Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-12-25
Forfatteren til Critiken over den forrige Stænderdeputerede for Kjøbstædernes 10de Valgdistrict har nu besluttet sig til, da han seer at hans Modstanderes Antal formerer sig, at sætte sig i Beleiringstilstand og fra Tid til anden, naar fornødent gjøres, at udsende nogle Kartetsk-Salver. Den første af disse, som Red. er anmodet om at affyre gjennem Stiftstidenden, følger hermed. – Jdet vil nu saaledes lade os bruge i fjendtlige Hensigter af tvende mod hinanden stridende Partier, hvorved vi jo rigtignok sætte vor Characteer i et temmelig tvetydigt Lys, kunne vi ikke undlade at ledsage den første Kartetsk-Salve med et fromt Ønske om at den gode Sag maa seire, uden at koste for mange Nederlag og Ydmygelser, tillige erindrende Jacob von Thyboes: "Das war eine grausame Salbe! die gange Armee ist auf einmal ruinit. Frihedsprincip. Frihedsdrift. Den borgerlige Friheds Formaal og Begrændsning antage vi at være den størst mulige Frihed, forsaavidt den kan bestaae med andre Samfunds medlemmers lige store Ret til Frihed i Almindelighed og Statens Formaal (Almeenvel og Almeen sikkerhed) i Særdeleshed. - Hvorvidt den forrige Deputerede for Kjøbstæderne Saxkjøbing, Nysted, Nykjøbing og Stubbekjøbing i sin Virksomhed som saadan har handlet efter bestemte Principer (principmæssigt eller conseqvent eller characteer fast overlade vi Læserne at bedømme af følgende Træk, der alene er taget af Stændertidenderne).J Stiftstidenden Ns 150 har en anonym Deputeret gjort opmærksom paa, at næsten alle Principspørgsmaal, afgjøres ved Kuglestemning. Det er derfor saa meget mærkeligere, at man i flere af de følgende Principspørgsmaal har kunne erfare vor Deputeredes Principer, hvilket maa hidrøre fra hans Vane: næsten i alle Sager at kjede Forsamlingen med sine lange Taler. – At Vicepræsidenten i sin Yttring og unyttig Snakt har sigtet til vor Deputerede, synes at være udenfor al Tvivl. Stedet lyder saaledes (1840 P. 20872093) Referenten (a: Vicepræsidenten Etatsraad Hvidt). Jeg skal ikke opholde Forsamlingen med at besvare allede Smaabemærkninger, den ærede Proponent (3: vor Deputerede) har gjort i sin Recension over Comiteens Betænkning, men kun holde mig til de Punkter, der kunne have Jndflydelse paa Sagen, og hvorpaa Resultatet egentlig beroer o. s. v. Proprietair Hansen. Forsaavidt den ærede Referent har erklæret, at han ikke vilde holde sig til Proponentens Smaabemærkninger, finder jeg ikke dette ganske i sin Orden, thi disse bemærkninger, der vel hver for sig kunne kaldes smaae og ubetydelige, forekomme mig, naar de sammenlægges, at være af særdeles Betydenhed o. s. v. Han har udtalt den Anskuelse, at ingen kan respectere en lovligt begrændses Frihed (nemlig Eiendomsretten) mere end han (1838 11. P. 1567) og alligevel foreslaaer han en Lov, der, naar den blev gjort gjeldende, vilde indvirke aldeles ødelæggende paa Eiendomssikkerheden i en vis Retning (nemlig Jagtrettigheden) (1835 P. 1166)*) Han har tilstaaet, at han af reent personlige) – altsaa ikke rationelle Grunde mere end nogen anden har havt Aarsag til – og virkelig ogsaa været stemt for – at attraae en ubegrændset Frihed (nemlig Sognebaandets Løsning); men da han heldigviis blev omstemt af nogle andre Medlemmers Grunde, stemmede han for dens bestaaende Begrændsning. (1839 II. P. 1231). Selve Stænderforsamlingens størst mulige Frihed har han modarbeidet. – Som bekjendt aabnes det engelske Parlament og det franske Deputeerkammer"*) med en Trontale, der indeholder Referenten. Naar den foregaaende Taler har gjort mig den Bebreidelse, at jeg ikke har indladt mig paa at besvare alle Proponentens Smaabemærkninger, som ei kunne have nogen egentlig Jndflydelse paa Sagen, da skal jeg hertil blot svare, at jeg engang foralle har gjort mig det til Regel, hvad jeg meget skulde ønske, at Alle vilde gjøre, ikke at plage Forsamlingen med unyttig Snak, men at concentrere Foredraget til det, der kan have nogen Vægt med Hensyn til Sagens endelige Resultat."