Berlingske Tidende, 1836-01-07
Tyrkiet. Mehemed Ali – hedder det endvidere i den tydske Reisendes Brev fra Malta - havde en langt vanskeligere Opgave end hans Herre. Ægypten, der var svækket ved den franske Jnvasion og ved de derpaa følgende Uenigheder mellem den tyrkiske Pascha og Mamelukkerne, var en udtømt, ødelagt Provinds. Først ved Mehemed Alis, ved Selim, skete Udnævnelse til Vice-Konge, begyndte en ny Æra. Paschaens første Planer gik ud paa at oplive Agerdyrkningen og de begyndte Haandteringer, da han vel vidste, at han kun saaledes kunde forskaffe sig Kraften til ethvert stort Foretagende, Penge. Dyrkningen af Safler, Fabricationen af Salmiac og endelig Bomuldstræets Plantning og dets udmærkede Fremblomstren, forskaffede Paschaen Penge og dermed en Armee af Arabere og Rublere – som man aldrig for havde seet Mage til – der i Krigen modWechabiterne, i hvilken Porten haabede at have tilberedt dens Undergang, viiste sig som en provet, veldisciplineret Hærmasse, og ved St. Jean d'Acre og i Syrien lod den see, hvortil den engang var kaldt. Den ægyptiske Marine, der ved Mehemed, Alis Tiltrædelse af Herredømmet var Rul, blev bygget i Livorno og Marseille, betalt med Bomulds baller, og den, saavelsom dens Bemanding – der er udskrevet fra Nilens Bredder i det Jndre af Ægypten, – har Vice-Kongen at takke for en stor Deel af sin Magt. Sultanen vilde fra oven af virke ned paa sit Folk, Paschaen derimod nedenfra opføre en Bygning, der kunde trodse de Storme, som han ret vel forudsaae. Sultanen skabte en nye Dragt for de høieste Embedsmænd, for Ulemaerne, Mollaherne, for Armeen; med Klæderne vilde han tilintetgjøre Erindringen om de gamle Muselmænd, gjøre dem istand til at modtage det Nye, Peter den Store Jkke saaledes Pa var aabenbar hans Forbillede. schaen. Han lod sine blive som de vare, og idet de ikke aflagde andet end den lange Overklædning og derfor spændte en Kappe paa Hesten eller rullede den sammen paa Tornistret, saae de der kun en practisk Beqvemmelighed, en friere Bevægelse, om det nu var i Kamp med Fjenden, eller i en Qua drille, som de dandsede i Huset hos Hr. Drovettii Alexandrien, eller ogsaa i Paris. Udenfor Tjenesten kunde desuden, Enhver klæde sig som han vilde, og alene ved Hoffet i Kairo saae man endnu den gamle orientalske Dragt i Vaaben og Costume. Nytten af alt det, som Paschaen gjorde, var meer anskueligt for Folket, end det, som Sultanen skabte fra Nyt af: det var en vis Sympathi i Massen, hvorpaa Mehemed Ali arbejdede, som tilsit Maal, og den i og for sig grusomme Tilintetgjørelse af Mamelukkerne blev ligefra Deelta af indtil Nilens Katarakter optaget med jublende Glæde, medens ved Janitscharernes Forfølgning næsten hver tyrkisk Familie havde et elsket Familie=Medlems Ulykke at begræde. Det i Ægypten vundne Resultat er virkelig stort og overraskende, men man maa ogsaa tilstaae, at Jngen har bedre end Paschaen erkjendt og fattet sit Aarhundredes Aand og Svagheder, og Kjøbmanden fra Salonichi, en Tobakhandlers Commis, har ved Agerdyrkning, Handel og Næringsveje skabt et Kongerige, for hvilket Stambuk, stolte Trone, om den ogsaa endnu stod i det sextende Aarhundredes hele Glands, maatte zittre, og det fordi Jndbyggerne i Lilleasens, Rumeliens og Macedoniens Dale og Sletter behøve en ligesaa kraftig Understøttelse for deres Handel og Erhvervsflid, som Paschaen af Ægypten virkelig er istand til at yde dem. At Porten foler dette, er ganske vist, og derfor vil den vanskelig og vistnok kun tvunget paany indlade sig i en Kamp med Paschaen, der fra sin Side som en sand Hædersmand holder de sluttede Fordrag og forud betaler det tyrkiske Skatkammer sine stipulerede aarlige Subsidier.