JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 24 Dec. har Lieutenant Jørgen Bartholomæus Tancke i Ostindien erholdet Caracter som Capitain af Artilleriet, og den dimitterede Major Helm Gothard v. Barner, som Oberstlieutenant af Jnfanteriet. Den 28 dito er Magnus Christensen allernaadigst bestilt til at være Hoff Jnstrument= og Claveermager. Den Stats-Tidender for Aar 1757.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 29 Dec. er Premierlieutenant Michael Falk ved det Oldenborgske Curassier-Regiment benaadet med Ritmesters Caracter af Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Premierlieutenant Benjamin Suckow ved Livregimentet til Fods, som Cap. af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Premierlieutenant Hinrich Bruningk ved det Jydske gev. Regiment til Fods, med Capitains Caracter bleven benaadet.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Ved det Fyenske Nat. Reg. til Fods, er i den afdøde Oberste Grambows Sted, den caracteriserede Oberstlieutenant, Georg Bredahl, bestilt til virkelig Oberstlieutenant.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Seconde-Maj. Johan Sigismund Bahlman, som tilligemed Oberstlieutenants Caracter er bleven gratificeret, til Premiermaj., samt den tredie Major, Holger Wind til Secunde og den caracteriserede Maj. Jens Lasson igien til 3die Major, saaog confereret den caract. Capitain Ove Johan Wind det vacante Compagnie, som virkelig Capitain og Chef.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Capitain Frederich Christian Meyer ved det første Smaalehnske National Regiment til Fods, med Caracter som Major af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Premiermaj. Niels Bull ved det første Trundhienske Nat. Reg. til Fods gratificeret med Oberstl. Car., og ved det 2det Trundhiemske dito Premierl. Gunder Koefod, som Cap. af Jnfanteriet.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 31 Dec. er Hr. Hans Pegman, allernaadigst kaldet til at være Sognepræst til Ourdahls Præstegield i Aggershuus Stift. Johan Blichfeldt Mouw, er allernaadigst confirmeret at være Capellan pro persona til Schonge og Tangens Menigheder i Jarlsberg Grævskab. Christopher Nørager, ligesaa til Fielstring og Trans Meenigheder i Riber Stift. Den 4 Jan. har Secundemaj. ved det Oldenb. Cur. Reg. staaende Generaladjutant, Detleff v. Ahlefelt erholdet Oberstlieutenants Caracter af Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Capitain Valentin Siegfried v. Winterfeldt, ved Hs. M. Dronningens Livregiment, som Maj. af Jnfanteriet, den car. Major Conrad Bockelmann, ved Hs. K. H. Cronprinz Christians Reg. er bestilt til 3die Maj i Regimentet. Cap. Georg Henrich v. Dessihn ved Prinz Frederichs Regiment, med Maj. Car. af Jnfanteriet. Ved Januarii Maaneds Ved det Nordre Jydske Nat. Reg til Fods, er i den afd. Oberstl. Büet igien til Prelows Sted, den car. Oberstl. Eilert Detleff v. Lauzow beskikmiermajor, hvorimod den ved det Schleswigske geworbene Regiment tilFods, standene car. Cap. Gerhard v. Putkammer, er bleven confereret ovenmeldte Bülows havte Comp, som virkelig Cap. og Chef.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 6 Jan. er Frid. Rossing allernaadigst beskikket til at være Munsterskriver ved Søefolkets Enroulering i Trundhiems De et, i Munster skriver Freeses Sted, som Tienesten til hannem har afstaDen 1 hujus er Lauriz Sørensen Leegaard allernaadigst bestilt til at være Ober=Visiteur ved Maaleværkets Consumption i Kiøbenhavn, og Andr. Rougtved til at være Foged over Nedre-Tellemarkens og Bamble Fogderie.