JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Den hollandske Skibsfart har dog under nærværende Omstændigheder været meget heldig, thi af 2 Ostindiefarere som ventedes, ere de 16 komne lykkeligen hjem. Men 60 af de største Skibe ere underveis til Jndien, og ligeledes ventes endeel fra Vestindien og Middelhavet; færre derimod fra Østersøen, hvorfra alle de som før den 1ste Novbr. havde passeret Sundet, ere ankomne og i Sikkerhed. Mange hollandske Skibe ville, formodentlig blive tilbage i Østersøen, og man siger allerede at adskillige ville ligge over i den slesvig-holsteenske Kanal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Efter Forlydende vil der ved Beleiringen af Antwerpens Citadel blive anvendt et af en fransk Artilleriekapt. Savart opfundet nyt Slags Kasteskyts, der allerede skulde været brugt ved Algier, dersom denne Stæd, ikke saa hurtigt havde overgivet sig. Jfølge samme Opfindelse skal man med den største Nøiagtighed kunne kaste Bomberne, uden dertil at behøve Mørsere, blot ved en i Jorden anbragt Jndretning. Fra Brüssel er der bleven sendt et heelt Sprøitekorps til Antwerpen, for at slukke hvad der fra Citadellet bliver skudt i Brand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
En hollandsk Lods fra Amsterdam beretter, at han den 11 Novbr. havde været ombord i et engelsk Orlogs skib, som han i Taagen var kommet for nær, men at man havde ladet ham fortsætte sin Kours med den Besked; at fiskere og Lodser anholdt man ikke, blot Handelskibe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Nogle fra Rotterdam til Hull ankomne engelske Skibe berette, at deres Mandskab var nær bleven stenet ihiel af den rotterdamer Pøbel, der skal være den værste i hele Holland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Londons Kjøbmænd skulle være saa misfornøiede over Krigen med Hollænderne, deres gamle Kunder, at de vise sig paa Børsen med Orangebaand i Knaphullet. For at bringe dem i godt Humeur igjen er den brittiske Regjering ifærd med at slutte en meget fordeelagtig Handelstractat med Frankrig. Da en stor Mængde Officerer af Garnisonen i Paris havde ansøgt om at blive forsat til Nordarmeen, har Krigsministeren erklæret dem, at Alles Ønsker kunde ikke tilfredsstilles, men at Regjeringen vil afsende en Bataillon af hvert Regiment dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
J Valenciennes arbeide 2 Compagnier Soldater uafladeligt paa at gjøre Faschiner, Skandsekurve &c. og uophørligt indskibes derfra en Mængde Kasteskyts og Kanoner af svær Kaliber. Hvis Krigen bryder ud skal Preussen have besluttet at rykke i Felten med sin hele Magt, saa at kun det før ste Armeecorps skal blive tilbage paa den anden Side Elben, for at holde Posen besat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Fra Frankfurt erfares, at Rusland skal ved sin omreisende Ambassadeur Grev Pozzo di Borg have tilbudt det tydske Forbunden of- og defensiv Alliantse, tilligemed dets Garantie for Status 40 for de enkelte Forbundstater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Lord Mayors (Borgmester) Valget i London er dennegang faldet paa Sadelmager Laurie. Da han er den Første af dette Laug som beklæder denne høie Post saa have Londons Sadelmagere gjort store Sammenskud, for ret at give hans Jndtog Glands.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Ankomne fra Callundborg til Aarhuus: Forpagter Lauritzen, Pastor Nannestad med Søn, Student Christensen, Kjøbmand Reiersen, Cand. juris. Gjødvad, Proprietair Koch, Handelsbogholder Lund, Jomfrue Marie Guldberg, Regiments og Districtschirurg van Deurs, Emma Bjørn, Musikus Guldager, Kuursmed Guldager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Bekjendtgjørelser. Mandagen den 5te November 1832 blev i den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Chefen for fyenske Regiment lette Dragoner Oberst Christian de Høegh Guldberg, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, paa egne og bemeldte Regiments Vegne contra: Afskediget Esqvadronschirurg Mathias Winther, og saaledes: kjendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
