JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Finants-Collegium den 17de Decbr. 1784. Iblandt alle de Dumdristigheder, som øves af ond- skabsfulde og forvovne Mennesker, kan vel ingen være større, end at belyve en Mand offentlig i Trykken. for Publikum. Denne Uforskammenhed har Engelbrecht, Maria Stokkenbeck havt, ved at udgive sine saa kaldede Mærkværdige Begivenheder som forklædt Skrædersvend, under Navn af Gottfried Jacob Eichstedt, naar hun fortæller: 1. At jeg havde seet hende paa Paraden i Horsens, og givet een af Serritzlevgaards Godses unge, Mandskab for hende til Regimentet der. 2. At have ene oppasset 12 Heste og en Hingst i 4 Uger. 3. At have lidt meget Ondt, og faaet mange Hug for at lære at ride. 4. At have tjent mig som Løber i 3 Fierdingaar, og ei at have kunnet faae sin Afskeed, men Prygl i dets Sted. 5. At jeg skulde have tilbudet ham et Huus paa mit Gods, og lovet at skaffe ham en smuk Pige til Kone. 6. At jeg skulde have forlangt og imodtaget 24 Rdlr. for hans Pas. 7. At han havde maattet sælge et Tombachs Uhr for 7 Rdlr. til min Kudsk, for at faae de 24 Rdlr. fuldsamlet, og 3. At jeg har givet ham Afskeed, som Løber paa stemplet Papiir. Alt dette er den aabenbareste Usandhed og groveste Digt, som nogensinde har været fremsat for Lyset: hvilket jeg kan (om jeg agtede denne ublue Person, det værdig) bevise med lovligt Tingsvidne. Serritzlevgaard, den 28de December 1784. Beenfeldt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-08
Proclama. Hin Kone, Appelone Paulsdatter er for kort Til Øl siden ved Døden er afgaaet, og efter oprettet Testamente og indhentet Kongelig allernaadigst Confirmation sidder jeg i uskift Boe, men ved Forandring betaler til min afdøde Kones Arvinger 10 Rdlr. Som jeg nu agter at indlade mig i et nyt Egteskab, saa har jeg desaarsag fornøiet min Kones nærværende Arvinger, men som hun endnu skulle have en Broder i Kiøbenhavn navnlig Jørgen Paulsen, som for 7 Aar var der Marchandiser, da boende i lille Færgestræde, ikke langt fra Amager Torv i en Kielder, saa indkaldes bemeldte Jørgen Paulsen herved trende Gange udi Odense AdresseContoirs Efterretninger, for mod vedbørlig Afkald at afhente den ham tilfaldne Arvepart, som beløber sig 2 Rdlr. 1 Mk. 5 1/2 s. Killerup ved Odense, den 14de Decbr. 1784. Anders Nielsen, Gaardmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Af disse almindelige Fyenske Aviser. maskine Paris, den 29de Decbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Siden den udgivne Ordre til Transport af Leynetsmidler for 6000 Heste, og at indkiøbe ligesaamange til Tienesten, som skulde anskaffes i Frunsche Commte, Schweiz, Picardie, og i Flandern, erfarer man, at en Schweizer saa got har besørget sin Forraad, at han i Dag kan levere 5000 Heste. J Sens blev nyelige i det man grov i en Cathedralkirke, for at giøre en Begravelse til et fornemme Liig, fundet Legemerne af tvende Erkebisper af dette Erkebispedømme. Den ene var efter Antiquariernes Forsikring, Erkebispens Legeme, som den hellige Ludvig viede til Prinzesse Margarethe af Provence. Han havde en Kalk paa Brystet, en Ring med en herlig Steen paa Finge, ren, og et sølv forgyldt Kors i den høire Haand. Hans Kiol, som havde holdt sig meget got, var violet. Om den anden kunde man ikke giette Ti 2de Stykker ved Seidelin i Odense. nu ma den, naar han havde siddet paa den Erkebispelige Stoel. Begge Legemerne bleve henlagte i Erkebiskoppens Begravelse, og Korset, Kalken og Ringen blandt Katedralkirkens Skatte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Neapolis, den 30te Decbr. Kongen har ophævet Augustinet Bartod Ordenen i Goldo i den Provinz Molise, da de havde besværet sig over, at de formedelst Mangel paa Underholdning ikke meere kunde ernære sig, og har fordeelt Munkene i et andet Kløster. Forskillige Klostere, som til Militair Waisenhuses Oprettelse. skulde ophæves, forblive nu i deres forrige Stand, men maae aarlig give 30000 Ducater til Underholdning for disse Huse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Fra Wien, den 22de Decbr. Efter Breve