Berlingske Tidende, 1791-12-23
Efter disse følge 2 lange Breve af 21de Junii og 14de Julii fra Præsidenten og Raadet i Madrag til Directeurerne for det Ostindiske Compagnie. Den væsentlige Jndhold af samme er følgende: "Allerede den 9de Majiskrev Greven, som den 3die var brækket op fra det erobrede Bangalore, at han fandt Landet langt slettere og meere øde, end han havde troet, hans Qvæg havde paa Marchen lidt meget, og blot Tropper, nes Jver havde sat ham i Stand til at rykke videre frem, saasom de fleste af hans Munitionsvogne vare blevne trukne næsten allene af Soldaterne. Den 15de Maji tilfugtede har sig en Seier, som var saa meget dismere ærefuld, da han maatte forcere den paa Høiene stærk forskandsede Fiende. Den 21de Maji besluttede Greven, formedelst Mangel paa Fourage, Proviant og Forspændsqvæg, at marchere tilbagetil Bangalore. Den stærke Regn var bleven dødelig for hans Qvæg, og Cavariflodens stærke Stigen havde gjort hans Forening med General Abererombie umuelig, Provianten for Menneskene blev og meere sielden, og da Risen biev i Seringapatnam betalt til saa høie Priser, at har maatte være bange for, at hans egne Oxedrivere skulde vist bestiæle Sækkene, og sælge Risen til Fienden, saa maatte han lade den Tanke, at angribe Seringapatnam, fare, og tiltraade den 26de Maji Tilbagemarchen til Banggjøre, efterat han foriveien havde gjort General Abercrombies Tilbagemarch til Periapatam sikker. Præsidenten og Raadet i Madras anvendte alle sine Kræfter paa, at understøtte Greven, skaffede ham i en Hast 1787 Forspænde= og 347. Lastdrageroxer til Amboor, og lovede ham, at skaffe tilveie i en Tid af 6 til 8 Uger 6000 Forspænds= og 20000 Lastdrageroxer. Jmidlertid vare begge de marattiske Armeer under Commando af Hurry Punt og Pursuram Bow, som Greven troede at være 1500 Engelske Mile borte fra sig, den 26de Maji komne ham uformodentlig ganske nær. Adskillige Breve, som Marattecheserne havde skrevet ham til og ladet ham vide at de nærmede sig, vare ikke komne ham tilhaande, og han fik først ved dem selv deres Ankomst at vide; thi ellers havde han forsattet en ganske anden Operationsplan, naar han 8 til 10 Dage tidligere havde vidst, af Foreningen med 2 saadanne mægtige Korpser. Hovederne for Maratterne harde vel faaet at vide, at Greven havde opsat Beleringen af Seringapatnam, dog vilde de derfor ikke rykke tilbage til deres Grændser, men besluttede videre at understøtte Greven endog i Regntiden, at harcelere Tippo, og afskiære ham Tilførselen. Tillige lovede de ham Understøttelse af Oxen og Korn. Greven indsaae vel, at de for det første kunde understøtte ham med Oxer, men deres Løfte om Korn vilde han ikke ganske slaae sin Liid til, da der ikke herskede iblandt dem Autoritæt og Subordination nok, til fast at kunne bestemme Tilførselen. Desuden skulde han derved i en lang Tid og paa en bedrøvelig Maade være bleven afhængende af Marattechefen Buzer, han skulde have maattet betale den leverte Proviant til meget høie Priser, og desuden været udsat ganske for Mangel, i Fald Tilførselen udeblev. Jmidlertid var det for Greven en saa meget vigtig Sag, at have 30000 Mand marattisk Cavallerie i Nærværelsen af Tippos Hovedstad, at han troede i ethvert Tilfælde at maatte ove det, og aftalte med Marattecheferne Troppebevægelserne, saasnart Purstram Bows Tilførsel tillod saadant. Den 6te Junii gjorde Greven derfor en meget forsigtig Marck. til Nagamungalum, hvortil og begge Marattecorpserne skulde marchere. Tippo blev med sin hele Armee ved Seringaratnam, og man vidste ikke, om han vilde beslutte sig til, at byde den Engelskmarattiske Armee Spidsen eller forsøge et Jndfald i de sydlige Provindser. Greven skrev imidlertid til Præsidenten og Raadet i Madras, og