JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-30
(Børsenhalle Den 21de Decbr.. Hædetsmanden, Conferentsraad A. S. Ørsteds Fødselsdag, samledes omtrent 600 Studerende, foruden andre Medborgere, fornemmelig af Handelstanden, om Aftenen i Regentsgaarden, hvorfra Toget Kl. 9 under Musik, drog igjennem Porten af den polytechniske Læreanstalts Gaard i St. Pederstræde, hvor He Conferents raaden tilbragde Aftenen hos sin Broder. En Deputation, bestaaende af Dhrr. Dunfeld og Stud. chir. Buntzen, blev her sendt op til den Hædrede og tolkede ham de Følelser, der havde fremkaldt det høitidelige Tog. Ved Faklernes Skin blev derpaa Conferentsraadens Overværelse afsjungen en af Prof. Oehlenschlager forfattet Sang, hvorefter den Hædrede, inderlig tørt over dette Beviis paa sand Høiagtelse, i faa Ord, med den ham egne Hjærtelighed, tolkede sine Medborgere sin Tak, hvorhos han med Beskedenhed yttrede: at man skattede hans Kundskabet for høit, og at hans Formaal kun var at blive et nyttigt Medlem af Samfundet, hvilke Ord besvaredes med et mange Gange gientaget: Øested leve!" Conferentsraaden havde ogsaa paa denne Dag modtaget en Lykønskningsskrivelse fra de Deputerede i Provindsialstænderne i Roeskilde, underskreven af dem Samtlige, ligesom de og havde lagt deres Hengivenhed for ham for Dagen ved at offerere ham en smuk Reisevogn, (Beelg. Td. og Dagen.)J Stormen om Natten imellem den 18 og 19 ge Dennes, som ved Kjøbenhavn om Aftenen imellem Kl. 9-10 var en Orkan, drev Skonnerten Alfred, Capt. Stæger, af Kjøbenhavn, efter at have mister paa alleting. sine Ankere paa Helsingøers Rhed, i Land ved Stakaberne ved Langelinie. Flere skaanske Baade, kastedes paa Land ved Fiskerleierne Kusskibet JrCathemme, Capt. Applebye, fra Kjøbenhavn destemt til Grenaa, strandede ved Espegjærde; Ladningen beskadiget. Mellem Humlede og Kjøbenhavn strandede to svenske Baade, kommende fra Malm, den ene med Jern, samt fire danske Baade, udgaaede fra Kjøbenhavns Rhed med Gods. Den største Deel af Ladningen bjerget. En Baad fra den norske Skonnert Esperance, Capt. Frochen, fra Riga de stemt til England, forliske med 3 Mand. Et Liig er opdravet paa Stranden tilligemed Baaden. Skpe C. Nielsen fra Kjøbenhavn kom paa Grund ved nye Kalkfabrik, men kom af igjen efterat have losset. Paa sjellandske Kyst ved Sundet inddrev endeel Foustager med Brændeviin. (Hp. Av)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-30
J Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartals Coursens Vestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i Januar, Februar og Marts Maaneder 1836 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøistbemeldte aabne Brev kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt til 200 imod 100 Spectes eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle foranført, Tilfælde kan betales med 1 Rbd. Seddel.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-30
Fra Kiel skrives under 19de Decbe.: Forrig Nat, henimod Kl. 3, havde vi under Torden og Lynild en Stormflod, hvortil man i Mandsmindikke kjender Mage; den har anrettet en betydelig Ødelæggelse i alle lavtliggende Dele af Byen og dens Omegn. Huse, Pakboder, haver, der aldrig før havde lidt af Oversvømmelse, sattes under Vand. Adskillige Salt- og Kornmagaziner sam Vare-Pakhuse ere fyldte med Vand. J Aften bla ser det endnu stærkt fra Nordost, Vandet er faldet to Fod, men staaer endnu meget høit, forhaabentlig er Faren forbi.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-30
