JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Kjøbenhavn. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Løverdagen den 12 Februar 1831. No. 25. 28 Aargang. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Statistisk Beretning om Gale Hospitalet i Charenton i Aarene 1826,27228. (Annales dHygienne Publique et de Medicine, Legale, April 1829). aabensgaHr. Esquirol, som en Tidlang har været Overlæge ved dette Hospital, har ladet udkomme en lang Beretning om de Patienters Tilstand, som ere behandlede der i Aarene 1826, 27,28. Følgende er et Uddrag af det væsentligste af de udførlige Beretninger. Galehospitalet i Charenton (Maison Royale de Charenton) blev stiftet i 1641 af Sebastian Leblanc. Efter først at have været et almindeligt Hospital, blev det et Gale Hospital, i 1790 var der imellem 8090 Patienter. For nærværende Tid afvexler dets Besætning imellem 480 til 500. Mange Forbedringer ere gjorte i de senere Aar i dets forskjellige Establissementer, og flere ere foreslaaede, saa at, naar man ogsaa tager den skjønne Beliggenhed i Betragtning, det vil snart blive et af de fuldkomneste Galehospitaler i Europa. De Patienter, som deri indlægges ere alle af de bedre Klasser i Livet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Antallet af de Jndkomne i de nævnte 3 Aar, har været 619 eller efter Middeltal aarlig 206. Det største Antal af Jndkomne har været i de tre varme Maaneder Juni, Juli, August, nemlig 31, 5 pCt. af de i hele Aaret Jndtagne, næst efter disse komme Marts, April og Mai, da de Jndtagne udgjorde 25 pCt. dernæst, Decbr., Januar og Februar, da 22,3 pCt. indtoges; og de ringeste vare Septbr. Octbr. og Novbr. da kuns 21,2 pCt. indtoges. Med Hensyn til Alderen, da var 3,56 pCt. imellem 15 og 20; 10,83 imellem 20 og 25, 13, 9 imellem 25 og 30. 15, 84 imellem 30 og 35, 13, 99 imellem 35 og 40, 12, 76 imellem 40 og 45, 11, 63 imellem 4 og 50, 8, 4 imellem 50 og 55, 3, 4 imellem 55 og 60, samme Forhold imellem 60 og 65. - 9,96 imellem 65 og 70; og 2,23 pCt. over 70.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Med Hensyn til Kjøn er det en mærkelig Kjendsgierning, (tvertimod hvad man over hele Frankrig har bemærket, nemlig at Fruentimmerne har en Overvægt i det store Misforhold af 14 til 11 Mandfolk) at i Charenton havde Mandkjønnet, Overvægten over Qvindekjønnet, i et Forhold af næsten 3 til 2. - Hvad Indflydelse af Kjønnet angaaer, saa sammenligner Hr. Esquirol Forskjel lene i de forskjellige Lande (som Læseren vil erindre at Dr. Burrow har bragt for Publicum og han kommer til det simple Resultat at Forskjellene, hæve hverandre, saa at naar man tager sammen i een Masse de Afsindige i Frankrig, Spanien, Jtalien, Holland, England, det nordre Tydskland, og de forenede Nordamerikanske Stater, vil der udaf 76,526 Afsindige, være 37,25 mandlige og 38,701 qvindelige, hvilket næsten er i Forhold til Kjønnenes relative Antal af Befolkning i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
J Sandhed, der er helbredet det samme Forhold af mandlige Monomaniact som af qvindelige; og der er helbredet samme Forhold af qvindelige Maniaci som af mandlige. De Dødes Antal var 221. Naar man vil dømme om denne Mortalitet i Charenton, maa man ikke gjøre Sammenligning med Indtagelserne, fordi et betydeligt Antal Dødsfald fandt Sted iblandt 492 Patienter, som vare tilbage i Hospitalet den 1ste Januar 1826. Den eneste rigtige Jdee om Mortaliteten faaes ved at sammenligne Antallet af de aarligen døde med Befolkningen. Man vil da see at omtrent 