JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Ved Høitideligheden samme Aar i Anledning af Dronning Caroline Mathildes Jndtog var Wiedewelt Inventor af en Æreport ved Gammelholm, og af en Decoration ved Raadstuen, samt af to Decorationer, som ikke bleve udførte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Disse fire Jndtogsstykker ere stukne i Kobber af Bradt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Foruden Portraitbilleder ved nogle af Begravelsesmonumenterne udførte han enkelte andre, af hvilke vi nævne: Greve A. G. Moltke's Brystbillede i en stor Medaillon af det hvideste Marmor, hængende paa en pyramidal Marmorstøtte. Nu i Karise Kirke ved Bregentved. Det er stukket i Kobber af Marie L. A. Boinot a Paris, stor Fol Nogle Buster af hvidt italiensk StatuarieMarmor, og nogle af ham opfundne og udførte Arbeider i Riddersalen paa Christianborgs Slot forgik i Slotsbranden 1794. Wiedewelt opfandt og tegnede alle Kobber Vignetter og Culs de Lampes til den smukke Qvartudgave af Peder Paars, ligeledes Titelvignetterne til 1ste Deel af Niebuhrs Reise, og af Snorre Sturlesen; - han gjorde 1784 Indretningen af det kongelige Mynt- og Medaille Kabinet paa Rosenborg Slot, og i Aarene 1783,1790 bragte han Kobberstiksamlingen ved det kongelige Bibliothek i en systematisk Orden, og forfattede Kataloget derover. Han skrev 116. Tanker om Smagen i Lun ster 8. - og udgav 1786. Samling af ægyptiske og romerske Oldsager, 4 Deel Fol Næringssorger forbittrede denne virksomme Kunstners sidste Dage. I mange Aar havde han, uagtet ringe Indkomster, ved viis Sparsomhed vidst at leve anstændigen, thi hans Fornødenheder vare saa, og han var aldrig gift. Tvende Søstre, som han underholdt, og en Paarørende, hvem hans gode Hjerte bød ham at hielpe, udgjorde den snevre huslige Kreds, der sjelden forstørredes af nogen Fremmed. Men selv det anstændige Udkomme kunde Oldingen Wiedewelt ikke forskaffe sig. Ved Uheld mistede han nogle Summer, han i bedre Dage havde sparet; Indkomsterne bleve stedse færre, og den 500 Rigsdalers Gage kunde ikke mere veie op mod Tidens Dyrhed. Gjentagne apoplektiske Anstød begyndte i de to sidste Aar at svække den Aandskraft, der hidindtil havde oplivet sig ved Skjønhedens Idealer. Dog endnu i sin sidste Levetid vidste han i selskabelige Samqvem at vedligeholde den blide Munterhed, der havde gjort hans Omgang behagelig. Jkkun hans ældre Venner mindes nu at have sporet Tegn til Uro hos ham, og at en Byrde syntes at ligge ham paa Hjertet. Falsk Undseelse hindrede den 72 Aars Olding fra at aabenbare nogen sin Forfatning. Det var i Peblingesøen at man d. 21 Dec. 1802 fandt Liget af Danmarks Phidias. Han efterlod sig tvende Søstre, den ene 66; den anden 74 Aar gammel, begge aldeles hielpeløse, og en 82 aarig Ven, der næppe har til Livets Nød tørst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Dehlenschlager skrev det skjønne Digt: Wiede (optaget i hans samlede Digte 1ste Deel melt 1823 S. 150 o. s.). Wiedewelts Portrait haves to Gange; et i Oliefarve, malet af Als, i det kongl. Malerie-Gallerie, stukket af J. M. Preisler i Folio, et i Miniatur af Müller; hans Buste af Becken. Hans Portrait malet og kobberstukket 1799 af Lade hører til dennes og Nyerups biographiske Samling, 2den Deel. Her haves hans Biographie fuldstændigst, og en udførlig Beretning om alle hans Værker. Hans Necrolog af P. Er. Muller læses i Lærde Efter. 