JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1841-09-24
Hvorvidt disse Vogne paa sædvanlige Veie ville lade sig indføre, er nu det Spørgsmaal, hvorpaa Opmærksomheden i England meget er henvendt, og sikkerlig vil det ikke vare længe, førend ogsaa denne Sag lader sig udføre. Et Forsøg hertil er nylig bleven gjort og Bladet Times, beretter herom Følgende: Med en Dampvogn, eller rettere en Dampcalesche, af forbedret Bygning og tilhørende Generaldampcompagniet, anstilledes Forsøg paa Veien imellem Regentparken og Manorhouse ved Tottenham. Vognen, bygget til et Forsøg, har 4 Agestole, hver til 4 Personer; Dampkjedelen og Maskineriet befinder sig bag ved Stolene, og Føreren eller Kudsken sidder paa det forreste Sæde og styrer Farten med et Roer, liig det paa sædvanlige Dampvogne. Vognen forlod Regentparken Kl. 4 om Eftermiddagen og gik med et heelt Læs Videnskabsmænd til Manorhouse ved Totteenham. Her vendte den uden Vanskelighed og gik samme Vei tilbage. Denne Vei udgjorde 9 Miil (2 danske Miil, og tilbagelagdes i mindre end 1/2 Time. Veien har mange Bakker, af hvilke nogle ere temmelig steile, men Vognen steg med Lethed op af dem, med en Hurtighed af omtrent 12 Miil (2 1/2 d. M.) i Timen, samt ved Nedfarten 16 til 18. Føreren regierede Vognen med største Lethed, og førte den snart til høire, snart til venstre, forbi andre Vogne og Veifarende, uden at der opstod mindste Ulempe. Vognens usædvanlige Udseende og den hastige Fart gjorde vel adskillige Heste skye, men ingen Ulykke indtraf. Jngen Damp syntes, som ellers, at udstrømme, ei heller mærkedes nogen Gnister. Prøve reisen var ganske tilfredsstillende og syntes at bevise, at Dampvogne af denne Indretning godt kunne anvendes paa sædvanlige Veie.
Jyllandsposten, 1841-09-24
Nyheds Post. En Correspondent i A. A. 3 skildrer St. Hans Nats Folkefest iaar i Madrid paa følgende Maade: "Alle Gader vare fulde af Folk, som ved høilys Dag, Selskaber, af Mænd og Qvinder vandrede til de forskjellige Plazas, under Guitarre og Tambourinspil og under Afsyngning af Landets friske, muntre Viser. Her hørte man andalusiske Canuiones, hist Sange fra Mancha, og paa andre Steder, arragonske, navarresiske o. s. v. Overalt Munterhed og Tilfredshed. Men den største Trængsel var paa den skjønne Passo deel Prado, hvor man saae Tusinder af glade Ansigter. Her viste det spanske Folk sig saaledes som det er, her var det souveraine Folk i den fulde Nydelse af sine Rettigheder. Derhos fremtraadte her tydeligere end nogetsteds de store Contraster mellem Beboere af de forskjellige spanske Provindser. Paa den ene Side lidenskabelig og forig Musik, følsom og ofte monton Musik, der tyder hen paa en arabisk Smag; de nordiske Bjergboeres i afmaalt Takt foredragne simple Musik tog sig herlig ud ved Siden af Arragonesernes livlige udtryksfulde Melodier; – hver Gruppe, kan man sige, udtrykte gjennem Musiken sin Gemytsart og sit Sindelag paa sin Maade. Denne muntre Vrimmel under Dands og Musik, i det klareste Maaneskin, paa en yndig med Træer og Buske bevoxet Plads, der desuden belyses af Confect- og Vandsælgernes Lamper, ydede et eiendommeligt phantastisk Skue. J slige Nætter hengiver Folket af de lavere Stænder sig til Kjærlighed og Galanteri, det er dets Poestes Nætter, og i alle Kroge i Staden hersker et usædvanligt Liv. De fulde, skjønne, forføriske Fruentimmer med den holdning og Gratie, paa hvilken Enhver kjender Spanierinden, forekomme En end skjønnere i slige herlige Nætter, og feire da deres sødeste Triumpher.