fra Siebenbürgen af 10, 11, og 13 i denne Maaned, vare Udsvævelserne af de rebelske Walacher, besynderlig i den forenede Hun gader og Zarander Kreds, stegen til en saa høi Grad, at man endelig mod dem maatte bruge den yderste Magt. Man har derfore af de Fangne i Carlsburg, Clausenburg, og Neuarad, andre til Advarsel, sat forskillige Levende paa Spid, lagt andre paa Steile, eller afstraffet paa andre Døds maader. Og herved har vores store Monarkes menneskelige og vise Tænkemaade udviist sig; efterat Rebellionen immer mere og meere havde tiltaget, blev 8 Regimenter fra Ungern beordrede at rykke an mod Rebellerne, at omringe dem, og i Gaar og i Dag den 21de og 22de ere egentlig de afgiørende Dage, som nærmere skal bestemme disse Ulykkeliges Skjebne. Commandeurerne ved Regimenterne ere befalede, strax at sende Trompetere til dem, for i Keiserens Navn at tilbyde dem Generalpardon, i Fald de strax ville forlade deres Anførere, og vende tilbage til deres Fødestavn, men i Mangel deraf at betyde dem, at man forede paa dem med Kartescher, og afstraffede de Fangne med den voldsomste Død. Men dersom de frivillig overgav sig, skulle de af Regimenterne Hiem, og saa meget som muelig af de Keiserlige Commissarier blive foroflegede. For at sperre Venen til Desertion, og for at forebygge de hyppige Mord paa de adelige Godsbesiddere, var i Forveien af Landmilizen til den sydlige Kant af Storhertugdommet trukket en Cordon.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Antwerpen, den 27de Decbr. En fornemme Standsperson, som er ankom met hertil fra Paris, og medbragt den Efterretning, at ved hans Afreise derfra, beredte den Keiserlige Kongelige Ambassadeur sig til sin Tilbagereise til Wien, og at man af denne Forandring, uddrog den Slutning, at Krigen var nundgaaelig. Hvorvidt denne Efterretning er grundet, veed man ei, men saa meget kan vi mælde, at en af bemelte Ambassadeurs Secretairer, efter Breve, fra Paris, virkelig er afreist derfra med Depecher, til Wien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Bagerne i Garnisonen ere befalede at bage Brød, til 2000 Mand mere. Magistraten har under Straf af 25 Gylden, ladet forbyde alle at løbe paa Skridtskoe, og i Fald de ei bleve betalte, da at blive indstukken under de Keiserlige Folk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Den 17de Decbr. kom hertil et Skib, som medbragte 1500 Rytterstøvler og Sadler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Paris, den 24de Decbr. J Neuchateau og i Egnen ved Champagne og Lottringen har man den 19de om Formiddagen Kl. 10 formerket en Jordrystelse, som paa Slottet Bonelamont varede meere end et Minut. Det var saa stærk, at Folk, som fadde i et Kammer, derved forskrækkedes, og Meublerne bleve derved forrykkede af deres Plads.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Hertil er ankommen en africansk Prinds, en Søn af Kongen af Benin. Hans Fader gav ham, da han havde Lyst til at reise, 40 Negere, som han forte til St. Domingo, og der solgte. De derved indløste Penge bleve strax fortærede, siden er Hs. H. ankommen hertil, og forestiller i en sort atlaskes Klædning, og Skoe med røde Hæle, en med den yderste Skaansel blive ledsagede til deres livagtig Morisk Petimaitre.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Hr. Pilastre du Nozier er forrige Mandag afreist til Calais, og vil saasnart Vinden bliver gunstig, reise giennem Luften til Engeland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
London, den 27de Decbr. Her indløbe mange Efterretninger og fattige Folk, som formedelst den vedvarende Kulde ere frosne ihiel paa Marken. Legemet af den Angelsariske Konge, Alfred den store, er nyelig begravet i en Steenkiste i Landsbyekirken Driffield; han døde her af et i Slaget ved Standford Brigs bekommet Saar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Lissabon, den 20de Novbr. Dronningen har i Anledning af den sidste Jubelfest ved den berømte Volfartskirke i Compostella, Apostelen Jacob til Ære, oversendt en Foræring, af en Sølvlampe, som med den Kiede, hvori den hænger veier over 20 Centner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
