JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-23
Formedelst anden Bestemmelse kan Huset No. 590 Litr. B. i St. Knuds Kirkestræde, som især er tjenlig for en Smaahandler eller Spisevært, erholdes tilkjøbs og kan tiltrædes Paaske Flyttetid; i Mangel af Salg kan hele Huset faaes til Leie. Huus tilkjøbs. Et paa Birkende Mark beliggende nyt Huus med Have er underhaanden tilkjøbs, naar man derom henvender sig til Eier Hendrik Nielsen. manden Efter Beslutning under Skiftet i Kjøbmand F. Demants Fallitboe, bliver den Boet tilhørende Gaard No. 692 paa Nedergade, saaledes som Samme forhen i denne Tidende findes beskreven, stillet til absolut Bortsalg ved en 5te og sidste Auction, som afholdes i Gaarden selv Torsdagen den 25 Septbr. førstk., Formiddag Kl. 11, efter de forhen fremlagde Conditioner, som ere til Eftersyn her paa Contoiret. Det bemærkes, at det høieste Bud ved 3die Auction er 3600 Rbd. og at Hammerslaget giver Approbation paa det eventuelle Bud ved 5te Auction, saafremt den betingede Sikkerhed derfor kan stilles. Odense Auctionscontoir den 11 Septbr. 1845. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-23
Løverdagen den 27 Septbr. førstk., Kl. 11 Formiddag, bliver, formedelst Kjøb og Overtagelse af en større Eiendom, ved een eneste Auction, uden flere Auctioners Afholdelse, til aab solut Bortsalg opraabt: Hovedgaarden Waldemarskilde, beliggende en halv Miil fra Slagelse, i Slagelse St. Petri Landsogn, Antvorskov Birk, med tilliggende Jorder, af Areal 190 Tdr. Land og af Hartkorn 9 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/4 Alb. fri Hovedgaardstaxt. J Kjøbet medfølger hele den betydelige indavlede Høst, saavelsom en stor Deel Besætning og Avlsredskaber. Til Gaarden hører en Vandmølle og tvende bortfæstede Boels steder. Den er særdeles smukt beliggende og afgiver i sin grundmurede, teglhængte Hovedbygning en beqvem og solid Bopæl. Besætningen bestaaer for Tiden af 50 Stkr. Qvæg kreaturer, 9 Heste, 30 Faar. Jorderne indeholde Mærgel i Overflødighed, hvilken allerede er bleven benyttet i 2 af Gaardens Marker. De fortrinlige Enge afgive aarlig 120 a 130 Læs Høe. Auctionsconditionerne, der ere særdeles favorable for Kjøberen, ligge til Eftersyn paa Auctionsdirecteurens Contoir i Slagelse, paa Postgaardene i Slagelse, Ringsted, Roeskilde, Odense, Colding, Aalborg og Nykjøbing paa Falster, ligesom og paa Gaarden selv og hos Landsoverretsprocurator Nyholm i Kjøbenhavn, Frederiksberggade No. 15, hos hvem enhver yderligere Oplysning kan erholdes. Gaarden paavises af Forvalter Caulsen. Auctionen afholdes paa Gaarden. Da det er Eierens Bestemmelse absolut at afhænde Eiendommen, vil der blive meddeelt Tilslag, saafremt Bud maatte opnaaes, som vil indeholdes i et til Auctionsdirecteuren for Auctionen leveret forseglet Brev.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-23
Auction over Hornqvæg. Vends, Baag og Skovby Herreders Landboforening agter at afholde en offentlig Auction over det i Nørrejylland indkjøbte Hornqvæg Onsdagen den 1 October d. A., Formiddag Kl. 10, ved Jndslev Kro, hvor Conditionerne ville blive bekjendtgjorte. Thi indbydes herved alle Lysthavende. - Efter tilendebragt Auction afholder Foreningen et Møde. Gielsted Præstegaard den 20 Septbr. 1845. M. G. Krag.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-23
