JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Medens Frankerig, som i saa lang Tid paa alle Sider kiempede imod en i Historien uhørt Koalition og overøste sig med Seier og Berømmelse, nu befriet fra alle andre Fiender, konsentrerer sine Kræfter paa denne eeneste Punkt og truer samme med hele Vægten af sin Hævn, opreiser sig paa dette stolte Eilland selv et Uveir efter det andet og giør sammes politiske Forfatning stedse meere kritisk, og Ønsker efter en hastig Fred mere brændende og retfærdig. Denne Gang er Talen og en Jnsurrektion, som umiddelbar angriber den vigtigste og ømmeste Bestanddeel af denne Søe Stat og - den maae nu udfalde, som den vil - altid lader befrygte hvist betænkelige Følger, Matroserne paa den store i Spithead liggende Admiral Bridports Flaade befinde sig omtrent i 3 Uger i en Jnsurrektion, der er brudt saa pludselig ud og siden Langfredag har bekommet en saa alvorlig, frygtelig Skikkelse, at man med Forfærdelse seer den saaledes, som om den var ganske systemmatisk organiseret. Jnsurgenterne have bemægtiget sig Gevær= og Proviant Kammerne og Skibsbaadene, formedelst hvilke de underholde Kommunikationen fra et Skib til et andet, og nedsat en Kommittee, der bestaaer af 2 Matroser fra hvert Skib, som daglig forsamle sig og Bord paa Royal=George i Admiral Bridports Kahyt, hvilket Skib de kalde Parlament Skibet og have forud høitidelig aflagt den Eed ei at gaae i Søen med Flaaden, førend deres Fordringer ere bevilgede. Den heele Flaade (af 16 store Linieskibe) er paa denne Maade ganske i deres Magt og Officererne ere i den slemme Forfatning, at see sig i en Afhængighed af Matroserne, omendskiønt deres Ordre efterkommes og de i øvrigt endnu beggegnes med nogen Agtelse. Matroserne have indgivet 2 Bønskrivter, der ene til Underhuset, det andet til Admiralitetet. Begge ere de trykkede og hvert er undertegnet af 32. Matroser, som skrive sig Flaadens Deligerede. Deres Fordringer ere følgende: 1) Forhøielse af deres Sold for 1 Deel 2) Proviantartiklernes fulde Vægt, hvilket ligeledes giør en 4de Deel mere end sædvanlig, 3) En større (nemlig d. 3die Deel af Priispengene af de erobrede Skibe, desuden bedre Pleie for de Syge; rigtigere Omsorg før de Saare de og de som blive skudte til Krøblinger a. - Paa hvert Skib har de gjort en Strikke fast paa den store Mast, for at klynke hver Matros op, som ikke stemmer med i disse Punkter. De res øvrige Politie er strængt og især lade de ingen Ruus blive ustraffet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Da den fra Lord Bridport afsendte Kontreadmiral Young, den 16de kom til London med den omstændelige Efterretning om denne Opstand, blev Dagen derpaa strax holdt KabinetsRaad, og endnu samme Eftermiddag reiste Søeministeren, Grev Spenter med Admiralitæts Lorden til Spithead. D. 18de om Morgenen indtraf de paa Flaaden og holdt en stor Forsamling, til hvilken Matroserne indgave ovennævnte Bønskrivt. Grev Spencer talede herpaa til Matros=Kommitteen og lovede dem deres Forlangende bevilget, naar de i øvrigt opførte sig som retskafne Folk. Den herved tilstædeværende Admiral Gardner gjorte Matroserne den Bebreidelse, at de vare frige Karle, som frygtede sig for Franzoserne, som de vidste, vilde just nu gaae i Søen Denne beskyldning bragte Matroserne i saadan Forbittrelse, at de vilde kaste Admiralen over Borde, og hængte en af deres Kammerater, som formanede dem til at moderere sig, paa Stedet, samt kiølhalede 4 andre for Ulydighed, imod deres befalinger. - Kammitteen lod ingen Offceer, ei engang noget Fruentimmer gaae i Land. Matroserne skulle have truet med, at sætte alle Officerer paa Land, dersom deres Bønskrivt ikke blev dem bevilget. Deres Kammerater i Hospitalet i Gosport have, ved at udstikke Flagge, forenet sig med dem og tilraabt dem bifald. - Da Lord Bridport d. 15de havde givet Signal til at løbe ud, fulgte fra Skibet Queen Charlotte et andet Signa(det alt forud aftalte Tegn til Opstand) og strax vægrede sig Matroserne ved at adlyde, førend deres Fordring blev bevilget. Admiral Bridport krævede Lydighed, om det ogsaa skulde koste ham Livet; men forgiæves. Insurgenterne erklærede reent ud: de vilde aldrig løbe ud, uden saa var, at den fiendtlige Flaade virkelig lod sig see i Søen. