JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1837-09-10
Dom: "Tiltalte, Jndsidder Peder Jørgensen, bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar, samt udrede alle af denne Action for hans Vedkommende lovligt flydende Omkostninger og derunder Halvdelen af det Defensor for Underretten ved Herredstingsdommen tillagte Salarium samt Salarium til Actor for Overretten, Procurator Juul, 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-09-10
Ved Hads Ring Herreders Extraret den 24de Juni 1837 er af Justitsraad Herredsfoged Lanng dømt saaledes: "De Tiltalte Jndsidder Peder Jørgensen og Huusfæster Riels Hansen eller Niels Jørgen Hansen begge af Fillerup bor at hensættes, den Første som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 1/2 Aar og den Sidste til 3 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød i Aarhuus civile Arrest. Derhos bor Tiltalte Niels Hansen betale 1 Rbd. Seddel i Erstatning til Bestiaalne Kammerraad Terndrup til Petersminde. Saa bor de Tiltalte in solidum betale Omkostningerne i Anledning af deres Action nemlig til Actor Prok. Proprietair Jngerslev 4 Rbd. og Defensør, Prof. Jensen, 3 Rbd. Sølv; derimod bør Peder Jørgensen betale Omkostningerne i Anledning af hans Arrest samt Transport til Straffestedet, ligesom N. Hansen bør betale Omkostningerne i Anledning af Executionen af hans Straf. Tilfælde af Uformuenhed udredes samtlige Omkostninger af det Offentlige efter Amtets Foranstaltning, dog med Undtagelse af Actionsomkostningerne der betales af Huusbonden, Major v. Holstein Rathlou til Rathlousdahl, som Sigt- og Sagefaldsberettiget. At efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 4de September.)¬
Viborger Samler, 1837-09-10
J Sagen No. 118.
Viborger Samler, 1837-09-10
Ldsoprykt. Møller mødte for Overkrigscommissair Prkt. Holst i Horsens, contra: Ldsovrpkt. Krigsraad Deigaard mødte for Jens Sørensen Østerhaab af Lykkenspil.
Viborger Samler, 1837-09-10
(Nærværende Sag har i første Jnstants været anlagaf Citanten, Overkrigscommissair Holst, imod Jndstævnte, J. Sørensen Østerhaub, i Anledning af at denne formeentlig skal have udøvet ulovlig Jagt paa et Citanten tilhørende Jagtdistrict.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den Citanten idømte Mulct bortfalder, og at Processens Omkostninger i første Jnstants ophæves. Ligeledes ophæves Processens Omkostninger for Overretten." Ved Thyrsting Wrads Herreders Ret den 30te Novbr. 1836 er af Cancellieraad Herredsfoged Wittusen dømt saaledes: "Jndstævnte Jens Sørensen Østerhaab af Lykkenspil paa Love Mark bør for Citanten, Overkrigscommissair Holsts Tiltale udi denne Sag fri at være. Processens Omkostninger bør Citanten betale til Jndstævnte skadesløst. Saa betaler Citanten og til Justitskassen for unødig Trætte 4 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-09-10
J Sagen No. 119.
Viborger Samler, 1837-09-10
Ldsovrkt. Møller mødte for Overkrigscommissair Prkt. Holst i Horsens, contra: Ldsoprykt. Krigsraad Detgaard, mødte for Laurs Christian Laursen i Løvet. (Citanten, Overkrigscommissair Holst, sigter under nærværende Sag Jndstævnte, L. Chr. Laursen, for at have udøvet ulovlig Jagt paa et Citanten tilhørønde Jagtdistrict.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at Processens Omkostninger for Underretten ophæves, og at den Citanten idømte Mulct for unødig Trætte bortfalder. Processens Omkostninger for Overretten betaler Citanten til Jndstævnte med 20 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-09-10
Ved Thyrsting Wrads Herreders Ret den 30te Novbr. 1836 er af Cancellieraad Herredsfoged Wittusen dømt saaledes: "Jndstævnte Laurs Christian Laursen af Løvet bør for Citanten, Overkrigscommissair Holsts Tiltale udi denne Sag fri at være. Forøvrigt afvises Sagen. Processens Omkostninger bor Citanten betale til Jndstævnte skadesløst. Saa betaler Citanten og til Justitskassen for unødig Trætte 4 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-09-10
J Sagen No. 197. Ldsoprykt. Nyboe som Actor, contraLdsoprykt. Otterstrøm, Defensor for Arrestanten Peder Andresen. (Der under nærværende Sag tiltales for Tyverie og Betlerie.)
