JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Krigs-Efterretninger. De udenlandske Tidender ere endnu bestandig fyldte med Efterretninger og Forberedelserne til den nye Krig. gen, ved at opstille en Kyst=Armee, som Senator og Ge Medens Frankerig sikrer sig for fjendtligt Overfald i Rygneral Rampon skal anføre, hedder det, at en af dets talrige Armeer, der samles i Tydskland, under Navn af Observationskorps i Thuringen og Sach andet under Navnet det Rhinske Observations sens skal kommanderes af Hertugen af Auerstadt, og en korps af Hertugen af Danzig. Marskal Massen, lade Pariser Breve reise til det ham saa vel bekjendte Tyrol; Den 18de d. M. ankom Hs. Excellence til Carls, ruhe, hvor han modtoges med militaire Æresbeviisninger, og hvorfra han den følgende Dag igjen afreiste til Pforzheim. per fra Øvre, Mellem= og Nedre-Jtalien, saasnart det blev Fra Verona meldes, at Franske og Jtalienske Trop bekjendt, at den Ungarske Jnsurrektion væbnede sig, strax der man, at de vigtige Underhandlinger, der ere indledte, have sat sig i Marsch til Etsch-Floden. Jmidlertid formo- og ved hyppige Koureerpexlinger - i nogle faa Dage ankom f. Ex. til Vien 2 Franske og 2 Østerrigske Kourerer fra Paris, og 1 Russisk fra Petersborg - uafbrudt fortsættes imellem Keiserhofferne, først ville afgjøre det store Spørgsmaal om Krig eller Fred. Ogsaa turde i denne Henseende den Østerrigske Grev Miers og den Russiske Oberst Gorgulys Sendelse til Paris ikke blive uden Jndflydelse. J Særdeleshed om det Rygte, der udbredes fra Mayn-Egnene maatte befindes grundet, at Ruslands og Frankerigs Beherskere ved Mødet i Erfurt have af talet, begge at ville erklære sig for dens Fjende, der forstyrrede Freden paa Fastlandet, og angreeb den ene eller den anden af disse Magter. Her ligger vist nok, som Anmelderen ogsaa bemærker, en stor Beroligelse for de Rhinske Forbundsstater under deres nærværende kritiske Stilling. Jmidlertid er det klogest, at være belavet paa, hvad der kunde møde. Ogsaa rykker nu den hele Bayerske Armee nærmere til Jnfloden, paa hvis østlige Bredde Østerrigerne i Midten af d. M. meget talrige have samlet sig, uden dog endnu at foretage noget Fjendtligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Om Østerrig levere Franske Blade følgende: Siden vores Ambassadeur den 28 Febr. reiste bort fra Vien, kan man neppe gjenkjende denne Hovedstad, saa krigersk et Udseende har Alting faaet. Garnisonen er ganske afmarscheret. 13 Regimenter skulle med det første gaae igjennem Staden &c. Jkke General Zach, men Oberst Nugent er bleven Chef for den Østerrigske Generalstab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Grev Zichy er udnævnt til Minister for de Keiserlige Armeer. Dette er et ganske nyt Embede. Han har, som saadan, Overopsigt over Troppernes Proviantering og alt det Materielle ved Armeen. Grev Bellegarde er reist til Krakauc.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Jfølge Efterretninger fra Prag skal ellers denne General anføre en af de 5 Armeer, der trækkes sammen i Bøhmen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Fra Spanien haves denne Gang ei heller noget at Betydenhed. Krigen synes paa de sidste Tider her at fores enten med yderste Skaansel, eller med en Langsomhed, hvortil man i dette Aarhundredes Feldttoge ikke er vant.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
