JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-22
J Tallotteriets 682de Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: II. Til en Tid, da Ligheds-Raseriet, just som det nu prædikes, forjaget fordum at Sparta selv, ødelægger Lande og Folkeslag, kunde findige Danske er noksom væbne sig imod denne lumske Fiende. Enhver Undersaat i sin Cirkel forjager den best med fornuftig Oplysning og Lydighed imod milde og christelige Kongebud, og lade den første lære sig, hvor lykkeligt Fædrenelandet var under sine Regentere, der regierede selv, og som med disse sidste beviiste, at Kongeværdighed bygget paa Viisdom, hævdet af Retfærdighed, skienker den Rolighed, under hvis Skygge Forsynets tusindfold Velgierninger, hvoraf Livet er sammenslettet, ene kan nydes til varig Nytte for utallige Slægter. – Fierde Frederichs Regiering, der saaede for den Alder, hvis Frugter vi roeligen høste, vil give os talende Advarsler og stærke Modgrunde imod ilde forstaaet Frihed og Lighed. Den vil vise os, at uden Orden i Finanterne er al Slags Regiering paa Glid til Despotisme, enten den kalder sig Friheds=Hue eller Parlements=Constitution. – Ministre, Yndlinger, kort, alle de Undersaattere, der have i deres Værge Midlerne, hvorved Frederichs omhyggelige og huusholderiske Regiering, kan beskueligen fremsættes, men holde dem tilbage, eller hindre andre i at bruge dem, de vise sig ikke at være Kongehusets Venner og værdige Nydere af Fierde Frederichs Velgierninger. De synes snarere at vilde med despotisk Tausbediqvæle Ligheds=Spiren, handlende heri daarligen, ligt dem, der tildække Tidslerne for Foraarets skarpe Vinde, at de, naar Foraars-Varmen kommer, kan voxe desto frodigere. Viseligen derimod vilde de handle, naar de oprykkede den med Rod, ved at bidrage alt deres til at vise, hvor lykkelig monarkisk Regiering under Fierde Frederich haver været, og formet efter denne bestandig vil blive. – Haandskriftet af Fierde Friderichs Historie giennemgaaer Forfatteren til Trykken. Vilde nogen sende ham haandskrevne Efterretninger, oplysende Tidsrummet fra 1699 til 1731, kunde de endnu komme til Nytte og deres Giveres Minde taknemmeligen overleveres Efterverdenen. Jkke saaledes imodtager den deres Erindring, der forsætligen begrov Friderichs Hæder i Slaveværdig Glemsomhed. Subskription modtages paa det Høyffnerske Contoir, hvor ogsaa Efterretningerne kunde sendes. Høyers Haandskrift af Fierde Frederichs Historie, hvis Saft og Kraft Tydskere alt have nyttet, bliver brugt, men ikke Skridt for Skridt fulgt. Trende Deele vil Historien udgjøre, Overbeviist om Skadesløsholdelse kan med Trykningen til Michelsdag 1793 begyndes. N. D. Riegels.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-22
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-22
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-22
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Førstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-22
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-22
J. En Tale over Prædikernes Bogs 7 Cap. 1 Vers, Dødens Dag er bedre end Fødselens Dag, hvilken handler om det rette Begreb, som man maa giøre sig om det menneskelige Liv, og det Middel at kunne best mueligst tage det retteste Partie, sælges i det Kongel. Bogtrykkerie for 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-22
