JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-11-10
Auction. Den i disse Aviser forhen beskrevne Gundestrupgaai Øster Hanherred, Hjøring Amt, af Hartkorn 11 Tde. Skpr., Beistrup Kirke med Korn- og Qvægtiende, matria leret for 41 Tdr. Hartkorn, Kjettrup Sogns Konge-K. tiende, liggerviis for 30 Tdr. Hartkorn, tilligemed en F. gaard i Beistrup Sogn og Bye, af Hartkorn 6 Tdr. 16 med hosbondelig Besætning og Jnventarium, som sidst været ejet af Proprietair Søren Færck, men udlagt Gjeld til den under den Kongelige Statsgields Direct, Bestyrelse henlagte extraordinaire Laanefond, bliver stillet en 4de, sidste og endelig Auction paa fornævnte Gunderste gaard, Fredagen den 19de December førstkommende, middag Kl. 11. - Eiendommen vil først hver for sig opraabt, siden samlet, efter Conditioner, der ere særde favorable for enhver Liebhaver, og ligger til Eftersyn Herr Procurator Holm i Hjøring og her paa mit Cont- Lysthavere indbydes. Øster et Vester Hanherredernes Contoir paa Aagaden 1ste November 1823. Kjer, const. Herredsfoge. og Auctionsdirecte
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Spanien. Den Franske Armee tager ikke meere nogen deel i Fjendtlighederne i Estramadura og Andasien, og synes ganske at overlade dette til de Span le royalistiske Tropper. Da Hs. M. vil opholde paa forskjellige Steder paa Veien til Hovedstain, skeer hans Indtog der, nok ikke før den 19de lovbr. Efter et Kongl. Decret fra Sevilla skulle le de af Armeens Subalterne, som ere Krigs linger, meddeles deres ubetingede Afsked, og efter de have afleveret Eqviperingsstykker, have Tillalise at reise hjem. General-Capitainerne skal det tre paalagt at vaage over deres Opførsel i Fremden. Staden Cacores har, efter gjentagne Gange have tilintetgjort den rasende Empecinados For g oplevet en skrækkelig Scene. Da Jndbyggerne nam at denne Røveranfører atter truede Staden, loge de ud imod ham, men forlangt; dette benyt de han sig af og trængte igjennem en afsides bet ind i Staden, udplyndrede og antændte den, forved en heel Gade, et Franciscaner=Kloster og unge andre Bygninger bleve lagt i Aske. 170 sennesker skulle være omkomne i Luerne, endnu ere have maattet springe over Klingen. Ogsaa Syge i Hospitalet lod Empecinado ombringe. villige Madriter= og Tolitor Militzer ere de hvor d denne Barbar mod sine egne Landsmænd udøGrusomheder, hidtil uhørte blandt de vildeste at slag. Badajoz nægter endnu at underkaste sig, og Comindanten har ladet de senere Kongl. Decreter opsende. (Etoile stadfæster denne Efterretning, men er at det kun er den Kongl. befaling til Undersielse han har ladet opbrænde.) Peniscola har un kastet sig paa Kongens Opfordring. General Riego bliver, som hans andre Ulykkesbrødre, der sidde i samme Fængsel, haardt behandlet; med Jernlænker ere de fastsmedede til Fængslets Mure.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Rygtet gaaer at Riego skal være død. For nogen Tid siden ere Vogne afsendte fra Madrit for at bringe D. D. M. M. og K. K. H. H. hjem. Alle Hofeqvipascher, som Kong Ferdinand lod blive i Sevilla, da han saae sig nødt til at gaae til Cadix ere opbrændte og tilintetgjorte af Lopez Banos.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Breve fra Sevilla melde, at Ballesteros og alle hans Generaler, skulle for evig vorde udslettede af Armeelisterne og være at betragte som simple Privatpersoner. - Det store Franske Hovedqvarteer var den 22de October i la Carolina, den 23de i St. Cruz, den 24de i Manzanares. - Den saakaldte constitutionelle Landshøvedsmand af Casera har udfærdiget en Proclamation, hvori han erklærer: "at Kong Ferdinands Frihed ingensinde har været mindre end siden den Tid han blev overleveret i de Franskes Hænder, og vægrer sig ved at anerkjende nogensomhelst Befaling, der er bleven bevirket ved fremmed Jndflydelse.