JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
En anseet Diplomats Secretair i Frankfurt har gjort sig usynlig; han skal have ifinde at gjøre Documenter bekjendt, som med Tillid vare ham anbetroede, men man skal have taget saadanne Forholdsregler, at hans forræderske Hensigter neppe ville blive opnaaede. Det er nu afgjort, at en Jernbane bliver anlagt mellem Berlin og Potsdam, som senere vil blive forlænget til Leipilig og Magdeburg. Jmellem Berlin og Potsdam vil den ekoste 600000 preussiske Daler. Disse 4 Miil ville det junne tilbagelægges i 20 Minuter, og Potsdam er da, saa at sige, Berlin ligesaa nær, som hidtil Charlottenburg. Man benter med det Første en Cabinetsordre, i hvilken den Anskuelse gjøres gjældende, at Jernbaners Anlæg ere nyttig Foretagender for Almeenvellet. Selv den preussiske Post forvaltning, med hvis Jnteresser dog Jernbanerne træde i en farlig Collision, har tilbudet, overalt at fremme disse Foretahender ved at tage en Deel Actier.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
J Berlin har et mærkeligt Dødsfald fundet Sted, som næsten minder om Pesten. En ung Mand, som for nylig har vendt tilbage fra en Reise i Udlandet, bemærkede en sort Plet paa sin ene Kind, som han ei før var bleven vaer, han henvendte sig til en af Berlins bekjendte Læger, og denne skal strax have yttret til Andre, at den unge Mand var uden Redning; to Dage derefter var han død. Samme Læg skal have anordnet, at alle den Afdødes Klæder skulde brændes Østerrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Siden Julii Maaned have de østerrigske Grændsetropper paa den kroatiske Grændse ingen nye blodige Møder havt med de tyrkiske Horder fra Bosnien. Dengang satte en alvorlig Tugtelse dem i Respect og man havde kunnet gjøre sig Haab om en længere Stilstand. Den 12te October blev Freden imidlertid igjen forstyrret af en Trop Bosniasker paa 120 Mand, som gjorde et Jndfald over Grændsen, og med væbnet Haand satte sig i Besiddelse af en betydelig Deel Hornqvæg, som de i største Hast bragte i Sikkerhed, paa deres Gebeet. J Mindelighed var Jntet at udrette. Den østerrigske General greb da til andre Midler. J 3 Colonner rykkede han ind paa det fjendtlige Territorium, hvor han vel fandt en tapper Modstand, men, ved Hjælp af Brandraketter og vel betjent Skyds, med hvilket han antændte nogle hundrede af Jndvaanernes Bopæle, naaede han sin Hensigt, at tugte Røverne og at erholde det ranede Qvæg tilbage. Tyrkernes Tab kan ikke have været ubetydeligt, da Østerrigerne i denne Fægtning havde 10 Døde og 32 Saarede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
J Jrland har en Kjendelse af Jurien imod en Hr. Reynolds, som dømtes til 9 Maaneders Fængsel, atter ophidset de hinanden modsatte politiske Partier. Han var sigtet for i August Maaned at have, i Forbindelse med Andre, foranlediget tumultuariske Optrin, ved hvilke flere Personer bleve mishandlede. Tornerne og Orangisterne, som i ham see en Hovedperson ved hine Optøier, finde hans Straf for mild, i Forhold til Forbrydelsen, de liberale Blade derimod finde, at han straffes for haardt og beskylde endog Jurien for, at den ved sin Dom har lagt Partiskhed for Dagen. Jmidlertid synes Sagen dog hidtil kun at have foranlediget Pennekrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
J Mødet den 27de Octbr. blev Udkastet til en Forordning 3 om Forbud mod Eftergjørelse af Kunstværker i det Væsentlige afgjort efter Committeens Betænkning. J Sagen om nærmere Bestemmelser i Grosserernes Handelsret hørtes Committeens Betænkning; den blev første Gang discuteret og udsat til endelig Afgjørelse til 2den Novb. Kammerraad Rasmussen foredrog Forsamlingen et Andragende fra adskillige mindre Landeiendomsbesiddere i Tikjøb Sogn, i følgende Puncter: 1) om den Skade, der tilføies dem paa deres Sæd af det der i Egnen værende Vildt; 2) om det Byrdefulde i at kjøre det skudtel Vildt