JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Viborg, d. 12te August. Det Tordenveir, vi havde her i Fredags Morges Kl. 3 havde man og til samme Tid og ligesaa stærk i Holstebroe og Lemvig, som dog er 11 Mile herfra. (S. Bl.) Om Almueskolevæsenet. (Slutning; see forr. No.) Det Hele, hvoraf Rummet her blot tillader en kort Oversigt, er behandlet under følgende 3 Punkter: 1) om Almue-Skolevæsenets Forfatning for de nyere Skole=Anordninger udkom og hvorledes disse ere fremkaldte. 2) Om de nødvendigste Betingelser for et hensigtssvarende og velorganiseret Skolevæsen og hvorvidt Lovgivningen i denne Henseende er fyldestgjørende. 3) Hvad der til Almue=Skolevæsenets Forbedring hidtil er udrettet, og hvad der staaer tilbage; og 4) Behandlingen af de Spørgsmaal: om Man paa nogle Steder er gaaet forvidt med Jværksættelsen, af Skoleanordningens Forskrivter, samt om og hvorvidt det, efter Tidsomstændighederne, maatte være raadeligt at standse det begyndte Værk, henseende til første Post vises, at AlmueSkolevæsenet paa nogle Steder vel var i temmelig god Tilstand, thi foruden de 240 grundmurede Skoler *), Dannerkongen 4de Frederik lod op*) Over Døren paa enhver af dem staaer disse betydningsfulde Linier: føre og der endnu trodse Tiden, og de af det Kongelige Rentekammer foranstaltede Jndretninger til Skolevæsenets Forbedring i Frederiksborg Amt og paa Sorøe Akademies Godser, fortjene blandt flere private Mænd ved denne Leilighed at nævnes: Greverne C. og L. Reventlou og afdøde Baron Løvenskjold, paa hvis Besiddelser de meest hensigtssvarende Foranstaltninger til Almue=Skolevæsenets Forbedring vare føiede; men desuagtet var Almue=Skolevæsenets Forfatning paa Landet og i Kjøbstæderne i Almindelighed i den sørgeligste Forfatning, deels formedelst det alt for store Antal af skole pligtig Ungdom med Hensyn til Lærerne, deels for disses ringe Lønning, som foranledigede, at de meest udulige Personer, Tienere, Kudske og Haandværkere erholdt slige Embeder. J adskillige Kjøbstæder var imidlertid Planer til Skolevæsenets bedre Organisation approberede, saasom en almindelig interimistisk Plan efter Biskop Plums Forslag, for Almue-Skolevæsenet i alle Fyens Kjøbstæder, og først efterat det provisoriske Reglement af 10 Octbr. 1806 var prøvet omtrent i 7 Aar og alle Oplysninger benyttede, bleve Skole-Anordningerne af 29. Juli 1814 udfærdigede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
J Henseende til den tredie Post bemærkes: at af omtrent 1700 Landsbyesogne i Danmark, Bornholm, Alsøe og Ærøe iberegnede, er Skolevæsenet ikke organiseret i 1/2 af Sognene. De Amter eller Distrikter, i hvilke meest er bevirket til den befalede Reforms Jværksættelse ere: de Hovedstaden nærmest liggende 26 Sogne af Kjøbenhavns Amt, 62 Sogne af Marieboe Amt, 40 Sogne af de forrige Assens og Hindsgavls Amter, næsten alle Sogne af Randers Amt, 69 af Aarhuus Amts nordlige Deel; 46 af Aalborg Amts østlige Deel 45 af Holbeks Amt og 37 af Præstøe Amt. Af 66 Kjøbstæder, foruden Hovedstaden, ere ikkun op proberede faste Planer for 8. De Hindringer, som hidtil have mødt imod Almue=Skolevæsenets Forbedring, bestaae i deels at ikke alle Degnekald, hvis Jndkomster høiligen behøves til Skolelæreres Løns Forbedring, have været ledige, deels i nuværende Tidsomstændigheder, hvor Statens Tarv, efter den tilendebragte Krig, fordrer betydelige Skatter, hvortil kommer de lave Kornpriser, til Tab for Landmanden, Bygningsmaterialiernes Dyrhed, og Mangel paa Laan fra de offentlige Stiftelser, hvilken Hindring synes at være den vigtigste, og bruges af nogle Velsindede, som og af dem, der hade den gode Sag, og deri gjerne søge Anledning til at standse Skolevæsenets Fremgang, og endelig den villie, som af Almuesmanden, især Bondestanden, der ikke under nogen Forandring i den gamle Slendrian, yttres imod den befalede Forbedring. Ved denne Leilighed er det Cancelliet