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 12 Jan. har den car. Ritmester Bernhard Henrich Bokelmann ved det andet Jydske Curassier Regiment, erholdet det ved Oberstlieutenant Kardorffs Død vacant blevne Compagnie som virkelig Ritmester og Chef Den dimitterede Major Peter Reeds er benaadet med Caracter som Oberst af Jnfanteriet, saa og Capitainlieutenant Johan von Motzfeldt ved det Nordenfieldske National Regiment Dragoner med Capitains Caracter, og i Steden for den afd. Royens Sted ved det 3die Trondhiemske National Regiment til Foeds, bestilt Premierlieutenant Christian Ulrich Bruun, som Landværn Capitain ved Skieløberne Nordenfields.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 17 Jan. er den hidindtil værende Pastor i Oldesloe Hr. Sammel Helmich allernaadigst kaldet til at være Slots og Garnisons Pastor til Staden og Fæstningen Glykstad.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 18 Jan, haver Hs. K. M. allernaadigst beskikket Friderich We von Destinon til at være Hofjunker, og Wilhelm Jacobi Rude til at være Hofmaler og Forgylder.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 19 Jan. er Ritmester Johan Andreas Haumann af det 3die Jydske gent til Hest, med Majors Caracter udi Naade bleven dimitteret, Reg og hans havte Compagnie confereret til den caracteriserede Premierlieuten. Joachim Friderich von Knuth, som virkelig Ritmester og Chef Capitain Philip Alerander von Braun, ved Livregimentet Dragoner, benaadet med Majors Caract,
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Ved det Møenske gevorbene Regiment til Fods, er det ved Capitain Rummelhofs Død vacant blevne Compagnie confereret til surnumerair Capitain Otto von Wasmer, som virkelig Capitain og Chef. Ca Stats-Tidender for Aar 1757. Capitainlieuten. ter S. ramboe, ved det Fyenske National-Regim. til Fods, gratificeret med Capitains Caracter, samt Capitain Georg von John i Ostindien med Majors Caracter benaadet.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 24 Jan. J Anledning af at Slagterne, have beviist, at Studenne nu ere langt dyrere end forhen, formedelst den indfaldne høye Korn- og Foer Priis, haver Høy= og Velædle Magistraten ladet udgaae følgende Kiød-Taxt, nemlig, af en Oxe det beste Bryststykke, Ribbene, Rumpe Stykket og Tyndstegen, Pundet Sex Skilling. Heele Fierdinger, Pundet Fem Skilling. Al Resten af Oxen skal sælges smaahuggen, yd 5 s. Kalvekjød, Pd. af Bagfierdingen 8 og en halv s. og Pd. af For fierdingen 7 og en halv s. Lammekjød skal Slagterne være pligtige at sælge efter Vægten, Pd. 4 s. Saltet eller sprengt Oxekiød sælges ligesom det færske, dog intet at sælges af Slagterne, som har ligget meere end 6 Dage i Salt. Svinekiød Pd. 6 s.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 25 Jan. er Cancellie-Assessor Johan Georg Eggers allernaadigst beskikket til at være Told- og Licent=Casserer til Segeberg.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 25 Jan. er Ulrich Ellertsen allernaadigst beskikket til at være Skov tider paa Antworskovs Destricts Berrid, og Peter Basballe til at være Færgemand ved Rudkiøbings Færgestæd paa Langeland.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Fortegnelse paa Føde, Døde, og Ægteviede fra endeel Europæiske Stæder.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Udi Paris ere i afvigte Aar føde 19412, døde 20021, viede 4501, Udi London ere i afvigte Aar føde 14839 døde 20872.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Udi Amsterdam ere i afvigte Aar døde i alt 7011 Mennesker.