JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1846-09-22
Medens Antallet af de Tilstedeværende ved Nortorferforsamlingen anslaaes i tydske Efterretninger fra 3000 til 6 a 7000, melder "Dannevirke" fra Haderslev, at Mængden der kun beløb sig til 5 a 600. Endnu et Par Dage for den nordtorfer Forsamlings Afholdelse – fortælles der i Hamb. Corresp." – var det tvivlsomt, om Amtmanden i Rendsborg Amt, v. Cossel, vilde reqvirere Militair. Han forsamlede alle Bonde fogderne, mestendeels de anseteste og rigeste Mænd, og beraadslog sig med dem, om de ikke i Forening med ham vilde sørge for, at Forsamlingen skiltes af inden den komtil at forhandle Noget; men disse Mænd erklærede Alle, at de selv agtede at bivaane den, og Amtmanden var saaledes nødt til at reqvirere Militair. Den oprindelige Anledning til at Dragonernes første Afdeling sprængte frem i Gallop og og Folket foran sig ind i Nortorf, skal, ifølge Weser=Tidenden, have været nogle heidelberger Studenters Ubesindighed at tilraabe den foran sin Command holdende Dragon-Lieutenant deres Udfordring. Af samme Blads Beretning fremlyser ogsaa ganske tydeligt, at det var et Krigspuds af Banetog-Føreren, i samme Moment at lade det lange Train langsomt bevæges frem, for at afskære de fremsprængte Dragoner Tilbageveien. En Officier, der opfordrede ham til at lade Toget bevæge sig tilbage igjen, svarede han: "at her havde han Jntet at commandere." – At Klosterprovsten fra Preetz, Grev Reventlow, ingen Adgang kunde faae til Hs. Majestæt i Pløn, beklage Slesvig=Holstenerne saare meget, da han nøie kjender Stemningen i Landet; Sandsynligviis med varme, indtrængende Ord vilde have talt til Kongen, og med sin bekjendte, indgribende Veltalenhed vilde have opklaret ham Sandheden. Paa Adelen vilde denne Begivenhed gjøre et stærkt Jndtryk, ligesom den ogsaa piin ligen vilde berøre hele det øvrige Land. - Efter Wes. Zeit." skal Hertugen af Augustenborg ville deeltage i den forestaaende slesvigske Stænderforsamling og skal have besluttet, enten selv at fremkomme med eller understøtte tvende indholdsvære Andragender, det ene nemlig om en Gjenoprettelse af de gamle saakaldte schleswig-holsteinske Landsrettigheder, det andet om en Forfatning med skattebevilgende Stænder.
Viborger Samler, 1846-09-22
Fra Høiskamling kaldte Kanonsalutter og Dannebroges Heisning alt fra den tidlige Morgen den 18de De. (Kongens Fødselsdag) Folk til Festpladsen. Til forskjellige Tider paa Dagen saluteredes. Opstigende Raketter gave om Aftenen Kl. 8 Signal til Glædesbaalets Antændelse. Dette besvaredes af 11 Blus, som kunde tælles i Jylland, Fyen og paa Høiderne rundt omkring Bakken. J Christiansfeldt kunde et Fyrværkeri sees, og i det Fjerne saaes lysende Puncter. Ogsaa paa Aastrup- og ErlevBanker brændte Glædesblus. (Dannev.)
Viborger Samler, 1846-09-22
Bremer-Tidenden beretter fra Slesvig af 12te Septbr.:"Den Typhus, der grasserer i Fredericia, i Jylland, saaledes at Lazareterne skulle være overfyldte, vil igjen drive det slesvigske Jnfanteri-Regiment, der ved den ny Militair Jnddeeling for nogle Aar siden forlagdes dertil, tilbage til Fædrelandet. (!) Man hører nemlig, at der skal være tilsagt Jndqvartering i Flensborg Amt.