732 døe aarligen af en Folkemængde som beløber 490; – det er: 15 pCt. Mortaliteten er i Forhold større blandt Mandfolk end Fruentimmer; thi som Jndtagelsen er 60 Mænd til 40 Fruentimmer, er Dødeligheden 70 Mænd til 30 Fruentimmer. Denne Forskjel synes at hidrøre fra det større Hang til Paralysis blandt Mandfolk, – som uafvigelig er en Gruppe af Dødscandidater. Af de Døde var 52 pCt. af Raserie, 27, pCt. af Mauie og 19,5 af Monomanie. Der var kuns 3 Selvmordere i 3 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Hr. Esquirols Erfaringer om de sygelige Fremstillinger, som vise sig efter Døden; – ere i det hele taget stærke Bekræftelser paa hans tidligere Paastande om den samme Gjenstand. Læsionerne af Encephalum, siger han, viste ikke noget Tegn til at staae i Slægtskab hverken med Deliriummens Charakteer, eller Symptomernes Voldsomhed. Afsindige Personer, hvis Delicium og Svækkelse, kunne have fremkaldte mange og udstrakte organiske Forstyrrelser i Hjernen, har kuns undertiden vust lette Afvigelser fra den sunde Construering; medens Andre, som neppe i mindste Maade have været delirerende, og uden ringeste onde Symptomer, have fremviist organiske Læsioner af stor Udstrækning og Forskjellighed. Det er en eiendommelig Vildledning for alle Theorier om Af sindigheds Sæde, selv de, som støtte sig paa de talrigste og bedst iagttagede Facta, at tidt nok ikke kan opdages nogen begribelig Afvigelse fra Hjernens og dens Huds sunde Form og at denne Fraværelse af organisk Forstyrrelse, undertiden ogsaa findes hos dem, som have gjennemgaaet alle Grader af Delirium, og som have levet flere Aar i afsindig Tilstand. Af 199 Undersøgelser fandt Hr. Esquirol Hjerne Sygdom hos 163. Sygdom i Lunge og Hjerte samt deres Membraner, hos 116, og Sygdom af abdominal viscera i 113 Tilfælde. J to Tilfælde døde Patienten af at qvæles af Mad eller andre Ting, som stak i pharyns eller Struben. Dette har i Charenton langt fra ikke været ualmindeligt, og Forfatteren paastaaer, at mange pludselige Dødsfald af Syncopis under Maaltiderne, ere Tilfælde af samme Beskaffenhed. Undertiden hidrører det fra en organisk Sygdom i pharyn, eller Struben, men langt oftere er det en Følge af paralysis. - Almindelig Paralveis har været en meget gjængs Egenskab ved Tilfældene i Charenton. Af 6 Jndkomne havde 109 denne Affection, af disse vare 95 Mandfolk. Forholdet er derfor langt større blandt Mandfolk end Fruentimmer. Han finder ogsaa, at Forholdet er større blandt Mandfolkene i Charenton end blandt Samme i Bicetra i Paris, hvor kuns de fattigere Klasser modtages. Disse Facta synes efter Beskrivelsen, at gielde især saadanne Subjecter, som have ofte været veneriske, udsvævende i Drik, og som have brugt overdrevent Mercurius. er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Jndenlandske Efterretninger. Tvende udmærkede fædrenelandske Mænds Død have vi at anmelde, nemlig: 1. H. Hr. Ex. Ernst Henrik Greve af Schimmelmann, til Grevskabet Lindenborg, Ridder af Elefanten, Storkors af Dannebrog (fra 2 Sept. 1775), Dannebrogsmand (fra 10 Aug. 1808 Geheime-Statsminister, Chef for Departementet for de udenlandske Anliggender, Æresmedlem af det kongl. Kunstacademie, ligeledes af det kongl. Videnskabernes Selskab, hvis Præsident han ogsaa var. Han var fød 1752. (Hans Fader var Henrik Carl Greve af Schimmelmann, R. af El Statsminister, Skatmester, hvis Biographi haves i Høsts Clio). J Literatur-Lexiconnet nævnes han, formedelst 2de holdte Taler, den ene ved en d. 11 Dec. 1811 holdt Fest i Anledning af det norske Universitets Stiftelse; den anden i det danske Bibel-Selskab. Som Kunsternes og Videnskabernes Ven og Befordrer, som udmærket Godsejer, og som veldædig, anføres ogsaa hans Navn hæderligt i vore Aarbøger. 2. Hs. Ex. Hr. Michael v. Essen, Storkors af Dannebr. (fra 18 Oct. 1825) Dom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
