JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Blandede Efterretninger. En sand Berigelse for Statistiken er Dr. G. Hassels Statistischerumritz der sammtlichen europaischen u. der vornehmsten aussereuropaischen Staaten u. s. m., 3 Hefte, Weimar 182324. Under Oversigten Asiatiske Stater, Landskaber og Øer fremstiller Forf. 1) Det osmanniske Rige; 2) Arabistan; 3) Jran (Vestpersien); 4) Afganistan (Østpersien); 5) Beludchistan; 6) Turkestan; 7) Forindien; 8) Bagindien; 9) Schina; 10) Japan; 11) Øerne i det indiske Archipel; 12) det russiske Asien. - Forf. antager for Jran22, 104 Qvadratmile med 11,387,000 Mennesker, som antaget Folketal, fordeelt i 12 Provindser; for Afganisten 16,339 Qv. M. med 12,620,000 M. i 6 Provindser, for Beludchistan 9,554 Qv. M. med 3,900,000 M.; for Turkestan (Oschagatai) 32,618 Qv. M. med 3,300,000 M. Hovedstaden Bukhara giver han 200,000 Jndb. J Forasien stilles den brittiske Stat med 45,483 Qv. M. og 111,6000,000 M. (deraf 80,817,000 M. paa det umiddelbare Gebet og 31,283,000 M. i beskyttede og tributære Stater), og desforuden som selvstændige indiske Stater: 1) Maha Rajas Sin dia's Mahratstat med 4 Mill. M.; 2) Staten Sickhs med 4 Mill.; 3) Staten Nepal med 2 1/2 Mill., og 4) det portugisiske General gouvernement Goa med 417,500 M. - Den bagindiske Halvde angiver Forf. i det Hele for 40,789 Qv. M. med 35,700,000 Jndb. Deraf komme paa Kongeriget Afsam 1 Mill., paa Keiserdømmet Birma 10 Mill., paa Halvøen Malacca 500,000, paa Kongeriget Siam 1,200,000, og paa Riget Anam 23 Mill. Mennesker. - Det chinesiske Rige det meest befolkede og, næst Rusland, det største Rige paa Jorden) har 252,448 Qv. M. med 293,350,400 Jndb. Deraf kommer 1) paa Keiserdømmet China 61,137 Qv. M. med 257,850,400 M.; 2) paa de undertvungne Provindser 153,040 Qv. M. med 6 1/2 Mill. M.; 3) paa de under Beskyttelse staaende Stater (Tibet, Batan, Korea, og Likeio-Archipel) 38,271 Qv. M. med 29 Mill. M. - Japan beregnes til 12,569 Qv. M. med 40,600,000 M., og det indiske Archipel (Sumatra, Borneo, Celebes, Java &c.) til 34,625. Qv. M. med 27,865,700 M. Africanske Stater, Landskaber og Øer: 1) Staten Marokos (13,712 Qv. M. med 14,800,000 M.); 2) Staten Algier (8975, Qv. M. med 2 1/2 Mill. M.); 3) Staten Tunis (3633 Qv. M. med 4 1/2 Mill. M.); 4) Staten Tripolis (18,758 Qv. M. med 2 1/2 Mill. M.); 5) det osmanniske Afrika (23,233, Qv. M. med 6 Mill. M.); 6) Rigerne Habesch (16,200 Qv. M. med 4 Mill. M., 7) Sudan eller Nigritien, med Sahara (115,646 Qv. M. med 20 Mill. M.); 8) Senegambien, 29,070 Qv. M. med 12 Mill. M.); 9) Gui mea (34,200 Qv. M. med 10 Mill. M. - deraf paa Riget Assanthi 1 Mill. M.); 10) Vestkysten eller Nederquinea (16,750 Qv. M. med 5 Mill. M.); 11) det africanske Jndland, (272,440 Qv. M. med 15 Mill. M. (en Blanket paa Kortet i Jordbeskrivelsen og Statistiken); 12) Østkysten (47,925 Qv. M. med 4 Mill. M.); 13) Capland (6,330 Qv. M. med 129,000 M.); 14) de østlige Øer i betindiske Hav (9,354 Qv. M. med 4,325, 800 M.); 15) de vestlige Øer i det at lantiske Ocean(425 Qv. M. med 617,800 M.). America efter fire Hovedafdelinger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Nordamerica, Sydamerica, Vestindien, Polarlandene. - A. Nordamerica: 1) de americanske Forbundsstater (113,802 Qvadratmile med 10,645,600 M.); 2) Mexico (72,699 Qv. M. med 6,868,400 M.); 3) de forenede Stater af Mellemamerica eller Gugtemala(15,498 Qv. M. med 1,485,400 M.); 4) det brittiske Nord=America (119,075 Qv. M. med 1,043,000 M.); 5) det russiske Nordamerica (24,000 Qv. M. med 50,000 M.); 6) de franske Fiskerøer (6 Qv. M. med 2000 M.). B. Sydamerica. 