JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-07-21
Ved Proclama, som idag er læst i den Kongl. Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Krigsraad og BataillonsChirurg ved det borgerlige Jnfanterie Zadok Fraenkel, og forhen afdøde Hustrue Johanne Fraenkel, født Lev indkaldte med tolv Ugers Varsel for med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav inden forberørte Tids Forløb for undertegnede Skifte-Commission, der behandler det fælleds Stervboe, at anmelde og beviisliggiøre. Fremdeles ere de fornævnte Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret samt iøvrigt iagttage deres Tarv under Skiftebehandlingen. Den Kongelige Lands-Overrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kjøbenhavn, den 18de Juli 1836. Buchwald. Mollerup. De, som maatte have Noget at fordre i afgangne Sadelmagermester Niels Svenningsens og efterlevende Enkes fælleds Boe i Skive, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter i Boet. By- og Herredscontoiret i Skive, den 9de Juli 1836. Rosenstand.
Berlingske Tidende, 1836-07-21
Creditorerne i Stervboerne efter Huusmand Christen Nielsen og senere afdøde Hustrue Karen Laursdatter af Nielstrup Mark b) Huusmand Dines Sørensen og senere afdøde Hustrue Maren Laursdatter paa Kradberg Mark, og c) Landvæsens-Lærling August Sophus Ferdinand Pruz paa Marienhoff. indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Skiftesamlinger i disse Boer afholdes her paa Contoiret den 15de August og 25de Octbr. førstkommende, i de 2de førstnævnte om Formiddagen Kl. 10 og i sidste om Eftermiddagen Kl. 3. Rougsø a. Herredscontoir i Randers, den 9de Juli 1836. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1836-07-21
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Over- og Underret, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Stervboet efter afdøde Aftægtsenke Sidse Sørensdatter af Schjødstrup, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer, og ligeledes er den Afdødes Arvinger indkaldte med lovlig Varsel til at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføjende: at Skiftesamlinger i dette Bo ville vorde afholdt her paa Contoiret den 22de August og 24de October førstkommende, hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Rougs a. Herredscontoir i Randers, den 9de Juli 1836. A. L. Reiersen.
Berlingske Tidende, 1836-07-21
Creditorerne i Stervboet efter Lisbeth Nielsdatter Gaardfæster Peder Olsens Hustrue af Skoven under Jægerspriis Godses Skiftejurisdiction, indkaldes herved, i Medhold Pl. 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fredringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Jægerspriis, den 15de Juli 1836. C. Lowzow.
Berlingske Tidende, 1836-07-21
Kjøbenhavn. Trykt i det Berlingske Bogtrykkerie med Hurtigpresse. Denne Tidende udkommer daglig og tilbringes Abonnenterne for 1 Rbd. 5 Qvart. Subskription modtages her i Staden, Pilestræde Nr. 118, og i Provindserne paa de Kgl. Postkontorer.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
med Kr. forsendelse. til en privilegerede. Brevposter verfissements idende. Os politiske Berlingske Ef Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. ser. de Fredagen den 22de Juli. No 174
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
London, den 15de Juli. - Nylig er et for fire og tredive Aar siden begaaet Mord blevet opdaget, hvilket nu skal paadømmes af Retten i Leicester.