JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Orienten. Det franske Blad Constitutionel paastaaer, at der rustes stærkt i de engelske Havne og at Hensigten med disse Rustgninger er at forstærke Flaaden i Middelhavet, som dog alle brede er anseelig. Hvorfor England vil forstærke sin Flaade, derom kan efter bemeldte Blads Formening ingen Tvivl være. Endnu betragter nemlig England med Mistænkelighed Ruslands Jndflydelse i Tyrkiet. J Forbindelse hermed siger Courier, at de nyeste Efterretninger fra Petersborg omtale en Reise af Keiseren til Krim som snart forestaaende. Sammes Hensigt er vel ikke angivet, men som den rimeligste ansees en Jnspection over Flaaden i Sebastopol. Og saa denne Flaade er bleven forøget i samme Forhold som den engelske i Middelhavet, thi Cabinetternes Stilling er i vore Dage af den Beskaffenhed, at der uagtet al tilsyneladende god Forstaaelse bestandig rustes, som om en Collision kunde være nær forestaaende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
I engelske Blade læses en Skrivelse fra Constantinopel, der bebuder en Borgerkrig i Persien, idet Schachens mange Sønner have erklæret, at de ikke med det Gode ville underkaste sig Mahomed Mirza. Den unge Prindses Kaimakameller Minister ventes daglig i Teheran, for om muligt at jevne Uenigheden og tillige for at tilfredsstille Rusland, som i Tilfælde af, at Persien ikke inden August Maaneds Udgang udreder Resten af den stipulerede Godtgjørelse, omtr. 150000 Lst., truer med at sætte sig i Besiddelse af den vigtige og rige Provinds Ghilan. Dette vilde blive Rusland, saameget lettere, hvis det skulde komme til en blodig Kamp mellem de forskjellige Tronprætendenter, thi da vilde uden Tvivl enten det ene eller det andet Parti søge Ruslands Hjelp, og saaledes give det Leilighed til at bemægtige sig ikke alene Ghilan, men endnu flere Provindser. Hvis England - hedder det til Slutning ønsker at forhindre, at Rusland rask skal nærme sig de indiske Grændser, saa maa det søge at forebygge hiin farlige Mellemkomst. Ved Penge kan i Persien udrettes Meget, og en talrig Hær kan der opstilles, naar man vil anvende en Sum af 100000 Lst. Schveitz.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Forholdene med Nabostaterne ere hidtil ikke bragte paa en fast Fod og Communicationen endnu underkastet adskillige Vanskeligheder. Fra Basel meldes, at nogle engelske Familier, som fra Schveiz af vilde gjøre en Reise til Badene, i Tyskland, tilbageviste af de badenske Grændseposter, fordi der manglede nogle Formaltetet i Henseende til deres Passe. Senere er dog en Skrivelse indløben til Posterpeditionen i Basel fra Øvrigheden i det tilgrændsende badenske District, at slige Formaliteter kunne tilsidesættes ved bekjendte og aldeles umistænkelige Personer. Over lignende Vanskeligheder klages fra Graubundten og Tessin i Henseende til Forbindelsen med Lombardiet; ligeledes fra Bern, hvor den russiske Gesandt har nægtet adskillige, endog at Regjeringen anbefalede, Personer Passe til Rusland. - Angaaende disse Forhold har den dirigerende Canton nu til kjendegivet de øvrige Cantoner sin Mening i en Circulair Note. Den betragter disse af Nabostaterne iværksatte Foranstaltninger i Henseende til Pasvæsenet ikke som en isolere, Forholdsregel, men som Begyndelsen til Vanskeligheder, der ere bebudede i deres Noter, hvorfor den ogsaa har formeent at diplomatiske Underhandlinger angaaende denne Gienstand, ikke kunde føre til noget Resultat, forinden de Besværinge, vare hævede, som hine Magter havde