger, og vor Søemagts Fortrin slet ingen Deel have enten i Togets Mislykke, eller de franskes Tab. Man paastaaer i denne Anledning, at Søeministeren Lord Spencer vil tage sin Afskeed, af Fortrydelse over de mange ham over Bridports Tog gjorte Bebreidelser, hvorved midlertid andre erindre, han i saa Fald maatte have taget sin Afskeed forlænge siden, da Toget paa Qviberon og flere deslige hans Foranstaltninger ikke have været heldigere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Da den 17de Januarii det irlandske Parlament var samlet at beslutte en Takadresse for et Budskab fra Vicekongen, og den irlandske Skatkammerkanzler havde sær talt meget om den Tak, Huset skyldte Kongen for hans Jrland viiste Understøttelse, opkastede den irlandske For Hr. Grattan, den Tvivl, om virkelig Regieringen havde viist saa megen Jver for Jrlands Beskiærmelse, dets Redning tilskrev han Hændelsen; og vilde Parlamentet saavidt glemme sin Pligt, istedet for at drive paa en Undersøgelse, at glide over den Ting med en Compliment, torde Jrland for Fremtiden i ingen Fare kunde giøre sig Regnskab paa den brittiske Søemagts Understøttelse. Om maaskee Admiralitetet ikke havde vidst den brestiske Flodes Bestemmelse, som de parisiske Tidender alt for 3 Maaneder siden havde været fulde af Dog blev Kysten 16 Dage givet til Priis for Fiendens Naade, Søemagten var fraværende, og deres Forsvar overladt til Stormene. Saadan en Forsømmelse af Jrland havde fra Arilds Tid været de brittiske Ministres Skik. Havde Frankerig været lykkeligt i sin Landgang, vilde de have raabt Hævn over den brittiske Minister, og nu vil de takke ham for hans strafværdige Ringeagt, da Himlen havde beskiærmet dem. Havde Hoche gjort en Landgang i Jrland, og naaet Cork, kunde han vel der have fundet sin Undergang, men vilde dog sat deres blomstrende Tilstand adskillige Aar tilbage. Han foreslog altsaa en Ændring, der indeholdt Daddel over Ministeren, men det blev forkastet, saavel som et ligt Forsøg, i Overhuset. Paris, den 26de Januarii. J Gaar sendte Directoriet følgende Budskab til begge Raadene: "Directoriet iler at mælde dem de underfulde Seiere, den brave italienske Armee paa ny har tilkæmpet sig. Følgende er Udslaget af de Træfninger, der fra 12 til 15 begge benævnte Dage iberegnet have havt Sted, i Anledning af de ny Forsøg, Fienden har gjort paa at undsætte Mantua. 23000 Østerriger ere gjorte til Fanger, hvoriblandt 3 Generaler, og alle Batailloner vienske Frievillige; fremdeles ere 6000 Fiender dræbte eller saarede, og 60 Kanoner og 24 Faner erobrede. Ogsaa har man giort endnu et Husarregiment til Krigsfanger, og hele den fiendtlige Armees Bagage, samt den hele Transport Oxer, og Bagage, som Fienden vilde bringe Mantua, til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Ved disse lykkelige Tidender have vi Føye at troe, at Erobringen af denne vigtige Fæstning endelig vil krone vor uovervindelige italienske Armees, og den uforfærdede Generals Bestræbelser. Barras, Præsident. Da dette Budskab var forelæst, var i 500s-Raadet ikke paa videre Raadslagning at tænke, man svingede Hattene, og raabte jublende: Republiken og vore brave Armeer leve. J 500s Raadet yttrede Dumas, at enten nu Mantua faldt tidligere eller seenere, sagde ikke synderlig, da den til Mantuas Undsætning bestemte Armee gandske var tilintetgjort, at man altsaa skulde takke Bunaparte og hans hele Armee, at den havde aabnet Veyen til Almeenfred; og endte med at foreslaae, at man skulde tilbyde Europa den Fred, det ventede, den ærefulde Fred, Frankerigs Seiere betryggede, den retfærdige og afveiede Fred, der vilde blive antaget, og endelig sige, at denne Fred var den for deres Friehed tilstrækkelige Compensation.