JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Hos Urtekræmmer Christen Jakobsen paa VandkonC. ). gen er beste Hollandsk, Engelsk og Permelan Oste, Brunsviger Pølse, Citronsaft, beste Chinesisk Soya Boutellien 40 sk., Engelsk Sennep, Fransk Olie i Glas, tydsk Peberod Lod, 3 Mk., gammel Rum Potten 18 a 20 sk., beste nye arriveret rø og hvid hollandsk Kløverfrøe, rød og hvid Viinsteen, Farver, Hvede, fiin og middel Krav, fiin og grov Smak, Oliver, Capers Lemon Asia, Smirnisk Bomuld, Sukat, Confect Rosiner, raffineret og uraffineret Borax med videre, alt til billigste Priser. Von dem Rendsburger Steingeng ist wieder ein nener Transport schöner Waare angekommen, worunter sich einige komplette Services besonders ansnehmen. Die Liebhaber kognen also sowohl in kompleten Service, als auch in engelnen Stucken damit versehen werden in dem Fabrik=Magazin auf der Ecke von der grosen Farvestrate und alten Strande Nr. 253 bey Christian Gottløb Proft privilegirten Universitats Buchhandler.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Nye Citroner udi Kasseviis og i mindre Partier, smaa Figen i Foustagier, Smirna Bomuld, rød og hvis hollandsk Kleverfrøe, Mocca Kaffe a Pd. 28 s., er at bekomme i Adelgaden Nr. 273.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Alle Slags Fruentimmer Bukler og Nakker af lange Haarer tilkjøbs i Frederichsberggaden Nr. 221 hos C. Helsberg.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
God Forpagter=Fløde bekommes hver Morgen Kl. 8 i store Fiolstræde Nr. 218 for 14 s. Potten.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
J Klosterstrædet Nr. 53 den første Kielder paa høire Haand, fra Vimmelskaftet, er got Smør at bekomme til 8, 10 a 12 s. Pd., meget delikat til 13 a 14 s. Pd., hele og halve Lpd. og Fierdinger til billig Priis. Gode Sættekarper er i dette Efteraar at bekomme paa Gisenfeld hos Fiskemester Hans Rasmussen for billig Priis, Adressen er pr. Ringsted. Kreaturer.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En smuk sort Hoppe af Thirsbek Stutterie, 5 Aar til Foraaret, anvises af Oberkudsk Jens Holm paa gammel Holm.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En sortbrun Hest 6 Aar gammel, 10 Qvarteer høy, er tilkjøbs at bekomme i Sølvgaden hos Vognmanden næst ved Skodebanen. Vogne.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En god Reysekaret til 4 Personer med rød Plyds og hel Glas er tilkjøbs i Laurvigs Gaard i Tvergaden, og anvises af Sveitseren.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Til Kiøbs forlanges. Hvem som maatte have en Kariol=Fading at sælge til een Person kan melde dem paa Vandkonsten hos Hjulmanden i Nr. 33.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Bøger. Om det forunderlige med Kroldbornet paa Lyngbyegaard, som i 29 Aar er blevet ved fra Slægt til Slægt, samt de sælsomme Tildragelser med Trolde og Skiftninger, sammesteds faaes paa Avise=Contoiret i Vimmelskaftet Nr. 162 for 10 sk. Vey viseren 2 Mk. Lotto=Lexicon 7 s. Tallotteriets Drømmebog 8 s.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Kiøbenhavns Kirkers Beskrivelse, 20 sk. Alle indbundne.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Capitaler som anbydes. Fattiges Jnspecteurer udi Roskilde bekiendtgiør, at af Fattiges Midler er at bekomme til Laans en Capital af 430 Rdlr. til næstkommende 11 December imod antagelig Underpandt, hvorom Vedkommende kan adressere sig til Justitsraad og Borgemester Lange i bemeldte Roskilde.