JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Jndkaldes herved alle dem som maatte formeene at have nogen Fordring hos mig, formedelst Auctions-Jncassationerne i Moss, at indfinde sig hos mig inden Aar og Dag, for at modtage deres Betaling, under Udelukkelse og evig Stiltienhed for den efterfølgende Tid. Christian Bergh. Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmarsken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at eftersom Os Elskelig Peder "Anker paa Bogstad under Aggershuus Amt, i Vort=Rig Norge, for Os allerunderdanigst haver andraget, at ved Tinglæsnings Paategning, af at han paa endeel faste Eiendomme i Østre Bærum udi Aggers Sogn meddeelt Skiøde har han erfaret endeel gamle Obligationer, som tilforn har hæftet paa nogle af disse Eiendomme, at være uaflæste: Knud Arnesens Obligation til Peder Leuch for 700 Rdlr. af nemlig: 1) Paa Gaarden Aamodt i Aggers Sogn; a) 17de Mai 1735. b) Gulbrand Engebretsens Obligation til Krigs=Hospitalet for 500 Rdlr. af 12te Septbr. 1736. e) "Bemelte Guldbrand Engebretsens Obligation til Karen, afg. Morten Leuches for 100 Rdlr. af 26de Septbr. 1736. "d) Sammes Obligation til Procurator Hans Poulsens Arvinger for 200 Rdlr. af 27de Septbr. 1736. 2) Paa Glemming Skov i Aggers Herred, Poul Joensens Obligation til Peder Leuches Stervboe for 500 Rdlr. af 10de Marti 1752. og 3) paa Gaarden Jahr i Østre Bærum, Ander Jensen Schougbyes Obligation til Claus Bendike for 500 Rdlr. af Dato 2den April 17731. Men at endskiønt der ingen Tvivl kan være om, at disse Obligationer maae være indfriede, da Debitorerne for lang Tid siden ere døde og Creditorerne ikke have gjort nogen Erindring, omendskiønt Panterne i de seenere Tider ere solgte og kiøbte, og det kan formodes at Obligationerne i de ældre Tider ere henlagde, forglemte at af lyses, og tilsidst forkomne, frygter han dog, at disse anmærkede Hæftelser kunde være ham til Hinder ved Forandring. af Salg, Kiøb eller Pantsættelse; saa have Vi, i Anledning af fornævnte Peder Ankers derhos allerunderdanigst gjorte "Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning for vedkommende Jurisdiction, som tillige 3de gange skal indrykkes i de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, den Altonaiske "Mercur og Christiania Jntelligentz=Blade, maae med 3de Maaneders Varsel, indkalde forberørte Pante=Obligationers Eyere og deres Arvinger, og om ingen inden bemelte Tids Forløb dermed skulle melde sig, maae der paa berørte Obligationer ved Retten erhverves Mortifications Dom, og samme derefter af Pande=Protocollen udslettes og annulleres; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdangst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residentz=Stad Kiøbenhavn, den 10de Novbr. 1786. Under Vort Signet (L. S.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Efter Hans Kongel. Majests, allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Cancellieraad og Sorenskriver over Sundhordlehn. Jomfrue Boletta Elisabeth Wiel, som i mange Aar har logeret ber i Byen, er den 21de November sidstleden ved Døden afgaaen, og hendes Efterladenskab strax registeret af mig som Skifteforvalter, og endskiøndt det fuldkommen viser sig, at bemeldte afdøde Jomfrues Efterladenskab ey vil strække til at erstatte hendes Begravelses Bekostning, som hendes her værende respective Familie besørger, saa bliver dog, paa velbemeldte Families Forlangende, dette Dødsfald herved 3de Pondage efter