JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Danske Mercurius, 1684-06-01
Junii Mercurius. ANNOI684. MERCURIUS PRINUS. Danmarck.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Hr. Sehsted oc Hr. Spaen har noget udi Giære Ved Boringholms Land, som Tiderne vil lære. Maa skee de spender paa Ert-holmens krume Favn, Saa Skibe finder der en fast oc sikker Havn. 2. dito. Renssborg J stille ferdig er og os saa sagte røre Med Tropper her oc der, dog lit til Krigen høre Os andre troer lit og fremmet Sorrig har: Gid de sig skatted selv, saa var alt Sagen klar. tzehov. Venner, Byrd oc Blod er Kongen holt tilbage J sin Retferdig Sag, oc før ey vilde tage Det Slessvig Hertugdom, som Førsten har forbrut Med sit opsetsig Mod og sig fra Naade skul. Men nu det gick for grofft og Førsten vilde føre Mod Kongen Affvind-Skiold, hvad var her da at giøre Mand tog ham Landet fra saa var hand Vinge-stagt: Det er hans egen Skyld, hvi fløy hand ikke sagt: Kiøbenhavn den 11. Junii. Jn Mars oc Contra mars giør Mars i mange Lande For Brynie og Sværd, at bryde mangens Pande Paa vor Lycæ Marck Apollo midlertid Mund-Sværdet fører om, er dog i Striden blid. udi ANNO 1684. Udi den Stormen, for Parnassi Top at vinde Falt ingen Seyer-løss oc Musæ selv lod binde For dennem Seyerkrantz af ærens Larber-green Med Magistrance kuyt, derfandtis ingen seen: Dyds Magisterium af Landets høye Lærde Ja vel dens femt essens i Striden var paa færde Oc fik Magister-Navn for deris tapper Mod: De sig forsvarte vel og vel i Marken stod. Staden er saa dødt, for Livet ey er hiemme: Vor Rigis Ære-liv i Holsten er at fremme Paa Landets Nytte, oc til Fridriksborge-Slot Er Princerne forreist. Aldting er ellers got. Sværig.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Stockholm. Pintzedag. et Liun-Jlds Torden-slag falt paa S. Clare-Kircke ens Folck de var i Bøn, men Aanden dog lod vircke Saa ingen Skade blev, dog hørtis Jammer-Sang Af det forskrecket Folck, som op i Skyen klang.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Hamborg Til Klammer har vi Lyst oc ere noget stolte, Tør dog ey uden Byes os aabenbarlig bolte, Derfor vi kne is selv det Borgmesters Haar Til fulde gielde tør, hand udi Fare staar. Den Meurer meenis her oc andre af hans Ligge, Som dette Borgerskab har tengt at vilde svige: Saa gaar det, hvor ey er et kront Regiment. Altid i hvor det gaar er Buen for osspent. Trier. Junii Mercurius. Trier 5. Junii. for Lyxenborrigs Lossfalt i den Franske Felde Med Ørit mangen Mand begynder alt at helde; Thi ingen havde tengt det skulde saa gaa til Nu har de Franske at det halve vundet Spil.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Tydskland. Lintz den 1. Junii. i tusind tre gang talt af Tyrker er tilstede Om Ofen runt omkring og graadig om sig æde; Thi de er hungrig og vil udi Unger Land Sig mette udaff Blod paa mangen Christen Mand Dog haabis at de ey for Allvor skulle bide For de beed Tanden løss ved Mickel-misse Tide Udi forleden Aar, det huser de endnu, Og frygter at vi skal dem tage med en TruDer til er Starenberg med andre alt paa Veye, Med voris beste Folck tilside dem at feye Vi meen Neuheusel og sig snarlig gifve skal Den Tale for det Kiøb, den kiøbis holdis fal Frankerig. Tovlon 3. dito. in hundrede Pund Krud kand vel de Bomber føre Som vi giør ferdig her, og vi har nock at giøre Paa det, som øder Folck og Floden byggis fast, Saa den med Styrcke kand udseyle i en hast.