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Conditioner og Tienester ledige. For en skikkelig Kokkepige, som forstaaer, hvad hun bør, er en Conditon ledig til Michelsdag, og Anviisning giver AdresseContoiret. For 2 Piger, som kan forevise gode Attester om deres Forhold, den ene for Stuepige og den anden for Barnepige, anvises Tieneste i lille Kongensgade Nr. 71.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Tienestsøgende. En Kone søger Ammeplads, og er at finde i Larslevstræde i Stiernen i Bagstuen.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En Bondekone fra Landet søger Ammeplads hos Herskaber, eller andre honette Borgerfolk, er at finde i store Larsbjørnsstræde No. 186.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En honet Jomfru søger Condition til Mikkelsdag, helst paa Landet, for at informere Børn i Fransk og andre FruentimmerNetheder; Anviisningen gives i store Kirkestræde Nr. 43 hos Mad. Cardinal.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En Jomfru søger Tieneste som Frue= eller Frøkenpige, eller og i Mangel som Stuepige, anvises i Springgaden i den grønne Arm i Stuen til Gaden.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Et Fruentimmer søger Tieneste enten som Stuepige eller i Mangel som Enepige; Anviisning gives i Gottersgaden Nr. 222.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En Pige fra Landet, som foreviser gode Attester, søger Tieneste for Stue= eller Kokkepige hos Herskaber eller andre honette Folk, eller i Mangel for Enepige hos eenlige Folk, anvises herfra.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Et Fruentimmer, som got kan sye Ulden og Linnet, søger Tieneste til Mikkelsdag for Stuepige hos Herskaber eller honette Borgerfolk, hun er at finde i lille Fiolstræde No. 176.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En Pige, som haver gode Recommendationer fra de Herskaber hun tilforn og for nærværende Tid tiener, ønskede sig Tieneste til Mikkelsdag for Stuepige hos Herskaber eller eenlige Borgerfolk; Efterretning gives ved Nørreport No. 89.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Et skikkelig Menneske søger Condition som Tiener, for hvis Ærlighed og Troeskab kan kaveres, og anvises her fra Contoiret.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
En Pige forlanger Tieneste som Kokkepige til Mikkelsdag hos Herskaber eller honette Borgerfolk; Anviisningen gives i Skindergaden No. 21 i Stuen til Gaden.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Undvigte. Da min Kokkepige navnlig Anna, hemmelig af min Tieneste har bortsneget sig, saa advares alle og enhver, ikke at betroe J. A. Snabel. hende noget i mit Navn.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Bortkomne og bortstiaalne Sager. Paa Nørregade udi Nr. 231, er den 19de Hujus bortkommen en liden rødbruun Han=Hundevalp med en liden hvid Spids paa Rumpen, for sammes Tilbagebringelse loves en convenable Douceur. J Søndags er bleven bortstiaalen et Par Pistoler; skulde nogen kunde give Oplysning derom, og melder det i No. 52 paa lille Kiøbmagergade, da loves en raisonabel Douceur.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Da der i Søndags ved en Spadseregang er mistet en liden sort og hvid spansk Hund i Frederichsdahls Skov, og den formodentlig er fulgt med nogle af de fremmede Folk som der fandtes, haaber man at samme ere saa høslige igjen at levere Hunden enten i Greve af Schulins Gaard paa Østergade, eller til sin Eiere paa Hummeltoft.
