JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den store Holberg har allerede for fiirsindstyve Aar siden fremstillet Rangsygen i sin hele latterlige Skikkelse. Hans Honette Ambition en blandt alle hans Lystspil maaskee blive det meest uforgjængelige fordi den Daarlighed, det relser, ikke vil ophøre saalænge der lever Mengekker paa denne Gode. Dens Mod er saadybt befæstet, at man kan afhugge Stammen lige til Stubben, og den voxer frodigen op igjen. Hvor meget end Forfatteren af disse Linier anseer Forskiellen blandt Stænderne, Udmærkelsesteen og Hædersnavne for nødvendige til at belønne og opmuntre Fortjenesten, saa latterligt finder han det dog, at Mennesker, der ikke have mindste Grund til at gjøre Fordring, paa saadanne Udmærkelser, med saa megen Begjerlighed attraae dem. Det er Manden, der skal hædre Titelen, ikke Titelen, der blot kal bedre Manden Paa en eller anden Maade, i høiere og mindre Stad, at udmærkes af sin Regent bør altid være enhver Mand af Æresfolelse dyrebart. Men denne Udmærkelse kan dog aldrig være andet end relatio; Regenten kan ikke altid vide om den, han forunder en saadan Udmærkelse for enkelte Handlinger og ved enkelte Ligheder i Livet, tilforn har gjort eller i Fremtiden vil gjøre sig værdig dertil. Det egentlige Hæderværdige i en Rang og Titel maa derfor bestandig rette sig efter Rangspersonens øvrige Opførsel som Menneske mod sine Medmennesker og som Borger mod Staten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Indenlandske Efterretninger. En saakaldt Altentheiler Peter Starckjøhanns Enke døde, efter Formodning, af Gift, og hendes Vært, Mart. Rehder i Landsbyen Quickbor, Herskabet Pinneberg, blev i den Anledning draget til Ansvar; han tilstod, ikke allene at have forsøgt at forgive hende, men tillige at have slaaer hendes Mand, nogle Maaneder tilforn med et Stykke Træ, samme Nat, da han døde ved Drab. J Begyndelsen af Maji Maaned 1805 havde Rheder kjøbt den Dræbtes Landsted, med den Betingelse, at optage ham og hans Kone i sit Huus. Nogle Processer og adskillige ulykkelige Tilfælde opvakte hos Rheder Had, Mistanke og Hevngierrighed imod Starckjohann. Rheder hjemsøgtes af forskjellige Plager; 12 Læs Tørv afbrændte paa hans Tørvemose ved paasat Jld; Adskilligt blev ham frastiaalet; begge hans Heste bleve dræbte paa Marken; hans drægtige Ko blev pludselig saa syg, at han maatte flagte den a. Ved disse Uheld kom han i saa stor Fattigdom, at baade han, hans Kone, hans gamle Moder og Børn hele Vinteren igjennem ikke havde andet at spise end tørt Brød. Han ansaae P. Starckjohann for Ophavsmanden til disse Ulykker, thi denne havde i Fuldskab yttret, at han vil de ødelægge ham. Rheder lurede forgjeves paa at gribe Starckjohann i Gjerningen; endelig stod han en Morgen og Kl. 4, traf ham sysselsat med at kaste Brænde ind i hans Vinduer, og gav ham nu, i Følge hans gjentagne Udsagn, et Slag med et Stykke Brænde, hvorved han udraabte: Du Diævel! og faldt hos det paa ham liggende Brænde. Rheder løb nu strax sin Vei, af Frygt for, at Starckohann, der var stærkere end han, skulde forfølge ham, lagde sig derpaa igjen, uden at troe, at hiin behøvede Hjelp. Den Dræbtes Enke erklærede for sin Curator, at Rheder var hendes Mands Morder. Men hverken dette eller Enkens Forgivelse kunde bevises. Ved den Holsteenske Overeriminalret blev Rheder d. 19 Maji d. A. dømt til Kagstrygning, Brændemærke og Arbeide paa Cronborg Fæstning for Livstid; men H. M. Kongen fritog ham ved allernaadigst Resolution af 17de f. M. for at blive brændemærket.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
