JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1848-03-03
Efter Overeenskomst mellem den Kongl. Landstudtmester og Viborg Amts Landboforening vil Norkshire Hingsten BayBrancepeth, en af de fortrinligste af sit Slags, i anstundende, Foraar fra 12te Marts af staae opstaldet til Bedækning paa Hovedgaarden Kandrup, Vinkel Sogn, Middelsom Herred, imod Betaling af 3 Rbd. pr. Hoppe, der erlægges første Gang Hoppen føres til Hingsteen. Skulde Hoppen beviislig ikke blive med Fol, betales det Halve med 1 Rbd. 3 Mk. tilbage. Yderst slette Hopper tillades det ikke at komme til Hingsten Længere Fraliggende, som kunne ønske deres Hopper til Hingsten, kan faae disse i nogle Dage paa Foder for en billig Betaling, som erlægges af Hoppens Eier ved dens Afhentelse, enten paa Randrup saavidt Rummet tillader det, eller ogsaa i den i Nærheden liggende Kro Rindsholm.
Viborger Samler, 1848-03-03
Da Hingsten kun tør bedække 80 Hopper, ombedes at lade Hopperne indføre i Listerne hos Undertegnede, saa snart som muligt, da de først tegnede ville have Fortrin Randrup, den 1ste Marts 1848. J. H. Faber.
Viborger Samler, 1848-03-03
Fra Liselunds Teglværk kan i Løbet af Sommeren, leveres: Circa 300,000 Stkr. heelbrændte Steen, 100,000 dito halvbrændte dito, 15,000 dito Tagsteen, naar man desangaaende henvender sig til Undertegnede Ove Nagel.
Viborger Samler, 1848-03-03
Vildtskind. saasom: Ræve, der, Maar-, Odder-, Grævling- og Katteskind, kjøbes i større og mindre Partier af M. N. Samson. Sødt Øl kan atter faaes hos A. W. Sandberg.
Viborger Samler, 1848-03-03
Nogle velfodrede gamle Køer, som staae for Kælvning, samt 1 a 2 magre Sviin, kan sælges til G. Boye.
Viborger Samler, 1848-03-03
Paa Søndag faaes varme Posteier og Æblekager H. P. Høyer, Conditor.
Viborger Samler, 1848-03-03
Kongelig, dansk Hof= og Stats=Calender, for 1848, 3 Rbd., faaes hos P. C. Kabell. Parapluier, saavel af Silke som Bomuld, faaes atter hos N. Støttrup.
Viborger Samler, 1848-03-03
Allerfineste Damekamme ere arriverede med Posten og sælges billig hos N. Støttrup.
Viborger Samler, 1848-03-03
Dame=Kamme er arriveret og sælges billig hos N. Møller, Konstdreier.
Viborger Samler, 1848-03-03
En fiin Dreng, af skikkelige Forældre, kan blive antaget i Dreierlære hos N. Møller.
Viborger Samler, 1848-03-03
Et Sæt brugt Seletøi, men særdeles godt, er til Salg R. Lund, boendes paa Torvet.
Viborger Samler, 1848-03-03
Den Leilighed, som for Tiden beboes af Enke Madame Tramm, er at faae til Leie førstkommende Mai.
Viborger Samler, 1848-03-03
Typper. En saa god som ny laqueret Fjellevogn, med dertil hørende 3 Stole og en Doctorstol, alle paa Fjedre, 2 Stkr. Forlæder, samt 2 store, efter Vognen dannede, Reisekufferter, kan underhaanden erholdes tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Land. juris Neckelmann i Viborg.
Viborger Samler, 1848-03-03
En indbringende Kjøbstad-Veirmølle med et Jordtillæg af 39 1/2 Tdr. Land er underhaanden paa billige Vilkaar at erholde tilkjøbs. Nærmere Underretning meddeles af Cand. juris Neckelmann i Viborg. Hagebrohuus, beliggende ved Landeveien imellem Viborg og Holstebro, med tilhørende meget fordeelagtige Kroprivilegium er underhaanden at erholde tilkjøbs. Paa Eiendommen, der efter den ny Matricul er ansat for Gammelskat 10 Rbd. 24 s. og Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 1/4 Alb. holdes en Besætning af 2 Heste, 4 Køer og 16 Faar. - Udsæden er 5 Tdr. Rug, 1 1/2 Td. Byg, 4 Tdr. Havre, 1/2 Td. Boghvede og 2 Tdr. Kartofler. – Der avles 6 Læs Enghøe. Nærmere Underretning meddeles af Cand. juris Neckelmann i Viborg.
