JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Af de hidtil skeete Undersøgelser sees, at Baboeuf, Darthe, Germain og Buonarotti fornemmelig vare Hovedmænd for den, og at Buonarotti især havde Jndflydelse paa dens Beslutninger. Den 12te voterede Femhundredes-Raadet offentlig over det Spørgsmaal, om den mod Repræsentanten Drouet skeete Anklage var antagelig, hvilket med 353 Stemmer af 386 blev vedtaget. 33 Deputerede vare altsaa derimod, ligesom ogsaa adskillige Journalister aldeles ikke ville troe paa en saadan Sammenrottelses Tilværelse. Jkke desmindre vedblive Anarchisterne, som og Douleet nylig i en Tale erindrede, at opægge Mængden med List. Ministrene, især Politieministeren, hvis Aarvaagenhed er dem til Uleilighed, og Lovgivningen; ogsaa have de tilveiebragt nogle Opløb, der vel have gjort militaire Piqvetter og Patroller nødvendige, men dog ikke ere af den Betydenhed, at man kan fæste Troe til det Rygte, at Regieringen vilde forlade Paris. Ogsaa formildes Stemningen noget, da saavel Assignaterne meget, som Mandaterne noget ere stegne, i Følge et Decret fra de Femhundrede, efter hvilket Loven om Nationalgodsernes Salg for Man dater aldeles skal efterkommes. Den engelske Flode skal den 2den Junii have gjort et Forsøg paa at overrumple Toulon, hvor Commandanten havde forbudet at skyde paa den; men Artilleristerne fandt sig ikke beføyet at adlyde denne befaling, og drev Engelskmændene tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Efter en Bulletin, Louvet har ladet trykke, som Tillæg til sin Skildvagt, den 13de, har Kongen af Neapel sluttet en Vaabenstilstand med den franske Republik, og betaler derfor 30 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Mayland, den 4de Junii. J de Krigsberetninger, som den herværende Commandant General Despinoy har bekiendtgjort om de sidste Fægtninger, anføres, at ved de franskes Overgang over Floden Nuncii den 30te Mai ogsaa meget fiendtligt Artillerie o. s. v. er faldet i deres Hænder. Jsær søgte det neapolitanske Cavallerie at hindre Overgangen over Floden; men de republikanske Grenaderer svømmede over Floden, og drev Fienden tilbage. Mellem de Dræbte findes ogsaa Prinds Coltari, General ved det neapolitanske Cavallerie. Bunaparte har anstillet sig, som han vilde afskiære Beaulien, Retiraden til Tyrol, hvorved denne bevægedes at sende en stærk Colonne til Tyrol. Den 31te May var en ny mordisk Fægtning ved den venetianske Post Peschira, der tilsidst blev besat af de Franske. En østerrigsk General de franske Beretninger nævne Liptog, der ogsaa af Beau lien virkelig var commanderet did, satte her Livet til. Østerrigernes hele Tal disse tvende Dage, anslaaes til 1500 Mand. Den havde afbrudt Broen over Etsch Floden. Men den 1ste gik General Massen over denne Flod, kom den anden til Vicenza, og vil søge at trænge frem til Friaul, eller efter andres Meening til Brixen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Venedig, den 5te Junii. De Franske trænge stedse længere frem i det venetianske. Det hedder, en Colonne marcherer lige over Vicenza til Leigt. Mærkeligt er det, at Buonaparte altid har udført sine Planer anderledes, end man havde ventet. Da han den 12te April vilde angribe Argenteau, skrev han til Faypoult i Genua, han vilde angribe Østerrigerne ved Boechetta, og maaede det saa, at dette Brev faldt i Fiendens Hænder. J Vaabenstilstanden med Sardinien betingede han sig Overgang over Pofloden ved Valenza, gik nu med en forcer March til Placenza, og der over Pofloden, og skrev nu til Paris, han havde bedraget Fienden ved en diplomatisk Mandeuvre. For 14 Dage siden talte han i sine Bekiendtgiørelser om at erobre Rom og Neapel, og rykker nu mod Krain og Steyermark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Jtalien, den 5te Junii. Ved sin Jndtrædelse i det venetianske, har Buonaparte udstædet en Bekiendtgiørelse, hvori han forsikkrer sig at vilde ære det Venskab, der var mellem begge Republikker. Uroelighederne i Corsica tage til ved Rygterne og Republikanernes Seiere. Det hedder, at de Franske paastaae at lægge Garnison i Livorne, og at de have det samme for med Ancona og