JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Fædrelandet. Videnskabelighed. J Berlingske Tidende læses nu Prof. Wendts Rekrolog. Den Afdøde var født 1778 i Eckernførde, hvor hans Fader var Kjøbmand. Fra 1793 til 1795 besøgte han som Volonteur de Syge i det kongelige Christians Pleiehuus, ansattes 1798 ved det almindelige Hospital i Kjøbenhavn, blev 1800 Underchirurg ved Holmen, tog 1802 chirurgisk Examen med bedste Karakteer, blev 1803 Underchirurg ved det norske Livregiment tilfods, 1804 Distriktslæge ved Fattigvæsenet i Kjøbenhavn samt Læge ved Vartou Hospital, 1812 Medicinalrevisor ved Overdirectionen for Armeen og Marinen, 1813 Overmedicus ved almindeligt Hospital, 1845 Ridder af Dbr.,Boe, acte 1817 Professor, 1821 Dannebrogsmand, fik 1824 Æres diplomet som Dr. Med. fra Universitetet i Kiel, blev 1832, Stabschirurg og 1833 Medlem af det slesvig-holsteenske Sundhedscollegium. Wendt var tvende Gange gift og efterlader 9 Børn; hans Bibliothek er sikkert det betydeligste medicinske Privatbibliothek i Landet; hans videnskabelige Afhandlinger ere mange; han var den Første i Danmark, ja i Norden, der har gjort Forsøg med Steentryk ning og opfundet Sammensætningen af det saakaldte caldariske Erts, en Opfindelse han uden ringeste Fordeel har meddeelt en dansk Kunstner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Med Hensyn til at Assessor Reiersen personlig har besøgt "Fædrelandets Redakteur og meddeelt ham Jndholdet af den kongelige Resolution, yttrer Kjøbenhavnspostens Redakteur, en Følge af, at Man ikke paa anordnet Maade bekjendtgjør de Love og befalinger, som Borgerne ifølge deres undersaatlige Pligt skulle efterleve, er den, at naar Man er Professor og hedder David, saa gaaer Man hjem til Vedkommende, venter der og foreviser saa Resolutionen, men naar Man kun er Canditatus juris og hedder Gjødwad, saa skriver Man, at Man kan indfinde sig inden Kl. 10 om Formiddagen."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Fra en af de meest anseete Hof= og Stadsrets=Assessorer, Justitsraad Spandets Haand læses i sidste No. af "Fædrelandet, nogle Forslag til en Forandring i Justits og Politievæsenets Organisation i Kjøbenhavn, der i det Væsentlige gaae ud paa, at Politiekammeret med Politieretten gjøres til et Departement under Hof= og Stadsretten, som herefter blot kaldes Stadsretten; Politieretten fritages for Gjennemsynet af Pressens Produkter og af censurpligtige Forfatteres Manuskripter, hvorimod der holdes en Censor, som ikke skal staae i nogen Forbindelse med Stadsretten; de Arrester, som hidtil have ligget under Hof= og Stadsretten og Kongens Foged, henlægges under Politiedirekteuren; enhver af Stadens Repræsentanter skal være bemyndiget til, naar han vil, at indfinde sig i Arresterne og der paasee Alt, Kongens Fogeds og Underfogedens Embeder gaae ind og disse Forretninger henlægges under en Embedsmand, som skal kaldes Foged i Kjøbenhavn og tillige være Assessor i Stadsretten, og endelig skulle ved ethvert Forhør i en Justits= eller offentlig Politiesag to af Dommerne uafhængige Mænd, helst to Borgere, som deres Medborgere dertil have udvalgt, være tilstede som Vidner. Hvad Justitsraaden blandt Andet har tilsigtet ved disse Forslag er, at en enkelt Person i Henseende til Justits= og Politievæsenet i Kjøbenhavn skal have samme Myndighed som enhver Amtmand har i sit Amt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Tildragelser. Om Slotsbranden i Kiel