JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Udenlandse. Frankrig. Uvisheden om den Brester Flødes Bestemmelse har endt sig paa en uheldig Maade. Man veed nu at den var bestemt til Jrland, men Landgangen er slaaet den Feil. 12 Skibs-Capitainer, som fraraadede denne Expedition, ere afsadte. De troværdigste Efterretninger derom, ere følgende: Den fra Brest i 3 Divisioner udløbne Flode var knap kommen i rumSøe, for den var skildt fra hinanden, og fra samme Øieblik hverken saae eller hørte man til Fregatten Faternite, hvorpaa General Hoche og Admiral Morard de Salles befandt sig. Alle 3 Divisioner nærmede sig nu den irlandske Kyst, men paa forskjellige Steder, og da de var Kysten temmelig nær, forandrede Vinden sig og drev begge Divisionerne under Admiralerne Richern og Neuilly tilbage i den aabne Søe. Den af AdmiraBouvet commanderede Division, som bestod af 10 Skibe, i alt, og havde 5 a 6000 Mand Landtropper og nogle Feltstykker og Bord, var alene i Stand til at naaden vestlige Kyst af Jrland, hvor den løb ind i Bantry Bay. General Grouchy, tilligemed Landtropperne han commanderede, forlangte at blive sadt i Land, men Admiral Bouvet nægtede det, paa Grund af at han ingen fladbundede Fartøier havde dertil, og desuden kunde han ei vide, hvad det betydelige Antal Tropper, hvormed Kysten var besadt, førte i deres Skjold, enten de vare venskabelige eller fiendtligsindede, saa havde han heller ingen Ordre fra Generalen en Chef, at foretage en Landgang for sig selv alene. General Grouchy er klærede, at følgerne heraf ville komme paa hans Ansvar. Medens Admiralen og Generalen streed herom, hævede sig en nye Storm, som reev een af Fregatterne løs fra sit Anker og drev Admiral Bouvets Eskadre i Søen. Da han saae sig alene i Søen, uden at vide hvor de andre to Divisioner vare og frygtede for at en stærkere fiendtlig Søemagt skulle støde paa ham, gav han Signal at vende tilbage til Brest, hvor han og den 3die ikke hvad Skjebne den Fregatte har havt, hvorpaa Ge Januarii ankom med alle sine Skibe. Man veed endnu neral Hoche og Admiral Morard de Galles vare. Denne Efterretning gaaer kun til den 27de eller 28de Decbr. En sildigere Efterretning som er indrykket i Redacteuren. den 8de Januarii, siger at 18000 Mand af de 2 andre Divisioner vare landede paa Jrland. (Men de Londoner, Breve af 10de Januarii, som giver Efterretninger til den 6te Januarii, melder intet derom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Efter Directoriummets Befaling er Admiral Bouver, bleven arresteret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Man beundrer ellers i Paris General Grouchys Mod, som, ville forsøge sin Lykke, og giøre Landgang for enten at seire eller døe. Men man kan heller ikke dadle Admiral Bouvets kloge Forsigtighed, der i den alleredbegyndte Storm ikke ville lade sine Skibe sønderknuses, paa Kysterne. De fleste Skibe har deels mistet Ankere, deels Tougværk. Pluto og Scævola har især liidt meget, og ulykkeligviis vare disse ikke iblandt de Skibe som Admiral Bouvet bragte til Brest. Den 4de Jan har man i Brest signaliseret 17 Stil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
J Journalen Parlet, siges om denne Expedition : Søeministeren Truguet har hverken gjort eller billiget denne ravgale Plan. Havde han kommet nogle Dage før til Brest, saa var Floden vist ikke kommet til at løbe, ud, eller i det ringeste opsadt til gunstigere Veirligt. Truguet, saavelsom den forhenværende Søeminister Fleurieu- og flere erfarne Mænd har fraraadet dette hos Directoriummet, og dette var Aarsagen til Truguets Reise til Brest, men han kom for sildig. Hoche vil ved denne Affaire have meget at forekaste sig. Vendees Freds tilveiebringer, lod sig forblinde af den glimrende Titel: Jrlands Erobrer. Han var en Spille Bold for Jntrigante. Jsær var General-Adjutant Brieux hans Leder og Raadgiver i denne Sag, der og ophidsede ham imod Admiral Villaret og de 12 Skibs-Capitainer, som fraraadede denne forvovne Expedition, og bleve derfore afsadte. Sletsindede havde udspredt, at paa Hellig 3 Kongers Dag skulle en stor Sammensværgelse bryde