JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1775-09-19
Kiød=Taxt: 3 Rd. 3 Mk. Oxe=Kiød de beste Stykker, saa og =Rd. =Mk. Brystet. 6 s. Pd. En heel Fierding = = = 5 s. Pd.
Københavns Adresseavis, 1775-09-19
Torve=Kiøb. = 5 s. Pd. Smaar=huggen Kiød. nde: Kalve=Kiød Bag=Fierdingen 8 s. Pd. 5 Mk. 8 s. = For=Fierdingen 7 s. Pd. 5 Mk. - s. Lammekjød det beste 5 s. ringere 4 s. Pd. 1 Mk. 8 s. Svine=Kiød færst. = 6 1/2 s. Pd. ing. Skinker og Ribbenbeen = 7 1/2 s. Pd. . Rd. =Mk. Mellem=Flesk, = Mk. 17 Mk. Ryg og Bov = = = = 6 1/2 ederværk. Frie=Slagterne skal sælge foranførste. ret = =Rd. =Mk. Slags Kiød, Pd. 1 s. ringere.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Med dette Blad udgaaer gratis et Qvartblad over Fra det Kongel. Christians=Pleyehuus.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Efterat de paatagne Leverantser af Lerreder og Dreyeler, næsten ere præsterede, bliver endnu for i Aar en Qvantitet af circa 20000 Alen Lerret, og noget Dreyel, det meste bleget, ved offentlig Auction til Lysthavere at bortsælge. Den egentlige Auctionsdag skal nærmere vorde bekiendtgjort, og man formoder, at den 18 October dertil kan bestemmes; imidlertid kan Varene fra October Maaneds Begyndelse af behagelig tages i Øyesyn i Stiftelsens Magazin. Fra en velgiørende Haand, men under befaling ey at nævnes, blev hidsendt en Gave af 80 Rdlr., bestemt til Uddeeling saaledes: at de Syge og Skrøbelige her i Stiftelsen skulde have 30 Rdlr., de flittigste Børn 20 Rdlr., og de Personer, som have Opsigt med Børnene og med Arbeydet, 3 Rdlr. - Af 582 Personer, som den Tid vare her i Stiftelsen, bekom 38 gamle Jnvalider og 32 gamle Soldaterkoner, der deels vare syge, deels ellers skrøbelige og affældige, hver 42 s. Af Børnene fik 77 Drenge og 103 Piger, hver, i Forhold med deres Flittighed og Duelighed fra 6 til 4 s. De 29 Personer, som daglig have den nøyere og nærmere Opsigt med Børnene og med Arbeyder, erholdt ligeledes, efter deres Tilsyns Vigtighed og Møysommelighed, enhver fra 4 Rdlr. til 26 s. Gavens Uddeeling begyndte den 4 September, og ligesom enhver, der nød sin Deel af samme, i ærbødig Taknemmelighed velsignede den unævnte Haand, fra hvilken Gaven kom, saa ihukom og enhver denne Dags særegne Vigtighed, med de tilføyede inderligste Ønsker, at den sildigste Slægt i Glæde og Lyksalighed maa høytideligholde hvert Aars 4 September. Kiøbenhavn. Det kongelige Christians=Pleyehuus, den 16 September 1775. pr. Hornbeks Auction, Fredagen den 22 September.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Efterretninger om Landhuusholdnings=Selskabet. i Helle 1775.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Overamtmand Jsenbart gav Selskabet den Efterretning, at Bønderne i Blender havde bragt 106 Morgenland udaf Fælledskabet, og deelt samme imellem sig. Hver Deel er indhegnet med en Grøvt, Dige og grøn Hekke. Til Jnteressenterne blev udbetalt den af Selskabet udlovede Præmie 212 Rdlr.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
En Bonde i Schwarme blev tilkiendt den bestemte Præmie af 10 Rdlr. for tolv Morgenland, som han har opbrudt af Heede, og gjort fuldkommen brugbart til Kornland. Sytten til atten Bønder i Amtet Gifhorn bleve tilkiendte hver en Præmie af 5 Rdlr., fordi de ved eget Tillæg har igien formeeret den 1765 og 1766 ved Qvægsygen meget formindskede Qvægstok, saa vidt som det udfordres.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
