JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1782-01-25
Min Broder Jaen Andersen blev for nogen Tid siden, omtrent 12 Aar, hvervet til et af de i Kiøbenhavn sig opholdende Jnfanterie=Regimenter, for omtrent 10 Aar siden fik jeg Brev fra ham, at han den Tid tiente som Musqveteer ved det Norske Liv=Regiment; men da hverken min Fader, mine Søskende eller jeg, har siden hørt noget til ham, maa han altsaa være død; for at blive forvisset herom skeer denne Bekiendtgiørelse 3de gange, med ydmygst og ærbødigst Begiering, at vedkommende Chefs ville behagentlig opgive Dødsfaldet, enten i de Berlingske Tidender (og hvorfor i saadant Tilfælde er føyet Anstalt til den derved foraarsagede Bekostnings Betaling) eller adressere sig til Eieren. af Bærums Jernværk Velædle Hr. Conrad Clauson, som holder Vedkommende for denne Bekostning skadesløs. Bærum ved Christiania, den 20de Decbr. 1781. Svend Andersen.
Berlingske Tidende, 1782-01-25
Da Kirsten Marie sal. Angel, fød Bruun, Enke efter afg. Albert Angel, Borger og Handelsmand, boende paa Gaarden Walle i Gillesgaards Præstegield, Helgelands Fogderie i Nor landene, som har siddet i uskiftet Boe efter hendes sal. Mands Død, den 7de Septbr. 1781. ved Døden er afgangen; saa er det vi undertegnede myndige Arvinger dette Dødsfald 3de gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender bekiendtgiør, for derved at indkalde Credi= og Debitores udi bemelte Stervboe, at møde eller møde lade til den 5te August. nestkommende 1782, paa Arvetomt Gaarden Walle, da enhver efter deres lovlige Fordring, skal vederfares Ret; de, som ikke indfinder sig inden ovenmelte Tid, have tabt deres Fordringer, og maa tage Skade for deres egen Forsømmelse. Gaarden Walle i Gillesgaard Præstegield Helgelands Fogderie i Norlandene, den 3die Novbr. 1781. Ole Meldal Angel. Lars Todahl. I det Berlingske Bogtrykkerie er godt Maculatur at bekomme. i Riset a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Cadix, den 22de Decbr. Vor Flode, som bestaaer af 36 Linieskibe, hvoriblandt ere de 2 Franske Skibe. Jllustre og St. Micheel, ligger endnu for 1 Anker, er fuldkommen seylfærdig, og skal, som man troer, løbe ud i Søen i Dag.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Brest, den 2den Jan. Vor Frygt har desverre været alt for grundet. Stormen har gjort største Skade paa vor Flode. Linieskibe, Fregatter, Corvetter og Transportskibe løbe efterhaanden herind, ere masteløse, og forskrækkelig tilreedte. Hr. von Guichens Skib er og allerede kommet hertil; men de, som endnu ere tilbage, staae i stor Fare. J adskillige Skibe har Lynilden, slaaet ned; og nogle have lidt saa meget, at de ere udygtige til at giøre videre Tieneste. Til de sidste hører Skibet Ceres.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Brest, den 5te Jan. Alle Skibene af Hr. von Guichens Flode er nu kommen her tilbage, undtagen Triumphant og Brave, som dog nylig ere signalerte, og tilvisse af det stormende Veyr maae være blevne forhindret fra at fortsætte Reysen til Vestindien. Hr. von Vandreuil, som commanderer Triumphant, skal virkelig have haft i Sinde at seyle derhen allene, efterdi han, som der siges, skal afløse Hr. von Grasse i Commandoen. Om trent 30 Transportskibe ere komne her tilbage. Skibene, som have lidt meest, ere følgende: la Bretagne paa 110 Kanoner, som Græv von Guichen commanderer, og to Gange er bleven truffet af Lynet, Jnvencible paa 110 Kanoner, Zodiaque, Actif, Jndien og Lyon. Der skal i det mindste være 4 Skibe, som ikke kunde løbe ud. Forresten arbeyder, man her Dag og Nat med en utroelig Fliid for at faae alting, saa snart som mueligt, sat i vedbørlig Tilstand.