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Holland. Hag 5. dito. sine Franske er paa Løfter meget rige, Oh lover Fred, om vi vil fra de Spanske vige: Vi meen det og var best. Thi Eenighed den staar Paa svage Fødder her og lidet nu formaar. Thi Luxenborg gick bort og Venner ere svage Og deris Fiender de uden Modstand tage. Alt hvad de peger paa og skrifver alle for Hvad Fred de giøre skal, vi have onde Kor Neder ANNo 1684. Se Leyren for Luxenborg 22. Maji Nederland. i spaade sandt i gaar der vi saa sicker skreve Om Luxenborrig Stad i voris Sende-Breve Den neyede i gaar, men falt i Dag i Knæ For Franckerigs Monarch, og søgte hos ham Læ Den Loss var ikke god at drive ud af Hule. Hand hart paa Huden holt udi sin Klippe kule. for Franske Hane gal falt dog det Løve-mod, Som det alt grummist var og paa sin Frihed stod.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Genua 20. Maji. Jtalien. er var de Franske Skib vi andet ey skal sige. Hvad deris Skud formaar fik Staden nock at vide, Den trede deel er lagt i Aske gandske ned, Og nogle i det Bad har svedt den kolde Sved: Et Skib de satte til og nogle sneese Siæle, Saa gick de deris Kaas, for de ey kunde hæle Sig lenger her omkring, men frygtet for et Klap Udaf den Spanske Hielp, det var ret vel vi slap. 16. May.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Venedig. Jeer, end vi feenist skrev er lidet nu at tegne, Det er, at Tyrckerne er bange allevegne; Thi mange Hunde er dog Harens visse Død, Hand ængstis runden om og finder sig i Nød.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Constantinopel 10. May. Tyrkiet. tte Snese 1000. Mand vi hafve vel tilrede Mod voris Fiender, men flere paa os mede, De Perser, Poler og Morlakker mod os gaa Venetianer med de Tydske ogsaa slaa. Hug er os ey Prosit, dog de er hulden Vare, Vi ville derfor ey os sette meer i Fare, Om Freden er at faa, som vel at ønske var, Thi voris Velfert er nu udi bruden Kar. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Platzen. Junii Mercurius. UNII. MERCURIUS PRIUS. Danmarck r. Sehsted og Hr. Spaen har noget udi Giære Ved Borringholmsland, som Tiderne vil lære. Favn, Maaskee de Spender paa Ertholmens krumme Saa Skibe finder der en fast og sikker Havn. 2. dito. Renssborg Vi stille ferdig er og os saa sagte røre Med Tropper, her og der dog lit til Krigen høre: Os andre troer lit og fremmit Sorrig har: Gid de sig skøtted selv, saa var alt Sagen klar. gehov Venner, Byrd og Blod er Kongen holt tilbage sin retferdig Sag, og for ey vilde tage Det Slessvig Hertugdom, som Fyrsten har forbrut Med sit opsessig Mod og sig fra Naaden skudt. Men nu det gick for groft og Fyrsten vilde føre Mod Kongen Afvind-Skiold, hvad var her da at giøre: Mand tog ham Landet fra, saa var hand Vinge stagt: Det er hans egen Skyld, hvi fløy hand ikke sagt, Kiøbenhavn den 11. Junii. Sin Mars og Contra-mars giør Mars i mange Lande For Brynie og Sværd, at bryde mangens Pande Paa vor Lycæi Mark Apollo midlertiid Mund-Sværdet fører om, er dog i Striden bliid. ANNO 1684. Udi den Stormen, for Parnasi Top at vinde Falt ingen Seyer-løss oc Musæ selv lod binde For dennem Seyerkrantz af ærens Larber-green Med Magistrance knyt, der fandtis ingen seen Dyds Magisterium af Landets høye Lærde Javel! dens femt essens i Striden var paa færde Oc fik Magister-Navn for deris tapper Mod; De sig forsvarte vel oc vel i Marken stod. Staden er saa dødt, for Livet ey er hiemme Vor Rigis Ære-liv i Holsten er at fremme Paa Landets Nytte, oc til Fridriksborge Slot Er Printerne forreist, igien er lidet got Sværig.