JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1779-09-27
Onsdagen den 6te October førstkommende, om Formiddaggen Kl. 10 Slet, bliver udi Forsamlings=Stuen i den Kongelige Banqve til de Høystbydende ved offentlig Auction bortsolgt, endeel uindløst Guld-og Sølv=Arbeyde, som Mandagen forhen kan tages i Øyesyn sammesteds, fra Kl. 10 til 12 om Formiddagen. Betalingen skeer til Bogholder Olivarius imod Vahrene Udlevering, og maae alt 8te Dage efter Auctionen være afhentet og betalt. Thi vilde Liebhaberne behage til bestemte Tid og Sted at indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1779-09-27
NB. Gods og Løsøre, afgangne Dorothea Hans Datter, og forhen afdøde Mands Ole Hansens Felledsboe tilhørende, skal Torsdagen den 7de October ved Auction bortsælges udi Stervboets forhen tilhørende Huus, beliggende i Nye=Brogaden No. 18. Catalogus kan bekommes hos Holders paa Vestergade. Løverdagen den 9de October om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver endeel Effecter, afg. Hr. Kammer=Herre og Premier=Major ved det Norske Liv=Regiment von Ahrenfeldts Stervboe tilhorende ved offentlig Auction bortsolgt udi de af S. T. Hr. Major Pstueg paa Christians=Pleyehuus udi Sølvgaden beboede Værelser imod contant Betaling ved Vahrenes Annammelse, eller naar paafordres til Sr. Jens Nimb, boende paa Amager=Torv No. 58 hos Jsenkræmmer Hr. Møller. Catalogi kan bekommes fra Løverdag den 2den October, saavel paa Auctionsstædet som hos J. T. Hr. Capitain Hammelew, boende hos sin Broder Viin, handler Hr. Hamelew i Boldhuusgaden No. 144, og i Jsenboden No. 58 paa Amager=Torv.
Berlingske Tidende, 1779-09-27
Mandagen den 11te October næstkommende, bliver Kl. 3. om Formiddagen, foretaget offentlig Auction udi Conditor Kaalunds Boes Huus i Klæde=Boederne No. 144, over endeel UrteKram= og Conditor Vare, Viinædike, forskiellige Sorter Olie, en halv Pibe Madera og andre Viine, adskillige Slags Sylte tøyer og Sukkere, samt endeel Keyser= og Konge=Piber, nogle ledige Foustager med videre, efter de derover trykte Catalogie som først 8 Dage forinden Auctionen blive at bekomme, saade paa Auctionsstædet som og hos Procurator Haagen i No. 96 i Lille=Torvegaden paa Christianshavn, til hvem Betaling contant eller naar paafordres bliver at erlegge. frectionen for den Kongel. Gronlandske Handel og FiskeFangst, lader herved bekiendtgjøre: at Fredagen den 22de Octobr. førstkommende, bliver paa Börsen i Middagsstunden, ved offentligt Auction bortsolgt :Et Partie törrede og saltede Sælhunde-Skind, et Partie Maals og Undermaals Hvalsiske Barder, samt ureen Ederduun. Hvilke Vahre 3de Dage forinden Auctionen anvises af Pakhuusskriver Johan Bruun i Handelens Huus i Amaliegaden. En af Stamhuset Erichsholms Godses Huusmænd, navnlig Peder Hansen Vinther 33 Aar gammel, høy af Vext og glat af Ansigt, har kullsort Haar, et dybt Ar i Panden, og en kroget Finger paa den venstre Haand, næst ved Tommel=Fingeren, er den 29de Aug, sidstleden ulovlig undvigt fra sit i fæstehavende Huus i Tupporup Bye fra bemeldte Erichsholms Gods, uden at Aarsagen til hans Undvigelse vides, ved Undvigelsen var han iklædt en blaa hvergarns Trøye, en ulden damastes Brystdug Støvler paa Beenene og Hat paa Hovedet og medbringer ingen Pas eller Følge=Sæddel; Thi anmodes herved alle og enhver som bemelte Deserteur maatte forekomme, at han strax maatte anholdes og saadan mig med Posten til Erichsholm pr. Holbech, comuniceres, da sammes Afhæntelse strax skal blive foranstalten og alle anvendte Bekostninger, samt en Douceur af 10 Rdlr. blive betalt; hvor imod min lovlige Tiltale reserveres til denne som tvertimod de om Land=Milicen ergangne Forordniger, maatte huse eller hæle ham; Og da forbemelte Peder Hansen Winter, 2 Sommere har som Stryger at beydet ved Teglværk, og har muelig vil indfinde sig, paa de Stæder, hvor Tægelbrænderie, drives, saa anmodes disses Eiere i saa Fald, især at assistere til hans Paagribelse. Erichsholm, den 12te September 1779. Brink Seidelin.