7) Republiken Columbia (88, 199 Qv. M. med 3,367,700 M.); 8) Peru (28,329 Qv. M. med 1,929, 300 M.); 9) Chili (8,437 Qv. M. med 1,656,300 M.); 10) de forenede sydamericanske Stater, (67,814 Qv. M. med 2 Mill. M.); 11) Patagonien og Jldlandet med Falklandsøerne (24,029 Qv. M. med 4 Mill. M.); 12) Guiana, det franske, (4,533 Qv. M. med 66,7000 M.); det nederlandske (490 Qv. M. med 70,300 M.); det brittiske (419 Qv. M. med 147,000 M.). - C. Vestindien: 13) Hayti (1,385 Qv. M. med 700,000 M.); det spanske Vestindien (2,498 Qv. M. med 207,700 M.); det brittiske Vestindien (685 Qv. M. med 797,000 M.); det franske Vestindien (59 Qv. M. med 253,800 M.); det nederlandske Vestindien (14 Qv. M. med 26,200 M.); det danske Vestindien (8 Qv. M. med 46,300 M.); det svenske Vestindien (2 Qv. M. med 18,000 M.). - D. Den vestlige Hemmisphæres Polarlande: 108, 195 Qvadratmile og 22,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Australien bestaar af 1) Australland; 2) større Øer; 3) Øearchipeler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
J Europa fremstiller Forf. fem store Mag ler og 52 andre Stater. De have tilsammen et Areal af 155,220 Qv. M. og 206, 772,400 Jndb. (uden Colonierne); en Landmagt, i Fred af 1806,617 M., i Krig af 3,999,506 M.; en Sømagt af 2023 Seilere, en Statsindtægt af 1,606,365,590 Conv. Fl., en Statsudgivt af 1,581,375,347 Conv. fl., en Statsgield af 12,596,568,916 Conv. Fl. (Uden Gield ere ene Jonien, Liechtenstein, Lucca, St. Marino, Oldenburg og Schweiz.) - For Asien antages Totalsummen 818,599 M. med 586,525,400 Mennesker; - for Afrika Totalsummen af 511,693 M. med 104, 430, 100 Mennesker; - for Amerika Totalsummen af 816,206 M. og 38,065, 100 M.; - for Australien 159,303 M. med 2,628,000 Mennesker. Jordoverfladens Totalbeløb er, efter denne Beregning, 2,461,023 M., 938, 421,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Staternes Rangliste er bestemt efter Fladeindhold, Folkemængde, Tæthed, Befolkning og efter Stæder, som tælle over 10,000 Jndb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Ved Fladeindholdet begynder Rusland og slutter St. Marino. Ved Folkemængde begynder Schina og slutter Liechtenstein. Ved Befolkningens Tæthed paa een Miil begynder Hamburg og slutter Sydamerika. Blandt 90 Stæder med flere end 100,000 Mennesker begynder Jeddo (med 1,680,000 M.) og slutter Bahia London følger efter Jeddo og Peking; Paris har kun den niende, Petersborg den 21de, Wien den 25de og Berlin (med 192,917 M.) den 39te Plads blandt disse Stæder. Nationerne efter deres Nedstammelse inddeles i 1) kaukasisk Menneskerace 436,625,000 mongolisk 389,375,700; 3) malayisk 32,500,000; 4) æthiopisk 69,633,300; 5) americansk 10,287,000. Religionerne: 382,823,700 Jndivider, som Bekjendere af monotheistiske Religioner: deriblandt 252,565,700 Christne, 120, 105,000 Moslemen; 3,930,000 Jøder; 477,630,000 Jndivider af polytheistiske Religioner, og 78,067,300 Jndivider, som Bekjendere af naturlige Religioner, uden hellige Bøger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Klaproth bemærker i sit Værk Asia Polyglotta, at