JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Skov-Auction afholdes Mandagen den 20 Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Bøgeskoven under Hellerup Gods, over endeel paa Roden staaende store Bøge. Liebhavere behage at møde hos Skovfoged Christoffer Hansen. Plesner. Hellerup den 7 Jan. 1840.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Jndkaldelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Enhver, som maatte have Fordringer paa Stervboet efter afgangne Huusmand Lorenz Frederiksen Storgaard af Ro silde Bye, i Windinge Sogn indkaldes herved med 12 Ugers Varsel fra Dato, at anmelde og beviisliggjøre samme for Skifteretten for Baroniet Holckenhavn pr. Nyborg, den Jørgensen. 31 Decbr. 1839.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Ved Tallotteriets 1364 Trækning i Altona udkom: (Hermed følger den fra 32 Sogne i Fyen til Hs. Maj. Kongen indgaaede Lykønskningsadresse.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Denne Fyens Stiftsavis redigeres af Carl Bagger. gaaede Lykønskningsadress Deres Klajestæt Kong Christian den StiendeUtaknemligt og i høi Grad letsindigt skulde det danske Folk tilvisse kaldes, dersom det nogensinde kunde glemme, hvad Fædrelandet skylder den nu hensovede Kong Frederik den Sjette. Hans Daad og Færd som Menneske og som Konge, vil Historien optegne med undslettelige Træk, og vidne skal den for kommende Slægter, at det var Ham, der ikke alene gjorde det første Skridt til at Negerslavens Lænker engang kunne blive brudte, men tillige bød, at det skulde blive anderledes og bedre for den danske Bondestand. Vi vide det Alle, at det er Ham, vi skylde vor Frihed og tiltagende Oplysning; vi vide det Alle, at det var Ham, der hædrede vor Stand og gav os Plads og Stemme i det betydningsfulde Folkeraad, hvor Fædrelandets vigtigste Anliggender frimodigen drøftes og prøves; – ja vi vide det Alle, vi føle det smerteligt, at vi i Sjette Frederik have tabt en retfærdig Konge, en huld og kjærlig Fader. Deres Majestæt, som bedrøvede Sønner staae vi ved Landsfaderens Baare og velsigne hans Minde, idet vi derhos tilfulde erkjende, at Haabets Blomst altid voxer nær ved den Godes Grav. Og derfor takke vi Gud, lykønske Deres Majestæt og Fædrelandet, fordi den evige Viisdom føiede det saaledes, at da Fader Frederik lukkede sit Øie i Døden, fremtraadte den kraftfulde Manddom i den trætte Alderdoms Sted - Kong Christian den Ottende, valgt af Gud, hyldet af Dannerfolkets Hjerter. ven til Hs. Majestæt ind lyder saaledes: Denne Forsynets store Naade paa skjønnes tilvisse af alle Danske, men dybere og inderligere end Fyenboen mægter maaskee Jngen af Deres Majestæts Undersaatter at fatte, hvor gyldig Aarsag vi have til at prise og takke Gud, fordi han saaledes har erstattet vort store Tab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
J en Række af Aar har nemlig vor Provinds staaet under Deres Majestæts umiddelbare Tilsyn og Befaling, og derved nydt den Lykke, nærved at skue den høihjertede Virksomhed, der fylder vore Hjerter med en Vished, som overgaaer alt Haab. Fra Fyens Sletter og Strande bringe vi derfor en venlig Hilsen, og da vi nu have erholdt allernaadigst Tilladelse til at stædes for Deres Majestæts Aasyn, saa vove vi ogsaa korteligen at udtale, hvad der ligger os paa Hjerte og hvorlunde det staaer til derhjemme. Til denne Oprigtighed giver Deres Majestæts Kongelige Ord og almeenerkjendte Sandhedskjærlighed os Mod og Fortrøstning. Da vi saae og hørte, at Landets Krigere, som ere vore Børn, høitideligen aflagde Troskabsseden til Deres Majestæt, følte vi tilfulde, at den Pligt er hellig og dyrebar, der byder at værne om Fædreland og Konge. Men vi maae oprigtigen tilstaae, at med denne Følelse forbandt sig ogsaa det inderlige Ønske, at Værnepligten maatte vorde almindelig og fælleds for alle Danmark