JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-03-30
J Bruus Kirke, beliggende i Alderduus Amt, maderred, neden under Kirkegalet i Chøret ved Alteret, sinde et muret Begravelse, som efter Beretning skal være indrettet :sal. Hr. Peder Minding forden Sogneprægter Beerup og Lan lund Memaheder, da na Kirkegaldet bemelte Sted er stunkes en behøver Apparanon, saa bliver dette herved 3de Ganger. kiendtgiørt, og skalle paaen at halvemelte sal. Hr. Peder Maal. dings Familie vilde lade dette Begravelse istandsætte, ville i behage inden 2de Maaneder fra Dato at melde sig hos under skerne, som er med Jnteresent og Eier i bemelte Døbte. girke, datsalg ingenanden bemelte Tid melder saa bliver de melte Begravelse opfaldt, en Kirkegalvet islandsat. Estræden 18de J. C. kantrup.
Berlingske Tidende, 1792-03-30
Da Mammenes gardestad paa Thorsing formedelst Dan. fald er bleven fæsteledig, saa bliver sammes Børnægning og rivstid stillet til offentlig Auction paa Tdessing Slots Stald. stue Onsdagen den agte April næstemmende om Formiddag Kl. 11 Slet, alt efter de Conditioner som paa Aartsen. vorder bekiendtgjort. Og meldes til behagelig Efterrerne. at foruden Færgeløbet og Vogn Reiser, som er maatager tanter og saarede Boman meget naar og tiender. mulle vel indrettet, saaaden nadens Mening i Reisende, samt gode habede til Lantsliggende heindende 3. ling hvorpaa kan fødes og græssigts Køer og igaFaar, aarlig saa 2 Tdr. Rug, 7 Tdr. Sag, Lag Tor han re, og drønden alles og Læder. Jenden saadan nære Gaarden, udskiltet fra alt Fælledskab, ere tienden og sand get forbedres ved en god raadmand. Thorsing Slet, den ermarinarde. tid. gangna.
Berlingske Tidende, 1792-03-30
Paa Gaarden Ditrie i Lysters Præstegield og Skibrede, en afdød Konen og Enkemand Tallet Nielsen, dog har efterladt at blandt flere Arvinger alle myndige, en Søn ved Navn Niel Tollevsen, som skal opholde paa Nordlanden Salten praae, gield, denne Søn har gaderen bestemt at skal nedens Rdlr., hvad enten hans Par, deelt efter hosen, at der saameget til de andre adarmager eener ikke. Den Repandt og afholdt ande Der er idaledes kan Boet er beller afmann Det naans andre Børn, dog har ans øvrige Børn hollareret denne gaderens Deposition at opfyldt til indkaldes derne: benævnte Niels Tollensen i Nordlandene, Saltens Præstegield inden Lovens foreskrevne Tid, enten selv har ved guldmagt. mede disse 2 Rdlr. at modtage, og eller som paa mere det Et let har at erindre samme lovlig at besende. Sørensen vergaarden hoftroni andre Sogn, Bærgen Bille, den 22de Februari 182. Foruden anden foregaaende lovlig Proclammen ner. boerne efter afg. Karen Mathiasdatter Maartmann, Senditte Larsdatter og Damel Erter, blivet tilgaderdense. kaldet at møde, eller lade melde saa udtiennævnte Boersløvler, Tid, saavel vedkommende Arvinger som Dage og Creditorer: hvorefter enhver skal vederfares Ret. Bergen, den 4de Mar til 179. mende.
Berlingske Tidende, 1792-03-30
Foruden det ved Retterne læste Proclama lader denne Skifte Ret udi Christiania herved indkalde alle den som maatte have noget at fordre efter den der ved Døden afgange Kiøbs og Handelsmand Niels Borthig. Christiama, den 10de Mann Med Kongelig allernaadige Tilladelse, lader Catharina sal. M. Hempel, ved anden Classes Trækning af det 10te Kirbenhavnske Classe Lotterie, bortiville et Mechanisk Uhr, som sviller 12 Fløttestykker og Claveerstykker imod en Rigsdaler er Billet, der indeholder 20 Nummere, som daglig hos bemelte Madame Handel i hendes iboende huus Nr. 14 paa Østeraae, saa og hos Latten Cometaar Hr. Hansen i Strander, de Viingaadler Hasom paa Østergade og Hr. Hombad i Am skaftet, ere at bekomme.
