JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
hals. Den 21de Octbr. indkom: P. Larsen af og fra Hornbek med Ballast. C. Nielsen af Hou fra Rudkjøbing med Frugt. J. Helmann af Malmøe fra Banholm med Ballast. J. Clausen af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. C. Kock af Nibe fra Kbh. med Stykgods. H. Jversen af Løgstøer fra Aarhuus med Bøgebrænde. - Afseilet: O. Caspersen af og til Christianssand med Byg. J. Skou af og til Porsgrund med Korn. N. Anthonisen af Aalborg til England med Havre. N. Nissen af Aalborg til Kbh. med Fedevarer og Korn. H. O. Stangebye af og til Tønsberg med Korn. J. Theilmann af Løgstøer til Kbh. Den 22de indkom: P. Larsen og B. Geneske af Aalborg fra Kbh. med Stykgods. J. Soelberg af Drammen fra Randers med Bord og f. Kjød. O. J. Jyde af Hornbek fra Helsingøer med Ballast. R. H. Carlsen af Marstal fra Bandholm med Hvede m.m. A. W. Claudi af Lemvig fra Newcastle med Steenkul og Jern. - Afseilet: E. Werge af og til Brevig med Korn. E. Haagensen af og til Drammen med Korn. Den 23de indkom: E. Poulsen af Aalsgaard fra Kbh. med Salt. - Afseilet: A. Larsen af og til Østerriisøer med Korn U. Olsen af og til Kragerøe med Korn. Den 24de indkom: M. Hansen og J. C. Houmark af Aalborg fra Bremen med Tobaksblade. P. Erichsen af Skagen, fra Frederikshavn med Bøgebrænde. - Afseilet: E. Evensen, af og til Kragerøe med Korn. E. Sørensen af og til Tønsberg, med Korn. J. Smidt af Aalborg til Randers med Ballast. Vinden. Den 21de, 22de, 23de og 24de October, V.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Bekjendtgjørelser. Undertegnede er i disse Dage bleven forsynet med fine hvide glatte og ternede Cambringer, glatte og ternede Jaconetter og Linonger, alle Breder Bobinetter, sort og figureret Bobinet, ægte Traadblonder af smukke Mønstre, Gardintøier, og Fryndser, couleurte Tafter, Floers og glatte Silkebaand, fine Lærreder, Klæder, smukke Kappetøier, sorte & graae Kameelgarns Strømper, ublegede Tvister, lange hvide og sorte Aluns Handsker, Silke Ditto, sorte Stal. Silke Mands-Tørklæder, sorte og hvide Mands Kraver med m. m., alt til de billigste Priser. Jacob Philipson. Endvidere er jeg bleven forsynet med smukke Wiener Taffel=Uhre, en Deel Crystal=Varer, smukke store og mindre Hornkamme, Plat de Menager, flere Slags fine lugtende Vande, allermoderneste Armbaand, Perlekrandse Halsbaand, Buxeseler, flere Sorter Halsbind, Spilledaaser, Etuier, Dame Tasker, alle Slags Knapper, med mange flere udmærkede Galanterievarer til meget billige Priser. Jacob Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Hvor en eenetages Vindovns-Kakkelovn med Rør og alt Tilbehør, er til Kjøbs, anvises af Martensen paa Vestergade.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Meget godt Hvedemeel er igjen at faae til billig Priis hos Mads Galthen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Meieri-Forpagtning. Paa Hovedgaarden Sohngaardsholm, beliggende 1/4 Miil fra Aalborg, kan et Meieri, som bestaaer af 100 gode Malkeköer, faaes i Forpagtning. Nærmere Underretning erholdes hos Eieren.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
I Gaar, den 26de October er tabt, fra Hr. Kjøbmand Jacobys Boutik i Bispensgade og til Hr. Windings Eiendom paa forrige Ladegaardssmark, en liden rød Tegnebog med Blikpen, nogle 1 Rigsdalers Sedler og 2de Regninger, samt Eierens fulde skrevne Navn, som Finderen venligst bedes tilbageleveret i Stiftsbogtrykkeriet, mod en passende Findeløn.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
Hos Skipper Chr. Nielsen fra Langeland, beliggende i Østeraae, er gode Æbler og Pærer samt Peberrod at bekomme.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-27
En ugivt Teglmester fra Flensborg søger, formedelst indtrufne Omstændigheder, Condition i samme Fag. Stiftsbogtrykkeriet giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Naar biled Danerfolket.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
