JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Maler L. Birch, boende paa det store Torv, anbefaler sit Oplag af forgyldte Speile fra 4 til 14 Rbd., Skilderirammer fra 4 til 18 Mk., Rullegardiner fra 8 til 16 Mk. Faget, Skjærmbrædder til 12 Mk. Fløiet, og Vinduessalousier 3 a 4 Mk. Stk., m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Ægte Wunder=Kron EssentsHarlemmer-Draaber. kan faaes hos A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Brændte Mandler, Morseller og Brystliim faaes hos A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Fun Ratasia og Persico kan faaes hos A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Roborantz, China, Tychobrahe, Kryder= og dobbelt Bitter, kan faaes hos A. Stabell.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Pariser-Skoe, Et Parti Brünels og Saffians Dame-Skoe og Støvler sælges betydeligt under Prisen af Emil Secher. Af Havre Halm ønskes et lidet Qvantum tilkjøbs. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
En Leilighed, bestaaende af 2de Værelser med Sovekammer, Spisekammer, Kjøkken og et Halvtag i Gaarden, hvor et godt Pompevand haves, kan til Paaske Flyttetid erholdes tilleie af Kammerraad Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Beboelsesleilighed tilleie. J Gaarden N 587 paa Frederiksgade er en Leilighed at erholde til førstkommende Paaske Flyttetid, bestaaende af 5 gibsede og tapetserede Værelser, foruden andre Beqvemmeligheder. C. F. Wissing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
En Dreng, der har Lyst til at lære Garverprofessionen, kan til Paaske blive antaget i Lære hos Garver C. F. Wissing i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
En duelig Farversvend kan strax erholde Con M. dition hos Farver Graff i Grenaae En duelig Bogbindersvend kan strax faae Arbeide hos Adolph Berg i Aarhuus, Guldsmedgade No 866, Sammesteds kan et ungt Menneske blive antaget i Lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
En Dreng af honnette Forældre, der har Lyst til at lære Manufactur=Handel, og skriver godt Dansk, samt regner godt (kunde han noget Tydsk, var det desto bedre), kan faae Emploi i en af Jyllands større Kjøbstæder. Hr. Naalemager 3ehmann i Aarhuus giver nærmere Underretning, til hvem man snarest muligt behager at henvende sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Hos Hr. Smakskipper Kruuse i 3d 899 paa Volden heri Byen kunne 1 a 2 Skoledisciple erholde Kost og Logis for en billig Betaling, naar man desangaaende henvender sig enten til ham eller Commissionair A. Hansen, Prædikanter paa Søndagen Sexagesima.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-24
Høimesse, Domkirken Hr. Pastor Jespersen; Frue Kirke Hr. Consistorialraad Brix; Hospitalskirken Kl. 10 1/2 Hr. Pastor Jahnsen. Aftensang i DomkHr. Pastor Fonss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
No 16. den 25de Januar. Løverdagen. privilegeret Kongelig Stifts-Tidende. Aarhuus Udgaaer 4 Gange ugentlig fra Overkrigscommissair A. F. Elmanistis Officin i Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Blandinger. Paa den venstre Rhinbred, indeklemt mellem Floden og det mægtige Galanda, ligger Landsbyen Felsberg, paa en solriig, frugtbar Plet, beboet af 500 arbeidsomme, hidtil lykkelige Mennesker. En skrækkelig Opdagelse har tilintetgjort denne Lykke. Ovenfor Byen hæver sig Galanda i en Skraaning, 2,000 Fod høit, derpaa reiser det sig pludseligt i en lodret Klippevæg af 500 Fods Høide. Fra denne Væg truer nu en Steenmasse af over 30 Millioner Cubikfod at løse sig Enkelte Blokke, af Smaahuses Omfang, ere allerede nedstyrtede. Angsten er ubeskrivelig; Befolkningen har maattet forlade Byen og har bygget sig Træhytter paa en Skrænt, høiere oppe ved Floden. Her maae de ulykkelige Mennesker tilbringe Vinteren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
