JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-02-01
de nyeste Blade fra de Forenede Nordamerikanske Stater bragte os Præsident Jacksons Proclamation af 10de December til Sydcarolinas Legislatur. Det er et høist vigtigt Document. Dersom man allerede ved en saa vigtig Begivenheds Begyndelse tør yttre en Mening, saa kan det vel holdes for sandsynligt, at denne Strid ikke vil have alvorlige Følger, og at Staten, Sydearolina snart vil tage sine Resolutioner tilbage, og den af den Grund, at alle Naboestaterne, Georgien, Virginien, Nordcarolina, Alabama, Tennesee og Mississippi misbillige dette Skrivt, endskjønt de ere imod Tarisen. J Georgiens Legislatublev en Motion, som havde til Hensigt at formaae disse Stater, til at forene sig med Sydcarolina, forkastet med 102 Stemme mod 51, fordi et saadant Forbund vilde have en Borgerkrig og Unionens Opløsning til Følge. Dette Factum er især vigtigt, da netop denne Stat erklærede sig meest høirøstet mod Tarisen, Sydearolina, med sin Mængde af Negerslaver og et stærkt Partie for Centralregjeringen, kan ikke længe forblive i sin ulovlige Stilling mod Forbundets almindelige Villie. Denne Tildragelse er imidlertid et nyt Exempel paa, hvor farlige haarde og ubillige Toldanordninger kunne blive, endog for den bedste Constitution.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
The Times, som holdes for et ministerielt Blad, modsiger det ved nogle Aviser udbredte Rygte, at Regjeringen har besluttet, at fængsle den berygtede O'Connell, der kan betragtes som Sjælen i hele Opstanden; da hans Jndflydelse i Jrland er grændseløs, saa vilde en saadan Forholdsregel ikkun tjene til at oppuste OpFørslen med dobbelt Kraft.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Paris, den 22de Januar. - Tulleriernes Cabinet skal, efter vore politiske Blades Forsikkring, have gjort de Nordiske Cabinetter Forslag om at begynde Afvæbningen. Svaret var, at Frankrige skulde gjøre Begyndelsen, og at de andre Magter længtes altfor meget efter en Formindskelse af de Udgifter, som Armeens Underholdning medfører, til at de ikke ufortøvet skulde følge dette Exempel. Den forsikkres, at Hertugen af Broglie, efterat Ministeriet havde holdt en Conferents i den Anledning, har sendt en Note til Berlin, Wien og Petersborg, hvori han erklærer, at den Franske Regjering samtykker i at reducere 150000 Mand, under den Betingelse, at Østerrige trækker sine Tropper tilbage fra Tyrol og Vorarlberg, Preussen sine fra Rhinprovindserne, og Rusland sine fra Polen, og at disse tre Magter forpligte sig til at formindske deres Armee i samme Forhold, saasnart Afvæbningen er skeet i Frankrige. - Denne Forsikkring gjentages i vore Blade, men er derfor intet Evangelium.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Jngen Begivenhed i den indenlandske Politik har i lang Tid i saa høi Grad tildraget sig Publikums Opmærksomhed som den Strid, der opstod mellem begge Kamrene i Anledning af Loven angaaende Ludvig den 16des Dødsdag, og som man heller ikke kunde andet end vente af en stor Deel af den sidstvalgte "Fournees, bekjendte Sindelag. I de forskjellige Salons og paa alle Gader vare Formodninger og Udfaldet af denne Strid Gjenstanden for Samtalerne. Alle Folkeclasser blandede sig ved denne Anledning atter i de politiske Discussioner. Forleden Morgen saaes tre Brevdragere, som i tre Qvarteer lode Folk vente paa deres Breve; de bleve staaende sammen for at passe deres politiske Kandestøberie angaaende Ludvig den 16de, Pairerne, Revolutionen og de Deputeredes Kammer. Ministrene vare meget uenige derom; Hr. Thiers, som frygter at tabe den ubetydelige Deel, han endnu har i Statsbestyrelsen, erklærede sig for de Deputerede; de doctrinaire Medlemmer heldte endnu (den 16de Januar) til Pairernes Partie. - Paa Børsen derimod omtaltes denne Constict aldeles ikke. Man bekymrer sig der kun om den udenlandske Politik, og speculerer meere paa Krig eller Venskab mellem Magterne, end mellem Kamrene, thi man anseer der den offentlige Stemning for at være altfor indifferent til at en Parlamentsstrid skulde kunne have Folkebevægelser til Følge.