JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Skibs=Efterretninger. Stormen den 24de, 25de og 26de Decbr. har voldt store Ulykker paa Søen langs med de engelske og hollandske Kyster. Alene ved Harvich var forulykket over en Snees Skibe. Lloyds Assurancekompagnie var sat i den største Bestyrtelse, og alle Præmier vare i det mindste blevne fordoblede. Der frygtedes meget for tre engelske Dampskibe som vare ude i Stormen: Tourist, Ocean, og Sir Edw. Banks (Alle til Holland og Belgien) af hvilke det første havde Sangerinden Madame Malibrans Liig ombord. Fra Lowestoffe, Sheerness, Wbitstable, Standgate a. meldes at Kysterne ere bedækkede med Skibsvrag, blandt hvilke anføres Stumper af Frau Fenniging fra Flensborg, Helena fra Hamborg, Caroline fra Aalborg, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Fædrelandet. Khvn. den 3die Januar. Bulletin, Hs. Majestæt Kongen har Natten mellem den 2den og 3die dennes havt to Timers rolig Søvn, hvilken den øvrige Deel af Natten har været afbrudt af Hosten. Feberen er ikke ophørt; Appetiten er vel svag, men dog ikke gandske borte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
–, den 4de Januar. Bulletin den 4de Jan. Hs. Majestæt Kongen har Natten imellem den 3die og 4de dennes sovet 45 Timer. Hosten synes mindre angribende, og Kræfterne ikke aftagne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
den 5te Januar. Bulletin d. 5te Jan. Hs. Majestæt Kongen har igaar været mindre liden de af Feberen og Hosten; Appetiten er upaaklagelig. Søvnen har i afvigte Nat, skjøndt afbrudt, været velgjørende, og man kan have god Grund til at haabe en hastig Restitution. den 6te Januar. Bulletin d. 6te Jan. Hs. Majestæt Kongen har i afvigte Nat havt 4 til 5 Timers god Søvn. Hosten er mindre besværlig. Appetiten bedrer sig, og man kan have godt Haab om Kræfternes daglige Tiltagelse. (De ere alle udstædte af Cfr. Fenger.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Efter Forlydende skulle flere her bosatte tildeels meget formuende Familier have besluttet sig til med det første at drage til Nyholland, for der at nedsætte sig for bestandigt. En egentlig dansk Consul i dettte med vidunderlig Hurtighed fremblomstrende Land vil dette dog neppe have til følge, da de Jndivider, hvorom her er Tale, sikkert meget hurtigen ville amalgamere sig med de der fremherskende Engellændere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Efter at Forhørene over Tønders Morder, Worm, ere sluttede, er Sagen imod ham nu anhængiggjort ved Hof= og Stadsretten. Actor er Procurator Dahl, og Defensor Procurator Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Som man erfarer, skal Baron Rothschild, der er bekjendt for at besidde en meget human og godgjørende Charakteer, forinden sin Afreise her fra Kjøbenhavn have indhændiget Hr. Pastor Wolff en ikke ubetydelig Sum, deels til Uddeling blandt Trængende af det mosaiske Troessamfund, deels til dermed at betænke Meyers Minde o. fl. Stiftelser. Nylig afd. Toldinspecteur Wolfsen paa Bornholm var under Krigen bekjendt som en særdeles virksom Kaperfører, og blev hædret med Dannebrogordenens Ridderkors, som Belønning for den Kjækhed, hvormed han flere Gange saae den bevæbnede Fjende under Øine. Over Halvdelen af Hovedstadens Indvaanere er i denne Tid angreben af en Forkjølelsessygdom, der grasserer her under Navn af la Grippe, som dog i det Hele taget skal være af en gandske mild Natur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Nykjøbing paa Falster. Et forfærdeligt Høivande har under de sidste Storme sat Indbyggerne paa den sydlige Deel af Falster i stor Skræk. Ved Gjedesbye er Østersøen trængt saa høit op, at flere af Beboerne ere flygtede fra Huus og Hjem, og paa Bøtøe er den næsten gaaet over hele Landet. Et Li bauer Skib er strandet her med c. 800 Tdr. Hørfrøe. J Lolland ligger Sneen adskillige Steder flere Alen høit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Svendborg den 28de Decbr. Søndag Aften d. 4de Decbr. erfaredes fra Landet af, at der var Jld i Baadfører Mogens