den Lighed man har fundet mellem Bouddah og Odin, er meere skarpsindig end grundet, og for at vise dette har han samlet Materialierne til sine Efterretninger om hiin Person af mongoliske Bøger. Værkets Recenseent, J.P. Abel-Remousat, i Journ, des Savans, mener derimod, at man maaskee kan sige om Bouddahhvad der vilde være ligesaa sandt om Odin, d. e. at dette Navn betegner to forskjellige Personer; den ene mythologisk, d. c. Guden Bouddah, og een af Wischnou=Formene, præsiderende Planeten Merkur, og den anden historisk, Chakia eller Chakia-mouni, født i Jndien i det 10de Aarhundrede, med Tilnavn Bouddah, fordi de, der antoge hans Lære, forudsatte, at han havde været legemliggjort af den første. Har den skandinaviske Gud nogen Lighed med den hindostanske, som man maaskee lidt for løseligen har sluttet af Navneligheden, saa er det ikke nok at vise, at imellem Lovgiveren Chakia monui og den skandinaviske Erobrer ingen Overeenstemmelse er, hverken i Henseende til Tidspunkten eller Begivenhederne, eller at Brahmanernes Religionsreformator ikke har noget Liighedstræk med den nordiske Gud, som har faaet sit Navn af den; men det maa ogsaa godtgjøres, at begge Guddomme fremstille sig i hvert af begge Systemer med forskjellige Attributer, og at Navnets Analogie er aldeles tilfældig. Dette er hidtil ikke fuldstændigen blevet bevist. Hvad Oder i sit Skrift: Bedenken uder die Frage: wie dem Bauerenstande Freiheit u. Eigenthum verschaffet werden konne, – for 50 Aar siden har skrevet i Danmark, det har nyligen igjen med megen Sagkundskab en Dr. Ludvig Kuchler bragt paa Bane i et Skrift: Die Vorzüge des Ackerbau treibenden Staats, nebst den wesentligsten Mitteln zu dessen Begrundung, und Vervollkommung. Forf. viser deri de Fortrin, som en Stat besidder, der i sin Jordbundsproductive Kræfter og sammes Benyttelse, finder Grunden til sin Velstand, og de Fordele, den har fremfor andre Stater, der maa søge deres Støtter udenlands. Han paastaaer, at Landmanden bør have en lovmæssig Frihed og en almindelig og hensigtsmæssig Cultur, og viser, hvorledes Statsregjeringen i den Henseende, saavel negativ som positiv har at forholde sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Et mærkelig Skrift er Essai sur lemploi du temps &c. par Marc Antoinne Julienne, hvoraf det tredie Oplag er udkommet i Paris. 1824. Forfatteren viser deri Maaden, hvorpaa man paa det bedste skal ordne og anvende sin Tid, som det første Middel til at være lykkelig. Gottfried af Bouillons Grav findes i St. Petersklosteret i Jerusalem. Paa en hvid, vel bevaret Marmortavle læses i det latinske Sprog de Ord: "Her hviler Gottfried af Bouillon, som har gjenoprettet Jesu Lære i dette Land. Han hvile i Fred!"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Januari, 1825. Cours. Hamb. 2 M. 216, a vista 219. Spec. 223. - Specier solgtes til 13 Rbmk. 6 s. Disconto 5 pC. - 4 pC. Kongelige Obligationer (uden Renter) 86 1/4 a 86. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 a 101 Rbd. r. S. ell. 112 3/4 Rbd. Sedl. pr. 100 r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 98. Dito 4000 Bcomk. 98. - 6 pC. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 1/2. - Norske Speciessedl. pr. 10 Specier 16 1/4 a 16 1/2. - Svenske Sedler 52. - Asiatiske Actier . . begrave Havre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Jnformation i det Jtalienske Sprog tilbydes af en indfødt Jtaliener. Billet desangaaende bedes aflagt i Gothersgaden No. 5, første Sahl. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-04