Københavns Adresseavis, 1777-09-23
Fundne og opdagede Sager. J Obervisiteur=Contoiret paa Toldboden er for 3 a 4 Ugaforglemt en stor Paraply, som Eyermanden kan afhente imod dette Avertissements Bekostning.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Af Odense Adresse=Contoirs Efterretninger. Naar man vil sørge for sine Medskabningers Ophold og Velfærd, maa man nødvendig begynde med denne Omsorg fra det første Øyeblik, da Mennesket fremkommer paa Jorden. Den første Fare, der truer Mennesket blant sine Lige, er at blive jammerlig qvalt, eller lagt ihiel af sine beste Velgiørere, sin Moder eller Amme, og det næsten i samme Øyeblik, da det begynder at føle Livet. Aarsagen dertil er den uforsvarlige Vane, som nogle Mødre og næsten alle Ammer have, at lade deres Pattebørn ligge hele Natten hos dem i Sengen. Det er bekiendt, at Børn gjerne ville ligge længe ved Brystet; de ere og roeligere, naar de maa ligge med Næsen ved den varme Barm, indtil de falde i Søvn, Men hvilken Ulykke forestaaer ikke Ammen og Barnet, naar den første endelig af Søvnen bliver overrumplet, og hun ikke meere erindrer sig sit Selskab, førend hun efter en lang vederqvægende Søvn vogner, da imidlertid en eneste uskikket Vending allerede kan have ombragt den uskyldige Skabning, hvilken man endog ved at nedsvøbe Armene (som vist aldrig burde skee, har betaget al Muelighed, til at skaffe sig den Luft, som den endda efter sine Kræfter kunde have Ævne til Vilde man sige: Ammen kunde staae op, og tage Barnet paa Skiødet, hver Gang det skulde have at die Saa maa dog enhver tilstaae, at foruden dette, at Ammen derved kan forkiøle sig, hvilket altid er farligt for Barnet, kan hun og let siddende falde i Søvn, og derved lade Barnet falde fra sig. Ogsaa Barnet selv kan umuelig have godt af saa idelig at blive udsat for Forandring af Kulde og Varme, som til har dødelige Følger.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
De sørgeligste Exempler af flige ulykkelige Begivenheder, til Uheld for heele Familiers Roe og Lykke, ere, desværre, ikke saa sieldne, som man maaskee troer. Til Skre- og Afskye for alle Menneskevenner vilde de endnu blive tiere bekiendte, naar man ikke vidste at opfinde Midler nok til at give flige hemmelige Mord en anden Farve, og i sig selv at kunne skiule de dødelige Pinfler af Ruelse over slig utilgivelig Letsindighed. Folk, der have Evne pleye at lade deres Ammestuer forsyne med Varme, med Lys, ja endog med en Vaagekone, foruden Ammen, og endda have de savnet den forønskede Sikkerhed. Den Fattige, derimod maa af Mangel paa alt dette, aldeles overlade sit Barn (tit hans eneste Rigdom) til Skiebnen.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
En Menneskeven i Florenz, som eftersporede de mange Pattebørns hyppige og tidlige Døds=Aarsager, blev derved den veldædige Opfindere af det Florentinske Arcuccio; En Maskine, som, til Ulykke for saa mange uskyldige Ofsere, ikke ere bleven saa bekiendt og almindelig nyttig, som den burde og kunde være. Ved Hielp af denne Maskine skulde en Moder eller Amme, saa tit hun vilde, om Natten i Sengen kunne give Barnet Die, og om hun end derved faldt i Søvn, dog ikke behøve at frygte for at qvæle eller ligge sit Barn ihiel. J Florenz er ved en Forordning, under Straf af Lands Forviisning, expresse befalet, at ingen Amme eller Moder maa understaae sig at give et Barn, Die om Natten, uden at betiene sig af denne Arcuccio, som vi paa Dansk ville kalde Børnevogteren. J Wien, Berlin og flere Stæder har dens øyensynlige Nytte nesten udrettet meere end en befaling; men derved maa man dog erindre, at i Fald den i de Berlinske Mannigfaltigkeiten (et Ugeskrift) staaende