JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Kjøbenhavn, d. 31 Augusti. Fra Stockholm er hertil indløben den Efterretning, at Hs. Maj. Enkedronningen af Sverrig, Sophie Magdalena, vin 21de d. M. ved Døden er afgaaet. Hun var den ældste Datter af Kong Frederik den Femte, født den 31 Julii 1746, formælet med Gustav den Tredie den 4de November 1766. (Alt. M.) Jgjennem det Kongel. Schlesvig-Holsteenske Cancellie i Kjøbenhavn er, under den 7de Septb. d. A., udfærdiget et Patent for Hertugdommene Schlesvig og Holsteen af følgende Jndhold: "Det har allernaadigst behaget Hs. Kongel. Majest. at resolvere, at det, saalænge Krigen varer, ikke skal være tilladt, i Nærheden af Kysterne at kaste Raketter eller afbrænde Fyrværkerie, med mindre Hs. Majestæts specielle allernaadigste Tilladelse dertil i Forveien er bevirket. - Hvo der handler imod dette Forbud, belægges første Gang med en Pengemulkt af 100 Rbdlr. i Sølv, anden Gang med det dobbelte, og tredie Gang med Tugthuusstraf fra 2 til 6 Maaneder. Ørelandet, i Trondhjems Stift. (Skredet i Aaret 1804). (Fortsat, see forr. No.) Hver Bonde overføder her, som næsten overalt i Landet, 2 Sviin. Deels de store udyrkede Marker man her har, deels og Fiskerierne, som, paa den Aarstid de falde, afgive en heel Deel for Svi ene heel tjenligt Affald, deels og at Vinteren her, som overalt ved Skysten, kommer sildig, er ikke varig stræng, og endes tidlig, hvorved Svinene her en længere Tid af Aaret, end hvor Climattet er strængere, kan finde en god Deel af sin Føde ved at rode i Jorden, ere vel Aarsagerne, hvorfor man her ansætter et n. b. ufedet Slagtesviins almindelige Vægt til 3 Vog eller 108 Pd., som er 2 mere end man almindeligen for Smaaesviin kan anslaae. Svineavlen vil vel og her findes fordeel agtigere, end hvor Culturen var drevet videre. Almuen er her fra Tid til anden forsynet med fortrinlig Svinerace fra Herregaardene Østerraad, Storfosen og Tyndel. Et Slagtesviins almindelige Priis er 6 Rdlr. (Fortsættes).Ja
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
(Af Hamb. Corresp.) Cassel, d. 31 Augusti. Eskadronsschefen v. Gall, afsendt af Hs. Maj. Keiseren til Hs. Maj. Kongen, har overbragt følgende Efterretninger: De fiendtlige Armeer, som den 26 Augusti havde angrebet Staden Dresden, ere paa alle Punkter, med et Tab af 10,000 Mand, hvoriblandt 2000 Fanger, slagne tilbage. Dagen derpaa d. 27de lod Hs. Maj. Keiseren angribe Fienden paa hele Linien. Seiren var afgjørende og de ved Eskadronschef v. Gails Afgang allerede bekiendte Følger vare, 30000 Fanger, 5 Faner og 20 Stykker Skyts, iblandt de Fangne vare 5 Generallieutenanter og 400 Officierer. Fienden flygtede tilbage og man forfulgte ham paa alle Punkter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Dresden, d. 25 Aug. Efter de af Hs. Maj. Keiser Napoleon tilfægtede Seire over de Russiske og Preussiske Armeer, har General Laurision deraf draget nye og mærkelige Fordele; han har nemlig slaget Levningen af disse Armeer i Jruer, Fienden har efterladt 7000 Døde paa Valpladsen. Keiserne af Rusland og Østerrig befandt sig i Spidsen af deres Armeer; de angrebes paa alle Punkter, og sloges tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Leipzig d. 31 Aug. Udtog af et Brev fra H. C. Hert. af Bassano til Divis. Gener. Margation, dat. Dresden d. 28 Aug. 1813. Hr. Baron, Jeg vedbliver at meddele Dem Efterretninger om Armeen. Antallet af Fangerne, saavelsom af de erobrede Canoner og Faner, har siden i Gaar betydelig forøget sig. Man anslaaer den allierede Armees Tab fra d. 26de og 27de af til 50,000 Mand Fanger, Dræbte, og til videre Tjeneste Udygtige. Keiser Alexander var Vidne til disse Uheld. - Keiseren er i Færd med at forfølge Fienden. Et stort Antal Østerr., Preuss. og Russ. Stabsofficerer befinde