Aalborg Stiftstidende, 1846-12-15
Stænderforsamlingen i Viborg. (Adressesagen. sluttet.) Boserup, der forresten i Constitutionsspørgsmaalet holdt sig til Tage Müllers Mening, ønskede, at der i Adressen optoges en Beklagelse over den forskjellige Maade hvorpaa Fors. som Folkerepræsentation, er bleven behandlet Sammenligning med den slesvigske, Noget, de fleste Andre ikke ønskede indflettet. Dalgas meente, at den frie Forfatning maatte være den væsentligste Anledning til Adressens Tilbliven. Fabrikeier Bruun sluttede sig til det liberale Parti og meente, at det nu netop var Tid til uden Omsvøb at forlange Constitution, da det senere vilde komme til at beroe paa den Tilfældighed, hvo der til den Tid sidder paa Thronen, og hvem denne vælger til sine Raadgivere, Ree meente, at vi støde de danske Brødre i Slesvig, som strække Haanden ud efter os, tilbage fra os, naar det Gode som man der eftertragter, savner sin Udtalelse her, og det var da altfor let at befrygte, at de ville søge under en fremmed Fane, hvad de savne her. Commiss. vilde af flere Taleres Yttringer udlede, at de stræbte at adskille Slesvig fra Danmark, idet de nemlig ønske den frie Forfatning men", sagde han, "Slesvig vil ikke have denne sammen med Danmark, men med Holsteen." Men herimod indvendte Ree, at Commiss. af de tilsigtede Taleres Yttringer netop havde udledt det Modsatte af hvad der var disses faste og bestemte Mening. Estrup bemærkede angaaende de slesvigske Forhold, at han med Commissarius meente, at denne Forsamling vanskelig kunde bedømme dem, og han troede desuden, at man ved her at behandle dem vilde oprøre Gemytterne og fordærve Sagen. Hvad fremdeles Constitutionssagens Jndblanding angik, da stemte han derimod, deels paa Grund af hans tidligere Yttringer og Constitution, deels fordi Forsamlingen efter hans Mening vilde begaae en Jnconseqvents ved nu at optage Sagen, efterat det engang tidligere i denne Session var bestemt, at denne ikke skulde frem. Endelig troede han sletikke, at Slesvigerne ønske Constitution sammen med Danmark, og dette havde desuden en af Corphæerne for den slesvigske Sag yttret for ham. Jespersen bemærkede mod disse sidste Yttringer, at han havde Data fra paalidelige Mænd om det Modsatte, og han udhævede i saa Henseende det Foredrag i den slesv. Stænderf. af Lorentzen, hvori han udtalet sig imod Andragendet om en fri Forfatning, fordi denne skulde være i Fælledskab med Holsteen, idet han ikke kunde være enig i Ønsket om en constitutionel Forfatning naar denne ikke tillige omfattede Kongeriget. Jacobsen og Kbd. Müller stemte for en Committee; derimod stemte Schiørt imod den, idet han bemærkede, at flere af de holdte Taler, navnlig Reeds, klang for ham som Liigtaler over Danmark. For ham var Tilstanden ganske anderledes end man havde skildret den i Forsamlingen". Fleischer derimod sluttede sig i Eet og Alt til det liberale Parti, og Holst tilføiede endelig: "Naar Spørgsmaalet om en fri Forfatning her er bragt paa Bane, da er jeg ikke blind for de Vanskeligheder, som Statsforholdene stille mod en fri Forfatning, og meget vel kjender jeg den Tanke, at Souveraniteten er det virksomste Middel til at frigjøre Staten for Sønderlemmelse; men ville disse Forhold være lykkelige, naar Kongens Øine efter Naturens Orden ere lukkede? Vil ikke en fri Forfatning virksommere end noget andet Middel fastne Statslegemet! Og er en begrændset Konge- og Folkemagt den Bane, vor Tid bryder sig, da tør jeg slutte med de samme Ord og de samme Grunde, hvormed jeg sluttede mit første Foredrag: det maa skee under Kong Christian den 8de!" Herefter var denne Sag uddebatteret," og den foromtalte Committee nedsattes. Hvortil denne nu vil bringe det, og om de kjøbenhavnske Oppositionsblades Mening vil bekræfte sig, naar de ikke love sig Meget af den nedsatte Committee, det vil Tiden snart vise. Aalborg, den 15de Decbr. Fjorden har i de seneste stærke Frostdage belagt sig med Jis og stoppet Skibsfarten, hertil. Paa enkelte Steder, navnlig i Strømmen, er dog endnu aabent. Her er i de sidste Dage falden endeel Snee, Handels- og Skibsefterretninger. Den 5te ds. er Barkskibet Conrad, Capt. J. N. Kreind af Lübeck, fra Danzig med Hvede destineret til Havre de Grace, forliist paa Stevns.