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Nyeste derie af Kjøbenhavn. Doogtyvende Aargang. No. 3. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Januari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Om Expeditions- og Udleveringsgebyhrer af Breve, m.m., Postvæsenet betræffende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Hvad Expeditions- og Udleveringsgebyhrene angaae, kan ikke let, det som er fastsat under Litr. a i Bekjendtgjørelsen af Generalpostdirectionen, hvori det hedder, at "for ethvert afsendende eller modtagende privat Brev, hvis Porto, eller Franco beløber 8 Rbs. i Sølv erlægges 1 Rbs. Tegn, give Anledning til Misforstaaelse. Litr. e i Bekjendtgjørelsen kan derimod, efter Anmelderens Formening, lettere misforstaaes, og lede til en Fremgangsmaade, som Generalpostdirectionen vel neppe billiger, naar den tilfulde er oplyst, uagtet Bekjendtgjørelsens Bogstav maaskee kan tilbyde Vedkommende en liden Hage at holde sig ved; under Litr. c er nemlig anført: "At de Kongelige Postcontoirer ere berettigede til at oppebære foranførte, (benævnte under Litr. b) "Bærepenge, saavel forde private Breve, som, efterat Karterne have været udhængte, tilbringes Eierne, som for de Breve der, fordi de ikke i den Tid at Karterne ere udhængte, afhentes af den, til hvem de ere, eller forsaavidt disse ere bosiddende paa Landet, af nogen af Stedets Jndvaanere, som dertil have faaet Opdrag, blive overliggende paa Postcontoirerne, og det uden Hensyn til, om Eierne efter denne Tid selv eller ved deres Bud lade dem afhente, da vedkommende Postcontoirer saaledes foranlediges Uleilighed med Omsorgen for sammes Opbevaring og Udleveringen udenfor de dertil bestemte Tider. Dog skulle for saadanne Breve ikkun betales de anordnede Bærepenge; men intet Udleveringsgebyhr m.m." upaatvivlelig har det ikke været eller er Generalpostdirectionens Hensigt og Villie, at den her anførte Bestemmelse især skulde vorde et byrdefuldt Paalæg paa de Bosiddende paa Landet", saa meget mindre, som Landbeboerne ere de af Statens Borgere, der fornemmelig lide ved Tidernes Tryk, og det derfor vist ikke burde vanskeliggjøres for dem, at føle en Lettelse eller Opmuntring ved skriftlige Meddelelser; men at det alligevel er Tilfældet med den trufne Indretning, troer Anmelderen, uden Vanskelighed, at kunne bevise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Hvad for øvrigt den Paastand i Almindelighed angaaer, at Bærepenge skulle betales af Breve, som ikke afhentes medens Karterne ere udhængte, da forekommer det Anmelderen, at de, der forlange deres Breve udleverede medens Karterne udhænge, og som det altsaa maa være mæst om at gjøre, at faae Brevene strax udleverede, med større Rimelighed kunde paalægges at betale et Udleveringsgebyhr eller Bærepenge, hvad man vilde kalde det, end de, der give Tid, til deres Breve, efterat Karterne ere indtagne, i den anordnede Contoirtid, blive dem udleverede: dog synes ogsaa hine at burde forskaanes herfor, deels i Betragtning af at Portoen, som anført, neppe kan kaldes lav, deels med Hensyn til, at de, ved den Indretning som finder Sted, paa en høist ubehagelig Maade, ved at maatte blande sig