JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-07
Bortforpagtning. Heinstrupgaards Avling med Besætning og Hollænderie i Gundsemagle Sogn ved Roeskilde, agter Eieren at bortforpagte i 12 Aar, fra 1ste Mai 1821 at regne, enten underhaanden hvis antageligt Bud maatte skee, eller ved offentlig Auction, imod en bestemt aarlig Afgift i Korn, som betales med Penge efter Capitelstaxten for Siellands Stift. Gaardens Jorder ere inddeelte i 12 Marker, foruden en Hielpe mark, og indeholde circa 130 Tdr. Land af Siellands bedste Jorder hvoraf 1 Mark er besaaet med Hvede og 1 med Rug. Desuden haves endeel Enge til Gaarden, hvorpaa aarlig høstes omtrent 100 Læs Høe, samt fornøden Tørveskiær. Hollænderiet bestaaer af 50 udmærket gode Køer og 1 Tyr, og til Hielp Gaardens Drift haves circa 250 Arbeidsdage, som de under Gaarden henhørende Huusmænd ere pligtige at forrette, hvoraf de fleste kunne benyttes i Høstens Tid. Til Gaarden henhører Gundsemagle og Jyllinge Sognes Kirketiender af 373 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. - 1/2 Alb. tiendeydende Hartkorn, som kunne medfølge under Forpagtningen. Conditionerne ville om 8te Dage være til Eftersyn paa Postgaardene i Roeskilde og Ringsted, og hos Gjestgiver Harleve i Holbek, saavelsom paa Gaarden selv, og hos Eieren Forpagter Knudsen paa Bonderup pr. Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-07
Efterdi det ikke er Physici tilladt selv at meddele Attester for Breve deres Embede vedkommende, saa maae Underskrevne tienstligst bede alle og enhver, som ved Aarets Slutning og ellers til andre Tider have at sende Breve til mig, mit Embede vedkommende, at de enten søge ved Leilighed at tilsende mig disse Breve, eller at de med Posten selv betale Porto deraf; thi jeg finder det ubilligt og ei plig igt at betale for andres Embedsbreve. Nestved den 4de November 1820. Holtermann, Justitsraad og Physicus. A. J. Gumper, Juveleer Guld og SølvArbeider, agter sig til forestaaende Slagelse Markede med udvalgt Assortiment Guld-, Sølv- og ægte Steen Arbeide.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-07
Undertegnede, som er kommet fra Kiøbenhavn og etableret sig i Slagelse som Malermester, anbefaler sig herved til enhver, som maatte behøve hans Tieneste, saavel i fiin som grov Maling, Værelsers Decoration, og Meubelmaling, samt Vogntakering. Godt Arbeide, hurtig Expe ition og billig Priis skal stedse af mine Kunder og Velyndere findes. S. W. Cantor, boende paa Bredegade i Hr. Boldts Gaard, S. W. Cantor, boende i Hr. Boldte Gaar paa Bredegade, der har været Tegnelærer i offentlige Skoler i Kiøbenhavn, anbefaler sig til de ærede Familier i Slagelse og dens Omegn, som maatte ønske deres Børn eller andre underviiste i al Slags Tegning, saavel i, som uden for Huset, og saavel for Drenge, som Pigebørn fra 1ste December førstkommende, inden hvilken Tid man behagelig ville melde sig hos mig. Madame Cantor fra Kiøbenhavn, boende Hr. Boldts Gaard paa Bredegade i Slagele, anbefaler sig som Mebehandlerinde. J hendes Boutik paa bemeldte Sted findes stedse alle Sorrer moderne Damepynt, Bronster-Guirlander, og andre Modevare; ligeledes kruses Kres og Freser paa fransk Krusemaskine, hvad ei strexmaatte findes i Boutikken, kan paa Bestilling hurtig erpederes. C. F. Cantor, Kongl. privilegeret Modehandlerinde. fra Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-07
