Københavns Adresseavis, 1771-05-22
10. Bekiendtgiørelse. Aans Kongelige Majestet haver under 3die April T. sidstleden, foruden andet Sorde Ridserlige Academievedkommende, allernaadigst behaget at resolvere At den Tilladelse at studere som Academist sammested ikke saal efterdags være indskrænket allene til Adelige og lige med Adelen privilegerede, men at Oberbofmesteren, i Mangel af saadanne, maae indkomme med Forestilling efter en og anden velfortient Mands Begjæring, der kan have Lst til at lade sine Börn studere ved Academiet. Paa det nu de Lysthavende kunde være nogen ledes underrettede om, hvad de kunne haabe for deres Börn, af foranföitte allernaadigste Bevilgning, har man her tillige vildet give tilkjende til behag lig Efterretning, hvad her læses paa Academiet, nemlig: - Sprogene, det Latinske, Franske og Tydske, og det saaledes, at de Studerende ey blive staaende ved Reglerne allene, men blive ogsaa anførte til Øvelser i Tale-Kunst og Brev-Skrivning. I Videnskaberne læses som fölger, nemlig: I Tbeologien, saavel den Natur lige som Aabenbarede, saavel den Moralske som Domatiske, alt ligesom Tilhörernes Omstændigheder kunne före med sig. I Historien, ey allene den sædvanlige Almindelige, nen og for sig selv saavel Fædernelandets, som den nyere Europæiske Historie fra den Westphalske Fred, anvendt paa Nationernes nærvær rende Politiske Tilstand, indbyrdes Forbindelser, Stridigheder m.v., endelig ogsaa Kirke Historien, baade i sig selv, og saa vidt den slaaer ind i den Verdslige, I Pbilosopbien læses Logik, Metaplyst og den practiske Almindelige. I de Juridiske og Politiske Viden skaber, Jurisprudentia Universalis i alle fine Dele, et ter sammes nærværende Indretning, den Borgerlig Ret, saavel den Rommerske som den Danske og Norskede Europæiske Staters Forfatning, Folke Retten grundet paa Tractater, Politisk Oeeonomie, Commerce- og Cammeral Videnskaber, og endelig i Matbematiken læse over alle, baade den Theoretiske og den Practiske Mathematiks Deele, hvor saa meget mueligt, haves i sær Hensigt til det Practiske i Landmaalingen, Maskin=Væsenet, Artilleriet og Fortificationen, alt paa den Maade, at man foruden en grundig og tydelig Theorie for nemmelig driver paa det Brugbare og Nyttige. Skulde nogen forlange at legge Grund i Botaniquen, bliver samme ogsaa ved Leylighed forelæst. De som studers her, kunne billig i alt dette giøre sig Haab om saa meget bedre Fremgang, som nu een allene, nu 2 elle 3 ad Gangen, naar det forlanges, tages af Lærerne under særdeles Prøvelse og Hvelse i det som de have hört offentlig, hvorved da gives Leylighed til saa mo get nøyere at hende og lempe sig efter enhvers Begreb og Gaver. Det er og nu en anseelig Lettelse frem for tilforn, saavel i Hensigt til Underviisningen selv som til Bekostningen, at Hans Kongl. Majester har allernaadigst tilladt, at holde en Repetent ved Academiet, til hvilken hver af de Academister, som ikke have egen Hovmester, allene contribuerer 40 Rdr. aarlig, hvorved saadan en Academist i det mindste sparer 250 Rdr. om Aaret, og kan dog med al den samme Lethed drive fine Studeringer, som om han havde Hovmester, naar han allene har lagt hiemme saa megen Grund i Sprog og Videnskaber, at han kan fatte og have Nytte af Academisk Underretning Med Videnskaberne afvexle de Adelige Øvelser, Riden, Fegten, Dands og Tegning. Hvad Bekostningerne i övrigt er angaaende, da kan en Academisk uden Hovmester nyde af Academiet frie Spiisning haade Middag og Aften, frie Vadsk, Lys og Ildebrand, og frie Logie for sig og medhavende Domestique, gierne ved en vel indrettet Oeconomie komme ud med 400 Rdr. om han end ikke er ihlandt de 3 ældste, af hvilke enhver nyder aarlig 100 Rdr. gorgjort af Academiet. Hvo som eller maatte forlange nærmere Underretning i denne Henseende, kan efter Behag adressere sig til mig som Academiets Ober=Hov W. V. C. v. Reitzenstein.