JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1775-01-16
Odense. Præstøe. Randers. Ribe. Ringsted. Roskilde. Rosenholm. Rudkiøbing. Rønne. Saxkiøbing. Skagen, Skakkenborg. Skanderborg. Skielskiør. Slagelse. Slangerup. Sophienberg. Sorøe. Stege Stubbekiøbing. Svanneke. Svenborg. Sæbye. Thisted. Tranekier. Treuborg. Valdemars=Slot. Valløe. Varde. Veile, Vemmeltoft. Viborg. Woergaard. Wordingborg.
Viborger Samler, 1775-01-16
Jndbyggernes besynderlige Dragt paa Sylt og Føhr. Stykket for 8 Skilling.
Viborger Samler, 1775-01-23
Endnu er et Onde ved de lette Kornpriser, som i de høie Kornpriser ei haver Sted, nemlig den Odselhed og urette Brug af Guds Gaver i de gode Aaringer, og denne vænnes vi af med i de dyre Tider. Vidtløftig herom at udlade sig tillader Rummet ikke, men alene at lægge dette til, at man bør betænke Guds vise Forsyn, der endog viser sin Godhed ved Mangelen, med baade aabenbare og skiulte Fordeele, saa at man ikke derfor saa ofte har Aarsag at hyle ved Misvext, som almindeligt er, men. men det er tillige beklageligt, at Menneskens Forhold skal være saaledes, at Guds Velsignelses Nægtelse i det Timelige bliver os endog en stor Velgierning. Nyeheder.
Viborger Samler, 1775-01-23
Efter Forlydende er Hr. Joh. Dit. Wilhelm Westenholtz, forhen værende Kapellan for Gierløv og Ensløv Menigheder, kaldet til Sognepræst for Solberg og Sundbye Sogner i Aalborg Stift. Ligeledes skal Hr. Kancellieraad Steenfeldt have solgt Demstrup Gaard og Gods til Hr. Matthias Secher til Sødringhaugaard for noget over 50000 Rdlr. Jligemaade skal Winderslefgaard og Gods være solgt til Hr. Kapitain Lund paa Grauballegaard, for noget over 20000 Rdlr.
Viborger Samler, 1775-01-23
Dødsfald. Den 14 Januarii døde Hr. Jacob Riise, Sognepræst til Nimtoft og Koed i Aarhuus Stift, 67 Aar gammel.
Viborger Samler, 1775-01-23
Tillæg. Tredie Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 4.
Viborger Samler, 1775-01-23
Mandagen den 23 Januarii. 1775.
Viborger Samler, 1775-01-23
Bekiendtgiørelse. Mit Have=Verk i 3 Dele, som afhandler, hvorledes en Frugt=Blomster= og Kiøkken=Have skal anlegges, dyrkes og vedligeholdes, samt Underretning om Lyst Bue= og Jrrgange, har nu forladt Pressen, og skal, saasnart Overfarten tillader, vorde forsendt til de Herr. Biskoppernes Amanuenses i Danmark og Norge. Verkets Priis bliver for Exemplaret paa Trykpapiir 9 Mk. 4 Skl., og paa Skrivpapiir 11 Mk. 4 Skl. for Subscribenterne, hvorunder tillige følger 4 AfritsseLysthuuse og Jrrgange vedkommende, og Bogen leveres plaaneret og heftet, men andre betaler Planering og Heftning aparte med 8 Skl. pr. Exemplar, dersom fleere inden Afleveringen kan blive heftede. Af de faa, som paa Postpapiir ere trykte, bliver et Exemplars Priis uheftet 12 Mrk. 4 Skl. Skulle fleere Subscribentere have meldet sig, eller vilde melde sig inden 3 Uger a Dato i Provintsen, eller 4 Uger uden Provintsen, foruden dem jeg allerede veed, maatte det med Posten snarest tilmeldes mig. Wammen Præstegaard pr. Viborg d. 23 Januarii 1775. J. D. Just.
