JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-26
Søndagen den 13de Octbr., er bortkommen af Aarhuus Mark, en sort fiirskoet Hest, med en Stierne Panden, en hvid Plet paa den høire Side og brændt med Aarhuus Markbrænde paa den venstre Forhov, hvor som om denne Hest giver Oplysning til de Aarhuuser, Markmænd loves en passende Douceur og Omkostningerne erstattet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-26
Jeg Underskrevne agter underhaanden at bortsælge mit iboende Sted beliggende paa Broberg under No. 295, bestaaende af 9 Fag til Gaden med Portrum af 2de Fag til Jndkiørsel, for 2 Aar siden af nye opbygt, samt vel indrettet, i Gaarden 7 Fag Baghuus. for 3 Aar siden opbygt, Gaarden er rummelig og forsynet med en god muret Brynd, samt en stor Have med gode Frugttræer og i Haugen en nye anlagt Keglebane, det hele er beqvem indrettet for en honet Familie, i Mangel af Salg kan det faaes til Leie til 1ste Nov. d. A. Aarhuus, da 22 Oct. 1805. C. Hovaldt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-26
En mig tilhørende Jagt der er 9 Commercelæster drægtig, med alle sine staaende og løbende Redskaber, er at faae tilkiøbs. Jagten er beliggende ved Horsens og anvises af Hr. Skibstømmermæster Lattrup sammesteds, til hvem Vedkommende behagelig kan henvende sig, eller og til undertegnede selv. Weile, den 20de Octbr. 1805. Søren Ravn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Indenlandsk. Hs. Majestæt Kongen har, under 27de f. M., behaget allernaadigst at resolvere: "At der i de offentlige Tidender aldeles ikke maae indføres Rygter om almindelige eller offentlige Foranstaltninger, eller om Borgernes huuslige Stilling og private Liv, under Mulct fra 50 Rdr. til 200 Rdr. til de Fattige, eller anden Straf forsaavidt Rygterne, efter deres Beskaffenhed, maatte kunne henføres under en eller anden af de ved Forordningen af 27de Septbr. 1799 fastsatte Bestemmelser; samt : at al Udraaben og Syngen paa Gaden med Viser, Bøger, Almanaker og Fortællinger, trykte eller skrevne, skal aldeles være forbuden, under Straf, for 1ste Gang, af Fængsel paa Vand og Brød i 8 Dage, for 2den Gang: i 14 Dage, og for oftere Jgientagelse af saadan Forseelse, af 3 Maaneders Arbeide i Forbedringshuset.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Hvilken allerhøieste Resolution herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning og allerunderdanigste Efterlevelse. Det kongelige danske Cancellie, den 18de Oct. 1805. Kaas. Cold. Knudsen. Bülow. Monrad. Schack. Berner. Lassen. Kiel den 22de Octbr. Hs. K. H. Kronprindsen, der drager den meest nidkiære Omsorg for sin Armee, har ved en Placat foranstaltet, at Officererne faae Brænde og Lys for 3 Rdr. maanedlig Stuen. Dette reparte, res paa hele Holsteen. Folkene er anbefalet en stor Forsigtighed med de skarpe Patroner. Her i Kielligger kun Hovedqvarteret og 1ste Bataillon af Kronprindsens Regiment. Forresten intet uden det sedvanlige Feldtfægerkorps og Ordonantserne. Ordnantskieder gaae herfre til alle commanderende Generaler, det er at sige paa alle Veie i Holsteen lige til Hamborg. Telegraftinien hertil skal være istand den 26de, da man i 1 enhalv Time kan faae Nyt fra Kbhvn. Armeen, bestaaende af omtrent 24000 Md., har Hs. K. H. inddeelt i 3 Divisioner, den første under Prinds Fredrik af Hessen, den anden under Gen. Dyring, den 3die under General Moltke; i en Reserve commandert af Gen. Rantzov og en Avantgarde under Gen. Ewald. Festningen Rendsborg commanderes