Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-07-01
Efterat Ercke-Bispen samt de andre Biscoper, for en liden Caution, af Arresten blef befriet, kom Leutenanten udi Touren til dennem med en fordring, som bemelte Herrer for deris Arrest skulde betale, nemligen Ercke-Bispen 260 Pund Sterling oc en hver af de andre 130 Pund Sterling. Men de svarede hannem, at være fengselet fordi de stode paa Rigens Rættis Conservation, oc at de ingenlunde var skyldig at arresteris; Oc om hand kunde bevise med Rigens Rætt at de var skyldig at betale, saa skulde Pengene hannem blifve erlagt. Den 25 Junii. var de Kongel. Advocater udi Kongens-Banck forsamlet oc bad at Biscoperne maatte strax blive anbefalet at møde og svare for hvis de beskyldet var: hvilcket ocsaa skeede, saa at Bisperne kom for Rætten Klocken 11, oc blef af Biscoperne til Glocester oc Harvick bevelkommer. De anklagede Biscoper følgede 20 indtil 30 af de fornemste Pairs oc Lords, om i Nøds-Fald at være CautionsMænd for dennem. Mand hafver ocsaa befundet at Hallen (som er Stæden hvor Rætten blef holdet) aldrig med saa meget Folck hafver værit op fylt, som paa samme Dag, oc ønske en stemmende af GUD den Almægtige, Sagens lyckelige Udgang. Hvorimod Biscoperne Folcket velsignede, oc formanede dennem at de udi deris Jfver for den Protestantiske Religion bestanu u 3. dig skulde forblifve. Efterdi nu de sambt. lige Dommere oc Herrer vare nedsatte, begynte Biscopernis Advocater at protestere imod Biscopernis Arrest, oc beviste de med mangfoldige Rationer, at saadan Arrest var imod Loven. Men Dommerne viste disse protestationer af sigendis at deris Fængsel retmæssigen var befalet oc efterkommet; Tvende af Dommerne vare af en anden Meening, og holde de derfor at Biscopernis Advocaters anførte Rationer var vel fundere, oc deris Arrest uretmæssig, denne Posblef siden ikke meer rørt. Men af Biscopernis Advocater forebragt; At Biscoperne som Pairs af Engelland, for en Misdemeanour ey burde sættis i Arresten, som alle 4 Advocater offererede Mundtligen eller Skriftligen under deris Hænder at forskrifve sig, om ald hvis de i Rætten sætter, af dennem lovligen skal blifve beviist. Men det blef af Dommerne iligemaade forkastet, dog de tvende forbemelte Dommere, begierede Tid om at betencke sig ofver denne Post. Herpaa blef Beskyldningen aflæst, som var usigelig lang, for at de vilde derudi beviise at der var en Crimen (som de kalder paa Englisk Misdemeanour) oc blef dennem anbefalet strax derpaa at svare. Som de forkastede, oc deris Advocater begierede at Sagen imod deris Lordskaber lovligen maatte blifve procederet, hvorfor denne Artickel sterck paa begge sider blef ageret. Dommerne producerede hvis i forige Tider med den forige Præsident var passeret. Biscopernis Advocater svarede at bemelte Sag til den Tid med stor passion blef ageret, oc for den Aarsag vil de ved denne Sublect holde fast paa Loven, paa det at herefter Loven i saadant fald kunde blifve ved den gamle Skick oc Brug. Dommerne forkastede denne Punde som de forrige, hvorimod de andre tvende forblef ved deris første Meening. Derefter lagde Ercke-Biscopen af Cantelberg en Skriftlig Exceptionem Declinatoriam imod Hoffets Jurisdiction ind, hvorved alle Biscoperne oc deris Advocater at forblifve der ved sig erklærede, hvilcket de af Hoffet sig veigrede at annamme oc registere, for Sagen udi de Principal