imellem og stundom lade sig trykke af allehaande Pøbel, have forskaffet sig deres Breve udleverede tidligere end ellers, og altsaa desuden kjøbt Fordelen temmelig dyrt. Sange, den 30te December 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Et talrigt Selskab, mest bestaaende af Embedsmænd, Videnskabsdyrkere og Kjøbmænd, der enten vare fødte eller bosatte i Island, samledes her i Staden til et festligt Aftensmaaltid, i Anledning af forhenværende Provst og Lector Theologi Hr. Steingrim Johnsens nylig skeete Jndsættelse til Landets Biskop, hvorved han selv, som Jndbuden, var tilstede. Efter Afsyngelsen af nedenstaaende danske Sang, forfattet ved Hr. Rector Poul Arnesen, blev først den høitelskede Landsfaders, H. M. Kongens Skaal, høitidelig udbragt og drukket. En latinsk Sang (som ogsaa meddeles her) samt tvende islandske, ledsagede, tilligemed tvende yndede Folkesange, de øvrige til Leiligheden passende Mindebægre. Hist hæver sig i fjerne Nord Af Havets dybe Strømme, En Øe, saa underrig og stor, Den tør sig vel berømme; Thi Jssens Snee i Ætherrens Blaae, Og Jld i Klippebarmen, Som sindrig Manddoms Minder staae, Og styrke Kæmpearmen. Heel mangen Urt om Fieldets Lie Mildt nærende oplives, Og Hjorders Flok paa bratte Stie J kraftig Fedme trives, Mens Dalens rige Blomsterhed, En livlig Grøde pryder, Hvor Elvens Sølv sig slynger ned, Og Sundhedskilden flyder. Smaaøers Bred en Fuglehær Med Æg og Duun omkrandser; Rigtladte Baad mod FiskeværPaa Bølgetoppen dandser; Velsignelsen af Hav og Land Hver Sommer ny udstrømmer; Med Flid den samler Jslandsk Mand; Men ingen Flid den tømmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Naar saa lange Vinterqvel Han rolig Arnen priser, I gammel Bog han grandsker vel, Og qvæder fromme Viser; Men og til Samtids ædle Færd Opmærksom glad han lytter; Thi Landets Hæder har han kjer, Og hvad hans Brødre nytter. J denne glade Juletid. Ham Vennebrev mon lære Herr Steingrim Jonson vist er vild Til Jslands Bisp at være." Gud signe Kongen, som os bød Saa from og nidkjer Hyrde, Der om skal lindre Aandens Nød, Og lette huld dens Byrde!" II. Dulce ridet poculum laudante camæna; dulcius et gaudium in fraterna cæna; omnium duleissimum ex paterno more tollere heic jubillum patriæ splendere. Alma lux accenditur bruma jam fugeta; annus mox incipitur; instant nova fata. Læta sunt auspicia - manet sempiternum: Deus, lex et patria rivunt in æternum! Lourigere patrie, en pastorem honum surge, surge, jubila. acce Dei denum! audi pio gaudio Filiorum dicta: benedig episcopo illi benedicta! Steingrim Jonæsilium fidum, bene dignum, hic laudamus iterum magnum et benignum. Vivat, over, floret, sancto verbo duce, patriamqve fore at alma saa luce! J. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Jndenlandske Efterretninger. Den 4de d. M. døde i Kjøbenhavn den første og ældste Admiral i den danske Søetat, Johan Peder Wleugel, første Deputeret i det Kongel. Admiralitets- og Commissariats Collegium, Ridder af Elephanten, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, i en Alder af 89 Aar. Han blev d. 22 Mai 1782, som Commandeur=Capitain og Equipagemester paa Doqven, adlet med følgende Vaaben: Et tver deelt Skjold med et Guld-Hjerteskjold, hvori to krydsviis satte Canoner under to store Ørneflugter. Det større Skjolds øverste Feldt er deelt af Sølv og rødt, hvert med en Jndfatning