(fra 31 Juli 1815) Geheimekonferentsraad (fra 1 Nov. 1828) Deputeret i det kongelige Rentekammer, og for Finantserne; Medlem af Directionen for Statsgielden og den synkende Fond, i den høie Alder af 85 Aar, død d. 29 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Blandede Efterretninger. Da Sir Charles Mackenzie blev af afdøde Canning sendt som britisk Generalconsul til Haiti, blev ham ved hans Jnstruction, isærdeleshed paalagt, at samle Efterretninger om Republikens Tilstand fra alle Synspunkter, en personlig Opgave, hvis Løsning var forbunden med ikke faa Vanskeligheder. Resultaterne af hans Forskninger har han meddelt i et i London i forrige Aar udkommet Værk. Første Deel indeholder en Beretning om hans Reise didhen og Ophold der. Han ankom d. 24 Mai 1826 til PortauPrince. Blandt Øens Stæder er Cindad St. Domingo mærkelig, især som den første Stad Europæerne byggede i den ny Verden; anlagt 1494 af Bartolomæo Colombo, under Navnet La nueva Jsabella, men siden givet sit nuværende Navn, til Ære for Colombos Fader, hvis Navn var Domingo. Stadens ypperlige Kathedrale blev bygget fra 1514, 1540. Her vare Levningerne af den store Verdens Opdager begravede; men siden henflyttede til Havanna (dog er det tvivlsomt om det ikke var Levninger af hans Søn eller Broder). Værkets anden Deel indeholder en Skildring at Landets historisk politiske Forhold, ledsaget med endeel Dokumenter. Forfatteren har benyttet Baron Lacroix Værker over Øen, og det historiske Værk Justin har udgivet. Et Kaar over Øen ledsager dette Skrift, hvis Titel er: Notes on Haiti, made during a residence in that republic. By Charles Mackenzzie, EsquLond. 1830. 12 vol. Bro. fr. Berghaus Annalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Den afdøde Generalsuperintendent Struensee, der var en ligesaa frimodig som from Mand, havde ved en vis Leilighed erhvervet si hos Kong Frederik den 5te en Erkjendtlighed, og blev opfordret til at udbede sig en Naade af Kongen. Hvad han udbad sig var ikke en liden Sum en liden Titel eller sligt. Nei om en Understyttelse i sit Kald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Kjøbenhavns Børs, d. 11 Februar 1831. Hamburg 2 M. - a vista 213. Species 212. Specier solgtes til 12 Rbmk. S. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgield. 87 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito over 2000 Rbd. Stk. Rbd. Sedler, - i Banco. Dito Dito. . . Nationalbank-Obligationer. 2 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . ..... i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 100 100 1/2 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 101 1013 i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 98 r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito .... i Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. - Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer. 58 1/2 59 L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-12
Asiatiske Compagnies Actier. 1 Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-13
Nyeste Skilderi af Kjøbenhavn. saasnaaUdgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Søndagen den 13 Februar 1831. 28 Aargang. No. 26. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-13