sig blandt Fangerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Dresden d. 29 Aug. Den fiendtlige Armee søgte igjen at vinde Bøhmen. Efterat den havde mistet begge sine Operationslinier, er den bleven nødt til at marschere Markveie, hvor den uomgjængelig, vil miste meget Artillerie, Bagage og Militair Effecter. Dens Tilbagetog er ikke allene en Flugt, men en fuldkommen Forvirring. - Gener. Vandamme, der marscherer mod Petersvalde, har i Morges slaaet de Russ. Tropper, under Prindsen af Würtembergs Commando, og frataget ham 2000 Mand og 6 Canoner. Gener. Reus, Chef for en Fransk Brigade, er dræbt, iøvrigt er vort Tab kun lidet betydeligt. - Gener. Chastel har deboucheret over Freyberg i Ryggen af Fienden, og taget i Morges 300 Artillerievogne, hvoriblandt adskillige Canoner. Alle Landsbyer ere fulde af Saarede og i Uorden bragte Colonner. - Gener. Moreau var i de sidste Fægtning er nærværende hos Keiser Alexander. Man siger, at den fiendtlige Armee, efter hans Raad, har indladt sig i den Operation, der lykkedes den saa slet. Man forsikkrer, at han rammedes af een af de første Canonskud, som rev ham begge Been bort, og at han en Time derefter er død af sine Saar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Prindsen af Schwarzenberg har udstedt en Parolbefaling, hvoraf sees, at han ikke vil føre Krig, mod Frankrige, men at han blot ønsker, at drive det tilbage til dets gamle Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Magdeburg, d. 1 Sept. Vor Tidende indeholder følgende: Vi have i dette Øjeblik faaet den sikkre og tilforladelige Efterretning, at H. M. Keiser Napoleon, efter de af ham vundne glimrende Seire d. 27de og 28de Aug., som har kostet den østerrigske Armee 50,000 Mand, adskillige Generaler, et ikke ubetydeligt Antal Canoner og mange Faner, har bevilget Keiseren af Østerrige, fire Dages Vaabenstilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Bamberg, d. 30 Aug. Grev Laurision har med udmærket Fordeel forfulgt den Russ. og Preuss. Armee, som Hs. Maj. Keiseren har seiret over i Schlesien, og slaaet den aldeles ved Janer. Fiendens Forlis var ogsaa ved denne Leilighed meget betydeligt, der blev 7000 Mand paa Valpladsen; paa Fransk Side regner man Antallet af de Fangne i det Høieste for 800 M. Tallet af de erobrede Canoner lader sig endnu ikke bestemme. Medens Keiseren paa denne Side forfulgte de til kjæmpede Seire, var en fiendtlig Magt rykket frem mod Dresden. Keiseren ilede lynsnar til, og slog de fiendtlige Masser d. 26de paa alle Puncter tilbage. Keiserne af Rusland og Østerrige vare i Spidsen for deres Armeer. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Blandede Efterretninger. Den engelske Skibscapitain Hearderson, der meget omhyggelig har taget de engelske Colonier ved Honduras Bugten, hvor Mahagonytræet har hjemme, i Øiesyn, beretter, at han har fundet der et saadant Træ af 12000 Qvadratfods Overflade, der vurderedes for 1000 Pd. Sterl. – J Følge en nylig udkommen Beskrivelse over Paris, findes der: 1065 Gader, 10 Stræder, 116 Passager, 34 Quais, 18 Boulevards, 83 offentlige Pladse, 132. Culs-de=Sats, 19 Havne, 16 Broer, 9 Heller, 26 Torvepladse, 84 Fontainer, 9 Fængsler, 12 Caserner, 14 offentlige Palladser, 11 Monumenter, 8 Theatere, 12 Promenader, 40 Establissementer for den offentlige Undervisning, 7 Bibliotheke, 16 Museer, 15 Hospitaler, 7 Keis. Palladser, 12 Minister=Hoteller, 5 Regjerings=Hoteller, 12 Mairers Hoteller, 3600 Privathoteller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Paa Maltha vedbliver Pesten at rase, og 40 Personer døe deraf dagligen. - Man er nu i Færd med at sætte Staden Augsburgs Fæstningsværker i samme Stand, som de vare i Aaret 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
