Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-01-29
Onsdagen den 29de Januar. le I Randers Av. No. 8 og 14 findes fra Blatter für litt. Underhaltung indrykket et Stykke om Norges Storthing i Aaret 1833." Deraf sees at Folket har siden Aaret 1831 ikke betragtet Embedsmændene, som meest egnede til deres Repræsentantere, paa Grund af at det var Embedsclassen som i 1831 stemte for Regjeringens Forslag tvertimod Grundloven: at lade Prinds Oscar ogsaa fraværende beklæde en norsk Vice-Konges Værdighed. Dog skeede dette ikke saameget af Føielighed imod Regjeringen, som af Frygt for at Statholderposten igjen skulle blive besat med Subjecter, som den egennyttige rænkesyge Grev San dels og den aabenbare fjendtligsindede Grev Platen; hiint Forslag blev imidlertid forkastet. Valgene faldt i Aaret 1833 fornemmelig i Landdistricterne, næsten udelukkende paa Godseiere og Bønder; kun fra Stæderne bleve enkelte Embedsmænd, valgte, og fra Hovedstaden vare alle 4 Repræsentantere af denne Classe. Kongens Nærværelse i Norge i Sommeren 1832, afgav vel et paafaldende Beviis paa Folkets voxende hengivenhed for det nye Dynastie; men paa Valgene havde det ingen Jndflydelse. Den 1ste Februar forsamlede de 96 Storthingsmænd sig, og indtoge deres Plads efter Amternes og Stædernes alphabetiske Orden Pastor Riddervold, der ved det forrige Storthings Slutning var Præsident, havde Forsædet, til Secretair valgtes Landsdommer Aas; Valgene gjælde kun for en Uge af Gangen og fornyes hver Tirsdag; men sædvanligviis bliver den Fratrædende igjen valgt. Aas forblev saaledes for hele Tiden Sekretair, og at Pastor Riddervoldikke uafbrudt kunde lede Forhandlingerne, havde sin Grund i at hans Sundhed leed af det anstrængende Arbeide, hvorfor han undertiden maatte frabede sig denne Ære. Efter ham nød Høiesterets Advocat Sørensen en ung Mand af stræng Retskaffenhed, fast Caracteer, og udmærket som taler, Forsamlingens Tillid. Storthingets første Foretagende, var at prøve Fuldmagterne, kun en Bondes blev befunden ugyldig, fordi hans Valg-District ikke hørte til det Amt, hvor han var fra, ingensteds havde Jntriger eller Bestikkelser funden Sted. Derpaa skilte Storthinget sig i 2 Dele, nemlig i Lagtbinget der kan ansees for det første Kammer, hvis Function det er at prøve de af Odelsthinget, eller det andet Kammer antagne Forslag. Lagthinget der bestod af 24 Medlemmer, havde den Gang en Maioritet af Bønder, og kunfaa, men udmærkede Jurister, hvoriblandt Højesteretsadvocat Hjelm. Odelsthinget holder sine Forsamlinger i samme Sal, som Storthinget; men Lagthinget derimod i en tilstødende mindre Sal. Alle Møder ere offentlige, med Undtagelse af, naar Majoriteten beslutter det Modsatte. Som Odelsthings-Præsident, erhvervede Høiesteretsassesfor Holst ved urokkelig Fasthed, upartisk Holdning og liberale og christelige Anskuelser, almindelig Tillid. Storthingets Aabning skede den 13de Februar af Statsraad Jonas Collet, som i Mangel af en Statholder, staaer i Spidsen for Regjeringen. Hun oplæste en Skrivelse fra Kongen, der vidnede om hans Agtelse for et frit Folks Rettigheder, og om den Tilfredshed han havde følt ved sit Ophold i Norge. Beretningen om Rigets Tilstand siden sidste Storthing var særdeles glædelig, og skjøndt under trykkende Omstændigheder havde Statgjældens Afbetaling dog paa det punctligste fundet Sted, og Regjeringen havt et Overskud i Statsindtægterne. J alle Grene af Statsbestyrelsen vare indførte Forbedringer og en Handelstractat afsluttet med Preussen. Det forrige Storthings Beslutning at forauctionere Kongsberg Sølvværk, havde Regjeringen ikke effectueret, da Sølvbjergværket siden 1834 har skjænket en saadan Skat af ædle Metaller at det rigelig erstatter alle Omkostninger, og giver de gladeste Forhaabninger.