JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-01
Aphorismer. Der gives et Trylleord, som letter Fyrsternes og Statsstyrernes Omsorg, medens det dæmper Nationernes urolige Ønsker: Tillid er dets danske Lyd Hvor denne er Grundvolden for Fyrstens Forhaabgninger og vender hans Hjerte til Folket; hvor dette ler besjælet af Tillid til Den, som Forsynet for gundte en stor Magt, men ogsaa paalagde et stor Ansvar, der staaer det vel til med Landet, der skri Regenten og de Regjerede Haand i Haand sikker fremad mod det Fuldkommenheds Maal, Menneske enheden stræber efter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
De hollandsk belgiske Stridigheder staae endnu ved Aarets Slutning paa samme Punkt, som ved dets Begyneidelse, men uden Tvivl er deres Afgjørelse meget nærmere nu end dengang. Den bestandigt fortsatte væbnede Tilstand, at hvormed Holland Aaret igjennem har søgt at imponere, har fiimod dets Slutning taget en bestemtere Caracteer, og uden Tvivl har Prindsen af Oraniens Besøg i Berlin, under Keiseren af Ruslands Ophold der, herpaa havt en mægtig Jndflydelse. Denne Sag vil nu neppe blive protocolleret til Ende, og kommer Sværdet til at understøtte Diplomatiken, vil det meget beroe paa Energien i Belgiens Forsvar, om den skal afgjøres mellem de stridende Parter alene, eller antænde en mere om sig gribende Krigslue.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Medens i denne Spænding Holland dog i det mindste vedligeholder Rolighed i det Jndre og kun haardt føler den Tryk, som de vedvarende krigerske Demonstrationer medføre havde Belgien i April Maaned ogsaa at kæmpe med indre Uroligheder, som udbrøde i Bryssel, Lowen og Antterpen, og kun standsedes ved den væbnede Magts betimelige Mellemkomst. Det er vel uvist, hvorvidt den beskyldning mod det Oraniske Huus, at det skulde have været An stifter af disse Folkebevægelser, ubetinget fortjener Tiltro, hvormeget det ogsaa kan stemme med dette Huses Jnteresse og Ønsker, om Kong Leopolds Popularitet kunde lide nogen Skaar. Af Vigtighed vare disse Begivenheders Følger ikke men de forskjellige Partier benyttede dem til at sige hinanden gjensidige Bitterheder, og denne Taktiks Følger plei først længere hen i Tiden at yttre sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
J Polen hersker Gravens Stilhed. Reorganisationen af den saa dybt rystede Orden kræver smertelige Offre, og Europas, offentlige Tidender ere opfyldte med Fortegnelser over de Ulykskelige, som maae bringe dem. Ved Warschau har Keiseren paa sin Gjennemreise inspiceret det Citadel, hvorpaa der daglig arbeides af 20000 Arbeidere, og som skal indbefatte alle den nyere befæstnings-Kunsts Fordeele. Hans Ophold i Warschau var kort, men hans Reise gjennem Polen ikke videre ledsaget af noget Optrin, der kunde vidne om, at de derom i Forveien yttrede Bekymringer havde nogen solid Grund.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
J Skandinavien gik Aaret hen i Ro og denne forstyrredes i det Mindste ikke af politiske Symptomer, naar man ikke hertil vil regne saadanne Begivenheder af mindre Betydning, som den Lindebergske Sag og nogen Uenighed mellem Stænderne og Sverrigs Rigsraad, som endnu vente paa Afgjørelse. Desto mere hjemsøgtes de forenede Riger, især Sverrig, af Cholera, der som en sand Landeplage, hærgede mange af Rigets Stæder, dog fornemmelig Stockholm og Gothenborg, og bortrykkede mange Mennesker afsialle Stænder, indtil den omsider gav efter, og nu kun yttrer sig i saare enkelte Tilfælde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Oversigt over det henrundne Aar. 10000 10000000 2000000000 a 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
