JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
En ædel Mand, Hr. Niedermeyer, som levede næsten ubekjendt i Staden, forærede frivilligen 3000 Rdlr., og udbad sig kun Renterne deraf saa længe han levede. Siden skienkede Hertugen af Holsteen-Oldenborg 1000 Rdlr. Nu kjøbte Weber den Wittenschenske Gaard til et Sygehuus, men Jnstitutet kom derved i en Gield af 2000 Rd. J samme Aar forsørgedes her 278, og deriblandt var allerede 55 udenbyes Folk, 21 døde og 244 bleve fuldkommen helbredede; Cassens Overskud var 147 Rdlr. 11 s. - 1788 døde af 297 Syge. 26. Weber begyndte nu at indrette Huset. Etatsraad Hane, Prof. Meyer og Pastor Paysen paatoge sig at indsamle Bidrag til Understøttelse, og vare heldige i deres Bestræbelser. Ogsaa udenbyes fra indkom, foruden Pengeunderstøttelser, Jern senge, Matratser &c. Der blev indkjøbt Fornødenheder for 1026 Rdlr. 29 s., og udgivet til Bygning 1631 Rdlr. 29 s. - Byskriver Tamsen viste sig meget patriotisk ved Bygningsvæsenet, og Weber paatog sig Bestyrelsen af hele Oeconomien. Kongen skienkede 30 Favne Brænde. 1789 deeltes Jndretningen i to Grene: de Syges Pleie hjemme, og i det egentlige Sygehuus. 286 fik Understøttelse i deres eget Huus. 1790 derimod 299. J dette Aar var Cassen temmelig udtømmet, men den blev paa forskjellige Maader saaledes hjulpen, at der, foruden Gaarden, Haugen &c. havdes en reen Formue af 1200 Rdlr. 1791 tog H. K. H. Kronprindsen sig meget af Indretningen, og lovede den Understøttelse. Kongen forærede den 300 Rdlr., og Enkedronningen gav den et aarligt Bidrag af 50 Rdlr. Bidragene tiltoge meget, og endnu i samme Aar var Jndtægten i rede Penge 1400 Rdlr. 32 s., og Udgivten kun 1363 Rdlr. 2 1/2 s. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
J Onsdags, da Borgerne exercerede paa Nørrefælled, vare adskillige Mennesker Vidne til et mageløst Exempel paa umenneskelig Kaadhed. En halvvoxen Pige mødte uheldigviis tre Friskfyre til Hest paa Fælleden. Uden at raabe Varsko satte de i fulde Fire spring bort over hende og opsloge endnu ovenikiøbet en infernalsk Latter, da den arme Pige blev liggende saaret og uden Bevidsthed paa Stedet. Nogle retskafne Folk toge hende op og bragte hende ind i det nærmeste Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Konstfyrværker og Borger Pierre Galiver agter i Trondhjem at lade opgaae en Luftballon, 17 Alen høi og 51 Alen i Diameter; et Syn, som - efter hans Forsikkring - Trønderne endnu aldrig have seet, thi naar Ballonen naaer en vis Høide i Luften, kommer den til at see ud som en Stjerne og kaster to Raquetter med Stjerner fra sig. Der afbrændes tillige et Fyrværkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
For 22 Aar siden lod Greve Moltke, daværende Eier af Baroniet Bregentved, ved kostbare Jnddæmninger vinde mange hundrede Tønder Land fra Stranden ved Einstedelsborg, Skam Herred, Odensee Amt. Ved ypperlige Sluser af hugne Stene med dobbelte Porte og en Hollandsk Veirmølle af det Slags, som bruges i Marsken, hvorved Vandet afføres eller udmales, lod han det vundne Land betrygge mod Havet. Til Arbeider brugtes Holsteenske Digegravere, som indrettede det Hele fuldkommen planmæssig. Jnddæmningerne gaae fra Øe til Øe og forbinde disse med hinanden. De bestaae lagviis af Tang og Jord, og ere omtrent 30 Fod brede og 8 Fod over Vandets Overflade med en jevn Docering. Til Sikkerhed ere de belagte ved Siderne med store Stene. Arbeidet skal have kostet 12 til 14,000 Rdlr., og, efter Andre, 20,000 Rdlr. Naar man tilføier de fra Stranden vundne 606 Tdr. Land, som den gik over i haardt Veir, og som nu er blevet god Ager og Eng, saa beløber det Hele sig til henved 1300 Tdr. Land, som nu mange Slægter kunne høste Gavn af. Hvor meget vilde Fædrenelandet ikke kunne vinde i Velstand, dersom enhver formuende Mand saaledes vilde anvende Flid paa at forøge Landets Areal!