En Bonde i Sprengel, som har leveret den meeste Birkebark til den i Harborg anlagde Læderfabrik, blev udbetalt en Præmie af 2 Louisdorer.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Andreas Dehne i Hannover har indsendt nogle Prøver Tusch, som han selv har forfærdiget.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Professor Claproth i Gottingen har sendt Selskabet. Prøver af hvidt Papiir, som et gjort af trykt Papiir, hvoraf Bogtrykkersværten forhen var uddraget, Den Viineddike, som Apotheker Jordan i Weinstort, indsendte, tillige ved den udenlandske Cidereddike. Hr. Jordan giør den af indenlandske Producter, som han ikke nævner; men hvoraf der skal forefindes saa mange, at det hele Land kunde blive forsynet med Eddike derfra.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
En Prøve af Ciderviin var indsendt fra Hr. Reibenstein, hvilken han havde ladet presse af Æbler. Tilberedningsmaaden er bekiendtgjørt i det hannoverske Magazin. Maaskee den var for ung eller ikke got forvaret, efterdi den faldt alt for meget i det Syrlige.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Ritmester Müller i Willershausen gav Efterretning om Ciderviin og Eidereddike, som han havde gjort efter Forskrifter af Bøger. Eidervinen er for sin lislige Smage Skyld, som han forsikrer, givet Fortrin for god Fransk viin af Fruentimmer. Cidereddiken bliver saa skarp som Viinedike, saa at den til Brug i Kiøkkenet maa formildes med Vand; i Smagers Behagelighed overgaaer den Viin eddiken, naar den bliver presset af god reent Frugt. Han har anlagt en anseelig Plantage af Frugttræer, saa at han gode Aaringer vel haaber at presse 24 Oxhovder Viin og Eddike, og dog alligevel at beholde Frugt nok tilovers til andet Brug. Videre meldte han om de gjorte Forsøg med at koge Sirup af Gulerødder og røde Beder, efter Anviisning af det 75 Stykke det hannoverske Magazin 1773. Af begge Deele er Struppen lyttedes got. J Stedet for at lade Rødderne og Bederne rive, ere de blevne stødte; men har maattet koge længer, og derover udfordret meere Brænde. J Smagen har ingen Forskiel været. Den tilovers blevne Must er brugt til Qvægfoder.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Hr. Ritmesteren fortsætter Staldforringen med store Fordeele. Om de grønne Vandlindser (Andemad), som er skadelig i Fiskeparker, beretter han, at samme med Kuttkan giver Svinene iblant deres Foder. Man kan med le Umage trække samme til Strandbredden med Garn. Om Valmue=Olie anmærker han, at naar ingen egne Møllen dertil ere forhaanden, maa de sædvanlige omhyggelig renses. Dens Smag ligner da Provence Olie, og kan bruges til Sallat, Kager, Bagverk, Pandekager, og til at brænde. Den er ikke sovbringende, og gandske ustadelig Valmuskager giver et got født Foeder for afvandte Kale.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Adskillige Arter Tøyer, som ere forfærdigede i Baumgartens Fabrik i Hannover af Silke, der er avlet omkring Hannover, sit det fortiente bifald. Hr. Hansing i Harborg havde indsendt adskillige Slag. Tøyer, som fabriqveres der i Egnen, med det Ønske, at de maatte fordrive ligedanne udenlandske Vare. En Medlem leverede en Optegnelse om Sædekornet. Forandrings Nødvendighed og Nytte. Naar det paa Agrene voxne Korn stedse faaes igien, udarter Sæden paa mange Steder i Henseende til dens naturlige Godhed og Givlighed. J det Meklenborgske, hvor Agerdyrtninger drives allerfuldkomnest, har man gjort sig Sædekornet, Afvexling til en Lov Oeconomien. Forfatteren har 10 i slet og tør Jord for Helle ladet saae nogle Malter Rug fra den hamelste Egn, og af den beste her faldende Sandrug, i Egnen ved Hamme en. Uagtet Rugens den gang varende ringe Givtighed har han dog i Udtærskningen af den