De af Citanten, Chefen for fyenske Regiment lette Dragoner Oberst Christiande Høegh Guldberg, Commandeur af Dannebroge og Dannebrogsmand, paa egne og Regimentets Vegne paaankede af Jndstævnte, afskediget Esqvadronschirurg Mathias Winther, i No. 10 af Ugebladet "Raketten." for indeværende Aar, Side 157, i et sammesteds indført Stykke med Overskrift: "Randglose til et Spørgsmaal i No. 9 af dette Blad, brugte fornærmelige Udladelser bør døde og magtesløse at være, og ikke komme enten Citanten personligen eller bemeldte Regiment til Skade paa Ære eller gode Navn og Rygte i nogen Maade, hvorhos Jndstævnte for sit i saa Henseende udviste Forhold bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 60 Rbd. Sølv. Endvidere bør Jndstævnte til det Offentlige betale Rettens Gebyhr, Skriversalarium og Omkostningerne til stemplet Papiir, forsaavidt disse Udgifter skulde have været erlagte af Citanten, hvis Sagen ikke havde været beneficeret. Saa betaler og Jndstævnte i Salarium til Cetantens befalede Sagfører, Secretair og Procurator Stahlfest, 15 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Hvilket i Overeensstemmelse med den 20de § i Forordningen af 27de September 1799 herved bringes til offentlig Kundskab. Justitscontoiret i den Kongelige Lands Over- samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, den 16de November 1832. Heft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Førstkommende Mandag den 26de dennes om Eftermiddagen Kl. 2, lader Søren Marcussens Enke i hendes eiende og iboende Sted No. 707 i Mølle stien, ved Auction bortsælge: Borde, Stole, Speile, Sengesteder, Sengeklæder, Lagner, noget Guld, Sølv, endeel Kobber og Messing, 2 Lommeuhre, samt nogle Gangklæder, m. m. m. Aarhuus, den 23de November 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Tirsdagen den 4de Decbr. og følgende Dage foretages paa Læsøe Auction over et Partie deels ikke havarerede, deels havarerede Manufacturvare, saasom Merinos, Schertings, Bomuldstøier, Klæde, Tvister, &c. 1400 Pd. eng. Saalelæder, 1600 Pd. Caffebønner, nogle Foustager og Kasser med Vine, en Deel Jsenkram, et betydeligt Partie Medicinal vare, m. m. m., som Alt henhører til den bjergede Deel af Ladningen af Sluppen Cæcilie, Capt. Hansen, som paa sin Reise fra Altona til Aalborindstrandede dertil Natten den 12te Septbr. sidstl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Efter vedkommende Forlig og Udlægshavers Reqvisition, bliver det Søren Pertoi Pederser i Kattrup Sogn, Woer Herred, tilhørende Sted Ørskovlund kaldet, af Hartkorn 2 Fkr. 1/4 3/4 Alb., med Bygninger og Eiendomme, samt Sæd og Afgrøde, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 19de December d. A. dito den 2den Januar, og) 1833, hver Gang om dito den 16de ) Formiddagen Kl. 11. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den sidste, hvorved Eiendommen agtes absomt bortsolgt, i Stedet selv. Den aarlige Udsæd er 1 Td. Rug, 4 Skpr. Byg. og 1 Td. 4 Skp. Havre, og til Eiendommen hører en Englod hvorpaa kan avles det ene Aar i det andet, 14 Læs Høe. Til Stedet kan Sommer og Vinter holdes 4 Køer og 7 a 8 Faar med Yngel. Bygningerne ere i Brandkassen forsikkrede for 600 Rbd. Sølv. Conditionerne ere 8te Dage før første Auction til Eftersyn hos Procurator Horn i Horsens og paa Undertegnedes Contoir. Hvilket til Lysthavendes, og i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 tillige til Panthavernes Underretning bekjendtgjøres. Woer og Nim Herreders Contoir i Horsens, den 18de November 1832. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Torsdagen den 29de Novbr. Eftermiddag Kl. 5. afholdes Auction ved Jægergaarden over en Deel hos nogle Beboere i Holme Sogn for Veiforsømmelser udpantet Gods, saasom: Gangklæder, Øxer og Sauge, en Theekjedel, et Fyrbækken, m.v. Ved samme Auction bortsælges tillige en Kareth. Lysthavende indbydes. Hads og Ring Herreders Contoir den 20de Novbr. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Jfølge vedtagen Bestemmelse bliver afholdt Auction i Kjøbmand Hans Hansens Fallitboe her i Byen, Onsdagen den 5te Decbr. førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, over et Partie Tømmer og Bredder, samt endeel Colonial- og Specerievarer. Randers, den 21de Novbr. 1832. Reckelmann. i
