JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Constantinopel, den 23de August. J Forgaars Nat sit det tyrkiske Ministerium vigtige Devecher fra Pachaen af Rhedus. Han melder, at adskillige franske Fregatter vare ankomne til hans Øer, og at han, og Følge tidligere erholdte Befalinger fra Storherren, strax har confiskeret dem. Tillige melder han at den engelske Admital Nelson var uventet kommet igjen for Havnen af Alerandrien, havde der fundet den franske Flaade og angrebet den med overordentlig Heftighed. Det franske Admiralskib, hvorpaa Buonaparte forhen befandt sig, Orient paa 110 (efter andre paa 90 Kanoner, blev efter denne Beretning skudt i Brand af det engelske Admiralskib og lagt i Aske, og Resten af den franske Flaade, som ikke kunde udstrække sig. for største Deelen ødelagt. De franske Fregatter, som red vede sig i det aabne Hav, vidste ikke, at Porten var ildefindes mod Frankrige og at Fiendtlighederne vare allerede ligesom begyndte. De gik derfor til Ankers i Havnen ved Den Rbodus, hvor de strax bleve confiskerte. Af disse Fregatters Capitainer fik Pachaen af Rbodus Efterretning om den franske Flaades Ødelæggelse og Hovedomstændighederne ved denne Tildragelse. Porten lod strax ved sine Tolke bekiendtgiøre alle her værende fremmede Gesandtere denne Efterretning: leg i Dag fik den engelske Minister Dr. Spencer Smith Betræftelse paa samme. Hvad Armeen under Buonaparte angaaer, har man her følgende Efterretninger om samme : Den havde en Tid lang beholdt sin Stilling imem Rosette og Catro. men derpaa pludselig vendt tilbage til Damlette. J Nærhe ten af denne Stad stødte den paa et arabisk Corps af 20000 Mand, meest Cavallerie, under Mustapha Beys og 3 andre Beyers Commande. Det kom til en heftig Fratning: og Araberne sig i deres Beretninger til Pachaen af Damas, at de havde drevet Fienden tilbage, som havde lidt anseeligt, leg derpaa giort holdt nogle Mile fra Damlette. Disse Beretninger tale intet om, hvorfor Buonaparte i Begyndelsen, i Stedet for at rykke frem mod Beyens Residene, strax var marcheret saa meget tilbage; men man vil her tilskrive dette deels det talrige Cavallerie, som dækkede Cairo, deels Nilstrømmens Oversvømmelser, som paa denne Tid var steget til det høieste, og endelig og den Vanskelighed, som de Franske fandt ved at skaffe sig Levnetsmidler paa en Tid, da saa mange Landeveie stode under Vand.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Porten har forresten meget ilde optaget denne de Franskes Jnvasion, og anseer den, som en aabenbare Findtlighed.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Den betragter Buonapartes Projecter som meget fornærmende for dens Værdighed, som meget skadelige for dens Souverginitet, som meget stridende mod de Rettigheder, som den har paa Egypten, og som tvertimod de Forhold, som i lang Tid eristerer imellem den og Beyerne, der i dens Navn bebærsker Egypten. Da Porten desuden er bleven underrettet af Beyerne og Pachaerne saavel om de trykkende Handlinger, som de Franske have begaaet i Allerandrien og ellers i Egypten, som om de Fegtninger, hvilke de havde leveret de tyrtiske Undersaatter i Egypten, som retmæssig havde bevæbnet sig til deres Fædrenelands Forsvar, saa har den fundet for tienligt, at tvinge den franske Charge d'Affaires, BorgerRuffin, til at opholde sig med sine Domistiquer i hans Boepæl, som i et Arresthuus, uden at maatte begive sig ud af samme under noget Slags Paaskud. De her værende Franske have ogsaa faaet Ordre, at ikke lade sig see med Nationalkotarden. paa