JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-28
J Mærkeligt nok er det, at den, som Cæsar brugte til at forskaffe ham Dictaturen paa Livstid, og saa var en Trihun, og hedte Curio. Carnots Ord var en Stemme i Ørken; allerede den Gang var Buonapartes Vink de høieste Stats collegier en befaling. Den 5 Maj blev Curees Forslag antaget af Tribunerne, som alle, paa Car nos nær, underskreve i Protocollen, og end ikke Joseph Moreau, en Broder til den nylig arresterede General Morenu, undslog sig derfor. Den 4de Mai overbragtes=Senatet dette Votum af 6 Tribuner, og Vicepræsidenten, Francois de Neuschateau, svarede Ordføreren med de sædvanlige Floskler: at det var Nationens Ønske, at man vil, at Frihed, Lighed og Oplysning ikke skulle gaae mere tilbage; at den store Mand, som har laant Aarhundreddet sit Navn, skal aldeles hellige sin og sin Families Tilværelse det franske Folk. – Naar man har læst een af de ved denne Leilighed holdte Taler, saa har man læst dem alle thi det var som om Lyden kom fra en eneste Mund og forplantede sig igjennem tusinde Talerør. Tribunatets Votum og Neuschateaus Tale overbragte en Deputation den første Consul, og endnu samme Dag, den 4 Maj, besvarede Senatet dennes Fore dragende af 26 April. Ogsaa i dette Svar taldes vidt og bredt om at befæste den erobrede Frihed; om at nyde Ro efter Seiren, og at finde denne Ro i den arvelige Regjerings Overdragelse til en Eneste, der skal forsvare Frihed og Lighed, og bøie sine Fasce for Folkets souveraine Villie. Men især meente Senatet, at en saadan af Lovene, indskrænket Regjering var det eneste, der kunde lægge Tømme paa den farlige Rivalitet i et med talrige, af store Feldtherrer anførte, Hære bedækket Land, at den er en uovervindelig Hindring for alt blodigt Anarchies afsindige Anstrængelser, for det dristige Tyrannies Heftighed, og for de troløse Anslag, der komme fra en endnu farligere Despotismus, som, udspændende i Mørke sine frygtelige Garn, med hykkelsk Taalmodighed oppebier det Øjeblik, den kan kaste Masken og svinge Jernkøllen. Kun en saadan Regjering, arvelig i en Eneste, betroet en Slægt, hvis Skjebne er uadskillelig fra Revolutionens, kan yde Nationalgodsernes Eiere og de tilbagevendte Emigranter Sikkerhed, være et Skjold mod Complotterne, tilintetgjøre Tanken om at gjenoprette den bourbonske Trone, og holde Geniets Palmer og Seirens Laurbær evig faste. Denne arvelige Regjering kan ene overdrages Napoleon Buonaparte og hans Slægt. Man maa tillige garantere tilkommende Slægters Lykke. Men ovenpaa Valgregjeringens Storme maa ikke følge et slet organiseret Regentskab. Frihed og Lighed, maa være hellig; Folkets Souverainitet aldrig miskjendes, og Nationen aldrig meere nødes til at tage sin Magt tilbage, for at hevne sin krænkede Majestæt. Senatet tænker, at det maa være det franske Folk høist magtpaaliggende: at overdrage Napoleon Buonaparte, Republikens Regjering, som arvelig Keiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-28