J Kjøbenhavn har man en Silhouetteur, der, ifølge en offentlig Bekjendtgjørelse, aftager Silhouetter, hvoraf de mindste ikke ere større end Hovedet af en Knappenaal. Tilsidst faae vi nok Silhouetter der ikke ere større end Spidsen af en Knappenaal." – Da Greve fandt sig stødt ved denne Spot viste han Bladets Udgiver, Hr. Werfel, Prøver paa sin Kunst, og man læste derefter i et følgende Blad Nr. 9, S. 144 d. 12 Novbr. 1804. At det er muligt at frembringe Silhouetter af Størrelse, som et Knappenaalshoved beviser Kunstneren Hr. Greve, som for kort siden er kommen her til Staden. Han har en Ring, hvori hans egen lignende Silhouet af saadan Størrelse i Selskab med flere, er anbragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-13
Miniatur=Portraiter af den Afdøde have været optagne ved det Berlinske Kunstakademies Udstillinger 1812 (Nr. 571) og 1820 (Nr. 186.) Han leverede Conturerne af hine mange af ham portraiterede Personer i den lange Række af Aar fra 1785, og han tilbød derfor de Afdødes Familier og Børn, som kunde ønske Copier af enkelte Portraiter af Familien, at male dem. Greve, Jens Gebhard Christian Ernst Wilhelm, fød 12 Nov. 178, i Kjøbenhavn og døbt i St. Petri Kirke. Han var og Kunstner; men drev, som Haandværk, Bogbinder= og Futteralmageriet, og skrev et Værk herover, Berlin 2 Dele i Sr. 1822 med en Fortale af den berømte Hermbstadt. Han udgav og en Deel Mønster-Tegninger, 2 Hæfter. Døde 17 Decb. 1829. Hans Portrait er givet i 1ste Bind af førstnævnte Værk. Greve, Jean Sophus Frederik Alerius Adam, Portraitmaler. Fød i Kjøbenhavn d. 15 Aug. 1789, men ved hans Forældres Oprykkelse kom han i spæd Barndom herfra, nød i Berlin sin Opdragelse, blev confirmeret i det Holstenske, var derefter nogen Tid i Kjøbenhavn, hvor han øvede sig i Kunsten. Boer nu i Lübeck, som Maler, især Portraitmaler, og som MaleriRestaurator. Nogle af hans Portraiter ere lithographerede, saasom den reformerede Præst i Lu beck, Hr. Dr. Theol. Johannes Geibels, lithographeret af C. Kraft. Greve, Johanne, fød i Berlin, er isærBlomstermalerinde, men maler ogsaa Portraiter, i Olie, Pastel, og i Miniatur, men ogsaa Landskaber, og Blomster, og har af Kunstakademiet i Berlin erholdt Præmie. Refer, har for sig et lithographeret Blad, efter et Malerie af denne Kunstnerinde, forestillende en Engel, der udbreder glad Efterretning om den preussiske Konges Helbredelse efter hans Sygdom 1827. Hendes Dannelse som Kunstnerinde skyldte hun især den afdøde Direktør ved det Berlinske Kunstakademie Weitsch, o Direktøren ved det kongl. Gallerie Hr. Professor Schumann.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-13
Indenlandske Efterretninger. Et Eidora Legat er stiftet af Indtægten af den æsthetiske Lommebog Eidora, som Justitsraad og Toldforvalter Gardthausen i Cappeln udgav for Aaret 1826, til Nytte for de paa Hertugdømmet Schlesvigs Vestkyst liggende Halliger. Det bestaaer af 500 Rth. Cour. eller 8000 Rbd. r. Sølv, som er gjort rentebærende i Husum. Fundatsen af 31 Marts 1829 er under 28 Juli f. A. af Kongen confirmeret. (Jndført i Schl. Holst. Lauenb. Provinz. Ber. 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-13