Fyens Stiftsavis. Udgives 5 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Nr 183. 74 Aargang. Stifts Fyens privilegerede. Kongelig ene samt Avertissementstidende. Adresse- og politiske Avis overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten af M. C. Hempel i Odense. Redigeres, trykkes og udgives 24 September 1845. Onsdagen
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Blandinger. Odense. Jndhold. Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Fædrelandet. Offentlige Foranstaltninger. J Anledning af en imellem tvende Sogneforstanderskaber opstaaet Meningsulighed, om et uægte Barn skulde ansees forsørgelsesberettiget i det Pastorat, hvor Moderen havde Forsørgelsesret, eller om det Sogn, hvor Moderen havde fast Ophold Timaaneders-Dagen før Barnets Fødsel, i Henhold til Bestemmelsen i Forordningen af 24 Januar 1844 § 2 skulde ansees som Barnets Forsørgelsested, resolverede Cancelliet i en Skrivelse af 3 Mai d. A., at bemeldte Barn ifølge Bestemmelserne i den nævnte Forordnings § 9 var forsørgelsesberettiget i det samme Sogn, som Moderen, idet Collegiet derhos anmodede Amtmanden om at gjøre Sogneforstanderskabet opmærksom paa, at Bestemmelsen i Forordningens §2 om det uægte Barns Fødehjem først kommer til Anvendelse, naar et saadant Barn, efter at have fyldt det 18de Aar, uden selv at have erhvervet noget selvstændigt Forsørgelsested, bliver trængende til Fattigunderstøttelse, men at Barnet derimod inden det fyldte 18de Aar efter Forordningens §9 er forsørgelsesberettiget der, hvor Moderen har, eller, hvis hun er død, paa den Tid Dødsfaldet indtraf, havde Forsørgelsesret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
J Anledning af en Forespørgsel fra en Communalbestyrelse om, hvorvidt Minoriteten af Borgerrepræsentanterne, naar Byfogden og Pluraliteten af Borgerrepræsentanterne ere af samme Mening i en Sag, hvorover Communalbestyrelsen har at afgive Erklæring, har Ret til at fordre sit dissentierende Votum optaget i Communalbestyrelsens Erklæring eller til at afgive dette særskilt, har Cancelliet under 8 August svaret, at ligesom Minoritetens Mening maa optages i Erklæringen, naar Saadant ønskes, saaledes vilde der Jntet være til Hinder for, at Minoriteten i det omhandlede Tilfælde afgav særeget dissentierende Votum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Efterretning om ledige geistlige Embeder og de samme paa hvilende Byrder: Sognekaldet til Domkirken i Aarhuus i Forbindelse med Stiftsprovstiet for Aarhuus Stift og Provstiet for Hasle Herred, gl. Angivelse 600 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Præstepenge 166 Rbd. 4 Mk. 2) Offer og Accidentser 800 Rbd. 3) Rente af Kapitaler, som tilhøre Kaldet, 47 Rbd. 4 Mk. 9 s. 4) J Leieafgift af Kaldets Jorder, c. 30 Tdr. Land paa Aarhuus Mark, svares efter temporair Accord 3000 Rbd. 5) Refusioner 32 Rbd. 6) Landgilde og Huusleie af Mensalgods 3 ½ Td. Rug, 3 Tdr. Byg og 5 Tdr. Havre. Embedsbolig med Hauge haves. Skatter paa Embedsboligen samt Communeafgifter udgjøre c. 134 Rbd., Landemodsexpenser 14 Rbd. Enkepension bliver at udrede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Blandinger. Paa Hs. Maj. Kongens Fødselsdag løb i Randers en af Hr. Skibsbygmester Langeland, for et Jnteressentskabs Regning, bygget og til Fragtfart bestemt, stor og smuk Skonnert af Stabelen, og blev kaldet "Skjold". (En anden, noget mindre Skonnert, der bygges af Hr. Skibsbygmester Madsen, ligger endnu halv færdig paa Stabelen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Ved en under 17 Mai d. A. til Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter indgiven Adresse udtalte Ribe Borgerrepræsentanter deres Overbeviisning om, at hverken physisk Magt eller et Kongebud vilde formaae at samle og befæste de forskjellige Statsdele, hvor gjensidig Sympathi og Samdrægtighed mangle, hvorimod en for Tidens Fordringer og Folkets Culturtilstand afpasset Statsorganisation vilde udrette Alt, fordi dette er Maalet, som attraaes." Majoriteten af Ribe Borgerrepræsentation, nemlig Dhrr. H. J. Müller, Kleisdorff, Aagaard og Frandsen, er nu ved Hs. Majestæts sidste Nærværelse i Ribe kommen i Confliet med Stiftamtmand, Kammerh. v. Sponneck, og nogle, servile eller bedste Borgere, 27 i Tallet, som under 24 Juli d. A. skriftlig havde opfordret Borgerrepræsentationen til, fuldtalligt at indfinde sig til Cour hos Majestæten, hvilket derimod ikke var skeet ifjor og "hvorover den almindelige Borger var bleven meget fortrydelig." Ovennævnte 4 Borgerrepræsentanter troede imidlertid, efterat have taget Sagen i nøiere Overveielse, ikke at burde indstille sig til Couren. Til Couren, som fandt Sted efter Hs. Majestæts Ankomst til Ribe Kl. 3. om Natten, indfandt hine 4 Borgerrepræsentanter sig følgelig ikke; men derimod efter Tilsigelse fra Stiftamtmanden, næste Formiddag Kl. 9 paa Byens Raadhuus.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Da Hs. Majestæt imidlertid ikke behagede at tage Raadhuset, med Archiv og Arrester, i Øiesyn, kom Stiftamtmand, Grev Sponneck, omtrent ved Middagstid hen paa Raadstuen med det Hverv, paa Allerhøistsammes Vegne at indbyde de 3 Borgerrepræsentanter, som havde indfundet sig til Cour, samt Magistraten og Kæmneren, at begive sig til Hs. Majestæt, hvorimod de 4 nævnte Borgerrepræsentanter fik den Besked: "at de kunde gaae hjem!" Om den rette Betydning af denne usædvanlige Hjemviisning, der forekom dem baade at kunne forstaaes saaledes, at de hiin Dag ansaaes for overflødige, og at de skulde være entledigede fra deres Function som Borgerrepræsentanter for bestandigt, udbade de sig Hr. Stiftamtmandens nøiere Forklaring, da de vare villige til at fratræde, dersom Communens Tarv fordrede, at deres Pladse som Repræsentanter indtoges af Andre." Svaret lød paa: at Amtet ansaae disse navngivne Medlemmer blandt Byen Ribes eligerede Borgere uberettigede efter eget Forgodtbefindende. at fratræde den Bestilling, hvortil de ere valgte, saalænge denne deres Udtrædelse af Borgerrepræsentationen ikke er bleven afgjort paa den i Anordningen af 24 October 1837 foreskrevne Maade; hvortil Amtet imidlertid ikke havde Anledning til at foretage noget Skridt, da deres Begreb om det Sømmelige eller deres saakaldte Anerkjendelse af og Sympathi med Regjeringens Foranstaltninger i det Hele er fuldkommen ligegyldig og betydningsløs for det Offentlige." Da de 4 nævnte Repræsentanter ikke fandt sig synderligt opbyggede ved denne Erklæring - hvorimod de, som de sige, endogsaa kun ved en tarvelig Opreisning for den dem af Stiftamtmanden den 5 August paa Raadstuen tildeelte krænkende Behandling maaskee vilde have fundet dem tilfredsstillede. – saa have de nu seet sig nødsagede til, igjennem Pressen at indanke Sagen for den offentlige Menings Domstol. Kbhposten af 9de, indeholder den i nærværende Anledning førte Correspondence, med Commentar over Samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
