JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Proceduren for Høiesteret i den af Generalfiscalen paa Embedsvegne mod Professor Dr. Philosophiæ Davis indankede Sag begyndte den 30te November, Formiddag Kl. 9. Generalfiscalen, Hr. Etatsraad Treschow, bebucerede mundtligen Sagen, og derpaa begyndte Documentationen af Sagens Acter, der dog ikke var aldeles tilendebragt ved Rettens Ophør Kl. 2. Justitsraad Sporons Defension vilde saaledes først komme til at begynde den 1ste De, og efter al Sandsynlighed vil der først i Onsdags falde Dom i Sagen. (Kbhvns Hr. Cancellieraad S. Hempel har anseet det for sin Pligt, under 26de Novbr. fra Roeskilde af udstæde den Erklæring: at det tjenstfærdige Rygte tyver, naar det tillægget ham mindste Lod alle Deel i den Petition om Stænderforsamlingens Offentlighed, som i denne Tid ombæres i Odense. (Paa en lignende Petition hvortil Concepten er bidsendt fra Kjøbenhavn samles ogsaa i denne Tid (Rd. Av.) Underskrifter i Randers)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Den 23de Novde gav Hr. Cantor Hartmann, understøttet af en Deel Musser og fortrinlige Delettanter fra Hovedstaden, en Concert i Roeskild Domkirke der til den Ende var fra Galletterne smuk oplyst Ogsaa fra Kbhvn, havde mange Tilhører(Kbhvnsp.) indfundet sig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Af Professor Sibbern er udkommet: Patesti ske Jntelligentsblade, nærmest i Anledning af Provindsialstændernes Forsamling i Roeskilde." først Hefte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Ved sidste Auction paa Læss kostede Talgen. Omkostningerne iberegnede, omtrent 2 Rbd. pr. Li(Vib. Samt bund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Jfølge Bekjendtgjørelse fra Districtschirurg Welerop i Greenaae, have Børnekopper viist sig paa flere Steder i hans District. (Ad Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Ved Landsoverretten i Viborg er Lemvig Kjøkstads Gjæsteret stadfæste, hvorved en Sag er gjor afhængig af Procurator Christensens Eed, und hvilken han søgtes enten til S. Cohns Fallitbo Ringkjøbing, at transportere en til ham udstædt Obligation, stor 3600 Rbd r. S. eller til svare Boet dette Beløb, og tilbagelevere en Trans per paa udestaaende Fordringer, til Beløb 7000 Rbd. r. S. samt betale hvad han deraf maatte have oppehaaret. Ved samme Ret er Skræder L. Hammer i Viborg, for at have overskredet sin Reyselstet over Skræderlærling I Hadsteen, dømt i en Mulet af 5 Rbd., samt til at betale Lægens Reg vinge s.v., hvorhos Lærlingen fritages for at vende tilbage i Læreres Skræderen. (Vib. Samt, Kjøbenhavns Børs den 4de Decbr. 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 202 1/2: Speeres 203, Specier solgtes til 12 Mk. 2 1/5 s.; Bk. Disconto 4 pCento, norske Speciessedler pr. 100 Specier 178 a 178 1/2 Rbd. Sedl.; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 a 48 1/2 Rbs. Tegn; 4 pCte kongl. Ogligationer (uden Renter) – a - Rbd. i Sed ter; a i Bco.) Nationalb.-Obligationer 4de Febr. 1820) 102 1/2 a - Rbd. rede Sølv. Klarerede ved Thisted Toldsted.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Jndk. Den 7de Decbr., Just Christensen af og til Thisted fra Aalborg med Stykgods. Den 8de, Søren Møller fra Løgstøer til Thisted med Rug og Byg. M. Neergaard af Horer fra Fjenperred til Thisted med Muursteen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