vaabendygtige Mænd. At en saadan Foranstaltning mægtigen vilde bidrage til Forøgelse af Armeens physiske og moralske Styrke, er en Sandhed, der synes klar i sig selv. Dersom Deres Majestæt derfor allernaadigst ville befale, at Værnepligten skal være almindelig, da vil ogsaa Hæder og Ære stedse følge Krigerens Stand, og enhver dansk Mand vil med Grund ansee det for en stor Ulykke, naar han ikke kan indtræde i de Rækker, der bære Vaaben for Fædreland og Konge. Naar vi hermed vove at pege hen paa det ønskelige i Hoveriets snarest mulige Ophævelse, da er dette Ønske ingenlunde udsprungen af Ubeskedenhed i Begjæringen eller Uskjønsomhed for det Meget, som Regjeringen alt i denne Retning har virket; men det er i Særdeleshed grundet Frygt for den moralske Slaphed og Fordærvelse, der under Hoveriearbeidets Ydelse udbreder sig blandt vore Børn og Tyende, saavelsom ogsaa det øiensynlige Tab og Spilde af saare mange Agerdyrkeres Tid og Kræfter; det er den krænkende og smertelige Følelse, ved Bevidstheden om formindsket Frihed, og Selvstændighed, der giver os Mod til, herved at henstille til Deres Majestæts Viisdom, om der fra Regjeringens Side ikke kan virkes endnu yderligere til Hoveriets snarest mulige Ophævelse, uden at forrykke noget Contractsforhold, og uden at gjøre Jndgreb i Eiendomsretten. At Deres Majestæt allernaadigst, saasnart skee kan, vil aabne Bondestanden en, efter de forhaandenværende Omstændigheder, passende Adgang til Bestyrelsen af dens egne reent communale Anliggender, er en allerunderdanigst Bøn, en almindelig følt Trang, som vi ikke tør eller bør skjule.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Blandt de communale Byrder ere der ingen, der tynge haardere, ingen, der mere hemme Landboens Arbeidskraft, end Veiarbeidet in nature og de saakaldte Frireiser, eller Ægter. Der kan neppe være Tvivl om, at Veiarbeidet ligeligst vilde blive fordeelt og forsvarligst forrettet, naar det blev liciteret og aafremt de Betalende dernæst bleve berettigede til, ved frit Valg af deres Midte at udnævne Mænd, der skulde holde Control, saavel med dem der ved Licitationen paatoge sig Arbeidet, som ogsaa med Beskaffenheden og Brugen af de Materialier, der anvendes til samme. Deres Majestæt har alt som Gouverneur værdiget Vei- og Havne-Væsenet saamegen Opmærksomhed, at vi med glad Fortrøstning imødesee vor allerunderdanigste Bøns Opfyldelse. Dersom i Forbindelse hermed Frireiser og Ægter maatte ophøre, og dersom Beløbet af de Udgivter, som saadan Befordring kræver, naar den paa anden Maade skal foranstaltes, maatte reparteres og udredes i Penge af hver Commune særskilt, da vilde unægteligen en saadan Reform virke saare gavnligt med Hensyn til et stadigt, ordnet og regelmæssigt Agerbrug. Ogsaa vove vi allerunderdanigst endnu at henpege paa nogle Gjenstande, der for Landboen og hans Velvære have Vigtighed og Betydning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Vi bede, at der med Hensyn til Fourageleverancen allernaadigst maa tages den Bestemmelse, at denne Leverance ikke for Fremtiden, i tilbydes de vedkommende Regimenter, men at den derimod stedse hvert Aar maa stilles til offentlig Licitation, saaledes at ingen Udskrivning in natura maa finde Sted, uden i overordentligt Tilfælde. Det synes nemlig mindre hensigtsmæssigt, at de Mænd, der nærmest skulle paasee Fouragens Godhed, selv ere Leverandeurer, ligesom Landmanden paa den anden Side ikke kan indrette sit Agerbrug for Fourageleverance, saafremt han ikke med Sikkerhed veed, hverken om Licitation vil finde Sted eller om det antageligste Bud vil blive approberet, hvilket Alt tilsammen nødvendigviis bevirker forhøiede Priser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Vi bede, at den forhen bestaaende, men nu for Fyen afskaffede Præmienddeling for gode indenlandske Hingster atter, med de fornødne