JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Rom, den 23de Febr. Hans Helligheds, Pavens, Afreyse til Wien bliver, uden Opsættelse, fastsat til forestaaende Onsdag; og den hellige Fader tænker at være i bemeldte Keiserlige Residence den 20de i tilkommende Maaned. Kirkens Overhoved vil giøre Reysen over Land indtil Ferrara, hvorfra Hans Hellighed vil gaae om Bord paa et Skib, og saaledes fortsætte Reysen paa de Venetianske Floder indtil Mestre, og derfra videre over Landet til Wien, paa hvilken sidste Tour Natteleyene allerede ere fastsatte. Hr. Hannibal Nelli, som er udnævnt til Reysemarskal, skal stedse være en Dagsreyse i Forveien for det Pavelige Følge. Paa samme Reyse vil Hans Hellighed føre det antagne Navn af en Abbed fra St. Johannes i Latterano. Den Latinske Breveskriver, Hr. Dominicus Gardirie skal ogsaa være med i den hellige Faders Følge, til hvilken Ende han er bleven udnævnt til Huusprælat.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Mantua, den 27de Februarii. En Coureer, som Cardinal Herzan har affærdiget fra Rom til Wien, er reyst igiennem denne Stad til Wien, hvorhen han overbringer Efterretningen om Pavens Afreise.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Venedig, den 1ste Martii. I Dag have vi faaet en Coureer fra vor Ambassadeur i Rom med den Efterretning, at Hs. Hellighed Paven, har i Onsdags, om Aftenen, Klokken 15 efter den Jtalienske Time viser, tiltraad sin Reyse derfra til Wien.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Fra Donau, den 6te Martii. Man fortæller i Wien følgende Anecdote om Keiseren, da han var i det Kongelige Kloster, førend sammes Ophævelse: En Nønne i dette Kloster, som forhen havde været Hofdame ved det Keiserlige Hof, havde ved sin Jndtrædelse i samme havt den høye Lykke, at have Hs. Majestæt, Keyseren, da han endnu var Erkehertug, til sin geistlige Brudefører. Da hun nu havde faaet at vide den forestaaende Skiæbne, sagde hun til Keyseren: "Jeg troede ikke, Deres Majestæt, at De atter skulde udstøde mig af dette Kloster, i hvilket De havde den Naade selv at indføre mig." Monarken søgte herpaa, forgiæves at trøste hende. Endeligen sagde han: "Madame! Kommer det kun derpaa an; saa vil jeg igjen føre dem ud i min egen Vogn. - J Wien angiver sig en saa stor Mængde Bøhmiske Bønder for Husiter, eller Utraqvister, at man maa falde i Forundring derover.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
London, den 1ste Martii. Efterretninger fra Philladelphia melde, at Congressen, vil afsende nye Deputerede til adskillige Europæiske Hoffer, for at lade samme tilbyde Venskabs= og Handels=Tractater: men ikke til det Portugisiske Hof, saasom samme har aldrig venligen tracteret det Americanske Flag. - Biskoppen i London, Robert Lowth, har man tilforn urigtigen berettet død; thi han lever endnu. Der skrives fra Nye York under Dato 28de Januarii, at General Washington lader udgaae en Proclamation, at alle fraværende Officeerer skulle indfinde sig ved deres Korps den 10de April. - Det bevæbnede Skib, Admiral Barringion, som commanderes af Capitain Passemore, er ankommet hertil fra Charlestown. Det medbringer den Efterretning, at et Skib fra Vestindien er indløbet sammesteds, og har bekræftet den Tidende, at Hr. von Grasse blokerer Admiral Hood, og har angrebet St. Christoph. Capitain Passimore var den 25de Januarii gaaet til Seyls fra Charlestown.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Den bekiendte Americanske Partiegænger, Capitain Armstrøng, er endeligen bleven fanget og bragt til Charlestown. - General Convay, som satte sit Andragende, nemlig at vi skulde giøre Fred med America, igiennem i Underhuset, en just den samme, som foreslog Parlamentet for nogle Aar siden, at man skulde ophæve Stempeltaxten. - Der skulle nu, som der siges, være 3000 Hollændere, som Fanger, i vore Hænder. Hollænderne have derimod kun 1100 Engelske Fanger.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