til det kongelige Kjøkken; 2) om, at Kjørselerne ved de saakaldte Prindsejagter maae bortfalde eller idet mindste noget indskrænkes; 4) at Klapperne ved Jagten maatte for Fremtideleies af Forstvæsenet; 5) at Veiarbeidet, som det nu udføres ler en stor Byrde for Landalmuen; 6) at der for Fremtidemaa fremlægges Regning af Amtet til Sognebeboerne for de Penge, der betales til Amts=Repartitionsfordet i Stempel- og Sygehuuspenge m. m.; 7) at Sognets Beboere for Fremtiden selv maae vælge deres Fattigforstandere m. m.; 8) at Cavalleri=Fouragen maa bortliciteres, og 9) at Sognets skolesøgende Børn over 12 Aar maae fritages for at gaae i Skole flere end een Dag om Ugen, fra 1ste Mai til 1ste November. De blev yttret, at det formeentlig vilde være rettest, at sætte dette Andragende i Forbindene med andre Forslag, der om de der indeholdte Gienstande maatte forekomme fra andre Steder, og Proponenten erklærede sig heri enig, idet han kun forbehold sig Ret til at indkomme med en nærmere Petition, forsaavid nogen af de omhandlede Gienstande ikke ellers maatte blive Forsamlingen forelagt, hvilken Forbeholdenhed han navnligen tog med Hensyn til den under Nr. 9 nævnte Gjenstand. (Forts. Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Fredagen d. 23de Octbr. faaes et Skib at drive med brukke Mast, 2 a 3 Miil norden for Skagen. Strandingscommissionairerne Christensen og Nørgaard, samt Skipper Bendsen begave sig, under en stærk fralands Kuling, i en Baad til Søe med 4 Mand, for at forsøge, om muligt, at redde Skib og Mandskab. Det lykkedes dem at naae Vraget, som befandtes at være en Skonnert, ladet med Salt, uden Besætning. Efterat de var komne op paa Dækket, begav Nørgaard sig ned i Kahytten, hvor han imidlertid fandt sin Død, da Skibet i samme Nu san med saa voldsom en Fart, at de Øvrige paa Dækket neppe fir Tid til at styrte sig i Baaden, hvor de endog samtlige vilde være omkomne, hvis ikke En af dem med Aandsnærværelse ved et sikkert Ørehug havde skilt Baaden fra Vraget. Dette for svandt øieblikkelig, uden at efterlade mindste Spor. - En ulykkelig Enke og 3 smaae Børn begræde Tabet af deres Forsørger Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
D. 2den Nybr. blev i den kgl. Landsoverret Jens Peter Jensen for Løsgængeri og Betleri dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 5 Dage. Ved Horsens Kjøbstæds Politiret var Straffetiden fastsat til 4 Gange 5 Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
S. D. er Lemvig Kjøbstæds Gjæsteretsdom stadfæstet, hvorved en Sag er gjort afhængig af Procurator Christensens Eed, under hvilken han søgtes, enten til S. Cohns Fallitbat transportere en til ham udstedt Obligation, stor 560 Rbd. r. S., eller tilsvare Boet dette Beløb, og at tilbag levere en Transport paa udestaaende Fordringer til Beløb 7000 Rbd. r. S., samt betale, hvad han deraf maatte have oppebaaren. S. D. er det ved Dom afgjort, at en efter Lovens 110 afholdt og beediget Sandemændsforretning i en Tvist om Grændserne mellem Skallerup og Thornby Sognes Eienudomme, ei skal være til Hinder for denne Sags Afgjørelse ved ordinair Rettergang.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Blandede Efterretninger. Ifølge indløbne Efterretninger fra de danske vestindiske Øer var der i Fortet Christianstæd paa St. Croix opdaget let Mytteri iblandt den derværende Garnison, som gik ud paa at sætte sig i Besiddelse af den danske Brig og flygte lover til Columbia. Planen blev røbet, førend man havde forsøgt paa at sætte den i Udførelse, og Ophavsmanden og Fra det Slesvigske skrives. Det er naturligt, at vi med Opmærksomhed og Jnteresse følge Forhandlingerne i Stænderforsamlingen i Itzeho. Vi glæde os, at man har benyttet Petitionsretten, hvorved allerede Gienstande ere komne under Forhandling, som ere af stor Vigtighed, men vi undre os over, at 3 Puncter, over hvilke man overalt hører saa lydelige Klager, endnu slet ikke ere berørte, nemlig: 1) At Embedserklæringer ere en utilgjængelig Hemmelighed for de paagjældende Parter, 2) At Statens Borgere ei ere lig for Lovene, idet Embedsmænd og caracteriserede Personer ei kunne søges ved Underretterne; 3) at saamange indfødte Danske, som stundom ikke engang ere det tyske Sprog mægtige ansættes som Embedsmænd i Hertugdømmerne, medens saa faa Indfødte derfra finde Ansættelse i Danmark. - Vel motiverede Andragender og Forestilling til Hs. Majestæt, disse Gienstande betræffende, vilde sikkert være overeensstemmende med Folkets Ønsker.