JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-05-31
Ved Proclama, som er læst den 13de dennes ved Callundborg Byetingsre B og Dags Dato ved den Kongelige Lands=Overret samt Hof= og Stadsret ere Alle og Enhver, som formene sig at have Noget at fordre i afg. forhenværende Forpagter Hans Olsen Nørager i Callundborg, hans Stervboe indkaldede med 12 Ugers Varsel, til for mig, som Skifteforvalter i Boet, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlig Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger, med lovligt Varsel, indkaldede for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Callundborg, den 20de Mai 1822. Cederfeld.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Udenlandske Efterretninger
Berlingske Tidende, 1822-06-03
London, den 24de Mai. Jgaar bleve Deres Høiheder, Prindsen og Prindsessen af Danmark, høitidelig forestillede Hs. Majestæt, som derefter gav de høie Reisende, det Diplomatiske Corps og Rigets Store et prægtigt Diner i Palaiet Pall Mall. En, af Gardens Grenaderer bestaaende, Æresvagt marscherede Kl. 5, med Musikcorpset i Spidsen ind i Slotsgaarden. Hertugen af York og Prindsesse Augusta indtraf strax derpaa, kort efter Prindsen og Prindsessen af Danmark med deres Cavalier, Hofdame og øvrige Følge i to Karether. Hs. Høihed var i fuld Uniform, skarlagenrød med grønne Opslager, et stort Ordensbaand, en brillant Stierne og flere andre Ordener. Pind sessen var klædt i riigt broderet Muselin med gyldne Garneringer: hun havde et ziirligt Hovedsmykke, med et yverst prægtig Diamants Diadem og lignende Halsbaand, Ørenringe og Armbaand. Nationalsangen, udført af Gardens Musik=Corps modtog de Kongelige Giæster. Hof=Officianterne og Pagerne bare Kronnings=Uniformerne. Lord Helens, den jourhavende Kammerherre, gik Prindsen og Prindsessen imøde, og førte dem ind i det Kongelige Gemak, hvor Hs. Majestæt, med Hertugen af York og Prindsesse Augusta ved Siden stod beredt til at modtage dem. Efter Modtagelsen og Velkomsthilsenen førte Kongen dem selv ind i Spisesalen til det anrettede Tafsel. Jblandt Giæsterne befandt sig Fyrst Esterhazy med Gemalinde, Baron Fagel, Grev og Grevinde Lieven, Vicomte de Chatraubriand, Grev og Grevinde Munster, den Danske Minister, Grev Moltke, tilligemed flere andre Ambassadeurer og Gesandter, Marquien af Londonderry og Gemalinde, Grev og Grevinde Bathurstsamt flere Cabinetsministre og høie Embedsmænd med deres Gemalinder. Efter Taffelet fandt et glimrende Assemblee og AftenpartieSted.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Jgaar Formiddags havde Hs. Høihed Prindsessen af Danmar, modtaget Besøg af Prindsesse Augusta, der opholdt sig meget længe hos hende.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
J Forgaars besøgte Deres Høiheder Prindsen og Prindsessen, Over= og Underhuset. Da de kom uventet, vare ingen Foranstaltninger trufne til deres Modtagelse. Omtrent Kl. 11 indtraf de, blot ledsagede af den Danske Gesandt i en Privatkaareth, i Overhuset, hvor Hr. Luscombe, en af Husets Embedsmænd, viiste dem alle Seeværdigheder, iblandt hvilke den glimrende Throne og de kostbare Tapeter især opvakte de høie Besøgendes Beundring. Derfra begave de sig til Underhuset, hvor Hr. Bellam og flere af Husets Embedsmænd modtoge dem, viste dem Husets Jndretning og gjorde dem især opmærksomme paa Forskiellen imellem Ministerial= og Oppositionsbænkene. Efterat de nu ogsaa havde besøgt Hallen og Talerens Vaaning, begave de sig til Westminster=Abbediet, hvis forskiellige Mærkværdigheder, interessante Antiquiteter og Monumenter, saaledes tiltrak sig Deres Høiheders Opmærksomhed, at de dvælede der over 2 Timer. Jmod Middagen kjørte de til det Kongl. Palais Pimlico, for at aflægge et Besøg hos Hs. Kongel. Høihed, Prindsesse Augusta, der selv førte dem om i Slottet og Bibliotheket, der fornemmelig i høi Grad vakte deres Opmærksomhed. Om Aftenen beærede de Mad. Catalanis Concert med deres høie Nærværelse, hvor den Kongel. Loge var indrettet til deres Modtagelse og Kongel. oplyst. Jgaar have de gjort en Fart til Eisom.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Jgaar gjorde Marg. Landsdown i Overhuset et Forslag til en Bill angaaende Beskieftigelse for de Fattige i Jrland. Det gik strax, alle Grader igiennem, og passerede; og i Dag blev der allene bragt Huset den Kongelige Antagelse.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Til Overhuset indkommer bestandig flere Petitioner mod den catholske Bill.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
