JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
J mit Farverie paa Middelgade, ligeoverfor Adressekontoiret, farves alle mulige Couleurer Silke, Fløil, Merinos og uldne Tøier. Smukt Sort kan farves i faa Timer og blive som Nyt. Fedt, Tjære og Pletter tages af alle Klædningstykker, der gives samme Glands som Ryt, Alt meget billigt og hastigt expederet. Algreen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. De ærede Venner som uindbudne fulgte til min sal. Mands Jordefærd modtage herved min forbindtligste Tak. M. Blegind, fød Rasmussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Friske Fladstrands Østers ere at bekomme hos R. Larsen, Gjæstgiver i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Superfiin sort Klæde og fine stribede Bukskins (dobb. Cathemir) er atter arriveret. Fr. C. Døcker. Fine Jagt=Doubletter, damascerede og andre, samt Pistoler & Terzeroller ere nyelig arriverede. Fr. C. Døcker. Bilægger=Ovne i div. Størrelser faaes billigt; ligerviis er arriveret et Partie Jern Støbegods til saare mo Fr. C. Docker. derate Priser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Havanna-Cigarer, m. fl. og fine Røgtobakker Fr. C. Docker. ere hjemkomne hos Bundtmagerarbeide, af L. Michelsen i Aarhuus, faaes hos S. J. Philipson i Ringkjøbing, saasom lange og korte Boas, Muffer, Astrachans Kraver, Handsker, Sælskinds Støvler, Vinter=Kaskjetter i nyeste Facons, m. m. m., og udsælges til billigste Priser mod contant Betaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Alle Sorter Vildtskind, Ræve, Hare=, Jlder=, Maar, Odder, Brok= og Katte S. I. Philipson. skind, kjøbes af i Ringkjøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Boghvedegryn samt grove og fine Byggryn, kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
10 Stude antages paa Vinter=Foder paa Hovedgaard pr. Horsens. J. Gottig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Til förstkommende Mai anbefales en meget duelig og i flere Aar vel ovet ung Pige som Gouvernente, perfect i Sprogene Tydsk, Fransk og Dansk, saavelsom i alle mulige Haandarbeider, Tegning, m. m., samt ikke ukyndig i Fortepiano. Hendes Characteer er blid og godmodig, hendes Vesen beskeden og fordringsfrie, samt nøiagtig og samvittighedsfuld i sine Pligters Opfyldelse, hvorfor hun anbefales paa det bedste, af den der nøie kiender hende og giver nærmere Oplysning, hvilket Adressekontoiret henviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Fædrelandet, udgivet af Balthaar Christensen, C. N. David, J. F. Giødwad, Orla Lehmann og A. Wessely, vil fra 7de Decbr. udkomme, Gange ugentlig og blive forsendt til de fleste Byer 2 Gange ugentlig. Priis udenfor Kjøbenhavn: 3 Rbd. om Qvartalet. De hidtilværende Abonnenter ansees for at ville vedblive, hvis de ikke inden Aarets Udgang frasige sig Bladet. Subskription modtages i Aarhuus af Jessens Boghandling, og Boghandler Warberg, i Randers af Postfuldmægtig Bay, i Viborg af Kæmner Worre, i Hobro af Kjøbmand og Diligence-Entrepreneur Lund, i Aalborg, af Kæmner Wulff, og i Horsens af adj. Postmester Wolder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Fra Pressen i Aarhuus er udkommen og faaes i alle Boglader i Danmark : Vejrprofeten, eller Anviisning til forud at kjende Sommerens Beskaffenhed i Henseende til Vædde og Tørke, af A, en Danmarks Søn. Subskriptionspriis 32 Rbs., Bogladepriis, Jessens Boghandling. 40 Rbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Dr. Boghandlere, der maatte have modtaget Subskription paa Almue=Vennen, ville behage allersnarest herom at underrette Udgiveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-14