En meget interessant Klage forekom forleden i Old Balley. En Læge, som i en Provindsstad havde ægtet en meget elskværdig, riig Pige, bragte hende, efter Vielsen, til London, hvor hun pludseligt blev syg og døde. En Undersøgelse paafulgte, og det viste sig, at den unge Kone havde faaet Gift. Mistanken faldt paa Ægtemanden, som omsider tilstod, at den Afdøde, af en Feiltagelse, havde drukket et Glas Blaasyre, som han uforsigtigviis havde ladet staae paa Natbordet. Han brugte stundom, sagde han, denne Gift, i ringere Portioner, som mavestyrkende Middel, og idet han en Dag vilde betjene sig deraf, havde han, ved at trække Proppen op af Flasken, hvori Blaasyren befandt sig, været saa uheldig at knække Flaskehalsen, hvisaarsag han kom det tilbageblivende Fluidum i et Glas, hvoraf hans Kone ulykkeligviis havde drukket. Processen varede længe, og der hvilede en stærk Mistanke paa den Anklagede, der, som man troede, havde bibragt sin Kone Gift, for efter hendes Død at bemægtige sig hendes betydelige Formue. Desuagtet blev han frikiendt og vendte tilbage til sin Fødeby. Her var man, skjøndt de Eedsvorne havde erklæret ham ikke skyldig, af modsat Mening, og denne udtalte sig strax paa den eftertrykkeligste Maade. Hans Portrait blev, udenfor hans eget Huus, først hængt, derpaa brændt af Folket med megen Ceremoni, og da han, forbittret over disse Forhaanelser, affyrede en Pistol paa Mængden, vendte den tirrede Almues hele Harme sig mod hans egen Person, og det lykkedes ham kun med største Møie, at frelse sig ved Flugten. J næste Øieblik stod hans Huus i lys Lue. Nu har man fængslet Lovovertræderne, i hvis Spidse nogle almeenagtede Mænd stode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
En Bonde i det sydlige Frankrig har for kort siden leveret et nyt Exempel paa, at det sande Genie bryder sig Vei til sit Maal gjennem alle Hindringer. Vieurrat hedder Manden; han kan netop læse – det er Alt, hvad han har lært. Han fik fat paa en Beskrivelse over det berømte Taarnuhr i Strasburg og blev saa begeistret derover, at han besluttede, at frembringe et lignende Værk. Fuld af denne Plan sælger han sin lille Jordlod, og kjøber sig det nødvendigste Værktøi. Efter fem Aars rastløse Arbeide fuldfører han, uden andre Hjælpekilder end sin Villie og sit Genie, et Værk, som er endnu fuldkomnere, end dets Forbilled. Det af Vieurrat forfærdigede Uhr sætter, ved en beundringsværdig simpel Mechanisme, en Mængde Visere i Bevægelse, som angive Timerne paa forskjellige Punkter af Jordkloden, Maanederne og Dagene. De fire Evangelister og de tolv Apostle fremtræde, for at forkynde Qvarteer og Time; Hanen galer i den Stund, Petrus fornægter sin Herre og Mester kort: ved sin hele Sammenstilling og navnligen ved sin overordentlige Simpelhed og mageløse Nøiagtighed vækker dette Værk Mængdens Forbauselse og de lærdeste Mechanikeres og Mathematikeres Beundring. Viis i sin Sag indpakker Vieurrat sit Uhr og reiser med det til Paris, for her at høste Frugterne af sit Arbeide. Han leier sig et Logis, og udstiller sit Underværk, men der komme kun Fag, for at see det . . . den ubekiendte Kunstners Navn hendøer i den uhyre Verdensstad; efter tre Maaneders Forløb seer han sig ude af Stand til at betale sin Leie, og maa lide den uhyre Krænkelse, at see Værten, lægge Beslag paa hans Mesterværk, Da Haudns "Skabelse nys skulde opføres i Paris, og Evals Parti var tildeelt en ung Sangerinde, sendte hun det tilbage, idet hun erklærede, paa ingen Maade at ville beqvemme sig til, at optræde i det Costume, som hiint Parti, efter hendes Mening, krævede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