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Udi Hamborg ere i afvigte Aar føde 3023, døde 3138, viede 501 Par.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Udi Dresden ere i afvigte Aar føde 2103, døde 2432, foruden Blesserede.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Udi Frankfurt ere i afvigte Aar føde 977, døde 1303. Mennesker.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Udi Leipzig er i afvigte Aar i alt føde 91, døde 1286, Personer. Udi Januarii Maaneds Til Harlem ere i afvigte Aar føde 979. døde 795, viede 160 Par.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Udi Kønigsberg ere i afvigte Aar føde 2182, døde 2397, viede 553 Par Udi Breslau ere i afvigte Aar føde 1190, døde 1375, viede 246 Par. De merkværdigste Ting for Januarii Maaned 1757. idst i Dec. Maaned erholdt man den Efterretning fra den Preussiske Armee i Saxen, at den skulde holde sig i Bereedskab, for, eftersom Ordet gik, at tage sit Qvarteer i Curland, saasnart man erfarede, at den Russiske Armee var paa Marchen.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Ved det Østerrigske Cavallerie tog en Schlesier Tieneste, som var 23 Aar gammel, 6 Fod og 3 Tommer høy, og saa føer og stor af Lemmer, at man nødvendigen maatte lade giøre nye Gevær til ham, saasom de almindelige vare ham alt for smaa. Til Solingen befandt sig nogle Franske Commissarier, som sammesteds lod forferdige 40000 Sabeler, Bajonetter og Musqvetter.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
J Sverrig blev ved Rigsdags=Slutningen fastsat, at ifald Kongen skulde døe førend Kronprinzen havde opnaaet sin Majorennitet, Regieringen da skulde være privative i Rigsraadets Hænder, saa at ingen uden samme maatte befatte sig med Staats=Affairerne, saalænge Kronprinzen var mindreaarig. Til London besluttede Underhuuset at bevilge Kongen endeel Subsidier, og blev i Artiklerne derover tilstaaet Hs. Majest. 56000 Matroser for Aaret 1757, 10519 Mand Søetropper derunder begrebne, hver af samme blev som sædvanligt tillagt maanedlig 4 Pd. Sterling.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Til Dantzig vilde man have tilforladelig Efterretning om de Russiske Troppers March, som skulde skee i 3 Colonner igiennem Litthauen mod Polen, og skulde samme March være begyndt den 11 Dec. Tropperne i sig selv skal i følge den Liste man havde derover udgiøre over 110000 Mand.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Fra Maltha fornam man, at den derhen flygtede gamle Bassa af Tunis havde annammet den hellige Daab, ved hvilken Dronningen af begge SiciliStats-Tidender for Aar 1757. sterne ved en Malthesisk Dame var Fadderske.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
J Leipzig var man gandske forvisset om de Russiske Troppers March igiennem Polen.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 12 Dec. ankom den Russisk Keyserl. Generallieutenant, Hr. Darewski, til Vilna, for at indkiøbe Fourage til de til Pohlen marcherende Russiske Tropper. Til Cøln erholdt man den 28 Dec. den Efterretning, at Preusserne i Hobetal og paa en Tid af 4 Dage vare afmarcherede til Zittau, og at der for denne Tid var en Armee paa 12000 Mand.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Til Dresden fornam man sidst i samme Maaned at de Russiske Troppen 120000 Mand stærke vare i fuld March igiennem Litthauen.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Fra den Spanske Fæstning Algezires fyrede man paa nogle Engelske ud armerede Chalupper, da de borttoge under Fæstningen et Engelsk Skib, som af de Franske Capere var der opbragt.