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Medlemmerne af den nuværende Holsteenske Overret, saavelsom Secretairerne og andre Embedsmænd ved samme, skulle fra nu af føre Titel af: Overretsraader, Overretssecretairer &c. Ernst. Frid. Schrøder er bleven udnævnt til Dansk Viceconsul i Collberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Under d. 6 Septbr. meldes fra Riga, at det Danske Skib Grev Adeler, ført af H. L. Berg, har været saa ulykkelig at kantre og synke ved Den Oesel. Man fordrer 16000 Rubler for at løfte det op af Vandet, og det trænger, naar det bliver flot igjen, til stor Reparation.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Udenlandske Efterretninger. De i Aftes ankomne Engelske Tidender gaae til d. 15 Sept. De medbringe en officiel Efterretning om Buenos Ayras Erobring ved de Engelske Tropper i Sydamerika, under General=Major W. C. Beresford og Sir H. Popham. Depecherne ere daterede: Fortet Buenos Ayras d. 22 Julii 1806. Flaaden forlod St. Helena d. 2 Maji; d. 27 Maji blev Capit. Kennet detacheret med Skibet Narcissus, for at undersøge Floden. Formedelst Taage og ustadige Vinde mødte Flaaden ikke Narcissus førend 6 Dage efter sin Ankomst i Floden, og her traf den den Transport, som forlod den førend den seilede til St. Heleng. Beresford og Sir H. Popham raadsloge nu strax, om de skulde gjøre et Angreb paa St. Philip de Monto Vide, eller Buenos Ayras, og endelig blev det besluttet, at det sidste skulde angribes. Først den 24de om Natten ankom Flaaden paa hiin Side Buenos Ayras. Den 25de landede de Engelske om Eftermiddagen og Natten, 8 Engelske Mile fra Quilmes-Odden, hvor man beqvemt kunde lande. Fienden gjorde ingen synderlig Modstand. Den fiendtlige Magt bestod især af Cavallerie (omtrent 2000 Mand), med 8 Canoner. Fienderne flygtede, og de Engelske gik frem med raske Skridt, erobrede Canoner &c. De fiendtlige Tropper, som i to Dage modsatte sig Engelskmændene, lode til at bestaae af Landmilits og en Mængde udtjente Soldater. De, der vare ved Strandkanten, menes at have bestaaet af 2000 Mand Jnfanterie. Men deres Modstand var meget svag. Den fjendtlige Besætning havde omsider forladt Staden, og efterat de Engelske i Forveien havde opfordret den til at overgive sig, blev der d. 2 Julii sluttet en Capitulation, efter hvilken de Spanske Tropper overgive sig som Krigsfanger (paa de Officierer nær, som ere fødte, givte eller virkelig bosatte i Sydamerica; al Privateiendom respecteres, den gamle Orden, i Alting vedbliver, men alle offentlige Eiendomme, overleveres de Engelske. Af Ammunition erobredes: 44 Jerncanopeer af forskjellig Caliber, 46 Malmcanoner, hvoriblandt 14 enpundiger, 4 Morterer og 1 Haubits, 550 Fade med Krud, 2064 Geværer med Bajonnetter, 616 Carabiner, 4079 Pistoler, 1208 Sabler &c. Hertil komme endnu 7 Malmcanoner, 139 Geværer med Bajonnetter, 39. Sabler &c., som Fienden efterlod sig da han flygtede. Tropperne under Beresford bestode, foruden Overofficierer, Officierer og andre militaire Betjente, af 1460 Mand. Hans