JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
De franske Fregatter har blot opbragt 2 af disse Skibe, hvorpaa vare 150 Soldater. Hoftidenden af 23de April indeholdt adskillige Depescher fra Vestindien, hvis væsentlige Jndhold var: at paa St. Vincent er et fransk Angreb til stor Tab for dem afslaaet, hvorved man paa engelsk Side kun havde 24 Døde og 34 Saarede. Derimod har de engelske Tropper paa Grenada, maattet forlade Pilot Høiene, da Franskmændene havde afskaaret dem Vandet. Ved Jamaica har Admiral Parkers Fregatter erobret den franske Fregat Percante paa 20 Kanoner og 200 Mand. Comodore Pelew har og paa den franske Kyst ligeledes erobret 2 franske Fregatter, nemlig : Lunite og Virgine, hver paa 36 Kanoner, og 300 Mand og Commodore Warren en Corvette paa 20 Kanoner og 200 Mand, som er sendt til Falmouth. Paa Jamaica er Krigen med Maroon Negerne nu til Ende. Alt i December lovede Rebellerne at ville overgive sig og udlevere de flygtede Slaver, men da de ikke til den 14de Januarii opfyldte deres Løfte, bleve nye Tropper udsendte mod dem, hvorpaa 543. overgave sig, saa at der nu kun er tilbage i Skovene, 24 Rebellere med ongefær 63 Koner og 150 flygtede Slaver. Ministeren har overladt Statslotteriet for tilkommende Aar, til de Herrer Ranson, Morlan og Compagnie, som vil komme til at bestaae af 50,000 Lodder, hver til 15 Pund 12 Shelling, hvoraf Regieringen i det heele har en Profit af 280,000 Pund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
En Flode af 150 Coffardieskibe, er med gunstig Vind afseglet til Østersøen. Taxen paa Hundene er i Underhuuset uden Stemmesamling forkastet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Tydskland. Under Rubriken, Krigsbegivender, er i den Wiener Hoftidende Østerrigernes Nederlag i Jtalien paa en Maade bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
En Coureer har bragt Resultatet, af det i Mayn, holdte store Krigsraad, til Wien. Det skal indeholde nogle Forandringer betræffende Operationsplanen, som de forandrede Omstændigheder giøre nødvendige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Erkehertug Carl er kommen tilbage til Mainz, fra sin Cordonbesigtigelse, og reiser derpaa til NederrhinAlt antyder Feldttogets hastige Aabnelse, dog vidste man endnu ikke den 27de April noget om Vaabenstilstand, dens Opsigelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Til Altona er den 6te Mai ankommen en Coureer, som er afgaaet fra Paris den 28de April, og medbragte følgende sildigere Efterretning fra Jtalien. "At den piemontesiske Armee har forladt deres faste Leir ved Ceva og blot ladet 600 Mand blive i Fortet ved Staden Cova, hvorpaa Franskmændene har besadt Staden, og haaber snart at indtage Fortet. At Østerrigerne gjorde Mine til at forlade Acqui, samt at de alt havde trukken deres Poster tilbage fra Bochetta. De Fangnes Tal fra den 11te til den 15de angives dog kun til 8939 Mand. J Slaget ved Montelezing ere de 2de franske Generaler Bauel og Quenin blevne i Spidsen, for deres Korps. Det Korps som gav sig til Fang under den østerrigske General Provera, bestod af 4 Østerrigske og 3 Sardinske Regimenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Holland. Hvor nødig Hollænderne vil give slig paa Herredømmet over Schelden, erfares af de Besværligheder det svenste Skib Toscana har havt, inden det kunde rose sig af, at det var det første neutrale Skib dehar beseilet den vestlige Schelde til Antwerpen. De hollandske Krigskibe i Vliessinger Havn, tvang samme til at løbe derind. Men saasnart man i Antverpen fir det at vide, blev strax gjort Anstalter for at faae det ud, saameget mere, som det skulle tiene til Rettesnor for Eftertiden. Contreadmiral Stabels Major forlangte af Commissairerne for den hollandske Marine, at de skulle lade Skibet fare uden Forhindringer, men blev besvaret med Ney. Han sendte derpaa Bud til Contreadmiral Stabel i Dunkirken, som tom med 7 bevæbnede Skibe til Vliessingen. Nu forlangte de hollandske Commissairer 12 Timers Opsættelse. Men han svarede: Jeg kan ikke tilstaae Jer 12 Minuter. De hollandske Commissairer truede med, at deres Krigskibe skulle skyde paa ham. Han svarede: De kan bore mig i