Viborger Samler, 1846-09-22
"Neue Zeitung har følgende Meddelelse: Af tilforladelige Kilder haves den Efterretning, at ifølge de Meddelelser, som den russiske Charge d'Affaires i Danmark, Hr. v. Evers, har gjort Cabinettet i Kjøbenhavn, skal det aabne Brev have fundet en meer end gunstig Bedømmelse i Petersborg. Rusland billiger fuldkommen det af Kongen gjorte Skridt, da det ei blot egner sig til at løse enhver hidtil opstaaet Tvivl, men og giver Midler til at sætte Dæmning for den tidligere Agitation, af hvilken ogsaa Bedresindede bleve henrevne. - Efter hvad man siger, skal det være bleven givet tilkiende, at Jernbanen fra Rendsborg over Slesvig til Flensborg af politiske Hensyn ei vilde kunne blive billiget.
Viborger Samler, 1846-09-22
J Colding er ved Døden den 7de De, afgaaet en Jordemoder, Mad. Almind, 81 1/2 Aar gl. J de 49 1/2 Aar, i hvilke hun var Jordemoder for Colding By og District, betjente hun ved omtrent 6000 Fødseler, og vandt i sin Stilling almindelig Agtelse ved sin sjeldne Dygtighed og samvittighedsfulde Omhu.
Viborger Samler, 1846-09-22
Da man ved de forestaaende Stændervalg for de fireKjøbstaddistricter, Hjørring &c., Randers, Ringkjøbing og Viborg, overalt synes at have henvendt sin Opmærksomhed paa Professor Schouw, saa meddeler Hjørr. Av."
Viborger Samler, 1846-09-22
nedenstaaende Brev, som Professoren i denne Anledning har tilskrevet en Mand i Hjørring, og hvorved han tilintetgjør alt Haab i den Henseende: "At flere af mine Medborgere i det nordlige Jylland have tænkt paa at give mig deres Stemmer ved det forestaaende Valg paa en Kjøbstaddeputeret, kan naturligviis ikke andet end være mig et kjært Vidnesbyrd om Tillid; men da jeg efter i 1 1/2 Aar at have lidt af meget alvorlige, oftere gjentagne Angreb af rheumatisk Feber, forbunden med flere Svagheder, vel nu befinder mig endeel bedre, dog er langtfra at være sikker for nye Angreb, der let kunne fremkaldes ved Forkjølelser og betydelig aandelig Anstrengelse; saa vilde jeg, om Valget skulde falde paa mig, ikke see mig istand til at deeltage i det i Efteraaret forestaaende Stændermøde, og Valget vilde saaledes være uden den tilsigtede Virkning. Med Høiagtelse &c."
Viborger Samler, 1846-09-22
Fra paalidelig Haand - hedder det i Ribe Av. kunne vi berette, at Hr. Consul, Agent P. Nisson i Thisted, der i en Række af Aar har havt Agenturen for de betydelige udenlandske Assurancecompagnier i Strandings og Havarie-Tilfælde paa Vestkysten af Jylland, nu har opgivet disse Poster, og i denne Anledning modtaget en særdeles smigrende og ærefuld Skrivelse fra Lloyds i London, hvori Comiteen bevidner ham sin oprigtige Tak og Tilfredshed for hans mangeaarige tro Tjeneste.
Viborger Samler, 1846-09-22
Thisted, den 15de September. J Fredags blev en Kronhjort fanget i Liimfjorden uden for Struer af Skipper, B. Petersen her af Thisted, den blev nemlig jaget af 3 Ryttere og søgte at redde sig ved Svømning. Den blev bragt levende til en Bonde i Struer. (Tyst. Av.)
