JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Hvor mange Forandringer er ikke Klædedragten undergaaet i de sidste 50 Aar, hvilke Revolutioner er der ikke allene foregaaet med Hovedets Prydelse baade hos Mandfolk og Fruentimmer, Nu kunde man ikke lade sig see i Raadet og ved Hove, uden i en alenlang Alongeparyk, hvori der fandtes ligesaa mange Lokker som Dage i Aaret; nu skulde man have en Pidsk eller Pung i Nakken; og nu skulde Paryken ganske casseres og Hovedet klippes og kruses a la Titus eller Carracalla. Vore Damers Hoveder have været en Tumleplads for hundrede Gange saa mange Omvæltninger. Snart byggede Haarskjærerne derpaa et heelt peckingsk Taarn af mange Etagers Høide, og plantede oven paa dette hængende Han ger, som i sin Tid Dronning Semiramis i Babytion; snart sløifede man igjen hele Bygningen, og lod sig nøie med at plante en enkelt Rose paa den planerede Grund, snart inocculerede man Haaret med falske Nakker og Lokker, og kunde ikke faae det tykt nok, især bag til, snart klippede men det ganske bort, for at see ganske Faldet ud Nu melede man Haaret saa stærkt med Pudder, at Hr. Dent fandt sig 1795 derved foranlediget til at foreslaae i det engelske Parlement en Bill til Pudders fuldkomne Afskaffelse, for at forekomme Hungersnød, nu maatte der ikke komme et Støvgran Pudder i Haaret, og de, som havde lyst Haar farvede det endog sort, og jo sortere det var, desmere fandt man det efter Moden. - Klædernes Snit er undergaaet ligesaa mange Forandringer. Eengang vare Damerne spændte i fiskebeensskjørter og bare saakaldte Pocher. En saadan Dame optog i Circumferenz et Rum, af i det mindste to Alen, og lignede en Pauker til Hest, eller en stor Fempotteflaske. Det var den gothiske Stiil, nu kom den græske, og Fruentimmerne afkastede alle disse Sidebygninger, og forvandledes til Nympher med en ler Bedækning, efter antike Mønstre, der viiste den naturlige Form i sin hele Skjønhed. Jkke længe derefter valgte man igjen noget af den gothiske Smag, og klædte sig a la Dyveke; især kom denne Frøken pibede Krave, efterat have været af Brug i adskillige Hundrede Aar, igjen i Mode. Saadant Herredømme have Moderne havt over Klædedragten, ikke mindre despotisk have de til alle Tider hersket i Smagens, Forstandens og Videnskabernes Rige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
For tredive til fyrgetyve Aar siden var den franske Smag den eneste lyksaliggjørende, og franske Porsier vare det sande Compas paa en Reise til Helicon. Men nu begyndte man snart at raabe paa "al vor Fortred er tydsk, medens man oversatte de Tydskes Bøger og hentede Lærdom og Kundskab fra deres store Land. Men ogsaa af den franske Smag blev man omsider kjed; og man tyede til den nyere tydske. Først kunde intet være naturligt nok, og nu skulde alting være end- og overnaturligt, for ei at sige unaturligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
J Aaret 1666 var det ved Ludvig XIV HofMode at studere Mathematik. Damerne talte om intet andet end Problemer, Theorier, Ligheder, Uligheder, Triangler, Qvadrater og desl. Lavaters Physiognomik; Galls Hjernelære, Aretins Memonik vare engang i Mode, nu er Magnetismen det. Mesmer kaldte man en Bedrager, og tredive Aar derefter anbefalede Tydsklands største Lærde hans Læres Vigtighed. Medens Gall opholdt sig her i Kjøbenhavn og læste offentligen over sin Hjernelære, udsatte man sig for at blive kaldet en Dosmer, naar man ikke ubetinget erklærede sig for den Gallske Lære, eller vovede at nægte, at Naturen