Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-02-12
Af alle andre søeverts indkommende Vare, som ei saaledes vorde udførte, og hvormed ei følger saadan Rigtighed, eller som ikke for Sendings=Gods kan ansees, men paa Skibene kiøbes, saasom Korn og deslige, bør erlægges Consumtion, ligesom og af de fra fremmede Stæder indkommende og til noget Sted paa Landet bestemte Vare, endskiønt de alene føres igiennem Kiøbstæden. C. 4. De Amtmænd og Amtsbetiente, militaire Personer og alle andre, som boe i Kiøbstæderne, saa og de, som boe enten paa Slottene, Gaarde eller Lyst=Steder, eller paa andre Sæde= eller Avls=Gaarde, som enten ligge i Kiøbstæderne eller deres Begreb, (undtagen om de betale Matricul=Skat, saa og Folke= og Familie=Skat i Amtet, eller og med særdeles Privilegier ere benaadede) skulle og uden al Jndvending, til den, som Consumtions=Oppebørselen i Kiøbstæden er anbetroet, betale Consumtion af hvis, som til saadanne Gaarde indføres, eller der consumeres, saavelsom Folke=Skat, (saavidt ei i Henseende til de Militaire for denne sidste Skat er skeet Undtagelse i det følgende 11 Cap.) ligesom andre samme Stæders Jndbyggere. H. 5. Alt Horn=Qvæg, som indføres enten til at leve eller slagtes, skal strax ved Indførselen i Portene ved Couleur anføres i Portbogen, og med en Passeer=Seddel sendes til Hoved=Consumtions=Contoiret, hvor den paabudne Consumtion strax erlægges, og Creaturet med Consumtions=Mærket brændes paa det ene Hørn. Siden skal Eieren have fuld Friehed til selv at slagte det, eller og sælge det i Byen, uden nogen videre Anmeldelse til Betaling for det slagtede. Men skulde noget levende Qvæg, som er indført og med ovenmeldte Mærke forsynet, derefter vorde solgt og udført til Landet, skal den betalte Consumtion vorde gotgjort, dog at Horn=Qvæget da tillige brændes paa det andet Horn. c. 6. Af indenlandske Aqvaviter og Korn=Brændeviine, som føres fra et Sted i Riget til et andet, eller fra Hertugdommene med indenrigsk Friehed til et eller andet Sted i Danmark, svares Consumtion, nemlig af det første i Kiøbenhavn 10 sk., og i de andre Stæder 6 sk. pr. Pot; men af det sidste bestemmes Consumtions Afgiften forholdsmæssig efter Graderne saaledes: at af hver Grads Styrke erlægges i Kiøbenhavn to tredie Deel Skl., og de andre Stæder een tredie Deel Skl. pr. Pot; dog at ved Gradernes Beregning ikke agtes uden paa heele og halve Grader; og skal saavel Rudningen, (naar Brændeviinet ikke findes paa justerede Fustager) som Graderingen skee nølagtigen for hver Fustage især, som indføres. Denne Consumtions=Afgift gielder og om det Brændeviin, som confisceres paa Landet, og indføres i Kiøbstæderne. C. 7. Af strandede consumtionsbare Vare, naar de tillades at forblive i Landet, svares Consumtion, for saavidt de indføres i Kiøbstæderne; af de ubedærvede efter Consumtions=Tarifen, men af de bedærvede 20 pr. Cento; de fra fremmede Stæder kommende Vare, som ei allerede paa noget indenlandsk Sted ere friegjorte, undtagen, hvoraf Consumtion ligesaavel naar Varene forblive paa Landet, som naar de indføres i Kiøbstæderne, erlægges. S. 8. Naar Dey maatte føres fra noget Sted udenfor Portene, hvor ingen Consumtion svares, ind i Stæderne, for at forbages i Brød, indpasserer samme uden Consumtions Erlæggelse, dog saaledes, at ved Indførselen Vægten, tages og antegnes, og Forsikring hos Portbetienten stilles, indtil Brødet igien udføres og for Betienten forevises, da Forsikringen tilbagegives, naar det kan skiønnes, at den Qvantitet af Brød, som udføres, kommer overeens med den Qvantitet af Dey, som er bleven indført. c. 10. J Henseende til de consumtionsbare Vare, som med den agende Post indføres, skal forholdes paa samme Maade, som ved Toldrullen for tildbare Vare er foreskrevet. H. 11. Findes nogen at begaae Underslæb med Consumtionsbare Vare, enten ved deres Aflæggelse udenfor Portene, eller ved deres hemmelige Fordølgelse, da skal saadanne Vare være confiscerede og forfalde til den, som slig Underslæb opsøger og finder, og dersom nogen befindes at lade sig leie og bruge til nogen slig Underslæb at begaae, da skal den, som dermed antreffes, ikke alene have forbrudt Varene, men og for sin Person give 2 Rdlr. til Straf, hver Gang han sig forseer. Hvo som noget om Nattetider enten over Gierder eller Grøfter, igiennem Hauger