Berlingske Tidende, 1806-07-18
Fra Pressen er ukommen: Theemis, 10de Binds 1ste og 2den I Hefte, af Prof. Nissen, 11 Ark, af følgende Jndhold: 1ste Heste. 1. Om der lovligen kan giøres Udlæg hos Domfældte. naar ha foregiver at have deponeret Pengene hos Fogden, 11 Den Omstændighed, at En forhen har været opbragt, skiønt ikke dømt, som Betler, kan ei aggravere hans Forbrydelse som Bissekremmer. III. Anden Gang begaaet Qvaksalverie. 10 Om en Sag angaaende reelle Jnjurier bør hiemvises, fordi det civile Sogsmaal ikke har været forenet med det krimelle, og om Eed altid skal kunne defereres fra den ene til den anden Part F. Politiesager fra Landet skulle i anden Jnstants indklages for Amtmanden. V. Første Gang begaaet simpelt Tyverie. VII. Om En kan altioneres i Anledning af et for 10 Aar siden begaaet ringe Tyverie, som den Bestiaalne har tilgivet imod en betalt Mulkte VIII. Om en Herredsfoged er befølt til at foranledige Justitiens Tiltale mod Nøgen paa Grund af et Rygte om et for 10 Aar siden passeret Melk tyverie, R. Omen Mindreaarig er pligtig at betale den Gield, som han, uden sin Kuratois Samtykke, giør til sin Handels Fortsættelse? K. Ju gen kan forpligtes over Evne. Kl. 1) Om Forlig atter skal prøves, efter at der ere førte Vidner, naar Sagen er henviistil Rettergang? 2) Om en Sættedommer kan tilkiende sig Betaling hos den Tabende, 3) Om en Kiøbmand, som reiser til Marked med sine Vare, kan rettelig anholdes underveis, og ham affordres Mulkt for ei at have Vognmandsbefordring: All. Om engelsk Steentøi og Glas kan henføres til Galanterie vare: Kall. Naar det er oplyst, at En er correus debendig kan han ikke undgaae at dommes in sondum. RIV. Om en Gangstie over anden Mands Jord (servitusitineris) kan forlanges afskaffet lige saavel: Tilfælde af andre orkonomiske Jndretninger, som ved Fælledskabets Ophævelse? XV. Tiltale for utilbørlige Ord imod en Skilvagt. AVI. Endskiøndt Hovedstolen efterhaanden er betalt, kan Debitor, som har udløvet Renter, ikkrundgaae at betale disse, beregnede fra de Terminer, hvori Hovedstolen efterhaanden blev afdragen. Avi Anden Gang begaaet Tyverie. Egen Tilstaaelse tilligemed Vedkommendes Attest om, at Tiltalte forhen er dømt og straffet, hæver al Tvivl herom og om den Tiltaltes kriminelle Lavalder. 2det Hefte. XVIII. J Henseende til Skades=Erstatningen kommer det ikke an paa Frihedens Grad, men i Henseende til Straffen. Al. J at bestemme Tilregneligheden af en verbal Jnjurie, maa der sees ikke blot paa Ordenes almindelige Betydning, men saavel paa Anledningen som Jnjurian tens Sindelag og Jnjuriens Følger. A. Straffældigheden, i en verbal Jnjurie formindske, naar den er yttret paa en betinget Maade. Kl. Den, som har forlangt Varene, maa betale dem. All. Jkkun de i Lovgivningen angivne Data hvoraf Præsumption og Suspicion infereres, men ikke en af Fogden selvgjort Mistanke, berettige ham til at arrestere Nogen. XIII. 621 - 1 anvendt. XIV. Tiltale for Landstrygerie og Bedragerie. XV. Det er ikke Jndbrud naar Døren, som er lukket i Laas, rystes op, og Tyveriet begaaes paa et Sted, hvor Folk et ere tilstede. XVI. Naar en tvetydig Udladelse, som er anseet fornærmelig, forklares at Udsigeren saaledes, at den intet Anstødeligt indeholder, og denne forsikkrer, ei at have med samme havt nogen fornærme lig Hensigt, synes han at være sagesløs. VII. Deditore Tilstaaelse kan ikke svækkes ved hans Sagførers Benægtelse. EXVIII. Om den ene Ægtefælle kan tilpligtes at vidne mod den anden i private og borgerlige Sager, hvori begge Ægtefolk ere inplicerede, naar Vidnestevningen er forkyndt, førend de kom sammen i Ægteskab, og om Prokuratorens Erklæring kan hindre Principalen at oppellere, RIR. Hvorledes den maa ansees, som stiger over