JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Man seer af den forestaaende simple Beretning, at allerede førend Tiden, der var bestemt til Billetters Erholdelse, vare høiere Betalinger tilbudte, end den sædvanlige, og det maa derfor vistnok ansees rigtigt, at en almindelig Forhøielse blev antaget som gjeldende for alle, der til den bestemte Tid meldte sig, naturligvis at ingen Forudbestillinger bleve antagne, ligesom og at Bekjendtgjørelse derom maatte strax skee, hvilket og uopholdeligen blev iværksat. Man kan let forestille sig at adskillige Familier, som det ikke lykkedes at faae de ønskede Billetter, ligesom og mange Speculantere, der vilde gjøre sig en Fordeel af at faae Loger til en sædvanlig Pris, og ved Pladsers Salg udbringe dem tilet noglefold høiere Beløb, ikke ere tilfreds med skuffede Forventninger. Det er behageligt, at Stiftelsen denne Aften faaer en god Jndtægt; men mon det ikke havde været rigtigt, at have benyttet den stærke Søgning efter Billetter, og altsaa at have ansat Prisen paa Loger, og Billetter høiere end skeet er nemlig lige saa højt som til Mad. Catalanis Concerter? Hvo kunde tage det ilde op, Det vilde jo have været Billetsøgernes fri Villie overladt at tage, eller ikke tage billetter den bestemte Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Fra Aarhuus Stiftamtmandskab udloves, efter bemyndigelse fra det kgl. danske Cancellie, en Belønning indtil 500 Rbd. og Navnet fortiet, til den, der kan enten beviisliggenopgive Gierningsmanden til Jldebranden paa Lyngbyegaard og Labing Mølle, eller meddele Oplysninger, der kunne lede til Forbryderens Opdagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
J Aarhuus Avis af 26de Januar, bekjendtgjøre Søstrene Schultz, der boende, at de, "for at udbrede Guds Rige paa Jorden, som Missionsselskabet nylig har indbudet til, have forfærdiget en Dukke af et Barns Størrelse i Ridderdragt med Hjelm, Laurbærkrands m. m. og stillet den til Skue i deres Bopæl, for hvad Enhver vil give; hele Familier kunde og besee den for 1 Mark, Børn og Tjenestefolk for 2 til 4 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Blandede Efterretninger. Ligesom vi forhen have opgivet nogle nyudkomne Skrifter om de russiske Bade, saa bør og følgende nævnes: Russische Bader, nedst einer Anmeisung zu dem zwechmassigsten Gebrauch derselden, in Beziehung auf das Alexander-Bad in Hamburg. 1 Th. Von dem Unternehmer und Eigner dieser Anstalt, dem Dr. Carl Barrie's. Forfatteren, som har grundlagt en saadan Anstalt i Hamburg (hvorom man læser i Lit. Bl. d. Børsen Halle. 1826. No. 143 & 144, i Anledning af meddeelt Udtog af et i Berlin af Dr. J. G. Schmidt udkommet Skrift, har hermed en Tydelighed og Udførlighed, der svarer til Gjenstandens Vigtighed, forøget sine Fortjenester, af dette Anliggende, og med en utrættelig Forskningsiver udviklet Alt, hvad der lader sig vente af Jndførelsen af dette kraftige, og for dem, der blive vante dertil, behagelige Styrknings- og Lægemiddel, og saaledes givet Enhver, der vil betjene sig deraf, en sikker Veiledning, hvorledes han har at forholde sig derved, og hvad der er at anbefale ham i denne Henseende. Desuden har han med en prisværdig Uegennyttighed saa nøje beskrevet Anlægget af sin, for nærværende Tid næppe af nogen Anden i Hensigtsmæssighed og Elegants overtrufne, Anstalt, der endog nylig er forøget med et orientalsk eller tyrkisk Bad, at det er let at kunne efter Beskrivelsen gjøre lige Anlæg i andre store Stæder, der endnu maatte savne dem. Skriftets første Deel har fire Afsnit: 1. Om den diætetiske og medicinske Nytte af de russiske Dampbade i Almindelighed. 2. Den forevigede Reils Dom over de russiske Dampbade, med Anmærkninger af dette Skrifts Forfatter. 3. Om de russiske Dampbades Jndretning i Rusland selv, og om Alexanderbadet i Hamburg. 4. Anviisning til hensigtsmessigt Brug af de russiske Dampbade. Som Anhang følger praktiske bemærkninger angaaende Virkningerne af de russiske Dampbade. (L. Bl. d. B. H. 258.