Viborger Samler, 1775-01-23
Her fra Pressen er udkommen: Bynkkervine om SkAK-SPIL. Skriftet, som er 11 Ark stor i 8vo, trykket med latinske Bogstaver, paa got Skrivpapiir, med 5 Tabeller, indeholder saa tydelig Forklaring om Skax-Spil. at endog den, som aldrig veed det ringeste af dette fornøielige Spil, kan derved selv lære sig det. Det anviser foruden fiire Hovedspil med alle deres Forandringer, endnu 62 andre Spil, og i Tillægger en curieus Maade, med een Seniner at borttage alle Brikker. Skriftet faaes paa Skrivpapiir, heftet i Marmorpapiir for 2 Mk. 8 Skl. paa Postpapiir 3 Mk. foruden her i Bogtrykkeriet ogsaa alt paa Addresse-Contoirerne i Odense og i Kiöbenhavn, I Aarhuus hos Hr. Apotheker Biering, i Randers hos Hr. Postmester Stabel, og Horsens hos Hr. Kattrup. P. S. Ved Indbindingen er forglemt i nogle Exemplarier een af Tabellerne, ved det den haver af en Feiltagese faaet samme Nummer, som een af de, der ere ind hæftede, denne er derfor sendt efter, og kan faaes paa ovenmeldte Steder, af dem, som alt have kiøbt Exemplarer.
Viborger Samler, 1775-01-23
Følgende Prospecter selges her i Bogtrykkeriet: Aalier. Aalborg. Aarhuus. Autorschow. Assens.
Viborger Samler, 1775-01-23
Ausomgaard. Bidstrup. Bregentved. Børglumeloster. Clausholm. Christiansøe. Colding fra to Steder. Colding=Slot. Corsøer. Dronninglund. Ebbeltoft. Engelsholm. Estrup. Fladstrand. Fridericia fra to Sider. Frederichsborg. Friderichsborg Slot. Frederichs=Kirke. Frederichs=Plads. Frisenborg. Gaunøe. Grenaae. Hammerhuus. Hasle. Store=Hedinge. Helsingøer. Herlofsholm. Hierting. Hirschholm. Hiøring. Hobroe. Holbæk. Holstebroe. Horsens. Kallundborg. Kierteminde. Kiøge. Lemmig. Lethraborg. Mariager. Mariboe. Middelfart. Naskow. Nestved. Nexøe. Nyborg fra to Sider. Nysted. Nykiøbing paa Mors. Nykiøbing paa Falster. Nykiøbing=Slot.
Viborger Samler, 1775-01-23
Odense. Præstøe. Randers. Ribe. Ringsted. Roskilde. Rosenholm. Rudkiøbing. Rønne. Saxkiøbing. Skagen. Skakkenborg. Skanderborg. Skielskiør. Slagelse. Slangerup. Sophienberg. Sorøe. Stege. Stubbekiøbing. Svanneke. Svenborg. Sæbye. Thisted. Tranekier. Treuborg. Valdemars=Slot. Valløe. Varde. Veile. Vemmeltoft. Viborg. Woergaard. Wordingborg.
Viborger Samler, 1775-01-23
Jndbyggernes besynderlige Dragt paa Sylt og Føhr. Stykket for 8 Skilling.
Viborger Samler, 1775-01-30
Mandagen den 30 Januarii. De første Krige i Verden ere uden Tvil forte meget enfoldig. Seieren er altid falden i deres Lod, som i Mængde, Legems Styrke, og Mod overgik deres Fiender. Konst og Snildhed har da haft liden eller ingen Deel i den Ære, som de første Erobrere, indlagde. Men ret længe har det vel ei varet, førend Erfaringen, og maaske Nøden, som giør Folk sindrige, har lært dem at kiende og bruge de Fordeele, hvorved den svagere ofte bliver den stærkere voxen, og hvorved saa ofte kunne forsvare sig mod mange. Man søgte Tredie Aargang. at forbedre sine Vaaben, og ovede sig i at bruge dem; Man satte sig med en liden Hob paa saadant et Sted, hvor Tilgangen for Fiendens Mængde var enten umuelig eller vanskelig; Man begyndte i Fred at frygte for Krig, og bereede sig mod den. Og fra den Tid af blev Krigsvæsenet en Videnskab, der, ligesom alle andre, igiennem de adskillige Tidsaldre er steget og falden, og har undergaaet adskillige Forandringer.