Jyllandsposten, 1841-09-24
I en Artikel i Fædrelandet, om Told- og Consumtions Underbetjentens Stilling og Løn udenfor Kjøbenhavn, anføres det, at 15 Underbetjente i Helsingøer, af hvilke de 10 gifte, have tilsammen 34 Børn, ikkun haver, i Løn 325 Rbd. Men denne Maade, hedder det, at gaaere Embedsmænd paa, allerhelst saadanne, som have med Oppebørsler og Oppebørsler af den Art at bestille, er formeentligen upolitisk, om ikke uforsvarlig og uværdig for Staten. Preussen, England og Norge synes ogsaa at have anerkjendt dette og derfor gjennemført en rigeligere og meere passende Gagering hos deres Undertoldbetjente, som, formedelst deres forgfrie Stilling, have viist langt mere Kraft og Aarvaagenhed, og Toldindtægterne selv have, som Følge deraf, betydeligen formeret sig. Principet hvorefter og Fundamentet, hvorpaa Told- og Consumtions=Officianterne hos os ere lønnede, synes overhovedet at være noget mystisk. Saaledes har en Overbetjent i Aalborg, Odense og Randers i Gage Rbd. 1,400 aarlig, i Aarhuus Rbd. 1,511 og her i Helsingøer aarlig Rbd. 2,057, og Rbd. 1,827, imedens Gagen for dette Slags Betjente i Rigets andre Kjøb og Toldsteder deles gradeviis indtil Rbd. 400.
Jyllandsposten, 1841-09-24
Gagen for Toldinspecteurerne er normeret fra 700 Rbd., nemlig: Ebeltoft, Hobro, Lemvig, Mariager, Nibe, Rodby, Skagen og Sæby; altsaa ikkun Trediedelen af en Overbetjents Jndtægter her, indtil Rbd. 5,000 for Toldinspecteuren i Aarhuus, som altsaa har høiere Gage end Chefen for General=Toldkammeret eller enhver Collegie=Præsident og henimod en Geheimestatsministers Gage, samt over Rbd. 125 mere end samtlige Helsingøers 15 Underbetjente (Det fortjener at bemærkes, at denne importable Post bestyres af den i Embedet adjungerende Hr. Bull, som endog fra en aldeles anden Livsbane han, havde valgt sig, beskikkedes til denne Stilling.)- Den Handlende, der har aflivet sig selv i et Bad paa Badeanstalten ved Langebro, skal have accepteret for 15000 Rbd. Vexler for sin nylig afdøde Svoger; men Rygtet siger dog, at Forfatningen skal være ret god baade for ham og Svogeren. (O. Th. Av.) Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch, Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-09-24
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-09-28
FrandsFlen. Udgivet af et Selskab. 4de Aarg. Tirsdag d. 28 Septbr. 1841. No 73. Mere om den nye Landcommunalanordning.
Jyllandsposten, 1841-09-28
Diplomat - ad modum Paraplui. Et kjedeligt og overflødigt Stykke Meubel i Godtveir c. Fred, og kun lidet beskyttende i Regnskyl 2, i Krig.
Jyllandsposten, 1841-09-28
Empløi eller Embede. En Fordeel, der erhverves ligesom Saligheden: af Naade og ikke blot ved gode Gierninger. Evig. Et Ord, der ligesaa ofte misbruges som det bruges. Dersom det indbefatter Begrebet om Noget, der altid har været og bestandig vil vedblive at være, kan det f. Ex. ikke bruges om Kongeloven. Faarlig, en Mand, der ikke knæler for Dumhed og Niddingsværk. "Det er en farlig Mand, siger man om den, der vover at yttre, at en Excellence gjerne vil agere Souverain. Fiscal, en Mand, der hverken behøver at have en Eiendom eller betale en eneste Portion Næringsskat, for at være valgberettiget nok til at omstøde et hvert andet Valg - idetmindste for en Tid. Frihed, en fransk Fabrikvare, der mange Steder ansees for Contrabande. NB. Her omtales den ikke i den sidste Toldforordning. Gemeen - kaldes Enhver, der ikke har Penge eller en Plads i Rangforordningen. Ved Hoffet hedder det: En, der er ingen Ting. Habil. Det er en habil Mand, der forstaaer Kunsten at krybe paa Knæerne for de Store og staae paa Skuldrene af de Smaa. Judicium. Overeensstemmelse med vore egne Meninger. "Den Mand har et godt Judicium er det Samme som: "Den Mand er af samme Mening som jeg."
