JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
J Naturretten pleier man at inddeele Eiendommen i fuldkommen og ufuldkommen, uindskrænket og indskrænket. Vi ville ikke forvilde os heri Definitioner. Enten eier jeg en Ting, eller jeg eier den ikke. Den Deel deraf, jeg kun har indskrænket Eiendomsret til, har jeg i Grunden ingen Eiendomsret til; thi Eie forudsætter fri Raadighed, og Jndskrænkning strider mod dette Begreb. Jndvender man, at Erfaringen noksom beviser, at der ikke gives nogen absolut eller uindskrænket Eiendomsret over en Gjenstand, saa synes Jnd vendingen at være grundet paa Forvexlingen af Begrebet om Brug og Misbrug. En Mand har bestemt absolut og uindskrænket Eiendomsret over det Gevær, han er retmæssig Eier af, men vil han anvende det til at skyde Folk ihiel med, saa er det ikke mere Brug, men Misbrug af Eiendomsretten, thi hvad der bærer Navn af Ret kan umueligen tilstede Mord. Det er ikke blot Tingen, men den fri Villie som moralsk Væsen, Mennesket misbruger her, thi til at myrde sin Lige udfordres just ikke et Gevær, det kan endog skee med Næven, som dog udgjør en Deel af Legemet, hvilket man ikke kan nægte os undskrænket Eiendomsret over. Et Stød for Brystet kan frembringe samme Virkning som Skudet af et Gevær.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Indenlandske Efterretninger. Forordning, angaaende Sukkerhandelen, i Hertugdommene Slesvig og Holsten og de Afgifter, som af den skulle erlægges. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., Gjøre vitterligt: Ligesom Sukkerhandelen og Afgivterne af Sukkere i Vort Kongerige Danmark ere ved Forordningen. af 13de Juni f. A. nærmere bestemte, saaledes ville Vi og, i Overeensstemmelse hermed, have ophævet Forordningen af 10de Octbr. 1809, angaaende Afgifterne af raae Sukkere i Hertugdommene, og Bestemmelserne i Toldforordningens 28de §. med Hensyn til Sukkere og Sirupper, og derimod i lige Hensigt have fastsat følgende for Vore Hertugdomme Slesvig og Holsteen: §. I. For brune og hvide eller dækkede Sukkere fra St. Croix, hvilke maae indføres ene til Raffinering, skal erlægges en Afgivt af 1 Rbdlr. 74 s. pr. 100 Pund, og for Sukkere fra Vore øvrige vestindiske Øer, naar de indføres til Forbrug i Landet, da i Jndførselstold 1 Rbdlr. 74 s. pr. 100 Pund, men, naar de indkomme for igjen at udføres, da i Transittold 40 Rbs. pr. 100 Pund, og kunne disse sidstnævnte Sukkere imod denne Afgift tages paa Creditoplag under Iagttagelse af de for dette Oplag i Hertugdommene paabudne almindelige Regler. – §. 2. Alle Slags fremmede Sukkere og fra ethvert fremmed Sted, kunne indføres tilTransitoplag under Iagttagelse af de almindelige, for dette Oplag gieldende, Regler, og imod ved Udførselen at erlægge 1 pCt. i Transittold. §. 3. For Sukkere, som indføres directe fra fremmede Steder udenfor Europa til Forbrug i Landet, skal erlægges følgende Told, for brune 2 Rbdlr. 33 s. pr. 100 Pd., og for hvide eller dækkede 3 Rbdlr. 62 s. pr. 100 Pd., og skal denne Told udredes førend disse Varer udleveres til frie Disposition, da Creditoplag for dem ikke kan finde Sted. – §. 4. For Sukkere i Fade fra St. Croix eller for fremmede brune Sukkere i lignende Fade maa beregnes en Thara af 17 pCt. §. 5. For raffinerede Sukkere, som efter Raffinadeurernes Angivelser og mod det lovbefalede Beviis udføres til fremmede eller frie Steder, maa gotgjøres 2 1/2 Rbs. pr. Pd. - S. 6. Jndførselstolden for raffinerede Sukkere og Sirupper, skal erlægges saaledes: a. for raffinerede Sukkere og Strupper, som indføres fra Steder i Europa. for Candis og Topsukker pr. 100 Pd. 6 Rbd. 64 s.; for Puddersukker, hvid 5 Rbd., bruun eller raae 3 Rbd. 32 s.; for Sirup, hvid, 100 Pd. 5 Rbd., bruun 3 Rbd. b. for de paa de privilegerede Raffinaderier i Altona tilvirkede Sukkere og Sirupper, for Candis og Topsukker pr. 100 Pd. 4 Rbd. 64 s.; for hvid Puddersukker, 100 Pd. 3 