JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-04-04
hujus her var ankommen, hafver vor Regiering 6. udaf Adel udskicket, Generalen for samme Flode at complementere, men de komme med saadant Giensvar igien tilbage, at Kongen aff Franckerige var ilde tilfreds fordi denne Regiering til egen Interesse sig for hans Fiender hafde erklæret, och tilladt, at Kongen aff Spanien denne Stads Protectoris Si Titul Titul sig at antage, til fordristede, at de formerede deres Galleyers Tal, samme med de Spanske at conjungere; De fire nybygde Galleyer at affvæbne sig gandske vegrede, den Spot, som den Franske Ambassadeurs Betiente beviiste, u-straffet lod hengaa, formedelst ond Handel, de Franske Undersaatter Commercierne forhindrede; Et Salt-Magazins til Savona Oprettelse forvegrede, och desslige meere. Hvorpaa Marggrefve de Seignelay dennem tilkienbegaff, at saa fremt vi icke formedelst fire Senatores ville bede hans Konge om Perdon, och lod den Spanske Protection fare, hvorpaa hand och inden 5. Timers Forløb maatte hafve Beskeden, skulle hand icke kunde forhindre, at jo denne gandske Stad bleff destrueret, och det gandske Land ruineret. Efter langt Raadslag, blef endeligen resolveret, intet Giensvar herpaa at gifve, saa at bemældte Franske, efter 5. Timers Forløb begyndte at kaste Jld ind i Staden, hvilcket giorde stor Skade paa Paladserne. Men Grefven aff Melgar, Guberneur i Meyland, begaff sig flux ad Tortona, och derfra med alle Generaler ad Alexandria, och skickede 4000. Mand her ind i Staden, och 200000. ad Sapona, hvilcke mand her med stor Glæde undfick, och dennem de fornemmeste Poster betroede. De Franske anstillede sig vel, ligesom de til Bisagne ville hente frisk Vand, men de blefve der i forhindrede, dog komme de i Land ved St. Peter d'Arena, hvorfra de nogle af vore Trouper tilbage drefve, men der 500. Spanier komme vore til Hielp, retererede sig de Franske, och lode mange Døde efter sig, iblant hvilcke var Mons. de la Motte, igien tilbage. Vore finge och mange fangne, iblant hvilcke var en Ridder aff Malta. Den Tid kunde mand fornemme, at de Franske hafde en anden Dessein for haande, end at hente Vand, eftersom de mange Storm-Stier och andre Instrumenter sig til at forgrafve, efterlode. De continuerede med deres Canoner, indtil den 22. huius, da gafve de et Tegn fra sig til Accord, och en Secretarium ud skickede, som bragte med sig it Skrift, hves Jndhold var, at de med stoer Fortred, ansaae, at Staden saaledis blef ruineret, i det at 6000. Bomber vare blefne indkaste, och at endnu 10000. stode i Beredskab, hvilcke icke skulle lade en Steen paa den anden i Staden, hvilcket mand endnu kunde forhindre, eftersom hand hafde Fuldmact, denne Respubliqve med sin Konge at accommodere. Hertugen lod hannem derpaa forstændige, at hand derudofver Raadet maatte lade tilsammenbringe, men Skaden var endnu icke saa stor, at hand Jndbyggerne nogen Fryet hafde indtaget, deres Frihed at forlade, och at
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-04-04