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Stockholm paa Pintzedag Jt Liun-Jlds Torden slaa falt paa S. Clare-Kircke Mens Folck de var i Bøn, men Aanden dog lod vircke, Saa ingen Skade blev, dog hørtis Jammer-Sang Af det forskrecket Folck, som op i Skyen klang. Gottenborg. 6. Jun Fi er her indeklemt oc maa ey Magten føre Ud paa den Tydske Bond, vi kand os ikke røre; Thi haarde Halse staar oc passer flittig paa, De ingen kand sig til sin Lykke Sande-spaa Hamborg. sit Klammer har vi Lyst oc ere noget stolte, Tør dog ey uden Byes os aabenbarlig bolte Derfor vi kneppis selvidet Borgmesters Haar Til fulde gielde tør, hand udi Fare staar. Den Meuer meenis her og andre af hans Lige, Som dette Borgerskab har trengt og vildet svige: Saa gaar det, hvor ey er et kronet Regiments Altid i hvor det gaar er Buen for os svent. Junii Mercurius Trier 5. Junii. For Lyxenborrigs Loss falt i den Franske Felde Med Ørit mangen Mand begynder alt at helde; Thi ingen havde tengt det skulde saa gaa til. Nu har de Franske alt det halve vundet Spil.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Tydskland. Lintz den 1. Junii. i tusind tre gang talt af Tyrker er tilstede Om Ofen runt omkring og graadig om sig æde; Thi de er hungrig og vil udi Unger Land Sig mette udaf Blod paa mangen Christen Mand. Dog haabis at de ey for Alvor skulle bide For de beed Tanden løss ved Mickel-misse Tide Udi forleden Aar, det huser de endnu, Og frygter at vi skal dem tage med en TruDer til er Starenberg med andre alt paa Veye, Med voris beste Folck tilside dem at feye. Vi meen Neuheusel og sig saarlig gifve skal. Den Tale for det Kiøb, den kiøbis holdis fal Frankerig. Torlon, Siu hundrede Pund Krud kand vel de Bomber føre Som vi giør ferdig her og vi har nock at giøre Paa det som øder Folck og Floden byggis fast, Saa den med Styrcke kand udseyle i en hast.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Holland. Hag 5. dito. De fine Franske er paa Løfter meget rige, Og lover Fred, om vi vil fra de Spanske vige: Vi meen det og var best. Thi Eenighed den staar Paa svage Fødder her og lidet nu formaar Thi Luxenborg gick bort og Venner ere svage Og deris Fiender de uden Modstand tage. Alt hvad de peger paa og skrifver alle for Hvad Fred de giøre skal, vi have onde Kon ANNo 1684. Nederland.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Leyren for Luxenborg 22. Maji.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Vi spaade sandt i gaar der vi saa sicker skreve Om Luxenborrig Stad i voris Sende Breve Den neyede i gaar, men falt i Dag i Knæ For Franckerigs Monarch, og søgte hos ham Læ Den Loss var ikke god at drive ud af Hule: Hand hart paa Huden holt udi sin Klippe kule. For Franske Hane gal falt dog det Løve-mod, Som det alt grummist var og paa sin Frihed stod.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Jtalien.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Genua 20. Maji. Her var de Franske Skib vi andet ey skal sige: Hvad deris Skud formaar fik Staden nock at vide, Den trede deel er lagt i Aske gandske ned, Og nogle i det Bad har svedt den kolde Sved. Et Skib de satte til og nogle sneese Siæle, Saa gick de deris Kaas, for de ey kunde hæle Sig lenger her omkring; men frygtet for et Klap Udaf den Spanske Hielp, det var ret vel vi slap.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Venedig. 16. May. Heer, end vi seenist skrev er lidet nu at tegne, Det er, at Tyrckerne er bange allevegne; Thi mange Hunde er dog Harens visse Død, Hand ængstis runden om og finder sig i Nod.