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Paris, den 11te Jan. Breve fra Madrit af 29de Decbr. f. A., og adskillige andre fra Bayonne og Bordeaux, forsikre, at den Spanske Flode er den 22de Decbr. gaaet i Søen fra Cadix. Formodentlig vil samme vende tilbage, naar den faaer at vide den Ulykke, som har truffet vor Brester Flode. Jmidlertid ville dog nogle paastaae, at de Spanske Linieskibe, som skulle bringe 4000 Mand Tropper til Vestindien, skulle allene seyle derhen, naar de faae at høre, at vor Flode har maattet vende tilbage til Brest. Formodentlig skulle og de 2 Franske Skibe, St. Michel og Jllustre, som ere bestemte til Ostindien, begive sig derhen. Der ere allerede afsendte Courerer til Madrit og Cadix, som skulle overbringe Efterretning om Græv Guichens Tilbagekomst. - Adskillige nye Regimenter have faaet Ordre til at marchere til Brest for at træde i de forlorne Troppers Sted. Søeministeren har og givet Ordre til at skaffe igien saa hastig, som mueligt, Levnetsmidler, Munition a. i Steden for det, som er bleven taget eller fordervet. Man er saa meget meere misfornøyet over Brester, Flodens Tilbagekomst, som det tilkommende Aars Project vist skulde have tilveiebragt Freed. Hr. von Castries havde gjort dette Project, og samme giør ham stor Ære. Den forenede Spanske og Franske Flode skulde have faaet en afgiørende Overhaand i Vestindien, og Jamaika skulde ikke have kundet imodstaae samme, da denne Øe hafde bleven angrebet af næsten 25000 Mand. Hr. von Guichen hafde kommet tilbage med 12 Skibe af sin Flode og nogle og 30 af den Spanske fra Cadix for at bevogte Kanalen, saa at Engelænderne ikke havde kommet til at sende nogen Hielp til Øerne eller Amerika. - Sidst i denne Maaned vente vi en meget riig Koffardieflode fra St. Domingo, hvilken skal løbe ind til Cadix. Samme vurderes for 180 Millioner, og bliver convoyeret af 4 Linieskibe og 2 Fregatter, hvilke formodentlig commanderes af Hr. von Monteil. Vi ønske at Admirat Rodney ikke maae træffe den. Dog, dersom Vinden bliver endnu bestandig saa vestlig, som den nu er, kan han ikke løbe ud.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
London, den 11te Januarii. J Gaar Morges ankom Capitain Montgommery, som Expresser fra Admiral Sammel Hood, directe fra Øen Bar bads hertil med følgende Efterretninger til Admiralitetet: Den 13de December ankom Admiral Hood med sin Flode til Barbados, hvorhan sammesteds fik den der indløbne ubehagelige Efterretning at høre, at Fransoserne ulykkeligviis havde førend hans Ankomst udført deres sande Plan, som ikke havde væres udkastet til at angribe Barbados eller Jamaika men Øerne St. Enstache og St. Martin. - Admilal Hood melder fremdeles i sin Skrivelse, som gaaer indtil den 15de December, at Engelændernes Modstand paa St. Enstachehar ikke været saa modig, som man skulde have forventet. Den Franske Commandeur de Bouille, som indtog Øen, har ikkun havt 2 Fregatter og 1 Skalluppe hos sig, har og ikke kinet sætte flere end 300 Mand i Land, da derimod den Engelske Besætning paa St. Enstache har været over 700 Mand stærk. - Rygtet gaaer, at Øen er bleven overrumplet: han haaber for vist, at Gouverneur Cockburne skal være i Stand til at retfærdiggiøre og forsvare sin