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Statsraadet vil skienke Hertugen af Angouleme en Kaarde af 75,000 Fr. Værdie, desuden give ham en Fete, et Bal o. s. v. Alle Medlemmerne ere opfordrede til at forherlige Deres Kongl. Majestæters Ankomst, og kun En har undskyldt sig formedelst Pengemangel. Man anslaaer allene Statsraadets Udgifter i denne Anledning til 1 Million Realer. Man taler om et Kongl. Decret for Nedsættelse i Geistlighedens Lønninger for derved at kunne dække Statsgjelden.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Græker og Tyrker. En Skrivelse fra Toplitz af 9de Septbr. melder: J Theresienstad havde vi den Glæde at see den for no under stræng Bevogtning, nyder han dog en anstændig Behandling, og har Tilladelse at gaae frit om kring i Fæstningen, ledsaget af sin yngre Broder, en Græsk Skibscaptain og fire andre Græske Officerer, der ogsaa i Muntatsch vare hans Selskab, dog kun under en Pladsofficeers Opsigt, og synes at befinde sig meget vel. Det er en velvoxen, smuk Mand, med en høi Pande, fyrrige, sorte Øjne og sort Haar, en mere Jtaliensk end Græsk Næse og smillende Ansigtstræk Han bar en hvid Hat og en mørkeblaae Overkjole. Hans Broder seer bleg og nedslaget ud. De beboe flere velindrettede Værelser, og lide ingen Nød, da som man siger, daglig blive anviist 50 Fl. til deres Ophold.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Fra Zer meldes at den tilbagevendende Tyrkiske Flaade bestaaende af 57 Skibe den 12te September, havde passeret Farvandene der og taget Coursen af Dardanellerne. Den Plariotiske Eskadre var seilet den 15 Mile foran, og Hydrioterne og Spetzioterne forfulgte dem med 30 Skibe. Levningerne af den i Levadien indtrængte Tyrkiske Armee, havde, forfulgt af Odssens kastet sig 2000 Mand stærk ind i Fæstningen Negroponte og tilligemed de af Capudan Pascha i Sommer landsatte Tropper, foretaget en ødelæggende Excursion i det Jndre af Øen Eubea. Høvedsmanden Diamantis der i Forening med Thasos just havde gjort betydeliNederlag blandt Tyrkerne ved Volos i Thessalien sig neppe Underretning herom, før han med 1500 Mand indskibede sig fra Enbøn, og i Forening med alt derværende Mandskab, slog Tyrkerne og nødte dem til atter at indslutte sig i Fæstningen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Breve fra Seres berette foreløbig, at den Græsk Flaade i Begyndelsen af October har vundet en betydelig Seir over Capudan Pascha imellem Lamnos og Metyllene.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
For Krigen i Spanien begyndte bestod den Kongl. Marine af 90 Skibe med 8000 Matroser, nu derimod af 150 Skibe med 19000 Matroser.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Da Antallet af de unge Koner der føre deres Mænds Handelsbøger i de sidste Aar betydeligt har formeret sig, saa har man nu anlagt en Underviisnings Skole, for det smukke Kjøn i denne Videnskab. Fra Bajonna meldes, at dersteds er bestilt Logis for 2 Grander og andre fornemme Spaniere, som ere forviiste og deres Eiendomme seqvesterede.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Portugal. Den 11te October gav den Spanske Gesandt ved Hoffet i Lissabon en glimrende Fete i Anledning af Kong Ferdinands Befrielse, som blev bivaanet af Don Miguel, det diplomatiske Corps og flere høi Personer.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Blandinger. J Coln ved Rhinen er nylig et gammelt Hand huus med en Masse af 800,000 Fr. gaaet Fallit i Kreutnach er næsten hele Handelstanden paa me fra Jndividuer nær (man nævner kun to) gaaet Grunde. Siden Generalinde Riegos kummerfulde Omst. digheder bleve bekjendte i London have flere godde ge Mennesker interesseret sig for hende.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