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Den 21de hedde det i London, at hele Opstanden var endt ved Bevilgelsen af de af Matroserne gjorte Fordringer og Grev Spencer ventedes endnu samme Dag tilbage. Menda dette ikke skeete, saa tvivler man endnu meget paa det forønskede lykkelige Udfald. - Til Admiral Jervis er afsendt et Advisskib, for at han paa sin Flaade kan være paa sin Post imod en lignende Opstand. - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Pitt erklærede de den 20de forsamlede Bankerere, at det nye Laan skal være af atten Millioner. Betingelser nes Fastsættelse blev udsat til den 24de. I Jrland faldet det nye Laan af 3 Millioner meget trykkende, Ogsaa fra Vestinden er (foruden ommeldte Franzosernes Kaperie) indløbne ubehagelige Efterretninger. Ministrene have givet General Abercrombie befaling at oprette Neger=Regimenter paa Øerne og at kiøbe Negerne dertil af Planteurerne. Men disse have eenstemmig sat sig derimod og erklæret: at derved vilde Kolonien ikke blive forsvaret, men ødelagt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Den 24 Apr. skulde begge Parlamentshusene igien holde Møder efter Paaskeferierne, hvor man da uden Tvivl og saa vil bringe Keiserens Separatfred paa Bane, saasnart denne Efterretning først kan være ankommen til London - : Frankerig. Haabet om en nær Fred yttrede sig allerede rum Tid - førend man endnu i Paris kunde have Efterretning om sammes Slutning - ikke allene i alle Selskaber, men blev ogsaa næret af Regieringen selv ved adskillige betydelige Vink. Ved den store Seremonie, som fandt Sted ved de overbragte Faners Aflevering af den unge Kellermann, sagde Krigsministeren blant andet i sin Tale: "Disse Trophæer vilde være et Pant paa nye Seire, dersom nye Seire endnu kunde bleve fornødne." J Strasborg, hvor Frede=Koureren allerede var ankommen, blev strax hele Staden illumineret, og Kanonerne affyrede fra Voldene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Blandede Efterretninger. Den engelske Understadssekretair, Hr. Hammond, som skulde ile til Vien, for at forhindre en Separatfred, er, ligesom den keiserlige General Beaulien, i Begyndelse af det forrige Aars Feldttog i Jtalien, hans Vogn meget til Utide gaaen istykker for. Han maatte desaarsag opholde sig 2 Dage, i Cuxhaven og er først d. 23 Apr. passeret igiennem Brunsvig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Den engelske Oberst Cramfurd, der opholder sig som Kommissair ved den keiserlige Rhin=Armee i Frankfurt, er nu, da han ikke i denne Egenskab har mere at bestille, afreist derfra.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Ogsaa til Ambassadeur Barthelemy i Basel er en Freds Koureer ankommen fra Buonaparte. Paa keiserlig Side vil man ei engang endnu tage Nottigaf den franske Neutralitæts=Akte til Staden Frankfurt, De stakkels Frankfurter underhandle derfor endnu bestandig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
En Skibbygger i London lod for kort siden sin nyefødte Søn i Daaben give Navn af Buonaparte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Kongens af Engelland Porforcelagt Paaske Mandag varede usædvanlig længe Hiorten løb 60 engelske (omtrent 12danske, Mile, førend Kongen hentede ham ind. J en Hulvei kastede han en Kone overende og knuste hendes Fod. Flere Heste bleve jagede til Døde a.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Ved Hoches Fremtrængelse skulle de Keiserlige have mistet henved 5,000 Md.; 4 Batailloner bleve paa engang afskaarne og tagne til Fange.