JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
J Lybek er der bleven roligt igien, og de Franske holde den bedste Mandstugt. Dog ville Følgerne af den ulykkelige 6te November seent forvindes. Middelstanden er aldeles ruineret. Trangen er stor, og uagtet Naboestæderne, især Hamborg, har forsynet Staden med Levnedsmidler, er Nøden dog kun tildeels afhiulpen, da de omliggende Egne ere ganske optærede, og der en Tidlang har maattet ernæres ved 100,000 Mennesker, og nu ovenikiøbet en Besætning af 6000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Af en Deputation, som fra Lybek er afgaaet til Berlin med en Supplik til Keiseren, lover man sig et godt Udfald. En Kommission er udnævnt, der skal sørge for at Ulykkerne ikke forøges med smitsomme Sygdomme.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Det var General Frere, som den 6te først trængede ind i Lybek med sin Brigade. Hans Hest blev skudt under ham og hans Adjutant dræbtes ved hans Side. 10 franske Officerer bleve qvæstede, i det de vilde beskierme Jndvaanernes Liv. H. Villers, berømt af hans Priisskrift over Luther, beskiermede ved sit Mod en Senator Huus. Efterhaanden afgaae nu de franske Generaler og Tropper fra Lybek, igjen ind af Meklenborg og Brandenborg. Kun 1500 Franske vare den 10de tilbage i Staden, og disse skulde ogsaa gaae bort i disse Dage. Baade General Blücher og Fyrst Hohenlohe have nu aflagt Kongen af Preussen vidtløftige Beretninger om deres Armeekorpsers Operationer, indtil den Dag de faae sig nødte til at strække Gevær for de dem saa overlegne Franskmænd. Udentvivl vil Med= og Efterverdnen give disse ulykkelige Hærførere den Berømmelse, at have, ved at trodse Hunger og alle Krigens Elendigheder i den høieste Grad, gjort de Franske deres Seier saa kostbar, som muligt. Da Blücher, bragt til det yderste, havde den 5te Novbr. besat Traven, fra Traveminde af indtil der, hvor den berører den danske Grændse, og næste Dagen endnu vovet Bataillen paa Lybeks Gader, hvorefter han kun havde lidet over 9000 Mand tilovers, maatte han (det er hans egne Ord) beslutte sig til, enten at vove et fortvivlet Angred og styrte sig ind i den gattegange stærkere Fiende, eller fornærme det danske Territorium. Det sidste holdt han for var imod Klogskab, da et dansk Korps forsvarede det, og Krænkelsen af dets Neutralitet muligt ikke passede med Preussens politiske Forholde. Han valgte altsaa, i det Øieblik, da tre franske Armeer vare i Begreb med at angribe ham, -et kapitulere.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Keiser Napoleon har ogsaa besøgt Frederik den Stores Grav. Levningen af denne store Mand befinder sig i en træe Ligkiste, indsluttet i een af Kobder, uden Zirather, Trophæer, eller noget Udmærket, der vidner og Heltens store Bedrifter. Frederik den Stores Kaarde, hans sorte Adlerordens Baand, hans Skiær, og de Faner hans Garde førde i Syvaarskrigen, har Keiseren foræret til Jnvalidehotellet i Paris. De gamle Jnvalider fra den fordums franskhannoverske Armee ville da nok med reeligiøs Ærbødighed modtage disse Sager, der have tilhørt en af de første Foldtherrer, hvis Minde giemmes i Historien.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Om Lord Morpeth fortælles, at i det en Koureer forkyndede ham, at Slaget ved Jena var tabt, var han strax omringet af Flygtninge, som trykkede ham fra den ene Side til den anden; han blev herover bange, og raabde af Angest til sine gode Venner, Preusserne: e Mig maae J ikke tage tilfangels Han bød 60 engelske Guineer, for at saae en Hest, fik een og reddede sig.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