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Man glædede sig endnu paa Børsen over Efterretningerne fra Holland, endskjøndt det Engelske ministerielle Blad, The Glober, ikke lægger mere Vægt paa Kong Vilhelm sidste Forslag en paa de første. Duvrard (. Gaars Avisen, skal være bleven opsporet og arresteret i Haag.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Journal des Debats melder: "Sejerherrerne ere paa Marschen til Constantinopel, og vare ved Courerens Afreise kun 80 Lieues borte derfra. Sultan Mahmud skal have forladt Serallet og begivet sig til Divanet, hvori findes en Mængde Reformfjender.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Ifølge Eiertetninger fra Odessa af 31te December, som med deles af Journal du Commerce, skal den Russiske Flaade, som nu med største Jver udrustes paa det sorte Hav, bestaae af 36 Krigskibe, med 12,000 Mand Linietropper ombord. Man formodede der, at denne store og kostbare Expeditions Hensigt skal være at modsætte sig Mehemed Ali, og at den i dette Tilfælde allerede maa have de øvrige store Magters Samtykke; dog synes dette sidste Punkt at trænge til Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Wien, den 15de Januar. Det Tyrkiske Riges Skjedne synes uigjenkaldeligen afgjort ved Hovedslaget den 21de December. Jbrahim havde paa sin Side den moralske og physiske Overlegenhed og desuden de tyrkiske Soldaters Feighed, Forræderie og Frafald. - - - Blodbadet var skrækkeligt; 300 Mand bleve paa begge Siden satte hos de combat, inden Tyrkerne toge Flugten, lode de sig længe nedsable med phlegmatisk Standhaftighed, men ved deres Angreb sporedes intet af den Heftighed, hvormed de ellers pleie at imponere, endog den tappreste Fjende. Da den Tyrkiske Armee endelig tog Flugten, ophørte Orden og Krigstugt; den lod Alt i Stikken: Hestehaler, Skyts, Leir, Krigskasserne, endog Feldtherren selv. Denne opløste Armee kan nu kun tropviis røve, men ikke meere fægte i Række og Geled. De næste Beretninger fra Constantinopel ville lære os, om Hovedstadens Jndvaanere agte, at oppebie Begivenhedernes raske Gang, eller at overhugge Knuden paa Tyrkisk Viis.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Haag, den 22de Januar. Efter en Privatskrivelse fra Antverpen af 14de d. M. ere temmelig alvorlige Uroligheder forefaldne i nogle af Omegnens Landsbyer, fordi de Belgiske Tropper, som langs med Schelden have afløst Franskmændene, faldt Landboerne til Besvær med alle Slags overdrevne Fordringer. Ved et af de Slagsmaal som opkom i den Anledning, reves Epauletterne af nogle Be giske Officerers Skuldre. Ophavsmændene til denne Tumult bragtes fangne til Antverpen.