Berlingske Tidende, 1792-03-30
12) Ved Proclama, læst i Kiøbenhavns Hof a. Stad, Ret den 16de Januarii og ud Stand. Landsting den 8de Februarii 1792, ere Creditorernet af Kl. nile Elaadens Damelsdatters og efterlevende Mans Naall: mester Johan Wilhelm Saalands fælleds Boe indkaldede og møde i Kiøbenhavns Har og Staae Alts Skiftet Com anden 12 Uger saa proclamalladse Bekiendtgiørelses Dato at anmelde og denneniggiøre deres paa Børt havende gordn. ger, ligeledes ere den afdøde Kones Arvinger indkaldede malodda Varsel, for at dennisliggiøre deres Arveret og iagttag. deres Tarv under Skiftet. ( Ved Fakland sammer sæt i Løbendams har, Stads Ret den 5te og i Sinands Landsting de 17de Martii 1792, ere alle de, som maatte have noget at for udi afg. Karen harsdatter og fordi afg. Mand Slibstømmer, mand vare Basig detter har han i Følge Kongens Begiehandenander ustaltet Boe, deres tal de Sterødde, mrkaldet med Tolv Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavn har og Stade Rets Salte Commanen, for at anmelde og denne de res Fordringer ligeledes ere og den Afdødes Arvinger og kaldede at melde og anden den i Loven foreskrevne Tid, meVendommeren aler Kiropaatage deres Tarv under Sting. lang, ved Proclama, som er læst i det og Stads Kall. sendende gebruari og i Siellands randen den 7de Martii 1792, ere atte Mandling dens Jensen Bed. en San at haaledes afdøde Grandsnings ander hans Pederne. Been og Haarne linger Maraaret da Staal, hans Arving medtaldede, man kan i Loven forestrevne Tid har og Stad. Rettens Skifte=Commation i Kiøbenhavn at anmelde og denne liggiøre deres havende Arte Ret. 19, Ad Aariana læst ved Siellands Landsangaade minand Hals og Slade Restanding. Marti d. a., ere Creditorerne i at naar Rønnegang gierlevende Mans Danmandsvaader paa anden Sal. dens faaes Barn indtalede med en Ugers Varsel at med. saa dal en Stage Rettens Stifte Common.
Berlingske Tidende, 1792-03-30
De som maatte have noget at fordre Stersboerne efter af: gadet Stat Batter Peder Ralien. saadant den Andersen. et haret faret men det lønner allerienske en Sumalke Hand sin General mands saakaldes denne med 12 Ugers Sal. at mede at allenhavns det og Stads Kall Sal. minden er at anmelde og bevise deres Foreninger hans saakaldes og de Afdødes Arvinger at melde saa maandingen foreskrevne Tid, med Bann om deres Arde Aal og man deres Tarv under Skiftet. (ag) Alom maatte har nant at sammen. eller af Kongen den Remekamre huus paa indkaldes derved med 12 Ugers Varsel at af Kiedinderne hef og Stads Rets Slut Commen for at anmelde og denne deres Fordringer. (a) Æ san bars naar at fordre ud Steneral.