Civitavechia, om endog Paven faaer Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Wien, den 11te Junii. Efter Breve fra Jtalien skal Paven alt have indgaaet de af Franskmændene foreskrevne Vilkaar, inden en vis bestemt kort Tid at betale 50 Millioner Malandske Livres i reede Penge, udlevere 90 af de bedste i Rom og Bologna værende billedstøtter og Malerier, samt en stor Deel Heste og Æsler, ja Begyndelsen skal alt være skeet med denne Aflevering. J Morges Klokken 8 er General Alvinz gaaet herfra til Hovedarmeen i Jtalien, som han skal commandere. Efter nogle Beretninger kan Beaulieu, formedelst et i sidste Slag faaet Saar, ikke meere føre Commandoen. De Vins - hedder det – skal ligeledes gaae herfra, for at commandere i Tyrol. (Her maae man billig spørge, hvad det da er for en Armee i Jtalien, Alvinz skal commandere?)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Til de for en snar Fred gunstige Rygter hører fra i Gaar af, at Lehrbach, som man paastaaer at være for Fred, skal faae stor Andeel i den umiddelbare Statstyrelse. Den neapolitanske Ambassadeur Gallo har leveret Keiserinden en egenhændig Skrivelse fra hendes Moder, og tillige erklæret, at det neapolitanske Hof har besluttet sig til Fredsunderhandlinger med Frankerig, hvorpaa han er reist til Basel. Den gamle Hertug af Modena har ligeledes sendt Keiseren sin Tractat, og egenhændig anmældet ham Aarsagerne. Siden den Tid er Grev Dietrichstein reist herfra til Basel med et diplomatisk Ærende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Frankfurt, den 14de Junii. Rygtet om Grev Metternichs Afreise fra Wien til London er ligesaa ugrundet, som det om nu til Krigens Fortsættelse den høye Adel og Geistlighed paalagt Summa. Paa hiin Side Rhinen rykke de Franske gandske langsom frem, i Oppenheim og Worm ere en nu ingen Franske, hele Tyrkheim og Neustat skal være forladte af dem. Ved Lahnen er alting roeligt endnu, og begge Hære staae uden mindste Fiendtlighed hinanden i Sigte. Næsten skulle man slutte en Vaabenstilstand. Men i hvert Tilfælde vil dog Politikkerne i denne Rolighed ikke finde nogen god Forvarsel for de keiserliges Held i disse Egne. Den største Deel af de til Lahnen marscherede Tropper drager sig ad Weilburg og Wezlar. Giessen skal og være besat af de Keiserlige, og i Morgen skal et al meent Angreb skee; hvorpaa vor Lykke eller Ulykke beroer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Maynz, den 4de Junii. Tilbagetrækningen af de keiserlige Armeer tredie Dagen efter det frievillig aabnede Feldttog, samt Rømningen af 12 Mile Land i Giennemsnit var de Franske saa uventet, at de kun langt borte dristede sig at følge dem. Men nu samle de sig stærk ved Bingen og Creusnach. Den directe Communication med den wurmserske Armee paa venstre Rhiinbred er nu reent ophørt. Neumied. Paa nogle Dage rykker en Mængde fransk Cavallerie og Jnfanterie her igiennem fra Hundsrück og andre Egne over Rhinen til Lahnen. Armeen der bliver frygtelig stærk. Vor Stad med dens Forskandsninger, som Østerrigerne et heelt Aar arbeidede paa, besattes af de Franske, uden at de behøvede at løsne et Skud. Det keiserlige Magazin her faldt dem i Hænde, er meget betydeligt. General Bonnard har paataget sig at bestyre det gandske indsluttede Ehrenbreitsteins Blokade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Aachen, den 9de Junii. Det franske Directorium har givet de erobrede Lande mellem Rhiin, Maas, og Mosel en gandske ny Organisation, der synes at vise, at de Franske nu virkelig vil giøre Rhinen til Grændse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
London, den 14de Junii. Valget i Vestmynster er forbi. For og Gardner ere valgte, den første med 5160, den anden med 4810 Stemmer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
Kiøbenhavn, den 24 Junii. Under Dato den 10de Junii er udkommet en Placat, som bestemmer, at Auctions-Forvaltere i Danmark og Norge ikkun skulle tillægges halvt Salarium, for Licitationer, som forefalde, i Henseende til offentlige Stiftelser, m.v.; faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-24
