JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Landsoverretten har fornylig fældet Dom i en Tyvssag, der fornemmelig er interessant derved, at Mishandlingen af det stiaalne Dyr er bleven anseet som en skærpende Omstændighed: Arrestanten A. Sørensen dømtes nemlig til 6 Aars Rasphuusarbeide for at have stiaalet et Lam paa Marken, hvilket Lam ved Arrestantens Paagribelse fandtes levende, uagtet det størstedelen allerede var slaaet og Jndvoldene udtagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Man vil vide, at Digteren Chr. Winther skal i disse Dage have faaet Titel af Professor med 1000 Rbd. Gage. (Aalb. A.)"Collegialtidenden, er, i Anledning af Fædrelandets" Bedømmelse af Finantsernes og Bankens Forhold, fremkommen med en djærv Artikel imod Oppositionspressen, altsaa dette officielle Blads første Debut paa det polemiske Gebeet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Pastor Børresen i Næsby har vundet det kgl. Norske Vidensk. Selskabs Guldmedaille for sin Priisafhandling om Almeenoplys. Jndflydelse paa Moraliteten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Theologisk Embedsexamen ved Kjøbenhavns Universitet: Den 10de Februar. A. F. Brandt Hand illandabilis; En Non contemnendus. Den 11te: J. N. Lange Landabilis To Non contemmendus. Den 12te (sidste Dag: C. P. J. Münster Laudabilis inprimis ob specimen scripium; H. P. Orbek Haud illandabilis. Hovedresultatet af denne Examener følgelig: at til den skrivtlige Deel havde indstillet sig 65, hvoraf ikkun 54 meldte sig til den mundtlige Examen. Af disse erholdt 18 Hovedkarakteren Laudabilis (hvoraf 4 in primis ob Specimen scriptum, 24 Hand illand., 9 Noncontemmendes, 2 udebleve og 1 forlod den mundtlige Examen. (Dagen.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Hr. Blikkenslager Meyer i Kbhvn, har, efter en Beretning i "Dinglers polytechniske Journal, foretaget en Forbedring ved Cylinderen til de arganske Lamper, hvorved Lyset bliver langt stærkere og ganske hvidt. Ved denne Forandring skeer, der en aldeles fuldstændig Forbrænding af Olien, der udbreder en Klarhed ligesaa stor, om ikke større end Gaslysets, og Lampen selv bliver ikke nær saa let ureen. Tran brænder ligesaa klart som Olie, og giver ikke ringeste Oes fra sig. Forbrugen af Olie er vel noget større, end for, men dog ikke i det Forhold, hvori Lyset tiltager. Det Bedste er endnu, at enhver argansk Lampe (med huul Væge), altsaa enhver Astrallampe eller Luftlampe og de fleste Studeerlamper, kan med en Bekostning af nogle Mark forandres til at brænde paa den beskrevne Maade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Det er i Fædrelandet, berettet, at Kapitain Christ mas paa Farten til Vestindien forefandt et forladt portugisisk Skib med en kostbar Varebeholdning. J "Børsenhalle skrives fra London Følgende i denne Anledning: "Skibet Aktivo", Kapit. Freitas, var den 30te October f. A. seilet fra Liverpool til Lissabon og havde indtil den 3die Novbr. et meget gunstigt Veir, men maatte derpaa indtil den 17de Novbr. kæmpe med svære Storme, under hvilke Styrmanden og 3 Matroser skylledes overbord og Skibet blev Vrag. Den 19de November kom den danske Brig, "Sex Sødskende", Kapitain Juncker, lykkeligviis isigte og optog Kapitain Freitas og Resten af Besætningen, 6 Matroser, der Alle vare mere eller mindre saarede. De Frelste bleve den 1ste December af Kapitain Juncker landsatte i Tara. Den 23de Novbr. blev "Aktivo" af det danske Skib "Johanna Maria", Kapitain