Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-06-30
Ved at omtale Festlighederne udtaler Fædrelandet sin Beklagelse over, at der til en Begivenhed, hvormed Dynastiet forbinder saa mange Forhaabninger, ikke er knyttet et eneste folkeligt Foretagende. Dette gjælder i Ordets fuldeste Udstrækning: Jntet for Folket, og Jntet for Folk, – ingen populair Foranstaltning, der som et Fremskridt i vore offentlige Forhold kunde vække Tilfredshed hos tænkende og fædrelandssindede Statsborgere, ingen offentlige Arrangements, der hos det ikke tafelfahige Publicum kunde vække en munter Stemning, som i det mindste for Øieblikket kunde lade det glemme de offentlige eller private Bekymringer, der maatte ligge det paa Sinde."- Ved Jlluminationen af Raad- og Domhuset, var paa hver Side af dets Hovedportal anbragt to store Forhøininger, paa hvis 4 Hjørner Piedestaler med Trepieds, og i hvis Midte høie Altere, paa hvilke, ligesom paa Trefødderne, brændte Flammer. Af disse Altere var det ene prydet med det danske, det andet med det mecklenborgske Vaabenskjold, og behængt med Festons af Egeløv samt Blomsterkrandse. Ved begge Sider af Portalen vare Nischerne imellem Søilerne prydede med Statuer, hvoraf den ene, med Uglen og Bogen, forestillede Viisdom men, og den anden, med Vægtskaal og Sværd, Retfærdigheden, ligesom de over samme anbragte Medaillons fremstillede dertilsvarende Attributer. De tre med Grønt og Blomster pyntede Indgangs-Arcader, mellem hvilke der vare opstillede 4 Candelabre med Blus, førte til den festlig oplyste Vestibule, hvori der befandt sig tvende Musikcher, og over samme tre Transparentmalerier, indfattede med Festons af Grønt og Blomster samt forenede med Guirlander af Roser og Myrther. Paa den kgl. Skydebane var paa Altanen anbragt et Transparent forestillende en Kongeørn med opløftede Vinger, siddende paa Toppen af et Egetræ, fra hvis Grene udgik Vedbendeblade som omslyngede to Hymensfakler, der bare en Krands af Myrther og Roser og omgave et Skjold med de høie Formæledes Navne. Paa Charlottenborg faaes et Transparentmaleri som forestilte Hymen og Eros, støttende sig til hinanden, og seilende over Havet paa en stor af Delphiner trukken Muslingeskal, paa hvilken tre siddende Amoriner, hvoraf den ene styrer Fartøiet, den anden holder en Brudekrands, og den tredie spiller paa Lyren. Paa et andet do faaes to Kroner, der forenede ved Rosenkjæder, udgik fra en fælleds Hymensfakkel, over hvilken en Lykkestjerne som udbredte sine Straaler over de Nyformæltes Navnetræk. J Citadellet var arrangeret en stor og særdeles smuk Vaabentrophæe, Nicolai Taarn var oplyst i alle fire Hjørner ved Blaalys, der syntes som glimrende Stjerner at svæve i Luften. Postgaarden var smagfuldt oplyst med couleurte Lamper. Hos Jernstøber Meldal paa Vesterbro var et overordentlig smukt Arrangement : en Række af levende Træer og Blomster i stor Mængde og af rige Farver i stærk Belysning dannede Siden til en Løvhytte, hvori man faae en Venus midt i en pragtfuld Flor af Blomster. (Dan.) Studenternes Fakkelsang, forfattet af Cand. P. L. Møller, var saalydende: Den danske Lund, som nys Du saae For første Gang, Fyrstinde. Som snart skal Armen om Dig slaae Den drømmer sødt, dens Skygge spaaer J lune Sommervinde, Om glæderige Dage, Og lover huld Erstatning for, Hvad hist Du lod tilbage. O, Du har selv et Smiil ved Mund, Et Blik, som Glæde bringer, Saa yndigt som vor Bøgelund, Naar Løvet lyst udspringer; Som siger os, Du vorde vil En Trøst for Folkets Brøder, Vort Land en Herskerinde mild, Og Musens Børn en Moder. Som Vaarens ranke Bøgetræ, Der hvælver nu sin Throne, Saa bære Du i Lundens Læ Engang den gyldne Krone, Og brede over Danmark udi En venlig Sommerskygge! Velkommen unge Fyrstebrud, Velkommen, og til Lykke!