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Kieler Correspondensblatt leverer en udførlig Meddelelses over Altonas Bankinstitut; i en Jndledning forud skikkes en Efterretning og Rigsbanken og Nationalbanken, Følgende ere Resultaterne af de meddeelte Beregninger over førstnævnte Jnstitut: 1) Hele Bankinstitutets Gjæld vilden 31te Juli 1836 udgjøre noget over 4,800,000 Rbd. og Bankhæftelsen rigelig udgjøre 11 Millioner. 2) Denne Gjæld vil, hvis ingen Nedsættelse af Bankrenterne finder Sted, sandsynlig være dækket i Slutningen af Aaret 1843.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Student Weisbrodt, der siden Decbr. 1833 sad i Undersøgelses=Arrest i Kiel, for i Duel at have nedlagt en af sine Commilitoner, er sidstafvigte 28de Octbr. undvegen. Hr. Capt. Friis til Lyngbygaard bekjendtgjør i Aarh. Avis Følgende: "J Aarhuus Stiftstidende Nr. 174 for is Aar findes atter et Forslag af Hr. Krigsraad Conradsens til Nørlund, om en Væddekjørselsprove, og denne Gang imellem Tamerlan eller dens Afkom og Fuldblodshingstene Bro ther to Markgrave og Cassio; der dog efter min Formening behøver en nøiere Forklaring, for fuldkommen at kunnegaforstaaes af det store Publicum, som læser ovennævnte Tidende. - Hr. Krigsraaden siger: at for Randers og Aar huus Amter er anskaffet 2de Fuldblodshingstel, hvilket ei er ganske rigtigt, thi Opstaldningen af en Fuldblodshingst i Randers og en i Aarhuus vedkommer aldeles ikke Amterne, da disse Hingste tilhøre Foreninger, hvis Medlemmer bo paa forskjellige Steder i Danmark. Enhver, som ønsker det kan, uden Hensyn til hans Bopæl (alsaa ogsaa om han boer i Aalborg Amt) bruge disse Hingste, naar han itide melder sig; men fra Selskabernes Side er ingen Lokkemad udstilt thi der tilbydes ingen Præmier for de Fol, som falde efter disse Hingste, eiheller opkjøber Selskaberne nogen af disse Fol. - Disse Hingste, som omtrent koste Selskaberne 7000 Rbd. r. S., ere indførte fra England for at forplante Fuld blodet i den danske Hesterace og derved fremme et synlige Beviis for, hvorvidt den danske Hesterace kan vinde ved den Slags Krydsning. Begyndelsen er skeet, men Resultatet naturligviis endnu ei naaet. - Jeg henstiller nu til Publicums Bedømmelse, om nogen fornuftig Mand kunde for reslaae sine Medinteressenter, at forlade den lagte Plan og, for at kunne modtage Hr. Krigsraadens Udfordring: begynde paa at indkjøre een, eller begge Fuldblodshingste J Sandhed, en betydelig Capital at vove uden noget Øiemed for Hesteavlens Fremme; thi, selv om den proponerede Væddekjørsel kom i Stand, kunne saa mange uforudseelige Hindringer møde under Kjørselen, at Resultatet ei afgarnoget Beviis for Hestenes Dygtighed. Jnteressenterne tvivl, desuden ikke om, hvilken Hesterace der er den dygtigste, og er, Kjøreprøven isærdeleshed for Publicum nødvendig, henvises til den alt oftere nævnte Aarhuus Avis, hvor paa 3die de Spalte findes en Efterretning fra England, hvoraf erfares, at man nu kan kjøre fra London til Manchester, en Veilængde af 43 danske Miil, i - 16 Timer. De Heste, som trække Vognen, ere ei jydske Heste, men Fuldblodsheste eller meget forædlede Heste. - Ved Publicums retsindige Dom maa det nu afgjøres, om Fuldblodshingstene kunne tabe i Værd, fordi Udfordringen ei antages, og om det Conradske Stutteri kan vinde ved en Udfordring, som, man forud kunde vide, ei blev antagen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Paa de nu fuldførte Hovedlandeveies-Strækninger igjennem Lolland og Falster skal der, ifølge allerhøieste befaling, ikke anbringes Bomme til Oppebørsel af den sædvanlige Passageafgift. Jmidlertid skulle de, som benytte Befordringsvæsenets Heste eller Vogne, fra den 1ste Januar næstk. betale Chausseepenge for hver Miil af de fuldførte Hovedlandeveis-Strækninger, der af dem befares. Disse Chansseepenge skulle tilflyde den kgl. Veikasse.