JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Den 1ste October afseilede M. Michelsen af og til Arendal med Korn og Fedevare. D. P. Bakker af og til Ebeltoft med Stykgods. J. C. Houmark af Lemvig til Colding med Ballast. Den 2den indkom C. F. Sand af Aalborg fra Kjøbenhavn med Salt, Tjære og Stykgods. - Afseilet J. Olsen af og til Kragerøe med Korn og Fedevare. S. Gundersen af og til Østerriisøer med Korn og Fedevare. A. C. Libroth af Aalborg til Kjøbenhavn med saltede Sild og Kridt. A. Thorsen, af og til Tønsberg med Korn og Fedevare.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Vinden. Den 30te September. V. S. V.; den 1ste October, V. S. V.; den 2den, V.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Aalborg Torvepriser, den 4de October Lammekjød, 5 s.; Oxekjød, 5 a 6 s.; HerregaardsSmør, 20 sk.; Bønder=Smør, 14 s. pr. Pund. - Nye Rug, 2 Mk. 10 s.; Kartofler 8 s. Skjeppen. - Slagtede Gjæs, 3 a 4 Mk. Stk. - Æg, 15 sk.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Aalborg Kirker. Attende Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Fru Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Ved Tallotteriets 1168de Trækning i Altona udkom: No. 37. 59. 74. 40. 26.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Bekjendtgjørelser. Efter næsten 1 Aars Svaghed og 15 Ugers haarde Lidelser, af Brystsvaghed, behagede det den gode Gud, i Dag at bortkalde til et bedre Liv, fra mig og 2de umyndige Stedbørn, min retskafne kjære Kone, Maren Pedersdatter Hassing i sit Alders 50de Aar og vort Ægteskabs 7de Aar. Hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres for fraværende Familie og Venner. Aalborg den 2den October 1828. Søren Mølgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Til Efterretning bekjendtgjøres: at min Hauge ikke i Aar, som forhen, kan afbenyttes af dem som gaae til, eller komme fra, Kattesunds Eng og Kiær, og for ret eftertrykkelig at see mig befriet for denne Passage, tilføies: at jeg (ligesom en vis høibaarn Frue) holder en Slubbert, der har Ordre at begegne enhver Uvedkommende paa det groveste. Aalborg den 4de October 1828. Schou, Toldbetjent.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Politie=Bekjendtgjørelse. De ved Placaten af 29de October 1824 befalede Tegn for løsgaaende Hunde, meddeles eller ombyttes paa mit Contoir, fra i Dag af til Maanedens Udgang, med den fastsatte Betaling 1 Rbd. Sølv. Efter den Tid ville Eierne til de Hunde, der paa Gaden antræffes uden at bære det befalede Tegn, blive anseete efter bemeldte Placats 3die 9, med Mulct fra 1 til 3 Rbd. Sølv, som i Gjentagelses-Tilfælde fordobles. Aalborg Politiekammer, den 3die October 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Det corresponderende Publicum i Aalborg og Omegn gjøres herved opmærksom paa: 1) At Jndleveringstiden ved Brevposten de 5 forestaaende Postdage, nemlig: Tirsdagene den 16de, 23de, 30te September, 7de og 14de October er indtil Kl. 3. Eftermiddag, istedet for hidtil Kl. 4.¬
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
2) At Vintertouren med Pakkeposten tager sin Begyndelse næstkommende 6te October, og som Følge heraf, modtages Pakkepostsager fra fornævnte Tid hver Mandag indtil Kl. 4 Eftermiddag. 3) At Vintertouren med Brevposten tager sin Begyndelse næstkommende 16de October, fra hvilken Tid Brevene modtages Mandag og Torsdag fra Kl. 4 Eftermiddag til Kl. 8 Aften. Aalborg Postcontoir den 12te September 1828. Sørensen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