De respective Medlemmer af Skielskiøers Fugleskydeselskab, indbydes herved til en Generalforsamling hos Klubvært Man, Torsdagaften Kl. 5 slet den 16de dennes, for at vælge en nye Directeur, og hvorved Regnskabet, for indeværende Aar tillige vil vorde foreviist m.m. Directionen. Hos Brændeviinsbrænder J. Jacobsen i Grothes Sted, paa Kiøbmagergade i Nestved, mødtages Byg til at forfærdige til Malt, imod 4 Mk. pr. Td. eller Byg i Forhold efter Dagens Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-07
En 2 Etage Vindovn ønskes tilkiøbs eller tilleie. Nærmere Anviisning giver Vogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-07
Jeg Undertegnede agter at indtreffe til forestaaende Slagelse og Nestved Markeder, og medbringe følgende Bundtmagerarbeide, saasom alle Sorter Vinterkasketter af forskiellige Slags Skind og Facon, med Pelts udfoerede Damaskoe og Støvler af Saffian, Fidtlæder og Sælskind, store Mandsreise, støvler og Caloscher. Vinterhandsker af forskiellige Slags Skind, Kaabebesætninger af Blaaræveskind, Genodder, Jlder, Maard, Zobel, Hermelin, og af flere Sorter Skind, Kaabeunderfoer af forskiellige Slags Skind, med flere Sorter Bundtmagerarbeide; man treffer mig førend Markedet hos Dhrr. M. David i Slagelse og hos M. Gottschalk i Nestved, og Markedsdagene paa Torvet i en BouL. Michelsen. tiqve. Bundtmager fra Nyborg. Undertegnede tager sig herved den Friehed at tilkiendegive Dhrr. Kiøbmænd her i Byen og dens Omegn, samt enhver anden af det ærede Publicum, at jeg efter i flere Aar at have været etableret som Naalemagermester i Kiøbenhavn, nu har etableret mig her i samme Fag; hvorfore jeg paa det bedste anbefaler mig; gode Vare til de billigste kiøbenhavnske Priser, skal stedse være min Bestræbelse. Slagelse, den 3die Novbr. 1820. R. A. Ohmeyer, Naalemagermester boende paa Bredgaden No. 138 og 139.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
den Vest- Siællandske Avis, eller: Ugeblad. Slagelse. den landske Historie. uden og indenfor vigtigste Nyeheder. Dagens Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16te Aarg. Loverdagen, den 11. November 1820. Nr. 93.)Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Da Hs. Majestæts Kongen af Frankerigs Helbred ikke tillader ham at aabne de Deputeredes Forsamling i deres sædvanlige Locale, saa vil man vide, at Forsamlingen vil denne Gang blive aabnet i Hentik den des Sal i Louvre. Hs. Majestæt har under 25de October udstædet en Proclamation til Folket, hvori han opfordrer det til ved de forestaaende Valg blot at vælge oprigtige og ivrige Venner af Constitutionen, som ere Thronen ligesaa hengivne som Fædrenelandet, og ligesaa store Fiender af Anarchiet, som af Despotiet, og derfore at bortstærne alle de Personer, som ere tilbøielige til at befordre Uroeligheder, stifte Uenighed, og udbrede grundet Mistroe mod hans Regiering og Familie. Folket bør saameget mere betænke dette nu, som Tiden nærmer sig, da det skal modtage Lønnen for saamange Opoffrelser og see sine Skatter formindskede og alle offentlige Byrder lettede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
J Overhuusets Møde den 23de October lagde Grev Harrovby den hemmelige Committees Beretning om Undersøgelsen af Hr. Povells Correspondence med Oberste Brovn paa Bordet; deraf gav sig tilkiende: at Hr. Povell havde afsendt Rastelli for at beroelige Vidnernes Stægtninge, angaaende den Frygt de stode i for hiines Skjebne; han havde paalagt Rastelli at komme igien tilbage til den 3de October, men denne havde siden faaet Blodpytning og laae nu syg af Feber. – Hr. Brougham vilde af en Triester=Avis bevirke, at Prindsessen, havde i April 1807 kun opholdet