JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-17
Arvingerne og Creditorerne i Arvefæsteparcellist Christen Rasmussen Kuld og afdøde Hustrue Karen Pedersdatters fælleds Boe paa Schiørringe Skov, indkaldes herved til Møde ved en Skiftesamling som holdes paa mit Contoir her paa Christianssæde den 4de Juni førstkommende Kl. 2 Eftermiddag. Samme Dag vil forhaabentlig blive fremlagt Repartition i Boet. De af Boets Vedkommende som ikke møde eller mod lade ansees at vedtage hvad som da forhandles og bestemmes, hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Placaten af 21 April 1824 og Forordn. af 16 Januar 1828. Christianssæde pr. Marieboe den 15 Mai 1836. J. M. Lysen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
30te Aargang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Lollands-Falsters No. 40. StiftsTidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Nødigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Udenlandsk Politik. England. Den engelske Regjerings Anskuelse, af det forhen berørte Stridspunkt, betræffende Toldafgifts Erlæggelse ved Donaumundingen, er nu offentligen udtalt i Understaabs-Secretairens Brev til nogle af de paa det sorte Hav handlende Kjøbmænd, der have erklæret, ikke at ville erlægge denne Told. Brevet lyder saaledes: "Departementet for de udenlandske Sager den 2den Mai 1836. Mine Herrer, Jeg bevidner herved Modtagelsen af deres Brev af 27de f. M., angaaende de Hindringer de russiske Autoriteter lægge i Veien for fri Skibsfart paa Donau. Lord Palmerston har paalagt mig at underrette dem om, at han har forlangt Kronens Retsconsulents Betænkning over det ved den russiske Ukas af 7de Febr. d. A. publicerede Reglement for Qvarantaine=Indretningen ved Donaumundingen. Jmidlertid har Lord Palmerston tillige overdraget mig, med Hensyn til den sidste Deel af deres Skrivelse, at underrette dem om, at det er Hs. Majestæts Regjerings Mening, at en Toldafgift ikke retsgyldigen kan hæves af de russiske Autoriteter, ved Donaumundingen, og at de have handlet rigtigt, da de paalagde deres Agenter at vægre sig ved Afgiftens Betaling. Jeg er mine Herrer o. s. v., underteg. J. Backhouse. Til Dhrr. G. Bell og Cie. Fenchurch Street. Ved at meddele denne Skrivelse, slutter det ministerielle Blad Morning-Chronicle sin Artikel saaledes: Den engelske Nation kan holde sig overbeviist om, at hverken vore commercielle eller vore politiske Rettigheder ustraffet ville blive antastede. Englands vise Politik fordrer, at beskytte begge uden physisk Magts Mellemkomst; men skulde vores Handels Jnteresse, eller vores Nationalære gjøre det nødvendigt, at vores Regjerings Forestillinger gi Fredagen den 200 Mai 1836. ves Eftertryk ved physisk Magts Anvendelse, (hvad vi dog alligevel ikke ansee sandsynligt) da vil Nationen udentvivl med Glæde yde det af den fordrede Offer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Overhuset vover det Yderste for at sætte dets Beslutning med Hensyn til de irske Municipaliteters Ophævelse, igjennem. De Fordømtes Lod, siger Morning-Chronicle i denne Anledning, synes at true Lordernes Huus." Parterne - siges der videre – maa tilskrive deres egen Uretfærdighed mod trende Nationers fælleds Ønske, om den Tid skulde komme, at den lovgivende Magts arvelige Kammer udslettes af den engelske Statsforfatning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Portugal. Senere Efterretninger stadfæsteMinisterforandringen, dog med den Berigtigelse, at Marine=Ministeriet er overdraget Hr. Miranda. Cortes ere indkaldte til den 29de dennes. J den korte Tid den nye Finantsminister Silva Carvalhohar fungeret, er Statscrediten allerede steget i den Grad, at Bankerne i Lisabon og Oporto have tilbudt Laan, foruden flere Capitalister, hvoriblandt Grev Farrabo alene en Summa af 450,000 Pd. St. Palmella skal underhandle med England om en Handelstractat. Dronningens Gemal finder overalt en velvillig, om