Det er mueligt at Hr. Hieronymus, et ungt Menneske, som endnu ikke er 20 Aar gammel, har en Maitresse; men det er ikke sandsynligt, at han er gift, da efter de franske Love et ungt Menneske, som endnu ikke er 20 Aar, eller ydermere endnu ikke 25 Aar, ikke tør indgaae nogen Forbindelse, uden sine Beslægtedes Samtykke og uden at have opfyldt de i Frankrig foreskrevne Love, Hr. Hieronymus er imidlertid først født i Dec. 1784. - Det blev ham forbuden at vende tilbage til Frankrig med mindre han vilde skille sig fra sin Kone. Hvorledes Hr. Hieronymus, der i dette Ægteskab havde avlet et Barn, siden forsonede sig med Keiseren, hans Broder, og endog i højeste Grad forskaffede sig Monarkens Naade, ville vi siden erfare, naar vi komme til at omtale hans Skilsmisse fra Miss Patterson og hans indgangne nye Giftermaal. - Lucian var dette hele Aar igjennem i Jtalien og turde ligeledes ikke vende tilbage til Frankrig. Han havde dobbelte Synderpaa sig. Jkke allene havde han, mod sin Broders Villie, ægted sin Maitresse, skjønt det, som man meget rigtig anmærkede, "dog er bedre at ægte sin egen end en Andens Maitresse, men man skyldte ham ogsaa for mange Forbindtligheder fra d. 18 Brumaire, og da man allerede kjendte hans Lyst til Pragt og Vellevnet under Consularregjeringen, saa var det vist nok raadeligst, at holde ham i en vis Afstand fra Keiserens glimrende Omgivelser. Det synes overalt, som det ikke var Lucians Hensigt, der saa kraftig virkede for sin Broder d. 18 Brumaire, at denne skulde gaae saa vidt som han virkelig gik, og enten det nu var af virkelig Republicanisme, eller fordi han troede, at Napoleon tiltog sig hele Magten medens der dog egentlig kun tilkom ham en Deel deraf, nok er det, der har den hele Tid ikke hersket nogen virkelig Harmonie mellem begge Brødrene. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-28
Rettelse. - J forrige Nr., P. 808. Lin 8, staaer, umueligt, læs, mueligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-28
Subscriptions=Plan. Det er nu otte Aar siden jeg med Hans Majestæt, Kongens, allernaadigste Tilladelse samlede i Archiverne, især i det geheime Archiv, en sjelden Skat til Kong Christian den Andens Historie. Min Christian Ildens Fængselshistorie, mine Afhandlinger om nogle fremmede Troppers Ophold her i Landet under denne Konge, om den pavelige Legat Arcembold &c., tjene til Beviis paa, hvor mangfoldige og vigtige de Oplysninger ere, som jeg eier til denne saa miskjendte Konges Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-28
Da alle Dokumenter, som kunde tjene til at oplyse samme, hidtil aldeles laae skjulte, og, undta gende faa, Gram har brugt til sin Afhandling om Christian 1s. Reformationsforsøg, ei ere afbenyttede af nogen: saa kan man let begribe, hvor urigtig og ufuldstændig enhver Fremstilling af denne ulykkelige Monarks Bedrifter maatte blive, og hvor eensidig, hvor falsk, da den ene skreves efter Klager og Skamskrifter. Desto mere ondt gjorde det mig, at jeg, tvunget af meget ublide Kaar, maatte opsætte Udarbeidelsen af denne Konges første sande Historie, for at anvende min Fritid til at erhverve mig hvad det daglige Livs Ophold udkrævede. Da imidlertid alle mine Bestræbelser at komme i en gunstigere Stilling, sloge Feil, saa har jeg, forat de møisommeligen samlede Skatte ei unyttede skulde døe hen med mig, endelig anspændt mine sidste Kræfter og anvendt al den Tid, jeg har kunnet erobre, paa Udarbeidelsen af: Christian den Andens første sande Historie, ene udarbeidet. efter Dokumenter, med Kongens Portrait.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-28
Da Arbeidet vil blive af betydeligt Omfang, Comtrent 3640 Ark) og Trykomkostningernes Kostbarhed endnu vedvarer, saa indbydes herved, alle Videnskabsmænd, især vort Fædrelands Histories Yndere, ved Subscription at understøtte dette Arbeide. Jeg ønskede, at der kunde begyndes med Trykningen jo før jo heller, og da Oplagets Størrelse skulde bestemmes efter Subskribenternes Antal, saa ombedes enhver, at sende Planen snarest mueligt tilbage enten til mig eller til Hr. Hofboghandler Schubothe i Kjøbenhavn. Bogens Priis vil komme til at staae imellem 3 og 4 Rbdlr. for Subscribenterne; Bogladeprisen. vil blive forhøiet. Roeskilde, d. 1ste April 1814. H. Behrmann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-28
