JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Man har nu en Liste paa de 36 Revolutionaire, der, formedelst deres forvovne Foretagende imod Tarifa, bleve skudte. blandt dem ere 3 Officierer, 2de Spanier og 1 Jtaliener. 200 af de andre Fanger ere overgivne til en militair Commission. J Corunna ere 2 Franske Skildvagter snigmyrdede paa deres Poster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Fra Madrid skrives under 1ste Septem der. Som man erfarer, huserer endnu et talrigt Corps Jnsurgentere inde imellem Ronda Bjergene, hvor de blive understøttede af de raae Bjergbeboere, som have hjemme imellem disse Bjerge, hvor de Franske aldrig ere trængte ind, selv ikke under Bonaparte. Flere saakaldte Quadriller i Kongeriget Granada slaaes daglig med de mobile Colonner, som de, naar de ikke føle sig stær de nok, let vide at undflye ved Hielp af deres nøie Bekiendtskab til Egnen. Anføreren for een af disse Bander er bekjendt under Navn af Kleinsmeden, og har nylig været saa forvoven, ikkuns ledsaget af 6 Mand, i Landsbyerne at reqvirere Klæder og Levnetsmidler for hans Tropper, som skulde komme bag efter. De bleve ham ogsaa punctlig leverede. En anden Afdeling, hvis Styrke bliver unslaaet til 2 Escadroner, bliver anført af en Tydsker: en forhenværende Dragon-Ritmester, som ikke antager andre end gamle Linie-Soldater. Han holder den fuldkomneste Disciplin, og havde nylig ved Lanjar en Fægtning med Kongelige Frivillige, som bleve understøttede af et Compagnie. Franske Lanciers, hvori disse bleve afvæbnede, men derpaa fik Lov at drage bort igjen paa fire nær, som bleve slæbte med.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Ogsaa i Estramadura har der dannet sig Gueriller, af hvilke den ene bliver anført af en Rytter-Officeer, og har formeret sig ved Portugisiske Desertører. Men alle disse de Constitutionelles Bestræbelser vilde ikke have meget at sige, naar ikke tillige de forhenvæeende Troes=Saldater, især de herfra bort skikkede Ovesadaiske Soldater, foraarsagede Urolighed. Dertil kommer, at Hadet mod Franskmændene i de nederste Classer og især iblandt Soldatesquen bestandig tiltager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Jtalien. J de Reapolitanske Provindser beløb Jndvaanernes Antal sig i Aaret 1823 til 5,386 40. J Hovedstaden Neapel var Jndvaanerne 346,676. En ung Mand i Rom, sin Families eneste Haab og Støtte og som besad udmærkede Anlæg for Steenskjærerkunsten, er bleven igjennemboret af en Ægtemand, der havde ham mistænkt for utilladelig Omgang med sin Kone. Saavel Morderen som hans Kone have taget Flugten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Adskilligt. Posten har medbragt det Sørgebudskab, at Hs. Majest. Kong Ludvig den Attende af Frankrig er død den 16de om Morgenen. (Hs. Maj. opnaaede en Alder af 69 Aar. og 10 Maaneder.) Den 30te Mai d. A. var det netop fulde ti Aar, at Hs. Majestæt besteg den franske Trone. Den afdøde Monarks Broder, Monsieur, Greve af Artris, er under Navn af Carl den Tiende, leven proclameret som Konge af Frankrig og Navarra, og har modtaget Hyldingeden. Hs. Maj. Kong Ludvig den Attende. er født den 17de November 1755, og Hs. Maj. Kong Carl Phillig den Tiende den 9de October 1757.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Fra Kønigsberg skrives under 11te September. Kornhøsten er hældigt tilendebragt, og der er stor Velsignelse. Gammel Havre er efter Jndførselstilladelsen i England gaaet op til 80 Fl. Betydelig Virkning til at faae Prisen paa denne Artikel til at slige vil denne Jndførselsstihed ikke kunne have her, thi deels er Tolden saa høi, deels komme Holland og Danmark først til Markedet med deres Tilførsel; i det Hele er Forraadet af Havre her heller ikke betydelig, og udgjør i det høieste hen mod 2000 Læster, og da de kongelige Magasiner kun kunne bruge gammel Havre, saa consumeres en stor Deel deraf paa Stedet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Fra London skrives under 14de September. Fremmed Havre ikke alene holder sig i Priis, men er endog steget noget, hvortil Aarsagen især maa søges i, at Tilførselen af denne Artikel ingenlunde er saa stærk, som man havde