Jyllandsposten, 1841-09-28
Komediehuus. Et af de mange Drivhuse, hvor udenlandske Planter opelskes, og de indenlandske udryddes. Her kan Regjeringen lade holde Lovtaler, over sig selv, naar og saa ofte som den befaler og betaler. Skade, at disse Lovtaler ere Komedie. Moderat – saaledes kaldes den, der altid forandrer Mening, saa at han stedse holder med det stærkeste Parti. Nepotisme. Er kommen i uforskyldt Udraab. Siger ikke selv Bibelen: "Jngen hader sit eget Legeme, men føder og vederqvæger det." Neutralitet. Den Dyd, at holde med begge Parter. Neutral er saaledes den, som hverken har underskrevet de bedste Borgeres Adresse eller Skattebevilgningspetitionen. Neutral er den, som baade holder "Dagen" og Fædrelandet. NB. Offentlige Steder a. fraregnet.
Jyllandsposten, 1841-09-28
Oeconomi. Den Kunst at spare paa Skillingen og lade Daleren løbe. Man har havt occonomiske Fyrster, der lode deres Klæder lappe, og ødslede Tønder Guld paa Jdealet, militair Egalitet. Patrioter. Stundom Candidater til Christiansø. Patriotisme, en Egenskab, der ikke leder tilLykke i vore Tider. Jo mindre patriotisk man er, jo mere er man velkommen ved Cour. Han er en Patriot, betyder, den Karl maa man passe paa Nyheds Post.
Jyllandsposten, 1841-09-28
Den berømte Virtuos Franz List er en Ungarer, født i Landsbyen Kaiding den 22de Octbr. 1811. Allerede i sit ellevte Aar gjennemreiste han næsten alle Europas Hovedstæder og tiltrak sig Alles Beundring ved sin mageløse Færdighed paa Pianofortet. Med en vidunderlig Lethed spillede han alle Mesteres Compositioner og berettigede allerede den Gang til de største Forventninger, der senere ikke alene ere gaaede i Opfyldelse, men endog næsten overtrufne. Efter den Tid levede han deels i Paris, deels i længere Tid i Mailland, hvor han i Stilhed udviklede sig til den Høide af Fuldkommenhed, hvorved han paany skulde sætte hele Europa i Forbauselse. Jmedens han opholdt sig i Paris sørgede han ved Siden af sine musikalske Studier tillige for sin videnskabelige Uddannelse og erhvervede sig ved Omgang med sin Tids mærkelige Aander, som Victor Hugo, Georges Sand, Alexander Dumas o. Fl., megen literair Dygtighed. Ved en ganske eiendommelig Teknik og ved et ganske eget Anstrøg, som han veed at afpasse i alle mulige Grader fra det svageste Aandepust til den rædsomste Uveirsbrusen, frembringer han i Virkeligheden de frappanteste Virkninger, ja endog saadanne, som man endnu aldrig har vovet at tiltroe Jnstrumentet. Hans Compositioner ere meest brillante Salonstykker og Studier, der især erholde det Fortryllende ved hans Fingre. Hans Concerter ere lutter Hyldingsacter, allerede ved sin Fremtrædelse henriver han den forventningsfulde Mængde til lydelige Bifaldsraab, for at ære den store Kunstner, men holder han først op med sine magiske Toner og List reiser sig, bleg og udmattet, med de lange, nedhængende Haar, der næsten skjule de hemmelighedsfulde Øine, da gjennembryder den almindelige Applaus alle Skranker og en Blomsterregn og bifaldsjubel overvælde ham fra alle Sider.
Jyllandsposten, 1841-09-28
- J D. Th. Av. læses : Bankactierne, hvormed dehar været drevet saa stærkt Jobberi, falde nu, og ere paa Priiscouranten af 11te Septbr. noterede til 108 Rbd. og det turde nok være muligt, at de kunne gaae lidt ned endnu, da Suppleringen af Bankhæftelserne under 100 Rbd. jo kunne gaae i det Uendelige, og det saaledes for Tiden er umuligt at gjøre nogen Calcul over den eventuelle Actiedividende. Man nævner ellers i Khvn. to anseete Kjøbmænd, som skulle have gjort ganske anseelige Coupsved disse Forretninger; den Ene skal have kjøbt for mellem 2 og 300,000 Rbd., og den Anden for omtrent 100,000 Rbd. Bankactier til en Priis af mellem 35 a 45 Rbd. J s. Bl. hedder det: Den 18de Septbr. kom; men hvad der ikke kom var det af saa Mange længselfuldt forventede Gagereglement for Armeen. - Militaircommissionen skal have erholdt Prolongation. - Før til Nytaar vil neppe Noget blive effectueret. De Megettroende ville vide, at den nye Gagering for Armeen da vil blive regnet fra 1ste Octbr. d. A.
