JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-19
P. M. Jndsendt. (3. Brev, I Aftes blev Jak Splien eller Jngen forstaaer hinanden opført, det er et smukt lille Stykke, som og i det Hele blev godt udført. Jacob Plakhad, en reisende Engellænder, kied af Livet, vil omkomme sig, faaer igien andre Tanker, vil givte sig, men da han bliver oplyst om at han ikke er Thereses rette Jacob, afstaaer han hende, og giver hende en anseelig Medgivt, hvorved han befordrede Ægteskabet imellem hende og Jacob - dette forestillede Hr. Budenop med al den Færdighed, som kunde forlanges af en god Acteur. Simon, en Vert, Hr. Pettang; Therese, hans Datter, Jfr. Weydling; Jacob Opvarter, Hr. Maubert, og en Rettens Betient, Hr. Frank, spillede alle saaledes at man kunde være fornøiet dermed. Paa dette Stykke fulgte Arlequin paa Reisen, i 2 Afdelinger; denne Pantomma saae man her opføre forrige Vinter, men ikke til saa megen Fornøielse som denne Gang: mange smukke Forandringer og Tilsetninger gjorte den især i Aftes moersom: Dødscenen i anden Afdeling, med Arlequin og Pierot, var meget underholdende. Pantaleon, en riig og gierrig Kiøbmand, Hr. Rosenberg, gjorte sine Ting ret godt. Kolombine, hans Datter, Mad. Ehlenberg, ligesaa. Pierot, hans Tiener, Hr. Friebach, og Arlequin, en reisende Haandverkskarl, Hr. Ehlenberger, kappedes om at moere og fornøie meest; og da de unegtelig begge, besidde stor Færdighed til at udføre slige Roller, kunde deres anvendte Flid ikke andet end forskaffe dem almindeligt bifald; et Par indløbne Feiltagelser vil man ikke tale om, da de maaskee ikke kunne tilregnes de spillende Personer. Men det gik atter maadeligt til med Couliseforandringerne: er dette Theatermesterens Skyld, burde han tilholdes enten at giøre sin Skyldighed eller overlade sin Plads til en anden; men er det derimod Mangel paa de fornødne Handlangere, burde Directeuren sørge for at disse bleve antagne, og jeg troer det var fornødent at de end- og ved Hovedprøven vare nærværende, for at øve sig i Couliseforandringen, og vide, som een Mand, hvilket Øieblik den skulde gaae for sig. Det varer og undertiden vel længe imellem Acterne, som for en Deel kunde forebygges ved at have alt hvad der udfordres til Stykket ved Haanden før Komedien begyndte; imidlertid kande Orchestret og nok fornøie Tilskuerne med noget mere Mu fik imellem Akterne, uden for den skrevne Skat; hvorved Kiedsommeligheden i at staae en Tid lang og see paa hinanden, for en Deel vilde falde bort. Slige Mangler vare lette at afhielpe for en Directeur der forstaaer den Post han har paataget sig. Og da man i Almindelighed har Aarsag til at være fornøiet med Stykkernes Valg og deres Udførelse paa Theatret, saa og med Musiken, som Hovedsagerne, saa burde Blomstændighederne ikke give Tilskuerne Anledning til Misfornøielse. Jeg er &c. - den 17de November 1794. A.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Kiøbenhavn den 19de Novbr. Jdag Morges Kl. 4 blev Hs. K. H. Kronprindsesse Maria lykkelig forløst med en Prindsesse, hvilket derefter Kl. 7 Slet blev fra Tøihuus=Batteriet, Kiøbenhavns og Christianshavns Volde bekiendtgjort med 27 Kanonskud fra hvert Sted. Kl. 9 blev opført Musik paa Slots Altanerne af Pau terne og Trompeterne ved Garden til Hest og Hautboisterne ved Garden til Fods. Om Eftermiddagen var Gratulations. Cour hos Kronprindsen. - Og i Gaderne sang man: Usminkede Glæde, som fylder vor Bye, Hvor Traurigheds Skyer for Glæden maae flye, Udbreed dig fra Byen til Tage af Straae, At Bye=Mand og Bonde kan lige Deel faae. &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Med Fredags=Posten er til Directionen for det Kongelige octroyerede danske asiatiske Compagnie fra Tranquebar indløben den behagelige Efterretning, at Capitain Schultz, førende Skibet Juliana Maria, sammesteds den 16de Maji 1792 lykkelig var ankommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