ventet, hvad enten dette nu stikker i, at Modvind har forhindret de hertil bestemte Ladninger i at ankomme, eller i virkelig Mangel paa denne Artikel andetsteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Ogsaa Bønner og Erter ere stegne i Shl. Englænderne indrette nu paa deres store Skibe saadanne Sluknings=Redskaber, at 40 Matroser skulle kunne være istand til at slukke den stærkeste Brand ombord. Der anbringes nemlig 10 Sluknings=Pumper paa hver af Skibets Sider, forsynede med de behørige Slanger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Cathedralkirken i New-York skal i anstundende Vinter oplyses ved Gas.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Fra Frankrig skrives at de hyppige Con sur-Snit give de offentlige Blade et snurrigt Udseende. Vel efterlade de paa den ene Side megen Tomhed, men give paa den anden ogsaa Stof til endeel Hovedbrud og moersomme Opløsninger, som det overalt tiler, hvor hartad umuligt det ved alle Quarantaine Anstalter altid bliver at holde Sanheden. ude. Saaledes begyndte Journ. d. Debats nylig sine Udenlandske Nyheder med næsten en heel hvid Side, hvoraf blot var bleven staaende denne Note: "en Værdighed, som er høiere end en Raad." Enhver grublede og gjettede paa sin Viis, hvad Meningen kunde vare og Man troer nu at have fundet Nøglen til Gaaden deri, at den i Madrid fangne Biskop af Valladolid har nægtet at besvare nogle ham af en Kongel. Raad forelagte Spørgsmaale, da han som blot Raad, ikke er kompetent til at holde Forhør over en Biskop. Et andet Censurhul i Koureren slutter med følgende afbrudte Ord, som tydelig vise, at Talen er om Lasayettes Ankomst til Nordamerika : "Øvrigheden og en Mængde Borgere, kom deels paa en Fregat, deels paa Dampbaade den berømte Reisende imøde og lode ham vederfares den ærefuldeste Modtagelse." - Til slige Kunster hører og en lang blank Artikel i Aristark med Overskrift: "Godtgjørelse" (uden Tvivl for Emigranterne).
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Fra Reikkevig i Island den 8de August 1824. Vinteren var her usædvanlig mild.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Paa Westmanne blev Fiskeriet meget rigt: men iaar tabte disse Øer den ellers almindelig saare vigtige Fangst af Lunder, eller islandske, Papagøier (alea arctica, som vel viste sig der, som sædvanlig, men forsvandt eller drog bort kort efter, maaskee ere de blevne syge, eller endog bortdøde af formegen eller iaar usund Sildesøde, ligesom Fernerne ria herna hirunde, som proppede sig saa fulde af denne deres Yndlingspise, at de brast deraf, og faldt i Tusindeviis døde paa nogle Øer i Faxebugten. Sundhed blomstrer her ellers overalt iaar. Ved sidste Nytaar 1824 angives Folketallet at have beløbet sig til 50,092 Personer; et næsten non plusultra Maal for samme nu i 130 Aar, da det kun 3 Gange for, nemlig 1703, 1750 og 1778, har oversteget 50,000. J Aaret 1823 beløb de Fødtes Antal sig til 1782, de Dødes derimod kun til 959. Af de i Barsel Døde var en Pige i Nordre Jssefiord, Syssel Provstie, som laae henved en Uge i Barselseng førend hun døde; men efter at hun havde ligget som Lig i 18 Døgn, fremkom Fosteret, et Pigebarn dødt. Noget for og efter Fødselen yttrede sig en tiltagende Varme i Moderens Legemes Huulhed, men tog siden af. Det lugtede stærk af Forraadnelse; 6 Dage derefter blev det begravet, efter konstitueret Chirurg Hvidsteens Tilskyndelse, da han havde besigtet begge Ligene. - Vor nye konstituerede Stiftamtmand, Hr. Amtmand v. Hoppe, ankom hertil den 22de Juli, og vor nye Biskop, Hr. Steingrim Jonsen, afreiser, om nogle Dage til Kjøbenhavn, for at ordineres, (Hs. Høiærværdighed er alt ankommen til Hovedst den; men Ordinationen foregaaer ikke for ud paa Vinteren.) Det store, eller maaskee det største af alle Skibe i Verden, som man har givet Navnet Columbus, er i de sidste Dage af Julii Maaned løbet af Stabelen i Duebeck. Efter Register kan det fore 3690 Tons, men man troer, at det kan bære 6000 Tons, og at det sandsynligviis vilde være i Stand til at indtage 7000, naar ikke de uhyre Bjælker borttoge saa megen Plads. Dette Skib er i sine Dimensioner langt større end det