J Washington har men havt den officielle Efterretning, at Engellænderne have landsat 3 til 5000 M. i Sand=Point, omtrent 45 Mile fra Rich mond. Man troer, at det er deres Hensigt, at angribe Virginien, Hovedstad, men man frygter, at Stridskræfterne i denne Stad ikke ville være tilstrækkelige til at gjøre Modstand. Man befrygter ogsaa, at Engellænderne maatte gjøre Forsøg paa, at ægge Negerne til en Rebellion, og man befrygter, at i dette Tilfælde den hele nedre Deel af Virginien vil blive ødelagt. Engellænderne ere i dette Øieblik midt i Slavernes Plantager, hvor der sædvanlig findes 4 eller 6 Sorte mod 1 Blank Dersom altsaa Rebellionen skulde finde Sted, maa de Blanke søge deres eneste Hjelpemiddel i Flugten. (H. C.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Under 7de d. M. er udstedt en Kongl. allernaadigst Forordning for Danmark og Norge, angaaende hvad i Henseende til Svenske, som opholde sig her i Rigerne, samt de Skibe og Varer, der ere svensk Eiendom, bør lagttages, af følgende væsentlige Jndhold: Enhver sig her i Rigerne opholdende Mands eller Qvindesperson, der er svensk af Fødsel, eller paa nogen Maade staaer i Forbindelse med den svenske Stat eller dens Regjering, skal, inden 3 Dage efter Forordningens Bekjendtgjørelse, personligen anmelde sig for Stedets Politiemester, og for denne opgive sit Navn, sin Bopæl og Næringsvei; de, blandt de Anmeldte, der her have vundet Borgerskab, eller have faste Eiendomme eller nogen Fabrikdrift, og de, der som Søfolk maatte være forhyrede med danske eller venskabelige og neutrale Handelskibe, opfordres til at aflægge Eed paa, at de ikke staae i Forbindelse med den svenske Regjering eller nogen af den danske Stats Fiender, samt at de i ingen Henseende ville indlade sig med disse eller foretage noget, som kunde skade den Danske Stat; de, blandt de Anmeldte, der enten ere i fast Arbeide, eller ikke have nogen stadig Næringsvei, adspørges, om de ville aflægge en Eed af lige Jndhold, og naar de hertil ere villige, om de ville forblive i den Tjeneste, de ere, og ikke forlade samme uden den Øvrigheds Tilladelse, for hvem de have anmeldt sig, da i saa Fald de, der aflægge den befalede Eed, forsikkres rolig Besiddelse af deres Eiendomme og kunne ubehindret vedblive deres Forretninger; de, som handle mod den af dem aflagte Eed, ansees og behandles som Landets Fiender, paa Svenske Skibe og paa Vare=Forraad, tilhørende den Svenske Regjering eller dens Undersaatter, lægges ufortøvet Beslag; endelig bliver og det ved Frdn. af 30 Oct. 1807 givne Forbud mod Samqvem med Landets Fiender paa ny indskjerpet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Kjøbenhavn d. 11 Sept. Pugeriet og Opskrueriet er i denne Tid her i fuld Flor. Man lægger paa fra den ene Dag, ja fra den ene Time til den anden. Priserne stige saa ulige, at man i den ene Bod ofte forlanger 10 Rdlr. mere foren Alen Tøi end i den anden. - Bønderne, der komme til Torv med Fødevarer, forlange hvad der falder dem ind, fordi adskillige Folk have Penge ok, eller ere taabelige nok til at give dem, hvad de forlange. Saaledes betalte i Dag en Kone paa Torvet 8 Rbm. for Pundet af simpel Smør, uagtet den virkelige Torvepriis kun var 7 Rbmk. - For en Skjæppe Ærter begiertes 28 Rbmk., for Æg 6 a 6 Mk. 8 s. Af Rug var intet til Torv, formodentlig ere Priserne endnu ikke høie nok for Pugerne. Et Lpd. Rugmeel koster 21 a 22 Rbmk. - Det vilde være at ønske, at der snart maatte blive sat Skranker for dette Uvæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
ser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Skilderie af Kjøbenhavn. RostackerTiende Aargang. No. 74. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 14 September 1813. thi Om Sparsommelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
