Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1779-12-10
Virtus landatur & alget. Dyden roses, men ei varmes. Man maa tilstaae, at der paa Dyd Elskerens Side kunne findes Mangler, hvilke noget af Skylden, hvorfor Kierlighed, savnes, bør tilskrives, nemlig naar det er forsømt at iklæde Dyden med den yndige Dragt, der kunde være den anstændig, og for de svage Øine (thi det er dog den Sandhed) ophøie den. Man kan ikke fragaae dette: men, hvor finder man et Menneske, der er fri for alle Mangeler, der besidder og kan udøve alle Fuldkommenheder, alle velartede Hierter bør opmuntres til at legge sig efter at giøre Dyden elskværdig, men det er for mange meget vanskeligt at bringe i Udøvelse. Nogle have ikke et naturligt Anlæg til at være behagelige i den egentlige Meening: deres Tænkemaade og Legemets Bygning er af den Beskaffenhed, at den fører Adstadighed med ske, mod Naturen lader sig ikke meget, i det Fald, udrette, ja ved en ilde overlagt Stræben imod Naturen kunde man lettelig giøre sig enten latterlig eller foragtelig. Det er vel ikke ugiørligt at faae Naturen ogsaa heri rettelig bedret, men et Menneske har saa mange langt vigtigere og nødvendigere Ting at ændre, hvormed de neppe kommer til Ende, at denne Feil maaskee bliver den sidste, som det kan begynde at angribe -Et dydigt Menneskes maadelige Sundhed, der ofte for andre kan være gandske forborgen, som og de tunge Vilkaar, vitterlige eller uvitterlige, der kunne nage Gemyttet, afvende vel ikke den dydige Siel fra det Gode og Retmæssige, men betage den dog meestendeel den Færdighed at frembringe det paa en angenem Maade. Der ere saa høie og forunderlige Aander, hvor det modsatte til største Forundring findes: men da dette er overordentligt, for vidtløftigt her at undersøge, og uden Tvivl umeligt i alle Deele at giøre Reede for, saa ville vi blot nøies med at spørge, hvor mange Gellerter Verden er i Stand, til at opvise, Socrates kan vel og herhid regnes. Pligter og nøgne Dyder tilegne sig hos den for sin Samvittighed ombyggelige Siel de beste og vigtigste Betænkninger og Bestræbelser, og de indtage ofte saa meget i Mennesket, at der bliver lidet tilovers til at befinde sig paa, hvordan de behageligst kunne iværksættes: og en om Samvittighed kan undertiden (maaske urigtig, det man ikke vil nægte, holde et Menneske fra at indlade sig i saadanne Omstændigheder, der muelig kunne bidrage til at giøre et Foretagende yndigt. Mange alvorlige Tanker kunne være levende i Sielen. Opmærksomhed paa det Uomgiængelige og Betydeligste kan være saa stærk, at den ei kan deeles paa fleere Gienstande, og Frygt for at forsee sig i sit skyldige Forhold, naar man ville legge en Art af Tækkelighed til, enten ved ligesom at berømme sig selv og fordre Gud til Agtpaagivenhed, eller og ved at give Anseende af, at man sigter til Vidnernes bifald, denne Frygt kan ofte ligesom binde Mennesket, at det kun tænker paa at giøre det, som er tilbørligt, ubekymret om at udstaffere det til at opvække Behag. Vi ville til et Exempel fremsætte den Dyd at give et nødlidende Menneske en Almisse, som derhos føler sin ynkværdige Tilstand, og desuden plages af andre Gienvordigheder. Det er en Dyd af et medlidende Hierte og af ædle Bevæggrunde, m.v., at understøtte saadan en Trængende, at giøre det med et mildt Aasyn, og at pryde Gaven med en venlig Tiltale. Den er dog vel ogsaa de, der kunne giøre, og giøre det virkelig, med saadanne Manerer, der kunne giøre dem elskte for det samme. Men det kan ofte hænde sig, at den Fromme, der har ligesaa got, og undertiden bedre Gemyt, ikke er i den Stilling, at den kan ziire sin virkelige Medlidenhed og Gavmildhed med glade og venlige Gebærder og Tale. En nedslagen Forfatning over et eller andet Sorrigfuldt; Noget Bekymrende, den har at tænke paa Den Vædskers og Safters Blanding, eller en ubehagelig Spending i dens Seener, eller noget saadant kan foraarsage, at den ved sin Hielp ei forskaffer sig den muelige Tækkelighed, ommendskiønt den virkelig giver af det allerfrommeste Hierte. Her er vist noget Manglende i saa roesværdig en Gierning, og det var at ønske, at dette Ufuldkomne maatte borttages, men det er her i Livet ikke mueligt enten alle Tider eller i de fleeste Tilfælde at vogte sig for alle Pletter, de kunne uformodentlig, skiønt imod Villie, bekommes.