JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Efter Privatberetninger har et til Ostende ankommet Svensk Skib vildets overlevere en Ladning Gevæhrer til Franske Emigrantere, men som efter Feldtmarschal Benders Ordre ikke her maatte skee, hvorved samme har ladet erklære, at de i de Keiserlige Stater sig opholdende Fremmede behøvede ingen Vaaben, fordi de Militaire tilstrækkelig skulde sørge for deres Sikkerhed. Gouvernementet i Brussel har og saa ved en Note ladet Cheferne for de Franske Emigrantere i Nederlandene, Marquis de la Queille og Hertug von Uges, erkiære. at ingen Franske Hvervedepoter, som desuden vare skadelige for de Keiserlige Hvervinger, ingen Rekruttransporter, i Belynderlighed bevæbnede, kunde tagles, at man meget mere skulde ansee de uden Pas reisende Franske Soldater som Deserteurer; at man ogsaa ikke kunde taale, at de i Mængde til det Østerrigske District flygtede Franske Officier er forsamlede sig i Grændsestæderne i et for stort Antal, øyede sig i militairiske Epolutioner, med eller uden Vaaben, ved nye Uniformer formerede udmekkede nye Corporationer, og at overhovedet Venskabslovene ikke maatte overskrides. Magistraten i Gent har ladet følgende Forordning bekiendtgiøre. Da adskillige ildetænkende Personer, driste sig til offentlig at bære fremmede Cocarder eller andre patriotiske Tegn, som kun kan sigte til at foraarsage Uroeligheder, og en Foragt for den høieste Regiering og vores retmessige Regent, saa bekiendtgiør Øvrigheden af Gent af disse Bevæggrunde herved enhver, at alle her i Garnisonen værende Militaire have faaet udtrykkelig Ordre at skyde alle dem paa Stedet, som paa Gaderne, lade sig see med Cocarder. ning eller andre patriotiske Tegn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Madrit, den 30te Sept. Keiserens Broder af Marocco har igien med 40000 Mand ladet sig see i Feldten, og tvunget denne Revent til at ophæve Beleringen af Ceuta, for med fie ne nariam og Tropper at marschere dybere ind i Riget. Hr. de Ur bing har desaarsag sluttet en Vaabenstilstand i Ceuta med Keiseren af Marocco.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Frankfurt, den 18de Octbr. Ludvig den 16de har ikke allene ved sine Gesandtere givet alle europæiske Hoffer Forsikring om, at han frivillig og med fuld Eftertanke har antaget Constitutionen, men han skal ogsaa egenhændig have skrevet til Keiseren, hvori han aflegger sin Taksigelse til ham for den Umage han har anvendt ved de øvrige Magter, især ved Kongen af Preussen, og beder ham tillige med Alvorlighed, ikke med Krig at overrumple det med indbyrdes Uroeligheder forstyrrede Frankrige, og at indgande andre turopæiske Magter samme fredelige Tænkemaade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Stokholm, den 14de Octbr. Kongen har udmerket den 7de og 8de i d. M. som hans ældste Broders og Kongelige Søsters Fødselsdage ved ædelmodige Foræringer. Hertugen har han foræret det smukkeste Landgods, Bellevne, tilligemed derved værende Park ved Haga, afdøde Rigsraad Sparre forhen tilhørende; Prindsessen har han foræret til bestandig Brug Landsædet Swartsio, som har tient Kongens Moder til, Enkesæde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Anecdoter. Den bekiendte engelske Præst, Dr. Dods, som formedelst sin Forbrydelse mod Lovene for nogle Aar siden maatte offre sit Liv, var bekiendt for en mild menneskekierlig Mand, og offrede meget af sin Formue for at understøtte sine Medmennesker. Blandt andre gode Gierninger var han Stifter af et Selskab, som havde forenet sig at hielpe Gieldbundne af deres Fængsel. Nu hendte det sig engang, at en fattig Præst, som havde en talrig Familie, blev for en ringe Gields Skyld sat i Fængsel. Saasnart Dr. Dobd erfarede dette, betalte han Gielden og Præsten kom paa frie Fod. Han gik strax til sin Velgiører og takkede ham. Men Dr. Dods lod det ikke blive derved, han hialp endog den fattige Præst til et Kald i Fyrstendømmet Wallis, hvor han kunde have sit skikkelige Udkomme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Man holdt og Cardinal Spinola for at være død, men i det en Chirurgus vilde aabne dette Liig, og gjorte det første Snit, saa greb Cardinalen efter Kniven, men Snitiet var dødelig, og han døde virkelig deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