En Arbeiders Kone ved Bærums Jernværk bragte for nogle Dage siden 4 levende Børn til Verden; men disse ere nu alle døde, og det ene deraf, som levede længst, blev kun fire Dage gammelt. Denne Kone har før engang født Tvillinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den forrige Hollandske Minister ved det Danske Hoff, Hr. v. Huygens, er ankommen til Kiel paa Tilbagereisen til sit Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den 1ste d. M. behagede H. K. H. Kronprindsen at overvære et stort Middagsgilde, som blev givet af det Kielske Skydeselskab og om Aftenen at tage Deel i Ballet. Den 4de reiste H. K. H. med Prindsesse Caroling til Louisenlund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den 3die d. M. gav den i dette Blad forhen omtalte berømte Konstnerinde Mad. Marcherti en Concert i Kiel. Hendes Sang forekom mangen Tilhører mere konstig end smuk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den hidtil værende Renteskriver i det Kongel. General Toldkammers Holsteenske Toldkontoir Hr. Thomas Thaysen, gaaer nu til Tønningen som Told- og Licentforvalter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J Gaar er H. D. Hertugen af Augustenborg kommen tilbage til Kjøbenhavn fra sin Reise, til Als.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
H. K. H. Kronprindsen er i Formiddags ankommen til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J det Flensborgske Tugt- og Jndustriehuus døde for nogen Tid siden pludseligen en i Flensborg Amt født Person, navnlig Fries. Hans Paarørende indgav i den Anledning en Klage til H. M. Kongen, hvori de blandt andet paastode, at den Afdøde havde været vanvittig, og at de Mishandlinger, Tugthuusofficianterne havde tilladt sig imod ham, havde foranlediget hans Død. Denne Omstændighed blev nøie undersøgt, og efter høieste Kiendelse ere Tugthuusmesteren og Over vægteren i dette Tugthuus blevne aldeles afsatte fra deres Post, og hver af dem tilkjendt at arbeide et halvt Aar i Tugthuset i Glückstadt, og betale samtlige Sections- og Undersøgelsesomkostninger, saavidt de have Ævne dertil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den 5te d. M. ankom Hr. Jackson, forden værende Gesandt ved det Berlinske Hof, paa et Krigskib, fra Yarmouth til Tønningen. J hans Følge var den forrige Viceconsul i Hamborg, Hr. Nichols. De reiste, som det hedder, strax til H. K. H. Kronprindsen. Foruden de Krigsskibe, som befinde sig i Nordsøen og Østersøen, hvis Antal ikke skal beløbe sig til over 50, ere i Gaar endnu 30 Skibe blevne seete i Nordsøen, og blandt disse vare 16 Linieskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Kjerteminde d. 3 August. I Gaar passerede en stor Engelsk Flaade Beltet af Østersøen; en stor Mængde mindre Skibe gik her over Bugten, om Formiddagen, og Eftermiddagen fra Kl. 2 til 8 holdt 9 Krigskibe, hvoraf 3 syntes især meget store, sig paa Bugten, omtrent 1 1/2 Miil herfra Byen. Nogle ligge her endnu for Anker, da Sydøstvinden ikke er dem gunstig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
De fleste til Engelske Havne indsendte Danske Skibe ere allerede blevne frigivne. - Den 31 s.M. blev Embargen ophævet igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Af de anholdte Vattenførere ere adskillige sendte til Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J Nat ankom en Coureer fra Kiel til Statsministeren Grev Bernstorff.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J Aarhuusavisen læses følgende: Præsten Hr. H. Arntzen i Sønder Wissing, som ved at uddeele i de første Aar Kartofler uden Betaling og viBehandlingsmaaden, har saaledes udbredt denne Avl, at der nu til Lettelse for mange Fattige, i disse dyre Rugaar, avles flere 1000 Tdr. i den Kreds, hvor man før hans Ankomst lidet eller intet kjendte dem, og som med samme Uegennyttighed og Nidkierhed for den gode Sag vaccinerede i afvigte Efteraar over 1200 Børn, hvorved han reiste med egen Befordring, sammenlagt vel nogle 100 Mile, uden at ville modtage det allermindste, ja endog skienkede det, som nogle derfor sendte ham, til de Fattige, bevidnes nu, efterat have seet ved Børnekoppernes Nærværelse den forønskte Virkning af Vaccineringen, med saamegen mere Hjertelighed af de Forældre, i hvis By han vaccinerede 28 Børn, og som føle den sande Glæde over at see velskabte Børn befriede for de ødelæggende Børnekopper, herved deres Taknemmelighed og Forbindtlighed for denne