AVERTISSEMENTS. Efter Vedkommendes Begjering udsættes herved den til den 15de i denne Maaned hos Gaardmand Peder Nielsen i Oxenbøl Strandgaard berammede Auction over den fra det indstrandede Skib "Cathrine Kirstine Marie, ført af Skipper G. Sonnichsen af Fahnøe, bjergede Ladning 700 Fjerdinger Smør, 4 Baller Uld, 3 Foustager Vox, 1 Pakke Faareskind og 1 Pakke Strømper til Fredagen den 8de Januar 1836 om Formiddagen Kl. 10, til hvilken Tid Lysthavende ovenmeldte Sted i Westervig Sogn indbydes at give Møde. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 8de Decbr. 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Fredagen den 11te December førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3, afholdes 4de Auction over det Vognmand Ole Berthelsen tilhørende og iboende Sted, beliggende i den ne Byes Skolegyde, og over 12 Tdr. LandVibdahl samt 5 Tdr. Land i Vegendahl ved hvilken Auction disse Eiendomme agtes absolut bortsolgte. – Ved samme Auction bortsælges en Karet. Thisted, den 4de Decbr. 1835. Lutzhøft
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-09
Extra godt Kornbrændeviin faaes i større mindre Partier til nedsat Priis hos William Jbsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
No. 146. No. 1835. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amlvaviv og Avertissemenviidelse, eller: Den nordrimbrilke Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Torsdagen den 10 December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
Politiske Nyheder. Spanien, Portugal. Fra Madrid, steldes, at de Cortes Forhandlinger har besyndt, efter at Regentinden havde overdraget, Præsidenturen til dem, som i Forsamlingen hav erholdt de fleste Stemmer, nemlig Hr. Jstusom Præsident og Gonzale som Viceprædent. J Forsamlingen den 21de Novbr. frem agte Ministeren Hr. Mendizabal Forslaget, til en nye Valglov, bestaaende af 70 Artikser, og i Følge hvilken Spanien vil erholde omtrent 30,000 Vælgere. - Bladet Espagnol paastaaer at Efterretningerne fra Nordarmeen ere ikke gunstige, Carlisternes Bevægelse mod Aragonien, er vigtigere, end man i Begyndelsen troe se, Don Carlos skal ikke have noget ringere i Sinde, end at forlægge Krigsskuepladsen til Catalonien og Aragonien. Samme Blad beret ser, at i Barbastro skal en Folkebevægelse mod Munkene være udbrudt, som havde havt Klotrenes Lukning til Følge, men uden at videre lordener ere forefaldte. Den 24de havde Carstchefen Sagastibelza med 3 Kanoner efter Timers Beleiring indtaget det lille Fort Aramari ikke langt fra St. Sebastian. – Regentindens Tale havde i Madrid intet gunstigt Jnd ryk gjort, man besværer sig over at der ikke fales om Jndkaldelsen af de constituerende Cor 1, og om en Reform af Statsgrundloven, stærke Patroniller gjennemstrøifede derfor Stalden for at holde Roligheden vedlige. – Fra Lissabon har man nu en mere detailleret Beskrivelse om Aarsagen til Ministeriel-Forandringen. der. Ved Valget af Deputerede til de portugisiske Cortes, vilde det forrige Ministerium udelukke Underofficererne og Soldaterne, men Municipalitetet afgav en Dicission i Faveur af disse, derved opstod et Fleertal af Vælgere mod Ministrene, Krigsministeren Saldanha udstædte nu Dagbefaling, hvorved de Officerer blev berøvet deres Commando og satte paa Halv sold, som havde været mod samme. Ved denne befaling geraadede Tropperne i en saadan frygtelig Gjæring, at deres Officerer med største Møie afholdt dem fra at begaae Excesser, og det 2det Jnfanterie=Regiment gik saavidt, at det jagede Oberst Silva bort, som skulle overtage Commandoen. Næste Morgen forsamlede 200 Officerer sig