om, det nederste Feldt blaat, hvori tre røde Hjerter. Paa Hielmen en Krone, hvorpaa to krydsviis, satte Stangkugler imellem to sorte Ørneflugter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Et Tillæg til den Hempelske Avis No. for d. A. indeholder en aftvungen Erklæring, foranlediget ved den Paastand i Conversationsbladet: at "Aarhuusavisen er den bedste og meest velskrevne af alle danske Provindsialblade, af hvilke de fleste kun ere et Scho af den. Hr. Hempel siger: Flere af disses Udgivere, der ikke syntes at have gjennemskuet Coalitionens uværdige Hensigt, toge til Gjenmæle, vant til at staae paa sine egne Been og Hader af at blande sig i uvedkommende Ting, taug han hidtil, skjøndt maaskee ingen bedre end han - ifølge særegne Omstændigheder - var istand til at løfte Dækket og vise det hele Gjøglespil. Men da man nu begynder at fægte paa fremmed Grund og bliver høirøstet (S. Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 103 for f. A.), saa bøde flere agtværdige Opfordringer og Hensyn ham at tale. Han forsikkrer, at hiin Paastand, at Aarhuus Avis a., ikke allene er blottet for alt Beviis, men at netop denne Avis, trods nogen anden, har smykket sig med stiaalne Fiær, hvilket han i fornødent Fald skal documentere, og at den staaer i indvortes Værd langt tilbage. for Borchs Aalborgske, Randers Avis, Viborg Samler og Jversens Avis; thi hvad nogle Strø notitser fra Hovedstaden angaaer, da kan der, ved vor periodiske Literaturs nærværende Frugtbarhed, ikke af Privatcorrespondence blive stort andet Udbytte at opsanke end Ammestue-Eventyr og Gadehistorier, hvorfor det ikke lønner sig at salarere Nogen, ei at tale om de Uleiligheder, Erfaringen har lært Man derved kan paaføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
J afvigte Kirkeaar 1824 ere i Viborg, Stift copulerede 635 Par. Fødte af ægte Børn, Drenge 994, Piger 1009, Summa af begge Kjøn 2003, udenfor Ægteskab af begge Kjøn 146. Dødfødte: Drenge 47, Piger, 31, af begge Kjøn 78. Døde: Mandkjøn 658, Qvindekjøn 653, Summa af begge Kjøn 1311.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Mærkværdigheder ved de Fødte: en Kone født Trillinger, hvoraf 2 døde 14 Dage efter Fødselen, en Kone fødte i 1 Time 4 Drengebørn, af hvilke een døde 3die, en anden 4de den 3die 6te og den fjerde 12 Dage efter Fødselen. Mærkværdigheder ved de Døde: et Par Tvillinger død i et Døgn af Strubehoste; 18 ere omkomne ved ulykkelige Hændelser og 4 ved Selvmord. Skuepladsen. Mandag d. 10 Jan.) Barberen i Sevilla, Syngestykke i 2 Acter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
Blandede Efterretninger. Om tydsk Historieskriven. Fichtes bekiendte Ord: "det vilde ikke være godt, om Tydsken ikke var bedre end hans Historie", kan rigtig nok taale forskjellige Forklaringer og vil, naar vor Tid og Literatur engang ere blevne Oldsag, ogsaa forklares forskjelligen. Men laae i de anførte Ord en Dadel over den tydske Histories Behandling, saa maatte maaskee allerede nu Fichte tage en Deel af sin Paastand tilbage. Thi det kan virkeligen ikke nægtes, at vor Histories Dyrkning stedse drives stærkere, og er Grandskningen, Talen, Skrivningen derover mere levende, at der i Mængden af de over samme Gjenstande udkommende Skrifter ganske andre Kundskaber maa forudsættes, end dette endnu for 20-30 Aar siden var Tilfældet. Det kommer ikke her an paa