JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Blandede Efterretninger. Det. Sching i Zürich, berømt ved sit Studium i Ornothologien, har søgt at opdage Lovene, hvorefter Fuglene i de forskjellige Lande af Jordkloden ere fordeelte. Det Land, i hvilket Fuglen lægger sine Æg, og udruger sin Angel, kan man, efter ham, betragte som dens Hjem. Jo mere man nærmer sig Polerne, jo mere finder man Fugle, der bestandigen opholde sig i disse Egne, og ere dem eiendommeligen tilhørende. Grønland har ikke en eneste Trækfugl. Island har kun en, der opholder sig Vinteren over paa Øen, og om Foraaret trækker sig til de nordligere Lande. Trækfuglen er hyppigst i Europas Middelpunkt, og i større Tal der, end i Jordens øvrige Deele. J Egnene imellem Vendekredsen udvandrer ingen Fugl, men norden eller sønden derfor finder Tilfældet Sted mere og mindre. Slægternes Forplantning skeer efter den Maalestok, som de finde Mangel eller Overflod paa Næringsmidler. Paa Spidsbergen gives kun en planterædende Fugleart, thi i denne sørgelige Bone frembyder Havet en større Mængde af Næringsmidler end Jorden, og de Landet omgivende Klipper ere derfor rige paa Vandfugle. (H. A. C. N. 86.) Afsendte fra de forenede Nordamerikanske Stater have d. 18 Juli 1825 sluttet en Fredstraktat med de vestligt for Missisippi ved Missouri og dens Bifloder omstreifende Ricara Jndianere i Ricara Byen ved Fortet Atkinson. Traktaten er af forskjellige af Ricara-Overhoveder og Krigere undertegnede med et Kors, thi skrive kunne disse røde Folk ikke. De føre Navne, omtrent i Jdeen lige med dem, der i Middelalderen bares af Krigere og Helte, saaledes hedder en Høvding: Stan au-Pat, der oversættes ved Blodhund, en anden Cacarme-ta, det er, den liden Bjørn; en tredie Stink dyret, en fjerde, den onde Bjørn. En af Krigerne hedder Hornbøffelen; en anden, Karl for sin Hat, o. s. fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
To for Videnskaberne vigtige Mænd ere nylig døde: I. Georg v. Reichenbach i München af et Slagflod, d. 21 Maj. Han var Direktør for Central-, Vei- og Brobygningsbureauet, Ridder af flere Ordener, blandt hvilke den danske Dannebrogsorden (24 Apr. 1817). 2. Martin v. Spiz, udmærket Naturforsker og Akademiker, bekjendt af sin Reise i Brasilien i Forening med Dr. v. Martius. Han døde d. 13 Mai i München; han var Ridder af den Bayerske civile Fortjenesters Orden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Man har i London i Vinter havt et min dre end 6 musikalske Underbørn, en Pige under Navn: The Infant Lyra, fire andre under Titel, de fire musikalske Systre, og en Dreng under Benævnelsen: den unge Apollo, hvilke alle mere og mindre besidde Talent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Nationalgalleriet i London er bleven beriget ved 3 Mesterværker af Poussin, A. Car rain, og Tizian, hvilke Regjeringen har kjøbt for 9000 Lstl. En Samling, som Sir Georg Beaumont forhen havde skienket det brittiske Museum bliver nu ogsaa forenet med National Galleriet, da Regjeringen har besluttet at sætte Galleriet under lige Bestyrelse som Museum, og at lade en Bygning derfor opføre ved den store Plads, der bliver ved Charing Cross, hvor Carl den 1stes berømte Ridderstatye staaer. Paa denne Plads vil flere andre Pragtbygninger opstaae. Northumberland-House, og St. Martins-Kirkens prægtige Portal vil udgjøre en Deel af denne Plads, som vel i Pragt vil blive en af de første i Verden. (M. Bl. 87.)Et Værk, der fortjener Opmærksomhed er: "Versuch einer Monographie der China, von Heinr. v. Bergen, Droquerie-Makler. Det har 8 Kobbertavler i Folio, og ti Tabeller. Be S. st. 4. Foruden botanisk videnskabelig skrivelse over Feberbarktræer afhandles deres Literatur, Historie, Surrogater, chemiske Undersøgelser &c. For Skakspils-Elskere anmelde vi et samme Spil