J Anledning af Spørgsmaalet om Bygge maaden med Leer og Halm, i Skilderiet No. 13. d. A. (Fortsættelse; see forr. No.)Der blev sat en Omgang til en lille Hytte at lægge Arbeidsredskaber ind i. Derefter blev i en ved Byen nærmere Sand- og Leergrav strax uden for Nørrebroe, den nærmeste ved den jødiske Nations Kirkegaard, sat et lignende Stykke. Ved begge, især den sidste, fandt den Feil Sted, at Grundvolden ikke har tilbørlig Hvide, som bør være 18, 20 a 24 Tommer, men de dertil medgaaende Steen ville til en saadan Hensigt blevet alt for kostbare: man nøiedes da med at kunne vise Væggenes Beskaffenhed, og advarer mod Grundvoldens Ufuldstændighed. Paa det første Sted, forrettedes Arbeidet af Manden og en Karl her fra Jylland, der ønskede Bekjendtskab hermed, paa det sidste Sted havde jeg tillige to andre Karle her fra Jylland, i samme Hensigt: af disse tre blev Arbeidet der gjort, meest blot under Mandens Tilsyn. Dette nævnes, fordi der mueligen kunne efter Vinterens Forløb befindes Forskiel i Arbeidets Godhed, som kunne hidrøre deraf, at det sidste var gjort af uvante Hænder; thi virkelig forekom det mig, at de vante Hænders Arbeide ogsaa he havde noget Fortrin, saa simpelt som end Arbeidet synes, og tildeels virkelig er. Formedelst den til dige Aarstid blev ikke sat mere end den ene første Omgang paa hvert af disse Steder, ligesom paa Frederikslund. Ogsaa formedelst den sildige Aarstid maatte jeg opgive Ønsket at faae Manden med her til Jylland, helst da paa ham endnu hvilede Løvte om at fuldføre den ved Nordfeldt paa Møen begyndte Bygning endnu for Vinter, hvilket ogsaa Hr. Kammerherre Bülow har sagt mig at være bleven til Fornøielse udført, under Tilsyn tillige af hans derværende omhyggelige Avlsforvalter Jung. Ligesom Hr. Greve Reventlou paa Pederstrup fik først en Prøvemuur sat af Coulthard, saaledes har og Hr. Proprietair Ridder de Bang ved Sparresholm faaet i Sommer ogsaa om jeg ret husker af ham sat et Stykke Muur til Prøve Til en Begyndelse der i Jylland er ogsaa deels i Sommer et lille, deels i Efteraaret et lige Stykke sat her, vel ikke af øvede Hænder, men ved dem, der modtoge den foranbemeldte Anviisning af Manden ved Smaaprøverne uden for Kjøbenhavn. Saaledes staae ne til Prøve i denne Vinter, hvis Begyndelse ikke manglede Fugtighed, og Fremgang ikke fattedes Snee og Frost, 4 Bygninger ved Pederstrup i Lolland, Vægge nemlig, i fuld Høide, aldeles uden Tag eller noget andet Slags Bedækning, af hvad Navn nævnes kan, enten paa Sider eller øverste Kant; et Stykke paa Sparresholm; en Omgang paa Frederikslund; ligeledes en Omgang i hver af de to bemeldte Sand- og Leergrave ved Kjøbenhavn, og her hos mig i Jylland. Det vil nu komme an paa, om de alle vil holde Prøve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-06-28