General Cuesta har opfordret Bønderne til paa nye at gribe til Vaaben, og i Mangel af Flinter raadet dem til at bruge Piker, Stene o. des.; men til Lykke for Bønderne skal denne Opfordring være bleven uden Følger. Saasnart det Storhert. Würsburgske Regiment den 27de f. M. var kommet til Perpignan, fik det strax Ordre, at beleire den lille Spanske Fæstning Girone. General Duhesme skal have overfaldet Staden Mattaro, og derfra bortført 38 Skibe med Levnetsmidler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Krigen i Norden synes formedelst den ublodige i Sverrig forefaldne Revolution snart at ville tage en anden Vending. Den Hamborger Korrespondent beretter, at Gustav IV., nogen Tid før han sattes ud fra Regjeringen, forbittret over de Engelske Subsidiers Udeblivelse, havde lagt Embargo paa alle Engelske Skibe men dog igjen selv ophævet samme, samt at den nye Rigsforstander, ligesom og hele Sverrig, er beredt til at forlade Forbindelserne med Engelland, og slutte Fred med Rusland, Frankerig og Danmark. Man vil endog vide, at der allerede er gjort Forslag til en Vaabenstilstand. Hamborg den 28 Marts 1809. Penge-Cours. 100 Rd. H. Bco. - Rd. dsk. Boos Vexel paa Kbhvn 2 Md. 100 Rd. 238 - - -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Indenlandske Efterretninger Genneralmajor Ewald berigtiger i den Hamborger Korrespondent en i samme Blad indført Beretning, at ovennævnte General i Kongens Fraværelse skulde have faaet en vidt udstrakt Fuldmagt, derhen, at Kommanden over Armeen, hvis Avantgarde Gen. Majoren fører i Hs. Majestæts Fraværelse, er betroet H. D. Landgreve Frederik af Hessen. Den 23 d. M. kom tvende Parlamentærbaade fra Helsingborg til Helsingøer; en Svensk Oberst de Surmain kom i Land med Tjener og egen Reisevogn. Morgenen, efter reiste han til Kjøbenhavn ledsaget af en Officeer af Kronens Regiment, og er derfra reist videre til Elben. - Stormen gjorde den 24de Overfarten ugjørlig eller dog overmaade vanskelig. Natten forud havdes 3 Grader Kulde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Mod Aften kom den Engelske Kutterbrig med 2de Kjøbmandsbrigger fra Landscrona og gik af Nordsøen. De skrækkelige Virkninger af sidste mageløse Storm skildres høist bedrøvelige i følgende Beretninger fra Helsingøer Den 25 Marts. "Afvigte Nat havde vi en skrækkelig Nat og atter Beviis paa de sørgelige Følger Savne af en større Havn her drager efter sig. Alt som Natten nærmede sig, tog Stormen med østlig Vind og Frost til. Fartøierne, som laae uden for Havnen ved den sydlige Side af Byen, truedes af de skummende Bølger med Undergang eller ved at kastes i Land aldeles at slaaes sønder Kl. 11 hørtes flere ynkelige Jammerskrig, Rædder, Rædder, Hjelper, De af vore altid raske og i Fare uforfærde, de Færgefolk, som endnu ere her i Byen, gjorde endeel Forsøg paa at komme de Elendige til Hielp, men Bølgernes Voldsomhed kastede hver Gang Baadene med saadan Magt tilbage, at de Forvovne truedes selv med Undergang. Stormens Tuden, Bølgernes Brusen, Nattens ængstelige Mørke, de i Dødsangest stædte Medbrødres Raab, og saamange kjække Mænds redebonne men forgiæves gjorte Forsøg udgjorde et ubeskriveligt Heelt, og hjertesmertende for alle Nærværende. Dagens Komme, for at have en Fjende mindre, maatte forventes. En qvælende Evighed for begge, de Hjelptrængende og Hjelpvillige. Dens Gry nærme des og allerede øinedes endeel Fartøiers Skibbrud og derved mange Menneskers Død; men ogsaa mange Mennesker af de sunkne og paa Grund staaende