JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 16 Aug. 1810. Vor fortjente Overpræsident og Curator for vort Universitet, Hr. Greve v. Ranzau, som for sin Helbreds Skyld har opholdt sig henved 11 1/2 Aar i Frankerig, er nu ankommet hertil og har tiltraadt begge sine Embeder. Baade Staden og Universitetet ere berettigede til at love sig alt af en Mand, hvis dannede Forstand, elskværdige Sæder og ypperlige Caracter allerede for længe siden have forskaffet ham Adkomst til en ligesaa sand som almindelig Agtelse. - Den bekjendte duelige Naturhistorikers, vor tabte Fabricius's efterladte betydelige Samling Naturalier, er af Hs. Majest. bleven afkjøbt den Afdødes Enke, til Bedste for vort Universitet. Ligeledes har Justitsraad og Prof. Wiedemann tilbudt sig at forære Universiteter sin Naturaliesamling, og det har behaget Hs. Maj. med allernaadigst Velbehag at antage dette Tilbud. - Den nyopdagede Sundhedsbrønd ved Bramstedt har givet vore Historikere og Oldgranskere Anledning til at efterspore Fortidens Aarbøger, og det er bleven oplyst, at Kilden allerede i Aaret 1681 har yttret den lægende Kraft, hvis Virkninger nu igjen saa almindeligen ere blevne stadfæstede. Efter trykte Beretninger blev Brønden opdaget ved en Hændelse. En Dreng paa 14 Aar, som i mere end eet Aar leed af Feberen, befandt sig eengang paa Marken, da han havde et Anstød af sin Sygdom. Han saae Vand vælde udfra Roden af et Egetræ, øste deraf med sin Hat, tog et godt Drag, og blev frisk paa Stedet. Han fortalte denne Cur til sin Fader, som underrettede sin syge Naboerske om Brøndens Undervirkning, og hun blev ligeledes helbredet. Brønden blev derefter jevnligen besøgt, og Tilløbet af Mennester blev efterhaanden saa stort, at den derværende Præst von Stocken i Segeverg Amt, som holdt en Prædiken ved Brønden under aaben Himmel, anslog sine Tilhøreres Antal til 3000. Hvor længe Brønden vedligeholdt sit gode Navn, er ikke nøie bekjendt. Saa meget vides ikkun af gamle Kirkebøger, at Penge, som vare indkomne ved Brønden, i Aaret 1688, bleve laante til Kirken i Bram stedt. Lige saa lidet er man nøie underrettet om Aarsagen til Brøndens Miscredit. Dens Rygte tabte sig lidt efter lidt, indtil den i Aaret 1761 igjen begyndte at blive bekiendt. Tilløbet var ogsaa den Gang meget betydeligt, og man havde anbragt et Tag (Skuur) over Kilden, som efterhaanden forsvandt ved Tidens Tand, maaskee ogsaa ved Tyvehaand. Med Grund tør man haabe, at Mindet om denne lægende Kilde, som nu tredie Gang er opdaget, ikke vil udde, da konsterfarne Mænd, have anstillet paalidelige Undersøgelser over dens Virkning, som daglig yttrer sig paa mange Lidende, og da der fra Regjeringens Side intet forsømmes for at vedligeholde og at udbrede den Nytte, som denne Brønd stifter. Saaledes er Dr. Grauer nylig af Hs. Majest. bleven beskikket til Læge, og man kan med Tillid vente sig af denne Mands Duelighed, at ingen, som søger Hielp ved Brønden for sine Sygdomme, til forlade den utilfredsstillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
