JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Jndsenderen heraf mener nemlig: at Pluraliteten, og derhos den vigtigste Classe af Kongens troe Undersaatter, Næringsstanden - ved hvis Afkræftelse alle andre Classer kun kunne staae frodige en Tid, men maatte derefter, lig Blomsten, hvis Rod er udtæret, snarlig visne og falde ville være udsat for een det almene Vel høistfarlig Omveltning ved Sølvcoursens nærværende Bestemmelse efter Bankfundationens Regler; thi hvad Stykkets Forfatter ligefrem hensætter som afgjort og uomtvisteligt: at Realiteter betales efter og over Børs coursen, og at Kornpriserne endnu rundeligen conciderer, med sand Sølvværdie, det er ikke allene omtvisteligt, men endog aabenbar urigtigt. Det skal her med notoriske Data vorde oplyst, at Priserne i Almindelighed ere under, og Kornpriserne i Særdeleshed langt under hvad de vare i sand Sølvværdie førend Aaret 1808, og dersom Gyldigheden af disse Data skulle vorde modsagt, da forventes Modsigelsen ledsaget med gyldige Beviser; thi blotte Foregivender eller Paaberaabelse af Agtpaagiveres Bevidsthed, bør ei gielde, da der kun ere Faa, som have givet rigtig Agt, men Mange, der blindt hen have antaget samme Mening, som hiin Forfatter. Et Uddrag af de sidste 10 Aars Capitelstaxter i et af Rigets meget frugtbare Stifter, førend 1808, samt for Aarene 1813 og 1814, reducerede til Species, efter den til enhver af disse Tidspuncter gieldende Cours, skulle oplyse Sagen, tilligemed et Uddrag af Handels eller Torvepriserne paa de væsentligste Fødeartikler, ligeledes reducerede til Sølv, deels for Aarene 1802 og 1803 efter Nordisk Landvæsens=Magazin af Landinspecteur Lund, grundet paa Priscouranterne fra Politiekammeret, deels efter Statstidenden for 1813, October, November og December Maaneder, samt for 1816, Januari, Februari, Marts, Maj, Juni og Juli Maaneder (Numerne for April, som og den første halve Deel af 1813. og hele Aargangen af 1814 haves ikke, hvilket sidstnævnte Uddrag dog, for Rummets Skyld, ikke hidsættes heelt, men kun det af Priserne i enhver Periode udkommende Middeltal, hvorhos anmærkes, at Priserne efter Statstidenden for Juli, August og September 1813 ikke ere extraherede, fordi der i dette Tidsrum ingen Cours findes antegnet. 1.) Capitelstaxterne de sidste 10 Aar førend 1808, samt for 1813 og 1814. Rug. Byg, Havre. Boghver Smør. degrynRd. s. Rd. s. Rd. s. Rd. s. Rd. s. 4. 80, 2. 64. I. 48 S. 86. Mid. 160. 24 32. 44 20. 86. 68, 363. 68. A. S. 648586. 86, priis 624 3. 231 2) Middeltallet af Handels= eller Torvepriserne: Rug. Byg. Ærter. 1 Rd. s.; Rd. s. Rd. s. 1815. - . Nr. 32 15. røger. grønsaltet Oxekjød, Smør, Dito. Flesk. pr. A. pr. Fjer. 9 s. II. 43. Fortsættes.) Om St. Helena. Paa en Tid, da man af de offentlige Tidender veed: at Øen St. Helena er anviist Napoleon Buonaparte til Opholdsted, troer jeg ei det vil være Skilderiets Læsere uvelkomment at erholde Oplysning fra flere om denne Øe. - Jndsenderen vil derfor meddele et Udtog af sin i Aaret 1798 paa St. Helenæ Rhed afholdte Dagbog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Den 14de October Kl. 8 1/2 Formiddag, da Skibet befandtes paa 16 5 gisset Breede og 2 44 gisset Længde V. f. L. saa vi Eilandet St. Helena ret forud 8 a 9 Mile fra os. Det var vet en glad Time i Skibet, da vi, saa nøje efter voy Bestik, fik denne Øe i Sigte. Fleres Ansigter forkyndte en indvortes Fryd, da Baadsmanden, fra Bakken forkyndte ved lydeligt Udraab Vi har Land for ud. Et saa lidet Punkt i det vilde Ocean, som denne Øe af et Par Miles Længde over 200 Mile fra det faste Land, kunde man let gaae glip af, naar man ei holder nøje Bestik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
