JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Af Raps saaes nu kun lidet paa Falster; den Saaede vil ikke Alt blive ompløiet: Ormene have sparet Hjertebladet. Vor Kaal, især Grønkaalen, er afædt af Kaalorme, men den skyder nu herligt paany. Det er sandt: Humlen er aldeles mislykket, men ved Siden af denne Beretning bør tilføies: Af Træfrugter haves en velsignet Mængde af bedste Qvalitet, at sige paa de fleste Steder. Kort sagt: Gud har vel atter givet Mange af os et Prøvelsens Aar, men Prøvelsen kunde have blevet meget haardere: Vi ville ikke overdrevent klage, men med nøisomt og taknemligt Sind modtage det, han har givet os Det tunge Aar 1841 gav os en vigtig Lære, som af Mange viselig er benyttet: Vintersæden er nu paa de fleste Steder lagt og lagt i vel gjennemgrøftet Jord, saa at Vandet er afledet. Den nu forbigangne, iøvrigt saa skjønne og herlige Sommer, har ogsaa paa mange Maader trykket Mange. Mangel paa Græs og Vand har dog været det Sørgeligste. Maatte denne Trængsel opmuntre Mange til bedre at sørge for Qvægets Sommerføde ved Staldfodring, og til at skaffe sig gode Vandinger ved Mergelgrave, Den Berlingske Tidendes meget ærede Redacteur anmodes om ogsaa at optage dette ikke saa meget berigtigende som modificerende Sidestykke. Den 23de Septbr. 1842. C. F. Hansen, Præst i Ønslev.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Kjøbenhavns Børscours den 23de Septbr. 1842. Hamborg 2 Maaneder – a vista 200. Species 200. - 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 101 1/2 Rbd. Sedler. - Nationalbank Actier 111 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Kjøbenhavns Torvepriser den 24de Septbr. 1842. Rug, 4 Rbd. 80 s. a 6 Rbd. 16 s.; Hvede, 6 Rbd. 40 s. a 6 Rbd.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 40 s. a 3 Rbd. 56 s.; dito Gradet, 3 Rbd. a 3 Rbd. 20 s.; Havre 2 Rbd. 48 s.a 2 Rbd. 88 s.; Erter, 3 Rbd. 72 s. a 4 Rbd. 56 s.; Flæsk. røget, Lpd., 2 Rbd. 48 s. a 2 Rbd. 64 s.; dito, grønsaltet, 1 Rbd. 44 s. a 1 Rbd. 76 s.; Smør, Pd., 24 a 28 s.; Æg, Snesen, 22 a 24 s.; sjællandsk Smør, Fjerdingen, 14 Rbd. a 15 Rbd. 48 s. S. T.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
AVERTISSEMENTS. For en ugift men duelig Gartner med gode Anbefalinger er en Condition at erholde til anstundende første November. Den Søgende behager at henvende sig til Gjæstgiver J. Thomsen i Nykjøbing paa Falster, der afhandler det Fornødne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Hos Handelsgartner Frisenette kan nu atter bekommes diverse Sorter Blomsterlog, saavel til at drive, som til at plante i fri Land, nemlig: Hyazinther, tidlige og sildige Tulipaner, dobbelte dito, samt Monstroser, Crocus vernus, diverse Sorter, Frittillaria melengris eller Bibæg, Frittillaria imperialis, Keiserkrone, Galanthus nivalis fl. pl., dobbelte Sneeklokke, Muskat=Hyazinther, lris anglica, Leueojum ver num, Lilium bulbiserum, Jldlilie, Lilium tigrinum, Tiger lilie, Lilium martagon, Turbanlilie; diverse Sorter gule og hvide vellugtende Narcisser, samt Rødder af store forædlede Lilieconval; ligeledes faaes sidst i næste Maaned gode Frugt og Valnødtræer, flere tidlige Sorter Viinstokke, unge Ribs og Stikkelsbærbuske, Træe= og Buskværter til Haveanlæg m.v. Det bemærkes, at Blomsterløgene ere i Aar meget gode og sunde formedelst den tørre Sommer og Priserne de meest billige. En rask Dreng af honette Forældre, som regner og skriver godt, kan til 1ste Novbr. d. A. blive antaget i Handelslære. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Hos Undertegnede faaes: Dentscher Volks=Calender 1843, herausgegeben von F. W. Gubitz. 60 Rbs. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Auctioner. Mandagen den 3die October d. A. Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Sydenden af Bottøe ved offentlig Auction bortsolgt Vraget af den sammesteds indstrandede finske Skonnert "Sophia", med dens tilhørende Jnventarium af Tougværk, Seil, Ankere med videre samt dens bjergede Ladning bestaaende af 365 hele, 33 halve og 11 fjerdedeels Tønder Tjære, 7 1/2 Tønde Harpix og 5 Tønder havareret Potaske. Nykjøbing den 24de Septbr. 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Fredagen den 7de October førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver, ifølge Vedkommendes Begjæring afholdt offentlig Auction i Landet Enkesæde over sammes Bygninger til Nedbrydelse, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet ville blive bekjendtgjorte. Nakskov den 25de September 1842. Dest, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Fredagen den 30te d. M. Formiddag Kl. 10 slet lader Enkemadame Fosak paa Skovbygaard formedelst Fraflyttelse ved offentlig Auction bortsælge en Deel Jndboe bestaaende af adskillige Mobilier, Skabe m.m., fine og grove Sengeklæder, Linned og Dækketøi af alle Slags, Jernfang, Messing, Tin, Porcellain, Steentøi og Glasvare, m. m. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til 1ste Januar 1843. Nykjøbing den 7de Septbr. 1842. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Creditorerne i Dødsboet efter Gaardmand Rasmus Knudsen i l. Aunede indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til, for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 15de Septbr. 1842. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-26
Enhver som maatte have noget at fordre i Boet efter forhen afdøde Gaardfæster Jeppe Clausen og nu ligeledes af døde Hustrue Ane Margrethe Rasmusdatter af Wolfs have Bye, Gurrebye Sogn under Øllingsøggaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav for undertegnede Skifteforvalter. - Ligeledes indkaldes med samme Varsel de Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Øllingsøggaard pr. Nakskov den 24de Septbr. 1842. M. H. Wilhjelm. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Postervediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Lollands Falsters Stift, Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Torsdagen den 29 September. No 120.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Jndenlandske Efterretninger. Den holsteenske Stænderforsamling har, efter Justitsraad Klenzes Forslag med 34 Stemmer mod 2 besluttet at indgive en Petition til Hs. Majestæt om: at Allerhøistsamme vilde varigen begrunde Hertugdømmene Slesvig og Holsteens Statsret, navnlig ved en Forening af Stænderforsamlingerne for begge Hertugdømmene som en Statseenhed. Den endelige Behandling af denne Sag var meget stormende, den Deputerede for Ditmarsken, Sognefoged Engelbrecht, En af de Faa, som med Kraft og Varme have forsvaret den saakaldte nyholsteenske Anskuelse, at en Forbindelse med Slesvig vil være til Fordærvelse for det reent tydske Holsteen, og navnlig havde erklæret, at Ditmarskens Beboere, aldrig vilde tiltræde Ønsket om en saadan Forening, sluttede en Tale, hvori han havde nedlagt en kraftig Protest mod den Yttring af en anden Deputeret, at Ditmarsken havde været et herreløst Folk, og at Kongen af Danmark havde erholdt Ret af Keiseren til at erobre Ditmarsken, med følgende Ord: Om den foreliggende Sag vil jeg Jntet sige. Efterat jeg i den foreløbige Behandling flere Gange er bleven af Hr. Præsidenten, og Forhandlingen selv er bleven afbrudt, er Talefriheden mig betagen, min landstænderiske Virksomhed standset. Jeg har som Deputeret Forpligtelse mod mit District, Forpligtelse mod hele Holsteen til at tale og votere her, saaledes som min Overbeviisning byder mig. Jeg vilde have søgt at opfylde den ved flere endnu forekommende Lovudkast, navnlig ved Toldtarifen, ved Fordelingen af Omkostningerne til Chausseernes Vedligeholdelse, ved Loven og Frikjørsler og Flere. Men min Forpligtelse gaaer ikke saavidt at jeg fremdeles maa underkaste mig en Behandling som den, der af Hr. Præsidenten er bleven mig til Deel, som er