Berlingske Tidende, 1779-09-27
Udi et mig, som Sogne=Degn for Høve Meenigheder i Vester Flachebierg Herred, tilhørende Huus i Flachebierg Bye, er i sidstafvigte Julii Maaned ved Døden afgangen Huusfæster Christen Frandsen, og hans Efterladenskab strax derefter taget under lovlig Registering og Vurdering; og som bemelte Huusmand ingen Livs=Arvinger haver efterladt sig, men derimod skal have nogle Paarørende, som efter Forlydende skal være Christen Jensen i Sneslev Bye paa Universitetets Gods, en Halvsøster=Søn, en Halvbroder=Søn i Lundbye Niels Nielsen paa samme Gods, 2de Fuldbrødre=Børn Frands Sørensen og Morten Sørensen i Gryderup Bye paa Bunderup Gods, endnu nogle Brødre=Børn i Wemmeløse paa Gierdrup Gods, hvis Navne ikke vides, saa vel som og maaskee nogle flere, saa indkaldes herved benevnte Arvinger, samt Boets Credi= og Debitorer, at møde ved Skifte=Samling, som er berammet at holdes i Høve Degneboelig den 13de Octobr. førstkommende, Arvingerne for at legitimere deres ArveRet og Creditorerne deres Fordringer, samt Debitorerne at betale hvad de til Boen ere skyldige; Boets Tilstand, efter den alle rede bekiendte Gield, er saaledes, at det ikke formaaer, at noget ordentlig Proclama kan udstædes, hvorfore denne Jndkaldelse skeer efter nu brugelige Maade. Høve, den 18de Septbr. 1779. J. Prom, Skifte=Forvalter.
Berlingske Tidende, 1779-09-27
Det bekiendtgiøres herved, at da den i Skielskiør værende gamle Broe skal, formedelst dens Brostfældighed afbrydes i næstkommende May=Maaned, og en nye Broe igien opbygges, efter derover forfattet og approberede Tegning; saa bliver Mandagen den 11te Octobr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, her paa Raadstuen holden Licitation, hvorved de Mindstbydende uden videre bliver tilslagne: 1) Leverancen af følgende til den nye Bro behøvende Eege=Tømmer: 21 Stkr. Bielker, alle af Tykkelse 9 Tommer , men af forskiællig Længde, imellem 8 og en fierden, deel og 12 Alen. 116 Alen Fodstykker, 7 a 8 Tommers tykke og intet Stykke kortere end 5 Alen. 23 Stytter, an og en halv Alen lange og 7 a 9 Tommer tykke J. 13 Stkr. Tømmer, at Alen lange og 6 Tommer tykke J. 17 Stivere, dito Tykkelse, at 3 og en fierdendeel Alen lange. 56 Pæle, a 8, 9, 10, 11712. 13 til 14 Alens Længde, og alle a Tykkelse 9 Tommer J i Roden, og 7 i Toppen. 240 Stkr. Planker, a 6 til 6 og en fierdendeel Alen lange, 11 a 12 Tomme brede og 2 til 2 og en halv Tomme tykke. 2) Dito, af omtrent 4 Skpd. Jerne eller Smedde=Arbeyde, som efter Vægt liciteres; og endelig Arbeyds=Lønnen, for den gamle Broes Afbrydelse, og den nye Broe med vedhørende Bolværker at opbygge. Conditionerne blive ved Licitationen, bekiendtgjorte, og ellers alle Dage forinden kan faaes til Eftersyn hos Kiøbmand Sr. Peder Mandahl her i Byen. Skielskiør, den 11te Septbr. 1779. A. Hansen, Byefoged.