En her ved Landingsstedet udstaaende Pynt afdøder noget de voldsomme Brændinger. J den stille Nat giver deres Anfald mod Klipperne en rædsom dundrende Lyd. - Efter Udsigende af en af Øens Jndbyggere bleve vi ved vor Ankomst til Den mistænkte for at være Fiender, og indjagede disse Øebeboere nogen Frygt, idet vi seilede saa nær ind under Landet mod Klipperne, at det syntes som Skydtset fra Batterierne langs Klippevæggen, hvor vi passerede, maatte have ageret uden Virkning paa vort Skib. Under Opseilingen saae man de Vaabendygtige i megen Bevægelse; Vagterne synes at være fordoblede. Ligesom vi avancerede fremad langs Klippen mod Byen, løbe Soldaterne fra det fjærne Batterie til det nærmere. Ved vor Ankomst paa Rheden kom strax en Officier om Bord fra Guvernøren og paalagte Skibscommanderen at godtgjøre han var virkelig den Orlogsmand, som han udgav sig for. Master Brock, da værende Secretair hos Guvernøren, havde Opsyn ved Havnevæsenet, og var tillige Commissionair for Fremmede. Han var samme Eftermiddag om Bord i Skibet hos os for at gratulere vor Ankomst og tilbyde sin Tieneste; han berettede os at 2de Kasser med Klædningssorter til vort Mandskab vare der efterladte. Master Down, Doctor paa Øen, var vor Leverandeur. Fersk Kjød, vi maatte have til vore Fornødenheder, maatte først hos ham besigtes, førend det maatte komme om Bord i Skibet – en Forsigtighed, som er meget at anbefale. Han viiste os megen Høflighed. Hvad man her maatte kjøbe var dyrt efter den da værende Cours. Af Fødevare maatte Jntet overlades til Fremmede uden Guvernørens Tilladelse. Jngen havde Lovat sælge noget levende Kreatur uden hans Minde. Til Exempel paa de daværende Priser vil jeg bloanføre følgende: En Koe eller Stud, levende vejet, som her var Skik ved Udsalget, kostede 60 Rd. og derover eftersom den var i Stand til. Et Faar 5 Rd., som dog var magert, en kalkunsk Hane 10 Rd., et hvidkaalshoved 1 Pistori (28 s. dansk. og derover efter Størrelsen, et Hønseæg 6 s. Kartoflerne vare gode, men dyre. Et Pund Røgtobak 5 a 6 engelsk Schill., grønne Citroner, paa dem var der bedst Kjøb; Priserne paa Thee, Kaffe og Sukker vare ei heller høje paa den Tid. Viin, Øl eller Brændeviin var ei at faae tilkjøbs paa Øen, og vore Folk, som gik i Land til Forfrisk ning, maatte tage til Takke med en Kop Thee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Ved vor Ankomst paa Rheden forefandt vi der: Den engelske Orlogsfregat Sphinz paa 28 Kanoner, ført af Capitain Thomas Alexander, en engelsk Ostindiefarer med 2 Lag. Kanoner, tvende Cachelotfangere, en dansk Brig, en Americaner, og samme Aften, som vi landede, kom en dansk Ostindiefarer. Tid efter anden kom og her paa Rheden tre Nordamericanere, en engelsk Hvalfanger; tre engelske Hvalfangere gik derfra under Seil medens vi laae der. - Den 29de kom en engelsk Paqvetbaad fra Falmouth her til Ankers, som havde været 9 Uger og 5 Dage under Veis. Efter hans Ankomst udbredte sig det Rygte, at Buonaparte havde erobret Malta, at de der paa Øen frygtede for den franske Flaade, som skulde være i Søen, og at de ventede en engelsk Convoi. Foruden de forhen dai Havnen