Velgierning imod dem og deres Børn, der ei vil glemme at ønske ham fremdeles Lykke og Velsignelse til alle hans roesværdige Bestræbelser baade som god Præst og dristig Landmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Fra Arresthuset i Ringsted er undvigt en Person, der kaldte sig Chrlich og gav sig ud for at have været Viinhandler og Silkefabricans i Kjøbenhavn. Han var bleven opbragt for Pas løshed og muelig Tiggerie. Ved Opbringelsen, var han yderst usselt klædt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J Gaar saae man ikke længer i Flinterenden de Seilere af den Engelske Flaade, som i et Par Dage laae der. Om Formiddagen krydsede 10 til 12 af Flaadens mindre Seilere i Kjøgebugt. Et Linieskib laae for Anker nordlig ud for Torbek, en Fregat norden for Stubben, og andre vare for Anker videre op. En Brig seilede Kl. 10. 11 igjennem Kongedybet. Massen af Flaaden laae spredt i Sundet norden Nivaa og Hveen. Endnu i Morges laae de engelske Skibe omtrent som i Gaar. Der siges, at de mindre Fartøier danne en Telegrafkjede lige til Stralsund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
I Gaar ere følgende Gaarde og Huse under Kjøbenhavns Jurisdiction i Retten skjødede: Kammerraad og Sukker=Raffinadeur H. P. Beyer & Comp. Gaard og Sukkerraffinaderie No. 74 bag Børsen, forhen Concordia nu St. Thomas kaldet, med Vasa og Jnventarier til General=Krigscommissair J. C. v. Schmidten og Bogholder ved den almindelige Enkecasse, C. N. Lautrup, for 64000 Rdlr., samt imod at Kjøberne opfylde alle øvrige dem ved Kongl. Bevilling af 1ste Maji 1807 paalagte Pensioner og Forpligtelser. Øltapper K. J. Hastrups Gaard No. 73 paa Bryggernes Længde til Bryggersvend J. Mortensen for 4450 Rdlr. Skoemager K. Knudsens Huus No. 93 i Pederhvitfeldtstræde til Tømmersvendene D. og C. Brun for 4500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Udenlandske Efterretninger. Fra London meldes, at den Hurtighed, hvormed den Engelske Expedition af 10,000 Mand er afseilet, lader formode, at den er bestemt til et overraskende Foretagende. Ministerielbladene bebudede nyligen; at man med det første vil erfare en mærkværdig Begivenhed. Den ne Expedition har ogsaa mange ny opfundne Raqueter med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Offentlige Blade anmærke, at der i ingen Tidspunet have reglert flere Potentater i Europa med Prædicat den Første, end nu. Saaledes regjere nu Napoleon den Første, Alexander den Forste, Joseph den Første, Hieronymus den Første, Ludvig den Første &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Fra London meldes under den 24 Julii, at Aarsagen til den af mindelige Embargo er ubekjendt, men da der baade d. 23 og 24 er bleven stærkt præsset paa Themsen, og den til Expeditionen i Østersøen bestemte Flaade endnu mangler Mandskab, saa formoder man, at sammes Behanding har foranlediget denne Embargo, da der ikke finder nogen Troppebevægelse Sted ved Kysterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Vore Tropper i Alexandrien ventes tilbage. - En Flaade af 18 Linieskibe, 7 Fregatter og 12 Chalouper er d. 26 afseilet fra Yarmouth. Den 29 afseiler endnu en Escadre paa 6 Linieskibe og en Transportflaade med 10,000 Mand Tropper ombord, men de medtage kun Proviant for en kort Tid. Regimentscheferne have Ordre, at anskaffe sig egne Kjende=Flag for deres Baade, for at bruge samme, naar de udskibe i Fiendens Paasyn. Hvor dette vil skee vides ikke. En Expedition af 50 Skibe med omtrent 10,000 Mand Tropper ombord, er afseilet fra Dinerne. Men Essington ligger endnu med sin Escadre i Yarmouth. Expeditionen ledsages kun af Smaaskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Efter den i Memel d. 28 Jan. mellem Engelland og Preussen sluttede Tractat, har det sidste faaet et Forskud af 100,000 Pd. St. og Livrancer, af Værdie 200,000 Pd. St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J Engelland frygte Adskillige for en Krig med Nordamerica, paa Grund af en Americansk Fregat, Cheasepeak, Capit. Barron, der blev anholdt af den Engelske Fregat Leopard, som fratog den nogle Deserteurer, den havde ombord fra Fregatten Melampus. Den Americanske Fregat vægrede sig i Begyndelsen ved at udlevere dem, men blev tvungen dertil ved to glatte Lag, som dræbte og saarede adskillige Americanere. Efterat Engelskmanden havde frataget den Deserteurerne, lod han den seile igjen. De Americanske Tidender ivre meget heftig derimod. Cheasapeaks Forlis angives for 3 Døde og 18 Saarede. - Den Americanske Regjering har sat en Krigsret over Barron.