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Den 10de December 1802 blev en for sin Skjønhed, almindelig beundret Dame, Elisabeth Tebbut fundet myrdet i sin Park ved Regwort. Morderen blev, al Efterforskning uagtet, ikke opdaget, indtil han nu selv har angivet sig. Han hedder Thomas Roper, og levede af en ret klækkelig lille Capital, som han havde sammensparet sig i samme Familie Tebbuts Tjeneste. Roper var for kort siden meget farlig syg, troede sit Endeligt nær, og vilde først lette sin Samvittighed ved en Bekjendelse, inden han gik heden. Han fortalte da, at han, rasende forelsket i sit Herskab, Miss Elisabeth Tebbut, var omNatten til den 10de December 1802 trængt ind i hendes Sovekammer og havde voldtaget hende; men da han ei havde kunne aftvinge hende en Eed paa, at hun vilde fortie Udaaden, saa havde han qvalt hende, derpaa slæbt hende ned i en Dam, og endelig været i Færd med at ville begrave hende i Parken, da Morgenen overraskede ham. Efterat Roper havde aflagt denne Bekjendelse paafulgte imidlertid ikke hans Død, tvertimod blev han, mod Formodning, helbredet, og maa nu i sit 69de Aar bøde for den Misgierning, han i sit 34te begik.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Den 13de d. M. holdt de Radicale en Forsamlini Crown and Anchor Tavern, for at raadslaae over de Skridt, der maae gjøres til Bedste for Englænderen Dr. Beaumont, som er fængslet i Paris paa Grund af Deelagtighed i et republikkansk Complot. O'Connell førte Forsædet, og udtalte sig heftigt mod de Franskes Konge. Men da en Haandværker yttrede det rasende Ønske, at det næste Atten tat mod Ludvig Philips Liv maatte lykkes, blev han af Præsidenten med skarp Dadel kaldt til Orden. Resultatet af Forsamlingen var en Petition til Parlamentet, hvori dette skal opfordres til at undersøge Dr. Beaumonts Anliggender, og at beskytte den i hans Person krænkede Nationalære.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Times, melder i sin Børs-Artikkel, at der er indtraadt en usædvanlig Mangel paa Sølv, og at flere Banquierer, der vilde have Sølv fra Englands Bank, havde faaet det Svar, at saadant kun paa en særdeles befaling fra Lord Skatmesteren kunde udleveres; men tillige gaves at forstaae, at Banken selv ingen Sølvpenge fik fra Mynten, og at den altsaa heller ikke kunde hielpe Publicum dermed. Hovedgrunden til denne Mangel skal være den store Begjærlighed efter Sølvpenge i det Jndre af Landet, hvor der bestandig skeer store Udbetalinger til Daglønnere, især ved Jernbane-Arbeiderne. Meget Sølv er ogsaa blevet udført til de forenede Stater.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Den bekjendte Eventyrer, Baron Thierry, som kalder sig ny=Seelands Konge, synes nu at gjøre slette Forretninger. Han vilde paa Otaheiti udhæve og regulere Tropper, men Dronningen spurgte befalingsmanden paa et der stationeret engelsk Skib, hvorledes England vilde optage dette. Befalingsmanden, Capitain Fitzroy, erklærede, at en saadan Fremfærd fra Dronningens Side mod en med England venskabelig Magt vilde ikke blive taalt, og at Dronningen vilde vorde ansvarlig for de Følger for dem, mod hvilke Expeditionen var rettet. Høvdingerne paa Otaheiti erklærede derpaa Baronen for en offentlig Fjende, og man troer, at hans samlede TroppeCorps vil opløses af sig selv.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Spanien. Madrider Correspondenten i Times beretter, at Cabinettet er blevet uenigt med det opløste Kammers Præsident, Hr. Gonzales. Han skal have forlangt Pas til Lissabon og har rettet en Skrivelse til Times hvori han klager over den Behandling, der er vederfaret ham, da de spanske Journaler ikke turde optage Sligt. Jøvrigt meddeler denne Correspondents kun lidet betydende Kjendsgierninger, men derimod nogle Anekdoter, blandt andre en Historie om en stor Jordbær Sammensværgelse." Flere Ex-Procuradorer havde nemlig forsamlet sig i Vaisenhuset for Pigebørn i Aranjuez; og Herrerne, blandt hvilke vare Arguelles, Gilde de la Citadra og de los Heros nøde nogle Forfriskninger. Herover afgav Alcaden i Aranjues en Beretning til Regjeringen, og en Undersøgelse begyndtes. Men Hr. Arguelles erklærede, at Sammensværgelsen alene havde været beregnet paa Tilintetgjørelsen af Jordbærrene, ved hvilke Aranjues udmærker sig. – Til de omløbende Rygter hørte, at Torreno og Martine; de la Rosa atter skulde udnævnes til Ministre. Hr. Jsturiz vilde saaledes kun have arbeidet for sin forrige