Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-05-21
Committeen for "de arbeidende Klassers Nationalforening havde til denne Dag tilsagt en offentlig Forsamling, for at træffe Forberedelser til et "National-Convent", som det eneste Middel til at erholde og sikkre Folkets Rettigheder. Indenrigsministeren havde erklæret en saadan Forsamling for lovstridig; men desuagtet stimlede omtrent 4000 Mennesker sammen. Foran Nationalforeningen bleve Faner med revolutionære Jnskrifter frembaarne; to Talere, en Hr. Lee og en Hr. Mee lode sig høre og opfordrede Folket til at væbne sig; det fremrykkende Politi blev hilset med Piben og Hylen og med det Raab: "Ned med dem! Frihed eller Død!" Da der intet var at udrette med det Gode, gik Politiet alvorlig tilværks og brugte sig saavel, at Hoben blev adsplittet og Mange bleve, tildeels haardt, saarede. En Politiofficiant mistede Livet, da han vilde frarive en oprørsk Fanefører hans Frihedshanner; Personen gjennemborede ham med en Dolk og saarede endnu adskillige andre Mennesker, inden han blev greben. - Næppe har Gjæringen i Anledning af Huus- og Vinduesskatten lagt sig noget, førend en ny Storm er bendt løs, foranlediget vedde vestindiske Anliggender. Grundtrækkene af Ministrenes Proposition om Slavernes Frihed ere følgende: Det skal staae enhver Slave frit for, hos dertil beskikkede Embedsmænd at lade sig indskrive, som Arbeider, og skal han fra dette Øieblik af nyde alle en brittisk Undersaats Friheder og Rettigheder. For Føde Klæder og Bolig skal Arbeideren tjene sin Herre, hvem al legemlig Tugtelse bliver forbuden, 3/4 Ole af Arbeidstiden, denne beregnet til 7 Timer daglig, for den øvrige Tid tør han af Herren fordre Beskjeftigelse for Løn efter en bestemt Taxt, eller søge Arbeide andetsteds; ogsaa skal det staae Negerne frit for, istedet for Føde og Klæder, at forlange en ugentlig Løn i Penge. VedTjenestetidens Begyndelse skal Heeren sætte en bestemt Priis paa sin forrige Slave, og denne Priis skal erlægges ved halvaarlige Afdrag paa Lønnen, hvilke udredes til dertil beskikkede Embedsmænd. Saasnart den fastsatte Priis er betalt, er Negeren fuldkomment fri Eierne af Slaver og Grundstykker i Vestindien, erholde et Laan af 15,000,000 L. St., som, saavidt skee kan, efterhaanden afbetales ved hine halvaarlige Afdrag Alle Børn, som ikke have naaet det sjette Aar, naar Loven udkommer, ere frie; men forsømme Forældrene at underholde dem, bleve de i Herrens Tjeneste, uden at faae Løn, Orengebørnene til det 24de, Pigerne til det 20de Aar, og ere da frie. Regjeringen paatager sig at forge for Ordens og Roligheds Vedligeholdelse, for den behørige Retspleie, for en dygtig Politiforvaltning og for en religiøs og sædelig Opdragelse. Alt dette er nu ingen af Parterne tilpas, Frihedsvennerne finde det meget for indskrænket og ubestemt, de vestindiske Jnteressentere derimod finde deres Rettigheder saaledes krænkede derved, at de sammenligne det med Stratenrøveri. J Liverpool, Bristol og Glasgav ville, Kjøbmændene ikke honorere nogen Vexel fra Colonierne; thi de ansee dem for tabte, dersom Emancipationen gaaer igjennem. Lykkes det heri Ministrene at seire, saa er man overbeviist om at denne Seier vil være afgjørende for deres hele Fremtid.