just ikke en enthusiastisk Modtagelse. Han beskjæftiger sig for Øieblikket i Særdeleshed med Troppemynstringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Preussen. De franske Prindser ankom den 11te dennes om Eftermiddagen Kl. 4, til Berlin. Umiddelbart efter deres Ankomst i det kongl. Slot, modtoge de Besøg af det kongl. Huses Prindser, og gjorde dernæst Kongen deres Opvartning. Fra denne begave de sig til Dronningen af Nederlandenne, saavelsom til Prindsesserne af det kongl. Huus. Haabet at see begge Prindserne om Aftenen i Operahuset, hvor Spontinis nye indstuderede OperaAlcidor, blev givet for fuldt Huus, kunde ikke gaae i Opfyldelse, fordi de til den Tid endnu ikke havde endt deres Besøg. Om Aftenen var Souper hos Kronprindsen, og den 12te stor Diner i Riddersalen paa Slottet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Fædrelandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Provindsialstænderne for Nørrejylland. Fremdeles ere følgende Forslag indkomne: 16) fra Amtsprovst Schmidt, betræffende Realskolers Oprettelse. Proponenten formeente, at disse ikke burde staae i nogen Forbindelse med Borgerskolerne, og at Aarhuus er den Bye i Jylland, hvor en saadan Underviisnings=Anstalt først og fremmest burde begrundes. (Committee, Øllgaard, Estrup, Funder, Lüttichau); 17) fra Oberst Brock angaaende Forbedringer i Laugsvæsenet og i Lovene for Haandværkerne. J dette Forslag androg han paa en Petition om, at en ny Haandværkslov, i det mindste for Jylland, maatte blive udarbeidet, som skulde gaae ud paa Ophævelse af al Laugstvang, dog til saa lidet Tab for Kjøbstædhaandværkerne som muligt. Møller Wulff anmeldte, at han vilde indkomme med et lignende Andragende, og udbad sig at en Committees Nedsættelse i Anledning af Brocks Forslag derefter maatte udsættes. Præsidenten formeente derimod, at der strax burde tages Bestemmelse om hvorvidt en Committee til dette Forslags Bedømmelse, burde udvælges. Efterat den kongl. Commissair, havde gjort adskillige bemærkninger ved Propositionen, med Hensyn til den bestaaende Lovgivning, og gjort opmærksom paa, at Forsamlingen, nøie maatte overveieni hvilken Retning den ønsker den gjeldende Anordninger forandrede, blev det ved 3 Stemmer mod 20 vedtaget, at ingen Committee skulde nedsættes i denne Sag. (Fortsættes.) Anlægs=Capitalen til Dampvognsfarten imellem Hamborg og Kiel, er, ifølge et i Kiel udkommet Program i denne Anledning: 110,000 Mk. Bco.; Reserve=Fondet 40,000 Mk. Den hele Summaskal ved 500 Actier, hver paa 300 Mk. Bco., til hvis Jhændehavere Entrepreneurerne (med Forbeholdenhed af 30 Frco=Actier) ere villige at overdrage Privilegiet sammenbringes saaledes, at der, saasnart Selskabet er constitueret, hvilket vil skee naar to Trediedele af alle Actier ere tagne, udbetales 7 Deel af hver Actie, til den inden første Generalforsamling valgte Direction, hvorimod det ovrige Beløb først udbetales efterhaanden som det findes nødvendigt. J en Skrivelse af 26de April fra det Slesvigske Stænderblad, efter Forlydende har saa liden Afsætning, hvilket imidlertid fornemmeligen kunde hidrøre fra, at Bladet er trykt i det danske og tydske Sprog, spalteviis ved Siden af hinanden. Om end Prisen vel ikke derved er forhøiet, da Hs. Maj. Kongen, efter Forlydende, vil bestride Udgivten for den danske Text, af sin Chatol kasse, finder man dog i den større tydske Deel af Hertugdømmet Slesvig, denne samtidige Aftryk ning af den danske Text, overflødig, ja nogle skulle endog føle sig i visse Maader krænkede derved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Den tidligere omtalte Opera: Hans Helling, componeret af Capelmester Marschner, som den 13de dennes for første Gang opførtes paa det kgl. Theater i Kjøbenhavn, under Componistens Anførsel, i Deres Majestæters Nærværelse, modtoges med en overordentlig Beggeistring, der først udtalte sig villet stormende Bifald efter den herlige Udførelse af den kraftfulde Duverture, og siden ved Slutningen af næsten alle Nummere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
