Københavns Adresseavis, 1785-08-12
Fortsættelse af de Priismaterier og Premier, som det kongelige danske Landhuusholdings Selskab udsætter for Hs. Kongelige Majestæts Riger og Lande i Aaret 1785. (See Nr. 144. 13. Fælledskabets Ophævelse er bestyrket ved saamange Aars Erfaring, at man nu med Vished tan dømme om Nytten deraf. Selskabet udsætter derfor følgende Premier, For den merkeligste, derhos og i det mindste paa 3 Aars Erfaring grundede Efterretning om de gode Følger, som Fælledskabets Ophævelse har haft i større eller mindre Strækninger paa Agerbruget, Høeavlens og Osægavlens Forbedring m.v. den første Sølv=Medalic eller 20 Rdlr.; men dersom en saadan Efterretning indsendes fra en Landgods=Ejer, som selv har ophævet Fælledskabet paa sit Gods, vil samme blive Selskabet saa meget mere behageligt, og i dette Tilfælde udsætter det derfor sin tredie Guld=Medalje Efter de indkommende Beretningers Vigtighed i Henseende til deres Omstændelighed, eller de forbedrede Strækningers Størrelse, vil Selskabet forhøie denne Premie og bestræbe sig ved passende Belønningerat opmuntre enhver, som om denne Sag maatte behage at oplyse Selskabet med Efterretninger fra sin større eller mindre Sirkel. Premien, som forhen har været udsat, maatte æskes inden 1ste November 1785, og de opgivne Forbedringer efter Omstændighederne og Vedkommendes Gotbefindende med Attester bestyrkes. 14. For en Ager. dyrknings, Have= og Skov=Kalender, som indeholder Tiden til Arbeiderne i Marken, Haven og Skoven, udsættes en Premie af den tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For den næst beste Afhandling om denne Sag, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Selskabet ønsker en Kalender for Dannemark og en anden for Norge; og det vil ende belønne efter Omstændighederne Kalendere passende til mindre Strækninger baade i Dannemark og Norge; dog maatte ingen af disse Kalendere udgjøre meer end 8 Ark omtrent af Selskabets sædvanlige Tryk. Premien, som forhen har været udsat, er forfalden til 1ste October 1785. 15. For en paa nogle Aars Erfaringer grundet Afhandling om den beste Maade at bevare Gjødningen i Møddingsstedet for Veirliget skadelige Indflydelser, uden at betage samme dets fordeelagtige Virkninger, udlover Selskabet atter sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Afhandlingerne herom indsendes inden 1ste October 1785. 16. For den, som meddeeler Selskabet den fuldstændigste Efterretning om de fleste Steder i Kongens Riger og Lande, hvor Mergel eller Kalkjord ikke tilforn bekjendt eller meddeelt Efterretning om, i Mængde falder, og hvor tillige Leilighed gives til at betjene sig deraf. For den merkeligste Efterretning og Oplysning herom udlover Selskabet atter sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næst beste Efterretning Selskabets anden Sølv=Medalje eller 10 Rdlr. Det er noksom bekjendt, at disse Jordarter kjendes derpaa, at de bruser eller skummer med Skeevand. Med Efterretningerne om deres Opdagelse maae følge Prøver og en omstændelig Beskrivelse over ethvert Steds Beliggenhed, med Efterretning, om det, for enten paa Stedet at nyttes eller i Mængde at kunne andensteds transporteres, ligger langt fra Strandbredden eller ei om det ligger i Fælledskab eller ei, om den opdagede Jordart falder i Egnen vidt omkring eller ikke, om deri Nærheden falder nogen Slags Kalksteen eller ikke, om Stedets Eier med mere. Premie=Æskningerne indsendes inden 1ste November 1785. 17. Høstplønningen bruges med stor Fordeel og Nytte nordenfields i Norge. Man troer, at i den høstpløiede Jord gaaer Tællen tiligere af Jorden, at Vaarsæden derfor kan lægges tiligere, at en saadan Ager bliver i det mindste 14 Dage tiligere moden, og har intet at befrygte for Efteraarets Natte=Frost, som saa ofte tilintetgjør den norske Landmands beste Haab, m.v. Efter indkomne Efterretninger skulde Selskabet ligeledes formene, at den skulde være gavnlig søndenfields, og for derom at erholde Vished, udsætter følgende Premier, For den, som ved de paalideligste Erfaringer søndenfields viser Sammenligningen imellem lige stort og lige got høstpløiet og ikke høstpløjet Agerland med tilføiet omstændelig Beretning om Størrelsen, Dyrkningsmaaden, Udsæden, Jndavlen, og Høstpløiningens Fordeel eller Skadelighed, alt efter sikkre og velbevidnede Forsøg, udloves den tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For de næst beste Efterretninger og Erfaringer herom, den første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Premierne, som forhen har været udsatte, æskes inden 1ste November 1785. 