af General Lytzow i Gouvereurens Fraværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Den 5te Octbr. ankom Professor Guldberg og Søn, d. 6 Cand. Skibsted, d. 7de Gen. Adj. Bülow til Kiel. Natten imellem den 13de og 14de d. M. blev den Søndre Vandmølle paa Walløe Saltværk, som driver, Pumperne i det ene Gradeerhuus, lagt i Aske ved Jldsvaade, der formodentlig kom fra Ovnen i Møllerværelset, som er til Ophold for Møllevarteren, der paa samme Tid var gaaet op paa Møllen for at udslaae Seilene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Formedelst hurtig Hielp og Foranstaltning af de kongelige Betiente blev Stangværket frahugget nærmest Møllen og derved det øvrige Stangværk reddet, hvortil Vinden, som har fra Landet, bidrog, saa at denne Skade snart vil kunne oprettes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Det er forhen i Avisen ommeldt, at det franske Nationalinstitut har tilkiendt Professor Herholdt og Committeret Rain den over Vintersøvnens Natur fremsatte Præmie: efter den Tid har Jnstitutet besluttet end videre at krone disse Lærdes fortreffelige Arbeide, ved at tilstille enhver af dem Jnstitutets store Guldmedaille; som i disse Dage er bleven bragt hertil af Secretair Bojesen, der har fulgt General Waltersdorff paa hans Reise. Den første tilkiendte Premie for Prisopgaven, var efter Moniteuren (ved en Trykfeil) 1500 Franker; med Medalliernes Værd kan man anslaae den til 3400 Franker eller omtr. 850 Rdr. d. C.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Af 14 danske Skibe, som toge Fragt at overføre Tropper til Pommern ere 3 forliste med Mand og Muus. Postiagten, som fra Pommern gik til Skaane, er strandet ved Falster. Af Passagererne ere Professor Siøborg fra Lund og Baron Bonde gangne giennem Kbh. til Sverrig. Postjagten er nær ved Grønsunds Færgehuse sat næsten lige op i Skoven. Der er desuden 3 andre Fartøier strandede paa Falster og 2 paa Stevns Klint.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Hr. Heibergs lille Skrivt: Hvalfanasten paa Stradtdavis er i endeel udenlandske Blade blevet meget roest, og det Ønske vedføiet, at hans paa Beregninger grundeddede forslag til en kraftig Drivt af denne Fangst maatte møde fortient Opmærksomhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
J Nærheden af Stavanger og langt inde i Fior denne, har man i de sidste Uger af Sept. og Begyndelsen af Oct. gjordt et rigt Sildefiskerie. Den sidst fangne Sild har været den fedeste og bedste, og næsten frie for Aat. Tilsidst begyndte man og at stænge den for at faae den ganske frie for Aat til Ned saltning. Man havde allerede inden Oct. Begyndelse udført 12000 Tønder, foruden hvad der er gaaet fra Udøerne til Bergen, og hvad Bønderne fra Landet have opkjøbt raae. Det Qvantum der haves i Søe boderne til endnu at udføres, regnes for andre 120000 Tønder. De Kyndige paastaae at langt meere kunde fiskes, som man undlader af Mangel paa Træer og Salt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Helsingøer den 21de Octbr. Efter Beretninger af ankomne Skippere i Dag fra Østersøen har en Transportflaade af nogle og 30 Skibe, ved Domesnæs ved Jndløbet til Jarput, 2 Mile fra Riga, lidt meget Skade i et stormende Veir den 6 og 7de, 11 Skibe ere aldeles forliste, andre mistede Master og Ankre, og ere satte paa Strand. En Mængde døde Mennesker og Heste ere kastede i Land fra Søen. Stormen skal i Østersøen have været meget stærkere end her og Søe skaber frygtelige. Nærmere Efterretning