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Om Persien, er udkommet et høist indholdsrigt Værk under Titel af Sketches in Persia, from the Journals of a Traveller in the Hast, London 1827, 2 vol 80. Disse Skitzer indeholde Udtoge af de Dagbøger, som ere holdte af en Reisende, der ledsagede Sir John Malcolm paa hans to Sendelser til det persiske Hof, som Gesandt fra Generalgouverneuren; den første i A. 1800 under Lord Wellesley og den anden i A. 1809, under Lord Minto. Værket indeholder mangfoldige læseværdige Efterretninger om og bemærkninger over dette høist mærkelige Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Nogle Træk af denne interessante Reise leveres her til Prøve. Forfatteren blev i Aaret 1800 bekjendt med Mahomed Rera Khan, som, uagtet han den Gang var 68 Aar gammel, dagligen nød en saadan Portion Opium, at den efter Missionslægens Mening var tilstrækkelig til at dræbe tredive Mennesker, der ikke vare vante til dette Lægemiddel. Den samme Herre, kom Gesandten paa hans anden Sendelse i Møde med en ung Cavaliers hele Veverhed, endskjøndt han havde forøget sin Dosis Opium til det firedobbelte, leende af den frankiske Læges Spaadom, og fremstillede i en Alder af henved 80 Aar, et meget forførisk Exempel paa Opiumsbehagelige Virkninger paa den menneskelige Legemsconstitution. Det havde været ønskeligt, at Forfatteren havde opgivet Antallet af de Gran, som den Haandfuld Piller, den gamle Adelsmand, puttede i Munden, egentligen indbefattede, paa det denne Dosis kunde sammenlignes med den, som hiin berygtede engelske Opiumspiser nød.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Hamburg 2 M.a vista 219. Species 220. pr. 100 Specier Svenske Sedler. Humanitet, og dertil leder Humanioras Studium. Blandt disse Humaniora staaer de græske og romerske Classikers Studium øverst; ved disse skal Ynglingen dannes til ægte Humanitet, saaledes som den hele nyere Tid har gjort det, og Jngen endnu - uden følelig Skade efterlod. Gaaer Ynglingen uden denne Forberedelse, til Universitetet, og lærer, uden samme, sin Brødvidenskab til Tarvelighed; saa er og bliver han dog kun Mechaniker, men Den, som Humaniora ere hvad de vare, hvad de bør være og hvad deres Navn udtrykker, Han vil aldrig i sit Liv kunne skjule, at han igjennemgik denne Skole; et umiskjendeligt Præg udmærker ham,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-09
Kjøbenhavns Børs, d. 8 Februari 1828. Specier solgtes til 13 Rbmk. 3 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, Asiatiske Comp. Actier, 3 pC. nye danske Oblig. 156 1/2 157 Rbd. Sedl. 50 50 1/2 Rbs. Tegn. 84 1/2 85 Rbd. Sedl. 7777 1/2 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 102 3/4 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . 4 pC. Dito nye . . . . 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Sedler 4 Rbd. r. S. ved Hambro & Søn 105 1/2 106 i Banco. i Banco. i Sedler. L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyven. de Aargang. No. 13. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 12 Februari 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Om det for Frue Kirke bestemte Christusbillede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
J Skilderiet No. 2, har nyelig en Stemme hævet sig om det forventede Christus Billede, bestemt til at opstilles over Alteret i vor Fru Kirke – for at misbillige denne plastiske Fremstilling af Christus, som den kalder Lisoleret, en Misbrug af Konsten, forargelig for den sande Christen, Kirke. værdig for den protestantiske uden dertil at have videre Kald end indre Fortrydelse over ublid Berøring af en af sine høieste og kjæreste Forventninger, hæver her en modsat Stemme sig, for at svare hiin første saaledes: Fornævnte Stykke, i Skilderiet for udentvivl forudsætte et velmeent Sindelag, men mon dog ikke Tendensen og Udtrykket deraf skulde være endeel forfeilet? J det mindste synes der at være noget modsigende i hiin Stemme, der først kalder Billedstormeriet eller Forstyrrelsen, af Konstens, skjønneste Værker i Wittenberger Kirken skjendigt, og ovenpaa finder Christus Billedet