Hansens paa Skaarupøers Rhed liggende Jagtskib, hvor Jngen var ombord. Der blev strax føiet Anstalt til Slukning; men da Jlden allerede havde taget Overhaand, samt Ankertouget over brændt, saa Fartøiet var i Drivt, var der intet andet for, end udenbord at hugge Hul i Fartøiet, som da sank og Jlden slukkedes. Jmidlertid, skjøndt Bunden deraf siden er optaget, kan Fartøiet dog siges at være brændt baade med staaende og løbende Redskaber, og hvad endmeere er tungt: Lasten deels brændte og deels gik af Søen til, tilligemed Koje og Gangklæder, andet Gods &c. Jldens Aarsag formodes at være, at der er kommen Vand til den Steenkalk, som blandt Andet var forrest i Lasten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Strandinger. Natten til den 27de Decbr. indstrandede under Læsøe Fregatskibet Amphion, Capt. Bergendahl, af Ny-Carleby i Finland, bestemt til Engelland. Skibet kantrede strax. - En engelsk Brig, Imperial, bestemt fra Danzig til London, er forulykket ved Bornholm. - Den 27de Decbr. strandede ved Darserort Skibet Louise, Capt. Alrøe, fra Libau med Hør, Hamp og Fjær bestemt til Khvn. Besætningen, samt Passagererne, ere frelste, men Styrmanden faldt om og døde da han satte Foden paa Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Khvns Børs=Cours den 6te Januar 1837. Hamb. 2 M. a vista 201. Species 202.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Bekordringer og Afgang. Hidtilv, anden Stadsecretair i Altona, Justitsraad Müller, beskikket til Syndicus og første Stadsecretair sammesteds. Cancellist Jacobsen til Landfoged paa Pellworm. Viceconsul i Amsterdam Kjøbmand Willet, udnævnt til General-Consul sammesteds. Told- og Consumtionskasserer samt Postmester i Rødbye, F. Suhr, til v. Kammerraad. i Landmilitair-Etaten: Oberst v. Gosch af 1ste Jydske Jnf. Reg. efter Ansøgnssig i Naade og med Pension afskediget. Oberstlieutn. v. Kücker udnævnt til Commandeur for den første, og Major v. Schjern for den anden Bataillon. Capt. v. Hedemann udnævnt til Major, og Capt. v. Hindenburg til Compagniechef. Consumtions-Jnspecteur i Slagelse, Pr. Lieutn. v. Anthon, bevilget en ny Afsked som Capitain Sek.-Lieut. F. L. v. Brock af Pr. Ferd. Dragon=Regiment, C. v. Schaffalitzkyde Muckadell af Fyenske Dr. Regiment, Fr. v. Blücher af Slesv. Curasseer-Regiment, og C. A.W. Schmettau af Livgarden til Hest, tillagt Prem. Lieutn. Caracteer. Pr. Lieutn. J. F. Grevenkop v. Castenschjold af det Sles. Curass. Ram. udtraadt af No. og ansat a la suite ved Regimentet. Esqvadronschirurg F. G. Hannibal Seidenschuur ved Livrg. Dragoner tillagt Bataillonschirurg Caracteer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Ledige Embeder. Told-Jnspecteur-Embedet paa Bornholm. - Skovrider-Tjenesten i Vesterlund, Apenrade Amt. Bødsfald. Conferentsraad og Medlem af den africanske Consulatdirection, Nissen, Rd. og Dom.; Capt. Pierre v. Mourier (90 Aar gl.), Major v. Fogh, Madame Pheiff, Fru Cancelliraadinde Wolff født Zinn, Fru Cancelliraadinde Jantzen, Madame Bøhme f. Modest, Alle i Khvn. Forvalter Klaver i Nestved. Forhenv. Urtekræmmersvend og Lieutenant ved det borgerlige Artilleri i Khvn., senest Contoirist P. Hansen paa Gaunøe. Jfr. Schneidewindt i Helsingøer. Demoiselle Hengstenberg i Rendsborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Copulerede. J Khvn. den 3die Januar: Hr. Kjøbmand B. C. Meier af Horsens og Jfr. Emilie Beyer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Reisende. Med Færgefartøiet til Kallundborg: Cand. med. W. Siesbye med Kone og Søn, Student J. A. Offersen, Possementmager Henius, Hattefabriqueur, J. Hirsch, Proprietair F. Kyllesbeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Bekjendtgjørelser. Ved en blid og stille Død bortkaldtes herfra paa Aarets sidste Dag den prøvede Christen, Religionens værdige Tolk, den sande Menneskeven, den trofaste Fader, Consistorialraad H. G. Bechmann, Sognepræst, for Raarup Menighed, i sit 78de Aar, efter 5 Dages Sygeleie. Hans Børn og Venner sørge dybt hed hans Bortgang; men flere Forudgangne af dem, som vare hans Hjerte nærmest, modtage den Sallige i en bedre Verden. Raarup Præstegre., den 3die Januar 1837. Paa fraværende Sødskendes og egne Vegne E. Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