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Berlin, den 26de Januar. Det synes, at være paa Tiden noget nøiere at drøfte adskillige af de Correspondentsartiker, som fandtes og endnu findes Tydske Blade, angaaende Preussens Rustninger o. s. v. Herer aldeles ikke Tale, hverken om et nyt Paalæg eller et nyt Laan, baseret paa Grundskatten; hverken og Gjenoprettelsen af de forrige Generalgouvernementer eller om Jndkaldelsen af Landeværnet i Øst= og Vest-Preussen tilligemed Bestemmelsen at Samlingsstederne og Generalernes krigerske Taler; hverken om usædvanlige Forraad i Tøihusene, eller om Vægring ved at udstæde Passe til Ind- og Udlandet; alle disse Fortællinger ere usande, saavelsom Alt, hvad man fortæller om de forøgede Artillerie=Haandværkeranstalter. Havde de herværende Correspondenten villet vide Sandheden, saa kunde de letteligen have erfaret den og faaet Underretning derom. En Stat, som den Preussiske, der fortrinligen kan kaldes en militær Stat, bør have sine Krigsapparater fuldstændige og i fuldkomneste Orden, enten der er Udsigtil Krig eller Fred. J adskillige Aar, saavidt vides siden 1809, har Artilleriet havt Haandværkeranstalter; her findes tre Compagnier, hvert bestaaende af omtrent 70 Mand. Da Julirevor lutionen udbrød og man aldeles ikke kunde vide, at den nyFranske Regjering ogsaa oprigtigt ønskede Freden, forøgedes disse Haandværkercompagnier, hvert med omtrent 20 Mand; men det er allerede over et Aar, siden de igjen ere blevne reducerede til deres gamle Størrelse, hvilket dog ikke vidner om kuendelig Hastværk, for at blive færdig til Krigen; heller ikke kan man ansee det for Tegn paa en forestaaende Krig, at disse Folk maae arbeide fra om Morgenen tidlig til om Aftenen; det er kun et Beviis paa Orden og Arbeidssomhed. Paa en lignende Maade kan man forklare alle slige tilsyneladende vigtige og farligt klingende Nyheder. J offentlige Blade, som ellers hylde Sandheden, optages saadanne Efterretninger kun, fordi de ere fremsatte i en Tone og paa en Maade, som meget let skuffer og forleder til at fæste Liid til dem.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Vor ældgamle Overtribunals=Præsident von Grollmann har nu, efter Halvfjerdssindstyve Aars Tjeneste, ansøgt om sin Afskeed, som ogsaa er bevilget ham tilligemed den sorte Ørns Orden; han har beholdt sin hele Gage. Stræng, urykkelig Redelighed og Bestemthed i at handle efter Lovens Bydende uden Persons Anseelse, udmærkede denne værdige Mand; hos hans Efterfølger, Præsident Sack, ære vi de samme Dyder under milde og humane Former, som jo ogsaa kunne gaae Haand i Haand med den strængeste Retfærdighed.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
To Bestemmelser af Justitsminister Mühler blive her optagne paa meget forskjellig Maade; dog synes det, at deres Efterlevelse maa være til stor Nytte for det almeene Vel. Den første Bestemmelse fastsætter, at en Referendar, som lader et Arbeide ligge meer end fire Uger over den af Lovene bestemte Frist, og ikke kan give fyldestgiørende Grunde derfor, skal belægges med personlig Arrest. Referendarerne have in corpore protesteret derimod. Den anden Bestemmelse erklærer Auscultanterne for uberettigede til Adgang til Exammen, naar de lade mee end tre Aar gaae hen, uden at melde sig dertil. Om end disse Ministerialrescripter ikke allevegne finde fuldkomment bifald, kan man dog ikke andet end bifalde deres Tendents.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
J Aaret 1832 ere 633 Skibe løbne ind i Danzigs Havn, af disse vare 23 Danske, 19 Svenske, 63 Norske, 65 Engelske o. s. v.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Indenlandske Efterretninger. Kirkekjøbet i nye Sorøe Amt for Aaret 1832 Afgrøde, er bestemt saaledes: i Hvilket udgini Repr., efter Sølv. den gielden. vartal. Rbd. M. Rug pr. Td. . . . . . . . . . . . . 13 3 Byg pr. Td. . . . . . . . . . . . . 212 Havre pr. Td. . . . . . . . . . . . . 1 - Ærter pr. Td. . . . . . . . . . . . . 3 2 Boghvedegryn pr. Td. . . . . . . . 6 5 (V. S. A. No.