til vor Frue Kirke forargeligt – for ikke at sige reent afgudisk. Dernæst ligger der aabenbare noget skiævt og utidigt i at dadle eller misbillige Værker, man ikke endnu her kjender tilfulde, og som derimod der, hvor de skjendes og kan bedømmes, lovprises som noget af det ypperste, Konsten har frembragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Da disse Værker alt ere paa Veien hertil, og vi altsaa kan haabe, snart at glædes ved Beskuelsen deraf, saa burde vi vel dog idetmindste saalænge bie med at fælde nogen Dom over dem, og imidlertid torde vi vel lade os nøie med den Beskrivelse, som et Øievidne nyelig har givet os, og som om Frelserens Billede lyder saaledes: "Fortjenesten hos Thorvaldsens Christus bestaaer i Jndsigten og den fulde Opnaaelse af det Øiemed, for hvilket Konsten er til; Frelseren af Thorvaldsen er ingen materiel vanskelig Opgave, der er bleven løst paa en beundringsværdig Maade; men et stort moralsk Phænomen, giengivet af et physisk Symbol, hvis Skjønhed, saa fuldkommen denne ogsaa er, dog ikke lader os forglemme Hensigten over Middelet: Aasynet gjenstraaler af Evangeliets milde Philosofi og ophøiede Moral; Magten har der synlig tilsløret sig med en Godhed, som mildner den guddommelige Glands, og underkaster Menneskens Søn Svaghederne af den Natur, det har behaget ham at paatage sig. Det er en Fader, der bøier sig ned til sine lidende Børn, for destolettere at hæve disse op i sine Arme. Men føie vi til Christi guddommelige Charakteer Virkningen af den collossale Storhed; - tænke vi os Stedet og Mængden, som Religionen vil forsamle om ham; betragte vi Christi ei længer isolerede, men i de tusinde Omgivendes Øie og Hjerte sig gjenspeilende Skjønhed under disses Opløftelse ved Bøn og Musik under offentlige Høitideligheder og privat Andagt, hvilket man i sin Tid vil gjøre, uden at fjerne Billedet fra fine Accessorier, da kan man visselig neppe tænke sig nogen skjønnere Triumf for Konsten og for Mennesket, eller en ædlere Tilkjendegivelse af den guddommelige Natur, men enhver Beskuer maa ved første Øiekast udraabe: mit Ideal er virkeliggjort, Menneskens Søn er den sande Gud." Efter et saadant Vidnesbyrd af et skjønsomt Øievidne tør man trøste sig ved at haabe, "at det Menneske Billede ikke skal bryde Staven over vore Følelser, men at hver god Christen snart skal kunne glæde sig ved med sand og reen aandelig Opbyggelse at knæle for Herrens Alter i vor Frue Kirke, og næst at prise Algodheds Giver, taknemmelig erkiende den høie Stræben, der forherligede vort Bedehuus med saadanne Prydelser, som intet andet christeligt Tempel i Verden vel nogensinde har kunnet fremvise Mage til. C. S. M. Erklæring til Publikum og Opfordring. til Herr J. C. Lange. Turpe quidem contendere crat, ved cedere visum Turpius. Qvidius.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Af alle de Misforstaaelser og Urigtigheder, som Herr. I. C. Langes Jndrykkelse i Skilderiet Nr. 10 indeholder, vil jeg blot gjøre opmærksom paa een, ikke fordi den er den største, men fordi den angaaer en Mands Minde, som jeg ingenlunde vil fornærme. Herr I. C. Lange siger nemlig, at det gjør ham ondt, at jeg vil sige paa Prof. Howitz i hans Grav, at han var en Materialist o. s. v. Hvoraf Herr I. C. Lange veed, at jeg vil paasige Prof. Howitz sligt, det veed jeg ikke. Men jeg erklærer herved, at jeg aldrig har sagt dette eller noget lignende om Prof. Howitz, hverken i hans levende Live, da jeg dog ogsaa yttrede mig offentlig imod ham, ikke heller efter hans Død. Derimod har jeg sagt i Programmet, at han var Nødvendighedslærens fortrinligste Talsmand hos os, og han dog tilsidst indrømmede Villiens Frihed. Omtrent det samme havde jeg allerede et halvt Aars Tid før Prof. Howitz's Død skrevet i Aftenbladet, saa at ingen med Føie kan sige, at jeg nu bag efter vil paasige ham noget i hans Grav. Men i det, som jeg har sagt om Prof. Howitz's Lære, kan heller ingen uden ved utilbørligt Conseqventsmagerie finde Beskyldning for Materialisme o. s. v. Jeg har aldrig angrebet Professor