Berlingske Tidende, 1807-09-21
J Forgaars og i Gaar kom Depescher fra Lord Catheart, dat. 16de og 23de August, hvorefter blev udgivet en Bulletin om Expeditionen mod Sielland. Der siges, at Landgangen skeete ved Vebek uden Modstand fra dansk Side, hvorpaa Tropperne marscherte til Kiøbenhavn og mødte ubetydelig Modstand underveis. En Afdeling af de tydske Tropper under General Decken angreb og erobrede det Kgl. Kanonstøberie, omtrent 8 Mile fra Kiøbenhavn, hvor en Major og 830 Mand bleve gjorte til Fanger og en Mængde Kanoner og Ammunition gjort til Bytte. De Danske samlede en lille Magt ved en Bye, som hedder Roeskilde, og syntes en kort Tid at ville holde Stand der, men paa vore Troppers Nærmelse flygtede de over Hals og Hoved. Nog te fiendtlige Kanonbaade nødtes og til at vige. Vort hel Tab ved disse Leiligheder destod af 2 Artillerister og 2 Officerer, Lieut. Lyons og Kornet Dickson. J Støberiet fir vi Besiddelse af en stor Mængde Kanoner og en betydelig Deel Munition. Kiøbenhavn var aldeles omringer, og Batterier opførte, som troedes at kunne begynde den 22de. - Lord Catheart meente, at den Magt, han havde, var nød til at tage Kiøbenhavn med Storm; men da Staden er omgivet med en bred Vandgrav, maatte en Mængde Menneskeer opoffres derved, og siden den dog umulig kunde undsættes, troede han det bedre, at gaae frem paa en ordentlig Mande. Mantvivlede næsten ei, at Staden jo gik over om fa Dage, og virkelig havde et stort Antal af de rigeste Jndvaanere aabenbare yttret deres Ønske, at der capituleredes. For at lette Angrebet til Lands var besluttet, at Flaaden, skulde angribe 3 Kroner, hvis Erobring eller Ødelæggelse vilde giøre, at vore Skibe kunde gaae tæt til Staden, og den 23de om Morgenen, da Beretningen afgik, havde vor re Skibe begyndt at kanonere disse Batterier. Vider have de Danske Kanonbaade i Stilte taget to Skibe og brændt det ene. Tre Kroner skulde bombarberes den 23de. 5000 Sømand have frivillig bud sig til at storme det, og denne Storm skulde sker med Afdelinger af 500 Mand. General Brune eller General Berthier kommanderer i Kiøbenhavn. General Bairds Brigade var den første, der landede, Wellesleys den landen og Spencers den tredie. - Den 19de var Skiermydsel, hvori de Danske mistede 40 Mand og de Engelske ligeledes nogle faa Mand. - Den 22de om Aftenen Kl. 6 var haard Fægtning, hvori de Danske forfægtede hver en Tomme Grund, men maatte vige. - Videre læses følgende Brev, Jeg seilede fra Kiøbenhavn den 23de Aug., da en stærk Fægtning begyndte mellem vore Bombeskide og 3 Kroner, de flydende Batterier og Kanonbaadene. Vore Tropper havde opkastet et Batterie inden Kanonskud, fra Staden, dette forede med Magt, indtil Kl. 3 om Eftermiddagen, da jeg kom Kronborg rundt, og altsaa lader det af Syne. Jeg frygter, vore Bombeskibe have faaet stor Ska da vi kunde see Skuddene ramme dem fra alle Kanter, og Stilten ei tillod dem at komme bort. En stor Mængde Baade var afsendt om Morgenen mod Trekroner; ogsaa Raketskibene buxeredes frem. 30,000 Mand ere landede og indslutte Staden, som kun har Føde til 10 Dage. - Videre læses følgende: de danske Orlogskibe kunne, efter Kyndiges Døm, slet ikke gjøre Engelland nogen Krigstieneste. De kunne ikke være af nogen Værd for Engelland uden som Førselskibe, da de kunne holde mange flere Tropper end en gelske Skibe af amme Drægtighed. Som Linieskibe due de ikke i Linie med de Engelske, og kunne altsaa ikke ansees som nogen Erhvervelse. Dog kunde de, i Fiendens Haand blive gjorte meget skadelige for os i Østersøen, for hvi Farvande de især ere byggede. - Livyds Evenningpost af 4de September forsikkrer, at der fra Engelland er sendt Ordre til Eskadren i Vestindien, strax at tage de danske Øer sammesteds. - Det paastaaes og, at der i defranske Havne er lagt Beslag paa alle danske Skibe. - Med Glæde anmærker samme Blad, at Staden Kiøbenhavn. foruden de Skibe, der alt vare opbragte, havde 11 hiem ladte Ostindiefarer og over 200 andre Skibe i Søen.