ud i Paris, som skulle ikke blive mindre skrækkelig for Republicanerne end en anden Bartholomæus Nat. Men Regieringen fordoblede sin Aarvaagenhed, og Hellig 3 Kongers Nat gik ligesaa roelig af som alle de forrige Nætter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Det udspredte Rygte at Fredstractaten med Neapolis kun var sluttet betingelsesviis er uden al Grund, og der er ingen hemmelig Artikel i samme som kan hindre Krigens Fortsættelse mod Paven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Den engelske Fregatte le Haard paa 32 Kanoner er strandet paa vor Kyst ved Pont=Urval og 180 Mand af Besætningen blev reddet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Admiral Elphinsione, som fra det gode Haabs Forbierg er ankommen til London, har førend han forlod Cap, bemandet de erobrede hollandske Skibe med Engelændere og under Comodore Losacks Commando sendt dem til Øen Mauritius, hvor Franskmændene skal have en betydelig Søemagt. Admiral Pringle er bleven paa Cap som Commandeur paa Floden der. Alle med Engeland i Venskab staaende Nationer, kan efter en Kongl. Tilladelse frit handle paa Cap.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Paa St. Vineent har 5000 Caraiber udlagt deres Vaaben og givet dem under Brittisk Herredømme. Efter Beretning fra Philladelphia, kan det let komme til et offentlig Brud mellem America og Frankrig. Den americanske Statssecretair har besværer sig over at franske Krigskibe har optaget americanske Handelskibe, som var imod Tractaten; ligesom og over at han havde ladet en til Regieringen stillet Note bekiendtgiøre for Folket, før han overleverede den til Regieringen. Tydskland. Kehl er nu indtaget af de Keiserlige, Efterat disse den 7de havde erobret nogle Værker og begyndt at beskyde Communicationsbroen, tilbød den franske General Desair at overgive Fortet Kehl paa Capitulation, hvilken den 9de i Løbegravenne for Rehl, blev sluttet mellem Desaix og Grev la Tour som følger: 1) De franske Tropper skal den 9de og 10de rømme Kehl. 2) De Keiserlige skal den 10de om Eftermiddagen Kl. 4 trække ind i Kehl og tage alt sig deri befindende i Besiddelse. 3) Fra dette Øieblik ophører alle Fiendtligheder, de østerrigske Tropper besætter Kirkegaards=Redouten, og Barrieren som fører til Forter bliver og strax overleveret de østerrigske Tropper. 4) De franske Tropper besætter den ligeover for Barrieren, liggende Side til den 10de om Eftermiddagen Kl. 4.5) Fra begge Sider udleveres en Stabsofficeer som Gidsel, som den 10de om Eftermiddagen, naar de østerrigske Tropper har besadt Fortet Kehl, igien udverles. Strax efter at Fortet Kehl var besadt, detascherede Erkehertug Carl 9 Batailloner til den Hstninger Broe skandse. Saasnart denne, som man ikke tvivler om, kommer i Keiserlige Hænder, skal Tropperne paa en kort Tid udhvile og derpaa videre fortsætte Operationerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Man troer at Erkehertugen har en Expedition fore imod Elias, hvis der ikke strax efter det Haninger Brochoveds Jndtagelse bliver sluttet en Vaabenstilstand. Adskilligt. Den 13de Januarii døde Enkebrønningen af Preussen i sit 822 Aar. Oberconsistorialraad Diederich, som var hendes Skriftefader og fortrinlig besad hendes Fortroelighed, døde Dagen derpaa i sit 76de Aar. Den hele Folkemængde i den bataviske Republik beløber sig efter det nyeste Mandtal til 1 Million 880463. Siele. Staden Amsterdam tæller allene 211024 Mennesker, altsaa en Niendedeel af heele Landets Folkemængde. Bantry Bayen i Jrland, hvor en Division af den franske Flode var indløben, er saa rummelig og dyb, at 2 store Floder gjerne kan levere hinanden et Slag i samme, hvilket og skede i den sidste halve Deel af forrige Aarhundrede. J denne Bay landede og Franskmændenne som understøttede Jacob 2den imod Wilhelm 3die
