Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1833-01-04
J den Haager Stats=Kourant læses General Chasses Beretning til Generaldirektoren ved Krigsdepartementet om Citadellets Overgivelse. Efter Beskrivelsen af de udstandne Besværligheder, hvortil kom, at Garnisonen intet drikkeligt Vand meere havde, da de 2 sidste Brønde Natten forud vare ødelagte af de fiendtlige Bomber, at alle saakaldte bombe frie Lokaler vare ødelagte, og Soldaterne vare saa sammen pakkede paa et lidet Rum, at de næsten aldrig nød Hvile, og det bombefrie Hospital, hvori alle Saarede og Lemlæstede befandt sig, hvert Øieblik truede med at styrte sammen, erklærer han det for en Umulighed at afslaae en Storm, til hvis Udførelse Fienden blot behøvede at lade sine Miner spille. Paa Kapitain Koopmanns indstændige Forlangende blev Flotillen ikke indbefattet i Kapitulationen. Deres Excellence – siger den graahærdede Kriger til Slutning - seer her den ulykkeligste Dag af mit Liv. Gjerne havde jeg her endt min Løbebane ved en hæderlig Død; men det skulde ikke blive Tilfældet." Svaret, som iøvrigt er hæderligt for den brave Kriger, begynder saaledes: "Kongen sam og tykker ikke i Kapitulutionen som saadan." Men som et foreløbigt Beviis paa Hs. Majestæts ubegrændsede Tilfredshed med Generalens og den tapre Besætnings Forhold, er den Første udnævnt til Storkors af den kongelige militaire Wilhelms-Orden, hvilken Udmærkelse forhøies derved, at Hs. Majestæt i Generaldirektorens Nærværelse, tog Dekorationen med det tilhørende Baand og Juvel, som han selv har ved den sidste Fest, af sit eget Bryst, og har stadfæstet alle af Generalen foretagne Ridder=Udnævnelser, samt endelig forbeholdt sig videre Belønninger paa hans Anbefaling til fortjente Officerer og Mandskab. Til Slutning tilføies den bestemte Forsikring, at Hs. Majestæt ingenlunde vil samtykke i de Franskes Forslag til Forterne Lillos og Liefkenshoeks Rømning. Jøvrigt skal Overbringeren, af Kapitulationen af det hele Mandskab være paalagt at bede Kongen, ved sin Beslutning intet Hensyn at tage til dem, da de ingen Opofrelser for deres egen Skyld forlangte, naar samme stred imod Fædrelandets sande Jnteresse. J det franske Statsraad er besluttet, at lade de paa den østlige Grændse opstilte Tropper blive i stain qvo saalænge, indtil Holland er tiltraadt en Overeenskomst, som strax efter Citadellets Jndtagelse skal sluttes imellem Frankerig, Engelland og Belgien, og hvorved fastsættes en Vaabenstilstand paa bestemt Tid. J en diplomatisk Sammenkomst i Paris den 25 Decbr. mellem de franske, den belgiske, østerrigske og preussiske Ministre skal være vedtaget, at holde en ny Konferents i Paris til de europæiske Anliggenders Afgjørelse, og Grev Appony skal især virke til, at Østens Anliggender tillige paa samme skulle forhandles. Temps mener, at de belgiske Anliggender i Fremtiden ville blive afgjorte ved specielle Underhandlinger imellem Frankerig, Engelland og Preussen, og at Preussen vil paatage sig samme Mægler-Rolle som for nogle Aar siden i Tyrkekrigen. Den udæskende Tone i visse halvofficielle Berliner-Artikler i Algem. Zeitung antager den kuns for uskyldige Maneurer, for at opnaae bedre betingelser for Kongen af Holland og det tydske Forbund i Henseende til Luxemburg. J London hersker den Mening, at naar Citadellet er taget, vil Kongen af Holland dog ikke slutte Fred, men lukke Schelden og forbyde Engelland og Frankerig at handle paa Antverpen. Koureren troer endog, at den engelske Regjering om kort Tid agter at antage et neutralt System med Hensyn til Holland og Belgien. J Portugal. - Ved Don Pedros Hof skal, ligesom Skik og Brug er andensteds, være foregaaet en Ministerforandring. General Solignac siges at skulle optræde som Chef for Generalstaben. Strax efter sin Ankomst til Dower er han med sin fra Frankerig medbragte Stab afgaaet paa et Dampskib, som der ventede paa ham, til Oporto.