Tab, saavel af Dræb ge, Saarede og Savnede, bestaaer kun af 9 Mand, hvoriblandt 2 Officerer. Beresford har nu hjemsendt til Engelland med Skibet Narcisses alle de Penge, han efter en Overeenskomst med Gouverneuren i Buenos Ayras, har modtaget som Bytte. De beløbe sig, foruden de Penge han har holdt tilbage, for at bestride de fornødne Udgivter, til 1,086,208 Dollarer; den hele Sum, som er forefundet i Skatkamret og de offentlige Casser beløder sig til 1,291,323 Dollarer. De Varer, som findes i Kongens Magaziner, især Forraadet af Chinabark og Qviksølv, anslaas til 2 a 300,000 Dollarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Buenos Ayras ligger i Provindsen de la Plata, som maaskee er et af de skjønneste Lande i Verden, og har Overflødighed af Hornqvæg og Heste, som dræbes næsten blot for Talgens og Hudernes Skyld. Det ligger ved den berømte Rio de la Plata, omtrent 5 Engelske Mile fra Flodens Munding, som i denne Afstand fra Søen er 7 Mile bred. Staden, som er Sædet for en Vicekonge, har 30,000 Jndb., og ansees for meget rig. Buenos Ayras er Oplagsstedet for tre til fire Register skibes Ladning, som man aarlig pleier at sende til Europa. De Artikler, som de befragtes med, ere Guld og Sølv fra Chili og Peru, Sukker og Huder. Det er ligeledes Sædet for en betydelig Contrabandhandel, og man formoder derfor, at der, formedelst Krigen, maa ligge her mange Varer, bestemte til Europa. Guillaumet har erobret den lille Engelske Øe Montserrat seen af Antillerne). Den er to Mile stor, og har 2000 blanke og 9000 sorte Jndbyggere. Den Franske Admiral lod den tage i Besiddelse ved et ubetydeligt Corps. Forer, desværre, efter officielle Efterretninger, ikke mere. Han havde sin Samling indtil faa Minuter førend han opgav Aanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Blandt Seeværdighederne i Gaeta tælles: 1) Lucius Munantius Plancus's Grav, som Jndbyggerne almindelig kalde la Torre d'Orlande, 2) et Taarn, som kaldes Latratina; 3) Carl af Bourbons Grav. Han døde 1528, da han beleirede Gaeta, og hans Beenrad blev for 60 Aar siden offentlig sat til Skue i Fæstningsporten. Men Paven befalede, at den ikke skulde begraves i christen Jord, fordi han havde ført Krig mod Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
De sidste Engelske Tidender indeholde saakaldte opsnappede Breve fra Berthier til Generalerne Reg nier og Verdier, og fra disse til Berthier. J de første dadles de Franske Tropper i Calabrien, og gives Vink i Keiserens Navn; i de sidste skildres Neapels og Calabriens Tilstand med mørke Farver. Det kommer an paa om disse Breve ere ægte. Da Guillaumer's og Cochranes Escadrer seilede forbi St. Thomas, vare de hinanden saa nær, at utallige Mennesker samledes paa Strandbredden og ventede at begge skulde komme i en Fægtning sammen, men der blev, som bekjendt, intet deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Ved det ny Rhinforbund komme nu otte Millioner Tydske Undersaatter under Fransk Protection.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Man troer endnu bestemt, at der ogsaa vil blive oprettet et nordiskt Forbund. J det mindste har Hr. v. Goote, Preussisk Minister ved den neder rhinske Kreds, som det hedder i allgemeine Zeitung, officiel tilkjendegivet alle tre Hansestæder, at hans Hof staaer i Begreb med at slutte en Conforderation for det nordlige Tydskland. Den anførte Minister skal af denne Aarsag være reist til Bremen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