Rbd. 32 s.; for bruun Puddersukker, 100 Pd. 2 Rbd. 33 s.; for hvid Sirup, 100 Pd. 3 Rbd. 32 s.; for bruun Sirup pr. 100 Pd. 2 Rbd. 33 s. - Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. - Under Vor Kongelige Haand og Segl. - Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 24de Frederik R. Marts 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Ved Placat for Danmark, af 7de d. M., angaaende Anvendelse af Lovens 6-191 Art. paa den, der for at tilvende sig Assurance-Godtgjørelse, eller af anden svigagtig Aarsag, sætter Jld paa sit eget Huus, har det behaget Hs. Majest. allernaadigst at bestemme: "At uagtet det følger af rigtig Lovfortolkning, at den, som for at tilvende sig Assurance-Godtgjørelse, eller af anden saadan svigagtig Aarsag, sætter Jld paa sit eget Huus, bør ansees efter Lovens 619-1 Art., saa have Vi dog, for at Jngen i saa Henseende skal kunne undskylde sig med Uvidenhed eller Misforstaaelse, fundet det passende, herved at kundgjøre: at foranførte Misgierning, i eet og alt, bliver at straffe saaledes, som Lovens 619-1 fastsætter med Hensyn til den, som sætter Jld paa anden Mands Huus."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Mariboe, den 15de April. J denne Tid har Hr. Mechanicus Poulsen fra Kjøbenhavn, en Dansk af Fødsel, moret Mariboeniterne med at forevise adskillige Forestillinger af nye mechaniske Jndretninger, eqvilibriske og gymnastiske Øvelser. Efter Udgiverens Skjøn udfører han Alt paa det mesterligste, og som vel fortjent indhøster han almindelig og udeelt bifald, der endnu vilde blive langt større, dersom han havde et bedre Locale. Hvad der især glæder Udgiveren er den findige og ægte danske Beskedenhed, med hvilken Hr. Poulsen udfører sine skjønne og beundringsværdige Kunster, fremfor omslækkende tydske Kunstneres Bombast. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Odense. J en af Paaske Helligdage har en besvangret Pige, som tjente paa en Gaard et Par Mile herfra, begaaet den Misgierning, at hun, da hun paa Veien til en Dansestue blev overfaldet af Fødselsveer, skal have dræbt sit Foster og henlagt det i et Steengjerde, hvorefter hun endnu havde den utrolige Frækhed, at fortsætte sin Vei til Gildestuen og blev først røbet ved Hjemkomsten paafølgende Morgen. - Skoleskatten for Odense Kjøbstad beløber sig iaar til i Alt 5206 Rbd. 48 s. S. V. - April har med sin gamle Ustadighed bragt Os sandt Foraarsveir, med afvexlende Regn og Varme og Alt lover et frugtbart Aar. Storken har allerede indfundet sig i forrige Uge. (Hempels Av.) Aarhuus. Hovedgaarden Haraldslund, tilhørende Mussmann & Schwedlers seqvestrerede og opgivne Boe, blev ved tredie Auction sidstl. 5te April solgt til Hr. Forv. Kastrup for 24,300 Rbd. Sølv. Paa Serritzlevgaard, samme Boe tilhørende, var høieste Bud 55,600 Rbd. Sølv, som indstilledes til Commissionens nærmere Approbation. - Briggen Charlotte, Capt. Wippel, er afgaaet herfra til Vestindien. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Aalborg. Det har opvakt megen Opsigt, at Hr. Math. Møller i Skive, som i nogle Aar drev noget nær den største Handel i hele Oplandet, ganske uventet har erklæret sig insolvent med omtrent 20000 Rbd. Skyld, hvoriblandt ogsaa en Kathedralskole har en betydelig Fordring for Korn. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Planterne paa St. Croix have under d. 14. Jan. d. A. tilstillet Generalgouverneur v. Bentzon, som for sin Helbreds Skyld gjør en Reise til Europa, en meget smigrende Adresse. "Som et ringe Beviis paa deres Agtelse og den dybe Følelse, de have for de velgjørende Virkninger af hans officielle Arbeider, have de foræret ham et Sølv service af 2000 Guineers Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Skrivelse fra det Holsteenske af 12 AprilJorddyrkningen er Hertugdømmenes Hovednæringskilde. Det er en Glæde at see, hvorledes saavel Productionen som Jndustrien i