Grund, men Fransk mændene paa Øen skal hævne mig. Paa dette eftertrykkelige Svar, søgte de hollandske Commissarier at giøre den svenske Capitain frygtsom, og truede at skyde paa hans Skib med Cartetscher. Et Qvarteers Tid derefter lod Contreadmiralen det svenske Skib ligge imellem 2 a sine Fartøier, og selv stillede han sig med sit Skib imellem det svenske Skib og Hollændernes, som lod til at giøre fiendtlige Anstalter, men ved hans Standhaftighed, bleve holdte i Tømme, hvorpaa det svenske Skib lagde ud paa Rheden og følgende Morgen afseglede med godt Vind til Antwerpen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Borger Schermer har forestillet Conventet at det var yderst nødvendig at betage Engeland saa meget muelig al Kraft til at forsætte Krigen, og følgelig at lade Jndvaanerne i Nederlandene forbyde, al Betaling til engelske Undersaatter, under Straf at ansees som Fædrenelandsforrædere. Borger Valkenger ivrede og imod, at saa mange Hollandske Undersaattere havde deres Penge staaende i de engelske Fonds. J Conventsamlingen blev den 27de decreteret: At de bataviske Kapere skulle lade alle engelske Fiskerfartøier gaae ubehindrede, eftersom Engelænderne ikke havde angreben de Hollandske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Jtalien. Omstændighederne har nu forandret sig. Greven af Provence, har hidtil havt et Friested i Verona, men nu ikke mere. Marchese Carlotti, har forkyndet ham, i det Venediske Senats Navn, at har nu ikke længere maatte opholde sig der, men saasnart muelig forlade Republikkens Gebeet. Paa denne Erklæring, som kom ham saa ganske uventende, svarede Prindsen: Jeg skal reise, men under den Betingelse, at man bringer mig den gyldne Bog, hvori min Familie er indskreven, paa det jeg egenhærdig kan udstryge deres Navne. Saa forlanger jeg og min Stamfaders, Henrich den 4des Rustning, som han har skienket Republiken, tilbage. Jmod dette Prindsens Svar, protesterede Podesta Pringly i Verona, og skikkede denne Protest til Prindsen følgende Morgen, som derpaa erklærede, at han ikke antog samme, endog ikke af det venetianske Senat selv, og føiede til: "Jeg har sagt, at jeg vil reise, vil og giøre det, saasnart jeg har faaet de forlangte Passe fra Venedig. Men jeg holder mig ved mit Svar, da jeg var mig samme skyldig, og forglemmer ikke, at jeg er Konge i Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Det Rygte, at Franskmændene alt vare i Genua, er ikke bekræftet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Sverrig. Rustningen vedvarer vel endnu, men Krigsrygterne forsvinder dog alt mere og mere, og Handelen gaaer nu igien sin sædvanlige Gang. Vexelcoursen, som ved de første Krigsrygter steeg nogle Procento. er igien bragt paa sin forrige Fod og Børsen har faaet den Forsikring fra Regieringen, at de herværende Handelshuse, kan, uden Frygt forsende Jern og andre Produer, hvorhen de vil. Den herværende Galeiflode skal og manderes af Admiral Stedingk og den store Flode i Calokrone, ongefær 30 Skibe stærk, af Admiral Nordenskiøbs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Det ved Elime i Finland sammentrukne Corps paa om gefær 10,000 Mand, staaer under Baron Stackelbergs Commando.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Adskilligt. Handelen i Havre de Grace, er nu som død formedelst Mangelen paa Sølv og Finantsernes uvisse Skjæbne. De neutrale Skibe gaae tilbage med deres Ladninger af Mangel paa solid Betaling. Korn og saltede Vare ere især faldne i Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
J Anledning af den Skat paaa Hundene, som Ministeren vil indføre i Engeland, sagde Sheridan, ved sidste Forsamling derover i Underhuset, i en spottende og bidende Tone: Det ville være utaknemlig af Regieringen, om den saaledes ville behandle Hundene, disse dens nye Allierede i Vestindien, hvilke den dog for nyelig til den borgerlige Ordens Vedligeholdelse havde ladet fægte for sig paa Jamaica.