JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Udfaldet af den theologiske Embedserammen, der endte i Tirsdags, var følgende: af 26 erholdt 5 Landabilis, nemlig: C. F. A. Bahnson, N. G. Blædel, A. F. Guldbrandsen, F. J. Heise og Th. Hansen (inprimis ob Specimen scriptum; 13 hand iliandabilis, nemlig: J. N. H. Bang, P. A. F. Baumann, R. O. Bechmann, T. A. Bernth, C. F. W. Bernth, P. M. Cramer, N. F. Engel, J. M. Hansen, C. F. Harder, C. J. Jessen, J. G. Lacour, S. Listor (S. S. lande dignum, og J. C. Mühlensted; 5 non cont. og 3 forlode Examen. (S. Bl.) Til den mundtlige fuldstændige juridiske Embedsexamen i Octbr. og Novbr. d. A. indstillede sig 17 juridiske Studerende, af hvilke 5 erholdt Characteren, Laudabilis, nemlig J. C. Jørgensen, J. G. Lange, C. C. Liebe (iblandt Specielch havde denne Candidat 5 Land. præcet.), A. P. Olsen, og J. Petursen; 6 erholdt hand illand, nemlig: A. Grønlund, J. Knor, K. M. Looft, L. T. Løbner, C. Nissen, C. W. R. Skeel, og 6 forlode Examen. (S. Bl.) Haa Det hedder fra Tønningen: Den 25de f. M. om Aftenen mellem 9 og 10, ved lyst Maanestinsveir, blev den i Sognet Oldenswort boende Bonde Jochum Hamann's Kone vakt ved Fodtrinene af et Menneske, som havde sneget sig ind i Huset. Efterat hun havde gjort Hamann opmærksom paa Støien i Forstuen, traadte Mennesket ind i Værelset. Hamann, en gammel graabaaret Mand, sprang modig ud af Sengen og trak en Skovl frem af et i Nærheden staaende Skab. Hiin rev imidlertid Vaabenet fra ham og slog ham saaledes dermed, at den gamle Mand faldt bevidstløs om i en Lænestol. Herpaa fremtog han en Øre, og truede at dræbe Begge, baade Hamann og hans Kone, hvis de gjorde Larm. Han brød Skabet op, men fandt Jntet. Nu ilede han ud i Kjøkkenet, tændte Lys og gik atter ind i Værelset. Hamann, der laae som død i Lænestolen, sank efter flere stærke Øxebug, som Misdæderen gav ham i Hovedet, om paa Gulvet. Han døde den 29de). Derpaa bød han Konen, idet han svang Øren over hendes Hoved, at forholde sig rolig, da hun ellers vilde komme til at dele sin Mands Skjebne. Hun adlød Morderens Magtbud. Efter fuldbragt Udaad vil han forlade Huset, men finder endnu en levende Person, Tjenestepigen, i Forstuen (paa Dielen); hun søger at undvige det mod hende rettede Mordvaaben, men snart synker hun under svære Slag med klovet Hoved og afhuggede Fingre omkuld, og man tvivler og hendes Liv. - Konen hører sin Mands og Pigens Dødsrallen, hører Morderen forlade Huset. Skjælvende kryber hun hen til Vinduet, men – hvo maler hendes Forfærdelse – der staaer Umennesket ved en Grøft og afvasker sin Øre og sine Hænder, og i skrækkelig Angst for at hun skal blive tredie Offer, kaster hun sig atter fortvivlelses fuld paa sit Leie. J Dødsangst bliver hun liggende til den følgende Morgen henved Kl. 4, da det begynder at dages, og hun træder igjen hen til Vinduet; men atter seer hun Skikkelser, som nærme sig hendes Bolig, og hun udbryder i høie Klage raab. Dog, denne Gang var det ærlige Stude drivere. Jdet de gaae forbi Huset høre de klagende Toner, ile ind i Huset og erfare og see hvad her er fortalt. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Fædrelandet meddeler en Skrivelse fra Fyen, hvis Forfatter ved et Brev fra en af de Paagjældende selv er bleven underrettet om, at Cancelliet er tiltraadt Stændernes Mening, at Adgangen til for billig Priis at benytte Landets almindelige Postvæsen bør staae ethvert Blad aabent uden nogen foregaaende Tilladelse og uden nogensomhelst Betingelse. Af denne Skrivelse, som fornemmelig støtter sit Haab om, at den omtalte almindelige Postforsendelsesret meget snart vil blive skjænket alle Blade, paa den Overbeviisning, at de saa ofte og saa eenstemmig udtalte Ønsker derom ikke ere strandede paa Kongens Villie, men kun paa de Raadgivere, som han har taget i Arv fra den foregaaende Regjering, optage vi følgende Yttringer: Hvo der ikke selv har proberet det, kan ikke gjøre sig noget Begreb om, hvor trykkende den nærværende Jndretning er. J Provindserne og navnlig paa Landet have Aviserne en langt større Betydning end i Kjøbenhavn, da de ere, om ikke det eneste, dog det vigtigste Forbindelsesmiddel, hvorved man kan vedligeholde sit aandige Samqvem med den øvrige Verden. J Kjøbenhavn erfarer, man i forskjellige Kredse som oftest de interessante Beg Nyheder omtrent lige saa tillige, som Bladenes Redactioner, og kunde forsaavidt altsaa til Nød undvære dem; men her paa Landet sidde vi som paa en Jsolerskammel, og hvis ikke Bladene bragte os Budskab om, hvad der foregaaer i den øvrige Verden, saa vilde i Sandhed det, man af og til gjennem Reisende og Breve bragte i Erfaring, kun lidet forslaae. J større Byer og navnlig i Kjøbenhavn kan man ved Samtale med mangfoldige Andre oplive og befrugte sin egen Tænkning og udvide sine Kundskaber om de politiske Forhold, paa Landet derimod et den, hvis Forhold ikke tillader ham dybe Studier af store Værker, indskrænket til en lille af Tilfældet given Kreds, hvori Discussionen let vilde tage en meget ensidig og indskrænket Retning, dersom ikke Bladene jevnligen tilførte nyt Stof. For og ere Bladene altsaa et vigtigt Supplement til vor daglige Omgang, et vigtigt behikel for den belærende og underholdende Hvile, hvis Værdi vore sædvanlige Syslers Beskaffenhed lader os dobbelt føle Kort sagt: den nu bestaaende Jndretning er en stor og folelig Byrde for os Provindsbeboere, dobbelt følelig fordi dens Uhensigtsmæssighed og Unødvendighed forekommer os saa indlysende. Men Sagen har faaet en endnu langt større Betydning derved, at det er blevet til et Spørgsmaal, som ligefrem vedrører Provindsbeboernes Æresfølelse, det Spørgsmaal nemlig, om de ansees myndige til ligesaavel som Kjøbenhavnerne at holde og læse af hvad der skrives her i Landet det, de selv ville. Endelig maa det erindres, at der ikke gives mange Sager, hvori Stænderre have udtalt sig med saa stor Eendrægtighed som om denne, og at dens Afgjørelse altsaa, som Prof. Clausen i Debatterne om Maifestens Høitideligholdelse har gjort opmærksom paa, vil afgive et væsentligt Bidrag til Bedømmelsen af den nuværende Stænderindretnings Betydning og Tilstrækkeligheden af de saakaldte moralske Garantier."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Det er Silke= og Klædekræmmer Chr. Overgaard Mønster i Kjøbenhavn, der har gjort en bedragersk Fallit med en Underballance af 30,000 Rbd., og som blev greben i Skaane og ført til Kjøbenhavn som Arrestant.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Fyens Stiftsøvrighed har paa Grund af de stigende Kornpriser afæsket Byfogederne i Odense Amt deres Betænkning, om det ikke var tilraadeligt, indtil videre at forbyde Udførselen af Rug samt at forbyde Brændeviinsbrænderne i Kjøbstæderne at bruge Rug til Brænding. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Skræder Johnsens Kone i Præst, er ved Overretten dømt til 20 Dages Fængsel paa Vand og Brød for under sit Ægteskab at have født 3 Børn ved andre Mandspersoner. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Befordring. Cand. theol. H. C. Rask er allernaadigst beskikket til Sognepræst for Nidløse Menighed i Sjælland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Udenlandske Efterretninger. Som bekjendt beraabte Ophavsmændene for den sidste Opstand i Spanien sig fornemmelig paa at Espartero havde indskrænket de baskiske Provindsers ældgamle Rettigheder (Fueros), og herved var det især, at det lykkedes dem at vinde saa mange Tilhængere i disse Provindser. Nu har han efter sin Seir aldeles ophævet alle disse særskilte Privilegier og stillet alle spanske Provindser fuldkommen paa lige Fod med Hensyn til Rettigheder, Forpligtelser og Afgifter, og saaledes har O'Donnells forbryderske og ubesindige Forsøg berøvet disse Provindser den sidste Ret af de Friheder, som de gjennem saa mange Storme havde vidst at bevare i Aarhundreder, men derved har Spanien tillige gjort et mægtigt Skridt fremad til at opnaae den Statseenhed, hvorefter alle vel regjerede Stater stræbe. J Øvrigt er Oprøret saa fuldstændigt undertrykt, at det ikke engang som de foregaaende Borgerkrige i Spanien har efterladt sig omstreifende Bander (Guerillas) da Alle, som havde taget nogen væsentlig Deel deri, ere flygtede til Frankrig eller tagne til Fange. Blandt de Sidste er General Quiroga y Frias dømt til Døden og Requena til evigt Fængsel. Ligeledes skulle Oberst Rizo og General Lahera og flere være skudte. Espartero, har paalagt de erobrede Stæder meget store Krigsomkostninger; Bilbao alene skal udrede 1 Million Francs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
J Belgien har man opdaget og i Tide undertrykt en meget farlig og vidt forgrenet Sammensværgelse af de saakaldte Orangister, som have dette Navn af Oranien, det hollandske Dynasties Stamme huus. Sammensværgelsen gik, i det mindste tilsyneladende, ud paa atter at forene Belgien med Holland, en Plan, som dog sikkert havde fundet saa megen Modstand hos det belgiske Folk og saa liden Understøttelse hos det hollandske, at den aldrig vilde være kommen til Udførelse. Regjeringen havde underhaanden faaet Oplysning om det Hele, og lod i al Stilhed de Sammensvornes Hovedmænd fængsle. Blandt disse var General van der Smissen fraværende eller flygtet, men i hans Huus fandtes 2 Kanoner og en stor Mængde Kugler, Krudt, Geværer osv. En Broder til Generalen og flere høitstaaende Personer ere fængslede. Denne Sammensværgelse skal staae i Forbindelse med Qvenissets Mordforsøg paa de franske Prindser; man søger for en Deel Grunden til den i nogle Yttringer, af den hollandske Konge, hvorefter han syntes at haabe snart igjen at forene begge Lande under sin Regjering; men selv hollandske Blade fordømme Anslaget som afsindigt Statsforræderi.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Handelsefterretning. Kjøbenhavn den 9de November. J Hamborg viser sig meere Speculationslyst til Jndkjøb af Hvede for at seende det til England i de første Maaneder af næste Aar, fordi man da venter, at Tolden igjen vil blive meget lav. J England føles Mangel paa bedre Sorter Byg, og dette finder god Afsætning; ogsaa Havre er mere søgt. Her har ingen Forandring fundet Sted; et Partie 6-rd. Byg er blevet solgt til at modtage frit ombord i Provindserne til 19 Rbmk. 8 s. pr. Tde., og et Parti Havre af 8284 Pd. holl. Vægt, at modtage i Jylland, er solgt til 13 Rbmk. pr. Td. (Handelstid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Kjøbenhavns Havnepriser den 6te Novbr. 