ført i Anledning at Savoyertoget. Denne Vanskelighed formener den ditigerende C. nu ryddet af Veien, hvorfor den ogsaa i de seneste Sva til Nabomagterne har forlangt hine Forholdsreglers Gjenkaldelse. Skulde dette Forlangende ikke blive opfyldt, saa bliver det Forbundsforsamlingens Sag at træffe en Beslutning i Anledning af denne vigtige Gienstand. Jngen uafhængig Stat kan nemlig taale en saadan Jndskrænkning, som den, der indeholdes i hine Pasbestemmelser, ikke nemlig at kunne meddele sine egne Borgere gyldige Passe for Udlandet. J Forventning, at Cantonerne ville haandhæve denne Ret mod ethvert Indgreb, opfordrer den dirigerende Canton samme til at forsyne deres Gesandte ved den forestaaende Forbundsforsamling med de behørige Jnstructioner.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Frederiksværk. Den 4de Juni, Kl. 10 om Aftenen bemærkedes Jld fraTaget paa den det Kgl. Raketcorps tilhørende Laboratoriebygning, beliggende i Nærheden af Frederiksværk. Ved Allarmskriget ilede Alle til Hielp, og da Corpsets eget Personale, der, som de Nærmeste, først var kommet til Brandstedet, med Dristighed og Aandsnærværelse havde udbragt al farefuldt Materiale og Inventarium, tog den tillende Folkeskare ikke i Betænkning at yde virksom Hielp, uagtet Brandstedet var omgivet af Træbygninger med farlige Beholdninger. Til Lykke blæste det ikke. Enhver gjorde sin Pligt efter bedste Evne, og da Sprøiterne ikke tilstrækkeligen kunde forsynes med Vand, fra det 7000 Alen fra det høitliggende Brandsted værende nærmeste Vandsted, nemlig Aaen - saa blev imidlertid ved de Militaires og Haanværkernes rastløse Virksomhed, Alt nedrevet og slukket omtrent i 2 Timer Betænker man, hvad det vil sige at slaae Vinduer ind og sprænge en brændende Dør for at komme ind i et Huus paa hvilket Taget brænder, for derfra at udbringe Kasse med Krudt, Satser, Granater og lignende Sager, saa kan man ikke andet end glæde sig over, at Raketcorpset har flere Jndvider, der have gjort dette. Jldens Opkomst er ubegribelig, saameget meer, som Jld ikke har været brugt i Labotatoriet siden Torsdag i forrige Uge. Maaskee Forhørerne ville kunne bringe Oplysning i denne Henseende. Gid man ved enhver ligesaa farlig Brand maa være ligesaa heldig i at standse Jldens Forplantning til andre Steder; men man havde ikke Frederiksborgs Stormveir. Det er den anden Jldebrand, som giaar finder Sted i vor Nærhed; thi i Foraaret afbrændte Sabelfabriken paa Frederiksværk, hvor der, med Undtagelse af Krudtmøllerne, ellers i 38 Aar ikke, paa selve Værkets Grund, er afbrændt nogen Bygning, uagtet den megen og idelige Brug af stærk Jld. Det Mod Indbyggerne have viist var overordentligt, naar betænkes: at slukke sen brændende Krudt=Laboratorie: Bygning, der paa den ene Side, 20 a 30 Skridt derfra, havde en af Krudtstøv i mange Aar inficeret Træbygning med Straatag, hvor der dreies Raketter, og rundt om sig udflyttede Krudt= og Sats beholdninger.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Efter Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