Viborger Samler, 1837-09-10
Dom: "Arrestanten Peder Andresen bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Odense Tugt og Forbedringshuus i 15 Maaneder. Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder Salairet til Actor ved Overretten, Prkt. Ryboe, bestemmes til 5 Rbd. Sølv, bør Underretsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-09-10
Ved Møgeltønder og Ballum Birkers Extraret.
Viborger Samler, 1837-09-10
den 3die Juli 1837 er af Cancellieraad Birkedommer Holm dømt saaledes: "Arrestanten Peder Andresen fra Jundevadt bor at hensættes til Arbeide i Odense Tugt- og Forbedringshuus i 18 Maaneder, saa bor han og betale samtlige af Actionen og hans Arrest flydende Omkostninger, og derunder i Salarier til Actor, Prkt. Tvede, 4 Rbd. Sølv, og til Defensor, Prit. Hostrup, 3 Rbd. Sølv, samt Diætpenge til begge efter Overøvrighedens Bestemmelse. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-09-10
J Sagen No. 201. Ldsovrkt. Lykke som Actor, contraLdsourpkt. Nyboe, Defensor for Tiltalte Proprietair Formann til Dronninglund.
Viborger Samler, 1837-09-10
(Under nærværende Sag har Hjøring Amt indanket en af Bye- og og Herredsfoged Heiberg under en af Justitien mod Propr. Formann anlagt Sag afsagt Kiendelse hvorved han har veget sit Sæde som Dommer og Striver i bemeldte Sag.)
Viborger Samler, 1837-09-10
Dom: "Bye- og Herredsfoged Heiberg bor ikke paa Grund af Jndholdet af den omhandlede Skrivelse fra Tiltalte til hans Defensor være berettiget til at vige sit Sæde som Dommer og Skriver i denne Sag. J Salarium tillægges Actor for Overretten Prkt. Lykke 5 Rbd. Sølv, som udredes af det Offentlige."
Viborger Samler, 1837-09-10
Ved Dronninglund Herreds Extraret den 28de Juni 1837 er af Bye- og Herredsfoged Heiberg, i Sæbye saaledes eragtet: "Den ordinaire Dommer og Skriver viger sit Sæde i fornævnte Egenskaber i den af Justitien mod Proprietair Formann anlagte Sag.
Viborger Samler, 1837-09-10
J Sagen No. 177. Ldsoprykt. Krigsraad Deigaard som Actor, ctr.