1841. Hvede, sjællandsk, 7 Rbd. 24 s. a 8 Rbd. 32 s; dito lollandsk, 6 Rbd. 32 s. a 7 Rbd.; Rug, østersøisk 7 Rbd. 24 s.a 7 Rbd. 32 s.; dito fra Provindserne, 6 Rbd. a 6 Rbd. 64 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 56 s.; dito 6-radet, 2 Rbd. 64 s. a 3 Rbd.; Havre, 2 Rbd. a 2 Rbd. 32 s.; Erter, 6 Rbd. a 7 Rbd. 48 s. S. og T. Reisende fra den 3die til den 10de Novbr. 1841.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Contoirist Thellemann, Dhrr. Schiernoff og Levi, Kiøbmand Schrøder, Postmester Jantzen; Jomfru Jacobsen; Garver svend Andersen; Jomfru Thune; P. Lund; Pigen Marie Pedersdatter. Udenfor Posterne: Garver Rolfsted; Hr. Fæster, Proprietair Schrøder; Dhrr. Dahl og Wiliong; Bog, Kunst= og Papiirhandler Bing. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Student Bech; Jomfru Lange; Hr. Lützen. Med Person, posten. Fruerne Boisen og Rützow; Justitsraad Hamme, rich; Hr. Jungclausen; Fru Klein med Datter; Hr. Wulfeldt; Fru Hagedorn. Udenfor Posterne: Assessor Aagaard; Forpagter Theil; Proprietair Clausen; Baron Tott; Lieutenant Wormskjold. AVERTISSEMENTS
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Dødsfald. Ved en blid og rolig Død henkaldte Gud idag til et bedre Liv min retskafne, uforglemmelige Mand Carl Christian Fix i hans 56de Aars Alder, i 19 Aar var han min trofaste Ledsager paa Glædens og Sorgens Veie. Hans Liv var bramfrit og beskedent, hans Död var en stille og smertelös Henslumren. Fred med hans Stöv, velsignet være hans Minde, Waalse den 4de November 1841. M. H. Fix, født Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
At jeg har antaget Hr. Pastor F. C. Rosen Waalse til min Lavværge, det undlader jeg ikke herved at bringe til offentlig Kundskab, med Tilføiende: at Enhver, som har Pengeanliggender med mig at afgjøre ville behageligst desangaaende henvende sig til velbemeldte min Lavværge. Waalse den 9de November 1841. M. H. Fix. født Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Generalforsamling. Løverdagen den 13de November d. A. Aften Kl. 8, afholdes ordinair Generalforsamling Selskabet Harmonien, hvortil de ærede Medlemmer indbydes. Nykjøbing den 8de November 1841. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Auctioner. Onsdagen den 17de November førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver i Nykjøbing Hospital bortsolgt ved offentlig Auction, circa 25 Tdr. Hvede, 250 Tdr. Byg, 35 Tdr. Havre, samt nogle Tdr. Rug og graae Erter, af Stiftelsene Landgilde og Tiendekorn for indeværende Aar, hvilket herved bekjendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning. Nykjøbing Auctions=Contoir den 8de November 1841. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Torsdagen den 18de November d. A. Middag Kl. 12 bliver, ifølge det Kongelige Rentekammers Bestemmelse Gaarden Elisabo, henhørende under det nye Kongelige Fæstegods paa Falster og smukt beliggende tæt ved Gaabense Færgested, bortsolgt ved een eneste Auction, som afholdes i Gaarden. Til denne, hvis Bygninger ere indrettede til en Familiudenfor Bondestanden, hører et Areal af omtrent 122 Tdr. Land gode Pløiejorder, ansatte til ufrit Hartkorn Ager og Eng 12 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. og Skovskyld 2 Skpr. 2 Fdkr. 8 Alb., samt 3de Huse. Med Gaarden følger Besætning og Inventarium, bestaaende af 8 Arbeidsheste, 3 Vogne, 4 Plouge, 4 Harver, en Tromle og fornødent Sæde- og Fødekorn, og tillige overdrages Kongetienden af 5 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn. Ved Auctionen maa Kjøberen stille betryggende Sikkerhed for sit Bud, og Opraabet skeer alternativt saaledes, at Gaarden opraabes for sig og 2de Gaardspladse, hvorpaa et Huus, hver for sig, og siden det Hele samlet. Conditionerne kunne forinden erfares paa Godsadministrationscomptoiret i Egeløv. Nykjøbing den 15de October 1841. Pontoppidan. at