En Pariser, Marchand, døde Juledag paa en egen Maade. Han forlangte, paa en Restauration, en dobbelt Portion Kalvesteg; men da den forekom ham altfor lille, blev han vred, og slog tilvæds, at han vilde tage den til sig i to Mundfulde. Han vandt Væddemaalet, men qvaltes under Experimentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Theatret i Windsor styrtede en halvgammel Kone forleden Aften fra Galleriet ned i Parterret, og brækkede sin Hals paa Stedet. For at naae de forreste Pladse var hun stegen over Bænkene og tabte, ved denne Manoeuvre, Ligevægten. Næsten hele London, den uhyre Verdensstad, staaer paa et Leer-Fundament. Dette Leer besidder en stærkt absorberende Kraft, og holder kun sammen saalænge, som det gjennemtrænges af tilstrækkelig Vædske. Fattedes denne, saa vilde det sammenfalde eller slaae Revner, og ikke være istand til, at bære de uhyre Huusmasser, som nu hvile derpaa. Det er heller ikke sjeldent, at Husene synke. Man har foreslaaet, at bore et stort Antal artesiske Brønde; skeer det, vil Grunden tildeels udtørres, og Ulykken være uberegnelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Rusland er udkommen følgende Forordning; Nogle Stad- og Landpoliti=Autoriteter have hidtil tilladt sig at jorde Personer, som ere omkomne ved Drukkenskab, liig Selvmordere, uden christelige Ceremonier. Saadant skulle de herefter undlade, og, ved slige Personers Begravelse, iagttage den christne Kirkes Ritus."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J en Kulgrube i Bromby brast for kort siden Touget, hvorved en Kurv med otte Personer hidsedes ned i Dybet. De Ulykkelige nedstyrtede i en Dybde af 400 Fod og fandt Alle en ynkelig Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
De bekjendte sammenvoxede siamesiske Tvillinger der have ladet sig see for Penge i de fleste af Europas Hovedstæder og fortjent en betydelig Formue, boe nu i den nordamerikanske Stad Carolina, hvor de have kjøbt sig en smuk Eiendom. En amerikansk Avis beretter, at de have ægtet to Søstre, og at disse Ægteskaber ere de enigste af Verden. Begge Madamerne leve i den bedste Forstaaelse og ere ikke mindre forenede i moralsk, end deres Mænd ere det i physisk Henseende. De ere hver nedkomne med en lille Datter, og de to Cousiner ligne hinanden i den Grad, at man kunde antage dem for Tvillingsøstre. (Fra Goldbergi Schlesien meldes, at der sammesteds forevises en tolvaarig Pige fra Østerrig, over hvis Hofter er udvoxet et Barn, som med det halve Hoved hænger fast ved Søsteren. Altsaa et Sidestykke til de siamesiske Tvillinger.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Anledning af Dronning Victorias velsignede Omstændigheder indgaaes der i England store Væddemaal, om den næste Thronarving bliver en Prinds eller en Prindsesse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Lille gjorde forleden en hjemvandrende Skoledreng, opmuntret dertil af sine Kammerater, sig den Fornøielse, at holde Tungen til St. Jacquesbroens Jerngelænder. Kuldens Virkning var imidlertid saa stærk, at Barnet først med utrolig Smerte, og efterladende Huden af Tungen og Læberne paa det kolde Jern, kunde rive sig løs derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Englænderen