Skibe ræddedes nu i LandEn Kaperkutter, en herlig Seiler, af Kbhvn., var sunken med nogle og 20 Mand. Dens Kapitain (Mortensen, vilde med 3 Mand ræddet sig ombord paa en Brig, men kun Kapitainen, mat af Anstrængelse og Kulde, blev bragt ombord, de 3 Mand bleve med Briggens Mandskab ræddede i Land. En Jagt, ladet med Salpeter og Svovl, bestemt til Frederiksværk, og en Galease, ladet med Stykgods, bestemt til Aarhuus, ere forliste, men Folkene bergede. En Jagt, en Galease og en Brig, alle lastede, staae paa Grund og slaaes udentvivl itu. Tre andre ligge endnu for Anker, men der frygtes dog for dem. En Skipper paa en Galease, som skal hente Brænde ved Dronningmøllen, og en Kaverfører paa en Lugger, handlede klogelig, da begge gik Kastellet ud og lagde sig for Anker nede ved Lappen, hvor de ere temmelig sikre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
J Formiddags kom der Jld i en Skorsteen paa Strandgaden, der brændte temmelig stærkt, men ved de raske Brandanstalter blev Jlden lykkeligviis hastig dæmpet. Vinder, er siden bleven O. N. O. med lige Hæftighed og i Eftermiddag har man gjort forgiæves Forsøg paa at komme til en Jagt for at rædde Folkene paa samme. Men da Skipperen mærkede det, kappede han, hvorved Jagten drev paa Grund nær Landet, saa det blev muligt at komme den nær og herge Folkene. Et sligt Rædsels=Syn med saa mange Vrag paa Strand skal aldrig være seet her. 3de druknede Søemænd har Søen kastet i Land. For den kommende Nat frygte atter, da Storm og Søegang holde ved lige hæftig. 2de Brigger drive endnu op for deres Anker. - Den 26 Marts. "J Nat vedvarede Stormen og vedvarer endnu En Jagt og en stor Brig dreve paa Grund og i Dag ere Folkene paa begge, paa den første tillige 2de Fruentimmer, som Medreisende, bergede. Til Briggen gik en Baad 2de Gange ud, da Mandskabet ej paa engang kunde berges. Alt betegner Ødelæggelsens Præg. Døde Legemer, Stumper af de sønderslagne Skibe, indpakkede Møbler, Kasser, Kister og Pakker med Varer, Hamp og Hampeblaar, Sække m.v. kastes i Land, og hvad som kan berges, berges. Endnu ligge de 2de Brigger for deres Ankere, men vedbliver Stormen, frygtes ogsaa for disse. Frosten er stærk og dette Eftersmæk af saa uventet haard Vinter er saare føleligt Endnu Kl. 11 1/2 vedholder Stormen." Den 27 Marts J Eftermiddag blev Vinden O. N. O, og Stormen sagtnedes lidet, dog saa meget, at de 2de for Anker liggende Brigger kunde ansees uden Fare. J Nat og i Dag vedvarer Kulingen endnu fra samme Hjørne med vedholdende Frost. Megen og stærk Jis har samlet sig langs Landet; Alle de i samme liggende forliste og paa Grund stødte Fartøier ere bedækkede med megen Jis. Den østlige Deel af Broens Bolværk og de 2de Kanoner lignede kun Jisklumper, da intet kunde sees af dem for Jis. Kanonerne bleve Dag frigjorte. Endeel Mennesker ere i Færd med at redde hvad reddes kan paa nogle af de sunkne Skibe. Der nede skal kun en Kutterbrig være at see. Selv uden Havn vilde Ulykken ikke være skeet, hvis Skibe, ne havde lagt bag Kronborgs Pynt. Om det var af Uvidenhed og Mangel paa Søemandskab, eller af Frygt for fjendtligt Overfald, er ikke let at sige. Det ene er ikke rimeligere end det andet. At Skibene i Sydost Storm laa bag Kronborgs Pynt næsten i smult Vand, kunde en Sjællandsk Rekrut have sagt dem, og at de med et stærkt Batterie paa den ene og en end stærkere Fæstning paa den anden Side laae sikre nok for fjendtligt Overfald, er ligesaa klart, saa meget mere, som Stormen, der gjorde ethvert fjendtligt Overfald umueligt, beskyttede dem. Selv de Engelske Skibe ved Viigen have følt Stormens Virkning. Fregatten Tartar dreev for sine Ankere, og de to Priser, de havde gjort, reev Stormen fra dem og drev ud af Kattegattet til.