En Reisende har meddeelt, at han ved at kjøre fra Nykjøbing paa Sjælland til Faurbo, en Miil fra sidstnævnte By for 14 Dage siden blev overrumplet af tre, temmelig velklædte, men noget aldrende Bønderfruentimmer, der bevæbnede med en Sabel og 2 Pistoler, standsede hans Hest og forlangte hans rede Penge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Efter megen Vægring gav han endelig sin Tegnebog fra sig, hvilken han fik tilbage igjen efterat de havde udtaget de deriværende contante Penge circa 18 Rbd. Som Undskyldning for dette Cujoneri anfører den Reisende, at han var ene mod 3, og at han troede at bemærke, at det ene Fruentimmer, der havde en stor Kyse om Hovedet, har synlige Tegn til afraget Skjæg, at dette Fruentimmer var af ualmindelig Høide, saae bister ud men talede ikke et Ord, medens de 2de Andre med virkelige Fruentimmerstemmer søgte at overtyde ham om, at det vilde være ligesaa dumt som forgiæves at modsætte sig. Da han kjørte bort, kyssede de endog spottende paa (Flyveposten.) Fingrene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Kolding lærde Skoles nye Bygninger nærme sig nu snart deres Fuldendelse, og ville formodentligen i Begyndelsen af October Maaned blive indviede til deres Bestemmelse, hvorefter Skolen vil flytte ind i samme. Et nyt Jnventarium bliver tillige anskaffet, og Skolen vil overhovedet erholde et hensigtsmæssigt, smukt Disciplenes Antal er nu 50, og hyggeligt Lokale. fordeelte paa 6 Klasser (den 7de Klasse kan først senere Denne Skole har i Sammenligning med komme til). andre kun faa Midler til at understøtte trængende Disciple. Jmidlertid sees det af det ved sidste offentlige Examen fra Skolen udgivne Jndbydelsesskrift, at en Begyndelse er skeet ogsaa til at forøge disse, idet nu i Stipendier kan uddeles henved 100 Rbd. aarligen istedetfor 40 Rbd., og det er at haabe, at der vil findes Midler til fremdeles at forøge Skolens Stipendiefond. Til Jndkjøb af Bøger for trængende Disciple kan endvidere anvendes et Legat paa 5 Rbd. 2 Mk. aarlig: en Discipel fra Nordslesvig har af Foreningen for dansk Underviisnings Fremme i Slesvig et aarligt Stipendium, for det Første paa 3 Aar, af 50 Rbd. aarlig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
De beklagelige Optrin i September 1843, da der i Dragonregimentet i Jtzehoe, før dets Afmarsch til Leiren ved Lüneborg, viste sig en saa betænkelig Stemning, ere endnu i frisk Minde. 50 unge Mænd af Landboalmuen maae, efter udstandne, andre følelige Straffe, som Følge deraf endnu udholde en forlænget Tjenestetid, der tildeels træffer dem meget haardt. Et Antal holsteenske Landbocommune=Forstandere have derfor, under Kongens Nærværelse i Pløen, ved en Deputation overrakt Hs. Majestæt et Bønskrift, hvori de allerunderdanigst ansøge om, at de fra Excesserne i Jtzehoe den 16 September 1843 dømte Dragoner allernaadigst maatte eftergives deres endnu tilbageværende Straffetjeneste."Hs. Majestæt gik med synlig Deeltagelse ind paa Sagen, talte med enhver især af Deputationen og yttrede: "at det ikke vel lod sig gjøre, øieblikkelig at meddele nogen Benaadelse, fordi han ikke vidste hvorledes disse Folk havde opført sig under Straffetiden, og den militaire Disciplin under alle Omstændigheder strængt maatte overholdes; men han haabede, at der Jntet skulde være i Veien for at den ansøgte Benaadning kunde meddeles, og de Deputerede maatte medtage de bedste Forhaabninger for deres Ønskes Opfyldelse. Sluttelig frembragte Deputationen Bondestandens eenstemmige og inderlige Ønske om almindelig Værnepligt, og fornam det høist glædelige Svar af Kongen: "at det ogsaa var hans inderlige Ønske at see den almindelige Værnepligt indført; han holdt Samme for at være af største Vigtighed og ansaae den som en Retfærdighed for alle Stænder. Det gjorde ham derfor ondt, at Sagen ved Stænderforsamlingernes forskjellige Anskuelser var bleven mere forviklet, end den tidligere havde været, og han kunde for Øieblikket ikke sige, hvorledes den vilde blive gjen opfattet."