London, den 5te Martii. Man veed nu med Vished, at der er bleven sendt Ordre til de Tropper i Jrland, som skulde indskibes til America, at samme indtil videre skulle forblive i dette Kongerige. - Den 23de Februarii blev der i det Jrlandske Underhuus gjort den Forslag, at det Engelske Parlement ikke skulde have Rettighed til at foreskrive Jrland Love; men at dette Kongerige skulde regieres allene af Kongen og sit eget Ober= og Underhuus Dette Forslag blev dog ved 137 imod 68 Stemmer udsat til den 1ste August, hvilket er det samme, som at det blev forkastet. Nu siger man igien, at der er gjort Forestilling til bemeldte Parlement om at beslutte, at ingen Anden, end en indfødt Jrlænder, skal kunne udvælges til Vice-Konge i Jrland; at Kongen skulle ved en Adresse bedes om, at erklære America for afhængig, paa det der kunde indføres en friHandel, og at, dersom dette blev afslaaet, det Jrlandske Parlement da selv vilde erkiende denne Uafhængighed. Den 28de Februarii var man her og Aftenen bange for et Oprør Lord Stormont skrev derfore følgende Linier til Lordmajoren, Mylord, da jeg er bleven underrettet om, at der i Aften meget let kunde opkomme Allarm, saa har jeg saa hastigt, som mueligt, vildet melde dem dette, paa det de kunde føye de fornødne Anstalter til Freeds og Roligheds Vedligeholdelse. Stormont.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Fra Charlestown meldes under 18de Januarii, at Krigs skibet, Chatham, paa 50 Kanoner, er den 12 i bemeldte Maaned ankommen dertil med 19 smaa Transportskibe, paa hvilke vare 960 Mand Hesser og Waldecker, som General Clinton har sendt bemeldte Stad til Hielp. Sammestæds laae da og 2 Skibe paa 50 Kanoner, og 7 Fregatter. - Forresten veed man fra Amerika, at Amerikanerne have bemægtiget sig Johnsisland, og efterladt sig der en Besætning af 1000de Mand, hvorved altsaa Charlestown er sat i stor Forlæggenhed, ihenseende til Levnetsmidlers Tilførsel; at General Washingtons Armee, som han i April Maaned vil angribe Nyeyork med, skal være 8000 Mand stærk i Jersen: at General Green er marcheret fra Charlestown til Georgien, og beleyrer Savanna med 7 til 8000 Mand; at vor Commandant sammestæds har besluttet at værge sig til det yderste og at General Leslie skal sende ham Hielp fra Charlestown. Af en Skrivelse fra Teflis, den 20de Mai 1781. Uroelighederne efter Kerim Chans Død i Persien har saa enhver Reysende i disse Egne i Livsfare, ikke desto mindre har jeg besøgt mange mærkværdige Stæder, Biergene Ararat, Euphratis Udspring o. s. v., og er endeligen kommen herhid til Fyrstens Heraclii Hof som Hakim, det er Læge. - Her beskæftiger jeg mig, foruden med Lægekunsten, med at bringe bedre Smeltemaader i Stand for de ædle Metaller, som ikke ere sieldne her og med Kanonstøberierne og Krudtfabrikerne. Fyrsten og de Fornemste i Riget understøtte og belønne mig rigeligen. - Jeg bliver endnu et Aar her, og dersom den ægte Maade, at tilberede det tyrkiske Garn og Saphian paa, er endnu ubekiendt i Europa, naar jeg kommer tilbage, skal jeg kunne indføre den sammesteds. - Pater Dominik, som har staaet her som Forstander for Missionerne i Georgien, ten Tiid af 20 Aar, og nu vender tilbage til Tydskland, overbringer dette Brev, og giver nærmere Efterretninger mundt lig. Mine øvrige Breve fra Bagdad og Ninive, tilligemed den sande Balsom fra Mecca og et Par Greene af den Plante, hvoraf man faaer den, har de uden Tvivl rigtigen erholdet a. D. Jacob Reineggs.