af de forskjellige i Lissabon garnisonerende Regimenter, begave sig til Dronningen og erklærede, at naar ikke de afsatte Officerer igjen erholdt deres Commandos, havde de alle besluttet at tage deres Afskeed. Paa samme Tid begav Marskal Saldanha og Hertugen af Pamella sig til Dronningen og tilkjendegav, at Ministrene maatte resignere hvis de afsatte Officerer igjen bleve tagne i Tjeneste, hvorpaa den unge Dronning svarede: at hun modtog deres Resignation, Officererne skulle igjen indsættes i deres Poster, og at hun havde givet Oberst Laureiro i Commission at danne et nyt Cabinet, hvilket ogsaa er skeet. Denne nye Finantsminister udmærker sig med megen Sparsomhed, Oberst Loreiro er ble(Neue Zeit.) ven Krigsminister.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
Jndenlandsk. Den 2den December fældtes Høiesterets Domi Sagen: Generalfiskalen paa Embeds Vegne mod Professor Dr. N. David saaledes: "Hof og Statsrettens Dom bør ved Magt at stande. J Salarium til Generalfiskalen for Høiesteret betaler Tiltalte 100 Rbd. Sølv." (Brig Td.) Det Oldenborgske Jnf. Regiment (i Rendsborg) feirede den 20de Novbr. en sjelden Fest, nemlig dets værdige Commandeurs, Oberst v. Hincks50aarige Tjeneste=Jubilæum. Regimentets Officeercorps overrakte ham en forgyldt Sabel, og samtlige Underofficerer en Sølv Ærespokal.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
Den vestsjællandske Avis meddeler et indsendt Fragment fra den ved flere offentliggjorte Breve, fra Ostindien bekjendte Missionair D. Rosen, dateret Palamcotta den 25de Juni d. A., som giver en interessant, skjøndt ikke glædelig Oplysning om Colonie=Forsøget paa Nicobar-Øerne. Det lyder saaledes: "Jeg er nu igien i min forrige Stilling som Missionair ved mit forrige engelske Selskab. Jeg kunde fortælle Dig, hvorledes Colonien paa de nikobariske Øer saa at sige ophørte efter omtrent 3 1/2 Aars Forløb; men det vilde kræve nogen Omstændelighed, og vilde desuden være overflødigt, da jeg har forfattet en kort Beskrivelse over Øerne og Historien af mit Ophold sammesteds, som jeg ønsker skulde trykkes, og vil i den Anledning tillade mig om en føie Tid at sende Manuscriptet til Dig; i det mindste haaber jeg, det maae kunne faae Plads i eet eller andet periodisk Skrift. Hvad ellers de nikobarske Øer angaaer, da er der neppe nogen Mulighed i at tænke paa en stadig Colonisation sammesteds; det er i mine Tanker terra incolis negata. Jeg kjender dets ældre Historie, og i den nyeste har jeg selv spillet en Rolle. At jeg sidder her og skriver dette til Dig, er en Gunsk af Forsynet, jeg for faa Aar siden ei kunde have ventet mig. Forsøget, som gjordes der, kostede mange Menneskeer Livet, og jeg betragter mig selv, som næsten udreven af Dødens aabne Arme. Der gives, saavidt jeg veed enten af Læsning eller af Sagn, intet Clima paa Jorden, som er saa fjendtligt mod Kjød og Blod, som disse Øer. Batavia og andre Steder ere usunde og farlige; men naar man har gaaet Skjærsilden igjennem, er man siden sikker, paa de nikobariske Øer hjelper ingen Vænnen eller Hærdelse, og efter flere Aars Ophold som Nogen bringer det saavidt) er man endnu ligefuldt udsat for Feberen, og Døden, saa at sige, følger En bestandig i Hælene."(Hp. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