eller Bagporte indsnigger, skal ei alene straffes med Varenes Confiscation, men endog bøde 10 Rdlr. hver Gang de dermed antreffes. c. 12. De som Forprang begaae med Vare at indkiøbe udenfor Portene eller Stæderne, og endda fordølge Kongens Rettighed deraf, skulle give dobbelt saameget i Straf, som foregaaende Post melder. K. 13. Det skal ikke være nogen tilladt at føre nogen Slags Vare, hvoraf Consumtion betales bør, over Gaderne om Sommeren for Kl. 4 om Morgenen, og efter Kl. 8 om Aftenen, men og Vinteren for Kl. 7 om Morgenen, og efter Kl. 5 om Aftenen, i hvad Rigtighed end dertil kunde haves, under Varenes Confiscation. C. 14. Enhver Kiøbstæds Magistrat, eller hvor ingen er, Byefogderne, skal bevise Consumtions Forvalterne eller Jnspecteurerne al behøvende Biestand, i at tilholde Jndvaanerne, at holde Jndhegninger og Jndgroftningerne i forsvarlig og upaaklagelig Stand, og tillige at afskaffe og tilsperre de ulovlige Baglaager og Jndkiørseler. Hvosom efter Magistratens eller Byefogdens Tilhold og Advarsel vise sig uvillig eller forsømmelig til saadant at efterkomme, straffes med at bøde fra 2 til 4 Mark til Byens Fattige, og Magistraten eller Byefogden have Magt til at lade Arbeidet straxen paa de Modvilliges eller Forsømmeliges Bekostning fuldbyrde. S. 15. Consumtions=Forvalterne og Inspecteurerne maa lade inqvirere hos alle og enhver, hvor nogen Mistanke haves, og skal de udsendte Betiente høflig begegnes. Findes i nogen Mands Huus Vare indførte, hvoraf Consumtion ikke er betalt, enten de høre ham selv til eller andre, da skulle Varene være forbrudte, og den, som dem huuset haver, være pligtig Consumtionen deraf at erlægge. I Særdeleshed befales Brændeviins=Brænderne ci alene deres Mæsknings=Kar paa Anfordring at forevise, men og alle andre Steder og Lukkelser, som til at gjemme de til Brændeviinsbrænden forbrugende Vare findes skikkede, uvægerlig at aabne. Hvo sig herimod forseer, maa vente, ei alene med den Mulct, som i lige Tilfælde for Møllerne er fastsat, men endog med anden og haardere Straf at vorde anseet. 5 Cap. om Malevæsenet i Kiøbstæderne: H. 1. Alle Haand=Qværne eller andre hemmelige Indretninger til Korns Formaling (smaa Sennops=Qværne, naar intet andet, end Senop derved males, undtagen) skal være aldeles forbudne at haves i Kiøbstæderne eller de consumtionspligtige Byer, under 20 Rdlr. Straf, Halvparten til angiveren, og den anden halve Part til Magistraten eller Herskabet. Men Jndvaanerne skal lade deres Korn formale paa de rette og ordentlige Møller, hvor og Enebær eller deslige, som til Brændeviinsbrænden maatte bruges, skal grottes. Skulde til at bestride Byernes Malning en ordentlig og offentlig Heste=Mølles Indretning findes fornøden, da maa Vedkommende i rette Orden dertil søge Bevilling, som bør tinglyses, og Consumtions=Forvalterne eller Inspecteurerne forevises, forinden nogen Brug deraf maa skee. Understaaer nogen sig, uden slig Bevilling og paa egen Haand, at anlægge nogen Heste=Mølle i Kiøbstæderne, da bør han derfor at bøde 100 Rdlr. S. 2. Skulde i Casteller eller Fæstninger, som findes i eller ved nogen Kiøbstæd, fornemmes nogen Haand=Qvær ner eller hemmelige Møller, da skulle de, paa Anfordring, til Consumtions=Forvalterne eller Jnspecteurerne udleveres, for at forsegles og paa et vist Sted at forvares, efterdi deres Brug ingenlunde tillades. Hvosom herudi viser nogen Hin eller Modstand, skal bøde 200 Rdlr. c. 3. Alle og enhver skulle paa de forordnede Steder og Tider rigtig angive det, som de ville lade male, under 4, Rdlr. Straf hver Gang nogen sig herimod forseer, og under lige Straf skulle de være forpligtede, at tage Seddel i deres eget og ingen andens Navn, den samme Dag de ville lade male, saa at Seddelen og Kornet følges af til Møllen; og maa ingen Mølle=Kudsk, Soldat, Baadsmand eller anden ledig Person af nogen skikkes med Penge til Consumtions=Contoiret, for at hente Seddel, men enhver være tilholdt, selv eller ved sine egne Folk den at tage paa deres Navn og Vare, under 2 Rdlr. Straf. b. 4. Jndeholder Tarisen paa hvad der skal betales i Consumtion af hvad der formales; som er det samme, som forhen haver været paabudet, og bekiendt er. C. 5. Naar Møllerne ligge paa Kiøbstædernes Grund, skal Consumtion svares ogsaa af hvad Møllerne selv tilhører, og for dem formales.