beretter, en Skrivelse sammesteds fra, indrykket i Altonaer Merkur: "flere hundrede Mennesker, der ikke kunde eller vilde være behielpelige ved Slukningen, gottede sig ved det frygteligt skjønne Skue af et Flammehav, der paa en phantastisk Maade belyste hele Omegnen. Gnisterne fløi over Havnen hen til det ligeoverfor liggende Fiskerleie Eller beck, hvor Jndbyggerne hele Natten befrygtede og afværgede Antændelsen af deres Straatag. Man venter ellers der forvist, at det høie Ægtepar, trods dette Ulykkestilfælde, ikke opgiver Planen om at residere her: ellers vilde Staden Kiel neppe have Udsigt til, at see Stedets og Omegnens Prydelse atter sat i sin forrige Stand. Alt flere Timer for Brandraabet havde forbigaaende Folk bemærket Lysningen i tredie Etage, men de beroligede sig ved Tanken om, at Haandværkere arbeidede der ved Lys."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Jfølge Hamborger Corr, er der alt den 17de i Kiel udstedt en Subskription, for at bidrage til Slottets Gjen opbyggelse, og er end den Sum, der kan ventes indbragt, meget betydelig for en Stad som Kiel, saa vil den stedse vurderes som ringe imod den lidte Skade, der anslaaes til 120,000 Rbd. Brandens Aarsag søges i de i Bygningen beskjæftigede Arbeideres Uforsigtighed; dog mangler det ikke paa mangeslags Formodninger og Rygter."J Thisted hændtes den 26 f. M. det Uheld, at en c. 4. Alen høi Sneemasse kastede sig over Mønningen af Skrædder Jens Johannesens Huus, saa at Spændetræerne knækkedes, Muren revnede og han med Kone og Børn, maatte flygte ud af Huset. Ogsaa flere andre af Byens Bygninger ere blevne beskadigede. Samme Byes Avis fortæller, at da en Mand for en 14 Dages Tid siden gik ved Vesterhavet, kom en Fugl af en Falks Størrelse pludselig fra Havet hen og klyngede sig op til ham, ligesom for at søge Beskyttelse. Senere er Fuglen bragt til Thisted; Man kan tydelig mærke, at den er tam, og den synes at være en Duehøg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Blandinger. I Helsingøers Avis gjør en Jndsender opmærksom paa, at Helsingøers Bye og Omegn i den senere Tid er bleven opfyldt af mange svenske Tjenestetyende, som paa Grund af den høiere Løn tye dertil, medens det samme aldeles ikke er Tilfældet fra dansk Side. Foruden at Landets egne Børn formedelst det anførte Misforhold kunne vanskeligere faae Tjeneste, saaledes forøges ogsaa Fattigmassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
efter Jndsenderens Mening, herved i Tidens Løb fra en Kant, som burde og kunde være undgaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Horsens Avis bekræfter, at Regimentschirurg Dr. Conrad Müller, forhen ansat ved det slesvigske Curasseerregiment og derefter forflyttet til 2det Livregiment i Kjøbenhavn, er udnævnt til Stabschirurg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
J Nykjøbing paa Falster er nu ogsaa sammentraadt en Kommittee til Oprettelsen af et Aspl. Odense. J det Nummer, der idag udkommer af Følge bladet til denne Avis, læses et indsendt Forslag til at forene samtlige Bibliotheker i Odense, for hvilket Bidrag Udgiveren aflægger sin varme Taksigelse til den dybsindige og saa kjærligstemte Forfatter. Det staaer til at haabe, at Kyndige ville udtale sig om Planens Udførlighed; dens Skjønhed vil vist Enhver fatte. Maatte den ærede Forfatter finde ret mange Efterlignere, der med samme Varme, for gavnlig Kundskabs og Oplysnings Udbredelse vilde offre deres Tanker til Provindsernes høiere Jnteresse, og maatte den udkastede Plan blive mere end et Phantasiestykke!