London, den 20de Decbr. Den berømte Uhrmager Arnold skal have udfundet et Middel til at giøre Guld en Fiederhærding, og gjor han Fiærene i sine Søeuhre til at beregne Længden efter, af dette Guld. Disse Fiære lide altsaa ikke ved Rust, som ellers Søeuhrenes Spiralfiære skulle være udsatte for.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Odense, den 11te Januarii. J afvigte Kirkeaar er i Fyens Stift copulerede 4964 Par Ægtefolk, fødte af begge Kiøn 4964 Børn, (hvoriblandt 199 nægte) Døde af begge Kiøn 4545, altsaa 419 flere fødte end døde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Blandt de Døde have 446 levet over 70 Aar, 242 over 89 Aar, 37 over 90 Aar, og 4 over 100 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Herregaarden Berritzgaard og Ourebye i Lolland, der tilhører Kammerherre Lehn, ere erigere, de til et Baronie, og have saaet Navn af Baro en niet Guldborgland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Kiøbenhavn, den 7de Januarii. J afvigte Aar ere i denne Stad copulerede 1078 Par, fødte 1609 Drenge, 1615 Piger, tilsammen 3224, døde af Mandkiøn 1650, af Qvindekiøn 1354, tilsammen 3004, ere altsaa 220 flere fødte end døde. Den 29. Decbr. var Candidaten og Decanus, paa det kongelige Communitet Hr. Matthias Gold til Examen medicum rigorosum, og erholdt Carakteren Landabilem. m.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Det kongelige genalogiske og heraldiske Selskab, har til Medlem udvalgt Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Minister ved Hoffet i Eutin Grev Frederich Ludvig von Moltke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Befordringer. Den 24de December f. A. er Conferensraad Christopher Wilhelm von Dreyer udnævnt til overordentlig Gesandt ved det Kongel. Spanske Hof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Den 12te Novbr. 1784 er Candidatus Juris Niels Lorenzen forundt allernaadigst Bevilling at være Procurator for alle Ober= og Underretter i Nørre-Jylland. Den 19de Novbr. er Magister Andreas Vinding Brorson confirmeret at være Conrector ved Herlufsholms Skole. Den 26de Novbr. er Capellan Hr. Claus Finde beskikket at være Sognepræst til Kins Præstegield i Bergens Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Den 10de Decbr. er Veier og Maaler Albert Gleerup beskikket at være tilligemed Postmester i Hobroe; Raadmand Bent Mogens Bentsen ligesaa at være tilligemed Byefoged i Scheen. Den 17de Decbr. er Studiosus Johannes Holst confirmeret at være Capellan pro Persona ved Vartov Hospital, Studiosus Hans Blydt beskikket at være residerende Capellan til Overhaldens Præstegield i Tronhiems Stift. Den 24de Decbr. er Capellan Hr. Hans Jacob Blichfeldt confirmeret at være Sognepræst til Wreilef og Hæstrup Meenigheder i Aalborg Stift; Sognepræst Hr. Johan Nosing, beskikket at være Sognepræst til Bergs Præstegield i Aggershuus Stift; Capellan Hr. Egidius Sem ligesaa til Hvaløer Præstegield i Aggershuus Stift; Candidatus Juris Peter Hersleb Aagaard beskikket at være surnumerair Secretair ved Høiesterets Protocoll.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Vacance.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Mosse Sorenskriverie i Aggershuus Stift.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Kiøbslutning. Gaarden Lungholm i Lolland er solgt til Kammerherre Lehn for 36000 Rdlr. Døbt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Assens, Torsdagen den 6te Januarii, havde Hr. Kammerraad og Amtsforvalter Christen Willemoes en hiemmedøbt Datter til Daaben, kaldet: Anna Maria. Fadderne vare: Madame Nellemann, Jomfrue West; Hr. Transportforvalter Langsted, Hr. Kiøbmand Bundsen og Hr. Kiøbmand Clemmensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Forlovede. Hr. Peder Jacob Winding, Hospitalsforstander i Randers, og Jfr. Mariane Kirstine Møller, eeneste Datter af Madame Wedseltoft i Strids mølle ved Callundborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Copulerede. Kiøbenhavn, den 7de hujus, Hr. Jean