havde mærket Mennesket med alskens Organskildter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Ogsaa i Sproget og Udtrykkene yttrer Moden sit Herredømme. For 30 Aar siden var det en sand Compliment, naar man kaldte en Mand, der var meer end Jørgen Hattemager, Mosiønu er det et sandt Skjældsord naar man bruger dette Udtryk om en ung Herre. Jo grovere og plumpere man bliver i sine Handlinger, desto finere og artigere bliver man i sine Udtryk. Den brave Just Justesens Spaadom for henved 100 Aar siden er endnu langt fra ikke gaaet i Opfyldelse *).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Jndenlandske Efterretninger. Søndagen den 14de d. M. var en dobbelt Høitid for St. Petri Kirke i Kjøbenhavn. Høitideligheden begyndte ved Deres Maj. Kongens og Drenningens, samt Kronprindsesse Carolines høie Ankomst, med en Concert, hvortil Ordene vare forfattede af Hr. Prof. Sander og Musiken af Hr. Consulatsecretair Bay. Derpaa indviede H. H. Biskop Münter for Alteret den atter smagfuldt istandsatte Kirke. Da denne Ceremonie var tilende gjenlød igjen en Jnstrumental og Vocalmusik, og H. H. Stiftsprovst Clausen, *) J hans Betænkning over satiriske Skrifter siger han nemlig: "Den affecterede Penhed hos os synes endnu at være nogle af medi ævi Levninger. Udi min Barndom holdtes det uanstændigt for et Fruentimmer, at hilse en ung Karl paa Gaden, nu derimod holdes det for en Grovhed, om de saadant ikke gjøre, og haaber jeg, at om hundrede Aar vore Efterkommere vil lee deres Mave itu, naar de høre, at Folk udi disse Tider brugte saadanne Expressioner: med Permission mine Strømper; med Tugt at sige mine Hosebaand, med Forlov mit Skjørt, for haviske Øren, jeg tog en reen Skjorte, mine Sko paa; hvilket vil komme dem ligesaa underligt for, som Folk udi vore Tider, om man sagde: salva reverentia, min Sypige, min Skræder, min Sko tager. besteeg Prækestolen, og indsatte Dr. Kochen til Sognepræst for St. Petri tydske Menighed. Derefter blev afsjungen et Vers af en Psalme, og nu besteeg Dr. Kochen Prækestolen og holdt en passende Jndtrædelsespræken, hvortil Texten var tagen af St. Pauli 1ste Epistel til de Corinthier, Cap. III. V. 17. Gudstjenesten begyndte Kl. 10 og var tilendebragt Kl. I. Da Deres Majestæter, forlode Kirken, blev der blæst fra Taarnet et Choral og en Psalme. Blandt de Tilstædeværende vare saavel Statsministerne, som Statens første Embedsmænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Af offentlige lærde Skoler existerer, efter den sidste Reduction af disse, dog endnu Een i de fleste af de større Kjøbstæder af vort Fædreneland. Antager man end, at enhver af disse Skolers Virkekreds strækker sig langt uden for den Bye, hvori den er anlagt, saa vil dog den Circumference, man kan tillægge enhver af dem, i ingen Henseende taale at sammenlignes med Rigets Hovedstad, der kun har en saadan offentlig Anstalt- At det Antal Disciple, som Cathedralskolen i Hovedstaden er istand til at modtage, er for lidet for den offentlige Trang, saavelsom at dette Antal nu for Tiden er for stort for een Skole, er noksom bekjendt. Mange Forældre, som ønske deres Børn indsatte i denne eneste offentlige lærde Skole, kunne derfor under disse Omstændigheder, ei faae dette for dem saa vigtige Ønske opfyldt, da Udsigterne for dem, som allerede i nogen Tid have havt Børn antegnede som Expectantere dertil, skulle, efter Sigende, være vidtløftige; altsaa end mere vidtløftige for dem, som endnu ikke befinde sig paa Expectancelisten. - En Fader, som dette