Gaderne og de offentlige Pladser. De have og allerede aflagt Kokarden af Frygt for at blive paa det yderste mishandlede af Folket, som nu er overordentlig opbragt mod de Franske og deres Regiering. Tillige er den franske Charge de Affaires efter Portens befaling bleven nødt til at aftage den franske Republiks Vaaben, som befandt sig over Indgangen til hans Hotel. Lige Befalinger ere blevne sendte til alle tyrtiske Stæder, hvor de franske Consuler eller Viseconsuler befinde sig. J Besynderlighed ere eftertrykkelige Ordrer blevne sendte til Jasse og Bukarest angaaende de franske Consuler, saasom Porten troer, at der i disse Stæder blive holdte hem. melige Forstaaelser med de uroeliefindede Polatter. - Na sten daglig blive holdte Statsforsamlinger og Conferener, imellem de tyrkiske og nogle andre fremmede Ministere, i Besynderlighed med Gefanterne fra England og Rusland, som nu staaer her i stor Anseelse. Den østerrigske Jnternantius er endnu ikke bleven indbudet til disse. Det er vist, at er stort Alliance=Profeet nu er paa Tapeter Paa vor store Flaade. Udrustning arbeides nu paa det forrigste. Den skal med Ære lade sig see i Middelhavet, men nu vil ingen Fiende finde den at seire over.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Florenz, den 31te August. Følgende Bulletin er her bleven bekiendtgjort: Det franske fuldbyrdende Directoriums Commissarier i Rom til Borgeren. Reinhardt. Minister for den franske Republik i Toskanen, Den franske Flaade og dens Convoy er den 8de Julii gaaer til Anters i Havnen af Alerandrien. Denne Efterretning, som de uden Tvivl ville erfare med Fornøielse kuldkaster alle med end urimmelige Rygter, som for kort Tid siden ere blevne udspredte om dens Skjebne; Dilsen og Broderkierlighed. Bertolie Florent. DuponiVor Tidende indeholder følgende Beretning fra Constantinopel af 10de August : 2 Den 3de Julii lod den franske Flag, de og Convoy sig see for Alexandrien. Man forlangte i Degyndelsen Levnetsmidler og Tilladelse at træde i Land. Bagge Fordringer bleve afslagne, og Artilleriet i Havnen begyndt te endog at spille paa de franske Skide. Disse svarede derpaa med Eftertryk Kanonaden varede i nogle Timer. Jmidlertil havde et fransk Troppecorps landet i nogen Alstand fra Staden, bemægtigede sig et Fort, som bestrog Havnen og beskyttede derved Flaadens Jndløben og hele Connosens Landgang.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
General Buonapartes første Foranstaltning var stillet mod Pesten. Han lod opbrænde et ragusisk og et alerandrisk Stiv som befandt sig der i Havnen, og underkastede Mandskab. paa samme en streng Onarantaine. derpaa bragte han er stort Forraad af Levnetsmidler, besynderlig megen Riis tilsammen for Troppige, og betalte alt med rede Penge Siden hans Udskibning var alting roeligt i Alerandrien. Han lod de til Constantinopel bestemte Stid uforstyrret afseir. Et Antal med Korn ladte Stide skulle ufortøvet gaa derfra her til Hovedstaden.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Manland, den 3die September Ogsaa her have vi allerede havt den lang forventede politiske Revolution, som er afløbet uden Blods Udandelse, Huusgiennemsøgelserne og Constitutions=Cireens Tilluttelse. vare Revolutionens Forbude. Sidste Torsdag sit 78 Med. lemmer af de Gamles Raad en Jndbydelst Strivelse, undertegnet af den franske Børner Troure og Overgeneraler Brune, til at indfinde sig om Aftenen Kl. 9 i det franske Gesandtskabs Palais. De Jndbudne begave finderhen, og forbleve der indtil om Morgenen Kl. 3. J denne Forsamling. blev den nye af Franttig givne Constitution oplæst, hvilken er næsten som den romerske. Departementerne ere nedsatte til 11, og Halvdelen af National-Repressentationen er opdaret. Af det store Raad forbleve kun 80 Medlemmer, og 40 af de Gamles Raad, 22 af vore Reyresentantere have vagten, sig ved at antage den nye Constitution, og deres Sted ere blevne valgte andre, samt 2 nye Directorer. Den franske Armer vort Lander berede til at marchere paa første Ordre.