JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
I Keiser Tibers Tider, fortæller Dio Cassins, har der været en Konstner, som kunde betage Glasset, sin Skierhed. Han skal have bragt Keiseren et Glasbæger, som et gik itu, om han endog med Magt slog det imod Jorden. Bægeret havde kun faaet et Bule, hvilken han Overværelse. Lønnen, som Konstneren fik, var slet nok. strax havde banket ud med en Hammer i mange Tilskuers Keiseren skal have ladet ham henrette, fordi ellers alle Guld- og Sølvkar vilde tabe sin Værdie. Vi vide nu af lang Erfaring, at ikke alt Veed er tienligt til Brændsel i Glasovne, en Plutark vidste det allerede, og sagde: at Tamariskentræ var det bedste dertil. omstændeligere Efterretninger. Lukren kiendte allerede Hos de latinske Skribentere finder man allerede nogle af dets Egenskaber, f. Ex. at alle Billeder gaa giennem Glas. At Forskiellen mellem Toner og Billedernes Syn bestod deri: hine gaae giennem alle krum te og utydelige, naar Aabningerne ikke ere lige. Men me og skieve Aabninger, men disse, Billederne blive del Lysstraalerne brække sig alligevel til i Vinkler giennem tid havde han dog een Kundskab om Glassets EienskaGlassene, og Billederne blive dog utydelige. Jmidlerber. Horaz bruger Lignelser, hvilke ere tagne af Glasset. Martial roser: at han drikker af Glas og nævner en giennemsigtige Potal. større, altsaa maatte han ogsaa allerede vide, at Glasset, Sennekka vidste allerede at lindsedannende Glas for kunde slibes og poleres. Fylder man, siger han, en Glaskugle med Vand; saa vise Bogstavene, som man det er tettere, og brækker Straalerne stærkere end Luften. ere. Glassets forstørrende Egenskab hidrører derfra, at seer derigiennem, sig større og tydeligere end de virkelig større, og Mellemrummet mellem Pilere, som staae ved Gienstande, hvilke man betragter giennem Glasset, synes hinanden, bredere, end de virkelig ere. Ogsaa synes man en i Vandet liggende Ring saa synes den at være Stiernerne større i fugtig Luft end ellers. Betragter Øiet nærmere, det er større, og det samme giælder om ethvert Legeme, som man seer giennem en Vædske. Klarlig vidste Seneca, at Vandet som et giennemsigtigt Mid deel betragtet, forholder sig til Lysstraalerne ligesom at han allerede har kiendt Priismata og deres FarvebrækGlasset. Hans merkværdige Vidnesbyrd bestaaer deri, ring. Man pleier at giøre et Glaslegeme kantet eller alle Regnhuens Farver. (Slutningen følger.)der Solens Straaler falde skievt derpaa, brækkes de i vinklet, og dette brækker Lysstraalerne. Naar man la Genua, den 10de Junii. ankomne, nemlig: Den 11te, Thetis, Capt. C. B. J Maj Maaned ere ikkuns to danske Skibe hertil Smith af og fra Bergen med Stokfisk, den 12te, Re to. - Kornhøsten er af den Beskaffenhed, at dersom solutionen, Capt. D. Brede af og fra dito med di Udførselen fra heele Jtalien ikke var forbuden, kunde ber ikke andet end blive betydelige Fragter.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
J Lombardiet vil Kornhøsten derimod ikkuns blive maadelig, da der i sidste Vinter ingen Snee er falden, saa at Axene følgelig ere magre og Kornet fuldt af Ud krud. J Levanten ere Agrene ikke besaaede formedelst den Mangel, der har været, da Prisen var stegen overordentlig høit og Bønderne havde fortæret Sæden. J Barbariet derimod er den overflødig og Udførselen frii Romagne, Sicilien og Sardinien gaaer den efter Ønske.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