største Krigskib, men dets Master, (hvoraf det har fire) og Ankere ere ikke større endet Linieskibs paa 74 Kanoner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Jfølge en Keiserlig Ukas maae de Jøder, som hidindtil have beboet de største Gader i Warschau, inden den 1ste Mai 1825, flytte ud til de længst fraliggende og for dem bestemte Gader. Denne Forordning skal uden videre Hensyn efterkommes til den anførte Termin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Efter 2de Maaneders Tørke og Gassets Hentørren og alt Korns og Vimgaardes Ødelaggelse ved Græshopper indtraf den 4de August en utrolig Oversvømmelse ved Kertschi Krimm., der anrettede betydelig Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
J Midnatstimen fra Mandag til Tirsdag den 30te til 31te August, hvirvlede Luerne paa eengang ved begge Ender og i Midten af Landsbyen Walperswyl høit op imod Skyerne. Walperswyl ligger paa en viin rig Høi og er en af de skjønneste Landsbyer. Posten bemærkede først Jlden og vakkede Kl. 1 om Morgenen Bozingen og Biel. Man ilde, men det ødelæggende Elements Raserie var, af Mangel paa Vand forme Jldens Udbrud paadelst Stedets Høide og flere hinanden modsatte Steder, ikke at tæmme. 25. Vaaningshuse og 5 Lader laae ved Dagens Frembrud i Gruus og Aske. Or
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Den indsamlede Høst, der fyldte Husene forvandlede Natten til høilys Dag. En MængHuusgeraad gik imidlertid op i Røg. Af denne Ulykke hidrører ene og alene fra en Satanisk Hævn, Benedikt Maurer, Weltibanz kaldet, blev formedelst liderligt Vertshuushold og slet Huusholdning bevogtet; han vilde til Amerika; men hans Kone ønskede at forblive i Schweiz. Tvedragt og Hævn rakte hinanden Haanden. Den Elendige myrdede først sin Kone, derpaa satte han paa den meest sindrige Maade Jld paa omtrent 6 Vaaninger, tilstoppede med Papiir Nøglebullerne til de Jldsprudende Gjemme stæder, og anbragte, saavel ved sin egen, som ved sine Naboers Huusdørre ladte Flinter saaledes at de der aabnede Dørrene maatte nødvendig blive opoffrede. Uhyret er endnu ikke paagrebet, dog haaber mam at det vil skee ved Hjelp af Landeværnet; dersom han ellers ikke paa een eller anden Maade har taget sig selv af Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
J Øst=Pyrenæernes Departement har Tørken, der har vedvaret i flere Maaneder, gjort Kornet og Foderet megen Skade, men ganske ødelagt Bælgfrugterne og Oliverne. Ogsaa Viinstokken gik til Grunde, og det var umueligt at tilberede Markerne til Vintersæden, da en velgjørende Regn, som faldt den 31te August og 1ste Septbr., syntes at bringe noget Haab for Fremtiden; men denne Regn foraarsagede da ogsaa igjen den frygteligste Oversvømmelse, saaledes at Per man ganske blev afskaaret fra det øvrige Departement, og først om Natten begyndte Vandet igjen at falde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Jfølge Breve fra Bordeaux af 11te og la Reole af 8de September, har et frygteligt Hagelveir med Storm den 7de ganske ødelagt en af de rigeste Egne i Departementet; i Særdeleshed har det Grev Marcellus tilhørende Slot og Gods Brausigur, Sognet St. Sever, hvor Viinhøsten aldeles er tilintetgjort, Sauveterre, Monsigur og St. Macaire lidt overordentlig meget. Fra Le gon skrev man ogsaa, at St. Croix du Mont og andre Sogne have lidt meget Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Jfølge Beretninger fra Dion af 11te har ligeledes et Uveir i fem Minutter ødelagt Burgunder=Hesten i Chambolle, Vongeot, Morey og paa alle Bjergene i Arriere-Cote.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Paa den svenske Øe Øeland har hersket saa almindelig Misvext, at Jndvaanerne, have ansøgt om Brødkorn af de Kongl. Magaziner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
J Neuhaus er opdaget en Tyvebande, hvis hemmelige Forbindelser strække sig ligetil London.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Den forhenværende Konge i Sverrig, Oberst Gustafson var nylig i Amsterdam.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Fra Frankrig skrives at Cugner de Montarlot er bleven skudt i Almeria. Efter Breve fra Carcassone af 8de Septbr. er en Hr. D., der besad en Formue af meer end en Million Franker, bleven paa sin Hjemreise fra Quillan med sin Svoger, Hr. P., der sad ved Siden af ham i Vognen, skudt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