J Nærheden af Münchborg en Dagsreise fra . renth, bemærkede man den 18de October ved P. dagstid i nogle Minutter 2 Gange et Jordskjælv, saget af en Drønen som en fjern langvarende Tor J Altsohl i Ungarn ere den 13de October 117. se i een Time gaaet op i Luer.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Kjøbenhavn. Saasnart den telegraphiske Efterretning hertil løb om Kongen af Spaniens Befrielse, blev af Excellence Marquis de Saint-Simon, i Qvalitebaade Fransk Minister og Spansk Charge d'Affagivet et stort diplomatisk Dinee i denne Anledne Om Sangeren Copello læser man i Dagen 256: "Herr Copello er, saavidt man veed, den f. og eneste Danske Sanger, der har været i frem Tjeneste. Allene ved egne Midler paa en syvaKonstreise i Tydskland og Jtalien, uden at have noget Bidrag fra Statens Side. Tør man haabe, ne noutinerede og indfødte Danske Sanger enga for det Kgl. Theater, vilde han sikkert vorde som lentfuld Landsmand, ligesaa velkommen modtage vore Skuespillere og Sangere som det blev til Ef for vor Opera. Herr Copello forener en behage kraftfuld og bøielig Tenorstemme af ualmindeligt: fang med en sjelden beundringsværdig Konstfærhed. Han synger gandske i den nyere Jtalienske: neer og røber en fortrinlig Skole. Sin music Dannelse skal han ogsaa for en Deel skylde den rømte Componist, Capelmester Winther i Müncunder hvis Veiledning han især har dyrket sin K. J sin egen Concert udførte han fire Jtalienske Aren af Rosinis Othello, en af Paers Achilles, et Mosca og en af Puccita. I Herr Gehrings Con sang han en af Moretti og en Romance af J. fra Paris.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
I Dagen læses følgende ædle Træk: "Natten i lem den 13de og 14de September sidstleden, Kl. trent 1, ved at styre ind til Helsingøer, for at rere Forbiseilingen, var jeg saa uheldig, at mit tøj strandede, hvorved saavel dette som Ladnindeels tog stor Skade deels gandske tilintetgjorDette ulykkelige Tilfælde, der er saa meget mere ligt for mig, som Alt gik og var for min egen Reg og, vilde imidlertid sikkert have foraarsaget mig totalt Tab af Fartøi og Ladning, dersom ikke deherrer Toldofficianter, Oldermanden for Færgelauet og sammes Medlemmer, samt flere af Helsing tes Jndvaanere ved denne Lejlighed have viist mig ligesaa virksom som ædelmodig Deeltagelse og Hielp det uden at en Eneste iblandt de Mange vilde mod ge nogen Godtgjørelse af mig for deres Anstrænser. Med Højagtelse føler jeg det Højmodige, det kole i denne Tænkemaade, denne Handling, og til der mig herved at bevidne Enhver af dem mit Hjer inderligste Erkjendtlighed og Taknemlighed. Jacob Petersen, Skipper fra Porsgrund i Norge.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
I Khavns Adresseavis læses følgende Avertissemen. er: "Efter Højeste udtrykkelige og trængende Beling af min Durchlauchtigste og især nu Høistbysende forsultede Mave, er jeg desværre nød ungen til at have den Ære, og absolut at maatte føre: Harpar, eller den gjerrige Gnier. usik og Prosager, for største Deelen, af mig selv, sels og af den berømte Kapelmester Mavekrampe. stedet for nye Dekorationer blive skaarne gandske nye skee tilforn seete Ansigter. Pladsernes Priser: Til leqvemmelighed for Standspersoner betaler man ste og anden Loge jo mere jokjærere, dog ikke der 2 Fl. - ogsaa kan man kun sende samme, uden være forbunden til at komme selv. Parterre 1 Fl.St. - Hvo som begjærer en Gratisbillet, betaler m 30 Stuber. Tredie Loge 1 Fl. - For det højst høvendige Applanderens Skyld, indlades alle de for intet som kunne forevise to Hænder, der er bredere end Fod. Ved indtræffende ondt Veir er fra Direcmens Side enhver beføiet, for sine Penge, at ge Kareth, dog for at forebygge Uorden, indlades gen Kareth paa Theatret; derimod ere Pladserne fatis udenfor Døren. Enhver kan frit medbrinen Dame, kun maa han ved Indgangen betale br. To. Begyndelsen er præcise, naar ved Kassen indkommen saamange Penge, at de fornødne 6 kan kjøbes, og Maschin-Folkene forud be- "En Reisende tilbyder sig at medtage en egn til Norge, ifald her eller i Helsingborg skulde le en Saadan, man ønskede derhen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Natten imellem den 23de og 24de f. M. blev Tolddesbaaden fra Wordingborg taget af nogle formeent ge Deserteurer, og er seilet til Falster, hvor de nu Natten gjæster Omegnens Beboere. Uagtet alstersøgen, som af Landets virksomme og retskafne Flitiemester er foranstaltet, har de endnu ikke væ at faae fat paa