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Fra 1ste Januar 1836 vil det nye Fyrtaarn, der er opført sel i S. paa Øen Belle=Isle (under 470 18, 40, Br. og 58 33. V. Længde) vise et Blinkfyr, der er formørket hver anden Minut og holdes tændt hele Natten. Flammen ril er anbragt 46 Metter fra Jorden og er 84 Metter over til Jevndogns Høivande. J smukt Veir kunne Blinkene (af og samme Styrke, som Corduans Fyrs) sees i en Afstand af leg 8 Sømile (l. marines) og Formørkelserne ere først totale er i en Afstand af 4 Mile. Dette nye Fyr vilde kunne forb. vexles med det ved Four, der er beliggende 8 Mile i O. i for Belle=Isle, dersom man kun tog Hensyn til Mellemtiat den mellem Blinkene. Men man maa lægge Mærke til: 1) at Fyrret paa Belle-Isle vil lyse langt stærkere end det ved Four; 2) at førstnævnte mellem Blinken, i en Afstand, isaf 3 Mile og i sædvanligt Veir, viser et stadigt Fyr, ud hvorimod det sidste i denne Afstand er totalt formørket; og 3) at Belle-Isles Fyr vil være 67 Metrer høiere end det ved Four og at man iøvrigt, ved at nærme sig hiint, vil kunne skjelne Øens høie Skrænter. Det er desuden ikke et rimeligt, at en Skibsfører kan faae Fours Fyrtaarn i Sigte uden først at have bemærket enten Fyret paa Øen Ven, eller det ved Pilier, eller det, som nu vorder anbragt paa Belle-Isle. Til en større Tydelighed vil med det For 1ste et lidet stadigt Fyr antyde Øen Hoedie, 9 Mile 1/2 N. 750 V. for Fours Fyr, og i smukt Veir godt kunne sees i samme Afstand.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Befordringen med Dagvognen imellem Randers og Viborg er ophørt fra nu af indtil Udgangen af Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
De Kongens Kasse tilhørende, i Præsts Amt beliggende Hovedgaarde, Næsbyholm og Bavelse, med underliggende Bøndergods, Skove og Teglværk, samt 7 Kirker med Tiender, saavelsom den næsbyholmske Canal, opbydes til Bortsalg den 1ste Decbr. paa Hovedgaarden Næsbyholm. Fra Aarhuus skrives den 6te November: Vinteren er allerede begyndt her i den Grad, at der paa Molledammen løbes paa Skotter. Jgaar faldt her den første Snee iaar. Kirstine, sal. N. Johansens Enke, bekjendtgjør i Horsens Avis sin Mands Død saaledes: "Den 26de October kaldte Gud til sit bedre Hjem min inderlig elskede og retskafne Mand, Niels Johansen Spormand, 47 1/2 Aar gammel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Efter 5 Dages grusomme Smerter blev han et Offer for en magesløs Ligegyldighed af Personer, som vare givne ham til Hjælp i hans livsfarlige Haandværk som Brønd sætter. O, Mennesker, ahne I det Savn og den Sorg, Eders Uagtsomhed har bragt over den Afdødes Enke og uforsørgede Datter, da vil Eders indre Stemme sige Eder: at, naar I havde røgtet Eders Forretning ligesaa bravt og nøiagtigt som min retskafne Mand, der havde betroet sit i Liv i Eders Hænder ved at kalde Eder til Hjælp, da havde denne grusomme Skjæbne ikke ramt ham. Følende Medmennesker ville sikkert have Deeltagelse i min dybe Sorg."et Til Randers, Peder Lassen. Til Hobro. Hr. Muus¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Bekjendtgjorelser. Af Umyndiges Midler kan strax af Aalborg Birks Overformynderi, imod rescriptmæssig Sikkerhed, erholdes 120 Rbd. Sedler tillaans. Aalborg Byfoged-Contoir, den 5te November 1835. Wolfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
