Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-06-14
Provindsialstænderne for Nørrejylland. (Fortsættelse af de til Forsamlingen indkomne Forslag.) 60) Forslag, fra Proprietain, La Cour til Thimgaard Betræffende Statens Ansvarlighed for sine Embedsmænd, hvori androges paa, at Statskassen, vilde paatage sig at erstatte Vedkommende det Tab, som ved Skifteforvatteres og Over formynderes Uredelighed blive foraarsagede Commissarius bemærkede med Hensyn hertil blandt Andet, at det vistnok i det Hele stemmede med Boernes Tarv, at deres Formue fornemmeligen undergives Skifteforvalterens Varstægt og Ansvar; men ligesom at Arvingerne eller Creditorerne, derved sikketerudelukkede fra enhver Leilighed til at sørge for Midlernes yderligere Betryggelse, saaledes er det Overøvrighederne paalagte Tilsyn i den senere Tid skjærpet, og i den for omtalte nye Lovgivning om Kasse og Regnskabsvæsenet ere yderligere Bestemmelser paatænkte til Betryggelse for Boernes Midler 3161) fra Proprietair Ægidius, angaaende Betryggelse for Skifte midler og Umyndiges Formue. Han ønskede at Forsamlingen vilde indgaae til Hs. Maj. med en Petition om at Allerhøistsamme for Fremtiden vilde være Garant for de Midler, som de af ham beskikkede Skifteforvaltere faae hænde; eller, om Hs. Maj. ikke vil paatage sig saadant Ansvar, det da saa ondtil, logn 12 Januari og 3. anden maa staae ethvert Boe frit for, selv at vælge sin Jncassator, som da skulde indbetale Boets Midler til Jurisdictionens Sikkerhedskasse, som der institueres ved, at der af Overøvrigheden i hver Jurisdiction udnævnes tre suffisante Mænd, til at modtage og opbevare disse Midler. Efterat Forsamlingen havde afgjort, at disse tvende Andragender skulde behandles af een og samme Committee, valgtes dertil Roulund, Otterstrøm, Petersen, Ingerslev og Nyegaard; 2) fra Ole Kirk, betræffende nogle Forandringer i Skiftelovgivningen for Almuen paa Landet. Dette Forslag gik ud paa a) at Skifte salairet og de dermed i Forbindelse staaende Afgifter i Boer efter Folk af Almueklassen, ikkun beregnes af de beholdne Midler; b) at Salair i Concursboer, hvor intet Proclama udstedes, men Boets Eiendele overdrages den efterlevende Ægtefælle, imod at tilsvare Gjælden, fastsættes til halv Afgift af Boets Masse; c) at i Skiftebrevet, ikke indføres de under Skiftet fremlagte tinglæste Documenter, og at Betaling for Tinglæsning af Skiftebrevet, eller i Tilfælde af Udskriften, som Adkomst for Enken, enten nedsættes til Halvdelen, af det, for et Skjødes Tinglæsning fastsatte Gebyhr, og Gebyhret for Protocollationen i bortfalder, eller at en Foreviisning af Skiftebrevet eller Paategningen paa Adkomstdocumentet ved Pantebogen, hvori den passende Forandring kunde foleres, og derfor Gebyhrerlægges i Lighed med hvad i Sportel=Regl. 582 er fastsat, kunde træde istedetfor Tinglæsningen; d) at, hvis det ansees fornødent, at den ved den forestaaede Forandring opstaaende Deficit i Embedsmændenes Jndtægter paa anden Maade skulde dækkes, der da blev paalagt de Stervboer, hvori der blot ere myndige og tilstedeværende Arvinger, at erlægge 4 pCtaar af Arvens Beløb til Skifteforvalteren, efter samme Regler, som ved Frd. 8de Febr., 1819 er bestemt for denne Afgifts Erlæggelse i den kongl. Kasse; e) at Skifter af det her omhandlede Slags, behandles efter samme Regler, som Samfrændefrifter, at faste Vurderingsmænd af hver Commineudnævnes, og eengang for alle i Eed tages, at de af dem, efter da ovenfor udviklede Regler satte Vurderinger, skulde i ethvert Fald afgiver den Norm, hvorefter Skifteberegningen skulde affattes, og at i Tvivlstilfælde Skifteforvalteren, skulde være berettiget til at fordre corporlig Eed, saavel af den Efterlevende, som Værgen, for at der intet Andet var udlovet ved den mellem Familien aftalte Arveforening, end det, der imøiagtigen til Skifteprotocollen har opgivet. Fremdeles vare indtil den 10de, dennes indkomme flere Andragender om: Qvægmarkeder, Optagelsespenge, Matrikulen, Hoveriet, Forandring i Skolevæsenet, Realskoler, Landsbye, Skolelærernes Kaars Forbedring og Brænderierne, som bleve afgivne til de allerede nedsatte Committeer. gis. hu Ved det aarlige Rectorskifte ved Kbhvns Universtret den 4de Juni, hvorved Rectoratet, overleveredes Prof. Exik Christian Werlauf, holdt den fratrædende Professor, Etatsraad Engelsloft, en latinsk Tale, hvorinhan, efterat have udviklet Unioversiteternes Jdeel og forfulgt dens UdviklingseSkjæbne, samt fremstillet, Hovedbetingelserne fordens Realisation, aflagde Beretning om hvad der af Vigtighed havde tildraget sig ved Universitetet i det forløbne Aar. Tilsidst, overrakte Hr. Etatsraaden, Universitetets Guldmedaille til Skud, medic. &chin. Hassing, og sluttede med Bønner for Kongen, Dronningen og det øvrige kongl. Huus, nimonDen Passageer, som for kort Tid siden druknede sig paa Overfarten over store Belt, var bleven ansat som Toldbetjent, men havde faaet den Jdee, at han ikke tilbørlig kunde forrette sit Embede. Han havde gjort en Matros det Spørgsmaal, om En kunde reddes, hvis han styrtede sig ud fra Skibet. Efterat dette var bleven besvaret benægtende, endte han sit Liv i Bølgerne, og beviiste paa denne Maade, hvorledes en Sindsvagmed Overlæg, Besindighed og Fasthed veed at udføre en fattet for Jdee.