J October Maaned indfandt sig til Examen Artium 146 Candidater, hvoraf 72 fik Caracteren Laudabilem, 71 haud illaudabilem, 2 non contemnendum, og 1 holdt ikke Exammen ud. Den hertil bestemte engelske Minister Hales er ankommen hertil fra Warschau, og dette Hofs her hidtil værende Envoye er i Færd med at tiltræde Reisen til sin Gesandtskabspost i Venedig. - For nogle Dage siden er en fransk Kiøbmand ankommen hertil med sin Familie fra Rouen, der, som man siger, har medbragt en anseelig Formue, og vil nedsætte sig her. - Den reformerte Menigheds tydske Præst, Hr. Maurenbrechet her, har havt den Naade ved sin Gennemreise igiennem Holland at prædike for Statholderen og hans Gemahlinde, og erhvervet sig fuldkommen bifald. - Compagniechef i SøeEtaten, Capit. G. J. Bielke, er død i sit 47 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Hanau, den 13de Nov. Jgaar ere igien friske franske Tropper med Kanoner og Munitionsvogne indrykte i Frankfurt. Derimod er et anseeligt Detaschement med Kanoner derfra udmarscheet til Egnen ved Friedberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Hamborg, den 16de Nov. De med den franske Post ankomne Brysseler Breve bekræfte den Efterretning, at Generalgovernementet er afreist derfra, men den 10de Nov. var Bryssel endnu ikke i de Franskes Hænder. At de K. K. Tropper ville rømme de østerrigske Nederlande, Luxemburg undtagen, inden 12 Dage, behøver Bekræftelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Brussel, den 9de Novbr. Om Slaget ved Frameries have vi endnu ikke tilforladeligere Efterretninger. Jmidlertid skal Seieren have kostet de Franske henved 15000 Mand. Vort Tab er vel mindre betydelig, men Adspredelsen desto værre fuldstændig. Gamle Krigere i vor Armee tilstaae, at de aldrig have seet saadan Hidsighed i en Kamp, som af de Franske ved dette Slag. 24 Kanoner ere med Sablen og Bajonetter blevne erobrede under bestandig Jld paa de Stormende. Hele Batailloner faldt, og fulgte paa hinanden, indtil vor Armee trak tilbage. General Dumourier har ladet Frihedstræet plante i Mons, og holder stræng Tugt. De Franskes Jndmarsch gaaer hurtig sort fra alle Sider. Stæderne Dornick, Kortryck, Ypern, Menin, Ath og hele Flandern, Gent undtagen, ere i deres Hænder. J Gent ventede man dem hvert Øieblik Ogsaa her synes de ikke at være langt borte fra. Vor Armee trækker sig endnu stedse tilbage, og er nu kuns 4 Mile herfra. Dumourier har 45000 Mand friske Tropper og et gyseligt Artillerie, der liig Linietropper forer plontonsviis. Overmorgen, siger man, at de Franskes Avantgaarde skal rykke herind. Vor Armee deserterer stærkt, saa at vi ere yderlig forlegne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Stokholm, den 9de Nov. Hertuginden af Sydermannland har aborteret, men er nu igien fuldkommen frisk, og har den 6te givet adskillige Fornemme en Souper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Wien, den 10de Nov. Ungarerne ville love Liv og Blod for deres Konge. Afde til de franske Grændser beordrede Tropper marschere 23 Batailloner og 20 Divisioner Cavallerie. J Lorette er Pavens Befaling ankommet, at bringe det hellige Huus og den store Kirkeskat derfra til Bologna, at den ikke ved første Landgang skal falde i de Franskes Hænder. Jmidlertid kan Kirkestaten saa lidt forsvare sig, at 4000 Franske skal kunne sætte Rom i Brandskat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Maynz, den 7de Nov. J Morges ankom en Coureer fra den franske Oberst Houchard med den