JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Hollænderbyen den 22 October. J nogle Dage har der ligget et stort Krigskib i Kjøgebugt. J Morges kom ind fra Østersøen en 12 til 14 Skibe, bestaaende af Galeaser og Jagter, og en liden Brig; det store Skib lette. de og gav en 2 til 3 Skud, og siden forfulgte Skibene, som søgte Flinterenden og gik Nord efter. Man formoder at det var svenske Skibe. Reisende vedblive at bekræfte det alt forhen meldte Rygte, at Admiral Saumarez ligger i Karlskrona Havn med to Orloggere, og at 5 dito befinde sig uden for samme Havn. Skjønt de have havt god Vind, have de dog ikke havt Lyst til at gaae ud af Havnen. Der skal være givet befaling, at omgaaes dem hofligt og vaersomt. Jmidlertid er Stedets Besætning bleven forstærket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Hovedstadens Jndvaanere ere Alle blevne skuffede i deres glade Forventninger. Fredag Aften d. 27de skulde en pragtfuld Jllumination samt Fyrværkerie været given i Frederiksberg Hauge i Anledning af D. Maj. Kongens og Dronningens Ankomst; men da de høie Personer udeblev, maatte samme udsættes, saavelsom og de berammede Høitideligheder og Procession ved Jndtoget fra Frederiksberg Slot til Residentsstaden, der Alt, efter første Bestemmelse, skulde have fundet Sted paa Hs. Maj. Dronningens Fødselsdag den 28de d. M. J Fredags Eftermiddag opsloges efterstaaende Plakat: Den til i Dag averterede Jllumination i Frederiksberg Slotshauge finder ikke Sted, hvilket herved bekjendtgjøres. Kbhvns Politiekammer d. 27 Octbr. 1809. Bagger."¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Man vil nu vide, at bemeldte høitidelige Indtog er gaaet for sig i Gaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Den Jllumination, der skulde være i Frederiksberg Hauge, er især anbragt paa Terrasserne udenfor Slottet og paa den saakaldte Øe. Lampernes Tal beløbe sig til 8000. Adskillige Partier oplyses ogsaa med Beegkrandse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
J Anledning af Deres Majestæters Hjemkomst opføres paa det Kongelige Theater: Frokosten, et nyt Syngestykke, tilligemed en Prolog, Fædrenelandskjerlighed og huusligt Held, forfattet af Digteren Hr. Thaarup, som fremsiges af Jfr. Astrup og Hr. Foersom, og en Epilog: Morgenstunden, componeret af Hr. Baller mester Galleotti.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Da General=Lieut. v. Düring ved Døden er afgangen i Kiel, saa har Hs. Majestæt allernaadigst befalet, at Gen. Lieut. Ewald skal under Feldtmarskal Landgreve Karl af Hessens Overkommando overtage Generalkommanden i Holsteen, samt over Rendsborg og Frederiksorts Fæstninger, og skal Gen. Lieut. Ewald tage sit Qvarteer i Kiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Fra 18 August 1307, da Subskriptionen blev aabnet til Understøttelsesfondet for vore Krigsfangnes efterladte Koner og Børn, indtil 31 Marts 1803, da offentligt Regnskab aflagdes, indkom ialt 3747 Rd., og fra 31 Marts 1808 til 31 August 1809 er endvidere indkommet ialt 2645 Rd.; tilsammen altsaa 6392 Rd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Den 12 Octbr. sidstleden valgte det Kongelige medicinske Selskab Professor Bang til Præses, Hofmedicus Scheel, til Vicepræses, og Professor Mynster til Sekretær for følgende Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Torsdagen den 26de d. M. ophørte Klasselotteriets Trækning for i Aar.¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Af den i Hovedstaden Kongelig privilegerede Hesteflagter Johan Hansen er, fra 24 Octbr. forrige Aar til samme Dato, dette Aar, slagtet og udsolgt 235 Heste, efterat de vare paa den Kongelige Veterinærskole paabrændte Mærket: "kan spises; og saaledes fortsættes nu fremdeles fra Mandagen d. 30 Octbr. førstkommende Udsalget af spiseligt Hestekjød, i Dronningensgade paa Kristianshavn 267. følgende: Fra Hr. Pastor Borch i Borup under Aarhuus Stift et halvt Skeeblad af Metal, fundet i en Høi, fra Hr. Doctor Koefoed, Stiftsprovst i Ribe, Aftryk af Ribe Kapitels to forskjellige Sigiller, hvilke findes hos Hr. Rahr sammesteds; fra Hr. Pastor Glasemeyer i Breitenberg, et talmudisk Manuskript paa 123 Palmblade, et Aftryk i Tin af en ei udkommen Medaille af Christian den 6te, samt en rund Steen; fra Hr. Cathala, Kopiist i Rentekammeret, en Jern Stridshammer og to Steenkiler, som samlede ere fundne paa Bagsværd Overdrev nogle Alen i Jorden; Hr. Rørger Colsmann 6 gamle Documenter, efter Opgivende fra Aarene 1404, 1424. 1457, 1464, 1468 og 1469, 8 antikke Kobbere, en antik Træepokal, en meget gammel Pung, strikket af Staaltraad, samt 5 fyrstelige Breve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Ved Kancellieskrivelse af 21de d. M. er kundgjort de Bestemmelser, som det har behaget Hs. Majestæt allernaadigst at fastsætte i Henseende til den Betaling, som en Læge, der kræves til Hielp for at helbrede syge Søefolk i den Kongel. Tjeneste, skal være berettiget til at oppebære Maleren Niels Jversen Bredahl i Kbhvn, en virksom, tænkende og kyndig Borger, forfærdiger giftfrie Farvelader, hvoraf han siden 1804 har afsat over 1200 Stykker, og derved fortrængt de tydske, Tuskfarver, Oblater og Kirkebrød, der ere lige saa gode som de Engelske, samt Masse=Arbeide af Rosetter, Ornamenter og Perler. Siden August 1808 er af Bredahl, som endnu ikke har bekjendtgjort denne Fabrikation, afsat over 120,000 Kirkebrød. Denne Fabrikation vil forebygge, hvad man for ikke længe siden hørte: "Ønsket fra en Menighed om Tilladelse til at faae Engelske Oblater indførte, da den, af Mangel paa Kirkebrød, ellers ikke kunde nyde Alterens Sakramentet Det glæder Udgiveren at kunne melde, at det Reiersenske Fond har givet Bredahl 100 Rd., som en Præmie for Forfærdigelsen af de giftfrie Farvelader og Oblater for 1808, og at ham igjennem General=Land=Oekonomie= og Kommerce-Kollegium er tilstaaet en Gave af 200 Rd. for Forfærdigelsen af Oblater og Kirkebrød. Det er ligehædrende for Kollegiet og Bredahl, at denne søgte om Summen som Forskud, men at Kollegiet gav ham den som Gave. Præsten Hr. Hertel har i Forerindringen til sin Beskrivelse over Aarhuus Domkirke sagt, at da han forgiæves havde søgt i Nørrejylland at faae Bogen trykt saa billigt som han ønskede, havde han maattet lade den trykke i Haderslev. Dette har foranlediget Bogtrykkerne Wandal i Aalborg og Just i Viborg at opfordre Hv. Hertel til at gjenkalde hiint Foregivende dem angaaende, da han ingensinde skrivtlig eller mundtlig har henvendt sig til dem om sin Bogs Trykning. J et afæsket Svar har Hr. Hertel derpaa angivet de Grunde, hvorfor det ei er skeet i Henseende til den Første.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
J en Aalborg Avis opkaster Tømmersvend Lars Pedersen, Urt det snorrige Spørgsmaal, hvorledes Jens Bonderups Kommissionen for Oldsagerne har endvidere modtaget Kone kan lade sit Barn døbe for et ægte Barn, naar hendes Mand har været borte i 3 Aar, Til at fremme hyppigere Kirkegang foreslaaer Politievennen nogle udvortes Midler, saasom at lukke Kirkerne i Laas saalænge Præsten er paa Prækestolen, sørge for at ingen Larm eller Andagtsforstyrrelse fandt Sted og at endelig Kirkerne maatte erholde Kakkelovnsvarme, som Forfædrenes aandelige Varme og stærkere Natur gjorde overflødig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
