Berlingske Tidende, 1798-04-02
J Følge Hs. Majestæts allernaadigste Bevilling af 6te Martii d. A., der er læst inden Fonde Landstingsret den ande ejusdem, og inden Brabetrolleborg Birkeret den efterfølgende 3die April, indkaldes herved, i den altonaiske Mercur, den Berlingske Tidende, og begge Fyens Stifts Aviser, 3de Gange efter hinanden, sub pæna præclusi & perpetuiulentil, med Aar og Dags Varsel, alle dem, som maatte formene sig at have noget at fordre hos Forpagteren af Brendegaard og Soeløst paa Daroniet Drabetrolleborg, Carl Ulrich Mangelsen. at anmelde og beviisliggiøre saadan deres havende Krav, under Concursforretningen i hans Boe, som holdes paa Gaarden, Brendegaard, og som foretages den 3de Martii og 19de Junii førstkommende, samt siden efter enhver 4de Uger, indtil Proclamationstiden erpireret. Svendborg den 28de Martii 1773. Paa S. T. Hr. Kammerherre Grev Revetulen. Vegur, som Stifteforvalter. Loftgaard. Da Mangel af Frostføre har gjort det umueligt i Vin NB. ter at transportere Kaltsteen til Fare Ladeplads, og Veien dertil ikke bliver passabel førend langt ud paa Foraaret saa er der for Tiden ingen Beholdning af denne Artikel ved Ladepladsen; ligesom det ei endnu med Vished kan bestemmes, naar samme dermed kan blive forsynet. J Anledning deraf erindres herved: at de, som ønskede at have Kaltsteen i Aar, ville skrivtlig henvende dem desangaaende til Undertegnede. for at blive underrettede om Tiden, naar Skibe kunde hidsendes efter Ladninger, paa den ingen skulde giøre forglædes Reise. Haagen Christian Astrup til Rosendal. ved Fare pr. Ringsted. Fierne af nogle af den Kongel. Creditkasse Direction udstædte Obligationer, af hvilke de anviste Renter til 11te Junii. Terminer 17de og og endnu ikke ere modtagne, ville jo før jo hellere melde sig paa det Kongel. Zahllammer, for at lade ne udbetale deres tilgodehavende Renter for bemeldte Terminer, imod Qvittering og Obligationernes Forviisning til Renter, nes Afskrivning. Formedelst ved og omliggende trende Randersteder af sam Barn, har Steenhede Hovedgand. Sæbyegands Ster huus i Jylland tilhörende, erholdet Navn af Ostestrup, rtsættelse af Fortegnelsen paa de Priismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1798. (See No. 25. al Sorter kan indsendes af Værdie fra 2 Rdlr. til 3 Rdlr. anden efter enhvers Behag; men Priserne, hvortil Olde kan sælges, maae følge med de merkede, vel forkede, eller ud Staaltraad forsynede og numererede, Flasker, som ginden geledes af Attester, at Proverne svarer til den an sine Mængde, der haves hjemme eller er brygget til samme d. Urlaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Olleanklares som Viin, ved Brissele Huusblas oplost i Viin eller i større eller mindre Mængde efter Ollets Styrke anvendt, Homklaret dermed, naar Øllerne ere af de stærkeste Sorter, bekiendt. Ved Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Olene kan sælges til, og Tiden de kan holde sig udi, hvorfor Brygnings Tiden, da Øllet er bleven brygget, maae med iserne anmeldes. I Anmelsen maae tillige tilføies, og ved Attester bevises. i noget, og da hvor meget af Øller, er udskibet til fremde Steder, tilligemed den der erholdte Priis. For dem, som eller maae have Lyst at lære Bryggerkunfra Grunden af og blandt andet indsee Fornødenheden af hermometerets Brug saavel ved Maltgiøren som ved Brygigammerkes, at et Skrift under Titel: The Theary an hastige at Preming bo Alichael Combrune, Bromersit til London 1762 i Qvart og siden i Octav, forhen anldt, giver derom en Underretning, som enhver Brygger i Landet med Føie kan sætte høieste Priis paa Hr. bergraad F. V. Heun har og især betient sig deraf i hans dersuch alle Arten Bier nach englisthen Grundsagen, brauen, 1ster Thalvo, som faaes paa vore Boglader. 