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Extract af Nykjøbings Kæmnerregnskab for 1840. Sedl. og Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Jndtægt. Rbd. Mk. s. 1. Efter Antegnelser i Regnskabet for 1839. 2. Optaget Laan til Reparationer af Bygninger 3. Beholdning af Skorsteensfeierlønnen fra 1839. 4. Restancer til Udgangen af 1820. . . . . . 5. Refunderede Delinqvent=Udgivter for 1839. 6. Ditto af Omkostninger for Ringning over den afdøde Konge . . . . . . . .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
7. De andre Kjøbstæders Bidrag til Sø-Jndrolleringschefens Qvarteerpenge. 8 Paalignede Communeafgivter for 1840, for Kjøbstæderne . . . . . . . . . . . . 9. Dito, af Landdistrictet . . . . . . . . 10. Forskudt Stænderskat, anført under 8de Post. 11. Skattekræverpenge. . . . . . . . . . . . . 12. Jordafgivt af udenbyes Brugere. . . . . 13. Jordskatten af Jordbrugerne . . . . . . . 14. For Gjødning paa Torvene . . . . . . . 15. For Afbenyttelsen af Raadstuen til Skuespil 16, 17. Mulcter for ulovlig Næringsdrivt . . 18. Tømmermester Thonning betalt en ældre Restance . . . . . . . . . . . . . . . 19. Leie af Exerceerpladsen . . . . . . . . . . 20. Mulct for ulovlig Næringsdrivt. . . . . 21. Bidrag af Landet for 1839 og 40, til Hovedlandeveien igjennem Byen . . . 22. Renter af Fattigkassen for en det overladt Bygning . . . . . . . . . . . . . . . 23. Bidrag af Birket til en Klysteersprøite. 24. For ved Auction bortsolgte Geværer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-11
Udgivt. 1. Lønninger og Pensioner . . . . . . . . . 2. Reparationer paa Bygninger, Brandredskaber, m.m. . . . . . . . . . . . . . 3. Se-Jndrolleringschefens Qvarteerpenge. . 4. Skatter, Brandcontingent m.m. . . . . 5. Bidrag efter Forordn. 15 Septbr. 1832. 6. Ditto, efter Placat af 5 Marts 1834. 7. Delinqvent-Udgivter for 1839. . . . . . . 8. For Jndqvartering af Landmilice-Sessioner, 9. Til Borgerskolen udbetalt . . . . . . . . . 10. Til Fattigkassen. . . . . . . . . . . . . . 11. Til Kirkens Kasse. . . . . . . . . . . . . 12. Det refunderede Beløb til Udgivterne 1831 til Skorsteensfeierkassen. . . . . . . 13. Udgivter til Jnventarium til Jordemoderen 14. Betalt Befordring for Prof. Rachtigal 15. For Brænde til Raadstuen . . . . . . . . 16. For Vægtermunderinger . . . . . . . . . . 17. Udgivter i Anledning af Stændervalget. 18. Vægterne for Torvets Feining . . . . 19. Forskudte Delinqventomkostninger for 1840 20. For anskaffet Linned til Arresterne . . . . 21. Forskjellige andre Udgivter . . . . . . . . 22. Underballance i Regnskabet for 1839. . 23. Gamle Restancer . . . . . . . . . . . . . 24. Uerholdelige Communeafgivter for 1840. 25. Restancer i Landdistrictet . . . . . . . . 26. Det under 6te Jndtægtspost anførte Forskud Beholdning til Aarets Udgang. Laanet under 2den Jndtægtspost er tilbagebetalt 1841. Regnskabet er afleveret af Kæmneren 15de Mai, sendt Revisor 18de Juni, modtaget fra ham 5te September, sendt Kæmneren ved hans Hjemkomst fra Hamborg 19de September, modtaget fra ham 29de September, sendt til Decision 2den October og modtaget med Decision 13de October. Nykjøbings Communalbestyrelse den 4de November 1841. Møller. C. Kryger. R. Sidenius. J. Madsen. H. Bønnelyche. F. Møller. Berg, Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry og Kjøbmd. Roepstorff i Nakskov, Kammer. Suhr i Rødby, Bogydlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kjøbmk. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vortengborg