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Paris, den 4de Martii. Henimod den 15de Man skulle i det mindste 12 Linieskibe være i seylfærdig Stand ved Brest, Hr. von Monteil kommer ved denne Tiid fra St. Domingo med 4 Skibe. Man troer, at Hollænderne skulle da og være i Søen, og paa selvsamme Tiid skal Hr. von Guichen tilligemed den Spanske Flode besætte Kanalen.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Man erfarer fra Versailles, at Kongens Prindsesse Dotter er igien kommen sig af en Sygdom, som hun var bleven beladt med. - Derimod er sammesteds Monarkens tredie Tante, Madame Elisabeth af Frankrige, i Gaar Nat død i sit 48 Aar, hvorfore Hoffet i Morgen vil anlegge Sorg, og Skuespillene allerede ere blevne forbudne. - Til fornævnte Versail, les er en overordentlig Coureer ankommen fra Brest. Man siger, at Hr. von Guichen og hans Transporter have anden Gang lidt meget af Stormen. - Fra Hr. Græv Grasse haves ingen tilforladelig Efterretning - Endnu seer man mange Tropper marchere til Bretagne. - J Brest forsamle sig 10 til 12 Krigskibe, hvortil de fra Toulon, Rochefort, &c. høre; og samme skulle være seylfærdige til den femtende i tilkom mende Maaned.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Paris, den 5te Martii. Hr. de la Motte Piquet er kommet tilbage med sin Escadre til Brest, efter at han havde ledsaget Hr. von Guichens Flode indtil paa en vis Høyde.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Amsterdam, den 9de Martii. Efter Breve fra Frankrige venter man ikke der Handels Floden fra Domingo førend i Martii Maaned, da den foreenede Flode allerede skal føre Commandoen eller Herredømmer i Canalen. Man melder og iblandt andet derfra, at en Partikulær ved det Franske Academie har bortskiænket en Summa af 12000 Livres, for hvis Renter en Medaille aarligen skal gives den, som i Paris eller 3 Mile i dens Omkreds har gjort den bedste og dydigste Gierning. - Man forsikrer endnu stedse, at Provindsen Friesland har erklæret, at den vilde tilbageholde sin Contingent til Statens Cassa hvis man ikke sluttede en Alliance med Frankrige, og erklærede America for uafhængig. - Et Brev fra Algier af 16de Februarii, bekræfter den Efterretning, at alle sammesteds opbragte Keiserlige Skibe ere blevne frigivne. Fra Embdermeldes, at det Preussiske til Ostindien bestemte Skib, der Præsident, er kommet til at staae fast paa en Sandbanke i Emsfloden, og maa detsaarsag udlosses paa nye, for paa den Maade at hielpe det af igien. - Ved Postens Afgang erholde vi her den Efterretning, at den Engelske Øe St. Kitts i Vestindien er bleven taget i Besiddelse af Gouverneuren paa Martinique, Hr. Marquisen af Bouille. Men om det meget stærke Fort Brimstone Hill, som befinder sig paa samme, ogsaa allerede er bleven erobret, eller har maattet overgive sig, er endnu ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Rotterdam, den 9de Martii. J Følge Breve fra Algeziras af 16de Februarii, ere de sammesteds opbragte Keiserlige Skibe igien blevne tilbagelevere. de; men der meldes ikke noget i Henseende til Skibenes indehavte Ladninger.