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
af en Skrivelse fra Falster af 29de f. M.: Hos en Bonde i Nørre-Vedbye Sogn paa Falster blev fra Fredagen den 17de til Onsdagen den 22de holdt Bryllup og Barselgilde, hvortil, foruden Brændeviin, Øll, Fjærkreature m. m., blev forbrugt: 5 Tdr. Hvede, 4 Tdr. Rug, 2 store fede Sviin og 1 fedt Qvægshøved &c. &c.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Horsens, den 29de October. Ogsaa vi have en Tidlang her havt den Fornøielse at see Komedier, og det endogsaa Danske, opførte af et Skuespillerselskab under Herr Steiners Direction. Dette Selskab er noget nær det største som har været her i Jylland, og kan derfor give Stykker, man ellers ikke faaer at see paa de reisende Smaatheatre, som f. Ex. Niels Ebbesen, Dyveke, Røverne, Christian den Fjerdes Dom, Epigrammet, o. s. v.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Kjøbenhavns Børs, den 7de November. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Specier 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Obligationer (med Renter fra 11te Juni 1823) 81 1/2 a 82. Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) 101 a 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 126 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 14 a 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Spec. Norsk. - Svenske Sedler. 58 1/4 s. - Disconto 5 pC.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Ved Aalborg Toldkammer er fra den 5te til den 11te November, følgende Skippere ind- og udklarerede:
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Jndkomne. Den 5te November, Peder Jensen fra Helsingøer med Ballast. Den 6te, Hans M. Hansen fra Lemvig med Smør og Talg. Den 8de, Joh. Rolander fra Frederikshald med Bord. Joh. Bache fra Dito med Trælast. H. N. Serrisleff fra Flensborg med Brændeviin m.m. Den 10de, Jens Clausen fra Nyborg med Fløttegods. Jens Sørensen fra Kjøbenhavn med Salt og Stykgods. Erich Knudsen fra Østerriisøer med Trælast. E. Pallesen fra Helsingøer med Ballast.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Udgaaede. Den 5te November, N. Brandt til Nykjøbing med Bal Gundersen til Norge med Korn. O. Johansen til Gothenborg med Ballast. M. Nielsen til Helsingborg med Uld. I. K. Lund til Drammen med Korn og Fedevare. Den 6te, P. Pedersen til Rørvig med saltet Sild. E. Sørensen til Drammen med Kornvare og saltet Aal. L. Larsen til Norge med Korn og Fedevare. M. Jversen til Grenaae med Ballast. J. Bang til Norge med Korn og Fedevare. M. Frederiksen til Kallundborg med saltet Sild. J. Bortig til Drammen med Korn og Fedevare. M. Nielsen til Helsingøer med Smør. P. Jensen til Dito med Dito. Den 7de, M. Klingsted til Drammen med Korn og Fedevare. J. Hansen til Svendborg med Kalk og Sild. K. Knudsen til Christiansand med Korn og Fedevare. J. Clausen til Kjøbenhavn med Fedevare, Uld og saltet Fisk. Den 8de, J. Holm til Kragerøe med Korn og Fedevare. I. Jensen til Sæbye med Ballast. Den 10de, R. Christensen til Bandholm med saltet Sild. J. Olsen til Arendahl med Korn og Fedevare. C. Scheffler til GribswaldDen 11te, P. Gullichsen til Norge med Korn. J. Bache til Frederikshald med saltet Kjød. S. J. Berg til Laurvig med Korn. J. Clausen til Nyborg med Ballast. D. Boldt til Laurvig med Korn. L. Poulsen til Helsingøer med Smør.