44. For beste Sødmel Oste gjorte i Dannemark, ster Bekiendtgiørelsen af dette, ikke mindre end 2 Skippund, Selskabets tredie Guld Medaille eller 6 Rdlr. For beste derefter, ikke mindre end i Skippund, Selskasig første Sølv Medaille eller 20 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift, og skee inden næste Aars Udgang. Af Osten vil indsendes en Prøve til Selskabet paa 2 til 10. Land, og Attester gotgiøre, at Resten svarer til Prøven, med Tybde Oste kan man dog ikke samæske, da dette Slags ritte egentlig henhører til de saakaldede føde Oste. De Oste, som her udsættes Premie for, maae være ganske hielte og uronstlede i Henseende til deres Materie, bestaae fed Melt allene, bragt til Sammenrinding ved den simpleste Løve, og Melken end ikke være nogen (af anden Mes skummet ) Kløde tilsat; men Ostene maae allene have deres indvortes Værd, og udvortes Skiønhed fra Græsset, hvori Kreaturene have gaaet, og Konsten, hvormed de ere gjorte. Denne, i hvor ringe den kan synes for mange, er dog ikke ubetydelig. Smaae Omstændigheder kan giøre det umuelig at giøre en god Ost af den ypperligste Melk. Mangel paa Kræfter, naar man gjor den med bare Hænder, uden Øiels af Perse, hører derhen. Mangler Loven noget, kan Melken itte rinde sammen. Er Osten under Arbeidet bleven kold kan Valden ikkeret udarbeides. Er man ikke hurtig nok i Arbeidet, maae det hele standse maa. Noget af det først fornødne til Ostmageriet blev derfor, for at vinde Tid og svare Kræfter, en god Ost Perse. Jmidlertid kan man dog og udrette det, som herved skee skal, med stærke Arme allene. Velland bruger ikke andet Middel til de mange Tusinde Ost de giør, skiønt Engeland giør neppe nogen uden Perse. J hvad man vælger, bliver det Hoved Omstændighederne, som ikke vil glemmes : at anvende Melten til samme Øieblik, den kommer fra Køerne; at udarbeide Vallen af sin Ostrimensden er varm, naar man synes det er skeet, da i en Hast at skiere den i Stykker, ælte den derpaa til mere Melt end Valle lader fra den og forme den paa ny; men derhos ved hele Arbeidet at lagttage, at det skeer, naar man arbeider uden Perse, en Tid af 6 til 3 Qvarteer i det høieste, da Melker, ikke holder sig vedbørlig varm længere. Jo gulere Osten da er, naar den er færdig, jo fuldkommere er den. Men alt kan ikke her anføres. For den, som derfor ikke haver lært den rette Omgangsmaade i dette Fald, har Selskabet lader en kort Underretning indrykke i Almanaken for 1788, som giver herom den fornødne Oplysning. Ost Persen, som bruges i Engelland, forevises ved Selskabets Secretariat. 45. For den Bønde Familie, som beviser at have ved deres Drengebørn spundet i største Mængde Linned, eller Ulden, udsætter Selskabet for hvert geistligt Stift i Dannemark følgende Premier: For den største Mængde, 12 Rdlr. For den næst største, 10 Rdlr. For den dernæst, 3 Rdlr., og For den derefter, 6 Rdlr. En Prøve af hvert Spind, et mindre end 1/2 Pund, følger med Anmeldelsen. Disse Premier kan ei skes af nogen, med mindre det bevises ved paalidelige Attester, at Drengene har spundet i 2de Aar; hvorfore deri maae anføres Drengenes Alder, i hvad Maaned og Aar de har begyndt at lære at spinde, da de, som tidligst have lært det, vil, naar Omstændighederne for Resten ere lige, have Fortrin til Premie. Med Bedømmelsen af Spindet vil det blive paaseet, om det er for Fabriker eller andre uden for Huset, som forfærdiger uldne og linnede Tøier. Ulden Spind i lige Mængde, spundet paa Skotterokke, gives Fortrin frem for det paa de sædvanlige Rokke. Skulde Forældre, som have mange Drengebørn, vise en eller anden besynderlig Flid for deres Børn til Befordring af Hensigten med disse Premier, vil Premierne vorde forhøiede, eller desuden tillagt Medailler. Disse Premier æskes inden hvert Aars Udgang. 