Berlingske Tidende, 1778-06-01
Naar Antallet af benævnte Actier er bleven complet formedelst den dertil aabnende Subscription, hvortil Hs. Majestæt udsætter en Tid af 3de Uger og ellers i anden Fald efter disses Forløb beholder selv de manglende, indskyde Jnteressenterne den 1/3 Part eller 100 Rdlr. pr. Actie, men for endog at giøre denne Udgift let for dem og vise sin allerhøieste Bevaagenhed imod dette nye Compagnie og ømme Forsorg for at sætte det strax i Drift og Stand til at begynde sine Handlinger, forskaffe det Credit formedelst forhaanden værende Fond til prompte at udrede de forefaldne Skader af, og giøre vedkommende destommere betryggede for hvad de agte derved at asseurere, vil Hs. Majestæt beordre denne gandske Summa 60000 Rdlr. strax fra denne Octroys Dato af til Compagniets Disposition paa Directionens allerunderdanigste Begiering af sin Staats Balance og Ober=Skatte-Directions Cassa imod vedbørlig Beviis udbetalt, og derimod lempe sig efter Jnterressenternes Beqvemmelighed ved at imodtage den 1/4 Deel heraf igien eller 25 Rdlr. pr. Actie til 11 Junii 1779, den anden 1/4 Part 11 Decbr. 1779. den tredie 1/4 Part til 11 Junii 1780 og den sidste 1/4 Part til 11 Decbr. 1780 uden imidlertid deraf at forlange nogen Rente, hvilke Penge Jnterressenterne useilbarligen til de nys bestemte Terminer under Tab af deres Ret til den eller de Actier, de have tegnet sig for og det indskudte alt imod interims Qvittering til Administrationen erlægge og denne fra sig til Hs. Majestæts Cassa, hvorfra Udbetalingen er skeed, samlet igien indsender, men naar denne sidste Termin er forbi, og de 100 Rdlr. pr. Actie fournerede, bekommer enhver Jnteresserende, et ordentlig Actie=Brev, hvorpaa disse afskrives og for de ovrige 1/3 Dele af Actiens paalydende Summa stiller enhver nøiag tig Forsikkring enten ved Pante-Obligationer, som de eie og kan overlevere, Huse og Eiendomme, som de kan pandtsætte, eller formedelst Obligationer med antagelig god Caution, hvilke Forskrivninger og Hypoteqver imod Beviis imodtages af Administrationen, og nedlægges under deres sikkre Bevaring i en Jern-Casse, hvortil enhver af dem har sin Nøgel, og skal det staae Administrationen frit for, dersom disse i Fremtiden formedelst et eller andet de paagieldende tilstødende Uhæld skulde synes dem utilstrækkelige, eller ved Dødsfald, at erindre om anden Sikkerhed, og naar samme ikke et fierding Aar efter at saadan Paamindelse er skeet, gives, haver Jnteressenten sit til Compagniet allerede erlagte Jndskud af 100 Rdlr. per Actie forbrudt. Skulde Nødvendigheden udfordre, at denne sidste resterende Capital hvorfore allene Obligationer nedlægges, maatte bruges eller noget deraf, forpligtes enhver Jnteressent til uden nogen Vegring at betale samme alt eller den reparrede Deel deraf efter Omstændighederne ligeledes 1/4 Aar, efterat det er reqvireret, thi i vidrig Fald omgaaes dermed paa lovlig Maade. De forommeldte indskudte 60000 Rdlr. udsættes saasnart mueligt paa Rente imod sikkert Pant med første Prioritets Rettighed enten i Jordegods paa Landet eller Huuse og Gaarde her i Staden tilligemed hvad Præmier og overskydende Renter, som Tid efter anden indkommer saaledes, at ikke noget til Ter minerne findes undsat, som kan forøvriges og man bliver i Stand til med Sikkerhed at faae anbragt. Compagniet skal have sin Cassa i Banqven og der tage Folium, hvorpaa saavel Indskuddene som Præmierne, og Renterne efter Haanden, som de indkomme, kunde indsættes og der forblive staaende, saalænge indtil de igien af Administrationen ved undertegnende Anviisning, der paragrapheres af Bogholderen, udtages og bruges enten paa Pant at udsætte eller til andre Fornødenheder, og maae til daglige Udgifter ikke blive meere end 500 Rdlr. tilbage per Cassa hos Bogholderen, hvorfor han, som tillige er Casserer, stiller Caution. Af de indskydende 100 Rdlr. per Actie betales Eierne til hver 11 Decbr. af Compagniets Cassa aarlig Rente med 4 proCento, som tager sin Begyndelse fra den 11 Decbr. 