For en dygtig Kalkbrænder, som med gode Attester beviser sin Duelighed i dette Fag, anvises Employ paa gode Vilkaar Aalborg den 3die October 1828. Jos. Nielsen. Finest poleret Jagtkrudt samt middelfiin Dito og Kanon krudt saavelsom Patent-Hagel af alle faaes hos A. Hassing, paa Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Hvor en Dreng, der har Lyst til at lære Bager=Professionen, strax kan blive antagen, anviser Stifts-Bogtrykkeri En brugt Vindovn paa 2 Etager og en Grubekjedel, paa omtrent en Tønde Rum, ønskes til Kiøbs. Bogtrykkeriet opgiver Liebhaberen. Georgin Bomuld og Bomuldslysegarn, kan igjen faaes til nedsatte Priser hos B. H. Cohn. Hvor 2 a 300 Rbd. Sdlr. kan erholdes til Laans mod antagelig Sikkerhed, anviser Procurator Dannisøe.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Hos Undertegnede kan bekommes meget gode Huusholdnings-Kartofler, og naar der tages flere Tønder paa Stedet, a 3 Mk. pr. Tønde. J. Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Skipper Nicolai Nissen afseiler med det allerførste til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen. Nylig har forladt Pressen i Randers: Nordlyset, Et Maanedsskrift af S. S. Blicher og J. M. Elmenhoff September=Hæftet 1828. Indhold: Hvo har Ret. - Den døve Mand og den blinde Kone. (Original Fortælling.) - Den Blonde fra Namur. Af H. Zschokke. Den svenske Major. (Original Fortælling.) - Søren Aabye. - Lars paa Jorden. - Naturhistorisk Mærkværdighed, ved Hertugdømmet Modena. - Vulkanen Macaluba. - Svalen. Hver Maaned udkommer et Hæfte af i det mindste 6 til Ark, som af Subscribenterne betales med 3 Rbmk. paa Trykpapiir. 3 Hæfter udgjøre et Bind og for længere Tid er Subscriptionen ikke forpligtende. Enkelte Hæfter sælges ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Man tegner sig i Hovedstadens og Provindsernes bekjendte Boglader. Skriftet faaes hos Hr. Boghandler Rottbøll, Sadolin, hvor ogsaa Subscription modtages.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
De af denne Byes Jndvaanere, som ikke endnu have betalt deres Skatter for 3die og 4de Qvartal d. A., advares herved om at indbetale samme til Skatteindcassator Lütken snarest mueligt; da der ellers bliver indhentet Approbation til deres Jnddrivelse ved Udvantning. Aalborg Raadstue den 2den October 1828. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Jhvorvel jeg alt under 1ste August d. A., med en i Aalborg Stiftstidende og Adresse-Avis J 133 indført Bebjendtgjørelse, har indkaldt min fra Bord og Seng separerede Mand, Skomagersvend Anders Severin Pedersen, (hvis Opholdsted har været mig ubekjendt siden han for 3 1/2 Aar drog her fra Byen) til enten her at møde, for at modtage den befalede Mægling inden jeg indgiver allerunderdanigst Ansøgning om vort Ægteskabs aldeles Ophævelse, eller at underrette mig om hans Ophaldsted, for at saadan Mægling der kan prøves, saa har jeg dog endnu intet seet eller hørt fra ham, der kan give mig mindste Oplysning om hvor han er at finde.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
J det jeg nu herved gjentager fornævnte min Jndkaldelse og Opfordring til bemeldte Anders Severin Pedersen, tilføies: at hvis han ikke inden 4re Uger fra Dato enten møder her i berørte Øiemed eller giver mig den forlangte Underretning om hans Opholdsted, anseer jeg ham aldeles enig i den attraaede endelige Skilsmisse. Bæbye den 2den October 18 Auctioner.