Berlingske Tidende, 1779-09-27
Fredagen den 1ste October førstkommende, bliver endeel Guld, Sølv, Fruentimmer=Gangklæder og videre, et Stervboe tilhørende, bortsolgt ved offentlig Auction paa Vertshuset ved Wemmetofte. Auctionen begyndes Kl. 10 Formiddag, og Catalogi er strax at bekomme paa Wemmetofte hos Forvalteren. Efter foregaaende Dom og Jndførsel, bliver Sorøe Apothelmed Gaard og Privilegium, samt derved befindende Medicamenter Vasa og Jnstrumenter, Fredagen den 24de Sept. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 paa bemeldte Apothek, stillet til offentlig Auction, skulle ingen antagelig Bud skee ved første Auction, bliver 2den Auction foretaget Fredagen den 1ste Oct. og 3die Auction den 8de October, da disse Eiendomme uden videre Auctions Holdelse absolute enten under et eller separat bliver bortsolgte, alt paa de ved Auctionsstædet nærmere bekiendtgiørende Conditioner. Gaarden hvormed følger 3de Jern=Kakkelovne, bestaaer af 21 Fag Gade=Huus, hvorudi foruden Apotheket er 7 Værelser, og deriblant en gibset og betrokken Stue paa 7 Fag og Kielder under 4 Fag, nok 25 Fag Sidehuus indrettet til Laboratorium, Kiøkken, Spisekammer, Bryggers, Pakhuus og Staldrum, item 16 Fag Tverhuus til Brænde, Vognskuer, Loe og Lade med videre, og ligger til Gaarden en smuk Frugt= og Kiøkken=Hauge. adskillige i min Gaard, saavel i min Fra som Tilstedeværelse 11 indløbne mislige Uordener, foranlediger mig til offentlig at bekiendtgjøre, at ingen herefter, som aldrig tilforn af mig er tilladt, betroer nogen, enten af mine Contoir-Betiente, eller andre af mine Tieneste-Tiende, endog det allermindste paa mit Navn, uden min egenhændige Underskrift og Qvittering; ligesom jeg og nødes til formedelst visse indløbne, maaskee egennyttig ge Forespørgseler, fra dem jeg mindst burde vente det, at tilkiendegive, at hvo som haver noget hos mig at fordre, enten efter Obligation, Caution eller andet Beviis, hvorfor de af andre kunne, eller er bleven krævet, vilde melde sig hos mig selv, da jeg betaler paa Forlangende promte enhver, uden at tillade mine enten Fiender eller Velyndere at betale, endog den allermindste Skilling for mig. Kiöbenhavn, den 17de Septbr. 1779. A. Flindorph.
Berlingske Tidende, 1779-09-27
Jeg havde ikke ventet, at min hidindtil brugende Fuldmægtig ) Andreas Lund havde yttret sig med det i Adresse=Contoirets Efterretninger Nr. 157. af ham indførte Avertissement, i Anledning af min udi samme og tilforn gjorte Bekiendtgiørelse, og ligesom provoceret mig til at giøre ham en Declaration, da jeg troer, han (naar han havde givet sig Tid til at tænke sig ret om) bør indsee, at sligt af ham er upassende; dette haver jeg ikke kundet undlade for det første til hans Eftertanke at bekiendtgiøre, og haa ber, at han indtil videre lader sig nøye med denne imod ham visende Føyelighed, hvorpaa jeg troer, han maa tilstaae mig ofte tilforn at have haft Prover. Flindorph.