I eet af de seneste Numere af Dagen har en Ubenævnt opkastet et Spørgsmaal, hvorvidt det er rigtigt, at et Selskab anvender 20,000 Rdlr. paa sine Vinterconcerter, og hvorvidt Opoffrelsen af en saa betydelig Sum stred mod de offentlige Opfordringer til at fremvirke Besparelser ved gode Exempler. Dagens Udgiver har derpaa i No. 202. af samme Blad paa en fyldestgjørende Maade besvaret Hovedspørgsmaalet, og man kan ikke andet end være fuldkommen enig med ham om, at et saadant Bidrag, anvendt til en saa ædel Konsts Understøttelse og Fremme, maa snarere betragtes som et patriotisk Offer end en patriotisk Synd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Naar der tales om Besparelse og Tarvelighed, saa kan Meningen aldrig være den, at end- og de, der føle Ævne dertil, skulle forsage de uskyldige og rene Fornøielser, der opmuntre Studet og forædle Hjertet. Tvertimod gjør det hver nogenlunde formuende Mands Tænkemaade Ære naar han, selv under de ublideste Tidsomstændigheder, ikke glemmer hvad han som Menneske skylder sine høiere og ædlere Sielævner. Det vilde være tungt, om Omsorgen for vort physiske Ophold, endog under de mørkeste Udsigter, ganske skulde kunne bortdrage vor Sands for og Opmærksomhed paa de Gjenstande, der lade os saa levende føle, at vi have en høiere Bestemmelse end Dyret. J Philosophens Øine er ingen mere at laste end den, hvis Tanker, Stræben og Jdræt ene indskrænke sig til den physiske Tilværelses snævre Grændser. J den senere Tid og under, mange tilstødende uheldige Omstændigheder, have de fleste Menneskers Jdeer om Sparsommelighed taget en ganske besynderlig Retning. Den anvendes desværre kun alt for ofte i urette Tid og paa urette Sted. Hvor det gielder om at tilfredsstille sin Sandslighed og sin Forfængelighed, der er intet for dyrt, intet for kostbart, men hvor det kommer an paa at understøtte og opmuntre et for det Hele vigtigt Anliggende, der hedder det: Krummer er og Brød, hvad der er spart er fortjent, o. s. v. Man bryder sig intet om at betale 10 eller 20 Rdlr. for en Billet til det kjedeligste Skuespil; man overøver enhver Gjøgler med Guld og bifaldsbeviser; men man vaander og krymper sig, og raaber Ak og Vee over de dyre Tider, naar man skal kjøbe en nyttig Bog eller understøtte noget videnskabeligt Foretagende. Hvor Sparsommelighed ikke styres af Klogskab, der bliver den endnu skadeligere end Ødselhed. Plutarch fortæller, at den gamle Cato, da han gik tilbage fra Spanien, solgte sin Hest, for at spare de Penge, der vilde medgaaet, dersom han havde villet tage den med sig til Vands til Jtalien; at han roste sig af, aldrig at have baaret en Kjole, der havde kostet over 10 Rdlr., aldrig at have sendt til Torv mere end 16 s. paa een Dag, og at han ingensinde havde ladet oppudse noget af sine Landsteder udenfra. Montaigne anfører disse Træk, uden, efter Sædvane, at ledsage dem med sine Anmærkninger. Formodentlig hovede ham ikke denne mageløse Gnidskhed, som en Cato, dersom man iøvrigt kan stole paa Pluturchs Efterretning, endog roste sig af. Alt hvad man her kan sige til hans Undskyldning er, at han maaskee blot gjorde det for at foregaae sine Romere med sit Exempel, og at han som Censor vilde vise sin store Tarvelighed. Ogsaa om Friedrich den Anden af Preussen fortælles, at han gik i sine Klæder lige indtil de vare ganske lueslidte. Hvad Romerstaten har vundet ved at Cato solgte sin Hest eller Preussen ved Friedrichs Occonomie, at gaae i en lueslidt Kjole, overlades til Læserens Bedøm alle melse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Forslag til en Regulerings-Commission for Handlende og Professionister. At Pengevæsenet er Grundaarsagen til det Onde, vi i dette Øieblik sukke under, kan ikke nægtes. Bortrydder Aarsagen, saa falder Virkningen af sig selv, er en vigtig Jndvending mod enhver, der klager over