værende Skibe, var en liden Jagt, som nok havde hjemme paa St. Helena; den løb ud og ind paa Rheden. Efter Forlydende, brugtes den til at hente Kalk, hvoraf virmaatte formode, der paa en anden Kant af Øen maatte være Kalkbrud. Den ommeldte paa Rheden liggende danske Brig hedte Margrethe Magdalen, paa den var gjort Beslag, fordi, som det hedte, den var kommen fra fjendtlig Plads, det usunde Batavia, Kapitainen, som førte Briggen, var ombord hos Kommanderen af vort Skib for at udfritte, om han ej kunde bringe ham ud af hans Knibe; gjerne vilde han have været under vor Convohjem, men det lykkedes ikke. Det danske Fregatskib, som løb ind samme Dag som vort Skib, var kommen fra Bengalen. Det fik vi med under Convoi efter en Deel Modsigelser fra Gouverne mentets Side paa St. Helen, fordi Bemandingen var engelske Undersaattere. Capitainen paa den danske Fregat maatte stille Caution for at han vilde bringe disse engelske Undersaattere tilbage til deres Hjem. Jeg maa dog erindre, at til Guvernementet paa St. Helena hørte paa den Tid foruden Guvernøren selv (Robert Brooke), Vice-Guvernør Robson og Capitainen af den engelske Orlogsfregat Thomas Alexander saalænge han laae der, dog nok fornemmelig med Hensyn til Afgjørelsen af saadanne Tvistigheder. Fregattens Bestemmelse var efter Forlydende at krydse mellem Cap og St. Helena. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Bekjendtgjørelse. Fra Pressen er udkommen: Kortfattet catechetisk Forklaring over Catechismus, ved J. N. Krog. Hensigten af dette Skrift, hvori Religionens Hovedlærdommer korteligen fremsættes i catechetisk Form, er især at udvikle og tydeliggjøre de vanskeligste, i Luthers Catechismus og den anordnede Lærebog i den evangelisk christelige Religion forekommende Udtryk, f. Ex.: Religion, Catechismus, Lov, Pligt, Testamente, Propher, Evangelium, Apostel, o. s. v., Den, som veed, hvor ufrugtbar enhver Undervisning maa blive, naar den indskrænket sig til tankeløs Udenadslæren, uden rigtigt Begreb om de enkelte Ords og Udtryks Betydning, vil indsee Vigtigheden af en Ledetraad, hvori man paa en almeenfattelig Maade søger at bibringe den Unge tydelig og rigtige Begreber, om de vigtigste Udtryk. Jkke sjeldent antager man, at Barnet allerede veed, hvad det neppe har en dunkel Forestilling om, og derfor lader man det som oftest lære Tanker, førend det endnu har noget rigtigt Begreb om de Ord Tanken er sammensat af. Skriftet, som, trykt med fiin Stiil, er 1 3/4 Ark stort, sælges uindbunden for 16 s., indbunden for 2 Rbmk. hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Sammesteds faaes samme Forfatters udførlige Forklaring, over Catechismus, en Ledetraad ved Religionsunderviisningen o. s. v., uindb. for 4 Rbmk. og indb. for 5 Rbmk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Til Forfatteren af et Stykke om Brændeviinsbrænding, indført i Skilderiets No. 70 og undertegner J. L. Da det af en Deel iblandt de fremsatte Spørgsmaale sees, at Forfatteren ei har læst Landoeconomiske Tidenders 2 B. 1ste Hefte, saa henvises til bemeldte Hefte Pag. 111, hvor Spørgsmaalene tildeels forud ere besvarede. Jøvrigt skal jeg med Fornøielse, naar Tid og Leilighed gives, i det anførte Qvartalskrivt, meddele den ærede Forfatter Svar paa de hidtil ubesvarede Spørgsmaale. Det er just paa slig Maade at Sandheden opdages, eller at man i det ringeste kommer den saa nær, som mueligt. Lyngbye, d. 18de Septbr. 