JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Den Classe af de bengalske Landmænd, som ikke selv have Skjøder, men leie et Stykke Jord af een eller Anden paa Vilkaar at give Eieren det Halve af Afgrøden, ere endnu værre farne end de 2de første Classer; thi for al deres Slid, har de i de bedste Aaringer ikkun Livets Ophold, og naar Høsten slaaer feil, da maae de ofte føl Hungren, uden at være istand til at tilfredsstille den. Skjøndt de fleste Bønder, foruden de nødvendige Plovstude, ogsaa have nogle Køer ere dog meget Faa istand til at trække mindste Fordeel deraf, thi de bengalske Køer ere i Almindelighed i saa ussel Forfatning, af Mangel paa Græsning den halve Deel af Aaret, at de neppe have Melk nok til at opholde Livet i Kalvene; men, der findes en egen Kaste blandt Hinduerne som kaldes Guallah (Hyrder, hvis hele Eiendom bestaaer i Køer, med hvilke de drage omkring paa Steder ved Floderne, hvor de kunne faae tilstrækkelig Græsning. Jeg vil antage, en saadan Hyrde har en Flok af 80 Stkr. Hornqvæg af hvilke 10 ere gamle, 20 er Ungtvæg og 50 Malkekøer. De levere ham omtrent 400 Pund eller 200 Potte Melk aarlig, hvilket giver 30 Pd. Gie eller smeltet Smør, i hvilken Tilstand det holder sig mange Maaneder og udgjør en betydelig Udførselsartikel til de østlige Lande og Australien, det forsendes i store Sække, eller rettere sagt, i Dunke af Oxehuder, 50 Køer giver altsaa aarlig 1500 Pund Gie, af Værdie 350 Rup, af hvilken Sum næsten det Halve gaaer bort deels til Røgtere, Betaling for Græsgang og Omkostninger i Regntiden, da næsten hele Lande er oversvømmet, for at hente Foder i Baade. Fordelen vil altid beløbe sig til henimod 170 Rup., og da Værdien af hans Qvæghjord er omtrent 500 Rup., vil det være over 30 pC. af Capitalen; dog maa jeg anmærke, at smitsomme Sygdomme ofte indfinde sig, som gjøre et slemt Skaar i Fortjenesten. Af tamme Bøfler findes hist og her betydelige Flokke, men Fordelen af dem er ikke meget større end af Køerne, thi vel give de mere end dobbelt saa megen Melk, men de ere ogsaa mere end dobbelt saa dyre og koste mere at holde, dog ere de stærkere end Køerne og trives bedst i moradsig Egne; Eiermanden kan tillige gjøre Regning paa at have nogen Fordeel ved Salget af Bøffeltyrekalvene, der betales med 10 Rup. Stykket, da rige Hinduer maa have dem til deres Offerfeste Faar trives ikke her i det lave Bengalen. og selv oppe i Bahar, hvor de findes i betydelig Mængde, afgive de ingen synderlig Fordeel, da Ulden, formedelst dens Korthed og Stridhed, ikkun kan afbenyttes til Hestedækkener. (Sluttes i næste Nummer.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Indenlandske Efterretninger. Fortegnelse over Antallet af Heste og Køer i Kjøbenhavn og paa dens Grund udenfor Portene, saaledes som samme befandtes d. 1 Nov. 1825. Heste. Køer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Christiansborg og Rosenborg Slotte samt Palaierne, Citadellet Frederikshavn og samtlige Casserner. Stadens Quarterer. Øfter . . . . . .... Strand. .......... Snarense. Vester. Dito udenbyes Nørre.......... Klædeboe. Dito udenbyes. Frimand. Kjøbmager. .... Rosenborg St. Annæ Øster ........ St. Annæ Vester. ....... Christianshavn. tilsammen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Til Sammenligning anføre vi Antallet i nogle af de forløbne Aar. 1790 I Nov. . . . .... Denne Avises
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
J Randers Avis læses: No. 20 anmælder iblandt Andet: at Dampfartøiet "Jylland atter vil begynde sin Vandring imellem Hovedstaden og Jylland, efter at den i Aarhuus har faaet en betydelig Reparation og Forbedring. Hvori denne bestaaer, anføres ikke. Saa meget ønskeligere var det, om Skibet blev af kyndige Mænd synet, for det mulig kunde blive sine Passagerers Liigkiste, hvorpaa man i den senere Tid har havt flere sørgelige Exempler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