Danske Mercurius, 1684-06-01
Tyrkiet. Constantinopel 10. May. Otte Snese 1000. Mand vi hafve vel tilrede Mod voris Fiender; men fleere paa os mede, De Perser, Poler og Morlakker mod os gaa Venetianer med de Tydske ogsaa slaa Hug er os ey Prosit, dog de er hulden Vare, Vi ville derfor ey os sette meer i Fare, Om Freden er at faa, som vel at ønske var; Thi voris Velfert er nu udi bruden Kar. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Plagen.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Junii Mercurius. ANNOI684. MERCURIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Itehoe 17. Jun Ra Lyne Saxenlaus Og Meklenborrig ere Gesanter i vor Hoff og bud til Kongen bære, Men hvad de bringer, og hvad svar der følger paa Vil til en anden tid i taushed stille staa. Biermand von Ehrenskildt skal Kongens Ærind føre Til Brandenborger Land, hvor de ham gierne høre; Thi hand bær Viisdoms Dyd udi sin re-Skiold, 20. Og derfor elskis her og er for alle bold. Amborger visse bud Foræringer og føre Til vores Majestet og Udmygst Tale giøre Hvor paa de svaris vel og trinde Fødder faar, Thi de Tragteris vel før de til Hiemmen gaar Vi seer med under paa de Stridbar Danske Helte, Som viser Kongen, at de vel tør spende Belte Med hvo det være skal, de Skyde paa et Haar Det Berensdorffs og fleer gaf prøve paa i gaarGlyckstad. 28 JunOs Lillikrone var vor Rigis Ære-Krone Dag til Giestebud og hørtis Glæde-Thone; Thi Verten vacker var og udi Vinen Smag, Det Kongen dømte selv til allis Velbehag. KiøANNo 1684.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Kiøbenhavn. Ra Fridriksborrig kom vor Arve-Prinz tilbage, Saa og Printz Christian her hid i disse Dage; Men vidis ey, om de vil lenge blive her: 29. Gud give, hvor de er, hand selv er dennem nær, Nu reyste Gyldenløv den Gylden-dydig Herre Her fra til Holsten ud at fremme Landets Ære Udi sin Tieniste som er i gode Daad, 30. Til voris Kongis Lyst i mange sunde Raad. Fortuna Skib far vel! Fortuna dig ledsage Ved Herrens Styre-Haand vel frem og vel tilbage, Hils vel S. Thomas og tag troning til din Gud J din Vest-Indi-Fart, saa gaar du stien ud Hielp Gud! Er Jorden Jern i denne Lummer-hede Er Himlen Kaaber-Klæd, men den kand ikke Svede En gylden Grøde-Regn at Leedske voris Land Hielp Gud, vor bønne graad udfloder strømme vand. Fra Findland, Engelland Tydsland og steder flere Vi hører Jldens magt sig Daglig at formere, Derfor vi setter Vand for alle Døre udTil tags, om nøden ved Guds minde skikker bud. Hamborg 24. Tydsland. En onde Jlde-Drik udaff en Tobaks Pibe, En Skibsmand ilde drak her digt ved vore Skibe, Thi hand har Saglit Jld paa denne skiønne Bye, Saa Luen flammede op i den høye Skye Junii Mercurius. Tre Hundred Store Huus i Jlden ligge Øde Og mange Mennisker i Luen ere Døde; Den Tobaks sup har kost Tre Millioner Guld; Ja mere, meget gik i den graa udsit Muld. Lintz 16. Trører og nu smuk i vore i Unger-Lande, g tugter Tyrken digt paa sin Turbanted Pande De græde tude graad for Vicegrad gik bort, Til os ved Stormer haand og Lykkens trumpe-kort. End mange Tusind har og Døden ladet hente Udi en Treffning, hvor vi hart med dennem vente; Neyheuselen og Pest er vi en Pestilens Og Tyrken ønsker sig med os at blive Vensværig. Riga 12. die J Rig: og Revel ey hin andens Sorrig græde, Thi voris egen deel kand noksom Øyen væde Til Revel høris, at Domkirken den er brent, Og voris Forstad er til Falde-aske vent. Frankerig.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Paris. 18. hver Dags Lykke vil den sidstis Jammer føde, Den liden Skade maa enhver til Lykke møde: Hvad skader det, at vi gik af Gironne glip Det var et Minde kun om Lykkens Hvege-hvip En ANNo 1684. Conden 1 Dit.