Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-01-24
Frankrigs Constitution er fremgaaet af en Revolution, der nødvendigviis maa have efterladt Elementer til at sætte Partierne i en Bevægelse, der kan vedblive gjennem flere Generationer. Norges Constitution endelig blev givet under Omstændigheder, der ikke tilstedede den nøiagtigste Overveielse. Held derfor det Land, hvor slige Forhold kunne ordne sig under saadanne Omstændigheder, der tilstede en roligere Overveielse, Naar man nu spørger, hvorfor Blikket fornemmeligen er henvendt paa vor nærværende Konge, og hvorfor vi vente vore Ønskers Opfyldelse just af ham, saa maa jeg dertil svare: fordi Pietetsfølelsen undertrykte den lydelige Udtalelse af Ønskerne under den hedenfarne Konge, uagtet disse da vare til stede, og fordi Haabet dengang var knyttet til Thronarvingen, en Fyrste, som tilbragte sin Ungdom med at erhverve sig en høi videnskabelig Dannelse, og som har lært at kjende Menneskene og sin Tid, fordi denne Fyrste har skjænket et os nærbeslægtet Folk en fri Forfatning, og fordi han i en moden Alder og med en riig Livserfaring besteg sine Fædres Throne; samt endeligen fordi der ved Thronens Side staaer en Mand, af hvis Medvirkning ventes en heldig Løsning af hiin vigtige Opgave. Danmark har havt store Mænd, og jeg vil for mit Fædrelands Skyld haabe, at det aldrig i Fremtiden skal savne dem; men der gives Personligheder, som Verden sjeldent frembringer, og aldrig har endnu nogen Mand, der i den Grad, som han, besad saavel sin Konges som sine Medborgeres Tillid, staaet mellem Kongen og Folket. Naar en saadan Mand atter vil findes, kan Ingen vide. Selv de, der have meent, at Tiden endnu ikke er moden derfor, have dog antaget, som en Fornuftnødvendighed, at Danmark engang vilde indtræde de constitutionelle Staters Række, om dette Tidspunct ligger fjernt eller nær, veed jeg ikke; og jeg vil derfor slutte med det Ønske, at Christian den 8de vil forherlige sin Regjering og sit Minde ved at lægge Haand paa det Værk, hvoraf Danmarks Lykke efter min inderlige Overbeviisning vil fremgaae, naar det skeer efter en rolig Overveielse og paa Grundlaget af en fredelig Overeenskomst mellem Konge og Folk. Derpaa blev ved Afstemningen: 1) det Spørgsmaal: Skal i Præmisserne til Forsamlingens Petition Foreningen af Østifternes og Nørrejyllands Stænderforsamling anbefales." besvaret bekræftende med 38 Stemmer mod 11; 2) Justitsraad Fjelstrups Amendement: At, ifald en saadan Forening skulde finde Sted, denne da maa være provisorisk, og at, naar Halvdelen eller flere end Halvdelen af Nørrejyllands Deputerede ønske at danne en egen Forsamling, dette da maatte tillades dem, forkastet med 46 Stemmer imod 3, og 3) Comiteens Jndstilling: At Hans Majestæt vilde skjænke Forsamlingens Mening, om de for Stænderinstitutionens fremtidige Udvikling og Betydning nødvendige Modificationer i samme, sin allerhøieste Opmærksomhed, og derved allernaadigst tage den i Forholdenes Natur begrundede, ved historiske Vidnesbyrd godtgjorte, og efter Forsamlingens Overbeviisning tilværende, Trang til en friere Udvikling af vore Samfundsforhold, i Overveielse, og i sin Viisdom træffe de Foranstaltninger, som det fælleds Vel maatte udkræve, billiget med 39 Stemmer mod 10. Fireoghalvtredsindstyvende Møde. Sagen angaaende Udkast til adskillige Forandringer i Forordningen af 1ste Mai 1838 om Told- og Skibsafgivter blev foretagen til endelig Behandling. Comiteens Jndstilling, som tilraader, at det kongelige Udkast med en Deel Forandringer emanerer som Lov, blev næsten eenstemmig antagen. J dette og de 3 følgende Møder blev dernæst den vigtige Sag betræffende Udkast til en