dyre Priser, og det er naturligt, at der ikke lader sig tænke nogen fast Maalestok for Varepriserne, naar Maalestokken for alle Fornødenheder - Pengene - er saa ustadig. Man har adskillige Gange i dette Blad ivret mod Taxter, og det af en dobbelt Aarsag. Under et godt Pengevæsen ere de unødvendige, under et slet stifte de mere Skade end Gavn. Erfaringen har stadfæstet denne Sandhed. At imidlertid Egennytten aldrig har viist sig i et ufordeelagtigere Lys end i de sid ske sex Aar, der ville vore Børn og Børnebørn, engang med Forbauselse tale om. At vort Pengevæsen maatte og vilde tage en sørgelig Gang var en forudseelig Følge af sex Ans Krig og standset Handel og Skibsfart. Men saaledes, som det gaaer havde det aldrig gaaet, dersom ikke saa mange ganske glemte, hvad de skyldte Fædreneland, og med gridske Hænder rodede i dets Jndvolde. Egenytten er et umætteligt Uhyre. Den er blind for sit eget Bedste, og naar den kun kan tilfredsstille sin Graadighed, er det den ligegyldigt paa hvilken Maade det skeer, skulde den end selv here de sig derved sin egen Undergang. Med Fornuftgrunde lader den sig ikke overtyde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
At Udlændingen under mislige Tidsomstændigheder, en svækket Statscredit, og afbrudte Handelsforhold, helst vil beregne sine Priser efter Sølv, som det eneste almeengieldende Betalingsmiddel, er naturligt. At han fordrer saa mange flere Pengerepræsentativer, som Udsigten til engang at kunne faae disse Repræsentativers paalydende Sum enten med virkeligt Sølv eller ved Afregning betalte, aftage, er ligesaa naturligt. Den Mistillid, han viser, kan, som Udlænding, tilgives ham. Men naar Landets egne Borgere af umættelig Gridskhed efter, ufornuftigen og upatriotisk at ville forøge Massen af deres Nominal, kunne gaae saavidt at de, for at sætte en Sminke paa deres Egennytte, sælge for 4 Sølv Toskillinger hvad de i Banksedler ville have 8 Rdlr. for, da er det en Handling, der ganske caracteriserer vore Tiders Kræmmeraand. Saaledes fik for 4 Uger siden en Tienestepige et Shawl, som skulde koste 20 Rdlr. i Nominal, for 20 Sølv=Toskillinger, en anden et Par uldne Strømper, som skulde koste 10 Rdlr. i Nominal, for 2 Mk. i Sølv Skillinger. En Spekhøker skal endog være gaaet saavidt, at han solgte et Pund Smør, som skulde koste 8 Rdlr., for 4 Sølv Toskillinger, Naar Jndfødtes Tænkemaade er saa nederdrægtig, kan man aldeles ikke undres over, at Repræsentativernes Credit med hver Dag hidtil sank. - Men ikke nok med, at man saaledes indbyrdes nedsætter vore Penge; enhver danner sig en egen Maalestok for sine Priser, og derved opstaaer en saadan ubillig Ulighed i Priserne, at den ene Kræmmer, den ene Haandværksmand ofte tager 26 PC., og derover, mere end den anden. Den, som ikke bruger den Forsigtighed, først at forespørge sig hos forskjellige, bliver bedraget. - Dette store Onde har den ubehagelige Følge, at Alting opdrives efter Leine og eget Tykke. Skulde det vedblive saaledes, maatte man befrygte, at Priserne paa Alting endog ville gaae over Coursen. Under disse Omstændigheder vilde det være at ønske, at der blev oprettet en Reguleringscommission, som det blev paalagt at sørge for, at baade Kræmmere og Haandværksfolk, saameget som mueligt, solgte og arbeidede efter lige Priser. Den maatte tillige paasee, at Forhøielsen ikke skeete paa en alt for urimelig Maade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