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Engeland. TOs os er Daglig Dags Forrædderi paa færde, og giør Guds Varetegt om Kongen sikker Gierde Den kiendte Aremstrang er ogsaa skyldig kient, Og derfor udi Baand og Fengsels Lenker spent. Varscav Dit.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Polen. Er siden sidste Slag tør Fienden ey opdukke Langt mindre mod vor Magt paa mange steder pukke, Derfor Cosaccerne gaar ind i Tartar-Land Og øder alt det, som de overkomme kand. Amsterdam 20. dito.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Holland. saa vel, at her var det haarde Høe at drage, Om vi mod Frankerig til Sverdet skulle tage, Hvorfor vi raadde af hvad andre til den Hag Til Uroe rørte op, vi fare vil i Mag. De dristed paa vor Pung for her var noget inde, Hvorfor vi noget hart for hinde mokke binde, At tvinge dem fra Krig til Stilstand tyve Aar Det gick ot rigtig an, det slukket blev i gaar Gent. 17. Nederland. E Franske giøre Trin til Trier ind at tage. Den er oc ferdig strax at tinge udi Dagen Den trekkis nu udaf sin Vaaben-Volde-Dragt Oc hver et Batteri er snart i Graven lagt. Det er, fordi den var dem alt for nær i Syne, Ved deris Lyxenborg, derfor de mokke nyne; Men blive dog vel fri i Trier-Fyrstens Vold Nu den er Værge-løss og uden Volde-Skiold. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Plagen. Junii Mercurius. ANNO I684. MERCURIUS SECUNDUS.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Itehoe 17. Jun 3 Ra Lyner Saxenlaus Og Meklenborrig ere Gesanter i vor Hoff og bud til Kongen bære, Men hvad de bringer og hvad svar der følger paa Vil til en anden tud i taushed stille staa. Biermand von Ehrenskildt skal Kongens Ærind føre Til Brandenborger Land, hvor de ham gierne høre; Thi hand bær Viisdoms Dyd udi sin Ære-Skiold, 20. Og derfor elskis her og er for alle bold. Amborger visse bud Foræringer og føre Til vores Majestet og Ydmygst Tale giøre, Hvor paa de svaris vel og trinde Fødder faar, Thi de Tragteris vel før de til Hiemmen gaar Vi seer med under paa de Stridbar Danske Helte, Som viser Kongen, at de vel tør spende Belte Med hvo det være skal, de Skyde paa et Haar. Det Berensdorffs og fleer gaf prøve paa i gaarGlyckstad. 28 JunOs Lillikrone var vor Rigis Ære-Krone Dag til Giestebud og hørtis Glæde-Thone; Thi Verten vacker var og udi Vinen Smag, Det Kongen dømte selv til allis VelbehagKiøAnno 1684.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Kiøbenhavn 24. Ra Fridriksborrig kom vor Arve-Prinz tilbage, Saa og Printz Christian her hid i disse Dage; Men vidis ey, om de vil lenge blive her: 29. Gud give, hvor de er, hand selv er dennem nær, Nu reyste Gyldenløv den Gylden-dydig Herre, Her fra til Holsten ud at fremme Landets Ære, Udi sin Tieniste som er i gode Daad, 30. Til voris Kongis Lyst i mange sunde Raad Fortuna Skib far vel! Fortuna dig ledsage Ved Herrens Styre-Haand vel frem og vel tilbage, Hils vel S. Thomas og tag troning til din Gud din Vest-Indi-Fart, saa gaar du stien ud Hielp Gud! Er forden Jern i denne Lummer-hede, Er Himlen Kaaber-Klæd, men den kand ikke Svede En gylden Grøde-Regn at Ledske voris Land Hielp Gud! vor bønne graad udfloder strømme vand Fra Findland, Engeland Tydsland og steder flere Vi hører Jldens magt sig Daglig at formere, Derfor vi setter Vand for alle Døre udTil tags, om nøden ved Guds minde skikker bud Hamborg 24. Tydsland. En onde Jlde-Drik udaff en Tobaks Pibe En Skibsmandilde drak her digt ved vore Skibe, Thi hand har Saglit Jld paa denne skiønne Bye, Saa Luen flammede op i den høye Skye. Junii Mercurius. Tre Hundred Store Huus i Jlden ligge Øde Og mange Mennisker i Luen ere Døde. Den Tobaks sup har kost Tre Millioner Guld; Ja meere meget gik i den graa ydsit Muld. Lintz 16.