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Endnu mere rørende er det at læse Efterretningen om den ødelæggende Jldebrand paa Amager afvigte Løverdag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Følgende Jndbydelse vil sikkert ikke savne fortjent virksom Deeltagelse. - (For de Ædle her i Fyen, som ville komme disse vore ulykkelige Landsmænd til Hjelp, tilbyder Udgiveren af disse Aviser herved sin Tjeneste med Gavernes Jndsamling og Oversendelse, og skal for hvad de saaledes tilsendes ham aflægge offentlige Regnskab.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
En forfærdelig Jldebrand har i Løverdags after hjemsøgdet uheldige Amager, og der ødelagt 30 Gaarde og 11 Huse i Store Maglebye, eller, som den almindelig kaldes, Hollænderbyen. Formedelst den haarde Storm rasede Luerne saaledes frem, at alle disse Bygninger paa eengang og i fa Øieblikke forvandledes til Askehobe. - Mændenes og Konernes Fraværelse til Torv i Kjøbenhavn, formindskede Mueligheden af Redning, og gjorde Tabet desto betydeligere og skrækkeligere for Mange af dem. Kun Lidet af Jndboe er bjerget for de Fleste. Jkke en Trævl eller Klov hos Mange Over 40 Familier ere brandlidte. Flere af disse have tabt en betydelig Formue Frugten ikke blot af egen, men og at Forfædres Møie og Stræbsomhed. Alle trænge de til Hielp og Bistand. Alle vente de, at ædle Dannemænd og Danne qvinder ville række dem en troefast Broderhaand at de er skulle segne under Vægten af det Uheld, der saa frygtelig har rammet dem. Nød og Jammer er der; den uvenlige Aars tid forøger dens Bitterhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Underskrevne, der nyelig have modtaget saa glædelige Beviser paa Medborgeres Godgjørenhed mod de Brandlidte i Taarnbye, ville og nu træde sammen, for efter Evne at lindre Nøden i den hjemsøgte Hollænderbye. Maatte vi kun og som Talsmænd for disse vore høisttrængende Medborge, re finde den hulde Deeltagelse og den gavmilde Hjelpelyst som denne langt større Rød og langt videre udstrakte Elen, dighed gjøre det til Pligt for os at ønske og at udbede os, Dog - Danske Mænd fjern og nær ville ei heller ved dette Tilfælde svige vor National-Karakteer. Med trøstig Forhaabning tilbyde vi os derfor at modtage Gaver til de Brandlidte i Hollænderbyen, og skulle i sin Tid aflægge Regnskal for deres Anvendelse ligesom vi og, saasnart mueligt skulle give en udførlig Efterretning om den hele frygtelige Brand. V. K. Hjort, Bjerg, Boldhuusgade, 225.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
bag Børsen, 78. C. D. Bruun, i Taarnbye. Aagaard. Klædeboderne, 101.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Af de videre Omstændigheder, som anføres ved denne ulykkelige Begivenhed, ere følgende de mærkeligste Jlden opkom i Degnens Huus og udbredte sig ved den hæftige østlige Storm saa hurtigt og umodstaaeligt i disse desværre af brændbart Material sammensatte Bygninger, at hele den vestre Række og en stor Deel af den østre lagdes i Aske Foruden Degneboligen brændte ogsaa Præstegaarden og Skolen. De ankomne Brandanstalter gjorde Alt hvad der kunde gjøres deels til at redde Byen og deels til