Viborger Samler, 1773-07-12
Man ligne kun Danmark og andre Christelige Stater med Tyrkiet og Persien. Finder man da, at den borgerlige Friehed danner meere oplyste, nidkiere, og ædelsindede Undersaatter hos os, end Slaveriet i Østerlandene, vil man vel ei undre sig, at den store Grad af Friehed hos de Gamle, frembragte fleere og store Helte og Patrioter, Virkningen maae altid ligne Aarsagen. c. Den tredie og maaskee vigtigste Aarsag til den forfaldne Patriotisme er Ungdommens slette Opdragelse, og Mangel paa Underviisning om Pligterne mod Fædernelandet. Mange Ting vise, at de gamle have indtrykket Fædernelandets Kierlighed med Moderens Melk, og at de unge Græker og Romere fra den første Tid, de kunde skiønne, ere opvoxne iblant lutter Formaninger og Exempler, som opmuntrede dem til med Glæde at opoffre sig for Fædernelandet. Hannibal var jo et Barn, da han gjorde den Eed, han holdt til sin Død, stedse at være en Fiende af Romerne. Og hvad maatte unge Børn i Lacedæmon tænke, naar de saae den forundrings værdige Høihiertighed og det satte Mood, hvormed de Spartanske Damer anhørte deres Mænds og Sønners Død, der omkomme tappert fægtende mod Fienden Hvad have vore Tider, som ligner dette? Hvordan er Underviisningen, Den forsømmes jo gandske. Jeg vil ikke tale om høie vittige og rige Folk; thi forsømme de at lade deres Børn lære, hvad de skylde Fædernelandet, saa ere de saa meget mindre at undskylde, som de ikke kunde klage over Mangel paa Leilighed dertil. Jkke destomindre seer man, at det Sorøiske Academie, som vel fornemmelig har dette til Hensigt, og som er forsynet med mange duelige Lærere, er nær ved at være øde, og forladt. Dette yndige Sted, hvis blotte Navn erindrer os om vore vise Konger, som her have villet bereede sig duelige Embedsmænd, om den store Absolon, og den i sit Slags ikke mindre Holberg, dette Sted, siger jeg, tilbyder forgiæves Landets Børn den Jndsigt og Oplysning, som man vel neppe, skiønt med tidobbelt Bekostning, finder ved at reise til den almindelige Skole for den Europæiske Forfængelighed. Lad os betragte den Underviisning om Pligterne mod Fædernelandet, som de Lærde nyde. Ved dem forstaaer man Landets Geistlighed, og andre studerede Folk uden for Adelstanden. J Skolerne nævnes det neppe. Vel sandt, man læser der de gamle Romerske Skribentere, og maa næsten daglig finde sterke Træk af hine Tilders Patriotisme. Men man læser dem meest, ja næsten aleene for Sprogets Skyld, og man værdiger sielden Romernes Tænkemaade nogen Opmærksomhed. Unge Mennesker, som i almindelighed skye Eftertanke, bekymre sig kunom at giøre Regnskab for Talemaaderne. Hvormeget man end har formeeret Tallet af de saa kaldte Præcepta, har man dog endnu intet og Pligterne mod Fædernelandet. En Skolelærer er at undskylde, om han følger Strømmen, da der er saameget, som tvinger ham til at blive ved det gamle. Det høieste, man kan fordre af ham, er, at han trolig nytter de faae Leiligheder, som tilfældigviis gives ham, til at indgive sin Ungdom en ædel Kierlighed til Fædernelandet. Ungdommen, som i Skolen har studeret tilsammen, kommer til Academiet, og deeler sig nu imellem Theologie, Lovkyndighed, Lægekonsten, og den Verdslige Viisdom. Hvad Leilighed der i enhver af disse Afdeelinger er til Underviisning i de borgerlige Pligter, veed jeg ikke, siden jeg ved Academiet kun har studeret Theologie, da jeg holdt mig, ligesom mine Ordensbrødre, berettiget til at være uvidende i Historien, Sædelæren og Stats=Kundskaben. J det mindste troer jeg, det var got, om Academiet, der er det eneste i begge Riger, og følgelig intet bør mangle, havde en Professor i Politiken, som baade skulde læse, over de borgerlige Pligter, og tillige forsyne vore Skoler med gode Lærebøger i denne vigtige Materie. Han maatte have en rummelig Høresahl, thi alle Studentere burde søge ham; Dog var det vel ei fornødent, at man krævede ved de sædvanlige Overhøringer Regnskab ogsaa for denne Videnskab, da det allerede kræves for saa mange. Kunde hans Fordrag ligne Gellerts eller Rollins, skulde han vel ikke mangle Tilløb. (Resten følger.)