Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1808-10-18
Den Spanske Viin har en egen fød Smag og derhos megen Jld. De taale ikke at blive alt for gamle og ere bedst i det fjerde og femte Aar. Kun Mallaga=Vinene blive bedre ved at ligge. De bedste Viinegne ere Ny-Castilien, Mancha, Mallaga, Sevilla, Cadix, Valencia, Arragonien og Navarra. Af Mallagavine udføres aarlig henved 300,000 Ankere. Af den skjønne Beres Viin, som i Handelen er bekjendt under forskjellige Navne, udføres omtrent 20,000 Piber. De øvrige vigtigste Spanske Vine ere Tinco Malvasier, Garnacha, Valls, Mattard, Silges, en meget skjøn hvid Viin og Peralta, den egentlige Spanske Sekt. Man udtræder Druerne med Fødderne og fylder Saften paa Læderflasker af Svinehuder, eller Bukkeskind. Kun den Viin, som bestemmes til Udførsel, fyldes paa Fade, af Eeg, eller Kastanietræe. En stor Deel af de Spanske Vine destilleres til Brændeviin og Liqveurer. Det Spanske Brændeviin er ikke saa godt som det Franske, men det koster heller ikke saa meget. Et andet, næsten ligesaa vigtigt Brug af Ranken, er Rosinavlen, hvortil bruges de skjønneste og bedste Druer. Fra Egnen om Mallaga, fra Valenzig, Granada og Alicante komme de bedste Rosiner. Man kalder dem i Spanien Passerillas de Sol, fordi man skjærer Rankestængelen over, saasnart Druen er moden, og lader den hængende paa Træet tørres i Solen. Et mindre godt Slags er Passerillas de Lexia bekjendt i Handelen under Navn af Potrosiner. Disse udføres til det Nordlige Europa. De almindelige Rosiner som kaldes Kurvrosiner, fordi de forsendes i Kurve, er den sletteste Sort. Overhovedet regner man at Spanien udfører Viin, Brændeviin og Rosiner for hen ved 2 Millioner Rigsdaler. Paa Havedyrkning og den dermed forbundne Frugttræe-Opelskning lægge Spanierne kun lidet Vind. Den villige Natur, der af sig selv frembringer de skjønneste Frugter, bringer dem til at troe al Kunst overflødig. Dog maae herfra undtages Egnene om Middelhavet, hvor man mere end i det øvrige Spanien lægger sig efter Jord- og Træfrugters Opelskning. Her gives hele Skove af de fineste Frugttræer, Citroner, Oranger, Pomerantzer, Figen, Dadler, Mandler, Kastanier, Corender, Oliven, Morbær, Perskener, Apricoser m. fl. Og alle disse Frugter have en Størrelse, en Saftrighed og en Velsmag som kun i Jtaliens skjønneste Egne finder sin Lige. Mandler, Kastanier, Citroner, Figen og Pomerantzer ere især vigtige Handelsartikler. De Spanske Rødder. Kartofler, Asparges, Artistokker, Meloner og øvrige Haveurter ere ligesaa fortrinlige, men de dyrkes hverken med Flid eller i Mængde. Saffran er et yndet og almindelig brugt Kryderie i Spanien. Den dyrkes ogsaa i den Mængde, at ikke allene hele Landet forsynes dermed, men at der ogsaa haves et betydelig Overflod til Udførsel. Jmidlertid er den Spanske Safran ikke meget yndet, da den er befugtet med Bomolie, for at forøge dens Vægt. Portugal modtager det meeste deraf. Sukkerrøret dyrkes i adskillige Egne, især om Marril, men hvad Spanien heraf frembringer, er ubetydeligt i Sammenligning med det der forbruges. Olie, hvoraf Spanierne bruge saa meget i Værkstederne, i Sæbesyderierne, og i Huusholdningen istedet for Smør, frembringe de heller ikke i mindre Mængde. J det sydlige Spanien især gives hele Skove Olietræer. De bedste Oliven faaes fra Valenzia, Sevilla, Gre nade, Arragonien, Catalonien, Navarra og paa Majorka. Mange af de i disse Provindser voxende Oliven ere saa store som Dueæg, og bruges fornemmelig til Nedlægning. Fra Spanien udføres aarlig, fornemmelig over Mallaga og Sevilla, omtrent 30,000 Piber Olie. Men den Spanske Olie kan paa ingen Maade sammenlignes med den Franske og Jtalienske. 4) Silkeavl. De arbeidsomme og vindskibelige Maurer ere de første som plantede Morbærtræer i Spanien og lagde sig efter Silkeavlen, og endnu levere de faae Levninger af dem, som opholde sig mellem Alpnjarasbjergene, den fineste og bedste Silke. Med Maurernes Udryddelse tabte Silkeavlen sig, og det er først i de sildigere Tider at den ved Regjeringens Opmuntring, har hævet sig igjen til en vigtig Næringsgren. Den Spanske Silke er fiin og fast, og kommer i Godhed den Jtalienske meget nær, hvorfor den og betales dyrt. Vel er Udførselen forbuden, og Landets Frembringelse af raae Silke bestemt for de indenlandske Manufakturer, men da disse ikke bruge det Halve af hvad der i gode Aar frembringes, saa gaae dog det øvrige ved Snighandel ud af Landet. Man regner at Spanien frembringer aarlig omtrent 3 Millioner Pund Silke, hvoraf Manufakturerne bruge ikke meget over 1 Million Pund.