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Paris, den 11te September. Efter en lang Stiltienhed i Henseende til Buonaparte med der Redacteuren for i Dag. Den franske Consul i Antons har oversendt Ministeren Taltsaand Devecher, som officberette Duonapartes og hans Condole Ankomst i Alexandrien.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Den spanske Gesandt bestemmer denne Ankomst til den gi Julii. Man slutter heraf, et Directoriet endnu ingen De reider har saare middelbar fra Buonaparie solv Ragterneer. Krig og Fred have hidindtil daglig afvexlet Pulter sigerinen galais sog i Dag. Vi sagde i Forgaars at der politisBarameter stod paa Krig, men det er ligesaa foranderugt som Veiret, og vi have i Dag meget indelig mærket, at der nu er steget til gode Veier. Vitroe at kunne forkynde, at Hoved vanskelighederne, som hidindtil havde Stæd ved Congressen, i Rastad, saaes at være hævede, at Forterne ved Kaal. Castel og Chrendreiste blive stattede, og at Tractaten at Kam formig skal ved en hans Fredsslutning saart blive op soldt Andre derimod troer, at Seculaticationspunten ford endnu findt mange Anstad som anden de øvrige Vanskeligheder skulle blive hævede. - Directoriet har nu beslut æt et Ultimatum, som skal blive forelagt Congressen i Rastadt. J Dag kommer Directeur Rembel med Børgerinden Buongnarte tilbage til Paris fra Plomhieres. Vore Efterretninger fra Berlin forsikre, at Kongen har besluttet at opfyld. de imellem ham og vor Republik værende Tractater paa det nøieste, saa at altsaa ingen Tiltrædelse af ham til Forbinder. sen imellem andre Stater er at vente. Vieradmiral Morard de Galle som endnu opholder sig i Paris, er i De aren med at afrelse til Brest, for sammesteds at paatage sig. Commanden over vor Flaade.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Rastadt, den 12te September. Rigsfredsdeputationen har i sin Forsamling den 10de affet. tet et Conconsum dets Jndhold stemmer overens med de allerede i var sidste Skrivelse betiendtgjorte Punkter. Rige, deputationen samtalter nemlig i Peters Øen Alstaaelse ind Franske, naar derimod Rehl. Castel og Mars=Standsen, blive restituerte, alle Fordringer efterladt paa den høire, Rhindredde, naar der paafulgte en billig Eftlæring over alle fra denne Side giørte Forslag, fornemmelig angaaende Gieldsvæsenet og den private Eiendom, og naar den blevart, en Ende paa de Krigsbesværligheder og de undtningelige Contributioner som de besatte Dele af den høire Rhindrydde laa under, medens Vaabenstilstanden predsunderhandlingerne varede. For den franske Republik vare alle disse øvrige Ar titler, af hvilke Deputationen ingen forde alstaae, tilt at nogen væsentlig Jnteresse meer ; den smigrede sig derfor med det behagelige Haab, at det franske Gouvernement ingen indring mere vilde finde i at slutte det store Fredsværk, og udbrede Fredens Velsignelser over det allerede saa længe suk sende uskyldige Land. Dette Conclusin blev som Nøre den rie tilstillet det franske Gesandtskab af den reiserlige Plempe. tinarius.