vedkommende nyt Skrift: "Ben Oni, oder die Vertheidigung gegen die Gambitzüge imSchache, nach bestimmen Arten klassificirt. Mit einem Anhange – von A. Reingaum. Nebst einem Versuch einer Literatur des Schachspiels von Dr. J. D. A. Höck, Frankfurt a. M. 1825, gr. 8. Skriftet er recenseret i Allg. Lit. Jeit. Febr. 1826. No. 4344, af en Mand som i 10 Aar næsten hver Vinteraften har spillet Schak med en og samme Ven, næsten stedse Gambitspillet. Hr. Dr. Hocks Schach-Literatur indeholder ei mindre end 286 Skrifter, ældre og nyere Sprog,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Kjøbenhavns Børs, den 6 Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 228. Species 228.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Specier solgtes til 13 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 182 183 Rbd. Sedl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. - Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 100; Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. 6.6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 101 1/2 102 i Banco 4 pC. Dito nye..... 88 88 1/2 i Banco Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 5455 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-06
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, foret Exemplar paa Trykpapir. J Kjøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden mod tages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenh. VI. nam, oc 120000 Treogtyvende Aargang. No. 46. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 10 Juni 1826. Skjoldungestammen. Skjold plantede i Hertha-Lund. En Egegreen saa liden; Han satte den saa fast i Grund Til Trods og Værn mod Tiden. Og Grenen voxte frodigt opStod dybt og fast i Jorden, Og kneiste over Granens Top, Den høieste i Norden. Da Stammen fyldtes af en Marv, Som viste skjønne Kræfter, Og gik fra Green til Green i Arv Mangt hundred Aar derefter. Sin Kronetop skjød Egen frem Ved mange skjønne Grene; Da saae man klart i Herthahjem, Den groede ei blandt Steene. Den stod saa majestætisk skjøn J al sin Kraft og Fylde, Paa Herthavang, var stedse grøn, Lod sig af Dana hylde. Og mange kom fra fjerne Strand Hid under Egens Krone; Fandt Hertha, som det bedste Land Fandt Syd i Nordens Zone. Tidt Voldsmænd ned til Hertha drog For Kronen den at røve, Men Herthas Mænd dem djærvt modtog, Lod Sværdebid dem prøve. Og anaved stundom Orm dens Rod, Med Hensigt den at fælde: Dog Egen fast, urokket stod J herlig Kraft og Vælde. Og blæste Storm og Hvirvelvind End over Herthas Lunde, Blev Hertha lige fro i Sind, Ei Egen rokkes kunde. Ved Vold og List og Vaabenleg Dør Stammen ingensinde, Men faldt Du end, Du Konge-Eeg, Forgaaer dog ei Dit Minde, Saa mangen Green for Øxen faldt, Som voldte Hertha Klage, Men skjøndt Dødshugget Stammen gialdt Den kraftfuld blev tilbage. Du grønnes stedse, Eeg paa ny, Ei seer man Dig i Dvale: Hvor født hen under Dig at tye Og boe i Herthas Dale! Ja, herligt breder Du Dig ud Hen over Herthas Lande! Ved Dine kraftopfyldte Skud. Vil Du end længe stande. Kneis da, Du Konge-Eeg i Nord, Tænd Hjerterne i Flamme! Svind seent fra Herthas skjønne Jord, O, Du Skjoldungestamme. H. F. Martensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Jagttagelser paa en Luftreise. Hr. Green, som i England nu foretager sig hyppige gerostatiske Tog, deels alene, deels i Selskab med sin Søn og andre Personer, giver følgende Beretning om de Phænomener, han har iagttaget paa sin sidste, heldigen fuldendte Reise i de øvre Regioner: Formedelst det stormende Veir var jeg bange for, at Ballonen, naar den hævede sig, skulde drive ind paa de nærliggende Huse, og for at beskytte os mod denne Fare, lod jeg den fylde langt stærkere, end det ellers havde skeet. Paa Grund af denne Forsigtighed fik den en