behageligt at torde sige, at den største Deel af den hæderlige Geistlighed troligen har opfyldt sine Pligter i Henseende til Skolevæsenet, og at de redeligen, med meget Arbeide, og stundom mange Ubehageligheder, have bestræbt dem for at Hs. Majestæts Bud kunde blive overholdte; men dog tør det ikke antages, at alle Geistlige ere saaledes findede; thi Skolevæsenets Forbedring bringer ingen nye Jndtægter for Geistligheden, som denne Stand paa sine Steder vel kunde behøve, da tvertimod den nyere Lovgivning paalægger Præsterne meget Arbeide og Ansvar, uden at fritage dem for at yde Bidrag til Skolevæsenet. Jøvrigt ere Anordningens Bud paa intet Sted, maaskee med Undtagelse af faa Tilfælde, for stærk paaskyndede, men det vilde maaskee snarere være beviisligt, at nogle Embedsmænd langt fra ikke havde i denne Henseende viist den Virksomhed, Man billigen kunde fordre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Som en Følge af alt Forestaaende anseer Kancelliet det for en af sine helligste Pligter, at fraraade saadanne Forandringer i Anordningen af 29 Juli 1814, som kunde i det Væsentlige tilintetgjøre dens tilsigtede Virkninger, liig det, som ved Plakaten af 29de April 1740 er bevirket, i Henseende til Forordningen af 23 Jan. 1739, og i Anledning af denne Kancelliets allerunderdanigste Betænkning, behagede det Hs. Majestæt at afgive følgende allerhøieste Resolution: "Med allerhøieste Tilfredshed have Vi af denne allerunderdanigste Beretning erfaret den gode Fremgang, som Almueskolevæsenets Forbedring, i Medfør af Bestemmelserne i det provisoriske Reglemenaf Aaret 1806, og den derpaa grundede Anordning af 29 Juli 1814, har havt; hvilke Bestemmelser Vi allernaadigst ville, at skulle fremdeles paa det nøieste efterkommes og overholdes, for saavidt Sognedistrikternes Formuestilstand ikke maatte lægge væsentlige Hindringer i Veien derfor. J Henhold hertil, og ifølge de af Kancelliet anførte Tidsomstændigheder, approbere Vi ligeledes allernaadigst Kancelliets Cirkulaire af 21 Novbr. f. A., hvorefter flere nye Skolebygningers Opførelse, indtil videre, og indtil Sognedistrikternes Formuestilstand. maatte tillade det, er bleven udsat, hvorved dog tillige maatte iagttages, hvilket Vi allernaadigst paalægge Vort Kancellie nøie at vaage over, at de offentlige Stiftelsers paa faste Prioriteter nu udlaante Kapitaler, i de første Aar efter den, ved Vor Forordning af 5 Januar 1813, fastsatte Jndults Opbør, ikke for hyppigen opsiges til Skade for Eiendoms Besidderne. Hvad angaaer Forskrivterne i Vort allerhøieste Reskript af 9 Febr. d. A. No. 2, Litr. b. da bemyndige Vi allernaadigst Kancelliet til at brevvexle med de Deputerede for Finantserne, om en almindelig Bestemmelse kunde træffes, hvorefter Kancelliet uden videre Brevvexling med samme i enkelt Tilfælde, til Udførelse af nye Skoleplaner, i Overeensstemmelse med de af Kancelliet anførte og hidtil fulgte Grundsætninger, kunne paalægge vedkommende Distrikt indtil et vist Beløb pr. Tønde Hartkorn, hvorimod Kancelliet i alle de Tilfælde, hvor det fornødne Bidrag overstiger et saadant Beløb, forinden maatte træde i Brevvexling med de Deputerede for Finantserne. Jøvrigt finde Vi allernaadigst, at de nye Skoledistrikter, hvor Bygningernes Opførelse indtil videre er udsat, bør paalægges strax at udrede noget vist aarligen pr. Tønde Hartkorn, deels for at opspare en Kapital til Bygningens Opførelse i Tiden, deels for at forebygge den Tanke, at der mueligen ikke skulde opføres nye Skolebygninger i saadanne Distrikter, hvorom Kancelliet ligeledes bemyndiges til at brevvexle med de Deputerede for Finantserne. Hvorvidt nogen Forandring i Skolegangstiden, især om Sommeren, maatte kunne med Nytte indføres, derom tillade Vi allernaadigst Vort Kancellie, naar de fornødne Oplysninger ere indkomne, at nedlægge nærmere allerunderdanigst Forestilling. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Odense, d. 13 August. Vort borgerlige ri hende Korps har, efter 10 Aars Forløb, igjen begyndt sin aarlige Fugleskydning. Efter i Fredags Formiddag at have forsamlet sig paa Byens Raadstue, udmarscherede det til det yndige Tolderlund, hvor dets Chef, Hr. Ritmester, Killinghusen, ikke allene opofrede sin skjønne Lystskov til Skydebane, men endog modtog Korpset og endeel indbudne Hædersmænd med en Frokost, ved hvilken under Musik og Kanontorden udtømtes de inderligste Skaaler, for Hs. Maj. Kongen, Hs. Høihed Prinds Christian o. fl. Fugleskydningen varede derefter i 3 Dage Første Dag nedfaldt Ringen, som er 5te Gevinst, ved Hr. Kjøbmand Andrups Skud, i Commission for Hr. Konstsnedker Corvenius; anden Dag høire Vinge, som er 2den Gevinst, ved Hr. Maler Jacobsens Skud, tredie Dag venstre Vinge og Rumpen, 3die og 4de Gevinst, ved Hr. Brændeviinsbrænder Kochs Skud, i Commission for Smaaehandler og Dannebrogsmand Hr. Søren Nielsen (den tillige nedfaldne 4de Gevinst skal nærmere vindes ved Skiveskydning), og Brystpladen, eller Kongegevinsten, ved Hr. Fabrikør Kjærs Skud, i Commission for Hr. Reebslager Jørgensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
De talrigt forsamlede Medborgere og Medborger inder fornøiede sig om Aftenen med Dans i den oplyste Skov, og siden som Øienvidner til de ved Hjemmarschen saa lydeligen yttrede Følelser, hos Corpsets samtlige Medlemmer for deres aldrende, men raske og patriotiske Chef. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Kjøbenhavns Børs den 16 August. Cours. Hamb. 2 M. 700, a vista 706. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. - Rbdlr. - s. Spec. 700. - Specier solgtes til 42 Rbmk. 4 s., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 a 93 3/4 pr. 100; Oblig. 79. Norske Sedler 42 a 42 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 12 s. - Disconto 8 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-17
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Trettende Aargang. No. 67. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne, Tirsdagen den 20 August 1816.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Om Tøffeltaktiken, eller om Konsten at underkue Mænd *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Mine høistærede Herrer, Naar denne Forelæsning skal opnaae det tilsigtede Øiemed, saa maa jeg bede Dem, at træde ud ligesom af Den selv, og forestille Dem, ligesom om De udgjorde en Kreds af Skjønne, for hvilke jeg, en gammel, erfaren Matrone, eller en qvindelig Professor, holder en Forelæsning over Tøflens Taktik. Mine skjønne Veninder. Tøflen er et gammelt og i Grunden meget passende Symbol for Fruentimmerherredømmet, ja, der ligger maaskee en dybere Sands i dette Sindbillede, end i den allegoriske Fremstilling af Jorden ved Gudinden Jis, eller i Evighedens Sandseliggjørelse ved en Slangering. Betragte vi Tøflen, fra hvilken Synspunkt, vi end ville, saa giensinde vi i den Grundtrækkene af den ømme Qvindevælde. Den meest fremstikkende af dens Egenskabe er den, at den retter sig efter Foden, uden at presse eller klemme den, især, naar den er forret 2) Efter T. H. Friedrich. Ligesaa slutter ogsaa Qvindegaaet sig til Mandens Nakke saa blidt og umærkeligen, at tusinde Mænd bære det, uden at føle det, ja endog uden at vide det. Og heri, mine Elskværdige, yttrer netop det qvindelige Herredømmes Fortrin sig fremfor det mandlige; thi et Aag, som man ikke føler, er, som bekjendt, intet Aag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
