JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
J denne Tid er i Nærheden Flensborg bleven skudt en Krage-Trappe (Otis tubara), der ellers hører hjemme i Barbariet og Arabien. Nærværende Exemplar er blevet afgivet til den af Ornithologien fortjenstfulde Apotheker Mechlenburgs Samling i Flensborg. (Flb. Zeit.) Vedtægterne for den af 25 Gaardmænd i Haderslev Amt den 12. Juli d. A. stiftede slesvigske Forening læses nu offentliggjorte i Dannevirke". Man erfarer deraf, at Foreningen har til Formaal, ved de Midler, som staae til dens Raadighed, indenfor Lovens Grændser at fremme Folkets Vel, i Særdeleshed, at værne om dets danske Sprog og Nationalitet, og at hæve det til det Standpunkt i Samfundet, som de naturlige Forhold udkræve. - Foreningens For samlingsted er indtil videre Byen Haderslev, i et af Repræsentantskabet udvalgt passende Lokale. - Enhver i Slesvig bosiddende Mand kan optages som Medlem af Foreningen, naar han desangaaende melder sig hos en Repræsentant, og erholder Fleertallet af de paa første Repræsentantforsamling efter hans Jndmeldelse tilstedeværende Repræsentanters Stemmer. Udenfor Slesvig Boende behøve 2/3 af Stemmerne for at blive optagne. - Foreningens Medlemmer have indtil videre intet bestemt Bidrag, at erlægge, men det staaer ethvert Medlem frit for, aarlig at yde et frivilligt Bidrag til at fremme Foreningens Formaal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Første Bind af det Qvartalskrift for Litteratur og Kritik, som udgives af Fyens Stifts litterære Selskab og som med Omhu og Kjærlighed redigeres af Dr. C. Paludan Müller, er nu sluttet. Det sidste udkomne Hefte indeholder blandt Andet en Afhandling, der i Fædrelandet anmeldes med følgende indledende Ord: "Magister Frederik Schjern har paa den Udenlandsreise, han for Tiden foretager med offentlig Understøttelse, i længere Tid opholdt sig i Belgien, og her samlet de Jagttagelser, han har gjort af dette Lands Forhold, navnlig af den der stedfindende Kamp mellem tvende Nationaliteter og Sprog. Denne Afhandling maa for Tiden læses med særdeles stor Jnteresse, da Flamlænderne i det Væsentlige befinde sig under de samme Forhold som de danske Slesvigere, kun med den Forskjel, at de som et talrigere, dygtigere, mere udviklet Folk ere istand til at gjøre en traftigere Modstand. Forf. viser først, at de keltiske Folkestammer, der i den ældste Tid beboede det vestlige Europa, i Nederlandene fortrængtes af Friser og Saxer; at de nuværende Flaminger nedstamme fra Saxerne, og ved en skarp naturlig Grændse af Skove og Vandskiel ere adskilte fra Vallonerne; at Nederlændernes meest glimrende Periode af Middelalderen netop var den, hvori Forbindelsen med Tydskland var nøie, og Frankrig deres Dødsfiende, og at det burgundiske Huus, en Sidelinie af det franske Kongehuus, netop paa Grund af Nationalhadet, aldrig var populairt i Rederlandene. Medens de nordlige Nederlande, efterat have løsreve sig fra Spanien, udviklede en kraftig Nationalitet, blev Belgiens Udvikling ved den begotte katholske Geistligheds Jndflydelse holdt tilbage, men Flanderne haandhævede ikke desto mindre deres Sprog og Nationalitet, saa at deres spanske og østerrigske Beherskere ved deres Tronbestigelse maatte sværge kun at ville betjene sig af det flamske Sprog i alle Breve og Udfærdigelser. Det haardeste Stød leed flamsk Nationalitet og Sprog ved Forbindelsen med Frankrig fra 1794 til 1814, da ikke blot Administration og Lovgivning blev fransk, men de dannede Klasser adskilte sig fra Almuen, som en afsluttet Kaste, der optog fremmed Sprog, Sæder og Skikke, betragtede det flamske Sprog som et Patois, og undsaae sig ved deres flamske Navne. Ved den forstandige Organisation af de ved Wienercongressen oprettede forenede Nederlande, gik den nationale Udvikling atter rask frem, da den atter forstyrredes ved den alene fra det katholsk franske Element i Belgien udgaaede belgiske Revolution, som kun lykkedes ved Frankrigs aabenbare Understøttelse og Kong Wilhelms raadvilde Tøven.