Aarhuus Stifts-Tidende, 1828-02-29
Nyheder fra Udlandet. Tyrkiet. Porten har vundet Tid, og kaster nu Masken af sig. J dens Hattischerif (Proclamation) af 20de Decbr. (2den Januar), som nu endogsaa meddeles fra Wien, udstødes Forbandelser mod Rusland, Grækerne erklæres for Røvere, og de Vantroende (Christne) for usle Kryb, Religionens svorne Fjender, hvis Hugaaer ud paa at udrydde vort Rige af Jorden. At tilstaae Grækerne de forlangte Friheder, - siges deri, derfor bevare Gud os. For at vinde Tid til Krig laant vi kun Øret til alle de haanlige Forslag hvormed de Vantroende, vor naturlige Dødsfjende, vovede at fremkomme til os. Jmod sin Villie, allene for at redde Nationen, indtil en bedre Leilighed tilbød sig, indgik Porten Akiermanstractaten. Men nu maa der svares dem med Sværdet. Lad os huske paa, hvormange tusinde Vantroe vore Forfædre have nedlagt, og at vi endnu med Prophetens Hielp kunne gjøre det samme. Fra falde de vantroende Magter den græske Sag, desto bedre, hvis ikke, da ville vi Alle forenede reise os i Masse og kjæmpe for Religion og Riget; det være da en Relgions- og Nationalkrig, hvori det er Pligt for den Rig som den Fattige, den Høie som den Lave, at kjæmpe, og det frivillige, uden nogen Sold. Jngen svare Gods og Blod, men lader os med forenede Hjerter opbyde alle vore Kræfter indtil sidste Blodsdraabe for vor hellig Troe, uden hvilken ingen Lykke gives hverken i denne eller hiin Verden for nogen Musselmand. Vi haabe til Gud, vi bede ham om, at vi overalt maae tilintetgjøre de usle Vantroe, vor Religions svorne Fjender. Gud er med os, Seiren er os vil. - Porten havde faaet Efterretning, at de 100,000 Kurder alt ere paa Marschen, og kunne ventes i Marts maaned til Europa, ligemaade at Pastaen af Ægypten havde lovet at understøtte Porten af alle Kræfter. Strax efter at hiint Manifest var bleven oplæst i Moscheerne, leve Dardanellerne spærrede for alle christne Skibe, og de armenianske Christne forviste fra Hovedstaden. Jammeren var ubeskrivelig, thi uden Forskjel af Kjøn, Alder og Formue, maatte Alle rømme deres Vaa et ninger; overalt gjenlød det af de Flygtendes Veeklager; Enhver har sit bedste Gods paa Ryggen, Mødrene deres Børn i Kurve. Jngen Forbøn hialp, den østerrig. ske Minister fik det stolte Svar: "Porten vil nu saaledes have det." og selv en i østerrigsk Tjeneste værende Tolk blev forviist. Forstæderne Pera og Gallata ere i som affolkede. Den nederlandske Gesandt uddeelte en heel Deel Penge blandt de Ulykkelige til Livets første Fornødenheder; det var et jammerligt Syn: de Forvi1ste laae i hundredviis knælende udenfor hans Hotel og velsignede ham som deres Velgiører. Af 27,000 armenianske Christne ere de 20,000 forviste, og det siges høit, at den Dag vil snarlig komme, da alle Franker (Christne) skulle jages bort. Før hiin Forviisning skeete, havde den armenianske Ærkebiskop eller Patriark maattet kalde Menighedens Forstandere hen til sin Hovedkirke for at bekjendtgjøre dem Storherrens Villie, at hvis de vilde blive i Hovedstaden, maatte de afsværge deres Lære, da han ikke længere vil taale noget afsondret Religionspartie. Da det blev nægtet, lukkedes strax alle de chatholsk armenianske Kirker. Efter en stor Divansforsamling den 15de og 16de Januar, som bivaantes af Mufti og de fornemste Ulemas, bleve 10 af disse strangulerede, fordi de havde modsat sig Sultanens Beslutninger. - Rustningerne paa drives med uhyre Kraft. Paa den asiatiske Side bygges der et befæstet Slot til Sultanen i paakommende, Tilfælde. Selv Constantinopel bliver befæstet paa det stærkeste. Tahir Paska der altsaa ikke er halshugget) er løben ud fra Dardanellerne for at undsætte Scio, medens Has san, Paskaen af Smyrna, samler en Mængde Tropper ved Tschesme for at opere, re fra Landsiden. Strax ved denne Efterretning tilte Admiral de Rigny med en fransk og en russisk Fregatte Mytilene for at hindre et befrygtet Blodbad. Da han opfordrede den brittiske Commodore Hamilton til at gjøre fælleds Sag med sig, lod Denne svare: at hans Jnstruction gik ikke saa vidt, hvilket har gjort megen Opsigt. - J Smyrna blev det engelske og det franske Konsulat lukket den 15de Januar, og de anseeligste Kjøbmænd gjorde Anstalter til at forføie sig bort, de man frygtede meget for, at de samme voldsomme Befalinger som Porten begynder at vise mod de Christ ne i Constantinopel, vil blive efterlignede i Provindserne. Paskaen synes ogsaa at forberede sig derpaa, han ladet hente Krudt fra Jndlandet, opføre Batterier langsmedBryggerne, og har sendt Bud efter 20 svære Kanoner, fra Hovedstaden. - Resten af den tyrkiskrægyptisk, Flaade fra Navarinoslaget var, tilligemed en heel Deel Transportskibe med Syge, Saarede, Fangne, Jbrehins Harem &c. omtrent 5000 Personer, lyttelig kommet ind til Alexandrien.