de icke haffde giffvet Kongen aff Franckerige nogen Aarsage, at de saaledis blefve tracterede. Om Natten ved Et slet, indskikkede Marggrefve de Signalay atter et Skrift, hvorudi hand tilkiende gaf, at hand hafde forstaaet, at hand Raadet, maatte tilsammenkalde, hvorudofver hand hannem efterfølgende Conditioner forrestillede; At de Kongen de fire nybygte Galleyer, iblant hvilcke to gandske vare udrustede, skulle overlefvere, 600000. Pund for de gjorde Omkostninger til Søes contant betale, de fire fornemmeste Senatorer til Kongen hen skicke, Saltets Passage igiennem Savona bevilge, och herpaa effterfølgende Morgen ved 10. slet skulle gifvis Beskeeden. Der det lidle Raad her over hafde været forsamlet hafver mand gifvet til Giensvar, at det var ingen Maneer for en Republiqve, Propositiones formedelst Bomber at antage, at mand hafve en god Fortrøstning paa Sagens Retfærdighed, och paa Jndbyggernes gode Mod och Mandig hed, och heller ville see Stadens ruin, end saadanne Postulata indgaa, protesterende for Gud och all Verden, at de her til ingen Aarsage hafde gifvet. Herpaa begyndte de Staden igien at beskyde, och med Jlds Jndkastelse u-afladeligen at angribe. Iblant Bomberne vare nogle udaff 400. Pund, och ere blefne kaste 1500. Skrid. Den 23. var noch Stilstand, saa at mand det ofver blefne Gods kunde bringe i Bevaring. De fleerste udaff Adel, Damer och Borgere hafver sig herfra ad Biergene retereret. Her imod kunde vore Støkker giøre de Franske liden Skade. Aff Leyeren for Gironne, den 25. Maji.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-04-04
Efterat alt var færdigt, Staden af angribe, skickede Marskall de Bellefonds en Trommeslager, samme at opfordre, och fornemme, om de Staden ville opgifve, eller icke, och at vinder och Jomfruer i midler Tid i Kircken skulle indsluttis, men der denne, efter en Times Stilstand kom tilbage igien, begyndte Fiendskabet igien, och Sff ii. blefve blefve gjorde fire Attaqver, nemlig aff Snaphanerne, det Bresteske Regimente, Dampier och Plemondt, den halfve Maane bleff aff Svitzerne och det Førstenbergeske Regimente angreben; De første komme med deres fulde Battallion i Staden men de blefve saaledis undfangede, at de med stor Forlissning sig maatte reterere. Der de andre 10 Regimenter deres Poster hafde indtaget, blefve de med Musqveter saa heftigen bevelkommede, at de deres Poster med stor Forliissning igien maatte forlade, och holder mand det derfor, at udaff det Førstenbergeske Regimente icke ere fleere end 200. Mand til ofvers, Øfverste Lieutenanten derfor er paa Bolvercket, blefven saaret och fangen. En Capitain gaff sig villigen, bemældte Øfverste-Lieutenant des bedre at hielpe til rette. Majoren aff dette Regimente, er dødeligen saaret, en Capitain och fom Fendricker døde. Vore hafde alt trængt sig ind i Staden, och hafde Soldaterne allerede taget 40. Heste, hvilke de dog alle igien maatte forlade. Det Piemonteske Regimente gick det icke bedre Øfverste Lieutenanten der ofver bleff saaret, en Capitain ihielslagen, och alle andre Ofver- och Under-Officerere saarede. Dessligeste er och det Dampereske Regimente vederfaret, och aff hans 3. Brødre, som vare Capitainer under hannem, er en død, de andre saarede: Denne Action varede ickun fem Timer, och bleff paa begge Sider saa skarpt fectet, at deslige fast neppeligen er skeet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-04-04