J Stokholm gives der et musicalsk Academie, der ikke, som det Kjøbenhavnske, blot fører dette Navn, men hvori der virkelig dannes musicalske Elever. Dets Skole bestaaer for Tiden af 34 Lærlinger. Den 19 Julii anstilledes en ordentlig Exammen, og endeel af Eleverne bleve belønnede med Sølv=Præmier for deres Flittighed. En Jomfru Liljander, hvis Fader er Fabrikør, havde i afvigte Aar faaet en Guldmedaille som Belønning for sin Færdighed i Sang, og i Aar en mundtlig Opmuntring. En Jomfru Hodmanson, som med største Færdighed udførte en af Clementis sværeste SoloSongter paa Fortepiano, fik en Guldmedaille af 14 Ducaters Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Den unge Roscius trækker nu omkring paa Landet i Engelland og bortfæster sig for godt Kjøb. Faderen er saa pengegjerrig, at han paa een Dag har villet engagere ham til at spille i Leids om Aftenen og i Haprowgate om Morgenen, uagtet disse Steder ligge 15 Engelske Mile fra hinanden og hans Søn altsaa maatte reise 30 Mile om Dagen. Men Skuespil=Directeuren i Harrowgate vilde ikke indlade sig derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
London d. 10 Sept. J Søndags ankom Depecher fra Lord Robert Fitzgerald til vort Ministerium. Lord St. Vincents Ankomst i Tagusvar, endskjønt uformodet for Jndbyggerne i Lissabon, dog Regjeringen meget vel bekjendt, og de indsee alle meget vel, at de ere Engellands beskyttende Omsorg takskyldige. - Vore vestindiske Øer ere, i Følge indløbne Efterretninger, saa blottede for Tropper, at det 70de Regiment, som havde faaet befaling at vende tilbage til Engelland, er blevet tilbageholdt der, for først at oppebie nogle Regimenters Ankomst fra Engelland. Denne Efterretning skal, som man siger, være Aarsag til, at der ufortøvet skal sendes 6 Regimenter derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
J Søndags Eftermiddags havde Lord Grenville omtrent en Times Audiente hos Kongen i Windser. - J Dag er Grev Michael Woronzow ankommen her. Man troer, at han om nogle Dage afreiser til Rusland. - J Gaar afgik to Statsbude, Hr. Basilico og Smith, til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Som Aarsag til to Statsbudes Afsendelse paa eengang anføres, at det skeer, for ikke at sætte Lord Landerdale i Forlegenhed, naar han i paakommende Tilfælde ønsker at meddele Efterretninger. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Følge forskjellige Americanske Skipperefterretninger befandt den Franske Escadre, under Admiral Villaumes, sig d. 10 Aug. N. V. for Bermuda; de vare ogsaa underrettede om Sir J. B. Warrens Ankomst. - De Tropper, der ere blevne udskibede i Plymouth, have opslaaet en Leir paa en stor Mark i Nærheden. - For er saa syg, at sølv hans bedste Venner have opgivet alt Haab om hans Liv. J Morges hedte det endog, skjønt uden Grund, at han var død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Lord Landerdales vil, efter de seneste Efterretninger fra Paris, endnu ikke saasnart forlade denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Den 12 Sept. passerede en Keiserlig Fransk Cabinetscoureer igjennem Brussel, med Depecher, der med mueligste Hurtighed skulde besørges til Haag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Det skal være vist, at Kongen af Preussen, d. 20de d. M. vilde afgaae fra Berlin til Armeen. Den 12 d. M. marcherede 2 Regimenter Preussisk Jnfanterie og 2 Batailloner Musketerer