Berlingske Tidende, 1769-03-01
S. D. Under sidstl. 29de Julii haver Hs. K. Majest. i Naade behaget, til Secrete Utskottet at oversende Sit og Rigets Krigs=Collegii, samt Rigets Stænders Manufactur=Comtoirs Beretninger af 9de og 28de Febr., angaaende den, for indeværende Aar, med vedkommende Klædes Fabriqueurer betingede visse Priis paa Klæde og Bay for Armeen; tilligemed en af det K. Krigs=Collegio i Besynderlighed under 8de Julii gjorte underd. Forestilling, angaaende Nødvendigheden udi at foranstalte ny Beklædning for nogle inddeelte Regimenter. - Angaaende den første Post, da har Secrete Utskottet allerede, i Anledning af hvad Hs. K. Msts. naadige Secrete=Proposition indeholder, forehaft uden Overveielse, angaaende Maaden til at forsyne Armeen med Klæde, Bay, og andre Monderings=Sorter, samt hvad Forandring derudinden maatte være fornøden; og ville vel Rigets Stænder, i Anledning af Secrete Utskottets denne Materie meddeelte Betænkende, siden indkomme med deres underdanige Eragtning derom. - " Jmidlertid maa vel med Jndkiøbene fortfares efter forrige Sædvane, og da det K. Krigs=Collegium samt Manufactur Comtoiret, dem det er anbetroet aarligen at betinge Priserne paa Klæd og Bay, befindes derved, for indeværende Aars Leverance, at have til Kronens Beste udrettet alt hvad dem har paa ligget; saa har ey heller Secrete Utskottet for sin Deel haft noget at erindre ved den Priis, som de i Underd. have opgivet." - Hvad dernest den anden Post angaaer da, efterdi Secrete Urskottet af ovenmeldte det K. Krigs=Collegiunderdanige Skrivelse har befundet, i hvad Tilstand de inddeelte Jnfanterie-Regimenter i Henseende til Beklædningen befinde sig, samt at udi indeværende Aars Stat kunne være Formue til ny Mondering for 5 saadanne Regimenter, saa har ey heller Secrete Utskottet fundet noget i Underdanighed at erindre derved, om Hs. K. M. ville i Naade behage at tilstæde bemeldte Collegium, at giøre Anstalt dertil, og efter Haanden af Stats Comtoiret at requirere de i bemeldte Stat deres anslagne Midler. S. . J Anledning af de Besværinger, som adskillige Vice-Herredshøvding Hillman Toresons Creditorer have ført over Hs. K. Msts. naadige Resolution af 28de Martii sidstl., angaaende deres Ansøgning om, at erholde deres Betaling af en Fordring, som bemeldte Vice Herredshørding har i Holland, haver Secrete Utskottet erkyndiget sig om denne Sags Beskaffenhed, og befundet, at Aar 169. blev et Svensk Skib, kaldet St. Philip, opbragt af en Kaperne Cornelius Vlaminck og Jacob Martins tilhørende Holl. Fregat: Aaret derefter have de Herrer General=Stater dømt, at samme Skib skulle tilbage leveres den Svenske Eier, Scharenborg, Formedelst en paakommen Tvist imellem Eieren og Kaperen, om enten Skibet eller behørig Quittering først skulle udleveres, har Sagen derefter standset indtil Aar 1723, da ny Erindringer bleve gjorte: Men, efterat Vice-Herredshøvding Hillman Toreson havde tilhandlet sig denne Fordring, har han Aar 1762 begivet sig til Holland, for at inddrive bemeldte Fordrings Summa, hvorpaa formeldes at være faldet saadan Resolution: At saasom Hillman Toreson ikke skal have beviist sin Paastand lovlig, og ey heller anviist de Personer, af hvilke den æskede Erstatning burte erlegges, saa kunne ikke for Tiden gives nogen befaling om en saadan Erstatning; men Hillman Toreson blev henviist til den