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Midlertid taler Redacteuren om en ny Rustning i Brest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Frankfurt, den 31te Januarii. De i Gaar fra Venedig og Jnspruck ankomne Breve stadfæste de keiserliges frygtelige Nederlag. Hovedulykken har ramt General Proveras Corps, der rykkede frem fra Paduakanten, lykkelig passerede Adigefloden, og trængte frem til Egnen ved Mantua, men der af de Franske, som Dagen tilforn havde slaaet Alvinzy, blev gandske indsluttet, og efter en haardnakket Fægtning nød at capitulere. Dette Tab af et Corps paa 12000 Mand med alt dets Artillerie og Feldteqvipage, tilligemed et meget betydeligt Approvisionstrain, er den største Ulykke, der er hændet de Keiserlige i denne Krig. Formedelst disse Ulykker, ere de keiserlige Statspapirer her faldne 15 Procent. Jtalien, General Alvinz er allerede tilbage til Treeri; alt to Dage fattes Posten fra Roveredo i Jnspruck, hvilket man anseer for Tegn, at de Franske ere der. Erkehertuginden, Regieringen o. s. v. ere atter i Begreb med at begive sig bort. Det hedder, Paven vil begive sig til Wien. Ogsaa i Venedig er almindelig Skræk, og man venter der Buonaparte, der allerede har besat Padua, hvorfra alle keiserlige Tropper have i største Hast draget sig tilbage. Disse Seire ere demærkeligere, da Buonaparte har maattet slaae, inden han fik de ventede Forstærkninger. Mange Tropper ere underveis til ham; ogsaa danner Kellermann ved Chambery et betydeligt Corps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
London, den 2731te Januarii. Jrlænderne beklage sig meget over de Engelske, som ved det truede Jndbrud have ladet Landet være værgeløst, og ubedækket; man troer derfor, at enten Lord Bridport eller Lord Spencer vil blive bragt til et offentligt Forhør, for at angive Aarsagen, hvi Floden ikke tilforn er udløbet, ja nogle nævne endog Hertugen af Clarence, som Lord Spencers Eftermand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
J Grevskabet Londonderry ere mange Sogne i Oprørstilstand; det irlandske Geheimecabinet har offentlig erklæret dem deri. Da efter al Anseende de ny fiendtlige Rustninger, der anslaaes til 100000 Mand, gielde Skotland, føyes Anstalter til dets Forsvar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Fra Ostindien har Regieringen foruroligende Efterretninger. De oprørske Bevægelser blandt det engelske Militair i Bengalen, som alt i to Aar er blevet klaget over, vedvare desværre, og ere nu blevne saa stærke, at Regieringen paa det indstændigste har anmodet General Cornwallis paa ny at gaae til Asien, som Generalgouverneur for Bengalen, da man troer, han eene er i Stand til at stille dette Uveir. Cornwallis har og virkelig besluttet sig dertil, og vil snart tiltræde Reisen. Hr. Adam er i Washingtons Sted valgt til de forenede Staters Præsident. som og Nederelsen. Mantuas Erobring, som sidst bebudedes, er endnu ikke paafulgt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
Kiøbenhavn, den 10 Februarii. Capitels Taxten for 1796 Aars Afgrøde i Aarhuus Stift er: Rug, 2 Rdlr. 4 Mk. Byg, 1 Rdlr. 4 Mk. Havre, 1 Rdlr. 4 Sk. Boghvedegryn, 4 Rdlr. 5 Mk. Smør, 31 Rdlr. 4 Mk. J Aalborg Stift. Rug, 2 Rdlr. 3 Mk. Byg, 1 Rdlr. 3 Mk. 8 Sk. Havre, Mk. 12 Sk. J Thye og Morsøe. Rug, 2 Rdlr. 4 Mk. Byg, 1 Rdlr. 4 Mk. Havre, 1 Rdlr. 8 Sk. Capitels-Taxt for 1796 Aars Afgrøde i Lolland og Falster, som efter indhentede Efterretninger om Priserne paa alle Slags Kornvahre i dette Stift er ansat for ethvert Amt saaledes: Aalholm og Mariboe Amter. Hvede, Tønden 4 Rdlr. 8 Sk. Rug, 2 Rdlr. 2 Mk. 14 Sk. Byg, 2 Rdlr. 3 Sk. Havre 1 Rdlr. 1 Mk. 14 Sk. Hvide Erter, 2 Rdlr. 2 Mk. 1 Sk. Graae Erter, 2 Rdlr. 1 Mk. 8 Sk. Haldsted Klosters Amt. Hvede, 3 Rdlr. 5 Mk. 10 Sk. Rug, 2 Rdlr. 2 Mk. 8 Sk. Byg, 1 Rdlr. 5 Mk. 14 Sk. Havre, 1 Rdlr. 10 Sk. Hvide Erter, 1 Rdlr. 4 Mk. 15 Sk. Graae Erter, 1 Rdlr. 4 Mk. 12 Sk. Nyekiøbings Amt. Hvede, 4 Rdlr. 3 Sk. Rug, 2 Rdlr. 2 Mk. 15 Sk. Byg, 2 Rdlr. 5 Sk. Havre, 1 Rdlr. 2 Mk. 4 Sk. Hvide Erter, 2 Rdlr. 2 Mk. 1 Sk. Graae Erter, 2 Rdlr. 1 Mk. 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
J Tallotteriets 570 Trækning i Wandsbeck, den 7de Februarii, udkom følgende Nummere: Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions=Almanak for 1797, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, samt Musen-Calender for Aaret 1797 i Pergament med Futteral, 4 Mk. 4 Sk.; saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte Kobber, 2 Mk.; røde, blaae, og sorte Kobbere, 1 Mk. 8 Sk., samt Stats-Calender for 1797, 4 Mk. 4 Sk., heftet 4 Mk. 8 Sk.; tillige faaes Tyrke-Almenakker for 6 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-10