For nærværende Tid er der Overflødighed i Livorno, hvorefter Speculanterne indrette deres Expeditioner.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Hiøring, den 3de Julii. Atter er denne Bye i denne Morgen Klokken 2 Slet, bleven hiemsøgt med en ulykkelig Jldsvaadt, som opkom i Guldsmed Sr. Stansholms Lade, og i kort Tiid fortærede hans hele Gaard, med Boeskab, 2 Kiør &c. &c.; hvilken Skjæbne og tildeels rammede Told Jnspecteuren, som der i Gaarden havde Vaaning. Dernæst blev Kiøbmand Sr. Lembergs Gaard af Jlden angrebet, og det østre Huus afbrændt; men ved Guds Naade, og de vel anbragte Redningsmidler, er denne Jldebrand nu Kl. 10 Formiddag saaledes dæmpet, at man troer ingen videre Fare er at befrygte, endskiønt det endnu brænder stærk i Grunden. J denne forvirring vide vi endnu ikke den sande Aarsag til denne nye Ulykke; men da Jldsvaaderne i Hiøring immer følge saa hyppig paa hinanden, og de sidste Gange er opkommet i Ladehuuse, som ligger ud til Marken, er der vel de, som frygte at desse Ulykker hellere kunne tilskrives Ondskab og Mordbrand, end Skiødesløshed og Vaade.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Af Fabers fyenske Aviser, den 4de Julii. Den 27de Junii blev en liden Dreng i Eibye, i Tieneste hos Anders Povelsen, 10 Aar gammel, slæbt og reedt til døde af en ung Klod, han skulle flytte i Tøier, og fundet hos ham med Tøiret stærk villet og Armen, død, da Klodden løb med ham om i Lykken.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
J Mandags bleve 2 Gaarde i Stegsted her ved Odense ved en ulykkelig Jldebrand lagte i Aske.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Ligeledes opkom Jldebrand den 23de Junii i Jelling i Jylland, hvorved 4 ypperlige Gaarde, 5 Huse og Degneboligen paa en Tid af 2 Timer bleve ganske lagte i Aske, uden at de bedrøvede Mennesker fik noget reddet, og hvad som tillige var ynkværdigt, at en fuldvoxen Pige blev indebrændt; Jlden siges at være kommet fra en Bagerovn. Kirken stod i Fare, men ved Guds Beskiærmelse blev reddet.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Aalborg, den 11 Julii. Dersom man vilde antage alt, hvad der i Aviserne, ofte endog som upaatvivlelig Sandhed berettes, saa bleve disse Tid efter anden fulde af Modsigelser. Snart fortælles der om et Slag, som begge Parter tilregne sig som en stor, en herlig Seier. Snart angives Tildratelser, som synes at forkynde Krigens Ende, og naar man bier en Postdag til, saa er der intet om. Man kan derfor ikke med tilforladelig Vished udskrive noget af Aviserne uden det, som enten siges løselig i den ene eller med ligesaastor Rimmelighed modsiges, i den anden. - Vore Læsere ville derfor have os undskyldt, at vi i disse kritiske Tider ere sparsomme i at melde om udenlanske Nyeheder, saalænge vi ikke kunne anføre dem som virkelige Tildragelser; thi det er umuligt at hitte Rede i alle disse Modsigelser; og vi ville derfor ikke heller anføre noget om de skræksomme Rygter, som forkynde Fredsbrud - thi dette Onde bevare Gud os fra.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
- Den danske og svenske Eskadre ere jo forenede til at beskytte fælles Handel, og haandthæve uafhængig Neutralitet; idel Beviis paa offentlig Lyksalighed! og denne ønske vi maae fremdeles vedvare.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