aldeles utilladelig, og uforenelig med min Ære. Under disse Omstændigheder har jeg intet Øieblik været i Tvivl om, hvilken Vei jeg skulde betræde, jeg kan kun træde tilbage. Dog er jeg afhængig af mine vælgere og er dem forpligtet; de ville have at bestemme om min Tilstedeværelse her i de følgende Forsamlinger. Kun den bemærkning vil jeg tillade mig, om den til endelig Behandling foreliggende Gjenstand, at naar jeg ikke havde en saa afgjort Mening i denne Sag, som Tilfældet er, naar jeg tvivlede, om jeg skulde vende mig til denne eller hiin Side, vilde jeg efter hvad der er forefaldet kun kunne holde Sagen for slet, efterat der af Præsidenten til dens Befordring ere anvendte saadanne Midler som skeet er. Af disse Grunde forlader jeg Forsamlingen."Med disse Ord reiste den Deputerede sig fra sit Sæde og forlod Salen uagtet Præsidentens gjentagne Opfordringer, at han skulde blive for idetmindste at høre hans Svar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Tvende Søstre i Kbhvn., unge og smukke Piger, søgte i forrige Uge at aflive sig ved at drikke Skedevand. Den Ene døde af Giften, men den Anden blev bragt paa Hospitalet, hvor hun endnu lider de skrækkeligste Smerter. Aarsagen til disse Selvmord skal være den, at de begge vare forelskede i een og samme Person, som, efter at have opnaaet sin Hensigt, pludseligt reiste bort. Søstrene vidste ikke af deres gjensidige Forhold til omtalte Person; først ved hans Bortreise erfarede de Sam(Aalb. Av.) menhængen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
En Matros fra et norsk Skib, der laae i Nærheden af Altonas Havn, skulde forleden Dag fastgjøre et Toug i Land, da et Dampskib i det Samme kom seilende forbi og uagtet Matrosen sænkede Touget, dog alligevel tog fat i dette og rev med Voldsomhed Baaden hen til Dampskibet, hvis Hjul greb fat i Matrosens ene Fod og rev ham den aldeles af. Han døde kort efter i Sygehuset. (Hus. Ugebl.) Dagen meddeelte i forrige Uge følgende Skrivelse fra Kallundborg, dateret 17de Septbr.: "Jnatomtrent Kl. 12 bleve vi vækkede ved Brandallarm, og Trommehvirvel. Jlden var udbrudt i det Brændeviinsbrænder Nicolaisen tilhørende Brænderi. Uagtet de hurtig tillende Sprøiteredskaber lykkedes det ikke at faae Bugt med Jlden, men den udbredte sig til Naboens, Kjøbmand Smiths Gaard og derfra videre, saa at ialt 21 Huse omspændtes af Luerne. 33 Familier ere blevne huusvilde. Kun lidet af Jndboet reddedes. Jsær beklages Hørsvinger Jensen, der med en talrig Børneflok mistede alt hvad han eiede." Dagen tilbagekalder nu den hele Beretning som aldeles falsk; de brandlidte navngivne Familier, findes ei engang blandt Byens Jndvaanere. En letsindig Spasmager har, for at faae Dagen til at løbe med Liimstangen, drevet et utidigt og grovt Spil med Publicum. Det var at ønske, at Løgneren kunde blive opdaget, for at man kunde faae Enden paa Historien: Hr. Urians Afstraffelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Den 23de dennes, beretter Rd. Av., kom et Adams-Barn marcherende ind ad Randers Nørreport in puris naturalibus, og spankede, nok saa selvtilfreds, ned igjennem Nørregade og over Raadhuustorvet, hvorfra han lod til at ville have fortsat sin Vandring, ad de øvrige Hovedgader, lige tværs igjennem Byen, naaer Politiet ikke havde stoppet ham og bragt ham ind i Raadhuusarresten, hvorhen han temmelig godvillig lod sig føre. At det var et galt Menneske, var aabenbart, og af hvad Art hans Galskab var, tilkjendegav sig ogsaa snart, idet han høitidelig forkyndte sig at være en Prophet, og opfordrede Enhver, der elskede Sandheden, til at høre hans Røst. Hvor den Ulykkelige forøvrigt er kommen fra, har man endnu ikke kunnet erfare; men han synes at være en Bondekarl af imellem 20 til 30 Aars Alder. Efter hans eget Udsigende havde han aflagt sine Klæder i Nærhe af Landsbyen Hornbek, hvor de ogsaa rigtig fandtes og bestod af en rund Trøie, graamelerede Beenklæder, hjemmegjort Vest og øvrigt Tilsvarende Det Eneste, som Personen førte med sig ved hans tragicomiske Jndtog i Byen, var et lidet Tractat skrivt, der maaske har bidraget Sit til at forvirre hans stakkels Hjerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