En aldrende Kone, som boede til Leie hos en dattemager i Neapolis, kom en Dag aldeles ikke ud af sin Stue. Man var nysgierrig, og da man fandt Døren indvendig i Laas, brød man den op, og fandt hende død i Sengen. Da man eftersaae hendes Skabe, fandt man 25000 Rdlr. i bare Penge, Ban som man i Begyndelsen vilde have kastet paa Jlden, men igien tog tilbage, fandt maa 1500 Rdlr. i Bankosedler. En Læge, som besigtede hende, fandt sig overbeviist om, at hun havde sultet sig selv ihiel af Frygt for Mangel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Contrasterne. Lucinde jo den bedste Kone er, Hun viser Ynde, Vid og god Forstand, Hun yndig, kielent smiller til enhver, Kun ikke til sin Mand. Melinde en usleben Kone er, Hun eier Ynde, Viid og god Forstand, Ombyggelig det skiuler for enhver, Kun ikke for sin Mand. Claus Simpler, lykkelig du er, Du æder, drikker, sover som enhver; Men det, som endnu mere kroner Tingen, Er at du tænker ei, og det giør ellers ingen. Min Marro! jeg beklager dig! Med al din Flid er du ei lykkelig: Din Stræben for at gavne, giøre vel, Fortære vil for snart din ædle Siel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Prædikanterne paa 19de Søndag efter Trinitatio. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Prof. Kraft. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Bunkeflod. Hospitals K. Hr. Mag. Gotschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Døde. Odense, den 27de Octbr. Frøken von Holsten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Nyborg, den 15de Octbr. Hr. Generalmajor Barthold Hartvig Schack, Commendant i Nyborg, 72 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Bekiendtgiørelser. Følgende Bøger ere at bekomme her paa Comtoiret e) for vedsatte Priser: Et nyt Skrivt, kaldet de hellige, saavelsom profane Oraklers Oprindelse, Natur og Skiæbne, beskrevet af N. C. Clausen, S. S. Theol. Doctor, Provst i Elboe=Herred og Sognepræst i Fridericia, Tale i Anledning af Formælingen af Kronprinds Frederich og Prindsesse M. S. Friderica, af Mag. Schiøt i Weyle, 10 sk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Prædikener over de anordnede Texter og Evangelier, af Hansen, 13 Mk. Samling af Clubsange, 4 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
En ung Piges Syge= og Spøgelse Historie, som et Bidrag til Menneskelighedens Historie og Bagtalelses Skolen, ved Pflug, Dr., 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Om de evangeliske Brødres Arbeide blandt Hedningene, 2 Mk. Ti Breve fra en Fader til en Søn om de fornemmeste Pligter mod Tienere, 12 s. Vade mecum til Tidsfordriv, 2 Dele, 8 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Jesu Christi Lidelseshistorie, efter de 4 Evangelister, af Schlegel, Præst i Hannover, men over at af Randrup i Wiborg, 3 Hefter, 1 Rdlr. Johannes Evalds samtlige Skrivter med Kobbere, 3die Bind, 10 Mk. Robinson den Yngere, af Campe, 1 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Efter det Kongelige høie Danske Cancellies Resolution og E høie Øvrigheds Foranstaltning bliver samtlige Jndvaanere og Eiere af Gaarde og Huse her i Odense, til behørig Efterretning og Efterlevelse, bekiendtgjort: "At ikke noget "Document som lyder paa Gaard eller Huus her i Byen, og som er dateret efter denne Resolutions Publication, maa til Tinglysning antages, uden at Gaardens eller Huus" sets paamalede Nummer udi Documentet findes anført og - benævnet. Odense den 21de October 1791.