Forsaavidt det maatte behage Nogen at ville tage dem ved Hovedstaden i Øiesyn, da tør haabes Anviisning dertil med Godhed meddeelt af Hr. Oberste og Ridder v. Heide, Chef for det respective Veicorps, eller Hr. Capitain v. Tronier, eller Hr. Premierlieutenant v. Wenzel, ligesom i Særdeleshed Hr. Møllebygger og Bygmester Jørnsen, Eier af Jagtveissmøllen ved Tagens Huus, og af de under Arbeide værende nye Bygninger paa de afbrændte Pladse 106 og 107 i Pederhvidtfeldtstræde, har været Øievidne ved Arbeiderne og har lovet at give derom Forklaring til enhver Begierende, hvilket falder denne brave og vakkre Mand saa meget beqvemmere, som det ene Prøvestykke er strax ved hans paaboende Mølle Fremdeles har endnu den i sin Jordlods Benyttelse særdeles dristige og for alt Landbrugstarv opmærksomme og heldigt virksomme Mand Jørgen Knudsen paa Frederiksberg, som ligeledes har baade selv været Øievidne ved Arbeidet paa
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Nyeste. Silderie af Kjøbenhavn. Ellevte Aargang. No. 53. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 Juli 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Æreslegionen, der siden blev forøget til 10,000 Medlemmer, var udbredt over hele Riget, og disses Egenfordeel bandt dem til den mægtige, allevegne frygtede Keisertrone. Frygt og Haab regjerede her det Hele, Haabet og glimrende Naadesbeviisninger og udmærkede Ophøielser tvang ligesaa meget som Frygten for at miste hvad man allerede besad, til ved trofast Hengivenhed for den ny Keiser, at hige efter at naae hvad man ønskede, og bevare hvad man havde naaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
J Anledning af Spørgsmaalet om Bygge maaden med Leer og Halm, i Skilderiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
(Af: Nye deconomiske Annaler, 1ste Bind, 2det Hefte, 1812.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Nogle fremdeles Bemærkninger skal fremdeles følge fra dettes Jndsender.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Udg. af Bl. Søndag Aftenslæsning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, d. 1 Juli. Virkningerne af den tilbagevendte Fred have langt fra endnu ikke viist sig i den Grad, som man havde haabet. Vor Cours staaer endnu bestandig imellem 500 og 5500 og dette er en vigtig Aarsag til, at Handelen ikke kan drives med Eftertryk. Under en saa trykkende Cours og saa betydelig medgaaende Omkostninger bliver det kun faa Handlende mueligt, at forskrive Varer, Medens der i Handelen hersker en stor Dvale, og Standsninger i alle Næringsgrene som en Følge deraf er betydelig, ere Prisen paa de fleste Livets Fornødenheder næsten ligesaa dyre som før Freden. Rugen er i de sidste Tider endog stegen noget, og et Pund Oxekjød koster endnu 16 Mk. DC., som beregnet i rede Sølv, udgiør omtrent 10 sk. Andre Fødevarer ere ligeledes meget dyre. Et Pund sjællandsk Schweizerost koster 6 Rdlr. D., og et Pund maadelig Lax 12 Rd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
De. De fleste andre Artikler, som Brændeved, ac. ere næsten ligesaa dyre, som i Fjor, da Coursen var 2000 og derover. Paa Gienstande der henhøre til Livets Behageligheder, er næsten ikke at tænke, med mindre man er forsynet med Penge i Skjæppetal. Jordbær, som Tode kaldte Nordens Druer, og som saa mange Menneskeer pleie at gotte sig med om Sommeren, ere vel at faae, men til 24 Rd. D. Pundet. Dyrehaugen, der i fordums Dage tjente Kjøbenhavns Jndvaanere til uskyldig Moro, kunde nu med Ret kaldes den dyre Hauge, thi blot en Flaske simpelt Øl koster her 2 Rdlr. D., og man seer derfor langt fra ikke meere saa mange Folk vandre derud i Aar, som de forrige Aar. Overalt befinder den sig i en saa sørgelig Forfatning, at den kunde give Æmne til den sørgeligste Elegie, og det er sært nok, at i en, i