En americansk Skibscapitain, som nylig er hjemkommen fra Hvalfiskefangst, har den 10de Febr. opdaget en Øe. som hidtil ikke er aflagt paa nog Kort. Den ligger 1718 7, vestlig Længde, 9 23 sydlig Brede, og syntes at være meget skovrig J c. 5 Søemites Afstand bemærkede han at over 300 bemandede Canots stak i Søen. Den kaldte han "Wolf."(Hr. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-30
Kjøbenhavns Børs den 23de Decbr. 1835. Cours. Hamb. 2 Mk. - a vista 202; Species 201; Specier solgtes til 12 Mk. 1 s.; Be Disconto 4 pCentor, norske Speciessedler pr. 100 Specier a 177 Rbd. Sedl.; sv. Sdl. pr. Rd. Rigsgjæld 48 a 48 1/4 Rbs. Tegn; 4 pCto, kongl. Ogligationer kuden Renter) 89 1/2 a 90 Rbd. i Sedler, 188 3/4 a 89 i Bco.) Nationalb.-Obligationer 4de Føde. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. rede Sølv.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-30
AVERTISSEMENTS. At den til den 8de Januar 1836 berammede Auction over den fra Skibet Cathrine Kirstine Marie af Fahnøe bjergede og i Oxenbøl Strandgaard oplagte Ladning 700 Fjerdinger Smør, 4 Baller Uld, 3 Foustager, Vox og 1 Pakke Uldstrømper ifølge Vedkommendes Begjæring endvidere udsættes, bekjendtgjøres herved til Efterretning. Hassing Refs Herreders Contoir. i Teglgaarden d. 24 Decbr. 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-12-30
Placat, Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver, bliver den Kjøbmand Ole Reenberg tilhørende og paa denne Byes Algade beliggende Gaard Nr. 34 med udlagte Lod i Kjær og Grønmark, stillet til offentlig Auction, der afholdes: Mandagen d. 25 Januar 1836 om Formiddagen Kl. 10. paa Raadstuen, her i Byen; 8 Februar og Formiddagen. Kl. 10, ligeledes paa Raadstuen; 22 Ditto om Formidd. Kl. samt 10, paa den sælgende Eiendom. Conditioner, Pante Attest, samt øvrige Eiendommen vedkommende Documenter, vil blive bekjendtgjort paa Auctionsstedet og ere forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir Dette tjener til alle Vedkommendes Efterretning overeensstemmende med Placaten 22 April Nyekjøbing Byes og Morss Herredes Contoir, den 22de Decbr. 1835. Rummelhoff.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-02
No. 1. Ao. 1836. THISTED.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-02
Kongelig allernaadigst privilegered Amtsavis og Avertissemenveldende, eller: Den nordimbrike Tiltkuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Løverdagen den 2 Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-02
Politisk Oversigt! De vigtigste politiske Tildragelser i afvigte Aar, saavel i, som uden for Europa, ere i Almindelighed Resultatet af de forskjellige Foretagender, af de tvende store hinanden modstridende politiske Partier, nemlig det liberale demokratiske og det absolute Monarkiske Partie, disses Jntriquer og Kamp mod hinanden er den Hoved=Gjenstand, der sysselsætter Cabinetternes og Diplomatikens indre Politik, og har ogsaa megen Jndflydelse paa den Ydre. J de fleste Stater gives der et stort Antal Jndividuer, der ere revolutionairsindede og ønske en Regjerings Forandring, sjelden fordi de antage at en Revolution og en republikansk Regjeringsform er den bedste, men oftere fordi de have flere egennyttige Øiemeed, de derved troe at see opnaaet, haabe derved at poussere deres Lykke, eller ogsaa ansee sig forurettede af dem, der af Statens Overhoved ere beklædte med den høieste Magt, eller udøve Lovene. Paa den anden Side gives der uheldig viis Ministre, der uden at tage tilbørlig Hensyn til Nationens Trang, bebyrde Beboerne i en Stat med alt for trykkende Paalæg, nedbryde en Stats Finantser, uden at begrunde Monarkiets og Regjeringens Kraft og Styrke paa Folkets Kjerlighed og paa Opretholdelsen af dets Jnstitutioner ved at sætte disse og Thronens Rettigheder i tilbørlig Samklang med hinanden; men dette er ogsaa det vanskeligste Problem for Politikken – thi i Almindelighed fordrer man paa begge Sider for meget,