En Festdag, skjøn som den: Hvor glade Hjerter tolked Dets Konge, Fader, VenDen Følelse, som luer I Undersaattens Bryst, Hver Gang hans Øie skuen En Landefest med 22. Og Tanerfolket. skjøn som den: jerter tolkede. Fader, Ven som luer, tes Bryst, ans Øie skuen ved Lyst? Ca nævnes disse Navne, End glemmes ei et Navn, Da alle tre vi favne J Fredens trygge Havn. Det er Dig Caroline! En Kongedatter huld, Som med Din Englemine Gjør Engletallet fuld. tesaarsagazzzzzz222 a 22 s.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Den 16de October er de kurhessiske Landstænders Forsamlig aabnet, ved en Tale af den Kurfyrstelige Provindsial-Commissair. Man seer af denne Tale, at et udkast til en Grundlov, Bestemmelser med Hensyn til Skattevæsenet, som ogsaa for den borgerlige Frihed og den private Ret ville blive Hovedaienstandene for Stændernes Forhandlinger. Bruusvig. Hertug Carl lever endnu ingetogent i Vognonthoule, men underhandler ivrig om Vedligeholdelsen af sin nuveraine Extents, han har gjennem det preussiske Gesandtskab tilstillet Kongen af Preussen, og Fyrst Witgenstein i Derlin Skrivelser i denne Anledning og har hyppige Sammenkomster med Hertugen, af Wellington, Grev Abberdeen, samt med den preussiske og østerrigske Gesandt i London. Af hans Yttringer lader sig slutte, at han kun anseer sin Broders nærværende Regjering som et Middel til at kjølne Gemytterne hos hans Undersaatter og som en Overgang til hans eget fornyede Herredømme. Denne Qvæstion er allerede bleven en Gienstand for Forhandlinger mellem de store Magter, da det i det forhenværende tydske Rige for Øieblikket ikke mangler paa lignende eller dog i det mindste analoge Tilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
J Brunsvig selv er en Oberst Buttler, som var sendt til London, vendt tilbage. Han har forgiæves forsøgt at formaae Hertugen til at afstaae Tronen til sin Broder, men kun erholdt det Svar, "at Aarsagen til Opstanden var ham vel bekiendt; at Slottets Brand blot var at tilskrive Kaadhed af Pøbelen; at han i øvrigt tilgav Alt og snart vilde vende tilbage til sine Stater, hvor man skulde sætte Slottet i Blankenborg, i Stand til hans Modtagelse. Da dette Svar indtraf skal Hertug Wilhelm have yttret den Hensigt at reise og blot ladet sig bevæge til at blive ved den Forestilling fra Chefen for Borgergarden, at han da ikke kunde indestaae for at vedligeholde den offentlig Rolighed.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Frankrig. Uveiret som svæver over Exministre nes Hoveder, bliver stedse sortere og mørkere, især truende for Fyrst Polignac. En Forbryder i et Fængsel i Toulouse tilbyder sig at bevise, at Fyrsten er Hovedophavsmanden til de bekjendte Brandstiftelser, som kort førend sidste Revolution satte nogle Departementer i Skræk. Fyrsten har erklæret, under andre Omstændigheder at ville møde slige Beskyldninger med kold og taus Foragt, men i sin nærværende mislige Stillinforlanger han, at blive confronteret med denne sin Anklager for at fralægge sig beskyldningen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Dr. Nathan David er udnævnt til Prof. i Stats Ved allernaadigst Resolution af 1ste Septbr. d. A. er der aabnet Adgang til Mesterrettigheder, og det efter Omstændighederne med udvidet Næringsbrug, for dem, som i den polytechniske Læreanstalt have erhvervet sig de udfordrede Kundskaber, i hvilken Anledning bekjendtgjøres, at Læreanstalten kan modtage 6 til 8 velopdragne unge Mennesker af 14 Aar og derover, for at undervises i dens Værksteder.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Den nyeste italienske Gramatik, som er udkommen i Aar i Tydskland, under Titel af "Wissenschaftliche italienische Sprachlehre" von J. M. Minner, Lehrer am Gymnasium zu Frankfurt am Main, &c. &c. er tilegnet vor Landsmand, Prof. Rask "dem unermudlichen Sprachforscher, dessen kuhne Schritte weder das ewige Eis Jslands, noch die glühende Sonne Jndiens aufzuhalten vermöchte, saavel som adskillige andre Herrer efter tydsk Brug, dog saaledes at forf. har hædret vor Landsmand med den første Plads.