Tegning paa det Florentinske Arcuccio ikke er urigtig, maa de i Florenz, særdeles i et Per Poster, derved ingen Vanskelighed have funden, hvilke man dog her i vores nordlige Egne, helst ved lange mørke kolde Nætter, ville finde vanskelige. For altsaa at giøre denne eldædige Opfindelse meere almindelig nyttig her til Lands, char man ladet forfærdige en forbedret Florentinsk Maskine, til at sætte over et Barn om Natten, naar man tager det i Sengen, men det skal have Die, da for Resten Barnet, saavel før, som efter, beholder Vuggen til sit rette Sovested. Men da man dog ogsaa derved endnu finder adskillige smaa Vanskeligheder, og man gjerne vilde have Børnevogteren af den beskaffenhed, at man kunde være aldeles uden Frygt, naar man overlod et Barn om Natten til Ammen, har man endnu ladet forfærdige i Odense en anden Maskine, som tillige kan tiene Barnet til et Sengested om Natten, uden at behøve nogen anden Vugge. Dette sidste Slags, som altsaa kan kaldes den Odenseiske Børnevogter, er aldeles uden Fare og virkelig med store Nytte at bruge. Man kan lukke den til, for at være vis om, at Ammen ikke tager Barnet i Sengen uden Maskinen. Den hænger foran, eller i Sængen, hvor man i Stedet for at vugge, gynger Børnevogteren paa langs eller tvers frem og tilbage, hvilken Bevægelse vist er Barnet meere tienlig, end den Støden af en Vugge, som skumpler Hiernen. Hvorledes overalt denne Machine skal bruges, og dens Ophængen indrettes, viser nedenstaaende Underretning.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Af begge disse Slags Børnevogtere haver Frimurer=Selskabet i Fyen og Jylland ladet besørge Modeller paa adskillige Steder, som daglig kan tages i Øiesyn. J Odense hos Hr. Boghandler Jversen, i Nyborg. udi S. T. Hr. Kommendantens Gaard, i Fridericia hos S. T. Hr. Kammerherre Foss, i Horsens hos Hr. Raadmand Grundal, i Aarhuus hos Hr. Regimentsqvarteer, mester Fischer. Paa disse fornævnte Stæder kan anvises Snedkere, som Forfærdige samme, hos hvilke Liebhabere kan lade dem bestille. Heele Machinen er i sig selv saa simpel, at enhver Snedker let kan giøre den. De anviiste Snedkere forfærdige ellers den forbedrede Florentinske Arcuccio for 5 Mk. Danske, og den Odenselske Børnevogter for 9 Mark Danske. Saa nyttig og veldædig denne Opfindelse er, saa bliver dog vel for det første dens almindelige Brug endnu ikke indført. Fattigdom er ikke den værste Hindring, thi de Uformuende kunde let af de meere Formuende, og allerlettes. ved Sammenskud af Stifterne kommes til Hielp; Men Egensindighed, Fordomme og Laste Syge ville vel blive de største Hindringer. For imidlertid at møde disse, tør man beraabe sig paa vores fortienstefulde Land=Physicus, Hr. Doctor Eichelsbifald, som særdeles finder, at den sidste Odenseiske Jnvention svarer i alle Maader til sin Bestemmelse. Endskiønt Hensigten af denne Bekiendtgiørelse opnaaedes, om og kunden første forbedrede Florentinske Maskine kunde være et eneste Barn til Frelse, saa er det os saa meget angenemmere, at kunne anprise Publicum vores Odenseiske Machine, som en aldeles Sikkerhed for Pattebørn om Natten, og da der indsees Mueligheden deraf, ønskede man at bringe denne Opfindelse endnu til den mueligste Fuldkommenhed, og til den Ende udsætter fornævnte Selskab, en Præmie af 20 Rdlr. for den, som inden Aarets Udgang til Hr. Doctor Eichel i Odense kan indsende en Afridsning paa nogen betydelig Forbedring. Disse Afridsninger med deres Forklaring maa være forsynede, som sædvanlig, med Deviser; da de samtlige siden skal blive forelagde det Medicinske Facultet i Kiøbenhavn, fra hvilket man vist venter sig den Godhed, at det paa Forlangende bedømmer Afridsningerne, og efter dets Dom om den betydeligste Forbedring, skal den belovede Præmie strax blive udbetalt. Den vigtigste Belønning bliver imidlertid, endog for dem, som ikke naae Præmien, den beroe ligende Overbeviisning, gjerne at ville have bidraget noget til sin Næstes Vel, som Gud, Natur, og Jndføds=Retten befaler.