Efterretninger fra Adresse-Contoiret i Bergen, 1793-12-14
5. den londonske danske lutherske Kirkes Fordring, saavel for de 5 Aar afg. Biskoppen ei har gjort Rede derfor, efter Kiendelsen afsagt i Commissionen den 2 April 1789, udgjør 478 Rdlr. 5 Mk. 12 s., men hvoraf ikkuns det sidste Aars Contingent, som sædvanlig til Biskop Ramus rigtig var afleveret, men ei afsendt som sædvanlig i 11 Decbr. Termin 1785, hvilken Tid just biskoppen, ved Døden afgik, kan ansees i Boet af samme Natur som et Depositum, og beløber sig for dette Aar til 95 Rdlr. 4 Mk. 12 s. No. 6 Helsingøers Hospital og Skoles Contingent for det sidste Aar, Biskoppen levede, og som ligeledes paa sædvanlig Maade skulle i Decbr. Termin 1785 have været afsendt, og efter Kiendelsen afsagt i denne Commission den 19 Martii 1789 beløber sig til 350 Rdlr., hvilket blev forsømt, og hvilken til Biskoppen afleverede Contingent ligeledes som næstforrige Post bør ansees af samme Natur, som et Depositum. Da nu alle Deposica allerførst frem for noget andet af et Stervboe bør udtages, saavidt samme der nemlig maatte forefindes, og ikke ere forkommede, men det af den her i Commissionen ved Litr. M. fremlagte Attest fra Skifte-Commissarierne i afg. Biskop Ramusses Stervboe af Dato 8 Febr. d. A. erfares, at ved Stervboets Aabning fandtes ikkun af Redepenge i alt 430 Rdlr. 2 Mk. 6 s.; saa kan fornævnte 3 Deposita ikkuns herudi pro qvota nyde forlods Udlæg, da de i Henseende til det øvrige manglende bør lige at concurrere med de øvrige publique Stiftelser, efter den Maade som oven anført om disse er decideret. Saaledes bør det udi 6te Post af det allernaadigste Commissorium af 12 Decbr. 1788 befalede, og Udlægget i Biskop Ramusses Stervboes beholdne Midler paa samtlige publique Stiftelses Mangler at være paakiendt, og saadant ved den nærmere Beregning for hver Stiftelse at iagttages: saa vil Citanten forvente og for Os i Vores Høiesteret, contra lade paastaae, at fornævnte Dom maa vorde confirmeret skierpet, samt forandret og yderligere paakiendt, alt efter forhen gjorte og nærmere giørende Demonstration og Paastand. Thi byde og hermed allernaadigst befale Vi eder fornævnte Commissarier, at J retter eders Leilighed efter herom at møde for Os i Vores for dette Aar 1793 holdende Høieste Ret, naar Sagen der efter sin Tour og Hovedstævningens Dato til nærmere allernaadigst Paakiendelse foretages, Eders afsagde Dom at til og forsvare. Som Hoved Vederpart og Sagvolder contra indstævnes Geheime-Conferenceraadinde Bille Brabe med Laugværge for Contra-Citantens Demonstration, Paastand og Jrettesættelse at anhøre, til Sagen med Omkostninger og alt hvad deraf dependerer at tilsvare og Vores allernaadigste Dom at imodtage. Endelig indstævnes Odense Stiftsprovst og St. Knuds Sognepræst Os elskelig Doctor Theologi og Professor Hr. Lauritz Ancker, Sognepræst til Frue Kirke i Odense Hr. Christian Gruner, Tobias Christian Wirth og Hr. Lars Christian Dan; Odense Byes Magistrat Borgmester Christian Seidelin og Raadmand Abraham Biørnsen, saavelsom og forrige Raadmand Mathias Kurrelhaums Stervboe og Arvinger, Morgaards Eier Os elskelig General=Adjutant og Major von Schiøller, Sognepræsten til Søndersøe Hr. Mathias Jacob Kanneworff, Professor Gymnasit a) nu værende Hr. Christian Gottholdt Seidlitz, Ole Nicolai Bützow, Hans Sibbern; b) de forhen værende Roeskilde latinske Skoles Rector Os elskelig Professor Johan Henrich Tauber; afg. Professor og Doctor Theologi Nicolai Engelhardt Nannestads Enke med Laugværge og Arvinger, de Umyndige med Værger og Formyndere, og afg. Professor og Conrector Povel Holms Arvinger, ligeledes de Umyndige med Værger og Formyndere; Casserer for den Fyenske geistlige Enkecasse Os elskelig Cancellie-Assessor Hieronymus Langsted tilligemed Stiftets Provster; afg. Professor og Rector Søren Ankersens Arvinger, de Umyndige med Formyndere; Odense St. Hans Kirkes Værge Kiøbmand Rasmus Østrup; Odense Frue Kirkes Værge Kiøbmand Fiellippan; Sognepræsten i Rudkiøbing Hr. Jens Grøn og forrige Byefoged nu Etatsraad og Politiemester Flindt, samt Fattiges Forstander Thomas Basballe; Præsten over Biergeherred Hr. Jørgen Nasmussen Fogt, Stiftbefalingsmand over Lolland og Falster Os elskelig Kammerherre, og Baron Frederich Kragh Juel Wind; Sognepræsten Hr. Jørgen Stauning, Byefoged Mathias Relmers Enke og Arvinger, Enken med Laugværge og de Umyndige af Arvingerne med Værger og Formyndere, samt Fattigforstander. Kiøbmand Krøyer; Sognepræsten Os elskelig Hr. Consistorialraad Jochum Halling, Byefoged Christian Holm i Colding og Kirkeværger Osterseldt: Arvingerne efter afg. Biskop over Siellands Stift Hr. Ludvig Harboe, Kammerherre Hr. Johan Frederich de Lindencrone, Hr. Biskop Ni. colai Balle og Cancellieraad Atke, og endelig Skifte-Commissarierne i afg. Biskop Ramuses, Stervboe Os elskelig Kammerraad og Herredsfoged Hans Holm og Landvæsens-Commissair Hans Dreier paa bemeldte Stervboes og Arvingers Vegne, og skulle nogle flere af forbemeldte være døde, da deres Stervboer, Enker og Arvinger med Værger og Formyndere, for samtlig enhver for sit vedkommende Procedure Paastand og Dom at anhøre og modtage. Enhver medtage det Fornødne, da i Sagen skal blive dømt hvad Ret er Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 4 Julii 1793. Under Vort Signet. (L. S.) Allerunderdanigst læst paa Frue Geheime-Conferenceraadinde Bille Brahes Vegne af Trøiel. Siden at der ved Lygte-Tabellernes Trykning for denne Vinter er skeed en Feil tryk udi de 3de Maaneder af December, Januarii og Februarii, saaledes, at det Ord Aften gaaer ud, saa Lygternes Brænding skeer til Morgenen, og hvilket herved, til almindelig Efterretning, bekiendtgiøres, fra Bergens Raadstue den 14de Decbr. 1793.