JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1813-02-25
Keiserhoffets almindelige og personlige Udgivter henhøre under Armeens Udgivtsliste. Naar Keiseren døer, skal Fyrstrigsertskantsleren, eller en anden Stordignitar efter Rangen, forsegle og siden optegne den af den afdøde Keiser efterladte Skat og rørlige Privateiendom. De efter Senatbeslutning af 30te Januar 1810 Keiseren tildeelte Privatkrongodser forvaltes af Familieraadet og gjøres til Kapital indtil Keiserens Majorennitet. Keiserinden eller Prindsregenten, kunne, om de ville, gjøre Bestemmelser over alle Dotationer paa 50,000 Fr. aarlig Rente og derunder, som under Regentskabet tilfalde den Mindreaarige, som overordentlig Kroneiendom. Forresten forvaltes den overordentlige Kroneiendom efter de almindelige Regler. Hvad Penge Keiseren efterlader sig tilhørende overordentlig Kronciendom, skal deponeres i Skatkammeret indtil Keiseren bliver myndig. Dersom Keiseren er fraværende og hans myndige Thronfølger er uden for Riget; saa forlænges Ministrenes Fuldmagter indtil Keiseren kommer paa Rigets Gebeet. Den første Stordignitar er da Præsident i Regjeringskonseilet. Alle Akter udstædes i Keiserens Navn og Udøvelsen af den Keiserlige Magt, begynder først i det Øieblik da Han kommer ind i Riget. Er Regenten, ved Keiserens Mindreaarigheds Begyndelse fraværende, uden at Keiseren før sin Død havde sørget for dette Tilfæl. de, forlænges som forommeldt, Ministrenes Fuldmagter indtil hans Ankomst. Dersom der, enten i den myndige eller umyndige Keisers eller Regentens Fraværelse, imens Regjeringen føres af Ministerkonseilet, indtræffe Tilfælde, som ikke ere berørte i denne Anord. ning, skal Ministerkonseilet fungere som Geheime. Raad og affatte et Senatskonsult derom, som overleveres Senatet. Keiserinden, Arveprindsens, Kongen af Roms Moder, kan lade sig salve og krone. Denne Forrettighed skal Hende bekjendtgjøres ved et Dokument, som meddeles Senattet. Kronningen skal skee enten i Fruekirke eller en anden som dertil bestemmes. Den keiserlige Prinds, Kongen af Rom, kan, som Rigets Arving, salves og krones i Hans Faders Levetid. Naar Han er kronet og salvet skulle alle offentlige Forhandlinger og Love, som føre Keiserens Navn, foruden at forsynes med Keiserens Regjerings Aarstal, tillige angive Aaret, da Kongen af Rom blev kronet Den 7de var her i Paris stor Parade. Man saae 36 Batallioner af de Nysankomne opstillede. Alle smukke Folk. Derefter holdtes Geheimeraad.
Viborger Samler, 1813-02-25
Hertugen af Abrantes er kommen hertil. Biskoppen af Nantes har tilbuden sine 2 Heste til Armeens Tjeneste. Det lovgivende Korps har tilbuden 200 Heste, Professorerne i Paris levere 12 Heste. Bestandig indkomme fra Stæderne lignende Tilbud. Staden Bremen stiller 100 Ryttere. Man har beregnet, at Frankrig har 5 Millioner Heste, saa at man, veed at faae 1 af 50, fik 100000 Rytterheste.
Viborger Samler, 1813-02-25
London d. 4de Febr. J Søndags Aftes var Hertugen af Cumberland i Livsfare. Hans Heste bleve løbske og ville tilsidst løbe ind i en Port, hvorved Karethen havde bleven knuset; man var dog saa heldig at standse dem. Hertugen tog ingen Skade; men var yderst forskrækket og i overordentlig Bevægelse.
Viborger Samler, 1813-02-25
Skatkammerkantsleren behøver i Aar et Laan af 40 Million Pd. Sterl. Grev Walmoden af den østerrigske og GeneralGreisenau af den preussiske Etat ere de 2 Generaler, som ere antagne i engelsk Tjeneste som Generaler paa Fastlandet. Jkke allene Petersborg; men endog hele Rusland, skal være fuld af franske Spioner.
Viborger Samler, 1813-02-25
I Gaar ere komne 3 Skibe fra Frankrig, meest ladede med Battist, som i Følge Licentserne skulle tage Bomuld tilbage.
