JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1810-04-13
J Expositions=Salen, hvor Formælingen skal fuldbyrdes, er et konstigt indlagt Breddegulv. Rundt omkring i Salen er anbragt en ambhitheatralsk Indretning, der danner 2 Rader af Loger, paa en Forhøining, som er tilstrækkelig for at Tilskuerne kunne være i behørig Afstand fra de Personer, der skulle deeltage i eller fungere ved den høitidelige Akt.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Til dette Amphitheater kommer man formedelst Trapper, der ere anbragte ved Underlag, og heller ingen Communication have med den Plads, som er reserveret til Ceremonien. Alteret staaer under en Tronhimmel, Ballustraden er beklædt med guldbroderet Drapperie, og Murene rundt omkring betrukne med Gobelin=Tapeter, som forestille bibelske Gienstande, efter Udkast at Jouvenet og Coypel.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Seine Departementets Præfekt har, i Anledning af Formælingsforten, ladet en Politie=Forordning udgaae af følgende væsentlige Jndhold: Fredagen den 30te, da Garderobemesteren begiver sig til Notre Dane Kirken for at afhente den indviede keiserlige Kaabe og Krone, maae alle Gaderne, som føre til samme, være friede. Den 31te Marts maae alle Vogne, som ville til Versailles, kiøre over VaugirardVeien til St. Cloud er allene aaben for Hofvogne. Jntet Fartøi paa Seine maae indtage flere end 12 Mennesker. Desom ville udstille noget til Salg i St. Cloud, maae melde sig hos Mairen. Den 31te om Aftenen skulle alle Husene i St. Cloud illumineres. Paa de 12 Hovedpladse i Paris skulle Lotterierne trækkes, hvorefter Madvarerne blive tildeelte dem der vinde.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den 31te maae alle Stadens Gader være feiet fra 5 til 7 om Morgenen. Jndtil den 2den April maae ikke den mindste Urenlighed kastes paa Gaderne. Der maae heller ingen Stelladser, Bænke, o. s.v. opstilles paa Gaderne. Broen over St. Cloud og Indgangene til Boulogner Skoven ere den keiserlige Sulte allene forbeholdne.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Fra Kl. 6 om Morgenen den 1ste April og til den anden Dag maae slet ingen Vogne kiøre omkring i Paris, Hofvognene undtagne. Stads=Øvrighedens Tog, som modtager Deres Majestæter under Triumphbuen, begiver sig derhen 2 Timer før Deres Majestæters Ankomst. Alle Øvrigheder ere de Gader anviste, igiennem hvilke de have at begive sig til Concordepladsen. De Personer, der have faaet Billetter til Galleriet i Museum, maae indfinde sig der om Formiddagen. De, som ere blevne indbudne til Capellet, maae være der inden Middag. Senats=Deputationens Vogne skulle være ved Capellet Kl. 12 1/2 Statsraadets og det Lovgivende Corpses Deputationer skulle komme lidt før. Kudskene maae ikke slippe Tømmen, imens de holde stille. Fredsdommerne og Politiebetienterne vaage over at saadant vorder efterkommet.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Jndvaanerne i Paris illuminere deres Huse den 1ste April. Den 2den April gives frie Commedier. Det er paa det strængeste forbuden at stige op paa Monumenter, offentlige Bygninger, Broer, Stellad, ser, Rækværk, Tage &c.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den 31te Marts. Dagsmoniteuren indeholder Programmer, ne over Formælingens civile Alt, Jndtoget i Paris og den religienske Formæling. Den Dag da Formælingens civile Art fuldbyrdes, forsamle alle til Toget hørende Personer sig i Slottet i St. Cloud Kl. 11. Naar Deres Majestæter træde ind i Ceremonie=Salen, reise alle Damer sig op og blive staaende til Ceremonien er endt. Saasnart Keiseren har sat sig paa Thronen, indhenter Stor=Ceremoniemesteren Hs. Majestæts befalinger, og indbyder Prinds Rigs Erkekantsleren til at begive sig hen for Hs. Majestæts Throne; en Ceremoniemester skal underrette den Keiserl. Families Statssekretair om Keiserens Befaling, som da ogsaa træder hen for Thronen ved Siden af Rigs-Erkekantsleren, og giør en dyb Compliment for Deres Majestæter.