JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-05
Alle Sorter smaae, middel og store Grubbe Gryn, Perle=Gryn, A to Slags, item fiint og grovt Meel er til Kiøbs hos Jens Larsen paa Eibye Mølle ved Odense, alt for billig Priis. Bye hiemkomne friske Citroner og Pommerantzer, extra god Ot gammel Rom, Jislands salted Torsk, dito Klip=Fisk, Tydsk, Peberrod og alle Sorter Specerier, er at bekomme paa Nørregade hos Hans Cabbel for billig Priis, Da Rederne udi Galleasen St. Maria kaldet, drægtig 12 og en halv Commerce Læster efter Maale-Brevet, i Odense Fiord beliggende, ført af Skipper Oluf Andersen, ere findede at sælge, samme under Haanden; saa bekiendtgiøres til Lysthavernes Efterretning, at Inventarii-Liste og Conditionerne kan bekommes til Eftersyn hos Sr. Peder Jacobsen i Stige, med hvem og Priisen og accorderes, hvorfore og Lysthaverne behagentlig ville adressere sig til ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-05
Condition Ledig. Et skikkeligt Fruentimmer, som forstaaer at flere, brodere, og at sye baade Hvidsom og Skrædersom, tilligemed andre didhen hørende Nettigheder, forlanges til førstkommende Paaske paa Vilkaar, som herfra Contoiret nærmere kan blive bekiendtgjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-05
Capital, som anbydes. Hvor der til førstkommende 11te Junii Termin 1400 Rdlr. bliver til Laans at bekomme mod forsvarlig Pant og gangbar Rente, derom gives paa Odense Adresse=Contoir nærmere Efterretning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-05
Skulle nogen til 11te Junii 1776 behøve mod god Prioritet i Jordegods og gangbar Rente, en Capital fra 6 til 10000 Rdlr. da ville de behageligst inden 1ste Martii førstkommende melde dem hos Kammerherre Scheel paa Mullerup pr. Nyeborg. Gaasom en Capital af 463 Rdlr. 4 Mk. 14 s. Umyndiges Penge til førstkommende 11te Mart. 1776 ventes til mig udbetalte, er samme i saa fald at bekomme til laans mod sikkert Pant og sædvanlig Rente, hvorom Vedkommende i Tide vilde melde sig hos mig Undertegnede. Kolshauge Præstegaard den 22 Dec. Laurs Balslew. Sognepræst for Guldberg og Sandager Menigheder og Provst i Schoubye Herred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-05
Bortkomne Sager. Tire Grise Søer to Aar gamle og 3 Galter ere fra Galte Lykken, 2) Nachebølle tilhørende bleven borte og savnet den 5te Novbr. h. a., og da samme ei, endskiøndt De til adskillige Sognestevner ere oplyste, ere bleven anmeldte, nogensteds at være bleven optagne, saa ombedes end ydermeere herved, den, som skulle have dem i Besiddelse, at anmelde det her paa Gaarden; og skulle ildefindede Menneskeer være bleven dem mægtige, saa loves 3 Rdlr. i Douceur til den, som derom kan give fuldstændig Anviisning, da hans Navn, om forlanges, forties. H. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-05
Fundne Sager. 3di sidste haarde Væir er ved Nørrebye i Klinte Sogn under Grevskabet Gyldensteen i Fyen blevet bierget og paa Landet opbragt en Baad, som kom drivende i Søen uden noget Reedskab af Mast, Seil eller Aarer, allene derved fandtes et Roer; denne Baad er næsten nye, og eragtes at kan føre omtrent 24 Tønder Korn. Den rette Eiermand kan bekomme samme imod Biergeløn og andre Omkostninger, naar han med fornøden Rigtighed derom melder sig med allerførste hos Forvalteren paa Gyldensteen. Bøger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-05
Den unge Jndianerinde et rørende Lyst=Spil, hæftet 16 Skilling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