Christmas, truffet drivende i Søen, af dette taget med paa Slæbetoug og bugseret indtil mellem Porto Santo og Madeira, hvor Skibet, efterat man havde bragt endeel af dets Ladning ombord paa "Johanna Maria", blev tiltaklet, forsynet med Nødmast osv. og, under Førelse af Styrmanden, og nogle Matroser fra "Johanna Maria", efter Sigende styret til St. Croix eller St. Thomas. Kapitain Christ mas seilede derpaa til Madeira, hvor han, fortiende det Passerede, prøvede paa at realisere de fra Aktivo, reddede Varer. Men da Sagen alligevel var bleven bekjendt, bleve Varerne konfiskerede og Kapitainen idømt en Mulkt af 2600 Milreis"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Paa Kong Christian den Ottendes Fødselsdag, den 18de Septbr. 1840, oprettedes i Rudkjøbing en Søndagsskole, der siden har været benyttet med Lyst og Stadighed af 57. unge Søfolk, samt Haandværkssvende og Lærlinge. Skolen, er indrettet i 2 Klasser, i den ene undervises i Dansk, Skjøn= og Retskrivning, Regning og Frihaandstegning; i den anden i Tydsk, Engelsk og Bygningstegning, hvortil man haaber endnu at kunne føre Technologi og Naturkundskab. Hver Søndag Eftermiddag undervises fra Kl. 3 til 6, og hver Mandag Aften fra Kl. 6 til 8 af Sognepræsten Gruner, Catecheten Thygesen, Chordegn Christiansen, Maler Hofgaard, Snedker Hansen, Commissionair Andersen og Postmester Baggesen, hvilken Sidste egentlig er den, fra hvem Forslaget er udgaaet. Mange flere Elever havde meldt sig; men maatte afvises og trøstes med Løfte og at blive optagne snarest muligt. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Herlufsholms lærde Skole befinder sig nu i en saa tilbageskridende Forfatning, at dens Discipel=Antal alene i de 4 sidste Aar har formindsket sig fra 50 til circa 20, hvilken Afgang ingenlunde hidrører fra, at Disciplene saa hurtigt eller i saa stort Antal dimitteres, da sjelden nogen af Skolens Elever førend i sit 20de eller 21de Aar qvalificerer sig til Dimission, medens derimod mange Disciple tidligere forlade Skolen for i andre Jnstituter eller privat at lade sig forberede til Universitetet. (Kbh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Jfølge en Meddelelse i Hempels Avis har Fyrinspecteuren paa Knudshoved, Hr. Petersen, i Forening med to raske unge Sømænd, Melz og Dyrhauge, d. 10de de reddet en Mand, som man i Kikkert havde opdaget, raadvild at vanke om paa Jsen paa Storebelt en Miilsvei fra Land, hvor han sikkert om Natten vilde have gaaet Døden imøde, naar disse tre Mænd ikke havde i Mørket vovet sig ud paa den med Vaager og Huller opfyldte Jis, forsynede med Lygter og Baadshager, og endeligen opdaget ham, løbende paa Hosesokker og saa forvirret, at han ikke svarede paa de gjorte Anskrig. Angestens Sved trillede ned af hans Ansigt. Først da han var bleven bragt i Land og vederqvæget med Spise og Drikke, kom han, (som man først havde antaget for en vildfarende Haandværksvend, sig saavidt, at han kunde afgive den mærkelige Forklaring, at han er en Huusmandsenkes Søn fra Raundrup, 2 enh. Miil fra Nyborg, og hedder Hans Johansen. Han var gaaet hjemme fra om Morgenen tidlig, fordi hans Søsters Barn var meget sygt, og en Kludesamlerske fra Odense havde givet det Raad, at en af Barnets Skjorter skulde puttes ned et Hul paa Jsen paa Storebelt, hvilket han selv skulde gjøre med sin Træsko. Kludesamlerskens Navn vidste han ikke; men sit Ærinde havde han røgtet, efterat han i lang Tid havde søgt efter det ham beskrevne Hul.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