Rettelse. J Avert. om Aalborg Stiftst i Avise No. 201., tredie L. fra neden, udgaaer Ordet: "herfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
No 204. den 17 December. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Aarhans Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Fædrelandet. Khvn. den 14de Decbr. Det har behaget Hs. Maj. Kongen den 9de de, at udnævne Hs. Kongl. Høihed Kronprinds Frederik Carl Christian til Gouverneur over Fyens Stift. Det hedder herom i det kongl. Rescript, at det skeer for at give Hs. Kgl. Høihed Leilighed til at lære de administrative Forhold at kjende og tillige derved at give Provindsen Fyen, der hidtil har været anbetroet selve Hs. Maj. Kongens særlige Omsorg, et nyt Beviis paa Allerhøistsammes Yndest og Naade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Den afdøde Konges Liigbegjængelse er ansat til den 10de Januar. Processionen, som, under militair Parade, skal begynde om Aftenen Kl. 10, vil gaae fra Amalienborg til Byens Grændseskjel: Jernporten ved Frederiksberg Allee. Det kgl. Liig, skal bisættes i Roeskilde Domkirke, i det saakaldte Frederik den Femtes Capel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Følgende Træk af den afdøde Konges sidste Levetid synes at vise, at han alt i nogen Tid før sin Død har følt sit Endeligt nærme sig. Medens den Forevigede tidligere ved enhver Afsked skal have søgt at skjule sine Følelser, og navnligen ved sin Datters, Hertuginde Wilhelmines næstforegaaende Afreise, til Kiel endog skal have trøstet dem, som lode deres Sorg over Adskillelsen frit Løb, ved paa en oprømt Maade at minde dem om, hvor ringe Afstanden og hvor let Forbindelsen var, skal han ved Hertugindens sidste Afreise have været særdeles vemodigt stemt, og efter at hun havde forladt ham, og alt var stegen i Vognen, være ilet efter hende, og høist bevæget endnu engang have trykket hende til sit Bryst med de Ord, at det var sidste Gang, han saae hende. Denne Forudanelse er da gaaet i Opfyldelse. Det er for at tage den sidste tunge Afsked med en elsket Faders dødelige Levninger, det er for at trøste en dybt nedbøiet Moder, at Hertuginden er vendt tilbage til sit (Brig. Av.) Fædrenehuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Det er naturligt hedder det i Khvnsp.) af Folkets Blik netop i nærværende Øieblik med spændt Opmærksomhed er henvendt paa Kongens vordende Raadgivere, paa de Mænd, der, veiledede af prøvet Klogskab og Erfaring og gjennemtrængte af Tidens Aand, skulle yde ham den fornødne Bistand til at gjennemføre det Reformens Værk i Statsindretningen og Statsforvaltningen, hvortil hans ædle Forgjænger har gjort det første Skridt. Vistnok er det endnu efter Udløbet af de første otte Dage efter Hs. M. Thronbestigelse, for tidligt at vove nogen bestemt Gisning i saa Henseende, men Hs. M. har dog selv, ved flere Yttringer i sine Svar paa de til ham afgivne Adresser, ihvor circumspecte disse Svar end i det Hele ikke kunne nægtes at være, saa tydeligt røbet, at det er hans fulde Agt at gjøre en gradviis, stadig og sikker Fremskriden paa den Bane, Tidens og Folkets Krav paa garanterende Former har betegnet for Europas Fyrster, til Basis for sine Regjerings principer, at Nationen allerede derved maa have vundet den Overbeviisning, at Kongen idet mindste ikke vil søge sine Raadgivere blandt de Regjeringsmændder hylde Stilstandens eller endog den retrograde Bevægelses Princip. Med Glæde har man bemærket, at