De ærede Venner og Belyndere, som paa flere Maader hædrede min afdøde Kones Jordefærd, modtage herved min og mine Sønners inderlige Tak. Aarhuus, den 6te Jan. 1837. H. Chr. Kraiberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Søndagen den 15de Januar afholdes, i Anledning af Stiftelsesdagen, et af de for i Vinter bestemte smaae Baller i Selskabet Polyhymnin, hvortil Adgangsskorfor Fremmede, a 1 Rbd. pro persona, kunne afhentes hos en af Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. Aarhuus, den 10de Januar 1837. J. F. Stellfeld jun. Nic. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Søndagen den 22de dennes afholdes det første af de 2de for i Aar bestemte Baller, Fremmede som ønske at deeltage ville behage at henvende sig til en af Undertegnede. Entreen er 1 Rbd. pro persona. Aarhuus, den 9de Januar 1837. R. Larsen. J. P. Brændstrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Efter Requisition, grundet paa Forlig og Udlæg, bliver den Frantz Richter tilhørende Gaard paa Tebstrup Mark i Justed Sogn, af Hartkorn 1 Tde. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. med nedlagt Sæd, Kirketien, den af Eiendommen, samt Fourage og Gjødning, stillet til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 6te Februar, ) 1837, hver Mandagen den 20de Februar, og ) Gang Kl. 11 Mandagen den 6te Marts ) Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa Undertegnedes Contoir, men den 3die i Gaarden selv. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctions=Stædet, og ere forinden til Eftersyn hos Prokurator Horn i Horsens. Hvilket herved til Lysthavendes og i Henhold til Plakaten af 22de April 1817, tillige til Panthavernes Efterretning bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 29de December 1836. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Viin=Auction i Khvn. Onsdagen den 18de Januar bliver ved offentlig Auction paa Prindsens Palais bag Slottet bortsolgt det Conferentsraad Bugges Boe tilhørende betydelige Oplag af fine røde og hvide Vine paa Bouteiller, saasom gl. Madera, Malvasier, Beres, gl. Malaga, SchloJohannisberger, Hochheimer, Nierensteiner og andre Slags Rhinskvine, Graves, gl. Fransk Vine, MuskatLünel, Clermont, Reinsalter og Frontignae, hvid og rød Heremitage, Haut Sauterne, hvid og rød Portviin, Chambertin, la Rose, Cote Rosee, Edte Vor, Lafitte, Chatean Margeaux, diverse røde Vine, gl. Cognac, gl. Rom, Guava=Rom, Solbær-Rom, Pommerantz Cognae, diverse Liqueurer og Desertvine m. m. J anstundende 11te Juni Termin ville 12000 Rbd. rede Sølv være at faae tillaans, som ere en Fideicommis=Capital, mod første Prioritet i en Landeiendom, helst samlet Jordegods her i Landet. Hvem der ønsker sligt Laan ville snarest mueligt i portofrie Breve, herom henvende sig til Undertegnede, dog bemærkes, at jeg fordrer god Sikkerhed. Steensballegaard, den 8de Januar 1837. K. J. W. Arenfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
De der fra det 89de Kongelige Kjøbenhavnske ClasseLotteries 5te Classes Trækning have Gevinster og Frilodder i min Collection ville behage at lade disse afhente hos mig, hvor ogsaa nye Lodsedler til 1ste Classe, af det 90de Lotterie for 2 Rbd. Stk. kan faaes. Aarhuus, den 7de Januar 1837. V. J. A. Lewerkehuusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Drujaner=Katkitsker Hør S. Lind. faaes godt hos