18. For en tydelig og fuldstændig Afhandling om Hampens hele og beste Dyrkningsmaade og videre Behandling, grundet enten paa Erfaringer, samlede her i Landet, eller paa nøjagtig Kundskab om andre Landes Brug, hvor denne Avl, florerer, udsætter Selskabet en Premie af dets første Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. J denne Afhandling maatte ikke glemmes en tydelig Forklaring og følgende: 1) Hvorvidt HampeNedsenkning i Vand er fornøden og nyttig? Hvad Vand, stillestaaende eller rindende, dertil er best? Hvor længe samme maae vare, og hvad derved er at lagttage? 2) Om det er best, og i Hensigt til Veirliget, Bondens Leilighed og alle øvrige Omstændigheder, her til Lands altid mueligt at tørre Hamp i Solen og Luften? eller om det er fornødent og tjenligt at tørre den i Tørre huse eller i Ovne, J sidste Tilfælde hvor sterk Varmen skal være, Hvor længe Tørringen skal vare, og hvad videre derved kan være at merke, 3) Hvad Figur og Størrelse er beqvemmest for et saadant Tørrehuus eller en Hørøvn, og kan samme ikke tillige bruges til Frugters Tørring og anden ekonomisk Brug, Her maatte tillige erindres de fornødne Tegninger, forfærdigede efteren tydelig Scala, samt et Overslag over Bekostningen. Afhandlingen, hvortil paa nye indbydes, maatte indsendes inden 1ste October 1785. Dersom nogen Forfatter maatte behage allene at udarbeide den Materie om Tørrehusets eller Hør=Ovnens beste Anlæg, da vil Selskabet modtage og efter sin Værdie belønne en saadan særskilt Afhandling. 19. Da Landmanden ei kan ventes at dyrke nogen Plante, hvor forddeelagtig den end er, forinden han bliver fuldkommen underrettet om alt hvad der ved sammes Avl, samt videre Behandlingsmaade og Brug er at lagttage, saa troer Selskabet det at være meget nyttigt, om Jndsigter og Erfarenhed ville lade sig opmuntre til at udarbeide slige Afhandlinger og enkelte Planter. J Overeensstemmelse hermed udsætter Selskabet for det første en Premie af 500 Rdlr. eller den anden Guld=Medalje. For den tydeligste og fuldstændigste paa Erfaringer grundede Afhandling og Kraprodens hele og beste Dyrkningsmaade, Tørring, Malning og Jndpakning med videre. J Fald Forfatteren har gjort sig bekjendt med, og sammenlignet de i denne Materie tilforn skrevne Afhandlinger f. Ex. de af du Hammel, de Ambournai og Lidbek med sine egne Erfaringer, vil hans Afhandling derved blive desto fuldkomnere anseet. Afhandlingerne, som i endeel Aar er ønsket, indsendes inden 1ste October 1785. 20. For en ligeledes paa Erfarenhed grundet Afhandling om Tobaks=Plantens hele og beste Dyrkningsmaade, samt om Tobakkens Tørring, Presning og Pakning, udsætter Selskabet atter sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden 1ste October 1785. 21. For en Beregning, grundet paa Erfarenhed i de danske Stater, som nølagtigst og meest efterretteligen oplyser og gotgjør en eller flere Handels=Planter, nemlig: Humle, Tobak Hør, Hamp, Rapsat, Krap, Vald, Vau, Safran, m.v., deres fordeelagtige Dyrkning imod en eller flere Korn=Sorter, Hvede, Rug, Byg eller Havre, paa lige Stykker Land at regne. For en saadan sikker og vel oplyst Beregning, endog fattelig for Landalmuen, udsættes Selskabets tredie Guld=Medalje eller 25 Rdlr. For næst beste Selskabets anden Sølvmedalie eller 10 Rdlr. Premien, forhen udsat, æskes inden 1 October, 1785. 22. Som det og ikke kan tvivles paa, at Menneskets Fornødenheder af Dyrriget er i sin Orden ligesaa betydelige og store, som de af Planteriget, ligesom det paa den anden Side og er bekiendt, at al god Ager. brug maae i en ret Landhuusholding begynde fra Engenes rette Dyrkning, og fra Beregningen over Gjødningens Mængde og Egenskab imod Agerlandets Strækning og indvortes Beskaffenhed; saa udsætter Selskabet. endnu videre følgende Premier saaledes: For den Beregning, som paa nylig meldte Maade viser Fordeelen af de saa kaldede naturlige (hjemme voxende) eller kunstige (fremmede) Foder=Urters Dyrkning og beste Anvendelse i Qvægavlen, i Ligning med den sædvanlige Kornavl. For Ex. Fordeelen af Qvægavlen, af Køer, Faar, og Heste, tillagte ved Hielp af en flittig Engdyrkning, Engen enten bestaaende af de Græsarter, som her i Laa det sædvanligen voxer, eller af Fremmedes Luserne, Esparsette, visse Klever=Arter, Faaregræs (Festuca ovin m. v. sammenlignet med de Fordeele, som Avlen af Kornsorterne indbringer. For den beste af slige Beregninger Selskabets tredie Guldmedalje eller 25 Rdlr. For den næst derefter dets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Til slige Overslag vil Selskabet