Viborger Samler, 1848-03-03
Auction. Efter Overeenskomst med Auctionsdirecteuren, lader Undertegnede ved een eneste Auction, der afholdes paa Strandet Mandagen den 3die April d. A., om Formiddagen Kl. 11, under Et bortsælge følgende, ham tilhørende, Eiendomme, nemlig: a) Strandet Hovedgaard. Denne Eiendom, der er beliggende ved Liimfjorden, hvor den har Udskibningsplads, 2 Miil fra Skive og 2 1/2 Miil fra Viborg, og som har et Areal af 204 Tdr. Land g. M., hvoraf 180 Ager og Eng, var efter den gamle Matricul ansat for ufri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 10 Tdr. og staaer efter den ny Matricul for Gammelskat 68 Rbd. 32 s. samt ufri Hovedgaardstaxt 6 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. Besætningen, der forTiden bestaar af 8 Heste, 40 Fæcreaturer og 100 Faar, vil inden faa Aar kunne udvides. Af Høe avles aarligen 40 Læs Sylthøe, men Avlen vil betydeligen kunne forøges. Bygningerne ere særdeles gode og omgiven af en smuk og indbringende Have. b) Hauritsodde Eng med ufrit Hartkorn 2 Skpr. 3 Fdkr. 3/4 Alb. Høeavlen udgjør aarligen 13 a 14 Læs. c) En Gaard i Hald, efter den nye Matricul ansat forGammelskat 29 Rbd. 42 s. og ufrit Hartkorn 3 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb., med et Areal af 56 Tdr. Land Ager, 16 Tdr. Land Eng og 20 a 30 Td. Land Hede. Denne Gaard har Eieren af Strandet Tilladelse til at drive under denne. d) 1/2 Deel af Grum Sogns Kirke-Korn- og Qvægtiende. Den paa Eiendommen værende Besætning samt Avlsredskaber m.m. medfølger for største Delen i Kjøbet. Saafremt antageligt Bud gjøres, vil Approbation paa Hammerslaget strax blive meddeelt. Conditionerne henligge forinden Auctionen til Eftersyn hos Cand. juris Neckelmann i Viborg samt hos Undertegnede. Strandet pr. Viborg, den 2den Marts 1848. F. v. Bülow.
Viborger Samler, 1848-03-03
Hermed følger Tillæg. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gang ugentlig fra Sidstes Officin. Som Tillæg meddeler Bladet Landsoverrettens Domme.
Viborger Samler, 1848-03-03
Tillæg til Viborg Stifts=Tidende Nr. 39.
Viborger Samler, 1848-03-03
Jndenlandske Efterretninger. Der har i en Forsamling af Mænd i Hovedstaden været forhandlet om at søge tilveiebragt en Udtalelse, der kunde gjælde som Vidnesbyrd om den Stemning, hvormed det danske Folk – med al taknemmelig Paaskjønnelse af den landsfaderlige Hensigt, at ville tildeele Folket en fri Forfatning - i Almindelighed betragter de foreløbige Grundtræk for Forfatningsværket, som ere givne i det allerhøieste Reskript. Det var Hensigten, at udvide denne snevre Kreds, i hvilken Forhandlingen er bleven ført, til en videre, saavel i Hovedstaden som i Provindserne, for at erfare, i hvilken Grad den almindelige Stemme vil slutte sig til den, førend den offentliggjordes. - J denne Udstrækning er imidlertid Planen opgiven fra disse Mænds Side, som Følge af den nu noget forandrede Stilling i Tingenes Gang, hvorved Interessen er, stærkere end nogensinde, draget hen imod det Spørgsmaal: om Slesvig skal bevares, adskilt fra Tydskland, i det Forhold, hvori det fra Arilds Tid har staaet til Danmark, eller om det skal rykkes ud af denne Forbindelse, for at gives hen til Holsten og det tydske Forbund. Hvorvidt der angaaende dette Livspørgsmaal for Danmarks Ære og Velfærd findes en fast og alvorlig Villie i det danske Folk, er det nu Hovedsagen at vise. – Uagtet saaledes den affattede Erklæring nu kun kan fremtræde som Udtryk af enkelte Mænds Overbeviisning, har man dog i den Forviisning, at det der Udtalte er talt i Manges Navn troet, at en offentlig Meddelelse ikke vil findes uden Betydning.