I Aarhuus Av. No. 194 læses under "Jndsendt følgende til Hr. Dalgas, Som jeg allerbedst troede, at have hørt det sidste Ord fra Dem i denne Verden, træder De atter i Skranken, idet De triumpherende foreholder mig tvende af kongelige Embedsmænd nys udøvede Defrandationer, og beder mig forsvare disse Herrer. Jeg skal tillade mig, først at udtale m. over selve Sagen og dernæst at sprede noget Lys over denne deres nyeste Færd. - Aldrig er det som De beskylder mig for, faldet mig ind at forsvare utroe Embedsmænds Defrandationer. Je haver og afskyer Utroskaben under enhver Skil kelse. Medrette anseer jeg det for noget af det Sørgeligste, en Patriot kan opleve, at Embedsmænd saaledes kunne glemme deres Embedsplig og det paa en Tid, da Fædrelandets Forfalning vækker alle retsindige Statsborgeres ret færdige Bekymring, paa en Tid, da Regjeringen har fat en mægtig Løftestang i Bevægelse, for at hæve den sjunkne Almeenaand. Blandt alle sande Fædrelandsvenner kan der herom kun være een Stemme. De have, ved saa bittre Erindringer, kun en Følelse: de sørge. - Anderledes forholder det sig med Dem, min Herre De træder triumpherende i Skranken hvergang Rygtet om en nye Embedsvig lyder til os over Beltet; De hoverer i Seiersglæde hvergang et Embedsmand giver en offentlig Skandal; De kynder Dem at bemærke, at Hofkassereren ikke saa een Dag kan have besveget Statskassen for saa stor en Sum, men at han rimeligviis daglisen har apset, deraf, og at De altsaa dog saa en Maade beholder Ret i deres Paastand, at Embedsmænd dagligen stiæle. En Statsemhedsmands Utroskab betragter jeg som en stor Ulykke for Fædrelandet; men for Dem er det Land paa deres Mølle, og Hjulene som have hvi seet længe, begynde nu igjen at klappre. Den, der ved en Ulykke som rammer Fædrelandet, ei lænker paa Andet end paa at skaffe sit graadige Rethaver ny Næring, agter jeg fremtidigen ikke at bryde nogen Landse med paa Videnskabens T. J. rena.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
Den 3die Decbr. bleve i St. Knud Kirke i Odense ordinerede Hr. Cand. Theol. C. S. JaJobsen som Cappellan for Odense Amtsprovsti, og Cand. Theol. A. H. Berg som personel Cappellan for Vester=Aabye og Aastrup Menigheder i Fyens Stift. - Hs. H. Hr. Biskop, Dr. Theol. & Phios. Ridder af Dannebr. Fabers Ordinationstale. var over Ap. G. 2, 4. - Ordinatus Hr. Jacobsen prædikede over 1 Cor. 3, 11-15. - Til Ordinations=Høitideligheden intimerede Kirkens residerende Capellan, Hospitalspræst Hr. Wiberg. (Hp. Av.) hver Ap. S. 16, 17.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Sevel Sognekald i Ribe Stift, 275 Rd. - Hvietostrup Sognekald i Sjællands Stift, 328 Rd. J Følge allerhøieste Resolution af 3die April 1821 er Præstetienden af 100 Tdr. Hartkorn henlagt til Amtsprovsternes Lynningsfond.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 25de November Land. Theol. M. C. Rønne, skikket til Præst ved Almindelig Hospital og Abel Cathrines Stiftelse i Kjøbenhavn: Cand. Theol. M. H. Bolbroe beskikket til personeCapellan for Svaneke og St. Jbs Menigheder paa Bornholm.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
AVERTISSEMENTS. Efter Vedkommendes Begjering udsættes herved den til den 15de i denne Maaned hos Gaardmand Peder Nielsen i Oxenbol Strandgaard berammede Auction over den fra de indstrandede Skib "Cathrine Kirstine Marie, ført af Skipper S. Sonnichsen af Fahnøe, bjergede Ladning 700 Fjerdinger Smør, i Baller Uld, 3 Foustager Vox, 1 Pakke Fag reskind og 1 Pakke Strømper til Fredagen den 8de Januar 1836 om Formiddagen Kl. 10 til hvilken Tid Lysthavende ovenmeldte Sted, Westervig Sogn indbydes at give Møde. Hassing Refs Herreders Contoir i Teglgaarden, den 8de Decbr. 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-10