Viborger Samler, 1775-01-30
J de ældste Tider brugte man blot Fodfolk, og vidste ved Krigshærene ei af Rytterie. Dette sidste kan være opfundet tidligere eller sildigere i adskillige Lande, ligesom disse Lande have været vel eller ilde forsynede med Heste. Centaurerne, et Thessalisk Folk, meere bekient i Fablerne, end i Historien, holdes for de første Ryttere i Grækenland; Men deraf flyder ikke, at Opfindelsen selv bor tillægges Centaurerne, da Rytterie gjerne kan have været brugt i andre Lande. Det er bekient, at Athenienserne længe, fægtede uden Rytterie, og at den store Seir ved Marathon blev vundet med blot Fodfolk. Endog da Grækerne længe havde brugt Ryttere, var deres Tal saa lidet mod Fodfolket, at man tydelig seer, at de ved Krigshærene gjorde mindst Regning paa Rytteriet.
Viborger Samler, 1775-01-30
Forend man endnu kiendte eller brugte Ryttere, vidste man dog i Krigen at betiene sig af Hestene paa en anden Maade. Man veed af Homer, at i den Tro Co Trojanske Krig havde begge Parter Krigsvogne, men ingen Ryttere. Disse Vogne synes siden at være gaaet af Brug i Europa, men vedligeholdte sig i Østen, hvor man endog gjorde dem saa meget meere farlige, da man fandt paa at fæste mange skarpe Leer og Segle paa dem, og dermed i fuld Løb at jage indi den fiendtlige Hær. Den Konst at fægte sluttet, og derved undgaae Forvirrelse og Uorden, have de østerlandske Folk uden Tvil ei kiendt, eller dog i det mindste ei ret forstaaet. Det synes, at Grækerne, og i sær Spartanerne, ere de første, der have ret kiendt denne vigtige Fordeel. Dette var vel og fornemmelig det, der satte Grækerne og Romerne i Stand til at overvinde tidobbelt overlegne Fiender, endog saadanne, der intet efter gave dem i Tapperhed, men savnede alleene Plan og Orden. Overalt finder man, at overmaade store Krigshære næsten aldrig have udført noget vigtigt, De have mestendeels bestaaet af mange, hinanden meget ulige, og paa forskellig Maade øvede Folk; De have i Trefningen meere hindret, end understøttet hinanden; Anføreren har og neppe kunnet oversee en saa forfærdelig Mængde, og samle dens Bevægelser til eet Hoved=Øiemerke. Disse Hindringer forsvinde ved en liden eller middelmaadig Krigshær, hvor Anføreren overalt kan være virksom, og give heele Hæren den Bevægelse, som Planen fordrer. Terres, Darius, og Tigranes bleve slagne af Fiender, som neppe. neppe kunde sætte een Mand mod 30. Et stort Beviis paa den Høide, til hvilken Konst, Øvelse og Snildhed allerede i den Tid var steget. Man har undret over de Seiervindinger, som en liden Flok Spanier i de nyere Tider har erholdt over heele Millioner i den nye Verden. Men naar man betænker, at Spanierne erholdte alle disse Fordeele blot ved Krudets og Kuglernes Hielp, hvilket Amerikanerne ei kiendte, men ansaae for noget overnaturligt, saa ophører Forundringen, og Spaniernes Bedrifter betyde kun lidet mod det, Pausanias, Alexander, og Lucullus have udrettet.