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Jndenlandske Efterretninger. I Løverdags d. 29 Apr. ankom en Estafette til Kiøbenhavn med den vigtige Efterretning, at der er blevet sluttet Fred imellem Frankerig og Østerrig den 22de April.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Ved en Kongelig Resolution af 28de forrig Maaned, ere nu i Residentsstaden Kbh. Fodgiængerne for Fremtiden befriede for at betale de hidindtil ved Stadens Porte erlagte Bompenge, ligesom ogsaa, at Bommen herefter og Fredag Formiddag en skal lukkes, saa at heller ingen Bompenge af Kiørende og Ridende paa den Tid blive at erlægge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Den Hamborg. Korrespondent melder: at Grosserer, Societetet i Kbh. har den 24de April været forsamlet, og ha udnævnt en Kommission, hvilken skal naar den nøie har giennemseet den under 1ste Febr. d. A. udgivne Toldforordning, forelægge Soctætetet Forslag og nærmere og anderledes Bestemmelser, hvilke Forslag siden, i det hele kiøbenhavnske Kiøbmand skabs Navn, skulle forelægges Kongen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Fra Maltha er indløben den Efterretning, at Fregatten, Thetis, under Kommandeur=Kapitain Fischers Kommando er ankommen sammesteds fra Tripolis, uden at det var lykkedes ham, at bringe Freden med Paschaen i Stand. Føren Fregatten Thetis forlod Havnen for Tripolis, ankom en Tripolitansk Korsar for Tripolis, som havde borttaget 2 danske Skibe. Den danske Fregat gjorte strax Jagt paa Tripolitaneren og og ham paa en Klivpe, hvor han strandede. De bort røvede 2 Skibe bleve imidlertid indbragte til Tripolis - Med det snareste afgaaer Fregatt Triton herfra til den middelland. Søe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Fra Nantes meldes under 12te April: Kapit. CorneliueClaasen har uhældigviis mistet sit Skib, Frue Johanne fra Altona, Skib og Ladning er gaaet forloren, men Mandskabet er ved et engelsk, amerikansk Skib bleven ræddet og bragt til Nantes, hvor den der værende danske Konsul vil sørge for deres Hiembringelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
J Aalborg er i disse Dage paa Hospitals=Kirkegaarden, uden for Byens Vesterport opsat et Monument til Æreminde for sal. Hr. Brigadeer von Halling af hans efterladte Børn, Hr. Lieutenant og Frøken v. Halling. Samme forestiller en afbrudt Kolonne, som hviler paa tvende Underlag af Bornholm; ske Steen og dens heele Høide er circa 5 Alen. Dette ligesaa finde rige, som ædle og smagfulde Konst=Værk (siger Aalborg Avis, Ver udført ved Hr. Professor Dajons Mester=Haand i Kiøbenhavn, og er en Prydelse for Stedet og Egnen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Følgende Forsøg anbefales i de Berlingske Aviser som et fortrinligt Raad imod Kaalorme: Man tager af Hæggetræe, grovhaggede friske Grene med Løv og Bark og koger stærkt i : til 3 Minuter; til hvert Skaalpund af de hakkede Grene tager omtrent 4 Kander Vand. Naar dette nu er afkiolet, sprøites det, saa jævnt som mueligt, ud over Kaalbladene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Ved Tal=Lotteriets 574 Trækning i Wandsb. udkom Nr. 50, 32, 3, 34, 46.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Avertissements. Trindring i Andledning af et, saavel i Adresse-Avisen No. 35 som Hr. Iversens Avis No. 53, af Violoncellist Hr. Morel indrykket Avertissement, saaledes til Slutningen lydende Tillige bekiendtgjöres, at jeg ikke kan opfylde den Foroventning at give ogsaa Concert i Skuespilhuset, saasom Directeuren for samme allene fordrer 30 Rd. Uden at anacommere Hr. Morels saa kaldte Forventning om en Concert, som man endnu er ganske udvidende om, enten den vinder Publici biefald eller ei, da det ikke en Gang er bekiendt hverken ved offentlige Blade eller andre Musicalske Capeller hvorvidt Hr. Violoncellist Morels Fortienester i Musiken fortiene overordentlig Anpriisning, vil jeg blot erindre, at jeg aldrig har nægtet Hr. Morel mit Skuespilhuus, men var ganske villig til at overlade ham samme, naar