første, som af en fremmed Sæd, faaet en og tre fierdendeel Himler, men af den her værende Rug, ligesom sine Naboer, neppe 2 og 3 Mater af lige store Traver. Straaet har ogsaa været længer paa den første, og overhoved det Stykke Jord været rigeng dobbelt, meere indrentende ved lige Møye og Bekostning. Reen Sandrug faaet i sed Jord, har giver reen Rug igien; dog har den ved den første Hostilte antaget den nye Egns fuldstændige Art, Straaet har ogsaa været meget kortere. Overhoved synes den Regel at være vis, at man maatte tage al Sæd, endogsaa for den letteste Jord, fra de fedeste Egne.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Amtsfoged Milz i det Lauenborgiske, gav Selskabet den Efterretning: at han var kommen saa vidt med Høravlen, at han i en 6 Aars Tid havde avlet den lige saa fiin, som i Braband. Af det forrige Aars Hør har han ladet forfærdige et Stykke i Kammerdugs Fabriqven i Breslau, og indsendt en Prøve deraf til Beviis, at man efter anvendt Flid ogsaa her i Landet kunde avle, forarbeyde og spinde fiin Hør til Kammerdug, og deslige sine Vare. Hans i det hannoverske Magazin bekiendtgjorte Hørbryderi fandt bifald, Hokarbeydet gik hastigere for sig, Hør og Hamp bleve derved smidigere og beqvemmere til Spinding. Selskabet besluttede at oversende Hr. Amtsfogden en Medaille, Amtmand Plate gav Selskabet den Efterretning, at Gifhøre paa Steder, hvor der havde været ufrugtbare Sandhøye, vare i de nyere Tider blevne anlagte 12 Hauger for Zellerporten, og 69 Hauger for den brunsvigske Port Alle Slags Haugeverter kom meget got fort derudi. Hr. Amtmanden beskriver omstændelig, paa hvilken Maade den tørre Sand er bleven gjort frugtbar, hvorom hernæst i Selskabets Skrifter skal følge en udførlig Underretning.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Hr. Schmalfeldt meddeelte sine Erfaringer om HampensAvl og Tilberedelse. Denne Vext udfordrer en ikke alt for vaad og kold, heller ikke alt for tør og maver Jordbund, som maa være middelmaadig giødet med kort Hestemøg. Jordbund, hvorpaa det om Høsten tilforn har staaet Kartofler, holder man fordeelagtigst. Hampen kan i nogle Aar saaes paa det samme Stykke Land.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Apotheker Andre i Hannover indsendte polsk Havre, som havde baaret det 14de Korn; den var noget længer, end den her værende, og kunde maaskee med Nytte blive avlet i Hede=Egnene, men den udartede i tre Aar til grov Havre.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
En Medlem overleverede tartarisk eller siberisk Havre, som var bleven sendt fra Hr. v. Valtravers i London, og skulde udsaaes til Forsøg.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Regierings=Cancellist Ochsen i Hannover havde tilsendt Selskabet sit nyelig udgivne Postcharte, og tilligemed tilkiendegivet, at alle Materialier, som dertil vare blevne brugte, vare Landets Producter. Der er tilkiendt ham en Præmie. Hr. v. W. gav Efterretning om sine igientagne Forsøg, med indsøerrede Bidronninger. Af en Forsværm, som følgelig ikkun har havt en eeneste Dronning, der har været indfoerret, har ingen Stok avlet Pugel, omendskiønt andre Bier kunde gaae ind og ud til Dronningen. Om Høi sten har man jaget Bierne i en anden Kurv, og sat den at sit Fængsel befriede Dronning ind til dem. Følgen heraf var, at der kunde mærkes en anseelig Yngel i Vox kagerne. Af de forskjellige fremmede Sædearter, som ere blevne forsøgte af Selskabets Medlemmer, syntes siderisk Byg og Spelt at være de beste for de her værende Egne. Spel skulde endnu være meere indrentende end Hvede, ommeldte