Viborger Samler, 1775-01-30
Jblant andre Indretninger ved de Gamles Krigsvæsen er den Macedoniske Phalanx i sær merkværdig. Den bestod af 8000 Mand til Fods. De gjorde en Front, efter Pladsens Størrelse, men gemeenlig af 1000 Mand, og stode altsaa 8 Mand høi. Deres Spyde, som de rakte ud for ved sig, vare saa lange, at de af det bageste Geleed naaede ud over de forreste. Der var altsaa forved dem ligesom en Skov af Spyde, hvilken det næsten var umueligt at igiennembryde. Det var maaskee denne Phalanx, der bidrog det meeste til Alexanders Seirvindinger og Asiens Erobring. Den hanthævede og længe sin gamle Ære, indtil den omsider blev ødelagt af Romerne. Disse, som frygtede for paa jevn Jord at binde an med den, og vidste, at dens heele Styrke bestod i at være tet sluttet, fandt Leilighed til at bringe den hen til saadanne Egne, hvor den nødvendig maatte aabne sig, hvorpaa den uden Møie blev slaget. Men af alle de ældre Tiders Tropper have ingen indlagt sig saa stor Ære, som de Romerske Legioner. Denne Indretning fortiener at kaldes Høiden af de gamle Tiders Krigskonst, saasom disse Tropper sloge ofte, ei som Grækerne, en Mængde raae og feige Østerlænder, men Fiender, der ei aleene i Tallet, men tillige i Legems Styrke og Mod overgik dem selv. At fægte mod Gallier, Helvetier, Germaner, og Cimbrer, hvis store og fyldige Legemer bragte Romerne, til at skielve, og det oftest med en saare liden Hær, maatte uden Tvil betyde noget ganske andet, end Alexanders Asiatiske Tog. Dog sloge de Romerske Legioner under Marius og Cæsar disse forfærdelige Folk mange gange. Dette maae tilskrives ei alene disse Troppers Standhaftighed og Øvelse, men endog Legionernes fordeelagtige Indretning og Opstiling. Deres fuldbevæbnede Tropper stode i tre Linier, af hvilke den første var tettere, end den anden, og tredie. Blev den første stødt tilbage, rykte den ind i den anden, og fornyede Striden; Maatte begge endnu vige, foreenede man sig ligeledes med den tredie. Naar man da altid saaledes rykte an med fornyede Kræfter, og dobbelt Fyrrighed, kunde det ei vel være andet, end at Legionerne snarere maatte faae Overhaand, end slaaes tre gange, hvilket dog var fornødent, om de skulde tabe. Legionerne vare derforuden saa saa vel afdeelte i mindre Hobe, og saaledes forsynede med erfarne og kyndige Officerer, at det ansaaes for umueligt at bringe dem i Uorden. Krigstugten var, i det mindste hos Grækerne og Romerne, heel skarp og nøiagtig. Lydighed og Tarvelighed holdtes for nødvendige Egenskaber hos en god Soldat. Hvad Lydighed man fordrede ved de Romerske Krigshære, seer man af de Heltes Exempler, der imod befaling angrebe Fiendene, og sloge ham, men maatte bøde med Livet for deres uoverlagte Tapperhed. Men hvor ødelæggende Vellyst og Overdaadighed meentes at være for en Krigshær, seer man næsten af hver Skribent paa de Tider. Det kiendes endog af den Talemaade blant Romerne: At Ca paa blev Hannibal et Cannæ Nyeheder.
Viborger Samler, 1775-01-30
Capitels=Taxten for 1774 Aars Afgrøde udi Viborg Stift, blev den 26 Januarii 1775 saaledes fastsat, at der skal betales 1 Tønde Rug 2 Rdlr. 64 Sk. Byg 1 24 Havre = 76 - Landstinget, den 25 Januarii 1775.
Viborger Samler, 1775-01-30
Paadømte Sager. 1) Jmellem Jens Mørch, samt Lars Jacobsen Müller af Lørstor, og Herredsfoged Nørager sammesteds.