J Torsdags den 10de Julii marscherede af det heri Garnisonen liggende 3die Jydske Jnfanterie Regiment, 1 Commando bestaaende af 6 Underofficerer, 2 Tamboure, og 100 Mand; under Anførsel af Capitain Major von Giørt, Primier=Lieutenant Capitain von Harboe, og Fændrich von Grüner; til Kiøbenhavn, til Escadrens Besættelse.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Paa Baroniet Brahetrolleborg, i Fyen skal nu anlægges et Skoleholder-Sennarium, hvor Clevernes Antal skal indtil videre bestaae af 32 og deres Læretid, saavelsom Ophold paa Seminariet fastsættes til 4 Aar. 2 Lærere skal antages, hvoraf den første skal nyde foruden frie Boelig og Hauge aarlig 600 Rdlr. og den anden 400 Rdlr. Til dette oprettede Skoleholder=Seminarium skal Communitetet i Odense aarlig erlægge 2000 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Udi Consumptions=Forvalter Falchs Sted, som nu er ansat som Consumptions=Forvalter i Lemvig er igjen Voluntairen under General Toldkammeret Studiosus Bolle Mørch beskikket til Consumptions=Forvalter i Sæbye.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Efter indløben Beretning skal der i Holstebroe, Kiøbstæd have været en meget farlig Jldebrand, som formeenes at være opkommen fra en Bager, Natten imellem Søndag og Mandag sidstafvigte, hvorved denne saa ofte forhen hiemsøgte Bye, nu seer 24 af de betydeligste Gaarde og Huuse lagte i Aske. - Skrækkelige ere de Ødelæggelser Jlden kan forvolde; lad os derfor være forsigtig i at behandle dette farlige Element; thi hvad kan ellers betrygge os for de sørgeligste Følger af menneskelig Uforsigtighed, hvoraf Efterkommerne maaskee kunne have de sørgeligste Udsigter og høste de bitterste Frugter. Copulerede. Den 9 Julii her i Byen, Hr. Ole Peter Hansen Kiøbmand i Lemvig, og Jomfrue Engelbrethine Cathrine Brinck.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Død. J Sophiendal den 9 Julii, Gaardmand Jens Bunderups Hustrue Karen Laursdatter, 92 Aar. Da det har behaget den Allerhøieste, Natten i mellem 2den og 3die Julii sidstleden, at bortkalde fra dette Jordiske til sit Himmelske, min høit elskende kiære Fader Christen Qvistgaard i sit Alders 77 Aar, dette kan jeg ikke undlade ærbødigst at bekiendtgiøre paa min Søsters og egne Vegne, for alle vores Paarørende, Slægt og Venner. Overbeviist om deres oprigtige Deeltagelse i denne vores billige Sorg, frabede vil os al skriftlig Bevidnelse derom. Nyekiøbing paa Morsøe, den 5te Julii 1794. N. Qvistgaard.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Avertissements. Den agende Post afgaar erfra paa Tirsdag den 15de Julii, Jndleveringen skeer Mandag Formiddag forinden Kl. 12 Slet. Janske Conossementer faaes her paa Bogtrykkerict, Bogviis for 4 Mk; Arkviis for 4 s.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Til behagelig Efterretning for endnu ubetalte Creditorer i min salig Svigermoder Frue Krigs=Commissairinde Dietrichs Stervboe mældes, at Skiftesamling, holdes i S. T. Hr. Viinhandler Hasses Gaard i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
førstkommende 11 August om Formiddagen Kl. 10, hvor og da enhver kan vente sin lovlige Fordring promte udbetalt, hvorhos tillige erindres, at intet Krav siden antages, da Skiftet (uden uventede Hindringer skulle møde, bemeldte Tid og Sted bliver sluttet. Scheelund, Præstegaard den 11 August 1794. P. Wagaard.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