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Bekjendtgjørelser. De, som agte at profitere af Underviisningen i den her i Byen, ved Hs. Excellences, høje Stiftsøvrighedens gavnlige Bevirkning, oprettede Navigations=Skole, under mit Tilsyn; der som sædvanlig tager sin Begyndelse 1ste December d. A. og vedvarer indtil 1ste April 1824, ville melde dem hos mig i denne Maaned, og bringes det atter i Erindring: at aldeles uformuende Søefarende nyde frie Underviisning. Aalborg, den 12te Novbr. 1823. Bluhme.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Tirsdagen den 18de d. M. er et Møde berammet at foretages paa Aalborg Raadstue, Kl. 3 Eftermiddag udi Kjøbmand Ole Falckenbergs Opbudsboe, hvorved bliver fremlagt de til Skifteretten, forinden Proclamas Udløb, indkomne Fordringer paa Boet, med hvad videre er at for retage; hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Aalborg, den 12te November 1823. Gleerup. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Hvor en god Condition kan erholdes til næste Aars Ma dag 1824, som Hjelpelærer ved Skolefaget, helst af Bonde, standen, og har været øvet ved dette Fag, samt skriver og regner godt, anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Undertegnede agter underhaanden, at bortsælge sit iboende Sted No. 261 i Jomfrue=Annegade, og hvorom accorderes Jens J. Holm. Til en liden Vindovns=Kakkelovn, anvises en Kjøber fra Stiftsbogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
At paa Knudseje Teglværk Prisen for dets bekjendte gode Muursteen er nedsat saaledes, at 1000 heelbrændte Muursteen sælges for 11 Rbd. Sedl. 1000 halvbrændte Dito . og at man derom har at henvende sig til Forvalter Sørensen paa Knudseie; det bekjendtgjøres herved af mig som Skifteforvalter i Eierens Opbudsboe. Sæbye, den 31te October 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
At jeg er fløttet fra Urbansgaden og boer nu i Frue Qvistes Leiested, ligeover for Garver Falkenberg, paa Vestergade; bekjendtgjøres herved. Aalborg, den 30te Octbr. 1823. Christian Hjorth, Rokkedreiermester.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Løverdagen næstkommende 29de November, Formiddag Kl. 10, holdes paa mit Contoir en Samling i den i Fjeldgaard udi Torslev Sogn afdøde Selveier Michel Kroghs Opbudsboe, hvilket herved til Efterretning for Boets samtlige Creditorer kundgjøres. Sæbye, den 7de November 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
At Løverdagen næstkommende 22de November, Formiddag Kl. 10, holdes en Samling i Proprietair VichmannsOpbudsboe, paa min Boepæl, og at det, om er muligt, herved agtes optaget til Slutning eller Decision; be gjøres herved til Efterretning for samtlige Boets CredSæbye, den 30te October 1823. Boet.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Proclama. Ved Proclama, som læses inden Aalborg Bye- og tingsret, samt ved den Kongelige Lands=Overret i V. indkaldes Alle og Enhver, som maatte have noget at efter afgangne Landmaaler Ole Hall af Nørre-Su med 6 og 12 Ugers Varsel, for at anmelde og ligit deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Aalborg, den 8de November 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Da Proprietair Jens Gleerup paa Haven har vet sit Boe til Skifteretten og senere er ved Døden af saa indkaldes herved, ifølge Proclama som er læst ved derretten og læses ved vedkommende Overret, med 12 Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at for dette Boe, til at anmelde og legitimere deres Ford for undertegnede Skifteforvalter. - Og bekjendtgjøres ved tillige: at en Skiftesamling i Boet holdes paa Ti set i Sæbye, Fredagen næstkommende 21de November, middag Kl. 10, hvorved samtlige Creditorer ville give de, for at tage Beslutning angaaende de Boet tilhøEiendommes Salg. Sæbye, den 30te October 1823. Boeck.