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-13
Lollands Falsters Stisk, Tivende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 159. Løverdagen den 13 November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-13
Jndenlandske Efterretninger. Paa en Tid, hvor høie Priser saavel paa Rug som Hvede kunne forudsees, vil nedenstaaende Meddelelse i Leipz. allg. Zeitung udentvivl være kjærkommen, da den gjor bekjendt med et Surrogat, der, forsaavidt Productet maatte være nogenlunde høstet ligger os Alle nær ved Haanden; dog uden at jeg, som Jkkechemiker, skal kunne indestaae for Midlets Anbefalelighed. Overlærer og Chemiker Hassenstein i Gotha har nemlig gjort den Opdagelse, ved Svovlsyre af Kartofler at udvinde med Lethed, og ringe Omkostninger Kartoffelmeel eller Stivelse; og den sachsen-meinungske Regjering har anseet Gjenstanden værdig til at bringes til Almeenkundskab i Regjeringens Amtsblad. For at tilberede Kartoffelmeel eller Stivelse reves tidligere Kartoflerne paa sædvanlig Maade til en Art Vælling med Paagyd, ning af Vand, hvorved man i Gjennemsnit erholdt 10 til 15 pCt. rigtignok meget fiin, men derhos og saa dyrt Meel. Men efter Hassensteins Methode blive Kartoflerne, for at renses fra de ligesaa ilde lugtende som den menneskelige Sundhed lide heldbringende narcotiske Fugtigheder, der give Fusel olie ved Brændeviinsbrændingen, og for tillige ved et høiere Meelprodnet at bevirke en større billighed skaarne i Skiver efterat være vel vaskede. Til 100 Pund reent Vand sættes nu 1 Pund engelsk Svovlsyre, og i dette syrede Vand rystes da de skaarne Kartofler i et forholdsmæssig stort Kar, hvori de blive staaende 2448 Timer eller saalænge indtil de, istedetfor det glatte Ydre og den guulbrune Farve, have antaget en hvid, det er indtil det narcotiske Fuselvand er trukken ud. Hver 6te eller 8de Time maa Massen vel omrøres. Ere Kartoffelskiverne blevne hvide, har Suurvandet antaget en bruunguul Farve og en ilde Lugt; nu skylles det bort og Kartoffelskiverne afskylles saa læng med reent Vand, indtil det ikke længere beholder nogen syrlig Smag. Ogsaa med Lakmuspapiir kan man undersøge dette farves det kun lidt rødt, ere Kartoflerne tilstrækkelig afskyllede. For derpaa at tørre Kartoflerne, breder man dem frit ud paa et linned Klæde og bringer dem ud i fri Luft eller til en varm Kakkelovn. J Vægt erholder man 25 pCt. tørre, raae, usyrede Kartoffelstykker af smukt hvidt, kridtagtigt Udseende, som, malede paa Meel møllen, give et fiin, meget hvidt Meel og kun lidt Klid. Stødte grovt og slaaede igjennem et Sold, faaer man en Sago lignende Grynsort, Det udvundne Meel er idetmindste at anslaae til Gjennemsnitsværdien af Hvede- og Rugmeel. De bedste Kartofler til Meeltilvirkning ere Lærkekartoflerne. Dette Meel lader sig meget godt forbage til gint Brød og Kager, til hvilke Sidste man tager 3/4 Hvede- og 1/4 Kartoffelmeel, til Brød Rug- og 1/4 Kartoffelmeel. Dette Bagværk har et bedre Udseende og en bedre Smag end det af reent Hvede eller Rugmeel. Men fornemmelig bestaaer Hovedfordelen ved Kartoffelmeels Sammenbagning med Hvede og Rugmeel deri, at den forstnævnte Sort næsten optager dobbelt saa meget Vand som begge de andre Sorter, tilmed i Vægt leverer mere Brød, og dertil gjør dette mere mættende og drøit. (Rd. Av. Corresp.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-13