Howitz's personlige Tænkemaade, og jeg stod bestandigt i et venskabeligt Forhold til ham, hvilket meget godt kan bestaae med en Menings=Strid. Men det er en slem Ting og et slet Tegn, at visse Folk saa gjerne ville ansee enhver videnskabelig Strid for en personlig Strid, og gjøre enhver Jndsigelse mod en Mands Mening til et Angreb paa hans Personlighed. Derved blandes en forblindende Lidenskabelighed ind i Striden, og deraf sees, at Evisme og Partiaand har fortrængt Sandhedskjærlighed og videnskabelig Almeenaand. - Denne Erklæring skylder jeg saavel Skilderiets ærede Læsere i Almindelighed som Professor Howitz's mange Venner i Særdeleshed. Men Herr J. C. Lange, som af de ædleste Bevæggrunde, af Følelse for Venskabspligt og Sandhedskjærlighed, har indblandet sig i denne Sag, opfordrer jeg herved til at opvise et eneste Sted, hvor jeg har paasagt Prof. Ho mit noget af det, som han klager over og beskylder mig for. Kan han ikke dette, da han tilbagekalde sin Yttring, dersom han vil ansees for en sandhedskjærlig Mand, og dersom han ikke selv vil erklæres for at have fornærmet en afdød Vens Minde ved at opdigte Beskyldninger imod ham. At Herr I. C. Lange selv vil erkjende Rigtigheden heraf, haaber jeg saameget desto vissere, som han siger, at han har skrevet hiint Stykke for at bringe Sænd heden Hyldning. Men Sandheden kan man dog nok ikke hylde ved at sige Usandhed. Sorøe d. 7de Febr. 1828. N. Fogtmann. Det kongelige Frederiksborgske," Stutteri,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
J det nyligen udkomne 1ste Hæfte af Vetrinair-Samlinger, findes, blandt andre Afhandlinger, Altstykker, som indeholde en fuldstændig tabellarisk Oversigt af Frugtbarheden i det Kongelige Frederiksborgske Stutterie, gjennem en Række af 33 Aar, samt vigtige Oplysninger om Nytten af den tidligere Bedækning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Directionen for Stutterievæsenet og Veterinairskolen, har ved en allerunderdanigst Jndberetning af 29 Oct. 1827 til H. M. Kongen, foranlediget ved de af Generalkrigscommissair Neergaard udgivne: "Anmærkninger til Indberetningen af den 1827 allernaadigst anordnede Commission til at undersøge det Kongelige Frederiksborgske Stutterie, meddeelt bestemte factiske Efterretninger, der fortjene offentlig Opmærksomhed, og et kort Uddrag deraf vil af enhver af dette Blads Læsere, der interesserer sig for fædrenelandske Anliggender, viist med Velvillie, modtages. Bladets øvrige Tendents fordrer, at man blot optager de væsentligste Resultater, da Enhver, som maatte ønske at erholde nærmere detailleret Underretning om Stutteriet og dets paa factiske Grunde støttede Forfatning, ville finde samme vidtløftigere udviklet i de ovenanførte Samlinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Hvad Størrelsen af Stutteriehestene angaaer, da har det offentligen været ytret, at n paafaldende Aftagelse skal have fundet Sted. Man har til Grund for saadan Yttting maaskee anseet som Maalestok for Størrelsen de ved de offentlige Auctioner bortsolgte Heste, uden at tage Hensyn paa, at saavel Undermaal, som andre Feil sædvanligviis allene ere Aarsag til, at disse ere udsatte af Stutteriets faste Stammer, og det kan derfor ej andet end være enhver upartisk Dommer over denne for Landet gavnlige Jndret. ning behageligt at erfare, at hiint om Størrelsen, fældede Omdømme er bleven berigtiget dertil, at der, efter en i det Kongelige Stutterie i Octbr. Maaned f. A. foretaget Maaling, fandtes 92 Følhopper af oprindelig dansk Race, fra 10 Qvarteer 1 Tomme, til 10 Qvarteer 3 Tommer, og derover, og at til samme Tid, paa H. M. Kongens Stalde, vare mellem Hestene af det Frederiksbeske Stutterie, 57 Heste af 10 Qv. 2 T. og derover, hvorimellem vare 22 fra 10 Qv. 3 Tom. indtil 10 Qv. 5 Tom., i hvilket Antal de fra England og Holsteer hidkomne Hingster og Hopper ikke ere beregnede. Som Middelstørrelse i det Kongelige Frederiksborgske Stutterie antages 10 Qv. 1 1/2 til 2 T.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