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-02
J Frankerig har begge Partiers Kamp i afvigte Aar foranlediget en af de skrækkeligste Handlinger, nemlig Mordattentatet paa Kongens Liv. Man har været uenig om det var Resultatet af republicanske Jntriguer, eller af en carlistisk Sammensværgelse, det er sandsynligt at begge Deele have været med i Spillet, thi naar det gjelder fælles Jnteresse, at styrte det bestaaende Dynastie, og den nærværende Regjering, forene begge Partier sig. Oppositionspartiet paastaaer at Kong Ludvig Philip ved den nye Lov hvorved Pressefriheden indskrænkes har gjort Brud paa Chartet; men dette er ikke tilstrækkelig beviist, og den franske Presse var alt for tøileløs, den tilintetgjorte ofte Regjeringens bedste Hensigter ved en uretfærdig ophidsende Daddel af alt Bestaaende og den maatte indskrænkes, for at Regjeringen kunne erholde den fornødne Fasthed, der sætter den i Stand til at beskytte individnel Liv og Eiendom. At den franske Regjering skulle have understyttet de spanske Carlister og Don Carlos, er ikke sandsynlig, thi den har ligesaa meget at frygte, naar det carlistiske Partie fik Overhaand, som af det republikanske, men den franske Grændse er vidtløftig, og flere Carlistisksindede boe paa Grændserne, saa at det ikke er muligt at forebygge Jndsmugling. Desuden byder den franske Politik, i Spanien og Portugal at opretholde et Regjeringssystem, der er overeensstemmende med dets eget, og at kunne paa den pyrenæiske Halvøe have en Bundsforvandt og Frankerigs Grændse dækket, i Tilfælde at det skulle geraade i Krig med den hellige Alliants. Gaae vi til Spanien, da er dette for Øieblikket Hovedpunctet for tvende store politiske Partiers Kamp mod hinanden, paa den ene Side see vi Overhovedet for det nærværende Dynastie Dronning-Regentinden, der i Spidsen for det liberale Partie, den oplyste og talrigste Deel af Nationen og understyttet af Frankerig og Engeland, har ført en tvaarig Kamp mod det absolute System og mod en foregiven Prætendent til Thronen den afdøde Konges Broder Jnfanten Don Carlos, hvad der har gjort og endnu bidrager til at gjøre denne Kamp langvarig, er at Dronning=Regentinden ikke allene har at kjempe mod en Deel af sine egne Undersaattere, (som i de biscaiske Provindser besidde forældede Privilegier af en saadan Natur, at de ikke kunne bestaae med en fornuftig Regjeringsform, men saa at sige mod den hele europæiske catholske Geistlighed og dens fanatiske Tilhængere, disse besidde i Almindelighed den største Formue, dette seer man af de betydelige Godser og Eiendomme som blot de spanske Klostere ere i Besiddelse, af, store Pengesummer sendes derfor til Don Carlos, ikke allene fra den spanske, men ogsaa fra den italienske, portugisiske, franske og flere Landes Geistlige og Munkeordener, og da desuden den faliske Lovs Ophævelse, var stridende mod flere af de italienske Cabinetters Anskuelse og Politik, var det jo ogsaa muligt, at Prætendenten fik Understyttelse derfra. J Ministeren Hr. Mendizabal synes Nationen at have faaet en liberalsindet og energisk Mand, der med Kraft, tager sig af Nationens Tarv, og veed, saa vidt som muligt at forsone det ene Partie med den Andet.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-02