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den 15 og 16 August skal høitideligholdes i hele Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Efter en officiel Opgivelse i Moniteuren ere siden dette Feldttogs Begyndelse indtil d. 1 Julii 5179 Officierer, 123,418 Underofficierer og Soldater blevne tagne til Krigsfanger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den 29 f. M. hørtes ved Stralsund er sine Canonade. De Svenske have aabnet forskjellige Batterier i deres forskandsede Leier paa Den Danholm og ladet deres Canoneerchalouper rykke frem i Fjorden. De have fyret heftigen paa Arbeiderne; General Loison, Beleiringens Commandant, der begav sig til Angrebspuncten, blev streifet af en Kugle paa Laaret, og fastet af Hesten. Saaret er ubetydeligt og vil ikke hindre ham i at fortsætte Beleiringen. Den samme Kugle dræbte en Hest under Oberst Montfort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Tre Russiske Officierer reise fra Luneville til Paris, for at underhandle med Prindsen af Neuschareau, angaaende de i Frankrige værende Russiske Krigsfangers Bevæbning og provisoriske Jnddeling i Regimenter. Strax ved Keiser Napoleons Ankomst til Frankfurt, begav han sig med Førsteprimas i et Cabinet, hvor der blev bragt et Landkort og Pen og Blæk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Ved Aftensmaaltidet opvartede ingen uden Liv Mameluken. J den store Sal blev spist ved tre Taffer. Keiseren talde over en Time med Kongen af Wartemberg. Han indbød Første Primas strax at komme til Paris, hvor der skal indrettes et Palais og en Hofstat for ham. Under hans Forsæde skulle de Tydske Anliggender de finitiv afgjøres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den 16 f. M. ankom Keiser Alexander til Petersborg. - General Burhøvden hær faaer Over commanden istedet for General Benningsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Naar de Franske Tropper have forladt Preussisk Pommern begiver General Rüchel sig til sine Godser der i Landet. Hans Konge har forundt ham en Pension af 3500 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Da Keiser Napoleon besøgte Skuespillet i Dresden opførtes en Prolog, hvori Theatret forestillede et dybt Tempel med Altarer, paa hvilke man læste Navnene Alexander, Cæsar, Miltindes, Marcellus, Philipus, Marius, Achel, Fadens, Perikles og Scipio. J Baggrunden stod et større Alter uden Navn. Ved samme stod en Genius i en Stjernekaabe, som skrev med en Griffel Navnet Napoleon, og i det samme fremkom en stærkt straalende transparent Soel, med en femkantet Stjerne i Midten, og alle de ældre Heltes Navne paa de øvrige Altarer forsvandt. Publicum applanderede; og nu fremtraadte Genien (Tonoristen Benelli) og holdt en Jtaliensk Tale til Keiseren, hvori det blandt andet hedte. Hvad ere i Sammenligning med dig Tæsars og Philips uovervundne Sønner, Lette Draaber Morgendug i Verdenshavets Strømme, Prologen hørte Keiseren med Opmærksomhed, men da den første Act af Operaen var ude forlod han Skuespillet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J Choret af Metropelantkirken i Paris gjøres betydelige Indretninger. Man seer allerede to prægtige Marmorsæder paa hver Side af Jndgangen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J de Hollandske Havne belaver man sig allerede paa Expeditioner, i Haab om at Engelland vil antage Ruslands Mægling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Dr. Gall er ankommen til Zürich, hvor han vil holde offentlige Forelæsninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Den 13 Julii aabnedes en ny Donan Canal. Den er bleven kaldet Caroline Canalen, og forkorter Donaufarten omtrent 1000 Tviser. Paade bredeste Steder er den 12 Fod, og dens Dybde er 7 til 8 Fod. Denne hydrauliske Indretning er uden Tvivl den vigtigste, der nogensinde er bleven iværksat for at lette Donaufarten. Man har beregnet, at denne Canal kan i en Tid af en Maaned modtage alle Donaus Vande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