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Efterat Rigs-Erkekantsleren har gjort en dyb Compliment for Deres Majestæter, skal han sige: "J Keiserens Navn: (ved disse Ord resseDeres Majestæter sig op, Sire, erklærer Deres Keiserl. og Kongl. Majestæt at De ville have Hs. K. og K. H. Maria Louise, Erkehertuginde af Østerrig, som er her tilstæde, til Ægte; Keiseren skal svare: "Jeg erklærer at jeg vil have Hs. Keiserlige Kongelige Høihed Marie Louise, Erkehertuginde af Østerrig, som en her tilstæde, til Ægte. Paa samme Maade tilspørges og svarer Erkehertuginden, Derpaa erklærer Prinds=Rigs-Erkekantsleren Ægteskabet for sluttet med følgende Ord: I Keiserens og Lovens Navn erklærer jeg, at Hs. Majestæt Napoleon, de Franskes Keiser og Konge i Jtalien, og Hs. Keiserlige Kongelige Høihed Marie Louise, Erkehertuginde af Østerrig, ere forbundne med hinanden i Ægteskab. Herpaa bliver Formælings=Aften underskreven og Toget gaaer igjen høitideligen tilbage. Paa Jndtagsdagen forsamles de til Toget hørende Personer i St. Cloud. Naar Keiserinden er ved sit Tollet, skal Keiseren derom underrettes, da han saa begiver sig ind til hende. Damerne de Honneur og di Atour fra Frankrig og Jtalien træde ind i Keiserindens Gemak og sætte Kronnings=Kronen paa Hendes Hoved. Hs. Majestæt bliver prydet med Kron=Diamanterne og iføres den til Ceremonien bestemte Robe. Hun skal have en Hofkaabe om sig, som en af Hendes Hofetatbærer. Derpaa sætter Toget sig i Bevægelse, for at begive sig til Paris. Paa hele Veien skal staae et Spalier af Tropper. Toget gaaer igiennem Triumphbuen paa de elysæiske Marker. Her hol er Vegner, stille, og Deres Majestæter modtages af Autoriteterne fra Paris. Ved Jndtoget i Staden gives Artilleriesalver og tillige ringes med alle Kiøkkerne.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Under et kort Ophold af den Keiserlige Familie i Thuillerierne, tøiet det øvrige Tog i Diane Galleriet, hvorhen Keiseren og Keiserinden derpaa ogsaa begive sig. Nu sætter Toget sig paa nye i Bevægelse igiennem Museum Napoleons store Gallerie, til Louvre Kapellet, hvor Formælingen skal fuldbyrdes. Naar enhver har taget den ham anviste Plads i Capellet, giør Stealmosenieren en dyb Compliment for deres Majestæter og istemmer Veni creator, Efter det første Vers, under hvilket alle knæle, sætter han sig paa sin Stol, der staaer paa Alterets øverste Trin, med Ryggen vendt mod Alteret og de assisterende Biskopper ved Siden af sig, og begynder Ceremonien med at indvie de 13 Guldstykker og den Ring, som en af Keiserens Almosenie er skal række ham paa et Bækken. Efter denne Jndvielse giør Storceremoniemesteren en dyb Compliment for Deres Majestæter, som da begive sig til Alterets Fod. Her blive de staaende, givende hverandre den høire Haand. Storalmosenteren vender sig nu til Keiseren med følgende Ord: Sire, tilstaaer og sværge De for Gud og den hellige Kirkes Aasyn, at De nu ville have Hs. K. K. H. Frue Marie Lonise, Erkehertuginde af Østerrig, som hos Dem staaer, til Deres Brud og retmæssige Gemalinde? Keiseren svarer: Ja, min Herre! Storalmsenieren spørger derpaa end videre : Love og sværge De at være hende troe i alle Ting, som en retskaffen Ægtemand skylder sin ægte Hustrue efter Guds Bud? Sv. Ja, min Herre! Herpaa tilspørges og svarer Hs. K. K. H. paa samme Maade. Derefter overrækker Storalmesenieren Keiseren Guldstykkerne og Ringen. Keiseren giver Keiserinden Guldstykkerne, som igien afgiver dem til den bag ved staaende Dame d'Honneur, og derpaa sætter i Keiseren Ringen paa Keiserindens Finger med de Ord: Jeg giver Dem denne Ring, til Tegn paa det Ægteskab, som vi slutte med hverandre. Storalmosenieren giør Korsets Tegn over Keiserindens Haand og siger : in nomine Patris &c. Nu knæle Keiseren og Keiserinden, og Storalmosenieren fremsiger, med Haanden udbredt over begge Gemalerne som endnu bestandig i give hverandre den høire Haand, Bønnerne : Dens Abraham etc. og Respice, qvæsumus, domine etc. Efter disse Bønner begive Keiseren og Keiserinden sig tilbage.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Nu bringer en assisterende Biskop Keiseren og Keiserinden Evangeliet til Rys, og efter at samme er lagt tilbage paa Alteret, holder han Nøgelsekarret foran Deres Majestæter.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
(Fortsættelsen følger.)