saadan Løftekraft, at den med forbausende Hu tighed, og næsten i perpendiculair Retning, snart naaede en betydelig Høide, hvori en Skye betog os Udsigten til Jorden. J nogle Minutter passerede vi igjennem adskillige, ovenpaa hinanden dyngede Skyer, hvoraf den underste, som sædvanlig, var meest tyk og nigjennemsigtig, men derpaa kom vi pludselig i et Luftstrøg, som var uformørket af Skyer og Taage, og hvor Solen, skinnede i reneste Glands. Snart følede vi en overordentlig Hede, eftersom Soelstraalerne concentrerede sig og bleve kastede tilbage paa os fra Skyerne nedenunder os, saa at Thermometret inden faa Minuter steg fra 50 til 70 Grader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Hvad jeg blandt min afdøde Farbroders Papirer har fundet, som kunde tiene til Sprogets Reenhed og Tydelighed, helst i saadanne Ord, som oftest af Skribenterne bruges feil, har jeg anseet at staae paa sit rette Sted under Ordet selv, f. Ex. forbyder, jeg forbød, har forbudt, byder, befaler at noget ikke maa skee. NB. dette Verbum m. fl. som have Negationen hos sig selv, bruges urigtig af en Deel Skribenter, som forbyde at ingen maa kaste Skarn paa Gaden, er urigtig, og bør hedde, forbyde at kaste &c. Ligeledes: "forbyde ikke at begrave de Døde, bør hedde forbyde at begrave &c.; forbyde En at gjøre noget, men ikke, at han maa giøre det &c., ligeledes forebygger, hindrer, afværger. Dette Verb. har ligeledes Negationen hos sig selv, hvorfor det er urigtigt at sige forebygge, at noget ikke skal skee; det bør hedde, forebygge at noget skal skee, forebygge at ingen af de anordnede Skikke skal overtrædes bør hedde: "at nogen af &c. Disse og flere saadanne Anmærkninger, der tjene til at lære at kiende Sproget tilgavns, og hvorimod der daglig og hyppig syndes, endog af øvede Skribenter, bør jeg troe vil være kierkomne, om de end ville tage noget Rum op, som ellers blev sparet, thi mig forekomme de af megen Betydenhed. De ville overalt ikke være saa mange, at jeg jo havde ønsket flere. Videre veed jeg ikke at tillægge, foruden et Ønske der angaaer min egen Person, det nemlig, at Selskabet vilde have samme Gunst for mig, som jeg veed det har været ædelmodig nok at vise imod andre, at forunde mig strax enten det halve, eller noget af det tiltænkte Honorarium, hvorved jeg kunde sættes istand til at forskaffe mig nogle Hielpemidler som jeg for Tiden savner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Kiøbenhavn d. 25 Nov. 1804. ærbødigst J. Baden. P. S. Efterat dette var sluttet falder mig et nyt Skrift i Hænder, nemlig P. N. Skougaards confiskerte Beskrivelse over Bornholm, hvor jeg finder en Ortografi indført, som det maatte tillades mig par curioritet at anføre nogle Exempler af: Eksempel (Exempel.) S. 5. seks (ser) S. 7. Kvadratmil Qvadratmiil) ib. – hertillands (her til Lands) S. 9 istandtil (i Stand til S. 10 – Elsport (Ex port) S. 12 – straks (strax) S. 15 - Vækst 5 – bekvemt beriget (Vextriget) S. 17. qvemt) S. 25 - moksen (moxen) S. 26. Misvekst Misvext) S. 27. - Men jeg skammer mig ved at opholde Selskabet med mere af denne Surdei, hvoraf Bogen vrimler heelt igiennem. Dette viser hvor trængende en Ordbog er, og hvor stor Skade en Sprogfordærver kan giøre; thi dette er gandske a la Seidelin, hvorom jeg beder fri os kjære Herre Gud! Viinavl i det Venetianske. Viinavl, Skovkultur og Kornavl staae i Jtalien i nøjeste Forening. Man seer ikke Skov og Viinhave, men alt er Kornmark, Skov og Viinhave. Kornmarkerne ere inddeelte i lange Fiirkanter, som gaae fra Nord til Syd, 300 Fod lange og 100 Fod brede. Af en slig Firkant bliver et Stykke fradraget, langs den østlige og vestlige Side, som er beplantet med Træer og Viinstokke. Er Jorden højlændet, plantes Nøddetræer, El, Ahorn, Ask i 12 Fods Afstand, i stid Jord plantes Piil og Poppel i 15 