Berlingske Tidende, 1779-09-27
Ved Proclama, som er læst ved Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 30te Aug. 1779 og ved Siellandsfars Landsting den 22de Septbr. nestefter, ere Creditorerne udi Mester Skræder, Niels Hansen Bynchs under Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commissions Behandling opgivne Boe indkaldede, med Aar og Dags Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer i bemelte Skifte=Commission, hvilket end ydermeere herved bekiendtgiøres. Gaardskarlen Søren Jensen, født udi Salling i Jylland, er Onsdagen den 22de Septbr., om Morgenen imod 6 Slet; undvigt af sin Tieneste, han var af maadelig Høyde, rød af Ansigt, ved Undvigelsen klædt i en blaastribet Kittel, paa Beenene, blaae Strømper og Skoe, med Sølv Spænder udi, en rød ulden Hue paa Hovedet. Kan nogen give Efterretning om bemeldte Karl, vilde de da behageligst melde dem i Klædeboderne No. 146.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Durato, den 11te Augusti. Da man troede, at Roligheden igien var tilveyebragt i denne Provinds, saa skee til vores største Bedrøvelse nye Nederlag, og man maae endnu vente større. Capitain Bassa havde erklart, at de Albaneser, som ingen Gields=Fordring havde der i Provindsen; kunde frit reyse bort; men de, som havde noget at fordre, kunde forblive der, indtil de havde bekommet det. Derover ere nogle Albaneser bort reyste; men Tyrkerne have overfaldet, og nedsablet dem. De øvrige, som saae dette, ere blevne styrkede i deres Gienstridighed, og der manglede kun lidet i, at der jo havde bleven et meget blodigt Optrin. Man forsikrer derhos, at 7000 Mand fra Antiveri, som Capitain Bassa havde kaldet til sine Troppers Forstærkning, have ved deres Ankomst i Morca slaget sig til Albaneserne, med hvilke de til det yderste værge sig imod Capitain Bassaa.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
London, den 17de Septbr. Admiral Byron har under 8de Julii tilskrevet Mr. Stephens et Brev, hvoraf følgende er det merkværdigste: At Admiral Byron gik til Seyls fra St. Christopher den 15de Junii med en Convoy af Kiøbmands=Skibe, som gik til Europa, og havde i Sinde at løbe ind til Barbados paa Veyen til St. Lucie; men en stærk Strøm og Østenvind opholdte ham, saa at han ey førend den 30te Junii kunde passere Øen Marti niqve. Herover maatte han gaae lige til St. Lucie, hvor han følgende Morgen ankom og fornam, at de Franske havde bemægtiget sig Øen St. Vincent: det blev da overlagt med General=Major Grant at forsøge paa igien at erobre denne Øe, og til den Ende bleve Tropperne strax indskibede paa Transport=Skibene, og alting gjort færdigt i en Hast; men da man erholdt den Tidende, at man om Aftenen havde seet en Flode, som seylede til Grenada, saa loed han Lord Macartney vide, at Tropperne og Escadren skulde komme ham til Hielp, hvis han blev anfaldet. Admiralen sendte og en Skooner for at recognoscere i Bayen ved Port Royal, hvor den saae 13 store Skibe, hvilke den sluttede at maatte være Krigs=Skibe, eftersom fleere end et af dem havde Flag paa Be sans=Masten; men nogle Fregatter, som gjorde Jagt paa Skooneren, forhindrede den fra at komme saa nær, som den vilde. - Byrons Escadre bestoed af 21 Skibe og 1 Fregatte, med hvilke og Transport=Skibene han seylede fra St. Lucie den 3die Julii, og Dagen derpaa blev berettet, at 30 Franske Krigs=Skibe, hvoraf 20 syntes at være af Linien; havde om Torsdagen passeret forbie St. Vincent. Efter samme Beretning skulde Hr. Motte Piquet have foreenet sig med Græve d'Estning Ugen tilforn. Herpaa satte han Seyl til Grenada, men et Hav=Blik overfaldt ham, som varede til om Morgenen Kl. 9, da en liden Skooner ankom fra Grenada, som berettede, at de Franske havde om Fredagen udskibet omtrent 2500 Mand ved Byen St. George, og