1815. = B. F. Rønne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Indenlandske Efterretninger. J Torsdags debuterede den af det franckske Skuespilerselskab bekiendte Jomfru Walther i Operaen Aline, der, efter mange Aars Hvile, er blevet taget frem igien. Jfr. Walthers naturlig gode Stemme er allerede tilforn blevet omtalt i. Skilderiet med fortjent Berømmelse. At hun, Tydsk af Fødsel, efter et Aars Forløb, kan fremtræde med Held i en Rolle som Aline, er høist roesværdigt, og endskiønt man efter at have hørt en Mad. Frydendahls ypperlige Sang i dette Stykke, umueligt kan beundre en Jfr. Walther, saa vidnede dog det bifald, Publicum skjænkede Debutantinden, om dets skjønne Overbærenhedsaand mod Begynderen. Men, naar man betænker, at man i dette Stykke ikkun hørte Jfr. Walther, synge, ikke tale, saa synes den Røgelse, man her første Gang offrede hende, deels at være for overdreven, deels for utidig; Overdrivelser af dette Slags skade i Grunden mere end gavne Begynderen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Hr. Justitsraad Weinwich har begyndt sine Forelæsninger over de skjønne Konster for et anseeligt Antal af Tilhørere, hvoriblandt adskillige af Konstacademiets Medlemmer og andre bekiendte Konstkjendere. J de to førte Forelæsninger har Hr. Justitsraaden udviklet Grundprinciperne for Tegning, Stiil og Composition paa en høist lærerig og almeenfattelig Maade. Uden at gaae indi det Enkelte, som deels vilde blive for vidtløftigt, deels aflede for meget fra Maalet, betragter han det Vigtigste, selv for den uddannede Konstner Lærerige, fra nye Synspunkter, og giver mange ypperlige Vink. Unge Konstnere ville især kunne have stor Nytte af disse Forelæsninger. De holdes hver Søndag fra Kl. 12 til 1 i det Moltkiske Maleriecabinet i Thotts Palais.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
J Søndags døde paa det almindelige Hospital et Fruentimmer af Vandskræk. Hun var for omtrent en Maaned siden blevet bidt af en gal Hund, og troede sig allerede helbredet, da dette skrækkelige Tilfælde igjen brød ud, og blev hendes Død.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Viborg, d. 21 Septbr. Fra Bremen har man faaet den Tidende, at forrige Commandeur for 1ste Bataillon af det 2det jydske Jnfanterieregiment, som i Juli afgik herfra, Hr. Oberstlieutenant Jørgen von Bruun, der, formedelst Sygdom meddeeltes Afsked af Krigstjenesten og laae paa Hospitalet i Bremen, er død der i sit 53de Aar. Samtidige sørge oprigtig over denne sjeldne blide og gode Mands Bortgang, og hans Undergivne ville i Hjertet længe mindes denne ædle og godmodige Mand, der reiste sig et Minde hos dem, som i Varighed langt overgaaer det kolde Marmors, som skjuler dens Been, der ødelagde Byer og erobrede Fæstninger. (Viborger Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Kjøbenhavns Børs den 26 September. Cours. Hamb. 2 M. 621, a vista 630. Amsterdam 2 M. 590. London 2 M. 26 1/2 Rbdl., amsta 25 1/2. Spec. 625. - Specier solgtes til 37 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 69 3/4 pr. 100; Oblig. 300. Norske Sedler 58 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Blandede Efterretninger. Størens Præstegaard, d. 11 Sept. 1818.