Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1827-09-18
Der spørges, om Aarsagen til at man nu faaer slettere Talglys end forhen ligger i at Talgen er slettere? – om man kan antage, at den saa almindeligen indførte Staldforing har Jndflydelse paa Talgens Forandring? – om Blanding af Faaretalg i Lysene giver slettere Lysningsmateriale end reen Oxetalg, og hvorfor At indlade sig i Detail om Staldforing, Græsning, Klima, Vejrforholden paa Aarets Tider, Kreaturernes forskjellige Pasning, Indflydelsen af at de nu ei nyde saa megen fri Luft som medens de selv paa Marken søgte deres Føde osv., maa vist ansees for overflødigt. Hvorfor skulde man søge finere eller fjernere Gjenstande, hvor de grovere eller nærmere saa haandgribelig vise sig, og dog ej kunne blive bortryddede. Faaretalg er ej i sig selv et slet Belysningsmaterial, ne, tvertimod, under god Behandling og ved Anvendelse i rette Tid, er den et got. Hvorvidt Oxetalg med Faaretalg blandet kan blive slet behandlet, maa den tænkende Spørger vel finde begribeligt, ved at henvende Opmærksomheden paa, at Tallet af dem, som ere meddeelte Borgerbreve som Lysestøbere i Kjøbenhavn er voxet til 80, foruden at der vel ere flere hundrede Handlende, som befatte sig med at producere og fabrikere Lys, og dertil kommer at Provindsernes Beboere indføre Lys, uden at være trykket af de Byrder, som hvile paa en Hovedstads Borgere, der, ved at være indskrænkede til et enkelt Næringsbrug, ved høiere Skatter og Afgifter, ved dyrere Levnetsmidler, ved større Huusleie, større Arbeids- eller Folkeløn, naturligvis har vanskeligere for Udkomme end Provindsbeboeren, der oftest er tillige Agerbruger, Skipper osv. Dertil kommer de nutidige Opfindelser af andre Belysnings-Emner, den megen Olieforbrug, og flere Omstændigheder; og er det da at undre over, at en stor Deel af hine Lysestøbere ikke finde tilstrækkelig Udkomme i Næringen, – at de ere fattige - og ikke have Evne til Talg Jndkjøb i rette Tid, eller til at see paa Talgens Godhed, og det øvrige der fordres, for gode Lys at fabrikere. Nei, sikkerligen maae det gaae tilbage med denne Haandtering, som med saa mange andre, ved den idelige Indtrængen i Næringen, og ved at det den skulde afgive til Levebrød for dem, der have taget Borgerskab derpaa, bliver fordeelt paa saa Mange, og derfor en Ubetydelighed. - Fra Christiansfeldt fik man, som bekjendt, forhen gode Lys ogsaa paa samme Lysestøberiers Forfald har den slette Talgbehandling i Kjøbenhavn havt sin skadelige Indvirkning. Der skal andet til end Lysestøber Examen for at bringe Næringen tilbage. Den betyder intet, ligesom de flere Examiner, som for borgerlige Haandteringer ere. komne i Brug, mere til Indtægt for Vedkommende, end til at sikre Almeenheden for, at Jngen tilstedes at bruge Næringen, uden at have Jndsigt, Evne og de øvrige gode Egenskaber, der skal love forsvarlige gode Vare. Saavidt Anmelderen veed, er for to Aar siden Vedkommende gjorte fra Lysestøberiets Side opmærksomme paa hvor vigtigt det maatte være, at træffe Forædlingsforhold til den megen Talg, der her ved Kjøbenhavn produceres, som kunde ved en bedre Behandling blive en Axel, hvorom Provindstalgen kunde drives til større Fuldkommenhed. Hvor høit kan man regne Kjøbenhavns Forbrug af Talglys, og Arbeidsfordelen for de Lys, som i Staden selv produceres Disse Spørgsmaale ere ikke uvigtige under Overveielserne om hvad der er at gjøre til LysestøberieNæringens Fremme, og om det ikke var best at tillade anden Næringsdrivt i Forbindelse med samme, saa at den Familiefader, der driver Lysestøberie, kan vinde nødvendigt tarveligt Udkomme.