En anden Hovedegenskab hos Tøflen er dens Lethed. Hvad er vel lettere at bære end en Tøfsel, Tyrkerne, som i Alting ønske Magelighed, gaae helst i Tøfler, og det første, som enhver Ægtemand, for at gjøre sig magelig, foretager sig, naar han, træt af Dagens møisomme Forretninger, kommer hjem, er at tye til sine Tøfler, som ere et billed paa Ægtestandens lette Aag. Og hvo kan vel nægte, at Ægteskabsaaget, blandt alle Aag, er det letteste? Er det vel sammensat af andet end ømme Bønner, smægtende Blikke, honningsøde Kys, smeltende Taarer og hjertebrækkende Sukke, J dette søde Aag spænde vi de stivsindede, fremfusende Mandfolk for vor Triumphvogn, og kjøre med dem i Gallop, ikke som balstyrrige Kudske paa offentlige Gader, men liig Phøbus sine sneehvide Svaner. Digteren Wesel har med Føie kaldet sit berømte Sørgespil: "Kierlighed uden Strømper, ikke, "Kierlighed uden Tøfler, thi denne store Mand vidste alt for vel, at der ikke gives nogen Kierlighed uden Tøfler, da han skrev om Kierlighed foruden Strømper. En tredie Egenskab hos Tøflen er dens afrundede Form, og, den dermed forbundne Lempelighed i Trykket. Vel gives der et Slags Tofler, med spidse Hæle, hvilke i alt Fald kunne gjennembore den haardeste Mandspandeskal, og, som naar man træder dermed, især paa en Ligtorn, kan afpresse bitter Smerte og Veeklage; men selv, under denne frygtelige Skikkelse, bliver den dog altid et blidt Jnstrument mod en plump, kantet og colossalsk Mandsstøvle, især naar den er forsynet med Sporer, som man enten bærer for virkeligen at ride, eller blot for "at lade som man rider. Ligesom Tøflen er et sandseligt billede paa det blide Qvindeherredømme, saaledes er Mands støvlen, især den ungerske, med lange nedhængende Qvaster, der give den samme frygtelige Udseende som Snogepanderne en Husarhest, et saare passende Symbol paa den raa Mandfolkevælde. Hvilken Skræk og Frygt udbrede ikke et saadant Par drabelige Støvler rundt omkring sig i den civiliserede Verden, Man tør ordentligen ikke nærme sig dem paa ti Skridt; thi, snart rive de et Stykke af et Musselins Slæb bort med sig, snart støde de et heelt Theebord med fransk Porcellain omkuld, og udsætte endog de Tilstedeværende, som ikke alle ere uforbrændelige Gely-Latourer, for at skoldes. Kun i een Egenskab udholder Tøflen ingen Sammenligning med Ægteskabsaaget. Det er nemligen den Beqvemhed, hvormed man ligesaalet slipper ud af den, som ind i den. Med Ægteskabsaaget forholder det sig, som bekiendt, anderledes. Den, som eengang har bøiet sin Nakke derunder, afryster det ikke saa let igjen, som man kaster en Tøffel fra sig. J den Henseende ligner Qvindegaget Fidelen, den Spanske Kappe og Blyhatten: Strafinstrumenter, hvormed man i fordums Dage pleiede at gjøre haardnakkede Subjerters Nakke bøieligere, men hvilke dog synes at være gaaede af Brug. Jmidlertid maa man dog her takke den alvældige Vane, der gjør dette Aag Mandfolkene ligesaa let, som Skildpadden sin Skal og Sneglen sit Huus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Et mærkeligt Træk af Rettens langsomme Pleie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Keiser Joseph - fortæller Gothe - henvendte, af egen Drivt, og for at efterligne Friedrich den Store - sin Opmærksomhed paa Vaabnene og paa Justitsen. Han fæstede sit Øjemærke paa Kammerretten (i Wetzlar), og bragte Visitationen i Forslag. J. 166 Aar havde man ikke bragt nogen ordentlig Visitation istand; en uhyre Mængde Acter laae opdyngede og voxte med hvert Aar, da de sytten Assessorer ikke engang formaaede, at bortarbeide det Løbende. Tyve Tusinde Processer havde opsamlet sig, aarligen kunde kun 60 afgjøres og det Dobbelte kom til. Ogsaa Revisoverne ventede et ikke ringe Antal Revisioner, man skal have tællet 50,000 Desuden hindrede saa mangen Misbrug Rettens Gang; men det Betænkeligste af Alt laae i Baggrunden, adskillige Assessorers personlige Forbrydelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Jndenlandske Efterretninger. For nyligen ankom her til Kjøbenhavn en Vestfarer, der havde tilbagelagt Reisen i 36 Dage; noget som man i Mandsminde ikke skal have oplevet Mage til.