England. Af egentligt Nyt har Posten Jntet bragt. J England, vedbliver Peel efterhaanden at complettere Ministeriet, og Udnævnelserne bekræfte mere og mere den Formening, at Ultra-Torverne ville komme til at udgjøre Cabinettets Hoved bestanddeel. Om Parlementets Oplysning forinden Decbr. Maaneds Udgang nærer man ikke længer nogen Tvivl, og Bladet Standard beretter med Bestemthed, at denne Forholdsregel vilde blive taget, enten den 26de eller 27de, Mod dette Skridt fremsætte nogle af Bladene derve Op positioner, og gaae endog saa vidt, at minde Kongen om, i paa hvilken Side Seieren forblev, da Carl den 1ste vovede i Kampen imod sine Parlamenter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Bladet Times har nu fundet det rette Øieblik til, uden 3 Tilbageholdenhed, at kaste sig i det nye Ministeriums Arme. Til at erklære sig i saa Hensende, benytter det Beretningen som en Tildragelse i London-Tavern den 26de, hvor nogle Foranstaltninger af Torverne, for at samle Underskrifter paa ren Adresse til Kongen, hvori hans Prærogativer ved Udnævnelsen af Ministre anerkjendes, bleve hindrede ved de Liberales, eller, som Times kalder dem, en Hob Anarchisters, Mellemkomst. Det yttrer sig nemlig herom saaledes: "Hovedstaden har hele Gaarsdagen befundet sig i en feberagtig Tilstand, som foranledigedes af Begivenhederne i og om London-Tavern. Den Tanke har grebet Alle, at Enhver, i der besidder Noget, uanseet hans politiske Meninger, maa vilke undertegne denne Adresse til Kongen, og understøtte det nærværende Ministerium af al Magt, som det eneste Middel til at sikkre sig mod Pøbelens Herredømme."
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Marquis v. Londonderry er udnævnt til Gesandt ved Hoffet i Petersborg. Han har engang været Gesandt i Wien, men viste sig saalidet skikket til denne Post, at hans Broder Lord Castlereagh maatte kalde ham tilbage. Det er vel Spot at man udleder hans Udnævnelse til Posten i Petersborg, fra Robert Peels og Wellingtons Bekymring for, at han kunde compromittere Regjeringen i Overhuset, hvis han under nærværende Omstændigheder forblev der.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Subskriptionen for Bladet National er snart til Ende8300 Fr. ere indkomne og, i Tilfælde af Overskud, skulle de for politiske Forbrydelser eller Forseelser imod Pressen, fængslede Personer, nyde godt deraf. Medens National Oppositionen her finder et Terrain at agere paa, har La sitte atter igjen aabnet sine Søndags-Soireer, som næsten udelukkende besøges af Medlemmer af Oppositions=Partiet Kammeret, og disse Forsamlinger kunne da ansees som en Art forberedende Møder, i hvilke Oppositionen over sig den Kamp, den agter at aabne, mod det ministerielle Mod stands-System, efterat det har viist sig, at de Forhaabninger, man byggede paa tiers-Partiets Energie ved den sidst bestaaede Kamp, bleve skuffede. Maaskee aner Regieringen allerede Faren for det nærværende Cabinet, naar denne Kamp først ret begynder, thi Talen er allerede om, at lade Conseilets nærværende Præsident gjøre Plads for MarschaSoult, ved hvilken Leilighed Ministeren Guizot ogsaa vilde komme til at afgive sin Portefeuille. Hvorvidt denne Efterretning, som Bladet Messager meddeler, er grundet eller ikke, vil snart vise sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Ostindien. J en Skrivelse fra Calcutta af 2den August omtales med Bekymring det Uveir, som trækker op i Persien, og truer med en Borgerkrig, som maaskee og føie Tid vil nærme sig Jndiens vestlige Grændser. Efter denne Skrivelse var den i Persien udbrudt førend den gamle Schach Død, hvilket ogsaa stemmer med en Efterretning over Wien i Følge hvilken Persien allerede er Skuepladsen for de blodigste Begivenheder, som i alle Retninger hærge det ulykkelige Land.