1802 Nr. 39, hvorfra vi have taget de Ord, hvormed denne Over sig begyndte, og Beretningen ovenfor om denne udmærkede og ædle Mands Død. Næringssorg, 500 Rdl. aarlig for en Olding, som han var, sit Fædrenelands Pryd, af reen Vandel og almeenagtet, C. Nyerups Lit. Lex. - Neue Bibl. d. schen. Kunste u. W. 26 Th. S. 229.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Ved Malermester Jens Neuhausens veldædige Legat til Kunstakademiet kom samme i Besiddelse af endeel Wiedeweltske Haandtegninger, af hvilke det forhen eiede nogle. 1816 skrev Hr. Profess. Tork. Baden, Akademiets da værende Sekretair: "Akademiet glæder sig ved at være kommen i Besiddelse af dem. Deres Betragtning forlyster Sind og Sands, og enhver studser ved deres Mængde. Frugtbar paa Opfindelser, Tanker og Jndfald var deres Forfatter, men ogsaa flittig Kunstner var han, som fulgte Apelles's gyldne Forskrift: nulla dies sine linea, aldrig lade nogen Dag gaae ørkesløs bort. Af Statstid. 1816 Nr. 28, f. Colleg. Tid. 1816 S. 143. Om de Wiedeweltske Udkast, af hvilke de fleste henhøre til Ewalds Balders Død, see Professor Oct. Th. Jens Møller's Yttringer i Skandinavisk Liter. Selskabs Skrift. 1812 S. 278 o. f. Neuhausen vilde have udgivet de Wiedeweltske Haandtegninger, see Dagen 1803 Nr. 68, men Subskriptionen fandt ej Fremgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Endnu maa vi anmærke, at Apollo og de ni Muser ere efter Wiedewelts Originaler stukne af T. Kleve 1776, de første Kobbere her tillands i Kridtmaneer. XII. Adskilligt af og om Joh. Wiedewelt. Meddeelt af Hr. Hof=Kobberstikker Lade. Mere belovet.) Til N. Dajon i Rom. Monsieur, Det er mig kjert, at han befinder sig vel og fornøiet i Rom, og jeg tvivler ikke, at han jo benytter sig af de lykkelige Aar til sit eget Bedste; til ikke for flygtigen fra Belvederen paa Vattcanen; det er ikke nok at see Apollo, Laocoon, og Antinous ofte og i Hast. Studeer dem grundt gen, tænk som en Græker, ikke som de nærværende, men som i de olympiske Tider, kast et Øje paa de senere og døm saa. Vælg, men vælg med Overlæg det Høie, det Sublime, det Ædle. Lad fare alt hvad som nærmer sig til det Nedrige, Naturen har og sine Feil. De idealiske Skjønheder, alene indtage, beundres og triumphere endog senest i Eftertiden; skye de nyere Tiders Moder, det Vindige, det Overdrevne. Byg sine Studier paa Sandhedens Piller, det varer længst, det giver Borgerret, ja over hele Verden. Gjør ikke som en vis Franskmand, som begyndte sine Studier paa Engelsbroen, og fulgte Tiberfloden paa Lykke og Fromme. Han er bedre underrettet; jeg frygter altsaa ei derfor. Arbeid, men arbeid med Munterhed og med et glad Hjerte; jeg troer, at have banet Vejen saaledes, at den ikke kan være tung. Et er at overdrive sine Kræfter, det forlanges ikke. Et andet at forsømme sin Tid, og det troer jeg ikke om ham. Saasnart han føler mindste Glimt af Traurighed ved de alvorlige Studier, saa forlad dem i samme Øjeblik for en kort Tid. Jmidlertid findes tusinde Ting af Oldsager, som lette Sindet. Omvexling er fornøden, og har sin Nytte, men med Maade. Det er ikke uden Følelse at jeg i dette Øjeblik tænker paa hine Egne ved Frescati, Tivoli etc. etc., som har tjent mig ofte til Recreation. Gjør ligesaa. Den Tid er ej spildt. Læs den romerske Historie. Gaae med Bogen i Haanden paa de Steder, hvor de gamle Romere vandrede. Træd ikke med Ligegyldighed paa Levningerne af deres