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Tirsdagen den 14de dennes om Formiddagen Kl. 10, bliver i Bogtrykker Roes Gaard i Møllergaden, afholdt offentlig Auction over Baronesse Moltkes Stervboes der befindende Meubler og Effecter m.v., bestaaende iblandt andet af: Divan- og Spilleborde, Sengesteder, Sengeklæder, Speile, Vindues=Gardiner, en Deel Kjøkkentøi, noget Sølvtøi, Glas og Thetøi, en Deel Bøger, Sophaer og Stole, en Deel Linned, Gangklæder og Damepynt, samt nogle Fjer, Duun og Krølhaar, saa og nogle Favne skaaret og hugget Bøgebrænde: thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 30te October 1823. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Det Smaaehandler Niels Jensen Trangets Stervboe tilhørende Sted, No. 406 Litr. B., paa Hjørnet af Algaden og Brødregyden, opraabes til Bortsalg ved 3de Auctioner, der saaledes afholdes: 1ste Auction den 11te October næstkommende 2den - - 18de - 3die - - 25de hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Stadens Raadstue, men 3die Auction i Stedet selv, efter Conditioner som forinden ere til Eftersyn paa Cancellieraad, Raadmand Wølfferdts Contoir, naar 3die Auction er afholdt, continueres med Auction over Boets Løsøre og Effecter, bestaaende iblandt andet af Borde, Stole, Bænke, Sengesteder, Sengeklæder, et 24 Timers Stueuhr og en Deel Kjøkkentøi m. m. thi ville de Lysthavende behage at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg, den 3die October 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Løverdagen den 11te Dennes, om Formiddagen Kl. 10, bliver udi den Kjøbmand Nicolai Edinger Kraghs Stervboetilhørende Deel af Gaarden No. 56 paa Vestergade, afholdte 4de Auction over bemeldte Eiendom, hvorved Samme absolut og uden flere Auctioners Afholdelse, ønskes bortsolgt: thi indbydes Liebhabere, at indfinde sig ovenmeldte Tid og Sted. Aalborg den 4de October 1828. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Tirsdagen den 21de October førstkommende, Middag Kl. 12, foretages offentlig Auction over en Deel, hos nogle Beboere, Kjer Herred for resterende Kongelige Skatter og offentlige Afgivter udpantet Gods, bestaaende af Heste, Tyre, Stude, Køer og Qvier, Faar og Lam, Grise, 20 Tønder Kartofler, med mere. Paa Auctionsstedet hos Sognefoged Peder Jensen i Østerhalve, blive Conditionerne, hvoriblandt: at Betalingen erlægges ved Hammerslag, Liebhaberne bekjendtgjorte. Kjer og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 30te September 1828. Lange.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-04
Tirsdagen den 21de October næstkommende, Kl. 9 Formiddag, foretages offentlig Auction hos Sognefoged Peder Jensen i Østerhalne, Vadum Sogn, over en Deel, hos nogle af dette Sogns Beboere for resterende Afgivter til Skolevæsenet, udvantet Løsøre, nemlig: Køer, Qvier, Stude, Faar, Lam og nogle Gaardsredskaber m. m., imod contant Betaling. Lysthavende indbydes. Kjer og Hvetboe Herreders Contoir paa Woerberggaard, den 1ste October 1828.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Grækenland. Det meldes fra Agina, at Præsidenten har taget Arbeiderne i Øiesyn, ved en Bygning, hvis Bestemmelse er at optage og tjene til Opdragelses-Anstalt for ikke mindre end 600 fattige Børn.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Den 7de September vendte den engelske Lord Over kommissair efter en Tour paa et Dampskib fra Zantigjen tilbage til Corfu. Eduard Codrington affærdigede efter sin Tilbagekomst fra Alexandrien Fregatten Dryad, til Patras, med en Skrivelse til Jbrahim Pascha fra hans Fader og en Jndbydelse, at vende tilbage til Navarin til en Conferents med Admiralen. Den russiske Grev Bulgari, bestemt til Agent ved den græske Regjering, er ankommen til Grækenland, ledsaget af den keiserlige russiske Hofraad Grev Panin og den russiske Fændrik Sassanoff.