Norske Intelligenssedler, 1808-06-21
(Jndsendt. Blandt andre beskyldninger, som i den senere Tid hos os ere gjorte mod Præsteskabet, er denne under nærværende truende Mangel, at det skyldes denne Stand, at Hestekjødet i Norge bortkastes. Nu er det vel sandt, at det var Oluf Tryggesens og Oluf Haraldsens papistiske Præster, som udreve Hestekjødet af vore Forfædres Munde, og ved Overtroens Skræk gjorde det afskyeligt for deres Efterkommere; men ville Nutidens meere oplyste Folkelærere ansees bedre end hine, da bliver det vel vor Pligt, at bekiempe enhver Fordom, der skader, uden at gavne, thi ligesaa lidt, som en Persons Forbedring (i moralsk Forstand) kan være virkelig, naar han ei tilbagegiver det, han har frataget andre, eller udrydder de Fordomme, han selv har udspredt, ligesaa lidt kan den være virkelig hos hele Stænder, naar saadant efterlades. Deels i Følge denne Overbeviisning, deels af Lyst at gavne det Almindelige, have flere agtværdige Præster tal mod denne Fordom, endog før Justitsraad Rafns Naturhistorie for hver Mand saae Lyset, deels siden deeltaget i, ved Exempel at fælde den; men hvorvel man kan haabe meget af Tidens Medvirkning, synes dog nærværende Tidspunct at fordre denne Fordoms hastige Udryddelse. Man betænke, at det frugtbare Hedemarken selv kan staae Fare for at sulte inden Høsten, og da er det sandelig at frygte mindre frugtbare Egne kunne see deres Jndbyggere omkomme af Hunger. At ville bevise Hestekjødet er saa nærende og sundt, naar det er ubedærvet og det slagtede Dyr sundt som andre græsædende Dyrs Kjød, er overflødigt, og aldrig tvivlede nogen Bonde derpaa naar jeg talede med ham herom. Men, naar Fordomme først ere befæstede, udryddes de ei let, ja selv Fornuftens Overbeviisning er tidt utilstrækkelig hertil, naar den, der bryder Jsen, bliver udsat for sine Medmennesker skjæve Domme og Foragt. Saaledes veed jeg selv at en Huusmand Nordenfields nær var bleven jaget at sin Plads fordi han havde i de trange Aar 1802 - 3 nedsaltet noget af en ihielskudt Hest. Fra de Fattige Side kan der altsaa neppe begyndes med at spise Hestekjød. Bedre Hæld kunne derimod haabes, naar Præster og andre Conditionerede i Bøigderne overtalede de bedste Almuesmænd, til at benytte Hestekjødet, og selv til Høsten, hvor Leilighed gives, slagte og fortæret nogle velfødde Heste eller Fol, hvortil vil gives god Anledning, naar man istedenfor at udbruge de saa kaldte Skotgamper, lader dem gaae rolig i Sæteren denne Sommer. Saavidt kunne Præsterne virke i denne Henseende, nogle blandt dem kunne vel og til et Maaltid Hestesteeg gjøre en passende munter Vise for at komme Djervhedens Rimerier mod saadant i Forveien; men meere kunne Præsterne ei heller udrette. Ska derimod en hastig Forandring ventes, da maae den lovgivende og executive Magt ligesaavel nu hielpe til Fordommens Udryddelse, som i Fortiden til dens Bestyrkelse. Hvad Regjeringen i saa Fald kan udrette sees af de Virkninger Forordningen af 31te Januar 1794 har havt. Jkke er det herved min Mening, at Regjeringen burde befale alle, at spise Hestekjød. Formedelst Vanen og Appetitten, som herske saameget over vor Smag, vilde saadant Lovbud blive upassende; men saameget synes det, Regjeringen for nærværende kan virke. Nemlig: Den kan befale, at Efterdags, indtil der bliver bedre Tider, maae ingen Hest, som ei har Skab, skydes ihjel, eller Kjødet henkastes eller nedgraves; men derimod maae enhver Hest, som skal udsættes, stikkes, saa at Bloddet forløber den og Kjødet vel pyntet og nedsaltes. Den, som forsømmer dette, bøde 2 a 3 Tdr. godt Byg a 5 Vog til BøgdenFattigkasse. Den, som spotter Nogen fordi han conserverer det sunde og nærende Hestekjød bøde ligemeget offentlig bede om Forladelse og tvinges, om ei anderledes, ved Sult, til selv at spise Hestekjød i Vidnere Overværelse. Den, der er kunde erlægge den fastsatte Mulkt hensættes i otte Dage paa Vand, en halv Ranzon Brød og Hestekjød efter Behag om Dagen, dersom den, der eiede Hestekjødet vilde spendere saameget paa ham, hvis ikke paa Vand og Brød i fire Dage. Tjenestefolk, som spise ved deres Huusbonders Bord, maatte