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Wien, den 12te September. Keiseren har udnævn Eftebering Call, Prinds Ferdinand af Würtemberg og Generalerne Latour, Alvinzu og Devine til Feldtmarskaller, og overdraget den sidste Commanden over den italienske Armee. Den 9de er Fyrst Repnin aftrist herfra over Wiina til Petersborg. Avangaden, dernesiske Dielpetropper, som skal have commanderet at General Dialsom er alle ankommet til Ladning. Der sige: at dette Hielpecorps skal blive beholdet af Rusland, men un erholdt af Østerrige. Man taler desuden om nok et CorvRusser af 50000 Mand som skal blive underholdt af Engeland. Paa Keiserinden instændige Anmodning har Genetal Mark besluttet sig til at antage Overcommanden som kan allerede havde frabedet sig, over den neapolitanske Armer hvilken skal blive forstærket med 20 Østerrigere, som skulle blive overskibede fra Dalmatien. - Ved alle disse drigersUdsigter viser sig igjenen Straale af Haab ved 2 Courerere Ankomst fra den spanske Gesandt i Paris. Det spanske Ha har nemlig paataget sig at forsøge en Megling. - PortenKrigerklæring var den 26de August endnu ikke paafuldt, men Reis Effend havde afbrudt al officiel Samqvem med den franske Charge de Affaires. Ogsaa have 2 Stedækker, som tilhøre Pachaen af Syrien, efter 3 Timers Fegtning erobre en fransk Fregat, efter at de frugtesløst havde opfordret den til Lydighed.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Vien, den 12te September. Embedsberetninger fra Constantinopel, som i Gaar ved Courerer ere indløbne til den herværende engelske Gesandt og russiske Ambassadeur, indeholde den Efterretning, at Admitil Nelson deels har børet i Grund, deels opbrændt den franske Flaade for Alexandrien, som endnu temmelig var besadt med Mandskab. Nogle Skibe, som vilde redde sig med Flugten ere faldne de i Beredskab staaende Tyrker i Hænderne. et have havt en lige Skiedne, saa at der af den store franske Flaade næsten intet Fartøi var bleven tilovers. - Til samme Tid have ogsaa de her værende tyrkiske Kiøbmænd faaet Brev fra Constantinopel, der dog ere afgaaede tidligere, end ovenmeldte Embeds Beretning, efter hvilke den tyrkiske Nation er i Opstand mod de Franske, og med Forbittrelse forlanger den nu værende franske Charge de Affaires sat i de syv Taarne, Jmidlertid ere fra Portens Side allerede udstædte Befalingen til at arrestere alle franske Consuler, og at giøre Beslag paa er i de tyrkiske Havne liggende franske Skibe. Beslaget paa alle øvrige franske Eiendomme er allerede fuldbyrdet, og Con alen i Jalse har man først arresteret. Fra Smyrna er skreret til de herværende tyrtiske Kiøbmænd, at Buonaparte var trænget frem med sine Landtropper mod Stor Cairo, og at hans Jndbydelse til Friehed i det arabiske Sprog var bleven indsendt, men at Jndbyggerne vare kun blevne meere forbittrede derved, hvorpaa han havde trukket sig tilbage gien.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
London, den 14de September. J Forgaars har Hertugen af Portland faaet følgende Da peche fra Lord Lieutenanten i Jrland, dateret St. Johull, Town i Grevskabet Langford den 3de Sept. Mulord! Jeg har den Fornøielse at melde Dem, at de franske i dette Rig landede Tropper have paa Diserction overgivet sig, efterat de i nogen Tid havde udstaaet et Angreb af Colonnen under General Lare. Rebellerne, som vare stødte til dem, blev adspredte, og et forholdsmæsat stort Antal af samme dræbt eller fanget. Jeg veed endnu ikke tilvisse de Franskes eller Rebellernes Styrke; men jeg troer, at begge vare ubetydelige. Jeg har ingen Leilighed have til at see General Lak siden Actionen, og kan derfor ikke meddele Dem videre Omstændigheder, end at ingen Officeer er bleven dræbt eller farlig saaret. Jeg har den Ære at være de Cornmallie.