den 12 Januarii. Slut. af Forordningen om det Stemplede Papir. (See No. 1.) Hvad derimod saadanne Protocoller, ei allene for Kongelig eget forbeholden Gods, men endog for Kirker, Skolers, Fattiges, Hospitaler, eller andet til publiqve Brug, henlagt Gods betræffer, da, ligesom de hidindtil uden stemplet Papir have været indrettede, skal det og fremdeles derved forblive. Og paa det enhver Landgods=Eier og Bruger i Norge, hvor dette Gods ei er ansat for Hartkorn, men anslagen til anden Matriculskyld, kan have en vis Regel, hvorefter han sig kan vide at rette, saa fastsættes hermed, at den, ved Forordningen om Rostieneste Skatten der i Riget af 22. April 1682, for Matriculskyldens Beregning til Hartkorn antagne Bestemmelse skal heri tiene til Rettesnor. Jntet Skiøde paa Jordegods eller anden Eiendom, hvorom Kiøbe=Contract imellem Sælger og Kiøber forud er oprettet, maa i nogen Ret antages til Læsning og Protocollering, med mindre Kiøbe=Contracten derhos forevises. Skulde derimod et eller andet Skiøde angives, uden foregaaende Kiøbe=Contract at være udstædt, bør det, til Beviis om Forholdets Rigtighed, være forsynet med baade Kiøbers og Sælgers Paategning. Ligeledes maa ingen Obligation eller noget Pantebrev af Pantebøgerne ved nogen Ret udslettes, førend enten Opsigelsen, skreven paa behørig stemplet Papiir (hvilken Creditor, naar Capitalen af ham er opsagt, skal være pligtig, imod samme Capitals Betaling, til Debitor at levere) i Retten er produceret, eller og Hoved Documentet af baade Creditor og Debitor paa den Maade som Kiøbere og Sælgere i foranførte er foreskrevet, er forsynet med Forsikring: at ingen Opsigelse er skeet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Alle af Udenlandske, eller imellem Udenlandske og Jndenlandske, paa fremmede Stæder sluttede Contracter og andre Documenter, skal, naar samme i disse Riger fremlægges i nogen Ret, eller og derefter hos Kongen eller de Kongelige Collegier giøres nogen Ansøgning, afskrives paa det dertil forordnede stemplet Papiir.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Naar to eller flere Jndenlandske indgaae paa et fremmed Sted nogen Forening eller anden Handling, som henhører til de Kongelige Riger og Lande, bør saadant Document inden 6 Uger efterat den af Contrahenterne, som have Hoved=Documentet i Hænde, i de Kongelige Riger og Lande er tilbagekommen, indsendes til Stempling i Rentekammeret. Transporter maa ikke skrives paa Obligationer, Contracter, Kiøbebreve, Forliig, eller andet, hvad Navn det have kan, men dertil bør bruges det forordnede aparte stemplet Papiir. Den paa sine Steder hidindtil i Svang gaaende Misbrug, med at skrive Documenter paa ustemplet Papiir, og derefter samme med stemplet Papir at belægge, skal aldeles være afskaffet, saa at alle Documenter, naar samme ikkun er belagt med, men ei skrevet paa stemplet Papir, skal ansees ligesom intet forordnet Papir dertil var brugt. Hænder det sig ved Documenters Udfærdigelse eller Afskrivning paa stemplet Papir, at samme Papiir, formedelst Skrivfeil eller anden Forseelse, giøres ubrugbart, og saadant med Rettens Middels, eller Stedets Øvrigheds, eller og, hvor disse ei ere tilstæde, tvende troeværdige Mænds Attest, beviisliggjøres, maa med er andet Ark eller Blad stemplet Papir ombyttes; dog er herunder itte at forstaae Documenter, som med Navns Underskrift allerede ere eller have været forsynede, eller hvor det Sted af Papiret, paa hvilket Underskriften kan have staaet, er med Biel eller andet gjort ukiendeligt, og mindre det, hvor det Skrevne er Papiiret fraskaaren, da alt saadant ci til Omvexling maa antages. Enhver, som forlanger af Forseelse ubrugelig gjort Papir ombyttet, haver sig dermed i det længste inden det Aars Udgang, hvortil Papiret henhører, at melde Dersom det uformodentlig maatte hænde sig, at et Nummer af stemplet Papir, som forlanges, var afsat, og det, som derpaa skulde skrives, taaler ingen Ophold, maa samme udfærdiges paa ustemplet Papir; dog skal Enhver, som saadant Document modtager, det, tilligemed Attest fra Stemplet=Papirs Forhandleren, at den dertil hørende Sort Papir ei var i Behold, i Rentekammeret til Stempling insende, saasom: inden 3 Uger fra Sielland, 6 Uger fra alle andre