COPIA. Udaff et Mons. Marskal de Creqvi Bref af Leyeren forLuxenburg den 4. Junii. Fienden hafve vel den 1. hujus ska get Chamade, men eftersom Printzen aff Chimay intet hafde udrettet, end vort Forrehafvende at forvirre, hafver mand igien begynde at canonere, och indtil i Gaar-Morgens icke ophørt, da endeligen Guarnisonen anden gang slog Chamade, och bemældte Prins flux Conditionerne udskickede, hvor paa mand strax svarede. Endeligen, der, mand paa begge Sider om Capitulationen sig hafde foreenet, ere Articklerne i Morgens blefne underskrefne. Guarnisonen skal tilstundende Onsdag samme Stad udrømme, och den Kongelige Armee, efter Sædvane den indhænde. Først. Først skal Guarnisonen aff Staden uddrage med fuld Gevær, Bagage, brændende Lunte, Tromme-slag och to Støcker. Printzen aff Chi may hafve vel om fire Støcker och en Fyrmørser anholdet, men Marskal de Creqvi hafver hannem icke meere end to villet bevilge, och hannem den Frihed forholdet, hannem end to andre at forære, saa fremt Printzen dennem udaff hannem ville antage. 2. Den Kongelig Armeer skal Guarnisonen saa mange Vogne, som den behøver, och i Stæden at de med deres Folck iblant hin anden skulle uddrage, och det Franske overlefvere, om nogle der iblant skulle befindis, med ingen onde Ord skulle igientagis, er hannem tilsagt, at hand dennem paa Vogne, om hand ville, maatte for skicke, och skal ingen være tilladt, dennem at igiennem søge 3. Guar nisonen skal paa tilstundende Onssdag uddrage, och 100. Mand aff de ældste Regimenter ved 9. stet en Port indtage. 4. Guarnisonen skal ad Venlo och Roermond, Stæden for Bryssel, convoyeris hvorom Printzen de Chiman hafver ansøgt, och den første Dag icke reyse meere end tø Mile. 5. Armeen skal Guarnisonen, om fornøden befindis, med Brød och Kiød paa fem Dages Tid forsyne. Memoriale, hvilcket den Fransøske Amb. ssadeur General-Staterne. den 5. Junii hafver præsenteret. Den Kongelige Franske extraordinair Ambassadeur Grefve d'Avaux, efterat hand formedelst en Expresser hafver erfaret, at den Stad Lux uburg den 1 hujus er bragt under Hans Majest. Lydighed, hafver icke villet forbigaa, Hans Majest. Ordre at efterffve, och Staterne at tundgiøre, hvad hans Konges Forrehafvende er, efter denne Stads Erobring.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-04-04
Hans Majest. hafver Aarsage sig at for sickre, at efter all. Expedentier, hvilcke hand Staterne siden den 25. Aprilis hafver ladet forredrage, Freden med Spanien u-forsømt at slutte, eller i det ringeste Barrierne i Nederlandene at conservere, och imellem Hans Majestæt och Staterne en god Correspondence at mantenere, hvor paa de skulle hafve gifvet hanem Giensvar, och Hans Mintet, ville efterlade paa hans gode Jntention at tvile, men eftersom Staterne denne sidste, saa vel som den forbigangne Tid, fructelis hafver ladet forbigaa, och Hans Majest. hafver været forobligeret, sine Vaabens Gevalt at bruge, sig den Stad Luxenburg at bemæctige, da befinder hand sig nu i den Stand, at giøre ny och considerable Conqvester, och sine Prætensioner imod Spanien at udvide, foruden sig til de Offerter, som de den 29. Apri Aprilis gjorde, at forbinde. Saa hafver Hans Majestæt, icke diss mindre, til at lade see, at hand altid i den sincere Intention forblifver, Christenhedens allmindelige Brefve at befordre, formedelst allermueligste Middelers Forrestilling, at gifve dennem Ro, bemældte Ambassadeur anbefalet, Staterne at kundgiøre, at, uactet de store Avantager, hvilcke hand sig formedelst sine Vaabens Lycke maa forsickre, Hans Majestæt endnu 12. Dage vil obligeret forblifve, nemlig fra den Dag, da Luxenburg er ofvergangen, til de samme Offerter, som i det Memoriale, som den 29. Aprilis Staterne bleff ofverlefveret, och til alle Expedienter, hvilke i Conferentierne, som mand paa Memoralerne, formedelst Barriere nes Beholdning och Roen igien i Nederlandene at forskaffe, er blefvet forrebragt.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-04-04
