Aalborgs Stifts Adresseavis, 1826-12-11
Lord Th. Cochrane, Søn af Grev Dundonald og hans Frue, en Gillchrist, er fød den 27de Decbr. 1775, og opdragen af sin Onkel, hvis fulde Navn han bærer. Paa Floden tjente han sig op fra Midshipmann, blev 1801. Capitain, tog samme Aar en spansk Brig, og 33 andre Skibe, som Postcapitain jagede han med Briggen Pallas, paa 32 Kanoner, tre franske Skibe, som tilhobe førte 64 Kanoner, paa Stranden. 1806 landede han paa Frankrigs Kyst og ophævede en Mængde Vagtposter, samt erobrede kort derefter en fransk Fregat. Han fik nu den Ærgjerrighed at ville være Parliamentsherre, og blev, efter eet forgiæves Forsøg, valgt 2 Gange i Rad, for Flækken Honiton, og derpaa for Westminster, i Fællig med Sir Franc. Burdett. Paa samme Tid sattes han til at føre Fregatten Jmperions under Admiral Collingwood, og indtog 1808 den vigtige Post Mongol mellem Barcellona og Girona, samt Fæstningen Rosas. Derfra begav han sig til sit forvovneste Stykke, der overhoved hører til de skrækkeligste Foretagender, som i nogen Søkrig ere nævntet med en af ham opfunden Sammensætning af 1500 Fade Krud, 400 Bomber og 3000 Granater, at brænde, eller sprænge den Franske Flode i Rocheforts Havn; han Selv førte og tændte den, og slap uskadt derfra, men hans Lieutenant og 2 Matroser lode Livet. Franskmændene tabte i det herpaa følgende Slag 3 Orlogsskibe, hvoraf Cochrane selv erobrede eet, og den hele øvrige Flode blev haardelig medtagen. For denne Daad fik Lorden Bathordenen; men mistede den igjen paa en styg Maade. J Aaret 1814 blev udspredt i London, at Buonaparte var død, og ved de derpaa byggede Børsspeculationer store Summer vundne, hvorudi Lorden beskyldtes - og bevistes - at have havt Deel, og blev derpaa dømt til: 1000 Pd. Mulct, et Aars Fængsel, og 1 Times Gabestok; men for det Sidste fritoges han ved kongelig Naade. Endydermere voterte Underhuset med 140 Stemmer mod 44. at udslette Ham af dets Liste; men kun 11 Dage derefter valgte Westminsters Jndvaanere - der i hiin Streg formodentlig kun saae en vellykket Speculation? – ham atter. Alvorligere toge Bath ridderne Sagen, og lode ved deres Vaabenkonge, Hr. F. Townsend, Lordens Vaaben nedtage fra dets Plads i Henrik den 7des Capel, mellem Lord Beresfords og Sir Spencers, Hjelmsmykket og Kaarden og de øvrige Ordenstegn rive fra Muren, hvilke paa Trappen udenfor Capellet bleve traadte under Fødder af Hr. Town send. Noget, som ikke var hændet siden 1725. Lorden løb siden bort fra Fængslet, og mødte i Parliamentet, men blev indhentet af Arrestforvareren, og maatte sidde sin Tid ud, og havde imidlereid den fyldestgjørelse, at Westminsters Jndvaanere skillingede de 1000. Pund sammen, han skulde yde i Bøder. Samme Dag, hans Straffetid var udløben, indfandt han sig i Underhuset, og kom netop tids nok, til at stemme imod Hertugen af Cambringes Appanages Forhøielse, og at kuldkaste den, da Afgjørelsen tilfældigviis beroede paa hans ene Stemme. Kort derefter tog han over til Amerika, hvor adskillige af hans nyere Begivenheder ogsaa synes at bevise, at kjekt Mod just ikke altid er forenet med Højmod I Paris er der mellem Frankrig, England, Rusland og Østerrig afsluttet etslags Overeenskomst om Forholdet mellem Spanien og Portugal. Den blev sendt til Madrid, for at erholde den Spanske Regjerings Samtykke, men efter mange Raadslagninger blev den forkastet. Paa selv samme Tid som Statsraadet erklærte, ikke at ville erkjende den Portugisiske Regjeringsform, som det kaldte lovlig, indkom Geistligheden med Tilbud af 8 Millioner Realer og Monderinger til hundredtusinde royalistiske Frivillige. Endelig blev Resultatet: at Spanien vil, med Hensyn til Portugals Sag, holde en streng Neutralitet. Men Udenlandsministeren erklærte, at Spaniolerne hadede og afskyede enhver anden Regjeringsform end den nærværende, og at Spanien ikke vil opgive sine Rettigheder paa dets Besiddelser i Amerika. Med dette Svar blev den strax sendt Kourerer til Paris, London og St. Petersborg, og til Grændseprovindserne blev der sendt Ordre, at levere de Portugisiske Overløbere deres Vaaben tilbage. Disse forene sig nu fra alle Kanter, og den forviste GeneralSilveira, som man troede i Frankrig, er pludseligen staaet frem iblandt dem. Staden Tore er deres Hoved samlingsplads. Der komme hele svære Transporter Vaaben did, og Penge har de nok af. De samles i 3 Kolonner, under Brødrene Silveira og Grev Amarantes, der, siden de gik Glip af Prinds Miguel, nu ville udraabe den unge Prinds Sebastian, Enkeprindsessen af Beiras Søn, og Storprior for Johanniternes Orden i Castilien, til Konge af Portugal. Proclamationen var allerede færdig.