Godt Maculatur=Papiir er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 587 Mk. Riiser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Kiøbenhavns No. Aar. Muur. Post-Tidender, un maa lais Mandagen, den 25 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopfiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Regensburg, den 5 Martii. Rigsdagen har i Gaar begyndt Deliberationerne over de tilbagestaaende Puncter af Hofdecretet af 1 September f. A., og anmodet Keyseren om at erklære Frankerige en formelig Rigskrig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Mastricht, den 6 Martii. Ved at bombardere denne Stad i sex Nætter og Dage, have Franskmændene indkastet mere end 6000 Bomber, og ruineret en Trediedeel af Staden, hvorved den største Gade ligge til Bosch-Porten har liidt allermeest. Bomberne veyede fra 100 til 150 Pund. Vor Durchl. Gouverneurs Prindsen af Hessens seenere Rapport indeholder følgende: "Efterat der i Forgaars i Erkehertug Carls, Prindsen af Coburgs og Grev Clairfaits Nærværelse, og under tre Salver af Artilleriet og Garnisonen, var afsiunget et høytideligt Te Deum, indløb den Efterretning, at den franske Armee igien var i Begreb med at sætte sig ved Tongern. Der blev altsaa besluttet, at lægge Fienden alle muelige Hindringer i Veyen; og Erkehertug, Carl brød strax op med sin Avantgarde. Om Eftermiddagen fulgte alle Tropperne af den første Linie efter. Henimod Aften hørde man allerede en stærk Kanonade fra Tongern-Kanten, og i Gaar Morges blev indberettet, at Fienden var slaget paa Flugten, og at Østerrigerne allerede vare passeret Tongern.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Prindsen af Coburg har for nærværende Tid sit Hovedqvarteer her, og hans Armee er 40000 Mand stærk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Saalænge indtil Magazinerne og Feldtbageriet er bragt i Stand, bliver denne Armee forsynet med Brød og andre Levnetsmidler af vor Gouverneur, der ogsaa saameget des villigere har tilstaaet Prindsen af Coburg at anlægge sine Magaziner og Bagerier i Mastricht, som disse Indretninger bidrage til Stadens Sikkerhed. J de franske Værker har man fundet adskillige Bomber og Mørsere, og overhovedet gjort 150 til Fanger, hvilke Prindsen af Hessen ønsker at faae udvexlet, da Besætningen i Fortet Stewenswart, endeel Salvegarder, og 28 Waldeckske Recruter ere faldet i Franskmændenes Hænder. Prindsen har ogsaa ladet de franske Emigranter takke for deres til Stadens Forsvar udviiste Tieneste, og tillige ladet dem anmode om, at de, da Passagen nu var aaben, og Staden opfyldt med Folk, men Proviant-Forraadet ikkun ringe, vilde igien, som forhen, fordeele sig paa de omliggende Landsbyer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Erkehertug Carls Rapport lyder saaledes: Da han den 4de havde naaet Fienden omtrent halvanden Miil herfra, delogeret ham, og drevet ham foran sig til Tongern, fortsatte han Marchen den 5te tidlig om Morgenen, fandt Tongern forladt, besatte den med 3 Batailloner, og gjorde 1 Kanon, et anseeligt Magazin, 5 Jærn Bagerovne, adskillige Bagagevogne og en Regimentscasse til Bytte. Paa samme Tid giorde Grev Clairfait en Vending imod Lüttich, og tvang Franskmændene til at forlade baade den Stad og St. Trond. Prindsen af Würtemberg havde ogsaa den 4de angrebet det fiendtlige Corps ved Herve, som hidtil havde staaet i det Lüttichske og Limburgske, jaget det to Mile bort, bemægtiget sig 2 Kanoner, og giort 1 Officeer og 25 Mand til Fanger. Greve la Tour marcherede samme Dag fra Sittard til Linne, fordrev Fienden, som kom ham imøde fra Rüremonde, giorde 42 til Fanger, og foreenede sig derpaa med General Wenkheim, som med Magt havde banet sig Veyen over Broen ved Vodorp, og derved dræbt 30 Franskmænd, og taget 7 til Fanger; hvorved Fienden blev nødt til med alle at forlade Rüremonde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Herve, den 6 Martii. Saasnart den commanderende General Valence fik Nys om Franskmændenes Fordrivelse fra Aldenhoven, Aachen &c., ilede han med Generalerne la None, Stengel og Dampiere, for igien at samle Tropperne, og gaae løs paa den forenede Armee, men forgieves. Allerede den 3die om Morgenen forlod den franske Arrieregaarde vor Stad, og blev