J Kongeriget Würtemberg ere Præsterne nu forbudne at bruge Panialons, eller bære Baand i Buxerne og Skoene, eller bære Ridetrøier eller Titushoveder.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Østerrig. Til at bestride Omkostningerne paa Neutralitetsarmeen, er paabuden en ny Extra skal af en halv Procent af Undersaatternes Stamme formue, naar den opnaaer, eller overstiger 1000 Gylden.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Rusland. Jfølge en keiserl. Ukase af 18 Sept. skulde over hele Riget udskrives af 500 Sia le 4 Rekruter, til at forstærke Armeen med. Den 1 Nov. skulde Udskrivningen tage sin Begyndelse.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Spanien. Fredsfyrsten har under 5 October udstedt en almindelig Opfordring til Span erne, at ruste sig til Krig. Soldater og Heste skal udskrives, Skatter paalægges, endogsaa Præsterne skulle anvende deres Overtalelsesgaver, for at bevage Undersaatterne til Regieringens Hensigter. Man undrer sig saa meget mere herover, som man troede at det var bleven godt igien mellem Spanien og Portugal.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Indenlandske Efteretninger. Det er General Evald, som med 10,000 Mand danske Tropper i Holsten er rykket ud mod Grænde serne, for at forsvare vor Neutralitet, da Krigens Skueplads saa uventet havde nærmet sig Landets Grændser.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Om den lille Affaire i Holsten mellem vore Tropper og de Franske, meldes nu fra Kiel følgende: Den 6te Novbr. lod en stærk Kolvnne af den franske Armer, som var i Begreb med at forfølge Preusserne, sig see for een af vore Forposter ved Fakkenburg, nær Lybek. De Franske troede at Preusserne vare brudt igiennem der, og holdte sig altsaa berettigede til at giøre det samme. Det kom derover til Virkeligheder, hvorved paa vor Side skal være faldne omtrent 20 Mand, men paa fransk Side en Officeer og nogle Gemene. Hs. K. H. Kon prindsen afsendte derpaa en Adjutant til Prinds Murat i Lybek, for at opklare og billægge den Misforforstaaelse, der laae til Grund for denne Begivenhed, og ved hans Tilbagekomst herfra have vi erfaret, at de gjorte Oplysninger angaaende hint ulykkelige Tilfælde have tilveiebragt et giensidigen til fredsstillende og vore Grændser betryggende Resultat.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Kolding, d. 8 Novbr. Jdag fordedes det første Liig paa den her anlagte nye Kirkegaard; Liiget, en ung Borger-Datter, blev fulgt til Graven, af Geistligheden, Magistrater og endeel fornemme Jndvaanere. Det borgerlige Jægerkorps bare Liiget og (ravstedet blev beplantet med Rosenterne og Blomster. - Denne Kirkegaard, der har en meget smuk Øeligenhed, er anlagt som have efter Engelsk Maade, med krumme Spadsere Gange, foruden en stor Gang beplantet med Lindetræer, der har en Græsforhøining i Midten og en Græsbænk ved Enden. Kirkegaardens 3de Hiørner ere strede med Lysthuse og i det 4de Hjørne er udlagt Plads til Graver Bolig. Kirkegaarden indeholder 22, 800 s. A. len og efter det optagne Karte inddeelt til 903 Gravstæder, foruden en stor Deel Stæder, som kan anvendes til Beplantning med Træer, Buskværk og Blomster, hvormed Meenighedens Lemmer vil kappes om at bepryde dette Sted, der tillige kan tiene den som Lysthave; over hver Jndgang findes denne Jndstrift: Døden er Jndgang til Livet: og over Udgangen Hisset vi samles igien. Aalborg Byenyt.