JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Mandagen den 12te Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 9 og 11 Slet, bliver i Continuation af de forhen holdte Auctions SJ E TTE og sidne Gang i Følge Dom og Udlæg opbuden for til den Høystbydende at bortsælges, forrige Jnspecteur ved Skuespillene Justitsraad Niels Lassens tilhørte Gaard beliggende uden for Stadens Østerport ved den nye Kalkabrik, hvilken Gaard efter Vurderingsforretningen af 12te Martii befindes saaledes: Et Vaaningshuus 5 Fag 2 Etager høyt med Kielder under 2 Fag, alt af Muur og Bindingsværk, derved 2 Tilbygninger hver paa et Fag en Etage grun muret med Halvtag over. J den ene af disse Tilbygninger er 2 Afdelinger til Drivhuus med en muret Ovn. Nok en verkerne. Garnisonen er Krigsfanger og det ganske Artillerie og Munition tilhører Franskmændene. Jmidlertid indgaaer og den Franske Commandant, at det skal staae Garnisonen frit for at marchere af med deres Kanoner indtil Middagen den 25de. 2) Franskmændene forpligter sig til at nedbryde Rhinskandsen, Udenverkerne og deres egne Værker, og, saa længe de ere paa Rhinens venstre Bredde, ikke udøve Fiendtligheder mod Mannheim. De forskaane ogsaa denne Stad for den paalagte Brandskat, og skulle aldrig nogen finde fordre noget mere af den. 3) Den ene halve Deel af Rhidrøen skal tilhøreres, og den anden Franskmændene. Garnisonen i Rbinskandsen og Udenverkerne var 2000 Mand stærk med 150 Kanoner. Udrømmingen gik meget lykkelig for sig ved 7 ti 8 Skibe, og til de bestemte Timer var alt, undtager en Mørser og nogle Munitionskarrer bragt hero per. Strax derpaa tog Franskmændene den i Besiddelse og skrege 3 Gange: Republiken leve! - Bombordementet var frygteligt; i 14 Timer det vedvarede, kastede Fienden i de mindste 3000 Bember i Staden og Udenverkerne, og henved 5000 Bomber, Grangter og Kugler i Rhinskandsen, og Uenverierne. Jmidlertid mistede dog de Keiserlige tun10 Døde og 37 Saarede. Ogsaa 4 Borgere maatte døe og 19 bleve saarede. Næsten alle Saarede have mistet en Arm eller en Fod. 36 Huse ere blevne beskadigede, men kun lidt. 3 Bomber faldt ned paa vore Møller og have dog ikke gjort Stade for 10 Gyldne Værd. Fienden viste, at hans Artillerie ikke var i saa slet Stand som man troede, og at de ikke Tireskabedes, kom deraf, at de vare saa langt fra os og de res Kanoner overladede. Der kom 3 Jange Jld løs i Staden, men den blev hvergangst at slukke.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Unecht, den 28de December. I Gaar After Kl. 10 sit ogsaa den herværende Magistrat, Efterretning om, at de Franske vare gaaet over Maas og Vaal paa forskjællige Stader. Paa samme Dag hørte vi her fra mange Sider en heftig Kanonade. J Dag Morges, de Pertine bære aabnede, ankom her en Mængde Flygtende, som eenstemmigen bekræftede, at de Franske havde passe ter Waal paa 5 Stæder. Blant disse Flygtende befandt sig ogsaa en Deel af Mandskabet fra Kanoneerskalupperne, som hende været stationere paa Waal ved Bommel. De nærmere Omstændigheder ved denne ulykkelige Tildragelse kunne endnu ikke nøie anget. Det heder, at 4 Regimenter af vore Tropper ere fangne og ødelagte. Af Regimentet OrangeFrielland ere nogle Musikantere ankomn hertil, hvilke have udsagt, at foruden dem havde kun 5 Mand reddet sig af dette Regiment. Det hele Emigrant Corps von Hohenlohe skal være blevenbreget i Stykker. Kort, man hører ikke andet end bedrøvelige Efterretninger. Vore Tropper paa Bom meler Woort vare alt for svage til at kunne imodstaae den standtlige Overmagt. – J Gaar Middag besandt de Franske sig i Bommel