J Harmoniens Lokale i Flensborg blev der den 26. Jan. givet de gjenvalgte Stænderdeputerede og Suppleanter en glimrende Diner af deres talrige Venner; og da næsten samtlige Notabiliteter af Handelstanden, af Embedstanden, af den saakaldte intelligente Klasse, mange meget agtværdige Borgere og de her i Garnisonen liggende Officerer befandt sig iblandt Deeltagerne, tør man tillægge Festen en høi Betydning. Tendentsen var - foruden at bringe de Hædrede en Hylding umiskjendelig at gjøre en Demonstration mod de antinationale slesvig-holstenske Deklamationer, stærk og afgjort nok for at tilbagevise alle lignende Forsøg i Fremtiden. - - "For Flensborg, udbragte den Deputerede, Senator Nielsen en Toast, hvori han yttrede: "Ligesom tidligere, saaledes udtaler jeg det ogsaa nu, at ikke fra det tærende Sønden, men fra den direkte Udtuskning med Norden, Østen og Vesten flyder vor Nationalvelstand. Naturen selv har bestemt vort Flensborg, ved dets gunstige Beliggenhed til at være et Middel til Nationalvelstandens Befordring - maatte det derfor fremblomstre mere og meere og udgyde rig Velsignelse indtil de fjerneste Tider over kommende Slægter." For Slesvigs Nationalitet udbragte Dr. Levestamm følgende Skaal: "For Slesvigs Nationalitet, Gid Enhver, uden at lade sig forlede af den slesvig-holstenske Propaganda, uden at lade sig blænde af Gjøglerierne om en imaginær dansk Propaganda, føle den hjemlige Nationalitet, saaledes som den er ham plantet i Barmen, gid Enhver hylde de nationale Følelser, han har indsuget med Modermelken. Han tale sit tydske Modersmaal og have Bevidstheden om at tilhøre den tydske Nations Aand, uden først at lade sig inkorporere i samme som et Appendix til Holsteen. Slesvigs Nationalitet leve!"
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Fædrelandet meddeler en Takadresse, indsendt i Midten af f. M. fra Nordslesvig, til Hs. Maj. Kongen for Sprogreskriptet af 14de Mai f. A. Den havde en Længde, af 13 Alen og en Brede af 1 enh. Alen og var forsynet med omtrent 2850 Underskrifter. Under og efter Hestemarkedet, som i disse Dage er afholdt i Randers, ere circa 300 her opkjøbte Heste udførte i Koble over Sønderbro. Markedet var i det Hele ret godt, og besøgt af ikke faa holsteenske og slesvigske Hestehandlere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Priserne vare for gode unge Heste fra 90 til 120 a 130 Rbd. (Rand. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Fra Kolding skrives under 9de Februar: "J forrige Aar blev der opført en Fattige og Arbeidsanstalt for Gjesten og Andst Sogne. De fleste af Sognebeboerne ansaae en saadan Anstalt for unødvendig og meente, at Præsten og Fattigkommissionen ikke paa egen Haand kunde paalægge Pastoratet de betydelige Byrder, som deraf vilde følge, hvorfor de protesterede mod Anstaltens Opførelse. Anstalten blev imidlertid bragt istand, og Arbeidslemmerne med en Opsynsmand fik Bopæl deri. Medens de Sognebeboere, som vare misfornøiede med Anstalten, nu, efter Præstens Forestilling skulde udpantes for Bidrag, og medens Beboerne protesterede mod Præsten og indgave Andragender, som de intet Svar fik paa, til Kancelliet, afbrændte i f. M. en Eftermiddag mod Aften hele Anstalten. Jlden skal være paasat af et af de i Anstalten værende Arbeidslemmer, et Fruentimmer, der nu sidder arresteret i Kolding, og allerede skal have tilstaaet Forbrydelsen. Foruden Bygningen, Jnventarium &c. brændte endeel paa Loftet henliggende Korn, tilhørende Fattigvæsenet. Opsynsmanden og Kone vare borte fra Anstalten da det brændte."