Viborger Samler, 1813-02-25
Avisen Statesmann, som i denne Krig har udmærket sig ved grundige politiske Anførsler, siger De franske Aviser indeholde meget vigtige Ting. Er endog kun det Halve sandt af hvad de forsikre, saa maae Ministrene sandelig ile, for at benytte deres Talenter, enten til Underhandlinger eller Krigens Fortsættelse. Troe de sig istand til, at lede en stor Nations Anliggender i en Crisis, som vores; saa lad dem det i Guds Navn, Men de maae bevise det ved Handlinger og ikke ved absurde og latterlige Pralerier af de Journaler som staae i deres Sold.
Viborger Samler, 1813-02-25
Det lader i Sandhed, som om disse Aviser end mere haardnakkent præke evig Krig, jo mere Folkets Elendighed ved Ødelæggelser og Omkostninger stiger. Jmidlertid see vi med Glæde, at Hr. Whitbread vil den 4de n. M. gjøre Fredsandragender i Parlementet. Denne Patriot, paa hvem, ligesom paa et lidet Antal ligesindede maadeholdende Mænd, Folkets Øie er hæftet, kan være vis paa at blive bittert modtaget af disse tilfalsværende Skrivere. De ville vist nok bortkyse enhver Fredstanke, forsikre at nærværende Tid ikke dertil passer og maaskee endog paastaae, at slige Forslag hæve Fjendens Mod. Dog tvivle vi ikke paa, at Hr. Whitbread jo denne Gang kraftigen understøttes. Nu er Veien til at underhandle aaben, maaskee vil dette i lang Tid ikke meere være Tilfældet. J ald Fald ville det være en stor Daarlighed ikke at gjøre et Forsøg, Derimod siger Avisen the Sun "Hr. Whivbread har i Gaar anmeldt Underhuset, at han d. 4de Marts ville gjøre Fredssandragender. Det tilkommer ikke os at undersøge Grundene til denne Motion; men man kan ikke være uvis om Følgen af et saadant Forslag, hvis det antages. NapoleomsÆrgierrighed har styrtet ham i den yderste Fare; med stærke Skridt gaaer han sit Fald imøde; og dette Øiblik vælger man for at bede England om, at række Haanden til Hans Redning, og for Fremtilden sætte Ham istand til at udføre alle sine Planer til Europas Undertrykkelse. Freden kan allene i dette Øieblik redde Napoleon. Hans Fienders Feil have ofte sat ham istand til at redde sig ud af Farer; lude de europæiske Magter Ham saalænge i Fred, til Han atter har forstærket sig, for paa ny at angribe dem, saa kunne de takke sig selv for deres Tilintetgjørelse.
Viborger Samler, 1813-02-25
Kønigsberg d. 11te Febr. Efterat Staden og Fæstningen Pillau siden 7de Januar havde været blokeret af Russerne, blev Guneral Sievers beordret herfra at medtage alle Tropper og Artilleri, ialt 6000 Md., hvormed ham begav sig til Flekken Alt Pillau 20000 Skridt fra Fæstningen. Efterat Tropperne vare opstillede i behørig Skudvidde fra Skandserne paa Nehrungen, lod han opfordre Fæstningen Pillau og Fortet Neh rungen, som af de Franske siden Mai 1812 af har været besat. J Følge denne Opfordring blev den 8de Febr. om Morgenen sluttet en Convention, efter hvilken de Franske, 1200 Md. stærke, rømmede Fæstningen og Fortet og lode 4000 Syge blive tilbage.
Viborger Samler, 1813-02-25
Den 9de droge Russerne atter derfra og lode de preussiske Tropper allene besætte Fæstningen, efter Conventionen. Den franske Garnison beholdt Geværer, Vaaben og Bagage og marscherer til venstre Rhinbred. En russisk Officeer ledsager dem dertil. Den franske General hedder Castella.
Viborger Samler, 1813-02-25
Berlin, den 16de Februar. Endnu passere der franske Generaler fra og til Staden. Statskantsler Hardenberg har fra Breslau tilkjendegivet de mange Frivillige, som vare over den bestemte Alder af 24 Aar og havde Lyst til at gaae i Krigstjenesten, at de endog overden Alder maatte antages. De samles i Breslau, eller Colberg.