Berlingske Tidende, 1792-03-30
af Sprommester Emagen andes : ter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at mede Kl. havns Hale og Stade Rets Stifte Commen, forgrade og bevise deres Fordringer i ligeledes indkaldes en den dødes Arvinger at melde saanden den stensens Til Berns om deres Arve Ret og lagttage deres Tarv under Sli.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
ste August 1791 er Herredsfoged Peder Stor for eget Bevilling at være Over= og Underrets ProcuraDanmark og Norge. gen 15de Februarii sidstleden er Friderich Møller allergaaeskikket til at være Transportforvalter ved Assens og sven. bag Due Christiansborg Slot den 29 Februarii 179. demien gorordning, hvorved bekiendtgiøres: At de ansat har erfaret, at de mange Jldebrande, som falde overalt paa Landet i Hs. Majestæts Rige Dani endeels reise sig af skiødesløs Omgang med Jld og Lys, ansens Bygningsmaade, samt at Jlden som oftest griber, selv der mangler tilstrækkelme Redskaber, Orden og man til at faae den hastig standset og dæmpet: saa de Majestæt været betænkt paa, ligesom Allerhøistsom, et stader salig og hollovlig ankommelse, under 24de nu at har udgivet en almindelig Forordning om grasiner for Kiøbstæderne i Danmark, ved en almindesterdning for Landet at føle saadan Anstalt, som i Tiden. gindføre en sikrere Bygningsmaade, og allevegne strax ge de fornødne Redningsmidler saavel i Henseende. Retskaber, som Orden imellem Almuen, og denti paa bedste Maade at gaae Faren i Møde, og der lille, som Hs. Majestæt, af de til den Ende indleslag, Catharinger og Betænkninger, saavel fra Boets Embedsmand, som de fleste kundige og erfarne. angaaende de Indretninger, de efter hver aldeles forsamling og Omstændigheder agtede meest have erfaret, at de fleste selv meget ønske, at en Deel af den offentlige Sikkerhed til manges Eiendoms og Velfærds Frelse, ved en egen Anordning sat paa en bedre Fod. Hr. Majestæt har derfor af Hs. Majestæts General Land=Oeconomie= og Commerce=Collegio ladet Hs. Majestæt forestille saadanne almindelige Bestemmelser, som uden følelig Byrde og Bekostning for Landmanden kunde virke den attraaede større Sikkerhed, hvorved Hs. Majestæt tillige har have Hensyn til, at de Landboere, som herefter for deres Steder ville indtræde i den af Hs. Majestæt ved Anordning af Dags Dato oprettede almindelige Brandforsikring for Landet overalt i Hs. Majestæts Rige Danmark, kunde lettes Adgang dertil ved forre Bekostninger til Brandredskaber, end de, som tilforn ved Hs. Majestæts allernaadigste Resolution af 3die December 1764 vare befalede ; ligesom Hs. Majestæt ogsaa haaber, at de, som tage Deel i bemeldte Forsikring, næst Guds Bistand, ved denne Forordnings Efterlevelse skulle saae feere Brandskaber at erstatte. Hs. Majestæts allernaadigste Villie og Befaling er derfor, som følger: Første Capitel om at søge Jldsvaade forekommet. Jngen Aabning maae findes paa Tag, Muur eller Væg. Hvorledes Skorsteen og Jldstæd skal være.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
Da en farlig Bygningsmaade, som meldt, foraarsages mange Jldebrande, og enhver saavidt hans Evne og Egnen tillader, heri bør sørge for sin egen og sine Huusfolks Sikker bed, men især for, at andre ikke ved hans Naboeskab udsættes for store og Skade, naar han boer nær, eller i Bye hos andre : Saa skal overalt, saavidt disse Omstændigheder tillade det, især før i samlede Byer, eller hvor flere Steder ligge saa ner, at de kunne paaføre hverandre Jldebrand, paa det nøieste lagt tages, at ingen Aabning findes paa Tag, Muur eller Væg, hvorved Jldebrand kan opkomme eller udbredes, men alle Gavle, især paa Stuehuse og hvor Skorsteene ere, skulle være lukkede og forsvarlige; ligesom og alle Skorstene