JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
De Franske har bekiendtgjort, at Jndvaanerne som blive rolige i deres Hiem, skulle beholde deres Eiendom ukrænket, men de Udvandredes Formue skal confiqveres. Er kehertug Carl giør alle Anstalter til et Angreb, En anden Skrivelse fra Schwaben, den 9 Julii. Fra Freiburg, Hovedstaden i For Østerrige, ere alle Militair=Depots, Reserveartille riet, Krigscassen og hele Krigs= og Regieringspersonalet alle bortreiste den 28de Junii, og de Emigrerte som boede der, pakkede sig over Hals og Hoved.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
J Eslingen var man allerede den 1 Julii ivrig betænkte paa at bortføre det Keiserl. Geværoplag paa Donauen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Alle Ulmer Skippere have faaet befaling at holde deres Skibe i Beredskab til Keiserens Tieneste, og under Straf af deres Skibes Confiscation ingen anden Contrakt at slutte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
2 Würtenbergske Befuldmægtigede ere fulgte til Base, med den danske Minister Hr. von Wachter, og en Würtembersk Depution er sendt til det franske Generalitet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Fra den Schvabiske Grændse, den 10 Julii. Endeel Fyrster og Stænder i den Schwabiske Kreds have foreenet sig i Ulm. for at raadslaae om en Vaabenstilstand og Fredslutning med Frankerige. Forhandlingerne skal allerede have begyndt med det franske Generalitet som skal have forlangt en Summa af 50 Mill. Livres af samtlige Kredsstænder, hvortil de Schwabiske Stifter og Klostere skulle fortrinlig bidrage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Breisgau, den 5 Julii. De Franske, som gik over Rhinen ved Nye=Breisach ere 15000 Mand stærke. Ogsaa ved Huningen vil de sætte over. De Condeiske og Tydske Tropper ere i fuld Tilbagemarsch. Alle Keiserlige Leire i vor Egn ere ophævede. Landet staaer aabent for Fienden. Alting flygter til det Baselske. J Schwaben har de Franske deelt sig i 3 Colonner, hvoraf hver er 36000 Mand stærk. En Deel trækker imod Bodensee. Skulde det lykkes de Franske at besætte Neckaren, saa mistede de Keiserlige al Tilførsel fra Schwaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Basel, den 5 Julii. Freburgerne have sendt en Coureer til Hr. Barthe, lem, for at søge om et beskyttelsesbrev, men have faaes Afslag. For Markgreven af Baadens Undersaattere er det bekiendtgjort, at de Franske ikke kom som Fiender, men snarere som Venner. Den bekiendte Marqvis de Poterat er her igaar blevet arresteret efter BarthelemysForanstaltning. De Franske ere ogsaa gangne over Rhinen imellem dette og Freiburg, og de Keiserlige have trukket sig tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Florenz, den 28 Junii. Jgaar bragte en Stabs=Officeer et Brev til Storhertugen fra General Buonaporte, hvori han meldte, at en Division af den franske Armee Dagen derpaa skulde besætte Livorno, eftersom Hans Kongelige Høihed ikke selv var istand til at forhindre Engellændernes Voldsomheder, og vedligeholde Livornos Havns Neutralitet. Paa dette Brev blev fordret hastigt Svar, og dets Jndhold blev samme Aften bevilget af Storhertugen. Admiral Jervis har nu truet at blokere Livornos Havn, med sin Escadre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Livorno, den 20 Junii. Imorges er her indrykket 500 Mk. fransk Cavallerie. Imorgen vente vi 1000 M. Infanterie, samt GeneralBuonaporte og Commissair Salicetti. De fleste Engellænder ere gangne bort herfra til Skibs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