J Forbindelse med hvad dette Blad forhen har havt (No. 13, om at Magistraten i Horsens har erklæret Fru Møller umyndig, optages her hvad hun derefter i Aviserne har ladet indføre: "Paa den konstituerede Borgermester, Hr. Procurator Schmidts høitidelige Avertissement i Aarhuus Avis No. 21 vil jeg kun svare dette, at det ved Separationen blev mig tilladt, selv at vælge mig en Værge, der kunde paasee mit Tarv. Paa Grund deraf valgte jeg Hr. Kjøbmand C. Hansen i Horsens, en Mand, der ikke attraaede mindste Fordeel derved, men gjorde det af Godhed imod mig under min Sygdom og trængende Forfatning. Han har min Fuldmagt til at hæve mine Penge, han kjender mine Omstændigheder, ham har jeg Tillid til, jeg kan ikke antage nogen Anden. Og hvorfor brugte man ikke den Gang Magtsproget og paatvang mig Hr. Rosenstand, som kan være en meget brav Mand, hvortil jeg den Gang havde høilig trængt. Ja tungt er det, at vi stakkels Fruentimmer skulle være saa ganske afhængige af Mændenes Luner og Hjertelag, at vi ikke engang i vor største Elendighed maa tillades at vælge selv en Talsmand for den Smule Rettighed som Loven hjelmer selv den Allersvageste. Jeg søgte Guds Huus, at takke for mit tilbagevendte Helbred, men fandt mit Stolestade lukket, og maa takke de andre gode Folk som have Part deri, at jeg fik min Plads igjen, som jeg ærligt skal betale Leyen for. Om end alle Dørre lukkes, Guds Huus staaer jo dog altid aabent for den Ulykkelige. p. t. Aarhuus, den 13de Februar 1826. Chatrine Gunille Müller, fød Hengenum."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Blandede Efterretninger. Augusthæftet 1825 af Bibliotheca italiana giver Efterretninger om de Ødelæggelser, som Græshopperne (acridium italicum i forrige Sommer have anrettet paa nogle Steder i Omegnen af Mantua og navnlig i Nærheden af Poggia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Efter Jnsektets nøiere Beskrivelse følger en Deel historiske Underretninger om de Midler, med hvilke man i Romernes Tid søgte at standse dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
De formelige Ødelæggelseskrige, som i Cyrenaica af de der stationerede romerske Legioner bleve førte imod dem, kunde Prof. Bendiscioli, hvem man skylder disse Efterretninger, endnu have betydelig formeret af Adjunkt (nu Overlærer)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
ved Skolen i Roeskilde (Dr.) Thriges lærde Commentation de historia Cyrenes, Kbhvn. 1819. 8., S. 225 fg. 1647 udnævnte Senatet i Venedig Senatoren Antonio Diedo til en prorve ditore sopra le cavalette, ligesom fordum det romerske sendte Cnejus Sicinius med prætorisk Magt til Apulien for at bekrige disse utrættelige Fiender. Sikrere er det, siger Prof. Bendisciole, naar man i Foraaret paa den Tid, deres første eller anden Forvandling skeer, udbreder et Lagen paa Marken, og driver dem derhen ved at slaae paa Jorden med Riis eller Koste; de hoppe da skareviis hen paa den hvide Plet. Man tager Lagenet op i de fire Hjørner, og danner deraf en Pose, som rystes stærkt frem og tilbage, hvorpaa man begraver Græshopperne i ulædsket Kalk, (Tit. Convers. Bl. Jan. 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Det nye Theater i Moskau turde nu høre til de største i Europa. Bygningens Længde, Peristylen ikke iberegnet, udgjør 329 Fod, Breden 210. Salen er 77 Fod lang, 70 Fod høi. Prosceniets Høide er 56 Fod, Forhængets 51 enhalv, Breden 63. Scenen har en Dybde af 133 Fod og en lige Brede. Høiden udgjør, Souterainet medregnet, 168 Fod. 153 Loger, ere i fire Rækker over hinanden afdeelte, og blive understøttede af Underlag af støbt Jern, saa let som dristig. Den hele Sal med Loger, Parterre og Galleri, kan rumme 3000 Mennesker. Bygningens Jndvielse fandt Sted den 6te Januar 1825. Man gav en lyrisk Prolog, en Ballet, Cendrillon, og endte med et Maskebal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