Forbedringer, maa indføres; hvilken Uddeling, vil virke saameget mere heldbringende, saafremt Hoveriet og Naturalarbeidet mere og mere ophører og forhaabentligen aldeles bortfalder; thi paa saadan Maade faaer Bonden, Lyst og Leilighed til at lægge Vind paa Opdræt af gode Heste, fordi han da ikke nødsages til at bruge dem over deres Evne i den altfor unge Alder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Vi bede allerunderdanigst indstændigen om, at gjennemgribende og omfattende Besparelser, og Forbedringer i Landets Finantsvæsen, snarest muligt iværksættes, paa det, at vort Mod og vor Standhaftighed i Prøvelsens Tid ikke skal savne den fornødne Understøttelse af pecuniaire Kræfter. Vi bede allerunderdanigst om, at vore fornævnte Andragender, forsaavidt dette udkræves, maae vorde forelagt Provindsialstændernes Forsamlinger, saasnart skee kan, og at dernæst Stændersalens Dørre maae staae aabne for os, for at vi sikkert og hurtigt kunne komme til Kundskab om, hvorvidt vore kaarne Deputerede røgte deres vigtige Kald overeensstemmende med vor Tarv og vort Ønske. Saaledes have vi i dybeste Underdanighed for Deres Majestæt, uskrømtet tolket vore Følelser og Ønsker, vore Bønner og Forhaabninger. Deres Majestæt modtage nu med kongelig Huld og Naade vor helligste Forsikkring, om ubrødelig Troskab og Lydighed! Det var, er og skal blive det danske Folks Hæder og Stolthed, at den danske Monark uden Frygt og uden Livvagt kan færdes og slumre trygt og roligt overalt i Danmarks Rige, saavel under Hyttens Straae, som under Borgens Steentag. Og skulde, hvilket Gud forbyde, Vold eller Svig nogensinde true udenfra, da ere, saafremt den almindelige Værnepligt af Deres Majestæt allernaadigst maatte bifaldes og befales, fire hundrede tusinde vaabendygtige danske Mænd beredvillige til at vove Liv og Blod for at værne om Konge og Fædreland. Vel have vi hørt Nogle formene, at det vilde stride imod den for Bonden sømmelige Beskedenhed, om han, saaledes som vi nu have vovet at gjøre det, nærmede sig trohjertigen til Deres Majestæt med sine Ønsker og Forhaabninger; men vi troe, at kjende Deres Majestæt altfor vel til, at vi her skulde have fremført Mere eller Andet, end hvad den fyenske Bonde i al Sønlighed tør fremføre for sin og hele Landets Fader. Til Slutning bede vi, at Gud vil holde sin kjærlige Haand over Deres Majestæt, Kong, Christian den Ottende, over Deres Majestæts Hustrue, vor elskelige Dronning Caroline Amalia, Deres Majestæts Søn, vor Kronprinds Frederik Carl Christian, Kongens Glæde, Landets Haab. Gud bevare og velsigne Danmark og Danmarks Konge! Odense den 23 December 1829. her følge Underskrifterne.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-09
Undertegnede der overbragte foranstaaende Adresse fra Bondestanden i 32 Sogne af Fyen, skylde at gjøre Rede for vor Sendelses Udfald. Den 29 December havde vi Audients; Adressen var forud overrakt igjennem Hr. Etatsraad Adler. Hs. Majestæt, der modtog os paa det Naadigste og med den for enhver Fyenboe velbekjendte Mildhed, yttrede udtrykkelig, at Han med Opmærksomhed og Tilfredshed havde læst vor Adresse, tilføiende, at Han vel ikke kunde betragte os som en Deputation for den fyenske Bondestand, da Adressen kun var fra enkelte adspredte Sogne og ikke fra nogen samlet Corporation: "Jeg taler til Eder - sagde Kongen som en Fader: det glæder mig, af Eders Adresse at erfare, at De paaskjønne min hedengangne Forgjængers Velgierninger imod Eders Stand; Rasmus R. Knud Madsen, Sognefoged. Sognefoged i Fangel. (Bilag til Fyens Stiftsavis No. 4.) Jeg har erfaret Eders gode Mening og gode Tillid til mig, derfor takker jeg Eder. - Hs. Majestæt yttrede derhos, at han af yderste Evne vilde sørge for vor Stands videre Oplysning. og søge at fremme Dens Vel i enhver Retning; et Beviis herpaa havde vi alt modtaget i det han havde givet os sin kjære Søn til Gouverneur. Jøvrigt indlod Hs. Majestæt sig naadigst med os om adskilligt af Adressens Jndhold og gjentog flere Gange, at han naadigst havde optaget Denne. Audientsen endte med Paalæg, at hilse de Sognebeboere, der havde sendt os, at han altid vilde være Dem en kjærlig Fader og at De frit maatte komme til Ham med Deres Andragende i alle Tilfælde; hvornæst han befalede os Gud. Saaledes have vi her tro og sandfærdigen gjort Rede for Dem, der udsendte os. Anders Hansen, asmussen,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