dette Fag tiltager med hvert Aar. De høie Kornpriser have unægteligen havt den betydeligste Jndflydelse herpaa. For adskillige Aar siden saae man endnu i de fleste Amter i Hertugdømmet Schlesvig uoverseeligere Strækninger Geestland ligge som ufrugtbare Græsnings-Heder og Tørveland. Nu ere alle Overdreve blevne fordeelte, og Landmanden hegner sin Lod med Grøfter og Gjærder. Han opdyrker tillige Hedeland og Tørvegrund til Sædeland, begynder at bruge Mergel, at forlade den gamle Slendrian, og at foretage hvert Aar nye Forbedringer. Naar denne Flid og denne Stræden saaledes vedbliver, saa ville sandsynligviis i en Tid af 10 til 20 Aar næsten alle Heder Hertugdømmet Schlesvig være forvandlede til kornrige Agere. Derhos er at bemærke, at ogsaa Qvægavlen meget mærkeligen har forbedret og forædlet sig. Dette følger naturligviis af sig selv af Agerdyrkningens Forbedring. Man seer nu i stor Mængde Frugt= og Kornarter paa Geest, hvilke forhen kun sjeldent eller aldeles ikke dyrkedes. Roesæd, Kartoffel- og Høravlen drives med stor Flid. Selv med Hvedeavlen har man begyndt paa den sandede og lerede Geest. At ønske vilde det maaskee være, at man lagde noget mere Vind paa Humleavlen, som i ældre Tider blev stærkt dreven hertillands. Vel synes Bygavlen, ogsaa at aftage, men det kommer maaskee deraf, at man finder bedre sin Regning ved at avle andre Kornarter. Hvede, Rug og Byg dyrkes hyppigst. Paafaldende er det, at Hvede staaer næsten i samme Priis som Rug, og sjeldent hæver sig høiere. Det er endog i adskillige Egne Tilfældet, at Rugen er dyrere end Hveden. J det Hele seer man, at Agerdyrkningen selv i de frugtbareste og ødeste Egne af Hertugdommet Schlesvig aldrig er bleven dreven med større Eftertanke og Jndustrie, end netop nu. Et lykkeligt Forsøg avler et andet. Bonden har lært at bruge sin Forstand; hans Erfaring har udvidet og forædlet sig. Han veed mere, og forstaaer nu at tale om adskillige Gjenstande. Heraf følger da, at der i Bondestanden yttrer sig langt mere Viddelyst end før. Unægteligen har den planmæssige Indretning og Forbedring af Landsbyskolerne bidraget meget hertil; ogsaa mange unge Folks Ophold ved Armeen har virket sit dertil. Færdighed i Skriven og Regning, og Læsningen af Ugeblade, Aviser og almeennyttige Skrifter er nu ingen Sjeldenhed mere blandt Landboerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Blandede Efterretninger. J Joh. Nordahl Bruns mindre Digte, udgivne af hans Søn C. Brun, Capellan ved Korskirken i Bergen, 2den forøgede Udgave, læses følgende mærkelige Stykke: Under Tullins Portrait. For tidlig døde Du, for tidlig Danmark haver Forbrudt sig mod dit Støv, og sat en Evalds Gaver. Fremfor det Liv og Lys, som hædrede din Sang. Tullin Fornuft til Trods du fik dog anden Rang; Men naar man vaagner op af disse søde Drømme, Naar Mørkhed, Qvalm og Damp for sund Forstand, maa rømme. Naar Folk igjen faae Lyst at læse og forstaae, Da skal Du første Sted blandt Skialdre hidtil faae.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Udtog af et Brev, dat. Tromsøe den 11te Febr. 1819. Nordlandene og Finmarken burde og kunde blive den meest velholdne og lykkeligste Provinds i Norge, ja en Støtte for de andre Provindser, vore solide Producter, rigtig anvendte, kunde oplive Norges Handel, vække vores i Dvalle liggende Skibsfart, afgive betydelige Jndtægter til Statscassen, og sætte Fødelandet i den uundværlige Connection med Udlandet. Saaledes burde det vel være, men, naar den for sit Fødeland varme Nordboer nu skuer, at det ei er saa, tværtimod at hans Egn efterhaanden ledes alt meer og meer nær sin Ruin, naar han seer, at saamangen Handelsmand endog fryder sig over den Gevinst, Udlændingen synes at skienke ham, men som dog kun er Chimære, og vil seent eller tidlig ruinere Fødelandet: da maa dette i Sandhed dybt krænke ham, haardelig saare hans Hjerte. - Det er allerede bekiendt, at