Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1844-08-29
Udlandet. Politik. (Forts.) Skjøndt Naboriget, Sverrig er os saa nærliggende, saa kjende vi ofte mere til de forskjellige tydske Landes indre Anliggender, end vi gjøre til dette. Sverrigs ny Regent Kong Oscar har under smilende Conjuncturer besteget Thronen, og saavel Kongen som Nationen synes med den høieste Grad, af gjensidig Tiltroe og Velvillie at være kammen hinanden imøde. Den samlede Rigsdag har sendt en Deputation til Kongen og anmodet H. Majestæt om at ville lade sig og høie Gemalinde krone i Løbet af indeværende Rigsdag; hertil har Kongen i heist naadige Udtrykke givet sit Samtykke, og yttrer i dette Svar: "Jo fastere Konge og Folk slutte sig til hinanden ved giensidig at bevise hinanden Tiltro og Agtelse, desto sikkrere ville de betrygge et elsket Fædrelands Rolighed og Lykke, samt værne om dets Anseelse uden for Landet. Som en Haandfæstning, som en Besegling af dette Forhold vil jeg i Eders Nærværelse gode Herrer og svenske Mænd til, den Tid jeg dertil fremdeles bestemmer, udfore den høitidelige Handling J forlanger af mig lykkelig ved at et guddommeligt Forsyn netop tillader mig blandt de Prydelser i den Krone, en uforglemmelig Fader, saa ærefuld har baaret, at kunne ansee Folkets Kjærlighed for den største af dem alle." Vi ville imidlertid tage Feil, hvi vi troe, at Kongens fremtidig Bane, stedse vil blive bestrøet med Roser. - Den svenske Statsforfatning selv indeholder for mange stridbare, Puncter, og dette var desuden ingen svensk Konges Lod. Vi ville først gaae til de forskjellige Elementer, hvoraf den nærværende Rigsdag bestaaer, det er ikke Deputerede valgte blandt Nationens dygtigste og værdigste Mænd, uden Hensyn til Stand, nei, hver Stand er repræsenteret for sig, Adelstanden har sin Talsmand, Geistligheden sin, Borgerstanden sin og Bondestanden dens Talsmand; alle have de deres forskjellige Jnteresser at varetage, og staae med deres Forslag og Planer ofte fjendtligsindet mod hinanden; især har der mellem den svenske Adel og Borgerstanden eristeret et uvenskabeligt Sindelav, der i Fortiden har gaaet saa vidt, at de ikke paa offentlige Steder have kundet taale hinanden. Hertil kommer, at Repræsentationen paa selve Rigsdagen er ufuldkommen, da en stor Deel af Adelen efter deres Fødsel og Eiendomme, ere fødte Rigsdagsmænd, medens der derimod af Borger og Bondestand vælges Deputerede. De tvende sidste Stænder arbeide derfor paa at faae Adelens Prærogativer indskrænkede. At Regjeringens og Statens Overhoved er Voldgiftsmand i alle de Stridspuncter der opstaae, er naturligt det kommer her an paa at vælge den kloge Middelvei. At støde den mægtige Adel for Hovedet er farligt, da flere af dem nære den Anskuelse, "at Adelens Rettigheder er ældre end Kongens", en Yttring man ikke sjelden hører i Sverrig. Der er ikke meere end 30 Aar siden, at den Qvæstion blev af en Adelsmand opkastet paa Rigsdagen, hvad Straf den Adelsmand fortjente, der indgik en Forbindelse med en borgerlig Pige; hvorpaa Borgerstandens Talsmand reiste sig og sagde; at naar det maatte blive betragtet som crimen bestialitatis, havde han intet imod at et Lovbud desangaaende udkom; hvorpaa Motionen igjen faldt bort af sig selv. Men siden den Tid har det meget forandret sig, Adelen og de andre Stænder have mere nærmet sig hinanden, blandt Adelen selv er opstaaet et liberalt Partie, og saaledes hørte man paa den næstforegaaende Rigsdag flere Adelsmænd, der selv tilbøde sig at ville renoncere paa Rettigheden med Hensyn til den medførte Valgret, og det lader sig heller benægte, at der blandt den svenske Adel har existeret og gives udmærkede Mænd, især store Diplomater: en Oxenstierne, Silverstolpe, Landerstjerne og fl. ere bekjendte som sjeldne Statsmænd. Forøvrigt er den svenske Adelsmand og den dannede Mand i det Hele fiin, slebne og kundskabsriig; derimod staaer Bondestanden paa de fleste Steder i Sverrig tilbage i Oplysning for vores danske Bonde, hvilket kommer af at den største Deel af den svenske Landalmue ere Hoveriebønder, formedelst den talrige Masse af adelige Godser der findes i (Redact.)