og Kl. 1 om Eftermiddagen vare de allerede paa den anden Side af Waal. Det første Forsøg paa at gaae over gjorde de med Cavalleriet, hvilket ogsaa lykkedes dem vel. En Deel af vort Cavallerie, som trak sig tilbage, og satte noget længere ned over Floden, havde den Ulykke at træk se paa svag Jis, hvorved endeel af Mandskabet satte Live til. Posterne paa denne Side af Maal bleve overfaldne at den franske Overmagt, som nedhuggede alt, hvad det satte sig til Modværge, hvorved Bestyrkelsen blev almindelig. En af de franske Colonner er marcheret til vor Egn, og befinder sig allerede i Buuren. Efter nogle Beretninger er og allerede et Detach ment af 600 franske Husarer trængte frem indtil Culenborg, saa at de snart kunne være i Nærheden af vor Stad. En anden fransk Colonne er marcheret til Gorcum, for derfra at trænge ind i det Jndre af Provindsen Holland. Da de Franske paa samme Tid ogsaa ere gaaet over Waal ved Thiel saa kan den engelske Armer ikke trække sig til vor Stad. Udsigterne ere bedrøvelige!
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Amsterdam, den 29de December. De Angreb, som de Franske i Forgaars have gjort, strækkede sig fra Bergen op Zoom indtil Nymmegen, hvorved de ingen Frerskylde. Deres Overgang over Maas til Bom meler Waariskede blandt andet ved Fortet St. Andre. Een af deres Colonner er marcheret til Vianen og Culenborg, og en anden til Goreum. Rygtet, at disse Pladser allerede vare indtagne af dem, er indtil ugrundet. - Det var i Forgaars, efter Kl. 5 om Morgenen da de Franske angrebe vore Linier ved Breda, Wasspyck, Wialwyk, Raamsdonk, Gertruydenberg a., og efter en heftig Kamp forceerte dem paa 3 Stæder, fordreve vore Tropper udaf Retranchementerne, og toge dem deels til Fanger. Herpaa trængede de Franske frem til Levensbergen og Sandbaarhuytten, hvor de fandter Magasin af 100 Læster Korn og mange Fartøier, med Krigmunition, hvilke Skibe ikke kunde bringes bort formedelst Jsen. - Nyere Breve fra Vianen og Egnen derved melde, at de Franske trænge bestandig videre frem, og at en fransk Colonne befandt sig i Gaar Eftermiddag ikkun 1/2 Miil fra Goreum. Man vil endog have den Efterretning, at de Franske have i Gaar Aftes Kl. 8 taget denne Stad i Besiddelse, men det behøver dog Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Harlem, den 30te December. Vi have nu her faaet følgende Efterretninger om det Angreb, som de Franske have foretaget den 27de hujus mod vore Tropper ved Maas og Waal i Langen Straat &c. De Franske passerede den 27de om Morgenen med en stærk Colonne i Driel over Maas, og faldte ind i Bommeler=Waart, som var kun svagt besat med Tropper. Følgen deraf var, at fortet St. Andre blev om Morgenen den 27de Kl. 8 1/2 forladt. De hollandske Tropper, som befandt sig sammestæds i Rossem og paa den øvrige Deel af Øen, retirerte sig saa godt de kunde, til Bommel, hvor de kom i nok en Fegtning med den fremrykkende Fiende. Men da det var umueligt, at forsvare Staden, saasom de Franske bestandig rykkede frem med frisk Mandskab, reddede en Deel af hine Tropper sig over Waal, og de øvrige maatte overgive sig til Krigsfanger. Blant disse sidste befinder sig en Deel af Regimentet Orange=Friesland, de Bons og Grenadeerbataillonen von Hohenlohe, tilligemed en Afdeling Scheitsere. De Franske bemægtigede sig ogsaa ved S. Rammel de der i Jsen fastliggende 6 Kanonbaade. og 2 Hospitalskibe. Herpaa have de Franske ved Thiel passeret Waal, hvilket foraarsagede en stor Bestyrtelse blant Jndbyggerne i Thiller=Waart, af hvilke mange ere flygtede ud af Stæderne og fra det flade Land til