og henregne, og følge, lig modtage og belønne, Beregninger over Fordeelen af visse Rødders og Roers Dyrkning paa Ageren, til Kreaturenes Vinterforing. For Ex. af gule Rødder, Pastinakel, den engelske Turnip (traffica raps.) Kaal rødder med mere. Det forstaaer sig selv, at disse Beregninger vil dog ikke giøres enten i Ligning mod en lave eller mod en meget høi Kornpriis, men at en Middelpriis, som overlades til enhver selv at vælge, maae følges. Som Selskabet agter at betjene sig af disse Beregninger, ligesom af de i forrige Nummer meldte, til Oplysning og slige Planters ulige Fordeel i Forhold mod hinanden, Landalmuen til Nytte, saa ønsker det, at baade Beregningen, og det som vedskrives samme, maae indrettes paa den fatteligste Maade for Bonden. Premie=Æskningen, allerede i forrige Aars Lister forlangt, indsendes inden 1 October 1785. 23. Da Selskabet indseer, at det til Fædriftens Forbedring er, især i disse Lande, meget vigtigt at kjende og anvende alle de Ting, som med Nytte kunde tjene til Fyer, og det tillige har Aarsag at troe, at der i denne Henseende gives mange Fordeele, som ikke ere almindelig nok bekjendte, saa udsætter det atter sin anden Medalje i Guld: Forden beste og fuldstændigste Afhandling og alle Slags Midler og Maader at fødde Heste og Qvæg, samt smaae Kreature og tamme Fugle. Jo mere Underretningen er grundet paa Erfaring, jo vigtigere bliver den, og hvad en Forfatter til sin Afhandlings Fuldstændighed tager af andre Skribentere, maatte saaledes anbringes, at Læsere kan skille det fra hans eget, samt hvad der ikkun er Slutninger eller Formodninger fra virkelige Erfaringer. Focrarternes Dyrkningsmaade forlanges ikke her(i det mindste ikke vidtløftigen) afhandlet, men deres Anvendelse og Nytte til Kreaturenes Føde. De Natur Produkter, der bliver omtalte, saae Selskabet gjerne bleve baade nævnede med sikre systemmatiske og tillige med deres nasionale Navne, naar disse ere bekjendte, paa det at al Tvetydighed kan forebygges. Selskabet indseer Vanskeligheden i at vente noget fuldkomment i denne Materie fra een Haand; det vil derfor og efter Fortjeneste belønne gode Afhandlinger, om de end ikke haver al den ønskte Fuldstændighed, ligesom det og med Fornøielse vil modtage enhver enkelt Efterretning, som maatte meddeles det, om en eller anden ikke almindelig bekjendt Art af Foer og Maaden at anvende det. Priis skrifterne indsendes inden 1 October 1785. 24. Selskabet ønsker at forskaffe Landalmuen i Dannemark og Norge tilstrekkelige, paalidelige og efter dens Begreb, og Fornødenhed indrettede Underviisninger om Heste, Qvæg, Faar, Geder og Sviin, samt om Høns, Gjæs, Ænder og Kalkuner, m.v. For en saadan Underretning, som i alle Maader svarer til Selskabets Hensigt, og er passende for Dannemark, udsættes atter den anden Guldmedalje eller 500 Rdlr., og en lige Premie for en Afhandling af samme Beskaffenhed i Henseende til Norge. Disse Underretninger maae indeholde alt det Fornødne om Dyrenes Valg, Yngel, Rygt, Forder, fordeelagtigste Brug og Anvendelse, samt øvrige dertil henhørende; men alt overflødigt og saadant, som ikke er passende og forstaaeligt for fornuftige Bønder, maatte her ikke finde Sted. Skulde Forfatteren, for nøie at bestemme et eller andet, finde fornødent at bruge Konstord af en eller anden Videnskab, maatte det skee i en Note. Selskabet seer ogsaa gjerne, om Forfatteren, kunde opgive Raad mod Dyrenes meest almindelige Sygdomme, saafremt disse Midler ere sikre og forsøgte, ellers ikke, og maatte han da kort og tydelig beskrive de Sygdomme, som enhver Landmand ikke kjender med bestemt Vished allene af det almindelig vedtagne Navn, paa det de kunde adskilles fra alle andre Sygdomme, Planen og Indretningen overlades til Forfatterens Valg; dog ønskes, at de, som skriver i Spørsmaal og Svar, vilde indrette Svarene saaledes, at de kunde læses og have fuld Mening, om man end gaaer Sporsmaalene forbi. Disse Skrivter maae i det væsentlige være grundede paa saadanne Erfaringer, at Forfatteren. tør indestaae for sine Reglers Tilforladelighed. Anfører han noget efter andre, som han ikke ved egen Erfaring, har bekræftet, bør han i en Anmerkning melde, hvorfra det er taget. Afhandlinger, som ikke ere saa fuldstændige, som man ønskede, men dog ved smaae Tilsætninger og Forbedringer kunde blive tjenlige til Selskabets Hensigt, vil det, naar ingen fuldkomnere haves, belønne efter deres Værdie med Sølvmedaljer, ligesom det og med Fornøielse modtager de grundige Anmerkninger og Erfaringer i denne Materie, som en eller anden maatte behage at indsende inden den 1 October 1785. 