J Natten til den 29de ere 36 Mand deserterede af den Kgl. Garde. For kort siden ere flere Personer, som man beskylder for Deeltagelse i Vinuesas Mord, kastede i Fængsel. Flere Fanger ventes, der have deeltaget i Urolighederne i Granada ja i selve Hovedstaden gaaer det i et væk med Arresteringer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Jndenlandsk. J Onsdags Aftes Kl. 8 opkom Jld hos Farver Gyllich i Prindsensgade paa Christianshavn, hvorved endeel af Farveriet tilligemed hele Tørrehuset og Møllen afbrændte. Først om Natten Kl. 12 kunde ved Kim ning tilkjendegives, at Faren var forbi. Gjenskinnet af Jlden kunde, da det netop var meget mørkt, sees i Luften i temmelig lang Afstand, og paa en rædsom imponerende Maade oplyste den det forgyldte Rækværk af Vor Frelsers Kirkes Taarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
J England ere nylig bleven kjøbte for dansk Regning 14 af de store englske Brygger, eller Kulheste, der have en Høide af 13 til 14 Qvarteer og ere særdeles svære af Bygning. Man vil med disse forplante Nacen i Danmark.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
J denne Tid opholder der sig blandt andre Fremmede i Kjøbenhavn en Qvæker, der ligesom Howard, reiser i det ædle Øiemed at bidrage til Fængslernes Forbedring og tilden muelige Formildelse af Fangers Lod. Han medfører ogsaa trykte Afhandlinger i tre Hefter og Slavehandelens Afskaffelse og Negernes Skjebne, som han frit uddeler. Paa Titelen af samme sees et Negerskib, hvori saadanne Ulykkelige ere sammenstuvede. En anden mærkværdig Fremmed, er en Professor ved Universitetet paa Corsu. Han er en Mand i sine bedste Aar og taler forskjellige europæiske Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
I Kjøbenhavn udkommer nu et nyt Blad, to Gange ugentlig, som kaldes: Conversations-Bladet, og koster 3 Mk. maanedlig, og, efter Anmeldelsen, har saamange Abonnenter, at de ikke alle kan faae det tilbragt paa een Dag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Af Randers Avis No. 97. J et af vore Tidsskrivter læser man følgende Fordring. til Præstestanden: Dens Lemmer bør, forat kunne gjøre godt, frasige sig Tobak, Brændeviin, Thee, Caffe, Sukker og Viin. Forfatteren maa ikkun kjende lidet til bemeldte Stand, da han ei veed, at Mangfoldige i den alt længe have opfyldt hans Fordring, ingenlunde for at gjøre godt; thi dertil levner deres Sparsomhed ikke det Ringeste; men for at undgaae at belle, og for at bevare Navnet som arlige Mænd. Det var at ønske, at Enhver, som beklæder Embeder i Staten, vilde leve saa indskrænket, som Præsterne i Almindelighed, og sætte Tæring ter Naring; da vilde Landets Casser blive Behold, og Landets Fader være befriet. for talløse Bekymringer. Man har bestanligt skreget i de senere Tider, med megen Sueces over Præstestandens lykkelige Forfatning, og Skriget har virkelig Sandhed til Grund; thi da de komme Guderne nærmest, som behøve nundst, saa har Pluraliteten af Præsterne, ved at gjøre sig saa faa Fornødenheder, som muligt, sat sig i en Forfatning der ligner Gudernes. Lad dette være os nok, mine Embedsbrødre, Vor store Lærer hande ikke det, han kunde helde sit Hoved til; vi have dog Mere, og maa vi end- og sætte en Kjephest i Krogen efter den anden, der bliver dog altid een, vi kunne ride paa til Graven. Overalt behøve vi slet ikke at ride; at kunne gaae: dette er, efter Lægernes eenstemmige Forsikkring, den sundeste Bevægelse af alle. Forenet med Kildens Krystal gjor den Legemet smekkert og smidig selv i den graanende Alder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Paa Stevns er indstrandet et Barkskib, som var paa Reisen fra Memel til Liverpool med Tømmerlast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartalscoursens Bestemmelse anordnede bestandige Committee er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i October, November og December Maaneder 1824 