bad indstændig at sende sig Oxer, Korn, Arrak og Telte, alt til Amboor, raadede og til, at belave sig paa det Tilfælde, at Krigen kunde komme til at vare længere, end man i Begyndelsen troede, eftersom Tippo, uagtet al hans yttrede Kiærlighed til Fred, neppe torde forstaae sig til de forlangte Opofringer. Har skrev tillige, at han meget og hastig trængte til Penge, og det 30 til 40 Lacks, i det mindste til Prorien for Armeent Regntiden, og til Feltequipage, General Abercrombies Corps uberegnet. Han foreslog, at man skulde hellere holde nogle af de til China sendende Penge tilbage; men dette var ikke nødvendigt, og Skatten i Madras var tilstrækkelig til at bestride alle Grevens Fordringer. Den allierte Nizams Arme havde den 17de April erobret Fortet Copoole. Under 14de Junii meldte Greven Raadet i Madras: "An Tippo gjorde saadanne Bevægelser, som lode formode, at han vilde giøre sig al muelig Umage for, at afskiøre os Tilførselen og en Armees Eqvipering, af hvilken han havde en saa væsentlig Ulykke at frygte for, og da Tippo nu i de 4 første Maaneder kunde være ubekymret for sin Hovedstad, saa vilde han og giøre en hurtig March til Onssore, og derfra kunne brække ind i Barampaul og Carnatick, hvorfor Raadet i Madras maatte tage sig i Agt, forstærke Garnisonen i Arnee, og forsyne Vellore og Ambore med mere Munition. - Under 25de Junii melder han, at han med Maratternes Samtykke har gjort en Bevægelse til det stærke Klippefort Severndray, for om mueligt at erobre det; at han har aftalt den tilkommende Operationsplan med Marattechefferne, og at disse havde lovet, at ikke skille sig fra ham, førend Krigen var bragt til en anstændig Slutning; men at han havde lovet dem et anseeligt Laan, og at Raader maatte tage af de til China bestemte Skibe for 12 Lacks Sølv, og i en Hast lade deraf mynte Rup pier. Raadet svarede, at de 12 Lacks skulde til enhver Tiid være tilrede. En Fouragering, som Raadet ved Capitain Read har foranstaltet i Gebetet af Mysere, har bragt tilbage 1952 ubelæssede Oxer, 14567 Faar og 100 Heste, og 9000 Laad Korn have Maratterne skaffet tilveie. En meget lykkelig Omstændighed, da Armeen i Slutningen af Junii Maaned begyndte at lide Mangel paa alle Sorter Levnetsmidler. Raadets Skat i Madras indeholdte den 4de Julii 11 83889 Stiernpegoder, derhos havde det rigtig betalt alle fra Leiren paa det trukne Vexler, saavelsom Militair= og Civiletaten i Madras, og Bekostningerne for Armeen i Reg tiden, tilligemed dens nye Equipering var i Beredskab. Saavidt Præsidentens og Raadets Beretninger. De nyeste Breve fra Grev Cornvallis gaae til 2den Julii, og ere daterte fra Leiren i Soleur, tæt ved Bangatore. Han melder, at han for det første vilde beskjæftige det talrige malegitiske Cavallerie med, at opdrive det meget Korn, som var forstukket for Tippo, at ville lade sine Syge blive i Bangalone, og derpaa søge at erobre Onsøre, samt tage saadan en Stilling, hvorved han kunde afskiøre Tippo fra alle mod Den gaaende nordlige Hovedpasser. Til Slutning beder han om Qvag, Korn, Oxedrivere og 6 Lack. General Abererombies Corps var i Midten af Junii ankommet i Egnen af Tellicher. Hans Folk havde lidt meget af Regnen, og han havde mange Syge. For at bringe Soldaterne under Tag, maatte han i en Hast opføre Bygninger, og besørgede, at Officererne af den Aarsag vel kunde forblive under Teltene i Regntiden. - Disse ere altsaa de længe forventede Official=Beretninger om et Felttog, som uagtet alle Erobringer og Seiervindinger, maae regnes iblandt de mielingede, som har kostet forskrækkelige Summer, mange Mennesker og Skyds, og ved hvilket man synes, at have gjort en sikrere Regning paa den uvisse Erobring af Seringapatnam, end paa den aldeles undeblivelige Regntid.