hinanden bekiendtgjort, til den Afdødes Arvingers behagelige Efterretning, der skal være en Søster, navnlig Jomfrue Anna Sibilla Wiel i Dannemark, (formodentlig i Kiøbenhavn, og Børnene efter afg. Præst Hr. Ostenfeldt i Jylland, men hvor mange eller hvis Opholdsted ligesaa lidet vides, som det Sted, hvor Hr. Ostenfeldt, som var gift med den ligeledes Afdødes Soster Anna Cathrina Wiel, var Præst, skulde disse Arvinger finde nødvendig i Skiftet at melde sig, maatte saadant skee til mig. eller til den Afdødes besvogrede Kiøbmanden Hr. Ole Alsing her i Byen, der i Skiftet er indsat som Tilsyns=Værge, inden den Tid Loven foreskriver, da Boet ey formaaer noget andet Proclama at bekoste. Strømsøe, den 24de November 1786. Ørbeck.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Da Hr. Niels Hammer, Cathechet ved Dom Kirken i Bergen, ved Døden er afgaaen, saa indkaldes hermed baade Credi og Debitorer i bemelte Stervboe, de første at indgive deres Kra og de andre at betale deres Gield, inden den foresatte Tid i Loven; og da han skal have efterladt sig en Søster, men vides ikke med lovlig Legimation, for den geistlige Skifte=Ret udi Bergen, hvor hun opholder sig, saa indkaldes hun tilligemed at melde sig for at modtage den Arv, som hende kan tilfalde. H. Mossin, paa egne og Med=Assessores Vegne.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Klokkeren til Brunlougnæsset i Laurvigs Provstie Sr. Christian Endorph reyste den 18de Julii sidstleden vort uden Vedkommendes Minde eller Tilladelse, og har siden den Tid hverken til meldt sit Opholdsted, ey heller sørget i mindste Maade for sit Embeds Begyagtelse; derfor bliver han herved 3de gange efter hinanden indkaldet peremtorie at indfinde sig inden ultimum Februarii anstundende Aar 1787 for derefter at tilsvare sit Forhold. Sandeherrets Præstegaard, den 11te October 1786. A. Schelven. Saavel Arvinger som Creditorer, der maatte have noget at paagaae og fordre i Stervboerne, saasom: 1) Efter Enken Aane Rescher, afg. Michelsens; 2) Peder Tysland; 3) AnderBlomhots Hustrue Bergita Jfralsdatter; 4) Berte Rasmus datter: 5) Peder Andersen; 6) Matros Lars Ellingsen, og 7 Matros Jørgen Olsen, indkaldes herved 3de gange efter hmanden forderligst, at melde sig for os med enhvers Anliggende inden den paa Raadstuen, hver Torsdag i Ugen holdne Skifte=Commission, hvorefter Vedkommende skal vederfares Ret. Bergen den 28de October 1786. Frich, Bentzon, Cancellieraad og Vice=Borgemester. Byefoged
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Skipper Hans Torginsen Eie haver, til Betaling for fin Creditorer opgivet sin Boe, som derefter er tagen under Behandling; thi indkaldes Creditorerne, at indfinde sig med deres Fordringers Anmældelse, og, i Tilfælde af Modsigelse, samme at legitimere inden den i Loven befalede Tid. Egersund, den 13de Octobr. 1786. H. Weyer, Sorenskriver over Jeddern og Dahlerne i Stavanger Amt. en 19de April 1786 er Strand=Toldbetient Georg, Johann Christian Vasmer constitueret til Consumsionsforvalter i Slangerup.