sig een Dag i denne Stad. – Lieutenant Hovnam overleverede derpaa Diplomat paa den af Prindsessen stiftede hellige Caroline-Orden af Jerusalem; hvormed de Personer bleve decorerede, som havde ledsaget hende til denne Stad, og til hvis Stormestere Hr. Bergami og Baron Francini bleve udvalgte. – Tilsidst blev paa Advocaternes Forlangende Jomfrue Demont endnu engang kaldet frem og confronteret med en Modehandlerske fra Schveis ved Navn Martini, med hvilken hun skal have holdet en Samtale, og der holdet en Lovtale over Dronningen; Demont gav herover en meget ubestemt Erklæring; men ogsaa Martini viiste sig i Forhøret som en meget uefterrettelig Person. Hr. Brougham sagde nu, at han maatte giøre Deres Herligheder opmærksomme paa de uoverstigelige Hindringer, som modsætte sig hans Forsvar for hendes Majestæt (ved det nemlig, at det er bleven Advocaterne forbudt at fortsætte Undersøgelsen om de formodede Bestikkelser) og han tilstod, at det var ham umueligt at fortsætte Forsvaret paa en saadan Maade, med nogen Udsigt til at erholde Retfærdighed. Med stor Heftighed modsatte han sig GeneralProcureurens Forslag, at lade Oberste Brovn komme fra Mailand for at forsvare sig mod de ham ber og ventes tilbage der igien ved Maanedens Ende. Fortegnelsen paa de Ministre, som møde fra de forskiellige Magter ved Kongressen, er meget vidtløftig. Ogsaa den Russiske Statsminister Greven af Nesselrode er ankommen dertil. Det er uvist om Fyrsten Ruffo skal optræde som Ambassadeur for den retmæssige Neapolitanske Regiering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Ministernes foreløbige Conferencer ere begyndte den 22de October, og den første formelige Conference skal have fundet Sted den 28de. Sandsynligen vil for det første et dybt Mørke blive udbredet over Gienstanden og Resultaterne af disse Forhandlinger; men man kan med Grund antage at de ville blive meget vigtige og ikke blot angaae Neapel. Ogsaa veed man ikke heller noget om hvorlænge Kongressen vil vare; dog kan man af nogle Omstændigheder slutte sig til, at den vil vare længere end man troede i Begyndelsen. Ogsaa meldes der nu fra Wien, at Underhandlingerne ikke ville blive forlagte til denne Stad, men blive bragte tilende i Troppau. - Den Østerrigske Keiser lader ogsaa sin Gemalinde komme dertil; Ligeledes udsøger man nu en Boepæl for Storfyrstinde Marie, Arvestorhertuginde af Weimar, for Storfyrste Constantin og flere høie Personer; men det er vanskeligt at skaffe Værelse i denne i sig selv ikke betydelige Stad; thi Troppau har ikke meere end 6 til 7000 Jndvaanere. Vel indeholder den nogle anseelige Huse; men deres Polske Bygningsmaade med Gavlen ud til Gaden giør, at der ikke er megen Plads i dem; thi de fleste Huse bestaae af et smalt og meget langt Værelse, hvortil der gaaer en mørk Trappe tilligemed nogle skumle Sideværelser. Politiet holder den bedste Orden og sørger for at Priserne ikke blive overdrevne. - Hs. Majestæt den Østerrigske Keiser har ladet sin Armee anlægge 3 Dages Sorg for den afdøde berømte General, Fyrsten af Schwartzenberg, og Danmarks berømte Thorvaldsen, som forventes til Wien, skal udarbeide et Mindemærke over ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Man vil nu vide, at den Neapolitanske Regiering, skal have forlangt en bestemt Erklæring af det Østerrigske Hof angaaende de Forholdsregler, som den vil tage imod Neapel, da det saa igien paa sin Side vil indrette sit Forhold derefter. Enthusiasmen i Neapel er tilsyneladende meget stor. Saaledes ere 15000 Frivillige ankomne til Neapel for at tilbyde deres Tieneste, men de de ikke fik Sold og Levnetsmidler, saa ere de vendte tilbage til deres Hjem paa 4000 nær. En Præst i Orarino i Kongeriget Neapel har opmuntret sine Sognefolk til hver Søndag efter Messen at dyrke de Personers Jorder i Menigheden, som fægte for Fædrenelandet, dette Raad har man fulgt og man vil blive ved dermed saalænge indtil Fædrenelandets Forsvaere kunne vende tilbage til deres Hiemstand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