Ønske meget ligger paa Hjertet, vover derfor at hendrage den lærde Skole-Commissions Opmærksomhed herpaa, med den indstændigste Bøn om at afhielpe denne Forlegenhed, hvori flere end han befinde sig. Kunde man ikke haabe, at jevnsides vor aldgamle Kathedralskole maatte vorde oprettet endnu en offentlig lærd Skole, der kunde staae, som en Filialskole, i Forbindelse med Hovedskolen, Trangen til en saadan Skole er saare stor, og dens Oprettelse vilde blive en sand Velgierning for Hovedstaden, da enhver oplyst Huusfader nødvendigen maae foretrække en under offentlig Autoritet grundfæstet Læreanstalt for en privat, hvis Existence og Varighed beroer saa meget paa udvortes Omstændigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Afvigte Onsdag den 10de Juli indtraf ved Sandbye (beliggende i Kundbye Sogn 2 Mile fra Holbek) følgende her til Lands temmelig usædvanlige Naturbegivenhed: Om Aftenen nemlig mellem Kl. 8 og 9 trak et Uveir op, sydost for bemeldte Landsbye og nærmede sig strax til Stranden, hvor det aldeles ødelagde en ved samme liggende Udflyttergaard. Sammes Beboere vare gangne ind i Stuen, da de mærkede Luftens Urolighed, men styrtede kort efter pludselig ud, forfærdede af et klart Skin, der oplyste hele Værelset, i den Formening at Gaarden var antændt, og forbausedes ei lidet ved derimod at see de tre Ud længder liggende i Gruus, saa at kun enkelte Fag af Underdelen endnu stod. Af Stuelængden var blot det Øverste borttaget; Kornet, som laae paa Loftet var bortført og adspredt paa Marken; en Vogn og andre Redskaber deels skilte ad, deels brudte i mange Stykker. Dog vaagede GudsForsyn over Menneskenes Liv, saa at Jngen komtil mindste Skade; endog to, der paa deres Vei fra Stranden til Gaarden mødte Uveiret, reddede sig ved at kaste sig næsgruns paa Jorden. De de stod op, saae de Gaarden nedslyrtet og Skyepompen at rase ude i Stranden, hvor den formodentlig har ophørt, da man Jntet har hørt fra den anden Side om anrettet Skade. Gaardens uformuende og retskafne Beboer, Hans Christensen, har ved denne Tildragelse lidt et for sig og Familie meget føleligt Tab. Aarstiden skjænker os i dette Øjeblik en Frugt, som Tøde med Rette kaldte "Nordens Drue" - nemlig Jordbær, og hvo, som har Leilighed, nyde den. Jordbærene (Fragaria vesca) siger den berømte Naturgrandsker, Dr. Wildenow, synes Naturen at have tiltænkt alle Zoner, paa Grund af deres sunde, spiselige Frugt. De voxe i Europa indtil Nordkap, i Asien indtil Kamschatka, i det nordlige America og paa Island. J Africa komme de overalt frem, undtagen under Æquator, hvor den brændende Sand er. J Peru, Chili og Guinea træffer man dem baade vild voxende og dyrkede. J China, Japan og Cochin china planter man dem, og paa alle de anførte Steder komme de meget godt frem. J den nyere Tid har man her i Sielland især lagt sig efter at dyrke de store virginske Fordbar, og man maar tilstaae de lykkes godt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Hr. J. K. Lithin agter at udgive et hefteskrift, under Titel af The english Magazine. containg plensing and instructive Picces in Prose and Verse, selected from different english Worke, hvori han vil levere et Uddrag af det Almeeninteressanteste i ældre og nyere engelske Tidsskrifter og Værker. Hvert Hefte, bestaaende af 4 Ark, vil koste for Subskribenterne paa Skrivpapir, 2 Rbdlr. Subskriptionen modtages saavel hos Udgiveren, i Dybensgaden No. 177, 1ste Sahl, som hos Thoring & Colding paa Børsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Den 