Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1803-05-30
Endelig er den imellem Frankerig og Engelland saalænge ulmende Krig udbrudt i fuld Lue. Den 18de udstædte Kongen af Engelland sin Krigserklæring, hvori han anfører Aarsagerne til Samme, nemlig den franske Regierings Ærgierrighed og fornærmelige Udladelser imod den engelsk Nation, at Engelland skulde udelukkes fra Fastlandets Anliggender og flere saadanne Klagepunkter, som saa ofte tilforn ere anførste og derfor her forbigaaes. Den 20de var der endnu ikke udstædt nogen formelig Krigserklæring, fra den franske Regierings Side; men Andressy er den 16de afreist fra London, efter at han i et Brev til LordHawkesbury havde aflagt sin Taksigelse for den imod ham beviiste Agtelse beklaget sig over Fredsbrudet og yttret sig Haab om at Fiendtlighederne ikke vilde blive af lang Vaa righed. Den 18 ankom Lord Whitworth til London. Begge Ambassadeurer havde den 17 en meget venskabelig Samtale, da de paa deres Hiemreiser mødte hinanden i Dower. Samme Dag bemeldte Krigserklæring udkom, blev ogsaa den imellem Frankerig og Engelland førte Statskorrespon dence paa 145 trykte Sider in Folio fremlagt i Underhuset, hvor Parlamentslemmerne vare saa begierlige efter den, at de nær havde faaet hinanden ved Haaret, i den de kappedes om at faae den først i Hænder. Lord Whimorth har ogsaa, førend han afreiste fra Paris, skrivtlig indberettet sin sidste Samtale med Bonaparte hvori den ne erklærer iblant Andet, at han, saafremt det kom til Krig, vilde selv begive sig i Spidsen af en Expedition i mod Engelland, i hvor farligt det end maatte see ud og hvor sandsynligt det end var, at den største Deel af Expeditionen vilde komme til at gaae under i Søen. Foruden de 40000 Militære, som Engelland allerede har paa Benene skal der endnu inden kort Tid opstilles 30,000 Md. Nelson afseiler ufortøvet til Middelhavet og Admiral Cornwallis gik allerede den 17 i Søen fra Torbay med 10 Linieskibe, med Ordre fra Admiralitetet at opbringe alle franske Skibe og at kondemmere al fransk Eiendom. Til Dower er allerede opbragt een Prise, hvorimod Franzoserne have borttaget 18 engelske Østersbaade i CancalebaiFiendtlighederne ere følgelig allerede begyndte til Søes Sir Sidnen Smith er fornemmelig bestemt til at ruinere den franske Kysthandel. Lord Cornwallis skal være bestemt til at blokere Brest. Lord Keith afgaaer med en Flaade til Nordsøen. Matrospræsningen gaaer saa stærk for sig i de engelske Havne, at man tæller hver Dag 100 Søemænd som antages til Tienesteen. Ligesaa strængt gik det til i Begyndelsen med at lægge Embargo paa Skibene i de engelske Havne, da Samme ogsaa blev lagt paa danske, amerikanske og andre neutrale Skibe, hvilket dog siden er bleven ophævet igien Paa de Franske Side hersker ikke mindre Virksomhed, Den franske Armee i Holland, imod Hannover, faaer idelig Forstærkning og anstaaes allerede til 60,000 Md. De franske Tropper skal allerede være rykker ind i Grevskabet Bentheim, i det Hanno, verske. Hanoveranerne tabe paa mange Steder Mo. det og paastaae, at de uden fremmed Hielp ikke kunne udrette noget imod Franzoserne. Jmidlertid er den største Deel af deres Armeekorps afmarscheret imod det Osnabrikske og de øvrige vestphalske Grændser. J Berlin troe man at Kongen af Preussen vedbliver at være neutral, med mindre Tingene maatte tage en anden Vending. Med den heelvetiske Landamman har Bonaparte i denne Tid meget vigtige Underhandlinger, men som drives meget hemmelig. Derimod veed man med Vished, at han har bestil en stor Mængde prægtige Geværer hos den bekiendt Konstner Ulrich i Bern. Efter Forlydende skal Frankerig og saa have fordret 12 Linieskibe af den bataviske Republik og Proviant til 510,000 Md. Alt Krigsmunition og Proviant, som var bestemt for den franske Expedition til Louislang, tilføres nu den franske Armee i Holland under General Mortier. Foruden de mangfoldige franske Trapper, som nu afmarschere til Holland, samles ogsaa i Roer. departementet et betydeligt Korps franske Tropper, det skal udvides til Coblenz og udgjøre den høire Fløi af General Mortiers Armee, der skal strække sig lige fra Nordsøen til Coblenz.