J et Huus i Harlem har man opdaget en dobbelt Kielder, hvori 15 Bogtrykkerpresser (?) stode. Man antager disse Presser at være omtrent 300 Aar gamle, og at de have tjent til Trykningen af Luthers Værker, da saadant i Tydskland var forbudet. (A. M. 29.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Kjøbenhavns Børs, den 24 Februari 1826. Hamburg 2 M.a vista 223. Species 22.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Specier solgtes til 13 Rbmk. 6 a 658. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 196 196 1/2 Rbd. Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Svenske Sedler pr. Rdlr. Rigsgield. Rbs. Tegn. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 176 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. 68,68 1/2 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 Rbd. r. S. Dito Dito. 112 3/4 113 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 2 Rbd. r. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
Hamborger Laan af 1819 Banco Bmk. 3000 Banco Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 100 1/2 i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Banco. Asiatiske Actier..... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 52 163 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-25
En indfødt Jtaliener, som taler det danske, tydske og franske Sprog, og besidder Færdighed i at undervise, tilbyder at give Information i sit Modersmaal for en billig Betaling. De som maatte ønske hans Veiledning, ville behage at opgive deres Adresse i en Billet, som bedes aflagt hos Hr. Conditor Pedrin, paa Gammeltorv Nr. 89 i Boutiken. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldis. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. a 80000 Ro Treogtyvende Aargang. No. 17. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 28 Februari 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Nogle bemærkninger angaaende Land- og Forprang paa Vestkysten af Jylland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
J et Tidspunkt som det nærværende, da vist enhver dansk Borger med Jndsenderen vil være enig i, at Haab om at meget i Danmark igjen vil trække sig i sine fordums Folder (man tilgive mig dette Udtryk, synes at oplive enhver Klasse af Statsborgere, vil maaskee Læserne af dette Blad tilgive, at man opholder dem nogle Øjeblikke med efterstaaende bemærkninger over en Næringsgreen, som endnu synes at være en Rest fra Krigens Tid, og de derved i en Stat uundgaaelig opstaaende Onder – nemlig Land Forprang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Det er ikke Indsenderen ubekjendt, at denne Næringsgreen før Krigen (jeg mener Danmarks Feide fra 1807 til 1814) har fundet Sted i enkelte Provindser, uagtet de derimod existerende Lovbud; men Enhver vil vist med mig være enig i, at den udvidede sig betydelig under Krigen, da Speculationsaanden udstrakte sig fast til enhver Klasse af Statsborgere, og da man saae enhver Bondedreng, som havde et Uhr eller en Pibe, at drive Handel dermed, endog flere Gange daglig. Speculationsaanden har vel i de senere Aar tabt sig, da Pengemassen er blevet mindre, men endnu existerer en ei ubetydelig Mængde af Folk paa Landet, som drive Land og Forprang, i det mindste paa Vestkysten af Sylland. Hovedgrundene hertil anseer jeg for endeel at være. 1. Stædernes geographiske Beliggenhed paa Vestkysten af Nørrejylland, da flere Egnes Beboere have 6 a 7 Mile til Kjøbstæd. 2. Dovenskab, da mange unge Bønderkarle sinde det meget mageligere at gaae og drive fra Peer til Poul, for at kjøbe et Kalveskind og sælge et Pd. Kaffe, end at tage sig en fast Tjeneste eller at dyrke deres faste Eiendomme, om de ere i det Tilfælde at have saadanne. 