Viborger Samler, 1775-01-30
Det indstevnte Tingsvidne ved Aars= og Slet-Herreders Ting den 17 Jun. 1773 begyndt, og den 1 Julii samme Aar sluttet, bør i saavidt betræffer Lars Jacobsen Müller af Loxstor, uefterrettelig at være men i det øvrige udi sin Formalitet ved Magt at stande. Denne Jndstævnings Omkostning betaler Sættedommer Steenholm tilligemed Herredsfoged Nøragger een for begge til Appellanterne med 16 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang; saa betale. betale de og paa lige Maade strax her til Domhuset 2 Rdlr. efter allernaadigste Placat af 29 Jan. 1762. 2) Lars Jacobsen af Lørstør, contra Herredsfoged Nør agger ibid. Det ved Aars= og Slet-Herreders Ting den 19 Augusti 1772 førte Tingsvidne bør aldeles uefterrettelig at være, og ikke komme Lars Jacobsen til Fornærmelse i nogen Maade. Denne Jndstævnings Omkostning betaler Herredsfoged Nør agger tilligemed Sættedommer Morten Steenholm, een for begge til Lars Jacobsen af Lørstør med 16 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang, og paa lige Maade her til Domhuset strax 2 Rdlr. 3) Dito, contra Dito. Sættedommer Steenholm bør for sin lovstridige Rettens Behandling at betale til Justits=Cassen 2 Rdlr., og tilligemed Herredsfoged Nøragger een for begge betale denne JndstævningsOmkostning til Lars Jacobsen af Lørstør med 16 Rdlr. inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Lovens Tvang, og ligeledes til Domhuset strax 2 Rdlr., samt Sættedommer Steenholm a parte 1 Mk. 4 Sk. 4) Hr. Major Friedenreich til Palstrup, contra Sr. Jens Lind i Mariager. (See Landstings=Ordenen for Mar til Maaned 1774.)
Viborger Samler, 1775-01-30
Da den allernaadigste Forordning af 8 April 1771. ikke ophæver allernaadigste Lovens 1 B. 24 Cap. 36 Art. men befaler, at ingen uforsvarlig Ophold formedelst nogen Persons Anseelse maae skee eller foregaae, og derved tillige paabyder: At med alle Gieldsdommes Execution efter Lovens Forskrift og Orden stricte skal forholdes, saa har Herredsfoged Lunov været uberettiget saavel efter Hiemtings Dommen som ved sin egen Person, at foretage sig nogen Jmmission eller Udlæg hos Hr. Major Friedenreich, og derfore bør samme være aldeles uefterrettelig. Ligesom og Herredsfoged Lunov, som har overgaaet sit Embeds Grændser imod Loven og allernaadigste Forordninger, findes pligtig ikke alene at betale til den Kongl. Justits=Casse 2 Rdlr., men endog tilbagelevere begge Parter alt hvad han af dennem har oppebaaret, enten i Rettens Gebyhr, Salario, Reiser, eller meere i andre Maader; hvorimod Sr. Jens Lind i Mariager til Hr. Major Friedenreich betaler denne Sags forvoldte Omkostninger efter Regning skadesløs, dog at derudi liqviliqvideres hvad Herredsfoged Lunov har giengieldet Hr. Majoren. Hvilket alt efterkommes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under vedbørlig Execution efter Loven. Endelig betaler Sr. Jens Lind her til Landstings Domhuset strax 2 Rd. og Herredsfoged Lunov ligeledes af sin Mulct 1 Mk. 4 Sk. 5) Henning Henrichsen af Wilslef, contra Forpagter Jens Ryeberg paa Slumstrup, med flere. (See Landstings Ordenen for Junii Maaned 1774. Forpagteren Jens Strandbyegaard eller Ryeberg, imod at bekomme hans original Beviis af Henning Henrichsen, qvitteret tildage, bør til hannem at udbetale de skyldige 170 Rd. med forordnet Rente fra Søgsmaalets Begyndelse indtil Betaling skeer, inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under vedbørlig Execution efter Loven. Processens Omkostning ophæves, og Forbuddet saavelsom Hiemtings Dommen uefterrettelig at være. 6) Hr. Commerceraad Hvid paa Holstebroe Bisgaard, contra Hr. Christen de Friedenreich til Pallisberg. (See Landstings=Ordenen for Augustii Maaned 1774.)Hr. Christen de Friedenreich efter hans Forpligt ikke aleene som Cautionist men endog som Selvskyldner, bør til Hr. Commerceraad Lauriz Hviid paa Holstebroe Bisgaard indfrie og betale forberørte Gields Forskrivning og Obligation med paalydende Capital 2600 Rdlr. og alle efterstaaende Renter 5 Rdl. procent, samt skadesløs Omkostninger efter Forskrivningens Jndhold indtil Betaling skeer, og saafremt samme ikke erholdes inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, paatager Hr. Etatsraad og Landsdommer Frederich Schinkel sig, som Ridemand, denne Dom lovligen at exeqvere, naar han derom paa beleilig Tid vorder begiert. Endelig betaler Hr. Christen de Friedenreich her til Landstings Domhuset 2 Rdlr., da den indstevnte Dom saaledes forandret og skierpet, bør ved Magt at stande. 7) Hr. Konferentsraad Carisius til Constantinsborg, contra Hr. Kammerherre og Amtmand Scheel til Langholt(See Landstings=Ordenen for Januarii Maaned 1774.) Denne Sag, som er angaaende en hos Hr. Conferentsraad Carisius af Herredsfoged Gieding i Aarhuus foretaget Jmmissions-Forretning, er i alt ligesom ovenstaaende No. 4 paadømt.