Croll har udfundet, at Fuglegjødningens virksomste Stof er et Ammoniaksalt, ved hvis Hjælp Guanden nu kan eftergjøres til skuffende Lighed. Croll benytter hertil Lampe-Gassens stinkende Dele, der ellers forpeste Luften og saaledes angribe Lodningen i Gasrørene, at, efter de i London anstillede Beregninger, fra 25 indtil 75 PC. Gas derved gaaer tabt. For at binde Ammoniakken, lader Croll Gassen stryge igjennem en Opløsning af Svovlsyre. Til 100 Galloner Vand sættes 2 1/2 Pd. Svovlsyre: en Syregrad, der maa vedligeholdes ved jævnlig Tilsætning. Den herved erholdte svovlsure Ammoniak skal have en utrolig Virkning paa Spirekraften. Korn, som i 40 Timer ligger i denne Opløsning, voxer uhyre frodigt i ugjødet Jord og giver meget riig Høst. Planter, besprængte med denne Substants, holde sig længere grønne, end andre. Blomster faae ved svovlsuur Ammoniak en udmærket Glands og visne kun langsomt, ja en allerede visnet Blomsterkost faaer endogsaa, ved at holdes nogle Secunder i dette Fluidum, endeel af sin forrige Friskhed og Farveglands igjen. Opmuntret ved slige Smaaforsøg har Hr. Croll ogsaa allerede foretaget et Forsøg i det Større, der ikke er faldet mindre heldigt ud. En Hvedemark blev paa den ene Halvdeel gjødet med svovlsuur Ammoniak(3/4 Centner paa en Morgen, til en Priis af circa 4 Specier); den anden Halvdeel med almindelig Gjødning. Den sidste Deel af Agren gav 23 Scheffel Hvede, men den første Deel 32 1/2 Scheffel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Combardiet er nylig gjort en Opfindelse, der synes at ville blive af megen Vigtighed for Silkeavlen. Længe har man nemlig forgiæves pønset paa et Middel til at vinde Silkespindet koldt af; thi det varme Vand, som man hidtil maatte bruge dertil, betager Silken endeel af dens Elasticitet og Kraft.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Efter mange Forsøg har nu en Cremoneserinde, Chemikeren Zorbranis Datter, udfundet en Composition, som, opløst i koldt Vand, bidrager langt mere, end for det hede Vand, til let at afvinde Silken. Den saaledes vundne Silke har langt mere Glands og Clasticitet, end ellers, og den lombardiske Silke, behandlet paa denne Maade, vil derved uden Tvivl snart erholde et stort Fortrin fremfor al anden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Florenz har der en Dag sidst i December tildraget sig en skrækkelig Begivenhed. Den unge russiske Grevinde 3, skulde kjøre ud, og vilde netop gaae hen til Vognen, for at stige op, da en af Niddings haand anbragt Helvedsmaskine, formodentlig tidligere end paatænkt, gik af, knuste Vognen og kastede Kudsken død til Jorden. Man antager en hævngjerrig Elsker for Gierningsmanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Den Süricher Blinde- og Døvstummeanstalts nyeste Aarsberetning (18431844) meddeler Underretning om en mærkværdig Undersøgelse, som man har foretaget med de Blinde. Det hedder nemlig: "De ved Øielaagene lukkede, blinde Øine bleve bedækkede med smaae Compresser af fiint, tyvedobbelt sammenlagt Lærred, og derover bandtes et smalt, men mangedobbelt sammenlagt Tørklæde. Hele Panden og den største Deel af Ansigtet forblev fri og ubedækket. Nu lukkedes alle Vindueskoderne, paa een nær, og de Blinde havde nu den Opgave, idet de gik hen langs med Værelsets Vinduesside, at angive, hvilket Vindue, der var utildækket. Med den største Sikkerhed, uden i mindste Maade at prøve, betegnede de stedse det ikke fordunklede Vindue, og de Fleste udraabte forundrede, naar de nærmede sig det: "O, hvor klart!" Paa Nogle gjorde den pludselige Overgang fra