J Kjøbenhavn drives i denne Tid en ikke ubetydelig Handel med Priseparter. Mandskabet paa Caperfartøierne, som enten ikke har Lyst, Leilighed eller Mod til at oppebie de opbragte Skibes Prisdømmelse eller som ønsker at faae Penge strax imellem Hænder, sælge sine Priseparter for en bestemt Sum, hvoraf det faaer en Deel strax udbetalt og Resten naar det opbragte Skib ved Overretten, er prisdømt. Man har allerede betalt for en eneste Mands Part, 4000 Rdlr. Den hele Handel kan lignes med et Lotteriespil. J et i forrige Uge frikiendt Skib havde næsten alle Caperfolkene solgt deres Parter for 1600 Rdlr. og derover for hver Part: en Handel, hvorved adskillige Speculanter bleve tagne ved Næsen. Det morsomste er, at Priserne paa disse Parter falde og stige tilligemed Sandsynligheden om de opbragte Skibes Priisdømmelse, der, som man let indseer, sædvanlig grunder sig paa skjæve Slutninger, urimelige Formodninger og løse Rygter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
J Trondhjemsavis læses følgende Bekjendtgjørelse: Ved nøiagtigste Undersøgning er befundet, at Hestekjød er for Mennesker en aldeles sund, styrkende og velsmagende Føde, og Hr. Professor Wiborg i Kjøbenhavn har i et Skrivt udførligen afhandlet dette til almindelig Efterretning. J Anledning heraf har det Kongelige danske Cancellie i en Skrivelse til dette Stift af 15de Junii d. A. tilkjendegivet, at Hans Majestæt Kongen vil med allernaadigst Velbehag ansee, at de Fordomme, som endnu ere mod Hestekjøds Spisning, maatte ganske vorde udryddede, og at Nogen ville her, ligesom allerede er skeet i Kjøbenhavn, modtage Privilegium paa Hesteslagteriet. - De, som her i Byen attraae at erholde Privilegium paa Hesteslagterie, ville altsaa melde sig derom hos Magistraten jo før jo heller. – Tillige bekjendtgjøres herved: 1) at saadant Privilegium meddeles under det for Hesteslagteriet i Kjøbenhavn bestemte Vilkaar, nemlig: "At enhver Hest, som bliver bestemt til at slagtes, forud skal synes af en examineret Dyrlæge, og et Mærke indbrændes i Hovene til Tegn paa, at Kjødet er fund: og spiseligt, samt at Hovene skal blive hængende ved Kroppen, indtil at Kjødet er solgt;" og 2) at af forbemeldte Hr. Professor Wiborgs Skrivt om Hestekjøds Spiisning har Magistraten ladet trykke endeel Exemplarer, som blive nedlagte hos Raadstuetjener Tockstad i Krambodgaden, for af ham at udlaanes til dem, som forlange samme. Trondhjems Raadstue, den 9 August 1810. - Bendeke. Blom. Lie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
J Weimar er udkommen en Tydsk Oversættelse af J. Meermann's paa Hollandsk udgivne Reise igjennem det nordlige og nordostlige Europa i Aarene 1797 til 1800. Reisen igjennem Danmark og Norge udgjør 220 tæt trykte Sider, og indeholder mange interessante bemærkninger og Efterretninger om vort Fædreneland. Blandt andre har, Anmelderen fundet følgende, som han troer ikke er almindelig bekjendt. Ved Frederikshald havde Frederik den Fjerde ladet paa det Sted, hvor Carl den Tolvte faldt, opreise en Pyramide af 20 Fods Høide, paa hvis fire Sider der var anbragt Basreliefs af hvidt Marmor. To af samme, hvoraf den ene forestillede Freden og Retfærdigheden, og den anden en Løve, ere for nærværende Tid indmurede over Fæstningsportene. Christian den Sjette lod denne Støtte tage bort, for ikke at give Anledning til Forargelse fra Sverrigs Side, og i dens Sted staaer nu der, hvor Kongen faldt, et simpelt hvidt Kors. Endnu førend Meermanns Ankomst døde i Frederikshald en Mand, over 100 Aar gammel, der, som Trompeter havde under Beleiringen overbragt Monarken et Brev.