Efterretning, at et Detaschement af 1500 Soldater have tilbageslaget 4000 Mand Hessiske Tropper, der vare paa Tilbagemarschen, imellem Liinburg og Friedberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Gens, den 1ste Nov. Vore Stridigheder med den franske Republik ere nu fuldkommen hævede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Bayreuth, den 15de Oct. Pierre Eveque, en Tandlæge fra Strasburg, som formedelst Mistanke, at han ville forgive vor Konge den 21de Aug. var bleven arresteret i Stollhofen af de franske Emigrerte, er bleven bragt til Fæstningen Plassenberg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Nederelben, den 20de Nov. En Efterretning fra Rhinstrømmen af 12te h. indeholder, at Hertugen af Sachsen-Teschen har i største Hast trukket sig tilbage til den hollandske Grændse. Et andet Rygte melder endog, at han har været saa ulykkelig at komme i fransk Fængsel, tilligemed General Clair fait, der skal have mistet en Arm og et Been. - Efter private Efterretninger have 12 Preussiske Regimenter faaet befaling at rykke ind i Polen, derimod skulle de Russisk Tropper fra 3 Woymodskaber marschere til Rhinen, Frankfurt, den 13de Nov.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
General Custine har søgt om et Anklagelses Decret hos N. C. imod General Kellermann, formedelst denne sidstes Forsømmelse. Enten skal Eders eller mit Hoved paradere paa Chafottet, skrev han nylig til ham.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Kongen af Preussen er med 16000 Mand i Limburg, og Frankerne drage bort fra denne Egn, og, som man forsikrer, rykke ind i det Hessiske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Haag, den 11te Nov. J Morges fik man den visse Efterretning, at Staden, Bryssel har ved Capitulation overgivet sig til de Franskes seierrige Vaaben, og General Dumourier befinder sig allerede i den erobrede Plads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Nederrhinen, den 11te Nov. Foreløbende Efterretninger fra en god Haand melde, at Preusserne 3 Gange ved Limburg have angrebet de Franske, og tilsidst med Bajonetten stormet løs paa dem, men hver Gang ere blevne slagne tilbage. Preusserne staae paa den ene, og de Franske paa den anden Side Limburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Paris, den 6te Nov. Den største Merkværdighed i Europa, er den Dom, der skal fældes over Ludvig den 16de. J Forgaars bleve Processens Actstykker forelæste, og igaar det vidtløftige Referat derover forelagt. N. C. forordnede at trykke dem i alle Sprog, og forsende dem til alle Departementer og Municipaliteter i Republiken. Den 7de forekom Beretning om den Art og Maade, hvorledes Ludvig 16. kan anklages. Hr. Mailhe aflagde følgende Beretniaf Lovgivningsudskuddet og Ludvig 16. Dømmemaad, Kan Ludvig 16, dømmes, Han besvarede dette vigtig Spørgsmaal. Den souveraine Nation, forraadt af et Mand, hvis Forbrydelser Lovene ikke have forudsat, ophøie sig til dens høieste Magt over de skrevne Love, og spørger Naturens Lov til Raads. Dette er den anførte GrundsætninMen hvilke Exempler have vi paa dens Anvendelse? Spantanerne, Romerne, Celterne, vore Forfædre, Engellænderne give os Exempler. De have kiendt denne store Grundsætn neder er væsentlig forenet med Folkenes Souverainitet. De have anvendt den paa Forbrydelser, der maaskee ligne Ludvig den 16. - Følgen heraf blev: Ludvig, 16 kan dømmes, 2det Spørgsmaal: ved hvem kan Ludvig 16. dømmes N. C. har af det franske Folk faaet besynderlig Sendelse der til. - De fornemste Resultater ere følgende: 1) Ludvig 16 kan dømmes. 2) Han skal dømmes af N. C. 3) Der skal forfærdiges en Opsats, der indeholder alle hans Forbrydelser, 4) Denne Opsats skal meddeles Ludvig 16 og hans Consulenter, 5) Hans Forsvar skal skriftlig, og af ham undertegnet, overleveres. 