3. Og endelig den ikke ubetydelige pecuniære Fordeel, disse Folk vide at skaffe sig ved en saadan Handel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Vor Lovgivning om Land- og Forprang viser noksom, hvor skadeligt dette Uvæsen af Lovgiveren er anseet, som in opecie sees deraf, at det er paalagt vedkommende Rettensbetjente en officio at vaage over, at saadanne Uordener ei finde Sted (vide e. g. Ford. af 25 Aug. 1741) Dette uagtet er dog Hensigten med disse Anordninger saa lidet opnaaet, at man fast, om ikke i ethvert Sogn, saa dog i hvert andet, hele Vestkysten op, finder een eller flere Landprangere. Jeg vil dermed langtfra sige, at vedkommende Rettensbetjente kunde hemme samme; desuden er Præsumtionen for, at de kun blive bekjendte med de Enkelte som blive dem opgivne og derefter tiltalte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Det er ikke ubekjendt, at Handelen for Kjøbmandsstanden, som af deres Næring maa svare borgerlige Tyngder, har i de senere Aar været i en bestandig Aftagen. De fleste Kjøbstæder paa Vestkysten af Jylland have en temmelig Overflødighed af Smaahandlere, disse ere det, der især lide ved den Mængde af Land prangere, som oversvømme Landet, hvorfor de ogsaa i den senere Tid have begyndt at holde Klappejagt efter dem, hvilket dog, efter Indsenderens Overbeviisning, neppe vil lede til Maalet, da Sagerne ville blive for mange og for vidtløftige, og, naar de forfølges som private, for bekostelige; desuden er der Partier imellem Kjøbmændene, hvoraf det ene modstræber det andet, da de større Handelshuse have deres betydeligste Afsætninger ved Landprangerne; og som bekjendt, er det i Almindelighed den indbyrdes Uenighed, der gjør en fælles Fiendes Vaaden seierrige. Jeg har sagt, at jeg anseer en af Hovedgrundene til den overhaandtagende Landprang paa Vestkysten af Jylland, at være Beboernes adspredte Beliggenhed. Jeg troer derfor, at det var muligt, i det mindste for størstedelen, at hemme Land- og Forprang, ved, under visse Betingelser, at gjøre Handlendes Nedsættelse paa Landet lovlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Jngen af Kjøbmændene i de ovennævnte Kjøbstæder, som handle en detail vilde tabe derved, i det mindste ei i det Forhold, som Jndsenderen antager at en saadan Indretning maatte gavne Landmanden, og som Kjøbmændene nu lide Tab ved den Mængde Landprangere, der eriskere, ja boe endog tæt omkring Kjøbstæderne. b) En saadan Handlende burde maaskee kun have Tilladelse til at sælge de for Landmanden nødvendigste Vare, f. Ex. Kul, Jern, Salt, Tjære og Trævare &c., men da Nytten af denne Indretning ei alene skulde være for Bonden, men for Landmanden i Almindelighed; Bonden desuden ei heller vil ganske undvære nogle af de Vare, der bidrage til Livets Behageligheder, f. Ex. Sukker, Kaffe, Thee og Tobak, ligesom det vistnok ogsaa var ubilligt at fordre, at Bonden, hvis Liv fast er en uafbrudt Kjæde af strængt korporligt Arbeide, skulde undvære saadanne Ting, naar hans Evne tillod ham at nyde samme, og desuden den egentlige Hensigt, nemlig Land- og Forprangs Afskaffelse, vel neppe ellers vilde opnaaes, maatte vel en saadan Handlende paa Landet være berettiget til samme Handel, som en Detailhandler i een af Jyllands Smaakjøbstæder, hvor Handel med enkelte Artikler ei, som hvor der ere Laug, indskrænkes til enkelte Jndivider. c.) Et saadant Monopol kunde kun erhverves igjennem Districtets Overøvrighed, og kun af en Mand, som boede paa et Sted, der af denne ansees passende til Hovedøjemedets Opnaaelse. Desuden maatte en saadan Handlende svare en til Staten passende Afgift af denne Næringsgreen. d.) Endelig maatte en saadan Handel være indskrænket blot til Landet, saa ingen af Kjøbstædernes Jndvaanere kunde indføre udenlandske Vare, som vare kjøbte hos slige Handlende. Slutteligen tillader Indsenderen sig endnu at tilføje, at disse bemærkninger ei alene ere fremledte ved at den almindelige Samtale paa Vestkysten af Jylland for Tiden dreier sig om denne Gjenstand, da een eller flere af saadanne Land- og Forprangssager for Øjeblikket svæve for de fleste Domstole, men ogsaa ved den Tanke, at man muligen