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Borgmester og Raad sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Auction. Jnsdagen den 2den November førstkommende bliver salig Provst Seidelins efterladte Bogsamling bortsolgt ved offentlig Auction i Gamtofte Præstegaard; de Fraværendes Commissionairer findes anførte i de trykte Catalogi, hvoraf endnu nogle faa ere at bekomme i Skydeberg, Gamtofte og paa Adressecomtoiret i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Capitaler som falbydes. Hos Hr. Closter i Assens kan bekommes til førstkommenHirte December Termin 8 a 10 eller 1200 Rdlr., og flere om forlanges, imod sufisant Pant og lovlig Rentebeldst imod 1ste Prioritet i Jordegods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-10-28
Seilfærdig Skipper. Skipper Chr. Ritz, af Stige er nylig ankommet hertil fra S Kiøbenhavn, hvorhen han igien om 8 Dage agter at afseile, og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behager at melde sig enten hos Hr. Kiøbmand Ris sing i Odense eller hos Skipperen selv i Stige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
man Kiøbenhavn, den 28de Octbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Den ny Ottoy for det Asiatiske Compagnie er nu efter Forlydende færdig, og af Kongen confirmeret, men endnu ikke til Trykken befordret. JCompagniets sidste Generalforsamling er Beslutningen taget endnu i Aar at sende et Skib til China, og for at giøre dette med desto større Vægt, vil Compagniet først i tilkommende Junii Maaned give Udbytte. Af den i dette Aar tilbagekomne Ladning har Compagniet havt en anseelig Gevinst. Ved Chinafahren har været et Tab af 45000 Rdlr. men ved begge Ostindiefarerne regner man en Gevinst af 3 Tønder Guld.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Næstkommende Søndag den 30te October bliver anlagt Hofsorg for Prinds Carl Friderich Heintich af Würtemberg-Stutaard, som bæres i 4 Dage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Fra den 24de hujus til i Dag ere i alt 34 Skibe, passerede Sundet. Den 16de i denne Maaned strandede ved Bornholm et Portugisisk Skib, ført af Capitain Joseph Domings Ditz, kommen fra St. Petersborg og distinert til Port a Port. Capitainen, Styrmanden og en Dreng savnes, men de øvrige Folk ere biergede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Stokholm, den 18de Octbr. De Franske Anliggender synes endnu stedse at beskieftige vores og det Petersborger Hof; der er i kort Tid afsendt 2 Courerer herfra til Petersborg, og i gaar er, atter efter en lang Conference med Grev Stakelberg, adskillige Courerer expederede, og alle Gesandterne havde en Samtale med Rigsdrosten GrevWachtmeister. Grev von St. Priest har af Keiserinden faaet en kostbar Ring til Foræring af 8000 Rablets Værdie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Fra Polen, den 15de Octbr. Fra Petersborg meldes, at Kongen af Spanien har ved sin Gesandt ladet Keiserinde forære 3 kostbare Spanske Heste, og Storfyrsten een. Nogle Fade af den den bedste Mallaga Viin, som den Cadixer, Commerce ved samme Gesandt har oversendt Keiserinden som et Beviis paa dens Ærefrygt, blev saa naadig optaget, at Keiserinden eftergav Tolden af alden Mallaga Viin, som i næste Aar blev indført til Petersborg. Man regner, at denne Told aarlig beløbe sig til 10 til 12000 Rubler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Rom, den 8de Octbr. Den 5te i d. M. indtraf en overordentlig Coureer hertil fra Paris, aflagde en Depesche hos den Franske Gesandt, Bernard, og fortsatte paa det bastigste Reisen til Neapolis. Herved har man den Efterretning, at den Allerchristeligste Konge har antaget den nyFranske Constitution, og, ledsaget af Dronningen og Dauphin, høitidelig i den store Sahl af Ridebanen, belvoret samme. Kongens her værende Tante har derover yeret den største Misfornøielse, og den eneste Trøst, som man har derved, er Protestationen, som Lemmerne ved høire Side af Nationalforsamlingen havde indlagt derimod, og paastaaet, at Kongen paa en voldsom Maade dertil er