Ribe Stifts Adresseaviser, 1786-03-24
Statistisk. At Jorden er den væsentlige Kilde, hvoraf alt udspringer, veed enhver, ligesom dens Frugter er Hiertet, der uddeeler Blod og Styrke til alt i og paa den, og ved sin Af= og Tiltagelse herved bevidner samme meere eller mindre syg eller frisk, Den, der forstaar den politiske Regnekonst, og har Leylighed til at giøre sig et Lands tilforladelige Forfatning og Omstændigheder bekient, kan oplyse de fordeelagtigste Sanheder og Opdagelser, og ved sine Demonstrationer bevise Rigers og Landes Opkomst, Undergang og Ligevægt; det er altsaa forunderligt, at da der skrives saameget, og man har saa værdige fortiente Stadsmænd, at ingen lader see nogen fuldstendig arithinetisk Stadslogica, til videre tænkende Oplysning i denne saa høyt vigtige Sag til Staternes Vel, enhver i sin Orden, Natur og Forfatning: det eneste mig er bekiendt, der er udkommet heri, er William Pettys Political Arithmetich Aar 1691, og hvor meget har ikke Stats Polttiken siden den Tiid forandret sig: Et Lands eller Riges Styrke og Svaghed bestemmes vel efter dets Størrelse, Jndbyggeres, Soldateres, Fabriqvers og Handels Mængde, saavelsom Jndkomsters og Landbrugets fordeelagtige Tilstand, og derpaa grundes deres Statsbygninger og Beregninger; men, om Korn=Priserne bestemmes enten efter Vexten meere eller mindre, eller efter Pengenes meere eller mindre Mængde og Circulation i en Stat, eller efter Folkemængdens forholdsmæsige Tilstand, imod disse, som vore Tiders Jndsigtsfulde beskæftige sig en Deel med, er for pitløftigt at anføre disses forskillige Meninger om: Jmidlertid har adskillige søgt deres Grundstøtter, og Setninger, saavel af Kornpriis=Taxterne, som Føde= og Døde=Listerne og Pengekurserne og derefter igien vildet taxere et Lands og Riges sande Værdie, det ene imod det andet, den ene Provinds imod den anden, det ene Landgods imod, og endelig den ene Tønde Hartkorn imod den anden, og saaledes det proportionere de Antal Menneskeer derpaa og Pengenes Mængde igien, som følger af samme, baade til Næring, Omsætning til Penge i og uden Landet, og dets sande Styrke i det Heele. De stigende Korn=Priser i et Land beviser endelig dets tiltagende Folkemængde, og det er derfore vel at Arbeydsomhed ved Havefrugterne i Tide søger at erstatte samme, thi ligesom Pengenes Formerelse i et Land er ei mindre Aarsag til Korn=Prisernes Forhøyelse sammesteds, saa lader det sig ogsaa paa den anden Side slutte, at naar Pengenes Tiltagelse i et Land er kun maadelig og forholdsmæssig indrettet efter enhver Tiids Nødtørftighed, bliver Prisforhøyelsen stedse ikkun maadelig og mærkelig, og dersom et Lands rullerende Pengesummer uophørligen voxte, saa maatte og Korn, priserne meget stærkt blive drevne i Veyret, hvis ei en anden medvirkende Aarsag, nemlig den forholdsmæsige Tilvext af Folkemængden paa den anden Side stedse holdt dem herunder, eller forhindrede deres overmaade Stigen. De 3de berømte Engelenderes Graunts, Brakenridges og Hallens saavelsom den indsigtsfulde Finantz raad Ungers i Saxen Undersøgelser af Kornpriserne der, næsten igiennem 100 Aar sammenlignet dette med den voxende Folkemængde og Pengenes Formeerelse i samme Tiid bør eftersees; Dehar taget et Middeltal af Koruprisen, Penge og Folkemængden, hver Gang 25 Aar tilsammen fra 1650 til 1750, og de første 25 Aar fra 1650 til 1672, almindeligen ansatte for 100, ligesom dette Forhold har forandret sig i de sidste 25 Aar fra 1728 til 1750 paa følgende Maade: Kornprisen 160, Pengeqvantiteten 270 og Folkemængden 200, og saaledes vil og verhovedet bestemme Frugtpriserne ved det til sammensatte omvendte Forhold af den circulerende Penge og Folkemængde: - Betragtes fleres Kornpriis=Tabeller og Føde og Døde=Lister m.v. saa synes det at der ei fattes Meget udi, at jo et aldeles saadant Forhold i selvsamme Tidsrum skulle udkomme. - Med Fornøyelse forelagde jeg Læserne meere herom, naar Tild og Sted tillod det; dog saameget vil jeg allene legge til, til Glæde og Trøst for alle og enhver, at uagtet Folkemængdens Formerelse sees hos os aarlig er dog Kornpriserne ei overdrevne imod de Eftertetninger, der haves fra andre omliggende Lande, ligesom man og med besynderlig Agtsomhed maa betragte, at naar Kornpriserne sammenlignes imod hinanden i et antal Aar, balanceres en proportioneret taalelig Priis, der saameget mere bevidner Guds almægtige Bestyrelse, ligesom og at Landet anler langt meere Korn, end forhen; de, som maatte ville herom meere oploses og belæres, vilde behagelig eftersee mit herom i Aaret 1783 i Trykken udgivne Skrift, om Dannemarks aarlige Capitels=Taxter fra 1660 til ovenmeldte Aar.