Fods Afstand. Paa Sydsiden af hvert enkelt Træ plantes, 1 1/2 til 2 Fod fra Træet, tre til fire Aflæggere, nogle Tommer fra hinanden, i et stort Hul, fyldt med gammelt Møg og Blade, sammenblandet og vel sammentraadt. Aflæggerne ere 2 til 3 Fod lange og have neden til 4 til 6 Tommer lang et Stykke af det gamle Træ som en Krykke. Deraf sættes 3 af Længden i Jorden, at blot to Øjne staae over Jorden. Den hele Rad af Træer staaer i et Beed, 4 Fod bred, som omgraves hvert Foraar, og gjødes ofte Det besaaes med Hirse, Bønner og des. To Gange om Aaret, i Marts eller April, og i September eller October afluges Ukrudet i Bedene, men Viinrankerne røres ikke i tre til fire Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
J det fjerde, eller bedre i det femte, Aar afskjæres alle Viinrankerne lige til Jorden. Træerne kappes eller stynes 6 til 7 Fod over Jorden, at de kan udbrede sig i Grene og ei skal blive forhøie. I det femte Aar trækkes Viinrankerne fra et Træ til det andet. De gamle Viinanker afskiæres tæt ved Stammen; de ny Skud, hvoraf 7 til 8 udvælges, og som paa en Sommer kan voxe 15 til 20 Fod i Længden, slynge sig op med Træet. En slig Plantning kan blive meget gammel. Jeg kjender een paa 6 1/2 Camp(en Campus er 6 Skpr. Land, hvor Viinankerne slynge sig om Nøddetræer, den er nu 177 Aar gammel og gav i Høsten 1821 hundrede og fem og fyrretyve Mastelli Viin. En Mastellier fire Spande Viin, eller saa meget to Karle kan bære. J October ere Druerne modne og afplukkes. Druerne samles i Kurve og be res til et Kar, af Udseende som et Bagertrug eller Saltetrug, der har i Bunden et TaphulJ Truget stige to Mand med bare Been og træde Saften ud af Druerne; bestandig kommes flere Bær i Truget. Den udpressede Saft ud lades af Truget i et understaaende Kar. Vinen bæres derfra i Spande i Kielderen og kommes paa Fadene, hvor den skal gjære, derfor staaer Spundshullet indtil sidst i November aabent, og dagligen tilhældes frisk Viin i Fadet, eftersom det fordunster. Derpaa tilproppes Spundshullet vel og bedækkes med Aske. J Mai af tappes Vinen paa andre Fade og Bærmen benyttes til Brændeviin. De udpressede Viinbær, benyttes til Viinmost, til Eddike, til Brændeviin, eller de nedslaaes i Gruben som Mast, til Føde for Faar. i Slutningen følger.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Jndenlandske Efterretninger. Hr. Prof. C. Hornemann har havt den Ære, at male Deres Kongel. Høiheder Prinds Frederik Carl Christians og Prindsesse Wilhelmine Maries Portraiter, saavel i Miniatur som Pastel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
J Anledning af den for hele Landet glædelige Dag d. 28 Maj lod Abbedissen i det Adelige Konvent i Jtzeboe, Hs. Durchl. Prindsesse Juliane af Hessen, paa sin Bekostning, 100 Fattige, størstedelen gamle Mænd og Koner, af Stadens Distrikt, beværte med et vederqvægende Middagsmaaltid i den med grønt Mai udpyntede Ladebygning i Slotsgaarden, og beærede selv Forsamlingen med sin høie Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Odense, d. 6te Junii. Den afskyelige Baden i Canalen her ved Odense har atter iaar bragt Døden et Offer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
J Søndags druknede saaledes et ungt Menneske, der var dum nok at gaae dybt i Vand uden at have lært at svømme - og den bedste Svømmer kan ikke være sikker for paakommende Krampe, der kan reise sig af indvortes Aarsager. Nu er her dog tvende velindrettede Bade Anstalter, i Aaen og i Stranden ved Stige; men naar Politi=Anordninger ikke kan hielpe, at holde den ufornuftige Ungdom fra at sætte Livet i Fare, maa man dog vente, at Exemplet af de mange, der drukne udenfor Badeanstalterne, dog omsider skal drive de Badelystne til at søge de lukkede Badeanstalter, der kan nydes for saa godt