J samme Blad opfordres Kjøbenhavnerne til nogle alvorlige Tanker om den i disse Dage omtalte Jlluminering, og ønskes iblant andet, at de vilde spare en dyr Fornødenhed, istedetfor at øde den, og anvende de Penge, denne Ødselhed, skulde medtaget, til et blivende Gavn, ved dermed at ihukomme vore i Engelsk Fangenskab vansmægtende Brødre og deres efterladte trængende Familier. Dette var den sandeste Hylding, man kunde bringe de Personer, man ønsker at hædre; medens Udgivter, der ingen blivende Frugt efterlade, maae snarere mishage end behage dem, til hvis Ære de gjøres, ja kunne aldeles ikke behage, hvis Tingen betragtes fra alle Sider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Odense Bye=Nyt. Fra den 24de til 30 Octbr. Døbte: Kirstine Christiansdatters Datter, Sophie Christiane; Fadd. Sidsel Christiansdatter, Karen Marie Anthonsdatter, Muurmester Gittermann, Skoemager H. Andersen og Væversvend E. Hansen. Kapitain Leths Datter, Ædel Caroline; Fadd. Frue Amtmandinde Benzon, Frue Berregaard, Geheimekonferentsraad Gersdorff, Kammerherre Fabritius Tengnagel, Kammerjunker Ritmester Bardenfleth, Oberstlieut. Gersdorff, Ritmester Bruun, Lieut. Verregaard og Lieut. Falchen, schjold. Overskjærer C. Nielsens Søn, Mads Christian; Fadd. Mad. Petersen, Jfr. Rasmussen, Kammerj. v. Scholten, Farver Kellinghuusen, Tømmermester Langhoff, Regimentsbøsse, mager Erichsen og Regimentskuursmed Thiemme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Begravede. Skoemager Anders Pedersens Søn, Johan Henrie Rolof, 13 Uger. Poul Knudsen fra Biskorup, 88 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Forestaaende Allerhelgens Søndag, eller ReformationsFesten, prædike i St. Knuds Kirke til Høimesse H. H. Hr. Biskop Hansen og til Aftensang Præsten Lund.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Avertissements. At det har behaget Forsynet den 18de d. M. ved Døden at bortkalde fra mig og 3de Pigebørn min meget elskelige Mand Christopher Berg, Musikant paa Langeland, giver jeg mig den Ære herved at bekjendtgjøre for Slægt og Venner, og frabeder mig al skrivtlig Condolence. Rudkjøbing den 28 Octbr. 1809. Kirstine sal. Bergs Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
To gamle svalebrune Hopper er i Løverdags Aftes bortgaaet af min Mark, hvem som skulle have optaget samme, bedes at aflevere dem imod en Douceur til Jørgen Rasmussen, i Seden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
For et skikkeligt Fruentimmer, der kan paatage sig at forestaae en landlig Huusholdning, og tillige at lave Mad, bliver til1 Mai en Kondition ledig paa en Gaard 2 Mile fra Odense, Adressecomtoiret giver nærmere Oplysning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
For en habil Bogbindersvend er en Kondition ledig. Anviisning gives hos Hr. Hempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Hos Undertegnede er at bekomme et Par gode tykke Rhinske Qværnstene, 28 Tommer brede og 5 Tommer i Tykkelsen, som og gode Russiske Gibsteen og endeel støbt Jern, 2 Tommer, firkantet, til Rist under store indmurede Brændeviinskjedler; Alt til billigste Priis. Joh. Bang i Odense. At det har behaget Forsynet, den 19 Juli, efter 3 Dages udmattende Sygdom, ved en stille og rolig Død, at bortkalde til et bedre Liv min elskede og uforglemmelige Mand, Kjøbmand Friderich Wilhelm Berg, bekjendtgjøres sørgeligst for Slægt og Venner, forvisset om, at Enhver det kiendte denne Retskafne, tager Deel i mit og Mines smertelige Tab.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Tillige bekjendtgjøres for ærede Venner og Bekjendte: at jeg vedbliver at fortsætte Handelen efter min salig Mand; Christiania den 31 Juli 1809. Maren sal. Berg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Pottemager Jens Nicolaisen, der nu er sløttet i sin Gaard Nr. 428 paa Odense Byes Nørregade, som Brændeviinsbrænder Søren Møller sidst fraflyttede, anbefaler sit Arbeide til Enhver, og lover reel og billig Behandling. Til gamle Diamanter anvises en Kjøber fra Adressecomtoiret. Det Hans Majestæt Kongen tilhørende Huus ved Skibbhusene, bestaaende af 22 Fag, hvorved er en god Hauge samt omtrent 2 Skpr. Land, som grændser til Kanalen, er til førstkommende Nytaar at faae tilkjøbs. Liebhavere ville behage at henvende sig til Undertegnede. Odense Toldkammer den 10 Octbr. 1809. Krag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