Hans Majestæt er endnu, for saa meget villigere bevaagen, at giffve denne ny Prøfve udaff sin Moderation, som hand vel hafver glædet sig ved, den gode Jntention at secundere, som mestendeelen sit Fæderne-Lands Velfart, i lynderlighed den gandske Christenheds Ro i Almindelighed ynsker, och lader erkiende en Længsel och Attraa Freden igien at forskaffe, och en god Correspondence med Hans Majestæt at ved lige holde, saaledis, der Staterne skickede deres Trouper ad Flanderen, Hans Majestæt da var nød til at stille sig for sin Hofved-Armee, den retmæssige Satisfaction, som hannem tilkom at forfølge; Saa at den Efterretning som Hans Majestæt holt hafver, at Staterne hafver forhindret, at deres Trouper ingen Fiendskab imod hans hafver forøfvet, da er hand bevaagen, dennem til denne Consideration, den ne Tid, fra 12. Dages Respit at gifver Hans Majestæt forhaaber, at Staterne skulle derved finde deris Fordeel, enten at de samptlige med de Spaniske Ministris det ved Hans Majestæt hafver forrestillet, Tractaten underskrifver och slutter, paa den Condition, saa Hans Majestæt tilforne til Barriernes Conservation, och Roens i Nederlandene igien at forskaffe, hafver offereret, och at Staterne uforbigængeligen inden 12. Dages Forløb, sig skulle erklære; Eftersom Hans Majestæt begierer at vide, hvorledis hand sig med Staterne kand forholde, med Protestation, at saa fremt de bemældte Tid fructløs lader henløbe, inden noget posttive Giensvar at gifve, Hans Majestæt, for ingen Considerations Skyld vil lade opholde, och sine Demandes och Prætensioner her efter icke anderledis regulere, end efter den Success, som Gud det behager hans Retfærdige Vaaben at gifve. Hag den 5. Junii. Avaur.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-04-04
Advertissement. Christen Olsens Brøgger-Gaard paa Nørregade, med Udkiørsel til Fiolstrædet, med ald Brøger-Frihed oc Gaardens Pertinentier velbe bygt, nye Brøgers och Kar, Heste Mølle, Spring Vand, en Fruct- och Urte-Hafve i Gaarden, panelled och malede Stuer og Salle, Jern-Kackelofne, och alt hvis Nagelfast er som ey kand specificeris, skal auctioneris de sælges, Fredagen den 27. Junii førstkommende, alle Liebhabere til Efterretning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Kiøbenhafn. er er Hans Kongl. Majest. allernaadigst udstæde Bref, dateret den 17. Junii i Jetzeboe blefvet publiceret af efterfølgende Indhold, at eftersom allerhøystbemældte Kongl. Majest. allernaadigst hafver tilladt, at i een deel Gader her i Kiøbenhafn maa opsættis Huuse, af Bindings Verck, och paa det Jndbyggerne derved nogen sær Nytte och Fordeel hafve kunde, da hafver Hans Kongl. Majest. allernaadigst bevilget alle och een hver, som Huuse af Bindings Verck lader bygge i nogle af de Gader, hvor saadanne (No, 62. Huuse maa opsættes, och hvor ellers ingen Bygning tilforn hafver været, maa efter Proportion af saadan deris Bygning nyde efterskrefne Aars Frihed for Grundskat och Jndqvarteering; nemlig, paa et Huus af 24. Alen och derofver6. Aars: Fra 24. til 12. Alen och der under, tre Aars Frihed, &c.