Gorcum, Culenborg og Vianen. Magistraten i Urrecht har den 27de om Aftenen og den 28de om Morgenen været forsamlet. J Forgaaes er en stor Deel af den derværende Garnison trækket ud for at besætte Lackstoden - Om Angrebet i Langenstraat, hvor de Franske med 25000 Mand angrebe alle Posterne ved Zerenbergen og ter Heide indtil Ger rundenberg, har man endnu saaet at vide, at en Escadron Gardedragoner, Husarerne von Hekkeren, 2 Batailloner af Arveprindsens Regiment og Grenadeerbataillonen von Bosset, have derved lidt meest. - Fra Heusden ere endnu i Gaar ankomne Breve. J Forgaars var sammestæds allene den Wykske Port aaben; men da de Franske fattede Posto paa den Aalborgsk. Dige, blev al Communnication afskaaret Staden. Man havde allerede ind trukket Forposterne, blandt andre den i Hedikulsen. - Fra Dordrecht har man den Efterretning, at de Franske skulle allerede være ved Moerdyk, 1 Miil fra Willemstadt, og i Zwaluwe, hvorpaa ventes Bekræftelse. - Vore Fredscommissarier siges i Forgaars at have passeret Moerdyk, for at fortsætte deres Reise til Herzogenbusch. Fra Egnen ved Gorcum ere mange Mennesker flygtede til Rotterdam og Dordrecht.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Af en Skrivelse fra Haag, den 30te December. Det almindelige Angreb, som de Franske den 27de have gjort langs Maas, tiener til Beviis paa, hvor lidt man kan giøre Regning paa deres fredelige Sindelav. Efterat de havde indtaget Bommeler=Waart, gik de den 7de fra Bom mel ogsaa med meget Cavallerie over Waal, trængte frem indtil Buxen, og udbredte allevegne Bestyrtelse. - Sagerne have dog allerede, Gud være lovet, taget en anden Wending igien. Vor tappre Prinds Friderich havde i en Han trukket saa mange Tropper, som muligt, tilsammen ved Waal, hvormed han i Forgaars angreb de Franske. Disse saae sig derved nødte til, besynderlig da der ogsaa indfaldt Tørveir, at gaae paa ommeldte Dag igien tildage over Waal til Bommel. Denne Stad saavelsom hele Bommeler, Waart ere endnu i deres Besiddelse, undtagen Fortet Løven stein paa den vestlige Spidse af Øen. J Gaar om Midnamarcherede den hollandske og Schviser=Garden herfra til Dordrecht og Gorcum. Der ere og blevne afsendte Courerer til London og den østerrigske Armee i Emmerich, paa det denne ufortøvet kunde brakke op til Urecht.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Frankfurt am Mayn, den 30te December. I Gaar Morges henimod Kl. 5 have de keiserlige Husarer, fra Maynz gjort et Udfald imod Brizenheim, adsplittet Fienden, som de der fandt under Gevahr forfulgt ham til Marienborn, og, da de ingen gave Pardon, nedhugget nogle Hundrede Franskmænd; dog gjorde de 22 Mand til Fanger. saa alvorlig, at Franskmændene stak Allarmstængerne ud. - Tydsernes Forliis bestod af 18 til 20 Mand. Sagen var Ved Marienheim har Franskmændene allerede gjort Begyndelsen med at sløife Rhinskandsen, men igien pludselig ophør ie dermed, ja endog opførte noget Skyds deri. J Forgaars have de alligevel igien arbeidet paa at nedbryde Udenværkerne ogsaa søgte de at redde Bielkerne og Bræderne af den ved Capitulationen tilbageblevne Deel af Rhinbroen. - Nu hedder det paa nye, at Franskmændene skal igien have 30000 Sygt ved deres Armee imellem Strasborg og Mannheim. J stor gangel paa Lys og Lampe Olie, at Folk ved den indfalStrasborg skal igien herske en Sygdom og i Elsas vare en saa dend Nat maae gaae til Senge. J Landan er en Deel af Arsenalet fløiet i Luften, de fleste Huse ere derved bleven beskadigede; ogsaa mange Borgere og Soldater ere omkomne. Den bekiendte Oberste Eikenmaver, er afreist derfra