I Dagen bekjendtgjør Chefen f. d. Kgl. Raketcorps, Hr. Overst Meyer, R. af D., at Tabet ved denne Ildsvaade alene indskrænker sig til Laboratoriets letbyggede, 17 Alen lange og 12 Alen brede, een Etage høie Bygning. Den Tjeneste Folk her har gjort, siger Hr. Obersten ved at takke alle brave Jndb., er uberegnelig, og vil aldrig udslettes af hans Erindring.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Aarhuus, den 12te Junii. Idag Formiddags udførtes igjen stor Manoeuvre paa Fælleden; imorgen og overmorgen skal en Liniemanoeuvre udfør res, hvormed denne Revne paa sidstnævnte Dag for denne Gang ender. Om Eftermiddagen tog Hs. Majestæt det borgerlige Artillericorps i allernaadigst Øiesyn. Paa Batteriet, hvor Mandskabet var opstillet, blev samme præsenteret for Kongen, og udførte derpaa sin Exercits med megen Nøiagtighed og Lethed, hvorover Hs. Majestæt tilkjendegav Chefen for Atillericorpset, Hr. Captain Bech, sit allern. bifald. Derpaa besaae Hs. Majestæt Havnen, Ridehuset, Kirkegaarden og de smukke Anlæg omkring Byen. Paa Løverdag Eftermiddag skulle de tre forskjellige Borgercorpser passere Revne for Kongen paa det store Torv, og derefter Brandcorpset præsenteres for Allerhøistsamme. Efter Forlydende: tager Hs. Majestæt paa Søndag herfra til Frysenborg, og spiser der til Middag.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Blandede Efterretninger. Som bekjendt have i de sildigere Aar adskillige danske Læger søgt at erholde Ansættelse i Rusland. En af disse, nuværende keiserlig russisk Stabslæge og Collegie=Assessor, Hr. Haurowitz, har nyligen nydt den Udmærkelse, af Hans Majestæt Keiseren at blive udnævnt til Ridder af St. Annaordenen, til Belønning for hans heldige Bestræbelser som Læge ved det keiserlige russiske Alexandroffske Cadetcorps paa Zarsko=Selo. Ogsaa fra sit Fædreland har Hr. Haurowitz; tidligere modtaget et Udmærkelses=Tegn, idet han har erholdt en Guldmedaille for en hjemsendt Afhandling om Cholera.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Reisende med Dagvognen. betjent Hrin, Proprietair Larsen og Forpagter Madsen til Aarhuus, Jfr. Reve til Randers. 13de: Hastrup og Møller fra Aarhuus, Fru Schaumburg, Jfr. Sommer og Handskefabriqueur Mattat fra Randers, Toldbetjent Hansen fra Hobro.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Aalborg Torvepriser, den 14de Junii. Oxekjød 5 a 6 s.: Kalvekjød 6 a 8 s.; fersk Flesk 9 a 10 s.; saltet Flesk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 18 s.; Bøndersmør 12 a 11 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 12 s.; Kartofler 8 s. Skjeppen. - Æg 10 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Aalborg Kirker. Tredie Søndag efter Trinitatis prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Lict. i theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Pastor Fogh. Døbte. D. 8de Juni, Bødker I. Kohsels Datter Gjertrud Elisabeth Kirstine Kohsel; Fadd.: Md. A. Hassing, Jfr. Grønnerup, Kjøbmændene C. Møller, J. Kaarsberg, B. Mørup og Hallengreen, Kæmner Wulff Fuldmægtig Nissen. - Gartner Sv. Christensens Datter, Vilhelmine Cathrine Christensen; Fadd. Barnets Forældre, Skomager Aakkerberg og Datter, Gartner Hansen, Begravede. D. 7de: Gartner Chr. Olesen, 64 A. - D. 13de Tømmermand C. Bechs Enke, A. C. Krog, 73 A. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Døbte. D. 8de Juni, Gaardbruger N. P. Bendtsens, Datter, Kirstine Bendtsen; Fadd. Md. Smith, Piger, A. M. Pedersdatter, Exam. jur. A. Møller, Pottemager J. Jensen og Snedker Chr. Egholm. - Færgefører Jacob, I. Ladefogeds Datter, Jensine Kirstine Jacobsdatter, Fadd. Spekhøker Anthon Andersens Hustru, Piger, M. Jensdatter Bagterp, Niels J. Ladefoged, Jens Chri Ladefoged og Handelsbetjent Hanke. - Gaardbruger Christen A. Nyborgs Søn, Frederik Christian Christensen; Fadd. Skræder Thaarups Hustru, Pigen Andreasine Andersdatter, Jens Tranholm, Ove Erichsen, Skomager N. Sørensen og Handelselev C. Casper.