I Anledning af at Provst Holm i Kjøbenhavn i Søndags høitideligholdt sit Jubilæum som 50-aarig Embedsmand, meddeler Dagen, at Provst Andreas Krag Holm er født den 17de September 1767 i Nakskov, hvor hans Fader var Snedker; blev 1785 Student, 1789 Hører ved Herlufsholms Skole, 1792 den 21de September Sognepræst til Holeby og Bursøe paa Lolland, (Jnbeldagen indtraf altsaa egentligen sidstafvigte Onsdag), 1797 anden Capellan, 1804 første Capellan og 1823 Sognepræst ved Holmens Kirke samt Provst for Bremerholms Provsti, blev 31te Juli 1815 Ridder af Dannebrog, 1ste August 1829 Dannebrogsmand. J Anledning af Dagens Høitidelighed har det behaget Hs. Maj. Kongen at udnævne Jubeloldingen til Commandeur af Dannebrogen, samt allernaadigst at bemyndige det theologiske Facultet ved Kjøbenhavns Universitet til at conferere Hans Høiærværdighed Æresdiplom som Doctor i Theologien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Udenlandske Efterretninger. Bladene ere, som sædvanligt i den senere Tid, blottede for mærkelige politiske Nyheder. J de engelske Fabrikdistricter er Tilstanden endnu temmelig foruroligende; Skarer af omdrivende Arbeidere have atter viist sig paa forskjellige Steder og flere Fabrikker have igjen maattet standse deres Virksomhed, dog meere af Mangel paa Arbeide end paa Arbeidere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Efterretningen om de hollandske Colonisters Seier i Port Natal har viist sig at være falsk: Capitain Smith, som var haardt indesluttet af Colonisterne, og leed Mangel paa Levnetsmidler, holdt sig dog over en Maaned og forsvarede sig tappert mod daglige Angreb, indtil et engelsk Krigsskib bragte en Undsætning af 600 Mand, som slog og adsplittede Colonisterne, af hvilke en Deel paa Flugten faldt i Hænderne paa de vilde blodtørstige Caffer. Englænderne forlangte ubetinget Underkastelse, men Colonisternes tappre Anfører, Pretorius, svarede, at de allerede havde underkastet sig Kongen af Holland, og ventede derfra at erholde Hjælp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
J den store russiske Stad Kasan har en frygtelig Jldebrand raset i 4 a 5 Dage og lagt mellem 1200 og 2000 Huse i Aske. - Besætningen paa det russiske Linieskib Jngermannland, som er forulykket ved Norges Kyst, beløb sig til 940 Mand og 17 Fruentimmer, af hvilke kun 483 Mennesker ere bjergede efter at have udstaaet overordentlige Lidelser; blandt 35 Officierer bleve kun 12 reddede. Vraget ligger efter de seneste Beretninger fast for sine Ankere, og et engelsk, et hollansk og et svensk Skib vare i Færd med at plyndre det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Blandinger. J Newyork havde man nylig Leilighed til at see Resultatet af en ligesaa interessant, som frygtelig Opfindelse: en ny Helvedmaskine. Talen er nemlig om et Batteri under Vandet, opfundet af Hr. Colt, hvilket er bestemt til ved Søtræfninger at sprænge Skibe i Luften. Man havde til et saadant Forsøg udsøgt et gammelt Skib, der paa en paafaldende Maade var behængt med Flag, idet disse vare bemalede med Dødningehoveder og korslagte Knokler. Dette Skib blev lagt ud for Castle Garden og Batteriet befæstet paa det under Vandet. Dette Batteri bestaaer af en Kiste med exploderende Materialier, hvis Sammensætning endnu er Opfinderens Hemmelighed. Kisten kan en Dykker befæste paa den forreste Deel af et Krigskib, og den bliver, ved en i Vandet liggende Jerntraad, sat i Forbindelse med det Skib, fra hvilket Ødelæggelsen udgaaer. Ved Forsøget fra Castle=Garden, var Forbindelsen bevirket i en Afstand af 200 til 300 Pards. Colt stod paa Skibet Nord-Carolina og bragte