46. Da man har merket, at Spinderier tienlige for Manufakturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggeren af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier kunde komme ret i Gang: saa udsættes følgende Premier for alle smaae Kiøbstæder: For den Kiøbmand, eller anden, i Kiøbstæderne, som paa egen Regning, og uden anden Opmuntring. eller Betaling, anlægger de største Spinderier og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1799. For den største Mængde, ikke mindre end 400 Pund, Selskabets anden Guld Medaille eller 50 Rdlr. For næste Mængde, ikke mindre end 300 Pund, 30 Rdlr. For næste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden den sidste December 1799. J samme maae de vidnes af troværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, vir relig findes paa Stedet, eller er da funden der, svunden i Vedkommendes anlagte Spinderier efter denne Premies Beriendtgiørelse, at Finheden og Godheden af Garnet i alt svarer til den eller de Prover, som maatte følge Attesteen, Selskabet til Efterretning. Derhos maae tillige meldes den Mængde anden Slags Spind, finere og grovere, som i den Spinderie er udbragt, tilligemed det hele Spinderies Hænder efter Kiøn og Alder, denne regnet til Ungdom under 16 Aar, Middelalder derfra til 40, og Alderdommen derover, Ved dansk Uld forstaaes her den Uld, som falder i hans Majestæts Riger og Lande. Garnet maae være haspet paa de i kiøbenhavnske Manufakturer og Fabriker efter kongelig befaling brugelige Hasper 2 Alen danske i Vide, og Stykket eller Strengen bestaae af 10 Knek, hvert Knek til 40 Traade: uden hvilket Maal intet Garn kan komme i Betragtning til Prisen. Ved Premiernes Tildømmelse regnes Mængden mod Finhed og Godhed, saa den faaer den største Premie, hvis Garn, har høieste og fleste gode Egenskaber. Man veed, at skiønt Skotterokke Garn er meest fordeelagtigt for dem at spinde, som forstaaer Konsten vel, da en meget større Arbeid giøres i en kortere Tid end ved andre Rokke, saa dog, da Manufakturerne har mindst Man paa Skotterokke Spind, bestemmes her ingen vis Spin maade i Henseende til Rokken, ei heller om Spinder er kommet eller kartet Uld. 47. a. For de tvende Stiftelser, det almindel Hospital og St. Nicolai Fattiges Skole, udsætter S. skabet efterskrevne Premier : For beste og fineste Linned=Spind i største Mængde Rdlr. For næst beste og fineste i næst største Mængde, 5 Rd. Og endelig. For det næst derefter i Godhed og Mængde, 5 Rdlr., Disse Premier vindes stiftelse viis saaledes, at en Stifte et vinder mere end een Premie. De vundne Premiers Ud ling bestemmes paa den Maade, at den Person, der vin Premien for Stiftelsen, skal deraf allene nyde de to Fem dele, da derimod det øvrige af den vundne Premie uddeles de beste og flittigste Spindersker og Spindere i samme Sa telse, hvilken Uddeeling Selskabet overlader til enhver S. telses Foresatte, hvorved det er at merke, at det Spind, so Selskabet belønner, maae altsammen være af en og samt Haand. En Prøve af Priis Arbeidet, ikke mindre end 1 Pumaae være indleveret inden sidste December 1798, og i hvert Stiftelses Attest anføres, hvormeget saadant PriSpind der i det Aar, i hvilket Æstningen indsendes, er i færdiget, enten af een og samme Haand eller af flere, be ket derpaa forevises, naar Selskabet det forlanger. Videre udsætter Selskabet for de her i Kiøb havn anlagde Frie Skoler følgende Premier, der li ledes skal vindes skoleviis, nemlig : En Premie paa 20 Rdlr. for det beste og fineste Lin Spind i største Mængde af en og samme HaandEn Premie paa 10 Rdlr. for det næst beste og fineste, li ledes Linned Spind, i næst største Mængde En Premie paa 15 Rdlr. for det beste Uld Spind i sto Mængde af en og samme Haand. Og endelig En Premie paa 5 Rdlr. for næst beste, ligeledes Uldspili næst største Mængde. Fierdedelen af den vundne Premie skal tilhøre og kom det Barn tilgode, der har forfærdiget det belønnede Spi- og det øvrige at Premien skal uddeles til de beste og duelig Spinderster eller Spindere i samme Stole, i Forhold deres udviste Flid og Konst, hvilken Uddeeling Selskabet forlader til enhver Stoles Jnspekteurer. Prøver af ethvert Priis Spind, i det mindste af 1 Pd. Garn, maae forevises intet Spind indsendes ringere : til 3 Strænge, og paandenge Attester maae medfølge, bevidne, at den hele Mængde af samme Spind er af Godhed, da