sædvanlige Rettergang, med Frihed, at begynde sin Tiltale hvor og imod hvem han maatte finde det tienligt, samt med Løfte om al forderlig Rettens Bistand, til hans Fordrings Erlangelse. – Saasom da denne Sag saaledes angaaer de Svenske Undersaatteres Befordring til deres Ret i fremmede Lande, og her forekomme adskillige Omstændigheder, hvilke, naar de paa behørigt Sted vorde yderligere forebragte, torde formodentlig virke den Forandring i ovenmeldte Resolution, at derved forebygges alt Tab for HillmanToresen saavelsom hans Creditorer; helst da Sagen længe siden ved de Herrer General-Staters Dom er afgjort, og man af Amsterdammer Courant No. 64 for indeværende Aar finder Anledning til at troe, at Kaperen Cornelius Vlaminks Arvinger skulle ikke være vanskelige at finde; thi har Secrete Ulskottet, udi Skrivelse til Hs. K. M. i Underdskyndet til saadanne i denne Sag tienlige Midler, at Hill man Toresens Fordring maa til hans Fordeel vorde sluttet, og hans Creditorer for deres ham forstrakte Penge-Summer fornøyede, med hvad mere, som til deres Sikkerhed herud inden kan tiene. S. D. Af Jndkjøbs Deputationen for Fæstnings Bygningerne, dens indkomne Rigsdags Beretning, og af hvad mere, som desuden er vorden anført, angaaende det ved Christianstad anlagte Teglværk og den Understyttelse som dets Eyere, Kiøbmand Fischerstrøm, til dets Vedligeholdelse Tid efter anden har nydt har Secrete Utskottet befundet, hvorledes bemeldte Fischerstrøm fra Begyndelsen af har anlagt dette Teglværk til Fæstnings=Bygningens Brug, samt, til Haandlangeres a. Underholdning, indløst 3de Kronens Kronens Gaarde (Rusthal, i Harløf, med det Vilkor, Følge Contracten, til samme Bygning aarlig at afsætte 600000 Muursteen imod reede Betaling. - Saasom han ikke siden nød denne Contract got af, af den Aarsag at da de Pommerske Krigs=Uroligheder begyndte, har Fæstnings: Bygningen for det meste standset, af Mangel paa Formue, og Tegel=Leverancerne følgelig ophørt, saa har han Aar 1760, til Værkets Vedligeholdelse og Drift, faaet 27000 Daler Silsmt. til Laans udi Rigets Stænders Bank, imod Pandt i 1800000 Muursteen; hvilket Laan, med paaløbne Renter, Fæstnings Bygnings=Cassen dog Aar 1761 betalte med 27387 Daler 21 Øre, og lagte end videre dertil den Sum 10418 Daler 11 Øre, tils. 37806 Daler, hvorved den saaledes fuldkommen indløste bemeldte Pandt, og Fæstnings: Bygningen bekom en anseelig og endnu beholden Forraad af 1573375 Muursteen, undtagen hvad som siden for Cassens eller Kronens Regning er solgt nemlig til den Sum 6067 Daler Silst. - Men, et terat dette Laan saaledes var afbetalt, har Fischerstrøm Aar 1763, i Anledning af videre angiven Gield for Teglværket, erholdet et nyt Laan paa 27000 Daler Silsmt., udi 5 den K. Stats Comtoirs Obligationer, hver paa 5400 Dalere, hvilken Sum skulle efter Haanden og i 5 Aars Tid betales af Fæstnings=Bygnings Midlerne; hvorimod han, til Kronens Sikkerhed, overdrog Eiendoms Retten udi Værket til Fæstnings: Bygningen, dog med det Vilkor, at han selv skulle frit bestyre Værket, og betale Laanet med Tegel=Leverancer, da for hver Leverance skulle ham gotgiøres en tredie Part af Værdien udi Laanet, men de 2/3 Parter med red Penge; samt at han, naar Laanet med Renten paa denne Maade var betalt, da igien skulle tiltræde ovenmeldte imidlertid afstaaede Eiendoms Ret. (Fortsættelsen følger.