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Søndagen den 3die September Kl. 10 1/2 tiltraadte Deres Kongel. Høiheder Reisen fra Christiania til Trondhjem, og toge Deres første Natte Qvarteer paa Eidsvolds Jernverk, tilhørende Conferentsraad Anker. De høie Reisende modtoges paa den meest forekommende Maade. - Mandagen den 4de skeede Afreisen omtrent Kl. 11 Formiddag. Vormeen passeredes ved Minde, hvor D. K. Høiheder, idet Vognene førtes over, indlode sig i Samtale med Soldater og Bønder, hvilke i stor Mængde indfandt sig fra den omliggende Bygd, og ved Overfarten hilsede Dem med Kanonskud og Hurraraab fra begge Bredderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Reisen fortsattes denne Dag til Vangs Præstegaard, hvorfra D. K. Høiheder afreiste Tirsdagen den 5te Kl. 6 om Morgenen, og ankom efter Kl. 11 om Aftenen til Ringeboe Præstegaard. - Onsdagen den 6te fortsattes Reisen til Tofte, som ligger ved Foden af Dovrefield. Disse Dages Reise var høist interessant og behagelig. Hedemarken er et frugtbart og vel beboet Land, og Guldbrandsdalen fremviser en rig Afvexling af glade, store og gyselige Naturskjønheder. Disse Egnes Jndvaanere havde overalt samlet sig ved Veien, især paa Skyds=Stationerne og ved Natte=Qvartererne, og gave Prindserne ved alle Leiligheder de meest ukonstlede Beviser paa Kjærlighed og Hengivenhed. Deres Klæder og Boliger bare Præg af Reenhed og Simpelhed, og i deres stærke Vext, friske Udseende og utvungne Væsen gjenkjender man det ufordærvede Folk, som kjender og nyder sin Frihed uden at misbruge den. - Torsdagen den 7de stege D. K. Høiheder til Hest Kl. 7 1/2 om Morgenen for at begive sig over Dovrefield. Veirliget var høist ubehageligt, ved Foden af Bjerget regnede det, og paa dets Top faldt Snee med kold og stærk Blæst. D. K. Høiheder fortsatte alligevel Reisen, deels til Hest, deels i lette Vogne, ligge til Opdals Præstegaard, hvorhen De selv med Endeel af Deres Følge lykkelig ankom omtrent Kl. 9 om Aftenen. De tunge og bakkede Veie forhalede Vognenes Ankomst, hvilke formedelst Mørke og Uveir maatte blive staaende paa Vaarstigen til næste Dag, da de ved Middagstid, endelig kom efter til Opdal. Hans Kongel. Høihed Kronprindsen havde imidlertid faaet Underretning om, at Gul-Elven havde oversvømmet og bortført en Broe og en Deel af Veien, hvorfor han besluttede at forblive paa Opdals Præstegaard til Løverdagen den 9de, da Reisen lykkelig fortsattes til Størrens Præstegaard, hvor de høie Personer forbleve Søndagen over, for at give den fornødne Tid til at faae Veien igjen sat i Stand. Bøn forrettedes i D. K. Høiheders Værelse af Provst Bull, som tolkede Bygdens Glæde over Prindsernes Nærværelse. H. K. Høihed Kronprindsen havde naadigst bifaldt Almuens Begjæring, om at være nærværende ved Gudstjenesten. - Den Nordenfieldske Almue ligne Guldbrandsdalens Jndbyggere i alvorlig Sindstemning, og den har endog paa alle Steder kappets med hiin i Beredvillighed, Uegennytte og Beviser paa hengivenhed for deres elskede Prindser. (Norsk Rigstidende.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Christiania, den 16. Septbr. Bekjendtgjørelse fra Marine Departementet. A. Lampe=Fyret, der i Aaret 1799 blev anbragt paa Skudesnæs, nu, for mere bestemt at vise den egentlige Pynt, er henflyttet til omtrent 100 Alen fra denne, paa det saakaldede Skudefield, der er 79 Fod høit over Vandet, hvor det er anbragt i en Lygte-Udbygning paa et hvidtmalet Huus, hvorfra det lyser, fra det man kommende Vest fra, har det frit sønden over Skæret Gietungen eller noget østligere end N. O. til O. retvisende, tilman inde i Karmsundet kan have Høyevarde Lygte Fyr i Sigte; - bekjendtgjøres herved til Efterretning for de Søfarende. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Ved det norske Odelsthings Møde den 28de August indkom blandt andet: et Andragende fra Consul P. Jsaachsen med flere Handlende af Christiansand, fremsendt af denne Byes Repræsentanter, Biskop Sørensen og Assessor Lange, og foredraget som Lovforslag i Odelsthinget af Sammes Medlem Jac. Aall; hvilket Andragende gaaer ud paa: a) fuldkommen Neutralitet for de i Christiansand oplagte Varer, saavel i Krig som Fred; b) fuldkommen Frihed for alle Varers Jnd- og Udførsel med alle fremmede og indenlandske Skibe, c) Fritagelse for al Toldcontrol og for Toldafgifter, eller Lettelse deri; d) Moderation i Havne og Lastepenge m. m.; e) Opførelse af et Fyrtaarn paa ydre Flekkerøe; f) at forbedre Havnene, Pakhusene m. m.; g) Ansættelse af Vragere og Maalere, og Jndrettelsen af en Veierbod; b) en Lods forordning, og i) Strandrettighedernes nøiere Bestemmelse: - endnu et Andragende fra Samme om Trælast=Toldens Nedsættelse m.m., om Ophævelse af Forordningen af 6te Novbr. 1810, og at Vexlers Udstedelse er Dato eller Sigt herefter maatte være tilladt; - et Andragende fra TargjeOlsen med flere af Øvre Tellemarken om, at ingen Kjøbstæds Jndvaaner maa befatte sig med Jordbrug. eller anden Bondens Næringsvei, at Accise= og Consumtions=Betienter afskaffes, at simplificere alle civile Embedsmænds Forretninger; om Justits Sagernes hastige Drift, om at sælge alt beneficeret Gods, om ubehindret Eiendomsbrug. - VedOdelsthingets Møde d. 29de August indkom blandt andet et Forslag fra Repræsentanten Jacob Bjørrod, at Bispestolene, eftersom de blive ledige, maatte indgaae, og disse Embeder forrettes af Stiftsprovsterne, samt deres Jndkomster henlægges til Geistlighedens Bedste i Stiftet. (Af: Efterr. om Norges Storthings Forhandl.)(Af Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
London, d. 12te Septbr. En af vore Tidender siger idag, at den berømte Canova er kommen til Paris, for i Pavens Navn at reclamere de fra Jtalien bortførte Kunstværker. Man skal have modtaget ham meget koldt. Den russiske Minister skal ikke have villet forestille ham for Keiser Alexander, men have sagt ham at Hs. Majestæt ikke tillader, at et eneste Malerie bliver taget bort, da de ifølge Tractaten af 1814 tilhøre Kongen af Frankrig. Canova skal siden have henvendt sig til Engellands og Østerrigs Ministre, men uden 2 kning. - De joniske Øers Skjebne er nu bleven afgjort saaledes, at de for Fremtiden skulle udgjøre en uafhængig Republik under Storbrittanniens Beskyttelse. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Marschal Blücher skal forlange af de Franske to Krigsskibe, som Erstatning for dem, der i Aaret 1806 efter Bonapartes Befaling maatte bygges i Pillau og Custrin. - J forrige Uge afgik et Kongeligt Statsbud til America med Depescher, som skulle angaae Demarcationslinien ved Overcanado, hvorom der skal være opstaaet Stridigheder mellem vor og den americanske Regjering. - Prindsesse Charlotte af Wallis, som endnu opholder sig i Weymouth, befinder sig upasselig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