Blandede Efterretninger. Under Navn af et kostbart Toldsvig, anfører Millingen om en Sessini, som ofte sendte sin Kone med betydelige Summer til Zante, og for at gjemme Pengene for den joniske Regjering, og spare en vis Told, som deraf betales, skjulte hun dem ofte i Ost og Smør. Af Feiltagelse blev engang et Par af disse Pengeste solgte til en Zantiot, som blev høiligen glad, da han opdagede Guldminen inden. Madam Sessini ærgrede sig, da hun observerede Feilen, og henvendte sig til Politiet for igjen at faae hendes Eiendom; men fik til Svar: at Ostene engang vare indførte i Toldbøgerne; som Oste, var der intet at indvende mod deres lovlige Salg, og det Tab hun leed, var kun at ansee som en retfærdig Straf for det Bedrageri, hun allerede saalænge havde udøvet mod Regjeringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-13
Jamaica blev d. 6 Aug. hjemsøgt af et skrækkeligt Uvejr. Stormen rasede fra Kl. 4.11 om Morgenen. Den forvoldte Skade blot i Kingston anslaaer man til 20000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-13
Et nedrigt Menneske i London levede i et utilladeligt Forhold med et Fruentimmer; han var allerede flere Gange bleven tiltalt af Retten, fordi han havde villet dræbe Konen. Denne havde et Barn, en lille Dreng paa 1 Aar, som hun kaldte Billy. Da Afskummet var sluppet ud af Fængslet, hvori han for en kort Tid havde været indespærret, og nu atter betraadte sin Bopæl, kastede han en halv Krone paa Bordet og bød Konen at hente sig Brændeviin. Fuld af Angest gik hun. I hendes Fraværelse tog Umenneske Barnet op af Vuggen, skjar dets Hoved af, og stillede det paa Bordet. Man forestiller sig Moderens Forskrækkelse, Morderen blev grebet, stillet for Retten, og anklaget for at have ombragt Drengebarnet Billy. Men han paastod, ikke at være skyldig, beviste, at Barnet slet ikke var bleven døbt, altsaa intet Navn havde, og at han følgelig intet Barn havde ombragt, som hed Bil ly. Han blev – frikiendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Brev fra Kjøbenhavn til en Ven i Fyen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Hvad man har erfaret om de af vor ejegode Konge befalede Forberedelser til at indføre raadgivende Stænder ei blot i Holsteen, men ogsaa i Slesvig og for Kongeriget Danmark efter den Form og de Grundsætninger, som ere fulgte ved de i Aaret 1823 i de kongelige preussiske Stater, indførte, for saavidt Landets Beliggenhed og Lokaliteter maatte tillade det, veed Du, af Statstidenden fra i Fredags og andre Blade, og Du med Din inderlige Hengivenhed for Konge og Fædreneland deler med enhver retskaffen Medborger de glade Følelser, og den Erkjendtlighed mod vor faderlige Konge Frederik 6te, som enhver er besjælet af. Jeg vil blot fortælle Dig, at den første Yttring, som ved Statstidendens Læsning, endnu samme Aften, den var udkommen, viste sig, bestod i, at nogle hundrede af Hovedstadens Studerende droge ud paa Amalienborg, og, efter udbedet Tilladelse udbragte et Vivat for Kongen, hvilket flere Gange levende gjentoges. Det var seent, omtrent Kl. 11. Det behagede Hs. Majestæt Kongen selv at træde ud blandt dem, og tilkjendegive dem sin allerhøieste Tilfredshed med deres Troskab og Hengivenhed, for Ham og Kongehuset; og atter fulgte naturligvis et jublende Vivat for den elskede Drot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Jgaar (Søndags Aftes) var Staden over det Hele illumineret dels ved Lys i Vinduerne, dels ved Begfakler. Det er vist nok, at mange Huse ikke vare illuminerede, men det er ligesaa vist, at jo desuagtet alle Hjerter vare ligefuldt Konge og Kongehuus hengivne. At nogle ikke vare forud betænkte paa at have Lys og Lysestager, eller at have deres Vinduer og Værelser ryddede for hvad der hører til deres Næring, at nogle Steder vare Syge etc. etc. ere vist nok antagelige Grunde for Mangel af udvortes