Viborger Samler, 1848-03-03
J Anledning af Hans Majestæts Reskript af 28de Januar d. A. finde vi os, som danske Mænd og Borgere, opfordrede til at afgive følgende Erklæring: Vi erkjende tilfulde Betydningen af det kgl. Tilsagn om en fri Forfatnings Jndførelse, og med levende Taknemmelighed paaskjønne vi Hans Majestæts Beslutning om Enevoldsmagtens Opgivelse. Men vi sætte en fri Forfatnings Bestemmelse og Værd deri, at den befordrer en ærefuld Udvikling af et fundt og kraftig Folkeliv, og betrygger en national og politisk Selvstændighed. Og just fordi vi betragte Forfatnings=Sagen fra denne Side, ere vi overbeviste om, at det danske Folk ikke kan finde sig tilfredsstillet ved de foreløbigen opstillede Grundtræk for Forfatningsværkets Gjennemførelse. Vi sigte herved først til den Bestemmelse: at de tilkommende Rigstænder skulle udvælges i lige Antal fra Kongeriget og fra Hertugdømmerne. "Om en saadan Lighed kunde der muligen være Tale, dersom der gaves tvende Unionsstater: Danmark og Slesvig=Holsteen, for hvilke en Unionsforfatning skulde vedtages. Saaledes derimod, som de statsretlige Forhold ere givne, vilde her være en øiensynlig Jndrømmelse, beregnet paa Stemningen i Holsteen og den tydske Deel af Slesvig. Men Jndrømmelsen, vilde her være en Bortgivelse af den Overvægt, der retmæssigt tilkommer det danske Folk ved Anliggender, der angaa ikke denne eller hiin enkelte Landsdeel, men Staten som Heelhed og Eenhed. Vi formaae nemlig ikke at indsee, hvorledes Folkeærens Krav skulde kunne siges at være fyldestgjort, naar Kongerigets 1,300,000 Jndbyggere ikke skulle veie meere end de 800,000 Jndbyggere i Hertugdommerne, eller hvorledes der skulde være Lighed i Borgerret, naar tre Borgere dennesides Kongeaa og Belt skulde have ringere Jndflydelse paa Valget af Rigsdagsmænd, end to Borgere hiinsides Kongeaaen, aldenstund Borgerne i Kongeriget yde Bidrag til Staten idetmindste i samme Forhold som Slesvigerne eller Holstenerne, ligesom de maae antages i lige Grad dygtige til at virke for Etaten og rede til at bringe Offre i dens Tjeneste. Vi sigte fremdeles til den Bestemmelse: at der ved den stænderske Forsamling Jntet skal forandres i Hertugdømmernes nuværende Forbindelse indbyrdes. "Saalænge nemlig som denne - tildeels for faa Aar siden oprettede administrative Forbindelse mellem Slesvig og Holsteen vedvarer uforandret, vil enhver Fællesforfatning med det tydske Forbundsland Holsteen bringe øiensynlig Fare for Danmarks Selvstændighed, baade i national og politisk Henseende. Jnational Henseende, fordi Danskheden i Slesvig, hvorden stoder sammen med den overmægtige tydske Nationalitet, aldeles ikke vil være betrygget ved saadanne Bestemmelser forat beskytte det danske Sprog i vedkommende Districter, som Reskriptet giver Udsigt til, saalænge som det dansk tydske Land bliver bestyret som et reent tydsk Land, underlagt tydske Autoriteter, fælles med Holsteen.
