Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-12-23
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. J et Privat-Brev fra Paris af 23de November dette Aar læses følgende: "Troværdige Mænd, som have længe opholdet sig i Spanien og der beklædet betydelige Poster skildre Landets Tilstand paa følgende Maade: De Spanske Grandes og alt hvad der nærmer sig til dem, havde vel meget let kunnet lade deres Grandezza constituere paa nye, og havde kunnet dannet et Pairie, da Folket er slet ikke ugunstig findet imod dem; men de ere hvad den største Deel af dem angaaer en forkiælet, og ved Nydelsen af store Rigdomme svækket Stægt. Siden Philipp den 2dens Tid og især siden Huuset Bourbons Thronbestigelse have de næsten ikke taget Deel i Statssager, men enten ført et ørkesløst Hoflevnet eller opholdet sig paa deres Godser. J det sidste Aartiende fandt den franske Philosophie Indgang hos dem, opvakte deres Vittighed, men sløvede nu aldeles hvad de havde beholdet af patriotiske Følelser. Under den sidste Regiering havde de stilkiende taalt, at den elendigste Yndling kunde tillade sig alt imod dem; (nemlig Fredstyrsten Hertugen af Aleudia, Endeel af dem forbandt sig med Kong Joseph, andre toge de Cortes Partie, men ingen viiste sig i den første Linie. Nu lade de med Ligegyldighed alt foretages imod dem og betragte det som de vare forsteenede; paa en jammerligere Maade er vel ingen Adel gaaet til Grunde, da det saa fuldkomment stod i den Spanske Granddezzas Magt at have sat sig i Spidsen for Forretningerne. Nogle som ere Religionen hengivne yttre Misfornøielse med de Cortes; men der ere kun faae som yttre sig paa en forstaaelig og kraftfuld Maade (det er vist ogsaa saare paafaldende at den riige og anseelige Spanske Adel ikke drev det igiennem under Krigen med de Franske at et Over-Huus blev indført ved den nye Constitution, hvori den kunde tage Plads, og som synes at være saa aldeles nødvendigt for et Land som Spanien. Nu er virkelig den store Spanske Adel uden al Jndflydelse paa de offentlige Anliggender, og efter den Vending, som Tingene nu tage i dette Land, nærmer det sig til at blive en Republik). Den spanske Almue, saavel det ringere Borgerskab som de laveste Classer forholder sig ligesaa Ligegyldig som Granderne (maaskee naar Almuen i de store Stæder undtages) gabe paa hvad der skeer og forstaaer intet deraf, og mangle vel kun en Jn puls for at yttre sig paa en eller anden Maade; hidindtil har det ikke havt noget eller næsten ikke noget at gjøre med Revolutionen, som er det Modsatte af hvad der finder Sted i Frankrige. Den høie Geistlighed er i det Hele og kun med faae Undtagelser Constitutionen hengiven og har Sæde og Anseelse i de Cortes Forsamling. Der gives mange iblandt dem, som hylde Tidens Aand, dog besidder Spanien ikke endnu nogen ret philosophisk Geistlighed, i det mindste ingen som har svunget sig op til en de Pradts Excentricitet; men de besidde dog en Gregoires Jansenisme. Desuagtet er det hos denne Classe af Spaniens Jndvaanere at man finder de fleeste Kundsk ber. - Munkene ere afgjorte Fiender af de Cortes og de kunne lettest bevirke en Contra-Revolution i Spanien, naar talentfulde Mænd opstode iblandt dem, og bevægede Almuen til at medvirke dertil. Nationen besidder endnu sin gamle Energie og sit faste mandlige Væsen; men forresten har den mistet alt, og selv dens Charakteer vil komme til at undergaae store Forandringer. De Cortes udgiøre for nærværende Tid en Forening af Spaniens bedste Hoveder og bestaa af den høie Geistlighed, Advocater, nogle Militaire og endeel Godseiere. De vise Energie og Forstand, men Evne til at skue ind i Fremtiden mangler dem; og de ere smittede af en overdreven Friehedsfølelse. – Et Beviis paa den i foranførte Skrivelse yttrede Formeening, at de Cortes ikke skue med et klart Blik ind i Fremtiden synes at bekræftes af Forbudet mod Jndførselen af udenlandske Manufactur Varer. Man har nu i London directe Efterretninger fra Madrid, som melde: at Kongen har antaget Handels Committeens Beslutning, hvorved mange udenlandske Producter Fabrik= og Manufactur Varer ere blevne forbudte at maatte indføres i Spanien, naar Ost og Smør undtages, Jndførselen af tør Fisk er bleven tilladt med en Told af 62 Procent af Værdien. - De grønne Baand blive stedse meere Mode i Madrid, saavel Fruentimmer som Mandfolk begynde at bære dem. Man læser paa dem den Jndskrift: Constitutionen eller Døden. – J Staden Burgos ere 18 Personer af Soutres Bande blevne skudte. J Sarragoffa er Efterretningen om det constitutionelle Systems Seier i Madrid bleven celebreret med Jumination, Skuespil og Dandse, hvori selv de fornemste Fruentimmer have deeltaget. 8000 Militser i Catalonien havde forlangt at marschere til Madrid for at holde Constitutionen opret. J Valencia har været forfærdelige Spektakler og Pøbelen skal have dræbt flere Munke. Erkebiskoppen af Valencia skal nu være deporteret til Rom og hans Jndkomster inddrages. En Oberst Perez af Regimentet Almanza er blevet arresteret. Kongen skal i en Skrivelse til de Cortes Commission have retfærdiggiort sin Skriftefaders og sin Huushovmesters Forhold.