Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-06-26
Skjøndt nu denne her paapegte og væsentlige Mangel ogsaa finder Sted ved Privatinstituterne her i Byen, saa kunne disse dog ved deres egen Bistand ei afhielpe samme thi hverken Betalingen for Underviisningen eller Freqventsen er tilstrækkelig til at løvne en Medhielper. Heller ikke kan ved Siden af dem oprettes en Realskole eller høiere Borgerskole, thi concurrere vilde de altid med den, og Concurrence kan denne ikke taale. Men da det sees af det kongl. Circulaire af 10. Febr. 1838 til Amtsskoledirectionerne og Biskopperne, at enhver Kjøbstad maa søge at tilveiebringe sin Realskole saagodt den kan; da det ligeledes sees, at den ei kan blive synder lig andet end et Privatinstitut, eftersom den skal bestaa ved den Betaling, der kommer ind for Underviisningen; og da det Mangelfulde ved de nu bestaaende Privatskoler, ligger i, at de ere for smaa, da afhjælpes denne Mangel jo ved at forene dem, og at yde dem den Understøttelse, som det omtalte Circulaire tilholder; og man har en Skole saaledes, som den efter Localomstændighederne kan blive, enten man saa vil kalde den en Realskole, en høiere Borgerskole, eller et Jnstitut Navnet gjør natuligviis intet til Sagen. Heri Byen ere to Privatskoler for Børn i en Alder fra 7 til 14 Aar, og hvori undervises fra 40 til 50 Børn, og 4 a 5 saakaldte Smaaskoler for Børn i en Alder fra 4 til 7 Aar, men hvori Børnene ofte forblive til deres 9de af 10de Aar. J disse sidste undervises omtrent 80 Børn. At forene alle disse Skoler til een, lader sig vel ikke gjøre, og herpaa gaaer mit Forslag heller ikke ud. Men forenede man de to førstnævnte Skoler i pecuniair Henseende, men saaledes, at Drenge= og Pigebørn undervistes hver for sig, og maaskee helst paa forskjellige Steder, lønnede Communen en Lærer til at assistere ved Underviisningen, hvilket ikke alene staaer i Samklang med Billigheden, men og med bemeldte Circulaire: da vilde hver Classe kunne faae særskilt Underviisning, undtagen i Regning, Skrivning og Haandarbeide, og herved vilde den paapegte Mangel være afhjulpen, og et betydeligt Skridt være gjort fremad til det Bedre. Vel udkræves hertil større Locale og altsaa ogsaa større Udgivter. Men indskrænkede man efterhaanden Antallet, paa de mange Abeskoler, og Tiden, i hvilken Børnene maatte søge dem, til deres 6te eller 7de Aar; blev Underviisningen i den projecterede Skole, hvad man ved en saadan Forbedring kan vente, Betalingen derfor billig: er det sandsynligt, at og Flere end hidindtil fra Byen og Omegnen ville benytte den. Maaskee staaer det og i Analogie med det ofte omtalte Circulaire, at noget til Locale bør udredes af Skolekassen. Det synes vel, at Communen ved Oprettelsen af en saadan Skole vilde faae en forøget Udgivt, ved at lønne en Lærer. Men feiler Jndsenderen heraf ikke i sin Anskuelse, maa det antages, at Pigebørnene i Borgerskolen kunne ikke alene godt hjælpe sig med Underviisning i hvad de lære, og behøve at lære der, den halve Dag; men det maa ogsaa staae i Harmoni baade med Forældrenes Ønske og Pige børnenes egen Tarv, at disse tilstaaes Frihed til den halve Dag at erholde Underviisning i Haandarbeide. Antages dette ogsaa af Vedkommende, da vil unegtelig den femte Lærer kunne undværes ved Borgerskolen, og det saameget mere, da den i Borgerskolen vordende eller værende Real klasse, da den femte Lærer blev ansat, nu ganske er gaaet ind. Følgeligen faaer Communen i denne Henseende ingen Udgivt. Dersom dette Forslag maatte blive fundet værdigt til Opmærksomhed, var det vistnok ønskeligt, at de ærede Vedkommende vilde udtale deres Mening om det; og saafremt det da viste sig, at den offentlige Stemme var for det, at en Commitee da maatte blive nedsat for nøiere at prøve samme.