Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-01-08
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Det Russiske Riges militaire Styrke bestaaer af 2 staaende Armeer og 5 særskildte Armeecorps; den første Armee bestaaer af 6 Armeecorps og den anden Armee af 4, saa at det hele udgiør 15 Armeecorps. Disse Corps ere alle af samme Beskaffenhed; det vil sige, de bestaae af Jnfanterie, Cavallerie, Artillerie, Jngenieuter o. s. v. Alle disse forskiellige Vaabenslags ere inddeelte i forskiellige Divisioner og Brigader. Et saadant Armeecorps udgiør 60 til 70,000 Mand. Begge Armeer have hver sin høieste Anfører, foruden at hver Armeecorps har sin General en Chef. De ere paa følgende Maade fordeelte i Riget: Den første Armee udstrækker sig over det hele vestlige Rusland og hæver sig op til Østerrigs og Polens Grændser; den anden Armee udbreder sig i det sydlige Rusland imod Moldau og Tyrkiet. Af de 5 særskildte Armeecorps er det første Garde-Corpset, som er det stærkeste af alle og udgiør over 80,000 Mand. Det har hidindtil staaet i og omkring Petersborg og Moskau; men er nu trukket hen til de vestlige Grændser." Det andet er det Lithauiske Corps, som staaer ved Østersøen henimod Preussen; det tredie er det Finlandske Corps, som staaer i Finland og mod Sverrig; det fierde er det Grusiniske Corps, som staaer i Georgien og imod Persien. Det femte er det Siberiske Corps, som staaer paa Grændserne af Asien. Foruden disse Troppemasser har hver Gouvernements Stad, eftersom den er stor til, 2 til 3 Garnisons-Batailloner, Man kan ialt omtrent regne 100 saadanne Batailloner. Foruden denne Garnison har enhver Kredsstad et saakaldet tienstgiørende Veteran=Compagnie. Alle disse Tropper ere lige saa godt exercerede som LinieTropperne. – Naar Krigen begynder mod Tyrkerne, saa vil den Russiske Keiser desuden forefinde er ganske anseelig Hielpe-Armee i det befriede Grækenland; thi alle Efterretninger fra Grækenland melde, at Grækerne giøre store Fremskridt til Lands, især siden Tripolitzas Erobring; de have erklærede Fordele i Albanien, Thessalien og Macedonien. - Paa Øen Candia mangler Jndvaanerne Vaaben, 3 Folkeforsamlinger ere allerede blevne organiserede, hvoraf een i Tripolizza. Et Senat er der bleven indsaaf 26 Personer. Man forventer en bedre Organisation af Tropperne, saa at man kan afsende Tropper fra een Provins til en anden. – Man har i Marseille faaet Efterretning om, at et Skib, som afgik i October til Morea og som havde 40 til 50 Tydske Officerer og Underofficerer ombord, er lykkelig ankommen dertil, og er bleven paa det bedste modtaget af Jndvaanerne. Fyrst Kantacusen opholder sig for nærværende Tid i Livorno for at giøre Jndkiøb af Vaaben og Krudt. Han har formaaet de Græske Handelshuse i Livorne til at udruste en Brig, som regelmæssig skal afgaae til Grækenland for at bringe Grækernes Venner og Medhielpere derhen. -J to Havne i det middellandske Hav ere allerede 15000 Geværer og 10 Feldkanoner indskibede til Grækenland. - En Tydsk Officeer skriver fra Livorno under 30te November: at han tilligemed en Græker Hadgiopaulo var afreist fra Marseille til denne Stad. Græske Kiøbmænd i Rusland havde sendt 40000 Franker dertil for at gjøre en Udrustning. Der opholdt sig dengang 200 unge Mænd i Livorno, som vilde afgaae til Grækenland, hvoraf den største Deel vare Grækere, og nogle af den hellige Skare; dog ere ogsaa endeel Tydskere deriblandt. Denne Hadgio-Paulo staaer i Spidsen for dem, og er anbefalet dertil af det Græske Senat i Morea; Hans Plan er at oprette et betydeligt Corps paa Europæisk Maade i Grækenland. Den tydske Officeer, som beretter dette, er en Capitain Otto von Hobe, han har skrevet sit Brev, det Øieblik han indskibede sig; han lover, at saasnart han kommer til Grækenland, saa vil han af og til meddele Efterretninger og Krigens Gang. Der meldes fra Moren: at man begynder at indføre Disciplin imellem Soldaterne. Grækerne fik vel 20,000 Flinte i deres Magt, da de erobrede Tripolizza; men de mangle Krudt og Artillerie. – Overordentlig mange Fremmede ankomme dertil, som søge Krigstieneste, især mange Frakkiske, som vil meget bidrage til at udbrede den fornødne Lydighed og Krigstugt blandt Fol Sultanen skal have afsendt 4 Gesandter, til Hydra for at underhandle med Grækerne om Fred paa Morea. Disse Gesandter bestaae af en Englænder, en Franskmand, en Østerriger og endelig af en Tyrk. Den Græske Regiering lader mange af de erobrede Fæstninger sætte i god Forsvars-Tilstand. – Den Geistlige Synode paa Morea har udstædet 3 Forordninger; hvori der befales: at man ikke skal holde saa strengt over Fastedagen, saalænge Friheds-Kampen varer; at de af Tyrkerne misbrugte Græske Fruentimmer ikke skulle betragtes som vanærede; men at de skulle betragtes som Martyrerinder for Grækenlands Frelse; og at den myrdede Patriark skal erklæres for at være en hellig Martyrer; men derimod skal den nye Patriark betragtes som ugudelig, ulovmæssig og kjætterisk, og hans Befalinger skulle ikke høres og følges. - Grækerne staae i Underhandling med Kyamil Bey, som commanderer i Acro-Corinth; de have lagt Miner under Fæstningen Patras. En Central Regiering er oprettet i Messolonga. Man regner at siden den 1ste April ere over 300,000 Christne blevne myrdede af Tyrkerne, hvoriblandt Patriarken, den hellige Synde, 12 Erkebiskopper og biskopper, Metropoliter og 13 Prælater. 4600 Kirker ere blevne nedrevne. Klosterne ere blevne brændte, tilligemed Munkene, og Nonnerne ere druknede i tusindeviis.