Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1798-09-24
Engelland. Med en Armee paa fom og tyve tusende Mand har Lord Cornmallis og General Lake indlagt sig den Ære, at overvindede i Jrland landede Fran3oser, hvis Antal (1060 Md.), efter de foregaaende Fægtninger, endnu beløb sig til 844 Mand (hvoraf allene 96 Officerer). Denne lille Krigs Historie har syntes de engelske Avisskrivere alt for betydelig for Efterverdenen, til at de skulde have udeladt den mindste Omstændighed ved samme. Lake var egentlig Manden, til hvem Franzoserne den 8de d. maatte overgive sig paa Naade og Unaade, efter 17 Dages Ophold paa Jrlandsk Grund, og efter at være blevne ganske bedragne i deres Haab om at finde en disciplineret Rebel=Armee, da de derimod skulle have fundet en vild og vægelsindet Bande, som al Orden var fremmed for og som ikke kunde bruges i nogen Træfning. Af disse havde kun 1500 forsamlet sig til deres Fane, hvilke, da de mærkede Udfaldet, deels flygtede og deels bleve nedsablede. Den 4de forlode Franzoserne Castlebar, og trak sig tilbage til Forford; Cornmallis og Lake forfulgte dem nu saaledes over Carrick til Coloni, at de enten maatte støde samlede paa dem, eller at dog Cornmallis kunde afskiære dem enhver Rettrade; thi Fienden flygtede ikke til Strandsiden, men alt dybere ind i Landet, henimod Hovedstaden Dublin selv. Først stødte Obersilieutenant Cramford (under Lake) ved Coloni paa den franske Arriergaarde, og opfordrede dem til Overgivelse, men da de ikke skiøttede om dette endnu, saa begyndte Angrebet. Endskiønt 200 Mand af det franske Jnfanterie bortkastede deres Geværer, saa fyrede de Øvrige dog siden med Skytsen, og Musketter af alle Kræfter, hvorved endog en engelsk General blev saaret. Da nu Lakes hele Kolonne kom til Syne, skeete Overgivelsen ved Ballinamuehefter en halv Times Fægtning. Paa sin Retirade havde Fienden alt i Forveien ladet de ni Kanoner i Stikken, som han forhen havde frataget de Kongelige Tropper. Ved de Overvundne fandtes endnu 3 Kanoner, 5 Munitionsvogne, 700 Geværer og mange Piker. Af 96 fangne Jerlændere kaldte 3 sig Generaler. Man læser alt en Proklamation fra den franske Generalen Chef, Humbert, om at organisere Provindsen ConnaugthsBestyrrelse, hvori ogsaa alle Mandspersoner fra 16 til 40 Aar, opfordres i den Jerlandske Republiks Navn til at indfinde sig i den franske Leir, for at marschere imod Fienden a.; men især røber det usle Franske i samme Proklamation, at den aldrig er forfattet af en Franzos. Rebellerne skulle heller ingen Behag have funden i den franske Mandstugt, da nogle at dem, som havde plyndret deres Landsmænds Huse, strax bleve skudte af Franzoserne. I Coloni efterlode disse deres General=Chirurg for at forbinde de saarede Engellænder. Insurgenterne, som strax havde reist Hovederne i Veiret paa flere Steder i Landet, bleve ligesaa snart bragte til Lydighed igien, og mistede iblant andet henved 200 Mand ved Staden, Mullingar. Hvor de franske Fregatter, som overbragte Tropperne, ere blevne af, veed man slet ikke; derimod have Engellænderne opbrændt 2 Transportskibe med Vaabner og Monderinger, som de Franske havde efterladt i Havnen ved Killalg. J Bugten ved Sligo ere nu stationerede 7 Engelske Fregatter og en Kutter, og paa Jerlands nordlige Kyst krydsen desuden 1 Linieskib og 2 Fregatter.