Viborger Samler, 1846-09-22
Handels= og Skibs-Efterretninger. J de sidste Dage var der paa Børsen i Kbhvn. megen Nøre i Omsætningen med Bankactier. Speculanterne vare i Uvished om Bestemmelsen af Udbyttet, om samme skal bestemmes til 6 1/2 eller 6 1/2 Rbd. pr. Actie, og saalænge man ikke rigtig vidste Beskeed herom, stode Actierne paa omtrent eet Standpunct, 177 a 177 1/2. Omsætningerne vare derfor heller ikke store. Men allerede den 12te De, om Eftermiddagen rygtedes det udenfor Børsen, at Directionen kun vil indstille 6 1/2 Rbd. Udbytte, skjøndt Bankens Overskud (uden Hensyn til de betydelige udestaaende Renter, eller til den store Beholdning fra de foregaaende Bankaaringer) for det sidste Bankaar var saa stort, at det udgjorde 6 1/2 Rbd. pr. Actie. Dette Rygte blev almindeligt, og allerede den 13de De, skal flere Actier, hedder det, være solgte under 177 pCt. Den 14de og 15de De, var der særdeles megen Bevægelse iblandt Speculanterne og paa Grund af det nævnte Rygte bleve Actierne udbudne, og Coursen ansat til 175 1/2 pCt.
Viborger Samler, 1846-09-22
Natten imellem den 15de og 16de De, indstrandede paa Agger Strand, tæt nordenfor Canalen, det engelske Brigskib "John Withe af Sunderland, ført af Capt. Wilson Ormen, bestemt fra Hjemstedet til Petersborg med en Ladning Steenkul. Mandskabet, 9 Mand, er reddet; men om Ladningen haves endnu ingen bestemt Efterretning. (Thist. Av.)
Viborger Samler, 1846-09-22
Døde. Kjøbenhavn: Bogtrykker Jacob Behrend, 43 Aar; Jfr. Rosa Unna; Johan Christopher Henningsen; Toldassistent S. C. Bayer, 63 Aar; Bundtmagersvend Ferdinand Nissen, 30 Aar. Helsinger: Hjul- og Karethmager Borup, Kjøge Brændeviinsbrænder Elias Gemyntze, 53 Aar. Slagelse. Jensine Martine Holst, f. Møller, 34 Aar. - Assendrup; Joh. Dorty. Schmedes, f. Gathgens, 43 Aar. - Særsløv Sophie Cathrine Herløv, f. Lange. Nakskov, Henriette Bernhardine Bertelsen, f. Wachmann. Middelfart, Ane Barbara Møller, 18 Aar. - Skanderborg: Borgerrepræsentant og Bager Søren Jørgensen Gierndrup, 56 Aar. - AarDøde. Kjøbenhavn: Bogtrykker Jacob Behrend, 43 Aar; Jfr. Rosa Unna; Johan Christopher Henningsen; Toldassistent S. C. Bayer, 63 Aar; Bundtmagersvend Ferdinand Nissen, 30 Aar. Helsinger: Hjul- og Karethmager Borup, Kjøge Brændeviinsbrænder Elias Gemyntze, 53 Aar. Slagelse. Jensine Martine Holst, f. Møller, 34 Aar. - Assendrup; Joh. Dorty. Schmedes, f. Gathgens, 43 Aar. - Særsløv Sophie Cathrine Herløv, f. Lange. Nakskov, Henriette Bernhardine Bertelsen, f. Wachmann. Middelfart, Ane Barbara Møller, 18 Aar. - Skanderborg: Borgerrepræsentant og Bager Søren Jørgensen Gjerndrup, 56 Aar. - Aarhuus: Jacob Jensen Guldager, 50 Aar.
Viborger Samler, 1846-09-22
Reisende. Med Dagvognen fra Aarhuus til Viborg, den 21de Septbr.:Hr. Bønding, Mad. Ericksen, Hr. Bierregaard, Branddirecteur Schaumann.
