Den Vest-Sjællandske Avis, 1828-01-15
Den Vest-Siællandske Avis, er 1 1 Ra Ugeblad. Slagelse. den andske Historie. uden- og inden tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 14de Aarg. Tirsdagen den 15. Januar 1828. No. 5. med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Blik i Aaret 1828. Tilbageblik i Aaret 1827. (Forts.) Sagnet fortalte fordum her i Norden, at naar Odin vilde kaste et Blik ud over Jorden, saa be streg han sit høie Slot Lidskialf og saae derfra udover den; Forestillingen opstod i en Tidsalder. da Jordens Figur endnu var ubekiendt. Men vil man i vore Dage kaste et politisk Blik ud over vor Klode, saa maae Storbritannien være vort Lidskialf, denne opstaaende Jordryg af Havets Skiød, hvorfra Culturen udbredes og Magten udstrækkes til Jordens fierneste Egne. Storbrittannien er derfor Middelpunktet for Menneskelivets Virksomhed og for Politiken; – hvor mange store politiske Skabelser ere ikke fremgangne af dets møderlige Skiød, Men hvordan bliver tilsidst den Moders Skjebne, som udtømmer sin Kraft paa at skiænke andre Væsner Livet? Vi have nyelig gjort os bekiendt med tre at dets Børn, som det har undfanget i den nye Verden, hvorledes forholde de sig. De foreenede Stater have naaet Myndighedens Alder, og sætte sig op imod Møderen; Canada er halvvoxen og begynder allerede at blive trodsig, som de nyeste Beretninger og Repræsentanternes Huus Uenighed med Statholderen udvise, og Vestindien denne Trælunge, som det har undfanget med det sorte Afrika, uleiliger det medsine Klager - Og har det vel meere Glæde af sine Børn i Afrika selv endskiøndt det i Sierra Leona skulde have frembragt et Friheds Barn, hvormeget har det ikke anvendet paa denne Colonie og nu nøder dog Climatet og Nabonationernes Røveraand det til at forlægge den til Øen Fernand deel Po i Guinea Bugten; hvormange Establissementer har det ikke eiet paa Kysterne af denne Bugt, men de uophørlige Krige med de Assiantes tvinger det til at opgive dem. Hvad er det for et Land dette Afrika, Vilde Dyr, brændende Heede, usunde Dunster, barbariske Mennesker fierne al Europæisk Cultur fra det; det synes kun skabt for en egen Menneskerace, den sorte, og at denne kun vil lade sig benytte af Culturen som Trældyr. Haytis Exempel vidner kun lidet mod denne alle Tiders Erfaring; den ligger under et andet Clima, Mulatterne eller den med Europæisk Blod blandede Negerrace har stor Jndflydelse paa det, ogsaa maae man tilstaae, at man kiender kun lidet til dets sande indvortes Beskaffenhed. England er lysten efter Afrikas Naturrigdomme; men de ere Skatte, som bevogtes af en Drage, hvilken fortærer alle Personer, som ville nærme sig til dem, nu gaaer Rygtet, at den modige og heldige Reisende, Clapperton er død paa sin Reise i det indre af Afrika, efterat de fleste af hans Medreisende vare døde i Forveien. Selv fra det sydlige Afrika, hvor Climatet er kjoligere, hvortil Negerracen ikke naaer, hvor England besidder en meere for sin Beliggenhed end for sin Rigdom vigtig Colonie, har det kun havt Bekymringer først af Coloniens Misfornøielse med sin Gouverneur Lord Sommerset; og nu ganske ny lig fordi en vild og menneskeædende Stamme, 20,000 Mand stærk har kastet sig paa Coloniens østlige Naboer Kafferne, saa at disse have væltet sig igien ind paa Colonien og de Engelske Tropper maae rykke imod dem. Det gaaer med Stater, som have mange Colonier lige lom med de Mennesker, som have mange Børn, de have tillige mange Sorger og mange Bekostninger. Men maaskee Srorbrittannien har endnu ikke aabnet sig