Flensburger= og Bremer Kræmmere have i de senere Aar nydt og nyde Fordelen af Nordlandenes og Finmarkens Producter. Disse Kræmmere flakke om, afsætte Varer, som Nordlandene slet ikke behøve, men hvorved kun Overdaad og Pragtsyge fremmelskes: det hedder vore nye Kjøbstæder skulle ved denne Handel ophielpes; de skulle stige i Flor, og Landet i det hele vinde; men Erfaring har lært, at det burde hedde omvendt, Kjøbstæderne ville ved denne Handel forarmes og Landets Kraft vil hensvinde. (Norsk Rigst.) Tidligt Udsæd. Mennesket spaaer, men Gud raader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Ved at eftersee Optegnelserne paa Veirliget flere hundrede Aar tilbage i Tiden, læser man: To eller flere ualmindelige Aar, i Henseende til Veir=Forandringer, følges gjerne ad, f. Ex. to meget strenge og kolde Vintere eller to særdeles varme og tørre Sommere; paa disse følge gjerne 7, 9 og flere eller færre Aar, hvori de sædvanlige. Afverlinger finde Sted. - Afvigte Sommer var i den største Deel af Europa meget varm og tør; Efteraaret (Høsten syntes, ved det varige milde Veir, at bebude en lind Vinter, hvilket er indtruffet. Den milde Foraars (Vaar) Luft, Strøg fuglenes tidlige Komme og Vaarblomsternes Flor forudsige sandsynligen en tidlig Sommer, men en saadan er almindeligen varm og tør. Erfaring har lært, at de, der i slige Aar saae Kornet saa tidlig, som Jorden er nogenledes beqvem dertil, faae en bedre Væxt paa Grøden end de, som saae seent, saasom Vinterfugtigheden sætter der saaede Sædfrøe tidlig i Væxt, hvorved det samler Næringskraft til at modstaae det paafølgende Tørveir, og Varme med. – Turde man, ifølge det Anførte, give Landmanden et Raad, saa skulde det være, iaar at saae saatidlig, som det kan afstedkommes, og ikke, i Henseende til Tiden. af Udsæd, rette sig saa meget efter Dagen i Maanederne, som efter Blomstringen og Bladskydningen af visse Urter og Træer. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
St. Petersborg faaer nu ogsaa et Universitet. Ministeren for de geistlige Anliggender og den offentlige Underviisning, Fyrst Galitzin, har foreslaaet Keiseren det og indrettet den foreløbige Plan, som Monarken har givet sit Bifald. Jstedet for den sædvanlige Jnddeeling i Faculteter, skal det Petersborger Academie bestaae af tre Afdelinger. Medlemmerne af det pædagogiske Centralinstitut sammesteds, som nu allerede har været til i 15 Aar, udgjøre Stammen af de ved det nye Universitet ansatte Professorer, og Ministeren Fyrst Galitzin er bleven valgt til Universitetets Æresmedlem. Næst den sædvanlige Lærecursus, som den findes paa andre Universiteter, bibeholdes ogsaa det pædagogiske Central-Jnstituts Formaal for saavidt, at der ved Universitetet ogsaa skal gives en Planteskole for Lærere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
J St. Petersborg har Grev Tolstoi, i Forbindelse med de Herrer Glinka, Gretsch og Kusow stiftet et Selskab, som, efter Forslag fra Ministeriet for den offentlige Underviisning, er blevet stadfæstet af Keiseren, og hvis Formaal er: "Oprettelsen af Friskoler efter den Belle og Lancasterske Methode af indbyrdes Undervisning. J disse Skoler skulle Børn af begge Kjøn, adskilte, lære at læse, skrive og regne uden Betaling. De Medlemmer, som ville indtræde i Selskabet, skulle ved Jndtrædelsen erlægge 25 Rubler og forpligte sig til at bidrage ligesaa meget aarligen. For disse Bidrag lønnes Lærerne og Opsynsmændene, og anskaffes de Tabeller og Lærebøger, som Selskabet til Undervisningens Behov lader udarbeide og trykke. Keiseren havde sendt 4 unge Mænd til Engelland, for der at studere den Bell Lancasterske Undervisningsmethode. Disse ere nu komne tilbage til Rusland, og snart vil der findes Lancasterske Skoler fra det hvide til det caspiske Hav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