Jyllandsposten, 1841-09-28
Fra Randers meldes: Efter i halvniende Aar at have med Nidkjærhed virket som Overlærer ved herværende lærde Skole, afreiste Hr. Magister C. F. Jngerslev idag (den 18de Septbr.) til sit nye Kald, som Rector for Viborg Cathedralskole. Randers Skole maa derved beklage Tabet af en høifortjent Lærer, og at Hr. Magisteren var ligesaa elsket som agtet, derom vidnede noksom de mange vaade Blikke, da han, selv dybt bevæget, igaar Eftermiddags holdt sin Afskedstale i Medlærernes og samtlige Disciples Nærværelse. Hans Eftermand her ved Skolen er endnu ikke kaldet. Skolen dimitterer iaar 7 Disciple til Universitetet. J det nu henvundne Skoleaar har Skolen været freqventeret af 67 Disciple, hvoraf ikkun 20 have deres Hjem heri Byen.
Jyllandsposten, 1841-09-28
Aalborg, den 23de September. Ved den over Gaarden Hellumlund den 20de de afholdte 3die Auction, blev buden 30000 Rbd., hvilket Bud ikke blev antaget, hvorimod en 4de Auction til absolut Bortsalg blev berammet til den 4de Octbr. førstk. Gaarden var ifjor solgt for 7000 Rbd. Den Udvidelse af Gaardens Drift, hvortil Jorderne, hvis Areal udgjør c. 400 Tdr. Land, egne sig, synes at maatte hendrage Opmærksomheden paa denne Eiendom. - Hvilken forkeert Indretning der endnu forendeel finder Sted med Postgangen i Jylland sees af en Beretning i Aalborg Avis, hvori det hedder, Mærkeligt vil det saaledes vist forekomme Enhver, der ret gjøres opmærksom herpaa, at de Breve, som man skriver med Diligencepostenom Løverdag Aften fra Kjøbenhavn, Mandag Morgen ere i Aalborg, medens Pakker, der afsendes fra Kjøbenhavn om Fredagen, først Onsdag Formiddag kunne være i vedkommende Eiers Hænder i Aalborg. Denne Post bruget altsaa fra Jndleverings til Udleveringstiden 4 1/2 Dogn og dens Seendrægtighed er endnu mere forøget derved, at den sildigste Jndleveringstid er Kl. 7 Fredag Aften, endskjøndt Posten først afgaaer fra Kjøbenhavn Løverdag Middag Kl. 1. Den første Forbedring, paa hvilken der vistnok er billigt Krav, er derfor at i det mindste Jndleveringstiden prolongeres til Løverdag Formiddag Kl. 9 eller 10, da 3 Timer vel kunde være tilstrækkelige til denne Posts Ordning og Expedition. Denne Forbedring vilde i mange Tilfælde komme til Nytte, navnlig ved Forsendelse af Tidsskrifter, der ofte udkomme Fredag Aften og saadanne Tids blade, som endnu mangle Brevpostforsendelsesret. Ligesaa formene vi, at der ogsaa var Anledning til om Sommeren at benytte Diligence- og Dampskibsforbindelsen over Kallundborg med den jydske Hovedronte til Forsendelse af Pakker idetmindste af en vis angiven Vægt eller Størrelse, hvorved der, med Hensyn til den ikke uvigtige Forsendelse, af Prøve= og andre Smaapakker, vil vindes Fordeele for Publicum.