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Begravet. Den 8de Juni, Niels Christian Christensen, Christen Villadsens Søn af Voerberghuse, 16 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Bekjendtgjørelser. At det behagede Livets og Dødens Herre, i Dag Morges Kl. 5, at bortkalde til et bedre Liv, min gode og retskafne Kone, Anne Kirstine Michelsen, født Møller, i en Alder af 57 Aar og 4 Maaneder, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner af hendes efterladte Mand. Aalborg, den 14de Juni 1831. C. H. G. Michelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
At det i Dag Formiddag behagede Forsynet at bortkaldt vor eneste kjære Datter, Sophie Frederikke Marie, 10 Maaneder gammel, bekjendtgjøres sørgeligst for Familie og Venner. Aalborg, den 13de Juni 1834. Marie Boss. J. P. Boss. født Spanggaard.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Skipper Nicolay Nissen bliver færdig til at afseilpaa Torsdag, den 19de Juni, til Kjøbenhavn, og medtatager Fragtgods og Passagerernen For Passagererne ere bekvemme Rahytter. Fartøiet ligger ved Toldbodbryggen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Efter at jeg i en Tid af 15 Aar hos Hr. Abraham Simon her i Byen havde været ansat som Commis, og derefter i en Tid af 5. Aar Jnteressent i hans Handel, bleve vi med hinanden enige i afvigte Maaned venskabeligen at hæve dette Interessentskab, og i Forening med hinanden i de offentlige Tidender at bekjendtgjøre denne Separation. Men istedet for en saadan Bekjendtgjørelse har Hr. Simon fundet for godt i flere Aviser at lade indrykke Folgende:
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Da Hr. Jsaac Valentin om føie Tid agter at etablere sig her i Byen, er han i Dag fratraadt min Tjeneste, hvilket herved bekjendtgjøres. Jeg overlader til enhver Retsindig at give denne Fremgangsmaade det Navn, den fortjener; men tør haabe, at den ikke i nogen Henseende vil kunne skade mig, Iøvrigt undlader jeg ikke at tilføie, at jeg for egen i Regning fortsætter en Handel i samme Fag, og om kort Tid, (hvilket nærmere skal blive bekjendtgjort) aabner en Boutique af Manufacturvarer i Hr. Kjøbmand M. H. Be rings Gaard paa Torvet, saasnart mit Varelager er bleven vel assorteret, til hvis Opnaaelse jeg foretager en Reise til Kjøbenhavn og Udlandet. Randers, den 1ste Juni 1834. I. Valentin.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Følgende nye Skrifter faaes hos Undertegnede; Schous Udtog af de Kongelige Forordninger for 1833, fortsat af K. Rosenvinge, 5 Mk. Jngen Censur i Danmark, et Flyveskrift af Ussing, 12 s. Ørsteds Trykkefrihedens Grændser, 1 Rbd. Danmark i Middelalderen, af Knudsen, 1ste Hef., 2 Mk. Danmarks Historie i Udtog, ved Nissen, med en Fortale af Werlauff, 50 sk. Haandbog om Naadensaaret, af Foss, 1 Rbd. 12 s. Lyksalighedslære for Menneskets physiske Liv, 1 Rbd. Mynsters Troeslærdomme, 12 B., 2 Rbd. 24 s. Rottbøll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
En Gaard med Jorder imellem 1 a 2 Tdr. Hartkorn, Jordskyld, beliggende i en af Vensyssels skjønneste Egne, Mile fra Nørre-Sundby, agter Eieren underhaanden at bortsælge. Gaardens Bygninger, i Særdeleshed Vaaningshuset, ere solide og afgive Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Jorderne ere af god Bonitet, og indeholde betydeligt Areal. Paa Eiendommen holdes 2 Heste, 6 Køer, og 8 Faar, hvilken Besætning betydelig kan forøges. Eiendommen kan tiltrædes strax, og Vilkaarene for Salget, blive for Kjøberen favorable. Lysthavende behage at henvende sig til Fuldmægtig Andersen i Nørre-Sundby. Udmærket god Kirsebær=Viin, sat paa Muskat=Viin, 28 J. Bout., Dito, sat paa Lunel=Muskat, a 3 Mk. Dito, sat paa Tenneriff=Madeira, 4 Mk., faaes blandt flere Sorter gode Vine m. m. hos J. N. Bock. Forordning, angaaende Provindsial=Stændernes Indretning i Danmark, forsaavidt Nørre-Jylland angaaer, Mk., faaes hos Rottbøll Sadolin.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