(Veile A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Kapitelstaxter for Afgrøden i 1840. For Sjællands Stift: Rug 4 Rbd. 2 s., Byg 2 Rbd. 5, Mk. 3 s., Havre 2 Rbd. 1 Mk. 15 s. pr. Td. For Fyens Stift: Rug 3 Rbd. 5 Mk. 7 s., Byg 2 Rbd. 4 Mk. 14 s., Havre 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. pr. Td. Aalborg Stift: For Vensyssel og Hanherrederne: Rug 3 Rbd. 5 Mk. 15 s., Byg 2 Rbd. 2 Mk. 15 s., Havre 1 Rbd. 4 Mk. 5 s. pr. Td. For Thye og Mors: Rug 4 Rbd. 11 s., Byg 2 Rbd. 2 Mk. 15 s., Havre 1 Rbd. 5, Mk. pr. Td. - For Viborg Stift: Rug 3 Rbd. 93 s., Byg 2 Rbd. 40 s., Havre 1 Rbd. 65 s. pr. Td. – For Aarhuus Stift: Rug 4 Rbd. 4 s., Byg 2 Rbd. 3 Mk. 13 s., Havre 1 Rbd. 5 Mk. 10 s., Boghvedegryn 7 Rbd. 2 Mk. 13 s., Smør 44 Rbd. 3 Mk. 8 s. pr. Td.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Ved Tallotteriets 1516. Trækning i Kbhvn, udkom: Nr. 59. 84. 50. 42. 53.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Ribe. Hr. Kammermusikus Kellermann, som man havde ventet hertil for at give en Koncert i Tirsdags Aftes, udeblev, hvilket var saameget ubehageligere som en stor Deel af Omegnens Honoratiores havde indfundet sig for at høre ham. For imidlertid at give de Fremmede nogen Erstatning udførtes af en Dilletantinde, Dhrr. Organister Hansen og Ohrt nogle vakkre Sang, Pianoforte- og Fløite=Numere, hvorefter fulgte et muntert Bal Angaaende Hr. Kellermanns Udeblivelse have vi senere erfaret, at han under sit Ophold i Tøndern, hvorfra han vilde have indtruffet hertil, havde det Uheld ved et Fald paa Gaden at støde sin ene Haand i den Grad, at han ikke turde stole paa at kunne spille Violoncell ved Ankomsten hertil, hvorfor han foretrak at udhvile i nogle Dage. Han har tilbudt, dersom man maatte ønske at høre ham, at give en Koncert her i næste Uge, efter største Sandsynlighed d. 23de de, hvorom dog først paa Søndag Formiddag kan ventes nøiere Bestemmelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
J det 22de Valgdistrikt for de mindre Landeiendomsbesiddere i Nørre-Jylland valgtes til Deputeret Kammerraad Wulff i Nebel Mølle og til Suppleant Landmaaler Holm i Møgeltønder.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Fastelavnssøndag prædiker i Domkirken Hr. Pastor Müller, som da modtager sit Offer af Menigheden; i Cathrine Kirke Hr. Pastor de Thurah. Første Onsdag i Fasten prædiker Hs. H. Hr. Biskop Tage=Müller, Ridder af Dr. og Dom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Bekjendtgjørelser. Den Borgermester-Embedet tilliggende saakaldte Hoved eng, som Vertshuusholder Nielsen og Laust Hansens Enke hidtil have havt i Leie, bliver ved Auction den 22de d. M. paa Raadstuen bortleiet paa 5 Aar efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet nærmere ville blive bekjendtgjorte. Ribe den 19de Febr. 1841. Hon. øver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Efter Vedkommendes Begjæring bliver ved Auctionen den 22de dennes paa Raadstuen bortleiet for iaar Jorderne til Justitsraad Nielsens Gaard paa Hjørnet af Skolegade og Sønderportsgade, nemlig en Fenne paa Sønderportsmærsk i de store Lodder Nr. 17, circa 4 enh. Td. Land, og en Ager i de smaae Lodder Nr. 3 circa totred. Td. Land, samt Catechet-Embedets Jorder, nemlig Lodden Nr. 28 paa lille Kobroe, lidet over 2 enh. Td. Land stor, samt Udskiftningsjorder i Lodden Nr. 16 i de store Skifter og i Lodden Nr. 4 i de smaae Skifter, ialt til circa 1 enfjerd. Td. Land. Det Første skal være indlemmet i den til Madame Kattrups Gaard hørende Fenne. Lysthavende indbydes. Ribe den 19de Febr. 1841. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Følgende nye Bøger faaes hos Andersen i Ribe. Historiens Philosophie, af C. Molbek. 1–2 D. Aar i Kjøbenhavns nordre Birk, af Copman. - Om Huusholdninger i Hospitaler, af J. D. Brandes. - Systematisk Fremstilling om Pasvæsenet, af H. P. Giessing. - Amalie Hilner. 4 D. Marryats Dagbog i Amerika. 4 D. Af Theater=Repertoire. Zanetta eller Spog ikke med ald, og Bagtalelsens Skole. - For Kirker og Skoler, af Fr. Frølund. 1 H. - Napoleons Tog til Paris, af C. Jannen. - Veilederen paa Livets Bane, af Dr. F. Reiche, ved P. H. Colding. - Fosterbrødrene, af C. Flygare. Salonen, af S. Siesbye. 2 B. 1 H. - Bekkers Verdenshistorie af J. Loebelt, ved J. Riise. 1. H. Tillige haves et Udvalg af særdeles godt linieret Nodepapir.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Bekjendtgjørelse. At Undertegnede nu har overtaget det mig allernaadigst anbetroede Embede som Amtsforvalter for Varde Amtstue, Distrikt og at Amtstuen er i min paaboende Gaard paa Hjørnet af Øster- og Skovboe=Gade samt at jeg har antaget Hr. Procurator Hansen til Fuldmægtig, det bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Efterretning. Varde Amtstue den 5 Febr. 18441. Esmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Løverdagen den 6te Martz næstkommende Formiddag Kl. 10 bliver paa Weile Raadstue foretaget Skiftet, efter afdøde Kjøbmand J. S. Kastrup, og bliver da til Protocollen fremlagt den forfattede Repartition, hvilket i Henhold til Pl. 21 April 1821 til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgjøres. Byfogedcontoiret i Weile den 13 Febr. 1811. Hersleb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Mandagen den 22de d. M. om Middag Kl. 12, bliver paa Ribe Raadstue, efter Enkemadame Dynesens Begjering, ved en eneste Auction opraabt til Bortsalg den til hendes Gaard hørende og ved denne Byes søndre Port beliggende Toft. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. - Lysthavende indbydes. Ribe den 12 Febr. 1841. Høver.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Torsdagen den 25 dennes om Formiddag Kl. 10, bliver paa denne Byes Raadstue afholdt offentlig Licitation over Leverance til næstkommende 1ste Aug. af 28 Favne Bøgebrænde til Borgerskolerne heri Byen. - Lysthavende indbydes. Nibe den 4 Febr. 1811. Høyer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Efter Forlangende af Skolecommissionen for Nyekirke og Faaborg Sogne, bliver paa Varde Raadstue Tirsdagen den 23de Februar førstkommende Eftermiddag Kl. 2, afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af 12 Fag Huus paa Slebager Byes Mark, til Kirkesanger bolig og Hovedskole for Faaborg Sogn, efter Tegning, Conditioner og Overslag, som forinden ere til Eftersyn hos Hr. Pastor Wiberg i Raunsøe og ved Licitationen vil blive bekjendtgjorte. - Lysthavende ville give Møde. Skads Herredscontoir paa Giellerupholm d. 5te Februar 1841. Bruun. un.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-19
Hos undertegnede staaer færdige til Kjøbs, 2de Arbeids- og Reise=Vogne, 1 Plov og 1 Kartoffelplov, samt nogle tørre Bøge=Planker, m.m. Fohl d. 12 Febr. 1841. Thomas Chr. Schmidt, Hjulmager.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