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den 2den April. Den 30te Marts afreiste Deres Majestæter fra Comptegne.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Jgaar Morges forkyndte Kanonernes Torden Hovedstaden Dagens Høitidelighed, da Formælingens civile Act blev fuldbyrdet. Kl. 3 bebudede nye Artillerie=Salver Deres Majestæters Formælings Consecretation. I Dag skeete Jndtoget og den religiense Formæling. Aldrig havde Paris en mere glimrende eller festlig Dag. Alt er Jubel og Høitidelighed. Den amerikanske Fregat John Adams er ankommen til Havre fra Engelland. Hensigten af dens Komme veed man endnu ikke bestemt. Den 3die April. Saasnart Fyrværkeriet var afbrændt i Gaar Aftes, begave Deres Majestæter sig igien til St. Cloud.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Mayland, den 25de Marts. Den 27de Februar blev følgende K. K. Budskab forelæst i Raadet, Senatorer, Ved Kongerigets Statuter have Vi fastsat Tronfølgen i Jtalien, og bestemt det Tilfælde, under hvilket Kronen skal tilkomme Prinds Eugen Napoleon, Vores høitelskte adopterte Søn. Jfølge Patentbreve af 20de December 1807 have vi forlenet samme Prinds i Engen den Titel: Prinds af Venedig. I Dag, da vi paa en speciellere Maade ville opfylde vore gode Hensigter imod denne Prinds, have Vi fundet det tienligt at fortsætte hans en Apanage, der kan svare til hans Rang, som Jtaliensk Prinds. Ve ere overbeviiste om, at De, som Vidner paa hans Hengivenhed for Vores Person og hans Kierlighed til Jtalienerne, ville finde en sand Fornøielse i at bidrege til at fastsætte det Statut, som vort Statsraads Talere ere beordrede at forelægge Dem. Givet i Vort Palais, Thuillerierne, den 12te Februar 1810, Napoleon.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Senatet har, i Følge dette, antaget et constitutionelt Statut af det Jndhold, at Prinds Engens Apanage skal bestaae af saa mange Domaine Godser, at han deraf kan have en aarlig Jndtægt af en Million Jtalienske Livres.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Wismar, den 5te April. Et Keiserligt franske Reskript tillader nu de mecklenburgske Skibe af handle paa Sverrig, og de svenske at anløbe de mecklenburgske Havne Det samme Reskript paabyder strængeligen at vaage over at ingen Varer vorde indførte, der ere producerte i Engelland og dets Colonier.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Bayønne, den 24de Marts. Breve fra Mallaga melde, at Kongen holdt sit Indtog i denne Stad den 4de dennes.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Dasseldorf, den 28de Marts. Fra Girona, som er Hovedqvarteret for Armeen i Catalonien, have vi erholdet Efterretninger, der giøre vore Tropper og Overst Geither, deres Chef, megen Ære. 2 Gange have de været i Trefning med tal rie=Jnsurgenthobe, der endog sidste Gang, nemlig den 20de dennes, salv vovede at giøre Angred; men begge Gange have de tilføiet dem betydeligt Tab, og jaget dem paa Flugten. Hertugen af Castiglione har tilkjendegivet baade Obersten og Tropperne sin Tilfredshed for deres Tapperhed og gode Forhold i begge disse Fægtninger.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
London, den 15de Marts.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