At jeg den 16de, 17de og 18de Dennes haaber at være tilstede i mit sædvanlige Logis hos Herr Kjøbmand M. Galthen i Aalborg, undlader jeg ikke at bekjendtgjøre. Regninger, Grevskabet betræffende, bedes mig tilstillede inden den 13de Dennes.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Lindenborg, den 7de Junii. de milds Bo. som samverrige Gang stod ved en Sættetfelt, maal. Kirsten non. Pordæs Ma
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Mode Varer er i de vidste Martersdags Udsalg i mit Loge, hos Mad. Rasmussen paa Algaden. Ærbødigst commer paa Galmeringnan
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Gode Form og Spedlys faaes hos I. A. Staun.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Udmærket frisk røget Lax faaes i Boutiken paa Hjørnet af Graven.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
En Dreng af god Familie, der har de fornødne Skolekundskaber og er confirmeret, helst af udenbyesboende Forældre, kan blive anbragt ved Handelen i Aalborg, naar man vilde melde sig i en Billet, mk. K., aflagt paa Adressecontoiret. Hadsund Færge bliver sat paa Land den 19de Juni, og kan ikke bestemmes hvad Dag den kommer ud igien, da den skal under en Hovedreparation, og i denne Tid skeer ingen Overfart uden med Baade. Saasnart min Færgkommer ud, skal det strax blive bekjendtgjort i Avisen. I. M. Westedt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Hvor en god Arbeidsvogn er at faae tilkjøbs anviser Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Strygromme til at aftrække Barbeer og Penneknive paa, af Hr. H. C. Heinrichs bekjendte gode Sorter, er alene i Oplag hos en unge St. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Extra fiint Hvedemeel til billig Priis, faaes paa Hjørnet af Al- og Rygade hos Østergaard. Afproppet Øl til 4 a 8 s. Flasken faaes hos ledes andre A. F. Torm.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Man ønsker sig 2 a 3 reelle Værelser og Kjøkken, med en liden Hauge, samt øvrige Bekvemmeligheder, helst i Stue=Etagen. Billetter bedes aflagte paa Stiftsbogtrykkeriet, mkr. 2. S. seel fra Kjøbenhavn, som hidindtil har havt Udsalgsted i Pintsemarkedet hos Hr. Kjøbmand Mads Galthen, tager sig den Frihed i Aar at anbefale sig hos Hr. Viinhandler Vidtor Brines i Bispensgade, medllet Udvalg af Manufacturvarer, især bestaaende af Nødvendigheds-Artikler, som udsælges til ualmindelig billige Priser. Ableget Evist, af den sædvanlige gode Sort, er nu igjen at faae, tilligemed mange andre moderne Alenvarer, paa Gammeltorv hos J.B. H. Cohn.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Gode hvide Formlys kan faaes til billig Priis hos N. Schibbye. I Gaarden else ved Vesteraa er den over ste Beboelsesleilighed som bestaaer af 7 Værelger med Kukkalbyn, Kjøkken samt øvrige Beqvemmelighuder, anfaaentilleie enten strax eller tilMicheli Flyttedag for 80 Rbd. Sölv i aarlig Leie, Min Boutik er i disse Dage blevet forsynet med en Deels Mode- og andre Manufacturvarer, saasom mange smukke, Sirtser, Merinos, Shawler, Flors Shawler & Tørklæder, Crep=Tørklæder, Bomuldstøier, couleurte & hvide, Ende. Nok Aar Gier, og At saa dens billigste Priser. staaer, Coll. Aars L. M. Jacoby. T. A. Jacobsen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Manufactur=Vare, & Mode=Handel er bleven forsynet med følgende Mode=Varer, franske og engelske Sirtser, Thibet Shawls & Tørklæder, Drapade Cæsar og andre Tøier til Sommer=Frakker og Beenklæder, Gardin=Netteldug og Parasoller: desuden er Boutiquen forsynet med alle Artikler henhørende til Manufactur, Krystal Glas, Porcellain & Fayance og Galanteri & Bijouteri=Varer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Undertegnede anbefaler sig i Pintsemarkedet med det Assortiment Kunstdreierarbeide, saasom: Para pluier i forskjellige Dimensioner, hvoriblandt meget store Reiseparapluier med tykke kipprede Tøier, Spadserestokke, flere Sorter Piber, udskaarne Træpibehoveder, glatte Dito, moderne Piberør af forskjellige Slags ægte tyrkiske Weichselrør, saavel meget lange som forte, Cigarrør, Kjernespidser, Tobakspunge, med mange flere til dette Fag henhørende Ting, som Alt udsælges til de billigste Priser, saavel i min Boutique paa Torvet, som i min Bopæl paa Graven. paa G. Brøchner.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-14
Undertegnede anbefaler sig med en Deel, tildeels nye hjemkomne Varerne saasom opletterede Platmenager, The potter & Lysestager, lakerede Presenteer=, Brød, Lysesax, Flaske= Glas-Bakker, med og uden pletteret Rand mange Slags forgyldte Gardinbøiler & Rosetter, Uhrnøgbler, Uhrkjæder, Ørenringe, Bandelokker, Uhr Hals, baand, en Deel smukke forgyldte messing, horn og brynels Kjole- og Veste=Knapper, lugtende Vande, dito Sæbe, Tusch, Sortkridt, Farvelader, Tegnepensler, Blyantspenne, Speile i mange Størrelser, Udvalg af smukke Porcellains-, Olie: & Træ=Pibehoveder, Piberør, Pibe, lidser, Tobakspunge, Spadserestokke, Ridepidske, Mellem deele til Piberør, Boffel=Camericanske Hørnspidsen, fine Barbeer=, Penne Lomme=Knive, Trancher, Bord= Dessert-Knive og Gafler, Papire, Skræder=, Uld=, Lyse andre Saxe, alle Slags udmærkede gode Haandværks Redskaber, Skov= og alle andre Slags Sauge, Grimskafter, Uldkarter, Kaffeqværne, Timser, Holeer og Hakkelse, Knive, dybe & flade Jernpander, med og uden Skaft og Fødder, Alt til de billigste Priser. H. P. Hansen. Salt, Kul, Jern, Hør og Hamp, alle Sorter Farve Maler- og Urtekram=Varer, Kaffe, Thee, Melis, Candis hvidt & guult Puddersukker, Chocolade, Chicorie, grøn og bruun Sæbe, Liim, Terpentiin, Bom, Lin= og Rotolie, Sprit, Arac, Cognat, Franskbrændeviin, Genever, Rum, hvid og bruun Punsch-Extratt, Viin=Eddike, Madeira-, Port, Malaga=, Graves=, Rød= & Gammel Viin hvilket Alt udsælges i gode Varer i større og mindre Partier til billigste Priser af H. P. Hansen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-16
massen. naa Overgang Dagens Drot fremstiger, Klædt i Morgenrødens Pragt, Natten svinder, Mørket viger, Alt staaer frem i Glædens Dragt - Saadan, Konge, naar Du kommer Nær Dit elskte danske Folk, Blier i Hjerterne det Sommer - Jld i Øiet - Sjælens Tolk. Længe gaae vi blandt hverandre, Tale om den skjønne Fest, Naar vor Drot vil blandt os vandre, Vorde os saa huld en Gjæst - Naar da Høitidsklokken ringer, Og det lyder: Han er nær Uforklarligt født det klinger - Vi skal see Den, vi har kjær! Og hvad Under om vi ikke. Ret kan skildre al vor Fryd, Om hiin Glands i vore Blikke Tolker meer end Læbens Lyd! Thi hvad dybt vor Sjæl bevæger, Kan vi dunkelt kun forstaae - Kjærligheden Hjertet qvæger - Engle kun dens Harpe