Steder i Danmark, 6 Maaneder fra Nordlandene, 12 Uger fra andre Stæder Nordenfields, og 8 Uger, fra Stæderne Søndenfields i Norge. Skulde og et uformodentlig andet Fald indtræffe, hvorved nogen blev hindret fra at erholde stemplet Papir til et Document, som uopholdelig maatte udstædes, saa at det af Nødvendighed blev skreven paa ustemplet Parpir, og saadanne Omstændigheder med Beviser gotgiøres, maa samme antages til Stempling, naar Documentet inden de i næstforestaaende Post foreskrevne Terminer til Rentekammeret indkommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Ligeledes maa det fremdeles være tilladt, hvor i Stervboer befindes Documenter som ere skrevne enten paa ustemplet eller uret Sort stemplet Papiir, at antage samme til Stempling; dog at de kort forhen til de foreskrevne Terminer med behørig Attest indsendes og erlægges imod saadan Stempling Papirets Taxt dobbelt, og lige saa meget til Rentekammerets Fattigbøsse. Donationer til Kirker, Skoler, samt Fattige og publique, Stiftelser, som ere eller vorde skrevne paa ustemplet Papir, forblive udi deres Kraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Udi alle andre Maader, som ikke udi foregaaende Posterer anført, skal Efterstempling aldeles være afskaffet; og maa ingen derom giørende, eller til Dispensation herudi, hensigtende Ansøgning allerunderdanigst forestilles, men saadanne Ansøgninger skal af Rentekammeret afvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
De Sager, som angaae Kongens Tieneste og Jnteresse, føres og skrives fremdeles paa ustemplet Papiir. Kirker, Skoler, Hospitaler, Tugt= og Fattigehuuse, og alle offentlige Stiftelser skal ved Retterne, og naar dertil laanes Penge, være frie for det stemplede Papirs Brug; men oprette de Contracter eller udlaane Penge, skal det forordnede stemplet Papir dertil af dets Med=Contrahenter eller Debitorer anskaffes. Enhver, som overtræder denne Forordning, skal derfor undgielde paa følgende Maade: 1) De, som modtage nogen Obligation, Contract, eller andet til første Classe henhørende Document, skreven enten paa ustemplet eller ringere stemplet Papiir, end dertil forordnet er, have den Capital, som saadant Document indeholder, forbrudt, Halvdelen til Angiveren, og den anden halve Deel til Fisco. Derforuden forfalder den, som udstæder saadant Document, udi anden vilkaarlig Straf efter Sagens Beskaffenhed. Og 2) de, som handle imod, hvis i Henseende til det stemplede Papirs Brug efter anden Classe foreskrevet er, med at skrive de dertil hørende Documenter paa enten ustemplet eller ringere Sort stemplet Papir, end dertil er forordnet, betale det stemplede Papirs Beløb dobbelt, som dertil burde været brugt, og forfalde derforuden, efter Sagens Beskaffenhed og Omstændighederne, udi 10 til 100 Rdlrs. Mulct, hvoraf Angiveren ligeledes nyder den halve Deel, og den anden halve Deel til Fisco erlægges; dog er herunder ikke at forstaae Suppliqver og Memorialer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Til de Expeditioner, som udfærdiges igiennem Cancellierne og Rentekammeret, samt andre Collegier, saa og at Ordens=Secretærerne under Kongelig Haand og Segl, skal bruges efterskrevne Papiir, som trykkes uden Nummer: Patenter eller Lehnsbreve for Greverne 300 Rdlr.; for Fri herrerne 200 Rdlr.; adelige Vaaben, Naturalisations= eller Legitimations=Breve 100 Rdlr. Bestallinger for dem, som betiene nogen af de udi RangForordningen beskrevne Charger, eller med dennem nyde lige Rang, skrives paa følgende Papiir. De til Rangordningens 1 og 2 Classe henhørende 100 Rdlr., 3 Classe 80 Rdlr., 4 Classe 70 Rdlr., 5 Classe 60 Rdlr., 6 Classe 500 Rdlr., 7 Classe 40 Rdlr., 8 og 9 Classe 30 Rdlr. Bestallinger for efterskrevne, som ikke betiene nogen af de udi Rang=Forordningen benævnte Charger, udfærdiges til 20 Rdlr. for Professorer ved Gymnasier, Laugmænd, Lee tore, Præsidenter