(Af Gazette de France.) Efterretninger fra Fastlandet bekræfte at Napoleons Formæling med A den østerrigske Erkehertuginde ingenlunde afbryder den gode Forstaaelse og imellem Rusland og Frankrig. Begge disse Stater have deres Øine henvendte paa Indien. Deres Endlingsplan er at aabne en frie Com og dre munication med denne rige Halvøe, der er Kilden til vor Velstand, ee. Dette store Foretagendes Fremgang beroer aldeles paa deres giensidige an Samvirken. Vi ere overbeviste om at denne vigtige Expedition vii blive forsøgt, og uden at være lettroende kan man giøre sikker Regning og paa at Jndien staaer færdig til at forene sig med enhver Magt, der 1, vil indtrænge i denne Halvøe som Engellands Fiendt.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den 27de Marts. Til Portsmouth ankom den 21de dennes . Admiral Sir James Saumare, fra Guernsen, ombord paa Fregatten er Husaren. Han begav sig strax hertil for at modtage sine Jnstruktiener, i Henseende til den ham meddeelte Commando over den Flaade, som skal afgaae til Østersøen. Denne Flaade skal bestaae af 20 Linie skibe og et forholdsmessigt Antal Fregatter og mindre Krigsfartøier. a. For nogle Dage siden afseilede det 38te og 44de Regiment fra de Guernsen ; det første er bestemt til Lissabon, der sidste til Cadix. De Skibe, som havde disse Tropper ombord, bleve convoyerede af Fregaten Leda. - Fredshaabet er nu igjen ganske forsvundet. i steriet. Man bliver ved at paastaae at Canning igien skal tiltræde MiniRotterdam, den 7de April.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Et Cartel-Skib er ankommet til Plymouth med 6 engelske Damer, der have været i Frankrig i 7 Aar som Fanger. 3 Lord Holland gjorde den 22de Marts sin Motion om Aarsagerne i, hvorfor Ministrene have afslaaet den af Frankrig foreslagne Udvexlinr af Krigsfangerne, og forlangte at den i denne Henseende havte Corr er spondents med den franske Regiering skulde forelægges. Lord Mulgrave modsatte sig Motionen, men gav dog derhos til i endnu ikke var forsvunden.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Fra Cadix havde man Efterretninger til den 19de Marts. De kiende, at alt Haab, om at en saadan Udvexling kunde komme istand, Franske vare bestandig beskjæftigede med at anlægge Batterier og de J Spanske med at forstyrre dem. De første havde slaaet en Broe. Antwerpen, den 31te Marts.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Efter Forlydende ville Deres Keiserlige Majestæter i Foraaret giør en Reise fra Compigne til Brüssel.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Vien, den 31te Marts. Dagsposten fra Triest af 22de medbringer den Efterretning, at blodige Optrin have fundet Sted paa Dalmatiens Grændser med Bos nierne; dog haaber man at samme ingen videre Følger ville have Paschaen af Trawnick havde villet besætte Cettin.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Ved Stafetter er den Efterretning indløbet at Russerne have besaDen Ostrowa i Donau, og der slaaet en Broe over begge Flodens Arme, samt forenet sig med Servierne. Derved er paa denne Side al Forbindelse afskaaren med Tyrkiet.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Paa Mandag afgaaer en Deel Heste, hvoriblandt ogsaa nogle arabiske, som Present for Keiser Napoleon.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Braunau, den 22de Marts. Paa det Sted hvor Overgivelsen skeete, skal, istedet for den til Ceremonien opførte Bygning, opreises et prægtigt Monument af Marmor, og Overgivelsens Dag og Aarstal foreviges ved en Jndskrivt med Guld bogstaver.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Da Fyrsten af Neuschatel førte Keiserinden fra det østerrigske ind i det mellemste Gemak, sprang Fløidørene til samme op, paa de Or l Jmperatrice. Her stod nu Dronningen af Neapel i Spidsen af den franske Hofstat; begge Prindsesserne faldt hinanden i Armene, og samme Øieblik gienlød, igiennem alle Rader af de omkring Bygningen opstilte franske Tropper, det af Kanonernes Torden ledsagede Udraab vor smukke Keiserinde leve, vor store Keiser lere!