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Fra Zante meldes ogsaa den franske Expeditions Ankomst til Grækenland aldeles overeensstemmende med Beretningen i vort sidste Blad. Jbrahim Pascha skal have forladt Patras, formodentlig efter Codringtons Jndbydelse, for at vende tilbage til de messeniske Fæstninger, paa hvilken Marsch hans Tropper opførte sig aldeles fredelig og betale punktlig alle Fornødenheder.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Et Skib, som den 10de September indtraf i Triest fra Corfu, beretter, at Navarin formelig er taget i Besiddelse af de franske Tropper.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Neapel, den 5te September. En Escadre af den kongelige Marine indtraf den 22de August for Sørøverstaden Tripolis. Chefens Underhandlinger med Beyen førte til intet Resultat, men endte med Consulens Afreise og et formeligt BrudDen tripolitanske Flaade, bestaaende af 1 Brigantine, 3 Goeletter, 1 Polaker, 4 Gallioner og 11 Kanonbaade formerede en Linie, understøttet af en Deel ældre og nyere Batterier. Desuagtet begyndte Neapolitanerne Jlden mod Fæstningen, men den stormende Søe afbrød, af og til denne Operation, som imidlertid med visse Mellemrum fortsattes til den 27de og 28de, da ikke ubetydelige Beskadigelser nødte Escadren til at afbryde Kampen.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
England.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Jmedens man i Wien venter den unge Dronnning af Portugals Komme, bereder Værelser for hende i Hertugen af Reichstads Hotel, og sender hende Cavalerer imøde til Genua, befinder hun sig allerede paa engelsk Grund, hvor hun er modtaget med al den Pomp og de Ceremonier, som tilkomme hendes Rang. Hun ankom til Falmouth paa den brasilianske Fregat Jmperatriz efter en Fart af 19 Dage fra Gibraltar. Det synes, som hendes følge har næret nogen Tvivl om, hvorledes man, i England vilde modtage hende, hvorfor Fregatten ikke udstak den kongelige Fane forinden den var saluteret med en Konge-Salut fra alle Forter og Skibe, som Tegn paa, at den brittiske Regjering var findet at modtage hendes Majestæt som Dronning.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Som det hedder, skal hun for det første beboe en Baronets Sir Charles Lemons Landsæde. Hun skal have nogen Lighed med den afdøde Prindsesse Charlotte, af England, da hun var paa hendes Alder Den ophøiede Fyrstinde, saaledes udtrykker Bladet, Coureren sig, søger Beskyttelse ved vor Strandbred, med de stærkeste Fordringer til en Nation af frie Mænd: først som Fruentimmer og Barn, for det andet fordi hun er berøvet sin uomtvistelige Eiendom, for det 3die, som Nedstammende fra en Kongestamme, hvis Værdighed og hvis Bedste fra Arilds Tid er bleven befordret ved den inderligste Forbindelse med Storbrittannien.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Allg. Zeit, indeholder følgende Skrivelse fra London, Man vil vide, at Forholdene mellem det franske og vort Cabinet for Øieblikket ikke meere have den enige Caracteer, som hidtil. At de franske Ministre ikke allene ved Forsikkringer holde sig ved Tractaten af 6te Juli, men endogsaa udføre den efter dens Aand og med Vaabenmagt ville befrie Morea fra yderligere Ødelæggelser, behager ikke vore Ministre, som høre til den Skole af Statsmænd, som hellere ville forsvare Par gas Overgivelse end Grækenlands Befrielse. De synes bedre om en Coalition for Sultanen end om at gjenoprette Freden i hiint Land. Vore Tories holde en Forbindelse med de frie Stater for farlig: Grev Abberdeen har engang offentlig yttret Misnøie med, at Tractaten af 6te Juli er bleven indgaaet. Nu skal det Onde hemmes ved Underhandlinger, men vore udenlandske Anliggender ledes for Tiden paa en saa vaklende og ubestemt Maade, at man deraf kun kan love sig lidet. Man vil undgaae et afgiørende Sprog, imedens de 2 andre mæglende Magter skride til afgjørende Handlinger, og dette, fordi man i sit Jndvortes helder til et andet Partie. Derved geraader man stedse i nye Vanskeligheder og Modsigelser med sig selv.