J Tallotteriets 559 Trækning i Wandsbeck, den 21de Junii, udkom følgende Nummere: II.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Kiøbenhavns Fr. No. Aar da munt. alleriet, nuar. taling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Post-Tidender. Munter. gien Mandagen, den 27 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
London, den 14de Junii. Jnden Valget for Vestmynster endtes, havde Admiral Gardners Valgcommittee ved Haandbilletter bekiendtgjort, at de, for at undgaae alt, hvad der kunde tiene til at forbittre Folket, og sætte Staden Westmynsters Rolighed i Fare, anmodede Admiralens Venner, ikke at bære ham om i Procession. Hr. Tooke, som man havde ladet vide, at man vilde følge ham hiem i Procession, og der ligeledes frygtede, at det kunde give Anledning til Uroeligheder, indfandt sig slet ikke, og Admiralen gik bort, inden Valget endnu var til Ende. Hr. For begyndte nu en Taksigelses=Tale, men Længselen efter at bære ham i Triumph, var saa stor, at man ikke kunde lade ham tale længe. Man satte ham i en forgyldt med Laurbærgrene overskygget Lænestoel, som Sheridan til dette Brug, skal have laant dem fra den Kongelige Loge i hans Drurylane Theater, og som stod paa tvende lange Bielker, dem 20-30 Mennesker bare paa Skuldrene. Førved ham bares 5 til 6 Faner, med Paaskrift: For og Fred, For og Constitution, For, Folkets Mand, og een, helliget den qvindelige Patriotismus. Fra alle Vinduer, hvor han kom forbi, raabtes Hurra for ham, og vinke des bifald med Hatte og Lommetørklæder. Saaledes bares han til Hertugen af Devonshires Huus. Da Toget gik forbi Carleton-House (Prindsen af Wallis's Pallads) traadde Prindsessen af Wallis for Vinduet med sin spæde Datter paa Armen, og nu vendtes alles Øyne og alle Stemmer jublende did. Neppe var Hr. For ved Devonshire House staaet af, før en Flok af hans Modstandere, der med hans Cocarder havde listet sig ind mellem hans Tilhængere, udgiød deres Harme paa den stakkels Triumphstoel, der blev slaget i tusende Stykker, inden man kunde komme den til Undsætning. Herover kom det til en Fægtning, dog uden Mordgevær, men For gjorde Ende derpaa, ved at træde til Vinduet, og formane sine Venner at gaae hiem, paa det man ikke skulde naae sin Hensigt at tilveiebringe Uroeligheder, og give dem Skyld derfor. Nu raabte man fra alle Sider, hiem, hiem, og i faa Minuter var hele Hoben adsplittet. En halv Time efter, da han vilde kiøre til Shakspeertavern, at spise der med adskillige af sine Venner, samlede sig strax igien en stor Mængde Mennesker, spændte Hestene fra Hyrevognen, og trak ham did. Om Aftenen vare Hovedgaderne i Westmynster illuminerte, men - som Ministerial-Bladene forsikkre – til Ære for Admiral Gardner. Om Fredag Aften var derimod dennes Tiener bleven overfaldet og afpryglet af en Hob slette Folk, som tillige bad ham sige sin Herre, han skulde hænges paa Mandag. Dette skede midlertid ikke, og Admiralen kom roelig hiem, men om Aftenen patrollerede Cavalleriet i Staden Vestmynster, og 12 Mand holdt den Gade besat, hvor Pitt boer. Dog – anmærke Aviserne – gav selv dette ikke Anledning til noget Opløb, som det dog pleier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Statssecretair Dundas er sagtens igien, med 33 Stemmer af Corporationen i Edimborg bleven valgt til Parlamentslem, men Folket der i Staden har ikke været artigt mod ham. Da han paa Kongens Geburtsdag sad til Taffels der i Byen med sine Venner, samlede Pøbelen sig om Huset, og kastede Stene efter Vinduerne. Han kom i Vinduet, og talte til Folket, for at stille det, og kastede nogle Haandfuld Penge ud iblandt dem. Men de raabte: ingen Bestikkelser her, vi forlange Fred og Brød.