Berlingske Tidende, 1810-04-13
München, den 27de Marts. Talrige Transporter af conskriberte Tyroler komme nu næsten daglig gen her igiennem. De udmærke sig ved deres nervøse og ranke Legemsbygning. De skulle først fordeles imellem de balerske Linieregimenter, og naar de ere blevne dresserede og vante til den baierske Krigs=Diser, plin, skal der oprettes 2 nye Regimenter af dem.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Om Hs. Kongl. Høiheds vor Kronprindses Formæling hører man nu intet mere.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Augsburg, den 29de Marts. Den baierske Statsminister Grev von Monteglas, som endnu op holder sig i Paris, ventes tilbage til München om 14 Dage. Efter Forlydende forblive de franske Tropper saa længe i Rhinforbundets Stater, indtil de enkelte Fyrsters Skadesløsholdelse er bragt fuldkommen Rigtighed i Paris.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Dredde, den 26de Marts. Fra næste Maaneds Begyndelse af skal Demoleringen af de herved rende Fæstningsværker fortsættes uafbrudt.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den 28de April tiltræder vor Konge sin Reise til Hertugdommet Warschau.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Warschau, den 26de Marts. Den polske Armte faaer nu en ny Organisation ligesom den sachiskeDens Stat, som er 60,000 Mand, skal imidlertid forblive uforandret. Nationalgarden bliver ligeledes paa samme Fod, som den nu er.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Efter hertil indløbne høie Ordre skulle adskillige 100de Mand udtages af Regimenterne til at komplettere den fransk polske Garde. Da Valget er frivilligt, saa have allerede mange Jndividuer meldt sig. for at tage Tieneste ved den franske Garde.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Berlin, den 3die April. Professor Robertson gjorde i Forgaars sin 33te Luftreise. J Overværelse af den Kongl. Familie gik han op i en Gondel om Eftermiddagen Kl. 4 3/4. Først svævede han noget frem og tilbage foran den Kongl. Loge, ved at lade Ballonen holde; derpaa steeg han majestætisk i Veiret. Men i samme Øieblik drev et pludseligt Vindstød Ballonen til Siden, og Gondelen greb fat i de paa Pladsen værende Træers Toppe. Mængden blev forskrækket; men Robertson arbeidede sig med Mod og Aandsnærværelse igiennem og ster saa igien i vestlig Retning.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Jmellem Charlottenburg og Spandau naaede han sin største Høide, Barometret stod paa 217 og Termomerret 3" under o. Han gik ned er paa hiin Side Spandau. Først kastede han sit Anker i et Træe, og viklede Touget og Armen for saaledes at holde Ballonen; men efterat han forgiæves havde i ventet paa Hielp et heelt Qvarteer i denne Stilling, gik Touget itu, og nu slæbte Ballonen ham med sig hen over Engene, i en Høide af 5 20 Fed. Endelig naaede han paa Seegefeldter=Mark en Skov, hvorhan kunde holde sig fast i Træerne. Snart kom nu folk til Hielp, og 6 iblandt disse Herremanden paa Segefeld, til hvem Bønderne havde bragt den Efterretning at en Vogn, med gloende Heste for, var faret et hen over Marken. I Dag Kl. 10 kom Robertsen igien i god Behold tilbage hertil, Stockholm, den 27de Marts. Dronningen ligger endnu syg af Koldfeber. Tilligemed Fredstraktatens Ratisikation fulgte Æreslegionens Dekorationer for Kongen og Kronprindsen, og, som det hedder, ogsaa for den udenlandske Minister.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Digteren Cralius, som paa kongelig Bekostning har været udenlands i i 8 Aar, og for det meste opholdt sig i Wien, Paris og Jtalien, er i disse Dage kommen tilbage.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den 30te Marts. Stænderne ere blevne enige om, ved Land marschallen og Talerne, at anmode Kongen om at bestemme Dagen, da Rigsdagen kan endes, saasom de vigtigste Gienstande nu ere afgjorte Grev von Essen ventes tilbage midt i April. I Aften afgaaer Hofmarschallens Sekretair v. Platen med vigtig Depescher til Pommern.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Stralsund, den 2den April I Gaar holdtes Taksigelses=Fest for Freden og vort Lands Gienforening med Sverrig. Kirken kunde neppe rumme den tilstrømmende Mængde og den inderligste Glædes Følelse sporedes allevegne i Forsamlingen Om Middagen gav Grev Eisen stort Taffel. Paa Stadens Bekostning bleve alle offentlige Fattige og Sygehuses Personale, samt Varsenhusets Opdraglinger beværtede, og mange bemidlede Jndvaanere før gede paa samme Maade for de Huusarmes Vederqvægelse.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