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Kjøbenhavn, den 27de Decbr. Der har alt i længere Tid været Tale om Forberedelser, til en stor festlig Forsamling i Anledning af de her tilende bragte Valg. Red. har nu modtaget følgende authentiske Meddelelse om hvad der i denne Henseende har været foretaget, og Grundene hvorfor en saadan Fest sandsynligviis ikke vil finde Sted. "Den almindelige Tilfredshed, der i Hovedstaden har yttret sig over Udfaldet af de foretagne Valg af Deputerede og Suppleanter til Provindsialstændernes Forsamling, har foranlediget adskillige Mænd af forskjellige Borgerclasser til at henvende sig skriftlig til de af Stadens de lesputerede Borgere, der ikke selv ere Deputerede eller Suppleanter i Stændernes Forsamling, med en Opfordring til at foranstalte en festlig Sammenkomst for Stadens Jndbyggere, for paa denne Maade offentlig at tilkjendegive Borgernes Glæde over det heldige Udfald af Valgene. - Med Hensyn til det saaledes fremsatte Ønske, have de vedkommende deputerede Borgere i deres Svar yttret, at de alle føle den størst mulige Attraa til at give deres valgte Medborgere Beviser paa deres Tilfredshed med de trufne Valg og paa de Forhaabninger, som knytte sig til disse; men de have derhos beklaget Vanskelighederne ved for deres Vedkommende at stille sig i Spidsen for den paatænkte festlige Sammenkomst, eftersom den vilde blive at betragte som en almindelig Borgerfest, hvortil enhver Borger og Jndvaaner maatte have Adgang, medens paa den anden Side Antallet maatte være begrændset og afhængigt af det Locale, som kunde erholdes. De have derhos yttret, at de Mænd, fra hvem Opfordringen er udgaaet, maaskee selv kunde finde Anledning til at foranstalte en saadan Fest og saaledes give dem Leilighed til, ved Deeltagelse i samme, at yde de Medborgere, hvem det ærefulde Kald blev til Deel, deres Hyldest. - Da de, fra hvem Planen først er udgaaet, fuldkommen dele de deputerede Borgeres Anskuelse, at en Fest i den nævnte Anledning, efter sin Natur, burde være en almindelig Borgerfest, men den vanskeligen vilde faae denne Caracteer, naar den gik udfra nogle private Mænd, og da derhos de af de deputerede Borgere berørte Vanskeligheder sandsynligviis vilde blive end større for de private Entrepreneurer, saa have de heller ikke troet at burde stille sig i Spidsen for et saadant Foretagende, men de have meent, at en Bekjendtgjørelse af det i denne Anledning passerede, saaledes som det ved disse Linier finder Sted, vilde kunne ansees som en offentlig Yttring af den almindelige Tilfredshed, hvormed Valget af Hovedstadens Oeputerede og Suppleanter er blevet modtaget og tjene disse til et nyt Vidnesbyrd om den levende Jnteresse, der tages i den Virksomhed, de kaldes til at udøve." Kbhyst.) Som man erfarer, er det ikke en enkelt Artikkel i Fædrelandet, men det hele Tidsskrift, som er sat under Generalfiskalens Tiltale, saa at flere Personer torde blive indviklede deri. Dette er den første Tendentsproces som Danmark har havt, og egentlig den første Trykkefrihedsproces af nogen Betydenhed. Hamb. C.