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Efter Beretning fra Moscau skal General Subow commandere 24000 Mand, som forenede med Georgier, Gru ster, Jmmerettianer a. skal tugte Caucaserne og Perserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Sidst i April er en Muursvend i Leipzig arresteret, der efter al Anseende er den Hamborger Jødes; Marcus Herschers Morder, da man hos ham har fundet den største Deel af de Juveler, som vare røvede fra ham. Frue Souen, som bragte den franske Prindsesse, Ludvig den 16des Datter til Wien, kom til sin Ulykke igien tilbage til Frankrig. Hun er for kort Tid siden bleven myrdet i sit Huus i Vitry af Røvere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Den nu regierende Keisers i Marokko, Mule Solimans Tilberedninger og Udrustninger, give Grund til at formode, at han har i Sinde at foretage et nyt Tog imod de sydlige Provindser. Det troes i Almindelighed, at denne Sommer vil afgiøre om Landet skal vedblive i sin nu værende deelte Forfatning, eller tilfalde en af Prindserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Breve fra Mogader af 3die Februarii melde, at Natten imellem den 30 og 31te Januarii et dansk Skib den unge Christian, Capt. J. Groth, bestemt med Korn til Lissabon, hvorfra det var kommen, var forliist i haardt Veir tilligemed 2 svenske og et amerikansk Skib. Mandskabet blev lykkelig ræddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Skrædersvendene i Hamborg har paa nye igien, ligesom 1794, gjort Opstand, og ikke vil arbeide, uden de faae høiere Dagløn. Raadet har befalet dem at gaae i deres Arbeide med den gamle Dagløn, eller og strax forlade Byen; ligesom enhver Borger er paalagt 15 Rdlr. Straf som logerer en saadan lediggaaende Skrædersvend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Bekiendtgiørelser. Hvem som maatte behøve gamle Materialier af Eeg at Fuhr Tømmer, ville behage at melde sig hos Mestersnedker Bernt Meier paa Studsgade her i Byen. daterialierne ere ellers beliggende i Gaarden No. 12 paa Canichegade. Aarhuus den 8de Maji 1796.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Credi= og Debitorer efter hendede Selveier Jen Bonde i Deiret Bye, Tved Sogn, Mols Herred Randers Amt, indkaldes herved, de første med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato, sub poena præclusi et perpetui silentii, for mig som Stervboets Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav. Ebeltoft den 9de Maji 1796. Fellumb. Bye- og Herredsfoged. 150 Rdr. af Galthen Herreds Kasse, kan med antagelig Sikkerhed og lovlig Rente, bekommes til Laans, til førstkommende Snapsting hos Undertegnede. Galthen Præstegaard den 9de Maji 1796. L. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Da Signetsikker Levi Calmon, som stikker ud i Staal, Guld, Sølv og Steene, samt stikker alt i Kaaber som man vil have, nu om en 8te Dage agter at reise herfra Byen, saa er hans ærbødige Begiering, at alle som endnu maatte behøve hans Tieneste, jo før jo hellere ville henvende sig til ham, i hans Logie hos Sr. Vende, moese paa Broebierg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Kammerjæger Christian Laurig, er nyelig ankommen der til Byen og tilbyder sin Tieneste for det høie og respective Pablicum, saa vel her i Byen som paa Landet, med at fordrive Rotter, Muus og Muldvarver, ved et i America opfunden ganske nyt og for andre Dyr skadelig Middel. Han logerer hos Kokken Sr. Egge, sen paa Broebierg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
De som have taget Lotterie Seddeler under min Collection her i Randers, vilde behage at fornye disse til 3die Classe af det 43de Lotterie, til den bestemte Tid- og imod Tilbagelevering af 2den Classes Lodder. hos Stabel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Ved Kongelig confirmeret Testamente, har afgangne Urtekræmmer Hans Bering i Kiøbenhavn, skiænket til Degnen Peder Bering i Moetbach, hans Søn Hans Berring 100 Rdlr. i Tilfælde han ved Tistator Død, var levende og vilde giøre Bødter, Mester Stykke, men i Fald han var død, skulle de 100 Rdlr. tilfalde hans Søster, Da det lige indtil nu, har været umuelig for de Herrer Executorer i afgangne Urtekræmmer Hans BerringsBoe, at faae bemelte Hans Berring eller Søster op spurt, saa bliver herved af mig, paa bemelte Executorers Vegne, oftbemeldte Hans Berning eller Søster, anmodede om, enten skriftlig eller mundtlig at tilkiendegive deres Opholdstæd