Viborger Samler, 1837-09-10
Ldsoprykt. Jespersen, Defensor for Niels Peter Pedersen Hummer, Barbara Nielsdatter og Karen Christensdatter Hammerum af Lemvig Arrest. (Der under nærværende Sag tiltales for Tyverie og Hælerie.) Dom: "Arrestanten Niels Peter Pedersen Hummer og Arrestantinderne Barbara Nielsdatter og Karen Christensdatter Hammerum, bør hensættes, den Første til Fæstningsarbeide paa Livstid og de 2de Sidste i simpelt Fængsel paa sædvanlig Fangekost hver i 40 Dage. J Henseende til den idømte Erstatning bor Herredstingsdommen ved Magt at stande. Arrestanten bor derhos udrede alle af denne Action lovligen flyde Omkostninger og derunder i Salarier til Actor for Underretten 10 Rbd. til Defenfor sammesteds 6 Rbd. og til Actor for Overretten, Krigsraad Prit. Deigaard, 12 Rbd., Alt Sølv, af hvilke Omkostninger Arrestantinderne bør udrede hver 1/2 Deel in solidum med Arrestanten. Den idømte Erstatning udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-09-10
Ved Skodborg Vandfuld Herreders Extraret den 28de Juni 1837 er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Gundelach og tiltagne Meddomsmænd, dømt saaledes: "Arrestanten Niels Peter Pedersen Hummer bør hensættes til Fæstningsarbeide for Livstid. Barbara Nielsdatter og Karen Christensdatter Hammerum bør som Forbedringshuus fanger hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus den Første i 1 Aar og den Sidste i 8 Maaneder. Saa bor og de Tiltalte udrede i Erstatning som følger: Arrestanten og Barbara Nielsdatter in solidum til Karen Christensdatter Hammerum 2 Rbd. til Gaardmand Christen Jacobsen Store Hondam 2 Rbd. og til Degnen Overbye 3 Rbd., Alt Solv. Arrestanten og Karen Christensdatter Hammerum in solidum til Mads Hammer 3 Rbd. Sølv, og Arrestanten alene til Jens Olesen Borg 1 Rbd. 1 Mk. Sølv. Af Actionens Omkostninger, derunder indbefattet Salarium til Actor, Prkt. Gjerulff 12 Rbd. Sølv og til Defensor Prkt. Christensen 8 Rbd. Sølv, udreder Arrestanten 3/4 Dele, men hver af de andre Tiltalte 1/2 Deel. Den idømte Erstatning udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og i Øvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1837-09-10
J Sagen No. 205. Ldsoprykt. Jespersen som Actor, contra: Ldsoprykt. Bastrup, Defenfor for Arrestanterne Hans Hansen Viborg og Hans Hansen, Natmand. (Der under nærværende Sag tiltales for Tyverie og Sidstnævnte tillige for Løsgjængerie.)
Viborger Samler, 1837-09-10
Dom: "Arrestanterne Hans Hansen Viborg, og Hans Hansen, kaldet Natmand, bor hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus, den Første i 8 Maaneder og den Sidste i 3 Aar. Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder endvidere Actor for Overretten, Procurator Jespersen, tillægges i Salarium 5 Rbd. Sølv, bor Herredstingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1837-09-10
Ved Sønder og Mols Herreders Extraret d. 3die Juli 1837 er af Overauditeur Bye- og Herredsfoged Stephensen og tiltagne Meddomsmænd, dømt saaledes: "Hans Hansen Viborg og Hans Hansen Natmand bor hver for sig stryges til Kagen og hensættes til Fæstningsarbeide i Jern sin Livstid. Saa bor de og een for begge og begge for een udrede de af deres Arrest og Actionen foranledigede Omkostninger, hvoriblandt i Salarium til Actor, Procurator Seidelin 3 Rbd. og til Defensor, Procurator Olsen, 4 Rbd. Sølv, samt Diætpenge til den Sidste efter Overøvrighedens Bestemmelse. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1837-09-12
No. 111. 65 Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger Danmark og Hertugdømmene. Forsendes med Brevposten i 1 12 September 1837. Tirsdagen den Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af N. P. Dons.