J Portugal har det i Aar været temmelig roligt, og den Uenighed og Ministervexel, den har oftere fundet Sted, er for det Meeste en Følge af Hof=Jntriguer, da Forholdet mellem den afdøde Don Pedros Gemalinde og den unge Dronning Donna Maria har været noget spændt. Af de portugisiske Hielpetropper ere en Deel allerede rykket ind paa spansk Gebet; det er et slemt Omen, at det gamle mellem Spaniere og Portugisere existerende Had, allerede brød ud ved de portugisiske Troppers Ankomst til Zamora, hvor det kom til aabenbare Haandgemæng mellem Jndvaanerne og de portugisiske Soldater, i Anledning af en Deel udgivne fremmede Penge, og hvor de Sidste begik de største Excesser.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-02
Den vigtigste Nyhed denne Post er hvad der meldes fra Paris under 22de Decbr. at Mascara den bekjendte Høvding Abdel Karers Hovedstad, er efter gjentagen Kamp indtagen af de franske Tropper fra Algier. Hertugen af Orleans og Marskal Ondinot ere saarede. (De øvrige Postefterretninger følge i næste Avis.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-02
AVERTISSEMENTS. At den til den 8de Januar 1836 berammede Auction over den fra Skibet Cathrine Kirstine Marie af Fahnøe bjergede og i Oxenbøl Strandgaard oplagte Ladning 700 Fjerdinger Smør, 4 Baller Uld, 3 Foustager, Vox og 1 Pakke Uldstrømper ifølge Vedkommendes Begjæring endvidere udsættes, bekjendtgjøres herved til Efterretning. Hassing Refs Herreders Contoir. i Teglgaarden d. 24 Decbr. 1835. Fischer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
No 2. Ao. 1836. TIIISTED. Kongelig allernaadigst privilegerede. Allvolv og Avertissementvidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmene. Mandagen den 4de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af J. C. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Tydskland. J Wien fortalte man den 17de Decbr., at Dronningen af Portugals Formæling med Prindsen af Sachsen-Coburg skulle være gaaet tilbage, det heed nemlig at Prindsens Fader skulle have i Sinde at udsætte Formælingen et Aars Tid, og det er sandsynligt, at den portugisiske Gesandt Marquen af Labradio ikke vover at indvilge i denne Udsættelse, uden at paadrage sig Ansvar hos den unge Dronning, hvis Caracteer er bekjendt. - Fra flere Egne af Tydskland, hører man i denne Tid flere Ulykkestilfælde, saaledes er den 19de Decbr. en Vognmand bleven overfalder i Odenwalde ved Büttelborn, dræbt og berøvet hans Penge, den formeentlige Gierningsmand en Knivsmed Hax et arresteret. Den 21de er Smørhandler Heubeck fra Darmstadt i en Skov paa Veien til Münster bleven plyndret og myrdet, og i Odenwalde er ogsaa en anden Reisende bleven anfalden af Røvere, plyndret og berøvet sine Penge.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Engeland. Det franske Blad Tempvil vide, at den Kulde, som i længere Tid har hersket mellem det engelske og russiske Cabinet, har paa Nye erholdt betydelig Tilvext.