Ørsted ofte og længe har Audientser hos Kongen. Denne Glæde deele vi med Fædrelandets Redact. Men vi kunne ikke følge ham, naar han fra sine første sanginske Forhaabninger paa eengang daler til den mistrøstige Anskuelse, at Kongen skulde ville indskrænke sig til halvt umærkelige Reformer. Tvertimod ville vi holde fast ved Etatsraad Ørsteds for Thronen udtalte Overbeviisning: at Hs. Majestæt, med sin fra al Ængstelighed fjerne Aand, paa engang med Kraft vil paaskynde og med viis Forsigtighed lede de store, indgribende Forbedringer, hvortil Tidsalderens raske Gang opfordrer." Vi kunne ikke troe, at Statsmanden Anders Sandøe Ørsteds Anskuelser, om end nok saa længe hildede af det hidtil befulgte Regjeringssystems Traditioner, denne Henseende skulde divergere betydeligt fra hans frifindede Broders. Heller ikke maa man noget Øieblik forglemme, at en Mand, der har havt en saare væsentlig Andeel i Affattelsen af den eidsvoldske Constitution, stedse har staaet og er vedbleven at staae meget nær Hs. Majestæts Person, og at denne Mand, der vist ikke kan antages at have forandret de Principer, han dengang saa aabent vedkjendte sig, efter al Sandsynlighed ikke vil blive uden Jndflydelse ved Raadgivningen hos vor nuregjerende Konge. J de sidste Hamborger Aviser fortælles (men officielt haves ikke noget derom, at Etatsraad Adler, Kongens mangeaarige Kabinetssecretair, er bleven GeheimeStatssecretair. Paa en enkelt, men saare vigtig Gjenstand, vide vi af Hs. M. oftere gjentagne Yttringer, at han alt har henvendt sin særlige Opmærksomhed, nemlig paa Ordningen af vort forvirrede Finantsvæsen. Vi kunne ikke drage i Tvivl, at Stændernes kraftige Andragender i denne Henseende nu ville vorde tagne til Følge paa en meere radicalt indgribende Maade, og at Overbestyrelsen af vort Finantsvæsen i alle dets Brancher vil blive anbetroet en Mand, der besidder ligesaa stor Evne som Villie til at fyldestgiøre Fol(Khvnsp.) kets Forventninger og Tiltro.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Fra Nakskov har en Deputation, bestaaende, af dHrr. Vice-Consul Hage og Formanden for Borgerrepræsentanterne, Kjøbmand Kisky, overrakt Hs. Majestæt Kongen en Adresse, undertegnet af 120 Embedsmænd og Borgere, og hvori, med Blikket vendt mod den norske Constitution, udtales det Haab, at Hs. Majestæt vil give det trofaste danske Folk et lignende Klenodie, som vil omgjærde Thronen med et Værn, sikkrere end Armeer, og bringe Hs. Majestæts Navn til i Historiens Aarbøger at indtage den stolteste Plads blandt alle Danmark, ja blandt hele Verdens Konger." Hs. Majestæt svarte i de naadigste Udtryk, at man allerede af de offentlige Blade vilde have lært saavel hans aabne Brev som ogsaa hans Svar til forskjellige Deputationer at kjende og deraf have erfaret de Grundsætninger, hvorefter han agtede at regiere. Den norske Constitution var Omstændighedernes Værk, og den Jilfærdighed, hvormed den maatte fuldføres, havde ikke tilladt at underkaste den et saa modent Overlæg, som man kunde have ønsket. Baade udvortes og indvortes Grunde gjorde, at den ikke passede for Danmark, men Hs. Maj. vilde stræbe at foretage de Forbedringer i Regjeringen, som Landets Bedste udkræver. Byen Nakskov var ham allerede særdeles anbefalet, og det vilde være ham en Glæde, at besøge samme, hvor Borgerne da kunde henvende sig til ham i Alt, hvad der kan tjene til (Fædrel.) Byens Bedste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Hs. Majestæt har ved Audientsen i Mandags takket de paagjeldende Medlemmer af Finantsdeputationen og Statsgjeldsdirectionen fordi Regnskabet og Finantsberetningen for 1838 er afsluttet. (Brig. Av.)