det kan skre paa en Tid da det ikke kan være mig til Skade, og Hr. Morel derimod har begiert mit Skuespilhuus den 9de Ma for at gjøre Brug af det, til den saakaldte forventende Concers- og samme desaarsag vil naturligviis, ifølge den smigrende Forventning som Avisbladet bærer Præk om, skabe min Skueplads i Jndtægterne den paa følgende Onsdag Aften, da jeg agter at lade opføre et at vore Tiders yndede Skuespil Myndlingerne, Comoedie i 5 Acter af Iffland, saa i Betragtning heraf, vil vil neppe nogen fortænke mig, som svarer en betydelig Leie af Skuespilhuset, at jeg (iberegnet Lysningen overalt til Hr. Morels Concert, Billietteurer, Brandvagt, Politievagt, Theatermester, Maskinfolk og Theaterbudene, som jeg har lovet at besørge for alt foranførte begierer 30 Rd. Odense den 5 Mai 1797. Franz Heusser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Onsdagen den 10 Mai garnkommende om Formiddagen Kl. 9. O Slet, bliver paa Odense Raadstue foretaget offentlig Licetation over 200 Alen Rendetræer til Byens almmelige VandRendeløb, der herved bekiendtgjøres til de Lysthavendes Efterretning Odense den 3 Mai 1797. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
Undertegnede Signetstikker og Laktabriqveur er flyttet fra Overgade til Hr. Starup paa Nørregade, hvilket bekiendegieres for Velyndere. Snon Jacobsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-05
andagen den 8de Mai førstkommende om Eftermiddagen Vi Kl. 3 Slet, bliver efter Forlangende af afgangne Landvæsens Commissair Dreyers Arvinger foretaget 3die og sidste Auction overfølgende Eiendomme: 1) En Gaard i Klaregaden beliggende under No. 317, som den Afdøde beboede, bestaaende af 8 Fag Grundmuur til Gaaden 2 Etager, 5 Fag Sidebygning, en Etage Muur og Bindingsværk, en Tverbygning i Gaarden, 5 Fag Halvtag, samt en Sidebygning 2 Fag Halvtag 2 Etager alt Muur og Bindingsværk Et lidet Gaardsrum og derudi en Brønd imed Pomperedskaber og 2) En stor med Plankeværk indhegnet Haugeplads, beliggende ved Tugthuuset og bestaaer af 80 Alens Længde i den Øster Ende, og 56 Alen i Vesten Ende og i Breden 56 Alen, og ved samme er opført 10 Fag nye Bindingsværk til Brændeskuer. Disse 2 Eiendomme opbydes separat og samlet efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Auctionen foretages i Gaarden. Der alt herved bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. Odense den 2 Mai 1797. 2 M. Bendz. Rdlr. forlanges tillaans enten strax eller til først nærmere Anviisning. kommende 11te Junii. Adressecomtoiret giverCidst i Mai Maaned agter jeg at holde min 13de Qvartal Auction; De som ved samme maatte have noget at lade bortsælge ville behageligst derover jo før jo hellere til mig indlevere de sædvanlige Fortegnelser. L. Meyer. Odense den 30 April 1797. i No. 32 paa Overgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-08
Odense den 8de Maj. Freds=Efterretningerne bekræfte sig fuldkomment. J. Vien forkyndte Greverne Sauran og Kuffstein - den første Præsident for den Neder Østerrigske Regiering, den sidste Stads=Hauptmand i Vien - den 4de April officielt i Nationaltheatret Freds=Præliminariernes Undertegnelse. Strax derefter lod Keiseren sig see i sin Loge og blev modtaget med almindelig Jubel. - J Paris blev alt den 25. om Aftenen samme Efterretning under Kanonernes Torden bekiendtgjort paa alle Hovedpladser. - J Haag blev den den 28de meldt af Præsidenten i den Hollandske National. konvent for hele Forsamlingen. - Ogsaa i Lille, Antwerpen a. er Efterretningen og de undertegnede Freds Præliminarier ved Telegrasen (altsaa paa officiel=Viis ankommen fra Paris. Adskillige Privat=Breve fra Manheim Leipzig, Passau a. melde ligeledes, at deres respektive Regieringer have officielt publiceret denne Undertegnelse. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-08
