JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
af Ovenstaaende 13 Recensenten indske og undskylde, at fra, dersom det i Tiden skulde falde mig ind, at skrive en Pharmacopoe, ikke seer mig istand til at benytte nogen af de Anmærkninger, han har tilføjet sin Critik over min, i forrige Aar udgivne Pharmacopoe, men dersom Recensenten maaskee i Fremtiden skulde ønske at levere et saadant Arbejde, da haaber jeg, at han, førend han lægger Haand paa Værket, først vil opgive dem Jdee, at være original, hvorved han sikkert vilforseille Maaler, men beskedent tage til Takke med andres Flid og Arbeider, hvorved han upaatvivlligen vil blive mere nyttig og paalidelig end ved sin egen Originalitet, ligesom han og under Ar heider vil komme til at sande, at det er meget lettere at være Recensent end Forfatter. Lund, Med. Dr. Prof., Hofmed. og Stadsphysicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, d. 16 Nov. Førend Afreisen den 10de dennes har det behaget Hs. Høihed Prinds Christian Frederik at tilstille Over-Øvrigheden i Aarhuus følgende naadigste heel egenhændige Skrivelse: "Det Held, Forsynet skienkede mig, efter en farlig Søereise at lande her paa Danmarks Kyst; den Tilfredshed jeg har følt ved den vennehulde Modtagelse jeg har nydt her i Aarhuus og ved de Prøver paa Deeltagelse og Hengivenhed, som Byens Embedsmænd og Borgere, have kappedes om at give mig ander mit Ophold i denne gode Bye, have opfyldt mit Hjerte med Erkjendtlighed, hvilken jeg ønsker at bevidne ved at gjøre Vel mod dette Samfunds lidende Medborgere. Til Over-Øvrighedens Disposition nedlægges til den Ende 500 Rbdlr. N. V., som kunne anvendes til Fattigvæsenets Bedste. Aarhuus, d. 10de Nov. 1814. - Christian Frederik, Prinds til Dannemark &c. – Til Aarhuus Stifts Direction." (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Ribe, den 18de Nov. Jndsenderen af det i Stiftsavisen No. 86 indrykkede Spørgsmaal, angaaende den her gieldende Myntført, bedes at modtage til Svar: Vist skulle, da Ribe hører til Nørrejylland, Rigsbankpenge Navneværdie her være gjeldende, saavel imellem Mand og Mand, som til Oppebørsel i de Kongelige Casser; men naar man betænker, at Ribe næsten er omgivet af Jndbyggere, der sortere under det Slesvigske, og hos hvilke rede Sølv er den gangbare Mynt, vil man og kunne indsee, at de Producter, som af disse bringes hertil, maa betales i Sølv, men ei i Sedler. At forlange Borgerne skulle igjen udsælge de for Sølv indkjøbte Varer for Sedler efter mindre Maalestok, end Dagscoursen bestemmer, ville være billigt; det var jo aabenbar at forlange sin Med borgers Skade. Mangen troer det er nok, naar han i Kramboden, Klubben og hos Haandværkeren betaler det, han har faaet der, med Sedler til an Cours af 2 Ls. i Sølv for 1 Rigsbankmark, men betænker ikke, at det er længe siden at Sedlerne stode saaledes, at det maaskee kan vare inden de igjen komme dertil, og at den Sælgende imidlertid taber saa meget paa hver Specie-Daler i Sølv, som denne efter Coursen koster over 30 Rigsbankmark. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Justitsraad og Politiemester Christensen i Kiel har udgivet en alphabetisk Fortegnelse over hele 254 Røvere, Tyve og Landløbere, med Signalement af deres Personer samt 76 Tyveherberger, til hvilke vigtige Oplysninger Undersøgelserne over en berygtet Røverbande i Kiel i Aarene 1811 og 12 gave ham Anledning. Her gjøres tillige endeel bemærkninger over disse Spitsbubers Levemaade, Forhold og Kunstsprog. (Hempels Av.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