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Haugedyrkningen i Sjælland tager nu saa betydeligen til, at der i Kjøbstæder bringes Kjøkkenurter til Torv, der endog overgaae dem man hidtil fik fra Amager, hvis Handel med disse Artikler nu langt fra ikke mere er saa fordeelagtig som førDet er eller mærkeligt nok, at man først efter fulde 300 Aars Forløb, for Alvor har begyndt i Sjælland at lægge sig efter denne Dyrkning. Det var netop i Aaret 1516 at Christian d. 2den, for at føje sin Dronning, som var vant til andre Retter end dem hun fandt i Norden, lod komme en Colonie Hollændere fra Vaterland i Nordland, herind, bestaaende af 2 Familier, der hundrede Aar derefter havde formeret sig til over 100. Det er altsaa dem man skylder Haugedyrkningens Forbedringer her tillands. Hvorledes den i tidligere Aarhundreder var kommen saa meget tilbage, er ikke let at begribe, thi at man i Oldtiden lagde megen Flid derpaa, derom vidne de aldgamle Udtryk: Abildgaard (Æble= eller Frugthauge, Humle gaard o. s. v. Selv Biavlen, der, til at forfærdige Mjød, vort Nordens ældste og almindeligste Nectar, var saa nødvendig, forudsatte Haugedyrkning, i det mindste af det ringere Slags.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Odense, den 16 August. En Jndsender af en Anmeldelse i Randers Avis forsikrer, at Byg og Havre paa de fleste Steder i Jydland er mandelig og kort baade af Straa og Ax; men at Rugen derimod staaer mageløs ypperlig og har hverken taget Skade af Soel eller Rust. Denne Hovedartikel mener han altsaa umulig kan blive dyr iaar, thi den anden Grund Man angiver, nemlig: Rhin landenes Oversvømmelse, falder bort af sig selv, og kan ikke virke paa vores Korupriis i Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Knippelsbro, der forbinder Kjøbenhavn og Christianshavn, og som i Sommer undergik en Hovedreparation, er nu fuldkommen færdig, og har ved Forandringen vundet overordentlig meget i Beqvemmelighed. Klapperne, som tilforn vare anbragte oven paa Broen, og som ved deres Tyngde bidrog til Broens lettere Optrækning, ere nu borttagne, og den fornødne Tyngde er derimod anbragt nedentil, hvorved der baade vandtes større Plads, og Broen i det Hele har faaet et bedre Udseende. Ovenfor de to Porte, ved hver Ende af Vindebroen, ved hvilke Lænkerne ere befæstede, sees Hør Maj. Kongens Navnetræk, omgivet med passende Emblemer, Paa de fire Hjørner er anbragte Postamenter af Steen, forestillende under allegariske Figurer de 4 Hovedvinde. Paa begge Sider udtil Vandet langs med hele Broen er anbragt et smukt og stærkt Jernrækværk, istedet for det forrige Bolværk. Vindebroen er langt fra ikke mere saa steil, som før, og Vogne, som skulde kjøre over den, lide nu ikke mere voldsomme Støb. Hr. Holbein og Mad. Renner gave i Aftes en Forestilling paa det Kongelige Theater, og, skjøndt Veiret var deligt, og Floras Jndbydelse langt mere tillokkende end Thalias, saa havde den sidste dog fuldt Huus. Mad. Renner spiller med megen Gratie, i Fru Schutz's Smag, efter hvem hun synes at have dannet sig, men ved Siden af denne berømte Skuespillerinde udholder hun dog neppe nogen Sammenligning. Paa Torsdag giver Hr. Holbein sin sidste Forestilling, hvori Hr. Dr. Ruge vil deeltage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Kjøbenhavns Børs den 20 August. Cours. Hamb. 2 M. 686, a vito 700. Amsterdam 2 M. 645, a vista - . London 2 M. 31 1/2 Rbdlr. Spec. 700. - Specier solgtes til 42 Rbmk. 4 s., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 pr. 100; Oblig. 