69 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene sant Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis . overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af Søren Hempel, Cancellieraad. Trykkes og udgives i Odense 10 Januar 1840. Fredagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Fædrelandet. Kongehuset. Videnskabelighed. Blan
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Jndhold. Politisk Oversigt: Orienten. Frankerig dinger. Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Politisk Oversigt. Orienten. Augsb. Allg, Zeitung indeholder en fra London under 24 Decbr. meddeelt Efterretning, som, hvis den var sand, vilde være af særlig Jnteresse: Meddelelsen siger nemlig, at der mellem Engellands, Ruslands, Østerrigs og Preussens Hoffer (altsaa med Forbigaaelse af Frankerigs) er truffet en Overeenskomst, som udstrækker sig til alle Hoved= og Bipunkter i det orientalske Anliggende i dettes videste Udstrækning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Rusland - hedder det – har afgivet det meest glimrende Beviis paa et fredeligt og høihjertet Sindelag imod Porten. Jfølge denne Overeenskomst skulle Adana, Tauruspasserne, den største Deel af Syrien (indtil Genezareths Linie), Fæstningen Acre samt de hellige Stæder tilbagegives Porten; ja, Man har endog bestemt det Punkt i Syrien, hvorfra Man vil gaae offensivt tilværk, saafremt Mehemed Ali vil modsætte sig den omtalte Overeenskomst. - - Neue Zeitung fæster imidlertid ikke saa aldeles Liid til denne Efterretnings Troværdighed og udhæver det Fragmentariske og Unøiagtige i Beretninger f. Ex.: at Flaaden ikke omtales med et eneste Ord, at de hellige Stæder ikke specielt nævnes o. s. v. Den stærkeste Tvivlsgrund ligger imidlertid i den franske Konges Tron tale, hvori Unionen med Engelland, Flaadernes Forening og det orientalske Spørgsmaals snarlige Løsning berøres Frankerig. Paa Nytaarsdag har Kongen modtaget Gratulationer af den østerrigske Gesandt, Hr. Apponi, som Ordfører for det diplomatiske Korps, og af Hr. Sauzet, Præsident i Deputeredekammeret. J sit Svar til den Sidste formanede Kongen de Deputerede til Samdrægtighed. Kl. 6 om Morgenen den 2 ds. blev den afdøde Ærkebiskop i Paris, Hr. v. Guelen, bisat; over 300 Vogne holdt i de Gader, der laae nærmest ved hans Bopæl. Fal
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Fædrelandet. Kongehuset. Bønderne i Kjøbenhavns og Roeskildes Omegn er det, ifølge Hels. A., blevet tilladt deels at staae med brændende Fakler ved de smaae Alleer ved Vesterport, medens den høisalige Konges Liig føres der forbi, deels at trække Liigvognen fra røde Port ved Roeskilde indtil Domkirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Hs. Majestæt - hedder det i Berl. Tid. – har kaldet de Bønder for Sig, som med Adresser have nærmet sig Tronen, saavel fra Kjøbenhavns Amt, som fra nogle Sogne i Fyen, fra Thyrsting og Vrads Herreder i Jylland, og fra Langeland, (hvilke Adresser ere modtagne af Geheime-Cabinets-Secretair Adler og af ham forelagte Hs. Maj., siden de ei vare udgaaede fra erkjendte Corporationer), og Kongen har faderligen og opmuntrende tiltalt disse, hvorhos Hs. Maj. har bevidnet Bondestanden sin særdeles Agtelse og Kjærlighed. Hs. Maj. har især udhævet hvad