tvungen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Paven er nu fuldkommen helbredet, besøger Kirken, læser Mæsse og kiøre ud. Hans Neven, Hertugen, af Nemi, staaer i Handel om den kostbare Medaille, som har tilhørt den fangne Caaliostro: den forestiller hans Portrait, er besat med 17 store Brillanter, og bliver desaarsag fordret 1700 Scudi derfor London, den 18de Octobr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Actierne i det Ostindiske Compagnie ere pludselig i disse Dage slegne 4 Procent, uden at ringeste Efterretning om Seier i Indien er indløbet. Denne Stigen blev foranlediget ved adskillige tilbagekomne Bassagerer fra Jndien, som opkiøbte mange Actier, og havde Ordre til at kjøbe flere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Statssecretair Greenville har i Haffets Navn afsendt en meget smigrende Lykønskningsskrivelse til Kongen af Frankrige i Anledning af Antagelsen af den Franske Constitution. Hoffets Ønske er, som bekiendt, Frembringelsen af Orden og Rolighed i Frankrige og Fredens Vedligeholdelse i Europa. Greenville paastaaer ogsaa, at Hoffet i England har overhovedet, ved de Franske Anliggender forholdt sig som en rolig Tilskuer, og derved havt et aarvaagent Øie paa Krigs flaaden, som maatte vise sig i Kanalen for at forbroelige de Franske Kyster.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Paria, den 17de Octbr. Kongen vil med første gjøre en Reise til Compicone. Da Dronningen i disse Dage engang kjørte ud, bevidnede Folket hende sin Glæde; En Fiskerkielling, nærmede sig til hende og sagde: Nu, Mama, er det ikke sandt, at det nu gaaer bedre til end forhen? Haag, den 22de Octbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Efter de nyeste Bretninger fra Constantinopel herskede Vesten der endnu den 8de September, og var der endog faa Dage tilforn nogle Personer døde deraf i Naboelauget af den Hollandske Gesandts Høiel i Pera. J Ægypten raser dette Onde paa det heftigste, og blot i Hovedstaden Cairo ere 200000 Mennesker døde deraf. J Moreg vare de fleste Mennesker for at undgaae Ulykken flygtede. Man har ogsaa Efterretning fra Alexandria, at begge de redelliske Beys, Jbrahim og Murat, som i Aaret 1787 bleve drevne fra Cato af den tyrkiske Storadmiral, have igien i Julii Maaned bemægtiget sig bemeldte Hovedstad, og taget samme i fuldkommen besiddelse, uden at have fundet Modstand af Folket eller af den af Porten anstillede Pascha. Denne Efterretning skulde, dersom den bliver bekræftet, være interessant for nogle Nationer. J Aleppo er en ny Statholder, som Porten havde sendt derhen med 2000 Mand ble, vet med sine Tropper drevet ud af Byen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Efter een i London udgangen Kongelig Ordre skal ved Enden af dette Efteraar fældes Træer for Skibs arsenalet i alle Kongelige Skove i England, hvorved anseelige Summer bliver svarede, som ellers for Egetømmer gik ud af Landet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Nederelven, den 28de Octbr. J det Holsteenske og Mechlenburgske, blive mange Heste solgte for Fransk Regning. En Transport af 1500 Stykker er fornylig afgaaet, hvorved de franske Officerer vare borgerlig klædte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Kongen af Sverrig skal ikke have antaget Notisicationen om Antagelsen af den franske Constitution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Fra Saxen, den 11te October. J den Saxen=Coburgske Ret, Hesselberg, ere 2 Ægtefolk, som havde det bedste Rygte, levede nastelige og fredelige, i forrige Maaned slaane hiel om Natten med en Brændeøre af deres eneste Søn. Han lukte derpaa Huset til og rømte sin Vei, men dog havde han saa megen Forbarmelse over fine Forældres Fæ og Hund, at han forsynede dem i Forveien med tilstrækkelig Føder og Føde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Wien, den 17de Octbr. Man har den behagelige Efterretnig, at der den 6te i d. M. har i Triest været