De Efterretninger, som meddeles i den Franske Moniteur fra Wien angaaende Neapel lyde meget krigerigske; de modsige det Rygte, at de Østerrigske Tropper i Over-Jtalien skulle forlægges, og melde at en anseelig Forstærkning af Artillerie er afgaaet til General Frimonis Hovedqvarteer i Treviso.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Atter fortæller man fra Paris, at Folket i Palermo skal have reist sig i Masse, og have drevet General Pepe ud af Staden med et Tab af 2000 Mand, hvorved Pøbelen skal have begaaet de grueligste Handlinger. Denne Efterretning kommer fra Rom. - Ogsaa den 10de Octbr. var det Rygte udbredt i Reapel, at General Pepe var den 7de October om Aftenen bleven nødt til efter en blodig Fægtning at forlade Staden med en svag Levning af sin Armee. – Jmidlertid kan dog disse Efterretninger neppe være sande; da man har nye Skrivelser fra Neapel som naae til den 15de October, og dette Rygte ikke er bleven videre omtalt eller bekræftet. Derimod meldes der, at en Kongelig Bombarde, er ankommen til Neapel med en Adjutant fra General Florestan Pepe, som overbragte den Beretning, at den Neapolitanske Armee var den 6te October rykket ind i Palermo, efterat den Dagen tilforn havde taget Forterne i Besiddelse, og en Capitulation var afsluttet med Fyrsten af Paterne, ombord paa en engelsk Cutter. Dog blev en Deel af Tropperne af Forsigtighed uden for Byen, hvor de ogsaa bleve den 6te uformodentlig angrebne af en Hob Oprørere, som troede at Tropperne bleve uden for Staden af Frygt; men det Neapolitanske Cavallerie adspredede snart denne Hob; den store Folkemasse i Staden var endnu ikke bleven afvæbnet. (Saavidt som Redact, imidlertid kan udbringe det ved at sammenligne alle Efterretningerne, saa har man endnu ingen videre Efterretning om Tilstanden i Palermo den 7de) Den afsluttede Capitulation med Palermo er nu fuldstændig bekiendtgjort, men i et Edict, som Rigsforstanderen har udstædet, er den bleven erklæret for aldeles ugyldig, ifølge Parlamentets Beslutning, fordi den har til Formaal at adskille begge Sicilierne fra hinanden. En Oberst ved Navn Gabriel Pepe, som ikke er i Familie med de andre Peper, foreslog den 14de at Florestan Peye, skulde kaldes tilbage, og at man skulde sende 6000 Calabresere over til Sicilien. – Capitulationen stal ifølge den Østerrigske Jagttager, bestaae deri; at det bliver den Sicanske Nation overladt, at afgiøre om Sicilien skal have et eget og uafhængigt Parlament eller et fælleds Parlament med Neapel. Den Østerrigske Jagttager spaaer med Føie nye blodige Optrin i Sicilien, efterat det Neapolitanske Parlament har forkastet Capitulationen; den giendriver aldeles de Efterretninger, som man har om, at der skal herske en FrihedsEntusiasmus imellem det Neapolitanske Folk, og siger at Kongens Tog til Parlamentet, lignede et Liigoptog, saa stille var det og saa frygtsom viiste Folket sig. – Det Neapolitanske Parlament har besluttet at Adelen skal ikke nyde nogen Forrettighed for de øvrige Borger-Classer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Antallet af Statsraadets Medlemmer skal være bestemt til 24 Personer, hvoriblandt der kun skal være 2 Geistlige. – Man fortæller, at de Carbonaris ogsaa have Forbindelser i Schweitz og Tyro len, for at udbrede Frieheds- og Ligheds-Grund og at virke paa de unge sætninger, og som især f. Menneskers Uerfarenhed og Jndbildningskraft.