God Kommen i Tønde- og Skjeppeviis bekommes for billig Priis hos Johan Fr. Jversen. Torsdagen den 19 October er i min Gaard bortkommet en Desert-Skee med rislet Skaft og Bogstaverne M. K. For Opdagelsen heraf loves en god Douceur. M. Knutzen. i Nørregade No. 413.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Hvidt Puddersukker og Sirup kan bekommes for billig Priis hos Salomon Salomonsen i Odense i Nørregade. Gaarden No. 171 paa Sortebrødre Torv lige for Komediehuset er underhaanden at faae tilkjøbs. Man henvender sig til Eieren, som boer i Stedet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
J Korsgaden No. 2 ere følgende Vare tilkjøbs, nemlig: en Sopha med 6 Stole til, en dito Sopha, et Par Mahogni Speile, et Mahognie=Chatol, en 2etages Kakkelovn, 2 enkelte dito, en Kobber=Tertepande, et Disteleertøi, Gobraad, Vaffel- og Krumkagejern, en Bouteillegrøn Atlaskes Pelsen lille Postvogn med Jernaxler.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
En Kjøber til Planker, Fjelle og Blokke af Elme NB. Elle=Pære=Kirsebær- og Blommetræe med flere Sorter, som kan bruges til Meubler, anviser Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
En god overtrukken Officeer-Telt er at faae tilkjøbs. Adressecomtoiret anviset.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Skulde nogen have en Kobbertrykkerpresse at ville sælge anviser Adressekomtoiret en Kjøber.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Fra Hans Stormgaards Enke i Kiøng er for omtrent 3 Dage siden bortbleven en graae Hest, med for det meste hvidt Hoved. Opdageren af bemeldte Hest vil imod en Douceur aflevere den til Oventegnede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-10-31
Af den saalænge efterspurgte: Taxt paa de Lægemidler som Apothekerne i Danmark skulle falholde i Aaret 1809, er jeg nu bleven forsynet med et Antal, som sælges her paa Adressecomtoiret for 5 Mk. Expl. S. Hempel. Gaard No. 292 paa Vestergade, hvor han fortsætter sin sædvanlige Næringsvei, han anbefaler sig med reel Behandling og gode Vare.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Freds=Efterretninger. Fredstraktaten mellem Frankerig og Østerrig skal ikke allene være ratificeret, men Ratificationerne ogsaa den 20de f. M. udvexlede i Vien. De ældre og nyere Freds Efterretninger, der syntes at modsige hinanden, kunne efter Breve fra Vien af 18de f. M. saaledes forenes: den 5 Octbr. var Fredsdokumentet virkelig udfærdiget, men Keiser Fran vægrede sig ved at ratificere samme. Førstefter flere Konferentzer, og flere Grev Buhnas Mellemreiser kom Freds værket endelig i Stand den 14de. Vilkaarene haves endnu intet Officielt. De sidste med stingelser bekræftes atter i de nyeste Efterretninger, og tilfolk, at foruden de alt bekjendte Afstaaelser af Østallizien, en Deel af Vestgallizien, Litoralet med Triest og Fiume, ogsaa en Deel af det sydlige Croatien, fremdeles Salzburg med Berchtolsgaden, samt en Deel af Østerrig ovenfor Ens, vestlig for en Linie, som drages fra Efferdingen ved Donau, og indslutter Jnnviertel, skulle aftrædes. Disse Efterretninger bekræftes tillige ved den Omstændighed, at Franske Kommissairer have ladet sig udlevere af det Viener Archiv alle de Aktstykker og Dokumenter, som angaae de fleste af ovennævnte Lande. Eftermedens Afslutning fortsætter nu en stor Deel Franske Tropper uafbrudt Tilbagemarschen til deres Fædreland. De udødeliges Korps, siger Viener=Tidenden, og mener formodentlig den Franske Garde hvormed fordum de gamle Persiske Kongers Livvagt kaldtes, brød op fra Vien om Morgenen den 15 October. Ligeledes er Hertugen af Abrantes's (Junots) Armeekorps, 13,5000 Md. stærkt, der hidtil har staaet i Franken og Oversachsen, i fuld Tilbagemarsch over Frankfurt til Strasburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Hs. Majestæt