visse Henseender, saa poetisk Tidsalder, som den, hvori pi leve, endnu ingen Skjald har stemt sin Guldharpe til et Sørgeqvad over Dyrehaugen. Naar man undtager en Fenerfresser, nogle udstoppede Dyr, et Par Gynger og nogle Spillemænd, saa ere alle Dyrehaugens fordums Herligheder ligesom ved en Troldom forsvundne. Jmidlertid er Hovedstaden dog ikke ganske blottet for vinteragtige Sommerforlystelser. Den Franckske Trop fra Odense vedbliver at give forestillinger paa Hoftheatret, opfører endog das Donauweibchen, som end ikke det store Theater hidtil har seet sig istand til, og mangler ikke fuldt Huus, naar det giver dette Stykke, saa man kan sige: Naar Dig ingen Karper byder Nøjes Du med tørre Jyder!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Odense, den 28de Junii. Den saakaldte Maarkat har un ogsaa faaet Jndpas her i Odense, hvor den huserer slemt i endeel Gaarde. Dette skadelige Dyr udbreder sig alt mere rundt om paa Landet her i Fyen, og anretter frygtelig Ødelæggelse paa Æg, Høns, Kyllinger, Ællinger og Gjæslinger, saa at skal det vare ved, vil om kort Tid alt Fjærkræe være forsvunden. Selv den strunke Stork gaaer det ikke bedre. Flere Gange har dette Blad allerede i foregaaende Aaringer gjort opmærksom paa Nødvendigheden af at standse denne Plage, uden at Man har hørt der hidtil er virket alvorlig til dens Udryddelse, hvilket dog ved Anviisninger, Præmier eller andre Opmuntringer vel maatte være mueligt. (Hempels Avis.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Kjøbenhavns Børs den 1ste Juli. J disse Dage solgtes her ved Auction; Et transportabelt Statsfondsbeviis, udstædt for 4000 Specier, hvoraf svares Rente 3 pCt. i Species for 65 Rbd. 3 Mk. N. V. pr. 100 Specier; et consignabelt Bankfondsbeviis for 1100 Specier, er dito for 1000 Specier, et dito for 900 Specier for 88 Rbd. 3 Mk. N. V. pr. 100 dito; 18 Actier i det kjøbenhavnske Brandassurance-Compagnie paa Varer og Effecter for 449 a 475 Rbd. N. V. Stykket, 30 dito i det almindelige Brandassurance Compagnie paa Varer og Effecter for 85 a 58 Rbd. N. V. Stkt., 10 hele Actier i Speciesbanken for 626 a 628 Rbd. N. V. Stkt.; 6 qvart dito i samme for 167 Rbd. 3 Mk. N. V.; 5 Actier i Sukkerraffinaderiet St. Croix for 478 a 495 Rbdlr. N. V.; 6 dito i det asiatiske Compagnie for 85 Rbd. N. V.; et Brandkasse Annnitetsbeviis for 625 Rd., bærende 3 pCt. Rente, for 29 Rbd. N. V. pr. 100. Cours. Hamb. 2 M. 5165, a vista 820 3/4. London 2 M. 18 1/2 Rbdlr., a vista 183. Spec. 520. - Specier solgtes til 31 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 1/2 pr. 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
(Af Lübecker Avis.) Wien, d. 17de Junii. Efter et Aars Fraværelse kom Hs. Majestæt Keiser Frants igaar tilbage. til sin Residentsstad. De til Toget hørende Personer samlede sig allerede i Morges en Galla i og ved det K. K. Theresiske Ridderacademie. Hs. Keis. Kongl. Majestæt, ledsaget af de bohmiske Stænders Livvagt, hvortil Hs. Kongl. Hbd. Erkehertug Kronprindsen i sit Regiments Uniform, og Hs. K. K. Høihed Erkehertugen, Storhertug af Würtzburg sluttede sig, kjørte fra Schönbrun til Akademiet og satte sig Kl. 10 til Hest. Toget, hvis Pragt og Glimmer er vanskelig at beskrive og vidner og Keiserstatens Magt og Rigdom, gik derpaa under en vedvarende Canonild og alle Klokkere Ringen til den gamle Kartnerport, hvor Hs. Maj. Keiseren og Kongen blev modtaget af Øvrigheden og hilsedes velkommen med en skjøn Tale. Toget gik derpaa