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 20 Jan. blev Formælingen med deres Durchleuchtigheder, den regierende Hertug af Saxen-Hildburghausen og Princessen af Culmbach her paa Slottet Christiansborg fuldbyrdet, og den 23 ejusdem blev Sorgen paa 3 Uger ved Hoffet anlagt for Hs. Majestet Enke-Keyserinden, Chur-Fyrst inden af Bayern.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 15 Jan, hendte sig i Frankrig en gruelig Tildragelse, nemlig: da Hs. Majestet Kongen om Aftenen Kl. henved 6 vilde til Paris indstige i sin Vogn, indfandt sig en Stratenrøver, som trængte sig ind imellem Garden og Folket, og med en Kniv, hvori var tvende Blade, gav Hs. Majestet et Sting i den høyre Side, hvilket var saa sterkt, at Bladet som stødte mod det femte Ribbeen gik over, saa man siden trak Stykket udaf Saaret. Hs. Majestet tænkte, da han bekom Stinget, at han havde faaet et Stød af en Haand, men befalede strax derpaa, da Han ved Blodets Udløb fornam, at Han var blesseret, at Morderen skulde gribes og arresteres. Efter 2de Aareladninger befandt Hs. Majest. sig temmelig recreeret, og endeligen er Høystsamme nu til alle de Franske Undersaatters Glæde saavel restitueret, at Han har ey allerne taget imod Gratulation af de fremmede Ministre, men ogsaa bivaanet Parlamentets Sessioner. Af hvad Condition og Stand Gierningsmanden har været, eller hvad hans Navn er, vil blive vanskeligt at sige; thi ham tillegges en stor Mængde af beg 3 Januarii Maaneds Staats-Tidender for Aar 1757. ge Deele. Jmidlertid er det vist, at han har været et ugudeligt Afskum. Han er for det øvrige nu i god Forvaring, og har den Løn at forvente, som hans slemme Gierning har fortient.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Under den 1 Jan. har man til Vien seet en Fortegnelse, i Følge hvilken dette Hof i tilkommende Feldtog vil agere med 200000, det Russiske med 130000, det Franske med 100000 og Palakkerne selv med 7700 Mand mod Preusserne, og skal denne store Magt, ifald det kommer til nogen Virkelighed mestendeels af det Vienske Hof underholdes.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 29 Jan. indfaldt Hs. K. H. Cronprinzens Fødselsdag, da Høystsamme fyldte sin velsignede Alders 8 Aar.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Den 30 ejusd. indfaldt ligeledes H. K. Høyheds Princesse Lovises høye Fødselsdag, da Høystsamme indtraade i Hendes velsignede Alders 8 Aar. Fra Petersborg havde man under 7 Jan. den Efterretning, at den Kongel. Danske Extraordinaire Envoye ved dette Hof Hr. Kammerherre, Joh. Lotharius Frederich von Maltzan, var i sin berømmelige Alders 37 Aar, af en hidsig Brystfeber der sammesteds den 31 Dec. ved Døden afgangen.
Berlingske Tidende, 1757-01-01
Priis-Courant. Korn. Dansk Td., 2 Rdlr.; Mk. a 4 Rdlr. Mk. Holsteensk Hvede Td. 4 Rdl. 4 Mk. Lollandsk Td. 4 Rdlr. 2 Mk. Byg Td. 2 Rdlr. 1 Mk. Gryn Td. 5 Rdlr. Mk. Malt Td. 2 Rd. 4 Mk. Havre Td. 1 Rdlr. 2 Mk. 8 Sk. Gryn Td. 6 Rdlr. 4 Mk. Boghvede Gryn Td. 5 Rdl. 2 Mk. Erter Td. 2 Rdlr. 4 a 5 Mk. Fæde=Vahre. Jslandsk saltet Lammek. 9 Rdlr. 8 Rdlr. 2 a 4 Mk. Flesk røget Skpd. 16 Rdlr. 5 Mk. Fynske Oste Skpd. 8 Rdlr. 10 Rdlr. Holstenske Skpd. 12 a 13 Rdlr. Fynsk Smør Td. 26 a 28 Rdr. Sællandsk Td. 28 a 30 Rdlr. Tælle Lspd. 1 Rdlr. 5 Mk. 4 Sk. Grøn Sæbe Otting 2 Rdlr. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 9 a 10 Rdlr. Graasen salted Td. 2 Rdlr. 2 a 4 Mk. tør Skpd. 6 R. 3 Mk. Klipfisk Spd. 20 Rdlr. Norsk Torsk salted Td. 4 R. 2 a 3 Mk. Jslands Td. 6 Rdlr. 6 R. 4 Mk. Jslandsk tør Fisk Skpd. 12 Rdlr. Danske Vaar-Sild Td. 16 Mk. a 3 Rdlr. Høste Sild Td. 5 a 6 Rdlr. Norsk Sild Td. 13 Mk. 5 a 6 Rdlr. Tran Tønden 13 a 15 Rdlr. Salt. Norsk Td. 3 Rdlr. 5 Mk. Spansk Td. 3 Rdlr. 1 Mk. Fransk Td. 2 Rdlr. 2 a 4 Mk. Humle, Brunsviger Garleber og Dantziger Skpd. 40 og 33 Rd. Norsk Jern Skpd. 1 Rdlr. 11 Rdlr. 4 Mk. Tiere Td. 4 Rdlr. 1 Mk.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