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Bekiendtgiørelser. Et moderne Bord, meget konstig giret i Steden for Mahling med alle Couleurer Bøhmiske Perler i Blomsterværk og Løvverk, bliver Onsdag Aften den 1ste de bruarii opsadt til Spil paa Terningkast, hos Hr. R. misch paa det store Torv, hvor Liebhaberne imidlertid behageligst kan tage samme i Øiesyn, da man er forvisset om, at enhver vil befinde at dette Bord ei allene er meget konstig gjort, men endog sielden smukt. Planen til Conditionerne kan faaes at see paa Billardstuen, hos bemeldte Hr. Ræmisch, der og tager imod Jndfatsen, pr. Lod 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
En smuk og stærk grøn mahlet Postvogn med 3de Sæ. der eller Armstole, foruden Kudskesæde, er underhaanden at faae tilkiøbs. Anviisning hvor samme staaer, kan faaes paa Adresse=Contoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Engelske Støvleskafter med Suk, Flensborger Tagsteene, gode friske Spegesild, og et godt 8te Dags Stueuhr, er at faae tilkjøbs hos J. Løgstrup paa Hiørnet af Rosensgade og Volden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
J Haurum Bye paa Haxholms Gods under Grevskabet Frysenborg, er uden Livs-Arvinger bortdød Enken, efter sal. Forvalter Marcus Lassen, Madame BenedictoMargrethe Anchersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Ved hendes Efterladenskabers Registering og Forsegling strax efter Dødsfaldet blev anmeldt efterskrevne Arvinger: en Broder Anders Anchersen i Kiøbenhavn, en Broder Jens Anchersen Lange, som boede i Aarhuus er død og efterladt en Søn Just Anchersen Lange, boende i Dribach i Norge; en Datter Anne Margrethe Lange givt i Kiøbenhavn, og en Datter Charlotte Amalie Lange, værende hos Moderen i Aarhuus; en Søster Birgithe Anchersen, Enke efter afgangne Daniel Jacobsen i Sor ring nu opholdende sig paa Frysenborg, og en Søster Anne Anchersen, har været givt med Degnen Sr. AmdBang i Ørum i Rougsøeherred, som begge ere døde og har efterladt 3de Børn, hvis Navne, Alder, og Opholdsteder ei vides. Disse Arvinger og de Umyndiges Formyndere indkaldes herved 3de Gange i den Kiøbenhavnske Berlingske og Aarhuus Adresse=Contoirs Tidender, at møde i Stervboen til de i Loven befalede Tider for at iagttage deres Arve=Rettighed. Snorum, den 20de Januarii 1797.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Paa Hendes Høigrevel. Naades Frue Grevinde FrysDesmercieres Vegne, som Skifte=Forvalter, N. H. Saabye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Torsdagen den 16de Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 er en Skifte=Samling berammet i Ødum Degne Boelig, for at erfare Stervboens Tilstand efter afgangne Sogne Degn sal. Jsaac Friis; hvilket til Credi og Debitorers og enhver Vedkommendes Efterretning hermed bekiendtgiøres af L. Schmidt, Galthen, den 23 Jan. 1797. Provst i Galthen Herred. Den 6te Februarii Eftermiddagen Kl. 2 Slet, bliver paa Aarhuus Byetingsstue ved offentlig Auction bortsolgt endeel Bøger i det Melitaire og andre Videnskader, saa og adskillige Meubler og Kramvare m.v. En Dreng af god borgerlig Familie eller og fra Landet, naar han kun er frie og har lært at skrive, som har Lyst til at lære Bogbinder=Professionen, kan blive antagen i Lære, og i samme vente god Behandling, naar man derom vil henvende sig til Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
En stor velbygget og vel indrettet Gaard, har stor Gaardsplads og Hauge, beliggende paa Middelgade i Aarhuus, kan faaes til Kiøbs eller Leie, af Obel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Herved bekiendtgiøres: at jeg lader mit store Fyrværkerie afbrænde her i Byen ved Mindet, Tirsdagen den 31te hujus om Aftenen Kl. 5 Slet, Jndgangen er ud Exerceerskolen uden for den yderste Mindeport, for første Plads betales 3 Mk., for anden Plads 2 Mk., tredie 1 Mk., samt for 4de Plads 8 s. Hvilket jeg et skulle undlade at anmelde for de respective Tilskuere, hvorved tillige forsikkres de respective ind- og udenbyes Tilskuere at de aldrig har seet sligt et Forværkerie og vidst skal finde dem høist fornøiede. Aarhuus, den 25de Januarii Egerstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