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Lemberg, den 17de Februarii. I Dag havde vi endnu en større Kulde, end den var, som vi havde Nytaarsdag, saasom det paa Thermometret stod 22 og 1/2 Grad under Frysepunkten. Soldaterne, som stode paa Vagt, blev hver halve Time afløste fra deres Poster, og endda kom de saa forfrosne tilbage, at de neppe kunde røre Hænder og Fødder mere. - Den menneskekierlige Omsorg, som vor naadigste Monark viser, ved at udjage al Undertrykkelse og Tyrannie af sine Stater, har nu ogsaa allerede udvirket saadanne Forandringer i de her værende Egne, som geraa de Menneskeligheden til Ære. Bønderne her omkring have hidtil kun været at ansee som Mennesker, i Henseende til de res udvortes Skabning, og Grunden hertil var Slaverie og Mangel paa Opdragelse. Begge disse Kilder til Barbarier blive nu omhyggeligen tilstoppede. Bønden, som tilforn, maatte anvende 5 til 6 Dage om Ugen paa at giøre Hoverie, er for Eftertiden ikke forbunden til flere end 3 Dages Tieneste for sin Huusbonde, i Følge en Forordning, som strækker sig over det hele Land; og da der ved den forhen værende Jndretning blev paalagt mangen en Byrde, som var aldeles uovereensstemmende med deres Formue, saasom Landmandens Grunde eller Jorder ikke stode i noget Forhold med det Hoverie, hvortil han blev nødt, saa ere nu alle Herskaber forbundne til, at deele Markerne lige imellem deres Undersaattere, og at kræve enhvers Landskyld og Dagsarbeyde allene, efter det han virkeligen besidder. J Henseende til den anden Gienstand, saa bliver der en alene i alle smaa Stæder oprettede ordentlige Skoler, men der skulle endog oprettes saadanne paa alle Kammeralgodser, i Følge Allerhøyeste Befaling.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Wien, den 4de Martii. Den 1ste hujus har den nye Forandring i Rettergangsmaaden taget sin Begyndelse ved alle her værende Retter. - Da adskillige Kornpugere betiene sig af den strænge Kulde, vi her har havt paa nogen Tiid til at forhøye Kornpriserne; saa har Hs. Majestæt ikke allene bevilget den frie Jndførsel af Korn, men endog nedsat de sædvanlige Afgivter af det Ungerske Korn til det halve.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Wien, den 6te Martii. J Følge de sidste Efterretninger, som vi have faaet fra Rom, har Hs. Pavelige Hellighed virkeligen sat sit fattede Forsæt, at foretage en Reyse til den Keiserlige Kongelige Residentsstad Wien, i Opfyldelse, og har til den Ende allerede den 27de i afvigte Maaned begivet sig paa Reysen fra Rom. Det har derfor behaget Hr. Rommerske Keiserlige Kongelige Majestæt, at befale Hs. Excellence, Vicestatskanzleren, Hr. Græven af Cobenzel, at reyse Hs. Pavelige Hellighed i Møde, og geleyde den hellige Fader til denne Hovedstad. Hs. Excellence har allerede tiltraadt Reysen i Gaar den 5te hujus. - Pavens Reyse gaaer over Gortz og Grætz hertil. - Hs. Kongelige Høyhed, Erkehertug Maximilian, og vor Cardinal, skulle i vor Monarkes Navn reyse ud og tage imod Hs. Hellighed ved Neustadt. - Man arbeyder uophørligen Dag og Nat, for at faae de Apartements i det andet Stokverk i Burg i Stand, hvor Paven skal være, og Hs. Majestæt lader i samme opstille et prægtigt Altar af Sølv og de kostbareste Reliqvier fra Skatkammeret.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