vil snart haves. Den 17de om Aftenen sildig strandede en svensk Nordbaad, ført af Skipper J. Andersen, med 3 Mand ved Hornbek. Skipperen og den ene Mand reddede sig i Land. Den 3die, en mere aldrende Mand, syntes uden Redning. Jkke kunde han hielpe sig selv, og ingen vilde i Mørket vove sig ud til ham. Jmidlertid beslutter dog en rask Rytter, som paa dette District var Strandviket, at giøre et Forsøg. Kiendt med sin taske, Hest vover han sig ud i Søen, naaer uagtet Bølgernes Rasen, Baaden, tager Manden i Kalukken, og bringer ham, som en Helt, lykkeligviis i Land. Manges glædelige Bravo løb ham imøde, og skiønt Karlen maaskee følede sig allerede belønnet nok for sin raske og uforsagte Daad, tør man med god Grund forvente, at han, naar Sagen kundgiøres for høie Vedkommende, vil blive belønnet med en Redningsmedaille. Rytterens Navn, som endnu ikke vides, skal nærmere kundgiøres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
En Mand som er kommen til Kbhvn, fra Petersborg, og var i Sigte af Bornholm paa sin Hiemreise, da man havde den sidste stærke Storm, saae der 2 svære russiske Skibe, som skiød mange Nødskud; den enes F. Mersseilvar brækket, og Seilet pidskede i Flerker tilveirs; Stormersseil var og splittet af. Han saae derefter nogle døde Heste at drive i Søen. Der faldt i dette Uveir enhalv Al. tyk Snee og var stærk Frost.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Man hørte i og omkring Viborg Torsdagen den 24de Formiddag og Eftermiddag, en i nogle Timer vedholdende stærk Kanonade, hvis egentlige Grund man er uvis om.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Aarhuus. Jndkomne og udgaard Skippere. Jndkommen: R. Alrøe fra Lybech. Udgaaet: Hans Miang til Sønderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Fra den 26de til i Dag, Cand Theol. T. True, Kiøbmændene M. Lipmann og J. C. Schlichtkrul. Udpasserede. Kiøbmand J. Orup. Jfr. Lovise Schade, C. Sørgaard, Fuldmægtig J. Lindenpalm, Apotheker Rips med Kone, 2 Døttre og Jomfrue G. P. Rips, Stud. E. Saabye, Jomfruerne Becher og Rommedahl, Handelsbetient Aabet. Med Skipper Jacobsens Smakke blev afsendt Køer tilhørende Christen Giede, med Skipper Sallings Køer til hørende Niels Poulsen, med med Skipper Møllers Stude tilhørende C. Faurschou, med Skipper Larsens Stude tilhørende Niels Poulsen og med Skipper Eschildsens Smakke Koer tilhørende Lemming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Fra et ædel Venneselskab er ved Fattigforstander Hr. Bager Petersen, indsendt til Byges og Trængendes Underfistelse 4 Rdr., for hvilken Gave paa disse Nødliden des Vegne Fattigcommissionen aflægger sig skyldigste Taksigelse. Ligesom den og finder sig pligtig at rette en Skriverfeil ved de i Avisen No. 85 sidstanmeldte 3 Rdr., hvoraf den ene Rdr. var indleveret ikke af Kiøbmand Hr. Fran sing, men af Kiøbmand Hr. Maulengracht. AarhuusFattiacommission, den 28de Octbr. 1805.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
At det har behaget den Allerhøieste den 24de Octbr. sidste at retkalde til et bedre Liv, vores Datter Friderichs Lichtenberg, 1 etfierendeel Aar gl., ville jeg ikke undinde at bekiendtgiøre fraværende Familie, Slægt og Venner, med forviisning om Dettagelse i min og Kones smertelige Sorg, hvorom vi frabeder os skrivtlig Bevidnelse. Bistrup, den 28de Oct. 1805. Lichtenberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Prædikanterne paa 21de Søndag efter Trinitatis. Høimæsse. Aftensang. Domkirken Hr. Studsgaard. Hr. Hertel. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Udenlandsk. Tydskland. Skrivelse fra Generalmajoren ved den store Franske Armee, til Divisionsgeneral Barbou i Hanover. Dat. Abbediet Elchingen den 16de October. Hr. General, Bekiendtgiør for deres Armee, at den første østerrigske Armee har været til. Denne Armee bestod af 14 Jnfanterierregimenter fra Bayern, 13 Jnfanterieregimenter fra Tyrol og 5 andr. Regimenter fra den Jtalienske Armee, foruden 12 Cavallerierregimenter, tilsammen omtrent 100,000 Mand. Den styttede sin høire Fløy paa Memmingen og sin venstre paa Ulm. Keiseren har ved sine Naneurer, omringet den, og sadt den i samme Stilling; hvori General Melas befandt sig ved Naringo: men Fienden har ikke, da denne Bevægelse udviklede sig, taget saa eftertrykkelig en B slutning, som General Melas; thi, isteden for at forene sig, og lev re et Slag en Massa, har han adspredt sig i flere smaae Colonner, der har givet vore Divisioner Anledning til forskiellige Fægtninger, hvoraf Resultatet blev, at vi har gjort 30,000 Mand til Fanger, eroeret 30 Fahner, næsten hele Artilleriet og alle Magasinerne. Mem mingen, som var omringet af Marschal Soult har capituleret i Forgaars og det omringede Ulm capitulerer om en kort Tid, hvori opholder sig 15000 Md. næsten Armeens hele Artillerie og Magasiner af alle Slags. Prinds Ferdinand har trukken sig tilbage med en stærk Colonne til Bistrach. Men Marschal Soult er lait siden i Forgaars indtruffen der med sit Armeecorps; det er sandsynlig at han alt har Resten af Armeen i sin Mant, paa en anden Side er vi i München, hvor vores Øen er plantet mod de russiske Fahner. Denne med Hast fremkommende Armee, skal som man siger være 60,000 Mand stærk, jo stærkere den er, jo større Berømmelse vil vi have af at seire over den og dette vil snart skee. Jntet kan sættes i Ligning med vore Troppers Jver, Enthusies, og gode Villie, intet den Munterhed, hvormed de taaler Afsavnet af selv Nødvendigheder, ligesom dens Genie der commanderes dem, er uforlignelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Man forsikker at der er landet et Korps Russer og Svenske, som vil beleire dem. De maae være provianteret og forsvare dem til det yderste. Af hvad jeg har meldt Dem, vil De indsee, at Keiseren, hvis det skulle giøres fornøden, vil være istand til at sende et Armeekorps til Hanover. Lad mit Brev trykke, og ud deel det til alle Tropper i deres Korps. Berthier. Mellem Talfingen og Nersingen skal Fogtninger. have været skrækkeligst. J Günzburg rystede Vinduerne og man var ingen Minut frie for at høre Kanonskud. Angrebet begyndte Kl. 4 om Morgenen paa alle Puncter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Den 13de Octbr. udstædte Keiser Napoleon en Proclamation til den store Armee, af følgende Jndhold: Soldater, Uden Østerrig, ville vi nu have været i London, for at hevnede fornærmelser England i 6 Aarhundrede har tilføiet Frankrig. J Morgen fører jeg Eder imod Østerrigerne. Erierer Eder at de ere Englændernes Bundsforvandte. Jeg vil levere Sidestykket af Slaget ved Marengo. Jeg vil endnu giøre mere. Den fiendtlige Armee er indsluttet fra alle Sider. Derefter vil vi de til Wien. Ved Zusmanshausen, hvor Kriseren mynstrede Dragonerne, lod han Oragon Marente komme for sig, som ved Overgangen over Lechfløden reddede sin Capitains Liv, der nogle Dage forhen havde degraderet ham fra Underofficeer til Gemeen. Keiseren belønnede ham med Æreslegionsordenen. Den brave Soldat svarede: "Jeg