25. Da Tyeboe=Ostes Egenskaber ere særdeles forskjellige fra alle andre danske Oste, især i Henseende til deres sterke og stramme Smag, som tildeels gjør dem begierligere end andre indenlandske, og Oplysningen derom maaskee i flere end een Henseende kunde have sin Nytte, saa giver Selskabet sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den Underretning, som oplyser Selskabet og Aarsagen til denne Ostes særdeles Smag, om samme ligger i Naturen, Græsningin, eller nogen Tilsats, Løven eller andet ved Ostens Tilberedning, med tilføiet Betænkning, hvorvidt samme Smag kan meddeles andre Oste eller ikke. J Tilfælde Aarsagen ligger i visse Planter eller Græs sorter, ønsker man dem enten nævnte med linnæiske Navne, eller i Naturen med deres Blomster eller Frøe, indsendte. Dersom Aarsagen er Konstens, maatte Middelet nøie beskrives af sin Tilberedningsmaade, med videre. J Fald Efterretningen oplyser tillige om denne Ostes hele Tilvirkningsmaade, den Mængde, som deraf paa visse Steder eller i Almindelighed gjøres, om Handelen dermed, i hvilke Egne Osten egentlig virkes, for nogenlunde nøie at kjende denne Omkreds, m. m. saa vil samme ikke blive Selskabet ligegyldigt. Æskningen, tilforn indkaldet, indkommer til Oktober Maaneds Udgang. 26. Vel har Selskabet erholdet gode Efterretninger og Barbarissers og Tranebærs Brug og Anvendelse, men da Norge frembringer mange flere Arter af vilde Bær, saasom Hindbær, Tyttebær, Multebær, m.v., hvilke vel ikke i alle Henseender anvendes paa den fordeelagtigste Maade, saa udsætter Selskabet endnu sin første Sølvmedalje eller 10 Rdlr. For en tydelig og paa Erfaringer grundet Underviisning om disse Bærs, enten alles eller visse Sorters, beste Anvendelse, det være sig til Vine, Safter eller anden ckonomisk eller medisinsk Brug. Den angivne Nytte maatte ved indsendte Prøver eller paalidelige Attester bevises. Afhandlingen, forhen indkaldet, indsendes inden 1 October 1785. Enkelte Afhandlinger om en vis Sort af slige Bær vil Selskabet ogsaa modtage, og efter deres Værd belønne 27. Da man ei paatvivler, at jo endeel i Fjeldegnen vildvoxende Planter kan tjene endog Mennesket til Føde, saa udsætter Selskabet sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. for den beste Afhandling om de i Norge især tilfelds voxende Planter, hvis Rødder, Stengel, Blade, Blomster eller Frøe kan bruges til Underholdning for Mennesket og i Stedet for de almindelige Kjøkkenurter, som i de Egne ikke trives, grundet paa igjentagne Forsøg og Erfaringer. Selskabet søger ikke en blot Kompilation eller Jndsamling af hvad Batanisterne tilforn, om slige Planter har anmerket, men vel nye Forsøg med disse, og den norske Almnes enkelte Erfaringer, bestyrkede ved den Æskendes egne Forsøg, samt Resultatet af de med hidtil uforsøgte indenlandske Vexter gjorte Prøver, som Forfatteren selv maatte have paafundet. Tillige maatte gives Efterretning om den beste og mindst bekostelige Maade at dyrke disse vilde og til Spiisning brugelige Vexter i nogen Mængde, samt naar og hvorledes de best samles, tilberedes og til fornøden Brug, bevares. For at give de Æskende endnu Tid til de fornødne Forsøg, især i Hensigt til den beste Dyrkningsmaade, udsættes Afhandlingernes Jndsendelse til 1ste November 1785. Velskrevne og til Hensigten passende Afhandlinger og enkelte vildvoxende spiselige Planter vil Selskabet og med Fornøielse modtage og efter deres Værd belønne. 28. For den nølagtigste Beskrivelse over de Planter, som findes ved Strandbredden af Elven og Vesterhavet, og der tiener til at afværge den fede JordsBortskyling, og til at befordre Marsklandets Tilvext, samt for et paa Forsøg grundet Forslag om den beste Maade til at forplante saadanne Vexter paa de Kyster, som af Naturen ikke dermed ere forsynede, giver Selskabet endnu sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Af handlingerne indleveres inden 1ste October 1785. 29. For den beste Afhandling og Rygten og Omgangen, med de forskjellige Slags Planter, hidtil bekjendte eller ikke, som man af sikker Erfaring veed at kunne dempe Flyvesand, udsættes den første Sølvmedalse. Afhandlingen maae saaledes indrettes, at den for Landmænd kan være tydelig og brugelig. Premien, forhen udsat, æskes inden 1ste November 1785. 