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der, efter allerhøistbemeldte aabne Brev, kunne afgjøres med Rigsbanksedler, bestemt til 237 1/2 mod 100 Species eller 200 Rbdlr. Sølv, saa at i Rbd. Sølv, i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbd. 18 s. i Rigsbanksedler og Tegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Mariboe. Jgaar faldt her i Mariboe en stærk Pladsregn med Hagel. Nar ten imellem den 27de og 28de dennes stormede og regnede det uophørligt. Om Eftermiddagen regnede det meget stærkt med Hagel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Ved Tallotteriets 1098 Trækning i Altona. udkom: No. 63. 50. 56. 14. 60.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Kjøbenhavns Torvepriser, d. 24de Septbr. Rug 2 Rbd. 1 Mk. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.; Hvede 3 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk.; Byg 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk.; Havre 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 3 Mk. 8 s.; Ærter 2 Rbd. 3 Mk. a 3 Rbd. Tdn. Grønsaltet Flæsk 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. Lpd. Smør 11 a 14 Rbd. Fjerdingen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Den 17 Septbr. solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 14 Mk. 4 1/2 s. Disconto 5 Proc. - 4 Proc. Kongelige Obligationer (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank-Oblig. af Laanet d. 4 Febr. 1820, uden Renter) 100 1/2 Rbd. r. S. eller 120 Rbd. Sedler, pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 97 1/2. Ditto 4000 Bcomk. 97. - 6 Proc. norske Obligat. ved Hambro og Søn 104. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1. - Svenske Sedler 55. - Asiatiske Actier . .
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Bekjendtgjørelser. Klasselotteriesedler til det 74de Lotterie kan bekommes og Frielodder ombyttes til den 6te October, hos Giegengack i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Da jeg i dette Efteraar agter mig til de Markeder, som holdes her i Stiftet: nemlig Saxkjøbing, Nyekjøbing. Rødbye og Mariboe med en deel Skomagerarbeide, af forskjellige Størrelser. Ligesom jeg i de andre Aaringer har medbragt og solgt, til saa billige Priser som det er mig mulig, hvilket herved tjener til behagelig Efterretning for enhver, som pleier at kjøbe hos mig. Natskov den 28de Septbr. 1824. A. Prior.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
Hos Kjøbmand Abilgaard i Nakskov kan faaes Silkevat i dosinviis og stykkeviis til billigste Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-09-28
At undertegnede Mechanikus og Optikus, er afreist til Nakskov, det bringes herved til almindelig Kundskab. Goldmann.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
18de Aargang. Lollands Falsters Stifts No. 77. havn, Kongelig privilegerede. Addresse-Contoirs Efterretninger, som forsendes. med Ride-Poster. Fredagen. den 1ste October 1824. Redigeret, trykt og forlagt af Pastor emeritus C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
Udenlandsk. Grækerne - Tyrkerne. Den 12te August befandt Samos sig endnu i Grækernes Hænder. Capudan Pascha vedblev imidlertid at krydse i de derværende Farvande. Den 6te August svævede Salonichi i den største Angst. For nogle Dage siden landede 40 Græske Fartøier fra Schopolo og Sciato med 3 til 4000 Mand ved Exauomi, hvor de ødelagte alt med Jld og Sværd og nedsablede de der sig befindende Tyrker fra Chorinth, saavelsom de Jfraliter, der satte sig til Modværge. Paschaen til ilede med 5000 Mand og 4 Kanoner; men blev, med et Tab af 200 Mand og sine Kanoner, dreven tilbage. Den 2den kom hen atter frem med en endnu stærkere Magt, men blev dreven tilbage ligge til Portene. Grækerne hæriede hele Omegnen og vendte derpaa tilbage med et rigt Bytte paa deres Skibe, for at lande paa den anden Side af Bugten. Der nedsablede de nogle hundrede Tyrker, og da Paschaen atter angreb dem her, sloge de ham 3die Gang efter en 2de Dages Fægtning paa Flugten. Derpaa seilede de til Colema. Derwisch Pascha er efter nogle lidte Nederlag vendt tilbage til Larissa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