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Professor Morren i Lüttich, hvis Forklaring. af Aarsagen til Kartoffelepedemien fører derhen, at det er en Svamp, der ved stærk Frøndvikling udbreder sig med utrolig Hurtighed, almindelig ansees for rigtig, og hvis Forslag til at beskytte Frugten, ved strax at afskjære de allerede angrebne Buske, allerede i flere Tilfælde har viist sig at være probat, bestræber sig for ved videre gavnlige Raad at forebygge de truende Følger af den i Belgien næsten ganske tilintetgjorte Kartoffelhøst.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
J en udførlig Afhandling tilraader han saaledes at dyrke Kartofler om Vinteren, hvilket allerede i flere Aar skal være udført med meget Held i forskjellige Egne i Stor Man. brittannien og Jrland indtil 54 Grader n. B. planter i October Kartofler af forrige Aars Høst omtrent 9-10 Tommer dybt, hypper de som ved Sommeravlen og bedækker de spæde Planter, men ikke hele Marken, med noget Straa eller Halm imod Frosten. J enkelte Tilfælde kan Man allerede høste ved Juletid, men i det seneste i Mai. Udbyttet af disse Vinterkartofler skal, især i leeragtig Jord, være i Gjennemsnit fire Gange saa rigeligt som ved Sommeravlen og tillige afgive langt mere velsmagende Kartofler end denne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Om Høsten i Sjælland skrives i Aarhuus A. Høsten, hvormed det, for ikke ret længe siden, havde saa bedrøvelige Udsigter, er nu lykkeligen tilendebragt. Rugen, som var meiet før Regnen, har lidt endeel, hvor Tiden ikke havde tilladt at hylle den, da den, under det uafladelige Vandskyl, havde begyndt at groe i Hobene; Bartholomæi=Stormene have ogsaa afslidt endeel af den staaende Sæd. Men i det Hele er Man dog tilfreds. Bygget er kort i Straaet og fylder ikke meget i Laden, men det giver godt i Skjeppen. Da ogsaa Engene have skjænket et godt Udbytte og Kartoflerne love det, kunne vi vel sige, at Forsynet igjen har givet os et velsignet Aar. Nattefrosten var for et Par Nætter siden saa stærk, at Kartoffelmarkerne her og der stode som afsvedne, men Knoldene have ingen Skade lidt. Træfrugten er i Aar mislykket overalt, Blommerne alene undtagne; derimod give Humleplantningerne en meget riig Grøde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
For Blomsterelskerne er Alt lykkedes fortrinligt i denne Sommer, og Man mindes navnligen ikke, at Georginer noget Aar have viist sig skjønnere, mere fyldte, rigt blomstrende og constante. Vi have nu travlt med at nedlægge Vintersæden, og det smukke, stadige Veir, som i disse Dage er indtraadt, begunstiger i høi Grad dette vigtige Arbeide."