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Døbte. Den 18 Novbr., Betienter Poul Petersens Søn Nicolai; Fadd. Mad. Hjardemaal, Magrethe Hjardemaal, Snedker Rasmus Friis, Skipper Hjort, Told- og Consumtionsbetient Møller. S. D. Vertshuusholder Christen Mathiafens Søn Anders Christian; Fadd. Mad. Bech, Jomf. Hausig, Fuldmægtig Biørn, Møller, Jens Smidt, Kiøbmandskarl Peder Bierring. D. 19 Novb., Skoemagermester Peter Andreas FærchsSøn Andreas Jørgen; Fadd. Mad. Due, Jomfrue Memhauge, Cancelli Secretær Bronion, Kiøbmand M. Akkermann, Uhrmager Lund. D. 20 Novbr. Dreiermester Christian Hiorts Datter, Barbare Kirstine; Fadd. Mad. Harhorn, Jomf. Brink Lieutenant Gleerup, Asmund Hjort, Stud. Pharmacia Jensen, Jens Hammer Hjort.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Den 21 Nov., Steenhugger Thomas KiærgaardsSøn Niels Christian; Fadd.: Barnets Moder, og Tirstine Marie Moldal, Barnets Fader, og Lotts Christian Fumsgaard.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Kopulerede. Den 21 Novbr., Tømmersvend Jørgen Zimmermand og Pigen Maren Jensdattir Brønnum. S. D. Sr. Christian Springborg, og Jomf. Birgitte Tøsbak.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Paa 25de Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke: Hr. Henneberg. og til Aftensang Hr. Roth. J Frue Kirke prædiker, til Høimesse Hr. Stiftsprovst Schierup og Aften ang Hr. Aspach. J Hospialet Hr. Kjauen. Kl. 11. Jndsluttet. giemmes det Dødelige. den blant sine Samtidige. ligesaa agtet som sielden Mand Delæde. Hr. Frantz Hvass, Herre til Randrup. og Forligelses Kommissair. For Hellum og Hinsted Herreder. Nedstammet fra Faderen, Velærværdige og Høilærde Hr. Erich Christian Hvass, Sognepræst til Søndberg og Odbye. Menigheder. og Moderen, Madame Ane Marie Hee. Begyndte han den 20 November 1736. den Vandring paa Livets Bane som han med Ære og Frimodighed. fuldendte den 2 October 1806.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Efter 14 Aars kiærlige Egteforbindelse med sin efterlevende Enke.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Velædle Madame Ellen Cecelie fød Færksom fødte ham 3 Sønner og 2 Døttre, af hvilke den sidste Datter, blev hans Forgienger til Evigheden, og de 4 blande deres Taarer med Moderens Ved Tabet af den kierlig Ægtefælle og den ømmeste Fader. Han døde begrædt og savnet, ikke blot af Egtefælle, Børn og Venner, men af Undergivne Trængende. og hver som kiendte hans Værd: Thi Menneskekierlighed, Retskaffenhed, og nyttig Virksomhed udmærkede hans Vandel og Efterslægten velsigner hans Minde !!! Avertissements
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Hos Klotter Milling faaes: Kabale og Kierlighed indb. 4 Mk. Familien fra Amerika 20 sk. Brevbog for Børn 12 s. Mærkværdigt Crimiralhistorie 8 s. Underfulde og fandfærdige Criminathistorie 24 sk. Badens Zenophons Lyropedie indd. 2 Mk. Wieths Mathematik for Borgerskoler 7 Mk. 12 s. Badens Historit om Handelen 6 Mk. Sallings Naturdistorie 40 s. Verdens Statistit af Schummel - Mk. 8 s. 2den Deel af Eschenburgs Haandbog 7 Mk. indb. 8 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Da ingen antagelig Bud skeede paa Kiøbmand Hr. Friderich Julius Brings Leiehuuse ved Frisenborg, her i Aalborg, saa bliver efter hans Begiæring en 4 Auction til absolut Bortsælgelse og uden Forbeholdenhed af Betæntningstid holdet over disse Leie hult i hans iboende Gaard Frisenberg Løverdagen 15 dito med noget hvid Puddersukker i hver, ligesaa den 29 Novbr. førstkommende Formiddag Kl. 10. Aalborg den 19 November 1806 Bøggile.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Assembleehallet som var bestemt at holdes sidstolvigte Søndag men formedelst indløbne Hindringer at overstyr er fastsadt til Søndagen den 23 November næstkommende hvortil Billetterne erholdes samme Dags Formiddag indtil Kl. 2 Slet hos Balldirectøren. Hr. Bech. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