forsvarligen skulle indrettes, 16 til 18 Tømmer i Qvadrat i Lysningen, opførte ud igiennem Rygningen; derfra al den mindste en Alen oven for Taget være af brændte Muursteen, saavidt mueligt skulle fra alt Tømmer og Trærværk, og alt have nogen Revne eller Hul oven eller neden for Taget. Hvoringen Skorsteener, skal over Jldstedet være en Bue med godt Leer Loft over; og naar herefter enten en gammel Bygni. ombygges, eller en nye opbygges, skal Buen over Jldsteder, række igiennem 2 3 eller store Fag, eller og opføres Stor steen, og lægges Loft aller andet forsvarligt Lutte over Brogerhuuse og Kiøkkener, saa at intet aabent Jldsted findes under Taget. Hvorledes forholdes med farlige Effer, Alsteder.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
Bagerovne og Køller Alle Effer, Jldsteder, Dagtevne en Køller, som ved Eftersyn befindes at være øiensynlig farlige for Naboerne skulle inden en vis Tid, som Ammanden fastsætter, afskaffet og nedrives, og imidlertid ikke bruges under 1 Rdler Straf Men ere de ikke i forsvarlig Stand efter den bestemte Tid udrives de. Om Mellemrum imellem nye Gaarde og Huuse, og at Riisgierde imellem Bygninger forbydes. Naar en nye Gaard eller Huus bygges i Byerne, maar den ete indbygges i Naboernes, eller støde sammen dermed, men imellem Gaardene eller Huusene skal altid efter Muli hed være fornødent Mellemrum, og intet Risgierde maae sættes imellem Bygningerne. Hvorledes nye Smidehuse skulle være. Alle Smedehuse, som efterdags hugge, skulle staae frie, adskilte for sig selv, og i Dyerne være forsynede med Steentag. Forbud mod Skyden, og at bruge Krud i Bye og nær huus. Jngen, i hvo det er, maat skyde, eller bruge Krud hvortil det end maatte være, i Byerne saa nær nogen strat, takket Bygning, at derved Jldebrand kan foraarsages, ene, nu mindre i nogen Gaard eller Huus, under Straf fra 1 a 4 Rdlr. Kan den Skyldige ikke betale, undgielder han efter Forordningen af 6te Detrunder 1743. Hvorledes Jld og Lys maae bæres under aaben 6. og i Udhuse. Mulet hvor Lygte sattes : Jngen maae bære Jld eller Gløder fra et Sted alle under aaben Himmel i Gaard eller paa Gade, i Tien. noget aabent Kar, et heller Lys uden i forsvares haI Udhusene maae aldeles ikke bæres brændende Tran, endnu mindre i Stalde, Lade, paa Løfter, eller findes udfangende Ting, en baller Lys uden i hele Laster, alt under Straf af 2 Mk. til 1 Rdlr. Han landske sattes, bødes samme Mulet, men for Børn, kogten bødes efter Omstændighederne fra 8 sk. til 2 Bl. Om Tobakorgen. Jngen maar tage Tobak i Stalde, Loe, Lade, paa detløfter, i Senge, ved Tarsken, Hartelseskiær, 8 eller paa Tagene ved Takning, ved at bryde, skaarden. Dør, om endog Pilen er forsynet med Hytte, nade fra 2 Mk. til 1 Rdlr. Røger nogen under end . paa Gade eller i Gaarde nær Huse, maae Piling forsynet med Heits under Straf af 83 til 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
Om Hr. Hamp og Humle Torring. der og Hamp bør førtes i saa stille Dønemans Bo. eller i en Høe paa Marten saa langt fra Deres lagen Skade derved kan foraarsages, og Haman Salg aller kaft i Trækning uden at komme in J. me. Hiemme i Bagerovn maa dette at skee, og fornøden ge salighed efter Brøddagning, og a. nen dertil hedes paa nye, under Straf af 2 Mk. til 2 S. Om Skorsteenes Reenholdelse. Alle Storstrane skulle slutte, renses en falet, maa brandte, de som bruar efte, i det mindsedag :at hvit Gang Storstænes Ferning andes for 2 Mk., men opkommet daved Jldes fra maa Huuskieres og Hunesædtes Opsyn med d. 1. ste og brændbare Ting. Endver Huuset og Haneder saabegange Børn, Trinde, Tilsten, Dagligesaa derelleropeidesalgade Haar, paasen. gaae med den Løn, at naar de paa de de Samlet oged at bryder det tage de læses saa at datte Jdag