Ribe Stifts Adresseaviser, 1840-05-01
J Tillæget til dette Blads Nr. 30 læses under "Jndsendt, en lille Afhandling om Nymindegabs Forflyttelse længere mod Nord, der er affattet i et saa bestemt Sprog, at den med Localiteterne Ubekiendte vist maa tænke, at der aldeles intet Grundigt kan indvendes mod Jndsenderens Paastande; men hvem, der kjender de locale Forhold, maa have en aldeles modsat Mening. Først opstilles det som en Grund for Anlæget af et nyt Udløb fra Ringkjøbing Fjord, at Ager Canalen ikke skal lukkes, men det var sikkert en saare heldig Sammenligning, hvoraf Jndsenderen her har betjent sig; thi fra en Ager Canal i Ringkjøbing Fjord fri os kjære Herre Gud." Ved allerhøieste Resolution af 13de Marts sidste leden er det vel bestemt, at der intet Forsøg maa gjøres til Ager Canalens Lukning ved Opførselsen af de nye Klitter, der om muligt skulle opføres paa begge Sider af Canalen, men deels vilde det være umuligt fortiden at lukke Ager Canal, og deels vilde det have været meget uklogt at paabegynde dens Lukning for de forønskede Klitter paa begge Sider ere fremlokkede og befæstede, naar dette er skeet, da er først Tiden til at undersøge om Canalen kan og bør lukkes. Fordi altsaa, at denne Canal ikke nu skal lukkes, mener Jndsenderen det kunde være passende at faae en lignende Canal over Landtungen, mellem Ringkjøbing Fjord og Vesterhavet. Vel er Jndsenderen saa naadig mod Kystbeboerne omkring Ringkjøving Fjord, at han ikke paastaaer en Canal kastet ved Hauroig, saaledes som for nogle Aar siden var projecteret, hvorom den kyndige Generalmajor Christensen, sagde: "anbefalede jeg et saadant Project for Hs. Majestæt, da fortjente jeg inkam at casseres" – men at blot den smalle Landtunge ved Fjordens sydlige Ende skulde kastes igjennem; men selv dette vilde blive meget skader ligt for Fjordkystens Beboere, ikke at tale om, at de betydelige Mærskenge, Wærnet og Tipperne kaldet, vilde blive aldeles ødelagte; thi blot det ubetydelige Stykke, som Udløbet forleden Aar blev forlagt mod Nord, virkede kjendelig skadeligt, idet at en ubetydelig Paalandsvind, da endog i Sommermaanederne kunde sætte de lavere Enge under Vand. At Vandstanden i Fjorden skulde være høiere nu end for er ikke rigtigt; thi hvem, der har kjendt de lave Enge omkring Fjorden for blot 20 Aar siden, veed ogsaa, at disse i denne Tid ere blevne betydeligt udtørrede, ligesom at betydelige Tilværter af Land i denne Tid have fundet Sted, hvilket jo endog afgiver Beviis for det Modsatte. Hvem, der ikke kjender Directionen af Ringkjøbing Fjords Udløb i Havet, vilde blot kaste et Blik paa Kortet for at overbevises om, at det netop er denne Direction, der forhindrer Vandet af Havet fra at trænge saa hurtigt ind, som naar det havde et kortere Løb, og det et derfor, at betydelige Høivande i Fjorden nu kun kunne forvoldes ved en Syd=Sydvest; men blev Gabet flyttet af nogen Betydenhed mod Nord, kunde alle vestlige Vinde gjøre det samme, og ikke indvende man, at hvis og Vandet kan komme hurtigere ind, kan det igjen komme hurtigere ud; thi deels kan det kun lidet nytte de, der idag ere druknede, at Vandet løber bort imorgen, og deels veed enhver Kystbeboer meget vel, at Vandet ingenlunde kan løbe saa hastigt ud, som det ved Stormen blev drevet ind, og man lader sig derfor heller ikke blænde af slige upractiske Projecter.