Viborger Samler, 1848-03-03
J politisk Henseende, fordi enhver constitutionel Tilslutning til tydske Forbundslande, enhver nærmere Berøring med Tydsklands, altid meere concentrerede og organiserede, Magt er en Foranstaltning i og for sig af høist betænkelig Natur, men som bliver aldeles utilraadelig, saalænge Slesvig ikke har erholdt en selvstændig, til dets statsretlige Stilling og dets dobbelte Nationalitet svarende Bestyrelsesform, hvori vi see en Betingelse for, at den tydske Forbunds=Politiks Jndflydelse kan holdes ude. "Men vi sigte først og sidst til hele denne Grundtanke: at ordne Fædrelandets offentlige Forhold ved en constitutionel Sammenslutning af Danmark og Slesvig med det tydske Forbundsland Holsteen. Vi troe, at en saadan Sammenslutning med det tydske Forbundsland har saa mange indre Grunde imod sig, og vilde føre til saa betænkelige Forviklinger og Sammenstød, at Tiden uden Tvivl snart vilde vise hvorlidet den tilsigtede Fred og Fasthed og ønskelige Udvikling af Forholdene vilde være at opnaae af denne Vei. Vi troe, at den naturlige Ordning af det forfatningsmæssige Forhold, den Ordning, som vil være i alle Stadsdeles lige Jnteresse og betrygge Statens Fremtid, er: at Slesvig, Jylland og Øerne faae en fælles Rigsforsamling, hvorhos dog Slesvig, til Varetagelse af sine særegne Forhold, erholder en særskilt Landdag, og at Hertugdømmet Holsteen erholder en selvstændig Forfatning, afpasset efter dets dobbelte Stilling, som Deel af det danske Monarchi, og som tydsk Forbundsland. Herved vil der skee Holsteen fuldstændig Ret, uden at den danske Konges Ret i nogen Maade bortgives. Men, dersom Forsøget skal gjøres med en Forfatning, omfattende alle Statsdele som Eenhed, da maa det staae for det danske Folk som det først Fornødne, at der ved et saadant Forsøg undgaaes Alt, hvorved dets Ret og Ære vilde trædes for nær, og Alt, hvad der vilde udsætte Danskheden for at fortrænges i Slesvig, og begunstige den tydske Forbunds Politiks Overgreb over Eideren.
Viborger Samler, 1848-03-03
Hvad i den ene eller den anden Henseende i det nærværende Øieblik bortgaves eller forsømtes, vilde senere ikke være at erholde tilbage eller oprette; og dersom danske Mænd i det nærværende Tidspunct ikke opbøde Alt for at modarbeide en eensidig og for Danmark nedtrykkende og faretruende Ordning af Forholdene, da turde det moralske Ansvar i Tiden blive tungere, end at det kunde bæres."
Viborger Samler, 1848-03-03
Kjøbenhavn, den 23de Februar 1848. Ballin, Dr. med. F. Birch, Overlærer ved Metropolitansk H. G. Bohr, Bestyrer af det v. Westenske Jnstitut. D. A. Borgen, Directeur ved det kjøbenhavnske Skolevæsen. F. C. Bornemann, Professor ved Universitetet. C. Brix, Cand. theol. G. Brock, Overrets=Procurator. E. Buntzen, Høiesterets Advocat. B. Christensen, Overrets=Procurator, Stænderdeputeret. H. N. Clausen, Professor ved Universitetet, Stænderdeputeret. Drewsen, Kammerraad og Fabrikant, Stænderdeputeret. F. Fiedler, Overrets=Assessor. Flor, Professor. Giødwad, Bladudgiver. Gram, Lector ved Universitetet. H. Hage, Cand. jur., Stænderdeputeret. F. Hammerich, Mag. art., Præst ved Trinitatis Kirke. M. Hammerich, Mag. art., Bestyrer af Borgerdydskolen, Stænderdeputeret. A. Hansen, Grosserer, Stænderdeputeret. B. Hoppe, Professor og Stadsphysicus. L. N. Hvidt, Etatsraad og Bankdirecteur, Stænderdeputeret. R. Høyen, Professor ved Kunstacademiet. C.J. Kayser, Dr. med. og Stiftsphysicus. Kirck, Skibsklarerer og Stænderdeputeret. A. F. Krieger, Professor ved Universitetet. F. Lange, Dr. philosophiæ. O. Lehmann, Høiesterets=Advocat, Stænderdeputeret. Liebmann, Prof. ved Universitetet. Lunde, Jernstøber, Stænderdeputeret. Lütken, Overretsassessor. J. A. Madvig, Professor ved Universitetet. Marchmann, Præst ved Vor Frelsers Kirke. Meinert, Grosserer og Raadmand, Stænderdeputeret. O. Müller, Overretsassessor. C. Otto, Professor ved Universitetet. C. Pedersen, Professor. C. Ploug, Bladudgiver. F. Schiern, Lector ved Universitetet. Schouw, Etatsraad og Prof. ved Universitetet, Stænderdeputeret. Sommer, Professor ved Universitetet. Stein, Professor ved Universitetet. A. C. Tang, Justitsraad og Godseier, Stænderdeputeret. A. F. Escherning, afskediget Capitain. L. Ussing, Lector ved Universitetet. N. L. Westergaard, Professor ved Universitetet.
