Viborger Samler, 1820-06-10
Skilderiet anfører følgende: "J det Pariser Videnskabers Academie foredrog i f. A. Fournier sin anstillede Forsøg over Musikens Jndflydelse paa det sunde og syge Menneske. Efter samme virker Musiken paa Nervesystemmet paa to Maader: 1) i det den frembringer physiske Virkninger; 2) ved Bestemmelsen af en Reuction paa Indbildningsskraften. Hos adskillige Dyr yttre Musikens Virkninger sig paa en mærkværdig Maade. Hvad en Concert virkede for nogle Aar siden paa Elephanten i den Kongelige Hauge, er bekiendt af de offentlige Blade. Ved denne Leilighed beraaber Pictet sig paa en stor Puddel, der uagtet den syntes temme, lig ligegyldig saavel ved Vocal som Jnstrumental musik, dog, naar man foresynger eller forespilleden en vis temmelig gammel, ynkelig lydende Romance først seer stift paa den Syngende eller Spillende, derpaa gaber og stedse tydeligere viser Tegn paa Utaalmodighed og Mishag, indtil den omsiden sætter sig paa Bagbenene, begynder at hyle stærkere, saa man tilsidst hverken kan høre Sangeren eller Instrumentet. Holder man inde dermed saa holder den ogsaa op. Man har gjort Forsøg med andre Arier og er da uden Afbrydelse igjen faldet ind i den omtalte gamle Arie. Hunden blev ganske ligegyldig, indtil denne forekom, som var ham uudstaaelig, og nu begyndte han igjen ligesom før. Fournier søger at vise Musikens Virkning paa Nerverne og Jndbildningsskraften; for Nerverne er den et Beskjæftigelsesmiddel, og paa Indbildningsskraften er dens Indflydelse forskjellig, efter Musikens Art. Man har endeel Exempler paa dens gode Virkning i Febere, og Fournier anfører adskillige, deels af gamle Forfattere, deels af hans egen og hans Venners Plaxie, og iblandt andre følgende: Boundvis, en udmærket Læge, behandlede en ung Kone, der var søg at en meget ondartet Feber. Den 18de Dag opgarhan Haabet og at hun skulde komme sig. Tilfældigviis fik han Øie paa en Harpe, og dette bragt denne duelige Læge paa den Jdee, at lade noget spille paa dette Jnstrument for den Syges Seng, Man hentede en flink Musikus, der i 3/4 Time spillede udtryksfulde Stykker. Man sporede snart, at Respirationen blev mærkeligere og raskere, nu blev der spillet stærkere, snart blev Pulsen fuldere, Varmen kom igien, den Syge sukkede dybt; det indfandt sig en critisk, velgiørende Blodafgang; Øinene aabnede sig igien og Mælet indfandt sig atter, efter 3 eller 4 Dage var den Syge i fuldkommen Bedring og har nu i 20 Aar været fuldkommen sund Forfatteren anfører derpaa adskillige Exempler paa Musikens Virkning paa Forrykte, og siger til Slutning, at har man end paa den ene Side for med get overdrevet Musikens Jndflydelse, saa er den paa den anden dog blevet for meget forsømt i Lægernes Praxis. Han undersøger derpaa, hvorledes og paa hvilken Maade den er at anvende, og meddeler desangaaende meget gode Raad. - (Hertil. kunne endnu anføres følgende: En berømt Capelmester eiede en Pudel som altid fulgte med ham til Prøverne, sad stedse foran Orchestret og hørte meget opmærksom paa Musiken; men saasnart en Dissonants indløb tudede Hunden af fuld Hals. Capelmesteren vovede derfor aldrig at medbringe sin Pudel naar Musiken skulle foredrages for fuld Huus En liden Dreng paa fire Aar skreeg jammerligen og holdt for sine Ører naar han hørte Nogen stryge en Violin og skyndte sig ud af Værelset. Forældrene troede derfor at der aldrig vilde blive en Musikus af ham; men da han var fuldvoxen vandt han Kierlighed for Musik, og blev siden selv en ypperlig Musikus. - Musiken maae altsaa i hans spæde Barndom have afficeret hans Nerver for stærkt, der sympatiserede fra Fødselen med hans Følelse for Musik.) Den indbyrdes Underviisning. Det er tilforn bleven erindret i dette Blad at det allernaadigst har behaget Hans Majest. at forunde Kobber. stikker Sonne et Forskud, til strax at kunne begynde at stikke i Kobber den Række af Skrivetabl. ler, som Commissionen har foreslaaet, til Brug, ved den indbyrdes Underviisning. Det vil derfor glæde hver Skolemand i Almindelighed og hver Ander af den indbyrdes Underviisning i Særdeleshed at erfare, at en Fjerdedeel af disse Tabeller, eller 23 Stykker, nu ere færdige, det er nemlig de to først Classer, de to første Størrelser, og saaledes allerede, skjøndt kun en Fjerdedeel af hele Rækken, dog et Heelt for sig. De faaes for 4 s. Stykket hos Kobberstikker Sønne, i Myntergaden Nr. 53. - Særdeles vel ere disse Tegninger lykkedes for denne udmærkede Konstner, hvilket erfares bedst i Casserneskolerne, hvor de allerede ere i Brug, og hvor Nytten ogsaa allerede spores i Virkningen af disse ypperlige Tegninger, da de første Træk, Børnene lære, alt vise sig saa bestemte og blive efterhaanden saa meget smukke.