den rette Dør for at komme ind i det hemmelighedsfulde Afrika, unægtelig vilde Ægypten være en bedre Indgang end Cap; det er fundere end Benin, og Nilen er meere passabel end Nigeren. Mon Kanonskuddene ved Navarino kunne tiene til at aabne denne Jndgang, Culturens Genius vilde glæde sig derover. Mahomed Aly er gammel; han har ruineret sine Financer og sit Land ved sine Erobringsplaner; hans Dage ere vel snart talte; vi kunne ikke ønske at Antallet af Afrikas Despoter skulde ved hans Død forøges med hans Søn Barbaren, Jbrahim. Mon det det er hiin Genius der i dette Sorgens og Nødens Øieblik har væltet ham 50,000 Bechabiter paa Halsen, som have nedfablet hans Batailloner og bemægtiget sig Mecca og Medina, skal foruden Tilliden paa hans Klogskab og Lykke ogsaa hans religiøse Troe endnu rokkes inden han stiger ned i sin Grav, Hvilket mærkværdigt Sammenstød af Omstændighederne; hvilket overordentligt Phoenomen, at sværmende Naturalister bryde frem af Arabiens Ørkener for at give Jslamismen Naadestødet; imedens Christenheden trænger den paa alle Sider. Vechabiterne have Troen, de mangle blot Kanoner. Hvad staaer der skrevet i Skjebnens Bog hvilke Begivenheder har Du begyndte Aar og dine Efterfølgere at bringe? Det nordlige Afrika er desuden en gammel Synder, som ikke afstaaer fra sine Udaad, uagtet Tugtens Riis kommer det bestandig nærmere. Aaret 1827 har viist os Deyen af Algier at trodse det mægtige Frankerige og Maroccos Keiser at lade krydse paa Hansestædernes fredelige Skibe; gid det Rygte maatte bekræftes at Hertugen af Ragusa skal til Foraaret med en Fransk Krigshær angribe Afrikas Kyster, at Belifars Lykke maatte da ledsag, ham. Vi ville forlade Bretlands dristige Sønner ved Af ikas lumre Ørkener og vi ville ledsage deres Landsmænd til Polens optaarnede Jismasser. Det var en Englænder Captain Weddel, som trængte videst frem til den sydlige Pol, og det var ligeledes en Englænder Parry, som naaede længst hen mod den nordlige. Men hans store Plan at begive sig til den nordlige Polariises faste Rand, at spænde derpaa Rensdyr for sin Slæde og ile over Nord polens Jismarker til dens yderste Punkt hvor Kloden dreier sig om sin Axel, hvor Himlens mindste Biørn Polarstiernen svæver over Jagttagerens Zenith; hvor Nordlysers Pragt viser sig i sin fulde Majestæt, mislykkedes. Polariisens faste Randvar utilgiængelig, og den evige Vinters Tirailleurer forhindrede enhver Adgang til den. Parry vendte med uforrettet Sag tilbage. Hans Ven Captain Franklin var ikke meget heldigere paa det nordlige Amerikas Kyster: han opdagede en nye Strækning af Kysten med Jishavet; men han abnede ikke at Captain Beechy laae med sin Fregat i en ikke overvættes Afstand ved det store Oceans nordlige Kyster, og den Triumph forundtes ham ikke at vende tilbage paa dets Vande til sit Fødeland. Saaledes forbeholder sig Albestyreren altid noget hvortil Menneskets forskende Aand ikke kan fremtrænge. Det spores overalt, vi Dødelige see Døren til Kundskab aabnet, vi trænge begiærlige ind af den, vi glæde os over de Fremskridt vi giøre; men pludselig trækker sig et Dække over de hemmelighedsfulde Dybheder, hvori vi saa gierne ville skue og vi kunne ikke komme videre. Hvad siger Apostelen er vor Kundskab, al vor Kundskab er Stykkeværk, Et Hemmeligheds Slør hviler saaledes endnu over det Jndre af det store Australland. Den nyeste Reisende, som er kommen derfra, Botanikeren Cunningham mener, at det kan løftes; det kommer kun an paa, at man som ved Afrika træffer den rette Indgangsdør til dette Fastland. Floderne