Almuevennen, 1844-11-01
J behagelig Skrivelse af 24de August sidstl., der er modtaget den 12te September næstefter, har Sogneforstanderskabet. for Taarnby Sogn ved at tilstille Raadet tvende Andragender fra Gaardeierne Sally og Raspe om den formeentlige uforholdsmæssige Udstrækning af det dem paalagte Veiarbeide, og ved at fremsende de committerede Herrer Christensens og Petersens Betænkning derom ledsaget af Maglebylille Bymænds Erklæring, indstillet, at Forstanderskabet i det Hele var enigt i, at det Klagerne paalagte Arbeide virkelig var uforholdsmæssigt, og at derhos Veiarbeidet rettelig burde være at fordeele efter Maglebylilles oprindelige Hartkorn, 150 Tdr., og ikke, som Tilfældet er, efter det tilbageværende Hartkorn, c. 70 Tdr. Efter de fremsendte Actstykker er Raadet vistnok aldeles tilbøieligt til at tiltræde disse Forstanderskabets Anskuelser, skjønt man, da det ikke er oplyst, om de frasolgte c. 80 Tdr. Hartkorn mulig særskilt maatte være berettigede til Fritagelse for Deel i de omgieldende Arbeidsbyrder, ikke drister sig til herom at yttre nogen begrundet Formening. Naar det i Vei anordningen af 29de Septbr. 1841 § 28 befalede Regulativ, for Biveiene, hvorom Forstanderskabet, saasnart Spørgsmaalet om, hvilke Veie der skulle være at classificere som Amtets mindre Landeveie, har fundet sin indelige Afgjørelse, vil med Hensyn til sammes Andragende af 31te August sidstleden til sin Tid modtage den fornødne endelige Resolution, vil forøvrigt nærværende Sag hensigtsmæssigst kunne endelig overveies og fremmes. Bilagene følge tilbage." 3) Samme Forstanderskabs Jndstilling om Biveienes Classification for Amagerland udsattes, indtil Amtets almindelige Regulativ for bemeldte Veie anordningsmæssigt kan vorde vedtaget, hvilket beroer efter Regulativet for de mindre Landeveie, som endnu er Gjenstand for Underhandling med det kongelige Rentekammer. 4) Angaaende den i tidligere Møde berørte, i et Par Aar forgiæves reqvirerede Oprensning af Store Veile Aa, indsendtes enstemmigt paa Stedet følgende Jndstilling til det kongelige danske Cancelli. "Af hoslagte Andragende fra Sogneforstander og Gaardmand Hans Larsen til Amtmandskabet, dateret 16de April 1842. vil det høie Collegium gunstigst erfare, at bemeldte Hans Larsen for henimod 2 Aar siden udbad sig Amtmandskabets Bistand, til at faae store Veileaa behørig oprenset. Af ligeledes hos lagte yderligere Forlangende om samme Oprensning fra Gaardmændene Anders Albrechtsen og Lars Hansen, dateret 4de October 1842 og rettet til Raadet, men af Amtmandskabet ikke til samme afgivet, vil det lige gunstigst bemærkes, at der for den begjærte Oprensning endnu Jntet dengang var foretaget, uagtet det var Andragerne vitterligt, at Stedets Under øvrighed, Justitsraad, Birkedommer Friedrichsen - hvad ogsaa virkeligt allerede under 3die Mai f. A. var skeet – af Amt mandskabet var givet Ordre til at foranstalte det Fornødne i Sagen Af fremdeles vedlagte Andragende til Raadet fra de samme Mænd, af 2den April 1843, vil det endvidere sees, at Jntet endnu til denne Tid var foranstaltet for denne et heelt Aar tidligere reqvirerede Oprensning af bemeldte Aar, og af den endelig ligeledes vedlagte Skrivelse til Amtmandskabet fra Justitsraad, Birkedommer Friedrichsen vil det høie Collegium bemærke, hvorledes bemeldte Underøvrighed erklærer denne sin Overøvrighed, at han ikke har fundet sig foranlediget til at foranstalte Andet eller Videre i Sagen, efterat han under 14de Mai 1842 vil have givet en Sognefoged et Paalæg om, at give Vedkommende det fornødne Tilhold om inden en vis Tid at foretage Oprensningen", og efterat han Aaret efter under 10de Mai vil have erindret Fogden om Sagen, Alt dog uden at erfare det Allermindste om, hvorvidt den derved var bleven fremmet.