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Efterretningen om Marskalk Beresfords Ankomst til Lissabon er bleven bekræftet; han ankom med det Brittiske Orlogskib Vengeur paa 74 Kanoner fra Rio Janeiro, commanderet af Capitain Maitland; hans Ankomst giorde stor Opsigt. Det syntes at være ham særdeles magtpaaliggende at faae Tilladelse til at komme i Land; han skrev til Regjeringen; men denne afslog hans Forlangende paa en meget hoslig Maade, og anførte det som en Grund, hvorfor det blev nægtet ham, at den frygtede for Fornærmelser mod hans Person, og at Følgerne deraf ikke skulle blive indskrænkede til ham allene, men at de ogsaa kunne drage Misforstaaelser med England efter sig, som man fremforalt vilde søge at undgaae. Marskallen forlangte derpaa at lande, for sin Helbreds Skyld, som allerede i lang Tid havde lidt meget, og hvorved et Ophold paa Landjorden var blevet nødvendigt for ham; han erklærede, at han slet ikke frygtede for Fornærmelse paa noget Sted i Portugal, og at kan vilde forebygge al Frygt for Misforstaaelse med England derved, at han selv vilde paatage sig Ansvaret derfor. Regieringen afbrød Underhandlingen med den Erklæring, at det under nærværende Omstændigheder var umueligt at tillade Marskallen at komme i Land. Man vil vide i Liffabon, at Marskal Beresford bragte saa udstrakte Fuldmagter med sig fra Kongen, at Herredømmet over hele Landet blev ham tilstaaet, saa at Monarkens Magt sel neppe staaer tilbage derfor, denne Formodning, hvad enten den er grundet eller ikke, synes at have gjort Udslaget. Lorden havde 80,000 Pd. Sterl, med sig ombord, som vare bestemte til at virke imod Revolutionen; men han vægrede sig ved at meddele den nye Regiering Connossementerne derover, da de paa sædvanlig Maade løde paa Secretairen for Skatkammeret, hvorfore Pengene ikke heller kunde udleveres, men 2 Dage derefter ankom der et nyt Skib fra Rio Janeiro mod Duplicaterne af Connossementerne, og de disse bleve overleverede Capt. Maitland, anfaae han sig ikke berettiget til at holde Pengene tilbage. Lord Beresford indskibede sig nu med flere Engelske Officerer paa Paqvetbaaden, og afgik til Falmouth; han er ogsaa allerede ankommen dertil. Orlogskibet Vengeurer ogsaa gaaet i Søen, og man troer at det er afseilet til Middelhavet. – Man skriver fra England, at Marskalk Beresford er bleven ophøiet i Rio Janeiro af Kongen af Brasilien til den Post som man i Neapel kalder Kongens alter Egn, ved alle offentlige Leiligheder stod han ved Kongens høire Side med alle sine Ordener paa. – J Lissabon og i hele Portugal skal det være fuldkomment indvortes roligt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Prinds Leopold har aflagt to Besøg hos Dronningen af England, og skal den ene Gang have talet med Hende en heel Time, ogsaa flere fornemme Personer have nu begyndt at giøre hende deres Opvartning i Brandenbourghouse, saaledes Lord og Lady Fitzvilliam, Lord Darnley, Hertugen af Argytle, Hr. Burker, Marquien af Ordmonds Broder med Gemalinde, ogsaa Hertugen af Susser, Kongen af Englands Broder, har aflagt Hendes Majestæt sin Visite. Rygtet gaaer, at Hs. Majestæt selv vil møde