at slukke den Jld, der havde antændt Kirken. Af Kbhvns Brandkorps var udkommanderet 3 Sprøiter med 6 Officerer og 50 Md. hvoraf dog kun en Sprøite behøvedes. Jldebranden meldtes i Kbhvn Kl. 1 og Kl. 2 var den første Sprøite paa Stedet. En stor Deel Kreature, hvoriblant skal have været over 50 Heste og Køer, ere indebrændte men endnu gyseligere er det, at ogsaa flere Mennesker have fundet deres Død paa denne ynkelige Maade. Til den 27de var i Alt fundet 13 Liig i Brandstæderne. J eet Huus allene brændtes Skytten Gold schmith, hans Kone, hans Datter, og en hos ham boende Jfr. Profe. En Skomager og Kone brændtes i eet Huus og i to Huse brændte to Huusmandskoner. De øvrige Brændte vare Børn og Tjenestefolk. Dog savnes ogsaa endnu en Gaardmandskone, hvis Liig ikke er fundet, men formodes liggende under en i Portstedet værende uhyre Mængde Gruus. At Kirken reddedes, thi deri var adskillige Gange Jld, maae især tilskrives en med Sprøjten fra Dragør ankommen Mand. der uden Stige klattede om paa Taget og styrede Straaler, paa de angrebne Steder. Han viste samme Raskhed ved Præstegaarden, hvoraf dog kun Stuelængden, der er grundmuret og steentakt, reddedes, (Skade at man ikke veed denne flinke Mands Navn). - Kbhvns Sprøiter kom tidligere end nogen kunde ventet, men Stormen havde alt gjort Ulykken gyselig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Endnu er saa godt som ingen Hielp ankommen til de mange ulykkelige Menneskeer fra Kjøbenhavn. De boe nu sammen pakkede i den liden levnede Deel af Byen, og i hvert Huuser saaledes fuldt op af Graad og Jammer. - J Mandags er Byen bleven fri for det deri værende Krigsfolk som dog er en liden Lindring. Paa næsten hver afbrændt Tomte sees ihjelbrændte Heste, Køer, Kalve, Sviin o. s. v. Enten denne Jld er opkommen ved Vaade eller Paasættelse vides ikke. Et Kbhvnsk Blad vil finde meere end blot Hændelse deri, at den just udbrød under en saa skrækkelig Storm, og bemærker ved samme Leilighed at det i det mindste synes at være meer end blot Hændelse, at Jldsvaader ere blevne langt hyppigere paa Landet, siden man ogsaa der har begyndt at lade sine rørlige Eiendomme forsikre. Saavidt vides, har Jlden i intet Land raset saa skrækkelig i en Tid af 12 Aar som i vort Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Det var Ladegaardsbygningerne af Herregaarden Giedesdal, som afbrændte den 22de M. Hovedbygningen og trende smaae Fløie bleve derimod reddede ved Hielp af Kjøbenhavns Sprøiter og ædle Menneskers utrættelige Virksomhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Ogsaa i Hovedstaden har Jlden i de stormende Dage spøget paa flere Steder. Saaledes var i Fredags Skorsteens Jld hos Blikkenslager Kapt. Schmidt paa Østergade. - Løverdags Morgen var Skorsteens-Jld i Officeerboligen over Nørreport. - Løverdags Aften Skorsteens Jld i Frue Kloster i Stormgaden. - Søndags Aften Skorsteens-Jld paa Frid. Hospt. hos Professor Mynster og hos Brygger Barsted, i store Kongensgade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