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Etatsraad Treschow, en meget liberalfindet Mand, er som Generalfiskal bleven sat i en eiendommelig Stilling. Da Hr. T. formodentlig bliver Stændernes Præsident, og i alle Tilfælde er en af sammes betydeligste Medlemmer, er man almindelig spændt paa hans Forhold i den nu forestaaende vigtige politiske Proces. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Islandsk Kjøbmand Sivertsens Bo er overgivet til Skifterettens Behandling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Vor Landsmand, den talentfulde Billedhugger og Medailleur Christensen, er kommen hjem fra Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Kjøbenhavns Havnepriser, den 27de December. Sjell. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Dansk Rug, 3 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, rad. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 4 Mk. 4 sk. Byg, brad. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 10 s. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Havre Ærter 3 Rbd. 5 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Holst. Smør 48 Rbd. - Mk. - s. a 56 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Ditto 38 Rbd. - Mk. - s. a 52 Rbd. - Mk. - s. Sjell. Ditto 38 Rbd. - Mk. - s. a 50 Rbd. - Mk. - s. Alt i Sedler og Tegn pr. Tde. Bøgebrænde pr. Favn 10 Rbd. 4 Mk. - s. a 11 Rbd. - Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 30te December. Hamborg 2 M. - a vista 206. Species 206 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 170; a 171 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 46 a 46 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90, a 91 Rbd. Sedler. Ditto Ditto 8 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Son af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 101 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 101 1 r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 72, a 73 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Hamborg, den 30te December. Bordeaux 1891. Petersborg 9 13. London 2 M. 13 Mk. 6 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 8 s. Madrid 457. Cadix 46 1/8. Lissabon 52. Amsterdam 2 M. 36, 15, k. S. 36. Kjøbenhavn 206 1/2. Species 3/4 pCt. bedre. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Viborg. Den 1ste December blev i den kal. Landsoverret Graver Pedersen Wandting af Hestkjer tildømt at meddele Han J. Jerne af Skjern Sogn Skjødet paa en Gaard og en Engparcel. Ved Bølling og Nørre Herreders Ret var Førstnævnte paalagt samme Forpligtelse, dog at hans Forpligtelse, hvad Engparcellen angik, skulde være afhængig at hans Eed. S. D. stadfæstedes Ulfborg=Hinds Herreders Extraretsdom, hvorved Jens Pedersen, sigtet for at have mishandler Kreature og for Tyveri, er tilfunden at sættes under sikker Forvaring efter Øvrighedens Foranstaltning. S. D. bleve Jens Jdsen Mikkelsen og Hustrue af Vium Mark, tiltalte for Tyveri, dømte til Fængsel paa Vand og Brød, den Første i 6 Gange 5 og den Sidste i 4 Gange 5 Dage. Ved Lysgaard og Hids Herreders Extraret vare de dømte at hensættes som Forbedringshuusfanget til Arbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus, den Først i et Aar og den Sidste i 8 Maaneder. S. D. er Kirsten Pedersdatter for Tyveri, Betleri og Løsgængeri dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Gange 5 Dage. Ved Hjerm Ginding Herreders Extraret var Straffetiden bestemt til 6 Gange 5 Dage. S. D. er Morten Hansen for Hestetyverier m. m. dømt ligesom ved Løve Herreds Ret, at stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide sin Livstid. 