gamle Mindemærker. Agt paa enhver Ting. Hvilken fød Fornøielse at see de Steder, hvor de største Sejrherrer have gaaet i Triumph, Stedet, hvor Love bleve foreskrevne den største Deel af den Verdens Egne; Stederne, hvor Støvet gjemmes af de største Helte og Mænd i sin Tid, hvor de Gamle dyrkede og ofrede til deres Guder, hvor Oraklerne ofte bestemte Menneskenes Skjæbne, hvor Mysterier og Bacchanalier vare hellige o. s. v. Men nu igjen til Vaticanen. Der vil jeg forlade ham. Adien, jeg forbliver hans beredvillige. J. Wiedewelt. b. Om nogle Figurer i Rosenborg Have 1772.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
De tvende Løver udi Parterret, som ere af Kobber, drevet Arbejde, kan vel decorere et Hjørne, men maa ikke examineres i Nærheden).De tvende Kampsteens Søiler ere udi sit lags noget af det værdigste iblandt Havens Decorationer Den Fontaine, som forestiller en Dreng legende med en Svane, burde eftersees, da den udi *) Disse ere siden borttagne, *) Sees nu ei heller. sin Art er et godt Stykke Arbeide. De deromkring staaende Steenbørn ere af ringeste Klasse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Endeel Byster, eller Brystbilleder af Bly, som ere Copier efter nogle af de romerske Keiseres Billeder, som findes omkring i Jtalien, kan conserveres, da Stilen derudi er god, endskjøndt Støbningerne ere meget plumpe. Altsaa sees af forestaaende, at iblandt de udi Rosenborg Have sig forefindende Figurer ikke med Føie eller paa god Grund nogen synderlig Reparation kan værdiges andre end: 1. Herkules af Marmor. 2. Grouppen af Bronce, som forestiller Hesten som fældes af Løven. 3. den liden siddende Venus. 4. den liden unge Bacchus. 5. Fontainen med Svanen, og at de øvrige samtlige saa kaldte Figurer, for nærværende Tid, saaledes som de findes, kan forblive, indtil de paa saadanne Steder kan blive anbragte, hvorpaa de nogenledes kan vises mere convenabelt henstillede, end just udi Centro af den eneste kongelige og publike Spadsere plads herudi Staden, hvor de ikkun vanzire og vanære Stedet. J øvrigt hvad Bekostningerne paa disse 5 Stykkers Jstandsættelse vil beløbe, kan ikke nøje bestemmes førend det er afgjort, om de saaledes skal blive staaende, som de for nærværende Tid forefindes, eller om de paa andre Postamenter skal anbringes, hvilket dog tilhobe ikke kan udgjøre nogen betydelig Sum, desuden haves her Forraad af norsk Marmor, som gjør Bekostningen nu lettere. Khavn d. 5 Juni 1772.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Udfaldet af Undersøgelsen blev, at det overdroges Professor Harsdorff at bygge den saa kaldte Herkules=Loge, og at i øvrigt istandsættelse af de gode Figurer og Udsættelse af de slette fandt Sted. Man har efter et Malerie af Hr. Profess. C. W. Eckersberg 1809 en Afbildning i Kobber af bemeldte Herkules=Loge: "Harsdorffs Minde helliget af G.L. Lade. Mere om Alhedeskoven.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Som Svar til Hr. Consistorialraad Bjerregaard (see forrige Nr.) har Hr. Pastor S. S. Blicher i Randers Avisen Nr. 8, indført følgende: "Jeg er enig med D. H. deri, at mange til Skovanlæg mere bekvemme Stykker, fremfor det nærværende, kunde været valgte. Men deraf følger ikke, at dette er ubeqvemt, eller af den uheldigste Beskaffenhed – heri er jeg ikke eng med Dem, og har forrige Gang givet mine Grunde. Vist nok: jo bedre Jordbund, jo bedre Skov – som og jo bedre Kornavl, men