30. Omendskiønt Selskabet og Veilers Jnddigning har erholdet en Afhandling, som indeholder mange brugbare og nyttige Betragtninger denne Sag angaaende, saa har bemeldte Afhandling dog ei ganske fyldestgjort og opfyldt Selskabets Forlangende. Af denne Aarsag udsætter Selskabet endnu sin første Guldmedalje eller 100 Rdlr. for den beste Afhandling om de saa kaldede Veilers Jnddigning. Men da ikke enhver Deel af Strandbredden, som i visse Aarets Tider blottes af Søen, derfor strax fortjener en Jnddigning, saa bør Forfatteren til saadan en Afhandling forud, vise, hvorledes dette af Grundens Modenhed, dens større eller mindre Omkreds, samt dens indvortes Værdie er at bedømme. Hvad Inddigningen selv angaaer, da har Forfatteren at vise, hvorledes den Linie, hvorefter Diget. skal opføres, i Henseende til Veilens Beliggenhed med Søen paa det fordeelagtigste aflegges, samt derved at bestemme under hvilke Omstændigheder samme enten bør følge Strandbreddens Omkreds, eller trekkes nærigere indad tilbage, eller ogsaa opføres i Søen paa Skifteuden. Samme Udførlighed forlanges af ham i Henseende til Digets Prosil efter de forskjellige Slags Grunde, hvorpaa det bliver opført; hvorved da især maatte vises hvorledes Diget skulle gjøres Landtæt, naar paa en vis Strækning forefandtes en Sandgrund, som vilde forhindre det. Det egentlige Digarbeides Beskrivelse bør være gelerdet med nøjagtigen udførte Plan, og Profil Tegninger, og den saa tydelig forfattet, at Jorde eren, derefter kan foretag, samme med Folk, som ikke ere vante til dette Slags Arbeide, og derfor indeholde alt hvad som er at lagttage ved at opgrave Jorden, og ved samme at rense; hvorved bør vises, hvad det er, hvorfra det skal skilles, saa og deres Kjendetegn, ligeledes naar det er fordeelagtigst at transportere den, enten med Styrte eller Skubkarre, og paa det Hele anføre spesialiter alle fornødne Jagttagelser ved Digets Opsætning, alt i Overeensstemmelse med de forskiellige indtreffende Omstændigheder. I Henseende til Digets Vedligeholdelse bør Forfatteren vise, hvorledes Vexten af saadanne Græsarter derpaa befordres, som taaler Søevandet og tillige giver Diget Fasthed og Styrke. Og endelig bør han navngive de Hielpemidler og Redskaber, hvorved den inddigede Jord, saavel første Gang som derefter stedse befries af det indelukte Vand, hvorledes det derpaa faldende Regnvand afledes, og hvorved det indtagne Stykke Land befries fra voldsomme Virkninger af det fra de omkringliggende højere Egne nedtrængende Vand. Det hele bør være geleidet med Exempler, hvori Overslag paa Inddigningens Omkostninger forekommer, grundet paa forskillige Steders Dag Arbeides Løn med videre. De Afhandlinger, som indeholder noget merkeligt Got, vil Selskabet særskilt belønne, skiønt de ikke fortiener den fulde Værd. Afhandlingerne kan endnu indsendes til October Maaneds Udgang 1785. 31. Hvilke ere de til Føde, Klæde, Farvning, Forring eller andet Brug nyttige Planter og Sædvarteer, som paa Færøerne med Fordeel kan dyrres, og som følgelig best kan taale de Afvexlinger i Veirliget, som ere egne for disse Øer, og hvorledes dyrkes de efter sikre Erfaringer best saavel i Henseende til Jordens Behandlingsmaade, som videre Omgang ved Saaningen, under Vexten og ved Høsten. For den beste Afhandling til besvaring af dette Spørsmaal, udsætter Selskabet endnu sin første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næst beste den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Afhandlingerne maae være indsendte inden 1ste October 1785. 32. For en paa egne nøjagtige og i nogle Aar igientagne Erfaringer grundet Efterretning, som tilstrekkelig beviser, hvorvidt det i Dannemark er mueligt og nyttigt, kun engang om Aaret at klippe Faarene, naar Begyndelsen skeer med dem fra Lam af Det maatte tillige forklares, hvad Forandringer der i saa Fald vare fornødne i Hensigt til den nærværende Faarerygt samt til Faareslaldenne m.v. For den beste Efterretning herom giver Selskabet sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr., og for den næste 20 Rdlr. eller den første Sølvmedalje. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden 1ste October 1785. 