Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-01-15
Jfølge de første ere Jnsurgenterne ganske adspredte ved Richelie=Floden Oberst Gore havde uden Modstand bemægtiget sig Stedet St. Denis og rykkede frem over St. Charles til Hvacinthe, hvor han ikke ventede synderlig Modstand, da man snarere antog, at de oprørske Jndvaanere vare vendte tilbage til deres Boliger. Han havde 8 Compagnier med 3 Kanoner under sin Befaling. Privatberetninger tilføie, at en anseelig Landstrækning imellem St. Denis og St. Charles, hvor Obersterne Wetherall og Gore paa deres tidligere Expeditioner forgjeves havde forsøgt at trænge ind, nu er renset, og at man ingensteds har fundet store Anstalter til Modstand, ja endog tilbagetaget en Haubits, som man før havde ladet i Stikken. Den 29de Novbr. har den forrige Generalgouverneur, Grev Gosford, udstedt en Proclamation, til Provindsen Nedre-Canada, hvori han i en forsonlig Tone opfordrer de Jndvaanere, der have gjort Opstand, til at nedlægge Vaabnene og underkaste sig Regjeringen; han beraaber sig paa, at Regjeringen, i 20 Aar har ladet dem beholde deres Religion, Sprog, Love og Jnstitutioner uforstyrrede og afpulpet ade billige Klager, samt at de ere aldeles Mk. frie for Skatter, og at Landets militaire Forsvar bekostes af England. Et Regiment er fra Halifax, over Land ankommet til Qveber, hvor omtrent 1500 i Mand Militser vare udrustede; man havde dannet 2 Batailloner Engelske Veteraner; 10000 Geværer vare fra Qvebee ankomne til Montreal. - Regjerings bladene fra Montreal melde, at Rebellerne have forladt St. Denis og behandlet de fangne Saarede godt. Ved Missiqui=Bai bleve de angrebne af de kongelige Tropper og tilbagedrevne med Tab; de sidste befæstede hele Grændselinien. J Montreal selv barricaderede man alle mindre Gader; Forretningerne gik istaae, og mange Familier flygtede til de forenede Stater. – Efter en Avis fra Ny-York har Oberst Wetheralls Expedition havt det meest afgjorte Held; meer end 500 Jnsurgenter ere gjorte udygtige til Kamp, og Landfolket er enten gaaet hjem eller stødt til Jnsurgenternes Hovedcorps i Grand Brule, hvorhen Wetherall vil begive sig. En Correspondent i samme Blad fortæller imidlertid, at Træfningen ved St. Charles kun lidet har nedslaaet Patrioternes Mod, at selv Fruentimmerne hellere give deres Eiendomme til Priis for Flammerne end modtage Regjeringstropperne. J og omkring Montreal ere Mange arresterede; men hidtil har man ikke faaet fat paa nogen betydelig Person. Den saakaldte General Brown skal være hængt af sine egne Folk. Papiinean skildres som en stor Taler, men skal besidde meget lidet personligt Mod og i den sidste Træfning have begivet sig i Sikkerhed tilligemed sin Ven O'Callaghan. - Det er ingen Tvivl underkastet, at et Partie i de forenede Stater interesserer sig levende for Jnsurgenterne, der navnligen i Vermont have skaffet sig mange Rekruter, Vaaben, ja endog Kanoner. J Ny-York drives Rekruteringen næsten aabenlyst; de Nyhvervede antages paa to til tre Aar og faae Haandpenge. Papineau selv skal have været i Ny-York. – Den Engelske Regjering har efter Forlydende henvendt sig til de forenede Staters Præsident for deels at forhindre Jnsurgenternes Understøttelse fra Vermont deels at au holde om Tilladelse til at sende et Troppecorps over Ny-York til Canada. Om Præsidentens Svar har man endnu Jntet erfaret. Man mener, at han ikke vilde tage i Betænkning at vove et Brud med England, naar han vidste, at han derved kunde skaffe sin Politik imod Baukpartiet Jndgang ved Kongressen og hos Nationen. - J Øvre-Canada tager den Engelske Befolkning levende Deel i Naboprovindsens Begivenheder. J Whitchurch, St. Thomas, og Toronto er der holdt offentlige Forsamlinger, ved hvilke man offentligt har udtalt sin Afsky for Regjeringens Forholdsregler og dens Colonialdespotismus og sit fuldkomne bifald med de af Papinean og den lovgivende Forsamlings Majoritet fattede Beslutninger. De Canadiske Patrioter staae over Ny-York og Havre i bestandig Forbindelse med Frankrig, hvor den offentlige Mening ligeledes udtaler sig til deres Fordeel. J Canada ere adskillige fremmede Militaire, der tildeels ønske at tage virksom Andeel i den derværende Kamp; deriblandt ere 3 Franskmænd, Hertugen af Blacas, Chevalier Tant og Hr. v. Tollendal. Ogsaa den bekjendte Skribent Capitain Marryat opholder sig i Canada.