JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Den 12te Maj feiredes Provst og Sognepræst Smiths Embeds-Jubilæum i Holbeks Kirke. Efter en kort Jntimation af Oldingens Søn, Hr. Pastor Daniel Smith, holdt Biskoppen, over Sjællands Stift, iført fuld Ornat, en Tale til Jubellæreren for Alteret, og overrakte ham, som Beviis paa Kongens Naade, Bestallingen, som gav ham Rang med Amtsprovster og som var dateret den 12te Maj. Derefter betraadte Oldingen Prædikestolen, og i en velordnet og bibelsk Prædiken priste Guds naadefulde førelser. Foruden hans Menighed og talrige Familie, Børn og Børnebørn, var endeel af Omegnens Beboere og 20 Geistlige tilstede. Disse Sidste, hans Herredsbrødre og gamle Venner, stode i Choret, svarede Amen, da den ærværdige Fader messede, og sang til Beslutning, uden Orgel, efterfølgende af Hr. D. Smith forfattede Psalme Vor Gud, som hist i Lyset boer og alle Hjerter kjender. Ol hør den Bøn, som vi paa Jord i Jesu Navn opsender: Din gamle Tjener, som troe i din Helligdom, nu i Halvhundred Aar som Zions Vægter staaer, Du naadelig beskierme! O! lad din Kirke delig staae, og sjunge Lov med Glæde! Lad i Retfærdighed og Troe sig dine Præster klæde! Dit Ord, o Herre kjær, det Aandens skarpe Sværd, den Haabets Hjelm saa hold, og Troens stærke Skjold. Du naadelig beskierme! Hielp os i Troens gode Strid. et evigt Liv at fatte, og samle os i Prøvens Tid dit Himmelriges Skatte! O! vogt i helligt Kald den Unges Fod for Fald, Vær Selv den Gamles Stav, og Ham til Død og Grav Du naadelig beskjerme! Oldingen er 75 1/2 Aar gammel, har tjent Holbek Menighed med Ære i de 35 sidste Aar, og lige til nu forrettet sit hele Embede med Jver og Kraft. Han har 6 Døttre og een Søn ilive, og 20 Børnebørn, af hvilke 17 omringede ham paa hans Jubelfest. Hans erkjendtlige Menighed overraskede ham paa denne Dag med en kostbar Gave: er Par Sølv Armstager med en simpel Jnscription, og Byens Fattige, for hvem han har været og er en Fader, i det han tildeels af egen Formue har bygget et Fattighuus, velsignede den Gamle med deres Taarer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Onsdagen d. 19de Maj blev her i Staden, foretaget Confirmation for Ungdommen af den masaiske Troesbekiendelse. Jalt bleve 36 confirmerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Gaarden Nr. 53 paa Østergaden, hvor Hof og Stadsretten forhen holdtes, er ved sidste Auction solgt til Raphal & Comp. for 41,400 Rbd. rede Sølv. Næstkommende Tirsdag afgaaer det første Dampskib fra Kjøbenhavn til Kiel. Det medtager Passagerer saavel til Kiel, som til Møen, Lolland og Falster. En Lysttour langs med Sjællands Kyst til Helsingøer, vil finde Sted paa Søndag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Mariboe, den 17de Mai. Det overgjemte Vintersmør begynder nu lidt efter lidt at vaagne op af Dvale. Paa Torvet blev idag nogle Fierdinger deraf solgte for 2 Mk. Pundet. Bønder smør kan nu ogsaa kjøbes her for 1 Mk. 12 s. Pundet. – Jgaar Eftermiddag lod Hr. Mechanikus Poulson, den i disse Aviser bebudede Luftballon, opstige fra Vævermester Niels Madsens Gaard. Som en Tilgivt gik først en liden Ballon op, der dalede ved Engestofte Mølle; derpaa fulgte den store, som, da Veir og Vind var saare gunstigt, hævede sig lidt efter lidt majestætisk op til de høiere Luftregioner, hvor den tilsidst tabte sig for det ubevæbnede Øie. Omtrent Kl. 7 om Aftenen saaes den ved Sundbye saa stor som en Øltønde, hvorfra