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Sidste Markedsdag skal her være tildraget sig en Handling af saa oprørende Natur, at Anmelderen i Førstningen heel nødig vilde fæste Troe dertil, hvis den ikke fortaltes fra flere troværdige Sider. En Dreng fra Landet skal nemlig i beskjænket Tilstand være lagt op i en Bøndes Vogn. Da denne ved Bortkjørselen blev ham vaer, kastede han ham saa ubarmhiertig ned fra Vognen paa Steenbroen, at han med forslaaet Hoved blev optaget og bragt i Huus, hvorfra han senere bortgik og fandtes næste Dag druknet i Aaen. Bonden var imidlertid kjørt sin Vei; men ønskeligt vilde det være, om han maatte opdages og komme til klækkeligt at undgjelde for sit ukristelige Forhold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Med Veiret er siden igaar indtruffet en Metamorphosis, og det smilende Soelskin, efter en stormfuld Nat, forvandlet til et ryggende Sneefog, saa det atter seer ud som først i Januar Maaned. En Mængde Snee er falden, men uagtet den østlige Vind er Frosten ikke betydelig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
(Meddeelt.) Næste Mandag vil en mærkelig Rets saa komme for i herværende Synagoge. En Mosait vil nemlig da ved Eed stadfæste, at en Vexel, den han som Blanqvet vedgaaer at have accepteret, er mod hans Vidende og Villie kommet ud af hans Værge, og ved hvilken Eed han kan frigjøre sig for Vexelens Paalydende Bemk. 2100. Da Eeden involverer, at Vexelen maatte være ham frastiaalet, og at Fordringen, som den omfatter, er falsk, om hvis Modsatte Sagen imidlertid frembyder vægtige Jndicier, saa vil denne Retshandling være af megen Jnteresse for Samfundet. Da Retten, som bekjendt, er offentlig, saa har Enhver frie Adgang til denne Actus, saavidt Lokalet tillader det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Skibs= og Handels-Efterretninger, Farten mellem Trondhjem og Hammerfest med Dampfartøiet=Prinds Gustav har taget sin Begyndelse den 5 d., da Dampskibet første Gang afgik fra Trondhjem, og vil denne Fart for indeværende Aar vedblive indtil September Maaneds Udgang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Fra Nykjøbing paa Falster skrives under 16 d., at Jsen nu er meget svag mellem Vordingborg og Gaabense, og Passagen, derfor vanskelig endog for Gaaende uden Færgefolkenes Veiledning. Hvis mildt Veir indtraf, troede Man at Jsen om faa Dage vilde være opbrudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
J Aaret 1818 udsendtes der fra Hulls Havn 65 Skibe paa Hvalfiskefangsten til Davisstrædet, men iaar kun 5 Eligesaahos os, vilde maaskee Fader Holberg sige).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Skibsfarten paa Elben (der fra den 30 Decbr. f. A. formedelst Jis har været standset) er atter begyndt den 20 d. 7 Dampskibe og et andet Skib kom den nævnte Dag fra Cur haven til Hamborg, og mellem Glückstadt og Lübe vare henved 30 Skibe i Opseiling. Den 19 d. ankom til Hamborg den første Frugtfarer, Skibet Caroline, Capit. H. Kjempe, fra Messina.