I Klubben Harmonien holdes Ball Onsdagen den 26 November og begynder Kl. 5 om Aftenen. De af Selskabet som agter at tage Deel heri, ville behage i Overeenstemmelse med Directionens i Klubbens Værelser opslagne Bekiendtgjörelse, at melde sig hos en af Directeurerne eller og tegne sig paa en Liste Klubben, begge Deele inden bemelte Dags Eftermiddag Kl. 2. Aalborg den 20 Novbr. 1806. Directionen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Formedelst Alderdom og Svaghed er mit Sted, paa Gravensgade No. 121 underhaanden at faa tilKiøbs. Peder Larsen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Paa den Kongelige Forstrand under Raaberg Sogn Horns Herred, Hiørring Amt er Natten imellem den 23 og 24 i denne Maaned indstrandet en Jagt Neptunus kaldet, ført af Skipper Reyer Salvesen kommen fra Kiøbenhavn med noget Bye, Malt og Fløttegods m. v. alt havareret. Bemelte Skib hvorpaa ingen levende Folk fandtes, men derimod tvende Lig, har venteligen været destineret til Norge, formodentlig til Mandal, hvor Skipperen udentvivl har været hiemmehørende. Eieren eller Eierne til fornævnte Skib og Ladning indkaldes altsaa hermed ifølge Forordningen af 12 Martii 1790, sub poena præclusi er perpetui silenti at melde sig hos mig med gyldige Beviser om deres Eiendomsret inden den i Loven. foreskrevne Tid. Hiørring den 29 October 1806. E. Blom, Amtmand.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Den mig ubekiendte Mand, efter min Formening fra Aalborg, som sidste Nibe Marked, den 4 November aftiøbte mig 4 Skpr. Rug, som han betalte mit og dertil fik af mig til Laans en god nye Hamplerrets Sæk, som strax skulle have været tilbageleveret men som ogsaa efter min Formening ikke skeede, fordi jeg i Trængselen blev borte for ham eller han for mig, anmodes at levere eller sende Sætten til Hr. Kiøbmand Strættes i Nibe. Edrup den 14 November 1806. Jsat Nielsen.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Auction. Tirsdagen den 25 November førstkommende Kl. 10 Formiddag bliver paa Raaberg Strand 3 Mile Norden og Vesten Schagen ved den der værende Vagt-Telt, foretaget Auction over efterskrevne havarerede Vahre: 21 Patter med Chinabark, i dito Cancel dito, 2 dito Pomerantzskaller, 2 dito bittre Mandler, 4 dito med en Sort Rødder og 1 Foustagie dito, 2 store Foustagier hvid Jngefæhr, 5 mindre dito Svedsker, 4 Kasser Cathrineblommer, 5 større og mindre Foustager Capris, 5 dito Rosiner, i en stoer dito, noget rasineret Topsukker, 1 Kaffmed Confettyrer. Hvilket alt er ilandbierget fra Capitain Albert Dingemands førte og paa ovennevne te Sted den 23 f. M. forliste Rusiske Fregatskib Severn og Orel kaldet, paa Reisen fra Hamborg til St. Petersborg destineret. Schagen den 13 November 1809. D. C. Ferslew, Strandings-Commissionair.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Gaardkiøb eller Forpagtning. Hovedgaarden Hvidstedgaard i Hiørring Amt som staaer for Hovedgaardstaxt Ager og Eng 19 Tdr., Skpr. 2 Fkr. 1 Alb., Skovskyld 5 Skpr. med underliggende Bøndergods af Hartkorn 31 Tdr. 2 Skpr. 3 Fkr. 1 1/2 Alb samt 3 Afbyggere paa Hove gaards taxten med circa 5 Skpr. Hartkorn. Af Godser forrettes 512 Gansdage 20 Pløiedage, 44 kiørende Reiser til Aalborg, Fladstrand, Sæbye og Løkken foruden andre bestemte Dage i Høe og Kornhøster, gaaende Reiser, svarer i Langilde 133 Rd. foruden Korn. Taars Kirkes Hartkorn er 24 Tdr. hvortil en 308 Tdr. tiendeydende Hartkorn, som haves