Viborger Samler, 1846-09-22
AVERTISSEMENTS. Da jeg har erholdt allernaadigst kongelig Privilegium som Farver og Trykker i Skive, og jeg derpaa har vundet Borgerskab, saa anbefaler jeg mig til Alle, saavel Jnden som Udenbyes, som vil forunde mig deres Søgning, med Alt hvad som hører til Farver= og Trykkeriet, med den Forsikkring, at reel Behandling samt hurtig Expedition stedse skal være Formaalet for mine Bestræbelser. Min Bopæl er hos Hr. Hattemager Niels Boilesen paa Nørregade. Skive, den 8de Septbr. 1846. Nicolai Hestbeck.
Viborger Samler, 1846-09-22
Da Adskillige af Byens Jndvaanere benytte Muurmesterne til at besørge udført Lægtning af Tage og Forskallinger, hvilket Arbeide alene tilkommer Tømmermesterne, tillader jeg mig herved at advare alle Vedkommende imod denne Ustik, med Tilføiende, at jeg i Overtrædelsestilfælde for Fremtiden nødsages til at haandhæve Tømmermesternes Ret ved Søgsmaal. Viborg, den 22de Septbr. 1846. N. A. Svendstrup, Tømmermester.
Viborger Samler, 1846-09-22
Jmorgen (Onsdag, faaes varme Posteier samt Butterdeig hos Conditor Høyer.
Viborger Samler, 1846-09-22
Ægte Guano.
Viborger Samler, 1846-09-22
Hvad der deraf kjøbes og modtages i September og October d. A., faaes til 4 Rbd. 3 Mk. pr. 100 Pd., omkostningsfrit leveret i Aarhuus, Kjøbenhavn eller Aalborg, naar man behagelig henvender sig enten personlig eller i frankerede Breve: i Kjøbenhavn til Hr. Grosserer F. T. Adolphs Enke eller til Hr. Urtekræmmer F. B. Hørring, i Aalborg til Hr. S. J. Ree, i Aarhuus til Undertegnede. Aarhuus, den 28de August 1846. Chr. Christensen. Som bekjendt, anvendes Guanden fordeelagtigst til Vintersæden, idet den fordrer megen Vadske og Guanden derfor og de fugtige Aaringer altid har viist de ypperligste og brillanteste Resultater.
Viborger Samler, 1846-09-22
J alle danske Boglader er for 2 Mk. at erholde et Værk oversat af Hr. Translateur Her) som meget nøiagtig omhandler Guandens Anvendelse til hver Kornsort især, i Sammenligning med en Deel andre Gjødningsmidler. At dette Værk er authentisk, derfor borger Sir Robert Peels, Lord John Russells og Fl. Vidnesbyrd og Underskrifter.
Viborger Samler, 1846-09-22
Huusmand Niels Pedersen i Høiberghuse, Høiberg Sogn, Lysgaard Herred, har i Gaar optaget paa sin Mark en mørkebruun Hoppe med 4 hvide Fødder, omtrent 8 a 9. Aar gl., og henved 10 Qvarteer høi, som den rette Eier, imod at betale samtlige Omkostninger, kan erholde udleveret naar han snarest melder sig her paa mit Contoir. lysgaard og Hids Herreders Contoir. Horup, den 17de Haxthausen. September 1846.
Viborger Samler, 1846-09-22
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muelig læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Enkemadame Ane Jbsen, fød Møller, af Fjelleradgaard og forhen afdøde Mand Proprietair Niels Jbsen, til Raakildegaard, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb for undertegnede comiterede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Grevskabet Lindenborgs Skifteret, den 17de Septbr. 1846. Kirstein.
Viborger Samler, 1846-09-22
Creditorer i Boet efter afdøde Tjenestepige Ane Marie Sørensdattersdatter i Nederhornbek indkaldes herved til, inden 12 Ugers Forløb at anmelde og bevise deres Fordringer. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, den 10de September 1826. Rod.
Viborger Samler, 1846-09-24
Nr. 150.