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Reisende over Storebelt, fra 18 til 21 Marts. Fra Fyen til Sielland; Styrmand Friis; Skipperne Fal tings og Hinrichsen, Kjøbmd. Rea, Weiss og Behrens; Cand. philos. Rubner. Fra Sielland til Fyen; Architekt Gross, Kjøbmd. Hagen, Dahl, Tornøe, Gade, Moevinkel, Henningsen, Bloch, Holm og Levin; Handelsfuldm. Leviinsohn, Gross, Lie og Stabell; Grosserer Bargum; Etatsraad Kock; Cand. juris Gardthausen; Toldassistent Obsten; Styrmand Fuglsang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Copulerede i Aalborg den 6 Marts: Hr. Bogtrykker J. C. Borch og Jomfrue J. Tornøe, Dødsfald. J. Weyle, f. Cassel, 78 Aar; Kleinsmedm. J. H. Skouv, 79 Aar; Tapetfabrikeur Henriques, 82 Aar; Mad. F. C. Piehl, 75 Aar; Skomager H C. Johansen, 35 Aar; forhenv. Peruqvemagermester J. P. Møller, 74 Aar; J. R. Wildt, 28 Aar ; A. M. Helsted, f. Salathe, 75 Aar ; Snedkersvend N. O. Sydvest Krogh, 33 Aar; J. M. Friis, Vognmand D.f. Wittendorff, 68 Aar. Alle i Kbhavn. Dyhr, i Aarhuus, 65 Aar, Kjøbmand J. Colding, i Ebeltoft, 72 Aar; R. Brønniche, f. Madsen, paa Roeskilde Børs, 38 Aar; Regimentschir. A. Rasmussen, i Saxkjøbing, 51 Aar; Kjøbmand J. H. Lund, i Frederiksborg, 41 Aar; Jnspekteur, ved Øresunds Hospital, D. C. Dan, i Helsingøer, 46 Aar; Bagermester P. Harboe, i Skjelskjør, 43 Aar; Regiments dyrlæge Jensen, i Randers, 58 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Prædikanterne paa Midfaste Søndag: J St. Knuds Kirket til Høimesse Hr. Stiftsprovst Ortved; til Aftensang Hr. Pastor Wiberg. - J Frue Kirke: Hr. Pastor Steenbuch. - J St. Hans Kirke: Hr. Pastor Westengaard. - J Hospitalet: Hr. Pastor Wiberg, Kl. 8 1/2. ved Professor Poul Møllers Bisættelse i Petri Kirke i Kjøbenhavn, d. 19 Marts 1838. Til Musik af Weyse. Vor tabte Ven! Vi til det Maal Dig bringe, Hvortil Enhver skal bringes hen tilsidst, En Sang til Afsked end vi lade klinge, Og skilles fra Dig for en liden Frist; Thi Sjælens Udtryk, som dit Blik os viste J munter Skjemt, som og i Alvorsord, Nu bæres bort i denne sorte Kiste, Hvori det ædle Præg skal vorde Jord. Et tungt Farvel er nu vort sidste Svar Paa hver en Tanke, som Du fremkaldt har Men hisset toner Dig et Svar imøde, Din Gaade løses ved den bedre Strand. En Engel peger mod en Morgenrøde, Hvori Du seer Udødeligheds Land. Den Spire, som Du fik, til Tankevinger, Men som for os Du vikled halvt kun ud, Nu voxer mægtigt frem og did Dig bringer, Hvor Du skal see og fatte skal din Gud: Hver Traad, som Tiden afbrød i dit Værk, Skal Evigheden spinde stor og stærk. Men vi, som end til Livets Veie bindes, Hvorfra Du bortgik under Venners Graad, Ved Tanken om dit Jordeliv skal mindes Om ærlig Stræben og om mandig Daad. Og Du skal mindes i de Qvad, Du skabte: De tidt skal over Sletten svæve heen; De skal, mens Danmark sørger ved den Tabte, Til Glæde over Danmark synges end, Og samle deres Toner til et Baand, Som knytter Danskes Hjerter til din Aand. J. L. Heiberg. (Forlangt indrykket.) it Bekjendtskab til en Løve. Motto: War sich der Lowe kragen last, har Wunder zu heilen! Engang da havde jeg det Held, At gjøre et Bekjendtskab med en Løve, Jænk, kjære Læser, hvilken Lykke vel, Det kan nok Sandserne bedøve Naar saadant Dyr stod strunklig frem, Og bød mig Halvpart i dens Handel, J Alt, som er i Huus og Hjem, J Andet meer, som hør til saadan Vandel!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