De herværende Jøder forsamlede sig ligeledes om Formiddagen Kl. 10 i deres Synagoge, for at feire Fredsfesten ved en passende Bøn og ved at afsynge den 45de og 111te Davids Psalme.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Petersborg, den 12te Marts. Den Kongl. danske Hoftandlægge, som paa sin Udenlandsreise atter opholder sig her, har af Hs. Keiserl. Majestæt Enkereiserinden modtage en Gulddaase, ledsaget med de naadigste Udtryk af Hendes Tilfredshed med hans Konstfærdighed.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den 17de Marts. Til Krigsministeren er, fra den over Tropperne i Finland commanderende General=Lieutenant Stenchell, indsendt en Beretning om den gemeene Soldat Afanet Dorochows exemplariske retskafne Daad, som fortiener at komme til almeen Kundskab, Ved de fra svensk Fangenskab tilbagekomne Soldaters Affærdigelse til Regimenterne, meldte Dørechow, som ogsaa var med i dette Tal og hørte til det Permske Musqvetter-Regiment, at Compagniet havde anbetroet ham 200 Rubler, og Second=Lieutenanten ved Compagniet, 2 hollandske Dukater og 2 Sølv=Rubler, som han skulde giemme. Disse Penge har han i sit Fangenskab slet ikke rørt, og nu har han afleveret dem, for at de kunne blive de Personer tilstillede, som de til Denne Dorochows Uegennyttighed og Troskab har Krigsministeren strax bragt til Keiserens Kundskab, som med Velbehag erfarede dette nye Beviis paa den Retskaffenhed og Redelighed, der er hans troe Undersaattere fra gammel Tid af saa egen, og befalede at de afleverte Penge skulde tilstilles det Permske Musqueteer=Regiment, men Darochow udbetales en Belønning af 300 Rubler af Cabinettet.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den 21de Marts. Efter Forlydende vil Keiserinde Mari besøge sin Datter Storfyrstinde Catharina i Tier, og derfra begive sig til Moskau, for at tage de under hendes Opsyn staaende Opdragelses Anstalter a. i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Riga, den 21de Marts. Priserne paa Hamp og Hør ere faldne meget her, deels fordi man hører at de ere faldne i fremmede Lande, deels fordi man har tilført os selv en meget betydelig Mængde i den senere Tid. Colonial=Vare have vi i Mængde og haabe derhos snart at faae nye Tilførsel.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Coursen paa Kiøbenhavn er noteret i Hamborg 400 pro Cen 2 Mdr.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Blandede Efterretninger. Eiermanden til en have, der ligger noget høit i Nærheden af 1 Etoiles Barriere paa de elysniske Marker, har bortleiet den Deel af den, som ligger ved Hoved=Landeveien, til en saadan Mængde Tilskuere og en saadan Priis, at Summen, efter Sigende, allerede skal udgjøre 80,000 Franker.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Den med rette berømte Bodoni i Parma har overrakt Keiser Napoleon et Exemplar af sin nye prægtige Udgave af Homers Jliade. Hel Digtet er inddeelt i 3 Bind i stor Folio. De typographiske Forberede ser medtoge 6 Aar, og 18 Maaneder hengik med Trykningen. Den eristere blot 140 Exemplarer. Prisen for dette Bogtrykkerkonsten Mesterstykke er ikke bleven bestemt endnu.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
J Engelske Blade meldes, at den engelske Capitain Bristor, nylig har opdaget en Klynge af Øer i Sydhavet. Disse Øer ligge under 50240 sydlig Brede og 166, 35 Længde. De ere 7 i Tallet, og den største har en prægtig Havn. Man finder der fisk og Vildt i Mængde, samt en let Tilgang til færskt Vand og Skov. Disse Øer, ere saaledes en fordeelagtig Opdagelse for Skibe, der gaae paa Fiskerie. Capitain Bristow har kaldet dem Auklands Herne.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Baron von Pilsach, som forhen har været Minister i Kiøbenhavn, og Constantinopel, er den 28de Marts afreist fra Dressen til Berlin, for at være saachsisk Minister ved Hoffet der.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Efterat den danske Gesandt i Sverrig, Grev v. Dernath, havde overleveret Elefant-Ordenens Jnsignier til Hs. Majestæt Kong Kare III., har Allerhøistsamme ladet ham tilstille en Gulddaase med Hs. Majestæts Portrait indfattet i Brillanter.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Det Rygte udbredes paa nye, at Storherren selv vil stille sig i Spidsen af sin Hær til Foraaret. Staden Embden og hele Kysten af det forrige Ostfriesland skal, efter Sigende, besættes med franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Udenlandske Efterretninger. Efter allerhøieste Befaling er en offentlig Vaccinations=Indretning bleven foranstaltet i Christiania, som traadte i Virksomhed den 2den Den 11te bleve 43 Skibe: 31 Svenske, 3 Amerikanere, 1 Rostocker og de andre Indenlandske, expederede ved Øresunds Toldkammer. Blandt 20 Skibe, som samme Dag indkom fra Nordsøen, vare 3 fra Kiøbenhavn, den 13de April.
Berlingske Tidende, 1810-04-13
Søndagen den 15de April er Ordensdag for Ridderne af DannebrogOrdenens tvende første Classer.