General Murat commanderer de her indrykte franske Tropper. Den Franske Besætning skal forstærkes til Mayland, den 4 Julii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Vort Castel har nu overgivet sig til de Franske, ved 8000 Mand. Capitulation. Commandanten, den Østerrigske General Lamp, og hele Garnisonen ere som Krigsfanger. Emigrantere og Deserteurer skal udleveres; men de Syge skal pleies med al muelig Ømhed og Menneskekierlighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Fra Jtalien, den 4 Julii. De Franske, siger man, forlange ogsaa at Genua skal tilsperre sine Havne for Engellænderne. 6000 Md. Franske Tropper ere indtrukne i den gennesiske Havn SpegiaMan forsikrer, at de Franske ogsaa søge at formaae Spanierne til at tillukke alle deres Havne for Engellænderne. Buonaporte er ankommet til Livorno, og den engelske Consul er afreist derfra. Loreto er og besat af de Franske. Grevskabet Avignon skal af Paven for bestandig afstaaes til Frankerige. De store engelske Magaziner for Marinen, som de franske have fundet i Livorno, ere at mange Millioners Værd. Wurmsers Armee ved den italienske Grændse er 70000 Md.; de neapolitanske Tropper have nu skilt sig fra den.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Blandede Efterretninger. Provindsen Bologna skal være een af de rigeste af de pavelige Stater, og i Byen skal herske en over al Forestilling stor Afskye for Pavens Herredømme, Castellet ved Ancona skal give de Franske Superiorite ten paa det adriatiske Hav.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
I det hollandske Convent er foreslaaet, ikke at give nogen Pas, uden at han fremlægger Beviser, at han har betalt sin Deel til det tvungne Laan, og sine øvrige Afgivter. Den største Deel Chirurger og Apothekere i Brussel har maattet reise med Posten til Lüttich, Mastricht og Luxenburg, for de mange Saaredes Skyld, som opholde sig derTil Cølln komme daglig fleere Tropper, som der skulle formere en Observations Armee. Uagtet Batailloner, og 8 Regimenter ere fra Gallizien sendte til Armeerne i Jtalien og ved Rhinen, saa skal der dog i begge Gallizierne endnu være 14 complette Batailloner, 1 Regiment Dragoner og 4 Eskadroner Husarer tilbage. Gen. Buonaportes Manisest skal meget have opbragt de ærlige Tyrolere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Den franske Charge d'Affaires i Stokholm, har bekiendtgjort i Aviserne, at alle de Franske, som opholde sig i Sved rig, og ønskede at beholde Borgerrettighed i Frankerige, skulle melde sig hos ham eller den franske Consul for at indskrives i en dertil indrettet Protokol. Gen. Toller sat i Frihed, og giør en Reise til Achen eller Spaa. - At den Kellermannske Armee skulde have bemægtiget sig Bregenz ved Bodensee er ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Markgreven af Baden ventes i Anspach med alle sine Kostbarheder og Effecter, hvor Hertugen af Würtemberg allerede opholder sig med sit Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
J Maylland har Buonapoxte paalage 21 af de største Handelshuse en Contribution af 1 Million. I Bologna og Ferrara er plantet Frihedstræer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Den franske Besætning i Ancona bestaaer af 2000 M., som der og i Sinigaglig have forefundet 300 Fartøier og Barker, uagtet over 100 Skibe vare bortseilede derfra med Flygtende. – J Triest frygtes der meget for Fiume, som er slet ikke i Forsvarstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Buonaporte vilde ikke engang beholde 400 pavelige Soldatere, han havde gjort til Fange, men gav dem deres Frihed med den Erklæring: han forlangte kun eet Malerie mere til Løsepenge for dem; hvorpaa de marscherte bort, hver med sin Parasol, men uden Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
De Nordamerikanske Stater have faaet Tilvext af en nye Stat, som hedder Tenise. Den bestaaer af et Distriet, der ligger sydligt for Osinfloden, og indeholder ongefær 67000 Jndvaanere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