Hvad der imidlertid allerede bliver angivet som Præliminair Artikler, er alt for modsigende og overhoveder for meget grundet paa blotte Formodninger, til at man skulde opholde Læserne med samme og ikke hellere bie, til man kan forelægge samme en bestemt og officiel Bekiendtgiørelse af de sikkerlig yderst interessante Fredsbetingelser. Alt hvad man endnu med Vished veed, er, at der er sluttet en formelig Separatfred og at Freds=Præliminarierne ere undertegnede uden nogen mæglende Magts Jndflydelse. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-08
Som et Ekko af det nu lykkelig overstandne Krigsuveir gienlyde endnu Generalerne Hoches og Moreaus Official=Beretninger over deres Overgang over Rhinen. De om disse blodige Operationer meddeelte Efterretninger blive i samme størstedeelen stadfæstede. Kuns dette er at berigtige, at, da Franzoserne ved Nederrhinen ikke vilde tilstaae den Forlængelse af Vaabenstilstanden, som de Keiserlige forlangte, var det de sidste (nemlig Østerrigerne) som igien begyndte Fiendtlighederne med en heftig Kanonade og saaledes gave Signalet til nye Blodsudgydelse. - Trods deres fortret selige Forskandsninger og yderst faste Position, bleve de Keiserlige Slagne. J Fægtningerne ved Neuvied, UkeradAltenkirchen og Diersdorf den 18de tabte de allene 7,000 Mand Fanger, hvoriblant mange Stads=Officerer. 27 Kanoner, 60 Krudt= og Bagage=Vogne, mange Her ste a. Saa ankom ogsaa over 500 Deserteurer ved den franske Armee. - Moreau beretter endnu blot, at han om Natten til den 19de April, har bevirket sin Overgang over Rhinen mellem Kehl og Philippsburg. - Privatberetninger fra Frankfurt forsikre, at i Affairerne ved Kehl og Bischoffsheimere den 20de og 22de paa begge Sider deels dræbte og deels saarede 10,000 Mennesker, - De franske Generaler Di hem. Desaix og Jordis bleve saarede og Landsbyen Griefs under Fægtningen lagt i Aske. Paa østerrigsk Side befinder General Klingling (som strax i Begyndelsen af Revolutionen migrerede fra Strasborg) sig iblant de Døde. - Ovenstaaende officielle Krigsberetninger forde, paa nogle ubetydelige Tilgivter fra Rhinarmeerne nær, ved blive de sidste og slutte det lange Blodregister paa de i 5 Aar i de meest mordiske, paa hinanden hastig følgende Fægtninger, Fældede og Lemlæstede. Jkke saa Paa Søen, hvor nu, som paa den eneste Skueplads, Krigens hele Rasenhed konsentrerer sig. - Efter Pariser=Breve af 25 Apr. skal Frankerigs Brud med Nordamerika være saa got som besluttet, ogsaa allerede Kaperbreve være udgivne, efter hvilke selv neutralt Gods paa amerikanske Skibe skal komiskeres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-08
- Admiral Jervis Flaade, som nu bestaaer af 22 Linieskibe, 15 Fregatter og flere Brandere, er den 1ste April udløben fra Lissabon og krydser nu for Kadix, hvor den hos der den store spanske Flaade, som just vilde gaae i Søen tæt blokeret, og, efter Nogle, maaskee torde giøre forsøg paa, at stikke samme i Brand. - Admiral Waldegrave, som er med 2 Fregatter ankommen fra Lissabon til Portsmouth. har underves taget den franske Korvette Incrohable paa 24 Kanoner og 220 Md. - Admiral Duncan er fra Nordsøen kommen tilbage med sin Flaade til Portsmouth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-08
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-08
Den saa farlige Opstand af Matroserne paa Lord Brid ports Flaade er nu, efter at Regieringen havde bevilget dem deres vigtigste Fordringer og bekiendtgjort en kongelig General Pardon, for saa vidt stillet, at Jnsurgenterne ere vendte tilbage til deres Pligt, have lovet at tiene deres Konge og Fødeland med Troeskab og Jver og især forsikret LordBridport om deres Lydighed og Kierlighed. Ved alt dette skal dog endnu paa fleere Skibe herske en betydelig Giæring, og de fleeste Matroser være meget utilfreds med, at visse Privarbesværinger over haard Behandling af adskillige Officerer ikke ere afhiulpne. Ligesaa skulle de beskylde deres Kommittee for, at den har ladet sig bestikke. Førend den kongel. General=Pardon kom, havde Matroserne meget bestemt