for at beleere opkommen J debrand i det chu fyrstelige Stoe. Maynz - J Bonner, i Anledning af en fransk Festin, Af en Skrivelse for Frankfurt, den 30te Decbr. Efter de Franske Deserteurers Udsign, som talrig Mængde ankomme til Maynz, belave Fransk nændene sig paa en Storm mod denne Stad. Allerede den 25de om Aftenenen, bleve af den Aarsag endog ved Fakkelskin endnu flere Kongner opbragte paa Voldenne omkring Maynz till at med store Bielker, hvilke man forhen havde dykket ned i Vandet og ladet fryse glatte. Rhin og Maynz ere nu paa de fleste Steder ganske fast tilfrosne. Ved Maynzere mange franske Soldater Kudte ihiel, fordi de paa en for stærk Maade havde lad dem fornaar med de es Utilfredshed over Strabadserne i det nærværende raae Veierlig. Den franske General Pichearn har, som man tilfor adelig veed, svaret befærd commissionen i Paris paa et Decret, som befalede ham at gaae over Waal: "at han gandske vist maatte efterkomme denne Befaling, men at han ved det uheldige Angreb den 11te havde til forladelig mistet over 1000 Mand - Men han har herpaa erholdt den Ordre, at gaae over Vaal, det kelte hvad det vil; hviket da ogsaa skede.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Haag, den 3de December. J Forgaars iblev følgende Official=Beretning bekiendtgjort: Af de indløbne Beretninger af 27de hujus seer man, at de Franske denne Dag haver gjort et almindelige Angreb paa alle Puncter af vore Grændsee. Dette lykkedes den dissør, da Jsen paa alle Floderne og de oversvømmede Egne havde ved den stærke Frost faaet saadan en Fasthed, at de kunde passere samme, og paa den Maade angribe vore Poster i Ryggen og i Flanken. Dette gjorde ogsaa de Fransk, og vore Tropper bleve bragte til at vige, dersom de ikke ganske vilde blive afskaarne. - Paa denne Maade har Fienden bemægtiget sig Bommeler Waart. Da han passerede Waal, har en Deel af Tropperne, som befandt sig paa denne Øe, maattet trække sig tilbage om Natten til Dalem, til ellers havde de kunne blive af skaarne paa brage Sider af Gorcum. De øvrige Tropper paa Bommeler=Waart, som havde begivet sig til den anden Postion, have trukket sig til Løvenstein, hvorfrade, efterat de havde ladet nogle Hundrede Mand blive tilbage, begave sig til Gocum. - J det saa kaldte Langstraat ere tillige alle Poster blevne angrebne, hvorpaa Fienden trak sig med Magt med Posterne Capellen og Was pick, og bragte samme efter en haardnakket Modstand til at vige og trække sig tilbage til Gertrudenberg. - Fienderne have ogsaa den 27de, om Morgenen Kl. 10, angrebet den høire Føi af Linien von der Hout, imellem Gertruydenberg og Breda, tourneret den der værende Lunette, og var ved Beretningens Afgang beskiæftiget med at angribe Fortet Stelhoven. Da Posterne ved det Spartenbergske og Lamgarske Veer bleve begge angrebne med Overmagt, have Tropperne, for ikke at blive afskaarne, trukket sig tilbage fra Zovenbergen til Willemstadt. Fra Posterne i ter Heyde er ingen anden Beretning indløbet, end at Gardedragonerne vare ankomne derfra i Willemstadt, og at altsaa Linien ved Breda sandsynlig ogsaa var forceret, og Communicationen med Fæstningen derved afskaaret, hvorom man dog ventet narmere Bekræftelse.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Vexel=Cours, den 6te Januarii. London 2 Maaneders Sigt - 5 Rd. 11 3/4 pr. Livr. Sterl. 14 Dages Sigt 5 - 15. Hamburg - 2 Maan. Dito 120 1/2 14 Dages Sigt 121 1/2 ) pr. Cem. Amsterdam i Bco. 2 M. Dets 12 1/2 14 Dages Sigt 121.