Opførsel. Paa St. Martin laae kun et Compagnie Soldater, og Tabet af denne Øe var ikke at beundre. Denne Efterretning har sat heele London i Forundring, og mange vilde endnu ikke troe samme, saasom de holde det for umueligt, at 700 Engelændere skulde lade sig tage til Fanger af 300 Fransoser. Det vil foraarsage en stræng Undersøgelse; thi de Kongelige Stats sekretærer troe, at det ikke maae være gaaet rigtig til. Oberste Cockburne har været gemeen Soldat, og har ved en lang Tieneste svunget sig i Veiret. - Der er sendt en Expresser med denne Ulyks=Post til Admiral Rodney, men man troer, at han allerede er afseylet; thi Vinden har i Gaar Morges Klokken 4 dreyet sig, og bleven gunstig for ham til at kunne komme ud.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
En af de meest erfarne Kongelige Søe=Officerer, som har været paa St. Eustache for mange Aar siden, og var der tilligemed Admiral Rodney, da Øen blev indtaget, har erklæret offentligen i Admiralitetet, at dersom kun en eeneste Kanon havde været plantet der, vor Franzosernes Landgang, i Følge Admiral Hoods Beretning, skal være gaaet for sig, saa havde den hele fiendtlige Expedition maattet gaae tilbage, eftersom Passagen der er saa smal, at neppe 3 Mand kunde marschere ved Siden af hinanden. - Uagtet at Admiral Rodnerskal have borttaget overmaade store Skatte derfra, saa regner man dog, at Fransoserne alene i rede Penge vist have forefundet 70000 Pd. Sterling. - Der fortælles af troeværdige Personer, som ere komne med det sidste Cartelskib fra Virginien, om Græv Cornwallis's Capitulation: at i det Øyeblik, da Capitulationen skulde underskrives, gjorde General Washington og de Franske Officierer endnu de Spørmaale: om der ikke i de Brittiske Poster ved York og Gloucester skulde være en vis Arnold, Efter at dette Spørsmaal var af de Brittiske Commissarier bleven besvaret med Ney, skrev General Washington endnu i Forveien til Græv Cornwallis, som maatte paa sin Ære forsikre, at General Arnold ikke var nærværende; eftersom Washington erklærede sig tydeligen derhen, at ingen Capitulation kunde paa nogen Art og Maade tilstaaes for denne Mand. - Forresten udlegges det General Washington meget til Berømmelse, at han ikke antager nogen Gage af Congressen, som sammes Commandeur en Chef, og at hans Venner med Møye have kunnet bringe ham til at modtage Taffel=Pengene, eftersom hans aarlige private Jndkomster af 8000 Pund Sterling skulde ikke have været tilstrækkelige til at bestride de Omkostninger, som han, i Følge af sin Stand, maae giøre. Ofte, siger man, er han og bleven ombedet at tage sit Qvarteer i et Huus; men han har villet have een og samme Skjebne med sine Officerer, og hellere forblive i Leyren, og da han tillige ikke har været Elsker af nogen stor Overdaadighed paa sit Tafel, saa er han derved bleven sin Armees Yndling.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Haag, den 12te Januarii. Den 8de hujus bragte os en Expresser fra Paris den glædelige Tidende, at Gouverneuren paa Martinique hafde igien erobret Øerne St. Eustach, Saba og St. Martin. - Vore Tidender giøre ingen Hemmelighed deraf, at de Efterretninger, som de paa St. Eustach boende Hollændere under haanden have givet Gouverneuren paa Martinique om Øens Tilstand, have bevæget ham til denne Expedition. - Breve fra Petersborg melde, at Keiserinden har declareret, at de neutrale Koffardiefahrere, som blive convoyerede af de Magters Flagge, som