paa Kiærven, med dens Qvægtiende. Udsæden er: Rug 32 a 36 Tdr., Byg 40 a 46 Tdr., Havre 110 a 120 Tdr. Høiavlet 250 a 300 Læs, og kan græsses 60 a 10 Stkr. Stude, 16 a 20 Kiør, 12 a 16 Bæster og forres om Vinteren 100 Stkr. Stude foruden Kiør og Væster. Marken og Engene ere indhegnede og kan betydelig forbedres ved Mergel som er der i Nærheden. Gaardens Bygninger ere Egetømmer med murede Væget og Teglhængt. En stor Haug overflødig Jldebrændsel, Jagt og god Fiskerie haves af den omtring Gaardens Enge løbende Aar 18 af 4 Fiskedamme. Avisgaarden Spangerheede, som staaer for Har korn 11 Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. hvortil er 10 Huuse ethvert Huus har 2 a 4 Skpr. Hartkorn hvorat foruden Landgilde forrettes 1092 Dage foruden Reiser. Udsæden er Rug 24 a 30 Tdr. Byg 34 a 40 Tdr. Havre 30 a 100 Tdr.; af Høeavles 130 a 1500 Læs Udsæden kan meget udvides og forbedres de der paa Marken ere 3 fortrinlig gode Mærgelgrave som benyttes med stor Fordeel Besætningen er be a 10 Færtreature, 14 Stkr. Bæster, og 40 Stkr. Faar, Der er Overflødighed af Jldebrædsel paa Eiendommene, som i de sidste Aar ere indhægnede med forsvarlige Grøfter, saa og Jagt og Fiskerie af den forbie Gaarden og om Eiendommene løbende Aar, samt af 2de Fiskedamme. Disse tvende Eiendomme ere underhaanden at faa tilkiøbs eller Forpagtning og kan tiltrædes til 1 Mai 1807. Conditionerne skal blive meget favorable for Kiøberen da 3 Aars Credit paa Kiøbesummen kan tilstaaes om samme maatte forlanges. Libhavere ville behage at henvende den til Justitsraad Marcussen paa Høgholm, Major v. Schueardt paa Nøragergaard, og Kapitain Kierul, paa Hvidstedgaard, som tillige forevise Eiendomme. ne, Carter og Beregninger m. v.
Jyske Efterretninger, 1806-11-21
Rettelser. J forrige Avis, 6 Spalte, Linn. 1 staaer : 6 Ugers, læs: 6 og 12 Ugers Paa 8 Spa te, Linie 19, staaer Lykkens Pærfægt, læs: Lykken. Forsøg; Lin. 1 fra neden staaer sages, læs, tages.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Trykkes og udgives 2 Gange ugentlig Tirsdagen den
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Fra Wien haves, at den derværende franske Gesandt har overleveret en Note, hvori han forlanger at den øfterrigske Armee skulde trække sig tilbage, og erklærer, at Erkehertug Carls Afreise til Armeen skulde ansees som en Krigserklæring.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
De østerrigste Forposter staae i Laust ikke langt fra Edersbach.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Den russiske Armee skal have trukken sig tilbage til dens Grændser, hvor den stedse drager flere Forstærkninger til sig.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
I Posen ere de franske Tropper bleven modtagne med stærk Enthusiasme. Marskal Ney, som har bragt Magdeborg til at kapitulere, brød den 13de Nov. op derfra med sit Armeekorps over Berlin til Posen. Marskal Lannes skal allerede være gaaen over Weichselen med et Troppekorps.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Den 3die November ventedes Dronningen af Preussen til Kønigsberg.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Storhertugen af Berg ankom den 10de til Berlin.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Generaladministratoren over de franske Financer i Berlin har befalet, at alle Skatterne, samt Lotterie-Stempel-Kart-Acciser og Toldintraderne m. v. af de erobrede preussiske Lande, skulle bestyres og oppebæres paa samme Maade som forhen. Specialkasserne levere deres Jndtægter til Hovedkasseerne, og disse til den i ethvert Distrikt ansatte franske Rendants Kasse.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