den ledende Traad i Forbindelse med en voltaisk Støtte. Explosionen fulgte med Lynets Hurtighed og saa frygtelig, at af det gamle Skib end ikke blev et sammenhængende Stykke, der var større end nogle Tommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Ved Tallotteriets 1542 Trækning i Kjøbenhavn udkom: Reisende fra den 21de til den 28de September 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten, Madam Raahauge; Hr. Raahauge; Handelsfuldm. Kroyer. Med Personposten: Fru Lind med Datter; Med Dagvognen: Cand. theol. Glahn; Student Wraae; Bager Michaelsen. Udenfor Posterne. Handelsfuldm. Olsen; Doctor Feilberg; Hr. Staal; Consistorialraad Engelbrecht med Familie, Fuldmægtig Schiønne, Kjøbmand Schuler; Grosserer Petersen; Handelsfuldmægtig Bohn. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Proprietair Raahauge; Madam Raahauge, Forvalter Bech; Hr. Jensen. Med Personposten. Consumtionskasserer Langballe. Med Dagvognen: Godsmægler Matzen, Frøken Ross; Toldbetjent Madsen; Pastor Fischer. Udenfor Posterne: Kammerherre Rosenørn Lehn; Hr. Nyeland; Pastor Lund; Skovfoged Ernst; Kammerraad Wilhelm; Brændeviinsbrænder Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Med Dampskibet Caroline Amalier ankom den 24de September fra Kjøbenhavn til Gaabense: Frøken Friis; Søe lieutenant Sommerfeldt; Handelsfuldm. Steen; Skoemagersvend Madsen; Smedesvend Paulsen; Arbeidsmand Jørgensen. Samme Dag afgik fra Gaabense til Svendborg, Pastor Engelbrecht; Mad. Haae; Jomfr. Haae; Skræddersvend Pen ter, Sadelmagersvend Neumann. Til Flensborg: Gaardbestyrer Jacobsen. Den 27de September ankom fra Svendborg, til Gaabense, Kjøbmand Voigt med Kone og Svigerinde; Handelsbetjent Malling; Fru Kjærgaard; Bødker Jørgensen; Jomfr. Tidemand; Fru Schierning. Fra Flensborg: Gaard bestyrer Jacobsen. Samme Dag afgik fra Gaabense til Kjøbenhavn: Byfoged Buntzen; Hr. Hammeken; Skolelærer Jacobsen; Skoemager Jacobsen; Tømmermester Hansen; P. Rasmussen og J. Jansen; Malersvend Carstensen; Bundtmager Berg; Cigarmager Meyer; Handelsfuldm. Holck; Malersvend Blikfeldt, Jomfru Kjær; Adjunct Biering; Sømand Biering; Jomfruerne Fogh., E. og C. Krarup; Guldsmedsvend Boas; Jomfru Hahn, Kudsk O. Bentsen; Staldkarl Christiansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Jndsendt. Sandheden er kun een. Ved i Stiftstidenden, No 103 at læse hvad Kammerherre Scavenius har sagt i Stændersalen i Anledning af Andragendet om Frihed til at afhænde Bøndergods; erfarer man, at denne Herre er af den Formening: at hvad der er sagt og skrevet til Fordeel for Arvefæste og Eiendom, er overdrevet og ubegrundet, og at intetsteds er Fattigvæsensudgivterne byrdefuldere end paa Selveier- og Arvefæste Districterne. Jeg har hørt den samme Yttring af Andre, NB. af Godseiere. Foranlediget herved vil jeg anføre efterstaaende Factum. J Aaret, jeg troer det var 1784, bleve Bønderne i Skjelby By Selveiere. De vare den Gang saa forarmede, at de næsten Alle maatte laane den fulde Kjøbesum; ja, Fattigdommen gik endog saavidt, at flere af disse Bønder hartad manglede Alt. Men ved Flid og Sparsomhed, arbeidede de sig ud af denne trykkende Forfatning, og nu ere deres Efterkommere lykkelige og velhavende Mænd. Er dette og Tilfældet med de tvende andre Byer, som høre til Sognet, og hvor Bønderne ere vedblevne at være Fæstere? - denne af disse Byer skal endog være gaaet tilbage i Velstand. Og nu med Hensyn til Antallet af de under Forsørgelse værende Fattige i dette Sogn, da har jeg hørt, at af 22 Fattiglemmer, som for Tiden faae Understøttelse i Sognet, falde de Sytten paa Fæstegodset og de Fem paa Skjelby By. Dette her anførte, som jeg har skrevet til Sandheds Erkjendelse, behøver jeg vel ikke videre at commentere, og vil enhver sandhedskjærlig Mand fremkomme med hvad han i saa Henseende vidste, tvivler jeg ingenlunde om, at jo Resultatet vilde omtrent blive det samme, naar