1780 af, mens andet eller videre Udbytte skeer ikke i de første 5 Aar, som vedvare indtil 11 Decbr. 1785, da alt hvis meere af Præmier og Renter, som i den Tid kan blive tilovers, tillægges Societetets Fond, derimod efter bemeldte 5 Aars Forløb, fra 11 Dec 1785 af, tillægges Fonden ikkun aarlig Halvparten af det som maatte overskyde af Præmier og Renter, efterat først alle Udgifterne ere fradragne, da den anden halve Part imellem Jnteressenterne uddeeles, og endeligen naar Overskuddet, som bliver lagt til Hovedstoelen, maatte være kommen saavidt, at det samlet udgjør den bestemte Fond af 300000 Rdlr., bekommer Jnteressenterne deres deponerede Obligationer tilbag- og aarlig til Uddeeling alt hvad, som maatte overskyde, naar de forefaldene Skader ere afgjorte og alle paaløbende Omkostninger betalte, da disse 300000 Rdlr. derefter bliver en bestandig paa Rente staaende Fond til Sikkerhed for de Asseurerede, som ikke maae formindskes saalænge Societetet vedvare. Paa det at enhver, som vil forsikkre, kan vide, hvad har af sin asseurerede Summes Beløb udi Præmie haver at give, vil Hs. Majestæt allernaadigst fastsætte Betalingen, som ved Indtegningen og Policens Annammelse skal erlægges og ved maa være ringere, men ingenlunde høiere, saaledes: a) For Kiøbmands Vare, som ligge i særskildte grundmurede Pakhuuse, Kieldere derunder, eller Lofter derpaa, hvor ingen Jldstæder findes, aarlig 1/2 pro Cento, men naar de ligge i Bindingsverks Huuse af lige Beskaffenhed med hvis om de grundmurede nys meldet er, da 3/4 proCento om Aaret. b) For Kramvare i grundmurede Huuse og Gaarde, hvor Jldstæder og Kakkelovne ere, 1 pro Cento, men ud Bindingsværks dito 1 1/2 pro Cento aarlig. c) Paa Sukker=Raffinaderiernes og Sæbe=Syderiernes Forraader og Redskaber, naar Bygningerne ere grundmurede, Candis og Drøg=Stuerne i de første ligesaa omgivne med gode Muure og vel forsynede, 1 pro Cento, men i Bygninger af Bindingsværk 1 1/2 pro Cento. om Aaret. d) Paa Meubler og andet enten det er i grundmurede eller Bindingsværks Huuse og Gaarde, 1 pro Cento pro anno. Paa Krudt antages ingen Asseurance, ei heller paa Vare, som ere beliggende i Huuse og Gaarde, hvorudi ere Brygge rier, Bagerier, Smedde eller Brændeviinsbrænderier, med mindre de ligge i grundmurede Pakhuuse og Kjældere, som ere adskildte fra Verkerne ved tilstrækkelige Brandmure. Paa Meubler derimod kan for dem, saavelsom for andre, Assenreres. Skulde nogen forlange noget paa en kortere Tid end et Aar forsikkret, kan det og skee, dog ikke ringere paa Kiøbmands i Kram=Vare end 1/4 Aar og paa Meubler end 1/2 Aar, hvorimod Asseurancen, som antages paa Sukker=Raffinaderiernes og Sæbe=Syderiernes Forraad, bliver allene aarlig. Jngen maa asseurere paa Vare noget andet Sted naar de her have asseureret, eller saalænge Compagniet her vil antage dem, ei heller asseurere her, naar de andensteds have asseureret; skulde det anderledes befindes, have de tabt al den Erstatning for Skaden, naar den maatte indtreffe, som dette Societet ellers var forbunden til. Asseurancen ved dette Compagnie skeer for Jlds Vaade reisende sig af hvad det maatte være inden i Huset eller uden fra, flendtlig Anfald undtagen, til billig Erstatning for hvis des formedelst beviisliggen enten af Jlden kunde blive ødelagt eller spoleret, og saalænge samme Vare og Effecter