Politivennen, 1806-01-01
Forslag til end større Reenhed paa Gaderne. Den i Aar skete Forbedring med vor Gaderenovation, at intet Fejeskarn eller anden Urenhed fra Gaardene maae kastes paa Gaderne, men alt udbæres paa Vognene, naar disse komme Gaden igjennem, har unægteligen gjort stor Nytte, og befriet den Vandrende, ikke allene for at vade i megen Uhumskhed, men ogsaa fra at træde i Glas og andre Skaar o. s. v. Den vilde endnu langt fuldkomnere opfylde sin Hensigt, hvis Jndvaanerne selv, som dog af fornuftige Mennesker burde ventes, fra deres Side gjorde alt til Anordningens ærlige Efterlevelse. Men man har desværre enkelte Steder seet handlet derimod. Medens man saaledes maatte ønske mere Jver paa den adlydende Side, vover man at ønske følgende Forslag vejet og mod mulige Forbedringer antaget af den Bydende Side. Det er ligefrem, at naar ikke allene intet Fejeskarn eller andet Affald fra Gaardene udbares paa Gaden, men ogsaa det af Rendestenene hver Dag optagne Plør eller Dynd forbødes der at benlægges, vilde ingen Urenlighed, kunde samles paa Gaderne, uden det Ubetydelige, som med Vognhjul, Heste- og Menneskefødder, i skident Føre, kunde fra Portene af in binges i Byen. Og dette vilde være meget for lidet til at virke nogen mærkelig Urenlighed. Det er derimod i Øje faldende, at al den Urenlighed, der endnu har eller kan have Sted paa vore Gader, maae tilskrives den af Rendestenene tagne Plør. Ved at bringe den med Kosten op af Rendestenene tilsøles Kørebroen paa begge Sider; hvor den lægges i Midten fremstiller den en ækel Velling, og da det umulig kan mages, at den ikke bliver liggende der i kortere eller længere Tid, forinden Skarnageren kommer igjennem Gaden, bliver den imidlertid ved de gjennemfarende Vogne og Heste, tildels ogsaa af Menneskefødder udspredet igjen vidt og bredt over Kørebroen. J Regnvejr bliver Pløren tildels saa fortyndet af Vandet, at den af sig selv løber ud til alle Sider. At lade bie med at rense Rendestene indtil Vognene kom i Gaden, lader sig ikke tænke som muligt. Ellers vilde det vist og være befalet. Den Vanskelighed hvormed Rendestensrensningen synes at kunne bringes i Folig med Gadernes ønskelige Renhed, bevæger Udgiveren til, at fornye det Forslag han engang for flere Aar siden har fremsat i disse Blade. Der skulde nemlig i passelig Afstand anbringes Kister, med Lemme over, paa Kørebroen i Gaderne, hvori Rendestenspløren hver Morgen skulde samles, for deraf siden hver fjerde eller femte Dag at paalæsses Vognene, for at bortføres. Det Omstændeligere ved denne Jndretning vil af de kyndigere Vedkommende, hvis Forslaget findes Opmærksomhed værd, allerbedst kunne træffes. Jkke for samme, men for de Læsere, der, uden at kunne være beføjede Dommere, slethen maatte ville fordømme Forslaget, forinden de ret kjende det, fremsættes endnu følgende af hvad den, der undfangede det, derved tænkte sig. 1) Disse Dyndkister skulde ikke anbringes paa Ryggen af Kørebroen, men paa Hældingen af samme saa nær muligt Rendestenen. 2) Disse Kisters Størrelse kunde være saadan, at deri kunde rummes 4 til 6 Læs. En Dybde fra 2 til 3 Alen, en Brede af 2 Alen og en Længde af 3 Alen vilde give det hertil fornødne Kubikrum. 