J. 18. Ordenen, efter hvilken Børnene skulle sidde i Skolen, bliver at bestemme ved de anordnede Examina, efter de derved meddeelte Characterer for Flid og Fremgang, saavelsom og for sædelig Opførsel; hvorved tillige iagttages, at Drengene og Pigerne sættes paa særskilte Bænke, saa at ikke begge Kjøn sidde imellem hinanden. (Forts.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Kjøbenhavns Børs den 22de November. Cours. Hamb. 2 M. 566 1/2, a vista 673 1/2. London 2 M. 22 Rbdl., a vista 21 1/2. Spec. 570. Specier solgtes til 34 1/2 a 34 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 63 a 63 3/4 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lub. Av.)J Madrid udkommer et nyt Tidsskrift Søe len, hvoraf hver Dag hveres et Stykke, hvis Hovedindhold er den Helgens Levnetsbeskrivelse, som den Dag, paa hvilket det udgaaer, er helliget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Med Jnqvisitionens Gjenoprettelse er man saa fornøjet i Spanien, at man i Flekken Liebana har ladet Kongen lykønske dertil ved en Deputation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Paa Feltbjerg ved Frankfurt am Mayn brændte man nylig ved en Glædesild Napoleons Lovbog. - At man i Tydskland glæder sig over Befrielsen fra det franske Aag, er begribeligt; men at man, som her var Tilfældet, ikke veed at yttre denne Glæde paa nogen bedre Maade, end ved offentlig at brænde een af det 19de Aarhundredes Mesterværker i Lovgivningskunsten, vidner kun om, at vi leve i en Tidsalder, hvor Extremerne berøre hinanden. Gregor Berzeviczy har overgivet Kongressen i Wien et meget deeltageligt Skrift under Titel: Den nordiske Handels Udvidelse. Forfatteren gaaer ud fra 2 Hovedideer. Den første er at lede den asiatiskeuropæiske Verdenshandel umiddelbar til sin nærmeste nordiske Bane. Den anden gaaer ud paa, at udvide og lette den nordiske Handel, saavel for sig selv betragtet, som og i Forbindelse med hiin asiatisk europæiske Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Nylig var Pasquine i Rom ganske behængt med Frimurer=Jnsignier. Ophavsmanden har man ikke kunne faae opspurgt. Overalt sporer man i Rom og i Spanien en besynderlig Gjæring i Henseende til Frimureriet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
J Handelen i Wien er det i denne Tid meget levende, især med Colonialvarer. Pragten paa de derværende Baller overgaaer al Beskrivelse; Damerne udmærke sig, som billigt, meest deri. Deres Hovedpynt bestaaer sædvanlig af lutter ægte Stene og Perler. Af de Fremmede, som der opholde sig, kjøbe Preusser og Russer, saa mange Brillanter og ægte Perler, at de sidste staae i en høi Priis. Ogsaa græske Kjøbmænd gjøre stort Jndkjøb af tyrkiske Artikler, især Shawls, som ofte betales med 1000 Gylden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
H. M. Kongen af Danmark besøger i Wien, uafbrudt, alle Forvaltnings og Videnskabeligheds anstalter, og værdiger dem sin fortrinlige Opmærksomhed. Den 6te Novbr. besøgte han i Selskab med sin Svoger Hertugen af Holsteen=Beck, sine Adjutanter og Andre, det Keis. Kongel. Kniplings manufactur. H. M. undersøgte denne Jndustrie anstalt med den, denne høje Monark egne Videlyst indtil den mindste Omstændighed, og tilkjendegav sammes Forstander, de 4re Søstre Vandencrupee, Sit allerhøieste Velbehag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
J franske Blade læses under Overskrift: Om denordamericanske Fristaters Stilling, et temmelig vidtløftigt Stykke, hvis væsentlige Jndhold er følgende: Washingtons Jndtagelse, som i Europa gjorde saa stor Opsigt, og som man troede vilde have saa vigtig Jndflydelse paa Krigen, og tvinge Americanerne til at slutte Fred, var i Grunden ikke af saa stor Vigtighed. Bedre underrettede Personer vide, at Fleerheden af Americanerne er sin Regjering hengiven og anseer ingen Anstrængelse for stor, naar det gielder om at forsvare sin Uafhængighed. Partier gives her vel, men disse ere ingen Factioner, og forenes altid, naar Fædrelandet er i Fare. Deres Stridigheder, forhøier deres Almeenaand, Nationalstolthed og Frihedskjerlighed. De forenede Staters Kraft, ligger ikke i Søstæderne, men i de talrige Agerdyrkere, hvoraf dannes fortræffelige Jægere og Landmilits. Disse under Navn af Kislemen bekjendte Jægere ere frygtelige for deres Fiender, og forfeile sjelden