kunde vække en Opmærksomhed, som kunde lede til at gjøre en Ende paa disse Stridigheder, der ei allene vække Antipatie mellem de Handelsberettigede indbyrdes, men visseligen ogsaa svække den almindelige Omsætning Forøvrigt bedes det muligen Feilfulde heri undskyldt, i det Jndsenderen forsikkrer, at den bedste Hensigt ligger til Grund for disse Linier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Indenlandske Efterretninger. Ved Høiesterets højtidelige Aabning næstkommende Torsdag den 2 Marts bliver foretaget en Sag mellem en Snedkermester Holm contra Oldermanden for Tømmerlauget, angaaende sidstnævnte Laugs Anke over at Snedkeren, ved Hielp af sine Svende og Drenge, havde opsat et Plankeværk (med Port paa omkring en Byggeplads, som han havde tilkjøbt sig ved Nørrevold. Han var derfor bleven indklaget for Kjøbenhavns Politieret, hvor Paastand blev nedlagt, at han maatte ansees med Straf efter Laugs artiklerne af 4 Nov. 1682, for 3die Gang forøvet Jndgreb i Tømmerlaugets Rettigheder, samt for uberettiget Næringsbrug efter Plakat af 4 Juli 1817. Ved Politierets Dom af 12 Dec. f. A. blev bemeldte Snedker, som to Gange forhen havde erlagt Bøder for Indgreb i Tømmerlaugets Rettigheder, tilfundet at skulle paa egen Bekostning hensættes i simpel Fængsel i 4 Dage og Nætter. Denne Dom er indanket for Høiesteret til Underkjendelse, Tilsidesættelse og Forandring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Antallet af de for Høiesteret indstevnte og der afgjorte Sager i de sidste Aar have været følgende: Ved Efter AnticiOrdens pations Justits Aarets Slut Sager. Bevill. Sager. Jalt. ning henstod Ei i Kolleg. Tid opgivet. 341.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Af Sager, som ved hver Rets Slutning henstode uafgjorte, vare nogle udsatte ifølge Kgl. Bevillinger, der ere meddeelte Parterne efter Ansøgning, paa Grund af f. Ex. overordentlig Vidtløftighed, eller andre Aarsager, som ere befundne antagelige, og de andre have været optagne til skrivtlig Behandling og satte i Cirkulation blandt Rettens Tilforordnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
J Thaarups udførlige Statistik III. 143-4. har man for nogle foregaaende Aar lige Lister, dog med en Rubrik mere, nemlig de forligte Sager. Sagernes Antal har tiltaget meget mod forrige Tider, og man seer hvorledes de vedblive at tiltage. Det er især Tilfældet med Justits sagerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
J det Aartiende fra 1780 til 1789 var Middeltallet af de afgjorte Sager, naar alle sammenregnes og paa ti Aar fordeles, 214 aarlig. See Coll. Tid. 1801 S. 187. Noget om Høiesteret, dens Historie, Skrifter om samme a. læstes i Dagen 1822 No. 173.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Til den offentlige Examen i Sorøe Akademies Skole var i forrige Efteraar indbudet ved et trykt Program: "Summations-Formler for nogle uendelige Rækker, af Lector i Astronomie og Mathematik O. V. Kielsen." Med Hensyn til, at Læreanstaltens interimistiske Indretning ei endnu gav Anledning til akademiske Forelæsninger, bleve tvende Disciple for dennesinde demitterede til Kjøbenhavns Universitet, og erholdt begge ved Examen Artium Karakteren Laudabilem, den Ene desuden Udmærkelse. Hele Discipelantallet udgjorde 66.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Akademiets Landeiendomme ere forøgede ved Jndkjøb af Godserne Nordruplund og Morup, og den nye Bygning for Lære- og Opdragelsesanstalten, der opføres paa Tomten af den 1813 afbrændte Akademiebygning, er fremrykket saa meget, at Man til næste Sommer tør vente samme aabnet for dens fremtidige Bestemmelse, Under Pastor Mules Tilsyn er i denne Tid en Høi paa Refsnæs ved Kallundborg, kaldet Kongshøien, undersøgt. Efter 3 Dages Gravning af Præstens egne Folk fandtes 6 Alen dybt i Høien 3 Urner, i et af flade Kampsteen sammensat Gjemme, staaende paa en flad Kamp steen i Retning fra Øst til