NB. Hvem der ønsker at lære at giøre selv Fyrværkerie, eller og vil kiøbe et eller flere Fyrværkerier, behager at anmelde dem enten hos Hr. Ræmisch, eller hos Madame Watzel her i Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Paa Qvelstrup i Mols Herred staaer 70 Stykker, gode Foder=Stude usolgt. Rygtet er gaaet at samme er solgt, saa erklærer jeg at samme Stude ikke ere solgte til Dato den 19de Januarii 1797. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Den forhen tillyste Auction over Egholm og Krabes holms Hovedgaarde med tilliggende Bøndergods, Kirker og Tiender i Roeskilde Amt i Siælland, bliver foretaget i Kiøbenhavn i Viinhandler Lunds Gaard paa Hiørnet af Kiøbmager- og Skinder=Gaden førstkommende 25de Februarii om Formiddagen Kl. 11. Hver Hovedgaard med Gods, Kirker og Tiender, bliver opraabt for sig selv efter de derover forfattede Jordebøger, som ere at faae til Eftersyn i Randers hos Sr. Abel, i Odense hos Hr. Kammerraad Holm, i Kiøbenhavn hos Hr. Justitsraad Engelbreth og paa Egholm hos Forvalter Gechel; hos de 2de sidste kan Conditionerne tillige blive foreviiste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-25
Foruden de Efterretninger forrige Tillysninger indeholde, tiener tillige til behagelig Underretning for de Lysthavende, at til Egholms Hovedgaard er Ager og Eng circa 981 Tønder Land geometrisk Maal og til Krabbesholm, Ager og Eng 463 Tdr. Esholms Sædemarker ere inddeelte i 11 Hovedkodler og 10 Biekovler, og Krabbesholms Sædemarker i 12 Kobler. Den Entrediedeel af det som Kiøbesummen overstiger den derpaa nu værende Prioritet, bliver at betale, det øvrige kan ventes at blive henstaaende paa 2den Prioritet. Kiøbenhavn, den 5te Januarii 1797. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Udenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Kiøbenhavn. Promemoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Med Posten i Gaar indløb til Collegiet den ubehagelige Efterretning, at Freds=Underhandlingerne med Tripolis vare afbrudte. Skiøndt Commandeuren af den Kongel. Fregat Thetis General=Adjutant Fischer i Forening med ConsuLochner har gjort sig al optænkelig Umage for at fornye den gode Forstaaelse med Tripolis, saa have dog Baschaens utaalelige og høist overdrevne Fordringer gjort dette umueligt. Consulen har altsaa seet sig nødsaget at forlade sin Post og at forføie sig ombord paa Fregatten; og da ved Stilstandens Udløb den 8de Januar Fiendtlighederne igien skulde tage deres Begyndelse, har Consul Lochner strax ved Circulaire bekiendtgjort dette til alle Hans Majestæts Consuler i Middelhavet, paa det at disse kunde advare vore Sørfarende om at vogte sig for de tripolitanske Krydsere. Jmidlertid søger General=Adjutant Fischer at holde 9, Havnen i Tripolis blokeret for at hindre Krydsernes Udgang, eller for at fratage dem de Priser, som de mueligt kunde have gjort og ville indbringe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Dette have vi ikke villet undlade strax at tilmelde den Deres Excellence med tienstligst Anmodning, at De belioghageligen vilde bekiendtgiøre saadant til Efterretning for Stiftets Handlende, og skulle vi i sin Tid underrette Stiftet om hvad videre Beslutninger Hans Majestæt i denne Henseende allernaadigst maatte finde for godt at tage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
General=Land-Occonomie= og Commerce=Collegium, den 24de Januar 1797. Schimmelmann. Schested. v. Dernath, Lawatz. Liungberg. Raben. Fabricius. Vendelboe. Vinther Hs. Excellence Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand H. Guldberg. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Efter Kongel. Befaling, bliver, paa Grund af at Priserne paa Brændet er stegen usædvanlig høit og man befrygter at Staden skal komme til at lide Mangel derpaa, nogle tusinde Favne Træe fældet i de Kongelige Skove, til hvilket Arbeide nogle hundrede Mand af den herværende Garnison ere udcommanderede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Aarhuus. Den saakaldede Skipper-Fattigkasse her i Aarhuus har afvigte Aar havt Jndkomst 201 Rd. - Mk. 5 s. Udgivten er 122 2 - 3 - Jgien. 78 Rd. 4 Mk. 2 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