Kjøb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Blandede Efterretninger. Den russiske Literatur har nylig faaet en i sin Art mærkelig Bog. Det er nemlig Statssekretær Krapomiskes i St. Petersborg udgivne Dagbog. Forfatteren var, hele ti Aar igjennem, Sekretær hos Keiserinde Catharina 2d., og han optegnede med en uefterlignelig Nøiagtighed, som man ej i nogen Hoftidende har Mage til, ethvert Ord, som denne Fyrstinde talte, hvad det behagede Hendes Majestæt ved Toiletten eller i Hoscirklerne at tale, læses her vidt og bredt. Jkkun synes det desværre at den keiserlige Boudoir har været lukket for Sekretairen. J det mindste nævner han ej et Ord derom. Var Keiserinden endog i ondt Lune, saa læser man hos Sekretæren med en Elipse, værdig en Tacitus: "J da en slem Dag." Havde alle Russers Herskerinde havt en slet Nat, saa heder det: Man har ikke sovet godt. For ethvert Ord, der er udgaaet af de keiserlige Læber, bærer Sekretæren en saadan Ærefrygt, at han ofte har meddeelt dem i selve det franske Sprog, naar han havde Frygt at der var Fare for, at det Eiendommelige i Udtrykket skulde tabes ved Oversættelse i det Russiske. Saaledes har Krapomisky ikke undladt at bringe for Efterverdenen, at Keiserinden engang sagde til ham: Vous trot ter bien, malgre votre embonpoint. Om Keiserinden skjendte paa ham, om hun havde lidt Løier med ham, om han tillod sig et fiin Smigrerie, en liden Skjerts, om alt giver Dagbogen samvittighedsfuld Kundskab. Er nu denne russiske Dangeaus Meddelelser end ei af stor Betydenhed, saa lærer man dog at kjende det russiske Hoflevnet paa bemeldte Tid. Man seer Keiserinden, hvorledes hun spiller med dramatiske Ordsprog, hvorledes hun lader føre Krig mod Sverrig, hvorledes hun giør Lovbøger, og lader Erobringer gjøre, hvorledes hun førend Krigens Udfald zittrede i det samme Øjeblik, hun skrev Satyre paa den svenske Konge. (Lit. Conv. Bl. May 113.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Til den saa høist interessante Dronnings Maria af Skotland Historie ere vigtige Oplysninger udkomne i Hugh Campbells Værk, som noget forkortet er udkommet paa tydsk under Titel, Liebesbriese der Königin Maria von Schotland an Jacob Carl von Bothwell, nedst ihren Liebessonnetten, Checontracten und andern Ur kunden. Aus dem Englischen des Hugh Campbell. Leipzig 1825. 2 Dele. 8 med Dronningens Brystbillede. J en Jndledning læses det vigtigste om Historien med bemeldte Kjerligheds breve, om deres Opdagelse, om den liden Guld kasse hvori de bevaredes m.m. (Om Skriftet. see Lit. Conv. Bl. May, 119-120.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Ved de smagfulde, de gamle Vaser efter lignende Former af Porcellain Arbeide i nyere Tider ere de etruriske eller rettere sagt, gammel græske Vaser ogsaa blevne det større Publicum bekjendte. J Jtalien udkommer Tid efter anden Skrifter over deres Oprindelse og Bestemmelse. Inghirami, hvis ypperlige Værk: Monumenti etruschi nu er, efter de nyeste Efterretninger, sin Fuldendelse nær, udgav først i Aaret 1824, Raggionamento angli antichi vasi fittili Polygraphia Fiesolana 8. - Ogsaa er udkommet af Sebastiani Campi: "Osservationi, hvorefter Etruskerne, i Oprindelse, Sprog og Literatur skulle være ganske forskjellige fra Grækerne, men sildigere indgivne Indaanding af Grækerne, og derved stegne til overordentlig Kultur i Kunst og Videnskab. München, som ved sin Konges stormodige Sands for Kunsten, allerede glæder sig ved mange Kunstskatter, erholder nu ogsaa, siger man, en talrig Vasesamling og andre i det forrige Magna-Græcia fundne Kunstskatte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Det er, for at alle disse Samlinger og de mangfoldige Instituter kunne desbedre blive anvendte, og de i Virkekredse ved dem staaende mange fortreflige Mænd kunne have Foreningspunkt til Landets Tarv i det