En lang hvid Strudsfjeder er blæst af en Damehat paa Gaden; Finderen bedes af indlevere samme paa Bogtrykkeriet mod en passende Douceur.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
No. 147. Ao. 1835. THISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtsavis og Avertissementvidende, eller: Den nordtimbrike Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 12 December. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Politiske Nyheder. Frankerig. Saavel i London, som Pa dis har i de sidste Dage den offentlige Opværksomhed været henvendt paa Forholdene mellem Frankerig og Nordamerica, og det sy mes, som om en fredelig Mægling nu er vanskeligere end nogensinde før. Fra Paris meldes at den nordamericanske Charges d'Affaires Afreise, og Udstædelsen af en Ordonnants, hvori Admiral Mackan meddeles Overcommandoen lover den franske Marine og Observations=Eskadre, der skal forsamle sig ved Antillerne og i Mexicobugten; i hans Egenskab som Gouverneur paa Martinique, vil han tillige overtage Commandoen over Tropperne der, og paa Guadeloupe med tilhørende Øer. – Man er, som en Følge af alt Foranførte meget spændt paa at see Præsidenten Jacksons Aabningstale i Congressen den 1ste Decbr. Der paastaaes ogsaa, at saavel flere Medlemmer af den nordamericanske Regjering, som Folket selv skal væ se stemt for en Krig. Den franske Reisende Hr. Chevalier har tidligere end ellers forladt de nordamericanske Stater for at forestille den franske Regjering Nødvendigheden af at være forberedt paa krigerigske Forholdsregler. Han siger ogsaa, at en af Hovedgrundene til Krigen vil være, at denne for Øieblikket er en Fornødenhed for de nordamericanske Stater, da de indre Anliggender især med Hensyn til Banken og Slave=Emancipationen ville føre til en alvorlig Revolte, hvis ikke Folkets urolige Aand sysselsættes med noget Andet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Med Hensyn til den sandsynlige Udgang af en Krig mellem Nordamerica og Frankerig, saa endskjøndt de talrige i Paris sig opholdende Americanere ingen Tvivl nære om at deres Marine vil seire, saa gjør han opmærksom paa, at man i Nordamerica kun er slet underrettet om den franske Marine, der i de sidste 5 Aar, og i Særdeleshed under Admiral Duperres Administration, er bragt til en Fuldkommenhed, som den aldrig for har naaet Schweitz. J dette Land er det paa sine Steder meget uroligt, denne Gang i Særdeleshed foranlediget af at Forbundsregjeringen i Luzern har paalagt alle catholske Geistlige at aflægge Eed, som Statens Embedsmænd, og Borgere. Dette har ikke alene en stor Deel nægtet at ville gjøre i kirkelig Henseende, men den pavelige Runtius, der boede i Luzern, har styrket dem i deres Modvillighed, og de Geistlige selv have søgt at oprøre den catholske Befolkning, hvilket ogsaa paa sine Steder, for Exempel i Canton Aaranhar lykkedes, saa at Forbundsregjeringen har maattet sende væbnet Magt derind. Den pavelige Runtius, der ved sit eget Forhold er bleven compromitteret, har hemmelig forladt Luzern, og har opslaaet sin Bopæl i Canton Schweitz. Hertil kommer at 6 Klostere i Canton Aarau, i Følge det store Raads Dicission ere lagte under verslig Bestyrelse; hvilket ogsaa Munkene have benyttet sig af til at vække Misfornøielse blandt Landalmuen, imidlertid havde efter de sidste Beretninger fra Zürich, dog nogle Præster aflagt Eeden, og de, der ikke ville finde sig deri, ville blive tvungne til at forlade Landet, da Militaire