det dybeste Mørke til Lyset et Skrækkens-Jndtryk. Men Alle bemærkede, ved det utildækkede Vindue, en større Varme, end ved de øvrige Vinduer. Klarheden forekom Nogle rød, Andre guul, atter for Andre viste den sig i alle de lyse Farver, som de Blinde til nærmelsesviis danne sig et Begreb om. Nogle bares det fore, som om Lyset, ligt en Mængde Naalespidser, strømmede hen paa deres Pande. Med bedækket Pande, men ubedækket Underansigt var Lysfornemmelsen ringere; men i omvendt Fald igjen større, hvoraf følger, at Pandehuden fortrinsviis egner sig til Lysfornemmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Endeel Skomagere og Skrædere i Brüssel vare blevne enige om, at udgive et Blad, "Gabestokken kaldet, som udkom hver Søndag og hvori alle slette Be taleres Navne bleve givne til Priis for Offentligheden. En Embedsmand, som af sin Skomager var bleven stillet i denne Søndagsgabestok, indklagede ham for Retten, som afsagde saadan Dom, at denne Handling var at ansee som en selvtagen Justits, og at Jnd klagede var pligtig at erstatte Klageren den Tort og Skade, han havde tilføiet hans Credit og hans gode Navn. Et græsseligt Mord er nys, ved høilys Dag, begaaet i Reichesbeuern, otte Mile fra München. Jægeren Albert, i Tieneste hos Godseieren, Hr. von Sigritz, skjød denne sin Herre gjennem Vinduet til hans Værelse. Det første Skud feilede; det andet dræbte den ulykkelige Mand øieblikkeligt. Morderen er flygtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Mainz har en ung Kjøbmand nys duelleret med en Dragonofficier. Denne, som havde det første Skud, traf sin Modstander livsfarligt; men før han styrtede til Jorden, afskjød han sin Pistol, og traf Officieren lige i Brystet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Preussen gaaer Censuren nu virkelig over til Narrestreger. Saaledes har Karnevalsselskabet i Cölln besluttet, at indgive en Klage til Overeensurretten i Berlin, fordi Censor havde strøget et Udtryk i Hansvurstens Tale, ja endog de Emblemmer, med hvilke Hanswursten personlig skulde smykkes. Man har altsaa i Preussen bragt det til den høie Grad af Uddannelse i Tankeconfiscationer, at man endog visiterer og censurerer Tankernes Udtryk paa Kroppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Borgerrepræsentationen i Berlin har besluttet at ansøge Kongen om, at de offentlige Huse i Berlin ikke maae blive ophævede. Erfaringen skal nemlig vise, at Sædeligheden Jntet vinder ved Bordellernes Nedlæggelse, men at denne derimod har flere Misligheder til Følge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Den Arrest, hvortil den berømte Berliner Operateur, Professor Dr. Dieffenbach, er bleven dømt, for under Gudstjenesten at have kjørt stærkt forbi en Kirke og senere utilbørligt tiltalt en Gensdarmer, der anholdt hans Vogn, siges nu at være formildet dertil: at den dømte kun skal udstaae sin Straf om Natten, men derimod fremdeles blive paa fri Fod om Dagen. Hvorvidt Professoren vil være tilfreds hermed og derefter opgive sit Forehavende, at forlade Preussen, er endnu tvivlsomt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J Berlin grasserer for Tiden en farlig Feber. Den har stor Liighed med List-Feberen, som grasserede sammesteds ifjor, og kaldes "Jenny-Lind-Feberen. Den skjælner sig imidlertid fra den første derved, at den meest viser sig hos Mandfolk, medens Listfeberen grasserede stærkest hos Fruentimmerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