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Underretning. Om Børnevogterens Brug og Nytte. 1) Den forbedrede Florentinske bliver sat over Barner i Sengen under Ammens Dyne, naar Barnet skal have Die, og saa snart Barnet er faldet i Søvn, legges det igien i Vuggen. Naar Ammen sætter denne Børnevogtere over, maa hun passe, at Barnets Hoved, den udskaarne Rundning i Mach nen og hendes Bryste kommer i ligeLinie. Den ene Arm putter hun bag ind af det runde Hul, for at føre Barnet til Brystet, og med den anden Haand, søger hun at bringe Vorten i Munden paa Barnet. Hver som elsker sit Barn, seer nok selv efter, at dette skeer. 2) Den Odenseiske Børnevogtere bruges paa samme Maade, som den forrige, men med den Forskiel, at Barnet uden videre Umage for Ammen deri bliver liggende heele Natten, og aldrig kommer i Vuggen; og naar man har lukket den i Laas, kan maa være sikker for sit Barn, og forvisset, at Ammen maa betiene sig deraf, Denne Odenseiske Børnevogtere er saa stor, at Barnet kan have sin egen Seng derinde; er forsynet med en lærrets Bund, hvorved altsaa mindre Sengeklæder behøves, end i en Vugge. Den ved Siden siddende Bøile er af Træ, som sidder fast ved Laaget, som er forsynet med Hængsler, og kan aabnes, naar Sengen skal redes og Barnet ind legges, og siden lukkes i Laas. Ved alle 4re Sider blive gjorte smaa Kramper, og ligesaa under Loftet, naar Børnevogteren skal hænge uden for Sengen, som særdeles er nødvendig naar 2de Personer sove i samme. Ligger Ammen allene, kan der slaaes Kramper oven i Sengen, og med Tridser saaledes foranstaltes, at Ammen kan skyde Børnevogteren op i en vis Høide, naar hun vil flytte sig til en anden Side, og siden igien lade den synke ved sig. I dette Fald maa da passes, at den aldrig kan skydes høiere, end fornøden, og ikke heller synke dybere, end behøves; Overalt sørger nok enhver for, at Rebene eller Remmerne, altid ere stærke nok. J begge Tilfælde, enten den hænger, i Sængen, eller uden for, kan altsaa Ammen, naar Barnet er uroelig, uden Allarm gynde Barnet i Børnevogteren ligesaa got og bedre, end i en Vugge.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
J Mødre og Ammer, som denne Machine i Begyndelsen, uagtet dens Simplicitet, endnu skulle forekomme vidtløftig og ubeqvem, betænker, at ingen Ubeqvemmelighed er at ligne ved den Fare, uvidende, men ikke uskyldig, at blive Børnemordeere; Og værer forsikkrede, J tage feil, og Sædvanens Fordomme giøre Eder linde og følesløse, naar J ligge Nytten og Beqvemmeligheden paa Vægtskaal mod hinanden.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Udtog af en Afhandling om Børnenes Opdragelse.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Nye Opfindelser. Konst=Stigeren Lindberg ved Garpenbergs Kobberværk, i Sverrig har ladet Pomperørene indvendig beklæde med Kaaber=Blik, hvorved vindes trende Fordeele, nemlig: til Vandhiulets Drift udfordres neppe halv saa meget Vand som ellers, Læderet sides langt mindre, og Træet svares, hvilken sidste Fordeel ikke er den mindste; Thi de beste Træer vælges gjerne til Pomperørene, og kan ofte en bruges meget længere end et Aar, hvorimod de vel kan vare et Menneskes Livs Tid og maaskee endnu længere, naar de saaledes beklædes. Vel koster Beklædningen 100 til 120 Daler Kaabber Mynt, men naar Fordeelene betænkes vel i denne Bekostning ikke komme i Betragtning; Thi i de Gruber, hvor man ikke har Leilighed til Vandkonster, er det allerede Fordeel nok at kunne slippe med een Hest tilPompernes Drift i Steden for to Jndfald og Historier.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