Viborger Samler, 1837-09-12
Udenlandske Efterretninger. Spanien. En Depesche fra Bayonne af 29de Aug, melder Navarras Uafhængighedserklæring den 26de f. M. som en Følge af den revolutionaire Bevægelse i Pamplona, Landets Hovedstad. Denne Erklæring er udstædt af Aiuntainienten i Staden Pamplona, uden Tvivl det samme revolutionaire Raad, der af Soldaterne sattes istedetfor det forrige Municipalitet. Den vilde hed det videre - selv lede de militaire Operationer. Man havde overdraget Oberst Pena (Lapirne?) det civile og militaire Herrredømme. Ved Oprørets Udbrud viste Carlisterne sig paa de Høider, der beherske Pamplona, men bleve snart fordrevne af Tirailleurerne. Privat beretninger fra Bayonne gaae til 30te Aug. General Uranga fortsatte ivrigt Beleiringen af Pen na-errada. Et Rygte sagde, at blodige Optrin, lig den i Pamplona, havde fundet Sted i Valladolid, og at Gouverneuren var dræbt. De insurgerte Tropper i Vittoria have paalagt Staden en Brandskat af 100,000 Fr., og deraf udbetalt sig selv sin tilgodehavende Sold. Zariatequis Expedition viste sig for Somosterra, og det hed, at han vilde forene sig med de aragoniske Carlister, hvis Antal anslaaes til 20,000 Mand; sit rige Bytte har han bragt i Sikkerhed. Rygtet om en Opstand i Jrun har ikke bekræftet sig; derimod meldes, at General Jauregui har gjort et Udfald med en Deel af Garnisonen og jaget en carlistisk Bataillon mellem Jrun og Oyarzun aldeles paa Flugten. Den værste af de ankomne Efterretninger er imidlertid den, at General Buerens efter sine forbittrede Officierers og Soldaters Tilskyndelse har uagtet sin betydeligt ringere Styrke leveret Cabrera en Fægtning ved Herrera, hvor han har lidt et Nederlag. – Fra Madrid skrives, at Regjeringen har afsluttet en Contract med tre Capitalister, Dhrr. Gavirio, Remisa og Bertodaria, ifølge hvilken disse i tre Maaneder skulle tilveiebringe maanedlig en Sum af 20 Mill. Realer, imod at Oppebørselen af den overordentlige Krigsskat overdrages til dem. - Det hed i Madrid, at General Manso skulde udnævnes til Generalcapitain af Estremadura, at Lorenzo skulde erstatte den dræbte Escalera, og at Mende Vigo skulde være Næstcommanderende i Aragonien.
Viborger Samler, 1837-09-12
Frankrig. General Damremont skal anføre Expeditionen mod Constantine; Hertugen af Remours skal commandere en Brigade under ham, og ogsaa den fameuse General de Rigni skal være trængt igjennem med sin Ansøgning og stillet i Spidsen for en Brigade. Nye befalinger ere den 2den Septbr. afsendte til Toulon og Port-Ven dres, for at paaskynde Forberedelserne. Man formoder i Paris ikke uden Grund, at Beslutningen angaaende Kammerets Opløsning vil blive gjort afhængig af en mulig Seier i Africa. – Jngen tvivler længer og Bestemmelsen for den Escadre, der under Contraadmiralerne Gallois og Lalande, har forladt Toulons Havn. Den tyrkiske Flaade, der allerede er løben ud af Dardanellerne, styrer med Landingstropper ombord til Tunis, paa hvilket Land Sultanen allerede længe, som bekjendt, har havt sine særegne Hensigter. Tillige er Ankomsten af denne Flaade paa Africas Nordkyst en Opmuntring for Achmed Bei, om hvem man siger, at han har stillet sig under Sultanens Beskyttelse og Overherlighed og ingenlunde længer skal være tilbøielig til at anerkjende FrankrigsOverherlighed, en Hovedbetingelse for hiin meget omtalte franske Tractat med ham. Achmed Be hører, ligesom Abdel Kader, til Troeslysene og de høitpriste Kæmper mod de christelige Hunde. Man meener i Paris, at det meget omtalte Ægteskab mellem Prindsesse Marie af Orleans og en Prinds af Würtemberg skal komme istand. Af politisk Betydning anseer man ikke denne Forbindelse for at være.