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
J Henhold til vedtagen Bestemmelse i Reebslager, Jens Soelbergs Dødsboe, bliver det Samme tilhørende Sted, No. 509 i Vestergade, stillet til Auction: Mandagen den 31te Decbr. 1832, Mandagen den 14de Januar, og Mandagen den 28de dito 1833. Første og anden Auction afholdes paa Randers Raadstue, hver Dags Formiddag Kl. 11, men 3die Auction i selve Stedet om Eftermiddagen Kl. 2. Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning, i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 21de Novbr. 1832. Neckelmann. ann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Jfølge vedtagen Bestemmelse i Boet efter heri Byen afdøde Reebslager Jens Soelberg, bliver Stervboets Gaard No. 209, med Tilliggende, paa denne Byes Brødregade, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 31te Decbr. d. A. 14de Januar, og 28de dito 1833, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og anden Auction afholdes paa Raadstuen, hvorimod 3die Auction afholdes i selve Gaarden. - Denne Bekjendtgjørelse skeer tillige til Pantecreditorernes Efterretning i Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817. Randers, den 21de Novbr. 1832. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
I Henhold til vedtagen Bestemmelse i Kjøbmand Hans Hansens Fallitboe, bliver den Samme tilhørende Gaard No. 319, med Tilliggende, paa denne Byes Vestergrave, opraabt til Bortsalg ved 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 7de Januar, 21de dito, og 4de Februar 1833, hver Dags Formiddag Kl. 11. Første og 2den Auction. afholdes paa Randers Raadstue, men 3die Auction i selve Gaarden. J Overeensstemmelse med Placaten 22de April 1817, tjener denne Bekjendtgjørelse tillige til Pantecreditorernes Efterretning. Randers, den 24de Novbr. 1832. Neckelmann. For at en Bestemmelie kan vorde taget, angaaende hvorledes der endelig bør forholdes med de udestaaende Fordringer i afdøde Procurator Hans HenrikAmmisbølls Boe, indkaldes Boets Creditorer til en Samling, som afholdes paa Randers Raadstue, Mandagen den 31te Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Randers Skifteret, den 21de Novbr. 1832. Neckelmann. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Ved Proclama, som vil vorde læst ved Randers Bytingsret og Landsoverretten i Viborg, ere samtlige Creditorer i Boet efter afdøde Reebslager Jens Nielsen Soelberg, og ligeledes afdøde Hustru Marie Sophie Jensdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til, inden fornævnte Tid, at fremkomme med deres Krav, i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, hvilket herved bekjendtgjøres. Samlinger afholdes i Boet Mandagen den 17de Decbr. 1832, 21de Januar og 25de Febr. 1833, hver Dags Formiddag Kl. 10 paa Randers Raadstue. Randers Skifteret, den 21de Novbr. 1832. Neckelmann. S. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Da mit eiende Høele- og Skjærknivs=Fabriqve herved Haraldskjer er tillagt udelukkende Privilegium at forfærdige og forhandle disse Fabricata saavel her i Jylland som i flere danske Provindser, og det erfares at ofte Fremmede fra Udlandet, til min store Skade indsende og omreise fra Bye til Bye og fra Sted til Sted med slige Vahre til Forhandling. Jeg beder i denne Anledning alle respective Øvrigheder, Sognefogder og andre Retsindige, overalt paa Landet, hvor saadanne Smug handlere maatte fremkomme og falholde deslige Vahre der ei er forsynet med dette Værks Stempel og uden Pas herfra, at disse Personer maatte vorde anholdte og tilligemed deres Vahre hertil hidsendte, naar det var Tilfældet paa faa Milles Afstand herfra, men skete Anholdelsen længere borte har jeg den Tillid til ved kommende Øvrighed at saadanne Handlere blive behandlede efter Anordningen. Haraldskjærs Kobber- og Høele, samt Skjærknive=Fabrique. A. Holck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Galeasen "De fire Sødskende", drægtig 30 Commercelæster, er underhaanden at faae tilkjøbs. Liebhave, re ville, ved at besee Fartøiet og dets Jnventarium, bedst kunne blive overbeviist om dets Godhed. Det fornødne derom kunne afhandles med undertegnede. Mouritz Raae. 2 Dusin Stole, 2 Spilleborde, et større Bord, en Dusin Lysestager, 1/2 Dusin Lysesaxer, til Afbenyttelse 2 a 3 Gange ugentlig om Aftenen, ønskes tilleie i de næste 4 Vintermaaneder. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