For kort Tiid siden kom en forarmet Skræders Kone her i Josephstad ned med Tvillinger. Begge Forældrene, for hvilke denne deres Families Formerelse var for stor, besluttede at beholde kun et af Børnene, og at Faderen skulde legge det Andet i en vis Forvalters Dør, i en anden Forstad. Da Skræderen for at opfylde denne Beslutning kom til bemeldte Huus, fandt han der et Barn allerede liggende. Man kom over ham og ved stærke Trudsler tvang ham til ogsaa at tage med sig det fremmede Barn. Den ulykkelige Skræder bragte altsaa i Stæden for at blive af med et Barn, 2 tilbage hiem til sit Huus. Begge Forældrene vilde fortvivle, men i det samme fandt de en Seddel ved det fremmede Barn, som anviste den, der opfostrede samme, 14 Gylden maanedlig, hvilke hver Gang kunde afhentes paa et bestemt Sted, og desuden udlovede en aparte Belønning.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Nestved, den 16de Martii. Det Patriotiske Selskabs vedtagne Samling foregaaer udi Forstanderen S. T. Hr. Kammerherre og Amtmand Bielkes Gaard her i Byen, Onsdagen den 3die April førstkommende, om Eftermiddagen ved 3 Slet; hvor dets høye og respective Lemmer ombedes at indfinde sig, og de som endnu for dette Aar vil tage Deel udi Selskabets Bestræbelser, ville behagentlig anmælde sig til den Tiid. C. Wuls, Selskabets Secretair.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Corsøer, den 14de Martii. Jndkomne: Den 9de hujus Hestehandlere Frydenlund, Sauv, Petersen og Broder, Wulss og Compagnon, alle med Heste fra Odense Market; den 11te Kongelig agende Post 8 Læs, den 12te Skibs=Capitain Kamp med Følge fra Silt til Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Udgaaet: Den 13de hujus Consul Wuls, Kiøbmand Støver og Kongel. agende Post 2 Læs til Nyborg; Artillerie Lieutenant Wolert til Fyhn, Preussisk Legations=Secretair Mintze fra Sverrig til Potsdam, Justitsraad Bockmar, fra Kiøbmhavn til Glykstad, Boghandler Jversen fra Kiøbenhavn til Odense.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Helsingøer, den 22de Martii. Den 17de huj. ankom 1 Gallioth af og fra Kønigsberg med Hvede til Jrland. Den 19de ankom fra Østersøen, Svenske af og fra Pommern med Kornvahre til Gothenborg og Marstrand. Den 21de indkom fra Nordsøen 1 Svensk fra Gothenborg med Sild til Østersøen. Det var en Svensk Galease af Wisby, fra Gothenborg med Stid til Reval som forrige Uge af Jsen blev drevet paa Grund ved Cronborg, og ikke en Fregat, som sidst blev meldt; samme Galease ligger her endnu. Den 19de hujus indkom i Havnen 1 Kongel. Dansk Fahrtøy, Karpen kaldet, fra Kiøbenhavn. Den 21de udgik af Havnen Skipper Albrecht Miner og Peder Nielsen, begge af og hiem til Nyekiøbing paa Falster, Skipper Jacob Madsen med Sendingsgods til Kiøbenhavn, i Kongel. Dansk Fahrtøi, Karpen, til Kiøbenhavn. Sundet og Havnen er nu aldeles frie for Jis.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Kiøbenhavn, den 22de Martii. Den 20de Febr. 5. a. er Capitain Peter Meulengracht allernaadigst beskikket til Ober=Toldbetient ved Drammens Toldsted, med Navn af Controlleur i den afdøde Krigsraad Hagemanns Sted.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Fra Stadens Raadstue er den 18de Martii udkommen en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At Magistraten ved Skrivelse fra det Kongelige Vestindiske Guineiske-Rente= og General=Toldkammer af 16de denne Maaned er tilmelder, at det paa sammes allerunderdanigste Forestilling allernaadigst har behaget Hs. Kongelige Majestæt under 27de i samme Maaned saaledes at resolvere: Hs. Majestæt ville 1) At af at Mallast og Opstikning, som fra Skibene føres ind i Byen, skal herefter betales 2 pro Cent i Told; og naar Mallast eller Opstikning bruges til Brændeviinsbrænden, da 4 Rdlr. per Balle i Consumtion. 