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Med Hensyn til det ubehagelige Forhold, som opstod imellem Justitsraad Blichseldt og Borgerrepræsentationen i Skanderborg, bemærker Kbhpst.: Det er let forklarligt, hvorledes Forholdene i en lille By, hvor de personlige Berøringspunkter ere saa mange kunne tage en saa heftig Vending. Saalænge som en Borgerrepræsentation træder i Kamp med Regeringsmagten ved Hjælp af lovhiemlede Midler, fortjener den al Paaskjønnelse fra Borgernes Side. Men naar den tager sin Tilflugt til nædle eller giftige Vaaben, staaer den ikke længere som en pletfri Tals mand for den tredie Stand. Vi finde det saaledes nædelt af den skanderborgske BorgerrepræsentationsFormand, Snedkermester Møller, at han under omtalte Strid med Justitsraad Blichfeldt ikke har forsmaaet at angive denne for Kancelliet for i et sluttet Selskab at have udtalt saadanne politiske Anskuelser, som formeentlig ikke skulde kunne forenes med hans Stilling som Embedsmand, ja endog for – hvad der næsten ligger det Latterlige nærmere end det Alvorlige - ikke at have viist i sine Udladelser Respekt nok for – salig "Dagen" Hvor en saadan Stridsmaade vælges, forsvinder det Ophøiede, som en Kamp for Borgerfriheden ellers fører med sig. En Fremgangsmaade af den Beskaffenhed viser sig endmere frastødende, naar den bringes i Udøvelse mod en Mand som Blichfeldt, der efter Alt, hvad vi have hørt, under sin mangeaarige Embedsførelse har erhvervet sig udeelt Agtelse baade for Virksomhed og Redelighed. Jøvrigt ville de personlige Angreb, som ved denne Leilighed ere gjorte mod Blichfeldt, ikke blive glemte saa snart, idet denne næmlig har været nødsaget til at sagsøge Snedkermester Møller. Den egentlige Anledning til Striden, om næmlig Skanderborg Kommune skulde afgive Grunden til en Tilbygning til Skanderborg Amts Sygehuus for en ringe Godtgjørelse, hvilket Borgerrepræsentationen havde modsat sig, er nok forlængst afgjort i Disfaveur af Borgerrepræsentationen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Udnævnelse. Under 4de Novbr. er constitueret Postmester i Lemvig, A. W. Andrup, beskikket til virkelig Postmester sammesteds. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Ledige Embeder. Ebeltoft og Draaby Sognekald i Aarhuus Stift, 600 Rd. (Opslaaet vacant den 28 Novbr.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
- Sysselmands-Embedet i Strande Syssel i Jslands Vesteramt. – Embedet som 2den Embedsmand i Lauenborg Amt. Caution 600 Rd. Courant. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Efterretning om ledige geistlige Embeder. Visby Sognekald i Ribe Stift, gammel Angivelse 232 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Tienden udgjør 28 Tdr. Rug, 54 Tdr. Byg, 5 Tdr. Havre. 2) Midsommerrente 4 Fdgr. Smør. 3) Offer og Accidentser c. 120 Rbd. 4) Af to smaa Stykker Havejord haves omtrent 6 Rbd. Præstegaarden staaer for 7 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn, med 39 Tdr. Agerland og Eng. Brændsel af Tørv haves Overflødighed. Kaldet nyder særdeles Lettelse i Skatter, og disse samt andre offentlige Afgifter og Erpenser beløbe c. 50 Rbd. Til Degnen har været svaret 3 Skpr. Rug og 40 Pd. Smør aarlig. Enkepension udredes og har udgjort 6 enh. Tdr. Byg, 1 Td. 6 Skpr. Rug, 5 Skpr. Havre, 1 Skp. Boghvede, 30 Pd. Smør, 4 Læs Ho, en Koes Græsning, 8 Rbd. i Penge, og endelig Ret til at lade grave 12 Læs Hedetørv og 4 Læs Mosetørv paa Præstegaardens Tilliggende. Artillerihest, holdes. (C. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Ribe. 2den Søndag i Advent holdes i Cathrine Kirke Gudstjeneste og Communion for St. Cathrine Sogns Menighed. Hr. Pastor de Thurah prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Bekjendtgjørelser. Jslandsk Klipfisk til 2 1/2 s. pr. Pd. faaes hos Hans Ch. Bech.