Viborger Samler, 1813-02-25
Jfølge Tidende fra den russiske Grændse, døe daglig i Hospitalerne i Vitepsk, Mohilow og Orschade Syge i Hundredeviis, meest af Tæring. For ei at udbrede Sygdommen blant Jndvaanerne, brændes Dag og Nat Halm og Gjødske udenfor Husene. Da Jorden er endnu haardt frossen, opbrændes de Døde uden for Stæderne. J Vitepsk vare sidst i Decbr. henimod 600 krigsfangne Officerer af forskjellige Nationer, hvoraf endeel laae syge. Den russiske Keiser har tilstaaet enhver fangen Subaltern Officeer 3 Rubel daglig, der dog lidet vil forslaae, da de fleste mangle alt. Keiseren har og sørget for, at de Fangne faae Klæder.
Viborger Samler, 1813-02-25
Det keiserlige franske Hovedqvarteer er, efter de nyeste Efterretninger, forlagt fra Posen til Meseritz og ventes til Frankfurt ved Oder. Den østerrigske Hof- og Legationsraab v. Lebzeltern, der i Fredsærende, som før var meldt, er reist til det russiske Hovedqvarteer, er fulgt med Hs. M. Keiser Alexander paa hans Reise.
Viborger Samler, 1813-02-25
Den bayerske General Baron Wrede er reist igjennem Glogau.
Viborger Samler, 1813-02-25
Landeveien fra Posen til Warschau er usikker.
Viborger Samler, 1813-02-25
Præfekten i Warschau er flyttet til Petrikau.
Viborger Samler, 1813-02-25
Lemberg 29de Januar.
Viborger Samler, 1813-02-25
Hs. M. Keiser Alexander reiste fra Petersborg d. 19 Decbr. om Morgenen. Han bivaanede før Afreisen Gudstjenesten i den Kasanske Kirke. Generalen af Kavalleriet Grev v. Wittgenstein skal være udnævnt til Armeens Generalqvarteermester og hans Kommando overdraget Admiral Tschitschagoff.
Viborger Samler, 1813-02-25
General Barclay de Tolly er kommen til Petersborg.
Viborger Samler, 1813-02-25
De russiske Kosakker forstærkes idelig, især fra Don.
Viborger Samler, 1813-02-25
Frankfurt d. 11 Febr. 3 franske Linieregimenter ere i Forgaars komne hertil og atter gaaede bort, de 2 til Erfurt, det 3die til Hanau. Den 9de kom 2 Compagnier Artilleri, og i Gaar og i Dag atter flere, som gaae til Erfurt. Overalt komme daglig saa mange Tropper fra Frankrig, at Staden har dobbelt Jndqvartering.
Viborger Samler, 1813-02-25
Posen, den 9de Februar. Man har Tidender fra Thorn og Dantzig, efter hvilke begge ere i god Forsvarsstand. DantzigsGarnison har nylig gjort et heldigt Udfald og derved dræbt og fanget 1000 Russer.
Viborger Samler, 1813-02-25
Hovedqvarteret er endnu her i Posen. Overmorgen ventes hertil nye Armeekorps. Wilna d. 11 Januar.
Viborger Samler, 1813-02-25
Ved Keiser Alexanders Ankomst til Flekken Meretsch ved Niemen modtoges Hs. M. af Geistligheden i fuld Ornat og med Fanerne, samt derpaa ogsaa af Jødemenigheden. Hs. Majestæt behagede at gjøre Reisen fra Flækken Orany til Hest og at ledsage Tropperne et Stykke Vei tilfods. De russiske Tropper gik med Musik over Niemen, og udraabte, saasnart De betraadte den fremmede Grændse, et glædeligt Hurra, Dagen før Afreisen fra Wilna den 6 Jan. meddeelte Hs. Keiserl. Majestæt Tropperne følgende allerhøieste befaling: "Soldater, Eders Tapperhed og Standhaftighed er bleven belønnet med en Hæder, som aldrig vil uddøe hos Efterkommerne. Eders Navn og Daad skal gaae fra Mund til Mund, fra Eders Sønner til deres Børn og Børnebørn indtil den sildigste Efterslægt. Lovet være den Allerhøieste. Herrens Haand er med os, og vil ikke forlade os. Allerede er der ikke en eneste Fjende mere tilbage paa vort Lands Jordbund. Over deres Liig og Been ere J komne til Rigets Grændser. Eder staaer endnu tilbage at gaae over samme, ikke for at gjøre Erobringer, eller forflytte Krigen ind i Vore Naboers Lande; men for at opnaae en forønsket og varig Fred. J drage hen at forskaffe Eder Rolighed, og dem Frihed og Uafhængighed. Maatte de være vore Venner, Eders Daad er det, der skal fremskynde Freden. J ere Russer, J ere Kristne, Behøver man ved dette Navn endnu at erindre Eder om, at det er Soldatens Pligt at være tapper i Kampen, mild paa Marschen, og under Opholdet i fredelige Lande, Jeg truer Eder ikke med Straf, thi jeg veed at ingen af Eder vil gjøre sig skyldig dertil. J have i vort Land seet, hvorledes Fienderne have plyndret de uskyldige Land mænds Huse. I retfærdig Vrede have J straffet dem. Hvo vil være dem liig? Skulde der, mod Formodning, findes en saadan, da maae han ikke være nogen Russer; han udstødes derfor af Eders Samfund, Soldater, dette fordre og vente Eders rettroende Religion, Eders Fædreland, Eders Zar."