Danske Mercurius, 1684-06-02
J rører os nu smuk i vore i Unger-Lande, Og tugter Tyrken digt paa sin Turbanted Pande De græde tude graad for Vicegrad gik bort Til os ved Stormer haand og Lykkens trumpe-kort. End mange Tusind har og Døden ladet hente, Udi en Treffning, hvor vi hart med dennem vente: Neyheuselen og Pest er vi en Pestilens Og Tyrken ønsker sig med os at blive Vens Riga 12. dito hværig. J Rig og Revel ey hin andens Sorrig græde, Thi voris egen deel kand noksom Øyen væde. Til Revel høris, at Domkirken den er brent, Og voris Forstad er til Falde-aske vent. Paris. 18.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Frankerig. hver Dags Lykke vil den sidstis Jammer føde, Den liden Skade maa enhver til Lykke møde; Hvad skader det, at vi gik af Gironne glip Det var et Minde kun om Lykkens Hvege-hvip. En ANNo 1684. Conden 1 Dit.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Engeland. Os os er Daglig Dags Forrædderi paa færde, Dog giør Guds Varetegt om Kongen sikker Gierder Den kiendte Aremstrang er ogsaa skyldig kient Og derfor udi Baand og Fengsels Lenker spent. Varscav Dit.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Polen. Er siden sidste Slag tør Fienden ey opdukke Langt mindre mod vor Magt paa mange steder pukke, Derfor Cosaccerne gaar ind i Tartar-Land Og øder alt det, som de overkomme kand Amsterdam 20. dito.
Danske Mercurius, 1684-06-02
Holland. J saa vel, at her var det haarde Høe at drage, Om vi mod Frankerig til Sverdet skulle tage Hvorfor vi raadde af hvad andre til den Hag Til Uroe rørte op, vi fare vil i Mag. De dristed paa vor Pung for her var noget inde, Hvorfor vi noget hart for hinde motte binde At tvinge dem fra Krig til Stilstand kyve Aar: Det gick ot rigtig an, det slukket blev i gaar Gent. 17. Nederland. Franske giøre Trin til Trier ind at tage.
Danske Mercurius, 1684-06-02
J den er de ferdig strax at tinge udi Dagen Den trekkis nu udaf sin Vaaben-Volde-Dragt Oc hver et Batteri er snart i Graven lagt. Det er, fordi den var dem alt for nær i Syne Ved deris Lyxenborg, derfor de motte nyne; Men blive dog vel fri i Trier-Fyrstens Vold Nu den er Værge-løss og uden Volde-Skiold. Findis hos Christian Geertzen Boghandler paa Slotz-Plagen.
Danske Mercurius, 1684-07-01
Julii Mercurius. ANNI684. MERCURIUS PRIUS. Glykstad 30 Jun Dannemarck.
Danske Mercurius, 1684-07-01
Dugik Regierings Raad Herr Skrødder her fra Lande Med Povlsøn, Skovtbynacht udi de Vestre-Vande Med nogle Skibe hen til Helsigg-Laandet ud At fri til denne Møe og kneyse nakked Brud. Men hindis salvagvard og Commendant lod byde En Kurve paa sit Spidz, det maa en Steen fortryde. Dog hindis Skiold-Møer kom, og sagde mand ey maa Saa skiønne Friere utrøstet lade gaaDe toge til gevær og gick til Qvinde-Mode, Mod Commendantens magt og hart med Beylen stode Saa jaord sluttet blev, og Commendantens Sværd En Skiold-Møefra ham tog i denne Beylt-Færd. Sack stod hand Verge-loss og var en Pigis fange Hun var ey 19. Aar, som giorde Hannem bange Det tapper unge Liv var værd en vakker Helt At trine med i Kred og der i blive Fældt. Men undre Herrens Verk, det Land, som kunde stridt Mod Hundret Tusind Mand og feye dem til side Foruden Mande-Haand saa lett til føye gik i Ved Qvinders myndighed og Lykkens milde nikKiøANNO18.