33. Vel haver Selskabet i de sidste Aar med Fornøielse merket Bicavlens Tilvext, men tillige har det ogsaa erfaret, at de fleste ikke behandler deres Bier og Biererk paa den fordeelagtigste Maade. Det har derfor i Anledning af Hr. Konferentsraad og Amtmand Fleischers ved Trykken bekjendtgjorte Afhandling og Bier, anmodet ham, at gjøre et Udtog af samme, hvilket allerede er trykt. Da nu heri blant andet forklares den Omgangsmaade, som tildeels i andre Lande med Fordeel bruges, ved Anvendelse af de saa kaldede Magasin=Kuber i Steden for de sædvanlige enkelte, ved hvilke første man haver den store Fordeel især, at man ikke haver nødig at dræbe sine Bier, for at komme til Honningen og Voxet; saa ønsker Selskabet med Vished at vide, om samme Omgangsmaade ogsaa her i Dannemark maatte befindes nyttig for det Almindelige, og dens Udøvelse hos Almuen passelig. Til den Ende udsætter det følgende Premier, For de paa de sikreste og meest afgiørende Erfaringer grundede Underretninger om den af Hr. Konferentsraad Fleischer, foreslagne Behandlingsmaades Fordeele eller Mangler i Ligning mod de her i Landet hidtil almindelige. For den beste Efterretning herom den anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For den næst beste den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den næste den anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. For den dernæst den tredie Sælvmedalje eller 5 Rdlr. For at give de Æskende tilstrekkelig Tid til at igientage Forsøgene, udsættes Bedømmelsen indtil 1 November 1786, da alle saavel allerede indkomne som herefter indkommende Efterretninger paa engang bliver bedømte. 34. For at erholde endnu nøiere Besvaring paa følgende Spørsmaal, end aller given, spørges atter: Hvilke ere de Saltvands=Fiskerier, Dannemark og Norge især bør opmuntre, og fra hvilke Havne bør slige Fiskerier, som befindes at være af Vigtighed, især drives. Hvilke ere de Hindringer, som hidtil have været imod deres Flor, og ved hvad Midler afhiespes de? For den beste Afhandling herom Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. For at give enhver Leilighed efter sin Jndsigt og Efarenhed at meddele Selskabet. oplysende Efterretninger og Fiskerier i Særdeleshed, modtager Selskabet desuden og belønner specielle Afhandlinger og særdeles eller enkelte Fiskeriers Tilstand og Forbedring, om bedre Fiskeredskaber end de sædvanlige, beqvemmere Fiskningsmaader, samt Fiskens vissere og nølagtigere Tilberedning, især efter Afsatsens Hensigt, end hidindtil brugeligt, om Fiskens Gang, Fiskenes Legetid, og den deraf følgende beqvemmeste Tid til at begynde og holde og med Fiskerierne, m.v. Selskabet, vil tillige modtage Efterretninger og Fiskeriernes Mangler paa et eller andet Sted i Særdeleshed og efter Fortjeneste særskilt belønne slige lokale Oplysninger. Æskningerne, forhen indkaldte, maatte indleveres inden October Maaneds Udgang 1785. 35. Da Erfarenheden haver viist, at Hummere, saavel i Henseende til dem selv som deres Æg, haver et Slags Sammenhæng med eller Jndflydelse paa de større Fiskerier, i det adskillige Fiske med Begjerlighed søger Hummerravnen, ligesom Hummeren selv med andre ssige Skalle=Søedyr røver Fisken; men en nølagtig og paa Erfarenhed grundet Oplysning herom kan have sin merkelige Nytte Fiskrierne til Befordring, saa udsætter Selskabet følgende Premie, For den nølagtigste og paa beste Erfarenhed grundede Efterretning om Hummerfangstens Jndbydelse paa andre Fiskerier med Oplysning om paa hvad Maade samme Fangst beqvemmeligen indrettes og bestemmes til Fordeel for andre Fiskeriers des større Lykke, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. For den tydeligste og meest grundede Efterretning derefter, Selskabets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. Jo mere det indsendte er grundet paa lokale Exempler i Norge, eller i de danske nordligste Lande, naar Resten i øvrigt er lige, jo mere vil samme fortjene Selskabets Agt. Besvaringen heraf kan endnu indkomme til 1ste November 1785. 36. Skjønt Selskabet næsten formoder ved indsendte Svar at være bleven meddeelt et eller andet tilforladeligt Raad mod Tangloppers Skadelighed, vedbliver det dog i Aar endnu, mens Forsøgene giøres med de indsendte Midler, som i afvigte Aar ikke ere blevne fuldførte, med følgende Spørsmaal. Da Selskabet har erfaret, at Fiskerne finder sig foruleiliget af et Slags Tanglopper (Cancer pulex Linnæik), som for gaver og bederver deres Fiskergarn især i Liimfjorden, uagtet samme endog tieres, og man søger at bevare dem derimod; saa udsættes følgende Premie, For det beste og mindst kostbare Raad og Middel, indberettet til Selskabet mod dette Onde, dets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Efterretningen derom maatte, naar muligt, indsendes inden October Maaneds Udgang dette Aar. 37. For den eller de, som paa de danske eller norske Kyster opdager, og for Selskabet tilkjendegiver nogen hidindtil ubekjendt, eller længe ubrugt betydelig Fiske banke eller andre særdeles siskerige Steder, Selskabets anden Guldmedalje eller 500 Rdlr., som skal vorde tilkjendt den, som opdager eller anmelder det vigtigste i den Henseende. Jo nøiere og meere de Efterretninger, som meddeles, ere grundede