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Odense. Dengang da Marschal Marmont, Hertug af Ragusa (fra Keisertiden, maatte med Carl X. forlade det skjønne Frankerig, begav han sig til Østerrig, hvor han - Legitimisten - forglemmende sin Landsforviisning, tilgivende de ham modsatte Partier, ene tænkende paa sit stolte Fædreland, udgav forskjellige Bøger, som sigtede udelukkende til at udbrede Frankerigs Hæder. Saaledes bærer hver fransk Mand sig ad: Nationens Hæder staaer i hans Øine altid over Partiernes Seier eller Fald. Disse Franske gaae til Ægypten, arbeide sig over Alperne, for at udbrede Lys og deres egen Nations Glorie; de besøge nu, men i fredeligt Øiemeed, ogsaa Danmark, deels for at see de nordiske Nationers Væren, deels for at udbrede deres eiendommelige Lys iblandt de Troende. At de besøge Danmarks Hovedstad, er selvfølgeligt, men at En af disse den franske Aands, det franske Genies Apostler besøger Odense, er noget høist usædvanligt, men det skete dog iaar, da Hr. Greve de Suzor her gav 6 Forelæsninger over den franske Litteratur. Om disse Forelæsninger kunde Man bruge den forslidte Benævnelse: interessant", men de vare mere for flere af os Provindsboere: de opfriskede for Mange af os Mindet om vor Barndom og Ungdom, da vi hjemme ved Familiebordet ikkun torde tale Fransk; de oplivede Erindringen om Udtalen, om Sprogets Velklang, grammatikalske Præcision, Blidhed og Snildhed; det lyse Foredrag havde for os tillige et belærende Element, der maaskee er overflødigt i Kjøbenhavn, men som den her tilstedeværende Ungdom vistnok tildeels har maattet vurHr. de Suzor agter i Vinter at opholde sig i dere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Kjøbenhavn, efterat have besøgt Stokholm. Her vare hans Forelæsninger besøgte af Enkelte af Noblessen, og han var ogsaa til Taffels. Dette bemærkes blot som et Beviis paa, at Jntelligentsen i enhversomhelst Retning altid veed at bane sin bestemte Vei adoven. Kartoffelsygen har nu ogsaa viist sig her i Egnen og selv i de til Byen stødende Haver. For Fattigmand ere Udsigterne ikke gunstige til den tilstundende, Vinter, i disse Dage er der budt for Rug 5 Rbd. 2 Mk., for Hvede 7 Rbd. 3 Mk., for Ærter 5 Rbd. 4 Mk.; Havren holder sig i 15 Mk. J forrige Uge blev der for Raps budt 10 Rbd. 4 Mk., men nu bydes der kun 10 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Fra velvillig Haand er Red. meddeelt følgende Priser paa Egeskous Marked: For god Sæde=Rug betaltes 5 Rbd. 2 Mk. a 5 Rbd. 3 Mk., Sæde=Hvede 7 Rbd., Boghvedegryn 6 a 7 Mk. Skp., Bønder=Smør 11 Rbd. 3 Mk. a 12 Rbd. Fjerd., levende Gjæs 7 Mk. Stk., Humle 3 Rbd. 3 Mk. a 4 Rbd. pr. Lpd.; for Løde=Køer betaltes 30 a 35 Rbd. Stk., de bedste endog 40 Rbd. og derover, stærke fede Heste af Alder fra 5 til 8 Aar betaltes fra 120 til 160 Rbd. Stk., gamle Heste kostede omtrent en halv Gang meere end Priserne have været til de foregaaende Aaringers Efteraars=Markeder. - Fremdeles er os fra anden agtet Haand meddeelt følgende Priser: Rug 5 Rbd. 1 Mk. a 5 Rbd. 2 Mk., 2 radet Byg 3 Rbd. 4 Mk., Ærter 5 Rbd., Havre 2 Rbd. 3 Mk., Hvede 6 Rbd. 3 Mk., Herregaards=Smør 56 Rbd., Bønder=Smør 48 Rbd. pr. Td.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
(Dagsposterne.) Ved Hs. Maj. Kongens Ankomst i Theatret i Mandags blev han modtagen med længe vedholdende Jubel, som gjentoges efter Afsyngningen af en af Prof. Heiberg forfattet Sang. Da Kongen forlod Skuespilhuset, hilsedes han med Acclamation, hvilket, ifølge Berl. Tid., ogsaa var Tilfældet, da han kom hjem til Amalienborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
J Søndags Aftes besøgtes Tivoli af over 11,000 Personer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