Viborger Samler, 1846-09-24
74 Aarg. Kongelig allernaadigst privilegeret Stifts-Tidende. No. Fre Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommerne. Anna Torsdagen den 24de September 1846. Denne Tidendes udenlandske Artikel redigeres af Adjunct Neitz, og den indenlandske af H. Wissing, samt udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstnævntes Officin.
Viborger Samler, 1846-09-24
Nyeste Postefterretninger. Storbritannien og Jrland. London, d. 18de Septbr. The Times af den 18de melder i det andet Oplag fra Paris (d. 17de, at Don Carlos pludselig skal have taget Flugten. Han opholdt sig i den sidste Tid i Turin.) Denne Efterretning, som, naar den stadfæstes, vil være af særdeles Vigtighed, skal af telegraphisk Vei være kommen til Paris. Globe henleder Opmærksomheden paa hvor ypperligt denne Flugt netop i det nuværende Moment er beregnet paa at finde et Paaskud til Paaskyndelsen af Hertugen af Montpensters Bryllup. Efter Cork Reporter skal Parlementet samles i en overordentlig Session i November, for at tage Forholdsregler imod Nøden i Jrland. – De nyeste Efterretninger fra Jrland lyde høist nedslaaende. Sammenrottelser finde Sted; Forpagterne ville og kunne ikke udrede deres Afgifter.
Viborger Samler, 1846-09-24
Børsenhalles" Londonercorrespondent melder, at efter Pariserberetninger af 17de har Cabrera unddraget sig fra Politiopsynet i Lyon og begivet sig til Catalonien. Frankerig. For faa Uger siden afgik Dr. Souberbeille ved Døden i Paris. De offentlige Journaler anmeldte hans Død med den simple bemærkning, at han var bleven næsten 100 Aar gammel. Denne Mand har imidlertid fortjent følgende Linier: Souberbeille var en Elev af den berømte Læge Jean Borseiltrae, som er Videnskaben bekiendt under Navn af Frere Come, og ligesom sin Lærer opoffrede han sig næsten udelukkende tilSteensygdommene. J en Række af Aar var Souberbeille anseet for en ligesaa duelig som menneskekjærlig og velgjørende Læge, og stod i et venskabeligt Forhold til Rousseau, Franklin og Payne. For Emiles" ulykkelige Forfatter nærede han en Ærbødighed, der ofte bragte ham i Uenighed med hans senere Omgivelser. Han forlod det fornemme og rige Parisersamfund, hvor han næsten hørte hjemme, og steg med Mod ned iblandt den store Folkevrimmel, iblandt de meest exalterede Republicanere, og blev fra denne Dag af den revolutionaire Bevægelse tro. Som Medstrider og Læge var han med at storme Bastillen den 14de Juli 1789. J Aaret 1793 blev han ved Lodkastning valgt til en af Marie Antoinettes Dommere; han vilde undskylde sig, fordi han tidligere havde ydet Dronningen Bistand som Læge, men Fouquier=Thionville bestred hans Grunde, og Præsident Hermann afviste hans Forlangende med de Ord: "Kun den offentlige Anklager, kunde det tilkomme at forkaste Dig; thi Du har seet den Anklagede i Nærheden, og hendes Ulykke kunde have vundet Dig for hende." - Den 9de Thermider hørte han til det store Parti, der aabenlyst dadlede det seirende Parti, dog maatte han ikke bøde med Livet for sin, med Skarphed og Bitterhed udtalte Dadel. Fra hiint Øieblik trak han sig tilbage fra det stormfulde Liv, han hidtil havde ført; dog kunde han ikke stedse modstaae at deeltage i revolutionaire Demonstrationer. Ligesom han i Aaret 1793 hørte til Sectionnairerne (Medlem af Conventet vilde han ikke være, uagtet Robespierre havde foreslaaet ham til Deputeret for Paris), saaledes greb han i Aaret 1814 atter til Vaaben; det var hans faste Mening, at enhver politisk Meeningsforskjel maatte forstumme, naar Fædrelandet var i Fare. For sidste Gang fremtraadte han i Julidagen i 1830 som Folkets Stridsmand, hine Dage syntes at realisere alle hans Ungdoms aars glimrende, men skuffede Forhaabninger. Men snart derefter trak han sig tilbage i sin Eensomhed i Qvarteret Marais, hvor han tilbragte sine sidste Aar i en venskabelig Forbindelse med det for kort Tid siden afdøde Conventsmedlem Lacanal. Da hans Liig kjørtes over Bastillepladsen, blottede de talrig forsamlede Skarer deres Hoved. Men kun saare Faa vidste, at de udviste denne Ære imod en Mand, der med egen Haand havde bidraget til at gjøre det Sted, hvorpaa de stode, frit, og paa hvilket det frygteligste af alle Despotiets Fængsler engang strakte sine sorte Taarne truende iveiret over Hovedstaden.