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Til de forulykkede Kystboeres Efterladte er fremdeles indkommet: Fra Adj. Thorup 1 Rbd.; Amtsforv. Bertelsen 5 Rbd.; Adj. Jacobi 1 Rbd. 3 1/2 s.;F. Bernbom 4 Mk.; M. Holst 1 Rbd.; Kbud. Benzen 2 Rbd.; A. Mikkelsen 1 Rbd. 3 1/2 s.; Skolelærer Jørgensen 1 Rbd.; Kammerjunker Grev Sponneck 2 Rbd.; A. Greisen 1 Rbd.; Julius 1 Rbd. 3 1/2 s.; Overl. Hansen 2 Rbd.; en Enke Rbd., hendes Pige 1 Mk. 9 s.; en Unævnt 4 Mk. 12 1/2 s.; S. Ballin 2 Rbd.; A. Dessauer 1 Rbd.; Biskop T. Müller 6 Rbd.; C. Ørbech 1 Rbd. 3 1/2 s.S. 1 Rbd. 3 Mk. 92 s.; 92, 2 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Ribe, d. 5. Decbr. 1843. Adler. Nye Bøger, som faaes hos Termansen. Skandinavisk Folkekalender for 1844. – Almindelig Brev og Formularbog, af Bartholin. – Thomas a Kempis, om Christi Efterfølgelse. – Tillæg til Geistlig Stat. 3. Udg. Prædikener, holdte for en Landsbymenighed. 1. H. – Flincks- og Frolunds Almanak 1844. – Samling af Lege og Beskjeftigelser, nedsat Priis.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe: Skandinavisk Folkekalender for 1841, af L. Moltke, med 3 Lithogr, og 54 Træsnit. - Almindelig Brev- og Formularbog, redig, og udg. af Chr. Bartholin. – Ser Noveller af Gregers Graa. – Beckers Verdenshistorie, overs. af J. Riise. 9. B. 1–2. H. - Let Sind og Letsind, humoristisk Novelle af T. Trane. - Berggreens Folkesange og Melodier, udsatte for Pianoforte. 2. Aarg. 8. Levering. – Barndoms hjemmet, af J. Abbot. – Moderhjemmet, af Samme. - En Moders veiledende Ord til sin Datter. – Nogle Tanker om Opdragelsen, af Frauf. - Om den høiere Glæde i Familielivets Forhold, Prædiken af C. Tryde. – Otte vigtige Hemmeligheder for Hesteeiere. - Paris's Mysterier, af Eng Sue. 8. D. (Geroldstein. – Napoleon Bonaparte og den store Armee, af E. de Saint Hilaire, overs. af H. P. Holst, med Træsnit og Staalstik. 1. H. – Frolunds Almanak for 1811, med 32 Træsnit. Gubitz's Steffens og Honeks Volks kalendere for 1844, med Staalstik, Lithographier og Træsnit. Aar 1843 den 28de November blev i den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Domi Sagen: Nr. 607 1813 Procurator Borup, som Actor contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corsaren", Kobbertrykker D. Kragh, og saaledes kjendt for Ret: Tiltalte, Redacteuren af Bladet "Corsaren" Kobbertrykker D. Kragh, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 100 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen af 27de September 1799 § 20 fastsatte Censur undergiven i 1 Aar. – Saa bør han og tilsvare alle af Actionen flydende Omkostninger, og deriblandt i Salarium til Actor og Defensor, Procuratorerne Borup og Ring, 5 Rbd. til hver. - Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven." Hvilket efter Forordningen af 27de September 1799 § 20 herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof= og Stads=Rets Justits=Contoir i Kjøbenhavn, den 28 Novbr. 1843. Krüger. Underhaanden agter Chr. P. Gram af Ballum at sælge sin i Fans Havn beliggende Ewert, "Caroline, kaldet, drægtig 4 Commerce=Læster. Lysthavende behage at henvende sig til Søren H. Farrop paa Fane. Ballum, d. 14. Nov. 1843. Chr. P. Gram.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Maskingarn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Fra Spinderiet i Kjøbenhavn er jeg igjen forsynet med alle Sorter Hør= og Blaargarn, som sælges imod contant Betaling til Fabrikens Priser. Chr. Giørt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Ved Proclama af 13de dennes, som er læst ved Underretten og snarest vil blive læst ved vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boerne efter: 1) Dagleier Jsaach Jsachsen Døllereth, heraf og 2) Enkemadm. Ottoine Hartmann født) Staden, Onsberg, indkaldte til med 12 Ugers Varsel for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 17de November 1843. Rahbek.