13de og 15de d. M. indkom fra St. Croix i Vestindien 11 Skibe med Sukker, Caffe og Rom, af hvilke 8 ere hjemmehørende i Kjøbenhavn, 2 i Flensborg og 1 i Aalborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Mariboe, den 11te Juli. Jgaar henimod Aften tordnede det her temmelig stærkt, dog saaes kun enkelte Lynglimt. Tilsidst faldt en qvægende Regn, som vi trængte høiligen til, men som, efter Sigende, skal paa sine Steder have nedslaaet endeel Korn paa Marken. - Jndbudne af det skjønneste Veir, som man nogensinde vil forestille sig, strømmede til Soxkjøbings Marked, d. 9 dennes, en For Mængde Kjøbere og Sælgere fra alle Kanter, fjærn og nær, men, som sædvanlig herskede der kun liden Liv og Virksomhed i Handelen, da det store Drivehjul i det Hele Penge) var gaaet i Staae. En Huusmand fra Hunsebye, der gjerne vilde have et Par Karter uden Betaling, og som han virkelig kom i Besiddelse af, blev anholdt og arresteret, skjøndt han var snild nok til at raabe med den øvrige Hob: "Hold paa Tyven!"Men da han tilforn havde været i Tugt- og For bedrings-Huset paa Møen, saa, for at undflye Retfærdighedens straffende Arm, hængte han sig selv Natten derpaa i Arresten. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Odense, d. 12 Juli. Den Mand fra NæsBye som forleden Dag meldtes om at være faldet i Canalen, er nu død, uagtet han dog, efter at være kommen op af Vandet, kunde gaae hen til den Vogn, som bragte ham hjem. Den Menneskeven, der reddede ham i Vandet, erfares nu at have været den unge heldige Portraitmaler Wind fra Langeland. Han fik sit Uhr fordærvet, ved at det blev gjennemtrukken af Vandet i Canalen. Ved den Dødes beskjænkede Tilstand har det kolde Bad nok drevet ham Blodet formeget til Hovedet, og ved at tørre de vaade Klæder paa Kroppen, som inden han kom hjem bleve kolde, er dog nok Døden paaskyndet. - Jaftes gaves paa Theatret heri Odense, af herværende Afdeling af den Kongel. Theater=Etat: Heibergs Virtuos, og Galningen, med saa lydeligt bifald, som øvede Kjøbenhavnske Skuespillere maatte vente. Jaften gives: Sødskeendene fra Landet i 3 Acter. Paa Løverdag; Henrik den femtes Ungdom, og Gert Westphaler. Paa Søndag: Henrik og Pernille, og Den Stundesløse. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Aarhuus, d. 12 Juli. Den saa bekiendte Rasphuusfange Morten Frederichsen blev igaar paagreben 3/4 Miil herfra af Politiet, med Assistence af nogle raske Mænd, her af Byen, der efter at Politiet siden Dagen iforveien havde været paa Spor efter ham. Man saae i ham et velklædt ungt Menneske paa 25 Aar af et godt Udvortes. Allerede i sit nittende Aar kom han for Tyverie i Slaveriet, hvorfra han, saavelsom senere fra Rasphuset og flere andre Arrester, paa mangehaande snilde Maader, har vidst at sætte sig i Frihed. J hans Gjemmer fandtes blandt andet et russisk Sølv Ordenskors der – efter hans Udsagn, Forhøret – var blevet ham tildeelt af den russiske Hærfører for udviist Tapperhed, Slagene ved Leipzig og Hochkirchen; thi efter hans Flugt fra Rasphuset i Aaret 1813 havde han - som han siger - gjort hele Feldttoget med som Husar i et russisk Frikorps, der kaldtes den sort Legion. - Sidst var han undveget fra Roeskild: Arrest og havde nu en Maanedstid opholdt sig i Fyen og Jylland. Her i Fængslet er han nu ba lagt med svære Lænker. - J Onsdagaftes drey her tillands en druknet Matros som fra et Skib under Mols var faldet overbord. - Lynilden slog forleden Dag ned i en gammel Eeg i Marsikesborg Skov. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Kjøbenhavns Børs den 16 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 682, a mets 690. Amsterdam 2 M. 633, a vista . . London 2 M. 1 Rbdlr. Spec. 68. - Specter solgtes til 40 1/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 92 1/2 a 93 pr. 100; Oblig. 79 a 80. Norske Sedler 44 1/2. Svenske Sedler 10 Mk. 8 s. a 10 Mk. 10 s. - Disconto 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Blandede Efterretninger. Norske Efterretninger. Lov, angaaende Pengevæsenet. (Slutning; see forr. No.)§. 35. Ligesom det er en Selvfølge, at de i denne Anordning givne Forskrifter ingen Jndflydelse kunne have paa de allerede fyldestgjorte Penge Forpligtelser, saaledes skulle de ei heller være anvendelige paa de afgjorte Fordringer, som forinden dens Bekjendtgjørelse vare forfaldne, med mindre Betalingens Udeblivelse hidrører fra Debitors Forsømmelse. §. 36. Denne Anordning skal, saasnart mueligt, bringes til almindelig Kundskab ved Bekjendtgjørelse i Rigets offentlige Tidender, samt ved Oplæsning paa Thingene og fra Prædikestolene; og skal dens Lovs Kraft paa ethvert Sted regnes fra den Tid, den enten paa Thinget eller fra Prædikestolen i Menighedens Hovedkirke er læst." Thi have Vi antaget og bekræftet, ligesom Vi herved antage og bekræfte denne Beslutning som Lov. Givet paa Stockholms Slot den 14 Juni 1816. Under Vor Haand og Rigets Segl. Carl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Hans Majestæt har under. 21de Juni naadigst bemyndiget Hs. Kongel. Høihed Kronprindsen, saalænge han nu opholder sig i Norge, at udføre en Vicekonges Præsidium i det Norske Statsraad i Christiania. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Dødsfald, anmeldte i den Norske Rigstidende No. 54. Enken Madam Johanne Kreidal, født Holm, 64 Aar, i Christiansand; Elisabet Jacobsen, født Hansen, 44 Aar, den 3die Juni i Christiansand; F. C. Riddervold, 21 Aar; Forvalter J. H. Muus's Huustro, A. D. Falch, 69 Aar, den 11 Juni i Aggers Sogn; H. S. Buch, 68 Aar, den 13 Juni i Mandal; Madam k. T. Mølbach, født Damsgaard, 78 Aar, den 7 Juni i Christiansand; Kammerraad Brinchs Enke, B. C. Berg, 73 Aar, den 15 Juni i Arendal; Peter Stenders Huustro, 51 Aar, i Bergen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
En Deputation af Storthinget havde den 30 Juni Audience hos Hs. Kongl. Høihed Kronprindsen, da Deputationens Formand, Biskop Sørensen, Commandeur af Norvstjernen og Ridder af Dannebrog, talede saaledes: Høibaarne Fyrste! Norges og Sverrigs Kronprinds! Med Glædens varme Følelser hilses Deres Kongelige Høihed atter inden Norges Grændser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Det er disse Følelser, Storthinget har overdraget os at tolke, hvilket vi kun svagt formaae. - Alt længe har dette lykkelige Øieblik været Gjenstand, for vor Længsel; men Storthingets mangfoldige, deels dets Lemmer uvante, deels indviklede og gjennem mange Næringskilders Stands endmere besværliggjorte Arbeider, hvori tillige Undskyldning for de Mangler, der ved Samme maatte findes, have først nu tilladt Opnaaelsen. - Velkommen da igjen, ædleste Fyrste til det Folk, som, negtet den Lykke, at skue dets Konge og Fader imellem sine gamle Fielde, priser det kjærlige Forsyn, hvis algode Styrelse rakte Hans Majestat i Deres Kongl. Høihed den ømmeste Søn til at deele Hans Møie og Hans Hæder, ligesom hver Landets Mand den fuldeste Talsmand ved Thronen. - Fyrsternes og Folkenes Gud giengielde disse ophøiede Anstrengelser. Han forlænge