derfor ligge de ringere ikke udyrkede; man saaer jo i de skarpeste Sandjorder. Vist nok gives mange Lyngheder af bedre Beskaffenhed for Skov, og hvor saadanne Anlæg snarere vilde have betalt sig; men at en Strækning valg. tes, der forhen laae hen næsten til Unytte, var vel ikke saa uhensigtsmæssigt, naar samme kunde frembære Skov, hvilket jeg mener og paastaaer. Jeg er enig med Dem i "at det var et Misgreb, at vælge en Træart (Fyrren) til Anlæget, der formedelst sine dybtgaaende Rødder mindst fordrager Ahlen. Dette har jeg jo og erklæret, og De misforstaaer mig, idet De tillægger mig anden Mening. Jeg er enig med Dem i "at det var et Misgreb, i 20 Aar at fortsætte Fyrreanlægget." Anden Mening har jeg aldrig yttret, og undrer mig atter over, at De ogsaa her har misforstaaet mig. Hvad angaaer den Frygt for at Grannen og lignende Træer, om de og naaede nogen Fuldkommenhed, maatte med et saa fladt Rodfæste i en derhos løs og let Grund være udsatte for at blive et Rov for den første Storm, fremfor Træer paa Siden af Bakker o. s. v., da kan jeg ikke deele den med Dem; thi Erfaring lærer: 1) at Træer i en god Jordbund (Muld og Leer), naar samme om Foraaret er gjennemblødt, omblæses lige saa let som i Sandbund (see Stormene den 10de April 1793 og 11te Marts 1823. J den første faldt f.Ex. en heel Skovstrækning af henved 30 Tdr. Land paa den fede og stærke Jordbund paa Rodstenseje, Mark i Hadshereed); endvidere 2) at Stormenes Ødelæggelser ere størst i meget bakkede Skove, in specie paa de Skrænter, der vende fra Vinden, hvilket af physiske Grunde er meget begribeligt; 3) at netop horizontalt liggende Skove staae sig bedst mod Stormen, da Vestsiden her læer for det øvrige, og 4) at denne, der fra Ungdommen af er stormvant, staaer stredig mod Vindens Anløb, og – naar den ikke uforsvarlig udtyndes hytter baade sig selv, og hvad der er indenfor De siger: "at Alhedens Plantages Jordbund, har fra Overfladen til en Alens Dybde Ahl til Underlag. Heri er jeg aldeles uenig med D. H., og opfordrer nu indstændigen Anlæggets Bestyrer, Hr. Skovrider Bang, til at dømme os imellem, saavelsom til at give den i mit sidste Stykke forønskede Underretning om Plantagens Jordbund og Situation, om Træernes nuværende Tilstand og Størrelse efter deres Alder, om Ahlen skulde være eneste Aarsag til Fyrrenes Mislykkelse, eller om ikke anden Jordbund, Clima og skadelige Insecter (Phalæner) hertil kunne have bidraget, samt hvad der endelig er at vente for Fremtiden. S. S. Blicher.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Blandede Efterretninger. Om Acapulco fortæller G. A. Thompson, i sin Reise fra Mexico til Guatimala, at de her indqvarterede Soldater bestaae af de meest ryggesløse Mennesker i Mexico. De fleste af dem, som jeg mødte paa Landeveien, siger han, og som blive sendte dertil for at udfylde Geledderne af denne haabefulde Commando, hvilken trak daglig paa Paraden, vare Forbrydere. Jblandt disse var der, som man forsikkrede mig, ikke een, som jo formedelst sine Forbrydelser havde fortjent at miste Livet; man viste mig isærdeleshed iblandt dem et blondt magert Mandfolk, omtrent 23 Aar gammel, som var notorisk een af de største Forbrydere; thi han skal have pralet med, at han har begaaet 13 Mord, deels ved List og deels ved aabenbar Vold, og at han selv skal have dræbt sin egen Fader. - Hvo som har læst Lord Ansons Reise, vil erindre sig, hvilken Glæde Matroserne