Viborger Samler, 1813-02-25
Blandede Efterretninger.
Viborger Samler, 1813-02-25
(Af Altona Merk. og Hamb. Corresp.) Baron Wessenberg var ankommen til Wien d. 6te Febr.
Viborger Samler, 1813-02-25
Staden Cassel har i Aar en Jndkomst af 55,478 Fr. men derimod ere dens Udgivter: 287,226 Fr. Staden Brunsvig har ligeledes Jndtægt paa 102,534 Fr. men dens Udgivter ere: 204, 157 Fr. J Paris ere 2 Gravere, som havde opgravet en med kostbare Klæder og Ringe begravet Dame, og frataget Liget dem, dømte til 15 Aars Slaveri.
Viborger Samler, 1813-02-25
Den tydske Storherre har nylig seet en nybygget Tredækker paa 124 Kanoner løbe af Stabelen. Ved Schumla er og saadan Vinter, at 300 Tyrker af nogle did marscherende Tropper, omkom deels i Snedriver, deels af Kulde. Pesten har vel aftaget i Konstantinopel; men dog ikke ophørt.
Viborger Samler, 1813-02-25
Neapel. Den neapolitanske Prinds Napoleon, Lucian Carl, født den 16 Mai 1803, (Kongen af Neapels anden Søn) er udnævnt til Prinds af Pontecorvo. Østerrig. Til Wien er kommet en Koureer, fra Paris, med hvis Hurtighed man har været saa fornøiet, at han er avanceret een Grad. J de keiserlige Stalde i Wien foretages endeel Forandringer. De gamle Heste sælges. Blandt disse er een som er 32 Aar gl., og var Josef den 2dens Yndlings hest.
Viborger Samler, 1813-02-25
Efterat de østlige Kyster af den uhyre Øe Nyeholland ved Kapt. Kooks fortræffelige Opdagelser, vare blevne Europæerne bekjendte, og de nordlige og vestlige Kyster ligeledes alt forhen vare efterhaanden opdagede af Hollænderne, som havde givet dem Navnene Karpentaria, de Witt, Eendrachts, Edels, Peter Nuyts, Van Diemens Land o. s. v., var som bekjendt endnu den store Kyststrækning paa den sydvestlige Kant mellem Peter Nuyts og van Diemens Land, hvor Kysten gjør en stor Bugt, uopdaget og ubekjendt. Til dennes Opdagelse udsendte Napoleon, i Aaret 1800, 3 Skibe med duelige Sømænd, Astronomer og Lærde, hvilke efter fuldendt Opdagelse kom tilbage i 1804. Resultatet af denne for Videnskaberne og den hele Menneskehed saa vigtige Opdagelse er nu blevet bekjendtgjort, og et prægtigt Atlas paa 32 Karter indeholde Kartene over den hele opdagede og optagne Kyststrækning, saavelsom over det Stræde, der adskiller Van Diemens Land fra Nyeholland. Hiin hele store Kyststrækning har faaet Navnet Napoleons Land (Terre Napoleon), og skal vidne med til sildige Tider om den Mands store Aand, som Videnskaberne have at takke for denne vigtige Opdagelse.