Jyllandsposten, 1841-09-28
- Den nylig i Dobberan i det Mecklenborgske afholdte Forsamling har givet de faa Danske, der mødte ved Sammenkomsterne, en Jdee om, med hvilken Varme og Jnteresse saadanne Foretagender trives i Tydskland. For vore Læsere vil det være tilstrækkeligt at erfare, at omtrent 1100, skriver elleve Hundrede Landmænd udgjorde denne Forsamling, der ved gjensidige Meddelelser og Foredrag. uden Frygt for Concurence eller Brødnid, meddeelte de practiske Erfaringer, der vare Udfaldet af gjentagne og selv ledede Forsøg, - Efter Morn. Chron, har det store vestlige Dampskibs Compagni kjøbt Dampbaaden "Archimedes for at forsøge, hvorledes Kraften bedst lader sig forplante fra Maskinen, til Skruen (den archimediske.) Compagniet lader nemlig bygge et Jerndampskib "Mammouth af 1000 Hestes Kraft og 320 Tons Drægtighed efter samme Princip, som "Archimedes, og agter derhos at anstille Forsøg med dette Skib. Dampskibet "Mammouth er bestemt til at fare imellem Bristol og New-York. Entrepreneurerne haabe, at det vil bruge mindre Tid end de nærværende Dampskibe, og tillige erholde en mere rolig Bevægelse, da Maskinen ligger dybere end sædvanlig. Skruens Vægt er ikkun 1 af hvad Skovlhjulene med tilhørende Indretninger veie, og istedetfor at disse virke som en uhyre Vægt stang over Dækket, er denne anbragt umiddelbar over Kjølen og tjener tillige til Baglast. Den kan i et Minut sættes ud af Forbindelse med Maskineriet og da Skibet er saaledes indrettet, at det kan benyttes som et almindelig Seilskib, venter man sig en betydelig Kulbesparelse. Den engelske Regjering har givet Ordre til at bygge et Krigsdampskib af samme Størrelse, som Dampskibet Polyphemus efter samme Princip, som Mammouth for at den kan anstilles en Sammenligning mellem de forskjellige Constructioner. Dette Nr. er redigeret. Ludvig Frederik Bloch Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1841-09-28
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1841-10-05
Feraler. ren. Udgivet af et Selskab. de 9 Tirsdag d. H. Octbr. 1841. Aarg. No 74.
Jyllandsposten, 1841-10-05
Dannebrogsmændenes Ordenstegn.
Jyllandsposten, 1841-10-05
Vestevæddeløbenes Venner og Befordrere foregive, at denne usle Leg fremmer Hesteavlen og foranlediger Heste racernes Forbedring. Men dette er aldeles ikke Tilfældet. Theoretisk betragtede, ere Hestevæddeløb ikke Andet, end grusomme Hestehidsninger, hvori de arme Dyr, som, satte i Virksomhed paa en fornuftig Maade, yde Menneskene den største Nytte, martres paa den unaturligste og strafværdigste Maade; men i Praxis ere Hestevæddeløb intet Videre, end blotte Hazardspil, hvorved Hestene kun ere en Biting, idet de kun laane Navnet til disse forkastelige Spil, som Manden af Ære burde skamme sig ved Ville J partout efterligne Engellænderne, saa efterligner deres gode Sider, Stræber, at skaffe os deres Trykkefrihed, deres til ingen Privilegier bundne Frihed i al Slags Erhverv, deres Samvittighedsfrihed, deres Associationsfriheder, men lader dem beholde den største af alle Daarskaber, deres Hestevæddeløb, J mene med Eders Bidrag at befordre Hesteavlen; men Spekulanterne lee af Eders Lettroenhed! De sætte sig i Besiddelse af de meest øvede Rendere. Hvad disse koste dem, forrenter sig godt; thi de vinde med dem, ved alle Hestevæddeløb, de høieste Præmier, og stikke dem i Lommen, uden at offre en Skilling deraf paa Hesteavlens virkelige Forbedring. Ville J befordre denne, saa udsætter Præmier for de stærkeste og smukkeste Heste, udsætter Belønninger for human Behandling af gamle, udtjente Heste, sørger for, at enhver Heste Piner kan vorde exemplariter afstraffet, Derved befordre J Hesteavlen, men ei ved de dumme Hestevæddeløb, som burde straffes strængt istedetfor at belønnes fyrsteligt, Eller troe J virkeligen, at Racen forædles ved de til disse Hazardspil afrettede Heste, J Lettroende, Betragter Væddeløberne! De ere aldeles ubrugelige til ethvert andet Øiemed, end Hazardspil. Det er ikke nok, at de ingen Byrder kunne trække eller bære; ei engang som almindelige Rideheste kunne de benyttes. Er den fremkunstlede Spænding forbi, saa synker det arme, indtil Døden martrede Dyr træt og afmægtigt sammen. Jngen Vind maa blæse paa disse Heste; enhver Forandring i Veiret virker skadeligt paa dem; deres Stalde maae opvarmes om Vinteren; de maae kun æde sig halvmætte. Faae de tilfældigviis engang Saameget de kunne æde, saa kommer strax deres Mave i Uorden, de maae da klysteres og purgeres. Og ved slige forvænte og forkjælede Dyr vil man forbedre den danske Hesterace, Aldrig! Derfor – pereat Væddeløbene! A. A.
