Jyllandsposten, 1841-09-17
Nyheds Post. I Dansk Folkeblad, findes en Artikel af Mag Pedersen, som gaaer ud paa at bevise det Jntetbetyden. de i den gamle Veirspaadom ved Regn paa Syvsoverdagen at antage, at Regnen skulde vedblive i 7 Uger, hvilket mærkeligen nok fandt Sted iaar, idet det med en Tabel ved sammenstillede 52 Aar erfares, at Regn paa Syvsoverdagen aldeles ikke stadfæster det gamle Sagn. Da den danske Bondestand, som for en stor Deel endnu er befængt med skadelig Overtro, ogsaa efter et saadant Aars Veir lig ikke ubetydeligen heri bestyrkes, er det aldeles paa sin Plads, at et Blad som "Dansk Folkeblad, har leveret bemeldte Oplysning, for dog, saavidt muligt, at svække al Tiltro paa en Tilfældighed, som naturligviis Jntet har at betyde. Iøvrigt er det temmelig vist, at de fleste gamle Mærkedage, naar man ikke vil binde sig til selve Dagene, men derimod mere til det Tidsrum, hvori Dagene falde ind, at Veirskiftet ikke er uden Indflydelse. Ligesaa utidigt det derfor er, at ville antage, at det netop skulde regne i 7 Uger, fordi det regnede paa Syvsoverdagen, ligesaa muligt er det, at naar den Periode indtræffer tør eller vaad hvorpaa Syvsoverdagen findes, nemlig paa Aarets længste Dage, ogsaa en kortere eller længere Tid vil blive fremherskende og saaledes omtrent angive Sommerluftens Characteer. Indfinder sig derfor Regn og Ustadighed i Veiret sidst i Juni i Aarets længste Dage, da er Jntet rimeligere, end at saadant Veirlig i længere Tid vedbliver, ligesom Tørken, ved netop paa denne Tid at indfinde sig afgiver den hede Sommer. Ligesom derfor Sommerens Characteer i det Hele taget kan angives efter det Tidsrum, hvori Syvsoverdagen befindes, saaledes er det paa den anden Side en stor Daarlighed, at ville tillægge Veiret paa denne Dag Jndvirkning paa 7 paafølgende Uger. Udviste Autoriteterne i sin Tid en næsten endeløs Vidtløftighed ved den Bestemmelse, der skulde tages med Forandringen og Brolægningen af Kongens Nytorv i Hovedstaden, saa var det ligesaa glædeligt at erfare, hvilken Dygtighed der fandtes blandt vore Arbeidere, da disse først gaves Leilighed til at udvikle den. Den Brolægning, der saaledes fandt Sted i Sommer, vidner i høi Grad om en Planmæssighed og Accuratesse, som ikke kan andet end behage Øiet, idet Arbeiderne skrede frem med en Orden og Hurtighed, der endog var paafaldende. Det Torv, som saaledes i mange Aar henlaae med den bekjendte Høi og det ikke mindre bekjendte "Uføre, er saaledes nu forvandlet til en sand Ziir for Hovedstaden, naar den maadelige Statu undtages, som selv i Afstand ikke kan taale Beskuelse. Det hedder i Corsaren" Nr. 45, dHrr. Hammeken og Repp, der have skrevet om Silkeavlen her i Danmark kunne Mere end Regjeringen: De kunne spinde Silke ved Silkeborg. – Den virksomme Toldinspecteur, Kammerjunker og Ridder Ramert har forbudt samtlige Toldbetjente Tobaksrygning paa deres Post. Han har meent, at de derved skulle bringes til at snuse desto mere. - Det er en Glæde at erfare, hvor alle Landmænd iaar, efter den i flere Maaneder vedvarende Regn paa skjønne det herlige Veirlig, som indfandt sig med Høstens Begyndelse, hvorved det nu blev gjort disse muligt at erholde al deres Sæd aldeles tjenlig under Tag, hvilket saaledes unægtelig særdeles meget har erstattet den Skade, som Sæden, under Regnperioden leed og som ogsaa kun forendeel lod sig oprette, Ligeledes har dette indtrufne herlige Efteraarsveir havt den meest velgjørende Virkning paa Behandlingen af Brakmarkerne, som hidindtil paa alle de sidere Jorder henlaae aldeles ude af Stand til at kunne modtag nogensomhelst Bearbeidning. Man saae derfor adskillige Brakmarker i den Grad overgroede med Ukrudtarter, at man skulde have betvivlet disses Besaaning i dette Efteraar, hvilket dog nu nok lader sig gjøre, om ogsaa Behandlingen kun er bleven maadelig, da Brakkens Hensigt at udrydde Qvæk= eller Senegræs paa frugtbare Marker, aldeles ikke har kunnet lade sig udføre. Af Rapsmarker seer man flere aldeles ubesaaede, som umulig i rette Tid at faae bestilte, og atter andre, som ved altfor sildig at være blevne saaede, kun love lidet Held, saa Rapsavlen i Danmark næste Aar vil finde en Jndskrænkning, som neppe i mange Aar vil have været sporet.