N.B. De, No. 1. Moss, Masse, og Kiøbenhavnske Danske Busk
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Tidender. Fol Mandagen den 3 Januarii. Saa er nu atter da et Aar igien forsvunden, Og haver taget den sædvanlig Tidens Vey Og Nytaars Solen er igien paa nye oprunden, Sig Tiden sniger bort, skiønt mange seer det ey. Den dyrebare Tiid bortrinder meget faae; Dog ey for faae, naar man brugte den kun vel, J Fald man ikkun ret anvendte sine Dage, Man paa sin Leve=Tid da fandt en stor Forskiel For det forgangne Aar vi have største Føye At takke Herren, som det loed saavel bortgaae, Og lade vores Bøn opstige i det Høye, At det, vi træde i, det samme ligne maa Vi ere blevne frie for al Slags Lande=Plage, Krig, Hunger, Dyr Tid, Pest og meer desligeste; Men vil vi vende os i Tiden lidt tilbage, Vi andre finde skal deri uhældige. Som for Exempel vi til Asien vil vende; Der seer vi, Persiens Uroligheder, som Saalænge været har, endnu har ikke Ende, Hvad een der reyste op, en anden kaster om At Angria han fik sin Angest, intet skader, Han gjorde mangen Mand til Søes ulykkelig: Men Engellænderne omsider hannem lader Saa tugte, at han med sit Rov maa give sig. Man skiælve kan, naar man paa Africa vil tænke, Hvorlænge Jordskielv paa hverandre fulgte, som De havde været i en Kiæde eller Lænke, Saa mange Stæder blev for Folk og Huuse tom. Algier og Tunis laae i Haaret paa hverandre, Jndtil at Tunis maae til Freden give sig; Endeel vil sige, at dens Dey undkommen andre, At et Malthesisk Skib ham frelste lykkelig. Udi America man med alvorlig Jver Fortsætter Krigen saa man hør kun Skud og Skrig: Ved denne Leylighed Osvego Fransk just bliver, Som før var Engelsk men tilsidst maa give sig. Udi Europa man om Jordskielv meget hører; nog Paris man declarere Krig: Man samme og derpaa i Gierningen fuldfører, Hvor det tilsidst gaaer af, det vil nu give sig. Den Preussiske Monark sig ruster, og tillig J Gierningen udfør det, som Han sigter til; Det samme man forlangst har hørt fra Østerrige, Jmidlertid vi fra Tyrkie begynde vil: Den Ottomann'ske Port endnu vedligeholder Sin fredelig System, imidlertid man hør Adskillig Oprør, som i Asien forvolder. En stor Uorden og ey liden Skade giør, Constantinopel seer sig meget ruineret. Ved Jldens hæftig Brand, i Riget Portugal. Har Jordskielv immerfort saa stærk continueret, At man endnu ey veed, hvad Enden blive skal. Den Spanske Krone har bestandig ladet kiende J dette Aar, at den var meer for Fred end Krig, Dog haver samme og, maa veed ey til hvad Ende, J dette Aar i sær til Vands udrustet sig.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
J Fior begyndte ret for Alvor Frankerige Med Repressalier mod Storbrittannien.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Med Ungarn slutter man, og Genua tillige Tractater, og til Søes giør Fangster immer hen Minorca aarkede tilsidst ey ud at holde, Skiønt Blakney sagde Ney, og holdte længe ud Med største Tapperhed, indtil Philippi Volde Omsider havde faat for mange Bombe-Skud. Den Engelsk Admiral, Hr. Bing, maa Pladsen viig Udi en Søe-Combat mod Gallissonnier. Som siden kort derpaa gik til de Dødes Rige, Saa Bing har ey Behov for ham at frygte meer. Med Preussen Engeland en nøye AllianOg sluttede i Fior, erkiærer Frankrig Krig. Men forommelte Bing maa i Arrest og dansee, Man siger, at han ey har lovlig holdet sig.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
