Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1836-08-30
Udenlandsk Politik. Spanien. En mærkelig og følgerig politisk Omvæltning er fuldbyrdet i San Jldefonso (leGrania.) Efter en toaarig uafgjort Kamp har Constitutionen af 1812 seiret over det kongl. Statut og Nationens Villie over Kongedømmet. Regentinden har under en Militair=Revolution maattet antag en Forfatning hvis øverste Grundsætning er, at Nationen er Souverainen og Kongen sammes første uansvarlige Embedsmand. – De nærmere Omstændigheder ved denne vigtige Begivenhed ere følgende: Den 12te dennes om Aftenen Kl. 8 insurgerede et Provindsial=Milice Regiment, med com trent 500 Mand, i dets Kaserne og stormede bevæbnede mod Slottet under Raabene: "Constitutionen leve,"Leve Jsabella 11," og under Afsyngning af Riego Hymnen. Det 4de Garde-Regiments Soldater forenede sig med disse Tropper hvorimod hverken Officererne eller Garde=Kavalleriet deeltoge i Revolutionen. Paa Efterretninger om at Jnsurgenterne nærmede sig, lukkede man Palladsets Porte, forgjeves søgte General-Commandanten og Officererne at berolige Tropperne; de vare ikke til at standse. Af og til hørtes Raabet Ned med San Roman!" ogsaa Qvesada bragtes det ene Pereat efter det andet. Da Hr. Bois- le Comte (Hr. Reynaval var upasselig) og den engelske Minister Hr. Villiers underrettedes herom, ilede de strax til Slottet, men det var dem ikke muligt at komme ind, de beskjænkede Soldater som holdt Jndgangene besatte, nægtede at indlade dem. Paa deres Forlangende at tale med de Commanderende, erholdde til Svar at der ikke længere gaves nogen Officeer, Underofficererne havde allerede overtaget Commanden. Disse Herrer saae sig altsaa nødsagede til, da man begyndte at udstøde Trudsler mod dem, Tirsdagen den 30 August 1836. at trække sig tilbage. Jmidlertid vedvarede Skrigene og Allarmen. Allerede var det lykkedes Soldaterne, at sønderslaae en af Slottets Siddedørresom lykkeligviis ikke førte til det Jndre. Man begyndte at angribe Palladsets Hoveddør; Flinteskud hørtes, man talte om at hente Kanoner og massacrere Alt i Palladset, saafremt Regentinden længere vægrede sig ved at antage Constitutionen. Regentinden, som under disse Rædselscener vedligeholdt en beundringsværdig Fatning, befalede nu at 12 af de oprørske Soldater skulde indlades til hende. Hun spurgte dem hvad de forlangte. Svaret var: "Constitutionen af 1812 og Friheden!" En lang Discussion udviklede sig. Regentinden søgte at gjøre dem begribeligt, at de ikke engang selv forstode hvad de egentlig vilde, og Soldaterne indrømmede og, at de rigtignok ikke kjendte Constitutionen, men man havde sagt dem, at den var fortrinlig, den vilde forbedre deres Stilling, nedsætte Priserne paa Saltet o. s. v. Til disse, i en temmelig barsk og anmassende Tone gjorte Erklæringer, knyttede sig iøvrigt Forsikkringer om Hengivenhed for begge Dronningerne. En Officeer, som ikke kjendte Constitutionens Jndhold, eller gav sig Mine af ikke at kjende den, indvendte at Constitutionen kaldte D. Corlos til Tronen, og udelukkede hans Broderdatter. "D. Carlos, svarede Soldaterne, ville vi ikke have, han er en Despot. Og om Constitutionen udelukker begge Dronningerne, kan dette dog ikke komme i Betragtning, fordi Nationen, vil beholde dem, og vide at befæste dem paa Tronen. 4 Først Kl. 2 om Natten, og efter 5 Timers Vægring, gav Dronningen efter for sin Omgivelses Bønner. Hun nægtede at gjøre dette Skridt, idet hun erklærede, at en saadan Eed dog kuns var forbindende, naar den blev aflagt for de forsamlede Cortes. Man opnaaede kuns saameget at hun undertegnede et Rescript af følgende Jndhold: Dronning Regentinden bemyndiger General San Roman, at lade Tropperne aflægge Eed paa Constitutionen, indtil Cortes ere forsamlede." Strax derpaa vendte Soldaterne tilbage til deres Kaserner, Roligheden, vendte tilbage, og har indtil den 13de om Formiddagen Kl. 10, da Coureren med ovenstaaende Efterretninger afgik, ikke været forstyrret. J Madrid var Garnisonen paa første Kundskab om hine Begivenheder traadt under Vaaben; de strængeste Ordres bleve uddeelte til den; Artilleristerne vare beredte paa første Vink at give Jld, paa alle Punkter hvor man ventede Modstand, opplantedes Kanoner, Alt forkyndte at Hr. Jsturiz var fattet paa til det Yderste at forsvare Kronens krænkede Rettigheder, da Scenen pludseligen forandredes ved et Decret der proclamerer Constitutionen af 1812, indtil Cortes=Forsamlingen, og udnævner Hr. Calatrava til Conseil Præsident, Hr. Ferrer til Finantsminister, Hr. Gildenla Quadra til Jndenrigsminister, General Seogne til Gouverneur i Madrid i General Qvesadals Sted, og General Ro dil til Commandeur for Garden. Decretet, hvorved Madrid var erklæret i Beleiringstilstand er hævet, og Nationalgarden reorganiseret. - Ogsaa i Santander og San Sebastianer Constitutionen proclameret, og antaget af en Division af Central=Armeen. Den 6te herskedenden største Forvirring i Barcellona, Folkehaabe gjennemdroge Gaderne, forlangte Constitutionen proclameret, mishandlede endelig flere Jndivider og myrdede den carlistisk Spion. - Breve fra San Sebastian skildre den engelske Legions Tilstand, som høist elendig.