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Den 19de Maji haver den ved det andet Husar=Corps som Secondlieutenant staaende Hr. Kammerjunker Jens Wilhelm von Sehestedt, efter allerunderdanigst Ansøgning : Naade erholdet sin Dimission fra Krigstienesteen. Den 20de September er Acciseskriveren i Bergen, Søren Hagerup, allernaadigst beskikket til Tolder i Mandal. Den 6te October er Premier=Lieutenant Søren Andreas von Hagerup bestilt til virkelig Capitain og Compagnie=Cheived det 1ste Vesterlehnske Jnfanterie=Regiment. Den 13de October er Søren Henrich Lund forundt Bevilling at være Procurator i Siellands Stift. Den 8de November haver Hans Kongelige Majestæt, allernaadigst behaget, i Naade at entledige Justitsraad og Oberinspecteur Laff Christensen fra hans Tieneste som Amts Jnspecteur og Oppebørselsbetient i Cronshagen, og igien under visse Betingelser at overdrage denne Tieneste til hans Søn Christian Frederich Christensen. Samme Dag er Copiisten i det Slesvigske Told-Contoir under General-Toldkammeret, Boye Jessen, allernaadigst ansat til Fuldmægtig sammesteds, Fuldmægtigen i det Holsteenske Told-Contoir. Carl Friderich Reimers, beskikket til Renteskriver. Den 10de November er den residerende Capellan Hr. Jacob Christian Rosenvinge allernaadigst beskikket til at være Sognepræst til Yttersens Præstegield i Trunhiems Stift, Samme Dag er den personelle Capellan Hr. Frederich Christian Steenbuch ligeledes beskikket at være residerende Capellan til Meelhuus Præstegield i samme Stift; Studiosus Carl Friderich Rieffestal allernaadigst confirmeret at være Sognepræst for Herringe Menighed i Fyen; Capellan Hr. Lago Mathias Wedell ligeledes confirmeret at være Sognepræst for Everdrup Menighed i Sielland; Studiosus Hans Jacob Grøgaard ligesaa at være Capellan pro Persona for Schjolds Præstegield i Christiansands Stift.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Den 15de November er Copiisten i det Holsteenske Told Contoir, Thomas Thavssen, ansat til Fuldmægtig sammes steds; og Henrich Hansen beskikket til Copiist i det Slesvigske Told-Contoir. Den 17de November er er den ved det Kongelige Generaltets- og Commissariats=Collegio hidtil standene surnumeraire Cancellist, Marsilius Knutzen, bestilt til Auditeur ved Kongens Regiment til Fods. Samme Dag er Capellan Hr. Albert Hatting allernaadigst beskikket at være øverste residerende Capellan til Nyekirken i Bergen.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Under Dato Christiansborg Slot den 17de November 1786 er udkommet en Anordning, hvorved bekiendtgiøres: At da Hs. Majestæt ved Sin under 18de August sidstleden allernaadigst udgivne Placat, angaaende den Jslandske Handels Frigivelse, haver tilsagt de 6 Handelspladse paa Hs. Majestæts Land Jsland, Reikiaviik, Westmannøe, Eskefiord, Eia eller Øefiord, Skutils eller Jsefiord, og Grundar eller Grønnefiord, Kiøbstæds=Ret og Friheder, hvilke Hs. Majestæt ved en derom især nærmere udgivende Anordning allernaadigst vil bekiendtgiøre; Saa vil Hs. Maje Majestæt nu ved dette Sit aabne Brev allernaadigst have anordnet og fastsat følgende: Alle Kristelige Religions=Forvante maae i disse Kiøbsteder nyde fuldkommen Tolerance med frie og uindskrænket Religions=Øvelse, hvortil efter Omstændighederne endog de Reformeerte kan vente en Kirkes Bygning. Kiøbstædernes Borgere maae i 20 Aar være frie for Kopskat, Told og andre Udgivter til Statens Tieneste, saa at de allene svare de til Byens egen Nytte fornødne onera publica. Kiøbstædernes Borgere maae ligesom Landets øvrige Indbyggere være frie for den 3/4 Procentskat af deres paa Rente ud sættende Capitaler, og for Brugen af stemplet Papiir. De til Kiøbstædernes Anlæg behøvende Grunde maae, saavidt de tilhøre Private, afkiøbes dem for Hs. Majestæts Regning, og, saavidt de ere Allerhøistsamme tilhørende, allernaadigst skienkes til dette