Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-10-26
Jndenlandske Efterretninger. Den roeskildske Stænderforsamling. Andet Møde. Adressediscussionen. (Sluttet.) Den kgl. Commissarius: Jeg veed ikke, om den Omstændighed, at jeg, for at møde de bemærkninger, som den høitagtede Præsident fandt sig foranlediget til at fremføre, har maattet indlade mig paa de Angreb, som man har gjort paa mine Foredrag under Adressediscussionen i den viborgske Forsamling, kunde berettige den ærede Deputered til, paa en Tid, da Spørgsmaalet om en Adresses Jnddegivelse ikke her er under Discussion, at fornye disse Angreb. Men uden nærmere herpaa at indlade mig, skal jeg kun bemærke, at det er en stor Misforstaaelse, naar den Deputerede troer, at det af mig er indrømmet, at de Anker over Kongens Foranstaltninger, som man anseer for grundede, kunne rettes imod Kongens Raadgivere; jeg har kun omtalt, hvor urigtigt det vilde være, om Kongens Raadgivere vilde indskyde sig under Kongen, saafremt de selv ansaae Bebreidelserne for grundede. Jøvrigt vil jeg ventelig under de senere Discussioner faae Leilighed til, nærmere at prøve den forunderlige Theori, som man nu opstiller, hvorefter man skulde være beføiet til, at tilsidesætte de Hensyn, som man er pligtig at lagttage ved at omtale Kongens Handlinger, naar man, uagtet disse Handlinger umiddelbart træde frem som udgaaede fra Kongen, paaskyder, at de kun have deres Grund i slette Raad. Naar den Deputerede mener, at dersom det er uden Hjemmel i Frdn. af 1834, at Adresser behandles uden Jagttagelse af de Former, som ere foreskrevne for Propositioner, burde jeg som Commissarius ikke forhen have indvilliget heri, da troer jeg, at det ved de Discussioner, som ved foregaaende Stænderforsamlinger have fundet Sted, er gjort klart, at der er Forskiel imellem saadanne Addresser, som de, der forhen ere blevne indgivne af Stænderne, og en Adresse, som den, der indgik fra den sidste jydske Forsamling, eller overhovedet Adresser, som gaae ud paa, at faae Anker eller Petitioner, der behøve nøie Prøvelse, paa en løselig Maade anbragte. Dersom jeg iøvrigt har feilet ved at concedere Noget, som ikke var stemmende med Anordningerne, saa er det alene Kongen, som jeg derfor har at staae til Ansvar. Præsidenten: For mit eget Vedkommende har jeg kun en enkelt bemærkning at tilføie med Hensyn til hvad der af den kgl. Commissarius er blevet erindret. Han har nemlig bemærket, at ogsaa jeg i den Henseende skulde have afveget fra den hidtil brugte Fremgangsmaade, at jeg har ladet Forslaget opslaae paa Tavlen. Dette kan jeg ikke indrømme. Under Adressediscussionen i den sidste viborgske Forsamling blev det nemlig af Præsidenten udtrykkeligt bemærket: "Jeg har netop af den Grund opslaaet Forslaget paa Tavlen, for at Jntet skulde være til Hinder for, at det, hvis det gjordes fornødent, i alle Henseender kunde underkastes den for private Propositioner sædvanlige Behandling." Præsidenten hist har altsaa netop fulgt den samme Fremgangsmaade som jeg, idet han har ladet Forslaget opslaae paa Tavlen, uden at det Dagen iforveien har været Forsamlingen bekjendt. Dersom forøvrigt Jngen i Forsamlingen har noget Videre at erindre - hvortil jeg ikke antager, at der er nogen Anledning, da der her kun er Spørgsmaal og Tidsfølgen, - vil der være at gaae over til Dagens Orden. Kun maa jeg tilføie, at, da jeg neppe feiler i at antage, at de fleste Medlemmer af Forsamlingen have staaet i den Formening, at der idag skulde begyndes med Adressediscussionerne, og at der derfor ikke blandt dem har fundet nogen Overveielse Sted om, hvorledes Comiteerne i Anledning af de kgl. Lovudkast, der nu ville blive fremlagte, skulde sammensættes, saa vil det vel være rettest, at udsætte Afstemningen i denne Henseende til imorgen. Den kgl. Commissarius, Uagtet Sagen. om Adressen fra den høitagtede Præsidents Side er sluttet, maa jeg dog endnu tillade mig, i Anledning af det af ham sidst Yttrede, at bemærke, at jeg aldeles ikke har overseet, at den Fremgangsmaade, som han har brugt, er lige med den, som blev fulgt i den Viborgske Forsamling; jeg gjorde kun opmærksom paa, at den var afvigende fra den Fremgangsmaade, som han selv forhen har brugt. Udentvivl har ogsaa Præsidenten i den Viborgske Forsamling følt, at der kunde være Spørgsmaal, om der ikke ved denne Leilighed burde iagttages en anden Fremgangsmaade end den sædvanlige. Raadmand Hansen. Det turde maaskee ogsaa blot endnu være mig som Proponent tilladt at bemærke, at jeg ikke vilde have forsømt, allerede igaar at indlevere Forslaget, naar jeg ikke havde staaet i den Formening, at der vilde blive fulgt den samme Fremgangsmaade, som hidtil har været brugt, og jeg holder mig overbeviist om, at der i den foreslaaede Adresse ikke vil indflyde Andet end saadanne loyale Følelser, at i den Henseende Jntet kunde være til Hinder for at anvende den tidligere fulgte Fremgangsmaade; men idet jeg er enig i, hvad Præsidenten har udtalt, erkjender jeg tilfulde, at, efter de Forskrifter, som indeholdes i Frd. 15de Mai 1834, ogsaa jeg beredvillig maa underkaste mig den Fremgangsmaade, som den kgl. Commissarius har forlangt. Den kgl. Commissarius begyndte derpaa med at fremlægge tolv kgl. Lovforslag.