En fransk Journal melder: Venedig har lovet at betale Frankerige 5 Mill. Ducater, og at ville give en Armee paa 25000 Md. og en Flaade til at erobre Triest, Fin me og Friaul; samt, at den hollandske Admiral Lucas skal igjen have erobret det gode Haabs Forbierg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Ved Tal=Lotteriets 608 Trækning i Altona udkom No. 35, 72, 9, 19, 51.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Avertissements. Laarden Nr. 230 i Vestergade her i Odense har S. T. Hr. Lindegaard til Juulschou kiøbt for 6200 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Jnsdagen den 27 Juli førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet bliver 3die og sidste Gang stillet til offentlig Auction, og absolut uden flere Auctioners Holdelse, bortsolgt Rugbrødbager Marcus Jensen og afdøde Hustrue deres fælleds Boes tilhørende og i Nedergade under No. 698 beliggende Gaard, bestaaende til Gaden af 7 Fag Huus 2 Etager, med Kielder under, og en Tilbygning paa 3 Fag en Etage, samt et Baghuus paa 7 Fag 1 Etage. Desforuden er Gaardsrum, Jndkiørsel, og en smuk stor Hauge, der gaaer ned til Aaen. I Gaarden er en god Post, som aldrig mangler Vand, og overalt er Gaarden meget godt indrettet til Vortshuushold og Bagerie, hvortil den i mange Aar har været brugt. Hvilket herved bekiendtgiøres til de Lysthavendes Efterretning. Odense den 20de Juli 1796. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Ved Proclama, læst inden Fyenboe, Landsting den 29de Jun og ved Odense Bytting den 11te Juli d. A., ere Creditorerne udi Stervboet efter afgangne Skrædermester Peter Lieb og Hustrue, saavel private Folk, som Directeurer, Jnspecteurer, eller Forstandere ved nogen publik Sliftelse, i Anledning af Placaten af 10de April, indkaldede med 6 og 12 Ugers Varsel til at anmelde deres Fordringer hos Magistraten som Skifteforvaltere, der end videre herved bekiendtgiøres til fornøden Efterretning for alle Vedkommende. Odense den 19de Julii 1796.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Ved Proclama, som er læst for vedkommende Retter, ere Cre2 ditorerne efter alg Forvalter Stylsvig, som er død paa Hovedgaarden Frideriksgave, indkaldede at melde dem ved Skiftet, som foretages paa Lildtofte=Gaarden i Gamtofte Sogn den 19 Aug., og 6 Octbr. førstkommende; Hvilket herved end videre bekiendtgiøres. Assens den 19de Julii 17996.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Paa S. T. Hr. Conferentsraad Rybergs Vegne, Nellemann. & Haven til Gaarden No. 693 i Nedergade, har nogle skarnagtige Menneskeer i Onsdags Nat ikke allene bortstiaalet Kirsebærene, men endog paa den skiændigste Maade brækket Greenene af og ruineret Træerne. Skulde nogen kunne opdage Tyvene, loves en resonabel Douceur, og Angiverens Navn fortiet Tillige advares disse Skarns Menneskeer, at der for Eftertiden er føiet saadanne Anstalter, at de ikke oftere skulle undgaae deres velfortiente Straf, men ligge paa deres Gierninger, som de da have sig selv at tilskrive. Odense den 22de Julii 1796.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Torsdagen den 28 Julii om Eftermiddagen Kl. 2 Slet bliver ef 2 ter Vedkommendes Forlangende og ved offentlig Auction bortsolgt Afgrøden paa 3de Lodder udi den saakaldede baaeste RoerskovsMark, hvorudi er saaet 5 Td. Byg og tre og en halv Td. Rug; Hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 18 Julii 1796. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Hermed følger et Tillæg.) Om General Moreau, Pichegrus Efterfølger. (Journal for Politik, Natur= og Menneske=Kundskab, Jul. 1796.