igjennem Dresden, og den følgende Dag skulde der følge endnu flere. De fleste Preussiske Tropper passere 1 1/2 Mile fra Dresden ved Nedre Wartha og ved Meissen over Elben. Den hele Sachsiske Armee, paa de Tropper nær, der udgjøre Garnisonen i Dresden, gjøres mobl. Prindsen af Hohenlohe og Prinds Louis befinde sig i Dresden. Ved Hof skal der oprettes en stor Leir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Den Svenske Minister i Regensburg har under d. 9 Sept. ladet distribuere følgende: Vi Gustav Adolph gjøre vitterlig: Efterat H.R. K. Majestæt under d. 6te af indeværende Maaned har nedlagt den Romerske Keiserkrone, og det Baand, som forenede det Tydske Rige, maa ansees for opløst, saa opfylde vi herved den Os som Rigs første paaliggende smertelige Pligt, ved hoslagte Aftryk af ovenanførte Rescript, at underrette vore Tydske Undersaatter herom. Naar end den hellige Forbindelse, som i flere end 1000 Aar har holdt det Tydske Rige sammen, nu opløses, saa kan dog ikke den Tydske Nation tilintetgjøres, og ved den Allerhøiestes Naade vil Tydskland engang paa ny forenes og faae sin Magt og Anseelse igjen. Mähren d. 30 Aug. Efter Breve fra Cracau havde man der ved en Estafette faaet Ordre fra Wien, at transportere 24 Pontons og 6 Løbe broer med forcerede Marcher og 230 Heste til Klosternenburg, 1 Miil fra Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Ved den Hamborgste fortreffelige Rednings anstalt for Druknede ere fra Aaret 1800 til 1805, 363 Mennesker blevne reddede. Blandt disse vare 39, som der ikke sporedes mindste Livstegn hos, da de bleve trukne op af Vandet, men som ved Lægernes Omsorg bleve bragte til Live igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Prag er der oprettet et Humanitets selskab, som ikke allene saa meget som mueligt søger at befordre nyttige Anstalter, men ogsaa udbreder egne Opfindelser til Medmenneskers Gavn. München har en vis Frans Xaver Schwab opfundet et nyt Slags Bogholderie, som han, for at udmærke det fra det Jtalienske og Engelske, kalder det Tydske. Det skal være fortere og nøjagtigere end hine og kunne anvendes i alle Forretninger. Opfinderen har allerede meddeelt adskillige Handelshuse denne Opfindelse, men dog kun mundtligen og paa det Vilkaar, at iagttage den strængeste Taushed. Han paastaaer, at han kan lære det fra sig i - en TimelVed en Circulair fra den Østerrigske Landsregjering er det under d. 10 Julii blevet bekjendtgjort, at den Østerrigske Keiser, for at befordre Kokoppernes Udbredelse, har udsat tre Belønninger fra 100 til 200 Fl. for tre Læger i Wien og Østerrige nedenfor Ens, som beviislig godtgjøre, at de have vaccineret de fleste Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
J Grothartmannsdorf ved Bunzlan (i Preussisk Schlesien) har en Bondedreng, som røgtede Qvæg og ikke er ældre end 14 1/2 Aar, nylig begaaet et Mord paa et Pigebarn paa 11 Aar, som græssede sine Forældres Ko. Denne vanslægtede Dreng, var kommen i Ordstrid med den lille Pige. J sin Forbittrelse anfaldt han hende saaledes dagfra, at hun tørnede med Hovedet mod en Afviser, og blev liggende uden Bevidsthed. Drengen, som nu fryg rede for at blive straffet af sin Fader, tog en skarp Kniv frem, og skar Halsen af Pigen. Jkke tilfreds hermed stødte han hende Kniven fire Gange ind i Tindingen, for at berøve hende den sidste Livsgnist. Derpaa stødte han hende atter Kniven indtil Halvdelen af Bladet ind i Hjertekulen, og skjør hende