Vest, en stor i Midten og en mindre Urne ved hver Side af den store, der foruden Aske indeholdt elleve Oldsager, nemlig: 5 Ringe, 2 Knive, 2 Syle, en Knap og et Stykke i Form af et M. Knappen er udentvivl af Guld, ligesom og en af Ringene, Sylene er en Komposition, og det øvrige Kobber. Ved at undersøge Asken fandtes en Deel af Benene endnu ganske hvide. Benet, hvori Tænderne havde siddet, var kjendeligt. Oldsagerne har Hr. Mule allerede indsendt til Kommissionen, til hvem han ogsaa for et Aars Tid siden indsendte nogle, fundne i samme Høi, og efter hvis Ønske han lod Høien undersøge. (H. A.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
J Jydske Efterretninger læses følgende Sammenstilling af Folketallet i Aalborg Stift, 1824 og 1826. Jndv. Jndv. Aalborg. 7,350 i 1824, 7,435 i 1825. Sæbye. 600 Frederikshavn 872 Skagen. 1052 1, 145. Hjørring. 1,28 Thisted.... 1,360 Nykjøbing. 961 J hele Stiftet 1824. 106000; 1825. 108000.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Blandede Efterretninger. Physiologisk Mærkværdighed. Claude-Honore Trezel, en tiaarig Dreng i Paris, var i saa høi en Grad døvstum, at ikke engang den stærkeste Larm og de heftigste Nystelser gjorde noget Jndtryk paa hans Øre, ejheller formaaede han at frembringe, endog den sagteste Lyd. Doctor Decleau den yngere, hvem Drengens lykkelige Ansigtsdannelse syntes at love, at en Operation her ikke vilde være forgæves, foretog denne paa ham. De sædvanlige Jndsprøjtninger gjennem de eustachiske Rør bleve anvendte, men ledsagedes ikke af den frygtelige Smerte og paafølgende Bullenhed i Trommehulen, hvorved saamange Forsøg af denne Art ere blevne haabløse. Honore fik Hørelsen, og en Tid af Frygt og Henrykkelse begyndte nu for ham. Enhver Lyd glædede ham ubeskriveligt, og ved at høre et Fløiteuhrs Toner blev han ligesom ude af sig selv. Endnu troede Honore stedse, at Taleorganet var at søge paa Læberne, og efter hans Mening maatte et Barn paa 7 Maaneder kunne tale, da han saae det bevæge Læberne. Næppe er denne Vildfarelse betaget ham, saa hører han en Skade snakke, og slutter deraf, at alle Dyr maatte være begavede med Taleevne. Strax skal hans Yndlingshund eftersige ham de eneste Ord, som han dengang kunde frembringe - paa og du pain. Da denne Discipel viser sig ulærvillig, bruger han Magt, og først da Hunden udstøder en frygtelig Hylen tvivler han om et lykkeligt Udfald af sine Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
Ved utrættelige Anstrængelser kom nu Honore saa vidt, at han foruden pain, taber o. s.v. ogsaa kunde udtale mange sammensatte Ord- og han var meget stolt over dette Fortrin. Jmidlertid vedblev hans Artikulation at være mangelfuld. For at uddanne den, skrev man de Ord, som bleve ham foresagte, paa en Tavle. Nu indsaae Drengen Vocalernes og Konsonanternes Forhold langt bedre og talede meget rigtigere. Paa denne Maade lærte han ogsaa i kort Tid at læse og skrive. Hvad der hidtil er ham meest vanskeligt at udtale er det dobbelte r. Paa at synge har han adskillige Gange prøvet, men dette vilde endnu ikke lykkes ham. Jmidlertid ere allerede de Evner, som han hidindtil har udviklet, høist forunderlige og mærkværdige, naar man betænker, hvilken Yttring af Kraft dette Barn har haft fornøden, og hvor mange Forestillinger og Kombinationer, der maatte danne sig i ham førend han kom saa vidt. Honore er bleven Videnskabernes Akademi forestillet, og fremsagde Lafontaines Fabel Le Renard et le Corbeau." Akademiet har anmodet Doktor Deleau om ogsaa fremdeles at lede denne Drengs saa lykkelig begyndte Opdragelse, og ved omhyggelige Jagttagelser lægge Grunden til en Green af Opdragelsesvidenskaben, som maa være af stor Gevinst for Menneskeheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-02-28
J et lidet Skrift (Paris, hos Delaunay, 1825), hvormed Honore's Portræt følger, har Doctoren bekjendtgjort Historien om denne mærkværdige Tildragelse.