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Jfølge tagen Bestemmelse ved Skiftesamlingen i Fallitboet efter afdøde Fuldmægtig Jacob Marzetta og efterlevende Hustrue, bliver den Boet tilhørende, paa Tønning Mark i Thyrsting Herred beliggende Gaard, Sorgenfrie kaldet, opbuden til Bortsalg ved 3 Auctioner, i Henhold til Pl. 22. April 1817, – der afholdes efterfølgende Dage, de 2 første Auctioner her paa Contoiret, og den 3die paa Gaarden selv. Torsdagen den 4de Januar 1844;) hver Dags den 18de Januar - Formiddag den 1ste Februar 1841, ) Kl. 10. Det bemærkes at Gaarden, der for Tiden er ansat for Ager og Engs Hartkorn 1 Td. trefjerded. Alb., ikkun efter den nye Matrikul erholder 1 Skp. 1 Fkr. enh. Alb., hvoraf følger at der af samme kuns bliver at svare ubetydelige Skatter og Afgivter. Aarsagen til denne Nedsættelse i Hartkorn er, at Jorderne endnu ikke vare opdyrkede da Tarationen til den nye Matrikul fandt Sted. Arealet er circa 50 Tdr. Land gode Jorder, der for størstedelen ere cultiverede med Mærgel, hvoraf der haves det fornødne. Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Bygningerne til Gaarden der ligger i en behagelig Egn, omtrent 2 enhalv Miil fra Kjøbstaden Horsens og 3 Miil fra Skanderborg, er for omtrent 6 Aar siden opførte af Nyt, (Stuehuset er Grundmuur og teglhængt) og afgiver en fortrinlig Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Saasnart Gaarden ved sidste Auction er bortsolgt, bliver afholdt Auction over sammes Besætning, Ind- og Udboe bestaaende af 2 Heste, 5 Køer, nogle Faar, Vogne, Plove, Harver, Sengesteder og Sengeklæder, et Schatol, Borde, Stole, Speile, Commoder, endeel Kjøkkentøi af alle Slags, en Sopha, endeel Dækketøi og endeel forarbeidet Sølv, med meget mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Thyrsting=Vrads Herreders Contoir, den 21 Novbr. 1843. Wittusen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Gaardmand Anders Jensen af Mørup Mark, Norup Sogn, hans til Skiftebehandling opgivne Bo, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, i Henhold til Pl. 26. Octbr. 1792, til formig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Herredscontoiret i Veile, d. 30. November 1843. O. M. Hersleb, const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Dersom Flere i Ribe og Omegn skulde føle Opfordring til at yde en Skjerv til Udførelsen af de Bissenske Statuer "Apollo, og "Minervad i Marmor, da tilbyder Undertegnede sig villig til at modtage og indsende Bidragene. Ribe, d. 28 Nov. 1843. D. Pontoppidan. Nylig har forladt Pressen, 3die Oplag af theoretisk practisk Regnebog indeholdende: arithmetiske og geometriske Opgaver med særskilte Faciter, udarbeidet med nærmest Hensyn til Borger-, Almue- og Privatskoler J. Therkildsen og P. Therkildsen, indeholdende: 60 Regningsarter med Figurer i Kobberstik og indbunden, samt særskilt Facitbog heftet, 15 Ls. eller 48 Rbs. 1ste og 2den Afdeling af samme Regnebog, paa 24 Regningsarter, som ender med den Resiske Regel, heftet og med særskilt Facitbog 10 Ls. eller 32 Rbs. 1ste Afdeling med 14 Regningsarter, ender med Negula de tri i hele Tal og Prøve paa samme, heftet, ligeledes med Facitliste, 7 enh. L. eller 24 Rbs. Faaes hos dHrr. Bayer i Varde, Hoffmeyer i Ringkjøbing, Meldrup i Kolding, Erichsen i Haderslev, Andersen i Ribe og hos Forlæggeren. C. Termansen. Nylig er udkommen: Christelig Huus=Postil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn- og Festdage, af Albert Leth, Sognepræst for Middelfart og Causlunde Menigheder. – 1ste Deel 350 S., 2den Deel 366 S. stor Octav. Begge Dele, hvormed Værket er complet, koster elegant indb. i eet Bind 3 Rbd. 3 Mk. At sige Noget til Anbefaling for disse herlige Prædikener vilde være overflødigt. Deres eget Værd ville skaffe dem talrige Læsere, og enhver oprigtig Christen vil i samme finde en sand Trøst og Opbyggelse. – Skriftet faaes i de fleste Bog handlinger i Danmark, i Ribe hos Termansen og Andersen, og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-06