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Moreau er født i Morlaise, var for Revolutionen i gesom Foresat og paa en vis Maade befalingsmand over de unge juridiske Studerende i Rennes. Han var frimodig, havde et aabent og behageligt Aasyn, og et legantUdvortes, spillede en udmerket Rolle i den berømte Epoke, da den uforsigtige Brienne befordrede Kuldkastelsen af den ham anbetroede Regiering, ved at prøve paa en Revolution i Magistraturen. J denne Opstand udnævnte man Moreau til Parlaments General; han var Anfører for Magistratens Miliz, som bestod af den hidsige Ungdom, der studerte Lovkyndigheden. Alle 5 Maaneder, hvori denne lille Krig varede, viiste han et Mod, som hverken manglede Klogskab eller Forsigtighed. Stadscommandanten gav befaling at fange ham, men det var dog ikke mueligt uagtet han daglig viiste sig paa de offentlige Steder, Han blev derpaa Parlammentets General imod Ministeriet, i gesom Ministeriets General var det imod Parlamentet, Omsider blev Moreau Republikens General imod de Magter. som vilde opreise den forrige Regiering, eller i det mindste foregav, at de ville det, saa at han nu har sin tredie Generalspost, og vexelviis har tjent Parlamentet, Ministeriet og Republiken; dog altid som Tilhænger af Nationens Hoveddeel, den saakaldte tredie Stand, og uden at undergaae anden Forandring, end den, som dreiede Nationen selv omkring i en parlamentarisk, ministerial og republikansk Kreds. Hans Fader blev myrdet af Ro. bespierres og Jacobinernes Bøddelknegte. Moreau og hans glimrende unge Mandkiøn bidrog kraftig til at udrydede det Parlament, den Adel, det Monarkie, som de forherhavde tient; af dem lærte de, at omgaaes med Vaaben, som de siden brugte imod dem; de aflærte dem Hemmeligheden om deres Svaghed og Folkets Styrke, og benyttede sig af denne Lection imod dem; de trængte ved dem ind i Monarkiets Mechanisme, og saae, at man kunde ødelægge det, ved at adskille dets forskiellige Bestanddeele. Den bekiendte Postmester Drouet, som arresterte Ludvig 16., kom i østerrigsk Fængsel, blev udvexlet og nu er arrestere, i Paris som Medskyldig i Baboeufs Sammensværgelse mod Directorio, er en stor, stærk muskuløs Krop, fuld af Jld og Mod. J Campagne anførte han en Legion af 6000 M., og forsvarede Cote de Biene. Den grusomste Medhandling i hans Fængsel kunde ikke tæmme hans medfødte Lystighed, i Luxenburg slog han, med Lænkerne om sine Fødder, Takten til de patriotiske Viser, hvilke han sang uophørlig. Perlers Tanker om Meglingernes Afbrydelse og Krigens Fortsættelse, skrevet i Mai 1796.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Krigens Forlængelse er en Elendighed, hvorover alle Menneskelighedens og Fædrelandets Venner maa sukke - Blodet skal altsaa endnu engang flyde strømmeviis! - Fraalle Kanter af forkynder man et Feldttogs Aabning, der skal vorde skrækkeligere end alle de foregaaende. Hvad skal være dets Formaal og Øiemmeed? Hvad vil man paa begge Sider, Hvorfor har man ikke hørt hinanden, isteden for endnu længer at slaae og myrde hinanden indbyrdes, Hvad Fordringer giør man paa begge Sider, Paa hvilken Side ere de overdrevne, Sætter man paa ingen af Siderne, ister den for Trodsighed, Mistillid og Avindsyge, indbyrdes Agtelse og Venskab, Aabenhiertighed, som hædrer og nedvære diger aldrig; og den tilsyneladende Fortrolighed, som ofte frembringer den sande Fortrolighed, og ikke udelukker af klog Forsigtighed og Snildhed, Hvilke erobringer - tillader Constitutionen ikke at give tilbage, Hvilke kan opofres til Fredens indbyrdes Trang? Er det mueligt at begynde Meglingerne igien, Kan man virke uden en Congres, som vi to Gange have afslaaet, først Østerrig under dansk Megling, og nu Engelland, og tilendebringe en formedelst saa forskiellig Jnteresse opvakt Krig? Hvad Fordeele, hvad Farer ville der være forbundne med slige Congresser, Er ikke den Nødvendighed, at forebygge Tyrkernes Uddrivelse af Europa og derved sperre Herredømmet over Archipelagus for Engellænderne, langt meere drivende, end Vedligeholdelsen, af nogle Erobringer i Norden, - Skulde der ikke i Henseende til endeel af de erobrede Lande findes nogle uforsigtige og upolitiske Love, som af den lovgivende Forsamling kunde tages tilbage eller forandres, – Dette er Spørgsmaal, hvorover oplyste Mænd og kyndige Publicister, mere end nogensinde før skulde udbrede Lys; endog med Fare for at blive belæssede