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Af en med Kbhvns. Adresseavis omsendt Jndbydelse erfarer man med Fornøielse, at en Anstalt af samme veldædige Indretning som den i forrige Vinter deri, Staden oprettede, til Trængendes Bespiisning, ogsaa for den kommende Vinter agtes bragt i Stand. J Vinter vil den blive aabnet inden Midten af November og forblive i Virksomhed indtil samme Tid i April eller ialt i 5 Maaneder. Bøde. Grosserer M. F. Hansteen, 50 Aar; J. C. Poulsen, f. Glasser, 33 Aar; Etatsraad og Prof. emer. N. J. Schow, 76 1/2 Aar; alle i Kjøbenhavn. Præsteenke N. C. We dels, f. Smidt, 77 Aar, til Svarresholm. Postmester J.C. Lundager, 65 Aar, i Slagelse. Overkrigscommissair H.G. Lassen, 62 Aar, til Aaberg pr. Ribe. C. Ankerstjerne, f. Vinther, 40 Aar, i Randers. - F. C. Lassen, f. Frisch, i Altona. Fru Prof. Cramer, i Kiel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Copulerede i Randers, den 27de October Kjøbmand J. M. Jacoby og Jfr. Pouline Meyer.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Copulerede i Aalborg, samme Dag: Tababsfabriquer, Christen Winther Obel og Jfr. Barbara Herskind.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Bekjendtgjørelser. De ærede Venner, som ved Jlluminationen i Aftes, bidroge til vor ægteskabelige Forenings Høitideligholdelse, takkes forbindtligst. Aalborg, den 28de October 1830. Barbara Obel. Chresten Winther Obel.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Et Birketræes=Divan=Bord ønskes tilkjøbs. Stiftsbogtrykkeriet anviser. Hos en her anholdt mistænkelig Person, er forefundet, følgende Ting, som formodes at være stiaalne, nemlig: 1 Blaarlærreds Tværsæk, et stort Sølvbæger, 2 Par Sølv Skoespærder, 3 Par Sølv Knæspænder, 4 Par Sølvhager, en Sølv Snørnaal og Pibering, 38 Stkr. Silke= og Bomulds=Tørklæder, af forskjællige Couleurer, 3 Stkr. Bomulds Forklæder, 1 Stke. Dito Forklædetøi, 1 Stkr. Sirts, 1 Barbeerkniv, 3 Al. hvid Vadmel, 1 Hørlærreds Lagn, 1 Messing Kam, 1 liden Olie Skildter og 1 Perlekrands; endelig en stor Mængde Sølv Skillemynt og nogle Kobber Rigsbankstegn. Eierne dertil kunne melde sig hos mig.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Nibe, den 25de October 1830. Koefoed. Til at overvære mit Jnstituts aarlige offentlige Examen, som begynder Mandagen den 1ste November og fortsættes Ugens følgende Dage, indbydes mine talrige Disciples ærede Forældre og Værger, ligesom og enhver Anden, for Hvem Ungdommens hensigtsmæssige Dannelse maatte have nogen Jnteresse. Frederikshavn, den 24de October 1830. C. F. Severin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Fra Pressen er udkommen: "Thors Reise, der faaes heftet hos Undertegnede, for 8 s. Tegn. Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Mit paa Algaden i Hiørring beliggende Huus er fra 1ste November af at faae tilleie og derom accorderes med Søren Balling. Bierby Præstegaard, den 20de October 1830. Fredagen den 29de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 7, afholdes en Generalforsamling i Selskabet. Aalborg, i Directionen for det dramatiske Selskab, den 23de October 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
At jeg af den respective Skifteret her i Byen, er overdraget de i afdøde Kjøbmand N. W. As. sens Boe uafgjorte Fordringer, bekjendtgjøres herved, med Anmodning, at vedkommende Debitorer uden længere Henstand behageligst vil indbetale deres Skyld til mig. Aalborg, den 15de October 1830. Th. v. Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Proclamata. Den 7de Dennes inddrev paa Rønne Strand et Kuffskib med Bunden i Veiret, og uden Menneskers Medfølge, ladet med Poler eller Bielker, Jufferter og anden smaa Trælast.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Paa Agterspeilet fandtes malet med forgyldte Bogstaver, FRENDSCHAETvox PAPEN- BURG. 182. 