En Ting som jeg, en Grønlands Hval, Har ingen Pretensioner, Et saadant Tilbud er et fal Hos Løver meer blandt Millioner. Jeg ydmyg derfor traadte frem, Og flux for Lovens Fødder lagde ned Hvad jeg saa suurt erhverved i mit Hjem Høit under Nord, i evig Jis og Snee! Den gjerrig tog hvad jeg den bød Og spurgte Halveis efter Mere, Jeg bange blev og snart fortrød, Jeg var bedraget, jeg som Flere Lidt Trøst jeg fik hos Een og Anden, Som var bekjendt med Lovens Færd, O at – jeg ahned ei jeg stod paa Randen, Saa fordringsløs en Afgrund nær Nu flux afsted til Løvens Hjem, Hvor denne Konge har sit Sæde, Vor Ankomst drog hans Mage frem, J Muser – nei nu maa jeg græde, J bugtende Gang med ravend Haand, Hun byder sin Mage velkommen, J hele Klædningen ikke et Baand, Dem havde vel Bacchus i Lommen. Da tordned og buldred Løven sig frem, Og brølte med gruelig Stemme, Er det en Modtagelse i mit Hjem, Saa hente dig Satan den Slemme, Og nu gik det da med Støi og Stahei, Jndtil et skrigende – "Fatter Fatter! Løven vender sig om, seer paa mel, Og siger – Det er min Datter! En Jntroduction af den Art, Hvad mener du, kjære Læser! Ve Fra den og til Enden jeg sluttede snart, En Valfisk veed hvorfra Vinden blæser: Min Compagnon han reiste omkring, Og foretog alslags Handel, Kom han da hjem, var der Tab paa Alting, Dog førte han redelig Vandel! Men Dag for Dag bedraget jeg blev, Og Armod begyndte at kikke, Jeg ofte og tidt paa Wirtschaften drev, Men nei; det hialp mig slet ikke! Thi Loven, Løvinden, hverandre liig, Bedrog mig forenede Begge, Skjøndt langt fra huuslig Harmonie, J Bedrag de dog Hænderne række! Saa mangen en vel ofte har sagt, At Ædelmod var en Dyd hos Løven; Men jeg har i Erfaring bragt, Den ei er ædel, ei selv i Rasen, Røven, Selv i Løvindens trædske Smiil, Af Godt Man troer at finde Noget? Nei, nei, den rapser nok saa snild, Kuns Tyvekosterne er broget Da endelig adskildt fra Løven jeg stod, Paa Kroppen en Fattig-Mands Trøie, Jeg sagde Lev vel - de begge To En Ærgrelse meer at fordøie, Dog aldrig meer her i levende Live, Hvad der jeg har lidt, fortryde jeg skal. Kuns ingen Andre bedraget skal blive Af Løven saa haardt, som stakkels HvalEn Grønlands Hval.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
AVERTISSEMENTS. At min kjære Søster, Karen Braadt, som i en Række af 20 Aar har havt Ophold i mit Huus, efter 1 Aars tiltagende Svaghed og 10 Ugers Sygeleie, igaar den 21 dennes, Aften Kl. 8 1/2, blid og rolig hensov i Døden, i hendes 19de Aars Alder, undlader jeg ikke herved sørgeligst at bekjendtgjøre. Odense den 22 Marts 1838. Paa egne og fraværende Sødskendes Vegne A. Braadt. Aar 18338, den 12 Marts, blev i den Kongelige Lands-Over samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen: Gjæstgiver Murdock her af Staden, contra Frederich Hergerius, og saaledes : Kjendt for Ret
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Jndstævnte Frederich Hergetius bør for de ovenomhandlede af ham i de forommeldte Stykker i Bladet Sandhedsfaklenfor sidstafvigte Aar No. 157 og 159 mod Citanten Gjæstgiver Murdock og dennes Hustrue fremførte fornærmelige Udladelser til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rigsdankdaler Sølv, samt være den i Forordningen 27 Septbr. 1790 § 20 og Placat 1 Novbr. 1832 § 3 fastsatte Censur undergiven i 3 Aar. Processens Omkostninger betaler Jndstævnte til Citanten med 20 Rigsbankdaler Sølv. Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og det øvrige at efterkommes, Alt under Adfærd efter Loven. Jndstævnte forelægges en Frist af 8 Dage fra denne DomsAfsigelse til at besørge det af ham under 6 Novbr. forrige Aar indgivne Jndlæg afskrevet paa behørigt stemplet Papir. Hvilket, i Overeensstemmelse med den 20de § i Forordningen af 27 Septbr. 