ikke særdeles Omstændigheder forandrede Forholdet. Bona side. Der er forelagt Geistligheden den Opgave: at afgive Betænkning om en ny Helligdags Anordning, og mærkeligt nok har man hverken meddeelt de Forslag, som have foranlediget Ønsket og saadanne Betænkninger, eller paa anden Maade givet noget veiledende Vink om, i hvilke Henseender den bestaaende Lovgivning ikke findes tilfredsstillende, og hvorpaa den nye Anordning skulde gaae ud. En Præst paa Falster, som befinder sig i Forlegenhed med den saaledes forelagte Opgave, og mener, at Fleres forenede Overveielse vil bidrage til at tilveiebringe et forønsker Resultat, tillader sig derfor at anmode sine Herrer Embeds Brødre i denne Egn og et Møde i det nævnte Øiemed, og da Høitideligheden paa Cathedralskolen først kommende Mandag og Generalforsamlingen i Trykkefrihedsselskabet samme Dags Eftermiddag vistnok drager en Deel Præster til Nykjøbing, menes det at være meest passende og for Alle meest beleiligt at afholde dette Møde paa Gjæstgivergaarden Mandagen den 3die October om Eftermiddagen Kl. 3.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Fra Pressen er udkommen: Den franske Revolutions Historie, fortalt af Adolph Thiers, oversat efter den femtende Originaludgave af F. C. Rosen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Niende Hefte. Jndhold: 17 Cap. (Slutn.) Dumouries's politiske Opførsel, Gens, Mons, Brüssel, Namur og Antwerpen indtages. Belgiens Erobring lige til Maas. Omskiftelser i Krigsforvaltningen. Dumouries's Misforstaaelse med Conventet og Ministrene. De franske Armeers Stilling ved Alperne og Pyrenæerne. – 18 Cap. Partiernes Tilstand, da Ludvig XVI.'s Proces skulde gaae for sig. Ministeriets Medlemmers Characteer og Meninger i denne Periode. Roland, Pache, Lebrun, Garat, Monge og Claviere. Meddelelser om den kongelige Families Privatliv i Templetaarnet. Discussionen begyndes, hvorvidt Ludvig XVI. kunde sættes under Tiltale. Kort Udtog af Debatterne desangaaende. Saint-Just's Mening. Sørgelig Tilstand med Hensyn til Levnetsmidlernes Anskaffelse. Nogle enkelte Meddelelser og Spørgsmaal Statsoekonomien betræffende. Robespierres Tale om at sætte Kongen under retlig Forfølgelse. Conventet erklærer sig selv beføiet til at dømme Kongen. Papirer, som fandtes i Jernskabet. Ludvig XVI.'s første Forhør i Conventet. Ulige Meninger og deelte Jnteresser under Processen. Jacobinernes Urolighed. Hertugen af Orleans's Stilling. Man foreslaaer at erklære ham fredløs. – 19 Cap Fortsættelse af Ludvig XVI.'s Proces. Hans Forsvar. Tumultuariske Debatter Conventet. Girondisterne foreslaae Appel til Folket: den Deputeredes Salles's Mening: Robespierres Tale. Vergniaud's Tale. – Spørgsmaalenes Stilling. Ludvig XVI. erklæres skyldig og dømmes til Døden, uden Appel til Folket og uden Forhaling i Dødsdommens Fuldbyrdelse. Enkelte Meddelelser om Debatterne og de afgivne Stemmer. Mordet paa Lepelletier-Saint-Fargeau. Gjæring i Paris. Ludvig XVI. tager Afskeed med sin Familie, hans sidste Øieblikke i Fængslet og paa Skafottet. Dette Hefte (8 1/2 Ark stort) faaes for 3 Mk. hos Thierry i Nakskov, Giegengack i Maribo og paa Adressecontoiret i Nykjøbing. Ligeledes kunne 1ste og 2det Bind af dette Værk, indbundne i Papbind, faaes for 3 Rbd. 60 s. - Tiende Hefte er under Pressen. Subskription modtages fremdeles.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Lollands-Falsters Stiftstidende. (October Qvartal 1842.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Subskription paa dette Blad, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, mer hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saaofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og forsendt med Brevposten i Stiftet 90 sk. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1842-09-29
Paa mit Forlag er udkommet og faaes hos Dhrr. Giegengack i Mariboe og Thierry i Nakskov. Lovgivningen.