deres Mand i en Afstand af 200 Skridt. J Uafhængighedskrigen tilføiede de Engellænderne stor Skade, og dræbte en overordentlig Mængde Officierer. - Cochranes Expedition i Chesapeakbay kan ikke have havt anden Hensigt end at tvinge den americanske Regjering til at tilbagekalde de Tropper, der truede Grændserne af Over- og Neder-Canada, men den mislykkedes. Medens Engellænderne ødte deres Kræfter for Baltimore, ødelagde Americanerne den engelske Flaade paa Champlainsee, og sloge aldeles Canada Armeen, der med betydeligt Forlis af Mennesker og Munition trak sig tilbage. Derved blottedes Grændserne af Neder-Canada. - Jkke paa Kysterne, men i det Jndre af Landet, vil Krigens Udfald bestemmes. Krigen mod Nordamerica beroer hverken paa en Søexpedition eller et vundet Slag. Efter et Tab kunne Engellænderne kun med Vanskelighed faae friske Tropper og Munition medens Americanerne med Lethed recrutere. Bekostningerne ere for Engelland uhyre store. Det brittiske Ministerium har sandsynligviis troet, at det ved Hjelp af sin overlegne Sømagt vilde kunne forstyrre Kysterne, true Handelstæderne med fuldkommen Ødelæggelse, og frembringe i Landet selv en Opposition, der vilde tvinge Regjeringen til at søge Fred. Men i dette Haab maatte det skuffe sig selv, og det beviser, hvor lidet man i Europkjender til America. Den nuværende Regjering har ikke sin Støtte i den saakaldte Handelsinteresse, men i de patriotiske Landboere. Washington Ødelæggelse har kun end mere forbittret dem. Præsidenten Maddison viser en ædel Caracteer. Paa hans Vink forene alle Americanere sig. Krigen er bleven til en Nationalkrig, hidtil fegtede Americanerne med Mod; i Fremtiden ville de slaaes med Raserie. - Det er altsaa ikke vanskeligt at forudsee Udfaldet af denne blodige Kamp, der for Menneskeheden allerede har varet for længe. Efterat Engelland forgjeves har ødt sine Stridskræfter, vil det see sig nødsaget til at tilstaae de forenede Stater Fred under fordeelagtige Betingelser, og prise sig lykkelig om det beholder Herredømmet over Nyskotland og de to canadiske Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Christiania, den 4de Novbr. Ved Storthingets eenstemmige Beslutning, til hvilken samtlige Medlemmer navnligen bleve opkaldede, er Hs. Maj.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Kong Carl den XIII idag bleven proclameret som Norges constitutionelle Konge. - Umiddelbart efter at denne vigtige Beslutning var taget, afsendtes en Skrivelse til Kronprindsen af Sverrig fra det norske Statsraad, som underretter Hs. Kongl. Høihed om denne for begge Rigerne lige vigtige Tildragelse, og melder, at en Deputation af Storthinget uopholdeligen vil begive sig til Hs. Kongl. Høihed. - Paa samme Tid afsendtes en Skrivelse til Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen fra de ved Storthinget befuldmægtigede Kongel. svenske Commissarier, som, i det de meddele Hs. Kongl. Høihed de samme Efterretninger, yttre det Ønske at det maatte behage Kronprindsen snarest muelig selv at begive sig til Christiania.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Jfølge ankom
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Stockholm, d. 15de Novbr. ne Tidender befandt Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen sig i høieste Velgaaende i Frederikshald, og vilde den 8de fortsætte Reisen til Christiania, hvor Hs. Kongl. Høihed, efter at have overnattet i Moss, vilde indtræffe den 9de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Mayn, d. 18 Novbr. Den 8 Oct. er den 20aarige Prinds Ludwig af Waldeck, som blev haardt saaret i Slaget ved Hanan, afgaaet ved Døden i Aronsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes EnkNyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Ras PaaskeEllente Aargang. No. 95. Adgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 26 November 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Bidrag til Dagens