Brug, efterat Strækninger forud er opmaalt og bestemt ved en derover indsendende Forretning; og maae saavel Norsk Tømmer som andre Bygnings Materialier til Kiøbstædernes første Indretning i Jsland være toldfrie ved Udførselen fra Danmark, Norge og Fyrstendømmene, ligesom ved Jndførselen i Island; og de, der ville nedsætte sig og opføre Bygninger i de Jslandske Kiøbstæder, kan desuden efter Omstændighederne vente anden Hielp. Bygge=Pladserne skal frit anvises, og det saaledes, at de ikke ligge for tæt sammen, samt at der saavidt mueligt ved hvert Huus bliver Plads til en liden Hauge. Enhver, som melder sig hos Stedets Øvrighed skal forundes frit Borgerskab, dog at han lader antegne sit Navn i Borgerbogen, og aflegger Borger=Eed, samt bliver af Stedets Øvrighed forsynet med Borgerbrev til Beviis derpaa, hvorfor dog ikke noget maae betales uden de blotte Skriverpenge. Det samme skal og gielde om enhver Fremmed, som maatte komme til Landet for at nedsætte sig i Stæderne: dog at de strax ved deres Ankomst til Landet melde dem derom, samt aflegge Troeskabs Eed til Hs. Majestæt, om de ikke allerede ere Allerhøistsammes Undersaatter; hvilke Fremmede da ved Borgerbrevet blive at ansee som naturaliserede. Den i Jndføds=Retten fastsatte Summa, som Fremmede maae indføre og anvende i de danske Stater, for at faae Jndigenat i samme, bestemmes for dem, der ville nedsat te sig i en Jslandsk Kiøbstæd, allene til 3000 Rdlr.; og de saadanne der boesatte Fremmede skal for dem selv og Børn, so enten de ere medbragte eller fødte i Landet, nyde selvsamme Le Rettigheder som Jndfødte i alle Hs. Majestæts Riger og Lande.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Enhver, som nedsætter sig i en Kiøbstæd i Island, maa igien drage bort, uden nogen Decimation eller Afkortning af hans Formue, og det uden Forskiel, enten han har været længe eller kort i Landet. Enhver Borger erholder ved Borger=Retten fuldkommen Rettighed til at drive al Slags Kiøbstæds Næring; dog maae Haandværkere ikke drive videre Handel, end herefter under No. 16. formeldes. Saa skal og Brændeviinsbrænden være aldeles forbuden, samt til Giestgiverie udfordres Amts=Ø righedens særdeles Tilladelse. Enhver Borger i Stæderne, af hvilken Religion han en maatte være, maae have Ret til at tilkiøbe sig saa mange Joder i Jsland, som han kan og vil. Nyttige Haandværkere kan, om de vil nedsætte dem i Staderne, vente passende Benaadninger, hvorom de kan vente at blive nærmere underrettede af vedkommende Collegium. Enhver Haandværksmand maae have fuldkommen Rettighed, at drive sit Haandværk som Mester i Stæderne, og dersom en udlært Svend nedsætter sig som Mester i en islandsk Kiøbstæd, maae de af ham Oplærte nyde i andre Hs. Majestæts Stater de selvsamme Rettigheder, som ere bestemte for de smaa Kiøbstæder i Hensigt til Allerhøistsammes Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Den 24de Novbr. er Sognepræsten Hr. Friderich Henrich, Friedlied beskikket til Sognepræst for Schieldbye og Giedesbye Menigheder paa Falster; den residerende Capellan Hr. Jørgen Egtved igien beskikket til Sognepræst for Arninge Menighed i Lolland; Student Søren Balling allernaadigst confirmeret at være Medtiener og Capellan pro Persona for Torslew og Lendum Menigheder i Aalborg Stift; Studiosus Just Michael Wasard confirmeret at være Sognepræst for Øls, Hørbye og Døstrup Menigheder i Viborg Stift.