3, ligesom det bemærkes, at Skibet var berøvet Master, Takelage, Ankere og Touge, samt Roer, og at Skibskisterne ikke vare tilstæde. Af de iland bragte Skibspapirer erfares: at Skibet førtes af Capitain Herrmann Arends Gönnigen, samt at dets Rheder benævnes Abram Rolff Schnilders, og at Captainen selv havde Anpart i Samme. Hvad som endnu befandtes at Ladningen er bjerget, og den tilligemed Skibsskraaget, der ligger i Havstokken, agtes om føie Tid bortsolgt ved offentlig Auction. Thi indkaldes Eierne af bemeldte Skib og Las sub poena præclusi et perpetui silentii til, inden Aar og Dag, for mig at legitimere deres Eiendomsret, hvorefter naar saadan tilstrækkelig er beviist, Restbeløbet og Regnskab skal vorde afleveret enten directe eller til den der hersteds med lovlig Fuldmagt anmælder sig som Eiernes Befuldmægtigede. Thisted Amthuus, den 16de October 1830. Faye, Conferentsraad og Amtmand.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Jfølge Proclama, som vil blive tinglæst ved vedkommende Retter, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver som maatte formene sig at have noget tilgode i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Cancellieraad pp. Kehlet, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes herved med Aar og Dags Varsel forommeldte Afdødes Arvinger for at melde sig og legitimere deres Arveret. Sæbye, den 20de October 1830. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Auctioner. Paa Grund af den under Skiftet efter afdøde Thomas Hiørrings Enke tagne Beslutning bliver det Stervboet tilhørende og paa Frederikshavns nye Torv beliggende af 4 Fag Muur- og Bindingsværk bestaaende Huus med tilhørende Gaards- og Haugeplads, stillet til Bortsalg ved een Auction, som afholdes paa selve Stedet, Mandagen den 22de November førstkommende, Klokken 10 Formiddag. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 23de October 1830. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Jfølge en udi Major og forhenværende Commandant v. Mullers Boe, den 21de Dennes, afsagt Kiendelse, tilbagekaldes herved de i dette Blads Nr. 148 og 167 averterede Auctioner over følgende bemeldte Boe tilhørende faste Eiendomme, nemlig: a) Den saakaldte Thranes Gaard; b) det ved samme beliggende Pakhuus; og c) det mellem Frydenstrand og Frederikshavn beliggende Huus med Tilliggende: hvorimod de øvrige bekjendtgjorte Auctioner afholdes de bestemte Dage. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byefoged-Contoir, den 23de October 1830. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Næstkommende Torsdag, den 4de November, Formiddagen Kl. 10, bliver, i det civile Sygehuses Leievaaning paa Søndergade, afholdt offentlig Auction over afgangne Collecteur Sveistrups Enke Mariane fød Memhauges Efterladenskaber, bestaaende af: 1 Ege Dragkiste, 1 Ditto Kuffert, 1 Buesæng med Omhæng og Tæppe, nogle Sængeklæder, Linned og Gangklæder, samt noget Kjøkkentøi m. m.;- hvortil Liebhabere indbydes. Aalborg, den 28de October 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
Efter Begjæring af Forstanderen ved Aalborg Hospital, bliver den denne Stiftelse tilhørende Gaard Nr. 560, med tilliggende have, i Kattesundsgaden heri Byen, ved en eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden, Tirsdagen den 16de November næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, opbuden til absolut Salg, hvis nogenlunde antageligt Bud skeer; hvilket herved til Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 26de October 1830. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-28
J Følge Vedkommendes Begjæring, bliver Tirsdagen den 2den November førstkommende, Kl. 10 Formiddag, afholdt offentlig Auction paa Hovedgaarden Aagaard, for den Kongelige Kasses Regning, over: 3 Køer, 33 Grise og 73 fede Beder, samt nogle Lam, hvortil Lysthavende herved indbydes. Han Herredernes Contoir paa Aagaard, den 18de October 1830.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-30
Det er imidlertid ikke allene i Taler, Proclamationer og Budskab, at den vedblivende fjendtlige Stilling, imellem Partierne udtaler sig, men Sværdet er ikke heller, endogsaa blot midlertidigt, stukket i Skeden.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-30