Viborger Samler, 1775-01-30
Tillæg. Tredie Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 5. Mandagen den 30 Januarii. 1775.
Viborger Samler, 1775-01-30
Bekiendtgiørelse. kiftet efter afgangne Envold Sørensen forrige Skovfoged i Salten, bliver sluttet udi Stervboen førstkommende 21 Februarii, hvilket tiener til Vedkommendes Efterretning. Udi Viborg Tugt= og Manufactur=Huus er død Væversvend, Jørgen Jochum Poulsen, hvis Hustrue Kirstine Poulsdatter kort tilforn i Aarhuus skal være død. Og som Skifte, efter Manden er begyndt, og vorder i Tugt= og Manufactur Huset videre fremmet, Onsdagen den 15 Martii førstkommende, saa vorder sligt til alle Vedkommendes Efterretning hermed bekientgjort. Viborg den 26 Januarii 1775. H. L. Spliid, Raadmand her sammesteds. et giøres herved for alle og enhver bekiendt, saavel i som uden Byen, at jeg underskrevne Maren Poulsdatter Amtrup, Enke efter Sal. Peder Jensen Schaltz her i Byen, er med frie Villie og velberaad Hue, tilligemed min kiere Lauværge, Velædle Hr. Malte Friis til Lyndrupgaard, til Sinds ved offentlig Auction, Torsdagen den 16 Februarii, at bortsælge efterskrevne: 1) Min iboende Gaard med derudi værende 5 JernKakkelovne af Vind= og Bielægger-Ovne. 2) En Gaard ligeover for med een derudi værende Jern Kakkelovn. 3) Et Leiested ved Nedergadsport med 2de Leievaaninger udi, og et skikkelig Stykke Havejord. 4) En stor og anseelig Deel Markjorder, deels med Sæd og Giøde, deels uden Sæd, alt enhver efter sin Værdie og Beskaffenhed. 5) Et lidet Stykke Jords maal i bemeldte Nedergade beliggende. 6) En Deel mig tilhørende Boets Effecter, bestaaende af Guld, Sølv, Tin, Messing, Kaaber og Jerntøi, samt Brygge= og Brændeviins=Redskaber. 7) Linnet, bestaaende af Dækketøi, Lagener, Pude vaar, og meer. En Deel Sengeklæder, samt Borde, Stole, Speile, Kister, Sengesteder, med videre, som Catalogus nærmere skal udvise. 8) En Deel Kiøbmandsvahre af adskillige Slags, saavel Alenkram som videre, hvad en Kramboe bestaaer af. 9) 6 gode Kiør, 2de Bester, samt en Deel Vogne, Vogn Redskaber, Ploug og Harve med Tilbehør. Endelig uden for Byen 3de Møddinger. En Deel utorsken Korn af alle Slags, tillige en Deel Halmfoder, med videre, som ei nu for Vidtløftigheds Skyld kan blive specificeret, men paa Auctionsdagen skal vorde bekiendtgjort for alle og enhver, som dertil maae blive Liebhabere. Datum Viborg den 26 Januarii 1775. Malte Friis, Maren Poulsdatter Amtrup, Sal. Peder Schaltzes. Lauværge.