Underlivet op i Længden og Breden. Nu skjulede han Liget i Kornet tæt ved paa Marken, skrabede Blodet bort med Fødderne, og kom Jord derpaa. Han drev derpaa sine Stude hjem, vandede dem, vaskede ved samme Leilighed sine blodige Hænder og tog Blodpletterne ud af Skjorten. Siden gik han hjem, spiste med de andre Tjenestefolk og lagde sig til at sove. Koen løb imidlertid rasende og brølende bort, da hun faae den Dræbtes Blod flyde. Da den kom til Byen, blev den Myrdedes Fader, den vaer. J Begyndelsen forskrækkedes han, men siden troede han, at hans Datter var faldet i Søvn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
J Skumringen iler Moderen og Søsteren ud paa Veien, kalde ængsteligen paa det dræbte Pigebarn, løbe i Forvirringen, forbi det Sted, hvor det var blevet myrdet, og finde det først ved Solens Opgang i den forhen anførte skrækkelige Tilstand. Mistanken faldt strax paa Güttler, og da Borighedspersonerne indfandt sig paa det forhen omtalde Gjerningsted, nærmede den unge Morder, som vogtede Qvæg der i Nærheden, sig, og spurgte dem; hvad de søgte efter, man svarede ham: Blod søge vil og befalede ham at trække Kjolen af, paa det man kunde see om der fandtes Blod paa hans Skjorte. Man fandt virkelig ogsaa en allerede noget aftvettet Blodplet, som han paastod at have faaet af Næseblod, og paaberaabte sig sine Medtyenders Vidnesbyrd. Men ved Forespørgsel vidste disse intet heraf. Han vedblev at negte Gjerningen indtil man aabnede den Myrdedes Hjerneskal. samme Øieblik blev han ganske bleg og Angestens Sved trængte frem paa hans Pande. Han tilstod endelig sin Misgierning og blev derpaa sendt som Arrestant til Jauer. - - Denne unge Forbryder mistede i sit 3die Aar sin Fader og i sit 6te sin Moder, blev opdraget fra sit 8de til ste 12de Aar hos en Paarørende, besøgte sjelden Skolen, viste sig meget gje stridig, og opførte sig ved alle Leiligheder meget slet. Han fandt ogsaa Fornøielse i at vine uskyldige Kreature, og denne Grusomhed sløvede tilsidst ganske hans Medlidenhedsfølelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
For nærværende Tid besidder Rusland alle Lande og Havne fra Duiester til Fachs. Det har en Marine, som er den Tyrkiske langt overlegen, og hastig forøges. 7 til 800 Coffardieskibe besøge nu disse Havne, som med uhyre Omkostninger udvides, og ved Dæmninger, Kater a. gjøres beqvemmere og sikkrere. Man graver Canaler, for at lette Befordringen af Kjøbmandsgods fra de fjerneste Deele af Riget. For Tiden have Russerne kun endnu faa egne Coffardieskibe og Matroser. De fleste Fartøier under deres Flag bygges udenlands og be mandes med fremmede Sømænd. Men de bygge nu meget hurtig i Cherson, og man søger at befordre Skibsbygningen ved udsatte Belønninger. Man anlægger ogsaa Planteskoler for Sømænd, hvorfra man vil bemande saavel den Keiserl. Marine som Coffardieskibe. Disse skulle bestaae af 1500 Fartøier, med stad Bund i det Asovske Hav, hvert skal have 8 Matroser, og bringe Varer fra Don til Taganrok s. og Arabat, for at understøtte Handelen i Caffa; dernæst af 100 bevæbnede Vagtskibe, hvert med en Besætning af 30 Mand, som skulle staae under Qugrantaine Collegiet og sørge for at intet Skib, der holder Qvarantaine, har nogen Samqvem med Kysterne, og endelig omtrent af 2 til 300 Transportskibe paa 50 til 100 Tdr. hvert. Alle disse Matroser ere Russer. J de sydlige Provindser hersker intet Livegenskab som i de nordlige, og derfor kunne