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Kjøbenhavn, den 1ste Februar. Den extraordinaire Brevpost fra Hamborg, som i Gaar Mo ges udeblev, ankom hertil i Gaar Eftermiddags Kl. 2 1/2 Efter Cancellie=Skrivelse af 24de Novbr. f. A. kan vedkommende Retsbetjent ikke gjøre Paastand paa noget Auctionssalagfor at forauctionere et Huus og noget Løsøre, der er reqvirensolgt, for at dække Amtsrepartitionsfondets Fordring i Anledniaf en Eieren overgaaet Justitsaction, i det Tilfælde, at Provenaf det Solgte ikke var tilstrækkeligt til at dække det Offentlig Bekostning i Anledning af Justitsactionen.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Beltpassage. Fra den 25de til den 27de Januar. Til Fyen; Specapitainerne C. og F. Paludan, Skibstømmermand Nr. ter; Cand. Theol. Sverdrup, Fransk Legations Secretair, Baron LacellaTil Sjælland, Styrmand Holm; Frøken Lützen; OverkrigscommisAlbech, Handelscommissionair Fischer, Forvalter Trolle, Premier=Lieuten Adjutant Sælboe, Kunstgartner Strarup; Stud. Theol. Worm; Master ster Caspersen; Krydsbejent Sandberg.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Brevposten fra Hamborg ankom i Dag hertil Kl. 92. medbragte følgende Nyheder.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Paris, den 23de Januar. Man taler her om et almindeligt Amnestie, som Minister Hr. Thiers har tilraadet, og i hvilket, for de udenlandske, sers Skyld, ogsaa Hertuginden af Berry er indbefattet. Til Marine Ministereren er en Depesche ankommen, der i have indeholdt Følgende: "J det Øjeblik, De erholder dette, det tyrkiske Riges Hovedstad besat af Ægypterne. Der siges, at alle franske disponible Krigskibe i vore Ha skulle holde sig seilfærdige.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
London, den 22de Januar. Parlamentets Aabning ved en Throntale vil neppe finde før den 6te Februar.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Fra Jrland ankommer hver Dag en Efterretning, gre ligere end den, der kom den foregaaende Dag.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Breve og Aviser fra Newyork af 20de December melde Præsidentens, Gen. Jacksons, bekjendte Proclamation til Seroling. Hiin Bill udgaaer naturligviis fra ham selv.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Udenlandske Efterretninger. Aalborg, den 26de Januar. - Jfølge Kongl. allernaadigst Rescript bliver her i Byen for Fremtiden: en Borgemester, som tillige er Auctions-Directeur; en første Raadmand, som tillige er Byfoged, og en anden Raadmand, som tillige er By og Raadstu-Skriver. Til Borgmester er allernaadigst udnævnt vor hidtilværende Byfoged, Hr. Justitsraad Schmidt, der alt saa vedbliver at være Auctions-Directeur. Byfoged- og første Raadmands-Embedet er altsaa vacant og kan søges. Det tre die nævnte Embede, anden Raadmand, som tillige er Bye og Raadstue=Skriver, er saavidt besat, at Hr. Justitsraad Brorson er Bye og Raadstue=Skriver og Hr. Cancellieraad Wølffferdt er anden Raadmand. Kæmneren er tillige Veier, Maaler og Vrager, hvilke Embeder ere tildeelte Hr. Wulff Efter de af Dhrr. Sognepræster indgivne Beretninger ere i Aaret 1832 i Aalborg Stift ægteviede 90 Par. 3644 ere fødte, nemlig 1837 af Mandkiøn og 1807 af Qvindekjøn, der iblandt 341 udenfor Ægteskab og 101 dødfødte. 