Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-07
Lollands Falsters Sast. Civene. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 120. Mandagen den 7. October. Under Titel af Underdanig Berattelse till Kongl. Majestat, angende Nativiteten, og Mortaliteten m.m.i Sverrige Aren 1836 med 1840 og Nikets Folke mang vid sistberørde Ars slut er i indeværende Aar i Stockholm udkommet en af den svenske Tabelcommission til Kongen af Sverrige indgiven Beretning over Resultatet af den i Aaret 1840 i dette Rige anstillede Folketælling. Vi tør formene, at et Udtog af denne Beretning, der dog skal indskrænke sig til at fremhæve de vigtigste Poster, og sammenligne dem med det danske Tabelværks tilsvarende, vil være af Jnteresse for Læserne; thi den Tid synes dog at være forbi, da man fandt det nødvendigt at bekymre sig om Tilstanden i alle Lande paa Jorden, men dog meente, at man meget vel kunde være bekjendt at røbe den største Uvidenhed om Tilstanden i vort Naborige, det Rige med hvis Beboere vi ere forbundne ved flere Baand, end, med Undtagelse af Normændene, med noget andet Folk paa Jorden. Selve Tabelværket, der hører til Beretningen, er ikke trykt endnu, og er først lovet i Slutningen af dette Aar; men til vort Øiemed er det nok at have Beretningen, der indeholder Resultatet af Tabellerne, og der, som forelagt Kongen, maa ansees at være paalidelig. Naar man sammenligner dette Tabelværk, eller rettere sagt, dette Udtog af Tabelværket for Sverrige med det danske, saa er den første bemærkning, der paatrænger sig, at det svenske Tabelværk baade i Henseende til den formelle Tydelighed, til Fuldstændighed og Nøiagtighed staaer meget tilbage for det danske. Vi savne saaledes Oplysninger og Kjøbstædernes Befolkning, og deres Forhold til Landbefolkningen; Noget findes der vel, men det er ikke fremstillet saaledes at man derved har en let overskuelig Status over de nuværende Forhold; ligeledes ere Oplysningerne om Underviisningsvæsenets Tilstand i Sverrige hvist ufuldstændige, for Hovedstaden mangle de ganske, og for Riget i det Hele ere de saa utilfredsstillende, at man ikke kan skjønne, hvormange skolepligtige Børn der i det Hele ere, og ligesaalidt, hvormange der virkelig nyde Underviisning. Saameget kan man imidlertid skjønne, at det maa være ringe bevendt med Underviisningsvæsenets Tilstand i Sverrige. J selve Beretningen klages derover, og det hedder udtrykkelig, at efter de i Tabellerne af Vedkommende meddeelte Oplysninger maa det antages, at i det mindste i to Provstier, nemlig Aspelands med 11,727 Mennesker, samt Tunalehns og Swedes Provsti med 24,102 Mennesker, begge i Calmar Lehn, ingen Skoler findes, rimeligviis er det Tilfældet i flere Provstier, da Tabelcommissionen, mangler Jndberetninger fra flere af dem. Det er ubegribeligt, at en saadan Mangel paa Skoler har kunnet finde og kan endnu finde Sted, uden at have tildraget sig, vi ville ikke sige Kongens, thi han kan ikke see og vide Alt, men Rigets Stænders Opmærksomhed. Af dem kan man fordre, at de skulle kjende Landets Mangler, og andrage paa deres Afhjælpning. Men det største Ansvar falder rigtignok paa vedkommende Communer, der synes at have behandlet den Sag, der burde være dem meest magtpaaliggende af alle, med uforsvarlig Ligegyldighed. Et andet Forhold, der ikke kan andet end være paafaldende er Forholdet mellem ægte og uægte Fødsler i Stockholm. J de fem Aar fra 1836 til 1840 have i Stockholm med noget over 80,000 Jndvaanere af 13,345 Fødsler 5,600 været uægte, og tager man Middeltallet for 25 Aar fra 1815 til 1840 har Gjennemsnitsbeløbet af uægte Fødsler i Stockholm været 1023 aarlig, og man kan paa Lidet nær regne, at hvertandet Barn i Stockholm er uægte. J Kjøbenhavn, med omtrent 120,000 Jndvaanere er Gjennemsnitsantallet af uægte Fødsler, efter Berg søes danske Stastistik, 909 aarlig, eller i Forhold tilde ægte som 1 til 3. Dette Factum giver et sørgeligt Vidnesbyrd og Sædelighedens Tilstand i Stockholm, men Sagen faaer et endnu bedrøveligere Udseende, naar man seer hen til Antallet af Dødfødte.