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Efter en officiel Beretning fra General Lake bestaaer Antallet paa de til Krigsfanger gjorte Franske af 90 Officerer og ras Gemene, hvilke stode under General Humberts Command. Regieringen skal nu virkelig have faaer denne Efterretning, at den franske Admiral Richeri er ankommen i de ostindiske Vande med 3 Linieskibe og 2 Fregatter. Alle i Frankrig værende engelske Fanger skulle nu Mand mod Mand blive udvexlede paa det hurtigste. Den franske Regiering vil blot beholde tilbage 300 Engelændere til Gidster for de øvrige franske Fangers gode Behandling. Den største Deel af Admiral Bridports Flaade er kommen tilbage til Plymouth og Torbay. J Løverdags indløb til Lord Grandville Depechen, fra Sir Eden i Wien, hvori meldes, at Sir Hamilton i Neapel har faaet Efterretning fra Admiral Nelson, som den 17de Julii var i Salonichtenden at have truffet den franske Flaade. Den brittiske Flaade var den 22de Julii i Syracus, hvor den forblev 3 Dage længere og Nelson seilede derpaa mod Osten. Efterretningerne fra Constantinopel bekræfte, at Buonaparte har indtaget Alerandrien. Man veed nu officialiter, at Admiral Nelson forgieves har søgt i 27 Dage efter Buonapartes Flaade imellem Messina og Alexandrien, Fra Plymouth er en Eskadre af 1 Skib paa 110, et paa 98 a paa 74 og 1 Fregat paa 32 Kanoner afseilet den 6te mod Vesten, og om Aftenen samme Dag gik Harlem paa 68 Kanoner og 2 Fregatter med Lancashine Regimentet til Jrland. Den 7de seilede ogsaa 3 ostindiske Skibe fulde af Tropper til Jrland. Alle øvrige, som gaae derhen have ogsaa mange Feltstykker og Ammunition inde. Hr. Dundas, som paa nærværende Tid befinder sig i Skotland, er ved en Coureer, kaldet tilbage. Da Buonaparte er landet i Egypten, saa skulle nu de Foranstaltninger aftales, som ere at tage i Henseende til Ostindien. - En Fange paa Fregatten Decade, som bragte de forviste Deputerte til Capenne har udsagt, at Bartheleme, Pichegru, Delarue Willott, Rorere og andre have reddet sig med Flugten. Det var ikke bekiendt hvorhen i men Fregatten var afsendt i den Hensigt at bringe Directoriet. denne Efterretning. - Fra Jamaica er indløbet den Efterretning, at de franske Generaler paa St. Domingo have truet at angribe Cap Nicule Male med 12000 Mand; men Jndbyggerne vare roelige, saasom denne Plads befandt sig i beste Forsvarsstand.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Helsingøer, den 24de September. Fra den 21de hujus til i Dag ere 95 Skibe passerede Sundet. Da Vinden den 21de strax efter Pestens Afgange blev contrair, antrede den engelske Convoy igien. Samme Dag ankom Fregatten Najaden under Lieut. Gerners Command fra Nordsøen og fortsatte Reisen til Kiøbenhavn. Den, 22de ankom en russisk Fregat fra Østersøen, en engelsk Con vel fra Liverpool under Anførsel af en Fregat, og Fregatten Cronborg retournerede formedelst contrair Vind. Den 23de kom 3 russiske Orlogskibe til Ankers her paa Reden fra Østersøen. Vinden var ved Postens Afgang S.