Citadellerne i Lüttich og Gent have overgivet sig. Om det sidste begyndte Kampen den 16de om Aftenen Kl. 8 og varede til en Time efter Midnat. Dagen derpaa traadte man i Underhandlinger, som førte til en Capitulation, ved hvilken et Krigsmaterial af 5 Millioners Værdie overgaves til Jnsurgenterne. Den 19de afmarscherede den hollandske Deel af Besætningen, 700 Mand med 4 Kanoner, escorteret af Borgergarden. Denne har senere maattet ile Borgergarden i Brügge til Hielp, hvor den arbeidende Klasse havde plyndret et Kornskib og ødelagt 7 Huse.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-30
J Antverpen trues Roligheden af og til og opretholdes kun ved Garnisonens Overmagt. Den 18de havde heftige Forpostsægtninger Sted langs med heele Linien, og Prindsens Tropper have maattet rømme Lier, som hidtil af dem var besat. Kanon- og Musketilden hørtes hele Dagen i Antwerpen og Dagen derpaa, den 19de, lad Kanontordenen ogsaa fra en anden Kant, nemlig fra Wyneghem og Wamelghem. Prindsens Tropper maatte afbryde Broen over Nethe- og Communicationen med Brussel er saaledes for Tiden afbrudt for den directe Postgang. Da Mechelm ogsaa skal være rømmet af Prindsens Tropper kan man ansee hans Linie for brudt. Jmidlertid talde seneste Efterretniger om en Colonne af hans Tropper, som under Hertugen af Sachsen Weimars Befaling skulde marschere mod Lier, for igjen at bemægtige sig denne Post, som af Jnsurgenterne forsvares med 2500 Mand, 6 Kanoner og 4 Haubitser.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-30
Af alle Efterretninger er imidlertid ingen mere Opmærksomhed værdig, end den som indeholdes i Privatbreve fra Diekirch i Storhertugdommet Luxemburg, efter hvilken det den 15de Dennes skal være kommet til en heftig Fægtning imellem belgiske Oprørere, som i den provisoriske Regjerings Navn vilde bemægtige sig de der i Egnen værende Kulminer, og den preussiske Garnison fra Luxenburg; en preussisk Officeer og 2 Soldater skulle være faldne, imedens Belgierne have maattet transportere deres Døde og Saarede fra Valpladsen paa 50 til 60 Vogne. Efter samme Beretninger skulle Preusserne være 60000 Mand stærke paa Belgiens Grændse og deres Forposter allerede ofterhave havt Skjermydsler med Belgierne.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-30
Frankrig. Hvorledes Folket her i Følelse af sin Kraft, begynder at ville give Love, og tage umiddelbar Deel i Regieringen, ja endog at ville virke paa Domstolene, ville vi fortælle med Moniteurens egne Ord. Det hedder der under 19de October: "J nogle Dage har man forsøgt at vække Uordener i nogle Qvarterer i Paris. Man har opslaaet Placater, til ladt sig Udraab, dannet tumultuariske Forsamlinger og forlangt Dødsdom over Mænd, hvis Sag svæver for Domstolene, i det man har udstødt Trudsler mod de Dommere, som ikke ville tage Hensyn paa slige Tiskyndelser. Slige Handlinger og Ord misbilliges a alle Love og staae i Modsigelse med alle de Følelser, som Velsindede kunne regne sig til Ære. Et meget lidet Antal Jndividuer har taget Deel deri, imedens den hele forstandige Deel af Parises Befolkning er bedrøvet derover og lider derunder; alle Jnteresser svær under saadanne Omstændigheder i Fare. Fortsætte slige Optrin, da er det ude med Magistratspersonernes Uafhængighed og Borgernes Sikkerhed. Selv den Omstændighed, som foranlediger dem, er et slet Paa skud for slige Foretagender. Finder Regjeringen, at Dødsstraffens Afskaffelse ikke er mulig, saa er den et ter omhyggelig Prøvelse tillige overtydet om, at det behøves Tid og Overveielse, for i Lovbogen at indskrænke den til de Tilfælde, hvor Nødvendigheden byder dens Anvendelse. Regjeringen veed tillige, at det er dens første Pligt, med Standhaftighed at vaage over Dommernes Uafhængighed og Alles Sikkerhed. Ku herved kan Selskabets Ære og Rolighed bestaae. Den maa sikkre Enhver mod Voldsomheder. Der er give befaling til at adsplitte alle tumultuariske Forsamlinge og gjort Forbud mod alle Placater, og alle fornærme lige og truende Udraab. Ophavsmændene til saadann ville blive forfulgte og straffede efter Lovene.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-30