En ung Greve af Esser kom til et tydsk Hoff og havde et Recommendations Brev fra den berømte Grev Chester field med sig, hvori denne i Skiemt sagde noget, hvilket Kammerherren som skulde præsentere den unge Greve for Herskabet, enten af Enfoldighed eller i Adspredelse optog for Alvor, og sagde: jeg præsenterer for Eders Durchl. den unge Greve af Esser, dog er det ikke den bekiendte Esser, som Dronning Elisabet lod halshugge.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Ved et Compagnie Soldater grasserede en farlig epidemisk Sygdom, og Feldtskiæren var meget ulykkelig i Cu ren. Capitainen gjorde ham hæftige Bebreidelser, at han ey maatte forstaae sine Sager. Giv dem kunn tilfreds, svarede denne, jeg giver dem mit Ord, at jeg vil komme efter Sagen, om ogsaa heele Compagniet indtil den sidste Mand skulde erepere.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Den berømte Fontenelle mistede i sine sidste Leveaar Hørelsen; Han lod altsaa dem der besøgte ham, tale med hverandre, og spurgte ikkun undertiden efter Indholden af deres Samtale, eller efter hans Udtryk, efter Capitalets Overskrift. Jkke længe efterat han var bleven død, blev hans Syn ogsaa meget svag Fontenelle som var meest hundrede Aar gammel, var herved gandske roelig og saade i Skiemt: jeg giør mig alt meere færdig til Reisen, det meeste af mit Tøy er allerede gaaet forud, Crommell holdt sit Indtog i London ved et ubeskriveligt Tilløb af Folk. Man vilde giøre ham en Compliment over de mange Mennisker, der vare nærværende, men han svarede: vilde der være færre, naar jeg blev ført til Galgen?
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
En Liebhaber af Maleriet viiste engang en Mester i denne Kunst nogle Skilderier som han havde gjort. Skilderierne ere meget smukke, sagde Maleren, de ere et virkeligt Genie, og for at blive fuldkommen, fattes dem ikke andet end lidt Fattigdom.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Prædikanterne paa Fredag. Frue Kirke, Mr. Keiser.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Holmens Kirke, Catechet Sibbern. Nikolai Kirke, En Student. Helliggeistes Kirke, Mr. Milling. Trinitatis Kirke, Hr. Dr. Schønheyder. Petri Kirke, Hr. Dr. Münter. Christianshavns Kirke, Mr. Bech. Frederichs tydske Kirke, Catechisation ved Hr. Lorck. Garnisons Kirke, Hr. Hubrich.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Jndkomne og udgangne Skippere. Den 22 September indkom følgende: J. Rodebarth J. Gotschalck, H. N., N., og G. Dadh. J. Otto, H. og T. Delwitz, T. Zeplin, G. og J. Niemand, C. Beyer, C. Schumacher, J. Went, H. og P. Staben, H. Westhael, H. og C. Voss, C. Greifahn, J. Kettelbotter og C. Bruhn, alle fra Pommern med Brænde; M. Wittenhagen fra Pommern med Tømmer og Brænde; D. Krønning, P. Barchou, J Schiønnemand, J. Hohense, M. Schrøder, P. Nielsen fra Svendborg og P. Olsen fra Stege alle med Frugt; N. Mogensen fra Stubbekiøbing og O. Jacobsen fra Drax minde med Hvede; A. Hansen fra Wordingborg med Rug og Havre; J. Pichbrenner fra Rotterdam sidst fra Helsingøer med Genewer; P. Kok fra Helgenhavn med Hvede og Gryn; H. Kemeter og F. Bøhm med Rug, Hvede og Fedevare; R. Gotlender, N. Johansen, H. Mang og H. Miang fra Sønderborg med Muur og Tagsteen. Den 23de: K. Christensen fra Colding, J Fehling, J. Maass, og P. Møller fra Eckernførde, M. Mirk fra Jassenitz, H. og P. Petersen og A. Sørensen fra Weyle, G. Bliis fra Wolgast