Viborger Samler, 1837-09-12
Portugal. Marschallerne Saldanha og Hertugen af Terceira vare den 25de rykkede Lisfabon paa Skudvidde nær, men have atter den næste Dag trukket sig tilbage, da Vizconde Requende, varmt understøttet af Patrioterne, havde bragt 12,000 Mand under Vaaben og truffet alle Anstalter til det kraftigste Forsvar, hvorimod de oprørske Marschaller med deres omtrent 4000 Mand vare uden Artillerie. Ogsaa i Oporto er Stemningen god. De engelske Blade skildre vel Oprørernes Stilling med de lyseste Farver, men man maa ikke stole for meget paa disse Skildringer, naar man betænker at Opstanden har funden Sted i Englands Jnteresse, og uden al Tvivl tildeels er fremkaldt ved Bestræbelser af den engelske Gesandt, der gjerne vilde tilintetgjøre den nuværende patriotiske Regjerings vellykkede Bestræbelser for den portugisiske Handels Emancipation fra det britiske Aag. – Carlisterne have under Dronningens præsumerede Fangenskab, udnævnt et Regentskab, i Spidsen for hvilket Hertugen af Terceira staaer, medens Saldanha beholder Overcommanden; denne har efter sit Tilbagetog fra Lissabon forlagt sit Hovedqvarteer til Villafranca.
Viborger Samler, 1837-09-12
Blandet. Fra Rom skrives under 2de August: "Endeligen har den herværende Regjering besluttet sig til at anmelde Choleras Udbrud i den levi ge Stad." De italienske Lægers Opførsel ved denne Leilighed er uforsvarlig. Sædvanligviis træde de ikke hen til Sygesengen, men nøies med staaende paa Dørtærskelen at anordne Lægemidlerne. Den Cholerasyge bliver strax, naar han ikke kan betale en Scudo for sin BopælsAfspærring ved Gensdarmeriet, uden videre reven ud af sin Familiekreds og bragt til det næste Hospital. En Englænder, der, given til Priis for den romerske Folkemængdes Fanatisme, have erholdt flere farlige Saar, især med Jernsøm, er endnu i dette Øieblik ikke helbredet. J det Hospital, hvortil han er henbragt, ere nu ogsaa Cholerasyge optagne, saa at hans Venner nu ikke engang kunne besøge ham. Af de udbredte Rygter og Forgiftninger have Jngen stadfæstet sig. Folket var fantisk bedaaret af Geistlige, der ved Bagvaskelse troede at afvende al Fare fra sig selv. Nu synes det at være roligere." – Et senere No. af den Constitutionelle, modsiger Rygtet og Marquisen af Waterfords Død; han skal være uden Fare og i Bedring. Til "Dagligt Allehanda er sendt en Rekrolog over Marquisen, der priser hans Rigdom, Gavmildhed, og høie Fødsel og slutter med disse Ord: "Vægtere, der slaae et Menneske ihiel med Morgenstjerner, formedelst begangne Politiforseelser, ere imodsigeligen et Barbari. Et andet svensk Blad gjør sig lystig over disse Ord. – Jfølge Frorieps "Notizen, skal man i New-York have taget en ny Forholdsregel, for at forebygge Skindød, idet alle Lig skulle staae i Kisten 8 Dage for Begravelsen over Jorden, saaledes at der ved Hovedet er en Aabning, og at Snorer, som gaae til en Klokke, ere fastgjorte ved Hænder og Fødder. Af 12,000 saaledes foreløbigen Bisatte vare 6 Skindøde; altsaa vilde af hver 200 Døde een være bleven levende begraven uden denne Forholdsregel. – (Den ganske nyligen afdøde Cardinal Somaglig i Rom vaagnede op, efterat Chirurgen, der skulde dissecere hans Lig, allerede have flænget saa dybt ind i det, at han netop vilde sætte Kniven paa Lungen. Med Haanden stødte han Chirurgen tilbage, men forsildigt; det var hans sidste Livstegn.)
Viborger Samler, 1837-09-12
Jndenlandske Efterretninger. Under 10de Juni d. A. er det allernaadigst tilladt Overkrigscommissair Christian Foss, Ridder af Dannebrogen, at anlægge og bære den ham af Hs. Maj. Kongen af Preussen tildeelte Decoration, som Ridder af den preussiske røde Ørns Ordens 3die Classe.