Byg gav et fiint got Meel. Johannis=ørnet stal være en Fordernet, som giver megen Mek. Lader man det blive madent, saa giver det en rig Høst. Selskabet vil forskrive noget deraf, og giøre Forsøg dermed. Ellers bliver vel Klever endnu stedse den beste Forderurt. Dog forhindrede den varme Hedegiød, ning, at det ikke kandleve agter i Hede Egne. Med Halm giødning af Noer lykkes den sammesteds meget got, naar Jordbunden ikke er kold, og alt for sandig og tør. De tre Præmier, som forrige Aars kommer vare udsatte for tre Kiøbmænd, der for de største Pengesummen, havde solgt Klæde og andre vævede uldene Tøyer af Landets Fabritter fra maaskee 1774 til Paaske 1775, bleve tilkiendte. Hr. Schlov, Kiøbmand i Hannover, havde afsat de fleste inden andske uldede Vare, og fik den første Præmie af 150 Rdlr. Hr. Jacobi, Kiøbmand sammesteds, havde næst ham taget de fleste vævede uldene Tøyer, af Landets Fabriker, og fik den anden Præmie af 100 Rdlr., og Hr. Kern, Kiøbmand i Uelzen, den tredie Præmie af 50 Rdr. Videre blev Jndholdet foredragen af et mærkværdig lidet Skrift fra en udenævnt Sweizer. Det indeholder følgende ved Forsøg stadfæstede Efterretning. Vinterfrug, terne, f. Ex. Rug fra hedde Egne, kunde ikke om Høsten saaes i koldere Lande, da de der ikke holde ud om Vinteren. Rug fra Sardinien, saaet i Schweitz om Høsten, forfryser sammesteds om Vinteren, derimod bærer den Frugt og bliver moden, naar den saaes om Foraaret. J den tredie Udsæd antager den Rugens Natur af den koldere Egn, maa udsaaes om Høsten, og holder ud om Vinteren. En Medlem af Selskabet har i forrige Høst saaet Hvede fra Cap, men den er forfrossen. Nogle Korn, som han endnu havde giemt, ere forplantede dette Foraar, og man venter Følgen deraf.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Amtskriver Brüel i Elbingerede har indsendt en Maskine, paa en let Maade at castrere Tyre, man holdt dog for, at Skieringen er bedre og sikrere end Knusningen hvilket denne Maskine bevirker.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
En Medlem af Selskabet roste den engelske Havre, at den her kom overordentlig godt fort; men den udartede efterhaanden igien, da man atter maatte fornye Sæden. J Selskabet blev anført, at ved nogle Hampekorn, som vare plantede ved Pferskentræer, bleve Myrerne afholdte derfra. Man havde sat nogle Hampekorn ved Siden af en Myretue, hvorpaa Myrerne havde forladt den. Ved Leylighed fremsatte man det Spørsmaal, om det maaskee ikke var bedre, i vaade koldgrundige Enge til Foer heller at saae Heyre end Havre, Af Erfarenhed vilde man allerede vide, at Sandkorn, som er voxet paa en varm Jordbund, kan ikke med Nytte saaes paa en meleret bedre Bund, det bliver smagt. Der blev foredragen en Ubenævnts Forslag, at indhøste reen Hvede uden Brand. Den Hvede, som ital saaes, buver i Forveien gjort vaad med det af ham foreskrevne Vand.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Ved dette Middel anførte man om en Landmand i det Hildesheimiske, at han med Nytte havde strøet varm Aftepaa den Hvede, som skulde faaes; ham var derved falden ind, om maaskee Askens Varme eller Hede afholdt Branden, og han havde ladet en Sæk Hvede blive saa heed i en Bagerovn, at han ikke kunde holde sin Haand i Hveden. Denne Hvede var bleven saaet, og havde givet den beste reneste Høst uden al Brand. Denne Maade har han siden vedbleven med stedse lige Udfald.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