en skrækkelig Jldebrand hvorved 2 Rækker Huse ere angrebne, og har gjor stor Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Et Angreb mod Frankerige bliver nu ikke mere holdt sandsynlig. Magtens Jnteresse er saa ster dende, Tænkemaaden i Cabinetterne saa forskellig, Omkostningerne saa store, Foretagendet saa farligt oget lykkeligt Udfald deraf saa vist. Legger man hertil, at Ludvia den 16de lader ikke allene Hofferne ved sine Gesandtere forsikre, hvorledes han med fri og uindskrænket Villie har antaget Constitutionen, men endogsaa tilskrevet Keiseren med den Begiering ikke at overrumple det ved indvortes Uroligheder forstyrrede Frankrige med Krig og tillige at biebringe den Preussiske i Monark og andre Magter samme fredelige Tænkemaade. Man siger, at Spanien, Portugal og Sardinien trænge meest derpaa at bekrige Frankrige, og den Spanske Gesandts hyppige Conferencer med Fyrst Kouniz skulde blot sigte derhen, at bevæge vores Hof til et almindelig Angreb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Wien, den 19de October. . Den 16de i d. M. overleverede den franske Gesandt Keiseren i en Privat-Audience, 1) den franske Constitution, 2) en Afskrivt af Kongens Brev til Nationalforsamlingen af 13de Sept., og 3) den ministetielle Anmeldelse i en Skrivelse til Keiseren, at Kongen frivillig og ubetinget har antaget Constitutionen. Keiseren tog imod alt dette og sagde blot, at han skriftlig skulde svare herpaa.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Prag, den 22de Oct. Da Keiseren ved sin nu til endebragte Reise ankom til Olmue, lad han med Erkebering Frands, Prindsen af Lichtenstein og i General Pellegrini i en let Posivogn med 2 Heste. Det forsamlede Folk faldt i den største Forundring over at see saa stor en Monark komme kiørende kun med 2 Heste for sin Vogn. En Time efter Ankomsten fik enhver, som forlangte det, Audience hos Keiseren. To Officierer, vilde ved denne Leilighed slaae 2 af en ringere Classe tilbage, men Prindsen af Lichtensteen kom i samme Øiebuk ud og raabte: Mine Herrer, Alle have her lige Rettighed, og man maa ikke visse nogen bort som forlanger at tale med Keiseren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Philladelphia, den 23de Aug. Man har faaet Bekræftelse paa, at General Scoti sit Feldtog mod Jndianerne har været lykkelig, at han har sinkker Wabasch Jndianernes Hytter i Brand, at Jndianerne de paa med et Tab af 32 Døde og 58 Fangne have taget Flugten, og at General Scott, strax har affendt nogle Jndianer med Fredsforstære, til deres Landsmænd med den Frussel, at han vilde lade de andre piine til Den dersom de ikke antoge Betingelserne, og ikke strax løstadte de fangne Americaner. Da nu Jndiquerat skulde opofte overmaade meget, om ikke alt, for at faae deres Kam ger tilbage, saa haaber man at erholde en fordeelag lig Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Paris, den 20de Oct. For at bevidne Marquis de la Fayette Parisernes Taknemmeligheder, er følgende blevet besluttet: 1) Der skal ham til Ære staaes en Medaille, og ham overleveres et Aftryk deraf i Guld. Academiet for Jnscriptionerne og skiønne Videnskaber skal ombedes at udkaste Sindbillederne til samme 2) Stand billedet Washinaton, som Hr. Haudon har forfærdiget af Marmor, skal foræres Hr. de la Fayette, forat opstilles paa eet af hans Landgadser, paa det at han stedse kunde have sin Ven for Øine, og den, som han saa roesværdig har efterfulgt. 