følte, da de endelig kunde komme i Land, og at de ved hvert Skridt, som de gik fremad, fik ligesom et nyt Liv. Denne Glæde, som de følte, da de kom fra Havet paa det tørre Land, er sikkerlig ikke større end den jeg følte, da jeg fra Landet kunde springe ud i Havet. Aldrig har et Bad været mere behageligt for mig, kun var det forbundet med een Ubehagelighed som jeg ikke kunde forudsee. Jeg havde nemlig hængt min Skjorte paa en Nopal eller Opuntia Busk (Cactus Opuntia). som voxede ved Strandbredden; den stod just i Blomster og havde paa sine Knopper Myriader af smaae Torne, som jeg nu fik allesammen i min Krop. Jeg leed derfor ogsaa en ubeskrivelig Qval ved den brændende Solhede. Forgiæves søgte je at trække disse Torne ud; det var et umueligt Arbeide, om jeg ogsaa havde havt Taalmodighed dertil, thi de sad saa fast i Huden at de brak over ved det mindste Forsøg, jeg gjorde derpaa. Derfor tilbragte jeg denne utaalelige hede Nat og den følgende Dag paa en høist jammerfuld Maade. Opuntien har kun en liden Stængel, men brede og tykke Blade, som efter deres forskjellige Arter ere mere eller mindre besatte med Torne. Man sætter et eller to af disse Blade i Jorden, i en Afstand af 2 eller 3 Fod, og sætter Cochenille=Insectet paa dem. Man behøver kun at sætte faa Cochenille Insecter paa hver Plante; thi ligesom Bla denne voxe, saa blive de snart besatte af disse kostbare Farvedyr. Er Planten ganske opfyldt dermed, saa skraber man Cochenillen omhyggeligt af. J det første Aar have Planterne ingen stor Værdie, men i det andet giver hver af dem en Profit af 1 1/2 Rigsdaler. – Indigoen af Guatimala er bedre end nogen anden. (Sl. A. 59.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Da den berømte Sommerhave var anlagt i St. Petersburg, og omgivet med det smagfulde Jerngitter, som løber rundt om den hele Have, talede hele Europa derom. Der paakom en rig Englænder Lyst til at ville see dette Kunstværk, for at han kunde anbringe, om end i det Mindre, et lige Gitter omkring sin Park. Han gik derfor ombord paa et engelsk Skib til Cronstadt, fragtede her en Baad, som bragte ham til St. Petersburg, ste ikke ud, førend den var kommen til Neva paa det Sted, hvor Gjenstanden for hans Reise var, besaae Jerngitteret, gik igjen i Baaden, hvor han aftegnede Gitterets Form, lod sig nu roe tilbage til Cronstadt, gik ombord paa det engelske Skib og seilede tilbage til sit Hjem. Efter nogle Maaneders Forløb fortalte en engelsk Tidende med mange Lovprisninger den stolte Gentlemans Daad, og den Dag i Dag fortælles Historien for enhver, som beseer Sommerhaven, ibid. 144. bliDe tydske Musenalmanakker. Den første udkom 1770 i Gottingen. Henrik Christian Bole og Frederik Wilh. Gotter fra Gotha, da Student i Göttingen, udgav den. Siden Boie allene. 1775 aftraadte Boie Udgivelsen til Votz. Nu spaltede Tryllekosten sig. Vos lod sin ombringes fra Lauenburg, og senere fra Hamburg, og Goe king udgav 1776-8 en anden fra Gottingen. 