Berlingske Tidende, 1791-08-19
J øvrigt er her, i Henseende til det befrygtende Angreb, følgende synderlige Brev fra Zürch af 21de Julii indløben: Jet skylder det Venskab, som forbinder os sammen, at underrette Dem om den Fare, som truer Dem - flye De Parie; Der er en mægtig Sammenrottelse gjort, den er ferdig at bryde ud; og De veed intet deraf. Ved en besynderlig Tildragelse har jeg opdaget den, og iler at give Dem Underretning om samme. De kunne giøre Regning paa at De imellen den 10de og 20de i næstkommende Maaned skal blive angrebet fra alle Sider; at man just i Angrebe Øieblikket vil tillige stikke Jld paa Husene i forskiellige Qvarterer af Paris, og at leiede Røvere skulle samme Tiid begaae tusinde Uordener, for at tvinge deres bevæbnede Borgere til at begive sig til de brændende Stæder. Jmidlertid skulle deres Aristoerater, 9000 Tallet, understøttede af omtrent 3000 Mand, der ere klædte som Nationalgarder, og en stor Deel af vor Schweitzergarde, med Magt føre Dronningen Dauphin og Kongen bort. - Med første Post vil sig give Dem nærmere Efterretning. Forsøm De ikke disse visse Efterretninger, som jeg giver Dem. - Da jeg veed, at De er intet mindre end lettroende, lægger jeg endnu til, at om Vigheden i det, som jeg melder Dem kunne De Selv overbevise sig ved at betragte vore bestukne Schweizeres Kokarder, hvilke De ville finde at staae høit i Veiret, og over 3 Fierdedele af deres Giennem sit op over Skyggen af Hatten, med mindre de for kort siden have maattet forandre Forsamlings=Tegnet. - For Resten kan jeg forsikkre Dem, at Brisgau er gandske opfyldt med Geværer og Soldater, og at alting er ferdig til at anfalde Dem. Den vigtige Session den 5te i d. M., da man oplæste Planen til Constitutions=Acten, blev aabnet af Hr. Andre: Manhar sagde han, denne Morgen uddeelt Constitutions=Acten viste altsaa Enden af vort Arbeide at nærme sig. Aarsagen, hvorfor vi opsatte Valgene til den nye Legislatur, har for narværende ophørt, og vi kunne nu opvise det Øieblik, deden kan træde i vort Sted. Man paastaaer vel, Valgenes Suspension burde ikke ophæves, saalænge man ikke veed, om Kongen accepterer Constitutionen, eller ikke; men dette ergandske aldeles af ingen Betydenhed; thi jeg paastaaer, at vor Constitution hænger ikke af Kongens Acceptation, (her blev klappet af det herskende Partie, men det aristocratiske lod lydelig dadlende Ord høre) thi det er Acten, hvorved Nationens Repræsentantere udtrykke deres Villie, og naar vi have engang sluttet den, skal hverken Kongen, eller vi selv eller rere Efterkommere kunne forandre den; men ikkun den større Deel af Nationen vil det være tilladt at legge haand derpaa. Herpaa blev under enthusiastiske Bie falds Betegninger og Haandklappen besluttet: At Valg forsandingernes Suspension er ophævet, og at disse ialle Departementerne i Kongeriget skulle fra den 25de August til den 5te September træde sammen, for at udnævne de Deputerte til Legislaturen, hvilke skulle strax umiddelbar, saasnart de ere udnævnte, begive sig til Paris, og der træde iforretning paa den af Nationalforsamlingen bestemte Dag Der blev ogsaa eenstemmig tilkiendt den Parisiske National, vorde en Taksigelse for denne udviste Forhold. - Derpaa tog Hr. Thouret sig Constitutionsattens Oplæsning for: J Gaar Aftes, sagde han, var den ævig mærkværdige Epo hes Aarsdag, da saa mange Miebruge (det ganske Lehns System) bleve afskaffede, og i Dag er det hin Epoches Aars lig, da man begyndte at lægge den første Grundvold til den Majestætiske Bygning, som nu bliver færdig. Efter Opletningen vedleve biefaldsyttrelser nogle Minuter. De stanske Eiendomm i Asien, Africa og America ere ikke indbifattede med i denne Constitution. Jngen af de ved Consautionen oprettede Magtgrene har Ret til at forandre den sithele, eller i dens Deele. De Nationalforsamlingens Belutninger som ikke ere indførte med i Constitutions Acten, og de gamle Love, som endnu ikke ere ophævede, skal saalængendlydes, indtil den lovgivende Magt kalder dem tilbage, eller indskrænker dem. følgende er en kort Grundtegning af den oplæste Constitutions Act: "En forklaring over Menneskers Rettigheder, et ligesom Fortalen til høie Acten. Her paa følge Grundfor annaltningerne, nem ig all Borgeres Antagelse til Embeder, Lighed i Afgifters og Straffers Paalæg, Frihed i Meninger og Forsamlinger, Eiendoms Uforkrænkelighed, offentlige Hielpeanstalters Oprettelse, og en almindelig fri Underviisnings Anstalt. Der gives ingen Adel mere, ingen Pairskab, intet personligt Fortrin, ingen Lehnedet, ingen arvelig Jurisdiction, ingen Ridderordener eller Prydelser, hvortil fordres Adelsbrev, og ingen anden Forrang, end de offentlige Embedsmænds i deres Embeds Udøvelse. Jntet offentligt Embede er for Fremtiden til Kiøbs eller arveligt. Der gives intet Privilegium eller Undtagelse fra den almindelige alle Franskmænd tilkommende Ret. Der gives ingen Amter, ingen Laug, ingen Kloster=Løfter o. s. v. herpaa følger Kongerigets nye Jnddeeling o. s. v. Kongen skal, siden denne Constitutions-Act blev bekiendt, være munter, tale med de vagthavende Officerer meget og til, har ogsaa tilligemed Dronningen spillet Billiard i 7 Timer med National-Officererne, hvorved Deres Majestæter har været det vindende Partie.