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Rusland. Efter en officiel Kundgjørelse paa Børsen i Amsterdam giør Ruslands Keiser ved Bankørerne Hope & Comp. et Laan paa 18 Millioner hollandske Gylden, imod 5 pC. aarlig Rente og Tilbagebetaling i 37 Aar. Laanet deles i 3 Klasser, enhver til 6 Millioner. Den første Klasse udbetales strax af Udlaanerne, de to næste først efter nærmere Forlangende af det russiske Finants ministerium.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Om den nuværende Tilstand af Grækernes Anliggender. En Undersøgelse af det Spørgsmaal, hvorledes kan Englands, Ruslands og Frankrigs Mellemkomst være virksom og frembringe. gavnlige Følger for dette Folk og hele Europa? (Sluttet, see J 148.) Disse Hindringer for enhver god Marine eller Militairorganisation maa nu betragtes som uovervindelige. De ere Formen af en Caracteer egne, der befæster sig med Tiden og ikke kan forandres. Det vilde være forgjeves at søge at modificere voxne Menneskers Vaner; en heel Slægt maa forsvinde førend den græske Nation vil være istand til at følge de europæiske Regjeringers Gang; maatte man dog være overbevist om denne Sandhed. Det er ikke muligt, at danne af Grækerne regulaire Troppecorps, det være nu til Statens Forsvar mod en udvortes Fjende, eller for at hævde Øvrighedens Myndighed indvortes. Dette Land kan ikke levere uden Partigængere, ingen Soldater, og endog Kjærnen af dets Matroser, er, i den Blottelses og Forladtheds Tilstand, hvori de ere bragte, hidtil let henfaldet til Sørøvervaner. Man sammenligne ikke engang de græske irregulaire Tropper med de asiatiske Magters og russiske, mindst med de sidste, alle sammensatte af Mennesker, hvis jevne og milde Sæder i Fredstider gjøre den Regjering Ære, under hvilken de leve. Grækeren har endnu intet Begreb om den paa Lovenes Beskyttelse grundede Lykke; men han har en medfødt Drift og Trang dertil, og han føler, at han ikke kan undvære Støtten af en Magt, der styres, af Viisdom og Retfærdighed, som det ofte af Folkehoden udstødte og af Jagttageren bemærkede Skrig: RAAl All. (en Høvding og Retfærdigheden) beviser. Denne Jagttagelse er aldeles ikke undgaaet de Statsmænd, der styre de tre store Magters Mellemkomst, men det er at befrygte, at gamle Vaner og nye Exempler ville ved denne Leilighed vildede en velgjørende Politik, som synes oprigtigen at sysselsætte sig med et Folks Tarv, som den vil befrie for Underkueres Aag.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Den franske Expedition til Grækenland. Ved denne Expedition er en almindelig Begeistring, opvakt over hele Frankrig. J Paris kiger man daglig efter Vinden for at udregne, hvor snart Flaaden, kan ankomme til Hellas Kyster. Mon denne Enthuussiasme er allene grundet i Jnteressen for Grækernes Frelse, eller mon den ikke udspringer af en dybere Aarsag? At det franske Folk ahner, at Expeditionen har ikke blot til Formaal at fordrive Tyrkerne fra Grækenland, men et langt større, endskjøndt endnu ikke opklaret politisk Formaal, kan man ikke undres over, thi hvilken