med ærebringende Skieldsord af dem, hvis Element er Uorden, og som berige sig af den offentlige Elendighed, af vore Finanzers Ruin, og af alle de Plager, hvortil Krigen er en undtømmelig Kilde. Hvorledes Tin poleres, at det ikke bliver riftet, og dog smukkere, end naar det bliver skuret. Først aftoes det i heed Lund, som er brav stærk, paa det at al Fittighed kan blive borttaget; dernæst skraves eller rives Kridt, meget fiint med Vand eller Fordraaber, og med en Børste overstryges Tintøiet dermed, som da strax igien med tørre Børster aftørres, hvorved alUreenligheden bliver borttaget. Naar dette er skeet, tages raspet engelsk Tin, som Tid efter anden blandes med saameget Qvægsølv, at det kan opløses, og blive som en tyk Grød, hvilket bør skee i en Thekop eller et glasseret Fad. Denne Salve gnides paa Tinnet med en Skindlap, og da kan man være vis paa, at det faaer ligesaa smukt et Udseende, som det var nyt, og bliver længe blankt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
(Af de Kiøbenhavnske lærde Efterretninger Nr. 23.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
J Anledning af de, som man hører, amts= og herreds viis indløbende alenlange Lister over Prænumerantere paa H. H. Biskop Balles Bibellæsning, føres der, efter Sigende, Anke over Valsenhuus=Directionen, som om den, ifølge hvad biskoppen i de Kbhvnske lærde Efterr. No. 10beretter, have de fravende Stiftelsen en sand Fordeel; men da det paa denanden Side hedder, at biskoppens Fordring for Overdragelsen af Oplaget har været saa overspændt, at Directionen ikke, uden at udsætte Stiftelsen for sandsynligt Tab, kunde tage derimod, saa var det ønskeligt, for at vise begge disse modstridige Meeningers Ugrund, at hvad der angaaende denne Sag skrivtlig maa være bleven forhandlet imell. biskoppen, og Direct., blev lagt for Publicums Øine af en af Parterne. Til Hr. Professor Tode. Da han blev rørt paa høire Side, og dog skrev med venstre Haand. (Jris og Hebe, Junii 1796.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Frue Avind med sit Snoghaar, Saae muntre Tode skrive, (Alt næsten 60ve Aar) Saa rask, som i hans Ungdoms Vaar Jeg rasende maa blive Hun sagde: tog en giftig Snog, Og Pennen ham af Haanden slog. Han snap den med sin venstre Haand, Og skrev: "det var lidt grovt Madam. Hun skiævede: "Gid de faae Skam, " Hvo kunde det formode, " Han bliver immer - Tode.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Jndsendt. Af J. C. H. En Discipels Ønske af den latine Skole, opmuntret af A. H. S........ Gud giv mig Lyst og Kræfter, Og styrk Du selv Hukommelsen - Jeg flittig følger efter, Og hænger fast ved Læsningen, Med Lyst mig virksom viser: For og en ønsket Plads at faae Mig selv jeg ikke priser, Dog jeg - slet ikke tvivler paa, Næst Guds Hielp, og Flittighed At opnaae det Ønskede. A. Tro lovede. Odense d. 11 Jul. Parykmagersvend Andreas Rasmusen og Barbara Kirstine Knudsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Copulerede. Den 21 Jul. Sukkersvend Simon Nielsen og Vertshuusholder Rasmus Tolderlands Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
Førstk. Søndag prædiker Hr. Pastor Nannestad til Høimesse i St. Knuds Kirke og Hr. Studiosus Hempel til Aftensang i St. Hans Kirke. Bøger, som faaes paa Adressecomtoiret: 86. Landsbyen Agnielas af Pollin, overs. ved Høst, 1 Mk. 87. a) Sportel=Reglement for Betientene ved Told= og Consumtionsvæsenet i Danmark og Norge, Øresund, undtagen, dat. 30 Dec. 1795, 4 s. - b) Forordning om Forligelses=Commissioners Stiftelse, overalt i Danmark, samt i Kiøbstæderne, i Norge, 10 sk. - c) Kongel. Bekiendtgiørelse og Anordning ang. Brand forsikringen for Kiøbenhavn, dat. 17 Jul. 1795, 8 s.d) Jnstruction, hvorefter de til Hoveriets Bestemmelse i Danmark anordnede Commissarier skulde forholde sig, dat. 5 Junii 1795, 14 s. - e) Forord. om en extraordinair Korn=Leverance af det contribaable Hartkorn i Danmark, for en bestemt Betaling, til Kongel. Tieneste i Aaret 1796, 6 s.f) Kong Christian den Syvendes allern. Forordninger og aabne Breve for 1795, 5 Mk. 4 s. - g) Kongel. Indbydelse til mindelige Foreninger imellem Tiendeydere og Tiendetagere om denne Afgivts Bestemmelse til Korn og Penge, dat. 18 Mart. 1796, 4 s. b) Placat, ang, adskillige nærmere Bestemmelser for de 2de til Hoveriets Regulering i Danmark anordnede Commiss Fremgangsmaade, dat. 31 Mart. 1796, 2 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-22
88. Efterretninger om udenlandsk Literatur, 1ste og 2den Aargang, 6 Rd. Dito 3die Aargangs første Hefte, 24 s. 89. Den danske Tilskuer 1ste Aargang 1791, 2 Rd. - Dito 2den Aargang 1792, 2 Rd. - Dito 3die Aargang 1793, 1ste, 2det og 4de Hefte, 9 Mk. - Dito 4de Aargang 1794, 2 Rd. - Dito 5te Aargang 1795, 1ste Hefte, 3 Mk. 90. Prosaisk Forsøg, 4de Samling, 3 Mk. 91. Sørgetale ved den svenske Ambassadeur Baron Spreng, portens Jordefærd, af biskop Balle, 4 s. 92. Bidrag til General Admiral=Lieutenant Grev Frederich, Danneskjold=Samsøes Levnetsbeskrivelse, af Professor Treschow, med Kobb., 3 Mk. 93. Pligtankeret, andet Binds 1ste Hefte, 24 s. - Dito 2det Hefte, 26 s. indb. 2 Mk. 1) Udsigt over det brittiske Folks Historie for 1788 efter Archenholtz, af Dr. Smith, 1 Rd. 1 Mk. 2) Herves Forsvarskrivter, indeholdende et Brev til den Dame af Stand, Tanker og Jobs Bog, eller Breve imod John Wesly, 7 Mk. 3) Forsøg til en nøiere Kundskab om Jlluminaternes Sekt, 40 sk. 4) Fransk Sproglære af v. Aphelen, 4 Mk. 5) Fransk Sprog=Øvelse for Danske, af v. Aphelen, 4 Mk. 6) Historisk Dagregister over Frid. 4. Levnet og Begivenheder, af Bussæus, 4 Mk. 7) Trenk contra Mirabeau, eller politisk og kritisk Undersøgelse om Skriftet: Hemmelige Efterretninger om det Berlinske Hof. 5 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-25
Jndenlandske Efterretninger, af forskiellige Aviser. Natten til den 17 antændte Lynilden et lidet Huus i Friderichsberg paa Hiørnet af den gamle Kongevei, hvilket tildeels afbrændte. J Morgenen derefter dræbte Lynilden 2 Heste paa Blegeriet i Lyngbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-25
Den 19 Jul. slog Lynilden igien ned i Taarnbye paa Amager, ikke langt fra det Huus hvor Pastor Hjort har boet, og hvor den slog ned i Juni, denne Gang gik den ned i en Hauge, og traf en Kone, i det hun vilde gaae ind, saa hun strax faldt død til Jorden, og uagtet alle Forsøg efter Omstændighederne bleve anstillede, sporedes dog ikke mindste Livstegn; hendes Kyse var adsplittet, men ellers fandtes intet Spor paa Legemet af Lynildens Virkning, uden hist- og her i Ansigtet, hvor hun saae ud som hun var stukket med Syle; hun lavede fremmelig til Barsel, saa 2de maatte tilsætte Livet, og Manden som er Graverkarl og Ringer ved Kirken, og en fattig Mand, mistede Moder til 2de uopdragne Børn. Saavel Konens Klæder som Husene i Naboelauget opfyldtes med en svovlagtig Damp. Samme Dag om Eftermiddagen, slog Lynilden ligeledes ned i Egeschow Bye i Fyen, i et Huus, hvorved Tager afbrændte, men Jlden blev strax dæmpet, uden at giøre videre Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-25
Den 21 Jul. ankom Orlogskibet Skjold, Fregatten Thetis og Briggen Nidelven her paa Reden fra Nordsøen. S. D. kom 2de russiske Fregatter med 15 Transportskibe, distinerte til den i Engelland værende russiske Eskadre, herpaa Reden fra Reval.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-25
J Juli Maaned d. A. have 13 Candidatter fremstillet sig til theologisk Embeds=Exammen, af hvilke 5 bleve af samtlige Censores erkiendte Laudabiles, 7 Haud illaudabiles og 1 Non contemmendus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1796-07-25
Den 13 Jul blev Hr. Lorenz Wilhelm Walther ereeret til Doctor i Medicinen, efterat han under Hr. Prof. Tødes Præsidio havde holdt sin inaugural Dissertation.