samme Nat anfaldt Fortet, men var bleven dreven tilbage. En anden Skooner ankom lidet efter fra Grenada, og berettede det samme med den Forskiel, at Fienden havde imellem 14 og 19 Skibe af Linien. Om Tirsdagen den 6te Julii i Dagbrækningen saa man den Franske Flode paa Høyden af St. George til Ankers: og som man syntes, at de vare kun 14 eller 15 i Tallet, saa gav Byron sine Skibe Signal at formere sig. Admiral Barrington med 2 andre Skibe, som vare de forreste i den Engelske Flode, maatte strax udholde den fiendtlige Jld paa en meget lang Distance; men de svarte ey, førend de kom nærmere. Fienderne benyttede sig af en liden Vind, som reyste sig, kom ud af det Hul, hvor de havde lagt, og formerede deres Linie, man saae da, at de vare 34 Krigs=Skibe, hvoriblant vare 26 eller 27 af Linien. Nu blev der givet Signal til at slaae, og gaae Fienden saa nær som mueligt, hvilket han dog med al Fliid undgik, og saaledes forhindrede den Engelske ArrierGarde fra at komme til Slag. Saasom han var under Vinden, gjorde han stor Skade paa vore Master og Tonværk. De Skibe, som have lidt meest, ere Grafton, Cornal og Lion.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Admiral Barrington, som gjorde Anfaldet med 3 Skibe, maatte udstaae en haard Jld, og 3 andre vare udsatte for Jlden af den heele fiendtlige Linie. Monmouth har og lidt meget: disse 4 sidste Skibe vare saa ilde tilredte paa Master og Touværk, at de ey kunde følge Escadren, hvilke Byron holdte saa tæt sammen, som mueligt, og søgte at beholde Vinden, paa det Fienden ey skulde afskiære Transportskibene, hvilket han syntes læt at kunde med sine store Fregatter have sat i Værk. - Omtrent Kl. 3 om Eftermiddagen dreiede den Franske Escadre Sønden, og Byron gjorde det samme, for at understøtte Grafton, Cornwal og Lion, som vare langt bag efter Floden; men Lion, som havde taget en overmaade stor Skade paa Master og Tonværk, seylede Vesten Biede Vind, da Floderne seylede for samme, Grafton og Cornmal sen lede imod vores Flode, og disse skulde have kundet blevne tagne af de Franske, dersom de havde knebet Vinden; men de bleve stedse ved at undgaae en Fægtning nær ved, uagtet deres Over=Mængde, og loed de forommeldte Skibe igien komme til Floden, uden at prøve paa at afskiære dem. Monmouth var saa ilde tilredt, at Capitainen maatte, saasnart som mueligt, gaae til Antigoa med Skibet. - Da den Engelske Escadre var lidet fra St. Georgs Bayen, saae den det Franske Flag paa Fortet og Batterierne, hvorover Capitainen, som førte Transport=Skibene, fik Ordre at gaae til Antigoa eller St. Christopher med samme, og Byron holdte sig imellem dem og den fiendtlige Flode, som om Aftenen kun var 3 Mile fra ham: han ventede den følgende Morgen at have den paa samme Distance, men som den ey loed sig see, slutter han, at den er gaaet til Grenada. - Admiral Byron bevidner ellers, at alle Officeerer og Gemeene have beviist sig som saadanne, der vare ivrige for deres Fædrenelands Ære og Nationens Berømmelse. - Antallet paa de Dræbte er 183 Mand, hvoriblandt 4 Officerer, og paa de Saarede 346, hvoriblandt ligeledes ere 4 Officeerer.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Privat Breve melde, at Admiral Byron har ført sin Escadre til St. Christopher efter Slaget ved Grenada, og at samme er bleven forstærket ved Skibet, Hævneren, paa 74 Kanoner, 3 andre paa 50 og 4 Fregatter af den Escadre, som under Admiral Hughes er gaaet til Ostindien, saa og ved Admiral Arbuthnots Escadre, efterat denne har bragt sin Convortil Nye=Bork. Saaledes er nu vores Flode meget stærkere, end den Franske d'Estningske. - Admiral Byron, hvis Talenter og Moed ey kunne drages i Tvivl, skal ikke destomindre have søgt om sin Afskeed, og Admiral Barrington skal igienkomme i hans Sted, hvilken