Deres Kongel. Høiheds for saa mange Tusindes Vel dyrebare Dage, at Norges Land ofte og længe maa hædres med Deres høie personlige Nærværelse, saavist som Deres Ankomst skal stedse vorde hilset med Jubel, Deres Bortgang ledsaget med Savn og med Volsignelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Hans Kongel. Høihed Kronprindsen behagede maadigst at svare: Gode Hærer og Norske Mænd, Jeg modtager med en levende Tilfredshed Forsikkringen om de Følelser, De bevidne mig i Storchingets Navn, og jeg takker Dem derfor. -Med megen Fornøielse befinder jeg mig nu igjen der iblandt Dem, efter en Fraværelse, som har varet længere, end jeg formodede, da jeg forlod Dem sidste Efteraar. Jeg har ikke ophørt i denne Mellemtid at sysselsætte mig med Deres Anliggender; og, saasnart jeg fik at vide, at Deres Beraadslagninger nærmede sig deres Ende, begav jeg mig hid for at see Dem, inden De skiltes ad, og for at tolke Dem Kongens ømme Omhu for Norges Vel, og hans faderlige Følelse for sit troe Norske Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Hans Majestæt har paalagt mig at bevidne Dem i hans Navn, hvor tungt det var ham, ikke at kunne komme til Norge dette Aar, og hvormeget han ønsker at bidrage til Norges Vel ved alle de Midler, der staae i hans Magt. Jeg vil ikke tale til Dem om mine personlige Følelser; De har vel alt længe kjendt dem. Jeg gjør mig en Pligt af at indprente min Søn dem; han vil opfylde Deres grundede Forventninger; Deres Børn ville hædre hans Minde ved at bevidne for deres Efterkommere, at han satte sin Hæder i at være, næst sin Konge, baade den første Borger og den første Soldat i de forenede Riger; den første Borger i at give Exempel paa Fædrelandskjærlighed og Lydighed mod Lovene; den første Soldat i at værne om Scandinaviens Hæder og Rettigheder. Som Formand for en Deputation fra Storthinget til Hs. Kongelige Høihed Arveprindsen, Prinds Oscar, talede Major N. Schiøtt, Ridder af Sværdordenen og Dannebrog, saaledes: Deres Kongelige Høihed!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Kongeriget Norges Storthing har afsendt os for at bevidne Dem, naadigste Fyrste, den Glæde, Nationens Repræsentanter føle ved atter at see Den iblandt os. Hans Kongel. Majestæts naadigste Proposition til Storthinget om en Forandring i Grundlovens 14de §., giver Nationen det Haab, snart varigen at have den Fyrste iblandt sig, der skal betrygges Norges Lykke, Norges Selvstændighed. Med Glæde see vi den Tid imøde, og stedse vil det Norske Folk give Deres Kongel. Høihed Prøve paa den mandige hengivne Troskab, hvormed det veed at elske sin Fyrste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Hans Kongel. Høihed Arveprindsen behagede at svare: At Han med særdeles Tilfredshed mod og Storthingets Velkomst, og at Han følte en inderlig Glæde ved atter at være kommen tage til Norge. Det var Ham ubekjendt, om Hans Majestæt naadigst maatte behage at give ham nogen særdeles Andeel i Kongeriget Norges Bestyrelse; men, skulde det blive Tilfældet, da vilde Han med inderlig Tilfredshed modtage det, og Han vilde sætte sin høieste Ære i, ved Opfyldelsen af de Pligter, der maatte blive Ham paalagte, at retfærdiggjøre de Forhaabninger, som Nationen nærede med Hensyn til Ham. (Nørsk Rigst.