- Overhofmesterinde hos Hs. Maj. Enkedronningen, Fru Geheimeconferentsraadinde L. C. Sehestedt-Juel født Scheel, er ved Døden afgaaet. Hun var tillige Decanesse ved Walløe Stift. (Md.) Vi have Grund til at antage (siger Fædrelandet) at de Mænd, der som Executorer af Hs. M. den afdøde Konges Testament, have gjennemgaaet Hs. Majestæts private Papirer, ikke have fundet no ger, der kunde tyde paa, at vor afdøde Monark skulde have efterladt sig nogen betydelig privat Formue. Vi have anseet det for Pligt (tilføier nævnte Blad) at bemærke dette, da der i Byen i saa Henseende circulere Rygter, der i alt Fald ere høist overdrevne." Hs. Majestæt den afdøde Konges Liig er bleven balsameret af Hr. Regimentschirurg Jbsen. Det hedder, at Professor Jacobsen er blevet den nuværende Konges Livlæge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Det kongl. Ønske, at Alle, som have Evne dertil, ville, som Beviis paa deres Sorg over den bedenfarne Konges Død, klæde sig i Sørgedragt, imodekommes fra alle Sider. Man seer paa Gaderne næsten ikke andre end sortklædte Skikkelser, og Kirkeklokkernes Lyd erindrer dobbelt om det Tab som Folket har lidt. Vore Handlendes Forraad af sorte Tøier er næsten gandske udsolgt. Flere af dem, som til Vinterforraad havde forsynet deres Lagere med Modevare, lide store Tab, og søge derved nogen Erstatning ved høie Priser paa de sorte Tøier. (He.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
- Grev Blücher-Altona, forhen Adjutant hos Kongen, skal være udnævnt til Kammerherre og Hof marschal hos Dronningen. (Hb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Efter Breve indløbne fra Jtalien skal en sig der opholdende, Danmark nær vedkommende Dame, efter længere Tids Svaghed, være saa stærkt angre den af en meget betænkelig Sygdom, at der er Grund til at frygte for hendes Liv. Vi kunne tilføie, at efter de senest ankomne Breve havde Lægerne allerede opgivet Haab om bemeldte Dames Helbredelse. (Fædrel.) Viinhandleren skjød sig fordi en Auction over et betydeligt Lager Vine ikke vilde lykkes for ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
J længere Tid havde han været Gjenstand for Omtale formedelst Salget af en Flaske Hindbær-Cognac. som udgaves for lacryme christe. En Bager har dræbt sig selv efter at have bortspillet hele sin Formue i Lotteriet. (Sjæll.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Fra Fyen. J Anledning af, at et saare betydeligt Antal Medlemmer af Bondestanden føler en stærk Trang til at indgaae til Hs. M. Kongen med en allerunderdanigst Lykønsknings=Adresse, indbydes denne hæderlige Stand i Fyens Stift til at give Møde i Odense den 23de Decbr. for i en almindelig Forsamling at omdebattere det Fornødne og (Fyenske Av.) vælge Deputationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Skibs=Efterretninger. Paa Klinte Forstrand, v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Nykjøbing i Sjælland, er indstrandet en Slup, ført af Skpr. Trolle, best, fra Grenaae til Khvn. med 250 Tdr. Rug. I Kjøgebugt er strandet en Jagt fra Rugenwalde, best, til Khvn. med Korn og Lærreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 13de Decbr. 1839. Hamborg 2 M. - a vista 196 1/2. Spec. 200 – 12 Mk. 4 pC. kongl. Obl. – Nat. Bl. Obl. (4 Februar 1820. 101 1/2 a 102. 