til den Ende med allerførste skal afreise, da hans Saar allerede er curert. - Vi veed nu gandske vist, at den combinerte fiendtlige Flode ey meere er i Kanalen. Den Spanske Flode skal have skilt sig fra den, for at convoyere Register=Skibene, som komme fra Amerika med rige Ladninger til de Spanske Havne. - Derimod rustes nu paa vores Side med en utroelig Jver, for at kunde agere offensive. Efter Breve fra Portsmouth af Gaars Dato, var vores der værende Flode 45 Skibe af Linien, 30 Fregatter, 11 Skalupper og 7 Brandere stærk, foruden en Mængde Cottere, og andre smaa Fahrtøyer. Fem fiendtlige Skibe og 3 Fregatter have i disse Dage kryd, set i Kanalen, hvilket giør vore Koffardie=Skibes Fart meget usikker; men Admiral Hardy skal især sørge for, at de til Limmerick ankomne Ostindiske Retour=Skibe kunne komme sikker til Engelland. De Befalinger, som han des angaaer de har erholdt, ere saa meget meere bestemte, som det Jndiske Compagnie har lovet at giøre et Forskud af 2 Millioner Pd. Sterl. til Subsidierne for tilkommende Aar, hvis alle deres Skibe kom lykkelig hiem. - Breve fra St. Enstachius, at 8de Augusti, som ere komne hertil over Amsterdam, forkynde os, at Franzoserne den 20de Julii ogsaa havde erobre Øen Tabago, og at Admiral Byron, derpaa er seylet fra St. Kirs til Antigog. Man vurderer vores Forliis paa Grenada for 8 Millioner Pd. Sterl. Efter en maadelig Beregning fik vi, foruden andre Vahre, aarlig fra denne Ø 24000 Fade Sukker, og henimod 27000 Oxhoveder Rum.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
- J Følge de nyeste Ostindiske Beretninger, forsvares vores Compagnies Asiatiske Eiendomme af 130000 Mand af hvilke dog de fleste ere Jndianere, men commanderes af Europæer. Deres Søe=Magt bestaaer nu af 8 Skibe af Linien og 4 Fregatter, under Admiralerne Hughes og Vernon, foruden endnu 20 af Compagniets Fregatter. Franzoserne, som nu ere fordrevne af heele Jndostan, have nu kun Øerne Bourbon og Mauritius i Besiddelse. Jmidlertid har Prinds Ragabors Foretagende meget svækket Compagniets Magt, og man regner, at dette har foraarsaget samme en Skade paa en Million Pd. Sterl.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
London, den 21de Septbr. Fra det faste Amerika ventes vigtige Nyeheder; thi i Følge de sidste Efterretninger fra Nye=Pork skal General Clintoiallerede være rykket ud for at angribe Washington.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Portsmouth, den 20de Septbr. Vor store Fløde er nu færdig til at afseyle under Sir Hard og formodentlig skal den endnu inden Aften være ved St. He lens.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Paris, den 21de September. Vor forenede Flode, som bestaaer af 51 Linieskibe, de Engelske Skib Ardent med iberegnet, tilligemed Observation Escadren af 16 Krigskibe er fra den 10de til 14de hujus kommen tilbage paa Rehden af Brest. - Kongen har erklæret, at Græv d'Orvilliers har ansøgt om sin Dimission, og at Hs. Majestæt har bevilget ham samme, men derimod udnævnt Græven du Chaffault til at følge ham i Over-Commander, over Floden. - Floden bliver forsynet med de nødvendige Levnetsmidler og Forfriskninger og skal, som man forsikret: i Begyndelsen af October Maaned gaae i Søen igien med Ordre, at angribe den Engelske Flode, hvor som helst den maatte finde samme. - Den Russiske Minister Hr. Simolin, som skal afreise til London, opholder sig nogle Dage her, og arbeyder, som Ordet gaaer, tilligemed den Kongel. Preussiske Gesandt ivrig paa et Forliig imellem de krigende Magter.