paa Erfaringer, jo meere vil Selskabet tage dem i Betragtning. Dersom med en saadan Afhandling tillige følger et tilforladeligt og efterretligt Kort over Fiskebankernes Beliggenhed, vil saadant ved a) Marsiner hos Strøm i hans Beskrivelse over Sund møer. 1. S. 188. Preusens eller Belønningens Tilkjendelse blive paaseet. Den som angiver det dernæst meest betydelige Fiskested, af forbemeldte Beskaffenhed, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Og endelig tillægges Selskabets anden Sølvmedalje eller 10 Rdlr. den, som til Havsiskeriets Fremme igjen dernæst paa samme Maade opdager det Nyttigste. Det skjønnes letteligen, at det Jndberettede udkræver nøjagtigste Efterretninger, saavel som og de tilforladeligste Attester og Beviis grundede paa igjentagne Erfaringer, at de anmeldte Fiskesteders For deelagtighed er upaatvivlelig. For disse tvende Materier indseer enhver lettelig at man og kan æske Premie fra og angaaende baade Grønland, Jsland og Færøerne. Premien, som forhen har været udsat, æskes inden sidste October 1785. 38. For den beste Underretning om de beqvemmeste Midler og mindst bekostelige Anstalter til Vands Afledning af Moser og andre sumpige Steder, i Ager eller Enge, indrettet til Brug af Landalmuen, udsætter Selskabet fremdeles sin anden Guldmedalje eller 50 Rdlr. Selskabet ønsker, at Forfatteren til saadan en Afhandling maatte fornemmelig være omstændelig i at forklare følgende Poster: 1) Hvorledes Landmanden paa den korteste og letteste Maade kan erfare to eller flere Steders relative Høide, for at bedømme derefter til hvilken Side Vandet paa den mindst bekostelige og virksomste Maade kan afledes, som bør forklares ved Profil tegning af Grundens Stigende og Faldende. 2) Hvorledes saavel Aflednings= eller Hoved=Grøfterne, som Bigrøfterne efter Vandets Mængde, i Henseende til Bredde og Dybde bør indrettes. 3) Hvorledes Hoved grøften best forfærdiges uden at behøve alt for til Rensning, og hvorledes den især paa fordeelagtigste Maade gjøres tæt og fast, naar den føres igjennem svampagtig eller løs Jord. 4) Hvorledes best forekommes, at de omkringliggende Marke eller Enge i tørre, Aaringer ikke mangler den fornødne Fugtighed, som de forhen havde af de tilgrændsende sumpige Steder. 5 Om og hvorledes disse Grøfter med den derudaf opkastede Jord kunde tillige anvendes til Agrenes og Engenes Jndhegning. 6) Hvorledes man paa den korteste Maade giør Overslag over de til en Vandlednings Anlæg udforderlige Bekostninger, samt hvorledes man beqvemmeligst erfarer den paa et sumpigt Sted antrufne Jordarts Beskaffenhed, for derefter at kunne gjøre Sammenligning imellem Omkostningerne af Vandledningen og Jndkomsterne af Jordbunden, naar den førster bleven forvandlet til brugbar Jord. 7) Hvorledes de skiulte Vandledninger til Jordbundens Besvarelse beste kunde anvendes J hvilke Tilfælde de egentlig ere brugbare, og hvorledes de best og med mindst Bekostning indrettes, samt Beregning over deres større Fortrin frem for aabne Grøfter. Afhandlingerne indsendes inden Oktober Maaned 1785. 39. Ligeledes udsætter Selskabet endnu sin anden Guldmedalje eller 500 Rdlr. for en tydelig og paa sikkre Erfaringer grundet Afhandlig om, hvorledes en udgravet Mose eller et sumpigt Sted, best, hastigst og med mindst Bekostning kan forvandles til nyttigt Brug, og indbringe sin Ejer den største Fordeel. Ved de til den Ende foreslagne Midler maatte haves Hensigt til Beliggenheden og til de i Moserne antrufne Jordarters, Planters og Rødders Forskjellighed, som kan giøre sammes Forbedring meer eller mindre vanskelig, og altsaa maatte den hele og beste Behandlingsmaade i ethvert Tilfælde nøie bestemmes; ligesom og hvilke Sæde=, Græs= eller Træearter eller andre Planter der med største Fordeel efter de forskjellige mødende Omstændigheder, og i hvilken Orden de best kunde dyrkes eller opelskes. Stilen ønskede man saa fattelig, at denne Afhandling kunde tjene Landalmuen til sikker Veiledning. Afhandlingerne indsendes inden October Maaneds Udgang 1786. 40. For en nøjagtig Beskrivelse over en beqvem, virksom og lidet bekostelig Maskine, til at rense de forskjellige Kornarter paa Loen, strax efter at de ere udterskede, Selskabets anden Guldmedalie eller 50 Rdlr. Da Selskabets Hensigt med denne Priismaterie er at give Landmanden i Almindelighed et Verktøi, i Hænderne, hvorved Arbeide og Tidspilde besvares, og i det mindste samme Hensigt vindes, som den sædvanlige Rensning forskaffer, saa maatte Forfatterne have de af disse Omstændigheder flydende Bestemmelser for Øine. J øvrigt anmoder Selskabet Forfatterne enten, om mueligt, at indsende de Maskiner, som de foreslaaer, gjorte i det Store, eller og at gelede deres Beskrivelse, med fuldstændige Arbeidstegninger, hvorefter det kan lade forfærdige Maskinen, for dermed virkeligen at kunne gjøre Prøve. Afhandlingerne, eller Maskinerne med deres Beskrivelse, tilforn udsat Premie for, indsendes inden October Maaneds Udgang 1785. 