erklæret sig, at Flaaden ikke vilde lette Anker, førend alle Fordringer bleve den bevilgede, og at dette var deres hele og sidste Svar. Ogsaa steg Oprøret saa høit, at det røde, eller saakaldet Blodslagger, hvilket er Signalet til Slag, allerede var udstukket, og Lord Bridvorts Admiralflag derimod taget ind. J øvrigt satte Ingen Livet til ved den hele Revolution, uden en Kone, som for at have solgt Brændeviin i Smug blev kiølhalet og døde efter Exekutionen. Man maa nu vente paa Følgerne af en Begivenhed, hvorved den kombineerte Opstand af Besætningen paa 16 Linieskibe har opstillet et græsseligt Exempel til Efterligning, og Oprøret har tilfægtet sig en Trium over Disciplinen. - som dog ene er i Stand til at afværge, at en bevæbnet Magt ikke bliver en Svøbe for Fædrelandet - saa at denne, formedelst Bevilgelsen af Matrosernes Fordringer, nu erholder et Saar, som den neppe vil overleve. - Flaaden er midlertid allerede den 24 April udløben til St. Helens, for at krydsefor Brest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-05-08
Da Overhuset d. 24 Apr. forsamlede sig første gang igien efter Paaskeferierne, yttrede Hertugen af Grafton sin store Forundring over, at ingen Minister var tilstæde, for at give Oplysning over 3 høist beuroligende Punkter: 1) Over det almindelige Rygte om en Separat Frede underhandling imellem Keiseren og Frankerig. 2) Over Urolig hederne i Jrland, som vare betænkeligere end de nogensinde havde været, 3) Hvorfor Kongen ikke havde sendt et Budskab om Matros Jnsurrektionen til Parlamentet? Eller og Ministrene troede, Parlamentet var, ligesom de fordum franske, blot til, for at registrore Regieringens befalinger - - Hertil svarede Storkantsleren, at den nylig fra Hamborg ankomne Post, som i dette Øieblik sysselsatte Ministrene, uden Tvivl maatte have medbragt nærmere Efterretninger og Fredsrygterne (hvilket dog den 24 Apr. ikke endnu var mueligt), at Jrlands Forfatning. saa vidt han vidste, ikke var værre end tilforn og at en delig Matros=Insurrektionen var stillet og Sagen ganske vist vilde blive bragt for Parlamentet. - Den 26de aabnede Pitt sit i dette Aar andet Budget (nye Finants=Beregning). Efteren, med tydelige Spoer af en vis Modfaldenhed, holdt Tale, som temmelig havde Anseende af en offentlig Bekiendelse af sin politiske Syndeskyld anslog han Beløbet af de fornødne Udgivter for dette Krigsaar til 38 Millioner 786,000 Pund Sterling (193 Millioner 930,000 Rdlr.) og tilstod, at han i sit Overslag havde ansat det sidste Aar for lavt i alle Poster. Midlerne for disse Fornødenheder anslog han til 42 Millioner 870,000 Pd., hvortil det ganske nye Laan, af 18 Millioner og et nyt Taxe=Paalæg af 1 Mill. 234,000 Pd. (foruden det gamle, som alt beløber sig til 17 Mill. 800,000 Pd., eller 89 Mill. Rdlr. aarlig) skulle bidrage. -Alle hans Forslag bleve, som sædvanligt, fundne gode, og Fox, som troede, øiensynligt at bevise, at Ministeren i et Tidsrum af 4 Maaneder brandskattede Nationen med 2 nye Laan, hvert til 18 Millioner Pund; at Publikum maatte omtrent i 30 Uger slænge 30 Millioner i den offentlige Skat og at endelig Fred, umiddelbar Fred allene kunde rædde Engelland, anstrængede ogsaa denne gang sin Røst- forgiæves. - Mange tænke, - sagde Smith den 25de i Underhuset, da han erklærede, at Ministeren igien havde et nyt Laan (nemlig: 100,000 Pund for Kongens Datters Udstyr ved hendes Formæling med Arveprindsen, af Würtemberg; 400,000 Pund til Forøgelsen af Matrosernes Sold a. a.) at sørge for - Mange tænke, Kalken er nu forbi, men det vil snart vise sig, at vi maa drikke den ud til Bærmen. Efter den umaalelige Summa af 43. bevilgede Millioner Pund (215 Millioner Rdlr.) maae ogsaa endnu sørges for disse Rubriker, Bønskrivterne om Ministernes Afsked blive stedse hynpigere. Alt ere desaarsag over fra 30 Stæder og Landskaher indkomne til Kongen. - De 3 Procent=Annuitæter ere formedelst det nye Laan nu alt nedsunne til 48. -