til Undertegnede, som, i Overeenstemmelse med Testamentet, besørger de 100 Rdlr. udbetalt til Vedkommende saasnart mueligt. Saraberg, ved Schanderborg, den 5te Maji 1796. Borchsenius, Ober=Rets Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Et meget got Claveer er at faae tilkjøbs, Liebhadere dertil ville behageligst derom henvende sig til Adresse Contoiret, som anviser samme tillige med PriByen og Stiftet, bekiendtgiøres: at en Sadelmagersvend, navnlig Frederich, fra Wismar, som for 8te Dage siden kom hos mig i Arbeyde, nu er undviget af mit Huus, uden at jeg veed ringeste Aarsag dertil. Aarhuus, den 10de Mai 17996. N. Linholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Næstkommende 27de Junii bliver udi Randers ved offentlig Auction bortsolgt en Samling af Bøger, hvorover trykte Catalogi bekommes i Aarhuus, Wiborg og Aalborg paa Bogtrykkerierne, i Horsens hos Hr. Forstander Benzen, i Odense hos Hr. Boghandler Jversen, i Kiøbenhavn hos Hr. Hofboghandler Poulsen, og i Randers hos Forstander Willadsen. Et lidet Sted under No. 95, ved Aarn beliggende er under Haanden at faae til Kiøbs, og kan tiltrædet strax. Liebhabere ville behageligst henvende sig til Jacob Due om samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Mandagen den 25de April, er en fortstiernet Hoppe med lidet hvidt paa den ene Bagfod, 5 a 6 Aar gammel, bortløben fra sin Eier Niels Ladefoged i Lykkehuset paa Sørbyegaards Gode, ved Frisenborg, og ikke siden den Tid har været at opspørge i Egnen deromkring. Hvem som kan give Oplysning om denne Hoppe, ville behageligst enten lade Eieren eller Hr. Forvalter Hjort paa Søebygaard samme vide, som da straxen skal lade den afhente og betale derfore en raisonabel Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
7 1000 Rdlr. Umyndiges Midler kan imod lovlig Sikkerhed og Renter blive til næstkommende Wiborg, Omslags Termin udlaant fra Hovelberg Herreds Oberformynderie, hvorom man forinden behagentlig kan henvende sig til Herredsfogden, Raadmand Hvid i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
De som maatte ville have noget bortsolgt paa den i indeværende Maaned her i Aarhuus holdende Auction, ville behagentlig aflevere samme enten til Raadmand, Hvild eller Politie=Betient Anders Thomsen inden 14 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-11
Paa Rosensgade No. 252, er et Værelse ledig for en Logerende. Sammesteds farves alle Couleurer paa Silketøi, Flor, Blonder, Baand, samt vaskes Flor og Silkestrømper, m.m. for billigste Priis, og loves den mueligst hastigste Befordring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Kiøbenhavn. Kronprindsen som nu efter de forandrede Omstændigheder i Norden, følger sin Gemahlinde lige til Pyrmont, medtager kun til Reisefølge sin Adjutant Capit. von Kirchhof, sin Casserer Jessen og sin LivchirurgusBodendieck. Man siger og at Prinds Carl vil reise til Pormont.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Med det første ventes en Forordning angaaende Justitsvæsenets Forbedring i de Kongelige Stater; samme skal allerede være forelagt Statsraadet. Ved det Kongelige Maler- og Billedhugger=Akademies sidste høitidelige Forsamling, udmerkede sig især en ung Kunstner ved Navn Fritsch, fra Kiel, ved et smukt Blomsterstykke. Den bekiendte patriot ske Grosserer Peschier, gav ham 100 Dakater derfor og tilbød sig desuden at betale hans Reise til Paris, for under den berømte van Spandock endnu mere at dyrke sit Talent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Aarhuus. Jndparserede den 13de Mai. Præsterne Bruun og Geltzer, Forvalter Meldahl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Udpasserede den 14de Mai, Kiøbmand Ludvigsen og Fuldmægtig Bang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Den 12te ankom hertil fra Kiøbenhavn Skipperne, Hans Kryssing og Ole Claussen med Stykgods og Pasagerer. Den 13de afseglede herfra til Kallundborg, Smakskipperne L. Hansen med Stude for P. Kieldsen, P. Rasmussen med Stude for J. Nielsen. Den 14de J. Thurøe med Stude for A. Hviid og Dalsgaard, C. Boede med Stude for L. Dalsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Prædikanterne paa anden Pindse=Dag. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken Stiftsprovst Jansen. Hr. Bechmann. Fruekirke. Hr. Selmer. Hr. Jahusen. Hospitalskirken. Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Udenlandsk. Frankrig. Den 15de April har Franskmændens atter tilfægtet sig en nye Seir. General Beaulien havde besadt Landsbyen Dege med 7000de Mand af sine udsøgteste Tropper. General Massena angreb dem, men blev 3de Gange slaaet tilbage. Ved et nyt Angreb af General Causse maatte de vige, og deres Tab regnes til 2000 Mand, hvoraf 1400 skal være tagne til Fange. Den franske General Causse, saavelsom Brigadecheserne Rondeau og Dupuis mistede herved Livet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Paa en anden Side har General Rusta indtaget den vigtige Post St. Govan som bestrog Bermiddadahlen, hvor man erobrede 2 Kanoner og gjorde 100de Mand til Fanger. General Serturier har befadt Høiene ved Batisado, Bagnasto og Ponte Nocetto, og GeneralAngerau, Redouten Montezen som Østerrigerne rømmede ved hans Ankomst. Carnet, Medlem af Directoriummet, som og har udkastet Operationsplanerne til Feldttogene 1793 og 94, skal ligeledes have udkastet Planen til dette med saa gode Følger begyndte Feldttog i Jtalien. Dersom det lykkes General Berthier, som har besadt Ceva, at bemægtige sig Fortet, saa er Veien aabnet for os til det Maylandske. Exjacobinerne Vadier, Amar, Voulan, Fagan, Choudien, Chasles og Hugnet, ere forviste til deres Hiem, fordi de havde ophidset Folkesammenløbene. Efter et her udkommet Blad, skal der være aabnet en Underhandling imellem Directoriummet og den spanske Gesandt, om at ombytte den aftraadte Deel af St. Domingo imod en Deel af Louistang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Politiet her forfølger Røverne og Morderne, som har myrdet og blandret i Vitry og andre omliggende Stader. Morderne i Vitey ere allerede opdagede og ere 5 Soldater af den forhenværende Politielegion. Den 27de Karil var her igjen heftige Opløb og mange Oprørssedler opslaaede, hvori Soldaterne opfordredes til Ulndighed og til at myrde Directoriummet. Man tilskriver disse Maneuvres Jacobinerne, som nu for det meste ere afskedigede fra alle Betieninger. Jmellem de Militaire som nu bliver betalt i Mandater og Kiøbmændene ere hvert Øieblik Strid. De første gaaer ind i Kiøbmandsboder. ne og kiøber Vare som de spørger om hvad koster i klingende Myndt og derpaa betaler med Mandater. Mange Kiøbmænd vil desaarsag ikke meere sælge, og Folket bliver ved den derved foraarsagende Mangel uroelig. Man siger her, at den under Navn af Regenten, bekiendte Krondiamant, er sendt Udenlandsk, for dermed at betale 10,000 Heste, som for en Tid siden ere opkiøbte til Republiken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Engeland. Matrospresningen har i Slutningen af April igien været meget stærk paa Themsen. Admiralerne Pringles og Gardeners Floder bliver i største Hast gjort seglfærdige, den første til det gode Haabe Forbierg og den anden paa et Krydstog. Man siger at Ministeren vil foreslaae det franske Directorium Sir Sidney Smiths Udvexling imod Capitain Bergoret Commandeur paa Fregatten Vieginie, men man tvivler om at det bliver antaget. Hertugen af Bourbon er ankommet til London, hvor Greven af Artois lever med get ingetogen. Den bekiendte Alexander Lameth, forhenværende Medlem af den constituerende Nationalforsamling, har faaet befaling, af Stats=Secretairen, Hertugen af Portland, at forlade Engeland. Pan hans derimod gjorte Jndvendinger, blev ham blot svaret: Han holdte for meget Selskab. Ministeren Pitt har nu isteden for den Dentske forkastede Hundeskat, indbragt sin egen Indretning til samme, hvorefter enhver som betaler fast Skat, skal betale 3 Shelling for en Hund, naar de holder en saadan, og 5 Shelling for enhver Hund de holder meer. For enhver Jagthuus skal betales en Krone. De Fattige betaler intet for een Hund, men holder de flere da for hver 3 Shelling. Alle Jndkomster af denne skal flyde ind i Skatkamme, ret. Dette Ministerens Forslag blev bevilget med 52. imod 29 Stemmer og følgelig vedbliver Hundetaren, som vil indbringe 100,000 Pund Sterling. Klingen de Myndt lader sig nu hyppigere see