denne Stand skyldte Hans forevigede Forgænger, og rørt ved den Kjærlighed, hvormed Bønderne fra Kjøbenhavns Amt yttrede deres Taknemmelighedsfølelser, har Allerhøists. selv angivet dem, paa hvad Maade Han vilde see deres Ønske opfyldt: at vise deres Ærefrygt for deres høisalige Konges og Velgiørers Minde ved Bisættelsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Adresser ere nu ogsaa indkomne fra Frederikssund, Wordingborg, Callundborg, Slagelse og Fredericia. Deputationen fra den sidstnævnte Stad havde i Særdeleshed i Giensvar paa deres Hengivenheds-Yttringer mod Hs. K. H. Kronprindsen, der har bidraget saameget til Communens Vel, at høre de meest lønnende Yttringer om, hvormeget Hs. Majestæts Faderhjerte glædede sig ved Forviisningen om den Kjærlighed, med hvilken de omfatte Hans elskede Søn, hvorhos Allerhøistsamme forvissede Communen om sin Huld og Naade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Videnskabelighed. Det første No. af "Touristen, redigeret og udgivet af Justitsraad Neckelmann i Randers, indeholder en Artikkel med Overskrift: "Nytidsønnernes Forsøg imod Statsformen, hvoraf følgende er Begyndelsen: "Efterat frivole Blade allerede længe havde tumlet sig paa Grændsen imellem Misbilligelse og Strafskyld; efterat de længe havde søgt at undergrave den Tillid til Regjeringen, der er af yderste Vigtighed for Statssamfundet; efterat de ikke sjeldent havde endog stiklet paa den kongelige Villies Reenhed, og idelig tydet hen paa Forhaabninger, der støttede sig til en ved Regentskifte imodeseet Forandring i Statsformen, ansaae de Kong Christian den Ottendes Tronbestigelse for det Moment, i hvilket der maatte prøves et Hovedforsøg til Opnaaelse af det tilsigtede Øiemed: "Jndførelse af en Constitution, liig den norske." Forhaabningernes Prøvetid er til Ende; Vishedens er indtraadt Nu eller aldrig &c. - Saaledes blæste Kjøbenhavnsposten, og dets Echo i Jylland igientog det. - Fædrelandets nye Redacteurer traadte tilsomst, derfor kun halvpaaklædte og saa godt som uden Rustning i Kamprækken. Den talent- og kraftfulde O. Lehmann, satte sig, som Vorkampfer der Burschenschaft, i Spidsen for 250 Studenter, og overleverede Hs. Maj. Kongen, en Adresse, hvori der vises Kongen den Artighed, at han erklæres for en Nytidssøn, og hvori man, ved at omtale et elsket Broderfolks Lykke, forsikkrede Kongen om den Ære, og Glæde, som han, og den Frelse og Velsignelse, som Hans Folk vil høste af den berømte norske Constitutions Overførelse paa Danmark. Kongens Holdning var glimrende v. s. v. - Af ovenstaaende Prøve torde Man maaskee spaae "Touristen,, at den paa sin Vandring just ikke vil finde mange ret behagelige Bedesteder, i de kjøbenhavnske Journaler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Blandinger. J Kjøbenhavnsposten har en Meddeler paa en satirisk Maade sammenstillet Oehlenschlagers i "Dagen" indrykkede Digte til Deres Majestæter, og - den corsøerske Adresse, som en prosaisk Modsætning dertil. J den Anledning har Oehlenschlager i "Dagen indrykket Følgende: Det er mærkværdigt at see, hvorledes undertiden Folk, der give sig Mine af at være liberale, vise en Tænkemaade, der, hvis de havde Magten, snart vilde yttre sig i Tyrannie mod Enhver, som vovede at tænke og føle anderledes end de. Efter en Mening, meddeelt i Kbhposten No. 266, skulde det nu ikke længer være en Digter tilladt at tolke Hengivenhed for sin Konge, ved dennes Tronbestigelse, med varm Taknemlighed, fordi Hs. Majestæt som Prinds i mange Aar var Digterens Velynder, uden at dette blev kaldet: sneverhjertet Begrændsning af Tanken om sit eget Jeg. - Om ogsaa hiin Sang blot var overrakt Hs. Maj. fra Digteren, i dennes eget Navn, saa kunde en slig Hylding vel kaldes passende; men Digteren taler udtrykkelig i alle Kunstbrødres Navn, til den Konge, der giver Staten store Fremtidshaab, medens Hs. Maj. tillige er Poesiens og Kunstens indviede Ven. At disse Følelser ikke komme fra noget snevert Hjerte, at de ere grundede paa Sandhed, ville vist alle fornuftige og billige Folk indrømme, og gjerne give Digteren den billige Frihed at yttre dem.