Viborger Samler, 1813-02-25
J Storhertugdømmet Berg udskrives 2500 Md. for 1813. - Kongen af Neapel har befalet, at 8000 Md. skulle brække op til Storarmeen.
Viborger Samler, 1813-02-25
Indenlandske Tidender.
Viborger Samler, 1813-02-25
(Af Statstidenden.) Samtlige Apothekere i Danmark er det fra 5 Januar d. A. tilladt at beregne sig en som Gange saa høi Avance som den, der var dem tilstaaet ved Medicinaltaxten for Aaret 1806. Læge midlernes nuværende Jndkjøbspriis, forhøiet med denne Avance, og med den i Jnterims=Taxten for sidstafvigte Aar bestemte Gotgjørelse pro labore bliver altsaa, indtil videre, den lovligt gjeldende Taxt= eller Udsalgspriis for Apothekerne.
Viborger Samler, 1813-02-25
Bugtaleren Charles er nu i Fyen og vil besøge Landets største Stæder. J Hovedstaden gjorde hans Konst Lykke.
Viborger Samler, 1813-02-25
J Aalborg gav det dramatiske Selskab d. 21 Febr. 2 Stykker til Bedste for de sidste Brandlidte i Hobroe, hvortil hver billet i det mindste kostede 2 Rbdal. J. 12 Rd. D. C.
Viborger Samler, 1813-02-25
Bekjendtgjørelser. Til den brandlidte Hr. Farver Jessen paa Kjeldberggaard ere følgende Gaver til mig indkomne: Af Skive Bye. D. Svint 100 Rd. J. Ronberg 4 Rd. Vang, Enke 2 Rd. J. J. Lund 3 Rd. Jomfr. M. Lund 1 Rd. Jnger Mortensdatter 2 Mk. Postexpediteur Ring 2 Rd. Toldforvalter Renner 2 Rd. Snedker Aas 1 Rd. Procurator Qvist 5 Rd. Bager Lund 2 Rd. J. Falkenberg. 2 Rd. Joh. Falkenberg 4 Rd. Apotheker Heibe a 5 Rd. C. Muurmester 3 Mk. Moth 1 Rd. Engel 1 Rd. N. Olesen 24 s. Anders Lundboe 1 Rd. Distriktschirurg Stengel 12 Rd. Frøken de Stjernholm 1 Rd. Etatsraad de Lasson 5 Rd. N. Steenberg 2 Rd., begge Frøkener, de Lassonner 10 Rd Byfoged Selmer 10 Rd. Harder i Rd. Thiørring 8 Rd. L. Andersen 3 Mk. F. Bilgrav, 2 Rd. J. Bilgrav 3 Rd. N. Dam 2 Rd. N. Hopp 2 Rd. C. Jepsen 1 Rd. J. Skalt; 2 Rd. C. Hald 1 Rd. Voet, mann 2 Rd. J. Møller 2 Rd. Blichmann 2 Rd. John, sen 1 Rd. C. Christensen 1 Rd. Birkedommer Møller 2 Rd. Frue Amtsprovstinde Leth 2 Rd. Mahler Bech 2 Rd. M. Møller 5 Rd. C. Knot 1 Rd. Dahl 1 Rd. J. Vammen 1 Rd. S. Rohde 5 Rd. M. Scheeler 10 Rd. P. Ludvigsen 1 Rd. E. Hestbek 1 Rd. Auditor Essendrop 4 Rd Broegaard 1 Rd. Buhmann 1 Rd. V. Kieldsen 4 Rd. Woetmanns Pige Dorthe 1 Rd. Philip et Jsaak fra Thisted 5 Rd. en Ubenævnt 10 Rd., en Udenævnt fra Morsøe 10 Rd. Lund til Nye Skivehuus 2 Tdr. Byg, fra Krabbesholm 10 Rd. Kammerraad Skou til Bustrup 20 Rd. Tolstrup til Hostrup 8 Rd. Pastor Mehl i Lem Præstegaard 5 Rd. Nissen til Spottrup 200 Rd. Kolding til Kaas 10 Rd. Anders Kirk 5 Rd. Just i Vol. ling 3 Rd. M. Revsgaard 5 Rd. J. Skru i Oddense 1 Rd. J. Jerk i Kreiberg 1 Rd. S. Jversen i Kreiberg. 2 Rd. Jalt 274 Rd. 3 Mk. 8 Sk. D. C. og 2 Tdr. Byg. Giverne af disse Gaver ofres her min inderligste Tak, gid Jldens ødelæggende Lue maae aldrig naae deres Eiendomme, Til de som endnu ei har ydet den Uheldige et Bidrag, henvender jeg mig, især til mine Velyndere og Bekjendte. Taknemlig vedbliver jeg at modtage de Gaver ham maatte forundes. Skive, den 14de Februar 1813. J. C. Holm. Farver. Paa Grund af Amtets Resolution af 22de d. M. stilles følgende Broer i Fjenes Norlyng Herreder deres J. standsættelse til Licitation paa Herredernes Tingsted i Viborg Raadhuus Tirsdagen d. 9 Marts førstkommende Kl. 10 Formiddag. 1) Broen ved Hald Skovhuus. 2) 4re Broer i Øslevkloster Sogn, nemlig 2de i Ørslevkloster Skov, een paa Lund Gade og een paa samme Byes Mark. Overslagene og Konditionerne blive ved Licitationen, oplæste, og kan forinden erfares hos Undertegnede. Herredskontoiret i Viborg 23 Febr. 1813. J. Nyboe.