have faaet Ordre til at rykke ind den 27de November, Afsændingerne fra Forbundsdagen, Borgermester Hess og Regjeringspræsident Münzinger vare ankomne til Aarau, og den oprørske Geistlighed var givet Betænkningstid til den 28de Novbr. - Det er en mærkelig Ting, at den russiske Gesandt i Bern, Hr. v. Severin har, foranlediget af nogle Hentydninger i et Schweitzer Blad om Forhandlingerne i Monark=Congressen i Toplitz, meddeelt Forbundsdagen et Circulaire fra det russiske Cabinet, til dets diplomatiske Agentere i Udlandet, hvorider forsikkres, at Conferentserne i Toplitz og Prag have ingen politiske Forhandlinger havt til Øiemed, men kun en nøiere Afslutning af det venskabelige Forbund mellem de tre østlige Magter. - Natten mellem den 3die og 4de November fandt ved Zürick et skrækkeligt Mord Sted, de en preussisk Student og Flygtning Ludvig Lessing, fandtes i Nærheden af Staden liggende myrdet med 18 Dolkestik, paa Grund af de nærmere Omstændigheder ved Mordet, maae man formode at det er af politisk Natur, man havde for næret den Mistanke mod ham, at han var Spion, hvilken dog var uden Grund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
(Neue Zeitung)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Blandinger. Breve fra Omegnen af Maastrict klage meget over at Smuglehandelen griber meget om sig der i Egnen. Mænd, Koner og Børn ere alle beskjæftigede med denne Næringsvei, en Bande af næsten 200 Personer har leiret sig omkring Staden med Forraad af indsmuglet Sukker, Salt og Viin, og Consummenterne selv, komme ud til dem, for af skille dem ved deres Vahre.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Marquien af Salisburys pragtfulde Bopæl i Hatfeld opkom den 28de Novbr. en Jldløs som af Mangel paa Stuknings-Anstalter greb saa beftig om sig, at Marquisen en Kone paa 84 Aar fandt sin Død i Flammerne, og det øvrige Huusgesinde kun med største Møde undgik samme Skjæbne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Den danske Gesandt som for kort Tid siden overrakte hans engelske Maskstæt Elephantordenen, har derfor erholdt en kostbar Daase til Foræring Fra Tønningen og Frederiksstadt berettes, og Stormen Natten imellem den 18de og 19de f. M. har kostet en Deel Mennesker Livet, og anrette megen Skade paa Digerne, saaledes fandt en Bøj fører Reinknecht med Datter og Skibsdreng ved hans Fartøis Undergang, sin Død i Bølgerne. Ved Bollerwick ere 6 Personer i en Baad blevne er Rov for Stormens Magt. Paa Elbereden nedenfor Altona ere flere Liig drevne i Land.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Fra Engeland meldes om dette Aars Korn høst at i det Hele gav Hveden ikke saameget i Skjeppen, som forrige Aar, men Qvantiteten var ved den gunstige Sommer fortrinlig god. Kun i den nordlige Deel af Engeland og Scotland var ved den sildige Høst Veiret mindre gunstig og Qvaliteten og Qvantiteten ringere; Jrland og Wales derimod kunne glæde sig ved en udmærket got Høst. Byg og Havre have givet et udmærket skjønde og godt Udbytte. Hovren er i de sidste og Aar, paa Grund af dens forholdsmessig høiere Priis byppig dyrket, og Qvantiteten er nu til Forbrug, mere end tilstrækkelig saa at der indtil næste Høst ikke er den fjerneste Udsigt til en Tran, af Tilførsel fra Udlandet. Ogsaa Bælgfrugterne have med Undtagelse af Bønner givet en meget riig Høst, derimod lider Engeland ikke Jrland, og Scotland – en følelig Mangel paa Kartofler, hvilket vil have en betydelig Virkning paa Hvedens Consumtion i næste Aar.