de Conch, Kiøbmand i Amsterdam, og Frøken Catharine Christiaue Reiersen. Paa Samsøe, den 8de Decbr., Hr. Christian Westergaard, Forvalter ved Grevskabet Samsøe, og Jomfrue Dorothea Catharina Gottschalk. Tronhiem, den 10de Decbr., Hr. Kammerjunker von Brochdorph og Frøken von Røepstorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Døde. Assens, Hr. Byeskriver Christian Biørn, 32 Aar gl. død meget pludselig den 8de Januarii at en Rørelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Kiøbenhavn, den 3die hujus, Mad. Christine, Bensen, 53 Aar; Jfr. Wilhelmine Caroline Schulz, 24 Aar; den 5te hujus Mad. Anna Magdalena Schulz, Bogholder Enke, 43 Aar; Sr. Hans Petersen, Theehandler, 77 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Aggershuus Stift: Mad. Anna ThominaHammod, Sognepræsten i Eidanger Hr. Mechlenborgs Kiereste, 56 Aar. Sohngaardsholm ved Aalborg, den 24de Decbr., Frue Frideriche Sophia de Witt, Conferentsraad Bentzons Enke. Paa Wolstrup Herregaard ved Holstebroe, Hr. Major von Høeg til Wolstrup. in
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Bekiendtgiørelser. Til Faaborg Byes Fattige, er atter i dette Aar blevet & indsendt 12 Tønder Rug, fra den store og ædelmodige Menneskeven, som inde forlodne Aaringer har viis, lige og flere Godheder mod de Trængende her i Byen. Os er det ikke tilladt at nævne Velgiøreren, men v. finde os dog pligtige at bekiendtgiøre hans ædelmodige Handlingerig samt at villade omtalte 12 Tønder Rug Tid efter anden bage, og i Dag første Gang have havt den Fornøielse deraf, at uddele 88 Brød, vægtige 4 og et halv Pd. Stykken, mallem de Nødlidende her i Byen, og saaledes agte at continuere hver Fredag. Faaborg den 7de Januarii 1785. H. D. Brandt. A. Brandt. nanallad Kirkeværger. Fattiges Forstander. tillads mig
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Proclama. Fudkiønt det ikke formodes, at den ber ved Holugaard, sidstleden 18de November forrige Aar, ved Døden afgangne Gartner sal. Johan Georg Stein, skulle være noget bortskyldig, som ikke allerede er hans efterladte Enke og Arvinger bevidst; Saa bliver dog dette Dødsfald 3de Gange efter hinanden bekiendtgjort udi Odense Addresse-Contoirs Efterretninger, med Anmodning, at enhver, som maatte have nogen lovlig og beviislig Fordring til Stervboen, ville jo før jo hellere, og i seeneste inden 6 Uger fra undertegnede Dato, anmelde sligt udi Skriverstuen her paa Hollufgaard, hvor og de, som til samme Stervboe maatte være noget skyldig, ligeledes ville indfinde sig med Betalingen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Hollufgaard den 10de Januarii a 285.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Til Leie falbydes. For en Cavalleer eller anden honet Person, bliver enten i strax eller til førstkommende Paaske, midt her i Byen, paa en af de retteste Gader til Leie 2 eller 3 smukke, rummelige og betrukne Værelser til Gaden, hvortil et en reel Opgang, uden nogen Forbindelse med Husets Folk, og kan endnu om forlanges hertil føies Tiener, eller Pultekammer; Staldrum, Vognremisse og Loftrum; hvorom Vedkommende behageligst ville melde sig paa Adresse-Contoiret, hvor nærmere Underretning kan indhentes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Capital som falbydes. Af Roeskilde adelige Frøkenklosters Midler, bliver til 11te Junii 1785 imod første Prioritet i Jordegods, til Laans at bekomme, en Capital af 18000 Rdlr., hvorom Vedkommende behageligst ville melde dem hos S. T. Hr. Kammerherre Scheel, Ridder, at Mullerup pr. Nyborg. end Til Kiøbs falbydes. Bøger i dansk, tydsk, latinsk og engelsk Sprog at Tos Degnen i Werninge ere nogle gode theologisk bekomme, saa og Manuskrivter, samt gode Æbletræer, Podninger, Morbærtræer og 2 Grantræer, alt for billig Priis. Jvor een, for en Vertshuusholder beqven og ved vedligeholdt Gaard i Odense er tilkjøbs, anvises al Procurator Bergmann sammesteds.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Hos mig kan bekommes meget gode og store Hestedækkener for billigste Priis. Søren Krær, boende i Vindsgaden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Tienestsøgende. Et honet Fruentimmer, som er vant til, og forstaaer, alle Fruentimmer Nettigheder, er ogsaa i Stand, til at paatage sig en Huusholdning; recommenderer sig som Huusjomfrue enten hos en Præst paa Landet eller i Stæderne, og i manglende Fald som Kammerjomfrue hos et Herskab i Provindsen. Anvises herfra Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-11