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Den 1ste December er Brynnel Hansen bleven Materialforvalter Stavanger paa Nye=Holm adjungeret med Succession, og derpaa under ovenmeldte Dato forundt allernaadigst Bestalling. Samme Dag er Studiosus Christian Haundorph confirmeret at være Capellan pro Persona for Pedersborg og Kindertofte Menigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Den 8de December er Ferdinand Louis Mourier confirmeret at være Præst ved den Franske reformerte Menighed i Kiøbenhavn; Studiosus Jørgen Carstens Bloch Balsløw ligesaa at være Sognepræst for Tommerup og Brylle Menigheder, i Fyen; Sognepræst Hr. Lauriz Aastrup beskikket at være Sognepræst for Rødding, Level og Pederstrup Meenigheder, i Viborg Stift; Catechet Peder Hansen ligesaa for Dallerup og Ravnsborg Menigheder sammesteds; Studiosus Ancher Borch Hansen confirmeret at være Capellan pro Persona til Mehrn Menighed.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Fra det Kongelige General=Postamt er den 8de December 1786 udkommet en Placat af følgende Jndhold: Da Hs. Kongelige Majestæt ved Resolution af 13de Maji forrige Aar allernaadigst har bevilget, at en Post maatte anlægges, for at gaae hver Uge frem og tilbage igiennem Districterne fra Stavanger over Bergen til Molde Nordenfields, til at gavne Fiskerierne og andre Nærings=Veie i disse afsides beliggende Stæder, samt lette og befordre den deraf flydende Handel; saa har og Allerhøistbemeldte Hs. Kongelige Majestæt ved Resolution til General=Postamtet af 6te denne Maaned allernaadigst befalet: At de, som befordre denne Post, skal have for Milen 12, 14 a 16 Skilling danske til Lands, og for Milen til Søes 20 a 24 Skilling danske, efter Veienes mindre eller meere Besværlighed, og desuden nyde samme Friheder som ved Post Anordningen af 4de Augustil 1758 allernaadigst ere forund undte Postbønderne i Norge; hvorimod enhver, som boer beleilig og behøves til Postens Skyts, skal være forpligtet at antage sig samme. At, da med disse Postbønder og de for denne Posttour behøvende Post Karle skal i alt forholdes efter foranførte allernaadigste Post-Anordning; saa skal de og blive anseete efter samme, om de paa nogen Maade forholde sig skiødesløs med Befordringen, eller ikke have forsvarlig Skyts til Posten. Angaaende de i denne Postvei fornødne Postaabnere, da forholdes dermed i alle Maader efter samme Post Anordning, saaledes som det i den 2den Artikel allernaadigst er befalet. Posten skal afgaae fra hvert sit Sted, saaledes som samme hidindtil er anlagt, nemlig: 1) Fra Stavanger. til Christiansand Fredag Middag Klokken 12, og = Bergen Tirsdag Middag Klokken 12.2) Fra Bergen. til Stavanger Løverdag Eftermiddag Klokken 5, og Molde Løverdag Middag Klokken 12.3) Fra Molde, til Bergen, Onsdag Formiddag Klokken 10, og Christiansund Tirsdag Middag Klokken 12.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Brev=Taxten med denne Post er allernaadigst anordnet saaledes: Fra Bergen. til Ahrendal = = 8 Ls. Christiansand = = 8 -- Stavanger = = 7 - Molde = = = 7 - Christiansund = = 7 Trondhiem = = 8 - Fra Molde, til Ahrendal Christiansand - Stavanger. . Bergen i Christiansund. Trondhiem Fra Christiansund. til Ahrendal. Christiansan, - Stavanger. i Bergen Molde - Trondhiem = Fra Stavanger. til Ahrendal = Christiansand = = 4 - i Bergen Molde = Christiansund Trondhiem Fra Christiansand. til Ahrendal Stavanger =. Bergen. - Molde Christiansund. Trondhiem Fra Ahrendal til Christiansand - Stavanger . Bergen - Molde Christiansund.