den forføiede sig videre ad Falster til, hvor den endte sin Bane. - Saavel denne som flere Leiligheder indhøstede Hr. Paul son almindelig og udeelt bifald, skjøndt Tilskuernes Antal var langt fra saa stort, som man havde formodet og Hr. Poulson virkelig fortjent. Man saae tillige ved den Anledning et sandt men saare sieldent Særsyn, nemlig den personificeerte Nysgierrighed, og, om man vil, Oeconomie, da man, for at spare paa Skillingen og lade Daleren gaae, indslog en heel Leervæg, der vendte udtil Skuepladsen, for der igjennem at tage Ballonen i Øiesyn. - Man er nu ifærd med at nedrive Domkirkens gamle og næsten faldefærdige Taarn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Den 15de dennes hørtes her i Mariboe, om Formiddagen imellem Kl. 10 og 11, en fjærn Torden. - Atter bliver Mariboe i Sommer forskjønnet med 3de nye Bygninger, af hvilke de 2de opføres fra Grunden af i det saakaldte Klostervænge, og den 3die ved Torvet, der forhen tilhørte Madame A. M. sal. Møller, nedrives for at opbygges paa nye. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Viborg, d. 17 Maj. Kold og bidende Nordenvind har atter bragt Nattefrost med Riim. Oldenborrene ere blevne meget sagtfærdige og sees sparsomt, Frugttræerne blomstre fortræffelig. Fiskeriet i Fjorden er saa at sige reent ophørt, undtagen med Aal, hvoraf gjøres rigelig Fangst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
De hvide Sommerfugle, der sætte Kaalormeæggene, ere allerede komne, men Gjøgen har endnu ikke ladet sig høre her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Skrivelse fra det Holsteenske af 15de Mai. De jydske Stude, som nu indkjøbes til Græsning, ere bedre end sædvanligen og betales med 50 til 60 Rd. Cour. Parret. Disse Stude ville, naar de komme fra Græsset, veie imellem 5 til 600 Pd. Dette Aars Græs er kraftigt og yppigt. Men at faae det slaaet, er forholdsviis dyrt. Det betales i Marsken med 13 til 14 Rd. Cour. Demathen, og i Almindelighed behøver en Stud en Demath til Græsning. J mange Egne er Qvæget kommet i Aar tidligere paa Græs end sædvanligen. Allerede i April saae man meget Qvæg paa Græs. Den forsigtigere og større Landmand pleiede ellers at vente til den gamle Mai. Ogsaa har man allerede overalt siden nogen Tid begyndt Faareklipningen. Den gode Uld, især den eyderstadtske, betales med 18 til 20 sk. Pd. For engelsk Regning opkjøbes af Hamborger og Altonaer Kjøbmænd særdeles megen Uld.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
De Holsteenske tre Nonneklostere bleve i Reformationens Tid forvandlede til Forsørgelseshuse for det Holsteenske Ridderskabs Døttre, eller til saakaldte adelige Conventer. Frøkenerne besidde Ret til at vælge en Forstander eller Provst af Ridderskabet, og denne er i alle Anliggender Klosterets Foresat, Jndkomsternes Bestyrer, og Præses i Kloster retten, som alle dertil hørende Landsbyer ligge under; han er tillige Ridderskabets Prælat det er Præsident i dets Forsamling. J Slutningen af f. A. fandt i det adelige Convent Uetersen er saadant Valg Sted, da den hidtil værende Forstander, Geheimeconferenceraad v. Qualen, formedelst Alder og Svagelighed frivilligen fratraadte og Kammerh. Cai W. v. Ahlefeldt blev valgt i hans Sted. Den nuværende Priorinde er Fru A. D. B. Gollowin og i Anledning af hendes og den ny Provsts Valg, læses i Oppositionblatt af 29 Jan. d. A. en ikke umærkelig Artikel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Den