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Nordstjerneordenen - hedder det i Kbhposten, hvormed i Regelen kun navnkundige Videnskabsdyrkere, eller ved andre Fortjenester særdeles udmærkede Mænd, decoreres, er af Hs. Maj. Kongen af Sverrig bleven tildeelt Kammerjunker Bardenfleth, i Anledning af hans Sendelse til Stokholm, for ved det svenske Hof at notificere Kongeskiftet i Danmark.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Natten imellem den 5 og 6 ds. havdes i Randers et frygteligt Veir, hvorom Man desværre, vistnok vil høre Ulykkestilfælde, forudsat at Nogen har været saa uheldig at være ude i det. Allerede om Aftenen faldt der en tæt Snee; men ved Midnatstid udbrød temmelig pludseligt en voldsom Storm, der ophvirvlede den løse Snee saaledes, at det var fast umuligt at færdes. Efterat have raset et Par Timer, tog Stormen igjen kjendelig af. Den 4de, om Aftenen viste sig i flere Timer særdeles smukke Nordlys.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Ved Borgerrepræsentantvalget i Sorøe den 2ds. var der (ifølge Slagelse Avis) kun 13 Borgere tilstede. Samme Avis melder, at Forbryderen Christen Olsen, som havde begaaet Mordet paa Bommanden i Asminderup Bom ved Kallundborg den 10 Juli 1838, er bleven henrettet den 4de.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
Odense. J Haab om, at det i nærværende Øieblik kunde interessere Læserne at sammenligne Kong Frederik den Fjerdes Liigbegængelse i Odense med den nu forestaaende kongelige Bisættelse, meddeles herved et Udtog af en authentisk Beretning desangaaende: Paa sin 59de Fødselsdag den 11 Octbr. 1780 døde Kong Frederik den Fjerde paa Odense Slot. Hans Liig blev staaende Do i et af Gemakkerne paa Slottet fra den 12 Octbr. til den 2 Decbr., da det imellem Kl. 11 og 12 om Middagen blev ned ført fra Slottet i en pragtfuld Liigvogn, og ledsaget af Rigets Store til St. Hans Kirke, hvor tolv Oberster bare det op i Choret og stillede det paa et prægtigt castrum doloris, under Sørgemusik fra Orgelet. Efter denne Forretning forføiede Følget sig igjen op paa Slottet, men andre Tilstedeværende forbleve endnu noget i Kirken, for at beskue al den Pomp, som da var at see, nemlig det kongelige Liig paa castrum doloris.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-01-10
de mange store og smaae Pyramider, de mangfoldige Sindbilleder, Stetter og Portraiter, de under Hvælvingen ophængte romerske Lamper, de skjønne Afbildninger af de i den høisalige Konges Tid vundne Søebatailler o. s. v. Foruden at den hele Kirke fra Alteret til Prædikestolen var sort betrukken, var og Gulvet i Kirken belagt med Sort fra Alteret til den nye Prædikestol, som stod midt i den store Gang lige for den gamle og var forfærdiget til denne Høitidelighed. Samme Dags Aften, som det kongelige Liig var nedbragt i Kirken, blev det Alle og Enhver tilladt at tage det i Øiesyn, fra Kl. 5 til 7, og siden hver Formiddag fra Kl. 10 til 12 og hver Eftermiddag fra Kl. 4 til 6, imedens Klokkerne i Byens Kirker ringede. Paa samme Tid bevogtedes Liget af visse dertil bestemte Riddere og høie Ministre, Cavallerer og Officerer; men Kirkens Dørre bevogtedes Dag og Nat af det i Odense liggende Cavallerie regiment, hvis Oberst da var Grev Scheel. Ved det kongelige Liig var blandt Andet at see paa Kisten et stort Sølv Crucifix og den kongelige Kaarde, samt ved Siderne de tvende Ordenskjeder af Elephanten og Dannebrog, da de andre Regalier ei kom herover, men skulde møde i Sielland, naar Lige der ankom. Omkring Liget brændte tolv store hvide Voxlys paa tolv store Sølvstager.