ere allierte ved den bevæbnede Neutralitet, skulde af ingen af derkrigførende Magters Skibe anholdes, visiteres eller optages, og at alle Russiske Ministere ved de krigførende Hoffer have faaet Ordre til at giøre Forestillinger derimod, og fordre samme tilbage leveret og Skaden, erstattet, naar saadant Tilfælde indtraf. Der er allerede afgaaet en Coureer fra Petersborg til London med denne Efterretning. Det heder og at Hs. Majestæt har ansøgt sine høye Allierede om, at give deres Ministre hos de krigførende Magter samme befaling.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Man fornemmer, at den Svenske Minister i Petersborg, har meddeelt Hoffet der det Engelske Hoffets Besværinger, angaaende, at en Svensk Søe-Capitain, som ledsagede et Antal Handelskibe fra Tesselen til Østersøen, har ikke villet lade den Engelske Admiral Stewart visitere samme, tilligemed Hs. Svenske Majestæts Svar paa Besværingerne; og at Hendes Russiske Keiserlige Majestæt har erklæret dette Svar fuldkommen overeensstemmende med Neutralitets Conventionen.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Haag, den 15de Januarii. Breve fra Paris giver os den behagelige Efterretning, at Kongen har besluttet, at give Republiken Øen St. Enstacheigien. - Den Note, som den Amerikanske Gesandt, Hr. Adams, har overleveret, og hvorudi han forlanger et bestemt Svar, om Republiken vil slutte en Venskabs= og HandelsTractat med Amerikanerne, er af alle Provindsers Deputerede bleven modtaget til Forestilling, for detsangaaende at indhente Jnstructioner fra deres Principaler. Hr. Adams er igienafreyst til Amsterdam. - Den 12te hujus, om Aftenen, havde vi her en saa overordentlig Taage, at adskillige Personer, gik vild og faldt i Vandet, hvoraf 2 druknede. Man har ogsaa fundet en Karete med Kudsken og Hestene i Vandet; men Kudsken havde reddet sig. - Prinds Gallitzin har overleveret følgende Note: Da Hs. Keiserl. Majestæt over alle Russer har lagt Mærke til det Tab af Tiden, som foraarsages ved Correspondencen, angaaende Klagerne fra de neutral Magters, hendes Allieredes, Undersaatter, over den Uret og Skade, som nu og da tilføyes dem i deres handlende Skibsfart, saa har Hun befundet, at det vilde være en væsentlig Sag, at forsyne de allierede Magters Ministre med tilstrækkelige Jnstructioner for alle saadanne Tilfælde; hvorfore Hun og har holdt det for fordeelagtigt, tillige at forestille Deres Høymægtigheder Nødvendigheden og Nytten af saadanne Ordrer og almindelige Jnstructioner, hvormed de maatte forsyne deres Ministre hos de krigførende Magter. For Alting troer Hun, at det er nødvendigt, at fornævnte Jnstructioner ere tilstrækkeligen satte ud fra hiinanden og forstaaelige, paa det Ministrene ikke skulde komme i det Tilfælde, at indhente nærmere Ordre, men tvertimod kunde i alle Tilfælde af dette Slags være i Stand til, at understøtte den eene den anden i deres Ansøgninger og Klager, i det de derved strax paa de først Klager fra deres Souverainers respective Undersaatter giøre fælles Sag, og tage Deel i samme. - Keiserinden har allerede ladet udstæde alle til den Ende fornødne Jnstructioner for Hs. Ministre ved de krigførende Hoffer, og der skal sikkerligen ingen af samme unddrage sig fra, at giøre deres til den fælles Sags Fremme i Følge Forbindelserne, ligesom Hun og lader giøre en lige Forestilling til Hs. andre Allierede.