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Aalborg, den 19 August. J Gaar blev af den hertil ankomne commanderende General, S. T. Hr. Generalmajor von Telleqvist, Commandeur af Dannebrogen, holdet speciel Revste over Byens 2de Borger-Compagnier og det borgerlige Jægerkorps, alt under Anførsel af Hr. Stadshauptmand Borup og Corpsernes Høistcommanderende, saavelsom over det 3die Jydske Jnfanterie-Regiments Depot-Mandskab under, Anførsel af Depot-Commandeuren Hr. Capitain von Müller, hvorved tillige af de forskjellige Corpser bleve gjorte adskillige Øvelser og Evolutioner, for hvis Udførelse den commanderende General bevidnede samtlige Vedkommende sit fulde Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Kjøbenhavns Vexelcours den 24de Augusti. Temmelig ustadig. J Almindelighed 435 a 436 a vista. – Hamb. Cours to Maaneder 438.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Postefterretninger. Constantinopel, d. 11 Julii. Krigen mellem Russerne og Tyrkerne bliver bestandig meere levende. Da Storherren erfoer, at Baba Pascha var bleven slaaet og fangen, og Storviziren nu har hele den Russiske Armee imod sig, besluttede han, selv at stille sig i Spidsen for 200,000 Mand, som han har forsamlet ved Adrianopel. Han vilde i Slutningen af denne Maaned drage i Marken. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Den Engelske Gesandt har i Gaar havt sin Afskeedsaudience hos Storherren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
London, d. 4 Aug. (Over Frankrige.) Prindsregenten af Portugal har givet den Engelske Minister i Portugal Sæde og Stemme i Krigs- og Financeraadet, og den i Tajo commanderende Engelske Admiral Overcommanden over hele det Portugisiske Søvæsen i Europa. - Den Division, der nylig afgik fra Algestras, under Gener. Lacy, for at angribe de Franske i Ronda, er efter forgjeves Forsøg at komme did, kommen tilbage til Gibralter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Lord Prevost modtog d. 2den d. M. fra Contreadmiral Sir Edmund Nagle den officielle Efterretning om en Convoys Borttagelse ved den Norske Kyst. Lorden beklager, at Capitainerne (?) ikke have gjort det mindste for at modsætte sig Fienden, men ventede at tages i Besiddelse. - Det hedder, at Regjeringen agter at sende en særegen Mission til Sicilien. - 13 rigladte Chinaskibe ere ankomne til Portsmouth. - Man forsikkrer, at 24 Capitalister i London have tilbudet sig hver især, at gjøre et Forskud af 250,000 Pd. St. for at tilveiebringe de 6 Mill., som udfordres til at anlægge det af Lord Melville foreslagne Skibsværft og Arsenal i Norfleet. - Fortet Conception blev ødelagt, fordi man befrygtede at sammes Forsvar, vilde tvinge Armeen til at levere et Slag i Slætten. - Man venter snart Krigsfangernes Udvexling med Danmark. - Vore Blade sige, at et neutralt, Skib har været Aarsag til Convoyens Forlis ved Norge i det det betimelig underrettede de Danske Brigger om hiins Nærmelse og svage Bedækning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Paris d. 10 Aug. Vor unge Keiserinde befinder sig fortræffelig. Hendes Frugtsommelighed! vil blive erklæret paa Hs. allerhøieste Gemal Fødselsdag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Dresden d. 12 Aug. Kong Louis befinder sig i Toplitz saa ilde, at han i nogle Dage ikke har forladt sin Stue.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Kongen af Vestphalen ankom d. 10 d. M. til Ritzebuttel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Sø-Bestyrelsen i Antwerpen sættes paa en ganske ny Fod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