Modstander. Times's, Couriers og Morning Chronicles Correspondenter i San Sebastian stemme alle overeens om, at Differentserne mellem General Evans og den spanske Regjering for Øjeblikket ere bilagte, og at den brittiske Gesandt i Madrid, Hr. Villiers, vil opbyde Alt, for at gjøre den gode Villie, den spanske Regjering nu lægger for Dagen, virkelig nyttig for det engelske Hielpecorps. Fra General Evans's Side er der derimod, ved den i Bayonne, værende engelske Consuls Mellemkomst, i "Phare de Bayonne" af 9de d. M. blevet indrykket den autentiske Erklæring, at alle Rygter om Generalens Tilbagegang til England og om hans Udtrædelse af Dronningen af Spaniens Tjeneste ere ugrundede.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Ligeledes har en Forsyning fundet Sted mellem Commodore Henry, en Englænder i spansk Tjeneste, og den spanske Marine Minister. Disse Omstændigheder, saavelsom den carlistiske Over-Generals, Villareals, forandrede Feldttogsplan, lade vente betydelige Krigs-Begivenheder og føje Tid. Hvad Villareals forandrede Planer angaae, saa bliver der i et af ovennævnte Breve gjort opmærksom paa, at medens den tidligere carlistiske Over-General, Egnia, bestandig holdt sine Tropper sammen og i stor Masse foretog Jilmarscher til de truede Punkter, foretrækker Villareal at deele sin Hær, og i smaa Divisioner til samme Tid at angribe flere Punkter, et System, der aabenbart er fordærveligt for Carlisterne, og som ved en kraftig og rask Fremtrængen fra Christinernes Side maa opoffre dem i smaa Nederlag. Det sandsynlige Resultat af Expeditionen til Asturien, der saa levende forfølges af Espartero, at de Saarede, ere faldne denne General i Hænderne, vil afgive Beviis for det nye Systems Skadelighed. – De samme Breve melde desuden, at der den 3die d. M. er gjort et mislykket Forsøg paa Bilbao af Carlisterne, og at disse ogsaa ved Angrebet paa Pennacerrada (der efter tidligere Efterretninger skulde være lykkedes) ere af den portugisiske Legion blevne drevne tilbage med et Tab af 4000 Mand Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Tydskland. Vien, den 9de Juli. - Cholera drager bestandig igjennem vor Stad. Lægerne troede i de sidste Dage at have bemærket, at Sygdommen var i Aftagende; men det var en Vildfarelse. Ogsaa i Nabostæderne have Choleratilfælde viist sig, og næsten paa hele Strækningen fra Triest hertil skal den atter have taget stærkt Overhaand, dog fornemlig i Friaul og i Særdeleshed i Staden Laybach. Ogsaa har Sygdommen atter vendt sig til Ungarn; i Pressborghersker den stærkt, og selv i Pesth og Ofen forekomme daglig Choleraanfald.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Jtalien. Efter Breve fra Over-Jtalien grasserede mod Slutningen af Juni Maaned Cholera der næsten almindelig. Den har fornemlig raset i Bergamo, dog var den der allerede i Aftagen. J Verona døde daglig 50 deraf, og i Brescia og Lodi kan man anslaae den daglige Dødelighed til 100 Mennesker. Ogsaa i Como og Majland er Dødeligheden, af Cholera daglig i Stigen. Aøm, den 25de Junii. – Det er lykkedes vort Politi at fange en formelig organiseret Tyvebande, som gjorde vore Veje usikkre. Hele Banden er overgivet i Retfærdighedens Hænder. Her ankomme daglig spanske Flygtninge, og hvis Roligheden ikke snart bliver gjenoprettet i deres Fædreneland, saa ville disse fremmede Gjæster snart blive til Byrde for den pavelige Stol. Det er sandt, at den spanske Nation har her betydelige Ejendomme, men paa Jndtægterne deraf ere desforuden saa mange Mennesker anviste, at de neppe ere tilstrækkelige til disses Nødvendigheder. Der er næsten henvundet et Aar, hvori ingen Penge ere komne hertil for de herværende spanske Embedsmænd, og Pensionairer, og mange Familier ere derved satte i stor Forlegenhed. De herværende Spaniere leve iøvrigt tilsyneladende i god Forstaaelse, og man skulde troe, at ethvert Parti undgaaer at komme frem med sine Meninger, førend man med mere Sikkerhed forudseer Udfaldet af Krigen i deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