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Den Junii er CancelieRaad Friderich Mecklenborg ved Døden afgangen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Den 9. Junii ere XXXI. Studentere giorde til PhilosBaccalaurei. Den 11. dito ere efterfølgende blefne Philosophie Magistri, nemlig: Dn. Tit. Dn. Petrus Danielis Colerus, Ecclesiastes Regius, & in Arce Hifniensi Concionator. Canatus Landdorphius, Vice-Lector Ochinianus. Dn. Olaus Stormius, Pastor Ecclesiæ Crucis Bergensis, & Canonicus. Michael Leigh, Rector Scholæ cathedral. Stavangriensis, & Canonicus. Dn. Petrus Langius, Wilh. Fil. Ecclesiæ Soranæ Pastor. Dn. Nicolaus Museus, Diaconus Nidrosiensis, & Canonicus. Dn. Ivarus Erici Legangrius, Pastor Vigiensis, & Præposit, Sognensis. Dn. Janus 2 Möinken, Pastor Bodöensis, & Præposit. Saltensis. Dn. Severinus Joannis Borman, Pastor Lönburgensium, & Evagdensium, Præpositus Nomarchiæ Borealis. Dn. Petrus Nicolai Harbo, Pastor Sellöensis, & Præpositus Norfiordensis. Dn. Canutus Johannis Utrecht, Pastor Pomagriensis, & Drobyens. Dn. Petrus Frisius, Pastor Vindingensis in Fionia. Dn. Thomas Harderus, Pastor Eccler. Belgicæ in Amagr Ins. Dn. Wichmannus Hasebardus, Ol Fil. Pastor Tichoviensis, & Hornbeecensis. Dn. Johannes Joh Sidelmannus, Pastor Orthunganus, & Castrupensis. Dn. Torbernus Christophori LiddøePastor Herrestadensium. Dn. Johannes Severini Linnge, Eccles. Borse, & Beldringe, Pastor. Dn. Laurentius Greg. Vellejus, Pastor Eccl. Hammer & Lundby. Dn. Christianus Pauli Herslöf, Pastor Præstöensis, & Schivinge. Dn. Laurentius Joh. Hyllinge, Eccles. D. Virg. Metropolitanæ Commin. Dn. Oligerus Sever. Scandorphius, Pastor Snedstedensis in Cimbria. Dn. Canutus Johan Kylstrup, Vice Pastor Mandaliensis. Dn. Fridericus Söbötker, Pastor Syer burgensis. Dn. Michael Ibici Fastorpius, Eccles. Schibyensis Pastor. Dn. Janus Jacobi Damstromius, Pastor Eccles. Slangerup & Uelsöe. Dn. Johannes Johan. Feröensis, Pastor Æd. S. Sp. & Commin. templ. D. Olai, Helsingør. Claudius Mulenius Jo.Fil.Rector Schol. Nestved. &c. Christianus Kaalund, designat Pastor Voldersl. & Giørslöviensis. Erasmus Blad, antehac Rector Scholæ Eustadianæ. Petrus Høyelsinus, Rector Scholæ Neu burgensis. Johannes Erici Mandius Arteboe. Offo Schade, Dithlevii Friis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Den 18. Junii disputerede under Doct. Olao Borrichio Medic.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Philolog. Professore Reg & in Colleg. Consistoriali Assessore. Johan Johannes Justus Bøhme, Osterodensis Saro, de Mensium Defecta, och blef derefter creeret til Doctor i Lægt-Konsten. Den 6. 7. och 8. Junii hafver mand haft u-sædvanligt Storm och Uveir, hvilcket aff samme Søefarende Folck er holden for en Orcan, och berettis, at paa samme Tilet Engelsk Skib med et andet Skiberum skulle i Kattegattet med Top och Taul være siuncket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Sverrig. Til Stockholm er resolveret, ingen Tyfve her efter at lade ophenge men alle de, som hafve fortient Gallien, skulle deres Lifs-Tid arbeyde, i Tucthuset, hvorheldst mand nyligen Marmor-Steene, at arbeyde och at skære hafver anfanget. Til deres Forbrydelses Tegn skulle Tyfvene bære en Jern-Crone med en Bielde eller Klocke paa Hofvedet. De allerførste som med saadan Habit skulle beklædis, ere fire Fransoser.