Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-03-09
Den Tydske Forbundsdag blev aabnet den 6te Februar i Frankfurt. - Nu skrives fra Paris at 50,000 Mand ere bestemte imod Algier, hvortil 400 Transportskibe skulle være fragtede. Admiral Dupern skal føre Kommanden. Man siger ogsaa at den unge Hertug af Chartres, Hertugen, af Orleans ældste Søn, skal tage Deel i Expeditionen, De naturlige Begivenheder ere for nærværende Tid mere interressante end de politiske, især har man havt en Vinter i det sydlige Europa i Aar, som man vil kunne erindre sig, og paa hvilken man endnu bør kaste et lærerigt Blik inden man tager Afskeed med den. Saaledes skrives fra Madrid under 10de Februar, at man den 1ste d. M. havde efter flere Ugers Forløb faaet den opvarmende Sol at see, men Dagen derpaa kom Vinteren igien tilbage med den største Heftighed. Det sneete næsten i 24 Timer med en utaalelig skarp Nordenvind. Et saadant Sneefog var et ganske nyt Phoenomen for den nærværende Generation og indjog mange Mennesker en stor Skræk. Alle Levnetsmidler, Brændsel o. s. v. ere stegne i Prisen, fordi Londeveiene ere næsten ikke til at passere, da Sneen ligger mange Steder 10 Spanske Alen høi, og er desuden farlig fordi mangfoldige Ulve have udbredet sig over alle Provinser. J det Kongelige Lystslot Granja maae Tienestefolkene hver Morgen skyde ud af Vinduerne for at kyse dem. Biørnene have af Sult forladt Biergene i Santander og Asturien og udbrede sig i det flade Land. (Heraf følger da, naar dette er saaledes, at Biørnene ligge ikke om Vinteren i Dvale i Spanien som i de nordlige Lande.) Staden Guadalajara er en Pige paa 17 Aar bleven sønderrevet i Forstuen af en Biørn, som havde listet sig ind i Huset for at søge Føde; men Biørnen blev dræbt, en halv Miil fra Madrid har man fanget en ung Biørn og bragt den til det Kongelige Menagerie i Buen Retiro. Mange Mennesker i Landet ere frosne ihiel. Over Floderne kunne man passere allevegne. Mangfoldige Silkeorme ere dræbte af den strenge Kulde. J Provinsen Murcia, hvor det sneete i eet væk i 14 Dage og hvorpaa da Sneen hørte og en heftig Frost indtraf som varede i 8 Dage, ere næsten alle Citron og Pommerantstræer forfrosne og kunne kun bruges til Brændsel. J Staden Pravia i Asturien tør ingen vove sig ud af Huset saasnart Solen er gaaet ned, da hele Skarer af Ulve streife igiennem Gaderne, og brække ind i ethvert Huus, som de finde aabent, hvor de myrde Mennesker og Qvæg. Det samme meldes fra Staden Pola de Leng som ogsaa ligger i Asturien, hvor al Communication er afskaaret endog med de nærmeste Byer. Faar, Gedder og Hornqvæget omkomme i Tusindeviis, deels af Kulden, deels sønderrives de af Ulve, saa at man frygter for at i Provinsen Asturien ville alle disse Huusdyr blive ødelagte inden Foraaret. Ulvene, Biørnene og Vildsvinene trænge ind i Menneskenes Boliger. Selv i Overandalusien har Thermometret staaet 7 Grader under Nul, og flere hundrede Mennesker ere fundne døde paa Veiene især Muulæseldrivere. Geistligheden har nu foranstaltet offentlige Bønner i Anledning af denne uhørte Kulde; fra den 7de Februar er endelig et mildere Veir begyndt. – Fra andre Egne klages over Oversvømmelser, saaledes fra Cab len; under 19de Februar, Drivisen paa Rhinen, og Moselen har gjort stor Skade efterat