Indbyggerne frit fare til Søes. Kosakkerne, som altid have elsket Søen og engang vare saa frygtelige, at de med en Flaade af Smaaskibe løb ind i Canalen ved Constantinopel, og brandskattede denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Ruslands fornemste Havn i det sorte Hav er Odessa, som i en kort Tid er bleven saa berømt og besøges af saa mange Skibe, der indtage der Kornvarer. Det har altid været et ubetydeligt Sted, skjøndt det har en god Reed, hvor den stundom ankrede Krigskibe. Det blev imod sin Bestemmelse valgt til en Havn for Handelskibe, ved Folks Jndflydelse, som hverken kjendte til Handel eller Skibsfart, og man har nu anvendt saa uhyre Summer paa Havnens Forbedring, tre Havnedæmningers Bygning, en Qvarantaineanstalt, Magaziner, offentlige Bygninger, et Theater, mange smukke Huse af Steen &c., at det nu vilde være for sildigt at vælge en Havn af beqvemmere Beliggenhed, der i Nabolavet, uagtet det kunde være bedre for den vigtige Handel paa Dnieper. Valget af denne Havn kan næsten kaldes en offentlig Ulykke. Men man maa tilstaae, at den daværende Gouverneur, Hertugen af Richelien, har sat den i sin nuværende blomstrende Tilstand. Han har tvunget Naturen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Jrokeserne i Nordamerica drive allerede siden 1794 Agerdyrkning, Qvægavl, og selv Spinderie og Væverie. Der gives allerede 7 Skoler hos dem, hvori Børn lære at læse, skrive og regne. Louvre i Paris demasqveres fra alle Kanter. Man nedriver nu den gamle St. Yves Kirke, som er bygt 1348.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Handels- og Skibs-Efterretninger. Paa tre Svenske Skibe nær, som ligge i St. Ubes, findes der nu intet eneste Fartøi under Svensk Flag i nogen Portugisisk Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Efter Breve fra Mallaga af 4 Aug. var den Svenske Fregat Camille i Begreb med at afseile med en Svensk Convoy paa 14 Skibe, den anden Svenske Fregat Chapmann passerede samme Dag Mallaga med en anden Convoy fra Barcelona og Alicante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Formedelst den Foranstaltning, som nogle Nabomagter have gjort i Henseende til Bancosedler, var det sidste Margarethemarked i Wien et af de bedste man i Mandsminde havde havt der. Alle Varene vare afsatte førend de endog vare udpakke de. Alle Eiere af Bancosedler toge dem for hver Priis, og mange Sælgere benyttede sig deraf og forhøiede deres Priser 10 a 20 PC. Der manglede overalt Varer. Man sluttede Contracter paa Artikler, som siden skulde leveres, og forudbetalte store Summer. Pludselig udstædte Regjeringen. d. 22 Julii en Bekjendtgjørelse, hvori den lovede aldrig lovlig at nedsætte Bancosedlernes bestemte Værdie, og nu stege de næste Dag 15 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
Jndtil d. 24 Aug. var der i Aar ankommen i Lieban 221 Skibe. Kornforraadet er ganske udtømt. For Hvede betales 140 a 150 Rdlr. Alb., for Rug 105 a 108 Rdlr., for Byg 75 a 78 Rdlr. og for Havre 57 a 60 Rdlr. - Hør søges og betales med 25 a 27 Rdlr. Skp. Og saa Tilførslen af Salt er ringe; Terravecchia Salt betales med 90 Rdlr. Alb., St. Udes med 80 Rdlr., Leverpooler Salt med 60 Rdlr. Man venter, at det vil stige endnu mere. Sild koste 70 72 Rdlr. Alb. Adskillige Skibe ligge ubefragtede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-23
J Danzig betaltes d. 22 Aug. Hvede med 480 til 525 Fl., Rug 390 Fl., Byg 270 Fl. (grovt Preussisk Cour.)