Berlingske Tidende, 1830-07-08
Fra Cadix ere atter Tropper afgaaede til Havanna, Courier siger : "Et Privatbrev fra Paris beretter, at de franske Tropper den Dag, paa hvilken de sidste Efterretninger fra Algier ere daterede, marscherede i 3 Colonner mod Staden. Jfølge dette Brev beløb de Franskes Tab indtil den 22de f. M. sig til næsten 2,000 Døde og Saarede. Med Hensyn til det, Hr. Hyde Villiers har sagt i Underhuset om vore Handelsforhold til Portugal, ytirer The Times sig saaledes: "Man kan vel med Føje paastaae, at vor Handelsforbindelse med Portugal, som den ved Tractater er organiseret, har været mindre fordeelagtig for os end for vore Allierede, og at den sandsynligviis ikke har baadet nogen af Parterne synderligt. Man pleier at kalde Portugal vort Viinbjerg; ker dette sandt, da har dets Cultur kostet os saa meget, at vi kunne kjøbe den bedste Viin fra andre Lande langt billigere. Andre kalde det vor Colonie, men var dette Tilfældet, saa kunde man sige om Portugal som om saa mange andre engelske Colonier, at de ved have forøget vor Vælde og Anseelse, men at dette kjøbtes alt for dyrt med Opoffrelse af en Deel af vor commercielle Rigdom? - Efter at The Times har viist, hvor meget meer Portviin Engellænderne drikke, end alle andre Nationer i Verden tilhobe, uden at det kan bevises at en Engellænder har meer medfødt Smag for dette Slags Viin, end en Americaner, Tydsker eller Hollænder, opkastes det Spørgsmaal, hvi Landet, for største Deelen, endnu maa undvære Nydelsen af andre Vine - "Man har - vedbliver The Times - skjellig Grund til at vente af Ministeriet, at det snart vilde opfylde sit Løfte, at underkaste Handels tractaterne med Portugal en Revision. Vi skylde ikke den nærværende Thronbesidder af Huset Braganza mindste Taknemmelighed, og vilde ikke have mindste Forpligtelse mod den liberalere Deel af Nationen, om end et Regentskifte skeete i Morgen. Don Miguel har fornærmet os, forsaavidt en saadan Person kunde fornærme et stort Folks Regjering, og da Cortesforsamlingen havde Magten i Hænde, afskedigede den vore Officerer, og truede med at ophæve de Tractater, som vi havde sluttet. Om man end sætter lige høi Jndførsels=Told paa alle fremmede Vine, behøve vi ikke at frygte, at vore politiske Forbindelser med Portugal skulde ophæves, eller vor Handel paa dette Land lide noget væsentligt Afbræk, thi der gives ingen Rival, som kunde paatags sig, hist vort Protectorat og her vore Handelsaffairer. Franskmændene kunne vel forsyne Portugal med uldne Varer, men derimod ville det vist ikke modtage dets Vine og Frugter til Liqvidation. De Tydske og Nederlandske Fabrikanter tør vel neppe haabe heldigere Resultater, end vore kunne opnaae. Vore Handels-Establissementer i Lissabon og Porto vilde holde sig i den samme blomstrende Tilstand som nu, og der vilde ikke sendes en Balle Varer mindre fra England over Portugal til Spanien, om vi endog strax efter den nu forestaaende Viinhøst, fattede den Beslutning, ikke længer at bytte vore Jern- og Staalvarer bort mod Portos Vine, men derimod mod dem fra Bordeaux. Fra Malta meldes: "Den 15de Mai havde vi her den voldsomste Siroccovind. Uagtet den ikke var saa lummer og trykkende, som disse Vinde sædvanlig pleie at være, ledsagedes den dog af en særdeles Omstændighed. Hele Armosphæren var fuld af Dunster og Skyer, kun ved Horizonten, til en Høide af 20 til 30 Grader, syntes denne Skyemasse at bedække et Jldhav; dog var det overordentligen mørkt. Dommedag kan Phantasien ikke male sig frygteligere, end denne hele Dag virkeligen var, paa hvilken tillige faldt en uhyre Mængde rødt Sand eller Støv ned, der var saa fiint, at man neppe kunde føle det, naar man gned det mellem Fingrene. Vor Skibstakkelage er saa rødt, som om det var puddret med Teglsteensstøv. Engang i mit Liv har jeg seet lignende Sandtaage; det var i det atlantiske Hav, omtrent under Linien og 600 (engelske, Mile fra den africanske Kyst. Dette over en stor Deel af Jtalien nedfaldne røde Sand eller Aske, der formodentlig er kommen fra den Lybiske Ørken, har man villet tilskrive Udbrudet af Ætna. De to første Linier i Nationalsangen ere blevne saaledes forandrede: God save our noble King; William the Fourthi we sing.