J den Midlandske Søe fra Engeland man sendet En Havre, som omkring Minoron fæster Sted. Og den fra Frankrig al Tilførsel reent afvender, Det ingen Minorean var vel fornøyet med J Holland hidindtil man Freden conserverer, Og holder raadeligst, at vise J neutral; Men Engeland paastaaer og heftig reclamerer En stipuleret Hielp, som Holland give skal.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Udi Jtalien Neapolis sig haver Udrustet temmelig, paa Øen Corsica, Man ligesom tilforn paa Krig sig og belaver; Endnu er Paali og kommen vel derfra.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Men hvordan det vil gaae, nu man fra Frankerige, J følge en Tractat med Genueserne, Bortsender Folk derhen, blier ey saa let at sige. Maaskee til Sommer vi Forandring faaer at see.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Hans Hellighed til Rom man hører nogle sige, At have givet Rum paa Pave=Skolen, men, Man veed det ey for vist, thi Ordet gaaer tillige, Han af sin Svaghed sig nu kommer brav igien. Man stærk udrusted sig i Fior i Østerrige; Men ingen vidste, hvad just Øyemeedet var, Førend man fik at see, at Preussen sig tillige Udrustede igien; thi da var Sagen klar. Et Slag til Lowositz bemeldte Hoffer holdte, J hvilket som man hør, blev ligestor Forliis; Jmidlertid det dog fuldkommelig forvoldte At Saxen just med et blev Preussen som til Priis.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Fra Trier erfarer man, at Dødens strenge Domme Churfyrsten overgik; han var et Menneske: Fra Hessen derimod 3 Arve=Printser komme, Og vil i Dannemark, som billigt, sig omsee. Til Hildburghausen maa den fromme Hertuginde Af Livets Skueplads, og alt for tilig Død Vedkommende saasnart ey hendes lige finde, Bort Dannemark og fandt det forrigfulde Stød.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
J Polen haver man et Øye paa hver Finger, Og, som man synes der, er Preussen noget slem: Hvad Saxen lider nu, det ogsaa Polen tvinger, Det var endda en Trøst, at man fik Kongen Hiem. Vi see imidlertid, at intet Rige sover, Naar Bøhmens Dronning giør tilfælles Forsvar-Stand, Med Frankerige eet, er Rusland med og lover Til Hielp et Haandrede og tyve tusend Mand.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Vor Naboe Sverrig har i Aar en Rigsdag holdet; Det synes længere, end et ufrugtbar Aar, Sligt har saamangen Sag af Vigtighed forvoldet; Hielp Himmel, hvad er det, som mig for Øyet staaer. Jndbyrdes Uroe fast vil legge Riget øde; Herraadslaaer mod sig selv det samme Legeme: hvad Under om en Deel af Lemmerne maa bløde Betids opdager mand en Sammenrottelse.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Blant andre høye maa en ulyksalig Græve Med Halsen bøde for sit frekke Øyemeed; Onstændighederne saa skarp en Adfærd kræve: Tir har man offret Blod for Landes Rolighed. Eskadren løber ud, som er til troer Hænde Antvordet Schoutbynacht, der Navn af Taube har: Og endeligen faaer den lange Rigsdag Ende, Der saa betydentlig for Sverrigs Adel var. Jeg kommer Hiem igien fra andre Verdens Riger, Og lystes ved at see vort kjære Dannemark, Men, lidet af min Vey det er, til Holsteen viger, Hvorfor, der finder Jeg vor dyrebar Monarch. Hans Øye vaaget er for alle sine Lande, Hvor det bortspreder Ont, som været Fier og Avn, Vor Fløde ployer og Nordsøens stolte Vande; Vor brave Ramling er selv Hiemme paa sin Stavn. Dog Modgang samlet er med allerstørste Lykke!