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Da i Gaarden Store-Tranget udi Voer Sogn, lev Herred, er sidstafvigte 24de September, ved Død gaaet en omreisende Kræmmer, ved Navn Jens Pe sen Frantzen, som efter hvad hans tilstedekomne, der siden har forklaret, skal have havt sit Tilhold i ved Nørretranders, og med sin Hustrue Anne Christ, datter, som for Tiden skal tjene paa Ernstpriis ved denborg, have avlet 2de Børn, nemlig: en Søn Chri 9 Aar, og en Datter Maren Christine, 6 Aar. indkaldes herved fornævnte hans Hustrue til at møde lovbefalet Tid, for at iagttage sit og Børns Tarv Skiftet. - Og indkaldes ligesaa herved, med 12 Ugers sel, Enhver som maatte have noget at fordre i hans til at anmelde og legitimere deres Fordringer for mi Skifteforvalter. Sæbye, den 30te October 1823. Boeck,
Jyske Efterretninger, 1823-11-13
Auction. Den i disse Aviser forhen beskrevne Gundestrupge i Øster=Hanherred, Hjøring Amt, af Hartkorn 11 J Skpr., Beistrup Kirke med Korn- og Qvægtiende, maa leret for 41 Tdr. Hartkorn, Kjettrup Sogns Kongetiende, ligerviis for 30 Tdr. Hartkorn, tilligemed en gaard i Beistrup Sogn og Bye, af Hartkorn 6 Tdr. 1 med hosbondelig Besætning og Jnventarium, som sidst været ejet af Proprietair Søren Færck, men udlag Gjeld til den under den Kongelige Statsgields Dire Bestyrelse henlagte extraordinaire Laanefond, bliver stilen 4de, sidste og endelig Auction paa fornævnte Gunder, gaard, Fredagen den 19de December førstkommende, middag Kl. 11. - Eiendommen vil først hver for sig opraabt, siden samlet, efter Conditioner, der ere sær favorable for enhver Liebhaver, og ligger til Eftersyn Herr Procurator Holm i Hjøring og her paa mit Co Lysthavere indbydes. Øster et Vesterhanherredernes Contoir paa Aag den 1ste November 1823. Kjer, const. Herredsfor- og Auctionsdirect.