allernaadigst Kongelig legeret. priviGillet. Avis, Adresse overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten Tirsdagen den No. 16. 23de Februar. ad Redigeres af C. Hyphoff. Udgives af Chr. sal. Hophoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Udenlandske Efterretninger. "Morning Herald fortæller, at England. der er skeet Reklamationer fra alle de store Magter imod Frankerigs Krigsrustninger og dets Armees Forøgelse, samt at Guizots Svar ikke er bleven anseet for tilfredsstillende. Jsær er det Fyrst Metternich, som har fremkaldt disse Reklamationer, og fornemmeligen skal have fremskyndt Afgjørelsen af det orientalske Spørgsmaal for at betage Frankerig Paaskuddet til en bevæbnet Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
- Den 10de fandt Kronprindsessens Daab Sted, under stor Høitidelighed. Daaben foregik i Buckinghampalladset og blev forrettet af Erkebiskoppen af Canterbury under Assistance af Erkebiskop pen af York, Biskopperne af London, Norwich og Decanen af Carlisle. Prindsessen erholdt Navnet Victoria Adelaide Mary Louise. Døbe vandet var kommen fra Jordan. Fadderne vare Enkedronningen, Hertuginderne af Glocester og Kent, den belgiske Konge, Hertugen af Susser og paa Hertugen af Sachsen=Coburgs Vegne Hertugen af Wellington.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Portugal. Senatet har antaget Duerotraktaten, som, strax ratificeret, blev den følgende Dag afsendt til Madrid. Jkke destomindre vedvarede Rustningerne, og der var ikke færre end 141 Stykker Skyts opstillet omkring Lissabon.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Frankerig. J de sidste Dage, hedder det fra Paris, har der været stærk Tale om en Nærmelse imellem Marschal Soult og Guizet. Man bemærkede næmlig til stor Overraskelse, at Marschalen, da han forelagde Pairskamret Udkastet til Hovedstadens befæstelse, erklærede sig ligefrem og ubetinget enig med samme, saaledes som det var bleven voteret i Deputeertkamret. Marschalen, hedder det, har havt en Sammenkomst med Guizot, hiin har antaget befæstningsloven, denne har til Giengield lovet at udnævne Marschalens Søn, Marquis af Dalmatien, til Gesandt i Konstantinopel Man er nu meget spændt paa hvad Pairs kamret vil foretage sig med befæstningspørgsmaalet; alle Modstandere af dette, siger Univers", udvikle en mageløs Virksomhed for at faae Majoriteten i den forestaaende Komitee paa sin Side; Tilhængerne af befæstningen ere meget bekymrede for Udfaldet, da Kamrets Præsident, Pasquier, ikke skal være for det; dog, siges der, skal han have givet den Forsikkring fra sig, at han vil forholde sig neutral. Hertugen af Orleans, fortæller "Temps, skal gjøre sig megen Umage for at faae sine Kolleger paa sin Side. - Forholdene til Udlandet, hedder det i et andet Blad, have snarere forværret end forbedret sig; man venter vel en Deel af den belgiske Konges Ophold i London, og at han endnu engang vil forsøge at nærme det engelske og franske Kabinet til hinanden; dog turde det vel være vanskeligt at faae det bragt istand. "Commercel vil vide, at Leopold har, for de mulige Tilfælde, ladet sig sin Trone garantere af England og Østerrig, og formoder, at han ikke har faaet denne Garanti uden tillige fra sin Side at have indgaaet Forpligtelser. Under alle disse Rygter har det dog gjort Opsigt, at Soult har udstedt befaling til at permittere det unge Mandskab, der hører til Klasserne fra 1834 og 1835. Endelig hedder det, at der skal være indtruffen til Paris en truende Note. - Fra Algier berettes, at Abdel Kader ruster sig paa alle mulige Maader, uagtet de mange Tab han har lidt og dagligen lider; de Franske have undertvunget flere Stammer og derved gjort betydeligt Bytte, navnligen af Slagtekvæg, hvilket kommer dem meget vel tilpas.