saaledes forfulgt af de Østerrigske Jægere, at en Capitain døde, adskillige bleve saarede, og 2 Kanoner, samt endeel Bagage, og Munitions-Vogne og Tælte gjorte til Bytte. De Keyserlige have nu besat Stæderne Lüttich, Visee, Spaa, Stablo, Malme dy, Vervier, Huy og Namur, og inden 14 Dages Forløb vil der formodentligen ey længer sees nogen Franskmand i det belgiske og Lüttichske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Frankfurt, den 11 Martii. Fra alle Kanter indløbe nu Beretninger om Franskmændenes Nederlag. Efter en saadan authentisk Beretning har den Keyserlige Major Stephaich ved de Esterhazyske Husarer den 4 hujus fordrevet Fienden fra la Roche til Marche en Famine, derved jaget 50 i Vandet, og giort 79 til Fanger, hvoriblandt 4 Officerer og 15 stærkt Blesserte. Desuden er der dræbt mange paa Valpladsen, og man regner det hele Forliis til nogle hundrede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Jever, den 11 Martii. Fyr Paa indløbne Efterretning om vor Landsfaders sten af Anhalt-Zerdsis, dødelige Afgang i Luxemburg, blev Hds. Russisk Keiserlige Majestæt i Forgaars hyldet, og Regieringen Høystsamme overdraget. Fyrsten af Anhalt Bernburg er Administrator, og Major von Hopfgarten træder indtil videre i hans Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Haag, den 12 Martii. J Gaar fik man her Efterretning om en nye Seyer, som Prindsen af Coburg havde tilfægtet sig over Franskmændene, og som havde kostet disse henved 5000 Mand, endeel Kanoner, megen Bagage og et betydeligt Magazin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Efter denne Seyer havde den Keyserlige Armee begivet sig paa Marchen i tre Colonner til Brüssel og Antwerpen; hvorimod Greve Clairfait var med et stærkt Corps stødt til Hertugen af Brunsvig, for at falde General Dumouriers Armee, som havde trukket sig sammen ved Breda i Flankerne, imedens Prindsen af Coburg angreb den bagfra og de Hollandske Tropper forfra.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Den kjække General Boetzelaer forsvarer sig endnu i Willemstadts Ruiner imod Fiendens vedholdende stærke Jld. Han har fra Søesiden faaet baade Forstærkning af Tropper og Tilførsel af Levnetsmidler. - General Bedaul, som har overgivet Gertruydenberg, er hidbragt som Arrestant.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Alle Franskmændenes Forsøg paa at passere Moerdyck ere mislykkede, og alle vore Floder ere saa tilstrækkeligen besatte med Bombardeer, og Kanoneer-Skibe, at det vil blive Fienden umueligt at trænge sig ind i Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Wien, den 13 Martii. Rygtet vil, at den Russiske Flaade i det sorte Hav under Admiral Ribas's Commando skal, ved Engelands Mægling, passere Dardanellerne, og gaae imod Marseille, hvor General Suwarow med et paa Flaaden indskibet Troppecorps skal forsøge en Landgang. Private Breve have bragt Efterretning om en ved det tyrkiske Hof opdaget Sammenrottelse. De melde nemlig, at Franskmændene, deels ved Præsenter og deels ved store Løvter, havde vidst at bringe den største Deel af det tyrkiske Ministerium paa deres Partie, og at stifte den for teste Sammenrottelse imod Storherren, som skulde været stranguleret, og Krigen derpaa erklæret imod Østerrige og Rusland. Den Russiske Minister havde været saa lykkelig at opdage alting, og endnu til rette Tid at underrette Storherren om den hele Plan, hvorefter alle Medskyldige bleve paa Stedet strangulerte, mange Franskmænd, som endog syntes at have den ubetydeligste Deel i Sammenrottelsen, skilte ved Storherrens Beskyttelse og deres Eiendomme, og saavel det Wienske som det Russiske Hof forsikkret om den bedste Forstaaelse fra Storherrens Side. Den tyrkiske Gesandt, som i forrige Aar var her i Staden, skal ogsaa have været een af de Sammen