Berlingske Tidende, 1832-09-28
Constitutionel indeholder i Dag en Artikel, som er skikket til i høi Grad at tildrage sig den offentlige Opmærksomhed. Jfølge dette Blads Paastand ere følgende Beretninger i de sidste fire eller fem Dage komne i Omløb i de høiere Kredse. Constitutionel vil ikke indestaae for Beretningernes fuldkomneste Nøiag, tighed, men siger dog, at have øst dem af en saa reen Kilde, at den kan meddele dem i det mindste som sandsynlige. Jfølge samme skal fra Paris til Holyrood være afsendt en raisonneret og udførlig Memoire, hvori Europas nærværende Stilling i Almindelighed og Frankriges i Særdeleshed snildeligen og af en gøvet Haand skildres med en vis Apartiskhed, som giver denne Afhandling megen Værd. Derpaa følger en Række af Raad til Benyttelse for den ældre Linie af Huset Bourbon, til Fordeel for dens Fordringer og Jntriquer, og i den Hensigt at antyde Midlerne til at fremskynde en tredie Restauration, som den forbereder og haaber. J Særdeleshed gives den forviiste Kongeslægt i Holyrood det Raad, at den ikke skal holde sig i saa stor Afstand fra den Franske Grændse, som den hidtil, med Undtagelse af eet eneste dets Medlem, har gjort, paa det at den hvert Øjeblik kan være i Stand til at benytte mueligt indtræffende Omstændigheder og Begivenheder, ligesom ogsaa Resultatet af de mangfoldige Complotter, som ere blevne anstiftede paa saa mange forskjellige Punkter, for med væbnet Haand eller paa anden Maade at prøve paa een eller flere Jnvasioner i det Franske Gebeet. Det er lykket Regjeringen, at forskaffe sig en Afskrift af denne Memoire, som uden Tvivl vil faae en stor Navnkundighed. Man har med samvittig hedsfuld Omhyggelighed gjennemlæst og gjennemtænkt den. J Særdeleshed paafaldende er Forfatterens Grundighed, og Kundskab saavel om de nyeste Regjerings-Hemmeligheder, som om Carlisternes Hensigter, Machinationer og Complotter i og udenfor Landet." Man har sat sig i Bevægelse og gjort utallige Skridt; alle Slags Politie vare paa Benene, og saaledes lykkedes det omsider - troer man i det mindste, at udfinde Forfatteren af denne mærkværdige Memoire. Ved hans Navn erindrede man sig hans Eeder og hans gjentagne Troskabsforsikkringer til Juli Revolutionens Regjering. Men paa samme Tid mindtes man ogsaa hans tidligere Forsikkringer og Eeder til hver af alle de Regjeringer, som i de sidste 40 Aar ere fulgte saa hurtigt paa hinanden i Frankrige. Man har overvejet den raadgivende Skribents Characteer: det er en Mand, hvis Finesse er bleven til et Ordsprog, og saaledes opstod det Spørgsmaal, om det Raad, han meddeler Herskabet i Holyrood, ikke snarere udspringer at Troløshed, end af Hengivenhed, og om man ikke tvertimod, i denne tilsyneladende statsforræderske Handling imod den bestaaende Tingenes Orden bør finde større Hengivenhed, end Troløshed? Jmidlertid, - vedbliver Constitutionel, - havde Familien, i Holyrood, efter nøie Overveielse af de Anskuelser, som hiin, Memoire indeholder, besluttet at ombytte sit Asyl i Edinburykmed det Europæiske Continent, og det ikke, som offentlige Blade berette, for at drage sig tilbage til Steyermark eller Karnthen, men med den faste Beslutning, at tage sit Ophold paa et Punkt, som er de Franske Grændser langt nærmere, hvorfra kan føres Opsyn med Udførelsen af Memoirens Plan og de deri udviklede Raads bogstavelige Efterlevelse. Denne betydningsfulde Omstændighed havde aabnet Ministeriets Øine, forsaget dets Tvivom Momoirens Forfatters sande Hensigter, og saaledes tilføjer man, kan man forklare sig den uventede Efterretning om en Reise til et fjernt Land, der skal foretages af en Olding, som beklæder høje Functioner, og som under vore langvarige Uroligheder og selv efter de hyppige Omvæltninger, som vi have oplevet, stedse har staaet i første Rang iblandt Rigets Stor Dignitarier; en Reise, saameget mere paafaldende, som denne Persons Fraværelse fandt Sted under Sessionen, paa hvilken Tid hans Functioner mere end nogensinde maatte holde ham tilbage i Frankrige. Tiden vil ikke undlade nærmere at oplyse os angaaende denne Anecdot og at meddele os Opløsningen af denne politiske Gaade.