udi Kiøbstæderne. Til 16 Rdlr. for Sognepræster i Kiøbstæderne, Rectores, Capellaner i Kiøbenhavn, Fogder og Sorenskrivere i Norge. Til 10 Rdlr. for Borgemesterne i Kiøbstæderne, Consuler, Conrectores, Præster paa Landet, Capellaner i Kiøbstæderne. Til 8 Rdlr. for Raadmænd og Byefogder i Kiøbstæderne. Til 6 Rdlr. for Bye= og Raadstueskrive i samme Stæder, Herredsfoged og Herredsskriver, Birkefogder og Birkeskrivere, som af Kongen selv bestilles. Alle andre Bestallinger for Betiente være sig saavel Geistlige som Civile og Militaire, der ikke her ere specificerede, skrives paa stemplet Papiir, proportioneret efter enhvers saavel visse Løn, som anden eller uvis Embeds Jndkomst, beregnet til 4 pro Centum, og for dem, som have under 100 Rdlr. udi saadan Jndkomst, skrives hver Bestalling paa det til 4 Rdlr. stemplede Papiir. Til Privilegier, Bevillinger, Confirmationer og andre Expeditioner bruges efterskrevne Sorter stemplet Papiir. Paa 10 til 100 Rdlr. til Privilegier eller Friheder, som meddeeles noget Societet, Compagnie, Participantskab, noget Fælledskab, eller hvis nogen for sig og sine Arvinger, erhverver dem til Nytte, efter hvert saadant Brevs Jmportance. Paa 50 Rdlr. til Bevilling paa Testamente at giøre, og Frihed paa adelige Sædegaarde at indrette; Paa 20 Rdlr. til Privilegium for en Person udi noget betydeligt Anliggende, Represalier, Opreisning for Leiermaal, Confirmationer paa Testamenter, Donationer, og Morgengave=Breve. Paa 16 Rdlr. til Ærebreve; Paa 10 Rdlr. til Confirmationer paa Kaldsbreve, og Frihed for Straf for begangen Leiermaal af Folk uden for Bondestanden; Paa 4 Rdlr. til lige Frihed for Straf for Leiermaal af Bønderfolk, Confirmationer paa Bestallingsbreve for Birkefogder og Birkeskrivere som Greverne og Friherrerne eller andre Proprietærer beskikke, Confirmationer paa bestallingsbreve for de Betiente i Kiøbstæderne som Magistraterne antage, Confirmationer for Capellaner pro Persona, Søe passer, alle andre aabne Breve, som under Kongelig Haand, eller Segl udfærdiges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
J voriet skal bruges efterskrevne stemplet Papiir, saasom paa 4 Rdlr til de Cautioner, som de Kongelige Betiente stille for de dem betroede Oppebørseler; Paa 1 Rdlr. til Qvitteringer, som under Kongl. Haand, og Segl meddeles samme Betiente for de af dem aarlig af læggende Regnskaber; Paa en halv Rdlr. til Qvitteringer, som af Kammer Collegio for saadanne Regnskaber udfærdiges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
10) I Henseende til Qvægs Overførsel fra en Province eller Øe til anden her i Riger, forbliver det ved de herom føiede Anstalter, at intet Qvæg maae passere uden forevisende Pas fra det Westindiske og Guineiske Rente, samt General Told Cammer; ligesom Hs. Majest og, til allerunderdanigst nøie Efterlevelse, vil have igientaget Forordningen af 3die September 1762, i Særdeleshed dens 2den og 3die Art., at ingen maa udi Provincerne omreise at kjøbe Qvæg, uden til Brug for dem selv, eller for dem i hvis Tieneste de virkelig staae, og hvorpaa de med vedkommende Øyrigheds Pas forud ere forsynede, samt at ingen maa kjøbe paa de Steder, hvor Mistanke og Qvægsygen kunde være, med videre, alt under den til Fæstnings=Arbeide dicterede Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Historiske Tildragelser paa Aarets Dage. 1 Jan. 1599. Den lærde Hr. Henrich Rantzow døer. 1769. Kong Christian VII. kommer til Altona fra sin udenlands Reise. 3 - 1660. Kong Friderich Il. til Giest paa Admiral Ruyters Skib. 4 - 1696. Underretning om Jrringerne med Hertugen af Holsten udkommer. 5 - 1618. Christianshavn faaer Stads=Privilegier. 1693. Kronprindsen af Danmark ankommer til Pariis. 6 - 1448. Kong Christopher af Bairen døer. 1772. Justitz=Cassen at forvaldtes af det Danske havn en Geheime=Conferentz=Commission. 