soerne, og derfor allerede faaet sin fortiente Løn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Haag, den 16 Martii. Rygtet om de Keiserliges nye Seyer ved St. Trond er ikke blevet bekræftet. Jmidlertid har man atter hørt et nyt fordeelagtigt Rygte, hvorefter de Keiserlige skulde have besat Lowen, den franske Armee være i største Uorden flygtet til Brüssel, en Colonne Keyserlige Tropper være i Anmarch imod Brüssel og Antwerpen, General la Morliere være drevet paa Flugten, og i Flandern være en almindelig Opstand. – Saameget er vist, at Sagerne med hver Dag tage en ugunstigere Vending for de franske Vaaben, saavel i Belgien som i Holland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Nederelven, den 18 Martii. Efter de nyeste Beretninger fra den Keyserlige Armee, har Tongern allerede den 5te været besat, og Franskmændenne været nødte til at forlade Lüttich saa hovedkulds, at Prindsen af Würtemberg endnu samme Dag kunde rykke derind. Lütticherne havde ved denne Leylighed opført sig meget slet, og vægret sig ved at oplukke Portene, som man derfor maatte indhugge. En stor Mængde af Jndvaanerne var, af Frygt for Følgerne, udvandret med Franskmændene. Det forefundne Magazin vurderes til 200000 Gylden. Man har desuden gjort 80 Kanoner og 14000 Flinte til Bytte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Altona, den 21 Martii. Den nyeste Post fra Jtalien har over Livorno medbragt omstændelig Beretning om den forulykkede franske Expedition imod Cagliari i Sardinien. Fra den 14 til den 17 Februarii havde Franskmændene fra deres Skibe beskudt Fortet St. Elias, Signaltaarnet, Lazarethet, Leyren og Staden, med mange tusinde Kugler, sat 4000 Mand i Land, for fra Landsiden at bestorme Hovedfortet St. Elias; men vare Natten til den 15de blevet slagne, og en stor Deel af dem gjort til Fanger. Den 17de havde en heftig Storm tilføyet den franske Flaade meget stor Skade. To Fregatter maatte, for ey at strande, kappe deres Master; et Skib paa 80 Kanoner kom paa Grund, to Transportskibe med Mandskab og Proviant samt 29 mindre Fartøyer vare strandede, og Mandskabet gjort til Fanger af Sardinierne. Dette giorde, at Beleyringen den 22de var blevet ophævet. Fem beskadigede Transportskibe ere indløbne deels til Palermo, deels til Trapani, og et andet, fuldt af Marseillere, til Neapolis.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Livorno laae den 2den Martii 66 Engelske Coffardieskibe, som, formedelst Krigen med Frankerige, ventede paa Convoy.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Kiøbenhavn, den 25 Martii. J Tallotteriets 502 Trækning i Wandsbeck, den 21 Martii udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Vinden. 18 Martii. S. O. 3/4 Varme. S. O.S. O.S. O.S. O.S. O.S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1793, kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Den aarlige Samling af de i Aaret 1792 udkomne Kongelige Forordninger, Placater a.; kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, Exemplaret for 5 Mk. 4 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-25
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkjøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg hans Glædes-Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Kiøbenhavns No. Aar. Do. muun, huus. Muur. Post-Tidender, som gi umulig. Fredagen, den 29 Martii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Constantinopel, den 10 Februarii. Den forrige Storvizir, Jussuf Pacha, er udnævnt til Gouverneur over Gidda i Ægypten. Denne Post er meget farlig, og man troer, at denne Befordring er en hemmelig Operation af hans mange Fiender, for desnarere at faae ham styrtet. Den nuværende Storvizir meenes at være nær ved at afsættes, for at giøre Plads for hans Formand, den forrige