Hele, at det er besluttet, at det af Ludvig den Rige 1459 stif rede, 1472 i Jngolstadt d. 26 Juni indviede, og ved Begyndelsen af dette Aarhundrede til Lands hut forflyttede Universitet, skal forlægges til Hovedstaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Ved en Jldebrand i Eimbeck afbrændte foruden en Kirke, Skole, et Sprøitehuus og et Bryggerie, endnu 164 Vaaningshuse og 319 Bagbygninger. J Wahrenholz i Amtet Giffvorn sikke Vachendorf) lagdes Natten til den 20 Mai 12 Vaaningshuse og 23 Sidebygninger i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Kjøbenhavns Børs, den 9 Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 229. Species 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 1831 – Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Svenske Sedler 2 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 82 82 1/2 Rbd. Sedl. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. 712 72 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 99 Rbd. Dito Dito. Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. 2 Rbd. 16. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 101 1/2 102 i Banco i Banco. 4 pC. Dito nye... i Sedler Asiatiske Actier ...... 55 551 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-10
Af dette Blad udkomme ugentlig to Runer J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, for et Exemplar paa Trykpapir. J Kjøbenhavn i Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden mo tages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet N. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. aa 100000 Treogtyvende Aargang. No. 47. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 13 Juni 1826. Atterbom til Peder Hjort. *) Blandt Glas ne som Din Skaal her frydfuldt klinge, Dig hilser eet, som Fordumsdage nær. En gammel Ven er kommen Dig at bringe Endnu en Klang ifra vor Romerfærd, End vore Hjerter banke lige unge, Som da vi skiltes ved Casertas Slot, End helliges som da Dit Bryst, Din Tunge, Til Sandheden og til Olivia blot. Og om Din skjønne Arne; hvilket Under Har mødt Din svenske Gjæst med natlig Syn Jtaliens Himmel og Jtaliens Lunde, Ret som ved Troldom sunkne er fra Skyen, Hvor milde Vinde liig Zephyrer lufte, En skyfri Himmel smiler ned, liig der, Og mørke Vover lee, hvor Roser dufte J Lys, som fuldere end Nordens er. det paa Næsbyeholm d. 19de Juli 1826. *) Digtet paa Næsbyholm d. 18de Juli 1826. Forf. Ja denne Borg, hvis tause skjønne Haller, Af Kjæmpe-Poplers Vogter aabnes os, Og dette Vandspring venligen paakalder Os Romerlivets Leeg ved Maanens Blus, Og denne skjønne Nat med sine Drømme, For Nattergalens hulde Qval og Lyst, Og denne Viin, som af Krystalen strømmer, Med Digtens Aande og med Glædens Røst. Og disse elskede Provence-Sange, Som nys vi har fra hulde Læber hørt, Og Fuglens Slag, som tusind tusind Gange, Mit Hjertes Strænge har, liig Harpens, rørt, O Broder, hvor det alt i Mindet tænder En stjernfuld Aften fra den svundne Dag, Da ogsaa jeg var Solens Barn i Lænder Hvor den allene tæller Hjertets Slag. Dog disse stolte Bøge, disse Linde, Saa herligt voxe blot i Danas Park, Fra hende aandes disse Blomstervinde, Af hendes Gaver svulner denne Mark, Du Lyk lige, den milde Skjoldmøe binder Dig nu en trofast Søn i Moderfavn, Og Alt, hvad her Dit Blik, Dit Hjerte finder, Det minder overalt om hendes Navn. Ak, altid Nordens Sønner atterkomme, Fra Velsklands Myrther og dets Blomsterflor, Snart vorder ham paa hellige Skatte komme, Det Sted, hvor han ej lærte stamme Moer, Hvad er den Dal, hvor Arno=Bølgen finder Den Høi, hvor Vanderen Rom og Havet seer, Vel imod Barndoms-Hjemmets hellige Minder, Hvor Freia kysser – og hvor Barnet leer. Saalænge ædle Sagars Lyd Dig glæder, Som sad Du selv ved Waldemarers Bord, Saalænge ørnligt deres Skygge træder.