ellers det indsendte ei tages i Betragtning. Den Stale, der vinder en Premie for et Slags Spivære sigemen ulden eller linned, skal derfor ikke udelutfra at kunne tage Deel i Belønningen for det andet Sta Spind. Da Selskabet har erfaret, at nogle af de indsendte Prøve Spind haver været spundne til en større Finhed end Hørren. har været begler, hvorved Spindet har tabt i sin Styrke; saa agter Selskabet derfor for Fremtiden ikke at tage noget Spind i Betragtning, med mindre Heglemesterens Atteste følger derved, at Spinder ei er udbragt høiere end i Forhold til Hørrens Finhed. Fremdeles udsætter Selskabet. c. For den iblant Lærremsdrene i samtlige forhen anførte Skoler og Stiftelser som beviisliggiør, at have oplært efter Premiens Bekiendtgiørelse, den største Mængde af Børn i den hende anbetroede Skole, til den største Fuldkommenhed i Spinderiet. For den største Mængde, Selskabets første SølvMedaille. For den næst største Mængde, dets anden SølvMedaille. a. Til videre Opmuntring for fiint Spind vil Sell. skabet, naar nogen uden for Stiftelserne eller Skolerne indsender Prøver af fiint Linned Spind, et under 12 Strenge alt paa ovenmeldte Vilkaar, tage samme under Betragtning, og af disse, som æske Premie kun imellem sig selv bedømme den, der har frembragt der fineste og beste Spind i største Mængde, Priis Spindet maae være indleveret inden December Maaneds Udgang dette Aar. 43. Da Spindemaaden paa de torernede Rokke har begyndt hist og her at udbrede sig; men finder en hindring i Vanskeligheden at kunne erholde disse Rokke til billige Priser; saa udsætter Selskabet : For den Dreier, som beviser, et Aar at have forfærdiget, og til de billigste Priser solgt, ikke mindre end 18 toteenede Rokke, en Premie af 12 Rdlr. For den næste Mængde, et mindre end 12 Stykker, 3 Rdlr. Premierne æskes inden hvert Aars Udgang. 14. Det er bekiendt, at Hamrum, Lysgaard og Middelsom Herreder i Jylland, haver i lang Tid gjort sig anseelige Fordeele og tilveiebragt sig megen Berømmelse ved deres slittige Strømpe Strikken eller Binden, det første i Henseende til uldne og de tvende sidste tillige i Henseende til linnede Strømper. Da nu Selskabet baade ønsker, at disse vindskibelige Egne ei allene maatte gaae videre i deres Flid, men at og andre Provindser i Riget deraf maatte opmuntres til at træde i deres roesværdige Fodsvor, især ved bedre ind sædvanlig skeer at anvende de lange Vinter Aftener sig selv og Handelen til Fordeel; saa udsætter Selskabet fremdeles følgende Premier for linnede Strømpers Strikning, nemlig : For den Huusfader eller Huusmoder blant Bondestanden paa Landet som ved Familie eller Huustyende efter denne Premie=Listes Bekiendtgiørelse beviisligen forarbeider de beste og fleste linnede Mande Strømper finere end nu sædvanlige og af tre eller fireløben Strømpe Traad alt efter Garnets Finhed, ikke mindre end et Dofineller 12 Par, 10 Rdlr. For næst beste Sort, ikke mindre end samme Mængde, 3 Rdlr. For næste Sørt, ligeledes 6 Rdlr. For næst derefter, 3 Rdlr. For beste Fruentimmer=Strømper, paa samme Vilkaar, finere end nu sædvanlige og af tre eller fireløben, Strømpe=Traad, alt efter Garnets Finhed, ikke mindre end 1 Dosin, 8 Rdlr. For næst beste Sort, samme Mængde, 6 Rdlr. For næste Sort derpaa, 4 Rdlr. For næste derefter, 2 Rdlr. For deste Børne=Strømper, af forskellige Størrelser, finere end nu sædvanligen og af tre eller streløbenStrømpe=Traad alt efter Garnets Finhed, ikke mindre end 1 Dosin 6 Rdlr. For næst beste Sort, 4 Rdlr. For næst paafølgende, 3 Rdlr. For næste derpaa, 2 Rdlr. Degne, Skoleholdere og Møllere, kan aske Premie for samme Mængder som Bønder. Præster og Forpagtere kan og æske Premie, men ikke for mindre end dobbelte Mængder, nemlig : 2 Dosin eller 24 Par. Premierne udsættes særskilt: 1 For Nørre- Julland. : For Sønder-Jylland eller det Slesvigske. 3) For Sielland, og Fyen underet. Til enhver Cirkel regnes de til samme Lande henhørende Øer efter den politiske Jnddeeling.