Kaimakan, Schedar Mustapha, som er Svoger til Storherren. Af politiske Aarsager har Porten omflyttet Hospodarerne i Moldau og Wallachiet. Numan Bey, en af Storherrens Yndlinger, har faaet i Commission at istandsætte Fæstningen Jsmail, hvortil en Hr. von Køhler, der forhen har staaet som General i Brabantsk Tieneste, skal have lagt Planen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Den til Rusland bestemte tyrkiske Ambassadeur, Mehemet Rust Effendi, har tiltrædet sin Reyse med en overordentlig Pomp og et Følge af 300 Personer. Han medbringer kostbare Præsenter af Juveler, ægte Perler &c. &c. for det Russiske Hof, og desuden et meget brillant tyrkiske Tælt med Perler og Rubiner i Overflødighed. Porten har alvorligen besluttet, at lade alle sine Fæstninger reparere og giøre stærkere, saa og at sætte sin Marine paa en respectablere Fod, hvortil nogle Engelske Officerer skulle bruges. Den har allerede sendt adskillige Transportskibe med endeel Kanoner til det sorte Hav, for med disse at besætte de der værende Fæstninger. Baron Brentano, som vilde gaaet i tyrkisk Tieneste, har ikke kunnet opnaae sit Ønske, og reyser derfor med første til Engeland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Endnu har man ey seet noget til den nye franske Gesandt, Semonville.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Her gaaer det Rygte, at en fransk Fregat har i Archipelagus borttaget nogle med Kornvarer ladte Skibe, der havde ført Russisk Flag. I Ægypten hersker stor Hungersnød, og i Cairo findes Gaderne fulde af Liig. Nøden har endog været saa stor, at man har gnavet Kiødet af Benene paa halvforraadnede Kameeler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Fra Jtalien, den 5 Martii. Fra Algier har man den Efterretning, at Deyen har igien friegivet de 8 Hollandske Coffardieskibe, som vare opbragte af hans Corsarer for den 14de Februarii, da Krigen først blev erklæret. Heraf sluttes, at det vil snart komme til Forliig imellem Holland og Algier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
London, den 8 Martii. Commodore Gardeners til Vestindien bestemte Escadre er nu seylfærdig; og Generalerne Garth og Bruce, som skal commandere Landtropperne, reyste i Gaar herfra, for at gaae ombord paa bemeldte Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Alle franske vestindiske Skibe ere assecurerte her i London. Vore Assecuradeurer maa altsaa ey allene betale de Engelske Skibe, som opbringes af de franske Kapere, men ogsaa de franske Skibe, som de engelske Kapere opbringe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Da Oppositionspartiet atter den 4de hujus i Underhuset bragte en Parlements=Reform i Forslag, og tillige paastod, at Ministrene havde gjort blind Allarm, ved at udsprede, at oprørske Bevægelser havde fundet Sted i Engeland, erklærede Lord-Major, at der ey allene havde virkeligen været Jacobinerclubber i London, men at de ey endnu vare fuldkommen udryddede, og at man fremdeles hemmeligen arbeydede paa, ved første Leylighed at faae en Constitution, liig den franske, indført i Engeland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Regensburg, den 8 Martii. J Mandags kom den 1ste, 2den, 7de og 8de Punct af det Keyserl. Kongel. Hofdeeret til formelig Proposition i Riigsraadet. Spørgsmaalene bleve: Om der skulde erklæres Frankerige en Riigskrig, Om de imellem det tydske Rige og Frankerige existerende Fredsslutninger skulde ophæves, Hvad der i Hensigt til Handel og Correspondence med Frankerige maatte foranstaltes, Og, om det skulde formeenes alle under Riget Sorterende at være neutrale imod Frankerige? – Sagens Vidtløftighed giorde det umueligt, den Dag at tage nogen endelig Beslutning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Wien, den 13 Martii. Efter tilforladelige Beretninger har Churfyrsten af Pfalzbayern nu aldeles renonceret paa sin hidtil viiste Neutralitet, og besluttet at tage de forenede Magters Partie. Der skal altsaa, foruden det Pfalziske Rigs contingent, støde et særskilt Corps Pfalzbayernske Tropper til den combinerte Armee.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