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Prindsen af Wallis lader sig nu ingensteds offentlig see. Han vil giøre en Reise til Southampton og Øen Wrigth. De franske Emigranter paa Jersey og Guernsey have faaet Ordre at forlade disse Øer, og støde til Royalisterne i Bretagne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Om det keiserlige Laan ere Rygterne meget forskiellige. Medens adskillige Ministerial=Tidender paastaae, der var lovet ham 5 Millioner, og Oppositionstidenderne forsikkre, han har alt faaet 800000 Pund forud, paastaaer en Ministerial=Tidende i Dag, Ministeren havde afviist Forslaget til et saadant Laan, Guld og reede Penge stige meget i Priis, og blive stedse sieldnere. Maaskee er Aarsagen ogsaa, at man følger Alarmisternes (Paynes & Comp.) farlige Raad, de give hver Familie at samle sig en god Forraad af reede Penge, hvorved Omløbet standses, og Papiir pengene maae tabe af deres Værd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Forrige Onsdag gik den hollandske Fregat Jason paa 36 Kanoner og 400 Mand til Jndvaanernes store Forskrækkelse til Ankers paa Greenoks Reed. Men kort efter satte en Baad Capitainen i Land, under Bedækning af et Antal Søesoldater, der udleverede ham og flere Officerer til vor Milice. Anledningen hertil, var et Opør, der var opkommet paa Fregatten over det, at Capitainen havde boret et erobret engelsk Skib i Grund, og derved skilte Mandskabet ved deres Bytte; hvorpaa de arresterede ham og de øvrige Officerer, og overgav Skibet til den fangne engelske Capitain fra Briggen at føre. Derimod syntes det Hollænderne meget forunderligt, da nu fra Greenok en Lieutenant med en Deel Mandskab blev sandt ombord, heisede det engelske Flag, og sendte en Deel af det hollandske Mandskab i Land. Da de øvrige ikke vilde udlevere det om Bord værende Krudt, giorde man paa Kysten alle Anstalter til at angribe dem, hvorpaa de da gav efter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Haag, den 14de Junii. Da den constituerede Magt i Utrecht for nogen Tid siden har taget en Beslutning, at alle Medlemmer af den forrige Regiering skulle tilbagegive de Penge, de fra 1786 til 179, havde trukket af Landet, og derfor paalagt dem Arrest, har Bournonville i den franske Gesandt Noels Navn overgivet Utrechts constituerte Magt en Note, hvori samme paalægges, indtil videre, at udsætte dette, indtil han fra Directorio i Paris derom har faaet nøyere befaling. Ligeledes er samme bleven paalagt, indtil videre, at udsætte den nye om de Geistliges Lønning tagne Beslutning. Utrechts constituerte Magt har nu besværet sig herover i et Memoriale til vort Convent. Derpaa blev i dette foreslaaet, at sende alle Republikens constituerede Magter et Circulaire, at de for Fremtiden ingen saadanne Beslutninger skulle tage, før de af Conventen ere tagne, og Constitutionen befæstet, hvilket ogsaa blev vedtaget; og spaaer man sig, hvis dette kan holdes, at i det mindste i det Hele Roligheden derved vil bevares.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
J Amsterdam er nu udstædet en Publication, hvorved det derværende borgerlige Corps Constabler aldeles ophæves. De maae aflevere Sabler o. s. v., og ingen Mundering bære herefter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Constantinopel, den 10de Mai. Dagligen. komme her Courerer med Tidender om den ved Adrianopel samlede Hærs Lykke imod Rebellerne; den nye virksomme Beglerbeg af Rumelien, Akir Pascha, befinder sig her i Spidsen af 40000 Mand; med disse forfølger han Rebellerne paa det hurtigste, og tillige grusomste, da i alle Stæder og Landsbyer, hvor han kommer, han lader de ham mistænkelig forekommende dræbe og spidde; denne hans Fremgangsmaade virker og paa en fordeelagtig Maade paa vor Hovedstads Rolighed; thi ogsaa her havde Rebellerne Forbindelser. Den berygtede Røveranfører Synop, som har sat sig fast i Biergene ved Cumulza, søger han nu især at faae fat. Den Flode, som Porten nu udruster, der skal bestaae af 6 Linieskibe og 6 Fregatter, og giøre en Tour udi Archipelagus, skal dog ikke anføres, som man troer, af Storadmiralen, da han frygter for, at hans talrige Fiender i hans Fraværelse vel ikke paa bedste Maade ville recommandere ham hos Storherren.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Den store Udmærkelse, som den franske Gesandt, ved sin Audienze nød, har gjort stor Opsigt, men ikke det bedste Jndtryk hos de rettroende Muselmænd og de coaliserede Hoffers Gesandtere, der endog skal have besværet sig derover.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Paris, den 15de Junii. Den nærværende Crisis, som Assignater og Mandater har givet Anledning til, har taget den uventede Vending, at en stor Mængde klingende Mynt nu lader sig see, saa at alle Vahre, Arbeidsløn, o. s. v. bliver betalt i bestemt Værd, eller i Assignater og Mandater kun efter Coursen. Siden i Gaar blive Assignater over 100 Livres udvexlede mod Mandater 100 for 1. Mandaterne tabe 90 Procent, og 1 Louisdor koster 250 Livres i Mandater.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
