Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1836-10-20
Videnskabelighed. Det udgivne Jndbydelsesskrift til Festen den 13 Octbr. i Anledning af den gjenopførte Universitets Bygning indeholder en Udsigt over Kjøbenhavns Universitets=Bygnings Historie fra Universitetets Stiftelse, indtil 1836 (82 Folio-Sider med 3 Kobbertavler, forestillende Facaden af Grundridsene af Universitets=Bygningen). Af Forerindringen erfarer Man, at Forfatterne ere de berømte Lærde, Etatsraaderne Engelstoft og Werlauff, og at de tvende første Tidsrum ere udarbeidede af Werlauff, de tvende sidste af Engelstoft. Som Man blandt andet seer af dette interessante Skrift, var den ældste Universitets=Bygning beliggende paa den søndre Side af vor Frue Kirke og indrømmedes af Capitelet i Aaret 1478 Universitetets første Vice-Kantsler Mag. Peter Albertsen til Forelæsninger. 1479 laante Christian den Første af Kjøbenhavns Magistrat til Universitetets Brug i 10 Aar en Deel af Stadens nyere Raadhuus, Vesten for Frue Kirke. Efter de 10 Aars Forløb satte Magistraten sig igjen med Magt i Besiddelse af det Udlaante, men paa Kongens Befaling blev det tilbagegivet og i 1512 indrettet til egne Akademiske Auditorier. Efter Reformationen indrømmedes Høiskolen de forrige katholske Biskoppers Residents. Den nye Universitets=Fundats, underskreven af Kongen og det danske Rigsraad i Odense den 10 Juni 1539, indeholdt tillige en formelig Bekræftelse paa denne Gave. J den store Jldebrand, som den 20 til 22 Octbr. 1728 overgik Kjøbenhavn, forvandledes i faa Timer alle Studiigaardens Bygninger til Aske, undtagen den under Navn af Consistorium, endnu bekjendte lave Bygning, der reddedes fra Undergang af Decanus paa Klosteret And. Brunchmann, og stod uskadt midt imellem Luerne med Universitetets Archiv, som opbevaredes deri. Ubodeligt var Tabet af de videnskabelige Samlinger og Apparater, som Jlden havde tilintetgjort; til Kul og Aske forvandlet laae Universitetets Bibliothek med hele dets rige Skat af Bøger og Haand ad skrifter, Kongers og Fyrsters Gaver, ædle Patrioters Minde, flere Aarhundreders langsomme Erhverv og til Efterslægten, overleverede kostelige Arv. Efter 4 Aars Forløb stod Universitetet gjenfødt; Kommunitetets Bygning indviedes Søndagen den 27 Novbr. 1731 og Auditorilbygningen den 4 Decbr. 1732 i Kongens Nærværelse, og saaledes stod Bygningen i sin tarvelige, men dog forbedrede Skikkelse, indtil Bombardementet i 1807 ødelagde den i Grunden. Allerede 1819 var af Stadsbygmester Professor Malling udarbeidet et udførligt Project, ifølge hvilket Facadebygningen i græsk Stiil skulde have indtaget den hele Længde fra Nørregade til Fiolstrædet og hvis Udførelse vilde have forskaffet det Kjøbenhavnske Universitet en Bygning, hvortil neppe noget andet Universitet skulde have kunne fremvise Mage i Skjønhed, Fuldstændighed og de enkelte Partiers hensigtsmæssige Forbindelse; men samme maatte formedelst dets tilsvarende større Bekostelighed (Udgivten antoges at ville muligen beløbe sig til henved 300,000 Rbd.) og de til Disposition staaende pekuniære Hjelpemidlers Utilstrækkelighed lægges til Side. De Hjelpemidler, der nu med allernaadigst Approbation anvistes til bemeldte Universitetsbygnings Opførelse, vare følgende: 1) af den til de nye Universitets bygningers Opførelse bestemte saakaldte Bygningsfond120,000 Rbd. Sølv; 2) Tilskud fra Kommunitetets Kasse 40,000 Rbd. Sølv; 3) fra Universitetets Kasse 20,000 Rbd. Sølv, tilsammen 180,000 Rbd. Sølv. Ved disse Hielpemidler er da den nye Universitetsbygning, efter den forommeldte af Stadsbygmester Prof. Malling udarbeidede, af Hs. Majestæt allernaadigst approberede Plan, i de fem Aar fra 1831-1836 bleven bragt til Ende. Den væsentligste Bestanddele ere: Facadebygningen ud til Frue Kirke; den er deelt i tre Hovedpartier, et midterste Partie, hvori Hovedindgangen og Vestibulen ere anbragte, og to Sidepartier, som indeholde Auditorierne. Dens Længde er 110 Alen. Midterpartiet har fra Foden til den øverste Spidse en Høide af 36 1/2 Al. Sidepartierne til det Øverste af Ge simsen ere 21 Al. høie. Over Portalet ved Indgangen er anbragt en opadseende Ørn og under samme den Jnskription, Colestem adspicit lucem; i den øverste Frise: Fridericus Sextus instauravit MDCCCXXXVI.