Et middelaldrende Menneske, som om sin Troskab og Duelighed ved en Cavallers eller Herskabs Opvartning kan give tilforladelig Vidnesbyrd, recommenderer sin Tieneste; Anviisningen skeer fra Adresse=Contoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
Moralske Tanker. Det skulde koste Menneskene mindre Umage at forbedre deres Ufuldkommenheder, end at forestille eller skiule samme. Elsker Du Evigheden, saa benyt dig vel af Tiden. Den forløbne er uigienkaldelig, den tilkommende uvis, og blot den nærværende er din egen. At forøde den, er et Tab, der i Evighed ei erstattes. Alderdommens fleste Besværligheder ere Følger. af en slet tilbragt Ungdom. Du skal høste, hvad du har saaet. Jntet er mere umenneskeligt end Selvhævn. De som tænke mindst, tale gemeenlig meest. Det er fornødent for at vedligeholde Ydmyghedens yndige Dyd, at man meget mere seer fremfor sig paa dem, som overgaae os, end tilbage, paa dem, vi troe selv at overgaae. Ofte handle Folk imod Ære, just fordi de al formeget see paa Ære. Jo mere en retskaffen Mand tillader sit Hierte, at blive bekiendt, til desto mere got kan han give Anledning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
(Jndsendt.) Termini valent usu ut nummi Der var en Tid, da Frøken og Jomfrue var meget fornemt. Frøken tilkom ikkun Kongers og Fyrsters, og Jomfrue Adelens Døttre. Nu seer en pyntet Kielderpige furt, naar man ei har den Forstand at titulere hende Jomfrue. Jeg taler af Erfaring, og sander Franskmandens Ordsprog: La civilite conte per & vaut beaucop. Engang kom jeg paa min Reise giennem Sælland for Skade, at kalde Kielderpigen i Vertshuset med sit Døbenavn Maren, (som jeg til Ulykke havde høit af Madamen i Huset: ) Hun slog med Nakken, hendes Ansigt blev mørkt, hendes Gang som en Vestalsk Jomfrues, og enten kunde hun ikke høre, eller glemte hvad jeg fordrede; Jeg befindede mig, og tiltalte hende: min lille Jomfrue, Strax løb hun som en Vibe, og med det mildeste Ansigt var til Tieneste, i alt hvad jeg forlangte. Derfore vil jeg raade alle mine gode Venner, at naar de som Fremmede komme i et Vertshuus, og seer Kielderpigen er klædt i Kramtøi, eller har paa Hovedet en Dormense, Fyrken, Nølle, Sæt, Husarhus eller noget saadant, de da give hende Titel af Jomfrue, i Fald det er dem om at giøre at blive vel opvartet. Tilforn var der ingen Skovridere uden i Kongens Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
Nu holder Grever, Baroner og nogle andre Proprietærer Skovridere, i Steden for de gammeldags Skovfogeder og Skytter. Fordum vare alle Forvaltere Kongelige Betientere. Sil en har denne Æres=Titel, som en Røg udbredt sig, først til Grevernes og Frieherrernes, dernæst gradeviis til de betydeligste Herremænd, og nu omsider til alle Proprietærers Ridefogeder. Det vil vist endnu gaae videre i Fremtiden. - Sandt at sige, bemerker Forvalter egentlig ikke andet end en, som forestaaer og bestyrer noget foren anden, og derfor aflegger Regnskab og Rigtighed; altsaa kan jo den, som i Commission for andre, udsælger og forhandler Ost, Smør, Flesk, Øl og Brændeviin, Sukker og Sirup, Papiir a., ikke ubeqvem som han selv vil;) lade sig kalde en Ost, Smør= og Fleske=Forvalter, en Øl og Brændeviins-Forvalter, en Sukker og Sirups=Forvalter, en Papiirs=Forvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