En Ubenævnt foreslog et halvt Qvintin Rhaharbare imod Kalvenes hvide Durchiøb. Hr. Tegladmin strator Behm bruger en halv Pægel Brændeviin med pulveriseret ristet Brød derimod. Andre paastøde, at denne Sygdom kom deraf, naar Kalvene fik alt for hastigt og hyppige Melk at drikke, og at den kunde best forekommes formedelst Forsigtighed ved Drikningen.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Samme Ubenævnte foreslaaer, at forfærdige grønt Papiir for svage Øyne. Naar den grønne Farve kommen iblant Massen, forsvinder den, men han formoder, at den med Liim kunde blive sat fast paa Papiret. En Bonde i Hustadt blev tilkiendt den udlovede Præmie af 10 Rdlr., og desuden endda en Sølv Medaille, for 15 Morgen Land, som han havde opbrudt af den almindelige Hede, der vare blevne gjorte fuldkommen brugbare til Kornavl, uden at lade noget ligge af hans hidindtil dyrkede Jorder. En Bønde i Abbensen, som har plantet 100 Frugttræer, altsaa ikkun Halvparten af det af Selskabet fordrede Antal, blev bevilget den halve Præmie til 5 Rdlr. Af Priisspørsmaale og Præmier bleve følgende fremsatte: Til Beviis paa, hvor meget Selskabet er overbeviist om, at Kiøbmændene fornemmelig kunne bringe Landets Manufacturer i Opkomst, naar de tage deraf til Dedit, og hvor meget Selskabet ønsker, at Kiøbmændene maatte regne sig denne patriotiske Gierning til Ære, vil det endnu engang udsætte for den Kiøbmand, som fra Paaskee 1775 til Paa skee 1776 har taget og afsat for den største Pengesum Klæde og andre vævede uldene Tøyer af Landets Fabriker, en Præ me af 150 Rdlr.; og den Kiøbmand, som næst ham har afsat det meste af ovenmeldte Vare, 1000 Rdlr.; og den, som næst den anden har afsat det meste, 50 Rdlr. De, som Selskabet denne gang med besynderlig Fornøyelse har tilkiendt Præmierne, kunne ikkun da faae disse nu igien udsatte, naar de have taget og afsat dobbelt saa meget, som forrige gang af Landets Manufacturer.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
De tolv Jndvaanere i Amtet Lüchau, som uden Huusholdningens Afbræk, har solgt tre Stykker brugbart selv tillagt og opvoret Hornqvæg, skulle af Selskabet faae en Præmie hver fom Rdlr. De første tive contribuable Undersaatter i Amtet Lüchau, hvilke viser sig meest midkiere for at bringe deres formindskede Qvægstabel ved eget Tillæg til det Antal igien, som er fornødent til deres Gaardes Velstand, skulle faae hver fem Rdlr. De Jord=Vegge, som man giør i Sachsen, saa vel til Hægn, som ogsaa for at bygge heele Huse deraf, synes at mange Grunde at anprise sig, i det mindste der, hvor der findes saadan Jordbund, som er beqvem til deres Forfærdigelse. Al dyndagtig, lerig, eller anden feed Jord, som ikke indeholder over Halvparten Sand, kan bruges dertil; man finder altsaa det dertil Fornødne allerede paa Stedet, undtagen i Hede=Egnene. Naar de skulle være bestandige, settes de paa en Grundvold af Mark eller Brudstene, som ikkun mures med Leer omtrent en halv Alen høyt fra Jorden, og i øvrigt behøves intet andet, end Jord og Straa dertil. Da Bygningstømmer svares derved, og saadanne Vegge og Huse ere ikke saa meget udsatte for Ildsvaade; finder man for got, for dem, som først anlegge saadanne Jord Vegge til Hægn, for hver Rode en Præmie af een tredie Deel Rdlr., og for dem, som bygte de første Huse af saadanne Vegge, for hvert Huus en Præmie af tredive Rdlr. Der skal, om det bliver forlangt, forskrives en duelig Arbeyder dertil paa Selskabets Bekostning. Ligeledes ønsker man, at saadanne Huusholdere, som hidindtil har ladet deres Sædekorn komme fra andre Steder, ville give Selskabet Efterretning om det, som de har fundet got eller skadeligt derved. Man kiender et Sted, hvorSædebygget aarligen maae tages fra andre Steder, ifald