For at slutte Skifterne efter forrige Degn i Farstrup 2) Studiosus Hop, og Skoleholdersken i Overlade Ane Jensdatter, vorde Skiftesamling holdt i Saling Skole, førstkommende 30 Julii. Hvilket til alle Vedkommendes behagelige Efterretning herved bekiendtgiøres. Kornum Præstegaard den 4de Julii 1794. C. V. Claudi.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Auction over det paa Sæbyegaards Forstrand, norden i Sæbye, uden levende Folks Medfølge, imellem den 4de og 5te April sidst indstrandet Skibsvrag, hvoraf er ilandbierget, foruden noget Tougværk, ogsaa et Ankertoug, 9 Tomme tyk og 44 Favne lang, tilsyne næsten nyt, og 2 Stkr. dito, et paa 18 og et paa 16 Favne; samt et stort Jernanker i Træestok og et lidet Varpanker, med adskilligt meere, som Avertissementet fra Hiøring Amtscontoir under No. 50, 51 og 52 i disse Tidender, udviser, bliver foretaget Onsdagen den 23de Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, ved det saa kaldet Enghuus norden Sæbye, hvor bemeldte af Skibsvraget opdierget er under Vagt beliggende; hvilket herved til Lysthaveres Efterretning offentlig bekiendtgiøres. Sæbyegaard den 9 Julii 1794. Nin Lærredreng Jens Thomsen Hovalt, som i afvigte i Aar udbad Tilladelse at reise hiem til Forældrene, for at faa en foregivet Svaghed paa sit ene Been cureret, har siden ikke indfundet sig hos mig, uagtet han forlængst er bleven karsk, men derimod reist bort fra Forældrene, uden at hans nærværende Opholdstæd er mig bekiendt; thi bliver han herved efterlyst, som den der ikke har noget lovligt Pas at forevise, med alvorlig Tilhold, at han indfinder sig og efterkommer Laugs Rettighederne, i hvis Mangel han kan vente at blive lovlig tiltalt, naar hans Opholdstæd bliver mig bekiendt, saavelsom de der imod Anordningerne huser eller hæler ham. Aalborg, den 2den Julii 1794. Knud Tomra. Tømmermester.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
da jeg seer mit Navn efterlyst, angaaende Udeblivelse da er jeg endnu ikke tarst som skrives, som jeg haver overbeviist, samt mit Opholdstad som han i Aar som før, ved at skrive mine Forældre til naar han vilde mig noget, hvad lovligt Pas at forevise behøver jeg itte, thi jeg ligge saalidet som han, haver nødig at desertere, da jeg alle Tider tør være mit Opholdstæd bekiendt. Jeg er Logerende paa Hornumgaard : Jens Thomsen Hovalt.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Formedelst Forandring af Boepæl, agter Sr. Johannes Schilder i Løgstøer ved en eneste offentlig Auction, om antagelig Bud skeer, at bortsælge sin nu iboende Gaard, førstkommende 25 Julii Kl. 10 Slet om Formiddagen, bestaaende af 13 Fag Vaaningshuus, 4re Fag Ladehuus og 3 Fag Halvtag, hvoraf Vaanings huuset er saa godt som nye opbygget. Sønden for Gaarden er en Frugthauge, samt en Hauge hvori kan saaes 3 a 4 Skpr. Byg. Norden for Gaarden er en Enghauge, hvori kan avles omtrent 2 Læs Hoe; paa samme Hauge staaer et Pakhuus af nye opbygget 5 Fag af Muur og Bindingsværk. Gaarden er assureret i Brandkassen for 400 Rdlr. Bemelte Gaard er meget vel indrettet for en Handlende, Haandværksmand eller Skipper, og kan tiltrædes til Beboelse strax efter Auctionen eller og til førstkommende Michaeli, ligesom Liebhaverne forlange det; Thi ville de Lysthavende sig til bemelte Tid og Sted behagelig indfinde, da Conditionerne paa Auctionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjorte. Løgstøer, den 1ste Julii 1794.