Viborger Samler, 1775-01-30
J Fuur Præstegaard udi Schivehuus Amt er tilfals en tienstdygtig Rytterhest, 6 Aar, 10 Qvart. og 2 Tomme høi, hvo samme maatte behøve, ville behage at addressere sig til Præsten der sammesteds, og derom accordere. rit Have=Verk i 3 Dele, som afhandler, hvorledes en Frugt=Blomster= og Kiøkken=Have skal anlegges, dyrkes og vedligeholdes, samt Underretning om Lyst=Bue= og Jrrgange, har nu forladt Pressen, og skal, saasnart Overfarten tillader, vorde forsendt til de Herr. Biskoppernes Amanuenses i Danmark og Norge. Verkets Priis bliver for Exemplaret paa Trykpapiir 9 Mk. 4 Skl., og paa Skrivpapiir 11 Mk. Skl. for Subscribenterne, hvorunder tillige følger 4 Afrise, Lysthuuse og Jrrgange vedkommende, og Bogen leveres planeret og heftet, men andre betaler Planering og Heftning aparte med 8 Skl. pr. Exemplar, dersom fleere inden Afleveringen kan blive heftede. Af de faa, som paa Postpapiir ere trykte, bliver et Exemplars Priis uheftet 12 Mk. 4 Skl. Skulle fleere Subscribentere have meldet sig, eller vilde melde sig inden 3 Uger a Dato i Provintsen, eller 4 Uger uden Provintsen, foruden dem jeg allerede veed, maatte det med Posten snarest tilmeldes mig. Wammen Præstegaard pr. Viborg d. 23 Januarii 1775. J. D. Just.
Viborger Samler, 1775-01-30
Ja Hr. Etatsraad Lüttichau paa Stougaard, ved det under 20 Sept. sidst udkomne Udtog i Sagen imellem afg. Assessor Schmidts Arvinger og ham, har fundet, at visse Stedet i samme ei, uden nøiere Forklaring, retteligen kunde forstaaes, saa er der, under 21 Dec. sidst, udkommet et kort Tillæg til samme Udtog af Sagen, stort 3 Ark, som sælges heftet paa Trykpap. for 10 Sk. hos Hr. Postmest. Stabel i Randers, Hr. Saurbieri Aalborg, Hr. Apothek. Biering i Aarhuus, paa Adresse=Contoirerne i Khavn og Odense og her i Bogtrykkeriet. Paa samme Steder sælges og Udtoget af Sagen &c. heftet paa Trykp. for 20 Sk. Aargang. Med dette Nr. følger Titelbladet og Registeret til forrige
Viborger Samler, 1775-02-06
Mandagen den 6 Februarii. Almisse. Tusinde Uleiligheder vilde yttre sig, dersom vi alle vare lige rige og den ene havde ikke den anden nødig. - Gud har givet nogle saa meget, andre derimod saa lidet, at han kan krone den Rige for sin Barmhiertighed og Kierlighed, og den Fattige for sin Møisommelighed og Taalmodighed. - Der er en Andeel i alt det, vi have, som tilhører den Fattige: Lade vi den blive deri, den vil fortære den øvrige Tredie Aargang. Deel Deel - Den Gieldsfordring, de Fattige har til os, vil Gud vist kræve ind for dem. - Indrette vi ikke vore Almisser efter vor Formue, Gud tør lavevor Formue efter vore Almisser. - Den Barmhiertige glæder sig ligesaa meget ved at give, som den Nødlidende ved at tage Almissen. Det er ligesom han betalte noget af sin Gield. - Han giver, førend han anmodes derom: thi hans Omhed er ham i Bønnens Sted, Den Ubarmhiertige derimod regner alt det forloren, han giver den Fattige - - Han anseer sine Midler som komne af sig selv, ved ham selv, for ham selv, og til hvad ham selv lyster. - Det er ligesom han ingen Hænder havde at give med, endskiønt Gud har tilmaalt ham ligesom med begge Hænder. Begierligheder.