berømte Astronom J. C. Bode har udgivet Tanker om Veirliget af meget interessant Jndhold. Han godtgjør deri, at al Veir spaadom ikke beroer paa bestemte Grunde, men at man i det Høieste kun ved almindelige mangeaarige Erfaringer om Veirligets Gang ledes paa sandsynlige Formodninger, som desaarsag snarere ville indtræffe end udeblive. J Calenderen bibeholdes Veirforudsigelserne kun for deres Skyld, som endnu ønske samme, og tildeels af Finants principer, da Afsætningen paa Almanakker led meget, den Gang man i Berlin prøvede paa at udelade dem. (Det samme har engang været Tilfældet i Kjøbenhavn.) Man opsøger de physiske Aarsager, der bestemme det saa foranderlige Veirlig alt for langt borte. De ligge os yderst nær, som den ofte meget pludselige Omvexling, selv i Naboegne beviser, og vi ere uophørligen omgivne med deres Grundstof. Man giør sig ofte af de stundom os rigtig nok rædsomt forekommende Udbrud af Naturbegivenhederne i Dunstkredsen alt for store og ængstelige Forestillinger. Men de have i den Henseende kun yderst lidet at betyde, bringe i de oeconomiske Naturvirkninger ingen almindelig og bestandig Forstyrrelse tilvedendskjønt de kunne blive ødelæggende for Beboerne af de Egne, hvor de indtræffe. Forf, beviser dette deraf, at Regionen af Skyerne ikke er mere end en halv Miil over os, og at inden for denne Dunstkreds er Naturens almindelige Luftmagazin; at dette fra de vide Jord- og Havoverflader ved Vindene og den fra de i sig selv kolde Solstraaler, maaskee ved et Slags Gjæring i Nærheden af Jordfladen opvakte Varme, løsrevne, udviklede, og i de fineste Dele opløste anmalske, vegetabilske og mineralske Stoffer, optages og samles, som stedse vedvarende Uddunstninger, til Skyer, hvor forskjellige Gasarter frembringes der, formedelst chemiske Blandinger, Opløsninger og Decompositioner forvandle samme til Regn, Snee, Hagel, Dug, Taage &c., og, bortdrevne af Vindene tilbagegives Jorden som en frugtbar befugtning og nødvendig Erstatning. Men hvad er denne og overalt omgivende Uddunstnings-Region af Jordkloden andet end en i det Hele yderst ringe, den væsentligen tilhørende og ikke fra den adskilleliFugtighed, som ogsaa nøje følger dens 24timig Axeldreining fra Vesten til Østen. Dens Høide af en halv Miil er noget ganske ubetydeligt mod dens Gjennemsnit af 1719 Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
(Slutningen i næste No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Kjøbenhavns Børs d. 21 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 215, a vista 218. London 2 M. - . Paris . . Spec. 220. Specier solgtes til 13 Rbmk. 4 s. Obligat. 74. Committees. Norske Rgsbks. 16 1/2 Rbdlr. Dansk for 100 Rbdl. Norsk. Svenske Sedler 55 sk. Disconto 6 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-22
Rettelse i forrige Numer, P. 367, Lin 38, for Graf af læs: Greve af Af dette Blad udkomme ugentlig to Numer J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. SagotholderSextende Aargang. No. 42. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 25 Mai 1819. Kjærligheds evige Liv. Efter Barton Booths Engelske Original. Søde min Piges Ynder er, Liflige meer end Rosens Duft, Bløde som Dun af Duens Fjær Milde som blide Foraars Luft, Forfriskende som qvægsom Regn For tørstig Mark og solbrændt Egn. Tro som Magneten Polens Sving. Timernes Skive Solens Gang. Stadig som Havets runde Ring Flydende lyder Maanens Tvang, Af andres Ynders Jndtryk fri Mit Liv, min Elskov følge dig. Lammet i Blomster boltrer sig, Spøgende Kid er Hindens Trøst, Landenes Mulm saa lystelig Tryller ved Nattergalens Røst; Saa hylder hver hvad han har kjær Og jeg hvad Sjælen mest begier Skjønhed Naturen skifte maa, Aarlig den tit vi ændret see, Vaaren fordriver Vinter graa Sommeren flyer for Vintrens Snee Ei Aarets Vexel Elskov naar, Den blomstrer tryg i evig Vaar Tærende Tid med lumske Fjed Kneisende Cedre bøier snild, Stolteste Tind maa styrte ned Stormende naar den bruser vild; Den tære, hærge fjernt og nærEt kjærligt Sind dens Magt beleer. Ene for Dødens djærve Le Kjærligheds Guddoms-Aand maa flye Dog skal den ikke Døden see, Levende over Støv og Sky Ved alle Kjæres Favn i Fred Og evig, navnløs Salighed. Elskov og Sjæl dens Søster mild Tvillinge ned fra Himlen kom, Verdener nærer Elskovs Jld, Aaret naar meer ei dreies om; Af Guders Hjem den hyldes vil Naar Tid og Død ei meer er til Flyttedagen i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
En Flyttedag i Kjøbenhavn er et Billede paa hele det menneskelige Liv. Menneskene i Almindelighed hige efter Forandringer, og, dersom det var mueligt, vilde de flytte fra Planet til Planet. De Værelser, som det ene Partie glæder sig ved at kunne forlade, længes det andet efter at kunne komme ind i Man troer at undgaae gamle og iler frivilligen nye Uleiligheder i Møde. Man bortflytter fra Charybdis, for at indflytte i Scylla. Værten venter at faae bedre Jndboere, Jndboerne en bedre Vært. Den Ene flytter for at udvide sig, den Anden for at indskrænke sig. Hiin fordi han ikke kan betale saa høi en Leie, denne fordi han ikke vil. Den Fattige kastes, forstødt og forladt, ud af sin usle Bolig, og maa med sin smule Eiendom, ligge under aaben Himmel, ret som om han ikke hørte til den Jord, som Gud skabte for os Alle. Naar mange Huuseiere ville vedblive, at følge det humane Princip, heller at lade deres Værelser staae ledige, end bortleie dem for en billig Betaling, saa maa det tilsidst komme saavidt, at de Fattige, ligesom hos Chineserne, maa vælge Vandet til deres Jordbund og Skibe til deres Vaaningshuse. Misceller. Nationalsange – som nok rettest burde hedde Fædrenelandssange - gives der i egentlig Forstand kun to af, nemlig: God save the King, og Rule Britain. Den første er af en Ubekjendt, uden æsthetisk Værd, den sidste, om jeg ikke tager feil, af Thomson, og fortræffelig som Digt. Men hvad der har hævet begge til en saa almindelig yndet Nationalsangs Rang, er Musiken, der, i høi Grad melodisk, aldeles passer til det brittiske Folks Smag. De Franske have vel Folkesange, men ingen egentlig Nationalsang. De have endog ved høitidelige Leiligheder benyttet sig af God save the King. Heller ikke kiende de Tydske til disse Slags Sange. Vi Danske have allerede længe havt to Sange, der som Digte ere ypperlige, og fra den Side betragtede fortjente at være Nationalsange, nemlig: "Du Plet af Jord &c., af Th. Thaarup, og Kong Christian stod ved høien Mast &c.", af J. Evald, men den første er for lang til at være Nationalsang, og den sidste er egentligen en Sømandssang. Skuespilhuset er det Sted, hvor Nationalsange især bør synges. Men hos os gives næsten ikke oftere Leilighed til at lade en Deel af Folket saaledes udbryde i glade fædrenelandske Følelser end paa Kongens og Dronningens Fødselsfest. Jøvrigt maa en Sang blive national af sig selv, og hvor der hersker sand Nationalitet, der vil den