J Korsøer maatte en stor Deel Reisende overligge i hine Stormdage. Endnu ere ingen fiendtlige Skibe i Beltet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Originalposten fra Kjøb, til Norge af 24 Jan. d. A. og Duplicatrosten af 29 f. M. ere blevne sænkede formedelst fjendtligt Angreb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Oldingen Hr. Manther, første Sognepræst ved Petri Kirke, feirede den 26 d. M. til Høimesse i Helliggeistes Kirke sit halvtredsindstyveaarige Embeds-Jubileum (Han er født den 26 Marts 1735, blev ordineret til Præst den 2 Marts 1759 i Frue Kirke af sal. Biskop Harboe, blev først Kapellan ved Garnisonskirken i Kjøbenhavn derefter Slots og Garnisonspræst i Glückstadt, og 1775 Præst ved Petr. Kirke, i den berømte nyeligen afdøde Resewitzes Sted). - Da Jubel=Oldingen var kommen ind i Kirken, ledsaget af Stadens Geistlighed, og en Psalme var afsjungen, traadde H. H. Hr. Biskop Münter for Alteret, og holdt en Lykønsknings-Tale. Jubelprædikenen holdt Hr. Pastor Manther over Joh. Ev. 12 Kap, som havde været hans Text, da har for 50 Aar siden holdt sin første Embedsprædiken. For og efter Prædiken blev afsjunget en Sang, forfattet af Jubellærerens Søn, Legationsraad og Ridder Manthey. Forsamlingen var meget talrig; ogsaa Hs. Høihed Prinds Kristian med Gemalinde og Prinds Ferdinand bivaanede Gudstjenesten, desuden to udenlandske Ministre. Efter Tjenestens Slutning blev Oldingen lykønsket i Choret af adskillige høi Embedsmænd, Kjøbenhavns Geistlighed og mange af hans Menigheds Medlemer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Ved Udløbet af Elben er et Helgelandsk med 8 Kanoner og 40 Mand væbnet Fartøi strandet. En Helgolandsk Lods og 11 Mand omkom. Resten blev reddet af det i Elben stationeerte fjendtlige Skib.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Ved Landhuusholdnings=Selskabets ordentlige Møde den 22de Marts sidstleden meddeelte Hr. Justitsraad Martini, Selskabets Kasserer, Underretning om at Selskabets Fond i afvigte Aar er forøget med 3300 Rd., saa at Samme nu beløber sig til 18,245 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Den behagelig Nyhed hørtes i Søndags i Kbhvn. at Lieutenant Klauman paa Vest-Kysten af Holsteen skulde have gjor en Prise, der havde over 200000 Rd. inde i klingende Mynt. Man ønsker at det bekræftes, Tiirsdagen efter Helligdagene er bestemt til Opførelse paa Kbhvns Theater. Digteren Øhlenslægers nye Sørgespil Palnatoke. Kjøbenhavn den 25 Marts 1809. Cours af danske Bankosedler imod Species 227 1/2 pr. C. som udgjør for 1 Rd. Spec. . . . 2 Rd. 26 s. d. og omvendt for 1 Rd. d. Bancosed. - 26 1/2 s. Schl. Holst. Cour Ved Tallotteriets 781 Trækning i Wandsb, udkom: No. 57, 63, 60, 4, 72.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Odense. Fra 1ste Paaskedag begynder Formiddags=Gudstjenesten i Byens Kirker Kl. 9.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
J St. Knuds Kirke prædiker første Paaskedag til Froeprædiken Præsten Hr. Lund, til Høimesse H. H. Hr. Biskop Hansen og til Aftensang Hr. Lærer Wardinghuus. Anden Paa skedag til Høimesse Præsten Hr. Lund og til Aftensang Hr. Klokker Ferslev. - J vor Frue Kirke første Paaskedag til Froeprædiken der begynder Kl. 6 1/2 og til Aftensang Hr. Kapellan Borch. Anden Paaskedag til Høimesse ligeledes Hr. Kapellan Borch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Avertissements. Fredagen den 7 April førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver ved offentlig Auction udi Kjøbmand renharts Pakhuus i Nyborg bortsolgt omtrent 60 Tønder saltet Oxekjød; hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekjendtgjøres, Nyborg den 29 Marts 1809. Beck, Auctions-Direktør.