Jyske Efterretninger, 1823-11-15
Spanien. Det er naturlig - siger et Fransk Blad - at blicum er begjerlig efter at kjende Resultaterne af ligtige Begivenheder der ere forefaldet i Spa i; man skulde imidlertid være saa fornuftig at dre: at Facta kun langsom udvikle sig; at Teaphen vel kan melde en ny Seir, men ikke Ar erne i en afsluttet Tractat. Hvorledes kan man saa forlange, at faa Dage efter Cadixes Jndtaethvert Anliggende skulde være i Orden, Jmidlid forsikkres det som vis, at Kongens og Prindsteralissimus Beraadslaaninger, have havt den ligste Jndflydelse, og vilde bringe de bedste, ger; Decreterne af Puerto Santa Maria, Peres Sevilla skulle allerede være modificerede. fter samme Blad (Journ. 4. Deb.) beskjeftiger sig med en Convention til Regulering af Misit Forholdenne imellem Spanien og Frankrig. lingelserne deri skulle uden at trykke Frankrig væ saa fordeelagtige for Spanien, at dette Land end la skal kunne betragte Saadant som en yderligere, gjerning. - Rygtet at England skulde have an endt de Spanske Coloniers Uafhændighed og alde kundgjorte denne Anerkjendelse for Europas ste Magter, nægtes ligeledes paa det Bestemteste. belig meldes det til Slutning, at Revolutionailes sidste Haab nu maae ansees for aldeles tabt. den vil ikke oftere vorde forstyrret, og aldrig var reensstemmelsen iblandt Regjeringerne bedre endnu, ligesom Grundene til denne almindelige lantze aldrig bedre følte. Den Ødelæggelse dernu hersker i det østlige Europa, vil istedetfor at mere sig vorde dæmpet, og et venskabeligt For mellem Porten og Rusland atter vorde tilDen 23de October passerede en Colonne Spanske Krigsfanger gjennem Bajonna. Man venter der betydelige Gjennemmarscher af Franske Tropper, der fra Spanien vende tilbage til Fædrelandet. Alle Franske og Spanske Blade anseer Krigen for at være aldeles endt, men i Catalonien er der endnu mindre end roligt. Dog hører man, at selv den strænge og stridbare Mina har erklæret, at Ferdinand kunde gjøre sikker Regning paa hans Troskab og Hengivenhed. - Riegos Defensor skal være en af de meest udmærkede Advocater, men under nærværende Omstændigheder er hans Skjebne let at forudsee. Han er: foruden andre Forbrydelser, anklaget for Forrædderie, Mord og for Kirkerov. - Den 17de October udbrød Jld i den Kongelige Caserne i Madrit, men blev dog lykkeligviis snart dæmpet. - Forstanderen for Universitetet i Oviedo har befalet at alle Doctorer og Professorer der yttre et constitutionelt Sindelang, skulle forbydes at fortsætte deres Funetioner.
Jyske Efterretninger, 1823-11-15
Blandinger. England. Her tale Oppositionsbladene evindelig om Krigsrustninger, men Coureren paastaaer at paa Krig er der aldeles ikke at tænke, hvad der skeer er blot beregnet paa at tilveiebringe Orden blandt Negerne i Vestindien. Vare store politiske Begivenheder i Værk, hedder det: da vilde Ministrene nok mere hyppig forsamle sig.
Jyske Efterretninger, 1823-11-15
Den unge Dame, som har tilintetgjort den vakkre Parrys Haab, er en Mis Brown.
Jyske Efterretninger, 1823-11-15
Græker og Tyrker. Det meldes nu som vis i fra Zante, at den 22de Septbr. ved Den Mitylem en Fegtning skal være forefaldet mellem Grækerne og Tyrkerne, hvori de Første skulle have frataget Capudan Pascha 2 Fregatter og 1 Brig. Den Otto vore nyere Tiders mærkeligste Mand - Napoleon, Det sædvanlige Øde omvexledes med Liv og Munterterhed af de Militaire der bevogtede Fangen i Veerdenshavet, men da han døde, da var ogsaa Munterheden forsvunden. Nu afværger intet Skib mere, Tilgangen; ingen Skildvagt forstyrrer paa Øens Spaseregange den fredelige Vandrer, ej engang paa Veien til Bounopartes simple Gravhøj, der for nærværende Tid er den eneste Gienstand, som lokker Fremmede til Øen. Boderne ere lukkede, Festningsværkerne, man til Betryggelse havde oprettet, forfaldne, kort Øen er som forhen, kun en Plads til at indtage fersk Vand for de Skibe der komme fra Ostindien.
Jyske Efterretninger, 1823-11-15
(Postdagens Nyheder vilde Læserne undskylde først meddeles i Mandagsavisen.
Jyske Efterretninger, 1823-11-15
Fædrelandet.