At Bestyrelsen af det Kongelige Stutterie, iøvrigt ikke har tabt Størrelsen, i Forening med andre Qvaliteter, af Sigte, kan bedst sees af de sidste i England kjøbte Hingster og Hopper, som næsten alle ere henimod 11 Qvarteer, og nogle derover.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Det Kongelige Frederiksborgske Stutteries særskildte Racer, har stedse havt noget eiendommeligt i sin Form, og det maa være enhver upartisk Hestekjender og Hesteynder særdeles kjært, endnu efter Rækker af Aar, at kunne gjenkjende de danske Stutterieracers Nationalpræg ved flere saavel af Stutteriets som af den Kongelige Staldes Heste. Som saadanne anføres 19 forskjellige Hingster ved Navn, Lød og Høide, hvorved tillige bemærkes, at flere Hovedseil, som i det ældre Frederiksborgske Stutterie vare almindelige, nu ere aftagne, og tildeels ganske hævede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Frugtbarheden i det Kongelige Stutterie paa Frederiksborg har fra Tid til anden ikke været saaledes som man kunde ønske og fordre det, og dette bevægede Directionen til, allerede i Aaret 1816 at forelægge H. M. Kongen nogle Forslag til Opnaaelse af en større Frugtbarhed, som blandt andet gik ud paa, at benytte Parrelysten, saasnart den bemærkedes hos Hoppen, uden at oppebie den mildere Aarstid, hvilket fandt Allerhøistsammes Bifald, disse samt lige af H. M. paabudne Bestemmelser synes, efter Indførelsen i det Kongelige Stutterie, at have virket meget fordeelagtigen paa Stutteriets Frugtbarhed, saaledes at denne, efter en derover fremsat tabellarisk Angivelse fra Aaret 1816 til 1823 i ethvert af disse 8 Aar har været næsten 3 og i de 4 Aar 1817, 1818, 1821 og 1822. derover, da den derimod i Aarene fra 1794 til 1804 i Middeltal ikkun har været noget over det Halve, men fra 1805 til 1815 som oftest betydeligt under det Halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Jndberetningen er ledsaget af en Angivelse for Aarene 1816 til 1820, over de Følhopper i det Kongelige Frederiksborgske Stutterie, som have givet Føl efterat være bedækkede i Vintermaanederne Januari og Februari, hvoraf erfares, at den i det Kongelige Stutterie indførte tidlige Bedækning henhører til de Foranstaltninger, som fortrinligen have virket til Gavn, for Frugtbarheden; Herved bemærkes tillige, at de i Vintermaanederne faldne Føl ere paa ingen Maade svagere end de som ere sildigere fødte, men tvertimod, for største Delen større og stærkere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
J Aaret. 1824 og 1825 sant Frugtbarheden i det Kongelige Stutterie igjen, som Følge af en indtruffen ondartet Lungesyge, til under det Halve.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Denne Sygdom virkede i Aaret 1824 saaledes, at af 199 Hopper, hvoraf 109 bleve drægtige, kastede 35 Hopper, og altsaa erholdtes ikkun 74 Føl. Lungesygen vedvarede endnu i 1825, saa at af 196 Hopper kun 76 bleve dræglige; af disse kastede 8, og der erholdtes kun altsaa 68 Føl Efterat Lungesygen og dens Følger vare hævede, steeg Frugtbarheden i Stutteriet i Aaret 1826 igjen til over 3.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Som Beviis at Stutteriet afgiver udmærkede Heste af Rideslags, anføres, at H. M. Kongen næsten aldrig rider andre Heste, da Stutteriehesten har vundet Allerhøistsammes Tilfredshed, ved sin Lethed og Udholdenhed, ligesom der og bemærkes, som Beviis for Stutteriehestens Styrke og Udholdenhed, som Vognhest betragtet, at H. M. Kongen tilbagelægger Veien imellem Kjøbenhavn og Corsør (14 Miil) i 6 1/2 Time.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Enhver Fædrenelandsven vil sikkerlig med Deeltagelse modtage den her korteligen berørte Indberetning, ved hvilken det klart er lagt for Dagen, at det Kongelige Frederiksborgske Stutterie, der har været anseet som en af de vigtigste Hjelpemidler til Hesteavlens Forædling og Forbedring i Landet, fremdeles fortjener saadan Anseelse. I dette første Hæfte læses fremdeles. I.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Efterretning om det kongelige hannoverske Hovedstulleie i Memsen ved Høya, af Overdyrlæge, og Medicinal-Assessor Giesler i Brunsvig; 2. Beskrivelse over en Sygdom, der i flere Aar. har viist sig især iblandt Stutteriehopperne i nogle Egne af Kongeriget Hannover, og som urigtigen er anseet for at være af venerisk Natur. Meddeelt af Prof. og Dr. Med. & Chir. Prinz i Dresden. 3. Om Marochettis Jagttagelser. over den af ham med Hensyn til Vandskrækkens Natur og Helbredelse gjorte Opdagelse. A. Pof. Viborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