Viborger Samler, 1848-03-03
Under 22de Febr. har Hs. Majestæt underskrevet et allerhøieste Patent, hvorved Landfoged paa Ære, Dr. juris Christian Ludvig Ernst Stemann, med ægte Descendenter, i Henhold til tidligere allerh. Resolution af 23de September f. A., optages i den danske Adelstand.
Viborger Samler, 1848-03-03
Det slesvig-holstenske Ridderskabs Deputation skal i Mandags være indtruffen til Kbhavn.
Viborger Samler, 1848-03-03
Hs. M. Kongens Livcorps vil erholde en ny Commandeur i Hr. Major v. Irminger, kgl. Adjutant, idet Hr. Oberstlieutenant Malling har søgt og erholdt sin Afskeed. (Flp.)¬
Viborger Samler, 1848-03-03
Et almindeligt Rygte fortæller, at en Brevpostsæk i forrige Uge skal være forkommet paa Jernbanen mellem Kjøbenhavn og Roeskilde. Ved Afgangen fra Kbhavn var der 5 Postsække, hvorimod man i Roeskilde kun modtog 4. Der fortælles endvidere, at man ved anstillet Undersøgelse hos en af Jernbanebetjentene har faaet denne til at tilstaae, at han har forøvet Tyveriet, brændt Brevene og bemægtiget sig de Contanter, som fandtes i disse hvilke imidlertid kun har beløbet sig til 240 Rbd. Men da der endnu ikke er offentliggjort Noget om denne Sag fra Generalpostdirectionens Side, hvilket in casu maatte ansees for dens Pligt, synes der ikke at være Grund til at fæste nogen Lid til dette Rygtes Paalidelighed. (Fp.)
Viborger Samler, 1848-03-03
Jldebrand paa Adelersborg. Den 24de Febr. om Aftenen Kl. 8 bleve denne Egns Beboere atter Vidne til en stor Jldebrand, som, ved at ile mod Brandstedet viste sig at være Adelersborg Ladegaards Bygninger. Jlden til hvis Aarsag ved de optagne Forhører endnu Jntet skal være lykkedes Politimesteren at opdage, opkom i den yderste Ende af Staldlængden, hvorfra netop Vinden kom, og vidst næppe har Nogen været Vidne til en Jld, der med større Hurtighed har grebet om sig, end denne, thi i mindre end 10 Minutter var den lange Strækning af samtlige sammenbyggede Heste og Kostalde samt Kornlade heelt indtil den modsatte Ende aldeles angrebet af Luerne og al videre Redning tilintetgjort, ligesom ogsaa den temmelig stærke Blæst, som i Begyndelsen af Branden fandt Sted, havde drevet Jlden ind paa en frabygget Staldlængde, hvor Herskabets Heste stode. Som Følge af den Voldsomhed hvormed Jlden udbredte sig bleve kun 17 Heste og circa 130 Køer reddede, da Størstedelen af Tjenestefolkene havde illet til Redning af deres eget Tøi. Derimod bleve 46 Heste, hvoriblandt 8 Stkr. af Eieren, Hr. Kammerherre Adelers Kjøreheste og 3 Stkr. udmærkede Hingste, samt circa 130 Stk. Køer og Ungqvæg, hvoriblandt netop Eierens meest udmærkede Meierikøer fandtes, et Rov for Jlden. Ogsaa undslap Jlden endeel ved Gaarden staaende Kornhesse, som navnlig maa tilskrives den Omstændighed at Vinden ikke bar i den Retning; ligesom og en der posteret Sprøite og den fra Holbek ankomne Sprøite bleve anbragte der til Jldens Dæmpning i Nærheden af Kornhessene. - Et i Gaarden værende Svinehuus og nok et ældre Huus, der afbenyttes til Materialhuus og Bolig for endeel af de Tjenende, undgik ogsaa Luerne, ligesom ogsaa Meierigaarden og selve Meieribygningen bleve frelste, hvilket Sidstes Redning maa tilskrives Adelelersborgs egen Sprøite i Forening med den strax fra Egemarke Hovedgaard ankomne, Sprøite. Eieren havde assureret, paa sine Kjøreheste og Hingste nær, hvilke udgjør et betydeligt Tab, ligesom og enkelte af Tjenestetienderne lide Tab. (Berl. Td.)