3) Det forstaaer sig, at Dybden intetsteds maatte være saadan, at der trak Grundvand til Kisten, med mindre denne bestod af vandtæt Mur. 4) Dyndkisten maatte have en Lem, der var ikke fiirkantet men lang og smal: omtrent 2 Alen lang og 1/2 Alen bred. Ved en saadan Aabning kunde Skarnageren bekvemmest med sin Skuffe (som hertil maatte være af en særegen Dannelse) optage Dynden og læsse den paa Vognen. 5) En saa smal Lem vilde ikke vansyne Brolægningen eller Gadens jævne Overflade, saameget som en bred. Den vilde være magelig for en Karl at aabne. Den aabnede og til Siden liggende Lem vilde ikke være til Hinder for Færselen, da den borttog saa lidet af Gadens Brede. 6) En anden Fordel af Lemmens Smalhed var den, at den ikke behøvede at være meget tyk, og dette vilde igjen gjøre, at man bedre kunde rense Kanterne af Lemmen for Js, i de Tider af Vinteren, naar det fryser for lidt til at bundfryse Rendestenene? og disse altsaa maatte renses og Kisterne følgelig bruges. Ved en tømmertyk Lem er det ikke saa let at faae al Jsen af dens Kanter; men skeer dette ikke, da vil Lemmen ikke falde belt ned i sin Fals, men staae opover sit Leje, og blive til Anstød for Fodgængere. 7) For at gjøre Oplukningen desto lettere for dem, der rense Rendestenene, og som oftest mangle Karlestyrke, da det sædvanlig er gamle Koner; kunde Lemmen bestaae af to Stykker, hvoraf det ene kun var, Alen langt, og det andet 1 1/2 Alen langt. For dem, som rense Rendestenen, var det da tilstrækkeligt at aabne den lille Lem, da de derigjennem mageligen kunde kaste Pløren ned. Skarnageren, der behøvede en større Aabning, kun e derin od aabne begge Lemme. 8) Ved disse Dyndkisters Tømmelse maatte saaledes forholdes, at Vognen kørtes hen paa lings over Lemmen, og blev boldende naar den var kommen derover, saa at Lemmen var lige bag den. Karlen aabnede nu Lemmen og læssede paa Vognen ind over Bagsmækket. Paa denne Maade borttoges fra Gadens Færsel endnu meget mindre af dens Brede, end naar, som nu, Vognen holder næsten midt paa Kørebroen, og Karlen paalæsser fra Siden, hvorved han derfor meget ofte maa holde op med sit Arbejd, for de forbifarende Vognes Skyld. 9) Der kunde endnu tænkes, som en Jndvending mod det her gjorte Forslag, den Mulighed, at saa smaae og lette Lemmer af skarnagtige Mennesker eller af Gadedrenge, kunde oplukkes, og Gaaende derved plumpe i Kisten. Men berimod var det særdeles let, at skaffe Raad, da Lemmene gjerne kunde have en Art af Lukkelse, der kunde aabnes med en Art af Nøgel; da Nøglen til den store Lem kun ee være hos Renovationskontrahentten, og den til den lille hos den nærmeste værende Kælders Beboer. 10) Den største Jndvending imod dette Forslag indseer Udgiveren vel, at ville være den, at saa mange slig: Kistens Anskaffelse vilde medføre i Førstni gen en betydelig Udgivt. Jndvendingen er kun alt for sand; men dersom Forslaget ellers findes nyttigt, Dersom det kan tilvejebringe en fuldkommen Renhed paa Gaderne, da vilde Udgivten rigelig erstattes ved den større Sundhed og Bekvemmelighed, derved vandtes for samtlige Stadens Jndvaanere. 11) Endelig ber jeg endnu bede lagt Mærke til, at ikkun Rendestenenes tykke Plør, optagen med Skuffe, maatte fyldes i Kisten, og ikke Vandet af Rendestenen. Efterat det tykke Pler var optaget, burde Rendestenen skylles med Vand, og dette med Kost fejes nedad efter dens Løb. Og saaledes anbefales dette Forslag til Vedkommendes Bedømmelse.