Viborger Samler, 1837-09-12
Veier-, Maaler- og Vragertjenesten i Kbhavn er i disse Dage ved Capt. Fogs Død bleven ledig. Skjøndt en underordnet, er det vistnok ingenlunde nogen ubetydelig Post, hvorfor vi ansee det for vor Pligt at gjøre Vedkommende opmærksomme paa, af hvor megen Vigtighed det er, især med Hensyn til den sidstnævnte Deel af Tjenesten, at have en indsigtsfuld, paalidelig Mand, som er sit Kald fuldkommen voxen. J en By som Kbhavn er det ei sjeldent, at tvivlsomme Tilfælde og Varers Godhed opstaae og som sjelden kunne blive udjevnede uden Opoffrelse eller endog betydeligt Tab enten fra Kjøbers eller Sælgers Side og aldrig uden Misnøie og megen Tidspilde. Naar Vrageren er en bekjendt duelig, indsigtsfuld og redelig Mand, er han naturligviis den man i slige Tilfælde med Tryghed kan henvende sig til, og hvis Kiendelse begge Parter med Tilfredshed underkaste sig, hvorved al videre Ulempe undgaaes. Men at den i denne Post Ansatte skal formedelst Uvidenhed og Ubekjendtskab med de her henhørende Sager være nødt til i tvivlsomme Tilfælde at tage sin Tilflugt f. Ex. til sin Karls Mening, og at Vedkommende da skulle lade sig nøie med dennes Decision, er en saa aabenbar Uskik, at vi ere overbeviste om, at Enhver vil være enig med os i det Ønske, at der ved Udnævnelsen af den Afgangnes Eftermand vil blive taget et saadant Hensyn til Ansøgerens Varekundskab, at denne Uskik undgaaes. (Kbhp.)
Viborger Samler, 1837-09-12
Under Overskrift, "Stændernes Sammenkaldelse og Troppernes Sammenkaldelse" og med Moto: "Vox populi – Vox de(Folkets Stemme – Guds Stemme!) anstiller "Kbhposten" Betragtninger over hine tvende saa skjærende Contraster. "Medens man - siger den – "paa den ene Side har med den største Længsel imødeseet det Patent der skulde sammenkalde Rigets Stænder, en Længsel, der allerede vilde være gaaet over til Mistvivl, hvis man ei havde Kongens bestemt udtalte Ord for sig, en Længsel, der er saameget mere agtværdig, som den ene er begrundet paa den inderligste Attraa, efter snarest muligt at see saa mange af Landets Anliggender ordnede paa en hensigtsmæssig til Tidens Fordringer og Nationens Trang svarende Maade, haabede man paa den anden Side, at den med saa mange og betydelige Omkostninger forbundne Troppesamling ikke vilde finde Sted i Aar. - Som disse Grunde anfører Kbhposten nu især, Kongens Reconvalescenttilstand, der for det første syntes at fordre, at han ikke i det sildige Efteraar, der i Almindelighed er raat og koldt og medfører mange Sygdomme, burde udsætte sig for en Tilbagevenden af hans Sygdom, uden den meest trængende Nødvendighed. Fremdeles fremhæver den de med Troppesamlingen forbundne betydelige Udgifter, Frireiser og Frifragter, Slidet paa Vaabnene og Munderingerne, samt den Arbeidskraft, som Landmanden taber, ved at blive berøvet saa mange Arbeidere netop paa en Tid, da Landbruget fordrer megen og hurtigt virkende Kraft, hvilket gjælder saa meget mere Aar, hvor Høsten paa Grund af Aarstidens Beskaffenhed indtræffer udsædvanlig silde, o. s. v. "Vi have – saa slutter Artiklen – "anført de Grunde, som vi troede kunne komme i Betragtning til at overvinde de af os anførte Betænkeligheder ved netop at sammenkalde Tropperne i Aar, men vi have fundet dem altfor svage, og vi tage derfor ikke i Betænkning, at antage, at der maa være særdeles overveiende, men Publicum ubekiendte Grunde, der have bevæget Regjeringen til at foretage et Skridt, som den dog ikke kan undlade at tænke sig, da de uden Tvivl veie saa saare betydeligt. Vi kunne ikke andet end ønske, at man vil lægge ligesaa megen Vægt paa de aabenbare og øiensynlige Grunde, som Folket længe har været sig klart bevidst om Nødvendigheden af det Patents snarest mulige Udstedelse, der anden Gang skal forsamle Danmark Provindsialstænder og atter oplive den sunkne Tillid til og Haabet om Danmarks Fremtids Lykke.