eye paan og N. sernes standen, agteressangaaer ud at have solgt et Tiender Mand saa ing, Faar, Slag, Kanal. gende stingen stadede ogsaa . . store Dagen alle . den Mordingen, førend den er ganske inde. har at med Vand, og ikke forvare anden Aske en Kul paa eller i Udhuuse, uden det er fuldkommen sluttet og forsaa en Kiedel, Gende eller Larker, til det er gandske han nasom og alle lægge Fader, Dør, Brændsel, Hauet eller slige brandbare Ting for ner Størsterne; da Par naar hert ved Vistration findes Forseelse, bedes fra til 4 Mk. han for dem, som antænde Jldebrands for dem, Hasaarsag Jldebrand af Uforsigtighed eller Skiøgelede og for dem som tredie Mang finde. tildesløst med Jld, Lyn og Tobaksregen.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
de, som modtvillig eller forsætlig foraarfaae Jldebrand, har sin og Formue efter Loven, alle andre derimod, et Ulesigtighed eller Skiødesløshed foraarsage nogen. egen, skalle fornden Bøder, betale Skaden, eller Pasninger kunne, straffes paa Kroppen med Fængsel og langerende som tredie Gang findes i skiødesløs Omgang. sig at res og Tobaktrøgen, straffes efter Omstændighannemmed gangsel paa Vand og Død. Andet Capitel, om mod Jldebrand, Brand=Betientere, og Visitationer. da Seraad paa Vand og Vandsteders Anlæggelse og Vedligeholdelse. T glas egen Følelse vil sige ham, at han efter det temme sin Næste, som er bestædt i Jldsfare. annammed al den Hielp, som han i lige Fare ønsker, saane, saa bør og enhver efter sin Ævne og Tilstand. slutte paade Anstalter og Redskaber, uden hvilke liggivning ville blive unyttig. Dølet stalle alle Brønde, Vandsteder, Gadeker a.) Denne, som i Nørbedag paa Marken, bestande. Stand, saa at stedse kan findes Forraad paa ment eller Vand sattes, og Leilighed er til at anlagde honnen, skal største Lodstier, eller Amtmanden, broselvaner, førge for at de efter Omstændlade. ringerede. Ved at anlægge aller rense og istand. i Brande Gadetier og Vandsteder, skulle den Undingelse forrette Arbeidet under en St. let hver Gaardmand, 16 Sk. for hver 12 Stolet høre Inderste, ifald han ikke solgte Daaril Rensning og Arbeide, forstallanten anden, som leies til at forrette Ar Om Brandredskaber. Ligeledes har endver Hovedgaardseier ved en Hovedgaard, at anskaffe og holde : en Slange Sprøvte med Kar, en stor Brandstige, to Brandhager og 12 Læder Spande. Ved hver Kirke, som ligger i Bye, anskaffer Eieren er Brandstige, og 224 eller flere store Brandhager efter Amtmandens nærmere Bestemmelse, med Hielpstænger, Kieder og Touge, for ved Nedrivning at kunde anvendes med deste større Magt ved Hielp af flere Folk eller Heste. J hver Bøndebye, hvor ingen Kirke er, anskaffe samtlige Lodseere efter Amtmandens Bestemmelse og dens Størrelse 2 a 4 Ugesaadanne Brandhager, som forvares paa et beqvemt Sted i Byen. Ved enhver Bøndegaard, saavel som ved hvert Huus, en Degnebolig og Skole, anskaffet Eieren en mindre Brand bage, foruden de i Huuset værende Træespande, Kar og Stiger, men en enkelt eller afsides liggende Gaard, saavel som en Kroe, en Mølle, en Lystgaard og Præstegaard, skal have 2 saadanne Brandhager.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
Hvor efter Egnens Omstændigheder og Beboernes Formue og Tilstand endnu skulle udfordres, og kunne tilveiebringes ren eller flere Slangespragter med tilhørende Vandkar og Lædersvand i hvert stort Sogn, eller fælles for 2 eller flere mindre Sogne, eller og et vist Antal Haandsprøvter, i hver Bye, haver Amtmanden derom at indkomme med nærmere Forestilling til Hs. Majestæts General=Land Octonomie og Commerce=Collegium, som derefter reglerer det fornødne. Og da allerede endeel Slangesprøvter ere anskaffede omkring i Landet ved de i Kiøbstædernes Brandkasse forhen