J Obligationer Er Kassens Fond d. 23 Jan. 1797. 982 Rd. 4 Mk. 2 s. For de Herrer Skibs-Rhederes frievillige Biedrag til denne i afvigte Aar takkes skyldigst. Aarhuus, den 27de Jan. 1797. Jørgen P. Jørgensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Udenlandsk. Frankrig. Den sidste Efterretning om den Bre ster Flodes mislykkede Expedition, berigtiges ved sildigere Efterretninger saaledes: Jkke den 3die, men den 1ste ankom 5 Linieskibe og 3 Fregatter tilbage paa den Bre ster Rheder som for det meste havde mistet deres Ankere og Touge. Det lader til som Admiral Morand de Salles har siden den 17de December været adskildt fra en Deel af Floden, men det har lykkedes ViceadmiraBouvet igien den 19de December at samle alle Skibene, med hvilke han har taget Coursen til den sydvestlige Kyst af Jrland og med 34 Skibe indløbet i Bantrybay. Askillige Jrlandske Lootser gjorde sig Umage for at kommer ombord til ham, og ligesom de vare i Begreb med at lande, opkom en stærk østen Vind, der beskadigede nogle af Viceadmiral Bouvets Skibe, hvorpaa han gav Signal at vende tilbage til Frankrig. Adskillige Jrlandske Fiskere, som vore Capitainer tvang til at komme ombord til dem, have forsikret, at dersom denne Storm var kommen fra Søen, saa havde ikke et eneste af de franske Skibe været at redde. Nogle Skibe have opholdt sig i 7 Dage i Bantrybay, de øvrige have sandsynligviis opholdt sig paa Kysterne, og dersom det er lykkedes Admiral Morand de Galles at støde til disse, har man Aarsag til at troe Regieringens Plan er bleven udført.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Viceadmiral Bouvet er for det første suspenderet, og hans Forhold skal undersøges af en Krigsret. (Redacteurens Efterretning, som om 18000 Mand alt skulle være landet paa Jrland, er da urigtig).¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
J Brest er man meget besørget for General Hoche, Admiral Morand de Galles og Generaladjutant Brieur, (Hovedprojecteuren for hele Expeditionen).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Redacteuren troer endnu ikke at Directoriummet opgiver denne Expedition, om endog alle Skibene skulle komme hjem med uforrettet Sag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Jmellem Directoriummet og det lovgivende Corps har paa en Tid lang hersket en Slags Uenighed. Anledningen hertil er at Directoriummet har suspenderes Kiøbet af et Karthauser Kloster som ligger tæt ved Residentspallaiet Luxemburg, hvoraf de ønskede Pladsen til Luremburgs Haves Forskiønnelse. Kiøberen har derover beklaget sig hos de 500des Raad og disse har casseret dette Suspensionsarrette. Pastoret er særdeles imod Directoriummets Magt, og paa hans Foreslag er en Commission nedsadt, som skal undersøge hvad Magt det lovgivende Corps kan tilstaaes over Directoriummets Ar retter. Dumolard som talede ligesaa heftig imod Directoriummet, sagde: det er paa Tide at vi faaer at vide, hvorlænge Directoriummet endnu vil give Love, under Maske af Beslutninger. De 500des Raad er og paalagt alvorligst at beskieftige sig med Finantserne, da der paa det hastigste skal inddrives 120 Millioner, som ere bestemte til Krigsomkostningerne for de næste 4 Maaneder, og skal desaarsag have decreteret, at Kiøberne af Nationalgodser skal udbetale deres Restanter i klingende Myndt, og give Obligationer paa at udbetale samme Qvartaliter, med deres Renter, Nationalskatten er og anthoriseret at brugede i samme deponerede bataviske Rescriptioner, for det første som Undervant for Leverandeurerne. En BorgerBournel fra Dunkirken har sendt de 500des Raad en Finantsoperationsplan, formedelst hvilken han lover at forskaffe i Skatten og Republikens Magasiner for en Million Livres i Penge eller Penges Værd. En mumlende Bevægelse, forbunden med Skrækkerygter, har paa nogen Tid hersket i Paris, og Directoriummer har hastigst ladet flere Tropper komme til Staden, da de ikke er ganske uden Frygt for en Complot af BaboeufMedskyldige. Man taler og om en Mordplan som skal være opdaget imod Directeuren Carnot, men Repræsentanten Poultier, der i sin Journal viser sig som Carnots Modstander, siger at dette Rygte er falsk og udspredt af ham selv, ligesom Robespierre i sin Tid gjorde, og forekaster ham blant andet, at en af hans Familie havde giennem ham faaet Skiorteleverancen til Armeen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Man siger ellers her, at Lord Malmesbury har medtaget flere Penge fra Paris end han har medbragt dertil, da mange skal have givet ham Penge med til det sidste engelske Laan og andre have leveret ham store Summer til de i Engeland sig opholdende Emigrantere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Marqvis af St. Aignon og 15 andre Emigrantere som vare fangne ved Kehl, ere efter Directoriummets befaling sendte til Troyes for der at rettes som Emigrantere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Beretninger fra Jtalien siger: at der skal være opkommen en Misforstaaelse imellem General Buonaparte, og General Berthier med flere, da han skal være kommet efter at de har villet berøve ham hans Troppers Fortroelighed. Han er derfor selv reist til sin Division, og har besluttet, med fordoblet Eftertryk at udføre Beleiringen for Mantua, og enten døe paa Ærens Seng, eller erhverve sig nye Berømmelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Tydskland. Siden de Keiserlige har besadt Kehl er Communicationen mellem Strasborg og samme reent ophørt. Skibsbroen er bragt over paa den venstre Side og den faste Broe bliver optaget. Man paastaaer, at dersom Beleringen havde varet længere, saa havde de Keiserlige Tropper ei kundet udholdt det, da de i Løbegravenne stode til Knæerne i Vand, og at der fra den 1ste Januarii vare bragt mange tusinde Bræder og Stænger, fra Bischofsheim til at staae paa i Løbegravene. Ødelæggelsen i Staden og Byen Kehl er ubeskrivelig, og hele Egnen er under denne haardnakkede Beleiring bleven ganske ukiendelig. Medens Kehl blev gjort ryddelig, har de franske og keiserlige Soldater drukken saa fornøiede med hinanden, som om de aldrig havde været Fiender. De til omtalte Maskiner, hvormed Broen skulle været ødelagt, har ikke gjort den forventede Virkning, de bleve kaldte Vand- og Jldmasken, og bestod af 10 store fiirkantede Bielke=Floder, der bleve alle opfangede af Franskmændene. Jmod det Ha ninger, Broehoved bliver foruden de allerede oprettede Redouter endnu flere nye indrettede til hvilket Arbeide mange Bønder ere beordrede; man forventer og dertil 8 Bombemørsere og nogle Haubitser, for med Eftertryk at kunne beskyde samme. Erkehertugens Hovedqvarteer er nu forlagt til Schwetzingen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Den svenske Ambassadeur Baron Stal von Holstein, som opholder sig i Basel, har nogle Dage opholdt sig i Erkehertug Carls Hovedqvarteer, Dette giver Anledning til adskillige Formodninger, og man troer han har medbragt nye Fredsforslage fra det franske Directorium. Man siger og at han vil giøre en Reise til Wien. Ved Nederrhinen hersker den største Stilhed i Vinterqvarteererne. En Mængde Keiserlig Bagage er gaaet igiennem Frankfurt til Aschaffenburg. Man siger at Erkehertug Carl ved denne Maaneds Udgang vil komme til denne Egn for at mynstre det Werneckske Corps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Her i Egnen indtreffer daglig Keiserlige ForstærkningsTropper fra Bøhmen og Østerrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Fra Wetzlar melder man at der paa flere Steder oprettes Allarmstænger henimod Sieg, for i Nødsfald hastig at kunne sammenkalde de der i Kantonneringer adspredte liggende Keiserlige Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Fra Wien. Af de 50,000 Recruter, som paa den Ungerske Landdag blev bevilget Keiseren, er over Halvparten hvervet og færdig til at giøre Tieneste. Fyrsten Esterhazy von Galantha, som forrige Aar frivillig stillede 1000 Recruter af sine Godser, har Keiseren beæret med det store Kors af St. Stephans-Ordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1797-01-28
Det skal være lykkedes General Grev Mergantin personlig at komme fra Mantua til Grev Alvinzy, for at aftale Operationerne angaaende Foreningen med Grev Wurmsers Korps. Ved Grev Wurmsers sidste lykkelige Udfald skal han foruden en Deel Brænde have taget 1500 Faar fra de Franske.