J Bouvis blev en Pige paa 14 Aar nylig anfaldet af en Ulv. Ved hendes ynkelige Skrig kom Folk tilløbende og Ulven tog Flugten; men den arme Pige var allerede bleven skrækkelig tilledt; der halve af Ansigter og Halsen var saa sønderrevet, at man kunde see de bare Muskler. Hun døde efter 24 Timers Forløb og havde udstaaer utrolige Smerter. Elleve Mile fra Geneve i Leman Departement har man opdaget en varm Kilde, hvis Vand endog har en større Varmegrad end Blod.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Keiser Napoleons Escorte og Suite var i Chalons, 40 Lieus fra Paris saa udmattede, at de ikke kunde følge Monarken. Vi kunne gjerne sagde Keiseren til Storhertugen af Berg, som var den eneste, der sad hos ham i Vognen, reise uden Bedækning, og der blev nu spændt for. Foran Vognen, som der var 4 Spænd for, red kun een Coureer. Overalt, hvor de kom hen, ventede man dem ikke. Paa Bukken sad en Tjener og Livmameluken, som allevegne ledsager Keiseren. Saaledes ankom Napoleon Kl. 5 1/2 om Morgenen til St. Sond. Gensdarmen til Hest, der stod Skild paar ved bek yderste Rækkiærk, anede saa lidet Kirserens Ankomst, at der ikke engang blev raabt i Gevær. Hele Hofetaten laae i den dybeste Søvn. Jndbyggerne i St. Cloud havde ladet opføre uden for Jernporten en smuk Triumphbue, men paa det Keiseren maatte være den første, der skulde kjøre derigjennem, havde man lagt en Stige for den, hvorved Veien derigjennem sværredes. Da Keiseren blev dette vaer, sagde han smillende til Postiltionen: "lad kun Stigen ligge og kjør af Side veien ind i Slottet." Uagtet Tiden var for kort til at Politiet kunde anordne en Jllumination, faaes dog om Aftenen allevegne Lys i Vinduerne og brændende Lamper. Gaderne vrimlede af Folk, som dansede, sang og raabte: Keiseren leve J alle Skuespilhuse afsang man Viser i Anledning af Keiserens tykkelige Ankomst. Allerede det forrige Engelske Ministerium havde gjort forberedelser til at sende en stærk Sømage til Østersøen. Sir J. Duchworth var bestemt til dens Anfører.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
De Frivillige Corps i Engelland udgjøre, OstNierer og Gemene tilsammentagne, 330,000 Mand. Mange Førster og Prindser vare, paa Grund af den Efterretning, at Napoleon vilde opholde sig endnu længere i Dresden, komne for sildig did Men de have næsten alle fulgt Keiseren til Maynz. Det hedder, at den Franske Keiser vil forære Kronprindsen af Bayern Førstendømmer Bayreuth. Den Paquetbaad, der gaaer imellem Doua- og Lille, var neppe afseilet fra det første Sted d. 17 f. M., førend den blev lek, og det store Antal Passagerer, der vare ombord, bleve lykkeligviis reddede i nogle Baade, som just laae i Havnen. Aldrig saasnart vare de alle komne i Land førend Fartøiet fank med hele Ladningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-11
Bekjendtgjørelse. De, som ville beære Skilderiets Udgiver med Efterretninger, der i een eller anden Henseende kunne interessere Almeenheden, behage at indsende dem til Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144. De skulle da ikke allene ufortøvet og uden mindste Betaling blive indrykkede, men Udgiveren vil endog være Jndsenderne særdeles forbunden derfor, Efterretninger, der kræve en hastig Bekjendtgjørelse, kunne, naar de indsendes inden Kl. 11 hver Tirsdag og Løverdag Formiddag, blive aftrykte i det Numer, som udgaaer samme Dags Eftermiddag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Nyeste. Silderie af Kjøbenhavn. have hersken Fjerde Aargang. No. 88. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Horeler Enke. Løverdagen den 15 Augusti, 1807. Til mine Medborgere. Skrevet den 14 August. Afdrig, selv i den anden Aprils uforglemmeligste Dage, har Fædrenelandets Sag været et beligere Almeenanliggende end i dette Øieblik, Forenede ved eet Baand og een Tarv er Ordet Fædreneland det store Losen, som nu gjenlyder fra alle Munde. Elske Land, For dig ville vil staae og falde. Dit Held være vort Liv og vor Formue helliget. J dit Skjød have vi nydt saa mange lykkelige Dage; paa dit Altar nedlægge vi ogsaa Alt hvad der er os kjørt og dyrebart. Ukrænket og uvanhædret skal Dit ældgamle og ærværdige Navn være saa længe der finder en Dansk Blodsdraabe i Danskes Aarer. At overleve din Hæder vilde være os langt værre end Døden. Saaledes tænke vi alle Kongen og hans Søn, Statens Høvdinger, og Borgeren, Palladsets og Hyttens Beboer, og vee den Ridding, der tør vove den Tanke, at Nordboen er vanslægtet fra sine Fædre eller at Skjoldungernes Folk sætter høiere Priis paa et skjændselfuldt Liv end en hæderlig Død, Ja, Brødre, Landsmænd Dannemænd, Det blev vor skjønne Lod at staae under Regenter, der altid tænkde saaledes. Derfor hædres vi ogsaa af andre Nationer og derfor kan man bygge paa vort Ord som paa det urokkeligste af Norges Fjelde Nordboens Løvte er helligt i Fred og Ufred. Det veed og paaskjønner Europa og i et heelt Aarhundrede har hidtil maaskee kun enkelte Nationer anseet vor Trofasthed for en Brøde, misbrugt og krænket vor Følelse for Menneskelighed, vor Agtelse for Folkeretten, vor inderlige Attraa efter at hegne om Freden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Indenlandske Efterretninger. Hr. Stadshauptmand Mylius har modtagen følgende Skrivelse fra H. K. H. Kronprindsen, Deres Rapport af 4de Julii haver jeg modtaget og finder samme aldeles overeensstemmende med de fra Gouvernementet indkomne Meldinger, og i Følge heraf kan jeg ikke undlade at takke Dem for den Hurtighed og Nidkierhed, hvormed De har søgt at udføre enhver Befaling til Odens Vedligeholdelse, imedens Urolighederne i Kjøbenhavn i Begyndelsen af denne Maaned, og De ville behage i mit Navn at tilkjendegive samtlige Over- og Underofficierer, samt Borgere af Kjøbenhavns borgerlige Infanterie, som ved denne Leilighed have været brugte, min særdetes Tilfredshed for den Jver og Velville, hvormed de samtligen have opfyldt deres borgerlige militære Pligter, som jeg erkjender og paaskjønner, og haver De in fyecie at tilkjendegive Sergeant Gade ken af Christianshavns Compagnie min Tilfredshed med den Fermitet, hvormed han har forebygget en Ulykke, som efter Capitain Clasens Rapport formodentlig ellers vilde have skeet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Hovedqvarteret Kiel, d. 24 Julii 1807. Frederik, C. F.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-08-15
Under 7de d. M. er, igjennem det danske Cancellie, udfærdiget en Forordning for Danmark og Norge, som bestemmer, hvormeget herefter skal en lægges i Underholdningspenge til Gields Arrestanter. Dens Jndhold er følgende. Ligesom Hs. Majestæt ved Forordning af 12te April 1793, har kundgjort, at det er Allerhøistsammes Villie, at Gjælds=Arrestanters Kaar skulle være saa taalelige at de ikke, imedens de ere betagne deres Frihed, re skulle mangle det Fornødne til Livets Ophold, desaarsag Hs. Majestæt allerede da haver forhøiet deres Underholdningsponge indtil 72 Sk. ugentligen, saaledes har Kongen, i Overeensstemmelse med de samme Grundsætninger, og med Hensyn paa de høie Priser, til hvilke Levnetsmidler og andre Nødvendigheds Varer nu ere stegne, end videre fundet for godt at befale, at enhver Gjeldsarrestant herefter skal nyde ugentligen til sin Underholdning 1 Rdlr., istedet for de 72 Sk., som hidtil efter bemeldte Forordning have været ham tillagte, og skal med disse Underholdningspenge, som hver Uge forud bør erlægges af Creditor, iøvrigt forholdes efter nysnævnte Anordnings Bud.