slaae. Ja, hvad Under, om vi skue, Dig saa gjerne, Danmarks Drot. Naar Uheld saa Mange true - Kan vi glemme, vi har godt, Kan vi glemme, at Dit Øie Altid smillte til Dit Land, i m. paa saa aarligskellige billig. de Juni 1834. indenland at man end enten At Du offred Tid og Møie, For at frede om Dit Dan? Saa velkommen da, velkommen, pilomElskte Konge, være Dul Toner Fløiter - rører Trommen Tænder Glædes-Fakler nu Lad den hele By kun funke, Som en reen uplettet Sol. Thi den Guist, som drev det Dunkle, Sprang fra Fredriks Kongestol. Elskte Konge, gid vi vilde Ret forstaae, hvor Du er god, At vi ei Din Naade spilde, Som Du nylig straale lod Gid Din Jid sin Løn maa høste: Danmarks Vel i Fredens Favn, Gid vor Tak Dit Hjerte trøste For saa mangt et bittert Savn. Gud i det Høie, Kast Du Dit Øie Naadig herned! Ei Du forgjette Fredrik den Sjette, Kjærlig Ham led Tag af Hans Hjerte, Bort hver en Smerte, Giv Ham Din Fredlelopaa Kom Du Hans elskede Danmark ihn, Og lad Hans Dag skinne længe endnulle P. F. Boesen. og sig i saadan da at Tyskland, Stridighederne mellem Forbundsforsamlingen og Staden, Frankfurt eller sammes Senat ere nu jevnede. Spørgsmaalet angik den militaire Overcommando i Staden, og saa Henseende har nu Senatet indvilliget i, at samtlige Linietropper (de frankfurtske indbefattede) herefter skulle staae under Forbundscorpsets Chef, den østerrigske General Piret hvorimod den bevæbnede Borgergarde vedbliver, som hidtil at staae under den ældste Borgemester, til hvem Generalen har at henvende sig, hvis han ved en eller anden Leilighed ønskede at faae Milicen sat i Activitet. En Correspondens i Allg. Zeit. finder hiint Arrangement meget naturligt at den simple Grund, at General Piret er den Officeer i Frankfurt, der for Øieblikket har den høieste militaire Rang, hvoraf følger, at samtlige Linietropper, saavel de frankfurtske som preussiske, bør staae under ham; imidlertid synes det dog end og efter samme Forf., at Senatet har været omfindtlig over Begjeringen, og tilstaaet det Forlangte, ikke ganske uden Fryg for de i det moderne diplomatiske Sprog saakaldte Tvangs forholdsregler.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-16
Siden Begyndelsen af Mai - skrives fra Constant havde nogle unge Mennesker her af Staden taget Underviisning i Exercering hos en forhenværende Underofficerer. Lectionerne fandt Sted om Morgenen, og indskrænkede sig Førstningen til Begyndelsesgrundene, siden skulde Øvelser anstilles i den egentlige Fægtekunst. Da 10 a 12 Underviis, ningstimer vare forløbne, indfandt sig en Morgen 2 Gensdarmer i det til Øvelserne bestemte Locale, som havde faae Ordre til at see hvad der foregik, eftersom det var bleven angivet, at der hver Morgen sammesteds holdtes hemmelig Forsamlinger. Nogle Dage efter toges alvorligere Forholdsregler. Fægtemesteren fik Ordre til at afholde sig fra videre Underviisning, og paa Vaabnene lagdes Beslag. Samtlig i Sagen Jnteresserede underkastedes et Forhør og dette ført efterat Protocollerne vare blevne tilstillede Kredsregjeringen til det Resultat, at følgende Resolution meddeeltes tvende af Deeltagerne: "J Følge Bestemmelse af den høi Regjering i den storhertugelige Søkreds, angaaende de af adskillige unge Mennesker her foranstaltede militaire Vaabens velser, har N. N. inden 3 Dage at forlade Staden og Districtet, hvorom han herved underrettes til behørig Jagttagelse. Man maa altsaa formode, at Regjeringen har tillagt hine Vaabenøvelser en politisk Grund.
Aalborg Stiftstidende, 1834-06-16
Frankrig.