J Stedet No. 231 paa Graven, forfærdiges alle Slags Fruentimmer=Skrædersyening efter Maal, for en særdeles billig Betaling. Sammesteds kunde 2 a 3 Elever erholde gratis Underviisning i Bobbinets og anden Slags Brodereri, naar de snart melder sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Hvidt Multum, 10 Qvarteer bredt, udsælges i Aarhuus Fattigvæsens Forsørgelses, og Arbeidsanstalt til 7 Mk. Tegn pr. Al.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Fattigvæsenscommissionen. Havre, tørt og velrenset, kjøbes af M. G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
En Sengsklæder ønskes tilleie. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Skipper Olle Olsen agter at være stilfærdig førstkommende Tirsdagaften, herfra til Kjøbenhavn, og medtager Fragtgods og Passagerer. Aarhuus, den 23de November 1832. Olle Olsen. Paa Færgesagten Haabet, Skipper C. H. Luja fra Kallundborg til Aarhuus den 12te dennes, er af de dermedværende Reisende bleven forglemt en Chenille, som Eieren mod behørig Legitimation, og dette Avertissements Bekostning, af Undertegnede kan blive udleveret. Aarhuus, den 23de Novbr. 1832. Richardt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Et Agat-Signet med Aftryk af en Hane paa den ene Side og en qvindelig Figur paa den anden, indfattet i Guld, er tabt. Finderen heraf bedes mod en god Findeløn at aflevere det til Hr. Kjøbmand Bang, paa Middelgade. Ravnen eller Broderprøven af Andersen. Opført første Gang den 29de October, 2 Mk. 8 s. Kunstnerliv, eller: den Ene Arbeidet, den Anden Lønnen. Original Vaudeville i 1 Act, af Th. Overskou, 3 Mk. faaes hos J. Jessen. Fra Pressen er udkommet: Tjenestekarlen, som han børvære, eller Veiledning for unge Bønderkarle til troligen at opfylde deres Pligter og forskaffe sig deres Huusbonders Agtelse og Tillid. C. Dalgas, Landvæsens-Commissair, faaes her paa Adressekontoiret og paa mine sædvanlige Kommissionssteder, i Aarhuus hos dHrr. Jessen og Warberg, for 12 Rbs. indheftet. Odense, den 29de October 1832. S. Hempel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Rettelse. J Anledning af den i disse Tidender No. 182 og 188 for indeværende Aar anden og tredie Gang indrykkede Stævning fra Lysgaard og Hids Herreders Ret, i en Mor. tificationssag for Jens Madsen i Skouhuset, Vinderslev Sogn, Viborg Amt, tilføies: at Hovedstævningen, hvortil der henvises, og som in extens indeholder den Citanten meddeelte allernaadigste Bevilling, findes i dette Blads No. 180, ligeledes for indeværende Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-24
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Timquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
No 191. Tirsdagen. den 27. November. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst alene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. retter,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Nyheder fra Udlandet. Rusland. Den 15de Novbr. indtraf der en keiserl. russisk Koureer til Gesandtskabet i Paris. Dagen efter begav Grev Pozzo di Borgo sig til Hertugen af Broglig og erklæret ham, at hans Regjering protesterer mod de Tvangsmidler som Engelland og Frankrig agt at anvende mod Holland. – J Kronstadt haver Ordre til saa hastig muligt at udruste alle brugbar Krigskibe, og der var sluttet Leverance-Contracter for Flaaden til 9 Maaneders Fornødenheder. Keiser N. colaus har befalet, at Carl X skal have en Pension af de i Polen confiskerede Godser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Polen. Privatbreve fra Warschau melde, at man har opdaget nogle farlige Anslag, hvori saagar en deel Officerer i St. Petersborg have staaet i Forbindelse Endeel af de Skyldige ere strax blevne transporterede til Rusland. Ogsaa i Preussisk Polen (Storhert. Posen er Stemningen ikke den bedste. – Troppebevægelserne i det Jndre af Polen vare ved, og det hedder desforuden at en stærk russisk Reserve er paa Marschen dertil. Man er