J Lorient ankom d. 2 d. M. en Agent fra de forenede Stater, Den 26 Julii var Landgangen paa Sicilien, endnu ikke iværksat. Men alting var i største Spænding. Kong Joachim var snart i sit Hovedqvarteer i Piale, snart i Regio.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Den Franske Keiser har udnævnt Førsten af Neuschatel til General-Oberst for Schweizer-Tropperne i Fransk Tjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Stockholm, d. 10 Aug. Fregatten Amadis, der var sendt til Petersborg for at afhente Grev Stedingk, er kommen tilbage med uforrettet Sag, da Greven forbliver endnu noget længer paa sin Post. - Her er udkommen en Kgl. Forordning, hvori befales, saa meget som mueligt at afholde sig fra at bruge fremmede Ord og Talemaader i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
almindelige Bekjendtgjørelser og Actstykker. Moniteuren indeholder følgende interessante Artikel. Siden Hollands Forening med Frankrige finde Helgolands fuldproppede Magaziner intet Afløb meer. Der anlægges bestandig ny, men alting er opfyldt og mange Varer maa blive liggende under aaben Himmel. Dette Exempel er det eneste i sit Slags, og viser, hvor stor Engellands Elendighed er. Fra den Synspunct betragtet maa man tilstaae, at Hollands Forening med Frankrige er et skrækkeligt Stød for den Engelske Han deel. Var Holland bleven tidligere forenet, vilde Engelland meget tidligere kommet i den skrækkelige Crisis, hvori dets Handel nu befinder sig. Banquerotterne i London følge rask paa hinanden, Vexelcoursen er bleven 40 PC. slettere og Bank pengene have ophørt at have den Caracteer, der er disse Papirer egen. De ere blot sædvanlige Papirpenge, som med hver Dag taber deres Credit. 20 Krigskibe vare seilede med 600 Kjøbmandsskibe til Østersøen, og havde ingen anden Hensigt end at drive Smughandel paa Fastlandet. De Danske have taget 50 af samme, der ere over 20 Millioner (?) værd. Russerne have confisqveret 80 af samme. Disse Skibe fare under falsk Flag, have falske Papirer, falske Expeditioner, og falske Franske Licenzer. De udgive sig for Americanere, Spaniere a., føre endog falske franske Certificater fra Franske Consuler hos sig; intet spares, men alt dette lykkes dog kun for en Deel, og naar, som man siger, Preussen forbyder Colonialvarers Jndførsel, og de Franske Tropper besætte endnu nogle andre Havne, saa vil den Engelske Handel ved disse Forholdsregler befinde sig i en ny Forlegenhed. Caperen Wagram er i Stralsund bleven tagen af Engellænderne. Dette er atter en uheldig Omstændighed for deres Han deel. De give de Franske god Anledning til igjen at tage hiint Lands Kyster i Besiddelse, og i Fremtiden vil Smughandelen desto sikkrere fordrives derfra. - Naar man seer, at alle disse vovede Speculationer ere disconterede af Banquen i London, naar man seer, at en Mængde Ottomanske Skibe, som fra Maltha kom med Colonialvarer til de Franske og Jtalienske Kyster, forskaffede Frankrige uhyre Hjelpekilder, og naar man betænker, at disse Varer ligeledes disconteres af Banquen i London, saa maa man spørge, hvad vil der blive af den Londoner Banques Papir, Specu lanterne i Europa ville engang forfærdes over, hvorledes de saalænge kunde sætte Liid til en Nation, der, grundet paa Handelen, kun lever af Handel, men som det er kommen saa vidt med, at den kun drives ved Hielp af Licenzer. Da Engelland fandt derpaa, maatte Frankrige gjøre det samme, og sætte Egensindighed istedet for de hvi modige Grundsætninger, der udgjøre den almindelige Handelsret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Under den 25 Julii er udkommet et Keis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Fransk Decret af følgende Jndhold. Fra 1 Aug. af maa intet Skib afseile fra Vore Havne til fremmede