Viborger Samler, 1813-02-25
Da jeg daglig erfarer, at der baade Nat og Dag stiæles af Enebær og andre Materialier, som ligger ved og bruges til Vasen over Viborg Søe, saa udlover jeg herved en Douceur af 10 Rd. D. C. eller 1 Rbdl. 4 Mk.
Viborger Samler, 1813-02-25
til hvem der beviisligen angiver mig een eller nogle at disse uforskammede Tyve; Angiverens Navn skal om forlanges blive fortiet. Asmild Closter d. 24 Febr. 1813. C. Brøchner.
Viborger Samler, 1813-02-25
Söndagen d. 28 Febr spilles der i det dramatiske Selskab. Billetter afhentes Løverdag og Söndag inden Kl. 12 hos Hr. Harder. Indgangen aabnes Kl. 5 1/2.
Viborger Samler, 1813-02-25
(Hermed følger Tillæg.)
Viborger Samler, 1813-02-25
Ledige Embeder. Skibtved Sognekald i Aggershuus Stift, 1700 Rbd.
Viborger Samler, 1813-02-25
Thisted og Binderup Sognekald i Viborg Stift, 257 Rbd. Sneum og Tiereborg Sognekald i Ribe Stift, 490 Rbd.
Viborger Samler, 1813-02-25
Under Sundheds Collegiet: Land=Physicatet i Mandals Amt, med en aarlig Gage af 200 Rdlr. i Rigsbankpenge. Districts-Chirurgicatet i Hiorring. Stads Chirurgicatet i Trondhiem, hvortil den aarlige Gage er anmældt at være 7000 Rdlr. d. Cour.
Viborger Samler, 1813-02-25
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie, Krigs-Assessor C. L. Thorlacius udnævnt til surnumerair Assessor i Lands=Overretten samt Hof= og Stadsretten i Kiøbenhavn; Under-Jnspecteur ved Brolægningen i Kjøbenhavn J. C. Steglich, til virkelig Jnspecteur sammesteds, Under Jnspecteur samt Osconomie Jnventarii Skriver, ved Tugt Rasp- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn, P. W. Bierring, til Cancellie Secretair. J. J. Bruun, af Ulstrup i Hundborg Sogn, til Strandings Commissionair for Thisted Amt; Personel Kapellan, J. W. Tauber, til Personel Capellan hos Amtsprovsten over Præster Amt; Sognepræst for Konsted og Raasted Menigheder i Aarhuus Stift H. Lemmiche efter Ansøgning i Naade og med Pension entlediget fra sit Embede.
Viborger Samler, 1813-02-25
Under General Toldkammeret: Told- og Consumtions Jnspecteur J. J. Fæster i Ringkjøbing, og Kasserer og Kæmmerer paa St. Croix S. P. Hoff, udn. til virkelige Kammerraader. Døde Khu. Frue B. B. Hansen f. Busch. Mad. C. C. M. Thorning f. Reenberg, 73 A. Raadstueber, tient C. A. Willerad 53 A. Friderichsværn, Forrige Magasinforvalter H. Saxild 68 A. Holmgaard i Hurum: Frue Cancellieraadinde C. C. Frost for Sann. Roeskilde: Examinatus juris J. Haslev.