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Kiøbenhavn, den 24de September. Den 5te September ere Renteskriveren i det søndenfeldste Toldcontoir under General-Toldkammeret, N. Toft, og Toldforvalteren i Langenfeldt, N. Nissen, beskittede til virtelige Kammerraader. Den 12te er Fuldmægtigen i det siellandske Told Contoir, A. Junge, udnævnt til Renteskriver, i det fyenske Told- og Consumtions=Contoir, Fuldmægtigen i det fyenske Contoir, C. Kornerup, forflyttet i samme Qva lite til det siellandske og sollandske Told Contoir, Copiist H.A. K. Hansen til første Fuldmægtig og K. Clemmenzen til anden Fuldmægtig i det svenske Told=Contoir, og Exam Jurie N. H. Augsburg til Copiist i det jydske Told=Contoir under General=Toldkammeret. Den 14de er Postskriver C. Den dahl udnævnt til Controlleur i Kiøbenhavns danske Brevpost Contoir, for at modtage og udlevere de flesvig holsteenske og udenlandske Breve; Cand. Theol. R. S. Petersen constrameret som Catechet og Diaconus ved Nicolai Kirke paa Føbr. og J. Wohlenberg beskikket til Stadskæmmer i Glytsstad; den ved Prinds Friderichs Regiment til Fods staaende Major v. Hrinson efter Ansøgning ansat paa Vartpenge; Stads Capitain v. Wende ved Artillerie=Corpset avanceret til virke. lig Capitain og Compagnie Chef i den efter Ansøgning med Pension dimitterede Capitand Brechwoldts Sted; den caracteriserede Capitain J. F. C.v. Friboe til Stads=Capitain Den 19de Sept. er Sognepræsten til Bør og Malum, E. A. Colban, udnævnt til Sognepræst for Waagens og Giemsøe, Menigheder i Nordlanden; Byefogden i Tønsberg, J. Wulisberg, til Byefoged i Strømsøe, og i hans Sted Vice Raadmand C. A. Dahl, Byefogden i Slangerup, L. Arsitil Byefoged og Politiemester i Christiansand; CancellieSecretair M. Winsnæs til Sorenskriver i Thune og Vembeunder Aggershuus Stift. Den 21de er den residerende Capellan til Vissenberg i Fyen. A. C. Obel, confirmeret til Sognepræst for Karby, Hvidberg og Rested Menigheder under Aalborg Stift; Cand Theol. L. Luplaucconfirmeret som Personel-Capellan til Sognekaldet i Colding.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
I Generalforsamlingen af Jnteressenterne i det almindelige Brand=Assurance=Compagnie for Varer og Effecter, den 13de September, bleve valgte til Repræsentantere: Conferentsraad og General=Procureur Chr. Colbiørnsen.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Justitsraad og Bank=Con Grosserer Romers.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Bank-Commissair Damtler.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Etatsraad og Deputeret Land. Kammerherre og Deputeret Baron v. Brokost. Agent Zinn. Desforuden har Kongen ved Resolution af 12te September, udnævnt til Tilforordnede: Brandvæsens Directeurerne Holm og Bertelsen.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
J Repræsentantforsamlingen den 13de September ere valgte til Compagniets Directeurer : Etatsraad og Justitiarius Falde. Over=Krigscommissair Hammerich og Administrator Menge.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
I Dag begyndtes Trækningen for det 43de Lotteries 5te Classe, da der udkom følgende Nummere med høie Gevinster No. 18081, 16 Rdlr. og Præmie for 1ste Lod 100 Rdlr. i Hr. Hjorths Collection her i Staden Nr. 12419, 100 Rd. hos Hr. Secretair Splitterst; Nr. 2000, 1000 Rd. hos Hr. Drellestadt; Nr. 28119. 50 Rd. hos Hr. Paaske i Bergen; No. 293, 30 Rd. hos Hr. Stemen i Glückstadt; No. 446, 300 Rd. hos Hr. Fricius i Tønderne Nr. 1268. 10 Rd. hos Hr. Schjønning; Nr. 32199. 100 Rd. hos Hr. Kiining i Tronhiem; Nr. 11961, 1000 Rd. hos Hr. Borup i Aalborg; No. 28972, 30 Rd. hos Mad. Collin; No. 141. 30 Rd. hos Hr. Paaske i Bergen; Nr. 28271, 300 Rd. hos Hr. Controlleur Hansen. (Fortsættelsen følger.) Danske og norske Recter Band.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