Havne uden at være forsynet med et al Os egenhændig undertegnet Licenz. De fra Vore Havne afseilende Skibe, der ere bestemte til andre Havne i Vort Rige, skulle være pligtige at begive sig directe didhen. Der skal gives dem Cautionsbeviser i Vore Douane=Bureaux og den undertegnede Borgen skal ikke være ophævet førend benævnte Cautionsbeviser med en Certificat, at samme er ankommen til Vore Havne i Frankrige, er tilbageleveret. De Fartøier, som drive Middelhandelens Kystfart, maa expederes til Kongeriget Neapel. Men for at være forvisset om denne Bestemmelse, maa de medføre Cautionsbeviser, der maa være ledsagede af en Ankomstertificat fra vor Consul i Neapel &c. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Udenlandske Efterretninger. Efter Fredsslutningen med Frankrige i Enden af Aaret 1801 gjorde man i det Brittiske Parle ment følgende sandselige Beregning over Engellands Nationalgield. Naar man antog denne Gield i Guld, og et Menneske, som sov 6 Timer om Natten, vilde anvende den øvrige Tid, altsaa daglig 18 Timer til at tælle den, saa vilde han, naar han hver Minut talte 100 Guineer, og om Dagen 108,000 Guineer, behøve 11 Aar 160 Dage til at tælle, men talte han Gielden i Engelske Kroner, hvoraf 4 gaae paa et Pd. Sterl., behøvede han 46 Aar og 275 Dage. Vilde man optælle den hele Sum i Guineer og lægge den ene ved den anden i en ret Linie, saa blev denne Linie 1305 geographiske Mile lang; men optalte man Gielden i Krondalere, og lagde dem ved hverandre, da vilde et saadant Sølvbaand halvanden Gang omslynge hele Jordkloden. Til at gjemme denne Sum i Guineer vilde udfordres en Kiste af 277,638 1/2 Cubikfods Jndhold. Vilde man transportere denne Sum i Guld, og læssede 10 Centner paa hver Trodshest, behøvede man 7047 Heste; og vilde man paa samme Maade transportere den i haarde Sølvdalere, da 106, 117 Heste. Hvor uhyre vilde en lignende Beregning over Engellands nærværende, endnu mere tiltagende, Statsgield blive? Ved Keiser Napoleons Formæling i Paris blev der udkastet blandt Folket en Skuepenge, endnu mindre end en liden Dansk Sølvskilling, ganske fortræffelig udarbeidet. Paa den ene Side sees Keiserens og Keiserindens veltrafne Brystbillede og paa den anden en Helt, som fører Uskyldigheden til Kierlighedens brændende Alter, med Omskrift: Napoleon Emp. et Roi, M. Louise d'autriche. Skriften er saa fiin, at den neppe kan læses med ubevæbnede Øine, men derhos lige saa ypperlig som Figurerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Selskabssang. under Rigsdagen i Ørebro 1810, Kom, hulde Enighed! Fæst i vor Kreds dit Sted, Du, Engles Fryd! Du med serafisk Stil Kom himmelsk skjøn og mild Magten, mod Venskab grusom, vild, Med Vælde bryd! Ædling! og glem det ei. Kun paa Almeenhelds Vei Man vorder stor Da under Dig Enhver At Du af Herkomst er, Dobbelt man Agt da finder værd Hver Grund, hvert Ord. Værdige Troens Mænd, Som for Oplysningen. Jer Retning fik Hvor værdigt Eders Kald! Og det Jer hædre skal, At J og Staten, mod dens Fald, Jmøde gik. Borgermand, vær Dig lig, Ei det Exempel svig, Du nylig gav.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