8. - 1161. Den brave Nordmand Gregorins Dags og Norske Kammer. 1771. holdet i Kiøben Søn omkommer. 1569. Kong Frederich H. i Fare paa Beltet. 2 - 1693. Hertug Anthon Ulrich af Wolfenbuffel faaer Elephant=Ordenen. 1713. Vice=Admiral Barfod stikker i Søen med en Escadre af 10 Skibe. 10 - 1605. Kong Christan V. skiænker et Bibliothek til Universitetet. 1709. Man reiste over Jn sen til Skaane. 11 - 1617. Kong Christian W. sender Hans Hinte til Dronningen i Sverrig. 12-1614. Holmens Kirke indvies. 1776. Taksigelse af Prædikestolene og Frydeskud af Voldene og Floden for Kongens Seiervindinger. 1771. Kongelig Octroi given for Tal=Lotteriet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Kiøbenhavn den 2den Jan. Sidste Løverdag fandtes er Mand i Bredgaden i en Lænestol død paa sit Værelse, som efter Beretning har faaet Forgift, hvilket en Underofficeer af det Oldenborgiske Regiment, skal have indgivet ham i Brædeviin; den døde Mands Tienestepige havde bekommet af samme Forgift, men lever endnu.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Udi Frederichs Hospital ere i Aaret 1775 af Patienter indkomne 1440, udgangne 1233, døde 193, af Barselqvinder indkomne 494, udgangne 498, døde 5, af Børn fødde 506. Den 5te Jan. J forrige Uge faldt en Matros paa et her paa Rheden liggende Skib ned fra Masten i en Baad, og paa en der staaende Person, hvilken blev ihielslagen; Matrosen selv blev ikkun noget beskadiget. Lisabon, den 28 Nov. a. p. For nogen Tid siden fandt en fattig Kone en lille Casse med Klenodier, som har lagt under Gruuset fra det store Jordskielv. Konen passede saalænge paa Kongen, indtil hun fandt Leilighed at tale med ham, og leverede ham Cassen. Kongen faldt i ligesaa stor Forundring over denne Kones Ærlighed, som over den store Skat, og lod denne ærlige Kone strax udbetale 40000 Daler; Dersom Ejermanden til Cassen et findes, saa skal en anseelig Deel af disse Juveler udsættes til en evig Capital for denne Kone og hendes Afkom, og en anden Deel udsættes for andre Enker og Fader= og Moderkose Børn. Bersailles, den 27 Dec. Den 24 Dec. tilstillede Den Kongl. Danske Charged Affaire Hans Kongl. Franske Majestæt 11 Jslandske Falke som en Foræring fra Hans Kongl. Danske Majestæt,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Fødde, Døde og Copulerede 1775. London. Fødte 17629. Døde 20514. Amsterdam. Fødte 4841. Døde 7895. Copulerede 1492 Par.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Reisende. Odense den 5 Jan. Svensk Landmester Rode fra Jylland til Kiøbenhavn. Den 7 dito Kammerherre Rosencrantz den yngre fra Rygaard i Siælland til Jylland, Kammerherre Penz fra Kiøbenhavn til Jylland. Den 12 dito Krigsraad Møller fra og til Krumstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Dødsfald. Odense den 8 Januarii, Sigismundus Jonasen Dram Handskemager, 56 Aar gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Bekiendtgiørelser. Conrerten som holdes sædvanlig hver Tiirsdag hos Sr. Kyhn, & bliver opfort paa Torsdag den 18de Januarii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Dandsemmester Theodorus Franciscus Petersen bekiendtgiør hermed, at han er nu atter kommen her til Landet, for at opvarte unge Herskaber i Byen og paa Landet, og andre honette Folk, som maatte ville lade sig informere og øve i alle Slags nyemodens Dandse, han er logerende hos Skræder Sr. Schiøth paa Nørregade lige for Slottet, og bliver her endnu i Landet 2 a 3 Maaneder, ligesom Jnformationerne udfordrer det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Proclama. Skulle nogen have noget at fordre eller skylde i Stervboen efter afgangne unge Karl Niels Nielsen, som sidstafvigte 20de December døde hos Gaardmand Hans Nielsen paa AalykkegaardsGods i Brobye, ville saadanne melde sig ved Skifte=Samlingen den 17de Febr. h. a. hos bemeldte Hans Nielsen i Brobye om Formiddagen Kl. 10 Slet, da Skiftet den Tiid ventelig bliver sluttet, som herved 3de Gange med 6 Ugers Varsel bekiendtgiøres. Odense den 5te Januarii 1776.