Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-08-16
(Slutning af Prof. og Ridder Viborgs Efterretninger om Hornqvægsygen i Hertugdømmerne o. s. v.; see forr. No.) Paa denne Maade har en nøie Efterfølgelse af Forordningen af 20 Febr. 1801 i mindre end 3 Maaneder undertrykt Hornqvægsygen i Hertugdom met Holsteen og derved reddet Landet fra dette ødelæggende Onde. - Da Sygdommen hjemsøgte Holsteen i det forrige Aarhundredes 8de og 9de Aarti, blev den ved Lægemidler, Jndpodning og ved Qvægets Fordeling i Hytter underholdt henimod ti Aar, og begge Hertugdømmerne Schlesvig og Holsteen tabte dengang over 150,000 Stykker Hornqvæg. J den nu standsede Qvægsyge, som har raset i 2 Stæder, 4 Flekker, paa 5 adelige Godser og i 38 Byer i Hertugdømmet Holsteen, og i en Stad, paa 4 adelige Gaarde og i 4 Byer i Hertugdømmet Schleswig, og som kun varede omtrent 6 Maaneder, er i det førstnævnte Hertugdømme 486 Stkr. nedslaaede, 1132 Stkr. ere døde af Sygdommen og 263 Stkr. have overstaaet den, og i det sidstnævnte Hertugdømme ere 249 Stkr. dræbte, 433 Stkr. styrtede og 33 Stkr. have overstaaet Sygdommen, altsaa ere i begge Hertugdømmerne 735 Stkr. dræbte, 1565 Stkr. styrtede, og 296 Stkr. have overstaaet Sygdommen. Maatte dog dette lykkelige Udfald overbevise enhver om de velgjørende følger af den saa grusom forekommende Nedslaaning og den forhadte Spærring, og en almindelig Pligtfølelse opvække til Lydighed mod Øvrighedens Forskrivter, Hiint græsselige Onde vilde da, om det endog indsneeg sig paa Holsteensk Bund, strax blive dæmpet. – Vel er Hornqvægsygen i dette Øieblik udryddet, men et nyt Udbrud af samme er dog altid at befrygte Hvor let kan Sygesmitteen ikke ved Efterladenhed have skjult sig et eller andet Sted i Foder, Møg, Huder, Skind, Uld og andre Ting, og foraarsage dette frygtelige Ondes Gienkomst. Til fremdeles Forebyggelse af den farlige Hornqvægsyge maa man desaarsag anvende en streng Opmærksomhed, for at udrydde og afholde det muelige Tønder til Smitten. Jsær maa Holsteens Grændsebeboere vogte sig for at indbringe Sygesmitten ved fremmed Qvæg, Huder, Skind og andre uldne Varer. – Til Slutning maa man endnu lægge Mærke til den nylig udryddede Syges Characteer. Paa nogle Steder har den været dødelig, paa andre af en god Natur. - Paa Meieriet Lohndorf døde 13 af 155 Stykker. Paa Qvarnbeck styrtede 139 Stykker i fem Dage, og en ligedan Dødelighed havde man og i de Bønderhuse, hvor Luftens Forpestning fandt Sted. - Derimod udholdt Sygen: 47 af 152 Stykker paa Schønhagen, 5 af 7 hos Fogden i Woldenhorn, 10 af 11 hos H. Schmidt, i Postfeldt, og 2 af 2 hos Sammann i KleinHansdorf i Amtet Tremsbuttel. - Den hurtige, men for Sygens Udbredelse ellers saa farlige Fordeling af een af Qvægsygen angreben Qvægdrivt, at sætte det syge Hoved allene i en luftig Stald og tillige holde det varmt, forbunden med Brugen af slimige Drikke, synes at have bidraget meget til Sygens gode Natur. - Havde en Pessina, Trank, Keil von Eckershausen og flere her anvendt deres Lægemidler mod Qvægsygen, saa havde de anført det gode Udfald som et Beviis paa deres Lægemidlers Hensigtsmæssighed; men hvor meget bedrog de dem ikke! - Store og sandhedelskende Mænd have paa denne Maade, imod deres Villie, skuffet sig selv og hele Verden. Maatte dog de nuværende og tilkommende Anbefalere af saadanne Midler ret overveie dette, de vilde da føle, hvor megen Skade de have tilføiet og kunne tilføie deres Medborgere.