Viborger Samler, 1846-09-24
Journal des Debats er traadt indenfor Skrankerne, for at fegte for den Politik, som i det dobbelte spanske Ægteskabsanliggende feirer en af sine Triumpher. Denne Journal meddeler en manifestartet Erklæring, der vil fremkalde Giensvar og bemærkninger. "Den af disse Forbindelser, udbryder den, som ligger os nærmest, er Hert. af Montpenster's Forbindelse med Infantinden, der er at ansee som Patentet paa en fuldkommen Udsoning imellem Frankerig og Spanien. Man kan nu uden Frygt udtale det; der var i et halvt Aarhundrede en dyb Kløft imellem de tvende Naboriger. Disse Baand, som Naturen havde skabt, som Religionen og Politiken havde knyttet endnu tættere sammen, sønderreves under Keiserdømmet. Jngensinde skeer det ustraffet, at man lægger en voldsom Haand paa et Folks Frihed, paa dets Nationaluafhængighed. Man kan ikke lægge Dølgsmaal derpaa: disse Erindringer have levet længe i Spaniernes Hjerter; de ere maaskee endnu ikke ganske forglemte. Men Jntet kunde være marg passende for at tilintetgjøre de sidste Spor deraf og for at fuldende de tvende Staters Udsoning med hinanden - end netop den besluttede lykkelige Forbindelse, der vil besegle Forglemmelsen af hine usalige Erindringer og betegne den endelige Slutning af hiin ulykkelige Æra. Vel vil der gives Pyrenæer, men disse ville ikke længere danne moralske Dæmninger og Skranker, langt mægtigere end de geographiske. Journalen søger dernæst at godtgjøre, at Spanien har løsrevet sig af det Anarchie, hvorunder det har sukket i en lang Aarrække, og at det omsider har faaet en fast Regjering. De revolutionaire Partier ere beseirede; den repræsentative Forfatning er opført paa faste Grundlag. Vel, vedbliver Journalen, vil Spanien, endnu have mange Prøvelser at bestaae, førend det naaer det tilsigtede Maal, men det har betraadt den rette Vei, det vil skride rask frem, og Frankerig vil understøtte dets Bestræbelser. Det er under saadanne Forhold en stor Fordeel for Spanien at vinde nye Berøringspuncter med et Land, hvis uhyre Hjelpekilder nu kunne have et roligt Løb. Spanien er et af de rigeste Lande i Europa. Handelen vil følge den af en klog Politik betegnede Vei; Frankerigs Jndustrie vil finde i Spanien sit meest udstrakte Marked. Hiint besluttede Ægteskab er fremdeles et Familieanliggende, der fremmer Frankerigs Vel. Siddende paa tre af Europas Throner, erholder Huset Bourbon en ny Glands. Det første Skridt dertil var Dronningen af Spaniens Anerkjendelse af det neapolitanske Hof; det andet Hertugen af Anmales Formæling med en Prindsesse fra Neapel; det tredie er Hertugen af Montpensiers Formæling med en spansk Jnfantinde. At denne Gjenforening skeer under Auspicierne af den vise og store Fyrste, som det frie Frankerig har kaaret til sin Overherre, dette er en Forherligelse, som fra Kongen straaler tilbage paa Landet.