til St. Stefanskirken, hvor et høitideligt Vi love dig Gud, blev afsjunget. Klokken 1 ankom Hs. Majestæt til Hofburg. Om Aftenen var saavel Staden, som Forstæderne illuminerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Paris, d. 16 Junii. Journal des Debats paastaaer, at Bonaparte befalede i Moskau at præge en Mynt, der paa den ene Side skulde have den Omskrift: "Napoleon, de Franskes Keiser og Car over alle Russer;" paa den anden: "J Himmelen regierer Gud, paa Jorden Napoleon." - Vor Konges Kronning skal være fastsat til den 25 August.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
- General Bertrand har ikke forladt Elba; man har forvexlet ham med en Officier af samme Navn. J Løverdags afreiste Hertugen af Angouleme til Brest, for som Storadmiral af Frangrig at tage Havnen der i Øiesyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Madrid, d. 8 Junii. Alle Efterretninger fra det Jndre lyde gunstigen for den Kongelige Regjering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Livorno, d. 1ste Junii. Den 29 Maj indtraf her et hurtig seilende Skib fra det i Genua stationerede Admiralskib til det i vore Vande værende Skib Jndus med befaling, øieblikkelig at gaae under Seil med de her garnisonerende sicilianske Tropper. Begge de engelske Skibe skulle samle sig i Vandene ved Porto=Ferrajo og paa en betegnet Høide aabne de af Admiralen forseglede bekomne Ordrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Sverrig. Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen af Sverrig er kommen til Stokholm og meget høitidelig modtaget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Carlsrube, d. 19 Junii. Siden den 16de befinder Hs. Maj. Keiserinden af Rusland sig i Baden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Rastadt, d. 17 Junii. De østerrigske Tropper trække nu bort, derimod forblive de russiske Tropper her saalænge til Keiser Alexander er vendt tilbage fra Engelland for i Selskab med sin høie Gemalinde at vende tilbage til Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Holland. Den souveraine Fyrste i Nederlandene var neppe kommet tilbage fra Paris til Haag, før han allerede igien forlod sin Residents for at begive sig til London. Den 12te indtraf de russiske Storfyrster Michael og Nikolaus ind til Amsterdam, besøgte den følgende Dag den ved Peter den Stores Ophold især mærkværdige Bye Saardam, og fortsatte, efter at de havde beseet Stadens øvrige Mærkværdigheder, den 14de igien sin Reise videre frem over Utrecht.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Berlin, d. 25de Junii. Ved en den 16de fra London afgaaet og igaar Middags hertil indtruffen Courer, som ogsaa af Privatskrivelser, erfare vi, at de høie Monarker agte at opholde sig i London til den 23de eller 24de. Siden vil Hs. Majestæt Keiseren af Rusland gaae over Haag til Carlsrube, Hs. Majestæt Kongen af Preussen gaaer over Boulogne og Diion til Neuschatel, en Provinds som endnu ingen preussisk Monark beærede med sin Nærværelse. Begge Monarker samles da igjen, som man paastaaer, i Carlsrube eller i Mun chen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
England. Den russiske Flaade, der var i Begreb med at afseile, har faaet Contraordre, og den vil endnu ikke afgaae i een Maaned, da Keiser Alexander med endeel af sin Garde vil indtræffe paa en og samme Tid i sit Rige. Den vil da, naar den forlader Engelland, først gaae til Cherbourg, for at hente Tropper ombord. Hertugen, af Orleans er kommen til London, for, som man paastaaer, at formaae de forbundne Magter at tilbagegive Neapel til sin Svigerfader, Kong Ferdinand af Sicilien. Der skal dog allerede være disponeret over Neapel, men Kong Ferdinand erholdt, Skadesløsholdelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