2.) Derimod at for alt indenrigst Brændeviin, som udskibes til fremmede Stæder, samt til Jsland og Finmarken, maae, saalænge Hs. Majest. maatte finde for got, derfor at tilstaae Gotgiørelse; denne Gorgiørelse gives efter Consumtions Forordningens 1 Cap. Art. med 2/8 Sk. per Grad, indtil 6 Graders Styrke, og der uden Forskiel, hvad enten Brændevinet er brændt af Mallast, Opstikning og andet Sukker=Affald eller Kornvahre. 3) At naar Mallast, Opstikning eller andre Sukker Specier betreffes paa ujusterede Baller og Foustager, da skal alt det anholdte være Confiscation undergivet, og Bøderne af det altsammen beregnes. Næstkommende Søndag den 24de Martii bliver anlagt Hofsorg for Prindsesse Sophia Philippina Elisabetha af Frankerige, som bæres i 8 Dage.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Næstkommende Uge, Tirsdag, Onsdag, Fredag og Løverdag, bliver ved Hoffet opført Passions-Concert i Avartement=Sahlen om Aftenen Kl. 7 1/2 Slet. Med Breve fra Cap de bønne Esperance, dateret den 22de November 1782, haves Efterretning, at det particulaire ostindiske Skib Haabet, Capitain Ulrich Lodberg, var lykkelig og vel didkommet den 17de October, og haabede at fortsætte Reysen derfra til Europa i næstpaafølgende December Maaned. Ved samme Leylighed meldes, at Skibet Christianstæd, Capitain Dahl, og Skibet Johanne Marie, Capitain Friderichs, vare lykkeligen ankommen til Madras den 6te Julii forrige Aar. Den 18de Martii ankom Skipper R. Binneballe fra Jsland med Fisk og Uldengods, og noget Hukkerten, Søeblomsten, som føres af Capit. Done Clausen samt Briggen, Haabet, af Nyborg, som føres af Capit. Joh. D. Schmidt, begge destinerede til Vestindien med Provisioner og Cargaison. I Dag kom Matth. Hansen Beck af Flensborg fra Mallaga med Frugter.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Den 19de huus blev paa Børsen ved Auction bortsolgt: Jndigo 5 Mk. 10 s. Pd. Huusblas 20 sk. Pd. Hørgarn 30 sk. Pd. Norsk Kommen 5 Rd. 4 Mk. 8 s. Søltede Tamarinder 14 s. Pd. Kirsebær 6 Rdlr. 100 Pd. J Dag nogle Fade Ulkrainer Tobak 6 s. Pd. Et Partie hele og halve Kister Citroner fra 10 Rdlr. 3 Mk. til 11 Rdlr. 4 Mk. 4 s. pr. Kiste.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Ved Tal=Lotteriets 262 Trækning i Altona udkom: No. 19, 45. 13, 81. 34.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Ved Tal=Lotteriets 329 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 31, 1, 60, 90, 46.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Fra den 9de til den 16de Martii h. a. ere her i Staden copulerede 8 Par, fødte Drenge 28, Piger 32, tilsammen 60; døde Mænd 20, Qvinder 19, Drenge 9, Piger 16, tilsammen 64; ere altsaa 4 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykkede af følgende Svagheder: Alderdom 3, Barselseng 2, Brystsyge 2, Feber 6, Forraadnelses=Feber 5 Frisler 1, Hastig død 1, Hidsig Feber 5, Hævelse 1, Rig hoster, Kopper 7, Moersyge 1, Mæslinger 1, Obstruction 1, Pleuris 1, Slag 14, Svindsoet 1, Tærende Sy 344, Uangivne Svagheder 6.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Copulerede. J Kiøbenhavn den 20de Martii Hr. Thomas Potter, Grosserer, og Jfr. Giertrud Maria Spengler; Hr. Jørgen Hansen Kock, Skibsbygmester, og Jfr. Anne Catharina Folkere; den 22de ejusdem Sr. Simon Hansen Engmarck og Jfr. Ellen Christians Datter Saxdorff, St. Martinus Cronberg, Brændeviinsbrænder, og Jfr. Kirstine Sandberg.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Døde. J Kiøbenhavn den 13de Martii Sr. Johan Adam Snabel, Fasbindermester, 50 Aar; den 16de Mad. Kirstine Marie Møller, fød Bonsell, 46 Aar; den 17de Jfr. Margrethe Rolff, 64 Aar; den 18de Sr. Jens Madsen, Dahl, Høker, 30 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 i Aften. AERIISSEMNTS.