at nævne saa mangen Mester i historisk Fremstilling og Grandskning, men vel, ikke at lade blive ubemærket, at nu hos de Tydske Grandskning og Fremstilling hyppigere og lykkeligere end tidligere ere forenede og at fremfor Alt findes en Bestræbelse, stedse at rive sig mere og mere løs fra det Sædvanlige og Vedtagne og danne sig en egen selvstændig Bane. Hos faa Nationer bliver i nyere Tider Historien saa eiendommeligen og dog saa forskjelligen opfattet, og saa uafhængig fra det saakaldte Conventionelle i Videnskab og Behandling fremstillet, som nu hos de Tydske. Ja, hvilket Folk i vore Dage, det engelske maaskee undtaget – egner sig efter sin Nationalcharacteer, efter den faste Alvor og Flid, efter omhyggelig Prøvelse og Paaagten af alt Fremmed og Tilegnelse af alt Udenfra kommet Bedre, efter den Kraft, at skabe noget Værdigt, bedre til Historiens ægte Behandling, end det tydske? Maatte dog endnu den Resignation komme til, af meget møisomt Erhvervet og Tilegnet, kun at fremstille det Vigtige kort og fyndigen, og stedse at mindes Lacretelles Ord: Historien maa gjøre lange Undersøgelser og korte Bøger. Hvad Recensenten endeligen til den tydske Historieskrivers Roes maa sige - og han yttrer her et stort Kjelterie - er, at den Tydske stedse bliver mere fri for den Vildfarelse, at burde efterligne de Gamles store Historieskrivere. Vi skulle ikke skrive som Grækere og Romere, men som Tydske, og betænke, at Oldtidens store Mestere i vore Dage og ved vore Stoffer og Arbeider ogsaa havde skrevet anderledes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-01-08
(Leipziger Literat. Zeit.) Disse Betragtninger over den tydske Historieskriven lede naturligviis paa Tilstanden af vor egen. Jngen Historie - paa Engellændernes nær - har havt saa mange og utrættelige Granskere, som den danske. Hvilket Folk har vel eret en Historieforsker, der har virket og arbeidet ved sin Aand og sin Formue saaledes som en P. F. Suhm? Hvad gjorde man i Tydskland for den tydske Historie, da en Langebek og Schiønning arbeidede for den nordiske? Hvilken Literatur har flere og vigtigere Materialier til en Nationalhistorie end vor Og dog - med Bedrøvelse maa det siges - eie vi endnu ingen anden egentlig dansk Nationalhistorie end den Holbergske, og Fædrenelandsvennen kan næsten ikke uden med Undseelse gjentage, hvad forhen har været sagt, den bedste Historie om Danmark, der haves, er skrevet paa Fransk og af en Franskmand, skjøndt ikke engang oversat paa Dansk, hvori man dog har Oversættelser af de maadeligste Romaner. Den Fædrenelandshistorie, som læses meest, næst Holberg, er F. Sneedorffs. Men oprindeligen bestemt til Forelæsninger kunde dens alt for tidligen bortdøde Forfatter hverken tilbørligen ordne eller file den, og den Faderløses Jndtrædelse i Verden maatte ledes af fremmed, just ikke alt for omhyggelig Haand. Nu staaer den der som et Stykke Erts, der vel er rigt paa Guld, men endnu frænger til Smeltning og Luttring. Allerede i Aaret 1808 sagde een af vore Skribenter, at den store Krands, som en Fædrenelandshistorie kunde forskaffe, end ikke er vunden. Vi skrive nu 1825, og den hænger endnu uvunden og næsten ubeilet til! Og dog behøvedes der nu, efter at der haves saa mange ypperlige Forarbeider og Materialer, kun en Mand, der, med en god Fremstillelsesgave, forenede udholdende Kraft, og fremfor alt Sandhedskjerlighed.