Beviis paa hvad der indtager Hjertet. Veiret begunstigede den almindelige Rørelse hele Byen var i, og den fuldkomneste Orden herskede overalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Et Skrift om de preussiske Provindsialstænders Væsen af Professor David er bebudet at skulle udkomme i denne Uges Løb paa Universitets=Boghandler Reitzels Forlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Kunstforeningen i Kjøbenhavn har sine sædvanlige ugentlige Sammenkomster, i hvilke stedse deels interessante Kunstsager ere udstillede, dels nye Medlemmer optagne. Jeg vil meddele Dig hvad siden Nytaar i hvert Møde er foretaget. J første Møde d. 6 Jan. i dette Aar optoges 9 nye Medlemmer, blandt hvilke 3 Damer. Den 13 Jan. var Generalforsamling; hvor da følgende forhandledes: 1. Det blev beslutte at udsætte to Præmier, nemlig en for et historisk Oliemalerie, og en for et Basrelief i Marmor En Bekjendtgjørelse derom er udstedet. (Dagen Nr. 18.) 2. Tre udstillede Olie=Malerier bleve bestemte at kjøbes, for ved Lodtrækningen sidst i Aaret at udloddes. 3. Otte nye Medlemmer optoges, og 6 af Kunstakademiets Elever bleve givne fri Adgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Den 20 Jan, saaes en Deel Kobbere, stukne af eller efter den berømte Maler Poul Rembrandt van Ryn. Denne Kunstner er født i en Landsby. ved Leyden 1606, og døde i Amsterdam 1674. Han kjendte og agtede vel aldeles ikke de græske Kunstværker, tegnede ei heller rigtigt, holdt sig især til den lave Natur, bekymrede sig ikke omdet Skjønne, og stødte imod Costumet, men i Udtrykket og i Coloriten var han en udmærket Mester; han havde i Henseende til Lys og Skygge en gandske egen Maneer, og hans Penselstrøg havde en Kraft og Dristighed, der frapperede. Af historiske Stykker leverede han kun lidet, det var især i Portrattering, fornemligen i Hoveder, han havde sin Styrke. Det kongelige Billedgallerie paa Christiansborg har 6 Stykker af denne Mester, blandt hvilke hans eget Portrait. Dette har han ofte i forskjellige Aldere malet, og man har det i mange Kobbere. Den store kongl. danske Kobberstiksamling har 172 Kobbere efter Rembrand. Man finder Efterretninger om ham, foruden i de almindelige Skrivter af Fuetsli, Hagedorn o. fl. i Mus. Florentin. Tom. 1, og i den trykte Fortegnelse over den bayerske store Maleriesamling i München, samt fl. St. - Otte nye Medlemmer optoges, og to af Kunst-Akademiets Elever fik fri Adgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Den 27 Jan, saaes architectoniske Tegninger af vor udmærkede Architects Konferentsraad Hansens Værker, blandt hvilke nogle, som endnu ikke ere komne i den udgivne Samling, af hvilke 9 Hæfter haves. 11 indenbyes, og 8 udenbyes ny Medlemmer optoges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Den 3 Februar havdes atter endeel i et foregaaende Møde ei fremkomne Rembrandske Blade. Der optoges 11 nye Medlemmer, og en ung Kunstner fik fri Adgang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Den 10 Febr. var samlet 17 Stykker ypperlige forskjellige Oliemalerier, mest af indenlandske Kunstnere, de Hr. Eckersberg, Møller, Gebauer, Dahl, Camradt o. fl. Af ny Medlemmer indkom fire.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