Keiser Napoleon afreiste den 17 Octbr. om Eftermiddagen Kl. 2 fra Schønbrunn, og ankom den 20de om Morgenen Kl. 8 3/4 under Kanonernes Torden, og Klokkernes Ringning til det Bayerske Lystslot Nympsen. burg. Veien fra München og hertil var skjult med Mennesker, der stimlede til for at see denne overordentlige Seierherre. Den 21de var han det meste af Dagen beskjæftiget i sit Kabinet hvorfor en Fasanjagt maatte udsættes, Om Aftenen tog Hs. Majestæt paa Opera i München. Ved Jndtrædelsen i Logen modtoges Keiseren med Vivatraab. Ved den første Atts Slutning forlod han Skuespilhuset, og reiste tilbage til Nympfenburg igjennem den prægtig illuminerede Stad. Paa Videnskabers Akademiets Bygning glimrede paa sort Grund en gylden Lyre, over hvilken man læste Jndskrivten: Pacificatori (For Fredsstifteren), Den 5 Fjerdingmiil lange Allee fra Hovedstaden til Lystslottet var oplyst med mange 1000 Lamper. Ved Hoved-Jndgangen var opført en Triumfbue, over hvilken fandtes Orden: "Napoleoni Magno Pacificatorie (For Napoleon den Store, Fredsstifteren). J Baggrunden viiste sig Nympsenburg i blændende Glands, og sluttede Jlluminationen, som ved sin store Omfang gjorde en fortræffelig Virkning. Den 22de Kl. 7 Morgen forlod Hs. Majestæt Nympfenburg, efterat have uddeelt kostbare Præsenter til endeel Hofbetjente, og ankom samme Dags Middag til Augsburg. Keiseren sad i en 8 spændt Reisevogn, som var omringet af en talrig Eskorte Fransk Kavallerie. Hos Monarken sad Palai marskal Duroc og paa Bukken den troe Mamelut RustanKeiseren steeg af hos Kurfyrsten af Trier, og forlangte kort efter Ankomsten at bivaane en Messe. Herpaa var man ikke beredt, og fik i en Hast for paa en fattig Præst, som tilfældigviis var tilstæde, og fik sin Messe betalt med en Rin af 100 Napoleonsdorers Værdie, hvorover den gode Mand neppe kunde komme til sig selv igjen af Glæde. Den 23de ankom Keiseren til Stuttgardt, hvorfra han efter tkort Ophold samme Dags Aften afreiste. Den følgende Dage Morgen Kl. 2 passerede Hs. Majestæt Pforzheim, hvorfra han uden Ophold fortsatte sin Reise over Ourlad- og Ettlingen til Strasburg. Neppe havd. Keieren, forladt Rympsenburg, før en Russisk Keiserlig Koureer ankom, og strax fulgte efter Hs. Majestæt. Ligeledes ankom en Stafet fra Schønbrunn til Augsburg 2 Timer efter at Monarken var afreist, og ilede ufortøvet at indhente ham Den Viener Tidende forkynder Napoleons Afreise med disse Ord: "Hvilke Lande denne Heros nu end vi lyksaliggjøre, for os vil han stedse blive uforglemmelig Hvorhen vi vende Øiet, see vi et Mindemærke paa hans Hæder eller hans Høimodighed!" og videre: "Vore Fæstningsværkers Sløifning, hvormed man alt har begyndt, er en Lykke for os. Det bevarer vor Stad fra den Fare at blive et Saragossa, forskjønner den og forøger dens Sundhed og Beqvemmeligheder. Jøvrigt er det kuns Udenværkerne ikke Stadmuren, som demoleres. J Anledning af Freden udbryder samme Tidende i det fromme Ønske: Maatte Frankerigs Fjender, som gjentagne Gange have beviist, at de ere Østerrigs eneste og sande Fiender, aldrig mere ved deres Rænker kunne fornye det blodige Skuespil!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Jfølge Breve fra Dresden agter Kongen af Sachsen, at gjøre en Reise til Paris. Det hedder ogsaa, at flere kronede Hoveder og fyrstelige Personer til samme Tid skulle indtræffe der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Den 12 Octbr. ere Ratifikationerne af Freden mellem Rusland og Sverrig udvexlede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Krigs-Efterretninger. Engellænderne anslaae selv deres hele Magt i Spanien og Portugal i det høieste til 25,000 Md. Cuesta skal kuns have 20,000 Rd., og de andre Spanske Armeer ligeledes være betydeligt formindskede. Derimod skulle de Franske i Arragonien og Catalonien have over 100,000 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