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Af blaat Kalmuk haves nogle faa Stkr. og kan samme faaes billig hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Diverse Sorter fine Røgtobakker & Cigarer faaes S. Lind. billig hos Hollandsk Ost, Prima Sort, faaes hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Gode Spegesild faaes hos S. Lind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Den Huusleilighed som Hr. Glarmester Thomsen, beboer i min iboende Gaard paa Vestergade No. 652, er at faae tilleie til førstkommende Flyttetid. Aarhuus, den 8de Januar 1837. F. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Den Leilighed som beboes af Hr. Kjøbmand Chr. Schmidt ved Munkeport, er at faae tilleie til førstkommende Flyttetid. A. C. sal. Bechs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Adressekontoiret kan anvise en god Condition for en Tjener, saa og for et ungt sædeligt Fruentimmer, der ønsker at lade sig oplære i et Meierie, for at erhverve den fornødne Duelighed til at forestaae et saadant som Meierske; men uden fyldestgjørende gode Anbefalinger, kan ingen vente at blive antaget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-10
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
No 7. den 12 Januar. Torsdagen med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aarhuus Fædrelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Det vil være vore Læsere i frisk Minde, at den allerhøieste Placat af 23de Octbr. 1835 udvidede det oprindeligt kun for Holsteen som tydsk Forbundstat- og for Slesvig som Holsteens Fostbroder gjeldende Forbud mod Haandværksvendenes Vandringer til og Ophold i de Lande, hvor Associationer taales, til Danmark, at flere Medlemmer af Stænderforsamlingen i Roeskilde, i Anledning af Hr. Mechanicus Gamsts Andragende om denne Placats Ophævelse, yttrede sig med Varme imod en saadan Jndskrænkning i Haandværksvendenes Ret til at besøge de Lande, hvor den er meest for dem at lære, men at Forsamlingen alligevel, efter at den kgl. Commissarius havde oplæst er med poetisk Kraft forfattet Skildring af Haandværkerassociationernes Natur og Virkninger, og efter at han havde forsikkret, at bemeldte Placat var aldeles transitorisk og at den betydeligt vilde lette de danske Haandværkeres Reiser i de tydske Stater, besluttede, ikke at ville indgive nogen Petition i den Anledning Vi tillade os at bemærke, at Forsamlingen ved denne Beslutning ingenlunde har erklæret, at den billigede det nævnte Forbud, og vi holde os overbeviiste om, at den ikke vilde have forsømt, at anvende sin hele Jndflydelse imod det, naar den havde anet, at Forbudet, som de jure kun gjelder de Lande, hvor Haandværkerassociationer notorisk taales, de facto vilde blive udvidet til dem, hvor de notorisk ikke taales. Paa Fastlandet taales slige Foreninger kun i Schweitz og Belgien, men nu erfare vi af et Privatbrev fra Paris, at den danske Gesandt sammesteds allerede i August 1836 har begyndt at forbyde de danske Haandværkere Opholdet i Frankrig, et Forbud, som ikke kan støtte sig paa noget andet Lovbud end Placaten af 23de Octbr. 1835, men som vi maae betragte som aldeles ulovligt, da det er notorisk, at den franske Storseglbevarer den 25de Februar 1834 forelagde det daværende Deputeretkammer et Lovudkast, som 4 Uger efter antoges fast uforandret af dette Kammer og den 9de April samme Aar af Pairskammeret, og som under Straf af 2 Maaneders til 1 Aars Fængsel samt 50 til 1000 Fres. Bøder for hver Deeltager, forbyder alle af Regjeringen ikke sanctionerede Foreninger af hvad Art nævnes kan, der tælle over 20 Medlem mer; og det er ikke mindre notorisk, at den franske Regjering gjør en meget udstrakt Brug af denne Lov Den gjorde, saavel ved sin antirevolutionaire Charakteer som ved de stormende og langvarige Debatter, der gik forud for dens Antagelse, en saa stor og almindelig Sensation, at det fast er ubegribeligt, at en Diplomat allerede et Par Aar efter skulde have glemt den, og vi holde os overbeviiste om, at enhver Haandværker, der muligviis uden Gesandtens Tilladelse ha vidst at skaffe sig Opholdskort, vil ved sin Hjemkomst kunne gjøre retlig Paastand paa Borgerskabs Meddelelse, selv inden det i oftmeldte Placat nævnte Aars (Khvnsp.) Forløb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Medens de i den senere Tid temmelig hyppige og voldsomme Storme paa Søen have afstedkommet meget sørgelige Ulykkestilfælde, er der i Kattegattet hændet noget, hvis comiske Side fortrænger ethvert andet Hensyn. Paa et neapolitansk Skib, der