upartisk Tilskuer af denne mærkværdige Begivenhed, maa ikke formode det samme, thi hvorledes kan man troe, at den franske Regiering vilde afsende 30000 Mand paa et fjernt Søetog, som er forbundet med uhyre Omkostninger, uden en stor politisk Hensigt. At et saa kostbart Tog ikke skulde have andet Formaal, end at jage nogle af Sult og Sygdomme, svækkede Troppekorps fra et Land, som de dog snart alligevel maa forlade; eller for at demonstrere for Portens Øine, at de allierede Magter have i Sinde at overholde Traktaten af 6te Juli. Hvorfor skulde Frankrig paatage sig det allene? At den skulde have til Formaal at observere Krigens Begivenheder i Tyrkiet og sætte en Grændse for dens alt for stærke Udbredelse, er heller ikke sandsynligt. Dertil vilde 30000 Mand være en altfor svag Dæmning. Men hvad skulde da ved være denne Expeditions hemmelige Formaal, Man kan kun formode og gjætte.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Keiseren af Rusland har erklæret, at hans Formaal ved denne Krig er ikke at gjøre Erobringer. Men denne Erklæring kan kun antages at gielde for Europa, men ikke for Asien. Den europæske Ligevægt kunde blive forstyrret, naar Rusland gjorde Erobringer i det europæiske Tyrkie, men den kan aldrig have til Formaal at standse Udvidelsen af Ruslands Magt i Asien, som de europæiske Magter ei heller kunne forhindre. Man har derfor Grund til at antage, at dersom det tyrkiske Rige skulde gaae under, saa kunde et græsk Keiserdømme blive oprettet i det europæiske Tyrkie, og maaskee Moldau, Wallakiet og Servien med Bos. nien og Dalmatien blive fra det særskilte Statslegemer eller tjene til Ombytninger, men at ingen af disse Lande ville komme til at staae under Ruslands umiddelbare Herredømme eller tjene til at forøge dets Magt. Anderledes er det beskaffent med det asiatiske Tyrkie. Naar Porten ikke formaaer at erstatte Rusland sine Krigsomkostninger med Penge saa kunde de der erstattes med Lande, og en Garantie for den russiske Handel kan ligesaa godt opstilles fra den asiatiske som fra den europæiske Side af Bosphorus og Dardanellerne. Gaaer det osmanniske Rige under i Krigens Storm, saa kunde der aabnes Sultanen en hæderlig Udvei ved at tilbyde ham, at oprette Chalifattet paany i Bagdad og at gjøre denne Stad til den tyrkiske Regjerings Sæde. Naar saaledes den politiske Ligevægt i Europa ikke blev forstyrret og Fredens Vedligeholdelse mellem de europæiske Magter blev sikkret, saa vilde Politikens Skueplads blive forflyttet til Asien. En Krafts fortsatte Udvidelse er en Naturlov. Hvor glædeligt, naar Rusland havde fattet den Beslutning blot at henvende sin Kjæmpekraft paa Asien og at ville blive Kulturens Skaber i denne store Verdensdeel. Enhver politisk Udvikling trænger imidlertid til en Vogter. For Storbrittannien er denne Bevogtning af den yderste Fornødenhed, da det har paa de indiske Halver sine kostbareste Skatte at bevogte. Men fra hvilket Standpunkt lader denne Bevogtning sig bedre foretage end fra Nilens Bredder og det røde Havs Kyster, hvorfra en europæisk Armee, som blev organiseret og vedligeholdt i Ægypten, kunde i 3 Uger overskibes paa en Dampskibsflaade, eller naar Passaten blæser paa almindelige Skibe til Bombay. Hvilken herlig militair Position er ikke det frugtbare Misraim (Ægyptens ældste Navn). Det er en naturlig ubetvingelig Fæstning for enhver europæisk Nation, som engang tager det i Besiddelse og lægger Kulturens Haand derpaa. Storbrittannien vilde ved dette Lands Erhvervelse, formedelst dets fortrinlige Handelsbeliggenhed, finde en rigelig Erstatning og Sikkerhed mod enhver anden mulig politisk Udvikling i Asien.