For at fremme og lette Seiladsen gjennem Agger=Kanal, er nu oprettet et Lodserie, som, Sønden for Kanalen, paa en Sandhøi ved Havets Jndløb, har en Signalstang, paa hvilken Flaget, heiset til Toppen, betyder at Skibet er bemærket, og at Lodshjælp tilbydesvil Efter de til forskjellige Tider foretagne Opmaalinger, har Dybden ved Jndseilingen fra Havet varieret fra 5 til 7 Fod, og fra Fjorden fra 5 1/2 til 6 Fod. Siden den 8de Marts d. A., ere 10 Skibe, hvoraf det ene var 7 Fod dybtgaaende, ind- og udpasserede. At denne af Naturen aabnede Kanal vil fremdeles vedblive at være seilbar, mener man ikke er usandsynligt, da Strømmen og dennalt existerende Dybden vil forhindre at den opfyldes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Det fra Kjøbenhavn afseilede Linieskib Skjold, skal, saavidt vides, efter i 3 Uger at have været paa Beseilling i Nordsøen, paa sin Retour passere Storebelt og anløbe Kiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Af Aalborg Avis underrettes man om, at et nyt anlagt Glasværk, Conradsminde kaldet, ved Nørlands Sortemose, den 3die dennes har begyndt sin Virksomhed. Der produceres for Øieblikket vel kuns grønt Glas og især Flasker af alle Slags, men Productet er allerede saa klart og skjønt, at en saa heldig Begyndelse nu berettiger til de bedste Udsigter siden, saasnart en forhaabet forholdsmæssig Afsætning tillader og opmuntrer til en mere udvidet Drivt. Fortrinlige Materialier haves i Nærheden, ligesaavel som en uhyre Masse af Brændseb Licomliggende Moser, hvoraf blot Sortemosen indeholder 100 Tdr. Land god Mose=Tørvei 628 Alens Dybde, foruden at 6 forskrevne Vestphalere ere accorderede om, af paagrændsende Aaløb og Engstrækninger at tilveiebringe en saa stor Qvantiter Æltetørv, at meer end nok kan haves i Forraad. mannu Odense, den 13de Mai. J Middagsstunden imellem Kl. 12 og 2, bleve salig Stiftamtmand, Kammerherre Cederfeldt de Simonsens jordiske Levninger henbaarne og bi satte i St. Knuds Domkirke, indtil de kunne henføres til hans Familiebegravelse i Rorup Kirke ved Stamhuset Erholm. Høitidelighederne ved denne Liigbegjængelse vare ei alene de, som den Afgangnes ophøiede Stilling i Borgersamfundet fordrede, men ogsaa Vidner om den almene Høiagtelse og Hengivenhed, han nød her i Livet. Ved Sørgehuset paraderede hele Borgervæbningen, og trak med sit Musikcorps foran op indtil Kirkegaarden, hvor den atter stillede sig udenfor Kirkens Hovedindgang. Liigkisten bares hele Veien i Hænderne af Borger= og Brandcorps=Officerer, samt andre Hædersmænd, der kappedes om at yde den Hedengangne den sidste Ære. Foran Liigtoget, hvorved Marschallerne vare Dhrr. Kammerjunker v. Lüttichau og Regjeringsraad Pontopplidan, bares næstefter Vox fakler med den Afdødes floromhængte Vaaben, hans Ordener af Dhrr. Justitsraad Ridder Reimuth og Boghandler, Dannebrogsmand Milo den Ældre, og hans Kammerherrenøgle, af Hr. Kammerjunker de Klaumann, derefter gik Cathedralskolens confirmerede Disciple parviis. Efter Kisten fulgte da den næsten uoverseelige Række af sikkerlig imellem 100 og 150 Sørgepar af alle Stænder og borgerlige Stillinger, de alene fra Stiftstaden og dens Omegn, men endog fra de fjerneste Steder og Egne i Provindsen; iblandt andre 30 Geistlige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Da Liigtoget kom udenfor Hovedvagten paa Flakhaven, paraderede der et Detaschement af fyenske Dragoner med deres Musikcorps, som blæste Liigpsalmen: Hvo veed hvor nær mig er min Ende? Da den smukt udarbeidede og blomsterkrandsede Kiste var baaren, indtog nedsat foran Chorsdøren, og ovennævnte Liig psalmes tre første Vers afsjungne, gav Hs. Høiærv. Hr. Stiftsprovst Ortved i en skjøn og kraftfuld Tale, en aand- og salvelsesfuld udsigt saavel over den Salliges tidlig betraadte, og med urokkelig