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Spanien. Et Dekret paabyder en sukkessiv Reduktion af Armeen; endvidere befaler et andet, at de Militære og Arbeidere, som efter Beslutningen af 4de Jan. 1813 have faaet Land anviist til Opdyrkning, skulle uforstyrret forblive i dets Besiddelse og Afbenyttelse, og at de, som af det absolute Dyngsti ere blevne berøvede deres Eiendomme, skulle ufortøvet indsættes i disses Besiddelse, og hvor dette ikke er muligt, vil der blive givet dem fuld Erstatning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Preussen. J Rhinprovindserne har det vakt almindelig Glæde, at Erkebiskoppen af Cöln er bleven gjenindsat i sine Rettigheder. Vel hedder det, at han vil vælge sig en Koadjutor og med en Pension af 20,000 Rdlr. begive sig til Rom, men dog stedse forblive Erkebisp af Cöln. - Den 17de fandt i Berlin Formælingen Sted imellem Greven af Nassau (den forrige Konge af Holland, og Grevinde d'Oultremont.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Schweitz. Keiseren af Østerrig har protesteret imod Ophævelsen af Klostrene i Aargau som en Efterkommer af Stifteren af Klosteret i Muri og af Donatorerne til alle de øvrige Klostere, og gjør desforuden Regjeringen i Aargan ansvarlig for enhver Vanhelligelse eller beskadigelse af de greveligshabsburgske Gravsteder, Monumenter og Alter. Modstanderne af Klosterophævelserne i selve Schweitz søge af al Magt at bevirke en almindelig Reaktion.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Hannover. En Kongelig befaling bekjendtgiør, at de Studenter, som deeltage i forbudte Forbindelser, endog naar disse ingen politisk Tendents have, kunne i Fremtiden ikke indtræde i offentlige Embeder. Denne Bekjendtgjørelse har vakt en uhyre Sensation blandt de Studerende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Belgien. Her har i den sidste Tid fundet Sammenrottelser Sted blandt Arbeiderne, der have antaget en foruroligende Karakteer og gjort det Militæres Jndskriden nødvendig. Arbeiderne forsamle sig i Bander, tigge i en befalende Tone og naar man ikke vil give dem, hvad de forlange, gribe de til Magten. Jsær er det i Departementet Hennegau, at disse Voldsomheder ere foregaaede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Jtalien. Det synes afgjort, hedder det fra Rom, at Enkedronningen af Spanien ikke vil tage sit fremtidige Opholdsted i Neapel, da Kongen ikke vil tillade, at hun tager Muntz med sig, Hun har derfor besluttet at søge sig en Bopæl andetsteds og skal have valgt Slottet Pargins ved Genfersøen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-23
Jndenlandske Efterretninger. Ogsaa Kbh. mælder, at Kronprindsens Formæling er bestemt til 22de Mai, og at den skal foregaae i Nen-Strelitz, hvorhen Kronprindsen begiver sig i Begyndelsen af Mai. Linieskibet Christian den Ottende", vil bringe de Rygifte til Kbhvn. J Løbet af Juni vil et Jndtog Staden blive foranstaltet til Søes igjennem Kanalerne til Slotspladsen, hvor en Bro skal lægges ligefor Portalen, til Christiansborg Slot. Parrets Sommerresidents vil blive paa Frederiksgave i Fyen, som bliver indrettet til dets Modtagelse. Først til næste Vinter vil Kronprindsen komme tilbage til Kbhvn., for igjen at tage Sæde i Statsraadet.