81. Norske Sedler 42 a 42 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 4 s. A. 10 Mk. 6 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Blandede Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Nørske Efterretninger. Ved Jordfaldet i Tiller-Sogn ved Trondhjem, den 7de Marts d. A., nedstyrtedes Kirken sammesteds, som af Almuen var opbygget i Aaret 1801. og blev med dens Klokker og Ornamenter aldeles ødelagt. Kirken har ingen Fond, ei engang Tiende, den er benificeret Klaboe Præsteboel, og Almuen bestaaer kun af 24 Gaardmand og 20 Huusmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Efter derom indkommen Ansøgning har Regjeringen under 28 Juni resolviret, at der, i Overeensstemmelse med Rescripterne af 15de December 1722. og 7de April 1809, samt Loven om Pengevæsenes af 14de Juni sidstl. F. 26 h., maa til TillereSogns Almue, som Eier af bemeldte Kirke, ind kræves 1 1/2 Speciesdaler af hver Hoved- og 2 Speciesdaler af hver Anne Kirke i det Nordenfieldske District, hvortil foruden de 3de nordlige Bispe dømmer ogsaa henregnes Stavanger Amt, samt derhos tilladt, at der i 3 paa hinanden følgende Søndage maae i Trondhjems Bispedømme udsættes Bækkener for Kirkedørene til frivillige Gavers Jndsamling, til Hjælp for Tiller Kirkes Eiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
(Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Tjøtøe Annexkirke i Alstahougs Præstegield paa Helgeland blev i Aaret 1810 afbrændt ved Lynild, og skal opbygges for Kirke Eiernes, nemlig den Nordlandske Kirke- og Skole=Fonds Regning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Regjeringen har i samme Anledning under 28de Juni tilladt, at det samme Bidrag af Kirkerne i det Nordenfieldske District, som i det Foregaaende er anmeldt, maa indkræves til Hjælp til Tjøtøe, Kirkes Opbyggelse. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
Til midlertidigt Locale for Universitetets Bogsamlinger, bliver, efter Regjeringens Bestemmelse, indrømmet den Staten tilhørende, hidtil af Generallieutenant Haxthausen beboede Gaard i Christiania, som efterhaanden tages 4 Brug indtil den 1ste Marts næste Aar, da den hele Gaard af Beboeren ryddeliggjøres til Universitetets Afbenyttelse. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-08-20
J Tillægget til den Norske Rigstidende af 10de August læses et Digt af Eyler Hagerup over forrige Stiftsamtmand i Trondhjem, nylig som Overpræsident i Kjøbenhavn bortdøde GeheimeConferenceraad Baron Frederik Adeler, til hvilket Digt følgende er føiet som Anmærkning: J det ulykkelige Misværtaar 1803 lod afdøde Baron Adeler, dengang Stiftamtmand Trondhjem, fra sit Baronie Adelersborg i Sjælland, opsende et ikke ubetydeligt Qvantum Kornvarer til Trondhjem, Værdalen og formodentligen til flere samme Stifts Egne, hvoraf Noget blev, efter denne ædle Herres Bestemmelse, solgt til en overmaade ringe og billig Priis, og Noget aldeles uden Betaling bortskienket til de Fattige. - Paa Stiklestad i Værdalen, hvor Norges mærkelige Konge, Oluf den Hellige, faldt, har afdøde Baron Adeler ladet bekoste en Mindestøtte af Bornholms Sandsteen med Marmor-Plade og Jndscription af Danmarks berømte Digter Abrahamson, hvorom Mere, undes skrevet i Bogen om Oluf den Hellige, en Læsebog for Menigmand, trykt i Kjøbenhavn 1500. S. 260-261, af hvilken Bog der i Trondhjems Aviser No. 38 d. A. læses, at en Oversættelse paa Tydsk udkommer til første Leipziger-Messe, efter Anmodning af en Boghandling i Tydskland, besørget af Capitaine von Tischendorf, der tillige har den Ædelmodighed at forære Jndtægten af 30 Exemplarer til det Norske oprettende Bibel-Selskabs Fond. Dødsfald, anmeldte i den Norske Rigstidende af 10de August: Forrige Kjøbmand H. Bolt, 78 Aar, den 4de Juli paa Frederikshald; Major P. J. Beichmanns Kone, R. D. Orning, 71 Aar, den 6te Juli i Jarlsberg Grevskab, Kjøbmand A. Schjøller, den 8de Juli i Christiania; Major C. Lohmanns Enke, F. U., 67 Aar, den 17de Juni i Ytre Sogn; Skræder. O. Jansen, 82 Aar, den 27de Juni i Bergen; Cancellieraad M. Hegge, 36 Aar, den 27de Juni i Trondhjem Hattemager J. Walther, 55 1/2 Aar, den 22de Juli i Christiania; Metal- og Kande-Støber C. Larsen, 32 Aar, den 17de Juli i Bergen; S. Ellertsens Huustro, J. C. Wulff, 31 Aar, den 18de Juli i Bergen; R. Neiersens Huustro, W. C. Walsen, 43 Aar, i Bergen; A. B. Rasmussen, 73 Aar, den 28de Juli i Bergen.