Viborger Samler, 1848-03-03
Ifølge Cancelliets Resolution skal der beskikkes en Prøveprocurator i Svendborg Amt med Forpligtelse til at tage Bopæl i Svendborg. Ansøgninger herom indgives inden 6 Ugers Forløb til Cancelliet.
Viborger Samler, 1848-03-03
J Mandags var der - ifølge Hemp. Av." – kommen den Efterretning til Odense, at Hs. Maj. Enkedronning Marie Sophie Frederikke er meget alvorlig syg. (Senere kjøbenhavnske Blade tale Jntet herom.) Jfølge "Alt. M. circulerer i Lauenborg en Adresse til Kongen, hvori petitioneres om en repræsentativ Forfatning fælles med de – to andre Hertugdømmer. I Apenr. Ugebl." hedder det: Ligesom i tidligere Perioder oversvømmes Landet nu med politiske Flyveblade. Et af disse: "Das danische Verfassungs-Rescript von 28de Januar 1848, trykt hos J. G. Heyse i Bremen, er i stor Mængde bleven fordeelt i Apenrade og Omegnen. Det er et af hine ondskabsfulde og skjændige Producter, hvormed man søger at vildlede det rolige Folk til at gjøre sig deelagtig i visse Daarekiste-Jdeer.
Viborger Samler, 1848-03-03
Aalborg. En Adresse, der for Thronen frembærer Ønsket om Valgrettens og Valgbarhedens Udvidelse ogsaa udenfor den nu allene gyldige Adkomst dertil: Besiddelse af Grundeiendom, ligger til Underskrift i den Reeske (Ab. Av.) Boglade.
Viborger Samler, 1848-03-03
Natten imellem sidste Mandag og Tirsdag skal det have tordnet og lynet stærkt i Randers Egnen; dog ikke ligeover Byen. (Rd. Av.) Efterretning om et ledigt geistlig Embede.
Viborger Samler, 1848-03-03
Sønderup og Nordrup Sognekald i Sjælland, ny Ansættelse. 258 Rbd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præstetienden udgiør efter confirmeret Forening 215 Tdr. 2 Skpr. Byg. 2) Qvægtiende og Smaaredsel kan anslaaes til ialt c. 118 Rbd. 3) Refusioner 6 Tdr. 3 Skp. 3 Fdkr. Byg og 23 Rbd. 32 s.; Calente-Jndtægt 6 Rbd. 4) Offer og Accidentser 200 Rbd. 5) Præstegaarden staaer for Hartkorn 15 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. med et Areal af c. 100 Tdr. Land. Skatter og Bankrenter m.v. beløbe sig til circa 150 Rbd. Landemodserpenser 15 Rbd. Nationalhest holdes. Enkepension bliver at udrede.
Viborger Samler, 1848-03-03
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 29de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 200. Bank-Disconto 4 pCt. paa Banco=Vexler 4 pCt. Dito Norske Speciessedler 196 Rbd. Sedl. (Sælgere). 4 pCt. Kgl. Obligationer (uden Rente) 104 3/4 Rbd. S. (Sg.) Øst-Gothlands Panteobligationer af 1846 ved Hambro & Søn 95 1/2 i Bance. (Sælgere). Nationalbank=Actier 174 Rbd. i r. S. (Sælgere). NB. Med Udbytte fra 1ste August 1847. Roeskilde Jernbane=Actietegning 67 3/4 Species (Sælgere).
Viborger Samler, 1848-03-03
Hamborger Børscours, den 25de Februar: Bordeaux 3 Md. 188 1/4; Lond. 3 Mk. 13 Mk. 9 1/2 s.; Amsterdam 2 M. 35, 55. slesv. holst. Species 3/4 Agio; Louis- og Frederiksd. 11 Mk. 1 1/2 s. pr. Stk. i Banco; dansk grov Cour. 24 1/4, Skillings-Stkr. 25 1/2 a 26, nye 2/3 Stkr. f. f. 35 2/3 pCt. slettere end Banco.