6) Conventet skal fastsætte en Dag da Ludvig skal fremstilles for det, 7) Dommen skal afgiøres ved Nominalappellet. - Jacobinerne synes nu at være noget roligere, og man føler sig endnu ikke stærk nok, til at kunne foretage noget imod Conventet. - Marat er igien krøbet frem af sin Huule, og har ladet sig see i Conventet, Hans Blade ere mindre blodgierrige, men dog pengegierrige. - Kongen og den kongel. Familie have forlangt en Læge og en Apotheker, der kiende deres Temperament, som og er tilstaaet dem, og en Fond af 20000 Livres er ogsaa bleven dem bevilget til at bestride deres smaae Udgifter, dog skal de forvaltes af en Borger, der har Opsigt over Templet. - J Paris er det fuldkommen roligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
J en Beretning over de Piccer, som ere overgivne N. C., der indeholde Ludvigs Forbrydelser, siger man at han i April 1791 har laant 6 Millioner til DureneyEnken Favras har han givet en Gehalt af 4000 Livres. Han skal have bestukket Avisskriverne med 1800000 Livres. Han har gjort sig Umage for at kiøbe et Decret, der skulle befrie Civillisten fra Pensionerne, som den maa betale, hvilke han ville kaste paa den offentlige Skat. Korn, Sukker og Kaffe har han ladet opkiøbe ved Septenil, og ladet mange af Folket erholde Millioner til at udsue dette samme Folk. Man seer ham hemmelig oprette en Orden, hvortil Dronningens store Navn synes at være Forsvars punkten. Bouille har af Kongen faaet een Million, Monsteur 670000 Livres, Prindsen af Nassau og Choiseuenhver 100000 Livres, Obersten ved Regimentet Roya, Allemand 72000 Livres og Regimentet selv 3050 Livres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Resultatet af de den 10de Augusti i Thuillerierne fundne Papirer er: 1) Ludvig 16. har hverken skaanet Penge, eller Løfter, eller Troløsheder, til at styrte en Nation, hvis Rettigheder og Souverainitet han havde 4 Gange svoret paasat ville forsvare, igien i Slaveriet. 2) Hans Gemahlinde og Hofdamerne have overordentlig understyttet ham i dette Forehavende, hvorved de just have gjort det Modsatte af hine Romerinder, der solgte deres Klenodier, for at erholde deres Mænds Frihed, da de første derimod solgte deres for at smedde nye Lænker til de Franske. - Da Kongen blev bragt i Temple, havde han ikke en Skilling, i Lommen. Pethion laante ham 2000 Livres imod et Beviis. Generalconseilet har anordnet at betale Pethion denne Summa igien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
London, den 9de Nov. J Schottland og Jrland anstiller man store Glædesfæster i Anledning af de Franske Vaabens lykkelige Fremgang. - En fransk Particulair, der havde forstrakt de franske Prindser, 120000 Livres med Hr. Calonnes Caution, kom her for et Par Dage siden, lod sig strax ved en Advocat forskaffe Rettergangs=Ordre til at arrestere Exministeren for Gielden, og arresterte ham ufortøvet, da han var i Hasmarket. Hr. Calonne fandt sig truffen og giorde i Øieblikket Anstalt, til at bemeldte Summa, der beløb sig til 5000 Pd. Sterl. blev udbetalt, for at blive befriet fra Arresten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Odense. Den 21de Nov. blev Madame sal. Gunder mans Datter, Jørgine Marie, hendes Daab confirmeret. Fadderne vare: Frue Justitsraadinde Berg, Frue Kammerraadinde Holm, Hr. Justitsraad Berg, Hr. Landsdommer Bendz, Hr. Regim. Feldskier Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Vacancer: Sognekaldet til Ebbeltoft og Draabye, i Aarhuus Stift, 654 Rdlr.; hvoraf skal svares 300 Rd. aarligen Pension til den endtledigede Sognepræst Hr. Styrup, og efter hans Død 100 Rdlr. til den residerende Capellan i Kaldet, i Stedet for at denne hidtil ikkun har nydt af Sognekaldet 20 Rd. Herredsskriverembedet i Hidt og Lysgaard Herreder i Aarhuus Stift, 120 Rd. Det residerende Capellanie til St. Laurentii Menighed paa Fohr, 150 Rdlr.; Kirketienesten forrettes paa Tydsk. Sognekaldet til Weierslev og Blidstrup i Aalborg Stift 150 Rdlr.; hvoraf skal svares 50 Rd. aarlig Pension til den entledigede Sognepræst Hr. Thoring.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