almindeligt af den Formening, at det gjelder Hollands Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Spanien. J Madrid har der to Dage her sket den største Bestyrtelse. Man vidste nemlig, at det skulde udbryde et Oprør mod Dronningen. Men Hs. M. havde i Tide faaet Underretning derom, og lade Garnisonen give de fornødne Ordrer. Midt om Natten til den 6te Novbr. blev endeel Huse omringede og sammes Beboere, blandt hvilke adskillige Overofficerer af den kgl. Garde, arresterede. Paa London Børs blev der fortalt, at der virkelig skal være udbrudt en Revolution i Madrid, at de kgl. Frivillige havde den 8de uopfordret grebet til Vaaben, og det kgl Garde du-Corps viist sig oprørskendet. Dog skulde det, at ifølge senere Efterretninger, være lykkedes Dronningens Partie at afvæbne de Frivillige. Der forsikres, at Hs. M. skal have anmodet om Frankrigs Bistand. Mange spanske Flygtninger vare indtrufne til Bayonne. Frankrige. Med Frygt og svændt Forventning saae man i Paris den 19de Novbr. imøde. Paa denne Dag skulde de Deputeredes Kamre aabnes, og paa den ventede man Uroligheder i Hovedstaden, hvorfor ogsaa hele Nationalgarden i Paris og 8 Milles Omkreds havde faaet Ordre, at holde sig beredt til paa første Signal at gribe til Vaaben; Garnisonen var beordret at forblive i sine Kasserner, og fra Omegnen vare mange Tropper rykkede nærmere ind til Staden. Saameget veed man kun endnu, at der om Formiddagen, da Kongen var paa Veien til de Deputeredes Hotel, var bleven gjort et Anslag paa Hs. Maj. Liv. Jdet Monarken kjørte over Pont royal forbi Gaden du Bac blev der fra Folkevrimlen afskudt en Pistol imod ham, men lykkeligviis uden at træffe. Gierningsmanden havde befundet sig midt ind mellem en stor Hob, som havde hjulpet ham til at undflye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Holland. Kongen har holdt et stort Kabinetsraad, som bivaantes af Borgmestrene i Haag, Amsterdam og Rotterdam, hvori der blev forelagt følgende 3 Spørgsmaal: 1) Skal Antwerpen rømmes, 2) Skal Blokaden ansees for en Krigerklæring, Skal de hollandske Tropper rykke ind i Belgien, Til alle Tre blev der svaret Nei. - Engelske og franske Krigskibe sværme omkring paa de hollandske Kyster, og mange hollandske Skibe vare allerede opbragte. Blandt disse to som kom fra Batavia, det ene med 7000 Baller Caffe, det andet med en kostbar Ladning Kolonialvare og 40,000 Pjastre rede Penge. Ogsaa er opbragt et engelsk Skib som kom fra Smyrna med en meget riig Ladning Opium a. til Amsterdam. De øvrige Priser bestaae af Skib som kom fra Marseille og Bordeaux, med ligesaa kostbar Ladninger, som vurderes til flere Millioner. Derimod haves det Rygte, at to hollandske Fregatter havde erobret den engelske Fregat Vernon. Det er et skjønt Træk i Kongen af Hollands Caracteer, at han desuagtet endnu ikke vil ove Giengield mod sine Fjender. "Lad dem gjøre hvad de ville, sagde han nylig i Statsraadet: vi ville ikke efterfølge deres Exemoel; værgeløse Kjøbmænd, skulle ikke ved os blive Offre for deres Regjerings Uretfærdighed." Han har kun befalet, at de engelsk franske Skibe som ligge i hollandske Havne skulde inden 3 Dage forlade disse, og hvo som fremtidigen ville løbe ind dertil afvises derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Belgien. Over 10,000 Mand franske Tropper vare allerede passerede gjennem Brüssel, uden at opholde. sig. Den 18de Novbr. vare Hertugerne af Orleans og Nemours rykkede derind i Spidsen for deres Regimenter; ved Hertugen af Orleans Side gik Brüssels Borgemester. Den 19de var den franske Armees Hovedqvarteer, i Merrsem, hiinsides Antwerpen. Den engelsk Oberst Caradoc følger med det franske Hovedqvarteer, som kgl. brittisk Kommissair. Han har Ordre til at forrespondere directe med den brittiske Udenrigsminister, for at den engelske Regjering bestandig kan have nøiagtig og tilforladelig Beretning om Operationernes Gang, Den 15de var i Brüssel udkommet følgende Dagbefaling. "Hollands haardnakkede Vægring for at trække sine Tropper tilbage bag de ham tractatmæssigen anviste Grændser, er en Fjendtlighed mod Europas fem store Magter. To af disse have paataget sig at gjøre en Ende derpaa. Til denne Hensigt er