Viborger Samler, 1848-03-03
Handels-Efterretninger. Proprietair Synnestvedt har til Proprietair la Cour solgt. Kjærgaard, med tilhørende Elsted Sogns Kirketiende og noget Fæstegods, samt Gaardens Besætning og Jnventarium, for 60,000 Rbd. – "Obdrupgaard, ligeledes med Besætning og Jnventarium, samt tilhørende Obdrup Byes Kongetiende og nogle Huse, er solgt af Proprietair la Cour til forhenværende Eier af Hjortzhøilund og Kjærgaard, Hr. Synnestvedt, for 70,000 Rbd. (Arh. Av.)
Viborger Samler, 1848-03-03
Randers, den 20de Februar. "Aalborg Avis, havde nylig en Meddelelse om nogle her i Byen stedfundne Eiendoms-Salg. Samme indeholder imidlertid flere mere eller mindre betydelige Urigtigheder. Mad. Andersens Gaard paa Hjørnet af Brødregade og Dythmærsken er saaledes aldeles ikke endnu solgt, hverken til Uhrmager Høberg eller til nogen Anden. Kjøbmand Brock-Juul har derimod rigtignok solgt sin Gaard til Kjøbmand Boldsen for 14,000 Rbd., og igjen kjøbt ConsulFalkenbergs Gaard (ikke Sted) ved Siden af Klubben Harmonien for 6,500 Rbd. (ikke 6,000). Endelig har ogsaa Lottericollecteur, Capitain v. Hunæus solgt sit Sted paa Østergrave til sin Nabo, Kjøbmand (ikke Handelsfuldmægtig) Krogsgaard, for 4,250 Rbd. (Rand. Av.)¬
Viborger Samler, 1848-03-03
(Jndsendt.) Ved den forestaaende Concert paa Onsdag tør det vel forventes at Publicum ved et talrigt Besøg vil yde Hr. Christrup en Opmuntring, som vist her er paa sit rette Sted; thi det kan dog ikke nægtes, at det Punct Musikken nu er hævet til i Viborg, ene skyldes Hr. Christrup, og hvad der ialmindelighed præsteres af hans Selskab, er virkelig Alt hvad der med Billighed kan fordres, naar der sees hen til den i sig korte Tid der er anvendt paa dettes Uddannelse. Er det altsaa Viborgensernes Jnteresse at Musikken hersteds ikke skal synke tilbage til sit tidligere lave Standpunct, da undlade manikke heller at skye en ubetydelig Opoffrelse for at opretholde det nu Bestaaende.
Viborger Samler, 1848-03-06
StiftsCivinde. Vivor Forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmerne. Mandagen den 6 Marts 1848. Nr. 40. 76 Aarg.
Viborger Samler, 1848-03-06
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Den nye Tingenes Orden i Frankerig befæstes mere og mere, Moniteuren af 24de Febr. melder følgende Actstykke: "J det franske Folks Navn, Den provisoriske Regjering beslutter: De Deputeredes Kammer er opløst. Det forbydes Pairskammeret at forsamle sig. En Nationalforsamling. skal strax sammenkaldes. (Undert.) Dupont. Lamartine. Ledru-Rollin. Cremieur. Marie. Arago. Louis Blane, Seer Garnier=Pages, Maire i Paris, og Lamartine have under 25de udstedet 2 Proclamationer, ifølge hvilke : 1) 24 Batailloner af den mobile Nationalgarde uopholdelig skulle recruteres i Staden Paris. Jndregistreringen begynder den 25de, Kl. 12 Middag. Disse Nationalgardister erholde hver en Befolding af 1 Fr. 50 C. om Dagen, og klædes og væbnes paa Fædrelandets Bekostninger; - 2) Da den provisoriske Regjering har bragt i Erfaring, at nogle Militaire ere deserterede, saa har den ladet udgaae befaling om, at de Krigere, som paa saadan Maade have forladt deres Corps, skulle arresteres og straffes efter Lovens hele Strenghed. Jngensinde behøver Landet mere end nu sin Hær for at sikkre sin Uafhængighed med Hensyn til Udlandet og Frihed i det Jndre. Forinden den provisoriske Regjering appellerer til Udlandet, appellerer den den til Hærens Patriotisme.