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Da nemlig Lord Durham forlangte Explicationer over Ruslands Forhold til Porten, og i Særdeleshed med Hensyn til Tractaten af Unkias-Selesse, havde Keiseren erklæret: "Naar Deres Jnstruxioner ere af den Art, saa kan De ansee Deres Mission for tilendebragt." Nei, Sire, svarede Lorden, Først nu begynder min Mission." Det er bekjendt, at flere engelske Grønlandsfarere skulle ligge indeklemte i Jisen, hvorfor en Fætter af den bekjendte Captain Ross med 60 frivillige Matroser ere afsendte for at see at redde en Deel af de 600 Mennesker, hvis Liv er sat i Fare. - Skibet Duncombe er det lykkedes ved Hielp af en Orkan som splittede Jisen ad, at undkomme fra Bassinsbugten og ankomme til Hull. Sammes Captain beretter, at 3 Skibe allerede vare forliste, og at 6 andre, som tildeels havde optaget deres Mandskab, endnu den 7de Novbr. laae under 64 Sr. Brede i Jisen, 70 Mile vestlig fra Kysten. Alle dreve mod Syd, saa at det var muligt, at de paa denne Maade bleve befriede fra Jisen. Om 4 Skibe vidste Captainen ingen Efterrretning at meddeele.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Jndenlandsk.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Provindsial-Stænderne i Roeskilde. J No 27 og 28 af Stænder-Tidenden meddeles Slutningen af Sagen angaaende Kbhvns Fattigvæsens occonomiske Tilstand, hvori Provindsialstændernes Forsamling andtages paa: At det maatte behage Hs. Majestæt at give befaling til, at Kjøbenhavns Fattigvæsens fornævnte occonomiske Anliggender inden kort Tid definitivt reguleres og at Fattigvæsenets virkelige Tilstand derefter strax bekjendtgjøres, saavelsom den Plan, der bliver lagt til at ophielpe samme, at aarligen inden en vis Tid en omstændelig Ballance og Fattigvæsenets Jndtægter og Udgifter, ledsaget af saadanne Oplysninger, at Fattigvæsenets fande Tilstand deraf kan kjendes, ved Trykken bringes til de skatteydende Borgeres Kundskab; og at ved Udarbeidelsen af den nye Communal Anordning for Kbhvn, der maatte tages under Overveielse, hvorledes Stadens Magistrat og Repræsentantere, kunne træde i Forbindelse med Fattigvæsenets Bestyrelse, og dettes Regnskabsvæsen og Revision paa den beqvemmeste og meest betryggende Maade indrettes." Derefter foretoges Sagen betræffende en nye Anordning angaaende Jurisdictionsforholdene i de Sager, som anlægges efter offentlig Foranstaltning til Forfølgelse af Lovens Overtrædelse. Qvæstionen er nemlig om det ikke kunne bestemmes, at den Dommer, der har begyndt Forhører over mistænkte Personer, ogsaa kunne fortsætte samme i den anden Jurisdiction, og om han ikke i Nødstilfælde kunne gaae ind i Nabojurisdictionerne for at forfølge en Tyv. Discussionen om denne Sag er ikke sluttet i d. No. (Stænd. Td.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
J et til Cancelliet indgivet Andragende have et 200 Personer anholdt om, at deres Børn maatte undervises og confirmeres efter Pontoppidans Forklaring istedetfor efter den authoriserede Balles Læredog, idet de som Grund for deres Ansøgning anførte, at de ansaae Pontopp. Forklaring for at være mere grundet paa Bibelen og at indeholde mere uforfalsket christelig Lærdom end Balles Lærebog, der giver Anledning til mange tvivlsomme og vildfarende Meninger, som efter deres Anskuelse ere meget farlige for den opvoxende Ungdom, hvilket maa ængste og bedrøve Forældrene. Efter at Cancelliet i denne Anledning igjennem vedk. Biskop havde modtaget Erklæringer desangaaende har Collegiet under 12te f. M. tilskrevet Biskoppen til Bekjendtgjørelse for de Vedkommende, at ingen Forandring kan bevirkes i den allerhøieste befaling, hvorefter den af Biskop Balle forfattede Læredog skal lægges til Grund for Religionsunderviisningen i Skolerne, og at Supplicanterne derfor, for saavidt de have uconfirmerede Børn, maa