1799, herved bringes til offentlig Kundskab. Justitskontoiret i ovenmeldte Ret den 17 Marts 1838. Hoff. Hadersleben den 21 Marts 1838. Hr. Kammermusikus Johan Remmers fra St. Petersborg har, paa sin Gjennemreise til Kjøbenhavn, givet en Violin-Concert her i Byen, og vundet et stormende bifald. Hr. Remmers udmærker sig et alene ved sin skjønne, runde Tone, og uovertræffelige rene Jntonation, men ogsaa ved sit elegante og skjønne Foredrag. Han agter at give en Concert i Odense, og det er mig en Glæde at kunne forberede mit Fødeland paa en saa skjøn Ny H. C. Simonsen, delse! Musiklærer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Odense Afdeling. af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, holder Generalforsamling paa Postgaarden i Odense Tirsdagen den 27 Marts d. A., Kl. 3 om Eftermiddagen. Blandt Mere vil blive at foretage Valg af kjøbenhavnske Medlemmer til i Selskabet at repræsentere Odense Afdeling. De Medlemmer, som uden at henhøre til denne Sidste, ville til Samme afgive deres Stemmer, maatte behageligen indsende disse, forseglede og udenpaa forsynede med Udstederens Navn, til Hr. Boghandler Milo i Odense inden den 25 Marts d. A. Odense Afdelings egne Medlemmer kunne afgive deres Stemmer enten paa samme Maade eller ved personligt Møde i Generalforsamlingen. Da dernæst 5 af Afdelingens nærværende Repræsentanter fratræde, ville andre blive at vælge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Hos Slagtermester Buch paa Vestergade ere 2 Værelser at erholde til Leie 1 Mai, helst for en eenlig Person. Gaarden No. 250. paa denne Kjøbstads Vestergade, med tilliggende Gaards- og Haugeplads, agter vedkommende Eier, formedelst anden Bestemmelse, underhaanden at bortsælge. Gaardens Bygninger, som ere vel vedligeholdte og indrettede til Beboelse for 2 Familier, bestaae af: et 2 Etages Forhuus paa 8 Fag med gibsede og malede Værelser, og et 2 Etages Sidehuus paa 11 Fag. Om Kjøbesummen akkorderes med Fuldmægtig Nicolaysen. hersteds. Odense den 23 Marts 1838. Efter Begjæring af Arvingerne efter afdøde Skipper Hans Albrecht Brandt, bliver det ham tilhørende og udenfor denne Byes Møllerport under Forsikkrings No. 13 og Matrikuls No. 61 beliggende Sted, bestaaende af: a) et Forhuus, 5 Fag, 1 Etage, Brandmuur, teglhængt, til Værelser og Kjøkken, med een Skorsteen. b) et Sidehuus, Halvtag, 4 Fag, 1 Etage, Muur= og Egebindingsværk, teglhængt, til Brændehuus. en Gaards- og Haugeplads. stillet til Bortsælgelse ved 3 Auctioner, der afholdes paa denne Byes Raadhuus Mandagen den 26 dennes, samt 2 og 9 April d. A., hver Dags Formiddag Kl. 11, hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Conditionerne ligge til Eftersyn paa mit Kontoir. Svendborg Byefogedcontoir den 19 Marts 1838. Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Efter Begjæring af Lars Nicolai Nielsen bliver det ham tilhørende Boelsted paa Lunde Mark med tilliggende Jorder, af Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 1 Skp. 1 Fdkr., opbuden til Bortsalg ved en eneste Auction, der afholdes i selve Stedet, Onsdagen den 11 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, efter Conditioner, der forinden ligge til Eftersyn her paa Contoirer. Lysthavende indbydes. Sunds Gudme Herredscontoir, Svendborg den 19 Marts Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Bekjendtgjørelse. Fredagen den 20 April, om Formiddagen Kl. 9 og følgende Dag, lader Hr. Pastor Rieffesthal i Søllested Præstegaard, formedelst Fraflyttelse, ved offentlig Auction bortsælge endeel Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver, Seletøi, Avls= og Meierieredskaber, saa og en Deel Jndboe, bestaaende af Kakkelovne, Stole, Borde, Speile, Sengeklæder og Sengesteder, Linned og Dækketøi, Glas, Porcellain, Kobber og Jerntøi med meget mere; hvilket herved bekjendtgjøres, med Bemærkning, at Heste, Køer, Faar og Sviin blive forauctionerede første Auctionsdag ved Middagstider Baag Herredscontoir i Assens den 21 Marts 1338.