J Gaar Aftes hidkom Oberstlieutenant von Kleist med Gesandtskabs-Depecher fra Haag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Den første og betydeligste Transport af svært Beleyrings=Skyts, som herfra i disse Dage afgik til Armeen, bestod af 80 Fire og Tyvepundiger, 60 Attenpundiger, 100 Mørsere og 200 Haubitzer. Jmellem Kanonerne og Mørserne faaes 126 med Munition stærkt belæssede Vogne. Artillerie-Compagnierne aabnede og sluttede Toget. Til hvert Stykke er der regnet 2000 Kugler, og til hver Mørser 500 Bomber. De siden fra Theresienstadt afgaaede 60 Vogne med Krudt og Patroner skulde søge at naae bemeldte Transport, som om 30 Dage, og altsaa midt i næste Maaned, maa være kommet til Frankfurt. Man forsikkrer, at den største Deel deraf er bestemt til Maynzes Beleyring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Af Operationsplanen for det nu aabnede Feldttog vil man viide, at General Greve von Wurmser gaaer med sit Corps løs paa Landau, Prindsen af Hohenlohe angrider Thionville, Prindsen af Coburg fører Hovedarmeen, til Nederlandene, og et andet Østerrigske Corps under General la Tour foreener sig med Corpset under Hertugen af Braunschweig Oels, for at trænge ind i det Lüttichske. Den Preussiske Armee foretager Maynzes Beleyring, der maa være saameget vigtigere, som General Custine ved Generalerne Wurmsers og Hohenlohes Stillinger umueligen kan iværksætte nogen Retirade. Den Russiske Keyserinde har ladet Prindsen af Conde sige, at han, da det nu for Tiden ey syntes ham raadeligt at modtage Tilbudet om et Establissement i hendes Stater, maatte beholde den ham tilstillede Sum til Reysomkostningerne, og at han ligefuldt kunde giøre Regning paa hendes Løvtes Opfyldelse, om han siden fandt for godt at komme til Rusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Altona, den 25 Martii. Med den nyeste ridende Rigspost indløb i Gaar den Tidende fra Frankfurt, at de Preussiske Tropper havde den 16de angrebet de franske Posteringer og Forskandsninger ved Bingen og Kreusnach, og paa førstnævnte Sted, efterat de franske Forposter vare drevne tilbage til Staden, gjort 900 Franskmænd til Fanger. Den 17de havde man hele Dagen i Frankfurt hørt en stærk Kanonade, saavidt man kunde skiønne fra samme Kant. Man veed desuden, at bemeldte Dag var berammet til formelig at angribe baade Bingen og Kreusnach, for at skaffe frie Passage for det svære Keiserlige Beleyringsskyts, som fra Coblenz transporteres over Hundsrück til Maynz. J Rüremonde, Moseyck, Hasselt og Born have Franskmændene maattet efterlade de Keiserlige anseelige Magaziner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Efter Brevene fra Spanien, har dette Rige nu ogsaa erklæret Franskmændene Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Kiøbenhavn, den 29 Martii. Førstkommende Tirsdag den 2 April er Ordensdag for Ridderne af Elephant-Ordenen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1793-03-29
Den 26 October f. A. er Exam. Juris Peter Knudsen, forundt Bevilling at være Procurator ved Over- og Underretten i Bergstaden Kongsberg. Den 30 November er Personel Capellan Hr. Christen Lund Barnholdt beskikket at være Sognepræst for Hvaler Præstegield i Aggershuus Stift. Samme Dag er Examinatus Juris Frantz Heinsvig forundt Bevilling at være Procurator for alle Over og Underretter Søndenfields i Norge. Den 14 December er Magister Niels Schow beskikket at være Professor Philologi, og at have Rang med 6te Classe No. 13.