Stycker af dennem blef forsvaret oc vederlagt, hvorfor Hoffet Biscoperne strængeligen befalede, at de for hvis de ere anklager skulde svare, særdeelis blef saadant af Dommeren Albone i rig drefven. Da deris Lordskaber saae, at ald hvis paa deris side blef foredraget, af Dommerne icke blef considereret, men gandske forkastet svarede de, at de ingen Misdemeanour begaaet hafver, langt mindre nogenledis skyldig var; herpaa stod de op oc citerede Biscoperne igien at møde den 9 hujus, oc blefve ocsaa af deris Arrest befriet (som udi den forrige Maaneds Relation blef ommeldet) imellem Kongens oc Parternis Advocater gick mange Personal Reflectioner for, som dog formedelst Solliciteurens, Sr. Williams Skickelighed, blef blef bilagd. Ved Biscopernis Udgang fra Hoffve, var en u-sigelige Mængde Folck forsamlet, saa at de ey kunde komme ud af Døren, men nødis til at gaae ud af Bag-Døren, de satte sig samtlige udi Ercke-Bispens Baad oc roede til Lambeth, hvor Ercke-Bispen boer; det er ey at beskrifve hvad for en Mængde Folck paa begge Sider af Tembse Flodens Strand var at see, som med deris store Reverentzer beviste Biscoperne deris Respect oc Kierlighed. ved deris Ankomst til Lambeth, ringede de med Klockerne, om at betee den store Glæde som de hafde ved deris Lordskabers Befrielse. Hans Kongel. Majest. for at bevise, at Biscoperne god Ræt udi deris Sag skulde niude, hafver befalet at de 24. Juris eller Dommere som udi bemelte Sag skulde dømme, skulde være Herremænd af den Provintz Middelser, hvor udi Londen ligger, og af den Protestantiske Religion. Den 9 hujus kom Dommerne til Hofve oc blef deris antal til 12 reduceret, som siden deris Eed maatte aflegge. Ercke-Biscopen med de andre Bisper mødte Klocken 7 om Morgenen. De Pairs oc Lords mødte ocsaa i stor antal, nemlig de Marquiser af Hallifar oc Worchester, de Grefver af Oxfort, Betford, Schrewsbury, Kent, Stamford, Rivers, Clare, Manchester, Susser, Dorset, Bullingbroke, Scarsdale, Scanby, Nottingham, Chesterfeild, Abingdon, Clarendon, Cornbury, Penbroke, de Lords Lumly, Faucombrigde, Maynard, Neuport, Cliford, Waymouth, Ossolton, Pagit, Cartæriht, Gray, Gray von Ruthen, Loverare, Preston, Montagn von Bouhton, oc adskillige fleere, hvis Nafne vi indtil dato icke hafver fornommet, tilsammen 49 Verdslige oc 6 Geistlige, med et saa stort Antal af Adelen, slig mand tilforn aldrig til Hofve seet hafver: Som deris Lordskaber ved deris Opkomst udi det Hoger-Huus oppassede. Lidet før Ober-Dommeren Wrigt, Sagens Beskaffenhed, angaa endis klagens Tilstand, de 12 Juris som skulde dømme fortælte, holdt hand en kort Tale til de Pairs, hvor udi hand beviste med hvis Troe oc Lydighed hand skyldig var at tiene Kongen, oc at hand ligemaade var be-ædigt om at forskaffe Folcket Ræt. Herpaa stod Grefven af Nottingham op, tog sin Hat af oc sagde til forbemelte Ober-Dommere, at de paa den Dag med Bevilling af alle Pairs, til Hoffve vare kommen, for at være Vidnisbyrd om hvis udi denne Sag, kunde passere. Herefter begyndte de Sagen imod hverandre at agere, oc blef beskyldningen, som bestod der udi, at de en oprørisk Libell, oc Skrift udi det Grefveskab Middelsex hafver skref vit oc publicerit. Biscopernis Advocater protesterede der imod, sigendis, at Suxplicque, som de en Libell næfner, i Surrey var skrefvit, oc paaraabte sig at Ercke-Biscopen i 7 Ugers Tid icke var kommen