J Nordamerica ere de næsten allerede allevegne i Gang, i Frankrig tæller man allerede over 400.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
J Schweiz har denne Methode alt fæstet Rødder; i Spanien er den i Madrid indført af en Capitain ved Garden, og sammes Lærebøger ere i Engelland blevne fundne særdeles brugbare. Ved engelske Missionairer er denne Underviisningsmaade bleven bragt til Ostindien, Sydhaverne, Sierra Leon, og selv paa Hayti (St. Domingo) er den almindeligen indført.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
De Stadsuniformer, som Bonapartes Senatorer forhen have baaret, ere, ved Handel, komne til Hayti, hvor de derværende sorte Senatorer nu prunke deri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
J Anledning af Cockevells Konstreise til Grækenland, og atheniensiske Konstværkers Henbringelse til det brittiske Museum siger Oken i sin Jsis: "Desværre! De saakaldte dannede Europæere ødelægge i Grækenland flere Konstværker i 10 Aar, end Tyrkerne i 4 Aarhundreder. Jkke nok at de bortslæbe Billeder, Søiler, Sarcophager o. s. v., de afhugge ogsaa Capitaler, Frieser, ja endog Arme, Fingere og Næser - disse konst fulde Barbarer, Vare de nuværende Grækere de eneste Arvinger af disse Skatte af deres Forfædres skjønneste Aandsfrugter, dog i det mindste saa underviste, at de vilde kagstryge enhver konst fuld Europæer, der lader sig see i deres Land, for at rane deres Eiendomme. Der studerer jo saa mange Grækere i Europa, og der er paa forskjellige Stæder Gymnaster, og lærde Mænd af Jndsigt nok, der erkiende Værdien af deres Konstskatte. Maatte de dog udvirke en Lov, var det end af Tyrker, der, uden videre Omstændigheder, forbød al Opgraven af Konstværker. Bedre er det jo, at de ligge begravede i Jorden, end at de, sønderrevne og lemlæstede, staae i vore Bi lande i Perspectivcasser. Ville Europæerne eie disse Konstskatte paa en retfærdig og Konsten fremmende og nydende Maade, saa lad dem jage Tyrkerne til Helvede, og da opgrave dem, lade dem staae og beundre dem. Saa erhverve de dog ved Anstrængelse af Kraft, ved Beviser paa Mod og Tapperhed nogen Ret dertil, istedetfor at de nu, som Tyve om Natten, stiele og med afrevne Stumper løbe deres Vei.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
J Morgenkrøniken berettes, at den store pekingske Handelsbank eier 68,600000 Pd. Sterl., nemlig i ædle Metaller, mest udenland20000000 Pd. St. ske Penge.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
J Kjøbmandstandens Actier 10,000,000 J Statsactier. . 18,500,000 J Keiserens egne (private) Actier . . . . . 15,000,000 Tilsammen 68,500,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Beløbet af de af Banken udstedte Obligationer og Sedler er 63,500,000 Cas (den eneste Courant mynt i China, hvoraf 3000 udgjøre 1 Pd. St.).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Kjøbenhavns Børs d. 20 April. Cours. Hamb. 2 M. 214, a vista 217. Amsterdam 2 M. 203. London 2 M. 9 Rbdl. Spec. 219. - Specier solgtes fra 13 Rbmk. 3 s. til 13 Rbmk. 4 s. Obligat. 73. Committees. Norske Rgsbks. 16 3/4 Rbdl. D. for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 66 s. - Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Bekjendtgjørelse. J næste Maaned agter jeg at udgive en Lære og Veiledningsbog i den tydske Handels Correspondence, med Forklaring over de vanskeligste Ord og Talemaader, samt Anviisning til Navnefaldenes og Præpositionernes rette Brug; med Anhang af en Handels Terminologi, eller de i Handels sproget forekommende Kunstord med deres udførlige danske bemærkning, hvorpaa Subscription modtages, saavel hos mig selv i store Kongensgade No. 67, 1ste Sahl, som hos Hr. Bogtrykker Christensen paa store Kjøbmagergade No. 65, og tilbringes Subscribenterne indheftet for 10 Mk. Exemplaret. J. C. Funck. man Rettelser. S. 418, Lin. 8 nedenfra; efter: "der døde &c. tilføies, i Kjøbenhavn. 451, – 2 nedenfra, istedetfor: Veien læs: Vien. 486, - 4 istedetfor, vække deres u læs: vække Børnenes &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-20