J de nærliggende Albanerbjerge har man sporet nogle lette Jordskjælv; man frygter derfor for atter at faae Efterretninger fra det sydlige Jtalien, især fra Calabrien. J de sidste tvende Maaneder have Jordskjælvene der anrettet store Ødelæggelser.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Tyrkiet. Jfølge Beretninger fra Constantinopel af 21de f.M., var en Tartar ankommet dertil fra Teheran, med den Efterretning, at det var lykkedes Hr. Ellis kort for hans Afreise fra Teheran at opnaae de samme Privilegier for den engelske Handel i Persien, som Rusland er i Besiddelse af. Alle Jnd og Udførsels-Afgivter skulle nedsættes til 5 pCt. Ved Afskeden fra Schaden, fik Hr. Ellis rige Foræringer. Han var den 3die f. M. i Tauris, hvor han ventede paa sin Eftermand, Hr. M. Neil. America. Sandsynligheden af, at Staten Texas vil fra Mexicos Side blive erkjendt for uafhængig, har allerede givet Speculationsaanden i de forenede nordamericanske Stater ny Næring. Blandt Andet er der i Ny-Orleans opstaaet det Project, at føre en Jernbane fra Rachitoches ved den røde Flod, hvortil der allerede nu regelmæssigt gaaer Dampskibe paa 5600 Læster, gjennem en Aabning i de sydlige Rocky Mountains til Californiens Bugt. Derved vilde Ny-Orleans komme i en directe Forbindelse med Ostindien, China, Japan og Sydsø-Kysterne, der vel kunde byde enhver Concurrentse Trods. Vejen til Jndien og til Syd-Americas Vestkyst vilde blive Halvdelen kortere. Til Opnaaelsen af samme Maal, har man imidlertid ogsaa villet benytte Rio-Grande, der har en Længde af 151700 engelske Mile, og som med lette Dampbaade kan befares 700 Mile, det vil sige, indtil det Punkt, hvor den ikke meer er langt borte fra den vestlige Colorado-Flod, der udgyder sig i Californiens Bugt. Jernbanen, ved hvilken begge Floderne skulde sættes i Forbindelse med hinanden, behøvede kun at være 200 engelske Mile lang.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Sverrig. En Kejserlig Russisk Cadetbrig, der føres af Capitain Murawieff, ankrede den 10de dennes paa Stokholms Rhed.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Den hele Kongelige Familie reiste den 14de d. M. tilligemed sine høje Gjæster til Rosersberg, for der at tilbringe nogle Dage.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Jndenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Kjøbenhavn, den 22de Juli. J Gaar Formiddags afseilede det her i Renden, liggende keiserlige russiske Fregatskib og gik sydefter.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Kjøbenhavn, den 22de Juli. Af de med Posten i Morges Kl. 3 1/2 ankomne Tidender meddele vi Følgende, som det Deeltageligste.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Frankerig. – Rygterne, der vare blevne udbredte om et nyt Attentat paa Kongen, havde foranlediget flere Journaler til at opfordre Regjeringen. til en officiel Bekjendtgjørelse i denne Anledning.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Som en Følge af denne Opfordring, har "Journal de Paris" meddeelt Følgende: Nogle Journaler spørge, hvad man skal troe, med Hensyn til nogle i Paris udbredte Rygter om et nyt, i Neuilly forsøgt, Anslag paa Kongens Person. Vi svare, at dette Rygte har været aldeles falskt, og at man i samme kun maa see en ny Manøvre til at udbrede Frygt. For første Gang siden September=Lovgivningen forestaaer der National" igjen en Proces. Exemplarerne af dens Nummer for 13de d. M., der skulde forsendes med Posten, ere lagde under Beslag, og det i Anledning af tvende i samme indeholdte Forseelser, nemlig en Apologi til en, af Lovene som en Forbrydelse betegnet Handling, og en for den offentlige Moral anstødelig Artikkel. La France", som havde optaget hiin Artikkel, er ligeledes lagt under Beslag,
