Aalborg Stiftstidende, 1845-06-14
J den forløbne Saison 18441845 er det paa det kongelige Theater ialt givet 235 Forestillinger. Af Nyheder er der givet 14 forskjellige Stykker, foruden 6, der bleve optagne paa Repertoiret fra Sommerskuespillene, og 3 nye Balletter af Bournonville. Af disse Stykker vare 9 originale Arbeider af danske Forfattere, nemlig: "Den hjemkomne Sømand, "Gioacchino, Eiaghs Sønner", "Stormen paa Kjøbenhavn, "Lykkens Blomst, Klintekongens Brud, Den nye Barselstue", Kong Rens Datter, "Pak og Eventyr i Fastelavn. Af andre Nyheder ere givne 4, nemlig: Spontinis Opera Vestalinden", "Møllen i Marty", En vanskelig Casus" og "En Bedstemoder. Fra Sommerforestillingerne ere følgende Stykker blevne optagne, nemlig: Don Juan" af Moliere, "Statsmand og Borger" Pigen i Lyon", "Oscar", To Familier paa eet Landsted (Theaterbl.) og "Adolph og Henriette".De heldbringende Følger af det Rowland-Hillske PennyBrevpostsystem træde i England daglig meer og meere frem Postens Brutto-Jndtægt i 1844 var 1,705,067 Lst. meer end i 1843, 335,000 Lst. meer end i 1840, det første Aar, hvori det nye System sattes i Virksomhed. Saavidt vi vide, er her allerede for meget lang Tid siden nedsat en Commission angaaende Nedsættelsen af vor Brevporto, der er uforholdsmæssig høi, for Kjøbenhavn er Taxten f. Ex. af et enkelt Brev efter en Opgivelse for 124 indenrigske Stationer, i Gjennemsnit 19 1/2 s. Hvad der er kommet ud af denne Commission er ikke blevet os bekjendt, men andre Steders Erfaring synes saa afgjørende at tale til Fordeel for en eensattet og lav Porto, at disse to betingelser forekomme os at være uundgaaelige for ethvert Forslag, der vil kunne tegne (Fædrel.) paa bifald. – Jordomseilingen. (Sluttet fra i Torsdags.) Det er et uheldigt Charakteristik ved vor Handelstand, at den er for magelig og lidet tilbøielig til at forsøge nye Baner, og denne Jndolents skyldes det derfor ogsaa tildeels at der ikke bydes Jndustrien en kraftigere Haand til at hæve sig op paa et større Productivitetstrin; men paa den anden Side har ogsaa den industridrivende Classe, dens manglende Greb paa mercantil Bevægelighed, og den uheldige Maade, hvorpaa den – i den Tanke at emancipere sig fra Handelen som Mellemled – har isoleret sig og sin Virken: at tilskrive, at saaliden materiel Kraft endnu staaer til dens Raadighed og et saa svagt Marked for dens Production endnu er aabnet for den. Det Uheldige i det nærværende Forhold og navnlig uheldigst for Jndustrien selv, er at den Jndustrielle paa sin Side troer at kunne undvære Handelens Mellemled og at Handelen derved bliver saa meget ligegyldigere for at virke til Jndustriens Befordring. Vore Jndustrielle søge nu ialmindelighed saa directe som muligt at nærme sig det consumerende Publicum ved selv at være sit Fabricats Udsælger eller idetmindste kun indrømme den Handlende saa ringe Fordele, at han maa ophøre at være Mellemmand imellem Fabricanten og Forbrugeren. Følgen heraf er aabenbar; thi under en saa forkeert Politik lider naturligviis Jndustrien selv størst Afbræk. At kunne undvære Handelens Mellemled er en ligesaa taabelig Tanke for den Jndustridrivende som naar Landmanden vilde troe af directe Vei at kunne sætte sig i nyttig Forbindelse med Forbrugeren saavel hjemme som ude. For Jndustrivirksomheden hertillands mene vi derfor det maatte være en første Opgave (og over de nødvendige