At det kongelige Rentekammer har overdraget til denne Amtstue underhaanden at indkjøbe de Qvantiteter Rug, som behøves til Brug for det jydske Jnfanteri-Regiment, bekjendtgjøres herved for dem, som maatte ønske at yde disse Leverancer. Vilkaarene ere de samme, som ved de afholdte Licitationer vare fastsatte; dog kan i Henseende til Leveringen af den første Deel, som skal skee i denne Maaned, tages Hensyn til Sælgernes Ønske i Henseende til Qvantitetens Størrelse. Aalborg Amtstue, den 2den November 1835. Wesenberg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Hvor en Boutik, samt adskillige gode Korn- og Fourage=Lofter, og nogle gode tørre Pakboder, samt Hestestald, og Vognremise, er billig at faae til Leie, anvises af O Thestrup i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Hos Skipper Lars Andersen af Nakskov, beliggende ved Snorren, bekommes graae og gule Ærter, fiin Hvedemeel og Hvede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Reen og velsmagende Kommenbrændeviin, dobbelt Kommenaqvavit, dobbelt Bitter, Soelbær og Ratafia, i hele og halve Flaskeer; Blæk, Blanksværte, fiin Punschextrakt, Spiritus vini til Politur, sort Lakfernis til Lædertøi, Kapers, Carristof, Cajennepe, ber, Soya, tilligemed flere Sorter fine Krydderier, Zinner, Gaasefyld, m. m. m., erholdes Alt i større og mindre Dele til billige Priser hos Green paa Bredegade.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Et lille Parti modne Qvæder til Nedsyltning er sammesteds indsat til Salg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Indenlandsk Gaasefyld og russiske Duun og Fyld, samt Hør og Hamp, udsælges billig hos H. P. Hansen. Med høie Øvrigheds Tilladelse forevises tvende mechaniske Kunststykker hos Værtshuusholder Anders Poulsen ved Vesterport, imod en billig Godtgjørelse til Eieren. - Det bemærkes, at Eieren reiser herfra om Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Ved Proclama af Dags Dato, som vil blive læst for vedkommende Under= og Overret, ere Creditorerne i Stervboet efter Selveiergaardmand Jens Sørensen og Hustrue Johanne Pedersdatter i Vrangdrup, Vesterbrønderslev Sogn, indkaldte, med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 2den November 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vilblive læst for vedkommende Under- og Overret, ere Creditorerne i Boet efter den i Østerbrønderslev Præstegaard, rafdøde Sognepræst for Serritslev Menighed, Hr. Jens Michael Wedsted, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 31te October 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Efter Begjæring af Skifteretten i Enkefru Brønnums Stervbo bliver den dette Bo tilhørende, at Jens Nielsens Enke i Fæste havende Gaard i Søbrup, Taars Sogn, af Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr., opbuden til Salg ved en enene Auction, som afholdes i Gaarden selv Fredagen den 27de i d. Maaned, om Formiddagen Kl. 11. Lysthavende indbydes. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 3die November 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
J Medhold af et imellem Handelsmand Niels Andersen i Furreby og Skolelærer Christensens Stervbo indgaaet Forliig, bliver det Førstnævnte tilhørende Sted i bemeldte Furreby, med tilliggende Jorder, af Hartkorn 1 Skp. 2 Fdkr. 1/2 Alb., saavelsom Avlet og den udi sidste Sommer opførte Grynmølle, opbuden til Bortsalg ved en eneste Auction, som afholdes i selve Stedet Fredagen den 4de December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10. Lysthavende indbydes. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 7de Novbr. 1835. Sparck. Den Jens Sørensens og Hustrues Stervbo tilhørende Gaard i Vrangdrup, Vesterbrønderslev Sogn, at Hartkorn 8 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., med Avl og Afgrøde, opbydes til Salg ved 3de Auctioner, nemlig den 14de, 21de og 30te Dennes, hver Dags Formiddag Kl. 10, og hvoraf de 2de første afholdes paa undertegnede Herredscontoir, men den 3die i Stervbogaarden, hvor der tillige Dagen efter, den 1ste December, fremmes Auction over Boets Løsøre, bestaaende af Heste, Køer, Ungevæg, Faar, Sviin, Vogne, Plouge, Harver, Kister, Skabe, Sengeklæder, Gangklæder, Jern- og Træfang med mere; hvilket herved, til Lysthavendes Underretning, bekjendtgjøres. Børglum Herredscontoir i Hjørring, den 2den November 1835. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-12
