Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-06-27
Videnskabelige og Konstefterretninger. J afvigte Aar har Videnskabsacademiet i Stockholm modtaget 8 forskjellige Besvarelser paa udsatte Priisspørgsmaale. Paa Spørgsmaalet: hvilke indenlandske eller i Sverrig lettelig dyrkelige Vexter eller andre Producter kunne ved anstillede Forsøg findes tjenlige til at berede deraf en saa smuk og varig blaa Farve baade paa Uld, Silke, Bomuld og Linnedvarer, at den i Godhed svarer til Farven af Jndigo, og i saadan Mængde og til saa billig Priis kan erholdes, at Svenske Fabriker kunne forsynes dermed? – var kun et eneste Svar indkommen, men dette opfyldte ikke Spørgsmaalets egentlige Hovedformaal. J sig selv er Konsten at farve Blaat, som kan sættes ved Siden af Jndige, og endog kan modstaae Solens og Luftens Jndvirkning, ingen Hemmelighed. Overalt paa Landet, især i Sødermanland og Finland, kjender man Maaderne at farve blaat med Lycopodium complanatum og Bresilia. Og Academiets Medlem, Livmedicus Westring, har i ny Journal for Hushaling, Mars og April 1803, anført en Mængde Forsøg med alle Svenske Arter Ulvefod, (Lycopodium. Almuen i Huusby Sogn i store Koparbergs Læn bruger en anden Maade at give med Brestlig Ulden en blaa Farve, som falder næsten høiere og lysere. Selv denne er ikke mindre bestandig mod Luft og Sol, men angribes af Syrer og Lud, og det var denne Vanskeligheds Afhielpelse, som Opgaven egentligen sigtede til. Endskjønt Academiet imidlertid af denne Aarsag ikke har kunne tilkjende det indsendte Skrivt det for den fuldstændige Besvarelse udsatte Priis, saa har det dog, som et Beviis paa sin Opmærksomhed, tilkjendt Forfatteren sin store Medaille i Sølv, og opmuntret ham til at lade indføre i nogen Journal sin Farvemethode, hvilken det anseer for værdig at blive almindelig bekjendt. - Paa Spørgsmaalet om en let og til den meere oplyste Almues Begreb lempet Maade, igjennem chemisk og physisk Undersøgelse, at opdage de fornemste Bestanddele af fær skilte Jordsmon og derigjennem med at den Probalitet, som Videnskabernes og Agerbrugets nuværende Tilstand, samt Erfarenhed tillader, bestemme deres relative Frugtbarhed og Graderne af deres Værd, var ligeledes kun et eneste Svar indkommen. Endskiønt Forfatteren ikke besvarede Spørgsmaalet efter Selskabets Ønske, tilkjendte det ham dog sin store Sølvmedaille i Betragtning af hans Jndsigter i adskillige til Æmnet hørende Deele, hans skarpsindige Anmærkninger over JordsmonsBestanddele og Frugtbarhed i Almindelighed, samt Ufortrødenhed i at anstille en Mængde Forsøg, som virkelig fortjene at gjøres almindelig bekjendt. - Syv Afhandlinger vare indkomne som Svar paa følgende Priisspørgsmaale: 1) Have Febre og andre Sygdomme i de sidste henvundne 100 Aar, forandret deres Beskaffenhed? Ere nogle af dem i den Tid forsvundne, og hvilke, Ere andre nye Sygdomme opkomne, og hvilke, og hvad Forandring har Lægemethoden i Anledning deraf undergaaet 2) Da man anseer Mangel paa Modersmælken for een af de betydeligste Aarsager til den store Dødelighed blandt Børn i deres første og andet Levaar, spørges, hvilke Næringsmidler ere de tjenligste og mindst bekostelige, til at erstatte Modermelken, saavel ved Børnehuus=Indretning gen, som ellers paa Landet og i Stæderne, samt ved hvilke Midler kunne saadanne Sygdomme forekommes hos spæde Børn, 3) Hvad er det, som foraarsager, at saa mange af den arbeidende Classe, baade Mænd og Qvinder, plages af Beensaar, som gjøre dem til Arbeide uduelige, og hvorledes skulle disse Beensaar lettest forekommes, samt hvilket er det simpleste og anvendeligste Lægemiddel derimod, 4) Hvorledes skal det ringermagtige og udartede veneriske Udslæt, som hos Almuen og fattige Folk i senere Tider er bleven saa almindeligt, sikkrest og med mindst Bekostning kunne læges, saaledes at det ikke kommer igjen? (Fortsættes.)