4 pC. uopsigelige Rigsb. Obl. 103 1/2 a 104. Nationalb. Actier - a -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Dødsfald. Oberstlieutenant og Bødkermester Hall, Sophie Hilcker, Agent Weibel, Rd. af D., Medlem af Direct, for Khvns Fattigvæsen, Fru Geh. Cfr. Sehestedt Juel f. Scheel, Wilh. Schmidt, Elev af Høiskolen, Lovise Wiig (29 Aar gl.), kgl. Estafette J. Kragh, Pensionist H. Clausen, Alle i Khvn. Gartner Jensen paa Frederiksborg. Caroline Jansen i Helsingøer. Cancellieraad, Districtschirurg Matzen i Nykjøbing paa Falster. Skovrider Schrøder paa Søholt, Knud Holck paa Holckenhavn. Tobakspindermester Gjødesen i Odense. Hanne Christensen i Holstebroe, P. Høiberg i Ribe. Carl Amtrup i Fredericia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Copulerede. J Horsens d. 3die Decbr.: Hr. Skipper H. J. Hansen og Jomfru Johanne Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
J Restrup Capel den 10de: Hr. Skrædermester Hansen og Jfr. J. Hinnerup. J Viborg: Hr. Stifts bogtrykker Wissing og Jfr. Hansine Valeur. J Randers den 12te Decbr.: Hr. Uhrmager Hans Christian Stougaard fra Aarhuus og Jfr. Oline Fr. Berg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Aarhuus. Jgaar Eftermiddags aflagde Aarhuus Borgervæbning Troskabs=Eeden til Hs. Maj. vor nuværende Konge. Denne høitidelige Handling foregik paa Byens store Torv, og indledtes ved nogle hjertelige Ord af Hs. H. Stiftamtmand von Rosenørn, R. af D. og D. M. Efter at Eeden høit og lydeligt var aflagt, blev der af hele Borgervæbningen, der havde formeret en Qvarree, udbragt et tregange gjentaget Hurraraab for Hs. Majestæt Kong Christian den Ottende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Nyheder fra Udlandet. Krigen er udbrudt i Algier, og Araberne have allerede anrettet saa store Ødelæggelser blandt de franske Tropper, at disse i faa Dage have lidt større Tab end i de største Træfninger siden Algiers Erobring. Jdet Indre af Landet prædikes den hellige Krig i alle Moscheer, for at udrydde Europæerne. Abdel Ka der har tilsendt den franske Gouverneur, Marskal Va lee, en formelig Krigserklæring, hvori det hedder, at alle Arabere, fra Kuf til Beni=Hiesnass, ere enige om, at begynde en Krig paa Liv og Død. "Jeg har opbudt Alt (siger han, forat afholde dem derfra, men forgiæves: Vor hellige Lov, sige de, befaler denne Krig, og jeg maa blive Loven fra. Jeg underretter Eder herom, for at J kunne være beredte paa, at alle Muselmænd ville bekrige Eder, og drive Eder bort igjen til Eders eget Hjem. Jeg vil ikke ansees som Forræder, men jeg vil heller ikke handle mod Loven. Expeditionen, under Hertugen af Orleans, til Jernportene, skal især have forbittret Abdel Kader, der skal have erklæret, at hvis Franskmændene skulde gjøre et nyt Forsøg derpaa, da skulle de kun over hans Liig komme dertil. Der menes, at Abdel Kader vil kunne stille en Hær paa hundredtusinde Mand. Nogle franske Proviant Transporter vare allerede faldne i hans Hænder, og Hovederne afskaarne paa den hele Escorte. Saaledes er da atter en Kamp begyndt, hvis Følger kan vorde af afgjørende Vigtighed for det franske Herredømme i Afrika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Den franske Regjering vil sende et Gesandtskab, til Keiseren af Marocco, for at bringe ham til at tage et bestemt Parti d. v. s. enten bryde med AbdelKader og ikke længere tillade Forsendelsen af Vaaben og Munition igjennem det maroccanske Gebeet, eller at betragte sin venskabelige Forstaaelse med Frankrig som afbrudt og saaledes forberede sig paa alle Krigstilstandens mulige Følger, da Frankrig vil betragte enhver Abdel Kader ydet Hielp som en Krigserklæring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Fra