Viborger Samler, 1837-09-12
(Ove Thomsens Avis.) Den 6te Septbr. har Grosserer Beverlin Christian Reiersen opgivet sit Boe til Skiftebehandl. Den kongelige Brig St. Thomas, ført af Capitain Graah, er den 3die Juli ankommen til St. Thomas. (B. H.)
Viborger Samler, 1837-09-12
Jfølge "Statsvennen, er der i Aarhuus et fremmed, udentvivl spansk Fruentimmer, som i femten Aar har været i Byens Stiftelse for Sindsvage og Afsindige, uden at man har tænkt paa at komme efter hvad Tungemaal hun taler eller hvorfra hun stammer, men kun ladet sig nøie med den Vished, at Jngen der paa Stedet kan forstaae hendes Sprog, og hun heller ei forstaae deres. Hun skal fra først af være funden aldeles nogen i en Skov. "Statsvennens Meddeler, som temmelig vel forstaaer og taler Spansk, opdagede i hendes Sprog adskillige mindre forstaaelige Ord, som han antog at maatte høre til den baskiske Dialekt. "At hun stundom slutter Meddelelsen – synes noget forvirret, grunder sig vel deels i den saalænge afbrudte mundtlige Correspondents med andre Mennesker. J ethvert Tilfælde er hun sikkert en passende Gjenstand for nøiere Prøvelse og omhyggeligere Behandling.
Viborger Samler, 1837-09-12
J Lollands-Falsters Stifts-Tidende No. 100 læses følgende curieuse Avertissement: "Al Efterspørgsel uagtet, har det hidtil ikke været os muligt at opdage hvem den Person var, der i Søndags Aftes den 27de De, Kl. 8 om Aftenen agtede sig paa Comoedie, men formedelst et Overfald af Byens Læredrenge m. Fl. udenfor Skuespilhuset eller Raadhuus trappen, saae sig nødsaget til at trække sig tilbage, til Skade for Theaterkassens Jndtægter. Dersom nu et saadant Overfald virkelig har fundet Sted, vilde den Mand, mod hvem det er udøvet, gjøre sig Undertegnede meget forbunden ved snarest muligt at opgive sit Navn for os, for at vi derved muligen kunde komme paa Spor efter Gierningsmændene. Nykjøbing, den 31te August 1837. Philipsen, Keil, Politibetjente."
Viborger Samler, 1837-09-12
Under Overskrift: "Overfald og Prygl ere holdne Vare!" læses derpaa i følgende No. en "Forlangt Jndrykkelse fra Skuespildirt. Werligh saalydende: "Det vilde vist glæde Undertegnede ligesaameget som de respective Politibetjente i Nykjøbing, at see den Mand opdaget, som forleden Aften blev overfaldet af den i stor Mængde forsamlede Pøbel udenfor Raadstuen, hvor Skuespil for Tiden gives, om ei for andet, saa for at blive Vidne til den glimrende Regres, han vilde nyde, skjøndt jeg ikke kan indsee, at den kunde blive fyldestgjørende, selv om et lignende Antal Prygl som de, Personen fik, blev tildeelt ovennævnte Politie, hvilket dog maaskee var lidt for haardt for den forsømte Pligt, at holde Gaden ryddelig. Hvad Theaterkassen og dens Tab angaaer, da skal det ikke betynge de respective Politibetjentes omme Samvittighed, da man med Vished nu kan være sikker for lignende Optøier, siden Hr. Philipsen holder Orden paa Gaden, istedet forat see paa Comoedien.