har blot opfyldt min Pligt; min Capitain har afsadt mig for en begaaet Feil imod Disciplinen; men han veed, at jeg altid har været en god Soldat." Saaledes belønnede han og flere af de Dragoner som havde været med i Fegtningen ved Wittingen, da en Gemeen af hver Regiment erholdt samme Orden, og Adjutanten hos Prinds Murat, Eskadronschef Excelmann, under hvem 2 Heste bleve skudte, og som overbragte Keiseren de i Slaget erobrede Fahner, bler indsadt som Officeer i Æreslegionen. J denne Fegtning blev saa mange Mennesker, at man samlede Bønderne fra 3 til 4 Miles Omkreds til at begrave de Døde. Til Notslingen blev indbragt 1800 Østerrigske Fanger, der giennemvaad af Regn, maatte tilbringe Natten i en Kirke. En Vogn blev ligeledes indbragt med saarede Officerer, de vare neppe kiendelige for Blod, og deres Saar kun bedækkede med lidet Halm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Den franske Charge de Affares Bacher har den 16de October ladet en officiel Beretning uddeele til Gesandtskaberne i Regensborg, hvor der først gives Efterretning: omne Franske Seier ved Wetlingen og siden og Fægtningen den 9de October ved Broea ved Günburg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Ved den sidste Trefning, som Erkehertug Ferdinand bivaanede i Spidsen af et Korps paa 12000 Mand, har Regimenterne 47 og 59 tilbagedreven dette Korpses særdeles heftige Andres paa den venstre Rhinbred de og blandet mellem hinanden sadt over Broen med Østerrigerne; de har saaledes, efter et med fældet Bajonet leveret Slag, holdt sig paa den høire Rhin bredde, dræbt og saaret mange Fiender, og gjort 1500 til Fanger, hvoriblandt General Aspers, samt erobret 11 Kanoner, Prinds Murat gaaer løs paa den øster rigske Armee med 80,000 Mand, for at kaste dem tilbage mod Rhinen, men hvor de snart ved Indgangen til de Tyroler Passer, vil blive angreben i Flaniken af Marschal Angereau der med 35000 Mand iler didhen, paa samme Tid rykker Keiseren med 90,000 Mand imod den russiske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
En Stafette har bragt den Efterretning til Berlin, at et Korps østerrigsk Cavallerie paa 5000 Mand, er den 18de Octbr. stødt paa 600 Mand fransk Jnfanterie og 800 Mand Cavallerie, der eskorteerte et Artillerietrain paa 50 Kanoner og 100 Munitionsvogne, hvilke de toge til Fanger og erobrede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Hertugen af Brunsvigs Regiment saavelsom Bageriet var alt den 21de Octbr. ankommen til Hildesheim, hvorhen og Hovedqvarteret kommer. Den preussiske Armee i Nedersachsen, vil som man siger, blive 60,000 Mand stærk. Chursachsen og Churhed, sen slutter sig til Preussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Til Wien er der mellem den 12te og 16de Oct. indtruffen 2 Courerer fra Berlin, som der siges, med behagelige Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Den 16de Octbr. ville man i Wien have Efterretning om, at Erkehertug Carls Armee i Jtalien. var paa 3 Steder gaaet over Etichstoden og havde indtaget Jtaliensk Berona. Bekræftelse herpaa forventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 3die Novbr. om Eftermiddagen Kl. 5, opføres i det foreenede dramatiske Selskab i Aarhuus : Den aabne Brevvexling, Com. i 5 Acter af Junger. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Her fra Aarhuus Mark er bortgaaet 3 Bester for en 14 Dage siden, den ene var en rødblisset Hest med hvid Hale og Mann, den anden en rød Klod, 2 Aar gl. og den 3die en sort Mærplag 2 Aar, som alle ere brændt med Aarhuus Brænde Af paa den venstre Bov. Hvem som kan give Oplysning om samme, loves en Douceur og Omkostningerne betalt af N. J. Schanders, Muurmæster 1 Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Et Fruentimmer, til og feed af Konstitution, tydske af Fodsel, der taler lidet dansk, men almindelig plattydsk, er gift med en Musqvetter Lars Olsen af det 1ste jydske Jnfanterie Regiment, og som, fordi hun at og til er afsindig, har i nogle Aar været her i Hospitalet, har fundet Leilighed til hemmelig at liste sig bort den 15de d. M. uden at man hidtil har kundet finde hende, allene har jeg opsporet, at hun skal være seet sønden for Byen at gaae efter det 3die jydske Regiments Vogne, som ovenmeldte Dag passerede Randers. Dette Fruentimmer, der ventelig omvanker som Betler, anmodes de respective Fattigvæsens Kommissioner eller hvem andre hun maatte forekomme at ville anholde og besørge hende som et medlidenhedsværdigt Menneske hertil transporteret, da jeg i saa Fald betaler de nødvendig hertil medgaaende Omkostninger. Randers, den 21de Octbr. 1805. Chr. Willadsen, Hospitalsforstander. Af Gaardens Arrest er Natten imellem den 20de og 21de denne, ved at sprænge 2de Døre, udbrækket 3de for Tyverie anholdte Personer, en Qvindesperson bekiendt under Navnet Tyve Catrine, men hvis rette Navn er Ane Catrine Sørensdatter, og hendes 2de Børn, en fuldvoxen Datter Karen Mortensen kaldet, og en halvvoxen Søn, som hedder Jacob Mortensen. Deres Klædedragt er ikke god at beskrive, da samme er meget usel og bestod kun af Pialter. Enhver som disse Perioner maatte forekomme, anmodes at anholde dem, og enten tilsende mig dem eller ogsaa tilmelde mig deres Anholdelse, da de skal blive besørget afhentet det snareste mueligt og i begge Tilfælde skal alle paagaaende Udgifter pligtskyldigst blive erstattet. Estrup, den 21de Octbr. 1805. Paa Høierhaarne Hr. Greve Kammerherre Major von Scheels Vegne. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
At en Skiftesamling er berammet at foretages i Stervboet efter sal. Dr. Mag. Berg af Vivil den 18de Novbr. førstkommende, bekiendtgiøres herved for Vedkommende, som behagelig ville møde i Ørsted Præstegaard bemeldte Dags Formiddag Kl. 10. Ørsted, den 28de Octbr. 1805. Gotsche, Provst i Herredet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Hollandske dobbelte røde, hvide, blaae og G. H. gule Hvasiner, Taketter, dob. Jonquiler, Jris Perfica, vellugtende Tulipaner og Amarylliser nu at bekomme hos Gartner Hamann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Hos Lauriz Jørgensen haves for bestandig Oplag af heglet Hør. Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs: Forsøg til en kristelig Børnelærdom, af N. Blicher, Præst i Randlev, andet og omarbeidet Udgave, for 4 s. i raae Materie, heftet 6 s. Den Uforklarlige, af Carl Rechlin, oversat ved Cancellist Terkild Mørch, 2 Mk. 4 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Bekiendtgiørelser. Creditorerne efter afdøde Skipper Andreas Luja som førte Transportbaaden imellem Aarhuus og Samsøe, bliver i allerunderdanigst Følge af Placaten under 26de Octbr. 1792 herved indkaldede til inden 12 Uger fra Dato at melde sig hos os som Skifteforvaltere. Aarhuus, den 28de October 1805. N. Hvild, Petersen, Borgemæster. Oberanditeur, Raadmand, Bye og Herredsfoged.