anden Mands Hegn, for at giøre sig Vei, hvor ingen bør være? R. Smaaredsel og Degne trave kunne Degnene ikkun fordre af dem, som besaae Bonde jord og i Forhold til disses Agerbrug. Kl. 6 - 17 - 6 anvendt. XII En Sag hiemvises formedelst Mangel paa behørig Oplysning, m.v. XIII. Mistænkeligt Forhold paadrager vel den Tiltalte Forpligtelse at betale Actionens Omkostninger, men i Mangel af tilstrækkelige Beviis maa han frikiendes for videre Tiltale. XIV. Forordningen af 3die Jumi 1796 s. 5 anvent AV. Naar den Saggivne til staaer Fordringen, men tilføier den Exception : at have betalt, maa han enten bevise Exeptionen eller betale Gielden. VI Om en Dommer kan betragtes som Angiver af ulovligt Kroe, hold, naar dette opdages under et af Dommeren holdt Forhør i en anden Sag, XVII. Gientagen Løsgiængerie og Omløben. XVIII Om det er qvalificeret Tyverie, at stikke et Kreatur af Bondens Stald, Kl. Om en Gave i levende Live (donatio inter vivos) af en Enke, som sidder i uskiftet Boe, kan tilbagekaldes efter hendes Død af hendes og forven afdøde Mands Arving m.v., L. Naar Forpligtelsens Grund (undementum obligandi) allene er Samtykke, kan Forpligtelser, ikke udstrækkes over dette. Et Søgsmaal til Regnskabs Afleggelse kan, naar samme er aflagt, et udvides til Regnskabets Revision, eller denne foretages under Sagføringen Kl. Saa længe Fæstekontrakten ikke beviisligener hævet med begge Parters Samtykke, kan Fæsteren ikke ansees entlediget sin Fæstepligter. Bekommes i den Gyldendalske Boglade i Klareboderne No. 9 Litr. B. Jens Grammatica tilligemed Anviisning til Forstands- og Hukommelsesøvelser, til at forfatte de almindeligste Døcumenter og til at kiende de uegentlige Udtrykke i Sproget, samt en Fortegnelse over Ord der skrives eens eller næsten rens, men ere forskellige i bemærkelsen, og en Samling Synonymer eller eenstydige Ord, med skielnende Forklaring over samme af J. Wersel. Den indeholder : om Forstands= og Hukommelsesovelser, Materialier til Forstandsovelser; Gienstande af den physiske Verden; Naturproducter; Naturlegemer; Konstproducter; Konstdrivtens Producter ; Gienstande af den moralske Verden; Materialier til Hukommel esøvelser; om det danske Sprog, Grundsætninger for det danske Sprog; om Ordenes Beining, Kionsordenes, Navnordenes og Beskaffenhedsordenes Deling, tion, om Sted, Tal= og Gjærningsordenes; Hielpgierning: ordet have, være, blive, vorde, ville, skulle, kunne, maatte, burde, torde, faae, lade, give; de tre Conjugationer; neutrale, deponente, reciproque, upersonlige, Giærningsord Navnefald som Giærningsordet og Styrelsesordet kræve; om Retskrivning og Jnterpuuctionen; Regler og Anmærkringer i Henseende til de rette Bogstavers Brug; Ord hvis Retskrivning. der ofte seiles i; om Stilen; Formularer til Documenter; Obligationer: Panteobligationer; Obligationer uden Pant Obligation med paategnet Caution; Reverser; Revers med en bestemt Betalingstermin; Revers, hvori Betalingen er bestemt i Terminer; Qvitteringer for laante Penge, paa Regninger, Anviisninger, Leiecontracter, Kiøbecontacter ; om Brevstilen; Titulaturen; om uegentlige Udtrykke, Mctophor, Metonymie, Synecdoche, Jronie, Prosopoie; Eenstydige Ord i alphabetisk Orden (26 Ark.) Den faaes for 5 Mk. paa Trykp. og 6 Mk. 8 s. paa Skrivp., indb. 20 sk. mere, hos Boghandlerne A. & S. Soldin paa Hiørnet af Fortunstræde og Admiralgaden Nr. 236. Des Undertegnede faaes : Blanqvetter til Døde og Fødeliste, a Bog 80 sk. Connossementer, danske, tydske, engelske og hollandske, at Bog 48 s.; beskaarne, a 100 48 s. Danske Vexier, a 100 48 s. Lægdsrullepapiir, a Bog 48 s. Passeresedler paa afsendende Varer, a Bog 48 s. Adgang, Gudsbørns, daglige til Naadestolen, med Kingos Morgen= og Aftensange, (6 Ark) 12 s.