Ny Fortegnelse. over Posternes Ankomst= og Afgangstid samt Jndleveringstid ved Ribe Postkontoir, med de Forandringer, som ere foregaaede ved den nye Vestslesvigske Postroutes Oprettelse, – faaes for 3 ls. pr. Expl. paa Bogtrykkeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Nibe Avertissements=Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Fredagen den 8. December. No 145.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Det nye Ministerium er saaledes sammensat: Olozaga, Konseilspræsident og Udenrigsminister; Luzussiaga, Justitsminister; Domenech, Jndenrigsminister; Cantero, Finantsminister; General Serrano, Krigsminister, og Frias, Marineminister. Dagen efter, at Regeringens Tropper vare rykkede ind i Barcelona forsamlede Militsen sig i Hobe og raabte: "Ned med Prim, Central-Juntaen leve! General=Kapitainen gav strax befaling til Militsens Afvæbning, der ogsaa strax gik for sig til stor Glæde for Stadens Jndvaanere. Uden denne Forholdsregel havde Freden næppe varet i otte Dage. Alt vender nu tilbage til fornyet Virksomhed og Orden. – Et tydsk Blad vil vide, at der er skeet et nyt Forsøg mod Narvaez's Liv, en af hans Tienere skal næmlig være greben ifærd med at blande Arsenik i den for Generalen bestemte Spise.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
England. Næppe har Hertugen af Nemours forladt London førend Hertugen af Bordeaux er ankommen dertil. J London skal der for Øjeblikket befinde sig 1700 franske Legitimister for at bringe Hertugen, deres Hyldning; blandt disse er Hr. Chateaubriand. Nyligen holdt Hertugen formelig Lever til Legitimisternes Modtagelse. Hr. Chateaubriand forestillede dem alle for ham i Masse 300 i Tallet. Denne Audients fremstilles som meget gribende, og mangen Taare flød for den unge Prinds, der skal have megen Lighed med den ulykkelige Ludvig XVI. J sin Tiltale til Forsamlingen yttrede Prindsen blandt Andet: "Jeg elsker Frankrig som mit Fødeland, og naar mine Tanker vandrede til mine Fædres Trone, var det i det Haab, at det maatte blive mig tilladt at tjene mit Fædreland med de Grundsætninger og det Sindelag, som Hr. Chateaubriand saa hæderlig har forkyndt, og som endnu finder saa mange Forsvarere i vort Hjem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Frankrig. Den franske Regering har offentliggjort følgende den 22 Novbr. over Marseille modtagne Telegraph Depesche. "Generalgouvernøren til Krigsministeren. Den 11. Novbr. har General Tempoure i Malah i Algier, 20 Miil sydvest for Mascara, angrebet Califen Sidi-Embarak-ben=Allads Leir, da han stod i Begreb med at gaae over til Abdel Kader sydvest for Tlemeen. Hans Stridskræfter, som bestod af alle Levninger af de forskjellige Jnfanteri=Batailloner og af noget Kavalleri, ere næsten aldeles blevne tilintetgjorte. 400 Mand bleve paa Valpladsen, 300 fangne. Calisen selv er falden i Fegtningen, hans Vaaben og 3 Faner bragte til Algier. Næst Abdel Kader var Califen den betydeligste Mand. Den Faldne var Emirens første Lieutenant og altid en af de Forreste i de Kæmpendes Rækker. Han var fortrinlig skikket til at opflamme de vaklende Stammer for den hellige Sag, og oprøre dem mod Frankrig. Seiren ved Malah, vil derfor vist være af megen Betydning for den franske Regering. Den anførte Depesche skal for Resten allerede have været bekjendt i Algier den 15. Nov. og været Aarsag til det falske Rygte om, at Abdel Kader var bleven fangen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Preussen. J Berlin havde Politiet nylig givet sin Tilladelse til et Fakkeltog, som Studenterne agtede at bringe Professor Bokh, men - negtet enkelte Studerende, der havde været Ledere for den tidligere Læseforening