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Kiøbmand Christian Richters for faa Aar siden fra Grunden af nye opbygget, men nu fradøde Gaard No. 378 paa Horsens Nørregade, 2de Vaaninger i Katte und Nr. 405 og 406, samt 2de Gaardsaal paa Horsens Mark No. 54 og 55, bliver ved en eneste offentlig Auction absolut bortsolgt Mandagen den 9de Decbr. 1805 om Eftermiddagen Kl. 2. Gaarden er en af de anseeligste og bedste i Horsens, dens Bygninger deels Grundmuur deels Ege Bindingsværk, vel vedligeholdt og betydelige, den er ind lettet til Beboelse for Herskaber og Kiøbmænd, i Bygningen er endeel betrukne og gibsede Værelser, Gaarden har anseelig Gaardsplads og Hauge og Udgang fra Haugen til Karken. Auctionen holdes i Gaarden, hvor ogsaa samme Tid holdes Skiftesamling i Christian Richters Stervboe. Horsens, den 28de Octbr. 1805. Carøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Fra Gaardmand Knud Nielsen i Andie at Stampe Et Estrup Gods, er for omtrent 14 Dage bortgaaet, nu lysebruun Mærplag, med stor Stiern og Snup samt lidt hvidt under Munden og en hvid for= og Bagfod, den er 3 Aar gl. saa og en sort Hesteplag i andet Aar, med Stiern i Panden. De ere begge efter deres Alser skikkelig voxne. Skulle disse Bester enten allerede sære optagne eller senere antreffes, beder jeg mig det imeldt, da de ei allene straxen skal blive afhentet, den endog de derved paaløbne Omkostninger skadesløs stattede Estrup, d. 27de Octbr. 1805. Mønster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Natten imellem den 22de og 23de Octbr., jeg lo trede i Ommestrup der ligger norden for Vognesgaard, om Natten mine tvende Bester jeg havde for minhogn dertil, og udsat i en Toft, mig frakommen. Det for 2de Hester, den ene var kuldsort, ungefær 11 a 12 har uden videre Kiendemærke, den anden var bruun skimlet, omtrent samme Alder, ikke heller anden Kiendetegn, men den var lidt større end den anden. Ved al muelig Undersøgning omkring der i Egnen har de ikke været at finde eller opspørge. Hvem som kan give mig nogen Oplysning om dem, eller tilføre mig dem, loves en god Douceur og deres Uleilighed med Omkostning derpaa betalt af Søndergalthen, d. 28 Oct. 1805. Anders Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Fra Jens Michelsen i Nør Vissing, paa Sophiendahls Gods, er den 15de Octbr. paa Aarhuus Marked bortkommen en gandske sort gaars Mærplag, i godt Stand, lidet halt paa det ene Bagbeen og en tyk Hale. Hvem som kan give Eieren Oplysning om samme, loves en Douceur om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Under Fløistrup Skov, paa Moesgaards Gods er af Morten Johansen funden en liden Jolle, bred til begge Ender, med en liden Jernlænke, og Laas ved i den ene Ende. Eieren kan hos Ovenstaaende faae den imod at betale dette Avertissement, og øvrige Omkostninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
En Student til at informere 4 Drengebørn ønskes i en Præstegaard. Adressecontoiret giver Underretning : saavel om Stedet som Conditionerne. Da min iboende Gaard og 3de Leirvaaninger ikke ved Auction afvigte 23de Octbr. blev bortsolgt, saa er samme underhaanden at faae tilkiøbs eller til Leie. Aarhuus, den 26de Octbr. 1805. Poul Svendsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-10-29
Arvingerne og Creditorer efter her i Aarhuus afdøde Pige Helle Jensdatter bliver allerunderdanigst ifølge af Placaten under 26 Oct., hermed indkaldede til inden 12 Uger, fra Dato, at melde sig med behørig Legitimation hos os, som Skifteforvaltere. Aarhuus den 25de October 1805. N. Hviid Petersen, Borgermæster. Overanditeur, Raadmand, Bye og Herredsfoged.