(Jndsendt.) Ædle Handlinger. Natten imellem den 15de og 16de December, opkom Jldsvaade i en Bondegaard i Ollerup ved Svendborg, da Manden, som tilhørte Gaarden, bemerkede Jlden, søgte han først at redde sig selv, saavelsom andre i Gaarden værende Folk, fra at blive et Offer for samme, dernæst gik hans Bekymring ikke saameget ud paa at redde af sit Gods og sine Eiendomme, som at see derhen, at andre ikke skulle konste til at lide med og ved ham; til den Ende løb han strax til sin Naboe, opvakte ham og Kone af Sovne, og bad han, at han strax ville komme for at afbryde et Gierde som stod imellem dem, der allerede saa heftig var antændt af Jlden, at det snart kunde have anstukken den endnu befriede Gaard; men Manden ei allene erindrede sin Naboe om samme; men ogsaa selv saa godt som nogen hialp ham at afbryde Gierdet, saa Gaarden derved blev frelst. Hvo ville ikke kalde det en ædel Handling? Omendskiønt han saae sig geraadet i største Elendighed, da han mistede ei allene sit Opholdsted, men ogsaa hans Kreature og alt det han eiede, tænkte han dog paa sine Medbrødre. Maatte denne hans Handling opvække alle veltænkende Læsere til desto større Medlidenhed og Villie i at rekke ham Haanden i disse hans bedrøvelige Omstændigheder, naar de derom bliver anmodet, skulle det særdeles fornøie mig, da det og i samme Hensigt derfore vorder bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
Indenlandske Nyeheder. Ved Fyenboe Landsting blev den 24de Decbr. 1783, følgende Dom afsagt: Nr. 2 af 25de Junii 1783, Sr. Niels Jacob Grønbeck, contra Srs. Erich West paa Lundegaard og Christian Bus paa Krumstrup.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
Herredstingsdommen bør som uefterrettelig ei komme Grønbeck til Fornærmelse i nogen Maade, derimod bør West og Bus, hver for "sig, at bøde 2de Gange 3de sex Lod Sølv, som for hver især udgjøre 18 Rdlr., at deles efter Lovens 1 Bogs 24 Cap. 4 og 5 Art. De af Citanten imod Jndstævnte gjorte beskyldninger, bør være mortificerede. Denne vidtløftige Sags Omkostninger ved Underretten betale Jndstævnte, een for begge og begge for een, til Grønbeck med 16 Rdlr.; Saa bør de og tilligemed Herredsfogden, een for alle og alle for cen, at betale denne Jndstævnings Bekostninger til Citanten med 12 Rdlr. - samt til Justitscassen 4 Rdlr. End videre bør Herredsfogden at bøde til St. Hans Kirke i Odense 2 Rdlr., og betale ligesaameget til Justitscassen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
Kiøbenhavn, den 5te Januarii. Endelig har man ogsaa her seet den berømte Montgolfierske Maskine. J Løverdags den 27de December anstillede Hr. Apotheker Myhlenstedt et lykkeligt Forsøg med den brændbare Lufts Kraft til at hæve Legemer i Veiret. Hans Maskine var af fernisseret Silketaft, 3 Alen lang, 2 og en halv Cubik i Bredden, altsaa en Cylinder. Den indeholdt 23 cubiske Fod inflammabel Luft, hvormed den blev opfyldt i mindre end 10 Minuter. Da den var opfyldt, og begyndte at hæve sig i Veiret, vilde man holde den tilbage med en Strikke; men dens Kraft var saa stor, at Strikken brast. Den hævede sig strax høit, men den maatte vige for en temmelig sterk Vind, som i en fem Minuter førte den omtrent over Christiansborg Slot, det er en 14 eller 1500 Fod fra Hr. Myhlensteds, Gaard, hvor den gik op. Den syntes da at være 100 Fod oven over Slottet. Den gik derpaa stedse stigende høiere og høiere, hen imod Vesten, til man aldeles tabte den af Syne - Det bør an merkes til Hr. Myhlensteds Roes, at hans Beskedenhed, uagtet dette Forsøg fulgte paa mange foregaaende retskafne Experimenter, var saa stor at han havde skiult sit Forsæt med at anstille dette, saa nøie, at ingen vidste deraf, førend man saae den svæve hen over Staden. Dette første, her anstillede virkelig Forsøg, geraader altsaa Hr. Myhlenstedt til megen virkelig Ære. - J Dag er den endnu ikke fundet; uagtet Rygtet siger, at den skal være seet ved Kiøge, som ligger 4 Mile fra Kiøbenhavn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
Befordringer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1785-01-13
Kiøbenhavn, den 5te Januarii. Hans Kongelige Majestæt har under 8de December 1783 allernaadigst behaget at beskikke Ober Jnspecteuren ved det Kongelige Blaafarveverk i Norge, George Christoph Bernsten, til Bergraad med Rang af No. 1 i 6te Classe. Ligeledes under 22de December f. A. Berg- og Forst=Advocat, Schmidt til at være Casserer og Dommer overnysmeldte Verk.