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Formedelst min salig Kones Dødsfald og anden agten Bede Næringsvei, er jeg bleven til Sinds at bortsælge: min her i Høien eller gammel Schagen iboende Gaard, med sammes tilhørende Eiendom, der bestaar af: a) et Vaaningshuus, 20 Fag med en Qvist norden ved af 5 Fag, alt af durabelt Muur= og Ege Bindingsværk, samt Qvisten Teglhængt. b) et Søndre Huus, 8 Fag Muur- og Bindingsverk paa den ene Side, og forresten skudt med Fiel. c) et Lade, og Fæehuus Vesten i Gaarden, 10 Gulve af samme Beskaffenhed og d) et nye opbygt Huus Østen i Gaarden 7 Fag, om skudt med Fiel. Gaarden er vel vedligeholdt, rummelig, og i alle Henseender beqvem indrettet til Kiøbmands Brug og Giæstgiverie, og ligger særdeles beleilig til Handel med de Landboer, som passere Nørre=Strand, hvor den betydeligste Fart til Høien og Schagen falder, ligesom her og tilforn i forrige Eier salig Jacob Hansens Tiid har ve ret drevet anseelig Negotie baade til Lands og Vands. Her falder og Leilighed til god Næring af Fisterie, og livnlige Strandinger her, m.v. Den aarlig Udsæd her til Gaarden er 12 a 14 Tdr. Korn af alle Slags. og af Høe kan der avles aarlig 10 a 12 Læs, samt fo des 2 Bæster, 2 Kiør, og 10 Faar, men græsses over dobbelt saa meget, hvilket er af stor Vigtighed i denne Egn. Mark og Engbund kan endnu forøges og forbedres, om endog Sandslugten der blot har Sted paa den sydlige Grændse af Byens Eiendom, skulde gribe videre om sig, hvilket saavel Stuationen, som de derimod efter Kongl. all. Anordninger følede Anstalter ikke lader formode. Behøvende Tørv kan faaes, endog i Nærheden af Byen, og Jldebrændsel af Træe har jeg i minTild paa 7de Aar, aldrig havt Mangel paa. Hvilken Gaard med sine tilhørende Eiendomme bliver ved offentlig Auction opraabt, og om antagelig Bud skeer, bortsolgt her i mit Huus næstkommende 31te Julii om Formiddagen Kl. 10, efter de Conditioner, som forinden blive bekiendtgjorte, hvoriblandt er denne, at Gaarden med sit fulde Avl kan strax tiltrædes, og Kiøbesummen blive staaende imod behørig Sikkerhed og 4re pro Cento Rentes Svarelse til Snapsting 1795 udbetalt Underhaanden kan og Gaarden faaes tilkjøbs, og om den saaledes forinden vorder bortsolgt, skal denne Bekiendtgiørelse betimeligen vorde gienkaldet. Gammel Schagen, den 30te Junii 1794. Lars Melsen.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
en anseelig og god Gaard paa en af de reeleste Gader i Budolphi Sogn her i Byen, er underhaanden at faae til Kiøbs og anvises af Procurator Ravnkilde.
Jyske Efterretninger, 1794-07-11
Onsdagen den 13de August 1794 om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver paa Nyekiøbing Raadstue udi Morsøe Land holdet offentlig Auction over den paa samme Land beliggende Lund Hovedgaards Forpagtning i 4 a 6 Aar paa de Vilkaar som fra August Maaneds Begyndelse kan bekommes til Eftersyn hos Eieren Justitsraad og Landsdommer Fons paa Løvenholm ved Rander. og Landsdommer de Leth paa Lyngholm ved Thisted, samt hos Forvalteren ved Lund. Til Leibhabernes Efterretning anmeldes at Marken er een af de frugtbaresi Jylland, at den aarlige Udsæd er over 330 Tdr. Korn at der tiendes til Gaarden af circa 680 Tdr. Hartkorn, Besætningen kan være Kiør eller Stude og at Avlingedrives ved Hoverie. Paa Græs kan holdes henved 2 Kreaturer, og der kan fordres meere. Liebhaberne vil le behage at indfinde sig fornævnte Tid og Sted. Octailleret Plan til en lærd Realskole i Oden ved Magister H. J. Gottschalch, Sognepreved Paarup og Odense=Hospitals Menigheder, faae her paa Bogtrykkeriet hos mig, heftet for 2 Mk. 4 s. P. