Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-11-21
Fortegnelse paa de siden Frederik den Sjettes Regjerings Tiltrædelse gjennem det Kongelige General Land-Oeconomie og Commerce-Collegium udstædte udelukkende Bevillinger. 1) 12 August 1808. Mekanikus Jacob Nicolay Marstrand tilmed 5 Aars Eneret i Dannemark at forfærdige og udsælge een af ham opfunden Rulle. 2) 23 Dec. 1808. Mekanikus Heinrich Pløs til med 10 Aars Eneret i Dannemark og Hertugdommene at forfærdige og sælge et af ham opfundet Jnstrument eller saa kaldet Secretair, hvormed paa engang kan skrives 2 Breve eller Dokumenter af et Jndhold. – 3) 21 Julii 1809. Candidat i Theologien Niels Christopher Østrup til med 12 Aars Eneret i en Distante af 6 Mile fra Kjøbenhavn at benytte en af ham opfunden Molle maskine til at drives med Vind og derpaa at skjære Snustobakker. – 4) 30 Dec. 1809. Friderich Groening til med 6 Aars Eneret at forfærdige og udsælge i Dannemark Mandshatte af Spaan. 5) 12 Jan. 1820. Overdreier Jonas Chranetil i 6 Aar at være eneberettiget til paa en af ham opfunden Maskine at dreie Vandlednings-Rør af Leer. – 6) 6 Julii 1810. O. Winstrup til med 5 Aars Eneret i Dannemark at forfærdige Kamme paa en af ham opfunden Maskine. - 7) 3 August 1810. Mekanikus Jacob Nicolay Marstrand til med 8 Aars Eneret i Dannemark at forfærdige og udsælge Davids Harper, hvorpaa en af ham opfunden ny Mecanisme er anbragt. 8) 10 Nov. 1810. Svensk Jngenieur Lieutenant Joh. Elvius til med 10 Aars Eeneret i Dannemark at forfærdige og sælge en af ham opfunden Kraft-Forøgelses Maskine. - 9) 21 Febr. 1812. Kjøbmand Christen Wilhelm Rosing til med 10. Aars Eneret i Norge at forfærdige smaae Spigere; af forskjellig Størrelse paa en af ham opfunden Maskine. - 10) 3 Julii 1812. Peter Christian Uldahl til med 5 Aars Eeneret i Dannemark at forfærdige og udsælge de af ham opfundne opretstaaende Fortepiano. - 11) 6 Nov. 1812. Grosserer Jens Lind til i 10 Aar i Dannemark at forfærdige Papiir af Straa. Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat; see No. 93.) Neppe existerer nogen ældre lidt udførlig offentlig bekjendtgjort Underretning om Stavanger eller hele det hidhørende Stykke af Landet end Bings i hans Lexicon. Det er lidet man der savner, lidet væsentligt at tilføie. J de ældre Beskrivelfer, Clausens, Volffs, Romi er intet fuldstændigt. Torfæus har udskrevet dem, selv ufuldstændigt. Der findes et Par hidhørende Manuskripter i Kongens Bibliothek, af intet Vard. De Fines er forkommet. - Sanitets- og Medicinalvasenet. Radesyge=Hospitalet havde kun nogle faa Patienter, ligesom denne i enkelte Fald skrækkelige Sygdom endog i disse Egne, hvor den dog engang skal have været saa meget ødelæggende, efterhaanden bliver sjeldnere og mindre ondartet. - Uagtet den Mængde Fattige - hvilke siges især at komme fra Karmøen eller det bekiendte Skudesnæs, eller anden Steds fra Havegnene - uagtet den her herskende uendelige Taage, fugtige Luft og ustadige Veirligt, uagtet Næringen, fornemmeligen paa Havet, og ved det jadskede og ureenlige Fiskerie og Føden, især af den dertil som Hovedbestanddeel og til idelig Nydelse ilde berygtede Fisk, leve Fol her ligesaa længe og ligesaa sunde som noget andet Steds i Landet. Vel have de ikke Fieldboens stærke, raske og aandrige Udseende, hans muntre Blik og livlige Farve, men see virkeligen for det meste gustne og døsige ud, dog gielder dette især eller ene Mandfolket; Qvindekjønnet er her tvertimod almindeligen nettere bygt, mere qvindeligt og skjønuere, end almindeligen paa Østlandet. Uagtet man har ingen tillærte Gjordemødre, saa døe faa i Barselseng, eller lide meget ved Tødselen. det Hele er her, efter ogsaa de andensteds fra hid flyttedes Erfaring, et sundt Opholdsted. – Jndbyggerne ere i det udvortes saa forskjellige fra Øst landets eller de indre Dale, som aldeles forskjellige Nationer; Bygning, Ansigtstræk, Characteeryttring, Sprog, alt er her næsten det modsatte. Jnde i Landet er Mandkjønnet det smukkeste, her det modsatte. Livlighed og Raskhed er det almindelige Aandspræg, her Ligegyldighed og Spagfærdighed, ei sjelden Melancholie. Udtalen er her i Dialecter, som kjendeligen forandre sig fra i det mindste det ene Fogderie til det andet, stæbende og langsom. Reculighed, end sige Pyntelighed, som lyser allevegne inde i Landet, savner man her overalt.