De nyeste Depecher fra Buonaparte ere daterede fra hans Hovedqvarteer i Mayland den 8de Junii, og berette Østerrigernes fuldkomne Tilbagetog til Tyrol, og Jndtagelsen af de 2 Mantuas Forstæder, St. Georg og Cheriale; den første Erobring skeede ved General d'Allemagne, den anden ved General Angereau. Den Misfornøyelse, man i nogen Tid har yttret imod Tallien, som man i adskillige offentlige Blade har beskyldt for, at arbeide mod Regieringen, og at have sagt, har man indsat Directoriumet, vil man vel og kunde styrte det: har nu og brudt ud andensteds. Den 9de viiste det sig, at han ey var tilfreds med Regieringen, og denne ey med ham. Den herværende Politie Bureau havde nemlig ladet Borgerne Delamarre, Delleville, Frojer, og nogle andre, samtlige forhenværende Conventslemmer, men, hvilket Politiet ikke vidste, nu Lemmer af de 50s-Raad hæfte, som Personer, Lovene ey tillode at opholde sig i Paris. Da nu disse i den lovgivende Forsamling beklagede sig over denne Behandling, kom Tallien gandske bleeg, og uden Orden i Paaklædning, farende op paa Talerstolen, og der klagede hæftig over Politieministeren, som angav Folkets Repræsentantere med Spioner, og det endog i deres Families Skiød, ja endog betiente sig af en vis Baron Baz, en Emigrert, der stod i Correspondence med Prindserne. End videre klagede han over, at man forfulgte de bedste Republikanere, og søgte af al Magt at bevirke en Mod revolution, det man dog vist forgieves vilde giøre sig Umage for, hvor meget man og de sidste 3 Maaneder i den Hensigt havde arbeidet. Ved disse sidste Ord opvaktes der nu en stor Allarm, da Thibandeau, Doulcet, Henry Bariviere, Jourdan, Vadier, Jsnard, og Andre Dumont, ligesom stormede til Talerstolen, og vilde ikke lade Tallien udtale. Han kaldte dem Sammensvorne, og forsikkrede, at dersom man nøyere vilde undersøge, hvorledes det hang sammen med Ovenmeldtes Arrestering, skulde man opdage en Complot, ligesaa farlig som det Baboeufske. Thibandenu vendte det om imod Tallien, og talte om en Revolution, som vilde ingen Constitution, men et Anarchie, og som havde vedvaret fra 2den September 1792 til Baboeufs Sammenrottelse. Og saaledes vedblev Larmen længe mellem enkelte Medlemmer; da Thibandeau gik ud af Salen, vendte han sig til Tallien, og sagde: allerede længe har jeg tiltænkt dig dette Slag, du skal ikke undgaae mig, dine og andres strafværdige Forehavender skal komme for Lyset. Hertil taug Tallien. Man tvivler nu slet ikke paa et orleansk Parties Tilværelse og Virksomhed. Baboeufskal have sagt, at over 2000 Personer skulde lede Jnsurrectionen, og at den ikke beroede allene paa de nu Arresterede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Man taler her overalt om en Landgang, der skal iværksettes af de Franske i Jrland. Et af vore offentlige Blade siger: at Directoriummet var Natten mellem 12te og 13de overordentlig forsamlet, da der skal være ankommet østerrigske Commissarier, som skal have erklæret, at Vaabenstilstanden ved Rhiin aldeles imod Keyserens Vidende og Villie var opsagt. Wetzlar, den 16de Junii. J Gaar havde vi en skrækkelig Dag; dog Udfaldet paa dens Begivenheder var lykkeligst for os, thi de Franske bleve nødt at trække sig tilbage. Altsaa er vor Stad, Frankfurt, og den omliggende Egn reddet. Kl. 12 i Gaar Middags begyndte Kanonaden. De Franske gjorde to falske Angreb ved Line og ved Werdorff, General Werneck reed da strax ud, og sendte Forstærkning til Wehrdorff, men henved Kl. 2 gjorde Generalerne Lefevre og Grenier med omtrent 18000 Mand Angreb lige imod vor Stad ud af Altenberger Skoven. De Keyserlige havde kun Forposter og lette Tropper udenfor Staden; og Tingen selv ansaae man i Begyndelsen ikke for rigtig. Werneck lød derfor Regimenterne