paa Børsen, men de offentlige Fonds er siden den 26de April falden 1 Procento. De fra Paris indløbne Efterretninger om Franskmændenes store Seirvindiger i Jtalien, giver Oppositionsbladene Stof, til at sætte sig imod Krigens Fortsættelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Holland. Conventen, hvor Borger de Lieuw nu præsiderer, har ladet en Circulaire udgaae til alle Provindser, hvori fordres til Armeens, Marinens a. Udgivters Besiddelse, 60 Millioner, som skal udbetales i 3 Terminer, nemlig 1ste Junii, 1ste September, og 1ste December. J een af de sidste Convent samlinger blev den nye preussiske Demarcationslinie bragt paa Bane. Jmod det engelske Ministerium og Ministeren Pitt blev talt meget heftig. Krigsmanifestet imod Engeland, vil formodentlig med første blive bekiendtgjort. Det saa kaldte gamle Slot, som var indrettet til Arveprindsens Boepæl, er nu foræret den franske Resident til Boepæl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Fra Belgien har man de ubehagelige Efterretninger at hele Provindsen Luxemborg er formedelst Recrutud, skrivningen i Bevægelse. Da de Militaire kom forat afhænte Recruterne, sadte Bønderne sig til Modværge og der blev paa begge Sider mange dræbte og saare de. De unge Folk vare selv flygtede i Skovene. Jmod disse bleve Militaire udsendte som drev dem paa Flugten og gjorde nogle til Fanger, hvilke bleve skudte i Luxemborg. J Bryssel selv har der været Stridigheder imellem Franskmændene og Borgerne, der har været saa alvorlige, at Commandanten har maattet sende Militaire med Kanoner til Kamppladsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Tydskland. Ritmæster Grev Harden, har været Overbringer af den til Wien bragte og i Hoftidenden indførte ubehagelige Efterretning fra Jtalien. Man angiver vores Tab for Publicum kun for 5 til 6000 Mand og 30 Kan. General Argentenu skal arresteres. J General Beaulicus skriftlige Ordres skal ved en af hans Adjudanters Uforsigtighed være indløben en Feil i Datoen som skal have biedraget en Deel til vores Nederlag. Man forsikkrer og i Wien, at der skal være sendt Ordre til Armeerne ved Rhinen, at de saa hastig som mueligt skal aabne Feldttoget og opsige Vaabenstilstanden, Den Franske Regiering skal være særdeles genegen til at slutte en separat Fred med vores og det turinske Hof uden Engelands Deeltagelse, men Keiseren vil ikke tage sit til Engeland givne Løfte tilbage, hvilket har gjort en Fredsslutning umuelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Fra Frankfurt skrives: at Roligheden paa begge Rhinbreddene endnu lykkelig vedvarede den 3die Mai og at Franskmændene endnu vedblev at give de Soldate- og Officerer deres Afskeed som forlangte samme, saa skal der og af hver Compagnie sendes 10 Mand til Nede landene. Morean har sit Hovedqvarteer i Hagena, Under de Republicanske Soldater skal være udspretrykte Jndbydelser til at gaae over til det Condeist Corps, og i hver Sæddel laae et 24 Sousstykker, men Soldaterne skal have revet Sedlerne i Stykker og lagt Pengene i Krigskassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1796-05-14
Jtalien. General Beaulien skal alt have trukkersig tilbage fra Aqui i en fast Leir imellem Allessandrig og Tortona. Den 15de og 16de havde Skrækken over de Franskes Seir alt udbredt sig til Turin. Selv den Kongelige Familie og Hoffet vare allerede beredte til at forlade Turin. Skrækken blev endnu større, da nogle Batailloner fra General Colli ankom til at forstærke Besætningen: Citadellet ved Turin med, da man befrygtede Turius Beleiring naar General Begulien forlader sin Stilling ved Aqui. Franskmændene faaer bestandig mere og meere Forstærkning. Til Vado er ankomme 20, til St. Rem. 15 og til Finale 15 Skibe med Munition. Til Cairo har de detascheret 9000 Mand, hvor blandt 8000 let Cavallerie. Fra Loano har de send 120 Kanoner til Armen og til at transportere deres Krigsfornødenheder sadt alle Muulaster i hele Egnen Reqvisition. Paa de genuesiske Kyster krydser endna 5 engelske Krigskibe, men det beder at Admiralen vi gaae til de Toulonske Farvande, for der at vente paa den franske Admiral Richern. J Tonion skal der ligge 16 franske Linieskibe seilfærdige.