Anledningen til denne Harangue har været følgende, Den 16de havde talrige Hobe samlet sig i Gaden S. Denis. Folketalere oplæste ved Lygter oprørske Placater og ophidsede Folket ved hæftige Yttringer. Helt Bander gjennemstreifede Gaderne. "Polignac Døe! var Løsnet. En Skare havde en trefarvet Fane med den Jnscription: "Ministrene døe. Der er Nationens Ønske. Alt dette andsedes imidlertid kun lidet. Dagen derpaa fordobblede Nationalgarden sine Poster. Mod Af ten havde et Par Tusinde Mennesker samlet sig paa Pak lais royals indre Plads. Man raabte "Kongen leve! ned med Exministrene!" "ned med Polignac"! Efter dertil erholdt befaling lykkedes det Nationalgaden aftrykke denne Hob tilbage, indtil den endelig adspredte sig i de tilstødende Gader. Som følge af disse Optrin som hvilke vort næste Blad skal indeholde det Udskførligere) skulle samtlige Ministre have villet nedlægge deres Poster, men hvortil Kongen paa ingen Maade har villet give sit Minde, i den Overbeviisning, at Ministrene have handlet overeenstemmende med Statens Vel. Den 19de læste man en Proclamation fra Polistiepræfecteen, som formaner Jndvaanerne i Paris til Rolighed, men samme Aften Kl. 10 var Pladsen i Palais royal atter opfyldt med Grupper, som raabte: Ministrene Døe. Hævn!" Kongen selv kom ned uden Eskorte og tiltalte Folket med følgende Ord: "Jngen Hævn, men stedse Retfærdighed, gjøres det nødigt, stiller jeg mig selv i Spidsen for Nationalgarden, for at skaffe Lovene Agtelse. Saameget jeg er Frihedens Ven, saameget afskyer jeg Tøilesløshed. De gode Borgere maae skilles ad! Loven skal blive fuldbyrdet og Retfærdigheden gjøre sin Pligt!" Efter levende bifaldskaab adsplittedes Hoben denne Gang.
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-30
England. Fyrst Talleyrand og Hertugen af Wellington leve i meget intim Forstaaelse og oversse hinanden ved alle Leiligheder med Agtelsesbeviser. Naar Fyrst Talleyrand har endt sin korte Mission, skal, som bet hedder, Hertug Decates afløse ham. Fyrstens Underhandlinger ere af stor Vigtighed og angaae i Særbeleshed Grækenlands og Algiers Skjebne. Udvidelsen af Grækenlands Grændser mener man at udvirke hos Porten, ved at tilstaae den et Slags Overherredømme, paa den afrikanske Kyst. J den Tale, hvormed Fyrst Talleyrand aabnede sin Tiltrædelses Audients, liggensaare meget smigrende for den engelske Konge, det engelske Folk, og den engelske Regjeringsforfatning. Det hedder at Carl den 10de snart forlader Lulvorth, for at begive sig til Edinburgh i sin gamle ResidentsHolyroodhouse (en sørgelig Cyclus). Hans Eqvipager, heri indbefattet hans prægtige Kronningsvogn, bliver med det første solgte ved offentlig Auction i Paris. Kongen af Nederlandenes Tale. (Fortsat, see Nr. 170.)
Aalborg Stiftstidende, 1830-10-30
Ved en Adskillelse i administrativ Henseende har jeg titsaa, saavidt det stod til mig forberedet Udviklingen af den af Generalstaterne i deres overordentlige Møde udtalte Adskillelse, hvorved min Omsorg mere udeluklende indskrænker sig til de nordlige Provindser og til Anvendelsen af Kræfter og Midler til deres Tarv, medens jeg tillige dermed har givet alle mine Undersaatter og hele Europa et Beviis paa, at jeg intet lod forsøgt, for at lede de Vildfarende tilbage paa rette Vei. Styrket ved den Bevidsthed, at jeg har holdt den Eed jeg aflagde paa Grundlovens Overholdelse, og at jeg har været utrættelig virksom i at fremme det Nederlandske Folks Vel efter Evne, seer jeg nu Udfaldet af disse Bestræbelser og Overveielserne mellem mine Bundsforvandte, som have garanteret denne Stat og nu gjøre Tilstanden i dens sydlige Provindser til Gjenstand for deres Underhandlinger, med Rolighed imøde. Hæren har i Almindelighed ved sin Tapperhed og sit Maadehold gjort sig værdig til min Tilfredshed. Jeg maa imidlertid dybt beklage, at en saa stor Deel af samme i den senere Tid, forledet af vrange Begreber eller forføriske Løfter har glemt Eed og Pligt og forladt sine Faner. Under disse Omstændigheder der afvige saa stærkt fra en almindelig Fredstilstand, har jeg fundet mig forpligtet til at aabne Deres nærværende Møde i Haag.