J Handel, Drift og Jid Øv almeennyttig Flid! *) A Ørebro Tidning. Kierlighed hædrer da Din Tid, Savnet Din Grav. Du, brave Agermand, Du, ei Andres Tyran, Ukonstlet fro! Naar Stormens vilde Hvin Paladset gjør til Ruin, Bliver med trygt og roligt Sind Du i Din Boe. Rækker hinanden Haand, At ei vort Samfundsbaand. Brydes igjen. Søger Oplysningen - Sikker hos Ven hos Ven Hylding tilhør Foreningen: Kraft giver den. H. K. Høst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Kjøbenhavn, d. 20 Augusti. Den Kongelig Svenske Gesandt har, i Følge ham, i en Depesche fra Ørebroe af 21de dennes, paalagt befaling, i Dag meddeelt Vort Hof, at Hs. Durchl. Prindsen af Ponte-Corvo er bleven eenstemmig valgt til Sverrigs Kronprinds og Tronfølger. Det var i den sidste Uge forudseet, at det Svenske Riges Stænders Valg vilde falde paa denne ved saa mange store Egenskaber udmærkede Franske Prinds og Hærfører. Hans Ophold i Danske Provindser for 2 Aar siden, da han havde en saa betydelig Hær under sin befaling, har gjort Danske Undersaatter altfor vel bekiendte med denne Prindses fortræffelige Egenskaber og blide Caracteer til at ei enhver, der har kjendt Hs. Durchl. her i Landet, med Deeltagelse skulde see ham gaae en saa høi Bestemmelse i Naboe=Riget imøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Auctioner. Den 30te Augusti. Copiist Brask, Løsøre paa St. Anne Plads. D. 3 Sept. Proc. Wilse, Løsøre i Laxegaden. D. 6te, Proc. Delbanco, Løsøre i Reverentsgaden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-25
Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ads Assessebyvende Aargang. No. 93. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldig. Tirsdagen den 28 Augusti, 1810.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Bidrag til Prindsen af Ponte CorpoMarskalken Bernadettes Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Prindsen af Ponte Corvo's Ophøielse til Tronfølger, af Sverrig er een af de Begivenheder, som i den at Tid har tildraget sig Almeenhedens største Opmærksomhed. Denne Helt den første Franske Prinds, som Kongestaden har havt den Lykke at des inden for sine Volde, har, som Anfører for en Armee, der havde sin Samlingsplads paa Dansk Bund, allerede for to Aar siden, altsaa længe førend nogen Dødelig kunde anne hvad der siden hændte sig i Sver vig, og hvad der nu er Frugten af disse Hændelser, været kjendt, agtet og æret af enhver Dansk Medborger, der veed at sætte Priis paa sand Heltedaad og ædel Menneskekierlighed. Hvad Rygtet fortalte om hans Daad og Aandstorhed bekræftedes end mere ved hans Nærværelse. Kaaret til Sverrigs Kronprinds og bestemt til at knytte Venskabsbaandet imellem os og dette Naborige end tættere, maa i dette Øieblik ethvert Træk at hans Helteliv læses med dobbelt Deelgagelse, og det er af den Grund, at nærværende Skildring af hans Bedrivter, tagen af et Blad, der udkommer paa det Sted, hvor han enstemmigen blev valgt af Sverrigs Stænder, leveres Skilderiets Læsere. Alle Folkeslags og Tiders Maade at bedømme og prise store Hærførere har været og er den samme. Storheden og Følgerne af deres Bedrivter, ere Aarsagen hertil, men de allene udgjøre ikke Maalestokken. Hannibals og Danns Navn glimre 2) Af Ørebro Tidning. tilligemed Scipio og Frederik den Store, uagtet de bukkede under, og Luxemburgs Seirethave ikke kunnet forbunkle Wilhelm af Oraniens Ære. Mange Hærførere gives alligevel, som af deres Samtidige ansees for store Generaler, men ikke ere det, og mange, som kun ved andres Talenter blive anseete derfor. Saaledes er intet vanskeligere og farligere end en rigtig Beskrivelse og Beden else over saadanne Mænd, allermindst kan man i en flygtigt og indskrænket Dagblad fremsætte andet end blandede Optegnelser over saadant et Æmne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Den Mand, som vi her agte at skildre, aftvinger, om