Retskaffenhed og utrættelig Virksomhed fortsatte Embedsbane, som over hans elskværdige Familieforhold og hele Færd som Huusfader, Ven og Medborger. Derefter fremstod Hs. Høiærv. Hr. Biskop, Dr. og Ridder Faber, og lagde en, med de reneste og kraftigste Farver udstyret, Mindeblomste paa den Hedenfarnes Gravmæle, hvornæst otte Musikelskere af begge Kjøn afsang fra Orgelet, uden Akkompagnement, en af Hs. Høiærv. Biskoppen forfattet Sørgesang. Efter Sangen, hvortil Musikken var componeret af Hr. Organist Foersom den Yngre, opførte det her dannede musikalske Dilettantsamfund, som havde stillet sig i Kirkens Vest ende imellem Konge-Gravstenen og Døbefonden, en Sørgemusik med Blæse=Instrumenter, og der præluderedes paa Orgelet medens Følget gik ud af Kirken og skiltes ad udenfor Kirkedøren, hvor Borgervæbningen atter paraderede. Det skjønneste Veir begunstigede Sørgehøitiden - hvis Mage Omfang ikke har været seet her siden høisalig Prinds Christian August's Bisættelse. - Overhovedet have vi i Gaar og i Dag havt de to første rigtig klare og blide Foraarsdage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Nykjøbing. Fra Lolland er hertil indløben Efterretning om, at der Mandagen den 16de dennes opkom Jldiget lidet Fæstehuus i Gloslunde, under det kongelige baadesgaardske Gods, hvilken under en stærk Blæst af Nordvest, antændte den omtrent 200 Skridt derfra liggende kongl. Forvalter bolig, som som omtrent 6 Aar siden, af Nyt er opbygget. Jlden greb saa voldsomt om sig, at Beboerne, der alle laae i en dyb Søvn da Jlden brændte over deres Hoveder, kuns reddede de nødvendigste Klædningsstykker og noget ubetydeligt Jndboe. Foruden Gaardens Besætning af 3 Heste og 5 Køer, samt paa lidet nær Jndboe og Udboe, brændtelsen Deel af Godsarchivet, Kassebeholdningen formodes imidlertid at være reddet tilligemed Overformynderie-Activerne, da de, saavidt vides, vare nedlagte i en af det kongelige Rentekammer dertil anskaffet Jernkasse, der droges glødende udaf Jlden. Hvorledes de i denne Kasse værende Papirer have holdt sig, har man for Øieblikket ikke nogen Kundskab om, da Hr. Godsforvalter, Møller tog den Beslutning, ikke at aabne Kassen, uden i Overværelse af Herredsfogden, Hr. Justitsraad Pontoppidan, der endnu ikke var ankommen til Brandstedet, da Efterretningen om det Passerede afgik hertil. Forvalterens Jndboe var assureret, hvorimod dette ikke var Tilfældet enten med Kreature eller Udboe. Kuns med megen Besværlighed lykkedes det at redde hans syge Kone fra Jlden. Flandet. nant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Man har i Paris gjort den Bemærkning, at mange Damer, i dette Aar have eftergjort Hoved smykkerne paa Hr. Schicklers Heste. Denne Banquier Schickler, er een af de rigeste Mænd i Paris. Hans Heste, staae, ikke i Stalde, men i prægtige Marmorsale, og man løber efter Billetter for at kunne see disse sjeldne Hesteboliger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
En Englænder, som opnaaede den høie Alder af 93 Aar, havde, efter en simpel Beregning, i de sidste 20 Aar af hans Liv drukket 35,609 Flasker, eller 57 Piber Viin i et Viinhuus i London, som de han hver Dag besøgte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Vi have saa oftelseet den spanske Enkedronning Christine bedømt paa hendes Plads ved Statsroret; til en Forandring ville vi her leveret en Skildring af hende, betragtet fra hendes Plads ved Thronen i Theatret: Christine, fortæller en reisende Amerikaner, beærede det store Theater i Madrid med hendes Nærværelse. Ved hendes Jndtrædelse reiste alle Tilstædeværende sig op for at hilse hende. Hundvar ledsaget af D. Francesco, D. Sebastian og deres Gemalinder, hendes Søstre. De særdeles begeistrede Hurraer og Hilsener der sendtes hende, i det hun tog Plads, besvarede hun med en fortryllende Ynde og det huldrigste Smil. Hendes Vært er skjøn, skjøndt den helder noget til Forlighed. Hendes Paaklædning