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Med Hensyn til de sidste Dage af Alibands Liv, indeholder "Gazette des Tribunaur" en fra de andre Journaler afvigende Beretning, saa lydende: Hvis vi bekjendtgjøre nogle Data af Alibands sidste Øjeblikke, saa skeer dette af den Grund, at disse Data indeholde en nyttig Lære. J Dødens Øjeblik viser Mennesket sig som han er, først da har man Leilighed til rigtigt at bedømme ham. Ali band havde begaaet en stor Forbrydelse; han har bødet derfor, han er død som en Christen. Hanselv har indseet og angret sin Feil, og om han end i det sidste Øjeblik har udstødt et Fanatismens Udraab, saa maa man ikke der see et Resultat af hans Overbeviisning, men det sidste Udbrud af den sygelige Exaltation, der i mange Maaneder saaledes har vidst at bemestre sig ham, som derpaa var veget for Religionens hellige Formaninger, men ligeover for den om Skafottet forsamlede Mængde endnu engang dukkede i Veiret fra Erindringen, og lagde den Døende Ord i Munden, der ingenlunde kom fra Hjertet. – J en af de Samtaler, som de i Fængslet, Tilstædeværende havde med ham over hans for Pairs-Retten holdte Tale, undslap ham den Yttring, der – ligesom andre, af Vidnerne i Debatternes Løb fremhævede Punkter syntes at hentyde paa, at han under visse Omstændigheder ikke var Herre over sig selv, og det i den Grad, at han selv bagefter ikke vidste, hvad han havde sagt eller gjort. "Jeg erindrer vel – sagde han – at have holdt en Tale, men jeg veed ikke meer hvad jeg har sagt; jeg veed ikke engang, om jeg har oplæst eller improviseret den; kort, jeg erindrer mig ikke meer dens Jndhold." Selv i Fængslet syntes Aliband at have Øjeblikke, i hvilke han laa under for en Exaltation, der bragde ham til Vildhed. Denne Exaltation gjorde sig da kun gjeldende, naar Talen var og politiske Gjenstande; ved alle andre Gjenstande var Aliband kold, tilbageholdende, endog frygtsom. Efter Samtalen om Søndagen med Abbe Grivel blev Alibaand meer snaksom end forhen. Hans Træk bleve livlige, hans Stemme, rolig, og flere Gange yttrede han, hvor godt hiin Samtale havde gjort ham. "Man siger mig - yttrede han – at min Forbrydelse var afskyelig; man kan have Ret, saameget er vist, at jeg siden det Øjeblik, da jeg skriftede, føler mig mindre skyldig." – Saavidt, Gazette des Tribunaur. Dersom denne Beretning ikke tilhører Sandheden, da har hiin Journal gjort Regjeringen en slet Tjeneste med sammes Offentliggjørelse; thi havde Alibauds Sindsforfatning virkelig været af den Beskaffenhed, som Gazette omtaler, saa havde en Formildelse i Straffen ikke alene været en Naades=Handling, men en absolut Pligt. Beretningen stemmer iøvrigt saa lidt med Alt, hvad man ellers har erfaret om Alibaand, at man vel er berettiget til at betragte den som en Opdigtelse.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Lord Granville skal i Anledning af de forestaaende Conferentser over de spanske Anliggender være kaldt til London; de samme Conferentser ville ligeledes holde General Sebastiani i nogen Tid tilbage i hiin Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Fra den til det nordlige Africa under Admiral Hugon afsendte Flaade har man fra Rheden, ved Tunis faaet Breve af 29de Junii. Flaaden bestod af fire Linieskibe, en Corvette og en Brig Mandskabet blev flittigt over og turde næsten ikke komme fra Skibene. De franske Skibes Ankomst havde gjort et godt Jndtryk paa de i Tunis boende Europæere. og - som man troede – ogsaa paa de ikke tyrkiske Jndvaanere, som for største Deelen ere fjendlig sindede mod Porten.