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Trondhiem = = Fra Tronhiem. til Ahrendal = 10 Ls. i Christiansand - Stavanger = i Bergen - Molde = Christiansund J øvrigt skal for alle Underveis-Breve imellem Post=Kontoirerne betales 1) for et Brev, som befordres under 2 Mile, 1 Ls. 2) Fra 2 til 4 Mile 2 Ls. 3) Fra 4 til 8 Mile 3 Ls. 4) Fra 8 til 12 Mile 4 Ls. og 5, fra 12 Mile og derover 5 Ls., som er at forstaae for enkelte Breve, da dobbelte og tykkere Breve betales i Forhold af anførte Taxt, og Pakker hvert Lod som et enkelt Brev. Jngen er tilladt at sende Breve med Leilighed til Lands eller Vands, men enhver skal, til sine Breves Befordring, betiene sig af denne nu anlagte ugentlige Post; sendes derimod Breve med Leilighed enten over Land, eller med Baade, Jægter eller Skibe, forholdes dermed efter Forordningen af 16de August 1775.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Med den paa Sundmøer anlagte Bie=Post imellem Borgensund og Ørschoug forbliver det indtil videre i alt, saaledes som allerede er ordineret, og de Corresponderende i samme Egne, samt Post=Aabnerne, er bekiendtgjort. Vil Hs. Kongelige Majestæt allernaadigst, at denne Placat offentlig bekiendtgiøres paa de almindelige Tinge i foranførte Districter, saa og for Retterne i Stavanger, Bergen og Molde, samt at den bliver anslaget paa de samme Stæders Toldboder, til Efterretning for vedkommende Skippere og Baadsmænd, og endelig, at Told- og Consumtions=Betienterne skal flittig tilsee, om Breve, som ikke følge Gods og Vahre, medsendes ved saadan Leilighed, da dem for hvert saadant anholdende Brev tilfalder den Andeel af Bøderne, som i den 6te Post ommeldte Forordning tilholder.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Fra Stadens Raadstue er den 11te December d. A. udkommet en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At det allernaadigst har behaget Hans Kongelige Majestæt, i Betragtning af de endnu vedvarende høie Priser paa Havre, Høe og Halm, ved Rescript til Magistraten af 1ste i denne Maaned, at bevilge, at Vognmændene, Hyrekudskene og Natførerne her i Staden, maae fremdeles til næstkommende Aars 1ste October beholde den samme Forhøielse, de til dette Aars 1ste Oct. have havt, nemlig: Vognmændene 4 s. mere af Milen for en bespændt Postvogn, og 2 s. mere for hver Tour med deres Gadevogne; Hyrekudskene 2 s. mere for hver Tour, og Nat førerne 2 s. mere for hvert Læs, de udføre, end deres forskiellige Taxter tilholde. Den 15de December er Sognepræst Hr. Alexander Hoff man confirmeret at være Sognepræst for Cariise og AlslønMenigheder i Sielland.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Den 22de December er Cancellieraad Bastian Hammond, beskikket at være Postmester ved den agende Post imellem Kiøbenhavn og Hamborg, samt Aalborg; Post-Secretair Friderich Ephraim Almer ligesaa at være Controlleur sammesteds. Fra den 1ste Januarii til den 31te December 1786 ere heri Staden copulerte 961 Par, fødte Drenge 1567, Pige 1567, tilsammen 3134; døde Mænd 1354, Qvinder 1184, Drenge 754, Piger 709, tilsammen 4001; ere altsaa 86. flere døde end fødte. J Slotskirken ere copulerte 6 Par fødte 31, Frue Sogn cop. 89 Par, fødte 234, døde 341. Helliggeistes cop. 36 Par, fødte 90, døde 114; Nicolar cop. 152 Par, fødte 375, døde 418; Trinitatis cop. 7. Par, fødte 274, døde 376; Holmens cop. 258 Par, fødte 555, døde 847; Petri cop. 66 Par, fødte 180, døde 197; Vor Frelseres