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Fra Holland, den 18de Septbr. Engellænderne og Franzoserne vil, efter al Anseende, endnu en Tiid lang disputere om, enten det er Hardy eller d'Orvilliers, som siden den 31te Aug. har søgt at undgaae en Tre ning. Jmidlertid stemme de beste Efterretninger overeenderi, at den første af disse Admiraler har seylet forbie den sidste bemeldte 31te Augusti om Natten i Kanalen, at han den 1ste September om Morgenen er ankommen til Plymouth, at han her paa er seylet dybere ind i Kanalen, da han allerede havde Efterretning, at den Franske Fløde kom nærmere, at han den 2den c. om Morgenen er bleven forstærket med 2 KrigsSkibe, 3 Fregatter, 1 Brandere og 1 Cutter, og da dette var skeet, havde han om Eftermiddagen seylet forbie Weymouth og Portland langs med Kysten, og endelig, at han den 3die ejusd. om Morgenen tilig er seylet til Spithead, og siden videre til Portsmouth, da den Franske Flode allerede var ankommen paa samme Høyde. J Følge samme Efterretninger bestod den Hardiske Flode den 2den ejusd., efterat den havde erholdt Forstærkning, af 41 Skibe af Linien, og den combinerte, som var i Nærheden, under Græv d'Orvilliers, bestod af 45 saadanne Skibe, (thi den Spanske Observations Escadre under Don Cordova var ikke nær nok). Denne Forskiællighed i Tallet var ikke stor. Desuden ere mange af den Meening, som den berømte Lord Anson paastod, at 30 Skibe af Linien, naar de bleve vel anførte, altid kunde indlade sig med en meget stærkere Fløde; ligesom en bekiendt stor General har sagt, at en Land=Armee paa 50000 Mand, som got blev anført, altid kunde slaaes med en meget større med Fordeel, og at en stærkere Magt ofte gjør meere Skade end Nytte. -Man har ellers kundet see af de Londonske Breve, at man Engelland har været af den Meening, at d'Orvilliers Flode havde fulgt efter den Hardyske til Den Wight for Portsmouth, og man har virkelig i Engelland været meget bange for at den ne sidste skulde angribe bemeldte Øe, uagtet den er forsynet med forskiællige faste Kasteller, og hvor disse ey befindes, der er Strandbredden meget steil. Ved den østlige Side af Øen Wight, som har 60 Engelske Mille i Omkreds, er den fortreffelige Rehd St. Helens, hvor Skibe af 1ste Rang kund ankre gandske sikkert; men Hardy fandt for godt, at seyle optil Portsmouth.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Fra Bunzlauer=Kredsen, den 30te August. Den 23de hujus, om Formiddagen, brød et forskrekkelig Tordenveir løs i Egnen af Staden Jungbunzlau. J Forveyen maatte vi udstaae en næsten utaalelig Hede. Under Tørdenveiret faldt overordentlig store Hagel, hvorved næsten alle Vinduerne i Staden bleve slagne i Stykker, og Frugten i de omkringliggende Haver blev i Hobetal slagne af Træerne, Mange Hagel vare saa store som et Hønse=Æg, og da disse endnu faldt i større Antal paa Landet, saa vare hverken Mennesker eller Fæe i Stand til at vogte sig for Slagene. Til Lykkevaerte disse Hagel ey længere end omtrent 15 Minuter, og alligevel laae de saavel i som uden for Byen 1/4 Alen høyt. Det forekom de Reysende, som saae denne Egn i nogen Frastand. som om de saae lutter Snee, og da de kom nærmere, forundrede de sig, at de maatte kjøre eller gaae over Hagel, som laae saa høyt.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Fra Bøhmen, den 11te September. Keiseren giennemreiser alle Grændserne af dette Land, som støde til fremmed Eiendom, saa simpel og med saa liden Bekostning, som endnu aldrig er hørt om en Romersk Keyser.
Berlingske Tidende, 1779-10-01
Foruden General=Major von Brown og Jngenieur=Oberst Ze neter, bestaaer hans heele Følge af nogle Ingenieur=Officerer, 1 Husar=Underofficeer og 3 Gemeene. Heele Reysen skeer til Hest, og heele Bagagen føres paa 5 Vogne. Paa adskillige Stæder skal anlegges Fæstninger, men især i den Egn, hvor Prinds Henrichs Armee forrige Aar brød ind i Bøhmen. En Plads skal ogsaa tilforladelig befæstes i det Østerrigske Pohlen; men dette er uvist, enten det skal blive Snyatin eller Stanislaw.