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Endvidere meddele de over Havre med Dampskibet ankomne Efterretninger fra Paris af 15de dennes Følgende: "J Dag er her Rygter i Omløb om et Søslag ved Tunis, hvilke finde megen Tiltro. Uden at ville indestaae derfor, fortæller, Journal du Commerce, at Krigsministrenhavde i Gaar faaet en Telegraph-Depesche fra Toulon med den Efterretning, at Tahir-Pascha havde med den tyrkiske Flaade viist sig for Tunis og forlangt Indgangen i Havnen, for at udskibe Landingstropper; Admiral Hugon, som med sine Skibe holder Indgangen til Havnen besat, havde nægtet dette, og det var derover kommet til Kamp, over hvis Udfald endnu Jntet var bekjendt, da en fra Tunis til Toulon bestemt Goelette, som medbragte disse Efterretninger, ikke havde havt Tid til at oppebie Resultatet. Goelettens Commandant havde berettet, at Tahir-Pascha commanderede sytten Sejlere, medens Admiral Hugon den 29de kun havde fire Linieskibe og tvende mindre Skibe, men han ventede iøvrigt dengang endnu et Linieskib og en Fregat; han vilde ogsaa befæste et paa en Pynt af Landet beliggende Punkt, hvorfra hans Operationer kunde understøttes. Derimod indeholder den her fra Marseille indtrufne Semaphore (af 10de Juli) følgende Linier: "Det Rygte udbreder sig i hele Staden, at den af ti Sejlere bestaaende franske Flaade havde ved Tunis, efter en heftig Kamp, der havde varet halvtredie Time, fuldkommen ødelagt den af femten Sejlere bestaaende tyrkiske Flaade og boret den i Sænk.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Spanien. – Fra Madrid meldes under 6te d. M. Følgende: Regjeringen har faaet Forskud, der sætter den istand til at fortsætte sin Tilværelse indtil Cortes's Sammenkomst. Disse Forskud skulle hidrøre fra flere Madrider-Huse, til hvilke man derfor har pantsat Toldene og andre Statsindtægter, 5,000,000 Realer af Forskuddene skulle allerede være udbetalte, andre 40,000,000 ere lovede i Løbet af denne Maaned, og 20,000,000 i Løbet af den næste.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Siden den 13de d. M. indeholde Regjerings bladene ingen Nyheder fra Krigsskuepladsen i Spaniens nordlige Provindser, og Bayonneser-Correspondent-Efterretningerne, der naae til den 11te d. M., ere som sædvanlig forvirrende og modsigende. Navnlig modsige de hinanden med Hensyn til CarlistChefen, Gomez's Expedition til Asturien, der saa ivrigt forfølges af Espartero. – Anglo-Christinerne skulle have staaet i Begreb med, understøttede af den engelske Skibs=Division, at angribe den faste Søstad Fuenterabia ved Udløbet af Bidassoa. Tydskland. – Mechanikker Schmidbauer i Haukenzell, i Bajern, skal have construeret et nyt Slags Vogne, der sættes i Bevægelse ved Anvendelsen af hydrostatiske Love. Paa almindelige Veje mener han dermed at kunne tilbagelægge fire til fem Mile i Timen, men naar det skal være, ogsaa otte til ti Mile. Modellen, der har fundet et med Opfinderen associeret engelsk Huses fuldkomne Tilfredshed, bliver nu igjen skilt ad, for at de enkelte Deele derefter kunne blive udførte i forskjellige Jernfabrikker. Opfinderen haaber, om to til tre Maaneder at kunne gjøre den første Fart med sin nye Vogn, Lykkes Foretagendet, vil det have en uberegnelig Jndflydelse paa Befordringsvæsenet, og selv paa de allernyest opfundne Befordringsmidler.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Jtalien. - Modenaer=Avisen bekjendtgjør Militair-Commissionens, under 9de d. M. fældede Dom over femten Jndivider, der vare anklagede for Højforræderi, og navnlig for Deeltagelse i Selskabet det unge Jtalien, saavel som i den 1831 forsøgte Revolution. Af disse femten Jndivider er den første, en Student ved Navn Francesco Veratti, som i Aaret 1834 hørte til hiint Selskab og søgte at forlede mange unge Mennesker til Deeltagelse i en væbnet Opstand, dømt til at hænges og hans Gods at confisceres. Dog har Hertugen forandet denne infamerende Dødsstraf til Arquebusering, i Betragtning af den Dom fældtes Faders, Præsidenten Verattis Minde, saavelsom af hans, endnu i Militair-Tjeneste staaende agtværdige Broder. De øvrige fjorten Anklagede ere dømte til Galei- og Fængselstraf af forskjellig Varighed.
Berlingske Tidende, 1836-07-22
Efterretninger at blandet Jndhold. Serail Bibliotheket i Constantinopel har, ved Sultanens Lyst til Cultur, faaet en Tilvæxt af 500 franske Theaterstykker, hvoriblandt 280 Vaudeviller.