Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-11-14
Aachen. (af den nye Encyclopædie.) Aachen, (paa Latin Aquisgranum, paa Fransk Aix la Chapelle) fordum en frie Rigsstad, laae i den Vestphalske Kreds; men blev den 22de September 1793 besat af de Franske og befinitiv forenet ved Tractaten af Lüneville med Frankerige (Hovedstaden, for Roer Departementet) er siden Januari 1814 bleven besat af de allierede Magters Tropper, og den 5te April 1815 definitiv forenet med de Preussiske Stater, siden den 10de Marts 1814 indtil 12te April 1816 har den været Sædet for General-Gouvernementet for Neder- og Middel-Rhinen; og er for nærværende Tid Hovedstaden for Regierings Distriktet af samme Navn. Staden har en smuk og behagelig Beliggenhed, blide med Skove bedækkede Høie hæve sig i en udstrakt Kreds omkring den. Desuden udbrede sig smukke Anlæg omkring en betydelig Deel af Staden (fra Adalberts, til Mastrichter-Porten) som aarligen blive udvidede. J en meget betydelig Omfang indeholdt Aachen i 1817 kun 2823 Huse (hvoriblandt vare 2750 beboede) med en Folkemængde, 32,015 Jndvaanere, 31287 Katholske, 614 Evangeliske af begge Confessioner og 114 Jøder. Den har 20 Kirker, hvoriblandt 8 Parochial- og een Catedral-Kirke. De betydeligste Fabrikker ere Klæde og Naalefabriker. Siden det 17de Aarhundredes Udgang bleve de i Aachen fabrikerede Tøier i Særdeleshed og altid mere søgte paa de Tydske Messer i Brunsvig, Leipzig og Frankfurt a. M. De Aachenske Fabrikantere have vidst at forskaffe sig en besynderlig Færdighed i at blande den Spanske Uld med den Sachsiske, Bohmiske og Ungerske, uden at skade Varernes Godhed og Fiinhed. Dertil lykkedes det dem at giøre deres Farverier stedse meere fuldkomne, saa at deres Fabrikater snart kunne kappes med de Engelske i Henseende til Arbeidets Godhed og til Farverne. I Nærheden af Nederlandene fra hvilke den saakaldte CalzaOlie og den sorte Sæle kan faaes med ringe Bekostninger, Brandselens Lethed som de nær ved Staden liggende Steenkulsgruber rigelig levere, og den Mængde Arbeidere som deels Staden selv, og deels de omliggende Egne, som ere af Naturen mindre skikkede til Agerdyrkning tilbyde, vare ligesaa mange Fortrin som befordrede Fabrikernes Flor. Hertil kommer Kappelysten, hvilken Exemplet af talentfulde og dristige Fabrikantere, som Clermond, Claus o. s. v. opvakte; deres Flid, den Erfaring, som forplantede sig fra Faderen til Sønnen, den lykkelige Simpelhed i det huuslige Liv, og de overordentlige gunstige politiske Conjuncturer under den Franske Forfatning kom til, saa det behøvedes næsten ikke meere de Opmuntringet med hvilke Regieringen ansporede Fabrikanterne til altid mere at udvide deres Anlæg og til at give deres Fabrikater en stedse høiere Fuldkommenhed, for saa fast at grunde mange Fabrikeieres Velstand at de kunde udholde Udelukkelsen fra mange Europæiske Torve uden at ligge under. Sørgeligere var Jndflydelsen af de forandrede Handelsforhold paa saa mange yngre Fabrikanteres Skjebne, hvis Anlæg først opstod i de sidste gunstige Aar. Man regner forresten endnu 30 Klædefabriker med Maskine-Spinderie med 12,200 Spindere. Mere end Klædefabrikerne have Sye- og Knappenaalefabrikerne under de forandrede politiske Forhold vedligeholdt sig paa en saa lykkelig Standpunkt, at man endnu bestandig vurderer deres aarlige Produkt til henimod to Millioner Franker. Man tæller for nærværende Tid 11 Naalefabriker, hvoraf de som tilhøre Leonard Startz, Nicolaus Startz og Springsfeld ere de største. De Aachenske Naale ere fuldkommen ligesaa fine og have en ligesaa god Politur som de Engelske, den dertil fornødne Staaltraad kommer fornemmelig fra Altena. De første Knappenaalefabriker, som bleve oprettede i Aachen efter den, som tidligere vare anlagte i Valdernes i England, anlagde den af denne Jndustrie-Green saa fortiente Lauren; Jecker af Over-Elsass i Forbindelse med Brøderne Migeon; den bestaaer for nærværende Tib under det Firma, Broderne Migeon og Schervier, og foruden dem fortiener endnu Hr. Pyrs at bemærkes, Foruden disse Fabriker har Aachen 3 Berlinerblaafabriker et Lak- og et Spillekaartfabrik. Det heede Svovlvand som fremkommer af Jorden i Aachen bliver brugt i 8 Bade, hvoraf 3 (Keiser-, Rose- og Qviriusbadet) besidde egne Kilder, fra hvilke de øvrige 5 blive forsynede med det fornødne Vand. Det er et høist virksomt Middel imod forskiellige Arter af Sygdomme; man lader de Syge drikke af det i Begyndelsen eet og efterhaanden 3 til 6 Glas hver Dag i 2 til 3 Uger. Da man let faaer Ondt deraf især i Førstningen, saa lader man Patienterne derimod bruge et Aromatisk Middel. For store Dosis forstyrre Fordøielsen og bevirke Mathed. Badet bruger man sædvanlig eengang om Dagen, ved en stærkere Jrritabilitet, kun hver 3die eller 4de Dag, ved meget ringe Jrritabilitet daglig to Gange; man bliver i Begyndelsen een, længere hen indtil tre Qvarteer deri og fortsætter Curen i tre og i det høieste i sex Uger. J visse Tilfælde, betiener man sig ogsaa af Dampeller Dryppebadet. Hede, Tørst, Sveed, feberagtig Puls og en liden Udslet ere hyppige Poenomener under Curen. Da Vandet er besværligt for Maven, saa passer det indvendige Brug ikke for Saadanne, hvis Fordøielser eller Nervesystem i høi Grad er svækket; da det foraarsager let Oprør i Blodet og Kongestioner, saa maae det hverken bruges til at drikke eller til at bade sig i hvor Chroniske Jnflammationer eller Tilbøielighed til Blodstyrtning og feberagtige Bevægelser finder Sted. Jernfør Kortums Afhandling over de varme Mineralkilder i Aachen og Burtscheid (Dortmund 1798) og Monheim & Roumond analyse des aux sulphureuses d'Aix la chupelle,