cop. 53 Par, fødte 192, døde 214 Frederichs Tydske Kirke cop 5 Par, fødte 35, døde 23. Garnisons cop. 196 Par, fødte 391, døde 654; Citadellet cop. 14 Par, fødte 27, døde 120; Reformeert cop. 1 Par, fødte 42, døde 39, Waysenhuus cop. 4 Par, født 2, Helliggeistes Hospitaldøde 31, Børnehuset fødte 4, døde 190; Almindelig Hospital fødte 1, døde 328; St. Hans Hospital fødte 2, døde 95, Frederichs Hospital cop. 1 Par, fødte 656; af den Jødiske Nation cop. 6 Par, fødte 43, døde 14. Fortegnelse paa de Svagheder, hvoraf efterskrevne Antal ere døde: Alderdom 247, Apoplexie 9, Barselseng 59, Beenbrud 3, Blodgang 17, Blodstyrtning 27, Brok 2, Brystsyge 428, Bylder 4, Colica 4, Druknet 23, Durch løb 24, Dødfød 15, Engelsk Syge 4, Falden til Døde 12, Feber 65, Flekfeber 5, Flod 1, Forkiølelse 21, Forraadnelses=Feber 250, Frisler 6, Galde=Feber 8, Gicht 20, Guulsot 5, Halsyge 18, Hastig Død 23, Hidsig=Feber 92, Hikke 1, Hoste 7, Hovedvee 6, Hængt sig selv 2, Hævelse 8, Jhielslagen 3. Jhielstukken 1. Jhielskudt sig 1, Jndvortes Svaghed 15, Jnflammation 66, Kighoste 16, Kopper 193, Koldfyr 15, Krampe 28, Kræft 4, Langvarig Svaghed 11, Mavekrampe 2, Mavepine 3, Melancolie 1, Meslinger 2, Modersyge 3, Nyfød 3, Nærvesyge 18, Obstruction 8, Orm 1, Ormefeber 7, Pleuris 6, Raserie 1, Selvmord 2, Skarlagens=Feber 1, Skiæver 1, Skiørbug 24, Slag (meest Børn) 618, Sprinkler 5, Steen 6, Sting 4, Stikflod 2, Svindsot 85, Tandpine 1, Trødske 19, Tænder 78, Tærende Syge 417, Uangivne Svagheder 778, Ulykkelig Hændelse 10, Vattersot 124, Venerisk Syge 2.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere i Aaret 1786 af Patienter indkomne 2179, udgaaet 1892, døde 179; af Barselqvinder indkomne 775, udgaaet 757, af Børn fødte 782.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Brændeviinsbrændere = = Broelæggere. Brøggere = Bundtmagere Bødkere = 1 Dreiere Dugmagere (aparte Arbeidere.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Feldberedere Færgemænd = Garvere : Giørtlere
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Glarmestere Grov= og Kleinsmed, Guldsmede = Handskemagere Hattemagere = Hjulmænd = = Hørkræmmere
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Jsen= og Urtekræmmere = =
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Kandestøbere = Knapmagere = Kobbersmede = Lygtemagere = Malere = = Murmestere, Gibser. og Steenhugger. Møllere 30 Naalemagere 31 Nagelsmede = = = paa Jnteressentere, Mestere, Svenne og Drenge her i Kiøbenhavn, tes Udgang 1743, 1771, 1785, 1786. Laugene.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Peruqvemagere Posementmagere Pram= og Steenførere.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Reebslagere = Remmesniddere og Sadelmagere Seil=Flag og Com Laan get oppasmagere = Silke=, Ulden= og Lærredsskræmmere Silkevævere (aparte Arbeidere.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Skippere = Skoemagere = = Skorsteensfeiere Skrædere = =
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Slagtere Snedkere = = Stolemagere Strømpevævere kagSverdfægere =
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Tobakspindere og de privileg. Fabriker. med iberegnet. (Dagdrenge og Piger 1786371)
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Tømmermestere Tøimagere = =(aparte Arbeidere.
Berlingske Tidende, 1786-12-01
Uhrmagere = fiintappere = gnmænd 3329 Personer. = = = 175 Familier. De til Forsendelse med Posten allene pri¬