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Fra Pressen er nu færdig: Tom Jones Historie eller Hittebarnet, af Henrich Fielding; oversat af det Engelske, i 4 Deele. Faaes tilkiøbs hos Gyldendal i Silkegaden No. 66, for 4 Rdlr. paa Trykpapiir indheftet, paa Postpapiir ligeledes for 5 Rdlr., og paa Medianpapiir 6 Rdlr. indheftet.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Prækener for Hopokondrister ere tilkjøbs hos Gyldendal, for 28 s. indheftede og 24 s. i Materie. 2 P. Formedelst Forpagtningens Fratrædelse lader Forpagter Petersen ved Ryeshauge i Brusting Amt beliggende, sit formedelst den særdeles gode Race og rare Couleur sig udmerten de Stutterie, førstkommende 3de Aaril, Kl. 10 Formiddag, ved offentlig Auction bortsælge, som bestaaer af følgende: Alder Hønden. Aar Qv. T. No. 1. En guul Stutterie=Hingst med sort Hale to og Mann Fiel. 2. En svedfur Stutterie=Hoppe toriol3. En fortebruun Dito J. En fortstiernet Dito med hvid venstre. Bagfod. 5. En rød Hoppe. b. En guul Dito med hvid Hale og Mann J. En Dito med Dito F. En brun Hoppe. 9. En fortviisset Dito 10. En guul Vallak med sort Hale og Mann 11. En Dito med Dito 12. En Dito med Dito 13. En castammerun Hingst. 14. En guul Hoppe med sort Hale og Man 15. En Dito med Dito. 16. En brun Vallak med hvid venstre Bagfod. 17. En Dito med begge Bagfødder hvide 18. En rødbrun blisset Hoppe 19. En Dito 20. En sort Hingst - 21. En rød Vallak med Stierne og 2de hvide Bagbeen. 22. En guul Hoppe med sort Hale og Mann, - 23. En sort Vallak med Stierne og hvid venstre Bagfod 23. Et guul Mærfoll 25. Et brunt Dito - 26. Et sort Dito, 27. Et bruunt Hingstfoll. - 28. Et Dito. Thi vilde Lysthaverne til bemelte Tid og Sted behageligen indfinde sig, da favorable Conditioner kan forventes. Peter Petersen.
Berlingske Tidende, 1782-03-22
Paa Stamhuset Raslausdahls Gods, Aakiær Amt under Serstorphslund i Halling Sogn og Bye, er sidstleden 9de Martii ved Døden afgangen Huus Fæstere Jørgen Terkeldsøn Væver efter hvem hans Stervboe, paa høye Skifteforvalteren Hs. Excellende S. T. Hr. Stads Minister og Geheimeraad Schack Ratzlaus Vegne af undertegnede Forvalter ved Stamhuset er taget under lovlig Forsegling til Aabning, Registering og Vurdering paa agte Dagen den 9de April nestkommende. Thi vorden herved 3de Postdage udi de Kiøbenhavnske Tidender og den Altonaiske Mercurius indkaldet med Aar og Dags Varsel, alle den sal. Mands Børn og Arvinger, som ere: en Søn Lauris Jørgensen Kiøbmand i Aarhuus, en Søn Frands Jørgensen Skoleholder i Gerlen Sogn, Rye Bye, en Søn Terkeld Jørgensen, boende i Halling, en Søn Johannes Jørgensen, som nogle Aar siden uden sit høie Herskabs Villie eller lovlig Pas forlod sin Fodestavn her paa Stamhuset, og en siden har indfunden sig, men efter den Kundskab, som om ham haves, skal opholde sig i Rostok, og endelig en Datter Christiana Sophia Jørgens Datter, tienende i Kiøbenhavn, hvilke forskrevne Arvinger de Myndige for sig, og den Umyndige med Formynder, tilligemed Stervboens Credi= og Debitorer, inden og til ovenmeldte Tid, fra Dødsdagen af at regne efter dette Avertissement, ville melde sig i Stervboehuset i Halling for at observere og lagttage deres Ret, da Stervboen ey formaaer anden Proclama at bekoste, til hvilken Tid Skiftet bliver behandlet og sluttet paa Høybemeltes Hans Møller. Vegne af Raslousdahl, den 10de Mart. 1782.