Jyllandsposten, 1841-10-05
Spørgsmaal til Hr. Skolelærer, Clemen Therkildsen. Hvorledes er det muligt, at De kan fortælle Folk saadant Noget, som den mærkværdige Nyhed, De i "Diversat Nr. 17, opvarter Publikum med efter offenlige Blade, at nemlig Vandamme endnu er en Fange i Kreml, at der er raadslaaet om, at seende ham til Siberien, men at han, for at undgaae denne Skjæbne, har bønfaldt en fornem russisk Person osv. Veed De, at vi skrive 18417 Vaurhall for Hr. Georg Carstensen, Redaktør af Figaro.
Jyllandsposten, 1841-10-05
en dybtfølt Modbydelighed for alt det Hule og Kjærneløse, der søger at gjøre sig gjældende som noget virkelig Værdifuldt
Jyllandsposten, 1841-10-05
Dhrr. Redactører af de offentlige Blade, anmodes om at optage foranstaaende Vauxhall for Herr Georg Carstensen.
Jyllandsposten, 1841-10-05
(Jndsendt.)"Det kan jeg ei i mit Hoved faae." Saa sige Somme. Med Grød i Hjernen, i Hjertet Skraa, Forresten tomme.
Jyllandsposten, 1841-10-05
Nyheds=Post. Hr. Privatlærer C. Krogh bekjendtgjør i et Tillægsblad til Viborg Stiftstidende Følgende: Under mit Ophold i Randers i Foraaret, gik jeg ind til Hr. Provst, Consistorialraad Schjønning, for at tale med ham omen Privatskole eller et Drengeinstitut, jeg havde isinde at oprette i denne By, og da jeg tidligere havde underviist hans Sønnesønner, og han selv personlig eengang havde beæret min Skole i Skive med sin Nærværelse, meddeelte han mig paa Forlangende en egenhændig Attest, hvilken jeg ikke finder det passende at publicere, men som formeentlig vil være mig fordeelagtig i visse Tilfælde. Provsten, havde nu den Opmærksomhed iblandt andet at spørge mig om jeg var gift, og da jeg benægtede dette, om jeg var forlovet, hvilke Spørgsmaale erindrede mig om hiin mørke Tidsalder, da man maatte staae aabenbar Skrifte. Hvor veed, tænkte jeg, hvilke gode Hensigter den Guds Mand har med dig, og om han ikke maaskee af Jnteresse for det smukke Kjøn eller blot af en tilgivelig Videbegjærlighed gjør disse Spørgsmaale. – Jmidlertid foretog jeg en Reise til Kjøbenhavn, deels for at perfectionere mig i det tydske Sprog, og deels for at gjøre mig bekjendt med den nyere Tids Methoder i Underviisningsvæsenet, ved min Tilbagekomst adresserede jeg mig atter til Provst Schjønning, der dengang var fraværende, hvorfor jeg meldte Tjenestepigen, at jeg vilde siden komme igjen, for at tale med Provsten.
Jyllandsposten, 1841-10-05
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-01-03
Num. 1.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-01-03
Extraordinaire Relationer Kiøbenhavn, dend 3 Januarii 1721. Min Herre, ed General Major Lyttichaus Regiment har Ritmester Timees erholdet sin Afskeed, og er derimod Lieutenant Utter vig udi hans sted igien bleven antagen.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-01-03
Fra Madrit skrives af 6 Dec., at der siges ved een fra Marquis de Lede afsendte Expresser skal være indløbne de Tidender fra Africa, at de Maurer, efterat hand havde rykket an imod dem paa en Miil Veys nær, skal have forladt deres fordeelhaftige Poster udi til og hast og forføyet sig til Tetuan. Udi Udi Frankerig skal Mr. Laws Retirade have foraarsaget BanqueSedlerne et stort Fald, saa at 100 i inden en Maaned kand ventelig kiøbes for 5.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-01-03
Fra Rom indberettes af 6 Dec. at Prætendenten tager sig Cardinal Alberoni Parthi heftig an, og søger at bringe ham i Naade igien hos Kongen af Spanien.
Kiøbenhavns Extraordinaire Relation, 1721-01-03
Fra Venedig skrives af 30 Nov. at der har været saadan en Tyrke, at alle Cisternerne eller Vandbeholdningerne ere blevne udtørrede, hvorudover mand har maat lade hente ferskt Vand med stoer Bekostning til Skibs fra dend Flod Brenta.