forsikkrede Bygninger, saa kan Amtmanden, hvor han finder disse tilstrækkelige for eet eller flere Sogne, søge at tilveiedringe Forening imellem Sprøvtens Eier og de øvrige Lodseiere, om en billig Gotgiørelse for dens Brug i hele Sognet. Alle disse Brandredskabet anskaffes inden 6 Maaneder, men Sprøvterne inden 12 Maaneder, efter denne Forordnings Publication. Om Brandredskabernes Vedligeholdelse og Følge med Stederne. Enhver skal vedligeholde sine Drandredskabet saaledes, at de altidt paakommende Tilfælde kunne bruges, og hvis nogen Brøst findes, maae den strax istandsættes, under Straf af 12 s. til 1 Rdlr. efter Manglens Beskaffenhed. De maa lite afhændes ved Kiøb og Salg, men bestandig følge Stedet under Straf af Tilbagelevering og Mulct af deres dobbelte Værdie baade for Kiøber og Sælger. Da Amtmanden haver øverst Opsyn og Commando over Brandvæsenet, og næst ham Herredsfogden eller Birkedommeren. Amtmanden har det øverste Opsyn over Brandvæsenet, men ellers paaligger det Herredsfogderne eller Birkedommerne som Politiemmester, hver i sin Jurisdiction, nøie at holde over denne Forordnings Efterlevelse; og til den Ende have de og øverste Command i Brandvæsenet, naar Amtmanden ikke er tilstæde, og dem skulle alle ved forefaldende Jldebrand, Visitation, og alle deslige Leiligheder, adlyde.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
Om Brandfogders Udnævnelse, Opsyn og Commando. Amtmanden udnævner Sognefogden, eller hvor ingen er, en anden god Mand i hver Bye til Brandfoged, som skal have Opsyn og Commando over Brandvæsenet der i Byen, og til den Ende af Amtmanden gives en Jnstrux, som Herredesønden eller Birkedommeren foreslaaer efter hvert Steds, Beskaffenhed og Omstændigheder. Enkelte Gaarde staa under nærmeste Byes Brandfoged. Om aarligt Eftersyn angaaende Brandvæsenet. For at paaser, at alt det efterkommes, som er anordnet i Henseende til Brandvæsenet, skulle Brandfaderne aarlig efter Paaske nore visitere overalt, hver i sin Bye og de enkelte Gaarde, som derunder ere henlagte og bør Sprøver sindes. lade dem prove. Hvor nogen Forseelse eller Mangel findes, tilholde de Vedkommende strax at afhielpe den, og desuden anmelde det forefundne for Herredsfogden eller Birkedomme, ren, som derefter inden Høsten selv vidnessaa visiteter overalt. og prover Sprøvterne, samt derom giør Jndberetning til Amtmanden. Skulle Jurisdictionen vært saa stor, at Herredsfogden eller Birkedommeren ikke selv overalt kan forrette dette Eftersyn, kan han dertil et eller flere Steder udnævne tvende Mand, som da have at forrette Eftersyner i det District, dem anvises, og derom giøre Herredsfogden eller Dirke dommeren Forklaring. Amtmanden indberettet aarlig een Gang til Hs. M. General Land Occonomie= og Commercer Collegium i Almindelig hed, hvorledes alting ved disse Visitationer er forefunden. Om Befordring til Visiater. Naar Herredsfogden eller Birkedommeren, eller de af ham dertil udmeldte Mænd, relse om til Visitation og Sprøfternes Prodering, foranstalter Ammanden overalt frie Befordring. Fortsættelsen følger.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
Under Dato Christiansborg Slot den 16de Martii 1792. er udkommet en Forordning, hvorved bekiendtgiøres: At, 1 Hinster til de Omstandigheder, som føles med Slave. len paa Kagen af Smed med daderkiede Magte De søge til Hr. Managte Venindisk Der, ogsaa an ning af, at det i alle Haastander maanedstevning gavnligt, om Tilførsel af nye Negresta Sumaland vares, og Hr. Majestæts Vestindisk Dete Derlamer de bestrides med Arbeidere, som, paa Denne fødtegerter vare fra Ungdommen af vante til Arbeidet, Himme en dem, under hvilke de skulle arbeide, har Hs. Manen. undersøge, hvorndes og naar dette maatte blive .