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Præsten Finken er af Dusseldorffs Assiseret, fundet skyldig i at have dræbt Smeden Pick i Reulz ved Gift, og derfor dømt til Døden. (N. 31.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Jndenlandsk. Proceduren ved Høiesteret i Anledning af Prof. Davids Sag bivaanedes af en saa talrig Mængde Tilhørere, at Retssalen langtfra ikke kunde rumme Alle, af hvilken Grund ogsaa Dørene til Forsalen vare aabnede Glæden over Sagens Udfald gav sig, ligesom ufrivilligen og umodstaaeligen, strax lydelig Luft, ligesom den ogsaa samme Aften yttrede sig ved en Hylding, som bragtes den Anlagedes høitbegavede Defensorer, idet nemlig en alrig Mængde, der for en stor Deel bestod af acalemiske Borgere, begav sig til Ober Justitsraa lerne Sporons og Høegh-Guldbergs Boe ælle og udbragte et flere Gange gientaget Viva for Fædrelandets Forsvarere. En Deputation Studerende underrettede dem om den forsamle Mængdes Hensigt, og de besvarede paa en vær sig og passende Maade hiint ærefulde Kiendetegn, paa Medborgeres Hotagtelse og Erkiendelse af Beg 16 Værd og Virken i deres hæderlige Kald. Jutitsraad Sporon sluttede sin Tak med et "Lev for "Kongen" og "Danmarks Høiesteret." Juitsraad Høegs-Guldberg udbragte et Hurra for Trykkefriheden og Danmarks Domstole;" samt indte saaledes, som alle Danske bør ende, med et Leve" for Kongen og Fædrelandet." Forsamlingen istemte alle disse Vivats med et mange Bange gientaget Jubeltaab, og skiltes siden af meden samme Rolighed, der uafbrudt havde hersket (Kbhvnsp.) ele Tiden.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Under 5te Novbr. er imellem den kgl. danske Regjering og den fri Hansestad Bremen afslutget en Overeenskomst, hvorved de giensidig ophæve at Forskiel i Behandlingen af de danske og bremt ke Skibe og Sammes Ladninge i deres respectivHavne ; dog med Undtagelse af de danske Colonier, Stonland. Jsland og Færøerne deri indbefattede. Denne gjensidige lige Behandling skal indtræde fra den 1ste Jan. 1836 og gjælde indtil den 1ste Jahuar 1846; ja være gyldig selv efter dette Tidsqunct. med mindre den ene eller den anden af de zontraherende Parter senere udtrykkeligen maatte klære sin Hensigt, at lade Sammes Virkning op(Hols Td)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
Efter allerhøieste Resolution af 17de Novbr. er dancelli Placaten af 31te Juli 1812, angaaende vorvidt Nogen maa holde Jægere eller give Tjeestetiende Livreer m.v. i hvis 3die Post det hed. ser: Jngen maa give sine Tienere, Kudske, Rieknægte eller andre Domestikker nogen anden Beætning paa Klæder, Kapper, Hatte o. s. v. end Uldsnore; saa at at Besætning af Guld, Sølv, vilke eller deslige, paa hvad Maade Samme end saatte anbringes er aldeles forbuden.") bleven sjentaget og indskærpet: dog med den Moderation de for Overtrædelsestilfælde bestemte Straffe, at derskabet eller Husbonden som giver sine Dome ikker eller Tienestetyende Livrer eller Klæder, strihende mod denne Anordning, straffes med en Nulct af 20 Rbd. Sv., og den Domestik eller det Tyende, som bærer dem, med 5 Rbd., hvilke Mulcer i Gjentagelsestilfælde fordobles. (Collg. Td.)J Fyen er for Øieblikket en Post ledig af sær deres Vigtighed; det er forstanderposten ved Staarups Seminarium, hvis hidtilværende Bestyrer, Amtsprovst Wedel i sin høie Alder har resigneret. i Gagen er 500 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-12
J næstforrige Uge døde i Kbhvn, 25 af Kopper, I havde drædt sig selv. (Kbhvnsp.)