Udviklingstrin lader sig ikke hoppe, at sætte sig i en engere og intimere Forbindelse med Handelen, at opgive sit forkeette Jnsoleringsprincip og igjennem Handelens Mellemled søge Kraften til at vinde Productivitet og Middelet til forøget Afsætning. En Feil, der ogsaa har klæbet og endnu for en stor Deel klæber ved den kjøbenhavnske Jndustri, som dog er den danske Jndustries Hovedsæde, er at den for meget har fængslet sig til sit Hovedstadsgebeet og for lidet tænkt paa, at udbrede sig til Provindserne og der at vække Smagen og Opmærksomheden for sig, saavel ved mercantil Udbredelse som ved Udstillinger i de større Stæder, hvortil der vistnok alt for længe siden har været rigelig Opfordring tilstede medens Jndustriforeningen hidtil alene har virket for og havt sin Opmærksomhed henvendt paa det kjøbenhavnske Publicum, Før den danske Jndustri tænker paa at seile Jorden rundt og skaffe sig Afløbskilder i fjerne Verdensdele, gjør den vist rettest i at reise vort eget lille Land rundt og fæste fast Fod her hjemme, samt, ved at adoptere et nyt Princip, at forskaffe sig den Kraft til Productivitet, som i alt Fald er fornøden for man tænket paa den meer udbredte Afsætning. – Hvad forøvrigt Jordomleilingen med Galathea angaaer, da vilde det tilvisse være særdeles at ønske, at Handelens og Jndustriens dermed forenede Jnteresser ved en saa vigtig og omfattende Expedition blev saa meget som Forholdene tillade og da tillige saa fuldstændigt som muligt repræsenterede, hvad enten dette skeete ved en commerciel Regjeringsagent eller en ledsagende Handelskyndig, thi, vi maa her gjentage hvad saa ofte i saadan Anledning er blevet yttret, at det er paa en prøvet praktisk Dygtighed det her kommer an og som i handelsadministrative Retninger aldrig lader sig remplacere ved den kun af Studiets Vei eller Embedsphæren erhvervede theoretiske Jndsigt: en Erkjendelse, der ogsaa fra svensk Side nylig er bleven hyldet idet man udsendte en Kjøbmand, Grosserer Lilliewalch for at forsøge knyttet commercielle Forbindelser med China og andre fjernt liggende Egne. Det vil blive indvendt, at det falder vanskeligt hos os at træffe en Capacitet, der er villig til at overtage en saadan Post, men herfor haves dog ingen absolut Vished saalænge der ikke paa en Maade aabnes en slig Post for Concurrence, hvortil der, uden at kunne dømme videre om Expeditionens Hovedøiemeed, synes at være Anledning til at indstille, hvis det er Tilfældet, at Udgifterne til Expeditionen er fordeelt med 150,000 Rbd. paa Generaltoldkammeret, altsaa Colonisations- og Commercefondet, 100,000 Rbd. paa Admiralitetet og Resten paa Finantserne, og Togtet saaledes dog vistnok for en ikke uvæsentlig Deel har til Hensigt at befordre og udvide Danmarks commercielle Rapport til fjerne Verdensdele. Fra Dithmarsken skrives: at den nye Koog, hvis Jnddigning allerede for flere Aar siden blev projecteret af den nu afdøde Frantz Schade i Forbindelse med flere Jnteressenter, vil blive færdig i Løbet af denne Sommer, og man vil saaledes have den Fornøielse at see en i visse Maader ny Landsdeel at danne sig. Arbeiderne ved Jnddigningen af et Stykke af den nordlige Afdeling af Sønderdithmarskens Uden Dige – en Strækning af 467 Morgen-Land – ere allerede begyndte og udføres for den kgl. Kasses Regning, der derefter, som det siges, skal have i Sinde at bortforpagte disse Districter.