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Kiøbenhavn, den 9de Januarii. Under 5 Junii 1793 har det behaget Hans Majestæt allernaadigt at beskikke Underførster Lars Petersen til Skovrider paa det Kongel. Odsherredske Gods. Jed den i Dag foretagne 5te Trækning af det ved Forordningen af 1ste Maji 1789 aabnede 3 pro Cents Anpuitets Laan ere følgende Bogstaver udkomne: D7. K. M17. 19. 67. V4. S13. R. 13. Eierne af de under disse Bogstaver udstædte Annusets Beviviser vilde altsaa behage til næstkommende 1ste Julii at lade samme paalydende Synemad den til samme Tid paaløbne Rente i den Kongel. Casse affordre, da deraf efter Placaten af 16de Sept. 1739 fra bemeldte Tid af ingen videre Rentegorgiøres. Finants=Collegium, den 2den Jan. 1795. Da Forordningen af 21de Januarii 1720 dens 5te §. til holder, at Pensioner af Poplassen skal være afhentede i det længste 3 Uger efter Qvartalert Forløb, saasom i andet Fald bliver den saaledes uafhentede Qvartals-Pension ikke got gjort, men hiemfalder Postkassen; saa uagtet dette forlængst er antegnet paa de trykte Pensione=Dranqvetter, blive deikke besdomindre vedkommende Pensionister herved advarede, at holde sig bemeldte Forordninge Bydende efterrettelig og for Fremtiden, efter at Qvartalet et udiøben, udi de følgende 3 Uger, nemlig fra den 1ste til 21de udi næst efter Qvartalers Udløb følgende Dage, at affordre de dem allernaadigst tillagte Pensioner, da de i andet gald har sig stiv at tilskrive, at dermed forholdes efter det bemeldte Forordning i saa Maade befaler. General=Post=Amtet, den 24de Decbr. 170, Den 6te hujus lagde Fregatten Crond. rig ind igiennen.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Bommen.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Avis ET. At min i Livet inderlig elskede Mand Peder Wiinholt, forden Sognepræst i Oure i Fyen, har forladt det Timelige sidstleden 7de Decbr. 1794, i sit 73de Aar, her i Nyborg, bekiendtgiøres herved for samtlig Familie og Venner. Nyborg den 7de Jan. 1795. Sal. Viinholts Enke. ved et bedrøvet Hierte har jeg den Ære at tilmelde Venner, Øl og Slægtninger, at det har behaget Forsynet at bortkalde min elskelige Moder, Anna Munthe, Enke efter afg. Kammerraad og Foged Andreas Fuel, efter en langvarig Svaghed i sin Alders 67 Aar, den 19de d. M., fra dette Jordiske til et bedre Liv hidset; overbeviist om, at de, som kiendte hendes sande Vard, tager oprigtig Deel i dette mit og Sødskendes Tab. Halsnøe Klostergaard den 22 Decbr. Niels Juei. i Kiøbenhavns Universitetsjournal, udgiven ved Professor i Baven, er udkommet 2det Aargangs 4de Hefte, som leveres Subskribenterne for 26 s. Tryk. og 2 Mk. Skrivpapiir i Projesforgaarden paa Hiørnet af store Kannike= og lille Fiolstræde No. 250, hvor ogsaa den hele Aargang er at bekomme for 1 Rdlr. 2 Mk. r. danses Magie eller Hexekunster, en virkelig Begivenhed, som haver tiltagelsig i det 15de Aarhundrede, at Professor Engelschau, med aldstændig Fortaring af den naturlige Magie over de i dette Skrift forekommende underfulde Sær syner at Landmaaler Anor as Svendsen, faaes smukt indhæftet for 16 s. hos Boghandler A. Soldin i Myntergaden No. 57. casine Venner, som i Norge og de danske Provindser have Thave den Godhed at samle Subskribentere paa min Oversættelsen Meivners Utenschenkennentz, ville berageligst undskilde at Exemplarerne, formedelst indtrufne hindringer, ei til den i Planen belovede Tid kunne vorde dem tilsendte. Jakob Neumann.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Fra Pressen er udkommen: Tanker for unge Thenloger - i til videre Eftertanke for baade ældre og ungre. Af en anonym Forfatter, gaaes tilkiøbs for 10 s. hos Winding i store Kaumtentædet No. 39.
