Aalborg Stiftstidende, 1844-09-04
Om Høsten paa Lolland og Falster optage vi efter Kjøbenhavnsposten Følgende: I den første Deel af Sommeren var stadigt vedvarende Tørke og Kulde, som satte Græsningen meget tilbage og bevirkede, at Landmanden kun med Besværlighed formaaede at holde Kreaturerne i nogenlunde god Stand og navnlig holde Malkekoerne fra at blive golde. Kløverhøsten var derfor meget maadelig, efterdi Kløveren blev meget kort og tynd, men dog tillige ialmindelighed godt besat med Hoveder, saa at der formeentlig vil blive godt Fro. Den i Begyndelsen af August Maaned i Mængde faldende Regn gjorde endeel Skade paa Kløveren, hvor den paa den Tid allerede var slaaet. Tørven blev paa Grund af det stadige Tørreveir god og kom godt i Huus, hvor man ikke havde været alt for seen med at tilberede den. Dette vil formeentligen kunne bidrage til, at Brændepriserne ville blive noget trykkede, da der tillige er indtaget en stor Qvantitet af Tørv. Rapshøsten er kun middelmaadig Biller og Orme havde beskadiget den paa mange Steder i den Grad, at den vil give et langt mindre Udbytte end det stod til at vente, maaskee paa mange Steder ikke meer end 5 Fold. Kornhøsten i det Hele tegner til at blive temmelig god, naar Veiret, der hidtil har været høist ustadigt og fordærveligt for Høsten, maatte blive bedre. Hveden staaer næsten overalt mindst godt, da den er meget tynd. Rugen led endeel Skade i Drætiden af den Storm, som indtraf den 14de, 15de og 16de Juni, saa at den har endeel golde Ax og Spring imellem Kjernen; i Straaet fylder den derimod særdeles godt, hvilket vil bøde noget paa den maadelig Kløver= og Høhøst. Bygget tegner til at blive godt paa de fleste Steder, men er noget tvemodent, og vil derfor maaskee blive mindre givtigt i Kornet end ellers vilde blive Tilfældet. Havren er ikke saa god og vil ialmindelighed give et mindre godt Udbytte. Ærterne er den Sædeart, som overalt tegner til at blive meest givtig; de ere rigeligt besatte med Bælge og ville udentvivl komme til at fylde godt i Skjeppen, dersom de kunne blive godt høstede. Kartoflerne staae ogsaa ialmindelighed meget godt og ville efter al Sandsynlighed give et godt Udbytte. Spørger man om Aarsagen til den Forskjel, der er imellem den samme Sæde art paa de forskjellige Steder, da troer jeg, at man kan antage, at den tidligste Udsæd i Foraaret vil give det bedste Udbytte, fordi den længst kunde modstaae den vedholdende Tørke og Kulde. Locale Forhold og Omstændigheder samt isærdeleshed Jordens Behandling har naturligviis ogsaa havt særdeles megen Jndflydelse. Hvad Jndhøstningen angaaer, da er Rugen nu paa de fleste Steder kommen i Huus men mange Landmænd have havt megen Besværlighed dermed paa Grund af det ustadige Veir, der i alt Fald har bevirket, at endeel af den i Høsten saa kostbare Tid er bleven spildt. Enhver god Høstdag er af særdeles megen Værdi for Landmanden, der med Smerte seer sine Subsistentsmidler ødelægges, uden at kunne gjøre noget for at redde dem naar Veiret er ham ugunstigt. Den ny saaede Raps tegner paa mange Steder ikke saa godt, og er allerede paa sine Steder bleven opløiet. Dersom man skal give nogen almindelig Charakteristik af Høsten i indeværende Aar, da vil man vel nærmest kunde kalde den en Middelhøst, skjøndt dette Begreb, som man let vil indsee, er meget vagt og ubestemt, selv om man ikke vil gjøre det afhængigt af de forandrede Tider, der nu gjøre meget større Fordringer til et godt Udbytte, hvilket ogsaa allerede af den Grund er nødvendigt, at Landmændene, idetmindste de af dem, der have kjøbt og forpagtet i de seneste Aar, maae svare langt større Afgifter af deres Eiendomme end der tidligere er blevet fordret.