i Overhuset og holde en Tale til Lorderne. (Er dette saaledes, hvad maa man da ikke forvente?) Den 30te October modtog hun 25 Addresser, hvoraf en bestod af Hovedstadens nye Minister Hr. Hume oplæst for sin Dronnings Svar, da Aldermann Wood ligger meget syg. Den bekiendte Hr. Vaithmann har ogsaa gjort Dronningen sin Opvartning, og har som Staden Londons Scheriff indbudet Hs. Majestæt til at overvære Festen den 9de November ved den nye Lordmajors Jndstallering; men Dronningen svarede med megen Naade, at hun for denne Gang ikke kunde me tage Jndbydelsen, da hun endnu der har et eget Cablissement, og derfore ikke heller kan vise sig den Stads, som hendes Rang udkræver. Kongen af England er afreist fra Windsor til Brigthon, efter at han først havde modtaget en loyal Addresse, fra Jndvaanerne i hiin Stad. En Coureer er affendt til Jtalien for at afhente Oberste Brown og de øvrige Medlemmer af den Mailandske Commission. Alt Pascha holder sig endnu i sin Fæstning, og beskyder Staden Janinna, hvor de Tyrkiske Tropper ere inddragne. Man vil vide, at Aly Pascha havde havt i Sinde at ville give sine Lande en nye Constitution.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Man forsikkrer atter, at de Spanske Cortes have antaget Tractaten om Floriderens Aftrædelse. – J Staten Columbig gaaer det Spanien aldeles uheldigt, paa Magdalenafloden er hele den Spanske Flotille gaaet over til Jnsurgenterne; den ene Stad erobres efter den anden; Regieringen i Augustura udstæder Obligationer for at tilfredsstille Statens Creditorer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Man har nu virkelig erfaret, at den arresterede Viehlmann er den samme Person som Christian Meinecke. Man har fundet 138 Louisdors hos ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
En Mecklenborgsk Husar har arresteret ham. Det Mordinstrument, man fandt ved Rathgens Liig, var en Kniv, som hørte til hans Kiøkken, og et blaat Lommetørklæde, som var bleven forglemt, har man erkiendt for at tilhøre Viehlmann.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Blandinger. Det saakaldte Jslandske Moos eller den Jsland landske Lavart (Lichen sk. L. Citraria isl. Achar.)er bleven for nyelig anbefalet paa det eftertrykkeligste, for dermed at forøge Qvantiten af Brød og Øll, som Englænderne giøre, hvilke ogsaa tilberede deraf en overordtlig nærerig Salat til deres Skibsfolk, og som derfore hente disse Planter fra forskiellige Lande. Denne Plante fortiener den Roes, som man har tillagt den; thi naar den bliver behandlet med Lundaske, saa taber den sin modbydelige Bitterhed og synes derpaa næsten at bestaae af lutter Næringsmeel; dette Meel er saa nyttigt, at et Pund deraf naar det blandes med Brødmeel af Korn, formeres denne Masse til 5 Pund, naturligviis derved, at det holner faa Færk ud i Vand, Øllet bliver især fortreffelig deraf. Kun har man ikke ved disse Anbefalinger rigtig betænkt følgende Poster: Denne Lavart forekommer paa de tydske Middelbierge, f. Ex. Harzen, Thuringerskoven, Fichtelbierget o. s. v., ja i smaae Partier findes den ogsaa paa Høiene ved Jena o. s. v., ja selv noget fra Porten ved Berlin; man seer imidlertid slet ikke paa Sletterne i Tydskland den store Varietet, som kun egenlig er frugbar og denne selv kun sielden paa de omtalte Bierge, naar man undtager nogle enkelte Steder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Tyrolen og de tilgrændsende Bierglande indeholde rigelige Forraad deraf. Men vilde man giøre Brug deraf i Tydskland, saa vilde denne Lavart