(Jndsendt.) Ære den, hvem Ære bør, Vi skylde en Tydsker den aldeles nye Opdagelse: at Vinteren i Norge er saa vidunderlig, at, medens Finnen løberpaa Skier og skyder Rensdyr, snurre Bierne?) i Lynget paa Hederne (?). Hvis Nogen tviler om Sandheden, deraf, eftersee han "Blatter für literarische Unterhaltung," Nr. 165, 1827, hvor de fire første Linier af den norske Folkesang Boer jeg paa det høie Field findes oversatte saaledes i Prosa: Boer jeg paa det høie Field, War ich auf dem hohen Berg, "hvor en Finn skjød en Reen med sin Riffel paa Skien, "wo der Finne auf den Schneeschuh dahin fart undsein Rennthier schiest, "hvor der sprang et Kildevæld, wo der Qvell rauscht, og hvor Ryperne pladsked i Lien, "unddie Biene im Heidekraut summt. Store Holberg, hed for ham!!!F. T. F.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Blandede Efterretninger. En Audience hos Kongen af Persien. - Den nuværende Krig mellem Rusland, og Persien har henvendt Europas Opmærksomhed paa det sidste Rige. Det vil derfor neppe være Læseren ubehageligt, i det mindste i Tankerne, at overvære en Audience hos Hs. persiske Majestæt. Førend vi indlades ville vi see os lidt omkring i Palladset, som ligger to Mile Østen for Teheran og ligner, i en Frastand, en Bygning paa adskillige Etager. Vi nærme os og finde, at det er Terrasser paa et BjergsSkraaning. Det er bestemt til en Sommerresidence, og kjøles af Vandet, som overalt flyder igjennem. Paa hine Terrasser findes Bygningens Hoveddeele. Adskillige Portraiter af gamle persiske Konger hænge paa Væggene. Vi gaae er af Trapperne saa høit, vi kunne komme. Paa Toppen af Palladset findes et lidet nydeligt Værelse, hvis Vinduer og Dørre ere indlagte med Ibenholt og Elfenbeen. Værelserne for Qvinderne ere en Rad Smaagemakker, i hver af samme staaer et Sengested af Træ, som næsten opfylder det hele Værelse. Væggene ere hvidt anstrøgne, men smudsige. - Klokken er Ti, og det er paa Tiden at vi begive os hen til Skatmesteren. Han er constitueret Vizir og bestyrer dennes Forretning. Vi træde ind til ham i et stort rummeligt Værelse, men uden Zirater. Hans Excellence sidder i en Krog, men neppe bliver han os vaer, saa reiser han sig, for at byde os Velkommen - en Ære, som han ellers ikke bevidner sine egne Landsmænd. De til Audiencen forsamlede Personer have for det meste ingen særdeles Forretning, men de, som have en saadan, gaae hen til Ministeren og hviske ham noget i Øret. Etiquetten er stræng. Alle sidde efter deres Rang Vi bede Ministeren om Tilladelse til at forestilles Kongen. Han lover os, at det skal skee næste Dag, og nu kunne vi gaae. Jmidlertid ville vi tage Palladset noget nøiere i Øiesyn. Den ydre Port fører til en rummelig Gaard.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
En Virkning af Mekanikens Fremskridt. Paa den sidste Michaelis Messe i Leipzig solgtes Sirtz for 3 til 2 Groschen hver Alen. Disse lave Priser ere en Følge deraf, at en Mand og et Barn paa fem konstige Væverstole kunne dagligen forfærdige 30 Stykker Sirtz. Arbeideren med sit Barn faaer kun en let Gylden om Dagen. Saaledes koster Vævningen af et StykkeSirtz neppe 6 Penninge. Nyopdagede Monumenter. I Omegnen af Staden Corneto i Kirkestaten lod i forrige Sommer Biskoppen af Cornetos, Cardinal Gozzola Vittoria Masis Jntendant, aabne to Gravmæler, der i høi Grad tildroge sig Archæologernes og Konstvennernes Opmærksomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-02-12
Meget smukke etruriske Malerier, forestillende høitidelige Optoge og Lege, fandtes i begge.