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Fra Linkiøbing hafver mand haft, at Hans Kongl. Majest. aff Sverig der did var kommen, til at mønstre de 2. Øst-Goteske Regimenter til Hests och Fods, hvert Regimente bestaaende udi 12. Compagnier, som vare udvalde friske och færdige Folck, och icke tilforne med saa store Heste och præctig Mundering forsynede. Hans Majest. mønstrede dennem meget skarpt, och hver Persons Nafn selff opskref; Saa snart et Compagnit var mønstret, blef det stillet at skyde til en Skive, saa vel med Pistoler som med Carbiner, saa mange som treffede Maalet (Krintzen eller det Sorte, paa Skiven) blef af Øfverste Lieut. for Drabanterne H. Spens for hver Skud en Ducat foræret. RELATION.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Om den store Jlde-Brand i den Stad Hamborg och adskillige Jld-Skader och andre tænckværdige Ting.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Til Demmin er den 23. Maj. ochsaa 42. Huse affbrændte. Af Hag skrifver mand den 23. May, at en Fiskers Qvinde af Maesland-Slues hafver fød 4. Børn, nemlig en Søn och 3. Døttre paa en Gang efter hin anden til Verden, och at den samme Qvinde 1. Maaneder tilforne allerede hafde fød 3. Børn. Tet i Fra Af Londen bleff skrefvet de dato den 12. Maji at i den Stad Kelsoofver 360. Huse vare affbrændte.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Til Metz ere den 12. Maji 60. Huse affbrændte, och vorder Skaden paa 3. Tønder Guld æstimeret, Den Stad Sorau (som aff Franckfurt ved Oderen den 2. Maj. forlyder) er gandske och aldeelis, Slottet undtaget, lagt i Aske, Den Stad Pettau (som af Lintz den 23. Maji skrifvis) er i lige maa Fra Zeitz, den 20. Junii mældis, at til Plauen i Vogtland et Barn for et half Aar siden er fød til Verden, hvilcket Barn bekom dagligen et Tegn paa Tungen som en Bog staf, hvorudofver Øfrigheden hafde forordnet, Bogstafvernes Forandring dagligen at antegnes om mand endeligen derudaf en Beldyning kunde giøre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Fra Venedien hafver mand de Dato, den 13. May, at til Tine i Archipelago blef seet en ny Stierne, hvilcken ofven til hafver tre heel røde Straaler, hvilcke ligesom en Kongelig Cronepræsenterede. Den 6. Junii ved 10. Klocke-slet hafver paa Dommen i Reval, ved en heftig Storm Vind været en stor Vaade-Jld, hvilcken hafver ædt saare vidt omkring sig, saa, at ved 6. Klocke-slet om Aftenen lidet eller intet meere hafver været at see, men altsammen affbrendt och lagt i Aske; Aff den skiønne Kircke er hvercken Sticke eller Stage bleven til ofvers, Klockerne ere alle forsmeltede, och Grafvene, at Ligene saa vel der udi, som i de murede Begrafvelser inckeligen ere forbrændte. Passagien eller Farten fra Dommen stod i fuld Flamme, saa at ingen kunde komme der igiennem: Folcket maatte see alt hvad de hafde udaff Jlden fortæris, och sig med Stricker och Taul need af Murene salvere: Her General Fersen hafver tillige med sin Kiereste och Børn maat giøre det samme, och hafver tillige med mange fornemme och formuende Folck saa som Lands Raad och Herre-Folck lidt stor Skade. Saa ere och mange Mennisker och skiønne Heste ynkeligen forbrændte. Staden begyndte det alt paa 44. eller 5. Stædet at brænde, bleff dog formedelst Guds synderlige Naade och allvorlig Flid igien dempet och udsluct, men paa Dommen var ingen Redning paa Færde; Den er nu aldeelis blefven til en Steenhod. Det var och er en saadan ynkelig Tilstand, hvilcken meere er at be jamte end at beskrifve. Ved denne Brand lider saa