befandt sig paa Veien fra Østersøen hjemad, blev nemlig den til vort nordlige Klima lidet vante Besætning saaledes medtagen af Kulde og Blæst, at de tilsidst ikke vidste anden Redning, end at sætte Skibet paa Land omtrent i Egnen af Gilleleie, hvor Mandskabet da ogsaa kom iland, og ved vore Fiskeres Omhu igjen bragtes i behørig Stand. Men da de forlode Skibet vare de saa forkomne, at de ikke engang havde Kraft til at indtage Seilene, og da derfor Vinden strax efter dreiede sig, kom dette løs, og stak nu for fulde Seil udad Søen til. Fiskerne satte naturligviis efter det egenraadige Skib, men hvor meget de end gjorde Jagt paa det, undslap det dog deres Efterstræbelser, og de maatte omsider med uforrettet Sag vende tilbage, medens Neapolitaneren i Aftensolens Glands forsvandt i Horizonten. Hvad der senere er blevet af denne Eventyrer, der minder om den gamle Søfabel om den flyvende Hollænder, vides endnu ikke, men der er Grund til at frygte for, at den vil misbruge sin usurperede Frihed. Vi kunne ikke lade denne Leilighed ubenyttet til at lægge alle Landets Liberale det alvorligen paa Hjerte dog at betænke, hvorledes det vilde gaae med en Stats Skib, hvis den Ulykke skulde hænde, at dens Regjering kom saaledes i Vinden, at den slethen forkom. (Khvnsp.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Den 23de December sidstl. strandede Skibet Ariadne, bestemt fra Danzig til Hull med en Ladning Trælast, paa Falsterboe-Rev. Mandskabet forlod Skibet og den 24de December blev samme besat med en Vagt af 4 Mand, for vedkommende Bjergers Regning. Første Juledag opkom en stærk Storm, som ei tillod Vagtmandskabet at forlade Skibet. Dets Baad blev sønderslaget af Bølgerne og den paafølgende 2den Juledag begyndte Skibet at drive. Det stødte kort efter paa et Steenrev og Masterne gik neden ud af Skibet. J faa Timer var Skibet adsplittet og Vagt mandskabet tyede nu hen paa den forreste Deel af Dækket, for om muligen at finde Redning. Vraget drev imod Stevns, men dets Fart blev meget hindret ved et Anker, som Mandskabet ei havde Kraft til at fire af. De Ulykkelige bleve overskyllede af enhver Bølge. Omsider landede Vragstykket paa Stevns 2den Juledags Aften, men kun een af Vagtmandskabet, Jacob Bergendorff, reddede sig. Han fandt en Sti op af Klinten og maatte, for det meste paa sin Knæ, krybe næsten 1/4 Miil til nærmeste Bondegaard. Hans tre Kammeraters Liig bleve senere fundne og ere nu stædte til Hvile paa Haltug Kirkegaard. De To af de Forulykkede efterlade to Koner og 9 Børn, som vist dagligen med dyb Veemod ville kaste Øiet paa Haltug Kirke, der tydeligen kan sees fra Falsterboe og som der benævnes Galeasen. Den Reddede kan fornemmelig takke sin Aandsnærværelse, og at han stedse ombord paa Vraget søgte at bevæge sine Been, for (Dan.) sin Frelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Nylig afdøde Inspecteur paa Geværfabriken ved Cronborg, Schultz, har efterladt sig en mærkværdig Beretning om hvorledes han paa sig selv har prøvet Revaccinationen. Jeg er overbeviist om - siger han deri, at hele Europa ikke har noget Menneske der har anstillet saa mange Jagttagelser over Menneskekopper- og havt saa mange Erfaringer og hvad der angaaer Kopperne. Endskjøndt jeg 32 Gange er vaccineret vil jeg vedblive Experimentet saalænge jeg lever, thi det kunde jo være muligt, at Turaus, naar Mennesket bliver ældre, indbefatter flere Aar."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Den gamle J. Benzon i Odense bekjendtgjør sine fraværende Slægt og Venner, at det gaaer ham yderst slet og miserabelt, idet han, istedetfor aarlig Jndtægt af over 5000 Rbd. nu for 18 Maaneder, alle Forestillinger og Petitioner uagtet, ikke har erholdt mere end 900. At en saadan Tilstand - siger han, saavel i Betragtning af min Stilling i Staten, som ikke allene til Kone og 6 Børn med egen Underholdning ikke allene er utilstrækkelig men aldeles umulig, vil vist være indlysende for enhver Fordomsfri, saameget mere som alle Resourcer ere udtømte. Der bliver for Oldingen nær 80 Aar ingen anden Udsigt, end en eneste daarlig og elendig Ret." &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