Viborger Samler, 1846-09-24
Paris, den 17de Septbr. La Presse erklærer af god Kilde de udbredte Rygter om en bitter Note, som den engelske Regjering skal have tilstillet den franske angaaende Hert. af Montpensters Giftermaal, som aldeles grundløse. Jmidlertid er man i flere Kredse ikke uden Frygt for Londonercabinettets mulige Jntriquer med Hensyn til det lykkelige Resultat af Kong Ludvig Philips dynastiske Politik i Spanien. Man frygter for at Palmerston vil nu, ligesom i Aaret 1840, tage sin Tilflugt, til en Qvadruplealliance imod Frankerig.
Viborger Samler, 1846-09-24
Spanien. Fra Paris meldes under 17de Septbr.,at Cortesforsamlingen er sammentraadt den 14de Septbr., og at Ministeriets Budskab om Dronningens og Jnfantindens Giftermaal er optaget godt af Cortesforsamlingen. Adressecommissionen bestaaer af Regjeringens Tilhængere. Journ, des Deb. melder fra Rom (d. 8de Septbr.),at Paven samme Dag har undertegnet Dispensationsacten betræffende Dronningens Giftermaal med hendes Fætter.
Viborger Samler, 1846-09-24
De tvende Giftermaal skulle feires den 10de Octbr.
Viborger Samler, 1846-09-24
Den engelske Gesandt, Bulwer, som endnu ikke har erholdt Jnstructioner fra sin Regjering, der synes ikke at ville modsætte sig Giftermaalanliggenderne, skal have tilstillet det spanske Ministerium en tredie Note, der dog indskrænkes til almindelige Sætninger.
Viborger Samler, 1846-09-24
Tydskland. Frankfurt, den 18de Septbr. Trods alle modsatte Tidendeefterretninger kunne vi give den bestemteste Forsikkring om at det tydske Forbund endnu før Ferierne vil fatte en tilfredsstillende Beslutning i de slesvig-holsteenske Anliggender.
Viborger Samler, 1846-09-24
Jndenlandske Efterretninger. Jfølge Klampenborgs Bade=Tidende" festligholdtes den 18de Septbr. Hs. Maj. Kongens Fødselsdag af Kuur og Bade=Anstalten paa den bestemte folkelige Maade, ved Jndbydelse af Omegnens (Lyngby og Gjentofte Sognes) Bønder og nogle af Taarbæks Fiskere til et Bal i Concertsalen. Om Formiddagen Kl. 9 bebudedes Festen ved en Kongesalut. Over Hovedindgangen vaiede et Flag med Anstaltens Emblem, og den blev om Aftenen decoreret som Æresport med orientalske Lamper. J selve Concertsalen saaes Hs. Majestæt Kongens Buste paa en i Foden anbragt høi Piedestal, foran en af tæt Egeløv dannet Baggrund, i hvilken der ovenover Busten var dannet af Blomster et "Leve Kongen!", og udenfor Salen var Terrainet indtil Flagstangen omgivet med Guirlander af orientalske Lamper, ovenover hvilke paa Østsiden ligefor Salen Hs. Maj. Kongens Navnechiffer luede i Transparent med brillant Jld. Det Hele tog sig særdeles smukt ud, og Effecten begunstigedes ved et paa denne Aarstid ualmindeligt smukt og stille Veir. De indbudne Bønder mødte i talrig Mængde. Ballet aabnedes omtrent Kl. 7, og i samme deeltog, foruden Bønderne, de Tilstedeværende af alle Classer. Utvungen Munterhed herskede ved Siden af den meest uforstyrrede Orden. Omtrent Kl. 9.