1778 forenede Gocking sig med Votz; men en fra Gottingen vedblev, som besørgedes først af Burger, siden af Reinhard. Den Hamburgske ophørte 1800, da fra Neustrelitz. Den levede 31 Aar. Den Gottingske havde en længere Levetid, nemlig 37 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Ved samme Tid som den fra Göttingen begyndte, nemlig 1770, udkom fra Leipzig, Almanach d. deutschen Musen af Schmid i Giessen. Den vedblev til 1781. Hvorledes Muuse=Almanakkerne inden faa Aar overordentligen formerede sig, saa at man efter 20 Aars Forløb 1791 allerede talte 45 Almanakker, og hvor mange siden 1800 ere fremkomne, seer man af Fortegnelsen i Ratzebergers Literar. Almanach 1829 S. 197,225. ibid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Kjøbenhavns Børs d. 28 Juli 1819. mod Hamburg 2 M. - a vista 205 Species 297. Specier solgtes til 12 Rbmk. 6 3/4 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 140 20 Rbd. Sdl. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld 5 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 Rbd. Sedl. Dito Dito. i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-07-28
Nationalbank-Obligationer af Laanet 4 Febr. 1835) 100 Rbd. r. 6. Dito Dito. . . i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 r. S. Renter pr. 6 Januar pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 100 i Banco. 2 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. r. S. 4 pCt. Dito Dito. 97 3/4 i Banco. 4 pCtruopsig, norske Statsobligat. 62 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer, 67, 67 1/2 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Sexogtyvende Aargang. No. 61. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Nogle Optegnelser om Kjøbenhavn. (For det meste af den utrykte anden Deel af Jonges Kjøbenhavns Beskrivelse.) anadantaI. Kjøbenhavns Hof- og StatsRets forrige Gaard paa Østergade blev i November 1772 Høbt af Kongen til Indretning for bemeldte Ret, da samme under 15 Juni 1771 var anordnet. Alle de kongl. Bestallinger til Rettens Medlemmer og Betjente bleve udstædte under 25 Juni 1771, og efter kongl. Befaling af 25 Juni, 1771 tog Retten sin Begyndelse første Gang den 15 Juli 1771, paa de 32 Mænds Sal paa Raadhuset, hvor den fremdeles i henimod 1 1/2 Aar holdtes, indtil Gaarden paa Østergade, til hvis Indkjøb og Indretning 16000 Rdl. blev af Kongen skjænket, var bleven færdig. J denne Gaard blev da Retten første Gang den 11 Jan. 1773 holdt. Skifteforvaltningen ved denne Ret begyndte den 1 Aug. 1773, ifølge kongl. Ordre af 3 Juli 1773. Den første Justitiarius i Retten var Conferentsraad Frederik Horn, forhen Borgemester og Politiemester. II. Under Kjøbenhavns Politiemester, stode, da Jonge skrev 1784, en Politie-Adjutant, 18 Politiebetjente, 15 Qvarteerkommissarier, og 15 Qvarteerbetjente. (Hvilken Simpelhed imod Løverdagen den 1 August 1829.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
den Sværm af Embedsmænd og Betjenter Politievæsenet siden har faaet, især fra Kaas's Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Stadens Politie blev i fordums Tid ikke administreret af nogen særdeles Øvrigheds Person, men det var anbefalet Borgemestere og Raad og Kongens Foged at holde over de udkomne kongel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
J øvrigt haver Politiedirectøren i alle de Sager, som henhøre under Politiechefens Afgjørelse, at meddele ham Underretning om alle vigtigere Tildragelser og Begivenheder, som maatte forefalde ved Kjøbenhavns Politiebestyrelse. Fremdeles skulde det have sit forblivende ved de Pligter, der vare foreskrevne Politiechefen med Hensyn til Kystpolitiet. Kaas døde den 11te Jan. 187. Hans Nekrologie i Dagen f. A. No. 12. Hr. Cancelliedeputeret Andr. Chr. Kjerulff blev under 12 Jan. 1827 tillagt kongl. Ordre om at overtage Politiechefs Forretningerne og blev senere udnævnt til Politiechef. Ifølge Plac. 29 Oct. 1828 er Embedsposten tillagt Rang med No. 5 i anden Klasse af Rangforordningen. Politiets dømmende Myndighed er adskilt fra den executive. Vi forbigaae her sammes Historie førend 1772 (see Dr. og Pr. Kolderup Rosen vinges danske Politieret). Kort efter Hof- og Stadsrettens Oprettelse blev fastsat, at Politiemesterens Kiendelser skulde appelleres til denne Ret. Resc. 20 Aug. 1772, 1 Oct. f. A. §. 