Berlingske Tidende, 1787-10-05
Brussel, den 20de September. J Overværelse af Magistraten lod man i Gaar alle Frivillige kalde sammen, og forelæste dem det Brabantske Conseils Resolution paa Erklæringen af sidstafvigte 20de Aug. Derpaa forlangte man af dem, at de skulle vise sig lydige imod Keiserens Villie, og aflægge alle militaire Tegn. Men alle raabte eenstemmig, Nei, Alle disse unge Folk, som havde opofret deres Tiid og Bestræbelser paa at vedligeholde god Orden, saa længe Uroelighederne varede, ventede, at blive entledigede paa en anden Maade, og ansaae denne Afskeeds Maade for en Vanære, som de ikke vilde bifalde. Den følgende Dag saae man dem alle i Uniformer paa Gaderne, ja, de ledsagede endog i samme en Deputation, som man sendte til Gouverneuren, hvilket saaledes opbragte denne, at han søgte at benytte det Øieblik, da Regimentet von Ligne, som allerede om Morgenen var brækket op fra sin Leir, rykke ind i Staden. Kl. 1 lod man samme postere sig paa Volden, Regimentet von Murrai fik Ordre, at holde sig i Beredskab til Udmarch, og Tropperne af Mecheln bleve beordrede, at holde sig marchfærdige. Herpaa fik Dragonerne af Wil worde, og i Egnen af Brüssel, befaling, at patroullere, at fordeele sig, saasnart de vare komne ind i Staden, og at fratage alle Frivillige, som de traf i Uniformer, deres militaire Tegn, samt anholde og arrestere dem. Med dette Foretagende gjorde man nu Kl. 2 Begyndelse, hvilket dog imod Formodning saa lidet skrækkede Jndbyggerne, at det meget mere foraarsagede en almindelig Allarm. De Frivillige grebe til Vaaben; Pøbelen og Haandværksfolk toge alle Slags Vaaben i Haand, ja endog Børn beskjæftigede sig med at rive Stenene op af Gaderne, og Borgerne bevæbnede sig med disse Stene. Paa Efterretningen og Dragonernes Ankomst ringede man med Stormklokken, og de Frivillige satte sig i Stilling til at imodtage dem. Under denne Allarm kiørte Gouverneuren over Madurt=Torvet, Pøbelen omringede hans Vogn, og de Frivillige førte ham lige til den Kongelige Plads; en Dragon=Corporal vilde beskytte ham imod Fornærmelser, men blev farlig saaret ved et Skud i Brystet. Paa den Kongelige Plads havde man posteret en Eskadron Dragoner, og da Allarmen stedse tog til, lod man opstille 4 med Hagel ladte Kanoner for Hofberget. Derpaa tog og en Bataillon af Regimentet von Ligne Post sammesteds, og gjorde Bataillon Quarre. Generalerne begave sig ligeledes til denne Plads, og i det de holdte Raad med General Murtay, ilede ogsaa Stænderne derhen, for at bede Gouverneuren om, at igienkalde sine udstædte Ordrer, og at løslade de allerede heftede Frivillige, for at forebygge Mord. Dette gjorde han og strax, og herved blev det opbragte og rasende Folk noget beroliget. De Frivillige havde posteret sig en Bataillon Quarre paa den store Plads. J Egnen af FiskeTorvet havde Borgerne begivet sig op paa deres Lofter, og kastede en Hagel af Steen need paa forbitrækkende Dragoner. Paa Korntorvet, hvorhen en Deel Frivillige var marcheret, beskiød de det militaire Bagerie, hvor nogle Soldater opholte sig. J alt ere 3 Soldater dræbte, og 3 til 4 farlig saarede. En Frivillig er dræbt og nogle let saarede. Til Lykke havde man strengelig forbudet Soldaterne, at skyde, ellers var et skrækkeligt Blodbad bleven anrettet. J samme Øieblik, da dette gik for sig, anholdte Borgerne, de Frivillige og andre paa det indstændigste hos Gouverneuren, at han maatte giøre Ende paa disse Uroligheder, ved at bekiendtgiøre Jndholden af de Depecher, han havde faaet fra Wien, og som indeholdte Keiserens Befalinger. J Følge med General Arnberg begav han sig i Stændernes Forsamling, og der blev aftalt, at lade Tropperne strax rykke ind i deres Qvarterer igien, og at lade Patroullerne samme Nat forrette ved de Frivillige, hvorpaa han den følgende Dag, naar man havde aflagt Uniformerne, vilde fornøie enhver. Natten gik roelig. J Dag Morges befalede Magistraten de Frivillige, at møde uden Uniformer paa den store Plads, hvilket de og gjorde. Men endnu vedvarede Uroeligheden. Stænderne forsamlede sig, og efterat de havde fyldestgjort General=Gouverneuren i alle de Poster, som Keiseren forlangte, aabnede han for dem Keiserens velgiørende Hensigter, og da samme blev Folket bekiendtgjort, ved at ringe med alle Klokkerne, saa opkom en desto inderligere Glæde, jo større Allarmen havde været den forrige Dag. J Eftermiddag sang man Te Deum, og i Aften er hele Staden illumineret.