jeg saa maa udtrykke mig, Samtidens og Efterverdenens Erkjendtlighed og Hylding, med samme Kraft, hvormed han virker paa dem, som on give ham, og med hvilken ham frembringer de Handlinger, som forkynde hans Storhed. Disse Handlinger skulle i Korthed fremsættes, og Læseren, maa selv afgjøre, hvilken Fordring paa Opmærksomhed Maleriet kan gjøre. Denne store Mands Kundskaber have i det mindste berettiget ham til en stor og almindelig Virkekreds, og hans Ophøielse var en Følge af disse og den Franske Revolution, uden hvilken han sikkerlig endnu havde været mindre kjendt, i det mindste ikke saa almindeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-08-28
Prindsen af Ponte Corvo er født i Paris d. 26 Januarii 1763. Hans Forældre vare fattige og saaledes ikke istand til at give ham en Opdragelse, som kunde skienke hans store Sieleævner en tidligere Dannelse. Hvor meget bør han derfor just høiagtes, at han, berøvet denne Skole for Sjelen, nødt til at tilbringe den blomstrende Alder af sit Liv i Ukyndigheds raa Tilstand, dog ved egne Kræfter udviklede og skabte sig selv til en stor Mand. Af Mangel paa Byrd, paa Ahner og paa alt andet, som kan regnes for Livets Nødvendigheder, maatte han allerede ved sin Jndtrædelse i Verden, erfare den største Modgang, den ved Forældres Fattigdom at være uden al Underviisning. Jmidlertid opvoxte vor Helt, og Formaalet for hans Ønsker var at faae en Plads blandt hans Fædrenelands Forsvarere. Paa Ærens Bane troede han sig ved sin Tapperhed at kunne opløfte sig af Støvet til en høiere, ædlere og for store Mænd mere passende Virkekreds end den, Fødselen tilkiendte ham. Han tog derfor 1779 Tjeneste ved Regimentet Royal=Marine, hvis Chef var Merle d'Ambert. Denne hans Tienestetid er indhyllet i Mørkets nigjennemtrængelige Flor, og man veed ei meer end at han 1789 endnu stod som Underofficier ved samme. Men nu udbrød Revolutionen. Al Rang ophørte, og Frihed og Lighed indtoge dens Plads. Snart saae vor Helt adskillige af sine gamle Cammerater i Slagen vinde Navnkundighed, og disse besluttede han at tage til Mønster. Med Glæde ilede han til den Franske Armee, og inden kort Tid see vi ham, bedækket af Laurbær, prydet med Seierstegn vende tilbage til sit Fødested. Han stred først mod Republikens Fiender; hans Tapperhed, som skyede ingen Fare, hans beundringsværdige Fatning i de vanskeligste Stillinger, vakte Opmærksomhed og han befordredes til Brigadegeneral. Jkke forblindet af denne Medgang, som langt overgik hans Formodning, forblev han urokkelig under alle Omskiftninger, stor i Modgang, endnu større paa Bredden af sin Undergang. Han vedblev at gavne sit Fædreneland og blev befordret til Divisionsgeneral. Østerriges Nederlag, ved Lohn, Blokeringen af Maynz og i Særdeleshed Overgangen over Rhinen, hvorved han var blandt de første paa Broen, lagde Grunden til hans Hæder. Foruden den Mængde Træfninger, han deeltog i, fegtede han ogsaa d. 24 Junii 1794, med sin Division i Slaget ved Fleurus. Næste Aar deeltog han, som forhen er anført, i Overgangen over Rhinen d. 2 Julii 1795 ved Neu Pied, og i Aug. samme Aar erobrede han Altdorf. Lykken begunstigede de Franske Vaaben, og Formaalet for alle Franske Operationer blev derfor, at Moreaus Armee skulde forene sig med Sambre= og Maas=Armeen; men just som denne Hær stod i Begreb med at iværksætte denne Forening med General Moreaus ved Donau, just da man ventede af denne Forening de meest afgjørende Begivenheder, forandrede den ustadige Krigslykke sig.