J de fra dette Aars Begyndelse holdte 6 Møder ere i alt 59 ny bidragende Medlemmer tiltraadte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Det nordiske Oldskrift-Selskab havde sin første aarlige Generalforsamling sidste Torsdag d. 10 Febr. Der oplæstes en Beretning om Selskabets Virksomhed i de sidst forløbne tre Aar, de af Hs. Majestæt Kongen modtagne høist opmuntrende Naadesbeviisninger, og Selskabets økonomiske Forfatning m. M. Derefter bleve, ifølge Lovene, nye Valg af Embedsmænd foretagne, hvorved Hr. Konferentsraad og Professor Schlegel blev valgt til Formand, Geheime-Arkivar Fin Magnusen til Viceformand, Professor Rafn til Sekretair og Grosserer Magnus til Kasserer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1831-02-15
Til Æresmedlem blev H. Ex. Hr. Overkammerherre v. Hauch udnævnt, fire ordentlige Medlemmer indkom. Du kjender dette Selskabs patriotiske Formaale og den herlige Fremgang samme har havt, formedelst dets virksomme Embedsmænds patriotiske saa ufortrødne, som med mange Indsigter og Sprogkundskab ledsagede Bestræbelser, og formedelst Medborgeres opmuntrende Bidrag. Det var uventet at see et baade fjendsk, og af Feil opfyldt Angreb paa den af Selskabet udgivne danske Oversættelse af Jomsviling og Knytlinga optaget i Maanedsskrift for Literatur, efter hvis Plan man burde vente fjendtlige, partiske og ukyndige Anmeldelser udeholdte. Du vil med Interesse læse hoslagte Gjenmæle fra vor udmærkede Sproglærde Hr. Professor Rask, hvori det Intetsigende i Angrebet klart er lagt for Dagen. Jeg gjør Dig her opmærksom paa en Indbydelse til Subskription for at indføre Veddekjørseler i Jylland, som er udstædt af Hs. Ex. Hr. Overkammerherre og Overstaldmester v. Hauch. Foruden den Indflydelse saadanne Veddekjørseler maa have paa Vedligeholdelsen, Forskjønnelsen og Formerelsen af de Hesteslags, Paradehesten, Skolehesten, Kavallerihesten, og Vogn hesten, som fortrinligen søges hos os, – ligesom ved Heste Veddeløb tilsigtes Opelskning af Heste af let Rideslags, vil ogsaa Veddekjørselen tilbyde en passende Leilighed til at fremstille fortrinlige Hingster og Hopper, samt andre Huusdyr, som skulle underkastes dertil valgte kyndige Mænds Bedømmelse og efter Omstændighederne belønnes med passende Præmier. Forslaget til Veddekjørsel, har det behaget Hans Majestæt Kongen at skienke allernaadigst bifald og Løvte om Understøttelse. Skulde det afgive et Middel til at befordre Hesteavlens Forædling og Forbedring, samt at bringe os nærmere til en grundig Bedømmelse over et af vore nyttigste Huusdyr, da vil sand Patriotisme og Kierlighed for den gode Sag afgive det kraftigste Middel til Forslagets Udførelse; ikke destomindre vil Haabet om Fordel ved passende Præmier ogsaa bidrage til dets gode Udfald, og med Hensyn hertil, saavelsom for at bestride de Omkostninger, som Anlægget af Kjørebanen, Anskaffelsen af Vogne m. m. udkræve, vildet være nødvendigt at forskaffe de behøvende Pengeresourcer, som bedst ville erholdes ved Subscriplion, og som det mindste Bidrag hertil foreslaaes 4 Rbd. rede Sølv aarligen, i fem paa hinanden følgende Aar. For at gjøre Præmierne mere lokkende og derved at fremkalde en større Concurrence, burde de ikke være for smaa, og om muligt bestemmes til 3 Præmier, af 300 Rbdlr. for den første, 200 Rbdlr. for den næstfølgende og 100 Rbdlr. for den tredie af de Vindende, maaskee vilde Byen eller Byerne, hvor disse Veddekjørselee finde Sted, med Hensyn til den store Mængde af Mennesker som ved lignende Leiligheder møder, og den Fordeel, som deraf tilflyder Byen, efter Exemplet af Byerne Schleswig og Oldeslohe i Hertugdømmerne, ogsaa udsætte en Præmie. Dog jeg vil sende Dig Planen selv; Du vil læse den med Fornøielse, og det kan jo ikke være tvivlsomt, at den vil ved et tilstrækkeligt Antal af Bidragere komme til Udførelse.