Berlingske Tidende, 1795-01-05
Fra Pressen er udkommen: Nye og fuldstændig Lakeer Bog, somlærer: den rigtige Omgangsmaade ved Lakter Kunstens Udøvelse, samt giver tydelig underretning ven de dertil hørende Bilgninger, Grunde og Fernisser, saavelsom om de Materialier, der bruges til Viingeistfernissen, de fede eller Oliefernisserne, især til Koyal og Bernsteensernisterne; tilligemed en rigtig Anviisning til den Chinesiske og Japanske Laks Efterlignelse og Revarering baade i sindt og ophævet Arbeide; samt den uægte Laks Forfærdigelse; og endelig, hvoriedes Fornissen poleres og gives Glauss, og paa hvad Maade man igien kan tage Farverne og Fernisern arde Ting, som ikke ere blevne som man ønskede dem. Sælges Jndbunden for 40 sk. paa Børsen No. 3, sammesteds faaes den forhen udkomne Maler= og Forgylderbog, indbunden for 48 s., begge kan og faaes indbunden i et Bind for 80 s. P. Liunge. fra Pressen er udkommen, Høstdagen, et Stuespil i 5 Acter, 1 af A. W. Jstand, oversadt ver Sønnichsen, sælges heftet for 36 s. paa Børsen No. 3; sammeneds faaes Jndianerne i Engeland, et Lystspil i 3 Acter af Kobebue, oversaat ved Sønnichsen, heftet 36 s. P. Liunge.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
Atter har Skjæbnen ladet mig føle det møisommelig Livs Bitterheder, i det at Alfaderen fra mig og tre smaae Børn har berøvet mig en elsket Mage, en ypperlig Moder, og retskaffen troe Huusholder i Johanne Becker som efter 12 Ugers Sengeleie af Bryst= og Tære=Syge døde den 30te December 1794, i sit Aders 40de Aars og to og en halv Maaned. Fraværende Slægt og Venner er jeg forvisset om taget Deel i denne min billige Sorg. Condolence frabedes. Toblas Nascou, Told- og Consumptions=Jnspeteur i Kierteminde.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
J Medhold af os undertegnede Skifte=Forvaltere i Kiøbmand Levin Josephs Fallitboe allernaadigst forundt Bevilling, under 12te dennes, som for vedkommende Over= og Under=Retter behørig er tinglæst, indkaldes i disse Tidender 3de Sinde sød pæna præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de, som formene sig at have noget at fordre udi bemelte Fallitboe, med deres Fordringer at fremkomme, og saadan deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb lovlig at anmælde og beviisliggiøre. Nakskou, den 30te December 1794. Gustav Ludvig Baden, Dr. P. Danchel, Borgemester og Byefoged. Amtsforvalter og Raadmand, Under 21de November a. c. er os undertegnede SognePræst og nu værende Magistrat her i Nakskou meddeelt allernaadigst Bevilling, der og behørig er tinglæst, i Medhold af hvilken alle og enhver indkaldes 3de Gange efter hinanden i disse Tidender, med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, for saavidt de kunde formene sig at have noget at fordre hos os fra vores deels fælleds, deels særskilte Bestyrelse af Nakskou Byes offentlige Stiftelser, Penge, og øvrige Regnskabs Væsen, dermed at fremkomme, og saadan deres havende Krav, af hvad Navn nævnes kan, inden forskrevne Tids Forløb lovlig at anmælde og beviisliggiøre. Nakskou, den 30te December 1794. Andreas Borch. Gustav Ludvig Baden, Dr. P. Danchel. A. Sønderup. C. Berntzen.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
Efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 21de Novbr. sidst, for vedkommende Retter behørig tinglæst, indkaldes med Aar og Dags Varsel, ud pæna præclusi & perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden i disse Tidender, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter her i Byen afdøde Kiøbmand og Kirkeværge Peter Hansen Lønborg, og forhen ligeledes afdøde Hustrue Anna Didriksen, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb lovlig at anmælde og beviisliggiøre for undertegnede Skifteret. Nakskou, den 30te Decbr. 1794. Borgmester og Raad.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
Efter Kongel. allernaadigst Bevilling af 21de Novbr. sidst, for vedkommende Retter behørig tinglæst, indkaldes med Aar og Dags Varsel, sub pæna præclusi & perpetui silentii, 3de Gange efter hinanden i disse Tidender, alle de, som formene sig at have noget at fordre efter her i Byen afdøde Farver Tollesens Enke. afgangne Maren Lønborg, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb lovlig at anmælde og beviisliggiøre for undertegnede Skifteret Nakskov, den 30te Novbr. 1794. Borgmester og Raad. De der maatte have lovlige Fordringer i Stervboet efter afg. Niels Giestrup, som boede og døde i Fladstrand, blive Følge Forordningen af 26de October 1792 herved indkaldede derom at melde sig med gyldigt Beviis inden den anordnede Tids Udløb, eller ved Skiftesamlingerne i Stervboet i bemelte Fladstrand, 6te og 12te Ugersdagen den 20de Januarii og den 3die Martii næste Aar, Kl. 10 Formiddag. Hiøring, den 26de December 1794. M. Brandt, Skifteforvalter. Tredivtedagen til Aabning, Registering og Vurdering i Stervboet i Hvirringe Præstegaard efter sal. Proustinde Woldun. fød Friborg, tilforn i Ægteskab med Sognepræsten sal. Hr. Erich Kiær Thaarup, er Tirsdagen den 20de Januarii førstkommende, hvilket herved til Underretning for dem det maatte interessere, bekiendtgøres. Horsens, den 29de December 1794. Chr. Brøndsted.
Berlingske Tidende, 1795-01-09
Hr. Kammerherre Baron Guldencrone, agter ved offentlig Auction, som foretages i Skriverstuen paa Moesgaard, Onsdagen den førstkommende 8de April, om Formiddagen Kl. 10, at bortsælge følgende ham tilhørende Eiendomme, i Haureballegaards Amt, Thiset Sogn, Jngerslev Bye, nemlig: 1) Et Bondested ansat for Hartkorn 1 Tde. 2 Alb., udskift at Fællig og beliggende midt i dets Mark som bestaaer af meget god Jord og er dækket for alle Vinde af Byens Bygninger og en tilstødende Skov; Bygningen udgiør i alt 25 Fag; Stedet tilhører en Skovgrund, som er meget beqvem til Skovs Opelskning 2) et Huus der nu beboes af Jørgen Rasmusen, bestaaende af 10 Fag og forsynet med en god Kaalhave. 3) Et Huus bestaaende af 7 Fag; forsynet med en god Kaalhauge og beboes at Niels Laursen. 4) Et Huus bestaaende af 7 Fag, hvorudi Ud Mortensens Enke og Christen Laursen, indtil videre er tilladt Huusværelse, til dette Huus er ogsaa en god Kaalhauge. Lysthavende ville indfinde sig benævnte Tid og Sted, da AuctionsConditionerne, indrettede for Kiøbere saa billige som mueligt skal vorde kundgjort, og det tiener imidlertid til Efterretning: at Eiendommene opraabes først hver for sig og siden samlet, samt at Kiøbesummen creditteres til Snapsting 1796, imod antagelig Sikkerhed, og en Deel deraf kan blive creditteret længere, om Kiøberne eller Kiøberen dermed finder sig tient.