Floderne ere optøede. Jsen er saaledes dreven sammen at den ligger paa nogle Steder 40 til 50 Fod over Flodens Leie, et Phoenomen som ikke ere omtalt i nogen Beskrivelse som forhen passeret. Landsbyen Ley er reent bleven ødelagt af Jsen. Mange Huse ere bortrevne, andre ere blevne reent kastede overende, saa at Taget vender nedad og Grunden opad. Mange tusinde Træer og Viinstokke ere blevne bortførte af Vandet. Ved Landsbyen Schevenningen ved Haag i Holland havde dan net sig en saa høi Jisvold i Udløbet af Maas Floden at man ikke kunde see det aabne Hav forden; men den 20de Febr. blev Volden bestormet af en usædvanlig heftig Flod, og Brandingen tørnede saa voldsomt imod den, at det lød som man hørte en fjern Kanontorden. Endelig brød Bølgerne igiennem med en frygtelig Magt, reve Jis stykkerne løs, eller sprengte dem i Luften saa at nogle af dem faldt ind paa Stranden. Denne Kamp varede 1 1/2 Time. Man meener, at disse Jismasser, som vare drevne ind paa Kysten, ere komne fra Polarhavet. – Der skrives fra Odessa under 6te Febr.: at i Nye Rusland og Bessarabien have i Fior 87 Stæder og Landsbyer været angrebne af Pesten, hvoraf 17 ere endnu spærrede; dog er den nu i Aftagelse allevegne. – J Erzenrum har der den 16de Decbr. været en Jldebrand i Serastirens Huus. Den Russiske Bataillon som laae i Huset, sluttede Jlden og reddede derved Byen, som ikke var saa let en Sag, da man i Erzenrum hverken har Sprøiter eller andre Slukningsred, skaber. Den Orden, som fandt Sted var et nye Syn for Asiaterne, som nu maae takke Russerne for Stadens Frelse. Ved det Caspiske Havs Kyster er Vinteren saa mild, at Træerne endnu have de deres Blade og mange Planter blomstrede ved Juletider. - Den 10de Febr. ankom Prins Chosrev Mirza til Tiflis, hvor Generalfeldtmarskal Greve Paskevitsch Erivansky modtog ham med militair Honneur. Jnden han afreiste fra Petersborg overleverede han til den Russiske Keiser, som Present fra sin Bedstefader den nærværende Schah, 18 Persiske Pragtværker. De indeholde de meest berømte Persiske Skribenters Værker, saaledes Firdusis Scha Named, Haf Divan o. s. v. De ere skrevne med en Skiønhed og decorerede med en Pragt, som maae opvække Forundring; Bladene ere indlagte med Guld, som afvexle med de yndigste Farver. Randene paa hvert Blad ere udpyntet med Løvværk og Blomster. Vignetterne ere ofte meget nette og Malerierne ret nydelig. Bindene ere lakerede, stærkt forgyldede og udpyntede med allehaande Figurer. - Greve Paskevitsch har indsendt 50 Orientalske Manuskripter som han har fundet i Erzenrum og Baynzed og 150 udsøgte Arabiske Manuskripter ere ankomne fra Rom ifølge den afdøde Russiske Ambassadeurs Greve Jtalinskys Testamente. – Den 13de Febr. rykkede de Garde regimenter, som havde været med i Krigen og udmærket sig i Løbegravene ved Varna, ind i Petersborg. Keiseren, Storfyrsten Thronfølgeren, Storfyrsten Michael og Prins Albrecht af Preussen reed dem i Møde; den unge Storfyrste var iført sit Regiments Uniform, sprængte med Hesten hen til det og hilste paa det. – Jfølge Beretninger i den Russiske Handelstidende indbringe deUralske Guldbiergværker 280 Pud eller 11,280 Pund Guld om Aaret, som beløber sig ongefær til en Værdie af 20,000 Kølniske Mark. Man har fundet Stykker gedigent Guld af 25 Punds Vægt.