J Berlin staae Skattekister ogsaa aabne hos Banqvererne Salomon Moses og Ruben Sammel, at komme de paalagte Kontributioner i. a P. F. Vandal.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
15 November.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Rigsmarskal Mortier, som ankom til Staden, Hannover den 10de Nov., har bekiendtgjort de hannoverske Stænder, at han tog de hannoverske Lande i Besiddelse i den franske Keisers Ravn, og at Jndkomsterne og Justitien skulde bestyres i samme Navn. Til Urtzen ankom den 14 og 15de 17000 Franskmænd. Kongen af Holland, som personlig var tilstede.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Den 11te overgav Fæstningen Hammeln sig til Nienburg er indsluttet. Ved Artlemburg slaaes en over paa. Ved Haarburg (lige over for Hamborg) Skibsbroe over Elben til franske Tropper at gaae bruges til Broen. Ved Lyneborg og Artlemborg, ere Skipperne med deres Skibe reqvirette, for at meeforps ankomne. Bernadotte ankom den 13de vare allerede mange franske Tropper af Mortiers Ar til Boltzenburg fra Lauenburg af. mellem Lybek og Lauenburg ligesom oversaaet med Siden det blodige Slag i Lybek var Landeveien burg er ført vel 15000 fangne Preussere. Seiervindere og Overvundne. Jgiennem RatzeStedet. Ved Anklam have de Franske bemægtiget svenske Skibe med Ballast, og ladet dem sælge paa Gen. Savari har i Rostok funden 40 til 50 kede der Tropper ud fra Stralsund til Grændserne. nu ned paa Husene i Forstæderne. Den 7de ryk Ryggen paa. - Ved Stralsund river man end sig 40 Fartøier, til at overskibe Tropper til Øen deels hielskudte, deels saarede. Af Officererne blev Ved Affairen paa Traven bleve 53 Svenske kun 4 saarede.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Nogle franske Tropper ere, ved at jage efter Preusserne, trængte ind i Svenskpommern. J Wolgast, Loitz og Grimmere Skatter indkrævede.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Den franske General Bisson er af Keiseren udnævnt til Stadtholder over de Brunsvigske, Lande, samt Fyrstendommene Hildesheim og Halberstadt m.m.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Berthier har tilladt, at baade russiske og sventske Skibe maae komme og gaae ved Lybek. Ved Stormen mod Lybek var der kun eet engelsk Skib i Havnen, men det blev ogsaa ganske giennemboret af franske Kugler. Kapitainen blev drabt og 3 Matroser saarede.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Kongen af Holland har ogsaa taget Hertugdom met Oldenborg i Besiddelse. Den oldenborgske Armee, 100 Mand stærk, afvæbnet.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
J Cassel ere samtlige chuthessiske Vaaben ned tagne. Der siges, at det hessiske Militair skulle føres til Elsas, for at omskabes til franske Regimenter. Hensigien af det nordiske Forbund, som Preussen var i Begreb med at oprette, skal fornemmelig have været, at giøre Rhinen og Maynen til Grændser for dette Forbund. Wesel og Maynz skulde tages tilbage. Hessen skulde have Frankfurt med dets Gebeet, samt Hochst og Kønigstein, og Fyrst Primas skadesholdes med Bamberg; Preussen skulde have et Stykke af Nederrhinen ned til Holland, o. s. v., for at faae Monarchiet afgrundet i Vesten, imedens Hannover lænkede det sammen i Midten.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Holland. Vores meget betydelige Krigskasse, som var afgaaet til Armeen, er nu beordret tilhage, da Armeen skal underholdes af de westphalske Provindsers Jntrader. Krigskassen skal nu benyttes til at betale Renterne af vor Nationalgield, og dette har naturligviis aarsaget Hollanderne megen Glæde. Ved Kongens Hiemkomsvil nok de preussiskhannoverske Provindser i Westpsalen blive indlemmede i det hollandske Kongerige, som desuden vil faae 2 flere seilbare Floder, nemlig Emsen og Weseren.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