Sultanens Søster, Heiberullah, vilde kjøre ud i en saa kaldet Araba til Dolmal Baytiki for at bivaane Courban Beirancs første Fests Ringridning. Da hun var steget ind i Vognen for at vende tilbage, og Oxerne endnu ikke vare forspændte maatte hun bie noget; men førend dette var forbi, rullede Stenene for Hjulene bort, saa at Vognen væltede. Fyrstinden brak sin ene Arm, 2de af hendes Slavinder bleve saa skrækkelig lemlæstede at de døde strax efter, og Kudsken, der vilde standse Vognen blev svært saaret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
Fra Semlin skrives under 4de September. Jfølge paalidelige Efterretninger fra Constantinopel af 13de Aug. er Omer Vri one, Pascha af Janina, bleven landsforviist af Porten paa Grund af hans aabenbare, Opsætsighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
Fra Triest skrives under 8de September. Efter et langt Ophold er der endeligen igjen Udløbet directe Efterretninger fra Smyrna af 13de August. Capudan Pascha havde forladt Mitylene den 9de August, og var den 11te ankommen til Samos, hvorhen den Græske Flaade i nogen Afstand fulgte ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
Ved Scalauova stod en Tyrkisk Armee paa 40 til 60,000 Mand, som skal understøtte ham. Paa Samos var alt under Vaaben. Central Regjeringen havde lovet Jndvaanerne Hjelp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
Jndbyggerne paa Samos havde for kort Tid siden erklæret alle Fremmede, at de maatte afreise, dersom de frygtede Døden. Oldinger, Koner og Børn havde trukket sig tilbage til et høit Bjerg, og medtaget alt, hvad de havde i deres Huse og Magasiner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
Fra Antona, skrives under 2den September. Samos er i den stærkeste Forsvarsstand. Primaterne maae sætte meget Tillid til deres Stilling, da de, trods den umaadelige Mængde Tyrker, som ere forsamlede paa hiin Side af den Canal, der adskiller dem fra Asien, og ere leirede om Scalanuova, dog have afslaaet at modtage den Forstærkning, som den Helleniske Regjering har tilbudet dem. Var Faren saa truende, saa vilde de Omkostninger, som denne Forstærknings Ophold paa Øen kunde foraarsage Jndvaanerne, ikke kunne være nogen Grund tilat afslaae den. Man maae derimod antage, at de ansee det som afgjort, at de kunne forsvare sig selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
De seneste Breve fra Venedig melde, at den Græske befalingsmand Canaris er, paa der i Hydra residerende Græske Admiralitets befaling, beordret til, med en anseelig Græsk Escadre, bestaaende af Hydriotiske og Spesiotiske Skibe, at seile den af JsmalGibraltar commanderede Flaade imode, iagttage dens Operationer og, efter Omstændighederne, at angribe den, saafremt han anseer det for hensigtsmæssigt. Befalingen er strax sat i Udførelse. Den Græske Flaade bestaaer af de bedste med de meest øvede Matroser bemandede Skibe, da den Fare, hvormed den Egyptiske Expedition truer, er større end nogen anden, fordi man har bragt i Erfaring, at enhver Landgang paa Morea er udsat indtil Kydra er erobret, og at dette sidstnævnte skal være det første Maal for J. brahim Paschas Operationer. Da den Egyptiske Escadre fører et stort Antal Transportskibe med sig, saa haaber man, at det vil lykkes den Græske Admiral at ødelægge eller tage i det mindste en Deel af disse Skibe, og maaskee ved et vel combineret Angreb at tilintetgjøre den ovennævnte Expeditions hele Project. Det meldes som tilforladeligt, at den Græske Admiral fører særdeles mange Brandere med sig, hvoraf han vil gjøre Brug imod Jsmael Gibraltars Escadre. Der meldes tillige, at alle Grækernes øvrige disponible Stridskræfter tilsøs, under Admiral Mianis's Commando, ere beordrede til at passe paa Capudan Pascha's Flaade, og saameget muligt at giennebryde dens Operationer. Men da Miaulis er alt for svag til at angribe den Tyrkiske Flaade saa troer man ikke, at han vil kunne forhindre den af Tyrkerne projecterede Landgang paa Øen Samos. Samioternes Stridskræfter ere imidlertid i god Stand, og man tør vente, at de ville gjøre meget haardnakket Modstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1824-10-01
England.