30,000 Franzoser under Marskallerne Soult og Mortier staae mellem Tallavera og Placenzia; 25,000 under M. Victor ere opstillede imod Venegas, og 10,000 under Marskal Ney staae ved Salamanca. Til Engellændernes Forstærkning er nylig fra Portsmouth udløben en Konvoy af 180 Seilere, og fra Falmouth 5 Transportskibe, som havde Tropper og Heste inde, og styrede at Lissabon til. Men ogsaa 30 til 40,000 Mand Franske Tropper ere for nærværende Tid samlede i og om Paris, og vente kuns paa Keiserens Ankomst for at bryde op til Spanien. Desuden udtages 36,000 Konskriberede, fordi man, som Rigs-Erkekantsleren sagde i Senatet, om end Freden kom i Stand med Østerrig, dog ikke uden stor Ubeqvemmelighed kunde forflytte de Tapre, der havde erobret samme, fra Donauens til Guadalqvivirs Bredder. Ligeledes siger den Franske Krigsminister i sin Beretning til Keiseren angaaende Konskriptionen: "Deres Majestæt, tilfreds med de Troppers Jver, som De anfører paa hiin Side Donauen, vil, at de skulle spares for Krigens Strabadser i Spanien. Ogsaa er det tilstrækkeligt, at holde de Franske Tropper i Spanien komplette, uden at skikke nye Korps derhen. Sire Folket skal takke Dem for en uden Søetog erobret Fred med Engelland. Hvert Engellands alvorlige Forsøg paa Fastlandet er et Skridt mere til en almindelig Fred &c. Det lader og, som høste Engellænderne kuns Død og Fordærvelse af Walcherens Erobring. Af de derværende Tropper ligge 184 Officerer og over 9000 Underofficerer og Gemene i Hospitalerne. Den befaling at 8 Krigskibe skulde nedsænkes i Schelden, skal være kaldet tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Nu hedder det atter, at Roligheden begynder at vende tilbage til Tyrol og dets insurgeerte Naboelande. Den Franske General Vaufreland skal have indberettet, at Tyrolerne ville underkaste sig. Ogsaa Pinzgau i Salzburg ned. lægger sine Vaaben, og udleverer sine Anførere, sine Fanger og de Østerrigske Desertører. 2 Franske og 2 Bayerske Generaler, samt Fyrsten af Lichtenstein ere afreiste til Tyrol Grændser, for at tilkjendegive Jnsurgenterne: at Tyrol aldrig meere kommer under Østerrigsk Srepter, men skal forblive under Bayerns Krone.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Penge-Cours. Hamborg den 31 Octbr. Penge - Vexel 2 M. 360,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Indenlandske Efterretninger. J Mandags Aftes ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen samt Hs. Kgl. H. Kronprindsesse Karoline og Søster med Følge i beste Velgaaende paa Frederiksberg Slot.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1809-11-03
Slotshaugen var i den Anledning paa det smagfuldeste oplyst med Lamper og Begkrandse. Hovedbelysningen var anbragt uden for Slottet. Paa Øen saaes i Transparant og mo med en stor Krone over, og paa hver af Siderne en Colonne af Lamper. Over den inderste Slotsport læstes i Transparant; Din Komme. Hulde Dronning. Opmuntrer Kongeborgen. Dit Blik bebuder Fred. Paa Øen opførtes Musik af Hoboisterne af Kongens Regiment. Ved Deres Majestæters Ankomst omtrent Kl. 8 1/2 bleve de i Slotsgaarden modtagne af et Chor unge Piger, med en passende Velkomstsang. Ogsaa Vesterbro og de, fleste Bygninger i Frederiksberg Bye og Allen vare illuminerede. Omtrent mellem 8 og 9 var Antallet af de Tilstedeværende størst, og man havde her Leilighed til at overbevise sig om Kjøbenhavns betydelige Befolkning. Det Hele var en sand Nationalfest, som enhver lige fra den første Embedsmand i Staten indtil den fattigste Daglønner tog Deel i. Hangen aabnedes for alle og enhver ved Løsenet af et Kanonskud Kl. 6 og lukkedes da det tredie Kanonskud var affyret Kl. 11. De Holsteenske Ryttere holdt Vagt paa Runddelen, uden for Haugen og det Sjællandske Skarpskytter Korps i Haugen og paa andre Steder, hvor det gjordes nødvendig. Ved den hele Høitidelighed herskede den største Orden.