Viborger Samler, 1813-02-25
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen er udkommen: Fortsættelse (eller 2den Deel af Materia liertil de umiddelbare Forstandsovelser, udgivet til Brug i Skolerne, af Translateur A. Jørgensen.
Viborger Samler, 1813-02-25
Da det i disse Tider er saa saare vanskeligt, at paatage sig Forlag af Bøger, siden baade Papiir og Tryknings omkostninger (skiønt Bøger just ikke betales i Forhold til alle øvrige Ting) ere stegne til saa høie Priser, saa erkyndigede jeg mig først hos adskillige i Underviisningsfaaet berømte Mænd, saasom en Plum, en Vedel, o. fl. om de troede nærværende Skrivt hensigtspassende til Ungdommens elementære Underviisning. Disse opmuntrede mig ei allene paa det stærkeste til dets Udgivelse, men anbefalede det tillige, som fortrinlig brugbart. Da nu Hr. Jørgensen i Forerindringen omstændelig har berørt, saavel Bogens Hensigt, som dens Brug, samt Nytten, der af dette Slags Underviisning kan forventes, saa vil jeg, som Forlægger, blot tilfore, at der forhaabentlig er viist, saavel Lærere, som Opdragere og Forældre, en væsentlig Tjeneste, ved at en saa nyttig Samling af Materialier til umiddelbare Forstandsovelser, den vi hidtil have savnet i vor Skolelitteratur, kommer for Lyset. Lærere gives herved Anledning til paa en for Børnene ligesaa let som behagelig Maade, gradviis at vække deres Opmærksomhed og forøge deres Eftertanke, berige deres Sprog og berigtige deres Udtale, udvikle deres Tænkeævne og skjærpe deres Dommekraft, og derved tillige overhovedet at be bringe dem et Forraad af videværdige og nyttige Ting. hvorved deres fremtidige Underviisning baade grundfæstes og letted. De spare herved baade Tid og Møie, med selv at samle nedskriver største Delen af hvad de paa denne Maade agte at gjennemgaae, med deres Børn. - og de Lærere, som hidtil ikke have kjendt denne Læremaade, og dog ogsaa ønske at gavne deres Ungdom med de saa saare nyttige Forstandsovelser, finde her ei allene Materialier dertil, men og Maaden at bruge dem paa. Ogsaa Forældre, der føle det som Glæde og og Pligt, stundom selv at afgive sig med deres Børns Underviisning og Opdragelse, finde her Anledning til mangen nyttig Samtale med dem. Ved at opgive Børnene den Gienstand, der næste Gang skal gjennemgaaes, findes her for disse Anledning til, paa egen Haand i deres Fritimer at forberede sig med nyttige Tanker og Undersøgelser, hvorved de lettere bevares fra Lediggang og dens fordærvelige Folger. Allerede tidlig kan man saaledes beskjæftige den Unges Opmærksomhed og Eftertanke, og uformærkt føre ham gjennem de høiere Grader af Forstandsvelserne, eller til at udgrunde Tingenes Aarsager og Virkninger; at forbinde tydelige og bestemte Begreber, ved forekommende Ord og Udtryk, samt ordne disse paa enhver rigtig Maade, og derved endydermeere forberedes til at fælde rigtige Domme, som og af disse at udlede rigtige Folgeslutninger. Første Deel af disse Forstandsovelser, som indeholder Tingenes Benævnelse, Dele, Egenskaber, Nytte og Brug, Oprindelse, Lighed og Ulighed, koster indb. 2 Mk. 8 s. Ropenge. Anden Deel, eller de høiere Grader af Forstandsevelser, saasom Aarsag og Virkning samt Hensigt og Mid deel, enkelte af de meest forekommende Begrebers Udvikling, Øvelse i at klassificere Begreber, Domme og Slutninger, koster indb. 2 Mk. 4 s. Rigsbankpenge. Samlede i eet Bind koste de indb. 4 Mk. 8 s. Rigsbankpenge.
Viborger Samler, 1813-02-25
Skrivtet faaes i Kjøbenhavn hos Hr. Hofvoghandler Schubothe paa Børsen No. 5, og mine sædvanlige Bogkommissionærer i Provindserne, og hos Kammerraad Just i Viborg. Odense, den 1ste Novbr. 1811. S. Hempel.