Paris fortælles, at der i et hemmeligt Conseil, som Kongen og begge hans Sønner bivaanede, er bleven debatteret meget ivrigt om Hertugen af Orleans eller Hertugen af Remours, som Begge beilede til denne Ære, skulde tage Deel i det nye algierske Felttog. Tilsidst blev Spørgsmaalet afgjort i Faveur af Hertugen, af Orleans, der saaledes alene skal bivaane Felttoget, og, ifølge hans Anciennitet, under Marskal Valles Kom mande. Da Armeen i Algier er bleven stærkt udplyndret af Bedninerne, saa er den især høit trængende til Levnetsmidler. Paa Grund deraf har Regjeringen beordret, at der øieblikkeligt skal indkjøbes 4000 Stude, og tilLevnetsmidlernes Transport skal der anskaffes 1500 Muuldyr. Til Toulon var kommet Ordre til at holde to Krigskibe og 4 Dampskibe i seilfærdig Stand. Det bekræftes, at Regjeringen vil sende 25000 Md. Hjelpetropper over til Algier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Hs. Hellighed Paven er bleven meget ængstelig tilmode, da en Geistlig, der er kommet i Ry for Hellighed, har spaaet ham, at han skal døe inden Aarets Udgang. En anden Beretning siger: inden næste Aars Udgang. Den hellige Fader plages stærkt af Svimmelhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Det franske Hof beskjæftiger sig i denne Tid med at arrangere en Formæling mellem Hertugen af Nemours og en Prindsesse af Leuchtenberg, Søster, til Keiseren af Ruslands Svigersøn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
J Hannover er der ved et Bal hos den preussiske Gesandt, i Anledning af den preussiske Kronprindses Nærværelse, bleven kastet Stene gjennem Vinduerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
J Sverrig er ved en kgl. Placat befalet, at der i Aaret 1840 skal over hele Landet holdes fire Faste Bods= og Bededage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Bekjendtgjørelser. Aar 1839 den 2den December blev i den Kongelige Lands Over= samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen No. 17 Catechet ved Trinitatis Kirke her i Staden W. Øllgaard, contra: Farver C.F. Holmblad, og saaledes : kjendt for Ret
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
De ovenfor udhævede af Indstævnte Farver C. F. Holmblad, i et i Bladet Kjøbenhavnsposten No. 155. indrykket Stykke med Overskrivt "Til Underretning for Trinitatis Menighed om og imod Citanten, Catechet ved Trinitatis Kirke her i Staden W. Øllgaard brugte fornærmelige Beskyldninger, Udladelser og Jnsinuationer, bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Skade paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorfor Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bør i Mulct til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 50 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799 s. 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. Til det Offentlige betaler Indstævnte det Retsgebyhr og Skriver-Salair, der skulde have været erlagt, og Godtgjørelse for det stemplede Papiir, der skulde være forbrugt, saafremt Sagen ikke fra Citantens Side havde været beneficeret; saa betaler han og i Salarium til Citantens befalede Sagfører, Procurator Nyholm, 15 Rbd. Sølv. - At efterkommes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 20. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn, den 4de Decbr. 1839. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Bekjendtgjørelse Contribenterne til Hads Herreds Bogsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Fra Nyt Aar af staaer denne aaben til udlaan for disse, der have tegnet dem for et Bidrag dertil enten i Bøger eller Penge efter Godtbefindende. Bogsamlingen staaer i Saxild Skole, hvor Bøgerne udlaanes hver Onsdag og Løverdag Eftermiddag fra Kl. 2 til 4 af Skolelæreren, der tillige fører Protokollerne. Denne Bogsamling, grundlagt paa vor lærde og høitelskede Tronarvings, nu vor allernaadigste Konges sidste Fødselsfest 1839, Septbr. 18de, bestaaer allerede af over 100 gode, nyttige Bøger især for Land=Almuen, hvoraf det virksomme Landhuusholdnings=Selskab i Kjøbenhavn har givet omtrent 60 med Løfte om flere, Kammerraad Terndrup 10, Undertegnede 20, Sognets Kirkesanger og Skolelærere og en god Mand sammesteds, hver en god Bog, og vi har det glade Haab at flere vil tiltræde Foreningen, især naar Filialer kan indrettes herved, at, naar en Deel Bøger ere læste i de nærmeste Sogne, de kan hensættes i de længere fraliggende i samme gode Hensigt. Saxild Præstegrd, i Decbr. 1839. Paa Foreningens Vegne som Formand. Bruun, Stedets Sognepræst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Ved et, af afgangne Karen Hansdatter, Enke efter forhen afdøde Peder Mogensen i Beder Bye, under Baroniet Wilhelmsborg, den 2de Mai 1832 oprettet og den 16de Novbr. 1838 Kongelig allernaadigst confirmeret Testamente, er Sognefoged og Gaardmand Jakob Andersen i bemeldte Beder, indsat som Hoved Testamentarisk Arving, imod at han forlods af Boet udreder 500 Rbd. Sedler, til Deling mellem ovennævnte Karen Hansdatters Arvinger. De foranførste 500 Rbd. Sedler ere under 10de dennes indbetalte til Baroniet Wilhelmsborg Godses Skifteret, for videre at tildeles vedkommende Arvinger efter Loven. Af disse have hidtil meldt sig: en Brodersøn Peder Jensen, Huusmand i Egaae, Hans Jensen, dito i Weilbye, Jens Jensen, dito, ibdm., en Broderdatter Sidsel Jensdatter, gift med Huusmand Niels Christensen i Weilbye, Sara Jensdatter, Enke efter Huusmand Jens Nielsen i Weilbye. Karen Jensdatter, gift med Huusmand Hans Nielsen i Weilbye, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. en Broderdatter Ane Jensdatter, gift med Huusmand Anders Hansen i Haar Bye under Grevskabet Frysenborg, men da man ikke har Vished for, om flere Arvinger, saavel i som udenfor Provindsen, maatte være til, saa indkaldes disse herved med Aar og Dags Varsel i Henhold til Forordningen af 2den Juni 1819, tilligemed de ovenanførte, at legitimere deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. Gothaab, den 13de Decbr. 1839. Mohr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Undertegnedes Vare Lager er fra i Morges af foröget med ny Tilførsel af fölgende Manufacture i Sort, saasom Thibets i alle Fiinheder, figurerede Thibets og Crep-Merinos, franske dito, Victoria Cloth, Lady Camblet, Imitations-Russel, Mousselin de lame, alle sine uldne Stoffer, desfornden sort Gros de Naples, Marceline og sigurerede Silketøier, Baand, Tørklæder, Peleriner, Blonder, sorte Sirtser, Silke-Handsker og Strømper, m. m., som sælges til mueligst billige Vitus Ingerslev. Priser af
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-12-17
Et smukt Udvalg af sorte sig, og glatte Silketøier, superfine sorte Crep og glatte Thibetssorte 8 lilla Sirtzer, samt flere til Sorg hen hörende Artikler, saasom smukke Silke, Uldne og Flors Langshawls & Törkl., Silke-Forklæder, Flors Baand, Bobbinet, Bobbinets Kniplinger og Strimler, lange og korte Silke-Handsker, Skind dito, Crep-Flor, Linong, Gote, m. m., er med Dags-Posten arriveret fra Hamborg, og sælges til billige Priser hos N. 8 M. Lazarue. Til Herrer anbefales.