13. 31 Dec. f. A. fr. Frog. 15 Juni 1771 §. 7. 1798 oprettedes, ved Frog, 5 Juli, en egen Politieret, bestaaende af to Assessorer, og Politiemesteren som Justitiarius. Siden ifølge Rescr. 5 Dec. 1800 §. 1 blev Assessorernes Antal tre, nuværende Vicepolitiedirectør er extraordinair Assessor. Politiedirectøren er Rettens Justitiarius, og i hans Forfald fungerer den ældste Assessor som Justitiarius. Der var en Periode, fra Pl. 4 Apr. 1809 til Pl. 4 Jan. 1820, i hvilken Justitiarius-Embedet var adskilt fra Politiedirectørens Embede, først som en særskilt Embeds post, siden tillagt Rettens første Assessor. Ved Politiet i Kjøbenhavn ere endeel Fuldmægtiger (nu 6), og Copister (nu 5) ansatte. Instruction, for dem er udstædt under 18 Dec. 1801; ivf. Rser. 5 Dec. 1800 og 3 Apr. 1810. Endeligen staaer under Politiedirectøren et Antal af Politiebetienter, for hvilke Instruction af 31 Der. 180 er udstædt i Coll. Tid. 18d No. 19. og 20 og i Schous Samling). Om Politiebetjenter i Kjøbenhavns Forstæder see Plac. 29 Oct. 1802. - Ligeledes Opsigtsbetjenter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1829-08-01
Politie-Assistenter for Kjøbenhavn og dens Forstæder bleve ansatte ifølge Pl. 27 Dec. 1815, hvilke fornemligen skulle gaae Politiedirectøren tilhaande ved executive Forretninger. Deres Antal var i Begyndelsen sex, siden nedsat til tre. Jnstruction for dem læses i Colleg. Tid. 1817 No. 12 S. 177184. Der skal over Indgangen til enhver Asistents Bolig være anbragt et Skildt med Paaskrift: Politie-Assistent. Stadens militaire Hovedvagt. Jonge har herom følgende: Denne frieliggende grundmurede Gaard paa Kongens Nyetorv blev 1724 i Kong Frederik 4des Tid ganske af ny opbygt. Dens Fagade er 22 Alen bred og tolv Allen høi, bestaaende af to Etager, af hvilke den nederste er med en Arcade indrettet, og ziret med tre Portaler. Hver af dem er 4 Alen bred og 5 1/2 Al. høi. J denne Etage er Vagtstuerne baade forden vagthavende commanderende Overofficier og for hans medhavende Corps de Garde. J Arcaden ved det ene Portal staaer en stor Sprøite, kaldet Vagtsprøiten *). Oven over den mellemste Portal staaer Aarstallet 1724 forgyldt. Den anden Etage er indrettet til Arrestkamre. Frontispicen er prydet med Frederik 4des dobbelte Navnechiffer udhugget i Steen og forgyldt, omringet med Afbildninger af alle Slags Krigsarmatur af Fahner, Standarter, Kanoner, Geværer, Trommer etc. Uden for Hovedvagten er en anseelig Barricade eller Vognborg, hvor den hele Corps de Garde træder ud og salu terer, og Trommens Spil røres, naar de høikongelige Personer passere der forbi. Denne Barricade var forhen omgiven med et Brystværn af rødt anstrøget Tømmerværk, men i Kong Christian 7des Regjering blev denne Barricade omgiven med et zirligt udarbeidet Jernværk, og beplantet med tre Feldt Metal=Kanoner, liggende paa deres Lavetter. Afbildning af Hovedvagten sees paa 53de Kobbertavle, i Thurahs Havn. hod. Siden stytter til en liden Bygning bag ved Hovedvagten.