J München er en Skræder Hilperts Kone pludseligt bleven anerkjendt som en romersk Fyrstes Datter, som i Vuggen var bleven ombyttet med et Drengebarn, der senere døde. Den gamle Fyrste, der har anerkjendt sin gjenfundne Datter, og adopteret hendes Børn som Arvinger til sin umaadelige Formue, staaer i Begreb med at kjøbe sig et Hotel i München. Svigersønnen, Skræder Hilpert, har naturligviis strax opgivet sin Profession, og man taler om, at han vil lade sig adle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Salomon Heine fortalte engang i et Selskab, at han, som en fattig Dreng, havde en Trøie med meget korte Ærmer; men hans Udsigter vare saa kummerlige og haabløse, at han ei engang vovede, at ønske sig en Trøie med længere Ærmer, fordi det forekom ham altfor usandsynligt, at han kunde blive Eier af en saadan; han indskrænkede sig derfor til, at ønske sig kortere Arme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Hs. M. Kongen af Sverrig har reguleret Udgifterne til Hofstaterne med hvad dertil hører saaledes: til Hs. M. Kongens Hofholdning 420,000 Rd.; til Kronprindsen 25,000; til Arveprindserne 20,000; til Enkedronningen 80,000; til Meubler paa de kgl. Slotte 60000 Rd.; til Staldvæsenet 30,000, med nogle mindre Udgifter i Alt 620,827. Til de kgl. Slotte 65,873. J Alt 686,700 Rd. Banco eller 515,000 Rbd. Dansk, der omtrent udgjør 1/3 af hvad der medgaaer til den danske Hofholdning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Dagligt Allehaanda" fortæller følgende morsomme Retshistorie fra Stockholm. En afskediget Ritmester von Schewen, der i tidligere Tid havde drevet stærk Aager og derved erhvervet sig en betydelig Formue, var bleven sat i en til hans Jndtægter svarende høi Skat. Han besluttede at unddrage sig denne Udgift, ved følgende Fil. Han overantvordede i tvende vederhæftige Mænds Overværelse sin Søn Alt hvad han eiede, under det Vilkaar, at Giveren for Livstid skulde underholdes af Gavemodtageren. For Sikkerheds Skyld opsattes et formeligt Gavebrev, der underskreves af Giveren og de tilkaldte Vidner. Siden angrede Manden nok sin Gavmildhed, thi han indgav nogle Dage efter en Klage til Politiet, hvori han, med Fortielse af hiin Transaction, angav sin Søn for, den 16de December 1844 Kl. 7 om Aftenen, i hans Bolig af et tillaaset Skab at have borttaget al hans Eiendom, bestaaende af forskjellige Obligationer, i Alt til Beløb af omtrent 150,000  sv. Bk. Han erklærer, at ingen undskyldende Omstændighed ledsager denne Handling, at Jndbryderen ingen Tilbøielighed har viist til Anger eller Erstatning, og forlanger derfor Undersøgelse anstillet og Sønnen arresteret. Gavemodtageren derimod nægter at tilbagegive hvad der paa lovlig Maade er hans Eiendom, og har til Bestyrkelse af sin Ret ladet de Vidner, der have undertegnet Gavebrevet, edeligt afhøre og bekræfte deres Underskrift samt Gavebrevets Tilværelse, hvilket Giveren havde beholdt. Vidnernes Udsagn stemmer i alle Maader med hans og det feiler saaledes vel neppe, at Domstolene ville tilkjende ham den modtagne Julegave af 150,000 1/ Bk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Fra Slesvig klages i "Jtzehoer Ugeblad, over, at Udgangen til Slottet Gottorp var spærret den Aften, da Hs. Kgl. H. Kronprindsen opholdt sig der hos Prinds Statholderen og da Militair-Sangforeningen bragte ham et Fakkeltog med Sang. Det Publicum, som hiin Aften indfandt sig, for at bivaane denne Høitidelighed – hedder det – bestod for Størstedelen af Stadens Borgere, og Familiefædre, der gjerne vilde høre paa Sangen. Da en saadan Afspærring af Slotsgaarden aldrig før har fundet Sted ved lignende Leiligheder, begjærte man lydeligt at faae Aarsagen