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Slutningen om Glassets Alder. (See Nr. 55.) Den nøieste Kundskab om Glasset synes rigtig no Plinius at have havt. Han siger, at det, ligesom andre vigtige Opdagelser først er bleven opfundet i Phænizien. Det haver man først forfærdiget det af Sandet ved Belus i Galilæg, som udspringer ved Bierget Karmel. Et Tilfælde - næsten den første Kilde til alle Opdagelser - har givet Anledning dertil. Mandskabet af et paa den phæniske Kyst landet Skib skal nemlig have brugt nogle Stykker Nitrum eller Mineral=alkalig, hvormed deres Skib var ladt, til Støtte under Kiedelen, de kogte i. Ved denne Leilighed havde Sandet smeltet under Jlden, og der var bleven et glasagtigt, giennemsigtigt Legeme tilbage. J de ældste Tider var Siden i Phæruizien allerede meget berømt formedelst sine Glas fabriker; Plinius beretter derimod: man havde paa hans Tid især agtet Glasset fra Egnene om Neapel. Romerne forstøde allerede den Konst, at grave indi Glas, og slibe det, hvorom Plinius fortæller meget, og de farvede Antiker, af farvet Glas, bevise det. Enten blev Glasset allerede den Gang blæst med et Rør, og dreiet af i en Dreiebænk, eller man giør det som Metal i Former. Ganske klart hvidt Glas blev især skattet. For to saadanne Værre med Hanke, af middelmaadig Størrelse, betalte man mere end sex tusind Sestertier, eller henved tre hundrede tusind Rigsdaler. Men da Martial saa ofte omtaler Glasdrikkarrene, og forekasterPontitus, vi drikke af Glas, men du af Murtha, det er, af spraglede kostbøre Steenkar, som kaldtes Murrhina; og Piinius forsikkrer: Guldkarrenes og Sølvkarrenes Brug var næsten bleven fortrængt af Glasskarrenes; saa lader dog de ringere Glassorter at have været temmelig giængse. Plinius beskriver ogsaa allerede de første Slags Brændeglas, som bestode af hule med Vand fyldte Glas alborg. kugler, hvilke kunde trænge Soelstraalerne saa tet sammen, at brændbare Sager, som bleve holdte i Brændepunctet, strax geraadede i Lue. Endog Saarlægerne betiente sig af denne konstigen forstærkede Soel-Jld, som et Lægemiddel ved Vunder og Saar. Allerede i hans Tider stod den Konst at giøre Ædelstene efter af Glas materie i stor Anseelse, og var meget indbringende. Vopiskus fortæller, at Firinus allerede havde ladet sit Pallads pryde med fiirkantede Glastavler, som vare sammenkittede med Jordbeg. Vel kan man af hans Ord ikke see om det har været Vinduer eller Speile, dog er det første det sandsynligste, fordi hele Palladset var forsynet dermed, og Glasskiverne bleve sammenkittede med Beeg, paa det de skulde udgiøre et Heelt. Merkeligt er det dog imidlertid, at de Gamle næsten bestandig har betient sig af de samme Fordele i Oconomien som vi. Plinius omtaler den samme Kit til brudne Glas, af Æggehvide og ulæsket Kalk, hvilken vi bruge endnu. Ja han har allerede bemerket, hvilket nyere Erfaringer ogsaa stadfæste, at man uden Fare kan gyde hedt Vand i et Glas, naar det i Forveien er først ret udskyllet med koldt. Konen, den 22de Junii.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
J Anledning af en Efterretning, at en pidemisk Sygdom skulde have vieret sig i Spanien, og at Pesten raser i Algier og Tunis, har Commandanten i Harre Marat advaret de franske Søefarende at vogte sig for Sygdommen. Oversættelse af et Brev fra Algier det. 4de Flortal, tilskrevet Sundheds=Commissionen i Frankerige. Borgere!