2425 ere bortdøde, deraf 838 i Alder fra 1 til 3 Aar, 119 fra 3 til 10 Aar, 83 fra 10 til 20 Aar, 104 fra 20 til 30 Aar, 102 fra 30 til 40 Aar, 126 fra 40 til 50 Aar, 175 fra 50 til 60 Aar, 290 fra 60 til 70 Aar, 356 fra 70 til 80 Aar, 211 fra 80 til 90 Aar og 15 fra 9 til 100 Aar. Af de Døde vare 1257 af Mandkjøn og 1168 af Qvindekjøn. Jblandt de Fødte vare 35 Par Tvillinger; et Barn blev født uden Arme og Been, og døde strax; et fødtes med 6 Fingre. Ved Døde er bemærket 1 dræbt ved Lynild, 20 druknede af Vaade, 2 druknet sig selv, 1 skudt sig, 13 hængt sig, 3 ombragt sig uden at Maaden, hvorpaa er angiven, 1 qvalt i en sammenstyrtet Brønd og 1 under et Læs Lyng, 1 faldt ned i en Lade og døde paa Stedet, 5 Koner døde i Barselseng, de 2 uden at blive forløste, og de 3 fort efter, 1 funden død, 2 pludselig døde.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Kjøbenhavn, den 1ste Februar. Brød=Taxt, Hvorefter Bagerne her i Staden fra 1ste næste Maaned og indtil videre sig have at rette: 1) Brød af sigtet Hvedemeel. Et Franskbrød for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Lod 2 Qvintin Et dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod 1 Qvintin. En Hvedesimle for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Lod 2 Qvintin. En dito for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod 1 Qvintin. Et Rundebrød for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 7 Lod=Qvintin Et dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod 2 Qvintin. Hvedetvebakker for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod 1 Qvintin Dito for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod=Qvintin. 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et Suurbrød til 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 19 Lod 2 Qvintin Et dito til 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 9 Lod 3 Qvintin. Rugtvebakker, vel giennemtørrede, for 4 s. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Lod 2 Qvintin. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 2 s. i Rigsbanktegn, skal veie 6 Lod 1 Qvintin. Rugtvebakker, vel gjennemtørrede, for 1 s. i Rigsbanktegn, skal veie 3 Lod =Qvintin. 3) Brød af grovt malet Rugmeel. Et Brød til 30 sk. i Rigsbanktegn, skal veie 12 Pund. Et dito til 20 s. i Rigsbanktegn, skal veie 8 Pund Et dito til 10 sk. i Rigsbanktegn, skal veie 4 Pund. Paa Hvedebrødet og det sigtede Rug Brød give Bagerne til Kroersker i Skilling paa Marken udi Tilgivt, men paa Franskbrød, samt paa Brød af grovt malet Rugmeel gives ingen Tilgivt. Bagerne forbydes, og hermed alvorligen advares, under Straf af 2 Rbdlr. Sølv, ikke at mænge noget Slags Kornvare tilsammen, særdeles Rug og Hvede, men ethvert Slags for sig selv forbage. Ei heller maae de mænge enten Klie eller Afsigtninger under Rugen, hvoraf Ringbrød bages. Ellers tilholdes og herved befales Bagerne, under vedbørlog Straf, hver at sætte sit Navn eller Mærke, paa det Bred, som af dem liver baget og forhandlet, paa det der kan haves Underretning, i Tilfælde, at ikke efter Taxtens Tilhold er omgaaet, hvem saadanne Brød have baget, og bør dertil være ansvarlig. Og saafremt Nogen kan overbevise Bageren, at have baget noget Slags Brød af mindre Vægt, end denne Taxt formelder og tillader, kunne de saadant hos Politiedirecteuren angive og vedbørlig Ret forvente. Naar Rugbrod ere gamle, maae ei ansees, at samme veie et halvt Lod tingere paa hver 12 Lod. J Henseende til de ved Bagernes Laugsartikler af 23de Juli 1683, S. 18, bestemte Bagepenge for det Brød, Jndvaanerne hos dem lade forbage, da ere samme bestemte til 8 s. i Rigsbanktegn, for over 24 Pund udbagt Brød, og for at ælte og tilberede Deten 2 s. i Rigsbanktegn, imod at Bagerne tillægge, hvad der til Brødenes Opslagning af Meel og Smør behøves. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te Januar 1833. Under Stadens Segl. (L. S.)In obitum viri doctissimi et celeberrimi, de liters et patria præ clare meriti, Frasmi Rask, in Universitate Hauniens Prof. Fubl. Extr. Linguarum Orientalium, item Bibliotecarii Universitatis: To Legatra Kavde, nyere i ges des, Hols 24 an, sv i i fun, narges er at syet Sparat. Sic moestus amico posuit amicus, Carolus Fridericus Molbech.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Litteratur. Frapressen er udkommen og faaes i A. Soldins Boghandling. e) Fortunstrædet No. 148. 1) Manuel de langne francaise, à la porte des enfang, af Cand. L. S. Borring, Lærer i Fransk ved LandgadetCorpset, 2det omarbeidede Oplag, 10 Mk. i Mat. og 10 Mk. 12 s. indbunden. a) Gramatiken heraf, særskilt aftrykt, 3 Mk. 4 s. indbunden.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Fra Pressen er udkommen: 1) Lærrebog i den romerske private Ret henhørende Discipliner af Dr. juris og Prof. P. G. Bang, 1ste Binds 1ste Hefte, og faaes heftet for 12 Mk. paa Trykp. og 14 Mk. 12 s. paa Skrivp., i A. Soldins Boghandling, Fortunstrædet No. 143, hvor Subskription paa Fortsættelsen modtages. Det bemærkes, at Værket ikke udelukkende er bestemt for de Studerende, men erholdes et saadant Omfang, at det formodes ogsaa at ville have Jnteresse for Andre, der erkjende Betydningen af Romerrettens Studium for enhver dannet Retekyndig. Da Retsforholdenes historiske Udvikling den romerske Stat har en speciel Jnteresse for den romerske philologi, er med Hensyn hertil nogle Expl. af den udvortes Rets historie særskilt aftrykt for Philologer. udkommen idag: Den rigtige Behandling af Hæmorholder eller den U gyldne Aare. En Anviisning for alle den, der lide af denne Spa dom, tilligemed de sikkreste Midler derimod. Af Dr. K. Wezel, giennemseet og forøget af Dr. C. A. Schulz. Faaes indhæftet for 4 Mk. i Bogladen No. 13 i Snaregaden, og i Provindserne hos Boghandlerne.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Fra Pressen er udkommet: Oplysning af Prof. Grundtvigs Skrift om Daabspagten, af Prof. Dr. H. N. Clausen, (aftrykt af Maanedsskrift f. Litterat. 1832, 12te Hefte, med en Efterskrift, og faaes heftet for 16 s. hos C. A. Reizel. Paategnede Planer paa følgende nye Tidsskrifter for 1833, nemlig :a) Tidsskrift for udenlandsk, theolog. Litteratur, udgivet af de Herrer, Prof. Clausen og Hohlenberg; b) Journal for Medicin og Chirurgie, redigeret af de Herrer Manse, Larpent, Bendz, Sommer, Schytz og Levn, bedes snarest tilsendt Undertegnede, hos hvem, som og i Byens øvrige Boglader. Supskription modtages. C. A. Reitzel.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Subskription paa 5te Aargang af Maanedsskrift for Litteratur 1833, redigeret af de Herrer Prof. O. Bang, H. N. Clausen, N. David, G. Forchhammer, M. H. Hohlenberg, J. W. Hornemann, J. A. Medvig, Chr. Molbech, F. C. Petersen, J. Reinhard, Kolderup Rosenvinge og H. C. Ørsted. modtages i Stadens Boglader, samt hos C. A. Reizel. Hos C. A. Reizel faaes heftet for 2 Rbd. 12 s. r. S. Königl. danisch. Hof= und Staats-Calender for 1833.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
AVERTISSENT. Udmærket fiin og billig Chocolade anbefales.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Kryder-Chocolade 36, 40, 44, 48 a 56 sk. Pd., fiin Vanille dito 4 a 5 Mk., fineste dito, indpakket i Æsker, 6, 7 a 8 Mk., Bryst Chocolade med Candis og ielandsk Moos 5 Mk., Sundheds-Chocolade 5 a 6 Mk., i Partier af 8 Pd. og derover gives 10 pCt. Rabat. Smaa Kager med paatrykStempel og Priis 1, 2 a 4 s. Stkt., paa disse gives til Handlende 50 pCt. Rabat. C. Kehlet, Chocolade=Fabriqueur, Østergade Nr. 34, i Kiøbenhavn. Anneise. Unerzeichete Stelle bringt hiermit tur allgemeinen Kean mis dass