Historie. (Fortsættelse.)Med er svarigt Blik ele vi fordi de mindre vigtige Begivenheder, der gik foren det store og af givende Slag ved Austerlitz. Kun enkelte Hoved Omstændigheder maa her berøres. - Tyrol, der hidtil syntes saa utilgængeligt for en Fiende, deels fordi Landet er meget bjergfuldt, deels fordi Jndbyggerne ere saare øvede Skytter, blev paa tre Sider angrebet af Bayrerne, Ney og Augereall. Den østerrigske Armee i Tyrol anførtes af Erkehertug Johan, men, for svag til at gjøre Modstand, sigtede alle hans Bevægelser kun til at dække den italienske Armees Tilbagetog og redde de østerrigske Tropper i Tyrol. J Begyndelsen bleve Bayrerne slagne med stort Tab tilbage af de brave tyrolske Skarpskyttere, og den bayerske General Deroi haardt saaret. Men tilsest lykkedes det dog de Franske at komme igjennem de smalleste Snevrer, ja endog igjennem Fod ster, som hidtil kun havde været betraadt af Fjeldgidelægere, trods Skarpskytternes Jld og de Klippestykker, man væltede ned paa dem. Man paastaaer at det kun ved Hielp af Forrædere har været dem mueligt at finde en Vei igjennem disse Sneprer, men ikke at tale om, at denne Paastand er ubeviist, saa er der overalt ingen Tvivl om, at de Franske, opmuntrede af Lykken, gik i denne Kam stem med en Raskhed og Kjekhed, som fortjente Beundring. – Allerede d. 6te Nov. rykkede Ney ind i Jnspruck, Tyrols Hovedstad. Erkehertug, Johann vilde gjerne trække alle i Nærheden af Tyrol staaende Tropper, og blandt disse, de under Gener. Jellachich og Prinds Rohan, til sig. Ro han befalede han, at forene sig med det Hillerske, 16,000 Mand stærke Corps, der stod ved Botzen. Men den tappre Prinds maatte, efter en haardnakket Modstand d. 24 Novbr. overgive sig med 3000 Mand i Villafranca. - Skuffet i sine Forventninger og truet af de Franske, maatte Erkehertug Johann søge at redde sin Armee saa godt som mueligt, og det lykkedes ham ogsaa, efter at have overvundet mange Vanskeligheder, at forene sig med Erkehertug Carls Corps. Begges Hovedqvarteer var den 30te i Kranichfeld, ikke langt fra Drau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-22
Erkehertug Carl, som havde i Jtalien Massena imod sig, fegtede med udmærket Tapperhed, men Nederlaget i Tydskland maatte ogsaa virke høist ufordeelagtig paa hans Armee. Hans vigtige Fordele ved Kaldiero, hvor de Franske endog forfulgtes paa deres Tilbagetog af den østerrigske Fortogt, vare ham ikke af saa stor Nytte, som de kunde været, hvis Tingenes Stilling havde været bedre i Tydskland, og den tjente ham ene til beqvemmere at trække sig tilbage Natten d. I Nov. Først om Morgenen Kl. 9 erfarede Massena dette han satte efter ham, men uden dog at kunne forhindre Marschen. Den østerrigske General Hilling, som sandsynligviis var bleven tilbage med 5000
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
Mand for at dække Tilbagetoget, maatte imidlertid vige for Overmagten og overgive sig d. 2 Novbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
Efterat Erkehertug Carl havde forenet sig med Erkehertug Johan og Gener. Hiller, trak han sig d. 1 Dec. op af de ungerske Grændser til Donau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
J det Mellemrum, som forløb fra Ulms indtil Wiens Overgivelse, havde det maaskee endnu været mueligt ved den forventede Diversion fra det nordlige Tydskland, at lægge store Hindringer i Veien for Napoleons Planer. Saalænge den engelsk Gesandt endnu opholdt sig i Wien afsendte han ogsaa den ene Coureer efter den anden til Norden, for at fremskynde en saadan Diversion. Men de igjennem det Mecklenborgske langsomt marscherende Russer standsede ved Elben, Kongen af Sverrig ankom ikke førend d. 8 Novbr. til Pommern, og først da rykkede de svenske Tropper efter de russiske; de engelske Tropper skulde været indskibede i Deal d. 12 Octbr. men det skete ikke førend d. 2den Nov. Preussen satte vel sin Armee paa Krigsfod, og besatte Hannover, men der stode ingen