Anordning angaaende Landcommunevæsenet foretagen til endelig Behandling. Da vi ere nødte til at indskrænke os til at berette de vigtigste Resultater, meddeles kun de Dele af Afstemningen, som vi mene især have Krav paa vore Læseres Opmærksomhed. Saaledes blev ved denne Comiteens Jndstilling, at Lovbudets Titel maatte blive provisorisk Anordning om Landcommunevæsenet, eenstemmig billiget med 44 Stemmer; Comiteens Jndstilling, at Benævnelsen "Sogneforstanderskab forandres til "Sogneraad, billiget med 36 Stemmer mod 8; Comiteens Jndstilling, at de Pastorater, hvis Fattigvæsen er deelt mellem flere særskilte Bestyrelser, ville ogsaa være at underlægge ligesaa mange Sogneraad, billiget med 41 Stemmer mod 3, Comiteens Jndstilling, at Sogneraadet tiltrædes af Herredsfogden eller Birkedommeren i den eller de Jurisdictioner, hvori Sognedistrictet er beliggende, og at disse Embedsmænd kunne tage Sæde i de vedkommende Sogneraad, saa ofte de dertil finde Anledning, og ere, naar de af Sogneraadets Formand behørigen indvarsles og underrettes om, hvad derskal forhandles, pligtige at give Møde, eller, naar de ved andre Embedsforretninger deri ere forhindrede, at meddele deres skriftlige Betænkning, eenstemmig billiget med 44 Stemmer; Comiteens Jndstilling, saaledes som den nærmere blev modificeret ifølge den Kgl. Commissarii Foredrag, og hvorefter den lyder saaledes: At de Lodseiere, der eie 32 Tdr. Hartkorn eller derover, kun forsaavidt de boe i Sognedistrictet, ere pligtige til at være Medlemmer af Sogneraadet, hvorimod de, som, uden at boe der, eie 32 Tdr. Hartkorn, kunne tiltræde Sogneraadet uden Valg, naar de selv ønske det, eenstemmig billiget med 45 Stemmer; Comiteens Jndstilling, at der foruden de største Lodseiere skulle være 4 a 9 valgte Mænd i Sogneraadet, eenstemmig billiget med 45 Stemmer; Comiteens Jndstilling, at enhver Eier, Arve- og Livsfæster af matriculeret Jord i Sognedistrictet indrømmes Valgret og Valgbarhed til Sogneraadet, forkastet med 28 Stemmer mod 17. Da det derpaa blev sat under Afstemning, om 1 Td., ifølge Lovudkastet, eller 4 Skpr. ifølge Gaardmand Kirks principale Amendement, skulde være det mindste Hartkorn, der giver Valgret, blev det sidste Alternativ antaget med 23 Stemmer mod 22; Gaardmand Kirks Amendement, at Valgbarheden udvides til alle Eiere, Arve- og Livsfæstere af matriculeret Jord, billiget med 34 Stemmer mod 11; Comiteens Jndstilling, at det er Formandens Pligt, at lede Forhandlingerne i Sogneraadets Møder, der regelmæssig blive at afholde 6 Gange aarlig, nemlig i hver anden Maaned, og ellers saaofte Formanden finder det fornødent, eller Halvdelen af Medlemmerne forlange det, eller det af Præsten eller Herredsfogden skriftligen begjæres, eenstemmig billiget med 45 Stemmer; Comiteens Jndstilling, at Formanden foranstalter Forretningerne saaledes deelte, at nogle af Sogneraadets Medlemmer tilforordnes Sognepræsten, for at denne i Forening med dem kan besørge, hvad der imellem Møderne, efter Anordningerne, ere at iagttage i Henseende til Skole- og Fattigvæsenet, samt foranstalter, hvis det af Sogneraadet findes hensigtsmæssigt, nogle af dets andre Medlemmer udnævnte til at udføre dets Beslutninger angaaende de øvrige Samme underlagte communale Anliggender, eenstemmig billiget med 45 Stemmer; Biskop Øllgaards og Etatsraad Brink-Seidelins Forslag, at Præsten ikke skal være pligtig at modtage Valg til Formand, forkastet med 34 Stemmer imod 11; Comiteens Jndstilling, at Alt, hvad der angaaer Sognedistrictets egne oeconomiske Anliggender i Almindelighed, skulde henhøre under Sogneraadets Bestyrelse, eenstemmig billiget med 45 Stemmer; Comiteens Jndstilling, at