Byghøsten ellers skal være givtig. Erfarenhed har lærdt, at det ikke er ligemeget, fra hvilket Sted man tager Sæde bygget. Man ønsker at finde de Regler og den Grund, hvorpaa det herved fornemmelig ankommer. Uden for Zelle er en Mark, i hvilken bestandig maae faaes fremmet Sæderug. Aarsagen er det meget Ukrud, som denne Mar frembringer, og der maae derfor stedse faaes renere Korn i den, end denne Mark frembringer, ellers qvæler til sidste Ukrudet Frugten. Til Slutning blev talet om Caffeens sterke Udbredelse, endogsaa iblant Bønder, og om den skadelige Følger, Nogle nærværende Læger forsikrede, at i sær visse Fruentimmerets Sygdomme, som ellers næsten ikkun har været gængse i Stæderne, bleve nu ogsaa hyppigere paa Landet, efterat Caffeen der var blevet indført. Ved denne Leylighed bleve tre Landsbyer roste, som havde gjort det til en Pligt for sig, ikke at lade Caffedrik opkomme iblant sig, og derhos bemerket, at alle de tre Byer vare i særdeles god Velstand, havde ikke en eneste Jndvaaner, som fik Almisse, og i ordentlige Aaringer blev ingen offentlige Afgivter skyldig. Nyt Forsøg med Biers Nedgravning.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
J Begyndelsen af November Maaned forgangen Aar har jeg gjort følgende Forsøg med Biers Nedgravning: Jeg lod giøre en Grav, to Alen dyb, i tør Sand paa en Høy som laae under Tag, for at være fuldkommen betrygget, at der intet Vand skulde trænge ind. J samme satte jeg to med Klæder ombundne og indsvøbte unge Sværme paa et under agt Brædt, og over hver Kurv lod jeg styrte et gammelt Fad, paa det af Kurvene kunde være tildektede for altiltrekkende Fugtighed af Sanden. Jeg lod derpaa kaste Graven til, og lod legge en stor Høb Sand oven paa den. Der var udvalgt saadant et Sted dertil, hvor alting Vinteren over blev roligt og stille, og de paa ingen Maade kunde foruroliges eller opvekkes i deres underjordiske Bolig. Den ene Sværm veyede ikke meere, end 15 1/2 Pund. Dens tre Kager Honning, som den endnu havde staaende, var i det høyeste ikkun tilstrekkelig til at underholde den udtil Januarii Maaned, ifald den skulde leve deraf. Den anden veyede 19 1/2 Pund. Denne skulde ogsaa i Kuben kunne have holdet det ud til i Martii Maaned. Ved Opgravningen den 23 Februarii (thi længer kunde jeg ikke overvinde min Nysgierrighed,) fandt jeg alting tørt og ubeskadiget. Der blev bantet paa begge, førend de bleve optagne, og man troede, endnu ved begge at fornemme deres Tilværelses sædvanlige Tone. Men da de vare bragte gandske op, fornam man, at den mindste lod ingen Lyd mere høre fra sig. Den blev aabnet, og Bierne sadde mestendeels døde i deres udtømmede Kamre, ligesom det pleyer at skee ved ihielsultene. Honningen var gandske optæret, og ikke det ringeste meere forhaanden. Man bragte dem i Stuen, og lod dem hele Natten staae ved den varme Kakkelovn, om de vilde leve op igien. Men de virkelig ihielsultene Bier oplever ikke igien, som de for nylig døde. Den anden Sværm levede endnu og var munter; men den veye de neppe 16 Pund. Det var altsaa klart, at den ikke have de ligget i Besvimmelse, men havde til ret nødtørftig. Dette Forsøg er mig tilstrekkeligt, at forene de forskiellige Meninger og Efterretninger og Biers Nedgravning. Det er rigtigt, at de holder sig Vinteren over, saavel under som over Jorden. Jeg tilstaaer ogsaa, at de kunne fortære noget mindre, da de befinder sig i en bestandig Hvile. Men at de under Jorden bestandig søver, eller ligger i en Besvimmelse og skulde slet intet fortære, det stadfæster dette Forsøg ikke for mig. Og derfor er det intet Under, at