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Ved Nationalbankens Aabning i Wien d. D. Juli stimlede mange Mennesker til, og omtrent 700,000 saakaldte 2dger bleve udbetalte mod Papir. De to næste Dage indfandt sig kun faa Folk. Papirpengene ere siden Patentets Bekjendtgjørelse stegne fra 330 til 245, men de indenlandske Fornødenheder, der allerede forhen vare beregnede til en Cours af 500, ere imidlertid gaaede 30 til 40 PC. i Veiret; hvorved naturligviis Eiere af Papir, eller Sølvpengt trykkes ligemeget. Endeel Fremmede, som i mange Aar have fortæret her deres Penge, begynde at forlade Wien, og i dette Øieblik, er vel i ingen Hovedstad paa Fastlandet Huusleien eller Føden dyrere, Mælk koster f. Ex. mere end Caffe, Kalvekjød koster 26 Kr. i Sølv Pd. Jmidlertid har Banken allerede modtaget 6 Mill. i rede Mynt fra Ararierne, og den vil i det Hele faae af Staten 35 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
J det engelske Parlament spurgte nyligen Hr. Tierney hvilken Hensigt Ministerne egentligen havde med de i offentlige Blade bebudede Mindestøtter i Anledning af Slaget ved Waterloo. Det kan vel neppe være sandt, sagde han, som det i hine Blade hedder, at man vil anvende derpaa 300,000 Pd. St. Fædrenelandet sukker i Armod, til saadanne Udgivter er der ingen Skilling i Statscassen, der neppe veed hvorledes den skal redde sig for bare Gield og Regninger. Hvilket Syn, naar Oldinger, og Mødre med deres Diende, sætte sig ned ved disse stolte Hædersminder, for at døe der af Sult! Bevilger Huset 300,00 Pd. saa koste de dog 500,000, som Huset i næste Forsamling maa skaffe tilveie. Saadanne en Dygning er en herlig Hielpekilde for Ministerne og deres Venner. De derved faldende Spaaner forvandles for dem til Guld. Mindemærker for saadanne Slag ere aldeles unødvendige. Saadanne Seire leve i alle Britters Hjerter; at opreise Mindemærker for dem, er kun at beskjæmme os. Jndtil Huset har afgjort noget angaaende denne Forødelse, bør Ministerne ikke indlede den; det vilde stride imod Constitution. Skatkammerkantsleren svarede, at der for næste Forsamling intet vil skie, hvad det har Hensyn til disse Hæderstøtter. Opfordringen, at indsende Planer og Tegninger, er blot en Opgave for Konstnere, hvorved Skatamtet sættes istand til, at afgjøre, hvilken Plan der er den skjønneste, hensigtsmæssigste, og tillige mindst bekostelige. Man søger derved, at vinde Tid. Hr. Tierney spurgte nu, om de 300,000 Pd. skulde anvendes derpaa, og Skatkammerkantsleren svarede, at, hvis han forkaster den hele Plan, saa fradømmer han Huset Stemme, men ikke hvad Ministerne attraae. Summen er blot angivet, for at give Planerne et Slags Basis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-07-16
Da Skatkammerkantsleren nyligen foreslog den tredie Oplæsning af Billen, angaaende Bank capitalen, sagde Hr. Grenfell: Paa Statens Bekostning driver Banken en utaalelig Aager med Statens Penge. Eierne have allerede deelt indbyrdes 13,605, 184 Pd. i reen Fordeel. Et betydeligt Antal Udlændinger i Holland, America og i Schweiz høster denne Fordeel, af 2300 Elerebestaaer den 10de Deel af Fremmede, og altsaa gaaer den 10de Deel af Fordelen ud af Landet. J det mindste burde denne Fordeel ikke betales med andet end Landets Frembringelser eller Manufacturvarer. Men Banken opmuntrer kun Papirmanufacturerne; den opsluger Landets rede Penge, og betaler blot med trykte Lapper. Lord Archibald Hamilton foreslog, at Eierne ikke skulde deele nogen Fordeel, der oversteeg 7 PC. af deres indskudt Sum, førend Banken igjen har begyndt sine Betalinger i rede Mynt. Hr. Thornton, en Bankdirecteur, svarede, at Banken derved vilde uretmæssigen blive indskrænket i sin indere Forvaltning, og Forelæsningen af den uforandrede Bill blev besluttet.