han udnævner. At han vil regjere ene med Hensyn til det franske Folks Tarv, Lykke og Hæder ere tomme Ord, da det staaer i Keiserens Magt, at bestemme hvad han forstaaer ved Tarv, Lykke og Hæder. Historien kan ikke opvise nogen Erobrer lige fra Alexander til Kuli-Chan, som jo vilde kunne godtgjøre, at efter de Begreber, han forbinder med disse Benævnelser, hans Foretagender sigtede til Undersaatternes Tarv, Lykke og Hæder. At erobre Verden var Macedoniernes Tarv, underen Alexander, at bemægtige sig Persernes Rigdomme en Lykke, og at overvinde den mægtige Darius, en Hæder. Overalt have de Ord: "Nationens Tarv, Hæder og Lykke under Napoleons Regjering faaet en ganske egen Betydning, og vare intet uden en Forgyldning paa malurtbittre Piller. Verden saae her med Forundring en Regjering indført, der i sin Form neppe har havt sin Mage - en Republik med en souverain Keiser i Spidsen, der efter at han allerede var proclameret til Keiser, skulde ved Folkets Stemmogivning sanctioneres i denne Værdighed. Her vare altsaa tre Slags Regjeringsformer forenede i een: den republicanske, den monarkiske og i en vis Henseende Valgregjeringen. Embedsmænd, som Regjeringen indsatte, og Medlemmer af Æreslegionen, som Keiseren udnævnte, ledede Valgene, af hvis Lister Udnævnelser efter Keiserens Befaling skete. Valgollegierne kunde endog opløses eller de opgivne Candidater tilbagevises. Tribunatet havde vel Tilladelse at tale om Lovforslag, det lovgivende Corps at stemme og Senatet at raadslaae derover; men Keiseren kunde efter 72 Art, misbillige en Lov, eller, naar ham saa tykkedes, lade den bekjendtgjøre som Lov. Selv naar det lovgivende Corps forkastede den, synes den alligevel at kunne faae Lovskraft J.J Etat actuel de France (P. 9.) beskriver en, efter Foregivende, fra Frankrig flygtet Engellænder, mueligen med lidt overdrevne Farver, men i Hovedsagen nok temmelig rigtig, det lovgivende Corps's Forretninger i dets Møder i Slutningen af Aaret 1804 og i Begyndelsen af 1805, paa følgende Maade: "et Møde i det lovgivende Corps blev anvendt til at modtage Dedicationen af en Bog, en anden til at opsætte en Denne saaledes opførte Bygning var, naar man ikke bryder sig om Fasthed i mødende Storm og Uveir, skjønt bygget paa Sand, meget konstig, ja beundringsværdig sammensat i alle sine Deele. Fra Keiseren udsprang al Magt ligesom fra en eneste Kilde, og derfra udbredte den sig igjen over den hele, med tusind Led sammensatte Kjæmpestat. Præfecter, skjønt hver især en liden Regent i sit Departement, havde dog ingenlunde saadan Magt, at han kunde blive Regjeringen farlig. Under dem stode igjen Underpræfecter, der vaagede over hine.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-07-02
Æreslegionen, der siden blev forøget til 10,000 Medlemmer, var udbredt over hele Riget, og disses Egenfordeel bandt dem til den mægtige, allevegne frygtede Keisertrone, Frygt og Haab regjerede her det Hele. Haabet om glimrende Naadesbeviisninger og udmærkede Ophøielser tvang ligesaa meget som Frygten for at miste hvad man allerede besad, til ved trofast Hengivenhed for den ny Keiser, at hige efter at naae hvad man ønskede, og bevare hvad man havde naaet.