for Studenter, at tage Deel i Toget. Dette blev derfor ganske opgivet og Politiets Betjente, som, uvidende herom, havde indfundet sig udenfor Professorens Bopæl for at føre Opsigt med Studenterne og Faklerne, maatte efter forgjeves Venten først hos Professoren indhente Underretning om Grunden til Togets Udebliven. - Den russiske Keiser skal have udtalt sig meget unaadigt om et Bønskrift, flere jødiske Menigheder i Preussen have tilstillet ham for deres undertrykte Troesbrødre, og skal endog ved Øvrighederne have ladet dette mundtlig tilkjendegive for (de preussiske,) Menigheder. Den haarde Ukas, der forbyder Jøderne at boe ved Grændsen, skal allerede i Flekken Radziwill ved Brody uden Skaansel være traadt i Virksomhed og have styrtet mange derværende jødiske Familier i største Elendighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Neapel. Jfølge et Rygte skal man paa Sicilien, have opdaget en Sammensværgelse, hvori flere Medlemmer af de høiere Stænder skulle være indviklede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Betræffende Øen Lampedusa skal den engelske Gesandt have erklæret, at hans Regering, uden Hensyn til de øvrige Stridspunkter, ikke kan tillade, at en Forbryder=Kolloni oprettes der, allerede Maltas Nærhed forbyder det.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Ægypten. Achmed Pascha af Sudan, der havde erklæret sig uafhængig af Mehemed Ali, er d. 5. Oct. død i Kartum af en hidsig Feber, efter at være vendt tilbage fra et Feldtog mod en oprørsk Stamme. Mehemed Ali har i ham mistet en farlig Modstander, og han har nu med sit Raad besluttet at deele Sudan i fire Deele.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Jndenlandske Efterretninger. Fængselselskabet i Kbhvn, holdt i Mandags Aftes et Møde i Hotel du Nord. D. MM. Kongen og Dronningen havde hver tegnet sig for et aarligt Bidrag af 100 Rbd. Til Formand valgtes Cabinetssecretair Kammerherre Tillisch, til Viceformand Kammerjunker G. Sehestedt, til at deeltage i Bestyrelsen, blandt Damerne Frøken Andresen, Frøken Delolme- og Fru v. d. Pahlen. Valget af Formændene forBesogs-, Bog- og Forsørgelses=Commiteerne, som efter Lovene ogsaa skulde indtræde i Bestyrelsen, fandt man det efter et Forslag af Prof. David hensigtsmæssigst at udsætte, indtil Selskabet i nogen Tid havde været i Virksomhed. Til Secretair valgtes Justitsraad Stjernholm, og til Kasserer Grosserer Owen. (Fdl.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-12-08
Cancelliet har bifaldet, at Justitsraad Reiersen, har beslaglagt det sidste Dobbeltnummer af "Dansk Folkeblad, hvis ene Artikel er overskreven: "Saksiske Tilstande. III, og den anden er betitlet: "Udvikling af den uafladelige Omsorg, som Hans Hellighed Paven har viist, for at raade Bod paa de trykkende Onder, hvorunder den katholske Religion lider i de keiserlige kongelige Stater Rusland og Polen. I. J den Anledning siger Magister Monrad: "Den anden Artikel var et diplomatisk Altstykke, der forover et Aar siden er udgaaet fra det pavelige Statssekretariat. Man seer altsaa, at det kongelige danske Cancellie undertrykker endog Hans Hellighed Pavens Yttringer om Rusland." (Hp. A.)J en Afhandling i "Folkebladet" og Regeringens seneste Foranstaltninger imod Pressen siger Magister Monrad. "Det er desværre ei uden Exempel, at man i absolute Monarchier eller rettere Stater, der give sig ud for at være det, der give sig ud for i Statsforfatningen at have gjennemført Civilisationens Fordringer, støder paa Handlinger, der være Despotismens umiskjendelige og vederstyggelige Præg Naar saaledes Administrationen med Bevidsthed om det lovstridige i sin Fremgangsmaade træder en bestaaende Lov under Fødder, naar den begaaer Undertrykkelser og negter de Undertrykte Domstolenes Beskyttelse, da er det – hvorfor skulle vi ei nævne Tingen ved sit rette Navn, – da er det Vold, da er det Despotisme."