Aalb. Av. har for nylig omtalt den beklagelige, navnlig i Dronninglund Herreds Jurisdiction, tiltagende Eiendoms-Usikkerhed, ledsaget af andre Voldsomheder. Følgerne af at der ikke, som det synes, er bleven taget tilstrækkelige Forholdsregler til at sikkre Beboerne, har nu paa en skrækkelig Maade viist sig. Jfølge samme Avis skal man nemlig paa en rædsom Maade have søgt at skaffe sig Ro for de idelige Plyndringer. Ved Barkholt i Skjæve Sogn, hvor en Bande af Røvere antoges at have Sæde, vare flere formummede Personer, trængte ind og havde kastet sig over de Ulykkelige. af hvilke 4 (3 Mænd og en Kone) myrdedes og 3 Andre meer eller mindre lemlæstedes. Da Ligene bortførtes, skal Forbittrelsen mod de Stakler, der saa skrækkeligen have maattet bøde, endog i den Grad have viist sig, at man først vægrede sig ved at røre ved dem. Ligene af de 4 Dræbte, der vare tilredte paa det Frygteligste, saaledes at endog Armene og Benene paa flere Steder ere knuste, bleve henlagte i Skjæve Kirkes Vaabenhuus, hvorhen en Læge fra Aalborg er reqvireret for at optage det legale Syn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-13
J Bundsbek Mølle i Hanning Sogn i Nærheden af Ringkjøbing har en gal Hunds Bid afstedkommet følgende Tildragelse: For nogle Maaneder siden hændtes det, at en Hønsehund en Dag kom løbende til bemeldte Mølle, og efter at have bidt en Hund, der stod i Lænke, fortsatte den sin Vei videre. Nogle Dage efter forekom det Mølleren, at hans Hund var syg, hvorfor han løslod den, da han antog at den havde Godt af at røre sig; men aldrig saasnart havde den faaet sin Frihed, førend den øieblikkelig farer løs mod et Par i Gaarden for en Vogn forspændte Heste, og griber en af disse i Næseborerne; Mølleren iler nu til, tager Hunden i Nakken, og faaer denne løs fra Hesten, men bliver uheldigviis ogsaa bidt i Armen af Hunden, hvem Fraaden nu skummede stærkt ud af Munden. Nu fik man øieblikkelig Hunden skudt, men - derpaa bliver den bidte Hest gal, denne fik man transporteret til en Dyrlæge, og ifølge hans Ordre blev den strax dræbt. Det Mølleren af Hunden bibragte Bid i Armen var efter kortere Tid lægt; alligevel henvendte han sig til en duelig Læge i Fredericia, der gav ham noget Medicin, han øieblikkelig skulde afbenytte, saafremt han 16 a 17 Uger efter Hundebiddet skulde spore til Jldebefindende. Tiden hengik nu, og for en fjorten Dage siden, da Mølleren en Dag var beskjæftiget i Møllen, mærker han i den i sin Tid saarede Arm en besynderlig Trækken, og da han antog at det hidrørte fra hans Arbeide i Møllen, afbenyttede han ikke Medicinen, men henimod Aften forlod Forstanden ham, og efter nogle korte, men smertefulde Lidelser maatte han offre (Vib. Av.) Livet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-11-13
Randers den 6te November. Jgaar indtraf her en Begivenhed, der har vakt ualmindelig Deeltagelse. Den gjæve Dannemand, Stænderdeputeret, Oberst Brock, havde nemlig det Uheld, paa sin sædvanlige Eftermiddags Promenade, i Gaden at møde et Par løbske Heste, som Obersten og hans Ledsager ikke tidligt nok kunde vige tilside for, og desaarsag begge bleve rendte overende af de uhændige Dyr. Obersten har faaet et voldsomt Stød i Siden; men er forhaabentlig uden Fare, skjøndt han nok desværre i længere Tid vil blive fængslet til Leiet. Gud skjænke ham og hans elskelige Familie Styrke til med Taalmodighed at bære ogsaa denne Skjæbnens bitre Tilskikkelse! (Rand. Av.)