Overøvrigheden bør indhente Sogneraadets Betænkning, førend Haandværksbevillinger meddeles til Nogen, som vil tage Bopæl i Districtet, billiget med 44 Stemmer mod 1, Comiteens Jndstilling, at det ligeledes bliver at høre, inden Nogen meddeles Bevilling til at hæve Bropenge, til Krohold, til at drive Handel, til Møllers og til Landbrænderiers Anlæg m.v., billiget med 44 Stemmer mod 1; Comiteens Jndstilling, at der ikke bør udnævnes nogen Sognefoged, forinden Sogneraadet i vedkommende Sogne district derover har givet sin Erklæring, billiget med 44 Stemmer mod 1, Comiteens Jndstilling, at det Tilsyn med Assurancevæsenet, som nu ifølge Pl. 27de Novbr. 1839 er overdraget visse af Amtmanden udnævnte Mænd, bliver i Sogne districterne at udøve af de respective Sogneraad, billiget med 38 Stemmer mod 7, Comiteens Jndstilling, at disse ogsaa ved de Midler, der staae til deres Raadighed, bør søge at forhindre Nattesviir og Gadenordener, saavelsom Betleri og Løsgængeri, og, naar Formanning og Anviisning ikke paaagtes, da angive og lade de Paagjældende indstævne eller opbringe til Øvrigheden, billiget med 14 Stemmer mod 1, Comiteens Jndstilling, at alt Ansvar til det Offentlige for rigtigt Regnskab vil for Fattigvæsenet paa hvile Præsten og for Skolevæsenets Vedkommende den større Lodseier, der efter § 2 indtræder uden Valg. Ere der 2 saadanne Lodseiere, skifte de hvert 3die Aar, og Amtsraadet afgjør i fornødent Fald hvem der først skal være Regnskabsfører. Er ingen saadan valgt Lodseier Mid lem af Sogneraadet, saa at Regnskabsføreren for Skolevæsenet er udnævnt af Sogneraadet, da hviler Ansvaret paa dette in pleno, billiget med 42 Stemmer mod 3, Comiteens Jndstilling, at, forsaavidt der er Lehn i Amtet, en Lehnsbesidder skal have Sæde i Amtsraadet, eenstemmig billiget med 42 Stemmer; Lovudkastets Bestemmelse, at Cancelliet udnævner den Provst, som skal være Medlem af Amtsraadet, billiget med 23 Stemmer mod 20; Comiteens Jndstilling, at der istedetfor 4 vælges 6 Medlemmer til Amtsraadet, billiget med 42 Stemmer mod 1, Comiteens Jndstilling, at Sædegaards eierne i Amtet af disse 6 Medlemmer udnævne trende, saafremt idet mindste den halve Deel af Amtets Hartkorn er i deres Besiddelse, og ellers to, og at de Lehnsbesiddere, der ei i denne Egenskab ere Medlemmer af Raadet, deeltage i Valget, billiget med 31 Stemmer mod 12, Comiteens Jndstilling, at Betingelsen for Valgbarheden for dem, der vælges af Valgmændene, bestemmes til 4 Tdr. Hartkorn Ager og Eng (3 Tdr. Skov- og Mølleskyld, eller 2,000 Rbd. i Assurance værdi, for Eiere og Arvefæstere, og 5 Tdr. Hartkorn (10 Tdr. Skov- og Mølleskyld) for Gaardfæstere, eenstemmig billiget med 44 Stemmer; Ritmester Friis's Amendement, at Forpagtere af Hovedgaarde paa 25 Tdr. Hartkorn eller derover, som have tinglæste Forpagtningscontracter, der ei udløbe i den Aarrække, for hvilken Valget er gyldigt, ogsaa skulde være valgbare, billiget med 36 Stemmer mod 8, Comiteens Jndstilling, at Amtsraadets Hovedbeskjæftigelse skal være. J Almindelighed at varetage den hele Amts-Oeconomi, og følgelig at have Tilsyn med, og tildeels Bestyrelsen af, alle dens Fonds, der nu deels sortere under Amtet, deels ere henlagte under Bestyrelse af Amtmanden, i Forbindelse med Provsten eller andre dertil udvalgte Mænd, eenstemmig billiget med 44 Stemmer; Comiteens Jndstilling: "Skulde Amtmanden være af den Mening, at en af Amtsraadet tagen Beslutning ei er lovmedholdelig, da har han desangaaende at indhente Vore Collegiers, eller, saavidt fornødent gjøres, Voregen allerhøieste Resolution, og, indtil den erholdes, suspendere den tagne Beslutning, eenstemmig billiget med 44 Stemmer.