p.R. Avertillements. Fen ved det Kongelige og Churfyrstelige Hanoverske Kammer, som Vice Registrator staaende Person, Christoph Friederich, er, efter det Hanoverske Justits Cancellies Beretning, den 8de Octbr. sidstleden, fra Hanover undvigt, og har efterladt sig en Defect af de ham anbetroede Herskabelige Penge. Han skal have taget Veien til Hamburg, og udgivet sig for en Advocat Meyer, samt, efter Beskrivelse, være en god Deel over 6 Fod høi, af en stærk og fyldig Statur, et glat og ikkun lidet koparret Ansigt, og af et godt Udseende, have blaaeagtige Øine og hviidagtigt Haar, som han ved Siden kort opkræpper, foran i Panden kort afklippet og bag i Nakken en opbunden Pidsk; han var ved hans Undvigelse klæd i en Overkiole af graaestribet Filt, hvoraf den ene Stribe er hviidgraae, den anden falder i det bruunagtige, med flade brede overtrukne Knapper, og en uden Foer enkelt opstaaende Krave af samme Tøi; videre, med en hvidstribet Manschesters Kiole, med glatte flade Staal=Knapper og en opstaaende Krave af samme Tøi, med Chalongs Undersøer, saa og med en kort Bomulds guul og hvid stribet Vest uden Skiøder, med hvide, glatte, flade, smaae Metal=Knapper, samt med ny stribede Manschesters Buxer, hvoraf den ophøiede Stribe er hviid og den underste violet, Støvle med guulbrune nedhængende Kraver, en rund Hat med et rundt udbuklet Staalspænde, han havde et fiint hvidt Tørklæde med smalle Kniplinger om Halsen, og hos sig, et brunt Silke Lommetørklæde, et stort, fladt, moderne, svensk Sølv Lommeuhr, med en fiin Staalkiæde og en liden guul Uhrnøgle, et Spanskrør med hviid Elphenbeens Knap, og graae valkede Vandter med grøn Flosning. Denne Person skulle man tienstligst anmode Hr. Kammerherren at ville lade eftersøge, og i Tilfælde han maatte antræffes, anholde, samt saadan hertil indberette. Det Kongelige Danske Cancellie den 17de Novber 1792. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen. Til Kammerherre og Stiftbefalingsmand Hr. Friderich Buchwald.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 10de Septbr. 1790, læst ved Odense Byeting den 19de hujus, og ved Fyenboe=Landsting den 21de ejusd., indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel fra underskrevne Dato, alle dem som formeene sig at have noget hos mig at fordre, i hvad Henseende det end maatte være, dermed at fremkomme og saadant deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviisliggiøre hos min Fuldmægtig, Sr. Lorenzen ved Odense Post=Contoir, da al beviisliggjort Krav af ham paa mine Vegne afgiøres og betales. Men, efter foreskrevne Tids Forløb antages ingen Fordring i nogen Maade, som herved bekiendtgiøres til enhvers fornøden Efterretning. Odense den 23de Novb. 1792. M. Kurrelbaum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