af sit Huus. Men den Exception blef af Raadet forkastet. Om Aftenen stod stod Hoffet op oc befalede Bisperne den følgende Morgen Klocken 9 at comparere og skulde de Juris deris Dom paa samme Tid indbringe. Hvorpaa Biscoperne udaf Palice-Vard ud gick, hvor de med mange 1000 Skrig af Fryd oc Glæde blef velkommet, oc af Folcket indtil Reviren accompagneret. Biscopen af Assapblef i den store trang af Folcket tvungen at begifve sig udi Grefven af Clarendons Carosse, hvilcket endnu de 4 andre iligemaade maatte giøre oc sætte sig i de nærværende Pairs Carosser. De Juris blef siden den gandske Nat indsluttet om at opsætte Dommen, om Morgenen Klocken lod de vide at de var samptlige udi en Meening oc om endskiønt de blef ansøgt at de deris Slutning først hemmelig skulde tilkiende gifve, vilde de det dog ikke giøre, sigendis at sligt aabenbarligen skulde skee. Derfor blef de af Cammeret udeladt, oc Biscoperne ansøgt at de vilde møde, som Klocken 10 skeede. Sr. Sammel Astry, Kron Skrifvere tog saa Dommen af de Juris Hænder, oc læste den op nemligen, at Wilham Er ske-Biskop af Canterberg samt de andre Biscoper, hvercken fuldkommeligen eller til Deel for hvis de anklaget ere, skyldig var ; Hvorpaa de Skrifvere som sad paa den første Benck begynte at raabe af Fryd oc Glæde trende gange efter hverandre, som siden blef continueret af Folcket som var nærværendis, oc gick de igiennem den store Sahl til Palice-Vard, der fra langs den Revir Tembse, som med Baade gandske var opfyldt indtil denne Stads-Broe, som kand være ved tvende Mile, og var denne Jubileren ligesom en løbendis Jld paa den den gandske Vey, saa at mand deslige aldrig hafver hørt. Major Arnold von Westmynster oc Monsr. William Cripelgate vare allerne som ikke med de andre 10 Juris. Meening i det første vilde samtycke, som var Aarsagen at de den gandske Nat blef indsluttet om at foreene sig med hverandre. Forleden Søndag tog de 6 Biscoper med adskillige Pairs udi Ely-houce Cappell det Hellige Altarens Sacramente. Samme Aften blef paa usigelige mange Stæder Glædskabs Jld antændt, Grefven af Sunderland har sig til den Rommerske Religion begifvet. J disse Riger forhaabis en Moderation imellem den Engelske Kircke oc Presbyterianerne, som er et Slags Protestanter som sig icke Biscopernis Authoritet oc Magt vilde undergifve: De hafver her i Byen holdet adskillige Conferentzer, paa hvad maade de best kunde forernis. Hans Majestets Flode under Sr. Robert Stricklands Commando, var gaaen til Seigls imod Norden, dog herefter sig strax tilbage vendet, oc til Duyns igien ankommen. Kongen hafver værit paa Floden siden den Tid, oc siges at der blef holdet Krigs-Raad udi Kongens nærværelse. Bemelte St. Robert Strickland, som skal være af den Rommerske Religion, hafver Hans Majest. beskikket til at være Geheime Raad. Hans Mayest, hafver befalet at udi alle Provintzer en Lista skal blifve forfærdiget ofver alle Præsterne som Kongens Declarationer ey hafver aflæst, oc siges at iblant 9000 Sogner, som udi dette Rige skulde være, bemelte Declaration allerne udi 400 blef Jrland. forkyndet. Kingsahl. Det Dandske Skib, kaldet den flyvende Ulf kommendis fra Ost-Indien, er med tvende andre Danske Ostindiske Skibe, udi denne Hafn indløben, det første hafver mist Roeret, oc er 26 Dage seilet Roerlos; bemelte Skibe ere med alle Slags O-Jndiske Vahre treflig beladen. Franckerige.