1 Den 8de Decbr. er Hjørring Kjøbstæds Politiretsdom stadfæstet, hvorved Slagter Jens Chr. Vindslev, for paa Gaden at have overfaldt Garder Chr. Jørgensen og dibragt ham Saar i Hovedet, er tilfunden at bøde 3de 6 Lod Sølv, og Erstatning for Lyde, Skade, Cuur og Pleie. S. D. blev en inden Horns Herreds Ret afsagt Dom stadfæstet, hvorved det er gjort afhængig af Søren Pedersen, Nysholt i Gjerum Sogn hans Eed, om han bør betale til Søren Christensen Hullet sammesteds 100 Rbd. Sedler, som denne vil have laant hiin for 16 Aar siden. S. D. er Hans Christian Jochumsen Monratus, sigtet for at have stiaalet et Par Børnestrømper, frifunden for Actors videre Tiltale. Ved Aalborg Kjøbstæds Extraret var han dømt at arbeide som Forbedringshuusfange i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. S. D. blev Ane Marie Pedersdatter, tiltalt for anden Gang begaaet Tyveri samt Løsgængeri, dømt, ligesom ved Lysgaards og His Herreders Extraret, at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt= og Forbedringshuus i 2 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Den 15de December er Sognepræsten i Lemb tilkjendt, ligesom ved Bølling og Nørre Herreders Ret, Tiende af nogle Nymølle i bemeldte Sogn tilhørende Jorder.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Blandede Efterretninger. Fra Jveho skrives under 20de Decbr. Jgaar var det den mærkværdige Dag, paa hvilken Hertugdommernes Statholder, Landgrev Carl, havde tilbagelagt sit niende Decennium. J det herværende Casino klang de fyldte Glas paa hans Velgaaende, med de varmeste Ønsker for hans Sundhed; men den meest rørende Høitidelighed fandt dog Sted i Vaisenhuset, hvor den Durchlauchtigste Datter af vor Tidsalders Nestor blandt Fyrsterne, den høiærværdige Abbedisse, Prindsesse Juliane, havde forsamlet 24 af Klosterets ældste Fattige, baade Mænd og Kvinder, blandt hvilke sen 91naarig Kone, omkring sig, og vederqvægede disse i sin egen og i flere ædle Damers Nærværelse, med et herligt Maaltid; hædrende den gamle Faders Alderdom i Oldinge nes Forsamling, og hædrende under religiøs Sang den Uendelige, som aldrig selv ældes, og som aldrig lader de Alderstegne mangle Støtte og Glæde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
J Fyen er det kommet til Proces i Anledning af Valg mødet i det 15de Landdistrict. En betydelig Deel af de Vælgende havde til et vist Moment givet en Arvefæster deres Stemme som Deputeret, saa at han havde et overveiende Antal af Stemmer for sig. Da indtraf den Omstændighed, at, idet Valgene foretoges i en Kro, udspredtes det Rygte, at den omtalte Arvefæster var under Justitiens Tilsitale, og at derfor Valget af ham vilde ansees for ugyldigt hvilket Rygte almindelig erklæres for grundfalsk - heraf blev alligevel Følgen, at Manden fra det Øieblik af ingen flere Stemmer fik, og hverken blev Deputeret eller Suppleant. Han har senere indstevnet Vedkommende for den Politiret, og nedlagt Paastand paa Æresopreisning. Sagen er ikke blev forligt, men svæver for Retten.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Da Overkrigscommissair Frederik Jensen Selchau ved en af Kjøbenhavns Politiret afsagt Dom er for begaaet Tyverie bleven anseet med 18 Maaneders Arbeide i Kjøbenhavns Forbedringshuus, har det behaget Hs. M. Kongen at kassere den, bemeldte Jensen Selchau under 25de Febr. 1828, forundte Bestalling som Overkrigscommissair.