Franske. Under saadanne Omstændigheder kunde det ikke blive Napoleon vanskeligt at overvinde den østerrigske og russiske Armee, naar han, som Tilfældet virkelig var her, kunde bekjæmpe hver for sig, dertil kom endnu at hans Lykkes stierne vilde, at han først skulde stødt paa en Mack. Jmellem Rusland og Preussen sluttedes vel d. 3 Nov. en Overeenskomst i Potsdam, men, efter franske Blades Forsikkring, forbandt Preussen sig deri kun til at gjøre Fredsforslag, skjønt ikke i Forbindelse med Østerrige, og med den udtrykkelige Forbeholdenhed, ved en vedvarende Fastlandskrig at blive neutral. Efter hvad man siden af temmelig paalidelige Kilder har erfaret, skal Preussen i denne Overeenskomst have lovet, at træde under visse Betingelser over til Frankrigs Fiender, og tilladt, hvad det hidtil nægtede, de russiske Troppers Marsch igjennem de preussiske Lande, men dog vilde det først søge at mægle Fred imellem de stridende Magter, og kun efter Fredsvilkaarenes Forkastelse fra fransk Side tage Deel i Krigen "). Den preussiske Minister Grev v. Haugwitz skal virkelig være afreist med Fredsforslaget til Napoleon, men denne, foregivende at være *) Combards) Materiaux paar servir i Thistoire des annees 18057. 4 Francsurt & a Leipzig 1808. sysselsat med et afgjørende Slag, henviste ha til Wien. Keiser Alexander selv var imidlertiankommen til Berlin, og afreiste igjen, Dagen efterat hiin Overeenskomst var sluttet. Førend hans Afreise besøgte han ved Midnatstid i Selskab med Kongen og Dronningen af Preussen, Friedrig den Andens Gravsted. Han kyste rørt og henrykden store Monarks Kiste, og rakte Kongen af Preussen sin Haand til Underpant paa trofast Venskab men medens denne høitidelige Venskabspagt slutte des i de Dødes tavse Bolig, var Østerriges, ja Tydsklands Skjebne afgjort ved Ulm. Efter 15 Dages Reise ankom Alexander den 18 Novbr. til Keiser Franz i Ollmütz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
Medens man saaledes søgte i Berlin at vinde Preussen mod Frankrig, og medens saa mange sammenstødende Aarsager forsinkede Diversionen i det nordlige Tydskland, trak Kutusow sig allerede den 11 Nov. tilbage til Mähren i det Forsæt, at forene sig med de efterfølgende Corpser. Men en Forseelse kommer, ligesom et Uheld, sjelden allene Kutusow havde ventet, at Donaubroerne, efter de givne befalinger, vare blevne ødelagte. Men hans Forventning slog feil, i Wien havde man vel føie alle Anstalter dertil, men Udførelsen blev fra Tidtil anden opsat. Det ved Broerne ansatte østerrigske Detachement havde endog faaet befaling, af lade franske Parlamentærer gaae frit over Broerne, og kun at fyre i det Tilfælde, at virkelig fiendtlige Tropper lode sig see der. Denne Befaling kom de Franske, om hvis Nærmelse manikke var underrettet, herlig til Nytte. Prind Murat, Marschal Lannes, General Beillard og to Adjutanter ilede til Broen, man antog den for Parlamentærer, og lod dem uforhindret passere. De gik lige hen til det Batterie, der var bestemt til Broens Ødelæggelse, forsikkrede den commanderende Officier, at Freden var saa godt som sluttet, og til Beviis paa Sandheden af deres Udsagberaabte de sig paa den østerrigske General, di fulgte efter dem. Det sidste var for saavidt til tigt, men den efterfølgende Østerriger var en afskediget General, der, som man siden paastod, hensigtsløst fulgte med i fuld Uniform. Den commanderende østerrigske Officier holdt sig til sig befaling, og lod Canonerne, som de Franske und Samtalen havde vende omkring, igien dreie no Broen, hvorpaa der allerede stode 1800 Franske. En Canoneer var i Begreb med at brænde løs, da Marschal Lannes gav ham et saadant Stød, at han næsten var faldet omkring. Det havde været ude med de Franske, dersom ikke just i dette Øieblik, til Uheld for Østerrigerne, Hovedanføreren, for de østerrigske Tropper i denne Egn, Fyrsten af Auersberg, var ankommen. Nu henvendte den franske Forslagenhed sig ganske til ham. Murat viste