kun et for et rykke frem af den bag Staden staaende Leir. Men disse forslog ikke, da det Werneckske Corps var kun 7–8000 Mand. De Keiserlige tabte derfor i de første 2 Timer mangen en brav Soldat. Men imellem 4 og 5 kom Erkehertugen; han vovede sig meget, reed foran Regimenterne, opmuntrede dem, og lovede dem Forstærkning; dette opmuntrede alles Mod, og da Forstærkningen kom, vendte Seieren sig paa vores Side. Til henimod Kl. 7 saae det farligt ud, havde de Keyserlige da trukket sig tilbage, var vor Stad kommet i Fare, men ved den Tid kom nogle keiserlige Regimenter og 9000 Sachser; dette var afgiørende. Nu giorde man paa nye Angreb paa Bierget og Skoven. Werneck selv i Spidsen for Regimentet Karaiczai stormede til Bierget, hvor han erobrede 5 Kanoner, ligesom Sachserne paa venstre Fløy erobrede tvende. Nu kom og svært Artillerie, som de Keiserlige hidtil havde manglet, og Kl. 9 vare de Franske aldeles paa Flugt og tilbagedrevet over Altenberg. Østerrigerne ere allerede i Lahnberg, paa Veyen til Weilburg, hvilken Stad de Franske have rømt. J Slaget selv have de Keyserlige liidt meget; men de Franske dog meere. Nogle angive disses Forliis til 2- 3000 Dræbte, og 1700 2000 Mand Fangne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Frankfurt, den 18de Junii. J Gaar Eftermiddags kom her den Efterretning, at de Franske have forladt Limburg, Montabauer, og hele Egnen omkring Lahn, og strax derpaa Nassau, som de den 14de havde indtaget, og at de videre have trukket sig tilbage over Rothenhahn til Wallender og Neuwied, hvor de formodentlig ville holde sig saalænge, til de have fortsat deres Tilbagetog over Rhinen paa den Broe, de her have General Leferre, som man i Begyndelsen sagde, var fanget, skal have mistet den ene Haand ved et Sabelhug af en sachsisk Rytter; hans Broder skal have tilsat Livet. Efter i Dag indløbne Efterretninger, trækker den eene Colonne af Jourdans Armee sig over Rhinen ved Neuwied, og den anden derimod op mod Dusseldorf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Kiøbenhavn, den 27 Junii. Under Dato Frederichsberg Slot den 3die Junii er udkommet en Forordning, angaaende Rettens vedbørlige og hurtige Pleie, faaes for 10 Sk. Den 10de Junii er Student Broder Brorson allernaadigst udnævnt til Copiist i det danske og norske Brandforsikkrings=Contoir ved General Land-Oeconomie og Commerce-Collegium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Meteorologiske Observationer. Vinden. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-27
Barom. S. O. 63 Varme. Junii. S. V. S. V. S. S. O. V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Kiøbenhavns Hav Aar. No. stillinsentant. nuar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Post-Tidender. annamme. Mand. ni Fredagen, den 1 Julii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schuld.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Wien, den 16de Junii. Med Ungarernes store Væbning torde det vel endnu have nogen Tid. Ungarerne have vel tilbudet sig at levere 160000 Mand friske Tropper, hvoriblandt 50000 Mand Cavallerie, men den Betingelse, hvorunder de ville levere disse, er frie Jnd og Udførsel af alle Fabrikater, hvorved alle øvrige Provindser ville tabe formeget (kan da ikke engang Nordamericas Exempel aabne Regieringernes Øyne for Følgerne af saadan colonial og provincial Behandling?) Men strax fra Begyndelsen har man, fordi man forudsaae dette, valgt en sikker Vey, og opfordret alle Jllyrer og de ved Grændserne liggende saa kaldte Gränitzer, over hvilke den ungerske Nation intet har at sige, og disse ere nu og allerede i fuld March. Ogsaa veed man endnu giennem andre Canaler at uddrage meget Mandskab af Ungern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
Det er sikkert, at foruden de til Armeen afgaaende Granitzer, ogsaa endnu 30000 Mand skulle udskrives i Ungern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-07-01
For at erstatte de fra Rhiinarmeen til Jtalien afgangne Tropper er til Vestgallicien gaaet den befaling, at alle derværende Tropper ufortøvet skulle give sig paa Marchen til Rhinen, og igien erstattes af russiske Tropper.