være udsatte for samme Straf, naar de ei vilde spise af det samme Stykke Kjød deres Huus bonde spiste og forlangte anden Mad. Kom et saadant Lovbud, da er det høist sandsynligt, at de fleste Heste, hvis Liv skulle endes i Høst blive fortærede inden Foraaret, og herved vilde sandelig spares et stort Kornforraad; thi ihvorvel det er umuligt, at bestemme Hestenes Antal i Norge, kan man dog vel sikkert antage i drøg Hest for hvert 10de Menneske over hele Landet. Antager man nu Norges Folkemængde med et rundt Tal at være 900000 Sjele, da bliver der 90000 drøge Heste. Antages fremdeles, at en Hest er drøg overhoved i 15 Aar, da afgaaer fra de drøge Heste aarlig 6000, som dræbes, foruden en Mængde Hopper og sildig fødte Hestefol, som og aarlig ødelægges. Lader man nu disse 6000 Heste i Sommer vel fede sig og arbeide lidet eller intet, da kan man i det allermindste antage Kjød og Been paa hver at veie 20 Bompd. - 240 Pd. og altsaa paa de 6000 Heste 120000 Bompd. - 1440000 Pd. Kjødvare. Antager man at et Pund Kjødvare, helst naar Benene benyttes, kan være fuldkomment Surrogat for 1 Pund Byg, og at en Tønde heraf skal veie Vog- 160 Pd., da vil dette Kjøds Benyttelse spare aarlig 9000 Tdr. Byg. Regnes der nu 3 Tdr. Byg for hvert Menneske, da svares ved Hestekjøds Brug Korn for 3000 Mennesker. For ei at give dette Forslag, et bedre Udseende end det fuldelig fortjener ere Beregningerne ansatte temmelig lave, og Korn-Consumptionen temmelig høi for visse Bøgder; men det er bedre, i saa Fald at regne for lidt end for meget. The saa meget sees med Sikkerhed af det anførte, at Norge eier naar Hestekjødet benyttes, Føde for 3000 Mennesker meere end naar det bortkastes. Dette og Hestekjød. Med Hensyn til nogle andre skonomiske Gienstande, hvorom alt er skrevet meget i Christiania Jntelligentssedler, kunne følgende egne og andres Erfaringer ei være uvigtige. Naar man blander Trefemtedeel godt Byg med Tofemtedeel fiint skaaren Rughakkelse, tørrer det ved med ei for stærk Varme og maler det fiint, da kan deraf bages et Fladbrød, som er meere velsmagende og drøit end af almindeligt Brødmeel, og Mennesker, der i flere Aar have brugt det, have stedse befunden sig vel deraf. Kjendemærket om der er Byg nok i Blandingen er, at det godt lader sig bage; er der for lid Byg, eller er det iblandede ei godt nok, da kan ved Delens Eltning mere Bygmeel blandes i Mosen. Øll, hvori er kommet Post tilligemed Humle, har Undertegnede engang i sin Opvext drukket; men fik derefter en slem Hovedpine i 2 Dage og de der kjendte Øllets Tillavningsmaade erklærede, at Posten var Skyld der. Før man altsaa raader nogen at brygge Øl af denne Plante, der ved sin stærke Lugt volder mange Smerter, burde man selv, ei blot koge og lade den gjære, men ogsaa daglig i 8 a 14 Dage drikke, 1 a 2 Potter saadant Øl, for saaledes af egen Erfaring at undervise andre. Birkesaft er af en sødagtig Smag, og naar den koges sammen giver den en tyk sød Saft, der maaske kunne raffineres til Sukker, hvorfor Børn og voxne Folk skaffe sig dette Slikkerie, ved at flenge Barken af Birketræerne og afskrabe Saven, eller og ved at tappe Træerne. Men hvor sund denne Saft kan være naar den nydes i Mængde er tvivlsomt. Af Mangors Landapothek sees, at den har medicinske Kræfter, og af Erfaringsmennesker har jeg hørt om et ungt Menneske i Soløer og et Drengebarn i Biri Præsteg., der ved for megen Brug, den ene af ukogt den anden af stærkt sammenkogt Birkesaft, bleve elendig svækkede og før Tiden mistede Livet. Er dette vist, hvilket endnu levende troværdige Mennesker ville bekræfte, da synes det, man bør være vaersom, at anbefale gjæret Birkesaft som Øl, førend man selv har drukket 1 af 2 Potter daglig deraf i 2 a 3 Uger og saaledes kunne være vis paa dens Kræfter. Overalt er det godt at erholde godt Øl; men sandelig man kan og undvære det; thi i mange af Norges Bøigder bruger man kun Øl ved Gjæstebud og i Julen, den øvrige Tid slukker enten bar Vand eller dette blandet med suur Melk eller Valle Tørsten langt bedre end maadeligt Øl. Det samme gielder vel og om Øl af Enebær, der end ere farlige, som Medicin.