sande Nationaldigters Ord ogsaa snart finde Veien til Folkets Hjerte. Endnu lettere vil dette kunne skee, naar store Nationalbegivenheder hæve Nationen til høie Følelser. Saaledes blev i Aaret 1801. Abrahamsons; Vi alle dig elske, livsalige Fred &c., og Falsens: "Til Vaaben, see, Fienderne komme &c. snart til almeenyndede Nationalsange, der gjenløde fra Tunge til Tunge paa Danmarks Slætter og Norges Fielde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Paa Øen Fehmern har man en gammel Skik, som kaldes Finstern eller Fenstern, efter hvilken unge Karle eller Enkemænd, som have Lyst til at gifte sig, indfinde sig om Natten uden for unge Pigers Sovekammer-Vindue, tilkjendegive dem deres Navn og Bopæl, og raabe til dem latii Moddersch, med Begjering om at indlades. Føler Pigen eller Enken, som sædvanligen forhen er underrettet om Besøget, ingen Tilbøielighed for Frieren, saa afviser hun ham med de Ord: Gaar vieder, ik vermaa junig(gaa videre, jeg skjøtter ikke om Jer). Men finder hun Smag i ham, saa klæder hun sig paa, og trækker ham igjennem Vinduet ind. Sædvanligen brænder intet Lys, og Frieren betjener sig i dets Sted af Skinnet af sin tændte Pibe, som han ved sin Elskedes Side røger af. Han gjentager nu dette Nattebesøg, indtil man finder for godt, at aabenbare Forældrene Vinduesfrieriet. Denne Skik har sin Oprindelse fra den Omstændighed, at unge Mennesker paa Øen fordum sjeldent saae hverandre, uden paa Bryllupper og ved Barnedaab, og man iblandt dem ansaae en Kurv, der paa denne blev ubekiendt, for vanærende. Hvor uskyldig dens Oprindelse synes at være, er den dog bleven misbrugt. Unge Galninger reve f. Ex. Hestene ud af Andres Stalde, og trængte, i det de indsloge Vinduerne, ind i Sovekamret. - Paa Helgoland følge Frierne en anden Skik, som de kalde Korteln (af det danske Kjortel). Unge Folk af begge Kjøn lægge sig om Søndagen i Sæden eller i Sanddynerne parviis ved Siden af hinanden. Frieren kryder under Pigens Skjørt, saa man kun seer Fødderne. De folderige Skjørter ere ombunden med et sølvbelagt Kjortelbaand, besat med Stene. Dette løses, og derved faaer Skjørtet et overordentlig vidt Omfang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Jndsendt.) Til alle Tider have Danmarks Konger kostret Videnskaberne. Endog det fjerne Jslands Muser have De uafladeligen opmuntret og belønnet med Kongelig Gavmildhed. Saaledes har Folkets hulde Fader, Kong Frederik den Sjette, den 15de i denne Maaned tillagt Præsten Hr. Jon Thorlaksen til Bægsaa i Norderamtet paa Jsland, en aarlig Pension. Denne Mand har oversat Miltonstabte Paradis i sit Modersmaal paa Vers, med saa udmærket Held, at han, efter den grundlærde og fandhedelskende Hr. Dr. Ebenezer Hendersons Dom, har overgaaet paa flere Steder Originalen, som det brittiske Folk anseer for at være eet af de største Mesterstykker. Hr. Jon Thorlakson har ligeledes oversat i sit Modersmaal Klopstoks Messias. Anmelderen er overbevist om, at Skilderiets Udgiver, og med ham enhver ligefindet Velynder af Videnskaber og den islandske Nation, vil glæde sig over denne Efterretning og velsigne Kongen. Den 23 Mai 1819.