Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-04-19
Frankerig. Konkordatet eller Bonapartes Konvention med Paven af 14 Juli 1801 har endelig aflagt dets dybe Jncognito, og haves alt særskilt paa Tryk med den af Portalisafgivne Beretning i det lovgivende Korps. Til Konventionen selv, som bestaaer af 17 Artikler, er føiet 77 saakaldte organiske Artikler, som fastsætte den nye Katholske og Protestantiske Kirkeforfatning i Frankerig. Efter Konventionen skal den Katholsk=Romersk=Apostoliske Religion udøves frit i Frankerig; de franske Stifter faae en nye Jnddeeling; Bisperne udnævnes af den første Konsul og indsættes af Paven; biskopperne maae tilsværge den franske Regiering Lydighed og Troskab og love ikke at tage Deel i nogen inden eller udenlandsk Forbindelse, som maatte stride imod den offentlige Rolighed, samt at tilkiendegive Regieringen, naar de maatte faae Kundskab om at noget opspindes til Statens Skade; Gudstienesten skal i alle Frankerigs Katholske Kirker ende med denne Bøn: "Herren bevare Republiken Herren bevare Konsulerne biskopperne udnævne Præsterne og Regieringen antager dem; Paven erklærer, at Kiøberne af Kirke=Godserne i Frankerig ikke paa nogen Maade skulle foruleiliges; Hs. Hellighed tilstaaer den første Konsul de samme Rettigheder og Prærogativer, som den forrige Regiering har nydt ved hans Hof, skulde en Efterfølger af den første Konsul ikke være katholsk, da bestemmes disse Rettigheder og Udnævnelsen til Bispedømmerne med Hensyn til ham ved en nye Konvention. De 77 organiske Artikler ere af følgende væsentlige Jndhold: 1) Uden Regieringens Tilladelse maae ingen Pavelig Bulle eller anden Act publiceres ingen Pavelig Legat forrette nogen Function paa fransk Gebeet, intet Koncilium eller Synod holdes og ingen Dekreter af fremmede Synoder eller Koncilier indføres i Frankerig. Alle geistlige Embedsforretninger, undtagen Ofringer, skulle giøres uden Betaling. Enhver kan klage over Misbrug af Geistligheden ved Statsraadet, ligesaa kunne de Geistlige klage over Forbrydelser mod Gudstienesteen. biskopperne kunne oprette Kathedral=Kapitler og Seminarier, men ingen andre geistlige Etablissementer. De kunne lade sig kalde Borger eller Monsteur. Til at blive biskop maat man være 40 Aar gammel og indfød Franzos. Den første Konsul lader deres Lære undersøge af 1 biskop og 2 Præster. Enhver biskop udnævner sig 2 og enhver Erkebist3 General=Vicarier. Hver 5 Aar maae han have visiteret sit Stift igiennem. Lærerne i Seminarierne maae underskrive den Erklæring, som den franske Geistlighed aflagde 1682. En Præst maae være 25 Aar gammel og have en Eiendom af 300 Livres aarlige Jndkomster. Præsterne aflægge deres Erd for Præfetterne. Jngen Fremmed kan beklæde noget geistligt Embede uden Regieringens Tilladelse. For alle Katholske Kirker i Frankerig skal kuns være en Liturgie ogen Katekismus. Søndagen undtagen kan ingen Festdag anordnes uden Regieringens Tilladelse. Alle Geistlige skulle bære fransk Dragt og sort Farve; biskopperne kunne endnu tilføie Pastoralkorset og fiolette Strømper. I de Steder, hvor der findes forskiellige Religionspartier, maae allene kat holske Ceremonier finde Sted. Ethvert Tempel kan kuns tilhøre eet Religionspartie. J Kirkerne maae være en udmærket Plads for de Katholske offentlige Embedsmænd. Uden særskilt Tilladelse maae der allene ringes med Klokterne, for at samle Meenigheden. Præste=Velsignelsen maae ene gives dem, som bevise at de ere viede af den borgerlige Øvrighed. J alle kirkelige Atter skal man betiene sig af Æqvinoctial= (den Republikanske) Kallender, men Dagene benævnes efter Solstitial= (den Gregorianske) Kalender, Søndag, Mandag a. Søndagen er bestemt til Hviledag for de offentlige Embedsmænd. Der skal være 10 Erkebispedømmer og 50 Bispedømmer i Frankerig. Erkebisperne have 15000 og Bisperne 10000 Livres om Aaret; Præsterne ere deelte i 2 Klasser, nogle med 1500 og nogle med 1000 Livres aarlig Løn. De Præsteboliger som ikke ere solgte, gives Præsterne tilbage, og hvor de fattes, anskaffes de af Meenigheden. Hvor ingen Kirker ere vælges passende Bygninger dertil. De 10 nye Erkebispedømmer ere i Paris, Mecheln, Besancon, Lyon, Aix, Toulouse, Bordeaux, Bourges Tours og Rouen. - 2) De Protestantiske Gudsdyrkelser: J den Østlige Deel af Frankerig skal oprettes 2 Akademier eller Seminarier til den Lutherske Geistligheds Underviisning og i Genf et Akademie for de reformeerte Geistlige. Profes. forerne udnævnes af den første Konsul. Enhver luthers eller reformeert Præst maae have studeret i hine Seminarier. Dereformeerte Kirker i Frankerig skulle have Præster, Local=Konsistorier og Syneder. Paa 6000 Siele skal oprettes en Konsistorialkirke; 5 slige Kirker udgjøre et Synod. Konsistoriet udvælger Præsterne ved Stemmefleerhed og den første Konsul antager Valget. De Lu herske Kirker skulle have Præster, Local=Konsistorier, Jnspektorater og General=Konsistorier. 5 Lutherske Konsistorialkirker udgjøre et Jnspektorat. 2 Verdslige og en geistlig Inspektor fører Opsynet i Kirkerne. Der skal være 3 lutherske General=Konsistorier i Strasburg, Maynz og Cøln. Ethvert Konsistorium bestaaer af en verdslig protestantisk Præsident, 2 Jnspektorer og 2 Deputerede af hvert Inspektorat. Synoderne og Konsistorierne kunne kun forsamles med den første Konsuls Tilladelse; Forsamlingen kan ikke vare over 6 Dage og Materierne, som skulle afhandles, maae forud forelægges det kirkelige Statsraad. De protestantiske Præster maae ikke staae i Forbindelse med nogen fremmed Magt, skulle i Kirkerne bede for Republikens og Konsulernes Vel og til deres Lønning anvises de Godser, som disse Kirker besidde, og de brugelige Ofringer. - Saaledes er den nye Kirke=Indretning beskaffen, som nu skal indføres i Frankerig, og gives Lovs Kraft, af det lovgivende Korps. Den Beretning, som Statsraad Portalis aflagde for dette, er ikke mindre mærkværdig. Det er Tid - sagde han - at Theorierne til for Kiendsgierninger. Uden Opdragelse gives ingen Underviisning, uden Moral og Religion ingen Opdragelse.