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Wien, den 9de Jan. Vor Monark er kommen her tilbage fra Wienerisk Neustadt, eftersom Storfyrstinden har været i Stand til at fortsætte Reysen til Grætz; og i Dag Formiddag Kl. 9 har den Hertugelige Würtembergske Familie, efter en kiærlig Afskeed, ligeledes tiltraad Afreysen. - Det er nu vist, at Græ pen og Grævinden af Norden kommer hertil igien mod Sommeren, og at Høystsamme tænker at opholde sig da hos os længere, end denne Gang. - Man tvivler og ikke meere paa vor Monarkes Reyse til Florenz, hvor han igien vil samles med Storfyrsteen; og saavel der, som i alle øvrige Keiserlige Kongel. Jtalienske Stater, som Hr. Græven af Norden skal passer igiennem, giøres de prægtigste Anstalter til Høystsammes Modtagelse.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Wien, den 12te Januarii. En Coureer, som er ankommen til Hs. Keys. Majestæt, har hverbragt den Efterretning, at Deres Keiserlige Høyheder, Hr. Græven og Frue Grævinden af Norden, ere tillige med Deres høye Følger lykkeligen ankomne til Grætz og have i bedste Velgaaende fortsat deres Reyse videre.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Fra de Polske Grændser den 7de Januarii. Der er allerede ankommen en befaling fra Porten til Moldau, som sætter den hele Nation i Bevægelse. Det skal nemlig, i Følge samme, være paalagt enhver Tienestdygtig Mandsperson, i tilkommende Februarii Maaned at holde sig i Beredskab til Tienesten. En saadan befaling er uhørt i det Tyrkiske Rige.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Christiansand, den 10de Januarii. Nyt Aarsdag er Skipper Poul Herman Danker af Hamborg med sin førende Galioth ladet med 1500 Tønder Rus Sække, destineret til Gothenborg, strandet ved Underøe inden for Svinøer, og siunket saaledes, at den staaer under Vand. 4 a 500 Sække ere allerede biergede, og meere forventes at kan blive, hvis ikke Stormveir samme skulle forhindre. Formodentlig vil denne Ladning ved Auction blive bortsolgt, og har man det grundige Haab, at Kornvahrene, formedelst den store Mangel, i Landet maa forblive.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Corsøer, den 24de Januarii. Jndkomne: Den 18de hujus Kiøbmand Christensen fra London til Kiøbenhavn; den 21de Kongel. agende Post 12 Læs, Kiøbmænd Grimm og Buckdahl fra Jylland; den 23de Kammerherre Preusser fra Holsteen, Etatsraad Berendt Ancker af Christiania fra London til Kiøbenhavn. Udgaaet: Den 19de hujus Kammerjunker Baron Holck fra Kiøbenhavn til Holckenhavn; den 20de Kongel. agende Post 3 Læs, Kammerjunker Lieutenant Bille af Søe=Etaten med nogle Søefolk fra Kiøbenhavn til Amsterdam, for at modtage et Skib, som er kjøbt til Kiøbenhavn, Landsdommer Kofoed fra Kiøbenhavn til Odense; den 23de Hofjunker Landsdommer Cederfeldt fra Kiøbenhavn til Fyhn, Ober Førster Clausen fra Kiøbenhavn til Holsteen.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Helsingøer, den 28de Januarii. Den 25de hujus ankom 1 tremastet Hukkert, ført af Capitain Kofoed, af og fra Kiøbenhavn til St. Croix og St. Thomas, 1 Svensk fra Rostock til Gothenborg, 1 Stetiner fra Lybeck til Marstrand. Den 27de ankom 2 af det Kongelige Asiatiske Compagnies Skibe fra Kiøbenhavn, det ene destineret til Canton i China og det andet til Tranquebar og Bengalen, 1 Fregat af og fra Kiøbenhavn til St. Croix. J Sundet ligge for contrair Vind 21 Skibe til Nordsøen destinerede, deraf 18 Danske af og fra Kiøbenhavn, nemlig 14 til Vestindien, 2 til Tranquebar og Bengalen, 1 til Canton i China og 1 til Middelhavet.