ham et Brev, som han paastod i dette Øieblik at have faaet fra Keiseren, og fuldkommen stadfæstede Efterretningen om Freden. Man foregav, at man kun endnu havde med Russerne at gjøre, og derimod levede i Venskab med Østerrige, ja maaskee endog vilde forene sig med det mod Rusland og Preussen. Den troskyldige General lod sig besnære af de Franskes Trædskhed og Paatrængenhed, og fæstede Liv til alt hvad de sagde. Han førte selv den franske Fortogt over Broen, lod nogle Batailloner Østerrigere, der stode i Nærheden, endog gjøre Parade for de forbimarscherende Franske, og vaktes ikke af hans Drøm førend hans Tropper omringedes og toges til Fanger, og han selv, efter den østerrigske Keisers Befaling, laae i Lænker. J (Fortsættes.)*) Jnf det lille Skrift: Die Franzosen in Wien, von einem Augemeengen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
(Jndsendt.) Til Udgiveren af Kjøbenhavns Skilderie. Min Herre! Jordi jeg haver bragt i Erfaring, at der skal gi ges Skoler og Jnstituter, hvorfra seg, efter indløbet Project af visse Vinkel=Lærere, som til megen Skade have ikke, med Niels Klims-Projectmagere. staaet længe nok med Strikken om Halsen, skal ordentlig være blevet forviist af Sproget, i hvilket jeg dog ærlig og troe haver tjent og tjener Nationens classiske Skribentere, og mange Generationer igjennem er blevet haandthævet af Nationens virkelige Sproglærere, da, saasom jeg befrygter, at ogsaa denne komme Nyhedssyge kunde friste endnu mindre Vinkel=Lærere til at trippe til Vands med, skeer herved min ydmyge og tjenstvillige Begjering til Dem, at De vilde formaae en saa saakyndig og vittig Mand, som f. Ex. Hr. Bergenhammer, der i det sidste Skoleprogram for Odensees Latinskole haver med fuldeste Grundighed antaget sig min Frende, Consonanten 9, til ligerviis at paatage sig min Beskyttelse. De vil selv føle, at ogsaa en Vinkel Lærer kan, om han end er nok saa tæmmeligt et Væsen, og om end hans lille Smule Griseøie. forraader mindst et Udspring fra det Høie, dog kan volde mig nok af Afbræk og Ulempe. Jeg vil derfor, indtil jeg bemerker den forventede gode Virkning af denne min Skrivelse, trøste mig i Haabet om en retfærdig Sags Seier, og nøies med at vide, at den i mit Sted indstødte Vocal J daglig opstemmer nu hine Vinkel Lærere, i Ordet ja, den dem tilkommende Lovsang, det bekjendte Dyrs Ja, Ja, Jra. Consonanten Jod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
(Jndsendt.) Om dansk Øls Behandling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
Jndsenderen heraf ønsker sig den sikkreste Underretning om Omgangsmaaden med Øllets bedste og rigtigste Behandling, og dets Opbevaring, naar det fra Bryggeriet leveres og befindes at være sundt og vel behandlet; altsaa dets Afklaring, Spunsen og Stilleliggen, forinden det aftappes paa Flasker, dets faste Tilproppen, og hvor snart dette bør skee efter Aftapningen, med Hensyn til Veirliget og Aarstiden, dets sikkreste Bevaring for Frost, dets bedste Gjemmested i Kielderen, saaledes at man til alle Tider kan have en sund og behagelig smagende Drik Øl. Dette gielder om alle danske Ølsorter, som Middelstanden i Almindelighed nyder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
Dersom Mod og Mosts bedre Conserveringsmaade end den hidtil vanlige tillige kunde meddeles, saa skulde det være Spørgeren kjert. Enhver Underretning herom, i Dansk eller Tydsk, bedes behageligst leveret til Skilderiets Udgiver, hvorfra Oplysningerne, saafremt de maatte ønskes tilbage, behageligst kunde gjenerholdes, efter at være afbenyttede. Hvor ønskeligt, at kunne see denne Drik, der er et saa vigtigt Næringsmiddel, bragt til den mueligste Grad af Godhed ved en mere hensigtsmæssig og rigtigere Behandlingsmaade, og hvorover stundom end er ført offentlig Anke. Den her ønskede Oplysning skulle især anvendes paa et rigtigt ordnet Udsalg i det Større.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-26
Lord Castlereagh.