fremdeles være pligtige at lade deres Børn undervise efter bemeldte Lærebog. Dog anmodedes Biskoppen om at betagne de Paagieldende, at det vel ikke kan formenes Nogen, ogsaa at lade Pontoppidans Forklaring gjennemgaae for sine Børn, men at denne ikke i Skolen kan bruges, enten i Stedet for den befalede Lærredog eller ved Siden af samme, saalidet som Børnene kunne antages til Confirmation uden at gjøre tilstrækkelig Rede for de christelige Religions-Sandheder i Overeensstemmelse med den befalede Lærebog. (Coll. Td)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Professor Ursin har i No. 38 af dansk Almeenlæsning, gjennemgaaet den documenterede Fremstilling af den 70aarige afskedigede Skolelærer, og Kirkesanger Jeppe Brodersens Entledigelse. Hr. Professoren beviser nu deraf, at denne har i Følge Pastor Rafns Attest i nogle og tre dive Aar fungeret ved Skolen med Flid og Troskab, indtil han for 4 Aar siden hjemsøgtes af den i Egnen grasserende farlige Sygdom, der svækkede ham i den Grad, at han ikke længere kunne forestaae ste Embede, dette indberettedes til Ringsted og Alsted Skoledirection paa Nordrup Skolecommissions Vegne under 3die Marts, Skolecommissionen havde saaledes givet en Henstand af 2 Maaneder. Skoledirectionen erhvervede derpaa under 10de Marts en Cancellie-Bestemmelse derfor, og tilskrev i Overeensstemmelse dermed Skolecommissionen, at Brodersen inden 8te Dage fra Maanedens Udgang maatte have antaget en duelig Skolelærer eller indgive Ansøgning om Entledigelse. Brodersen havde derpaa atter 1 Maaned 8 Dages Henstand, men der skjønnes ikke, at noget fra dennes Side er foretaget. Directionen ventede derpaa endnu i tre Uger, og indstillede ham derpaa først under 28de April til Entledigelse, at han allerede den 1ste Mai skulle have faaet en Hielpelærer er ikke documenteret. Cancelliets Resolution faldt den 23de Juni, først senere indgiver Brodersen en Ansøgning, at maatte forblive i Embedet, da han havde faaet en Hjælpelærer, men Cancelliets Resolution var falden, hvorom Directionen først modtog Efterretning 1ste Septbr., og derpaa under 3de f. M. meddeelte Skolecommissionen samme. Det havde været en Nødvendighed for Skolens Tarv at lade Brodersen afgaae. Beklageligt er det at han ikke kan leve af den tillagte Pension 5 1/2 Tdr. Byg og 30 Rbd af Skolelærernes Hielpekasse; dog havde Skoledirectionen gjort hvad den kunde, og stræbt at forskaffe ham med Familie fri Bolig, hvortil Hjet forventes fra Stamhuset Giessegaard. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Fra Pressen er udkommet i Kjøbenhavn og faaes hos Reizel for 4 Mark: "Probate Midler hvorved en Pige meget længe kan faae et ungdommeligt, smukt og sundt Udseende, hvide Tænder, pæne Hænder, sunde Fødder fri for Liigtorne, o. s. v.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Ogsaa i Lolland har man i denne Tid attraperet en Tyvebande af 8 Personer. En af Hovedmændene skal være den berygtede Klokkeringer fra Stibanken. (Aarh. Av.)¬