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Paa Forlangende af Hr. Petersen paa Løchesborg under Grevskabet Gyldensteen bliver sammesteds den 24 April næstkommende holdt Auction over adskillige Sengeklæder, Avls= og Meierie=Redskaber, samt Beger og Qvæg; der herved bekjendtgjøres. Birkholm den 28 Marts 1809. Andkjær.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Auctions=Diretter. Hos Kjøbmand Nohel i Assens sælges til billigste Priser, følgende fra Kjøbenhavn nyelig ankomne Vahre, Kaffebønner, Tunkay=Zong=Kampoy=Halsan, og Kongo Thee Raffinade, Melis, hvid og brun Kandis, rød og gammel Viin Oxehoveder og Aukere og Tjære i Tønder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
3 a 400 Lpd. god Hør anvises tilkjøbs af Odense den 29 Marts 1809. Rotbøll Friis. i Overgade No. 42.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Hos Kjøbmand Theisen paa Nørregade er nyelig hjemkommen et Partielbedste Droianer Rakitsker Hør til billigste Priser; hvilket herved bekjendtgjøres til Liebhaveres, og deres Efterretning, som har bestilt deraf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Mit iboende Huus beliggende i Stige Bye Lumbye Sogn, bestaaende af 16 Fag med tilliggende Hauge af 4266 Alens Størrelse, der er assureret i Brandkassen for 510 Rd., er underhaanden at faae tilkjøbs naar derom atkorderes med mig. Rasmus Rastrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Et 2 Etages Huus i en reel Gade her i Byen med Vand i Gaarden, anvises til Leie fra Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
For nogen Tid siden er af en Vogn paa Landeveien ved Odense store Heed bortkommet en Lyseblaae Reisekappe og er Pudehynde, paa den ene Side lyseblaat og paa den anden Side overtrukken med broget Kalvskind, samt en liden Kurv, hvori var et guult beredet Skind og noget mere. Skulde nogen Retsindig have bekommet Samme bedes de, mod en Douceur, at aflevere det paa Adressekomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Onsdagen den 5 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver efter Magistratens Foranstaltning foretaget offentlig Auction udi afgangne Handskemager Michael Gras ses Stervboes Gaard ved Pjente Mølle, over adskillige dette Stervboe tilhørende Meubler, bestaaende af Stole, Borde, Skatoller, Dragkister, Senge og Sengeklæder, Sølv Tin, Kobber Messing og Jerntøi, Linned og Gangklæder, samt Jernkakkelovne med videre, hvorover trykte Katalog, kan bekommes 8 Dage førend Auctionen hos Kjæmnerkasserer Starup i Nørregade; hvilket herved bekjendtgjøres, Odense den 16 Marts 1809.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Den til 4 April næstkommende i disse Aviser averteerte Auction paa Marienlund ved Odense over endeel Fyr=Tømmer og Fielle bliver formedelst indløbne Hindringer udsadt indtil Fredagen den 14 April. - Hvilket herved bekjendtgjøres. - Odense Herreds=Kontoir den 26 Marts 1809. C. A. Falbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-03-31
Den forhen averterede Auction i Broebyeværks Kroe, paa Landeveien mellem Odense og Faaborg, over 35 særdeles stor re og gode Sviin og nogle Grise bliver foretaget i bemelde te Kroe Løverdagen den 8 April førstkommende; hvilket herved bekjendtgjøres. Rettelser til Avisen No. 47. Side 187 1ste Sp. 25de Linifra oven,3t læs, 2 Gange &c. ogsammesteds Linie 44, Sverrig er 6680 - Mile, læs Svenske Qvadratmile, eller henimod 10,500 geogr. Qvadratmile.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-04-03
Krigs-Efterretninger. Om Troppebevægelserne i Tydskland haves følgende Efterretninger: