Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-23
Krigsrygter. Den 12 d. om Aftenen Kl. 10 af reiste Lord Whitmort fra Paris, efterat hans overleverede Ultimatum var bleven forkastet af den franske Regiering. Denne Efterretning ankom den 18 til Hamborg og blev strax befordret videre der fra til de nordiske Hovedstæder. Vel kan man ikke ansee denne Afreise som en formelig Krigserklæring, men Haabet til Tingens mindelige Afgiørelse er dog derved meget svækket og ikke ganske forsvunden. Baade Moniteuren og de øvrige Pariser Blade tale ikke et eneste Ord om Lord Whitworts Afreise, eller om noget Andet, denne Sag vedkommende. Den hele Korrespondence, der ved denne Leilighed er bleven ført imellem den engelske og franske Regiering, trykkes nu i London og maae være temmelig vidtløftig, da der af Samme allerede skal være aftrykt 20 Ark in Folio. Ethvert Medlem af Parlamentet faaer et Exemplar deraf tilsendt. J alle Engellands Havne fortsættes Præsningen med ualmindelig Strænghed, ved hvilken Leilighed der opdages mangen dygtig Søemand, under en Landmands eller Daglønners Forklædning. Der afsendes en stor Troppeforstærkning fra Engelland til de vestindiske Kolonier. Ligeledes er der allerede afseilet endeel smaae Krigskibe, for at tiene til Konvoier. Al Udførsel af Vaaben, Munition og andre Krigsfornødenheder er strængelig forbuden. Den franske Gesandt i London, General Andressy, var endnu ikke bortreist den 13, men havde imidlertid gjort sig ganske reisefærdig, for at kunne tage bort, saasnart han blev underrettet om Lord Whitworts Afreise. Den Pariser Kommandant, General Mortier er bleven beordret til Holland, hvor han faaer en vigtig Kommando. De franske Tropper i Holland skulle betydelig forstærkes, endskiønt man allerede angiver deres Antal til 30000 Md. I Nim megen er forlangt 9 møblerte Værelser til de franske Generaler. Leiren imellem Nimmegen og Cleve, 20000 Md. stærk, skal kommanderes af General Monnet. J de franske sydlige Departementer forstærkes Kysterne ved Middelhavet med Tropper. Til Toulon ventes inden en føie Tid en spansk Flaade. Endeel franske Tropper, hvis Antal man angiver til 60000 Rd., skal ogsaa have faaet Ordre at holde sig færdige til at marschere imod Portugal og Gibraltar. Frankerig skal efter Forlydende have forlangt af Spanien at Engellænderne i Krigstilfælde maatte udelukkes fra alle spanske Havne. Den franske Armee, der samles ved Kirkestatens Grændser, forstærkes ligeledes betydelig og den største Deel af Mantuas Garnison er ogsaa afgaaet dertil med en stor Deel Artillerie. Det hedder at de italienske Lande skal overhovede besættes med 40000 Md. franske Tropper. J Paris taler man med Glæde om en Konvention, der skal være sluttet imellem Frankerig og den tydske Keiser og som skal væ ra meget fordeelagtig for Republiken under en Søekrig, fornemmelig i Henseende til Søekrigen paa det adriatiske Hav. Efter et Londoner Aftenblad skal alle de Planer og Charteer, af hvilke Marschallen af Richelieu og de øvrige franske Generaler gjorde Brug i 7 Aars Krigen, i Hannover være udtaget af Krigsarkivet i Paris og sendt til de franske Generaler i Holland. Krigen synes altsaa nu at være ligesaa nundgaaelig som den vil blive vidtomfatten. de, dersom endnu det sidste Glimt af Haabet slaaer seil, nemlig at der kort efter Lord Whitworts Afreise ankom en Koureer fra Petersborg til Parts og som maaskee kan have medbragt nye Forslag til en mindelig Afgiørelse imellem de stridende Partier. Man formoder ligeledes at Bonaparte endnu vil sende et nyt Ultimatum til Engelland, førend det fra hans Side kommer til Krigserklæring, for om mueligt at nedstemme det engelske Ultimatum, der iblant andet skal have gjort det til en Betingelse for Maltas Remning, at den franske Regiering skulde renoneere paa Louisiana, Florsda, Parma og Piacenza, saa og paa Øen Elba.