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Hr. Cand. jur. H. Herz har faaet kongelig Tilladelse til i nogle Aar at holde Forelæsninger over æsthetiske Gienstande og over det danske Sprog.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Ligeledes er polytechnisk Candidat Hr. P. Dorph Broager, nylig hjemkommen fra en paa offentlig Bekostning foretagen Udenlandsreise, bevilget Tilladelse til offentligen at foredrage de forskjellige Jndustrien behandlede Discipliner. Endeligen har ogsaa Englænderen Hr. Philip Pere faaet Cancelliets Tilladelse til at forelæse og forklare endeel af Shakespeares Værker. (Aarh. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Da Bladet Dagens nærværende Redacteur (Hr. Etatsraad Fr. Thaarup,) efter 14 Aars Virksom bed i dette Kald, ønsker sig et friere literarisk Orium, og derom har underrettet det kgl. danske Cancellie, har Bladets Udgiver anmeldt for høibemeldte Collegium at være kommen overeens med kgl. Skuespiller Overskou om "Dagens" Redaction fra 1ste Januar 1836, hvilket er blevet approberet. (Dag.)J Aarhuus seer man ofte Vine falbudne i Avisen til langt billigere Priser, end andensteds, saaledes f. Ex nylig Biskop af friske Pommerantser, til 2 Mk. 12 s. Flasken. J denne Anledning patrer Jversens Avis, at man snart skulde troe, at Colind Sund var fyldt med Rødviin, og at Riis. skov bestod af Pommerantstræer. Fra Cancelliet er den 12te Decbr. afgaaet følgende Circulairskrivelse til samtlige Biskopper i Danmark: Da Cancelliet er bleven overbeviist om, at der, især i nogle af Rigets Stifter afholdes talrige saakaldte gudelige Forsamlinger, saa skulde Collegiet herved tienstligst have D. H. anmodet om behageligen at ville indskjærpe dHerrer Geistlige det Dem anbetroede Stift, nøie at overholde de i Fr. 13de Jan. 1741 om gudelige Forsamlinger allernaadigst givne Forskrifter, i hvis Følge slige Forsamlinger ikke maa være talrige og heller ikke af holdes af omflakkende Personer, eller uden vedkommende Geistliges Nærværelse eller Forevidende. J Særdeleshed bør det paasees, at ikke Nogen reiser omkring under Foregivende at ville styrke og opvække Andre, samt anstille Andagtsøvelser eller Samlinger, hvori Gjenstande, Religionen og Kirkevæsenet vedkommende, blive forhandlede." (Ah. AvI kieler Correspondentsblad foreslaaes Lybekkernsom betingelse for Tilladelsen til en Jernbanes Anlæg fra Hamborg til Lybek, enten at overlade Danmark Travemünde, der da maatte befæstes og forsynes med gode Kanoner, for oventuelt at betrygge sig Tabet af Øresunds-Tolden, eller at lade Jernbanen gaae til Segeberg og derfra til Lybek, saa ledes, at dens Forlængelse til sidstnævnte Sted skete paa samme Tid som den fra Segeberg forlængedes til Kiel. - Paa denne Maade vilde den fremme de Stad vorde indrømmet samme Fordeel, som vor egen. Dette vilde i Sandhed være Retfærdighed nok. Mere af det Gode eller snarere af Godheden, torde være for Meget. Omveien til Lybek (over Segeberg) vilde da kun medtage lidt over en Times Tid. (Rd. Av.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1836-01-04
Søndagen den 20de Decbr., om Aftenen, er i Horsens bleven paagreben 4 mistænkelige og pas løse Personer, nemlig Hans Peter Fr. Hjorth af Aalborg, med Kone, Dorthea M. Boisen, samt Johannes Jensen af Steenild og Anders H. Smed alle af Aalborg Amt. De havde opholdt sig i Horsens siden Fredagen den 18de hos Skomager With. som ogsaa er bleven arresteret i Forening med sine Jndlogerende. Tre Personer skulle samme Søndag Aften sildig være seete i rask Allure ile ud af Smedegades Port, og formodes at have hørt til samme Bande, der vistnok har havt et eller andet Coup for. Betydelige Effecter eller Summer ere ikke forefundne hos de Arresterede. (Horf. Av.)J Skjold, 5 Fjerdingvei fra Horsens, er en fra Kbhvn. for c. 9 Uger siden hjemkommen Soldat bleven angreben af Børnekopperne strax efter sin Hjemkomst, men slap derfra med et overordentligt koparret Ansigt. To andre Karle skal derefter være døde af samme Sygdom. (Sk. Av.)