J denne Tid, da Levnetsmidler til Vinter brug skulle indkjøbes, søge mange at opskrue Priserne ved at hensætte de Fødevarer, der bringes til Torv, hos visse Folk. De, der komme for at kjøbe saadanne Varer, svarer man sædvanlig: "vi have intet, endskiønt det tilstødende Værelse sædvanlig er opfyldt med Forraad nok deraf. Mange Skippere, der komme med Levnetsmidler her til Staden, gjøre det samme, og man møder ogsaa paa deres Gjemmesteder gjerne det, Svar: "vi sælge ikke førend til Vinter. Dette er ikke allene Tilfældet med Fødevarer, men ogsaa med Brændeved. Saaledes skal der gives Høkere, der have liggende over 100 Favne Bøgebrænde, som de have indkjøbt til 130 Rdlr., og som de ikke ville sælge igjen førend til Vinter. For at forekomme Følgerne af dette skjændige Prangerie vilde det være at ønske, at følgende maatte blive anordnet: 1) Enhver Bont, der bringer Varer til Torv, maatte aflevere i Port vagten, og hver Skipper ved Toldboden eller Acciseboden en fuldstændig Fortegnelse over deres medhavende Varer. De maatte ikke faae Lov til at forlade Staden, førend de med Torvemesterens eller Havnecommissairens Attest havde godtgjort, om og til hvem Varene ere afsatte. 2) Skulde de være solgte til en Handlende eller hensatte noget Sted, saa maatte Vedkommendes Navne opgives, og i de offentlige Tidender bekjendtgjøres, at den eller hiin Artikel er ankommen og tilfals paa dette eller hiint Sted. 3) Nægte Vedkommende at sælge eller foregive de falskeligen, at de Vare ere solgte, ba straffes de med sammes Confiscation. 4) Burde ingen Handlende kunne gjemme Varer, der henhøre til Livets Fornødenheder, længer end een Maaned, under Straf af Confiscation. 5) Maatte de, som ere satte til at paasee saadanne Anordningers Overholdelse, i Tilfælde af Overtrædelse eller Forsømmelse, paa det alvorligste straffes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
af eensfarvet Steentøi efter Placaten af 18de Junii 1812 nedsættes til 4 Rbdlr. 16 Sk. i Sølv. pr. 100 Pd. Tolden af tyrkisk eller marmoreret Papir efter Placaten af 13de Marts d. A. nedsættes til 88 Rbsk. Sølv pr. Lpd. b) Den Afgivt, som efter §§. 62 og 365 i Toldforordningen. svares for Oplæggelsen af Transttgods, maa fremdeles og indtil videre være nedsat til det Halve. c) Lastepenge for Farten mellem Danmark og Norge, samt Norge og Hertugdommene, nedsættes til at være lige med Lastepengene for anden indenrigs eller mellemrigs Fart, Til samme Afgivt nedsætres Laftepenge for fremmede Skibe, som til Norge, indføre Kornvarer eller Fedevarer indtil 3 af deres Drægtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
J øvrigt har denne Anordning ingen Forandring i de gieldende Jndførsels= eller Udførselsforbud til Følge. Hvorefter Alle og Enhver kunne vide sig at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 8de September 1818. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederikr. Tabel, som viser, hvilke Betalingsmidler, der ved Toldstederne i Danmark og Norge maa antages som rede Sølv eller Sølvvaluta.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Guldmynter. Hollandske eller danske Speciesducater a 2 Species . 4 Rbdlr. i Sølv. Danske Courantoucater. 8 - 20 Rbsk. Preussiske Friedrichsd'or.) Sachsiske Augustdier . . Hannoverske Georgsd'or .) 7 Spanske Doubloner paa 2 fruhos = Franske 40 Franks Stkr. 14. - 20. Diro. Schild Louisd'or - 8 - 48 - Engelske Guineer. Nordamericanske Ørne hele 18 - 48 - Sølvmynter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-09-14
Danske og svenske Species, a 1 Specie 2 Rbd. i Sølv. for 2 Specie Stk. - - 1 - Dito. . . - 32 Rbsk. . Dito . . . Dito. 5 Styv og 2 1/2 Styv. Slesv. Holst. Courant 60 Styv. til 1 Spec. eller 2 16 Skill., 10 Skill. og 8. Skill. Stk. Dansk Courant, 120 Sk. for 2 3 Skillinger, enkelte Rigsorter, 5 Stkr. 2 1 Sp. 2. Rigsorter, enkelte . Markstykker, 1 Stk. Spanske Piastre, 1 Stk. 1 - 84 Sølv Skillemynt, hvoraf ikke tages mere end 1 Rbdlr. af Gangen. eller 4 Rbsk. i Sølv. 4 Skillinger. to . . I Dito. Vexler paa rede Valuta, trukne paa Jndenlandske eller Fremmede, kunne under visse Omstændigheder, og under vedbørlig Sikkerhed modtages som Betaling.