deres forenede Flaader gaaet i Søen for at underkaste de hollandske Havne en streng Blokade, og i Dag gaaer en fransk Armee over den belgiske Grændse En hurtig Marsch vil inden faa Dage bringe denne Hær for Antwerpens Citadel. At tvinge Holland til at anerkjende den europæiske Statsret, det er den franske Hærs Bestemmelse. Men den belgiske Armee er det overdraget at beskytte vort Gebeet mod fjendtlige Anfald, Kongen kjender sin Hær, og sætter sin Tillid til den. Skulde Fjenden vove at begynde Kampen, da vil Kongen henvende sig til sine Skarer, og han tvivler ikke paa, at man jo blandt dem ville gienkjende Efterfølgerne af hine Krigere som i sin Tid saa hæderligen deelte Farer og Laurbær med de kjække Franskmænd."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Den franske Armee var gaaet over den belgiske Grændse paa 4 Steder, nemlig ved Mons, Tournay, Courtrai og Binche. Den 20de skulde Størstedelen, staae ved Antwerpen, og Beleiringen begynde den 22de eller 23de. Alle Gesandtskaber vare høilig svændte paa Resultatet af Marskal Gerards Opfordring til GeneralChasse. Denne gamle Kommandant havde forladt sit Huus i Citadellet og var flyttet ind i en bombefast Vaaning, men havde tillige gjentagen erklæret: at han hellere vil lade sig begrave under Citadellets Ruiner, end overgive det.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Preussen. Alles Opmærksomhed er i dette skjøbnesvangre Øieblik især henvendt paa dette Lands Foretagender. Hele Rhinoreussen vrimler af Tropper, hvis Antal allerede anslaaes til over 100,000 Md. foruden Reserverne og Landeværnet, der nu opbydes allevegne til at følge efter. Alt iler henimod den belgiske Grændse, Enhver som er indskrevet i Rullerne maa saasnart som Ordren kommer, om det saa var midt om Natten, ile afsted til sit Regiment, som ofte mødes underveis. Kourerer flyve af alle Kanter med Marschordrer, Statspapirerne falde, Krigen synes uundgaaelig, især ved den Erklæring fra Berlin, at den allermindste Fornærmelse som Franskmændene vise mod det hollandske Gebeet, eller Forsøg paa at fortsætte Krigen efter Antwerpner, Citadellets Erobring, vil blive anseet for en Krigerklæring, mod de nordiske Magter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Tydskland. Det skal for Øieblikket være underVenttation, om hele Forbundshæren skal opstilles, eller for det første kun en Deel deraf. Men saameget fortælles som Vist, at Forbundsregjeringerne have faaet Anmaaning om at holde deres Kontingenter i saadan Beredskab, at de paa Forbundets Reqvisition strax kunde afmarschere. – Jfølge det tydske Forbunds Beslutning skal Belgien opgive enhver Paastand paa Luxemburg, og ufortøvet rømme dette Storhertugdømmes Gebeet, som da strax skal besættes af preussiske Tropper. –
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Den lovgivende Forsamling i Frankfurt har antaget en saakaldet "Oprørslov, hvorefter ved ethvert Opløb Mængden 3 Gange skal opfordres til at skilles ad, og naar det ikke frugter, fyres skarpt, dog først efter foregaaende Trommeslag og Trompetstød, hvorefter endnu 2 Gange skydes blindt. - Blandt Arresteringer i Frankfurt er ogsaa Redacteuren af det undertrykte Tidsskrift: "die Zeitschwingen, som dog protesterer mod al videre Tiltale, da Bladet i sin Tid hvergang har været underkastet lovmæssig Censur. Den offentlige Jnjurieklagemod Hr. Wilcker for et i Bladet den Frisindede indrykket Stykke, er ved en Retskjendelse af det juridiske Fakultet i Kiel erklæret for ubeføiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Fædrelandet. Rhvn. den 24de Novbr. Hs. Maj. Kongen har allernaadigst udnævnt Generalmajor Louis Claude le Normand de Bretteville til Ridder af (St. T.) Dannebrogen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-11-27
Efter Forlydende er Hs. K. H. Prinds Christian Carl Frederik bleven udnævnt til Brigadechef for Kastelsjægerne. - Man taler meget i denne Tid om en nærforestaaende Ministerialforandring. En udmærket og høitagtet Lovkyndig nævnes som udkaaret til en af Statens vigtigste Poster. - Hr. Fr. Printzlau skal efter Forlydende have bestemt sig til den dramatiske Bane og agter med det første at debutere. (Veile Av.)¬