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Jndenlandske Efterretninger. Den hertil, efter 14 Dages Seilads, fra London ankomne Dampbaad Caledonia(Skotlands gamle Navn) som i Europa er den første, der har gjort en saa lang Reise, afseilede i Søndags Formiddags Kl. 9 3/4 fra Kjøbenhavn til Helsingøer. En utallig Mængde Tilskuere vare forsamlede paa Toldboden, paa Kastelsvolden og paa Veien til Kalkbrænderiet, forat være Vidne til dette for os ny og i sit Slags herlige Syn. Det er en Glæde at see, hvorledes her den menneskelige Aand ved sin Opfindsomhed har bragt to hinanden saa modkjæmpende Elementer som Jld og Vand, til at forene deres fælles Kraft til Menneskets Nytte og Fornøielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Dette Dampskib, som er bygget i Engelland, har en saare smagfuld Indretning. Man finder heret nydeligt Cabinet for Damer, en Forsamlings sahl for Passagererne, og et Kjøkken, hvor Maden koges ved den Damp, der driver Skibet. Jalt vare her 106 Passagerer ombord. Hver betale 4 Rbd. for Farten og 3 Mk. for Spiisningen. Under en skjøn Musik, og overalt hilset med Hurra fra de paa Strandbredden forsamlede Folk, seilede Skibet med Raskhed til sit Bestemmelsested Helsingøer, hvorfra det igjen vendte tilbage om Eftermiddagen Kl. 3 med 118 Passagerer, og ankom til Kjøbenhavn Kl. 6. De, som have været med, fandt sig særdeles vel fornøiede med denne Lyst seilads. Baadens Styrelse var overdraget til 3 Engelskmænd, der have bragt den herbid fra London. Sang til Caledonia, Danmarks første Dampbaad. Melod. Kong Christian stod ved høien Mast os. Hil Dig, Du kom til Danmarks Land Du Snillets Baad! Du Haab, Du Trøst, for danske Mand; Hver stridig Strøm, uskadig Vind Beseirer du ved Kraft i Sind, Ved trofast Daad. Du Helt i Storm og Strømmens Dyst Held følge Dig til hver en Kyst O. Baad! Kom, Længsels Søn, kom til mit Bryst, Saa raaber Du: Jeg bærer Dig til ønske Kyst "Din Frygt ved Mod jag ud af Sind! Jeg tæmmer vældigt Strøm og Vind Kom det ihu Thi Styrken, som mig Konsten gav, "Den stedse vandt i Strid paa Hav"Kom nu Neptunus selv er uden Magt J Kamp med mig; Hans Trefor mig er underlagt. "Heel snart jeg over vilden Søe "Til elskte Ven, til elskte Møe Skal føre Dig. "Jil til min Barm, Du Længsels Søn, "Og følg fra Sorg, fra Suk i Løn Med mig. N. L. t. Mariboe, den 20de Mai. Jgaar vare her 2de Torskekræmmere. Den ene tog kun 6 Skilling og den anden 12 Skill. for Pundet, som just ikke havde det bedste Rygte. - Det var ellers at ønske, at Torskekræmmerne, der bringe Torff her til Byen, vilde lægge dem efter nogle Tønder, fyldte med Vand, til at føre dem i, som for nogle Aar siden var Tilfældet med en Skipper fra Holsteen, da man saa kunde have dem friske og gode til enhver Aarstid. – Jgaar hørtes her atter nogle fjærne Tordenskrald. Jdag har vi næsten en vestindisk Varme med S. V. J Morges Kl. 4 trak en stærk Torden op i Vester, men den drev over. Naar en Eftermiddags enkelte Regn bygger undtages, saa sukker vi endnu efter en qvægende Regn. Kornet og Græsset lider meget. Haugevexterne kan ingen Fremme faae. Hele Lesioner af Mygge og Oldenborrer raser frygtelig om Aftenen. Et Slags lange smale Fluer vrimle paa Frugttræernes Blomster. - Jgaar solgte den nye Slagter 1 Pd. Oxekjød for 10 s. - Efteren Korprangers Beretning fra Sjælland, rasede afvigte Løverdag Tordenen saa stærkt ved Vordingborg, at en Mand og en Hest bleve ihielslagne. – Foruden de forhen i disse Aviser omtalte 3de nye Bygninger, hvormed Stiftets Hovedstad forskjønnes, kommer endnu en meget smuk nye Raadstue, der, efter Sigende, skal høitidelig indvies 2den Pindsedag, og 2de nye Kornboder, og desforuden 2de andre nye Bygninger. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Odense, d. 21 Maj. Jdag Morges tiltraadde Hs. Høihed Prinds Gouverneuren med høie Gemalinde deres Reise til Augustenborg, og derfra til endeel tydske Badesteder. Vore bedste Ønsker ledsage Dem. Forsynet bevare Dem, og føre Dem sunde og glade tilbage. Hs. Høihed Prinds Frederik Christian følger sine høie Forældre til Als, og tager derpaa tilbage, for at tilbringe Sommeren paa Sorgenfri. Hs. Høihed Prinds Ferdinand, og Hs. Durchlauchtighed Prinds Wilhelm af Hessen reiste herfra Odense Slot igaar Aftes, for idag at naae Aarhuus. - Jmorges tidlig mellem 2 og 3 udbrød Jldløs i Forstaden udenfor Vesterport her ved Odense, og fortærede sex Vaaninger med nogle Baghuse, hvorved otte Familier, bleve huusvilde, og de især, hos hvilke Jlden først opkom, berøvedes al deres Jndboe og Klæder. Hs. Høihed Prinds Gouverneuren indfandt sig Kl. 3 1/2 paa Brandstedet, og befalede de hensigtsmæssigste Forholdsregler, samt lovede, at før ge for de Brandlidte, hvilke ogsaa allerede en unævnt Velgjører, og maaskee Flere, har ladet tilflyde ei ubetydelig Understøttelse, ligesom de og strax ud paa Dagen have fundet Huuslye hos medlidende Naboer og Medborgere. Jldens Anledning formodes, men er ei endnu tilfulde oplyst. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Aarhuus, d. 21 Maj. Hs. Høihed Prinds Frederik Ferdinand ventes hertil i Aften.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
De to sidste Nætter har det her i Egnen baade tordnet og lynet temmelig stærkt, især i Onsdags Nat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-05-25
Skrivelse fra det Holsteenske af 16 Mai. Ligesaa megen Liv og Virksomhed, der herskede paa Landet, saa stille er det nu i Stæderne med Handel og Skibsfart. Almindelig er denne Klage og ikke uden Grund. Skibsrederne maa, naar de ikke ville lade deres Skibe ligge stille, hyppigen tage med Tab og Skade Fragt. Matroser og Skippere søge forgjeves Tjeneste paa Coffardieskibe. Kjøbmanden, som handler i det Store, og følgeligen behøver Skibsfarten, er nu meget forsigtig i alle Speculationer, thi kun alt for mange ere, som de hyppige Bankerotter i Hamborg og andre store Stæder bevise, mislykkede. Man tør vel paastaae, at der i Krigstider kun behøves nogen Snuhed, til strax at gjøre sig selv til Kjøbmand, og Speculationen gaaer da kun ud paa, at benytte sig af sine Medmenneskers Ulykke og Rød til sin Fordeel. J Fredstider derimod maa Kjøbmanden gaae ud fra andre Grundsætninger; han maa besidde tillært Kjøbmandsduelighed og en mere omfattende Erfaring; han maa holde Tro- og Love. Da først fremstaaer hvad Kjøbmændene, kalde Soliditet og Reellitet Mængden af Kjøbmænd og Handlende giør, at Handelen bliver alt for deelt og sønderstykket; derfor ere kun Enkelte istand til at foretage og udføre noget, som er stort og solid. Af Kjøbere gives der vel endnu stedse mange, men Enhver vil kjøbe for godt Kjøb, og derfor maa mange Kjøbmænd, naar de ville kunne bestaae, pønse ret meget paa, at drage Kjøberne ved Godtkjøb til sig, og ofte sælge Varerne under Jndkjøbsprisen. Vil det alligevel ikke gaae, saa forsøges en Accord. Blandt Kjøberne er den Grundsætning temmelig almindelig, naar man ikke kan kjøbe for Godtkjøb, saa er det bedre at undvære eller at indskrænke sig; thi næsten i alle Stænder er Sparsommelighed og Jndskrænkning alt mere og mere bleven til Vane. Derfor kan Kjøbmanden kun ved lave Priser og udvortes Glimmer bringe Almeenheden til at vakle i sine Grundsætninger.