ere Landenes Dørre; men Nyeholland har ingen andre Floder end ubetydelige Bierg strømme, som styrte sig ud i Havet; thi overalt staae Biergene tæt ved Kysterne og lade kun et smalt sandfuldt Kystland blive tilbage imellem sig og Havet; kun der hvor denne Kyststrækning er noget bredere og hvor en Flod løber et Stykke langs med Kysten og optager nogle Biergstrøm me paa Veien, erholder en saadan nogenlunde Anseelse, saaledes Havkessbury-Floden som giennemstrømmer Colonien. Men paa hiin Side af Biergene er Landet deiligt; der ere Floder, de udgyde sig ind i Landet; men hvor blive de af ved nogle af dem har man erfaret at de tabe sig i Moradser f. Ex. ved Lochlan, var det Tilfældet med dem alle, saa vilde dog kun en liden Deel af dette Fastland blive beboeligt, men Cunninghomm formener (i sit i 1827 i 2 Bind udgivne Værk i London af forskjellige physiske Grunde, at de indenlandske Vande have et Afløb mod Norden og at de 3 Floder, som ligge paa den nordlige Kyst ligeover for den nye Colonie paa Melville Øerne og som kaldes Alligator-Floderne, ere forskiellige Mundinger af denne Centralflod. Er dette saaledes saa var Døren fundet til dette hemmelighedsfulde og besynderlige Land; dette Haab besiæler i det mindste for Tiden Coloniens Jndvaanere. Skynd Dig Brittiske Forskeraand at tilfredsstille den Menneskesiælen naturlige Hang til at trænge ind i det Hemmelighedsfulde Maaskee Aaret 1828 kan aabne os nye Blikke deri Men allerede som Colonierne nu ere beskafne er i Aaret 1827 hørt meget interressant fra dem. De have allerede 60,000 Europæiske Jndvaanere. – De Engelske Officere, som staae paa halv Sold, ere blevne opmuntrede til at nedsætte sig i dem. Compagnierne i London for den Australiske Merinos Uld have afsendt nogle Transporter af Colonister dertil. J 1826. blev over en Million Pund af den fiine Uld bragt til England, over elleve Gange saameget som i 1820, saa stærk er Tilværten. Desuden tiltog ogsaa Kornproduktionen, og Kornvarer bleve udførte derfra til Brasilien; et Skib brugte til Reisen 40 til 45 Dage. En nye Forbryder-Colonie blev anlagt paa den sydlige Kyst i PortVestern og man sagde selv at en anden skulde anlægges i den fierne Kong Georgs Havn for at forebygge at de Franske ikke skulde der etablere sig. En nye Kystflod blev opdaget ved Port Macqvarie. Captain Kings vigtige Undersøgelses Reise af de nordlige Kyster udkom i Trykken; han siger deri, at ved den nye opdagede Flod Brisbane paa Østkysten ere opdagede over 9 Millioner Engelske Tønder Land, som ere tienlige for Culturen. Endelig viser os Lycetts nye Prospecter over Nyeholland og Vandiemens Land, som indeholde 50 Landskabs Malerier, hvilke Naturskiønheder der findes og hvilken Cultur der allerede existerer i hine fierne Egne. Bathurst Vandfaldet i Nyeholland er vist et af de meest majestætiske paa Jorden. Roseneath Ferry paa Vandiemens Land en af de meest Pittoriske Situationer. Gouverneurens Boelig i Nye Norfolk paa denne Øe har en besynderlig romantisk Beliggenhed. Van Diemensland har desuden mange imposante Biergvartier, Hovedstaden Hobarts Town ligger yndigt og malerisk under majestætiske Bierge. Sydney er allerede opvoxet til en anseelig Stad, omgivet af mange skiønne Villas. Paramatta er en nydelig Landstad, smukt aabner sig Blikket ind i de smaae men delig Landstæder, Liverpool, Vindfor og Newcastle. Menneskelige Aand hvor herligt kan Du ikke forskiønne den Jord der er anviist Dig til Beboelse og det Legeme hvis Jndvaaner Du er blevet formaaede Du kun i samme Grad at forskiønne Dig selv.