3) Denne Beslutning skulde sættes under Hr. de la Fayettes Brystbillede, som de forenede Stater af America have sendt Municipaliteten i Paris for 2 Aar siden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Ved Tal=Lotteriets 513 Trækning i Altona udkom No. 9, 35, 65, 80, 70,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Bekiendtgiørelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Proclama. J allerunderdanigst Følge af Hans Kongelige Majestets allernaadigste Bevilling, som lyder saaledes : Jmus. Ciøre alle vitterligt: at eftersom Os elskelig Kammerraad J. G. Jens Orten, Bye og Raadstueskriver i Forskiøbstæd D. dense net Vort Land Fyen, for Os allerunderdanigst haver andraget, at der i Byens Pante=Proto coller, som taget deres Begyndelse fra Aaret 1683, findes mange gamle tinglæste, men aabenstaaende og uannullerede Pante-Obligationer, hvoraf den største Deel a ventelig nok ikke mere er til og Eierne af samme tillige bortdøde; Da ville Vi efter fornævnte Kammerraad Ottens derhos allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, samt den af Os elskelige Hr. Friderich Buch. wald, Ridder, Vores Kammerherre og Stiftbefalingsmand over vore Lande Fyen og Langeland samt Amtmand over Odense, Dalum, St. Knuds og Rugaards Amter, derover afgivne Erklæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel maa udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Byens Stift Adressecomtoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur 3 . Gange efter hinanden indkalde Eierne af alle de i O, dense Kiøbstæds Pante Protocoller undslettede og aa henstaaende Panteforskrivninger, som ere over 20 Aar. gamle, at melde sig paa Odense Byeskriverstue med lovlig Legitimation for deres Panteret; men dersom ingen inden foreskrevne Tids Forløb skulle melde sig som Eiere af disse over 20 Aar gamle Forskrivninger, maa samme af Pantebøgerne udslettes som døde og magtesløse, Dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vor Kongel. Residents=Stad Kiøbenhavn den 7de October 1791. Under Vort Signet (L. S.).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Efter Hans Kongelige Majestets allernaadigste Befaling, C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. dæst inden Odense Byetings Ret Mandagen den 24de October 1791. L. M. Bendz. Er og behørig protocolleret. N. O. Beving. Allerunderdanigst læst inden Odense Raadstue Ret Onsdadagen den 26de October 1791. Seidelin. Er og behørig protocolleret. N. O. Bøving. No. 3, allerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting Onsdagen den 26de October 1791. H. Koefoed. L. M. Bendz. Jligemaade protocolleret af R. Rasmussen. bliver alle og enhver som maatte ihænde have og være Eiere af udstædte Pandte Obligationer som ere over 20 Aar gamle og i Odense Kiøbstæds Bante Protocoller findes undslettede og aabenstaaende herved sub poena præclusi et perpei silentii med Aar og Dags Varsel 3de gange efter hinanindkaldet, at melde sig hos mig paa Odense Byeskrimed lovlig Legitmation for deres Pante Ret inne Tids Forløb, i hvis Mangel saadanne over 20 Forskrivninger bliver af Pantebogerne udslette og magtes løse. 29de October 1791. J. Orten. merraad, Bye= og Raadstueskriver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Seilfærdige Skippere. Skipper Chr. Ritz, af Stige er nylig ankommet hertil fra Kiøbenhavn, hvorhen han igjen om 3 Dage agter at afseile, og medtager Fragtgods og Passagerer. Vedkommende behager at melde sig enten hos Hr. Kiøbmand Ris sing i Odense eller hos Skipperen selv i Stige. Skipper Jeppe Hansen agter sidst i denne eller midt i tilSkommende Uge at afseile til Kiøbenhavn, og medtagen Fragtgods og Passagerer Vedkommende behager at melde sig enten hos Hr. Kiøbmand Bang i Odense eller hos Skipperen selv i Skibhusene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1791-11-01
Bøger. Efterfølgende Bøger ere at bekomme hos Bogtrykker Faber i Odense, for hosføiede selvsamme Priser som de faaes for i Kiøbenhavn: Selskabs=Spil, No. 1 og 2., 1 Rdlr. Fabricii Polizeischeifen, 2 Th., 2 Rdlr. 2 Mk. Callisens Wundarzneyknust, 2 Theil., 4 Rd. 3 Mk. Bangs Aurmahl, 2 Th., 10 Mk. Löwenthals Rechtiertigung, 2 Mk. Carl inhard, 2 Th., 1 Rdlr. 4 Mk. Ausjug der Schriften einer in Landwesensachen niederges. Kommission, 2 Th., 5 Mk. Drey Abhandl. uber Nationaltracht., 1 Abtheil. 4 Mk. Lotte Wahlstein, 1 Th., 7 Mk. Vertrante Briese uber Gegest. aus der pract. Maral. 1ster Saml., 40 sk.