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Vor Bergen brender af den vidtberømte Bye Den rige Handelsstad; det Nordens rare Smykke! Saa følger, siger Jeg, og Soelskin med en Skye.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Til Coadjutor man Prinz FRIDERICH bestemmer Ved Stiftet Lybeck, see, det er vor store Fryd. Det Vande Element ved Jndbrud oversvemmer En Deel af Holsteen, strax man hører Sorrigs Lyd.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Med Genua man en Tractat ratificerer, Saavelsom ogsaa med den Ottomaniske Port; Den Danske Handel just i Kraft af sligt florerer: Ja tør vel love sig med Tiden noget stort. Vor viiseste Monark Gud længe for os spare J Live, det enhver i Tvilling Rigerne Med Glæde seer, helst da Han aldrig lader fare Den mindste Leilighed, Han dem til Gavn kan see. Gid Himlens Naade og maa Landets Moder smykke! En bedre Dannebod sig ønsker ingen Mand Gid al Velsignelse, gid ald den Held og Lykke Maa følge Hende, som Hun sig tilvnske kan Vor Konge Moder Gud i Hendes Enke-Sæde Forglemme aldrig, men med al Velsignelse J mange mange Aar til Siæl og Legem glæde! Derfor hver Undersaat sig vil med Tak beter. Vor Kronprinz CHRISTIANGUd med ald Lykke krone, Gid Han opleve maae utallig mange Aar!
Berlingske Tidende, 1757-01-03
Man til Succellor paa vor store Danske Throne En bedre venter ey, ey heller bedre faaer. Prinz FRIDRICH Himlen selv vi inderligst befale, Gid Han maae blive den, Han stedse tegner til! Det Eftertiden skal bestandigen omtale, Og takke Himlens Gud, som os nu høre vil. Gud selv Princesserne i alle Ting veylede, Og vise mod Dem, at han elsker Kongens Slægt, Vi ald Lyksalighed Dem hiertelig tilbede, Glid hav Dem stedse i sin tryge Varetægt, P. Gudergade Kongens Raad, saa fremmes vist Hans Ære, Og hver en Undersaat kan deraf nyde Gavn; Thi da de raade det, som Guld selv vil skal være, Og helliggiør i alt, hvad heldst de gjor, hans Navn. Gud viis mod hver i sær, mod høye og mod lave? Mod Rige, Fattige i Aar din Miskundhed! Giv hver og Hierte til bestandigen at have For Øyne alt hvad got, Du hannem har beteed! Hver Stand i sær for sig, og hver Person i Standen, J Naade dette Aar velsigne store Gud, De ved ders Udgang da skal dig, som Skabermanden, Tak=Offer bære frem og Lov-Sang siunge ud. Bliv Gunstig Læsere fremdeeles ved at ynde, Og læse som tilforn i vore Tidender, Nu Posten kommen er, jeg altsaa maa begynde, Paa hvad han har medbragt, deraf det beste er: Kønigsberg den 14 Decbr.
Berlingske Tidende, 1757-01-03
En fra den Kongl. Armee i Saxen affærdiger Courier har medbragt den Ordre, at alle Tropperne, som ligge i Qvarteer i dette Kongerige, maa holde sig færdige til Marchen, saasnart det udkræves. Rygtet gaaer her overalt, at samme skal tage Qvarteer i Curland, saasnart man maatte merke noget til, at den Russiske Armee var i Færd med at marchere ind paa denne Side.