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Kiøbenhavn, den 28de Januarii. Under Dato Christiansborg Slot den 7de Januarii har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet en Forklaring og nærmere Bestemmelse af Søe=Krigs=Artikels Brevets §. 752.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Under samme Dato har Hs. Majestæt udgivet: Allernaadigst Anordning for Justitiens Pleye i en og anden Deel ved Søe-Militaire Etaten.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Torsdagen den 31te Januarii, Kl. 9 1/2 Slet, bliver paa Hof=Theatret Bal pare en Domino for alle 9 Classer.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Fra Stadens Raadstue er den 23de Januarii udkommen en Brød=Taxt, hvorefter Bagerne her udi Staden sig indtil videre have at rette: 1) Brød af sigted Hvedemeel. Fransk eller Rasped=Brød for 2 Skilling skal veye 10 Lod 3 Qvintin.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Det af de privilegerede Franske Bagere bagende Fransk Brød skal for 2 s. veye 12 Lod. Hvede-Simler skal for 1 s. veie 5 Lod 2 Qvt. Runde Brød for 1 s. 6 Lod 2 Qvt. Hvede Tvebakker for 1 s. 5 Lod 1 Qvt. 2) Brød af sigtet Rugmeel. Et 4 Skillings Suur=Brød skal vene 31 Lod 2 Qvt. En 2 Skillings dito 15 Lod 3 Qvt. Et 1 Skillings dito 7 Lod 3 Qvt. Rug Tvebakker, vel igiennemtørrede, for 1 Skilling 5 Lod 2 Qvt. 3) Brød af grovt maled Rugmeel. Et 13 Stillings Brød skal veye 7 Pund 4 Lod. Et 7 Skillings dito 3 Pd. 26 Lod 3 Qvt. Et 4 Skillings dito 2 Pd. 15 Lod. En Skofte for 1 s. 19 Lod 3 Qvintin.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Fra samme Sted er og den 28de Januarii udkommen en Placat, hvorved bekiendtgiøres: At som Priserne paa alle til Bryggeriet fornødne Vahre ere for nærværende Tiid stegne saa høyt, at det ikke er Brygger=Lauget mueligt, uden dets alt for store Tab, at sælge Øllet til den i Aaret 1755 sat te Taxt, har det Allernaadigst behaget Hs. Kongelige Majestæt paa Brygger=Laugets derom gjorte allerunderdanigste Ansøgning ved Rescript til Magistraten af 23de i denne Maaned at bevilge: at Taxten paa 14 Marks Øllet maae forhøyes til 16 Mark for Tønden, dog ikkuns paa et Aar fra bemeldte Rescripts Dato, hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres; og advares derhos samtlig Vertshuusholdere og Øltappere her i Staden, at de udi det Aar, som denne Forhøyelse vedvarer, i Henseende til Øllets Udsalg i smaa Maal rette sig efter Placaten af 6te December 1771, og i Følge deraf ey tage meere for 1 Kande af 4 Dalers Øl, end 4 1/2 Skilling, og for 1 Pot 2 1/2 Skilling. Ligesom det i forrige Aaringer er skeet, bliver Jnteressen, terne udi Liv=Rente Societeterne de Anno 1747 og 1757 herved, endog for dette Aar erindrede: at de, i Følge Forordningen anordnede Leve=Attester betimelig, og i det længste inden Martii Maaneds Udgang indkomme, og om Dødsfald er indtruffen, da ligeledes til samme Tiid derom Efterretning indsende, paa det at ingen Ophold desformedelst ved de udstædende Beregninger skal foraarsages, samt at Liv=Renterne ikke uaffordrede skal blive henstaaende. Og for at lette de uden for Kiøbenhavn sig opholdende Jnteressentere, som forlanger deres Liv=Renter paa Post-Kontorerne i Hs. Majestæts Riger og Lande udbetalte, ville de saadanne Leve=Attester paa det Post Kontor, hvor de forlanger Betalingen, ligeledes inden Martii Maaneds Udgang levere; da ethvert Steds Post=Kontor er