vel Staden som Landet en ubodelig Skade. Ofver 1000 Læster Korn tillige med mange skiønne ny Huse, Sølf och kostelige Smycker ere opbrændte. Den Skade vorder paa ofver 300000. Rixdal æstimeret. Dog er det Kon lige Slot, Stadtholderens Residence tillige med 3. Huse, nemlig Sal. Feldt-Marskal Fersens, Møllers aff Kurda, och Land-RaadEngdens. Engdens Huse paa Dom-Torfvet, formedelst Guds synderlige Naade, blefne reddede. Den 3. dito hafver ilige Maade til Riga i deres Lastadie och Forstad været en skreckelig Jldebrand. Den begyndtis om Morgenen tielig ved 3. Klocke slet, och varede indtil Kl. 9. saa at fast alle Polske Herrers och Tydske Kiøbmænds Logiamenter, tillige med nogle 100. andre gemeene Huuse och Vaaninger laa udi Aske, hvor fra Jlden er kommen, kand mand endnu icke vide. Branden, hvorved och var en haard Storm Vind, var saa stor, at end och Staden stod der ofver i stor Fare, och Gresset paa Voldene hafde alt begyndt at brænde, men som Vinden snart begyndte sig at forandre, bleff det kun alleeneste ved Forstaden, hvilcken er meget ynkelig tilred, och er der udaff intet andet at see end Skorsteene och bare Ofne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
Holland. Articklerne. imellem Kongen af Franckerige och General-Staterne.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
1. Næst Kongen aff Franckerige, forbinder sig Staterne all Flid och Middel at anvende, Spanien til den 20. Aarige Stilstands Acceptering at forskaffe, at i værende Tid ingen Hostilitæter fra ingen aff Siderne och ingenstæds forretagis, men alt ved den Nimvegske Fred skal forblifve, foruden hvadsomheldst i følgende Artickler vorder forandret.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1684-06-01
2. Franckerige beholder saa længe roeligen Luxenburg och des Prærostey, eller de 14. 15. Landsbyer dets Dependentz, Beaumont med de 3.4. Landsbyer, Bournet, Chimaymed sine 14. 15. Landsbyer. 3. Saasnart Spanien, nemlig inden 6. Ugers Forløb, den Fred vil ratificere, vil Frankerige Cortryck, Dixmuiden, men demanteleret, affstaa. 4. Franckerige vil och, alt hvad siden den 20. Augusti 1683. er indtaget, undtagen Luxenburg, och hvad mere i 2. Articul er stipuleret, affstaa, 5. Franckerige vil paa saadan Ratification, alle sine Trouper aff de Spanske Nederlande afføre, och skal Spanien være tilforbunden, ingenhaande Fiendskab at ientere. 6. Skulle sig ofver de Stæder som en hver Deel tilhører, nogen Misforstand forregifve, skal Engeland samme decidere, dog skal efter 2. Maaneders Forløb intet Parthie meere derudi, høris. høris. 7. Contributionerne skal hafve deres Fortgang, indtil Ratificationen vorder udvexlet, dog skal mand Executionen 3. Maaneders Tid paa god Borgen differere, och dersom nogen Misforstand der iblant skulle foraarsagis, skal Engeland være Arbiter. 8. Franckerige vil alle Hostilitæter i Nederlandene forhindre, dersom Spanien vil giøre det samme, och ere Staternes Folck til desslige forbundne. 9. Dersom Spanien samme Articul ikke inden 6. Uger ratificerer, skulle alle Staternes Folck avoceris, och Holland hvercken directe eller indirecte Spanien assistee, saa længe Krigen varer, hvercken imod Franckerige eller dens Allierede, Franckerige forbinder sig och de Spanske Nederlande endnu i 20. Aar icke at molestere, dersom Spanien sligt och efterlader, men Franckerige vil i alle andre Pareer, aff Verden, Spanien bekrige.