England. Publikums Opmærksomhed paa de underlige Ting der foregaae paa Fastlandet, er spandt i en høi Grad. Alle til Embden og Warel bestemte Skibe ere forbudne at afseile. Med den sidste Paketbaad fra Gothenborg kom en russisk Koureer med Depesker til Baron Nicolai. Forresten intet Ryt, uden at der den 10de var 1200 Giæster tilbord ved den nye Lordmajors Tiltrædelses maaltid paa Raadhuset.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Jtalien. Den 19 October bleve 1500 sang ne Bandter skikkede fra Neapel til Mantua. Seieren, som de Franske med 6000 Md. vandt over 16000 Russer og Montenegriner i Dalmatien, var mere afgiørende, end man først troede. De sidste mistede 500 Døde og Saarede og 200 Fangne. De Franske erobrede derefter Castel Nuovo, Nøglen til Cataro, med Storm, og Cattato selv vil no ogsaa snart falde. De fangne Montenegriner maatte opringe over Klingen for deres mod RagusasJndvaanere forøvede Grusomheder.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Udtog af Storarmeenssenere Bulletiner Keiserens Indtog i Berlin var meget høitidelig. Paa Veien støde Kyraserer o. s. v. i Slagrader, giennem hvilke Marsk. Lefevre aabnede Toget, i Spidsen al den keiserl. Garde tillods. Keiseren befandt sig mellem Grenadererne og Jægerne tilhest.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Veien fra Charlottenburg til Berlin er meget skiøn og Indgangen af Berlins Port prægtig. Ved Porten bragtes Keiseren Stadens Nøgler. Keiseren sagde til Fyrst Hahfeld; a Kom Deikke for mine Øine, jeg behøver ikke Deres Tieneste, gaae hen til Deres Landgodser, Ved Audientsen d. 28de sagde han til den tyrkiske Gesandt, at han kunde sende en Koureer til hans Herre og lade ham vide hvad der var passeret, og at Russerne nu ikke kom til Moldau, mindre længere ind i Tyrkiet. Da Keiseren blev Grev Neale var i Salen, sagde han til ham: a Nu min Herre, Deres Damer vilde have Krig. Her er Resultatet deraf. De burde have holdt Deres Familie bedre i Tøilen. (J det opsnappede Brev fra Grevens Datter flod: Napoleon vil ikke føre Krig, man maa derfor begynde den imod ham.) Nei, sagde Keiseren til Greven, jeg vil ikke Krig - ikke fordi jeg, som De troede, sætter Mistillid til min Magt, men fordi mit Folks Blod er mig kostbart - Dette gode Berlinerfolk er bleven et Offer for Krigen, medens de, som opreiste den, have taget Flugten. Jeg skal giøre denne Hofadel saa lille, at den skal tigge sit Brød.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Efter Fegtningen ved Zedenik, gik Storhertugen af Berg til Templen, hvor han fandt de preussiske Generalers Middagsmad tillavet.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
Ved Vignensdorf vilde et Korps preuss. Gensdearmer afskiære Gen. Michaud. Men at see dem, angribe dem, og sprænge Kongens Gensdearmer i Søen, var et Øiebliks Værk. Det var disse Karle, som gik under den franske Ministers Vinduer i Berlin og hvæssede deres Kaarder. De 16000 Mk. Infanterie under Hohenlohe vare næsten lutter Garder eller Grenaderer.
Jyske Efterretninger, 1806-11-25
J Spandau fandt man 4000 sadlede Heste, uden Ryttere. Ved Magdeborgs Etobring, nedlagde 20 Geueraler, 20,000 Mk. Jnfanterie, 4000 Rytterie og 2000 Artillerie deres Vaaben; 54 Faner, 8 Standarter, 300 Kanoner, en Million Pd. Krudt, faldt i Seiervinderens Hænder &c.