I Dag bliver paa Raadstuen her i Byen opført: De J forvandlede Fruentimre eller Dievelen er løs, en komisk Oper i 3 Optoge, Musik af Hiller. - Mandagen den 26. Nov. Fætteren i Lissabon, et her ikke seet Lystspil i 3 Acter af Schrøder, og Ballet: den engelske Vindmølle. - Onsdagen den 28de: De trende Døttre, et her endnu ikke seet Lystspil i 3 Akter af Spiess, og en ganske ny Ballet: Den prøvede Kierlighed, af Hr. Balletmester Ehlenberger. - Fredagen den 30te: Efter manges Begiering første Gang igientaget: Den lystige Skomager, eller: Dievelen er løs, et komisk Syngespil i 3 After; Musiken af Hiller.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Tillige bekiendtgiøres: at om nogen har Lyst til at abonnere de 3 bagerste Sideloger, paa hver Side, altsaa paa een af de 6 Loger, er enhver af dem nedsat fra Abonnements=Prisen til een Rigsdaler, og derfor kan faaes, da man ikke der kan see saa got som i de forreste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Abonnementet paa den første Benk Parterre er allerede ganske fuldt; De respective Liebhabere kunne nu behagelig abonnere anden Bænk. - Skulle de respective Liebhabere ogsaa være findede, paa egen Bekostning, under Ranglogerne at lade sig bygge Parterreloger, saa staaer dem saadant frit for, og skal da derover treffes fornøielig Arrangement efter Begiering, saavel i Henseende til Bygningen, som og Abonnements. Odense den 23de Nov. 1792. Friebach. Directeur ved det tydske Skuespil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Da adskillige Liebhabere har meldt sig til den for kort Tid siden i de Fyenske Aviser, gjorte Bekiendtgiørelse om Wichelsøe Bortforpagtning underhaanden; vorder bemeldte Wichelsøe Gaard og Øe, der er beliggende i Odense Amt, Ulrichsholms Birk og Østrup Sogn, stillet til offentlig Auction den 28de Nov. førstkommende om Formiddagen her paa Gaarden til Bortforpagtning paa 6 Aar, efter de Conditioner som ved Auctionen bliver fremlagt og 8te Dage forinden kan bekommes til Eftersyn hos Hr. Herredsfoged Jvarsen i Biskops Taarup, og her paa Gaarden. Ulrichsholm d. 1. Nov. 1792.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Freditorer og Debitorer i Stervboen efter afgangne Sognedegn for Klinte og Grindeløse Meenigheder CorneliusStretzov, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde sig hos undertegnede Skifteforvalter, de første for at saa udbetalt hvad de beviislig have at fordre og de sidste for at betale hvad de til Sterboen ere skyldige. Østrup den 8de Nov. 1792. Peder Dreyer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Til førstkommende Paaske er et Huus at faae til Leie eller og til Kiøbs, i det saa kaldte Kiølertsstræde Nr. 1300; Liebhaberne behager at henvende sig til Eieren. Michael Lund, Bager. til 150 Rd. forlanges til Laans til førstkommende 11te 10 Decbr. Termin imod tilstrækkelig Pant og gangbar Rente. Herfra Adressecomtoiret gives Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Et lidet Partie holsteenske Østers ere nylig ankomne og anvises her fra Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Af Lægdet No. 9 i Brenderup Sogn Hindsgauls Amt, er 1 bortgaaet uden Følge=Seddel Reserven Rasmus Hansen Graderup, anført under gamle Løbe No. 118 og ny No. 106, 27 Aar gammel, 66 Tommer høi, har Vedtegning i Lægds=Rullen, afgaaet 91 for Øienskade, udygtig til Soldat.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Saa anmodes alle og enhver herved, som forbemeldte Ras mu Hansen Graderup maatte forekomme at lade hannem anholde og dernæst at tilmelde hans Opholdsted for største Lodseier S. T. Hr. Krigsraad Wedel til Kiersgaard, til videre føiende Anstalter for den Undvigtes Tilbagebringelse. Kiersgaard den 9de Nov. 1792. Brendholt, Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-11-23
Paa en Herregaard forlanges til Paaske en skikkelig Kar til Kudsk, som forstaaer at kjøre 4 Heste. Anviisningen gives herfra Adressecomtoiret. Jvor 400 Rd. er at faae til Laans førstkommende 11 Decbr. Termin imod antagelig Pant og gangbar Rente, derom giver Hr. Anders Haugsted, boende i Nørregade, Efterretning.