udmærkede sig ved Simpelhed og god Smag. Hun bar en sort Klædning og et Smykke af Gagath; paa hendes chinesiske Haarpynt hævede sig en Fjæderbusk. Hendes Næse kunde synes at være noget for tyk, men paa hendes hele Ansigt lader sig saameget mindre noget udsætte, som en Sagtmodighed og Godhed taler, deraf, hvorved hun maa vinde Alles Hjerter. En Slags Throne med en Baldachin var bestemt for hende, men hun satte sig paa den første Række Bænke, imedens jeg havde den Ære at sidde paa den tredie. De tre Fyrstinder vare ledsagede af deres Kammerherrer. En af disse tiltrak sig især min Opmærksomhed; han bar Dronningens kostbare Peltsværks=Kaabe paa sin Arm. Han var en Mand af udmærket Legemsbygning og et classisk Ansigt. Hans blege Ansigtsfarve hævedes ved en smuk sort Knæbelsbart og store sorte Øine, hvis smægtende Blik syntes at sætte flere end eet Hjerte i Flamme. Hans sorte Paaklædning, uden anden Prydelse end den gyldne Nøgle, Tegnet paa hans Embede hos hans ophøiede Herskerinde, passede meget godt til det paafaldende Anstrøg af Simpelhed, som udmærkede hans hele Person. Jeg spurgte ganske sagte en ved Siden af mig siddende ung, Dame, hvem denne Mand var. Det er Hr. Munoz, svarede hun, Lykkelige Dødelige, tænkte jeg, som kan være Kammerherre hos en saa elskværdig Dronning. Stykket blev meget godt spillet, men jeg havde kuns Øine for Dronningen, omendskjøndt hun vendte mig Ryggen, Hendes Hoved var saa smukt bygget, hendes svanehvide Hals passede saa godt til Skuldrene, og naar Christinendreiede sig om for at hilse de hende omgivende Damer eller at sige dem noget Venligt, blev hendes Ansigt, saa smilende og lyste Godheden, den Grad derudaf, at jeg ikke kunde undertrykke min Enthusiasmus, ikke for den ophøiede Dronning, men for den forlignelig elskværdige Qvinde. med Fundne Oldsager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Af Hr. Kjøbmand Mackeprang er funden en Flintesteen, af omtrent 1/2 Alens Længde, der udmærker sig ved sin glatteSlibning og sjeldne Couleurer, grønbruun og fort. Dette Fund, der har tildraget sig Kjenderes Opmærksomhed, er af Forligelsescommissair Henrichsen i Nysted, indsendt til Museet, for Oldsagers Opbevaring i Kjøbenhavn. Til samme Mand er indleveret et Fragment af et Sværd eller en Offerkniv af Steen, fundet i Tokkerup Bye, Kjettinge Sogn. Da Overbringeren deraf uforsigtigviis havde lagt dette Fund i sin med Brænde belæssede Vogn, var det gaaet i Stykker, saa at den tilbageblevne Deel, Hr. Henrichsen, erholdt, ikkuns udgjør 5 Tommer, medens dens hele Længde i ubeskadiget Stand ellers har udgjort 12 Tommer, i Anmelderen heraf anbefaler derfor Findere af slige Sager den muligste Varsomhed, saavel ved disses Udgravning, hvor dette er nødvendigt, som ogsaa ved Transporten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
den Bekjendtgjørelser. nius. Dhrr. Præster som endnu ikke have modtaget de hos mig bestilte Skudsmaalsbøger, bedes snarest muligt at lade disse afhente. Nykjøbing den 20de Mai. 1836. Wilh. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
J Overeensstemmelse med Frd. af 27de Septbr. 1799 §. 18 bekjendtgjøres herved, at Skoemager Stenzer heraf Staden er beordret tiltalt for Overtrædelse af Trykkefriheds-Lovgivningen med Hensyn til nogle i Bladet Raketten med Stjerner indførte Artikler. Det kongelige danske Cancellie den 14de Mai 1836.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Licitationer. Tirsdagen den 31te denne Maaned, om Formiddagen Kl. 12, bliver paa Falsters Birks Tinghuus ved Nyekjøbing afholdt offentlig Licitation over: a. Opførelsen af endeel Steenkistearbeider paa den mindre Landevei imellem Nyekjøbing og Stubbekjøbing og paa Veianlægget i Oustrup Skov, samt b. endeel Brolægnings- og Steensætnings Arbeide, med tilhørende Transport af Steen og Sand, paa Nyekjøbings Hofsmedgrund, efter de Conditioner, som ved Licitationen bekiendtgiøres og forinden her paa Contoiret kunne erfares. Falsters Birk, den 18de Mai 1836. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Mandagen den 6te Juni d. A. Klokken 10 Formiddag bliver efter Stiftamtets Ordre paa Rødbye Raadstue afholdt Licitation over Udførelsen af en Deel Steenkistearbeider m.v. paa Landeveien mellem Rødbye og Nysted ved Høsse Bye, samt paa Veien over Schjørringe Byes Marker. Conditioner og Overslag ville ved Forretningen blive fremlagte. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. de Rødby den 19de Mai 1836. siCorfusio¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Auction er. Jfølge tagen Bestemmelse under Behandlingen af Kjøbmand Holsts Fallitbo, bliver den dette Bo tilhørende Gaard, Matr. Nr. 1213 paa denne Byes Broegade, bestaaende af 22 Fag Forhuus, og 20 Fag Baghuus, Muur= og Bindingsværk med Tegltag, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, Løverdagen den 28de Mai, 11te og 25de Juni førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 11, af hvilke Auctioner, de 2de første afholdes paa mit Contoir, men den 3die i Gaarden selv. Gaarden ligger paa Byens Hovedgade, fordeelagtigt for Handel, og i samme findes et complet Brænderi, og en fortrinlig god Maltkjølle. Til Stedet hører en Frugt= og en Urtehauge paa circa 3 Skjepper Land og en Jordlod paa Byens Mark paa omtrent 4 Tønder Land. By- og Herredscontoiret i Saxkjøbing den 12te Mai 1836. sonlige Ravnskilde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-20
Jfølge passeret Udpantning forresterende Skatter og Afgivter, bliver den under Matr. Nr. 318 ved Nakskov Sønder gades Port beliggende Gaard med alle tilhørende Bygninger, samt Jordlodden Nr. 50 i Stormarken, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 20de Juni, samt 4de og 18de Juli d. A. Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. 1ste Mai 1836, Hammerich. 81 til Førstkommende Onsdag den 25de d. M., Eftermiddag Kl. 1 afholdes Auction paa Raadstuen her i Byen over noget Hørgarn og Blaargarn tilhørende Byens Fattigvæsen. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 19de Mai 1836. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-24
30te Aargang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-24
Lollands-Falsters Avis, sen. russinisterlin, nac. 95. afg. ar Tidende. nis at ad ris sfald Anet Apsul20 naa at indlade af Annis vi paa denborPrivilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter, de til dennævnbod deligeret, foragt og udve af S. S. Tidemand, Prourator. Leyer, Vilhelm Lands Oven i Viing. J. Sild.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-05-24
Udenlandsk. Politik de Preussen. Er det sandsynligt, at de franske Prindsers Reise har et politisk Formaal, tør man vel og antage, at Politikken ikke mindre end personlig Hengivenhed har sin Andeel i disse Gjæsters glimrende og gjæstfrie Beværtning i den preussiske Hovedstad. Berlinerbladene svulme, af Beretninger om hos hvilke høikongelige eller høifyrstelige Personer den dagligen spiser, Den ene Dejenner (undertiden dansant Dine og Soupe afløser, den anden. Og med alt dette befinde Prindserne sig naturligviis meget vel. Allerede den første Modtagelse, behagedendem i den Grad, sat de øieblikkeligen expederede en Coureer med Beretning derom til deres kongelige Fader. Den lade bivaanede de Gudstjenesten i den catholske Kirke, og den inde diverterede Hs. Maj. Kongen dem, med en stor Militair parade af forskjellige Vaabenarter, Prindserne vare iførte fransk Generals Uniform. Over 20,000 Tilskuere vare samlede paa Exerceerpladsen. Ogsaa hos de lavere Folkeklasser have de vunden en høi Stierne. J Operahuset modtoges de med lydelige Bifaldsyttringer, og paa Gaderne, hvor de ofte vie sig, drive Berlinerne endog Høfligheden saa vidt, at de hilse dem. Pariserne, sagde en beleven Haandværksmand, hilse nu rigtignok ikke mere deres Prindser, men vi skal dog vise vor Konges Gjæster at vi besidde Levemaade."