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Pesten har atter begyndt sine Odeleggelser i denne Bye og i mange andre Dele af Riget. J Spanien bar yttret sig en epidemisk Sygdom, som vel ogsaa kunde være Pest, da den idelig har communication med Africa; og de franske Quarantainer ere meget korte, og misbruges ofte. Gibraltar bruger endnu mindre Forsigtighed. En Hollands Escadre af 2 Skibe og en Fregatte, hvis Mandskab daglig har været i Land, er nylig afgaaet til Gibraltar; den vil formodenlig komme til at holde Quarantaine i nogle Dage og derpaa gaae til europæiske Havne. Jeg har villet underrette Eder herom, paa det man kunde tage sikre Mesurer til Frankrigs og hele Europas Conservation.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Fra Jtalien er ogsaa indløben et Brev til Commissarierne for de udenlandske Assarier i Paris, hvori de underrettes om, at der er Pest i Tunis, og advares at bruge al muelig Forsigtighed, da Smitten saa læt kan faaes, og nogle Emigrantere skal have truet med at giøre sig al Umage for at bringe Sygdommen ind i Frankrige.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Riga, den 30te Junii. Man siger her, at der i Mictau den 17de i denne Maaned skal være fornummet et Jordskielv.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Malage, den 3die Maj. J April Maaned er ikkuns en dansk Skipper ankommen, nemlig L. J. Frost fra Barcellona med Viin, og Brændeviin, er gaaet hiem til Kiøbenhavn med sin indehavende Ladning.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Ostende, den 24de Junii. I Dag er i vores Havn 40 Transportskibe ankomme, som havde 5000 Mand Jrlandske Tropper ombord.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Siden Oberst=Lieutenant Devaur fra det østerrigske Jngenieur-Corps er hertil ankommen, arbeides med megen Liv paa dette Steds Forsvars=Verfter, saa at 600 Mand allerede i nogle Dage have været beskieftige de med at giennemstikke Demningerne, og sætte alle Egnene omkring Staden under Vand, da man i denne Henseende ikke har kunne udrette nok med Sluserne.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Den Hanøverske Oberst=Lieutenant von Linzigen staaer med en avanceret Post ved Ghistel imellem denne Stad og Tourthont. Et Regiment Jnfanterie er marscheret derhen, for at forstærke denne Post. En der ankommen Keiserlig Canoneer, som er deserteret fra Garnisonen i Ypern, har bragt den første Efterretning om bemeldte Stads Overgivelse.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
For nogle Dage siden var Jndskibningen af Gods her saa stærk, at man ingen flere Fartøier kunde faae. Men efterat her er ankommen 5000 Mand Engelsk Trupper, er vor Frygt for Franskmændenes Anfald igien noget formindsket.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Paris, den 27 Junii. Man seer nu Robertspierre aldrig at gaae allene, men stedse at være ledsaget af nogle af sine Venner: mon han og iblandt disse finde mange: Barrere har nyelig bekiendtgjort at der vare 30 Priser opbragte i Republikens Havne, og at man i disse, der med adskillige Vahre vare beladte, have bekommet 15000 Centner Flæsk, der ere bragte til Paris for sammesteds at vorde uddeelte. - Man her her fra Haas den Efterretning, at Baron Armfeld skal opholde sig i Finland paa Grevinde Steenbuks Gods.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Antallet paa de der daglig vorde henrettede voxer, den 26 og 27 Junii bleve 73 henrettede og iblandt disse vare den 79 Aar gamle Hertug og Marschall von Mouchy tilligemed hans 66 Aars gamle Gemalinde; Grev Polastron, Fader til Hertuginden Polignai. Den berømte Skribent Linguet fra Reims 57 Aar gammel; Tvende Enke=Hertuginder af Biron den eene 43, den anden 71 Aar gammel. Den berømte Victor Broglig, Medlem af den første National-Forsamling og tillige andre fleere høie og anseelige Personer.
Jyske Efterretninger, 1794-07-14
Wien, den 27de Junii. J Gaar Aftes døde den ældgamle Græv Kauniz i sit 84 Aar, som havde tient 5 Keisere og næsten i 50 Aar taget Deel i de vigtigste Stats=Handlinger.