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Det kgl. Museum for nordiske Oldsager er senest af Fru Justitsraadinde Hillerup til Børglumkloster bleven foræret nogle der paa Gaarden henstaaende Fragmenter af et udmærket Alter, der forhen har tilhort det derværende berømte Kloster. Stykkerne ere vel meere eller mindre beskadigede, men det udmærkede Sculpturarbeide, der holdes for at være af den berømte Brygmann, kan dog endnu meget vel kjendes og give disse Fragmenter et udmærket Værd. Ligeledes har Hr. Justitsraad Juel i Frederikshavn indsendt en heele Nække af Flindtsager, som ere fundne under en stor enkelt liggende Steen strax ved Vanggaard i Gjærum Sogn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Hr. J. B. Bruun i Aarhuus, tilbyder sig at gjennemgaae Chemien og dens Historie i Familiekredse og sluttede Selskaber for 3 Mk. Timen, og billig Godtgjørelse for hvad der forbruges til Experimenterne, ligeledes i Stjernekyndighed, for 3 Mk. Timen; samt endydermere, at give Anviisning til Decimalbrok uden Betaling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Den gruelige Begivenhed, som, ifølge Inehoes Avis, skulde være passeret paa en Herregaard i Fyen, er saavidt man veed endnu Gudskeelov ikke bleven bekræftet, og er vel altsaa heller ikke noget om. Anledningen til denne Historie menes derimod at have været et Slagsmaal paa Holkenhavn imellem Meiersken og Malkepigerne, hvori Førstnævnte rigtignok blev mishandlet, dog ikke dødeligt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Man erfarer nu, at den her for omtalte, Maribo Amts Fattigkasse tildømte, Sum af 1880 Rbd. Sølv, er ved Høiesteretsdom af 5te Novbr. nedsat til 1600 Rbd. Sølv, hvorhos denne Kasse tillige anmodes om, at lade Amtets Sognefattigkasser tilflyde et overordentligt Tilskud af denne overordentlige Jndtægt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
J Aaret 1834 er i St. Mortens Menighed i Randers copuleret 59 Par, confirmeret 96 (16 Drenge 50 Piger), fødte 217 (106 Drenge, 111 Piger, og døde 153 (86 a Mandk., 67 af Kvindek.), altsaa 64 flere fødte end døde. Den anmeldte Tilgang har været 340, Afgangen 311, altsaa tilkom 29, og Folkemængdens Tilvært var 98. Ved Folketællingen den 18de Februar f. A. beløb Folkemængden, sig i Kjøbstaden til 6407 Personer, i Landsognene til 495. ialt 6902, men siden 18de Febr. er den hele Tilvæxt kun 71, Menighedens Folkemængde ved Aarets Udgang var saaledes 6973. Af de fødte Børn vare 39 uægte, nemlig 15 Drenge og 24 Piger; 2 Par Tvillinger bleve fødte og af de døde Mandspersoner have 3 i Sindsforvirrin, dræbt sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
I Ugen fra den 13de til den 20de Decbr. ere i Kbhvn. copulerede 15 Par, fødte 50 (23 Drenge, 27 Piger), og døde 82 21 Mænd, 16 Kvinder, 21 Drenge, 242 Piger, altsaa 32 flere døde end fødte. - De angivne Dødsaarsager ere: Alderdom 11, Betændelsesfeber 1, Brystkrampe. Brystsyge 5, Dræbt sig selv 1, Dødfød 1, Halsyge 1, Jndvortes Svaghed 5, Kirtelsvaghed 2, Kopper 2, Krampe 9, Kræft 2, Meslinger 16, Nervefeber 1, Skarlagensfeber, 2, Svindsot 5, Vattersot 3, Venerisk Syge 1, Uanmeldte Sygdomme 12.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Reisende med Dagvognen. Den 1ste Januar, Seminarist Larsen og Jfr. Aagaards til Randers. Den 21de: Hr. Heilmann fra Aarhuus, Krigsraad Wesenberg fra Randers, Hr. Brix og Forvalter Sminge fra Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Døde. Slagtermester S. Dein, 48 Aar; Parykmagermester Hr. M. Dyring, 75 Aar; M. Herzog, f. Winding, 29 Aar. C. D. Pockel, f. Sorum, 35 Aar; S. Schorn, f. Meiners; G. H. H. Madsen, f. Nielsen, 30 ½ Aar; C. F. Arentzen, 48 Aar; Høker I. F. Rasmussen, 64 Aar; Hyrekusk P. Schoubye, 56 Aar; alle i Kjøbenhavn. Niels Capple Petersen, 13 Aar, i Storeheddinge. Mad. B. K. Justesen, f. Engberg, 28 Aar, i Hjerslev. Sognepræstefor Tømmerby Myd. i Sielland, P. J. Kattrup, 58 Aar. Mad. M. Lillelund, f. Rasmussen, 51 Aar, i Assens.