AVERTISSEMENT. Mandagen den 6te Martii førstkommende, bliver paa det . Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 6te Julii til den 31te December 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence-Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgiør samme, forinden Auctionen bemeldte 6te Martii begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. At Kiøberne af de Contrebande og til Udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Kiøbenhavns No. Aar unus, kunnen. Post-Tidende Last, paa dis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Mandagen, den 13 Februarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Fra den russiske Grændse, den 20de Januarii. Da hans russisk keiserlige Majestæt har vægret sig at underskrive den endnu i Keiserindens Tid udkastede Subsidietractat med Engelland, i Følge hvilken Rusland mod høyst maadelige Subsidier skulde levere 65000 Mand, har den engelske Agent, som det var overdraget, herom med Keiserindens Ministre at aftale det fornødne, og besørge Udbetalingerne, forladt Petersborg, og er taget tilbage til Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Weichselen, den 26de Januarii. Kongen af Polen ventes i Petersborg, hvor han skal beboe det orlowske Pallads, men hvor han meenes ikke at skulde opholde sig længe. Der ere nu mange Polakker i Petersborg, der venter paa Kongens Ankomst. Man vil paastaae, at der angaaende Polen er noget paa Tapetet. (Hvad dette noget omtrent kan være, sees formodentlig af følgende Skrivelse fra Wien, som Hr. von Schirach i sin sidste Journal har meddeelt: "Den ny russiske Keiser har vel i første Audients behandlet vor Minister med største Udmærkelse, og forsikkret ham, han intet inderligere øn skeede, end at vedligeholde, og stedse fastere at knytte de med vort Hof bestaaende Forbindelser; men adskillige siden paafulgte Skridt, en vis mod Preusen viist Prædilection, Afslaget af den Subsidietractat, der med Engelland skulde sluttes, den paa 3 Aar udstillede Rekrut udskrivning, og det paa faldende Forhold mod de hæftede polske Jnsurgenter, maae nødvendig vække vort Hofs Opmærksomhed. Man vil alt paastaae, Czaren havde i Sinde paa ny at oprette Polen, og giøre en SecundoGenitur deraf for sin anden Søn. J saa Fald vilde vort Hof, der desuden mere af Tvang, end af frit Valg tog Deel i sidste Deeling (!!!) snarest findes villig at udgive sin Andeel, saafremt det kun andensteds kan faae nogen Erstatning.") Nogle vil paastaae, at med første en russisk Gesandt torde gaae til Paris, at slutte en NeutralitetsTractat med Directoriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
J Følge Efterretninger fra Petersborg, har Kosziusko ikke antaget enten de ham af Keiseren tilbudne 1500 Bønder, eller de aarlige 6000 Rubler, men blot Reisepengene.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Stokholm, den 27de Januarii. J Gaar Aftes kom General Kosziusko paa sin Reise til America over Abo fra Rusland hertil. Denne Helts Legeme er ved hans svære Saar, og meget i Fængslet udstaaede Onde, saa ødelagt, at han neppe kan røre sig, men maae bæres. Han har førend hans Afreise fra Petersborg af Keiserinden og hendes Datter faaet et egenhændig forfærdiget Souvenix. Alle Stokholms Jndvaanere ere meget begierlige efter at lære at kiende denne ædle Friehedsmartyr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Tre af det franske Directorium i Sverrig udnævnte Consuler ere antagne af vor Konge. At Hr. von Kønig endnu ikke, er erkiendt i Paris, kommer blot af en Formalitets Vanskelighed. (J øvrigt har Echasseriaux den Ældre nyelig i Moniteuren talt om Sverrig, som Franterigs gamle og troe Bundsforvandt.) Garat fortæller i et Paris, den 26de Januarii. offentligt Blad, at Kosiusko i sin Tid havde anholdt hos Almeenvels-Committeen om Hielp, men forgieves, da hans Afsendte ikke kunde tillige erklære, at de Vornede skulde have samme Rettigheder og Frieheder, som Magnaterne. Noyere Efterretning herom skal i næste Nummer af Moniteuren meddeles.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-02-13
Medens et Rygte bestemmer Hoche til at anføre Sambre- og Maasarmeen, hvorover Moreau kun skulde have faaet provisorisk befaling, mælder Redacteuren, under Artiklen Brest følgende: Anstalterne til en ny og vigtigere Expedition fordobbles med største Virksomhed.