beordret, disse Attester samlede og paa engang til General=Post-Amtet at indsende. - Denne Bekiendtgiørelse, som skeer trende gange i Aviserne, ville enhver Vedkommende lade sig være efterretlig, saasom om herudi skulle skee nogen Forsømmelse, have de sig selv det deraf flydende Ophold at tilskrive. - J sær maae de uden for Kiøbenhavn boende Jnteressentere, som ikke melde sig inden Martii Maaneds Udgang med deres Leve=Attester paa det Post=Kontor, hvorfra de Betaling forlange, forvente at deres i saa Maade tilkommende Liv=Renter ikke der blive betalte; men maae herudi General=Post-Amtet ved Commissionairs affordre, efter som slige Liv=Renter allene engang om Aaret, og ikke oftere paa Post Kontorerne til Betaling blive anviiste. General Post Amtet, den 28de Januarii 1782.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
J Januarii Maaned haver 17 Candidater været til Theologisk Exammen, hvoraf 1 fik Characteren Laudabilem, 4 Haud illandsbilem, i i Non contemnendum, og 1 blev reject.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Paa Løverdag den 2den Februarii afgaaer den Kongelige Danske agende Post tillige til Jylland, Jndleveringen dertil skeer Fredag Eftermiddag imellem 12 og 5 Slet.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Ved Tal=Lotteriets 324 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 5, 49, 80, 53, 25.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Posten fra Hamborg er ikke ankommen Kl. 9 i Aften.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
Døde. J Kiøbenhavn den 20de Jan. Mad. Birgitte DorotheaDugmagermester Wichens Hustrue, 48 Aar; Sr. Beren, Hansen, Kleinsmedmester, 67 Aar; den 25de Mad. Marie Goldts, 82 Aar; den 16de Mad. Dorothea Catharine Rindum, Remsnider Frises Hustrue, 37 Aar; den 27de Sr. Børre Lorenzen Baner, Mesterslagter, 63 Aar.
Berlingske Tidende, 1782-01-28
AVERIISSEMENTS. Skatkammer eller Styrmands Konst, indeholdende er tydelig og med mange Exempler oplyst Underviisning om althvad en Styrmand nødvendig bør forstaae, indrettet til Brug og Øvelse for de Lærende af Professor og Navigations=DirektoC. C. Lous: tilligemed Sins=Tangens= og Sekkans Tabeller, beregnede til en Radius af 10,000,000,000, samt Logarithme, til Numere eller Tal fra 1 til 10000, saa og Tabeller over den voxende Brede i tiendedeel Minuter; med mueligste Flid giennemseete og uden Feil trykte. Dette Værk er nu færdigt fra Presen og faaes til Kiøbs uindbunden for 1 Rdlr. 3 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir; men indbunden een eller i Mark mere efter Bindets Værdie, hos Boghandler Gyldendal, boende i Silkegaden No. 66 i Kiøbenhavn. At optegne gode Handlinger, anmærke det Retskafne, viisdet Latterlige, moralisere lidt for de lave Stænder, give den Smag paa Sæder og opvække gode Følelser hos dem; at opgive nyttige Forslag, antegne vigtige Opdagelser og Begivenheder, som kan være til Fordeel i det borgerlige Liv; at bevare ædle Tanker, værdige Betragtninger, smukke Fortællinger og Poefler; at anmelde nye udkomne visse Bøger, og anmælde deres Værd: kort at fornøye alle Læsere, høye og lave, lærde og ulærde; er Hensigten med et Ugeblad, som udkommer under Titel Patrioten, De 2de første Nummere er udkommen, og det 3die udgaaer i denne Uge. De, som agte at holde dette Blad, ville behage at lade sig tegne for samme paa Avis=Contoiret derfor. Det foster aarlig 1 Rdlr., og bliver Subscribenterne eengang ugentlig tilbragt. Holck.