paa Middelbiergene snart blive udlømt. – Og dertil voxer den saa langsomt, at man maae vente flere Aar paa en nye Høst, naar man først engang har plukket dem af; man kan heller ikke faae dem. Der skrives fra Paris under 15de Juli, En vis Menage meldte sig i disse Dage for det medicinske Facultet med et ufeilbarligt Middel til strax paa Stedet at helbrede et Menneske, som er anfaldet af Vandskræk, og til Beviis paa hvor vis han var paa sin Sag, vilde han lade et Menneske bringe derhen, paa hvilket Raseriet allerede var udbrudt, Den Syge blev bragt hen til Clinicum, og fik strax derpaa et heftigt Anfald, under hvilket Menage, vilde anvende sit Middel under Lægernes Tilsyn. Man fandt at Middelet bestod i et grønt Fluidum En af Professorerne lod hemmelig noget Vand farve paa samme Maade, og ombyttede Glassene. Opfinderen formodede intet om denne Ombytning af sit ufeilbarlige Lægemiddet, og gav den Syge, som han først lod binde, med stor Høitidelighed nogle Skeefulde ind af det farvede Vand; og see! Raseriet hørte i Øieblikket op, og den Helbredede takkede i velordnede og rørende Udtryk sit Livs Frelser. Professoren tog derpaa den ombyttede Flaske op af Lommen, overbeviste Underlægen om sit Bedragerie og overgav ham tilligemed Patienten til Gens d'armeriet. Hr. Tilloch som tillige med andre klager over, at den Engelske Banke har benyttet hans Opfindelse til paa en nye Maade at giøre Bankoseddeler, uden at belønne ham derfor, lader nu sin Opdagelse om hvorledes de nye Bankoseddeler blive gjorte, bekiendtgiøre ved Trykken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
En Deputation fra en Provindsial Skole-Jndretning blev forestilt Kong Ludvig den XVIII Han modtog den med megen Naade, og spurgte iblandt andet: Har de ogsaa mange Hellenister blandt dem mine Herrer, Hellenister, svarede Taleren, vi havde vel nogle men vi jøge dem strax bort, De maae troe Sirg, der gives vist ikke 2 til 3 slette Mennesker i det holt Departement som kunne intereressere sig er Manden paa St. Helena Kongen kunde ikke indageholde sin Latter over denne Misforstaaelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Den berømte Canova, som er over 60 Aar gammel, har nu fuldendet Vashingtons Statue, som er bestemt til de Nord-Amerikanske Friestater.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Det synes bestemt, at Paris vil endnu blive store mod Syden. Jngenieurerne beskjeftige sig med at optage en Plan til en nye Indgang til Staden, Capitalisterne lade bygge et stort Antal prægtige Huuse. Der bliver næsten bygget i alle Gader, og Paris forstørrer og forskiønner sig dagligen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Jernbroerne ere i alle Henseender at foretrække for Steenbroerne, de bære sværere Byrder, kunne hurtigere repareres, have større Buer og lade sig indrette til at er kunne gaae igiennem dem. De som ere blot af Jern koste fom Gange, og de som ere af Jern og Træe, ti Gange mindre end Steenbroerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-11-11
Jndenlandske Efterretninger. Torsdagen den 2den November blev paa Exerceerpladsen ved Rosenborg Slot under sædvanlig Opsyn og Control opbrændt: 1) indløste Rigsbanksedler til Beløb 2,873,500 Rbd. 2) indløste Courantsadter lydende paa 24, 12 og 8 s. d. C., til Beløb 9000 Rbd. 3) uopsigelige Rigsbank=Obligationer a 4, 5 og 6 1/4 pro Cent, til Beløb 935816 Rbd. S. V. 4) opsigelige Rigsbank-Obligationer, til Beløb i Sedler 31,402 Rbd. 29 s. 5) norske Sedler og Anviisninger til Beløb 18,717 Rbd. 32 s.