En af Odense Byes oplyste og brave Borgere, den for sin Vindskibelighed agtede Kjøbmand A. Ørnstrup, staaer i Begreb med at forlade os - hedder det i Hr. Avis - da han har kjøbt Røddinggaard i Haderslev Amt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Den for faa Aar siden med stor Bekostning nye chausserede Landevei Sønden for Apenrade er ved den sidste Stormflod (26de Decbr.) bleven total ruineret. Baade i det Slesvigske og Holsteenske er i denne Tid konfiskeret Varepartier hos nogle af de Landet gjennemstreifende saakaldte Haussirer." Glædeligt er det, at man dog engang begynder at tage sig denne Sag alvorligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Aarhuus. Ogsaa her i Byen grasserer for Tiden den saakaldte la Grip i saadan Grad at næsten ikke et Huus er fri derfor. Dog er den heller ikke her af nogen ondartet Natur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Reisende. Ankomne fra Kallundborg til Aarhuus: Kammerherre Greve af Frys til Frysenborg, Kammerjunker Capt. H. Rosenkrantz, Kammerjunker v. Krabbe, Adjunet Bjørne Johnsen, Kjøbmand S. Møller, Materialisk Hoskjær, Skibscapitain Damm, Kjøbm. L. Nielsen, Skibscapitain Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1837-01-12
Bekiendtgjørelser. At Randers Amts=Huusholdnings Selskabs ordinaire Qvartalsmøde afholdes her paa Raadstuen, Onsdagen den 18de Januar førstkommende, Formiddag Kl. 10, bekjendtgjøres herved. Randers Amthuus, den 1ste Januar 1837. W. Lorenz. Randrup Hovedgaard, staaende for Hartkorn Ager og Eng 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb., tilligemed det samme tilhørende Bøndergods, af Hartkorn Ager og Eng 216 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. og Skovskyld, 6 Skpr. 3 Fdkr. 1/5 Alb., Alt beliggende i Skibsted, og Lyngbye Sogne, Hellum Herred, Aalborg Amt, agter undertegnede Eier at lade opbyde til Salg ved een offentlig Auction, som efter Overeenskomst med vedkommende Auctionsdirecteur afholdes hos Gjæstgiver Brynes's Enke i Aalborg, Fredagen den 17de Marts næstkommende, om Formiddagen Kl. 10. - Hovedgaardens Mark og Eng er godt indhegnet og Agermarken inddeelt i 11 Vange, hver paa 30 Tdr. Land geometrisk Maal, der drives ved fuld Hoverie af 24 hele Gaarde, hver af Hartkorn fra 6 Tdr. 4 Skpr. til 7 Tdr., og da hver Gaard drives med 2 Plove, er der 48 Plove til hver Vangs Bedrift. – De 5 af Vangene indtages aarlig til Kornsæd, den 6te Udlægges med Klever, og de øvrige 5 ligge ud til Græsning. Agermarken bestaaer saaledes af 330 Tdr. Land, der drives ved Hoveriet, og desuden er der 67 Tdr. Land, som kan drives af Eieren, altsaa i Alt 397 Tdr. Agerland. Hele Agermarken er bemærglet, og Mærgel, som er passende for Jorden, haves i Overflødighed. - Engene, der kunne modtage mange Forbedringer, især formedelst skadelig Vands Afledning, bestaae, af 213 Tdr. Land geometrisk Maal. Høet slaaes og hjemføres tildeels af Bønderne, og noget af Engene bruges til Fædrift. Gaardens Besætning er det ene Aar med det andet fra 170 til 200 Fæhoveder flest om Vinteren) foruden Heste og Faar, hvilken Besæt nings Størrelse meget maa tiltage naar Engene blive forbedrede. Til Randrup høre Skibsted og Lyngbye Kirker, hvis tiendeydende Hartkorn er 342 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., og Matriculs Hartkorn 25 Tdr., der svarer aarlig 280 Tdr. Korn i Tiendeafgift. - Landgilden af Godset er 460 Rbd. og 86 Tdr. Korn. Bøndergodset er alt udskiftet og paa samme befindes 11 Udflyttergaarde. Conditionerne for Salget, der bliver favorable for Kjøberen, saavelsom Jordebøger over Godset, vil fra denne Maaneds Udgang findes henlagte til Eftersyn paa Posthusene i Aalborg, Randers og Aarhuus, samt paa den Berlingske Tidendes Contoir i Kjøbenhavn, og Sælgeren forbeholder sig kun 4 Timers Betænkningstid, efter at Hammerslaget ved Auction er skeet, til at antage eller forkaste det høieste Bud. Randrup i Aalborg Amt, d. 2den Januar 1837. Th. Thygesen.