I Følge Conraitionen for den danske og norske Spacies Banke, dens 41de 5 bekiendtgjøres herved de Herrer, Interessentere i bemeldte Banke, at Torsdagen den 27de Sept., om Eftermiddagen Kl. 4, holdes Generalforsamling i Bankens Forsamlings-Værelse paa Börsen, som at vælge 4 nye Reptelemmere i Steden for Hr. General=Adjutant og Capitaine Tager Abo. Hr. General Fiskal Paul Frid Skibsted, Hr. Etatsraad Carl Vigant Falbe som i Følge Octroyens 42de 9 fratræde Representanske det, op Hr. Peter Tutein, junior, som, efter at være valgt fortige Att, ikke har ville, antage Valget nykte Lister over de Interessentere, som kunne komme paa Valg, kan behageligen afhentes, g Dage i Forveien, hver Formiddag fra Kl. 10 til 1. Species Panken le Interellentere som ville give Stemme for sig sile eller efter Fuldmagt for andre kunne i solge Conventionens 46, afhente de fornöde, Stemmesedler hos Directioner, fra den 24de til 27de Septen hver Formiddag fra Kl. 10 til 1, at tillige de som agte at stomme for androg behageligen ville produerre de ihændehavende Fuldmagter.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Directionen for den Danske og Norske Specier Bank den 17de Sept. 1798 Anling. Wendt. Kirketer. Larsen. DamaselDen 22de hujus kom Fregatten Najaden fra Middelhadet her paa Reden under Capit. Gerners Command. I Gaar gik den russiske Eskadre under Seil til Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Fra den 18de til 21de hujus ere indkomne og udgaaede Capit A. J. Broaaer fra Batavia med Sukker, Kaffe og andre ostindiske Vare for particulair Regning; Capit. C. Sedsted. J Baumann, Eden, P. N. Funck, J. Rasmusen og H. Kofoed fra St. Croix og St. Thomas med Suk ter, Kaffe og Rom; Capit. J. Jacobsen og N. Marstrand, fra Barcellona med Viin, Brændeviin og Stykgods; Capit. J. Hansen, T. Lorenzen, A. A. Jacobs og A. H. Store, fra Jsland med Fisk, Talg, Tran, Skind og Uldengods Capit. J. Lougton fra Nynerck med Sukker, Kaffe og Riis Capit. C. Bock til Ostindien med Cargaison for particulat, Regning; Capit. Haberlin til Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Vacance, Postmester=Embedet i Tronhiem.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Barom. Ther Vinden. 11 Sepidt. s. A. a lige Varme. V. N. V. s. a. glig. - -N. N. V. S. V. sisk - -S. V. at see stal - -N. V. 3. - - s. S. sal. - -
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Species=Coursen for i Dag. Cours af Danske Banksedler imod Species 26 1/2 pr. Cento. (J forrige Speciescours stod 25 1/2 i Stedet for 26 1/2 pr. C.)
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Vexelcours, den 21de September. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 69 s. pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 Amsterdam i Bco. 2 M. Dets 1121. arista . . 1111 p. Cent. Hamborg - 3 Maan Dato 1211. arrista . = 125
Berlingske Tidende, 1798-09-24
Avnkrigskors. Den 16de September døde her i Byen Hr. Gunder Steenfeldt; hvilket bekiendtgiøres for Slægt og Venner af L. i Aspact, Capellan til Frue Kirke i Aalborg.
Berlingske Tidende, 1798-09-24
di Holbogtrykker Møllers Collection er Lodsedlen No. 1201 til 5te Classe af det 45de Lotterie, med et andet Lod bortkommet, thi ville den, som haver bekommet samme behage at indlevere den til Collecteuren, da den rette Eiere er given Sikkerhed for benævnte Nummer, saa at ingen anden kan faae Nytte deraf, om Gevinst derpaa skulde udkomme. Kiøbenhavn d. 24 Sept. 1798. N. Møller. i store Kongensgade 243.