dertil at vide, og nogle Gadedrenge, begyndte at huje og raabe Hurra; hvorefter Militairet, paa den vagthavende Officiers Commando, stak Bajonetterne paa, hvilket vakte almindelig Forbittrelse. Paa gjentaget, lydelig Forlangende om at vide Aarsagen til denne Forholdsregel, blev der endelig svaret, at Statholderen havde givet befaling dertil. Det har imidlertid senere viist (? sig, og vi (!) kunne paa det Bestemteste forsikkre det, at Hs. Durchlauchtighed ikke havde givet denne befaling, men tvertimod endogsaa havde yttret, at han ikke vilde nægte Nogen Adgang til Slotsgaarden, men af Hjertet, undte Enhver denne Fornøielse. Som vi fra sikkre Kilder vide, skal der ogsaa være blevet tildeelt den Skyldige (?) en behørig Frettesættelse for denne utilbørlige Adfærd."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
"Leipz. Allg. Zeit." beretter som Nyt fra Kiel, at under Omslaget – i hvilket Hertugen af Augustenborg, havde været Middelpunktet for den politiske Conversation - havde det Rygte vakt ikke liden Sensation, at Kongen skulde have yttret sig meget utilfreds stemt over den Kieler Adresse til Stænderne, og navnlig have givet Universitetscuratoren en alvorlig Jrettesættelse, fordi han ikke havde forebygget Adressen, der væsentligt var udgaaet fra og underskreven af Universitetets Professorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Udgiveren af "Viborg Stiftstidende, var den Eneste, som endnu ikke havde faaet sin Underretsdom i den slesvigske Extractsag. Denne er nu endelig afsagt i Torsdags, og Hr. Wissing frifunden, imod at betale Sagens Omkostninger. Den beskikkede Sættedommer var Hr. Kammerraad Herredsfoged Rod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Det Müller=Orlamundtske Skuespillerselskab aabner sine Forestillinger i Flensborg den 9de Februar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Paa Randers Theater gives atter imorgen Aften, af Dilettanter og Dilettantinder, en dramatisk Forestilling, til Bedste for en trængende Familie. J Aalborg gives paa Mandag Aften en Soiree mus cale af Musikforeningens Medlemmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Aarhuus, den 25de Januar. Borgerrepræsentantskabet her i Byen har gjenvalgt dHrr. Auctionsholder Hertz og Viceconsul Kjøbmand Herskind til sammes Formand og Vice-Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Bekjendtgjørelser. At Uhrmager Henrich Kieldsen her i Byen Dags Dato har erholdt sit, under 28de December 1842 af undertegnede Skifteret til Fallitbehandling overtagne, Bo extraderet til fri Raadighed, bekjendtgjøres herved. Randers Skifteret, den 14de Januar 1845. S. A. Koefoed. S. Poulsen. Maskebal,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Söndagen den 2den Februar førstk. afholdes i Selskabet "Polyhymnia" et Maskebal, hvortil Selskabets ærede Medlemmer, der önske at deeltage, ville behage Fredagen den 31te Januar at afhente Entree Billetter hos Hr. Kjöbmand Bursche. – Indgangen aabnes Kl. 6, Ballet begynder Kl. 7, og Demaskeringen finder Sted Kl. 11. Aarhus, den 23de Januar 1845. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Tirsdagen d. 4de Februar 1845, om Aftenen, Kl. 7, afholdes en extraordinair Generalforsamling. i Læseforeningen for Aarhus og Omegn. Aarhus, d. 24de Januar 1845. J. Seidelin, p. t. Secretair. Harmonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-01-25
Söndagen d. 9de Februar 1845 afholdes en Maskerade i Selskabet, der tager sin Begyndelse Kl. 7. De ærede Medlemmer ville behageligst lade deres Billetter afhente hos Hr. Boghandler Warberg.