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Ved Politikens forestaaende Udviklinger paa Asiens Skueplads, kunde det ikke være vanskeligt for det nærliggende Østerrige og for Preussen at erholde de nødvendige Recompensationer til den europæiske Ligevægts Vedligeholdelse, hvor saameget vil blive at fordeele og ombytte. Men skulde det fjerne Frankrig udelukkes derfra, og kunde det forblive en udeeltagende Tilskuer ved saa store politiske Omvæltninger, Og hvorledes kunde dets Passivitet derved tilveiebringes uden ved at tillade det, ligeledes at forplante sin Politik til Asien og at optræde der som den anden politiske Vogter. Frankrig trænger desuden ved Tabet af sine Kolonier til nye, for at give sin Handel et friere Spillerum og forskaffe sin Overbefolkning Afløb. Men hvor kunde en saadan Recompensation tilbydes den i Lille-Asiens Kyster ere høist indbydende, men de kunde saa let komme i Conslict med Ruslands Jnteresse, og Frankrig har ingen Adkomst til at giøre Fordring, paa dem. Men der gives et andet Land i Asien, hvortil det besidder en historisk Adkomst; et Land, hvis hellige Navn giør det til den hæderfuldeste at alle Acqvisitioner, som Frankrigs Konge selv ved sin Titel opfordres til at tage i Besiddelse; et Land, hvorved Frankrig forblev en passende Mellemmagt imellem den russiske og den brittiske Politik i Asien; Kongeriget Jerusalem, som engang indbefattede Palastina og Syrien, hvilket den franske Hertug, Gottfried af Bouillon stiftede i Aaret 1099, førend Tyrkerne toge disse Lande i Besiddelse, og som endtes under en anden fransk Fyrste, Guldo af Lusignan i Aaret 1187, skjøndt Europæernes Herredømme i Palæstina gik først aldeles til Grunde i Aaret 1291, og hvorved Rettigheden til Palæstina blev overdraget til den franske Prinds Carl af Anjou; Grevskabet Anjon kom i Aaret 1328 med alle dets Prætensioner under Philip VI Valos til den franske Krone.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Hvad om Frankrig nu, i Tilfælde af det osmanniske Riges Undergang, reklamerede sin Ret til Kongeriget Jerusalem, og beredte sig dertil ved at bringe sin Armee paa Halvveien derhen og besætte Grækenland imidlertid som Underpant? Begivenhedernes Gang vil snart lære os, om denne Gisning er grundet eller ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Blandinger. Da de forenede Nordamerikanske Stater tiltraadte Besiddelsen af Louisiana i Aaret 1803, var Folkeantallet i Staden Ny-Orleans 8000, Negere iberegnede. 1829 indeholdt den omtrent 40000 Mennesker. Man tæller henved 6000 Huse. Staden har en saare fordeelagtig Handelsbeliggenhed, og da den staaer i Forbindelse med Sydvestens Stater ved Floderne Missisippi, Ohio o. fl., hvilke alle ere seilbare for Dampskibe paa 300 Td., er i Nærheden af den mexikanske Havbugt, og hele Sydamerika, maa den vorde et Centralpunkt for Verdens Handel. Siddons har i sit Skrift om de forenede Stater givet interessante Beretninger om Staden.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
J Juni, Juli og August har det ikke regnet i Omegnen. J Kirkestaten skal være anrettet megen Skade ved Skovbrand. Efter en fra Araberne hidrørende Skik, antænde Spanierne først den Landstrækning, de ville opdyrke. Derved opkom nylig en betydelig Skovbrand i Nærheden af Gibraltar, hvorved flere Mennesker, som beboede Hytter inde i Skoven, omkom i Luerne, da de ikke fik Tid til at flygte.
Aalborg Stiftstidende, 1828-10-06
Fra Nederlandene klages over forskjellige Digebrud, som i denne Tid der have fundet Sted.