De i Randers forsamlede Landmænds Møde aabnedes i Mandags med en Tale af Kammerraad Krarup til Haraldslund; til Præsident for Forsamlingen valgtes Kammerraad Krarup og til Vicepræsident Grev Knuth fra Lolland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Jfølge Flensb. Zeitung har Festen paa Augustenborg i Anledning af Sølvbrylluppet, ifølge Hertugens egen Anmodning, aldeles ikke havt noget politisk Anstrøg. J Ringkjøbing A. skrives, at der Natten imellem Torsdag og Fredag indstrandede for Mærsk i Fjaltring en Skonnert med 7 Mands Besætning, hjemmehørende i Blankenese, kommende fra Triest, bestemt til Stettin, ladet med Bomolie, Sirup, Hamp, Hør &c. Mandskabet er bjerget og Ladningen ventes bjerget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
J Børsennachrichten der Ostsee fortæller en skibbruden Mand, der befandt sig ombord paa det med Jernbaneskinner til Stettin bestemte, den 10 Julii i Nordsøen, forulykkede Skib, der Patriot, følgende, lidet elskværdige Prøve paa den hollandske Nationalcharacteer: For og muligt at hidkalde et forbiseilende Skib til vor Redning," siger han, blev der fra vor synkefærdige, Patriot heiset 3 Nødslag, og til vor store Glæde saae vi virkelig en hollandsk Kuf nærme sig. For ei at spilde nogen Tid, da vi hvert Øieblik maatte befrygte, at Skibet sank, sprang Capitainen, dennes Søn, Styrmanden, og en Matros i Hækjollen, der, som vi meente, efterhaanden skulde bringe os Alle ombord i vor Redningsmand; men til vor store Forhauselse og Skræk saae vi Hollænderen, der var nær nok til tydeligt at kunne iagttage hele Scenen, fortsætte sin Cours, uden i ringeste Maade at bekymre sig om os. Desværre var Veiret for slet, til at vi kunde kjende Skibets Navn. Endelig lykkedes det ogsaa den øvrige Deel af Mandskabet, 7 i Tallet, at faae Storbaaden sat ud; men den var saaramponeret, at 2 Mand bestandig maatte øse, for at holde den flot. Vor Stilling var i Sandhed frygtelig, da vi hvert Øieblik kunde vente at blive opslugte af Bølgerne; men, til vor store Glæde, opdagede vi, efter en Times Forløb, atter et Skib. Ogsaa dette var et hollandsk. Vi anstrængede nu vore sidste Kræfter for at naae det, og efter en halv Times Forløb vare vi det virkelig saa nær, at dets Mandskab godt maatte kunne Desuden havde vi Nødslag paa een af bemærke os. Baadene, og fra vor endnu ikke sjunkne Patriot" vaiede jo ikke mindre end tre. Vi kom Skibet saa nær, at Besætningen kunde høre vort Tilraab, og saae en Mand stige op i Masten, for at observere os. Men heller ikke denne Hollænder var tilsinds at ville frelse os; thi saasnart han saae, at vi vilde ombord til ham, forandrede han sin Cours, for at undvige os, og holdt strax igjen den gamle Cours, da han var passeret os. Modløse lode vi nu Aarene synke. Alle Anstrængelser syntes forgiæves; Bølgerne sloge med forøget Voldsomhed ind i Baadene, og det vilde være umuligt ret længe meere at holde dem over Vandet. Et Qvarteerstid endnu, og vi havde Alle, uden Redning, været fortabte. Da kom endelig, i dette critiske Øieblik, vor Redningsmand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1845-09-24
Det var Skibet Aurora, Capt. Kühl, fra Rendsborg, kommende fra Stettin og bestemt til Antverpen. Neppe var det bleven os vaer, for det strax traf de fornødne Anstalter til at frelse os, hvilket ogsaa lykkedes. Det kan ikke være vor Hensigt, ved forestaaende Relation at ville brændemærke hele den hollandske Nation; men saaMeget er imidlertid vist, at Man sjeldent eller aldrig hører, at Hollænderne redde i Fare stædte Skibe af andre Nationer og disses Mandskab, medens Exempler herpaa derimod ere særdeles hyppige blandt alle andre Søfart drivende Nationer." ind- og udklarerede Skibe ved Odense Toldkammer.