41. Omendskjønt Selskabet har havt Leilighed til at belønne en praktisk Afhandling om Meel=, Malt= og Grynmøllers Jndretning og Bygning, saa udsætter det dog fremdeles følgende Priismaterie, For den, som i en tildelig og grundig underrettende Afhandling viser, hvorledes Meel Malt= og Grynmøller, hvad enten de sættes i Bevægelse af Vandet, Vinden eller Heste, bør indrettes og bygges, for at gjøre deres største og fuldkomneste Virkning, Selskabets første Guldmedalje eller 100 Rdlr. Forfatterne, der agter at vinde Premien ved deres Afhandlinger, bør i Forveien udvirle den rette Teorie for saadanne Maskiner, ikke blot grundet paa Reglerne for Ligevægten, men meget meere paa dem af Bevægelsen selv, saaledes, at de bevægende Kræfters Natur og Beskaffenhed, samt Delenes Rivning paa hverandre derved tages i Betragtning, og det Hele grundet paa fuldstændige og oplysende Forsøg, samt Reglerne beviste, saa at de Maskiner, som derefter bygges, bliver til Hensigtens Øjemmed paa det fordeelagtigste sammensat. Ligesom Selskabet da herved paa den ene Side sættes i Stand til at bedømme de i saadan Afhandling angivne Reglers Fortrin for andre Skribenteres, maae Forfatteren selv paa den anden Side, deraf nølagtig udlede Bestemmelserne for alle til en af de forhen nævnte tre Slags Mølleverker fornødne Dele, og vise deres Fortrin for de almindelige sædvanlige. Men da Resultatet af saadanne Undersøgelser vilde uden Tvivl blive uforstaaeligt for dem, som Selskabet agter at tjene med saadan en Afhandling, saa bør Forfatteren oplyse sin nedlagde Teorie med Tal=Exempler, og i den praktiske Deel forklare Anvendelsen deraf, alt i fattelige Udtryk og et almindelig tydeligt Sprog. Ligeledes maae Forfatteren, for desto meere Tydeligheds Skyld, geleide sin praktiske Deel med de tilhørende Grund= og Opstalts=Tegninger af Mølleverkerne og deres Deeles Sammensætning i et af ham antaget Tilfælde, hvori tillige maae gives Anviisning til at rense Kornet, samt at sigte Meel. Tegningerne forfærdiges efter en tydelig Skale, og hvor mindre Dele af Verkerne bliver utydelige eller skjulte, aftegnes de for sig selv. Endelig tilføies Afhandlingen et fuldstændigt specielt Overslag over en Mølle af hvert Slags efter de med Afhandlingen følgende Tegninger, hvorved lægges til Grund Markets Priser af de dertil fornødne Materialier efter et, efter Behag af Forfatteren, antaget Sted i de danske Stater. For at give den behørige Tid til at arbeide for denne Premie, som forhen har været udsat, kan samme endnu æskes til 1ste October 1785. 42. Skjønt Selskabet allerede har belønnet en Afhandling om Maltgjøren, Bryggen og Bagen paa Landet m.v., saa udsætter det dog disse Spørsmaale ydermere særskilte til nøiere Besvaring saa ledes: For den fuldstændigste og tydeligste Anviisning til den mindst bekostelige Behandlingsmaade at giøre det beste Malt til Ølbrygning, passende paa Landmandens og især Bondens Vilkaar, Selskabets første Sølv medalje eller 20 Rdlr. J Afhandlingen beskrives de fornødne Indretninger til at behandle Malt, og især til at tørre det, hvorved Brændselets Besparing og Bygningens Sikkerhed kommer i Betragtning. Men især forlanges en omstændelig Beskrivelse om alt det, som under Maltets hele Behandling bør lagttages, for at erholde det beste Malt til Ølbrygning mueligt. Æskningen indsendes inden October Maaneds Udgang 1785. Om nogen skulde finde for got at skrive over en af Delene, og ikke over den anden, enten over Kjøllens Jndretning eller om Maltgiøreriet allene, bliver saadant og særskilt modtaget, og efter Omstændighederne belønnet. 43. For den grundigste og beste Anviisning til at brygge Øl i en Huusholdning paa Landet eller i smaae Kjøbstæder saaledes, at derved erholdes det meste og beste Øl at de dertil anvendte Kornvare, Selskabets første Sølvmedalje eller 20 Rdlr. Foruden en kort Beskrivelse over de meest ekonomiske Indretninger til Ølbrygning forlanger Selskabet omstændelig Forklaring af alle de Forsigtigheder og Haandgreb, som den skal anvende, der paa anførste Maade søger at frembringe det meste og beste Øl af den samme Mængde Sæd. Premien, forhen udsat, æskes inden October Maaneds Udgang 1785.