London, d. 15 Septbr. De sidste Breve fra Paris melde, at Freden mellem de Allierede og Frankrig nu virkelig er bleven sluttet, og allerede ratificeret fra Engellands Side. Efter en stor Monarks Forslag bliver deri, ifølge Kong Ludvig den 18des Ønsker, Frankrigs Jntegritet erkjendt; derimod betale de Franske en svær Contribution i Penge. Engellands Andeel deraf beløber sig til 9 Millioner Pund Sterl. Til den hele Sum er udredt ville de Allierede holde adskillige franske Fæstninger besatte. Som man erfarer skulle de ufortøvet besætte Strasburg, Metz. Lille og Besancon, Antallet af de allierede Tropper, som skulle blive i Frankrig, indtil Sun men er betalt, udgjør 150,000 Mand, nemlig 50,000 Østerrigere, 50,000 Preussere, 15,000 Engellændere, 15,000 Russere, og Resten skal bestaae af Bayrere, Würtembergere &c. Alle disse Tropper skulle lønnes, forpleies og klædes af den franske Regjering. J Fæstningerne skal Nationalgarden forrette Tienesten tilligemed de allierede Tropper. - Tractaten indeholder ogsaa adskillige særegne Artikler, som have Europas almindelige Fred til Gjenstand. - De allierede Monarker ville med det første forlade Paris, og ikke være der længere naar Fredstractaten skal forelægges begge Kamrene. - Den 1 October skulle de allierede Tropper, der ikke følge Tractaten skulle blive tilbage som Bisætning i Fæstningerne, have forladt Frankrig. - J det franske Ministerium skal foregaae Forandringer saasnart begge Kamrene er bleden samlede. Som det hedder skulle de allierede Souverainer være meget tilfredse med Valget af Medlemmerne til disse Kamre, og forlade Frankrig med den Fortrøstning, at Fredstractaten vil blive strængt opfyldt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
J nogle Dage har det Rygte været udspredt her, at Spanien har afstaaet begge Floriderne til Storbrittannien. Man forsikkrer, at de americanske Stater meget nødig vilde see denne Afstaaelse, da bemeldte Lande ligge dem saa beleiligt, at de ved deres Besiddelse ganske vilde beherske den nordlige og vestlige Deel af den mexicanske Bugt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Endnu mangle 61 Skibe af Jamaicaflaaden. Jmidlertid vil man idag vide, at igjen nogle af dem ere ankomne til vore Havne. Paa Admiralitetets Befaling ere adskillige Skibe sendte fra Plymouth med Levnetsmidler, Vand a. den adspredte Jamaicaflaade imøde. Fem Skibe vare siden igjen løbne ind til Bristol. - Vore Blade for igaar indeholde følgende Declaration, Keiseren, af Østerrig tilstaaer Kong Joachim et Fristed i sine Stater under følgende Betingelser: Art. I. Kongen skal strax aflægge sin Kongetitel, og da Dronningen, hans Gemalinde, har antaget Titel af Grevinde, skal han ogsaa antage Grevetitel. Art. 2. Kongen har Frihed til at udvælge sig Bøhmen, Mähren eller Over-Østerrig til sit Opholdsted. Dersom Hs. Majestæt helst vil leve paa Landet i disse nysnævnte Provindser, saa viHs. Majestæt Keiseren af Østerrig intet have derimod. Art. 3. Kongen skal give sit Æresord paa, at han ikke, uden dertil at have Hs. Majestæt Keiserens særdeles Tilladelse, vil forlade de østerrigske Stater. – Til Stadfæstelse heraf har Undertegnede efter Keiserens Befaling underskreve denne Declaration. - Givet i Paris, d. 1ste Septbr. 1816. - Fyrsten af Metternich.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-26
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-09-30
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. ad Rods 10- Tolvte Aargang. No. 78. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Forsendes, 4 Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 30 September 1816.