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Auction. Apoteqvet her i Byen med hvad derudi findes af Materialier, J Simplicia og Composita, samt Jnstrumenta og Vasa, item Privilegium og Gaarden med tilliggende anseelige Hauge, vorder efter befaling fra høie Vedkommende sat til anden Auction den 16de Januarii førstkommende og Eftermiddagen Kl. 2 Slet, og i Mangel af antagelig Bud til 3die Auction 8tende Dagen efter den 23de Januarii, hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhaberes, Panthaveres samt Eieres Efterretning, af mig som Rudkiøbing den 23 Dec. 1775. Auctions=Directeur. Flindt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1776-01-12
Da der ved Auctionen over Tallerupgaard og Gods den 12te hujus, ei blev gjort antagelig Bud, har Eieren berammet tredie Auctions Holdelse over ermelte Gaard og Gods den 26de Januarii førstkommende, og for desto større Beqvemmelighed for Liebhaberne holdes Auctionen i den Kongel. Priviligerede PostGaard i Odense ermelte Dato om Eftermiddagen Kl. 2 Slet; Gaarden staaer for Hartk. A. og E. 9 Tdr. 4 Skpr. 1 Alb. og Skovskyld 3 Tønder 3 Skiepper 2 Alb.; dens Grund, som drives af Bønderne, er inddeelt i 7 Hoved=Lykker, foruden endeel smaa Indhegninger, og kan der et Aar imod det andet saaes 70 til 80 Tdr. Korn af alle Slags, avles henved 200 Læs Høe, og holdes 50 Køer, føruden ungt Qvæg, Faar og Sviin, samt til Teglbrænderiet fornødne Bæster, til Gaarden, er et tæt ved beliggende complet Teglbrænderie, som er af stor Jmportance, da de dertil behøvende Materialier faaes tæt derved, og Jldebrændsel af Tørve og Brænde er i største Overflødighed saavel i Gaardens Lykker, som paa Bønder Godset. I Lykkerne findes 5 Huse, foruden et Schielhuset kaldet, der staaer for Hartkorn 1 Tde. 3 Skpr., som Tallerup Eiere haver Reluitions Rettighed paa, naar den nu værende Fæstere ved Døden bortgaaer, som nu svarer aarlig til Tallerup 16 Rdlr. Gaardens Bygninger ere alle nye og i god Stand, Borgergaarden, bestaaer af en anseelig Hovedbygning paa 27 Fag, meget reelle og tapiserede Værelser med høi Kielder Etage under til Kiøkken og Domestiqve Værelser, den høire Fløi er en smuk 2 Etagie Bygning, indrettet til Værelser for en Forpagter, og den venstre Fløi er indrettet til Hollænderiet; hvilket alt er Teglhængt; Ladegaarden er 3de vidtloftige Længder, som indeholder alle de til Landbruget fornødne Huse med 3de Vogn Remisser. Under Gaarden ligger Tommerup Kirke af Hartkorn 18 Tdr. og Brylle Kirke af Hartkorn 24 Tdr. begge med deres importante Tiender, samt Jus Patronatus & Vocandi. Det tilliggende Bøndergods staaer for Hartk. Ager og Eng 115 Tdr. 3 Skpr. 2 Fkr. 1 Alb., hvoraf de 32. Tdr. 2 Fkr. Ager og Eng tilligemed 4 Skpr. 1 Fkr. Skovskyld er beliggende i Tommerup Bye, og de 83 Tdr. 3 Skpr. 1 Alb. Ager og Eng i Brylle Bye, som er længst, dog ei meere end en halv Mill fra Gaarden beliggende, alt i meget god Stand; saa er og til Gaarden et Huus i Tommerup og 3 udi Brylle. Dette bliver til ermelte Tid og Sted stillet til Auction, og om fornøielig Bud skeer strax bortsolgt; Jordebogen tilligemed Conditionerne haves til Eftersyn hos Eieren paa Gaarden, i Odense hos Biering paa Adresse=Contoiret og i Kiøbenhavn hos Landmaaler Lütken paa store Kiøbmagergaden No. 23. Denne Gaard kan faaes under Haanden til Kiøbs, naar Liebhaberne adresserer dem til Eieren, paa Gaarden; og skal denne Auction i saa Fald betimelig blive revoceret. P. S. Til Gaarden er skiønt Fiskerie af Karper, Karudser, Gedder, Aborrer a. samt, foruden i Gaardens Lykker, er en af Kongen forpagtet Jagtrettighed paa Brylle Byes Marker. Saa er og ved Gaarden en af Engelsk Humle meget importent HumleHauge for faa Aar siden anlagt. - Gaard og Gods opraabes først separat, og siden under eet.