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. at afsathosterSextende Aargang. No. 33. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 24 April 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Jndsendt fra Etatsraad og Professor Bang For nogen Tid siden udgav jeg Skriftet: Udsøgte Bibelsteder, i passende Orden fremsatte til daglig Brug og Erindring, tilkjøbs i Klareboderne i den gyldendalske Boglade, hvoraf Jndtægterne skulde tilfalde en høist trængende og i ti Aar sengeliggende Enkefrue. Dette Skrift indeholder Jntet uden Guds egne Ord, som have langt større Paalidelighed og Kraft end noget andet Ord. – J Begyndelsen, forfattede jeg dette Skrift til min egen Nytte, for til daglig Brug at have en beqvem og ubedragelig Haandbog i Religionen, hvori jeg, ved at eftersee Registeret, strax og lettelig kunde finde det, som jeg ønskede at vide til Kundskab og Erindring om Gud og hans Gierninger - til Veiledning for mine Handlinger - til Trøst, Styrke og Haab under Farer, Lidelser, Fristelser, og Angergivenhed – til Fred og Glæde i Gud, og til Forviisning om evig Sallighed. Paa det Andre ogsaa kunne føres til at kjende, om og at dette Skrift er i Stand til at frembringe anførte Nytte, har jeg holdt det for rigtigt, at gjøre nærværende Anmeldelse om de i Registeret fremstilte Hoveddele af Jndholdet, til enhver af hvilke de passende Bibelsprog og Steder ere henførte. Bogens første Deel fremsætter: 1) Verdens Skabelse, Menneskenes første Alder og Syndstoden. 2) Om Abraham og Hebræerne indtil Moses. 3) Om Moses, den guddommelige Lov paa Singibjerget, og Jsraliterne indtil Josua. 4) Om Jsraliterne under Josaa indtil Kongerne. 5) Om Jsraliterne under Kongerne. 6) Om Jsraliterne efter det babyloniske Fængsel, og deres Riges fulde Undergang. 7) Prophetiske Forudsigelser om Christus, Verdens Frelser. 8) Om Christi Fødsel. 9) Johannes Vidnesbyrd om Christus. 10) Om Christi Mirakler. 11) Christus om sin Sendelse og Guddom. 12) Christus om den høieste Værdie af det guddommelige Ord, givet ved ham selv. 13) Christi Forklaring om Guds Rige og Loven. 14) Christi Evangelium imod Næringssorg. 15) Christus om Bønnen - Bønnens beqvemmeste Sted - Bønnens fornemste Jndhold – Grundvold - Bestandighed - Sandhed – den Bedendes Ydmyghed – Forjettelser til den Bedende. 16) Christus om Forløsningen. 17) Om Troe og Kierlighed til Gud. 18) Om Bestandighed i Christo. 19) Om aandelig Aarvaagenhed. 20) Om den hellige Aand. 21) Om Dommedag. 22) Jesu Trøst for de Bedrøvede, 23) Jesu Bøn for de Troende. 24) Om Christi Lidelse og Død. 25) Christi Opstandelse. 26) Christi Himmelfart. 27) Om Pindsefesten. Den anden Deel fremsætter: 1) Den guddommelige Majestæt. 2) Guddommelig Barmhiertighed. 3) Syndens Erkiendelse. 4) Synderens Angergivelse, og Trøst for den Angergivende. 3) Aandelig Ydmyghed. 6) Bønner af inderste Hjerte. 7) Taknemmelighed og Kierlig hed. 8) Glæde og Haab i Gud. 9) Jmod aandelig Søvn og Lunkenhed. 10) Under Fristelser. 11) Ved tvivlsomme Veie. 12) Under trange Kaar. 13) Under truende Farer. 14) Under haarde og vedholdende Lidelser. 15) Forde Døende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
En Mand af Borgerstanden, som havde læst dette Skrift, sagde til mig, ved Brug af denne Bog kan man strax finde de guddommelige Ord, som man ønsker at vide til sin Nytte, men hvorledes skal dette skee ved at slaae op i Bibelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-24
Da Skriftet ikke indeholder uden Guds egne Ord, saavel af det gamle, som nye Testamente, saa kan det benyttes af alle den Christne Religions Partier, ja endog af den mosaiske Troes Bekjendere. - Oversættelsen paa latinske Vers, som staaer ved Siden af det Danske, vil vel og findes behagelig og tiltrækkende for dem, som forstaae det latinske Sprog.