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Gundorph. Jdag er udkommet:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-23
Bidrag til Tidshistorien. Et Ugeblad. We 12. Jndhold: Om er eneste stort offentligt Bibliothek i Staden Odense. - Tønders Morder, P. C. worm (sluttet).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-26
67 Aargang. Stifts Fyens Kongelig ene privilegerede. sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis. Forsendes med Brevposten overalt i de danske Stater.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-26
Redigeres, trykkes og udgives i Odense af Søren Hempel, Kancellieraad. Mandagen. 26 Marts 1838. Jndhold. Politisk Oversigt: Frankerig. Spanien (Esparteros Klager over Regjeringen), Portugal (Mislykket Revolutionsforsøg af Demokraterne). Tydskland. Naturtildragelse. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-26
Fædrelandet. Offentlig Foranstaltning. Tildragelser. Blandinger. Assens. Odense. Skibs= og Handels-Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-26
Politisk Oversigt. Frankerig. Efterat Ministeriet har seet sine Om sker opfyldte hvad de hemmelige Politifonds angaaer, har det erklæret, at det ikke vil gjøre Rentereductionsspørgsmaalet til et Livspørgsmaal. For imidlertid at modarbeide Reductionen saa meget som muligt, har Handelsministeren udstædt et mistænkeligt Cirkulaire til alle Handels kamrene i Søstæderne og meldt dem deri, at de fleste Banker i de 5 østlige nordamerikanske Stater ligge i fuldstændig Bankerot og at en ny Handelskrisis, maaskee værre end den første, forestaaer Fristaterne. Denne Rundskrivelse har vel i Førstningen indjaget Søstæderne en panisk Skræk men senere er Man faldet paa den Gisning, at det Hele er et Statscoup af Hr. Martin du NordI Deputeredekammerets Møde den 18d. forelæstes flere indkomne Bønskrifter og Dødsstraffens Afskaffelse, men de lagdes alle til Side. Hr. Girardin er bleven frifunden i den Sag, som Hr. Dutaca havde anlagt mod ham for Bagvaskelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-03-26
Spanien, Pardinas's Seier over Tallada ved Castril bekræftes: Talladas Bande adsplittedes aldeles og Anføreren selv toges tilfange. - Brigaderen Aperbe, som var gaaet over Ebroen, for at komme det af Carlisterne beleirede Gandesa til Hjelp, blev den 27 f. M. ved Chertaangreben af Cabreras og Llangosteras forenede Bander, men slog dem begge paa Flugt. - Den 8d. foregik i Sara gossa Udvexling af Fangerne; Chefen for CabannerosGeneralstab underhandlede med en Officeer af Saragossas Nationalgarde og Christinerne gav den Sidste 120 carlistiske Fanger ovenikjøbet. Begge Partier indtoge derpaa et fælleds Maaltid og da den carlistiske Deputation forlod Staden, lød Nationalgardernes Sørgemusik, medens de begrove deres faldne Brødre; ved Porten var en Piket beskjæftiget med at henrette de Forrædere, der havde indladt Carlisterne i Staden. Med Roes omtales Saragossas Qvinder, der fra Vinduerne kastede sydende Olie og Vand, ogsaa Møbler ned paa de indtrængende Fiender.