Efter Begjæring af Frue Kirkes Værge bliver, Onsdagen den 18de Dennes, om Eftermiddagen Kl. 3, paa Raadstuen her i Byen, afholdt Auction til Bortfæste at nogle Chorr eller lukkede Stole i bemeldte Kirke; hvoriblandt det, som hidtil har været afbenyttet af Agent Borup og som er beliggende under Orgelets nordre Side. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 12te Novbr. 1835. Schmidt. Det paa Axeltorvets søndre Side heri Byen, under Matricul Nr. 46, beliggende Huus, bliver efter Eieren Muurmester Hassings Begjæring opraabt til Bortsalg ved en eneste Auction, som holdes i selve Huset Torsdagen den 19de Dennes, Kl. 10 Formiddag. Hvilket herved bekjendtgjøres. Hiørring, den 8de Novbr. 1835. Koefoed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Hertugen af Orleans skal ikke have været vel stemt ved sin Afreise fra Paris. Ved Afskeden med Hertugen af Bassano yttrede han det Ønske, at han ved sin Tilbagekomst maatte finde denne i nærmere Forbindelse med Kongen end nu forTiden. Underveis anløber Hertugen Øen Corfica, der vel, i flere Henseender, trænger til en saadan Opmuntring; de høie Afgifter, den forhadte Conscription og, fremfor Alt, den tirrede Nationalstolthed ere Aarsagerne til den liden Hengivenhed, Jndvaanerne føle for den nærværende Regjering ; de fra Fastlandet oversendte administrative Embedsmænd, der som Franskmænd ere vante til, med Ringeagt at see ned paa ethvert andet Folks Nationalitet, skulle nemlig skalte og valte noget broget der paa Øen. Culturen staaer der ogsaa saagodt som stille. Agerbrug og Haandværker ere i deres Barndom, og i de 70 Aar, denne Ø har tilhørt Frankrig, har Befolkningen ikke tiltaget 10 pCt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Expeditionen, der lokker Hertugen til Afrika, kan maaske blive besværlig nok. Abbul Kader og hans talrige Emissaireere i Bevægelse paa alle Puncter, for at berede Franskmændenne en varm Modtagelse. Han synes at ville concentrere sin Magt i Nærheden af sin Residents, Maskara, som ha 15,000 Jndvaanere, men er slet befæstet og kun ved en to Grav beskyttet paa den Side, som vender imod det af Fransk mændene besatte Oran. Fra Kysten til Maskara er omtrent 13 geografiske Miil, men man har Bjerge, Strømme og Sumpe at passere. Desuden anvender AbduKader et andet Forsvarsmiddel, ved at forbyde Araberne fra Bjergene under Dødsstraf at bringe Levnetsmidler til Torv i Oran, hvor der, som følge deraf, nu er Dyrtid, maask snart Mangel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-11-14
Den Artikel i Bladet Charivari, for hvilken dets ansvarlige Redacteur nylig blev dømt til 2 Maaneders Fængse og 5000 Fr. Bøder, og som indeholdtes i det Nummer som udkom Aftenen før Attentatet, trykt med røde Bogstaaver, havde til Overskrift: Monarchisk Catacombe. En liden Dødsliste over dem af Hans Majestæts Undersaatter, der ere omkomne som Offere for den offentlige Ordens Vildfarelser, affattet efter Documenter for hver Dag, i Anledning af Sørgefesten i Dag den 27de Juli, til et Minde om de Velgierninger, der ere udsprungne af den dengang stiftede Tingenes Orden, og som Bilag til Historien om det Pacisications-System, under hvilket vi skulle have den Lykke at døe. Herpaa følger Udtog af Pariser- og Departementsbladenne over de parisiske og lyonesiske Oprørere o. s. v. Paa 3die Spalte saae man en Litographi, der forestillede en Hob af Lig, der, samlede, dannede et grotesk Billede.