Følgen af Nedgravningen gandske forskiellig angives. Man har ey omhyggelig anmerket, i hvad for en Ti stand de ere blevne bragte under Jorden. Den ene har beholdt dem levende, fordi de endnu havde saa megen Forraad, som de behøvede. For den anden ere de døde, fordi de har maattet sulte ihiel. Naar man har veyet Kurven i Forveien, kan man ogsaa tilforladelig vide, om de har tæret, eller ligget i Besvimmelse. Ved det nærværende slette Bie=Aar har maaskee mangen en af Nød grebet til dette Middel. Jeg lader mig gjerne underrette om noget Bedre, og opfordrer alle dem, som vide at angive lykkeligere Forsøg, at lade mig vide, hvor jeg maaske derved har feylet, og gunstigst at meddele mig deres bedre Erfaringer.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Nyhedet. Kiøbenhavn. J Gaar indtog H. K. H. Prindsesse Charlotte Amalia Middagsmaaltid paa Charlottenlund, og derpaa begav Høystsamme sig her til Staden Klokken 6 i allerhøyeste Velgaaende.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Prædikanterne til Fredag og Løverdag. Frue Kirke, en Student, En Student.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Mr. Køhler, Nicolai Kirke, Mr. Thunboe for Dimis. Mr. Milling. Helliggeistes Kirke, Mr. Bladt. Mr. Worsøe. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Catechet Kuhlmann. Petri Kirke, Hr. Manthey. Christianshavns Kirke, Mr. Wulst. Friderichs tydske Kirke, Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Catechisation ved Hr. Chemnitz.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Handels=Beretninger. Kiøbenhavn. Jndkomne Skippere den 19 September, N. Just og P. Christensen fra Naskov med Hvede; S. Clausen fra Bandholm med dito; C. Ploug og H. Marcusen fra Faaborg med Rug og Fedevare; H. Madsen fra Sønderborg med Muur= og Tagstene; J. Erboe fra Sønderborg med Brænde; J. Otto fra Øerminde med dito J. Niemand og N. Dadh fra Ribnitz med dito; A. Cornelinsen fra Weyle med dito; C. Stadager fra Nykiøbing, og Stubbekiøbing med Rug, Havre og Fedevare; N. Mad. sen fra Nykiøbing med dito; O. Holm fra Stokholm med Tiære; N. Tingberg fra Svendborg og R. Madsen fra Nyborg med Frugt og Fedevare; J. Steen fra Barresiones og T. Gelton fra Atog med Steenkul; T. Brant fra Helgenhavn og A. Lafrenz fra Femern med Hvede og Byggryn.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Udgaaende Skippere den 15 September, P. Maag til Tronhiem; N. Rasmussen til Naskov; S. Rasmussen til Vordingborg; R. Christophersen til Nykiøbing; J. Lund til Lybek; A. Kaas til Anholt; J. Hansen til Dragøe; P. Hubsk til Cappel; S. Jensen, L. Andersen og P. Nielsen til Svendborg; P. Jørgensen til Bornholm; J. Didrichsen til Veyle; J. Schveder til Neuvarp; R. Jacobsen, og H. Holm til Sønderborg; M. Munk til Helsingøer, B. Hansen til Danzig; H. Bohn til Kønigsberg; H. Kruse. til Ekkernforde.
Københavns Adresseavis, 1775-09-20
Gaver fra Publico. Til Syge=Kassen. 4 Mk. til fire Nødlidende. 4 Rigsorter til fattige Syge. Til ser Syge og Sengeliggende gives 3 Mk. i JestNavn. 1 Rdlr. til Sygekassen fra H. C. Ei nogen Dag og Nat var til Hvori Gud salt i Slummer, Trøst dig min Ven, ifald du vil, Ved dette i din Kummer. Holck. Syge= og Sviisnings=Kassen. De indsendte Gavers Beløb til Syge i forrige Uge 2. Rdlr. Udgifterne derimod, som bleve omleveret til Syge og Sengeliggende, var 15 Rdlr. 2 Mk. 10 s. Spiisnings Cassens Behold i forrige Uge var 41 Rdlr. 3 Mk. 8 s., forøget med 10 Rdlr., der i alt giør 51 Rdlr. 3 Mk. 8 s., heraf udgaaer paa Løverdag Spiisnings=Sedler for 10 Rdlr. bliver i Behold til næste Uge 41 Rdlr. 3 Mk. 8 s. Holck.