der mit den Herren Böhm J Marchand abgeschlosene Veertrag Wegen Paching des herrschalilichen Mineral-Brunnens nu Geilnau, mit dem Schlusse dieses Jahres sein Ende erreicht und sur die Folge eine nene Verwaltung under der Firma Mineral-Brunnen-Comptoir zu Geilnaurom 1sten Januar 1855 ansangend, angeordnet ist. Indem vir die bisherigen und kunstigen Abnehmer dieses Mineral-Wassers ersuchen, ihre Bestellungen in Leiten und direct an da Mineral-Brunnen Comptoir zu Geilnau bei Limburg an der Lahn, im Herzogthum Nassau, gelangen zu lassen, geden wir die Versicherung, dass auf reinlichste Fullung des Wassers, so wie auf prompeste Aussubrun der eingehenden Austrage die gröste Sorgsalt verwandt werden vird.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Die unter der neuen Verwaltung aur Fillung bestimmen Krage, meckmissig solide gearbeitet, sind mit einem veranderten Leicher, verschen. Dasselbe ist unter dem Halse an der Vorderseite deKrugs angebracht und lasst die Figur eines anfrechtstehenden Baren. mit der Umschrist Geilnau, erkennen. Unter diesem Zeichen, ist durch den Beisatz Lim Herrogthum Nassau, das Vaterland diese vortrefflichen Mineral-Wassers angedentet. Dae auf der Verpichuusder Krige angebrachte Stegel zeigt ebensalle die Figur eines anrechtetehenden Baren, mit der Umschrist Veilnaner Mineral Brunnen." Schaumburg, bei Limburg an den Lahn, im Herzogthum Narauim December 1832.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Die Friherroglich Oesterreichische Rentkammer sindolph. Lotacker. Pd. Bender, Det 85de Classe=Lotterie. Tu første Classes Trækning kunne dagligen erholdes Lodder a 2 Rbd. Stk. paa Collections=Contoiret i Klareboderne No. 4, paa høire Haand fra Store C. Gjørup, Kiøbmagergade, hos Classe= og Tal=Lotto Collecteur. Tor en ugift Mand af fat Alder, der med troværdige Attester kan godtgiøre e) at han besidder Virksomhed og Erfaring til at bestyre en stor GaardAvlingsbedrift, anvises en god Condition af Fuldmægtig Bøiesen, der er at træffe i Skindergaden No. 26, første Sal, indtil Kl. 9 om Morgenen.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Auctioner. Tandagen den 4de Februar förstkommende, om Middagen Kl. 1. W bliver ved offentlig Auction paa Stadens Börs 2den Gang opraabtil Bortsalg : Slupskibet Hanne, tilligemed sammes lige og satte Redskab og Inventarium, afg. Skipper Christian Sørensens Boe tilhörende.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Skibet, der er beliggende i Qvæsthuusgraven ved Nyhavns-Hoved paavises sammesteds hver Dags Formildag fra Kl. 10 - 12, og Couditionerne samt Adkoms-Brevene, ere til Eftersyn paa mit Contoir paa Ulfeldsplads No. 99. A. Klein. Kiøbenhavn den 29de Januar 1832. Tørstkommende Onsdag, Kl. 12, bortsælges absolut ved Løsøre, Auctionen paa Østergade No. 63, hvor Adressecontoiret er en god og moderne Cabriolet, en Holsteenskvogn, en Gig, 4 smukke Kaner, Klokkespil, Seletøier, Sadler, m.m. Jmod Betaling til F. W. Salchow, boende paa Kultorvet No. 202, hvor Fortegnelsen erholdes for 6 s.
Berlingske Tidende, 1833-02-01
Tirsdagen den 12te Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 - 4, bliver, ifølge Forlig og Udlæg, 2den Gang ved Auction, til Salg opraabt: Gaarden Nr. 66 i Studiestrædet, assureret for 10,500 Rbd. Sølv og vurderet til Auctionsefterretning for 8000 Rbd. Sølv. 3die Auction, hvorved absolut Salg forventes, afholdes den 26de Februar næstefter, til samme Klokkeslet. Conditionerne m.v. ere forinden Auctionen, som holdes i ovennævnte Gaard, til Eftersyn paa mit Contoir paa Vestergade Nr. 20. Kiøbenhavn, den 31te Januar 1833. Stahlfest.