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 29de Debr. P. T. Madsen f. Aalb., best. til Norge m. Korn og Fedev. (udg. s. D.) L. Nielsen og C.H. Riise fra Søen (udg. d. 25de, men igjen indk. d. 29del formedelst Modvind). D. 31te: J. C. Thomsen f. Kiel, best. t. London m. Smør. D. Gemming f. Aarh., best. t. Reichester m. Hørfrø og Ærter. P. Dam f. Aalb., bestant. Altona med Huder, Smør og Kartofler. - Udg. D. 29de: A. Lund f. Samsø t. Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Aalborg Torvepriser, den 3die Januar. Oxekjød 5 a 6 s.; Kalvekjød 6 a 7 s.; fersk Flesk 6 a 7 s.; saltet Flesk 7 a 8 s.; Herregaardssmør 18 s. Bøndersmør 14 a 16 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 8 s. Skp. - Kartofler 8 s. Skp. - Æg 18 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Aalborg Kirker. Søndagen efter Nytaar prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Døbte. Den 2de Decbr.: Skipper S. Holms Datter, Dorthea Rebecca Holm; Fadd. Mad. Baggesen, Jfr. Rimmen, Brændeviinsbrænder A. Baggesen, Kbd. D. Baggesen, Skipper Damsgaard, P. Baggesen. Commandeersergeant Føltveds Datter, Betty Christine Føltved; Fadd.: Fru Majorinde Hegermann, Frøken Moltke, Oberst v. Gruner, Kammerjunker, Major de Bretteville, Ridder af flere Ordener, Capitainerne v. Schleppegrell, v. Koefoed og v. Cramer. - D. 26de : Gaardmand paa Egholm P. Jensen Smeds Søn, Jens Christian Pedersen; Fadd.: Gaardmand S. Møllers Kone, Pigen Ane M. Thomasdatter, Gaardmændene Chr. Sørensen, M. Olsen og Niels Smed, Huusmændene J. Christensen og P. Mouritzen, Ungk. Chr. Knudsen. - D. 27de: Coffardicaptain F. KronsDatter, Ane Margrethe Kron, Fadd. Mad. Dam, Jfr. Hinnerup, Brygger Bernhardt, Tobaksfabriqueur Kjer, Gjestgiver Petersen, Forvalter Hvilsom fra Restrup, Skipper Mørch, Bagermester Kjersgaard. - D. 28de: Viinhandler Krebs's Søn, Cay Andreas Krebs; Fadd.; Enkemad. Winther, Jfr. Borup, Kjøbmændene Torm og O. Christensen, Tobakspinder F. Obel, Skomager Brasch.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Begravede. Den 22de Decbr.: Mad. Ch. S. Tilemann, f. Waleur, 70 Aar. Forpagter Niels Mogensens Søn, Christen Nielsen, 8 Dage. Den 23de : Skrædermester J. Olesens Søn, Christopher Marinus Olesen, 1 M. Den 27de Enkemadame Marie Margrethe Kron, 65 Aar. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Copulerede. D. 2de Debr. Ungkarl Christian Christensen og Pigen Johanne Christensdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Døbte. D. 26de Decbr. Huusmand Hans Christensens Søn af Lindholm, Anders Peter Hansen, Fadd.: SkoAllelærer K. Pedersen Hustrue, Pigen Ane Nielsdatter, Gaardmændene P. Thomsen og S. Ørvad, Ungk. I. N. Pedersen. Jndsidder Peder Simonsens Datter af Uttrup, Ane Marte Pedersdatter; Fadd.: Pigerne Mette M. Christensdatter og Kirstine Sørensdatter, Snedker N. Jsaksen, Gaardmand Morten Poulsen og Huusmand Jens Rasmussen. - D. 28de: Færge=Eier Søren H. Christensens Datter, Ane Cecilie Sørensdatter; Fadd.: Færge Eier Jens Chr. Søndergaards Hustrue, Jfr. D. Ibsen, Kasserer P. Nyegaard, Opsynsmand Jensen og Pottemager P. Pedersen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-03
Ved Tallotteriets 1229de Trækning i Wandsbeck udkom: Nr. 72. 63. 87. 66. 7.