og J. Hansen fra Cappel alle med Brænde; C. Petersen fra Karbeminde med Rug; J. Woodbinder fra Schagen med Flyndre; B. Augustini fra Riga med Tømmer; J. Holm fra Jsland med Tran, Tallig, Svovl og Ulden Gods; J. Lund fra Lybeck med Stykgods; P. Mor sen fra Christiansøe med Torsk. Den 22 September udgik følgende: E. Jensen til Ringkiøbing; J. Antworschou til Aalborg; A. Møller til Faaborg; H. Albertsen til Kiel; H. Rasmussen til Wordingborg; J. Jansen til Colding; C. Brant og N. Michelsen, til Svendborg; C. Hansen til Corsøer; A. Bruun til Aalborg; A. Thorsen til Rørwig; E. Kylling til Riga; C. Seidel til Bornholm; F. Alberg til Wisbye. Den 23de: J. Noor til Lybeck.; R. Dyrborg til Faaborg; N. Aammode, til Fleckefiord; J. Gertsen til Weyle; P. Passer og J. Jansen til Colding; M. Waller til Barth; R. Clausen til Nysted. Seilfærdige Skibe. Ved Christianshavn og dets Pladser, Capitainerne Kock, Bolle, Laalle og Kofoed til Vestindien; Capitain Thiesen til Marsellie; Capitain Steenbech til Middelhavet; Capitain Stephensen til Indien; Capitain Hammer, til Guinea; J. Holm og H. Dircks til Amsterdam; L. Nielsen og M. Walstrøm til Carlshavn; J. Altazin til Dunkirken; J. Sveder til Stettin; N. Knudsen til Gottenborg; J. Larsen og J. Ludvigsen til Lybeck. Ved Nye Børs: P. og F. Kock til Helligenhavn; J. Larsen og N. Madsen til Nykiøbing; N. Mogensen og H. Bødker til Stubbekiøbing; P. Albertsen og P. Lund til Raskou, Ved Gl. Børs og Slotspladsen: A. Hansen til Wordingborg; P. Olsen og M. Berg til Stege; P. Christophersen til Nyborg; H. Bendixsen til Rudkiøbing; L. Rasmussen og J. Møller til Faaborg; C. Hellevad og N. Friis til Svendborg. Ved Gl. Strand; J. Ebberhardt og C. Møller til Cappel; N. Leer og A. Schriver til Schagen. J. Kallederne: O. Grube til Lange und.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Gaver. Meer end 300 Personer i denne Stiftelse ere blevne glædede og have taget Deel i en høystanseelige Gave af 100 Rdlr., hvoraf, efter allermildeste befaling, til SygeStuerne og svage Menneskeer bleve uddeelte nogle og Fyrgetyve Rigsdaler, til de flittigste Børn nogle og Tredive, og det øvrige til dem som have det nærmere daglige Tilsyn med Børnene, Arbeidet og den fornødne Huus=Gierning. Glæde og Taknemmelighed udbrød hos enhver af disse Deeltagende i de følsomste Forbønner og Lykønskninger overden velsignede Haand fra hvilken Gaven kom; hvo skulde ikke foreene sine Ønsker med deres da enhver Retsindig bør anraabe det høyeste Forsyn om at den 4de September stedse maae være tegnet og udmærket I Megen Velsignelse.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Det Kongelige Christians Pleyehuus den 20de September 1777.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Seylfærdige Skippere. Skipper Peter Petersen med sin førende Chaluppe Deelphinen, agter med første at afseigle herfra til Lybek; dersom nogen haver Fragtgods eller som Passagerer vilde følge med, behager de at melde sig hos Johannes Jensen Nor paa Kongens Nyetorv No. 168 eller hos Skipperen beliggende ved det Asiatiske Compagnie.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Skipper Rasmus Andersen beliggende ved Børsen, agter en tilkommende Uge at afseyle herfra til Colding, Fridericia og omliggende Stæder; Vedkommende behager at melde sig ved Skibet eller i No. 12 under Børsen.
Københavns Adresseavis, 1777-09-24
Skipper Christian Jürgensen, agser først udi tilkommende Uge at afseile herfra til Drammen; Hvo som haver Fragtgods at medsende, eller som Passageer at med følge, vilde behagelig melde dem ved Skibet, beliggende ved S. T. Hr. Schimmelmanns Sukkerhuus paa Christianshavn, eller til Megler Jakobsen.