Danske Mercurius, 1684-07-01
Kiøbenhaffn. en Spanske Resident har Kongen bydet vige Her fra, hvor paa hand gick udtil det Spanske Rigs Ja, den som er en Ven, vens ven sig og maa tee Om hand vil lade tro og tillid rigtig see. Ertholmen, som kon var en liden Ert at Regne Mod andre store Land, vil nu vel ikke blegne For nogens trode Magt, thi den er bringe-Sterk, Hr. Sehsted og Hr. Spaen forretter dette Verk, Der giøris sikker Havn, for mange gode Skibe, Der byggis et Castel som tør sig lade skrive At det kand trode mod hver følge-fæstis Skud, Thi dets fem allen Mur en Pust kand holde udTat Gud, som voris graad harsamlet i den Flaske Odrøssed taare paa den Sole-drente Aske, Jeg meen den tøre Jord, som tørsted effter Vand. Tak for hver Regne-Taar udaf din Vande-spand Det var dog hart ad gjort at Grøden motte svinde Udi den sorte Muld og Hunger vilde binde For spise-Kammeret med Nødens klinke-Baand, Nu lader Gud det op med sin den milde Haand Hør jammer flær og nær i alle fremmed Lande Som græde Hyle-Graad, for Himlen ey vil vande En taar paa deris sæd, men spaaet om Hungers tvang Som er det harde Sværd der klinger Dødsens klang. Den Julii Mercurius. Der heele Steder gaar for Solens heede brynde Flyse Lue op og Skove blive tynde, Hvor heede tender Jld og brender store Baal, Den ilder som en Flint imod et Jlde-Staal Stockholm. 1. Julii Sværig. Separ Baroner har for Haanden værit ude Nod Kongens strenge Lov Jeg frygter de maa lude Derfore noget Dybt de sidder i ArresOg venter deris Dom, dem var vel Naaden best. Slessvig. Er Stænderne i Dag vor Danske Konge svære, At de vil hannem tro og underdanig være, Og til en vig Arv hos Kongens Septer staa, Hvor paa Hans Majestet lar snart til Kolding gaa Engeland u Ligger Aremstrong fordeelt paa fire Skele, For hand i Troskab har sin Konge vildet feyle Men Dommeren hand fik til Lon en Fingerering Af Kongens egen Haand for hand holt rigtig tingTydsland Trier 8. eqvi betaler det hand motte ryggen skyde, Her fra sidste Krig, hand lar igrunde bryde, Alt det, som styrke har, ia, Kloster-Mure med Tenk Hertug udaf Pløen, hvor tar hand nu afsted. Lintz3. Julii.
Danske Mercurius, 1684-07-01
J Tyrken slaget har og for os have inde Stad Vaisen og saa Pest, san skal vi lade finde Hvor, som vi farer frem om vi end komme seent; De skal vel finde, at vi har dem alvor meent. ANNO 1684. Javvorov v. B.
Danske Mercurius, 1684-07-01
Polen. Et Pave Nuncius maa but hos Runner være: Thi hand kand slet Discurs hos Fruen timmer bære. Vor Dronning for hans snak blev baade rød og bleeg Den var, hun Kongen holt med sin Commedi-leeg At hand med Keyseren mod Tyrken ikke mødte Hun sagde, det er snak, om hand sit Harnisk blødte J fior i Tyrkens Blod, saa vil hun dog i Aar, Ey vove saa hans Liv, nu Tydske svage staar: Men Kongen slog det hen med Skemt og lod forlyde, At her vartiid endnu med Magten ud at bryde. Cosaccer ellers giør oprør og Klammeri Det maa sig sette først, saa mand er hiemme fri Holland.
Danske Mercurius, 1684-07-01
Amsterdam. Err Borge-Mesterne heel kostelig tragkere Den vit berømte Juul af Dannemarck og flere: Der paa hand til den Haag til Herre samling gaar, Hvor Danske Handlinger paa gode Veye staar. Ra Tyve Tyve Stiel saa Tyv har lit tilbage, Ud Saa gik det nylig her ret nu i disse Dage Da en Juvele-tyv fra Keyser-hoffet kom, Og matte lade her det tomme punge-rom. En lod, som hand varsent at hente ham tilbage Med sine, som Profos, men, lod hand sig behage, At overlade ham ald den Juvele-skat, Saa vilde hand giv for, hand fik ham ikke fat Den Trek gik hannem an, den arme Tyv lod fare Alt dette for sit Liv, hand Fryckted, som en Hare. Men siden tengte hand her under er et ned. Saa gaf hand sagen an dem begge til fortred.