Berlingske Tidende, 1792-04-01
Ved denne Undersøgelse er det blevet fordense de det kan blive muligt og er fordeelagtigt for Hs. Maje Vestindiske Øer at undvære Jndkiøb af nye Mane, og Plantagerne engang ere blevne somede med min Antal i det for Formerelsen fornødne Forhold, naar stattelser for de Plantage Eiere, som dertil mange, . giøres muelige, og der føres for at fremme Regrims Efteskaber, Oplarelse og Sadelighed. ger altsaa at salte Hr. Majestæts Bestindisk Bang. ud af den Afhængenhed, hvori de vare og ere i Himmede Negres Tilførsel, og for omsider at giøre Negres Til nødvendig, er det at Hs. Majestæt nu all hver maae de terretning kundgiør sin allernaadigste Villie om en Dag benhørende, som nu behøver strax at bekiendtgiøre, og ved saaledes byder og befalet :Med Begyndelsen af Aaret 1803 vil Hs. Mandet, og Negerhandel for Hs. Maj stats Undersaatter stalepdage de Afrikanske Kyster, og eller hver den kande sæd og uden for Hs. Majestæts Bandelser, Vestindien, saaat efter dette Tidsrums Udlod ingen Negeraler Mehaenten paa Kysten eller paa anden stemmede Steder. eller for Hr. Majesters Undersaatter indkind, i stæts Undersaatters Stibe føres, elleren kalder. Vestindiske Deran Salg indføres, og at al med denne go stridende Handel skal efter den Tid ansees som allene. Jmidlertid, fra nu af nemlig en indtil Udgangne 1802, maae det være tilladt for alle Nattergang. og under alle Klage at indføre Negre og Negerinder sig. til Hs. Maj stæte Vestindiske Det. ster de sunde en friske Negre en Regerinder, sætte Tid saaledes indføres til Hs. Majenets Vimmen og deyliget Hs. Majestæt, at følgende Pariser saa So maae i kan aller fremmede Stide anden Aarsen Jens len udføres fra Derne til fremmede Steder lade de Europa nemaae for hver voren Regerader Maaned Poldemte og for hver halveren det halve, naar uden Forskiel i Henseende til Kiønnene; men ser Dr. Da i Forordningen af 9 April 1764 og 12 Mai 1777. denstende til Negerhandelen herved for Resten hæves, fart ved Slave Jndførsel, vil Hr. Manter, den aardske eftergive for de Negerinder, som deres. ningen hydrimod at de Butte, som for indførte Reg. den Negerinderne føres til fremmede Steder, erlægge : sande Talg 1/2 Petimmer, end der nu er paabudet. Baue til Hs. Majestæt, i Henstat til det rette Forhold, gende Tid eftergive Kopskatten af de Negerqvinder. en kiønnene, fra Begyndelsen af Aaret 1795 og for ville, som arbeide paa Plantagerne, og attere Huus. ter, hvorimod fra samme Tid at trane denne Afgivt. baneseddelt af alle Plama Mande Negre. luttertii at Negre og Negerinder fra Hr. Marstats Beg al daserbydes fra nu af paa det strængen og undtaget. leggerbud allene de som Lovene byde at udgaae, te, dønte Hs. Majesters Generalgoverneur og Re og raade Vestindiske Dee i meget antalte Tilfælde efter. letterne maatte troe sig beføiet tilarlade udgaae.
Berlingske Tidende, 1792-04-01
10de April ere Magistrene i Pallesophien. Johan stridetient Schaler og Berend Kordes, samt Torslag, Johan Jacob Paul Maldenhawer hosessen til Professorer extraordinari i Pilesandter, tenant Kiel. Samme Dag er den ved Artillerie Tommandeur staaende Oberst v. Stricter aller sen til Commandant i Friderichstade og hans der ogsaa utenant von Maalenborg, af bemeldte Ar til Commandeur for Corpset; Oberstlieutealle af de 1ste Dødske Jnfanterie, Regiment til paa stiadstrand, med Oberstes Caracter, og mienant og Garnisons Anditone v. Grund Lindtringer Fæstning, benaadet med Capitains Ca og gade April er den bidtilhørende Conrector ved sig i Rendsborg, Georg Christian Døse, udligtigtignepræst i Lissabon.