ei andensteds ere asseurerede. Jngen Skade, som er under 3 pro Cento gotgiøres og for total Skade betales med 2 pro Cento Rabat de asseurerede 98 pro Cento af deres fulde forsikrede Summa, alt prompte 3de Maaneder, efterat Skaden er beviisliggjort imod Policens Extradition med Qvittering derfor. Overstiger Skaden den Capital, de have tegnet Asseurance paa, bliver det øvrige Compagniet uvedkommende og for deres egen Regning. Enhver, som vil have noget asseureret, maae under sin Haand indgive en Specification derpaa, samt om det allene er paa samme Vare eller paa andre, naar de udtages, som kommer i deres Sted. Og paa det Rigtighed kan haves for, om Jldsvaade, som Gud naadeligen afvende, skulde entstaae, hvad som af Jlden er fortæret eller beskadiget, og hvad dets Værdie er, skal den Asseurerede være pligtig til saadant med fine Bøger og Regnskaber at bevise, eller om samme ved slig Leilighed maatte være bortkomne, med sine Folkes Vidnesbord bekræfte, skulde det ei heller være mueligt at erholde, som det staaer de Asseurerende frit for at lade undersøge, skal den Assenrerede troes paa sin eedelige Angivelse, saalænge ingen gyldig Aarsag er til at formode, at den er falsk. Erfares det ulykkelige Tilfælde, at nogen, som haver ladet forsikkre ved Compagniet, haver omgaaet samme med Bedragerie, og enten tilsnegen sig Asseurancen paa meere, end virkeligen der befandtes, eller modtvilligen selv foranlediget det foraarsagede Tab, skal han have ei allene sin Præmie og Ret til Compagniet forbrudt, men endog erstatte samme skadesløs alle paa Sagens Fremme imod ham medgaaende Omkostninger og desforuden være General=Fiscalens Tiltale underkastet. Uformeent skal det være Administrationen og Bogholderen, for dette Brand=Asseurance-Compagnie, naar og saa ofte de finde det for got, at eftersee, hvad Forraad, der findes i Sukker=Raffinaderierne og Sæbesyderierne, som have forsikkret ved Compagniet og deres indvortes Beskaffenhed, om noget til Sikkerheds Befordring kunde være at erindre, saa og de Stæder, hvorudi de af det asseurerede Kiøbmands=Vare, Meubler og Effecter ligge, og om disse i Overeensstemmelse med den derover afleverede Optegnelse forefindes eller andre deri deres Sted, i hvilket Fald de af enhver med sømmelig Agtelse skal begegnes. Administrationen og Bogholderen paaligger det ligeledes, naar Jldebrand skulde opkomme paa de Stæder, som noget er forsikkret ved Compagniet, at indfinde sig ved Jlden for om mueligen at foranstalte et eller andet fornøden eragtende til Godsets Biergning eller Bortflyttelse i mere Sikkerhed, hvorudi dennem ingen Hindring maae skee, til hvilken Ende Brand-Officianterne derom bliver at instruere og Bogholderen med Brandtegnet at forsyne. Udi alt, hvis kunde tiene enten til de Asseureredes eller Asseurerendes Sikkerhed og ikke heri anført er, retter man sig efter de for Brand-Forsikkrings=Cassen her i Staden gjorte Anordninger, saavelsom efter Brand-Ordenen, for saavidt disse paa dette Societet maatte være passende. Skulde der imellem Asseurance-Compagniet og de Asseurerede opkomme nogen Tvistighed, som ikke mindeligen kan afgiøres, maa hver af Parterne udnævne 2de paa sin Side, en Lovkyndig og een af Kiøbmands=Standen, som dennem uden nogen Ophold skal kiende og dømme imellem, bliver Meeningerne. gerne af hver Partes udvalgte to imod to lige, da disse igien en Op=Mand til sig at tage, men vilde eller kunde enten af Parterne ikke med Udfaldet heraf være fornøiede, skal den til høie, ste Ret indstevnes, hvor den strax maa foretages og paadømmes, paa det at Parterne hastigen kunde blive adskildte, og Compagniet befries for at bruge stemplet Papiir under sin Procedure.