I Underhuset har Lord Londonderry udsat den 3die Læsning af Kornindførsels=Billen til paa Mandag otte Dage.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Fra Brussel skriver man, at dertil var ankommet 24 Ræve, som een af vore Landmænd havde ladet samle i Belgien, for at han paa sit Gods i England kunde faae den Fornøielse at anstille en Rævejagt. Canning, Huskisson og Ellis stemmede ei allene ikke for Hr. Humes Motion angaaende de Joniske Øers Bestyrelse, men de forlode end- ogsaa Huset kort før Stemmetællingen paa en Maade, som lod til at skulle bemærkes. Ved den nye Navigationsact, som uden Tvivl vil erholde Lovskraft, afkaste vi endelig en Deel af denne snevre og egenkierlige Politik, hvorved vi lige fra Carl den 2dens Tid har besværet Verden, mere end med noget andet, og som nu saa gandske forfeiler sit Meed, fra den Tid af, vi et meere have Holland allene, men alle Nationer til Meddeilere i Skibsfarten og Verdenshandelen. Man troer, at Jndsemlingerne her i Landet for de ulykkelige Jrlændere vil indbringe omtrent 100,000 Pd. Sterling. Præsident Boyer berettede den 1ste Marts fra St. Domingo til Port-au=Prince: at der af nogle af de paa Samana boende Franske mænd og med Frihedsforandringen utilfredse Spaniere var tilkaldt Franske Krigskibe, som havde prøvet paa at giøre Landgang, for at bortføre alle forhenværende Slaver, men at deres Anslag paa Sam na havde slaaet fril, da han tidsnok havde sendt General Toussaint derhen med et til tilstrækkeligt Antal Tropper. Saa godt var det ikke lykkedes ved Savana-lammer, hvor et lille af General Toussaint der efterladt Detaschement paa 12 til 15 Mand blev nødt til at trække sig tildage; men han - Boyer - havde derpaa strax beordret General Areye derhen med det 27de Regiment, for at befrie Savana lammer, dersom Fienden, imod Formodning, endnu holdt dette Sted besat.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Frankfurt, den 25de Mai I Dag er her indtruffet flere Stafetter fra Wien, som de havde forladt den 20de dennes. De medbragte den vigtige Efterretning, at Tyrkerne den 8de dennes havde begyndt med at rømme Moldau og Wallachiet. Først brød et lille Corps Tartarer op, og siden fulgte daglig 500 Mand Asiater efter. Tilsidst fulgte de befoldede Tyrkiske Tropper, hvis Antal ikke er betydeligt. Allevegne var den ankommet Tyrkiske Øvrighedspersoner, for at lede Troppernes Marsch.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Med disse Efterretninger er der i Dag afgaaet mange Stafetter til Paris, London og Amsterdam. Statspapirene ere derved betydelig stegne.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Chios, den 17de April. Den Tyrkiske Escadre, bestaaende af 6 Linieskibe, 10 Fregatten og 18 andre Krigskibe, ankom den 11te dennes hertil. Strax bleve 12 til 15,000 Mand satte i Land. Da den Græske General, Logotheti, blev dette vaer, trak han sig ufortøvet tilbage til Høiene, og lod Alt, Levnetsmidler og Munition, i Stikken. Tyrkerne bemestrede sig snart Staden, og begik utallige Rædsler; det Græske og Catholske Qvarteer stuk de i Brand. Alle Husene bleve plyndrede og ødelagte, Kirkerne vanhelligede, ja selv de Døde slæbte udaf Gravene, og deres Been kastede omkring. En Mængde Græske Familier flygtede til den Franske Consuls, Hr. Dignons, Huus. Deres Antal voxede saa hurtigt, at der snart befandt sig over 1500 Mennesker. Hr. Dignon besluttede, at redde disse ulykkelige Mennesker, eller at opofre sit Liv for dem. Det første lykkedes ham med Livsfare, og han erholdt en Sikkerhedsvagt af Paschaen. Desuden forbød Paschaen under Dødsstraf enhver at trænge ind i nogen af de fremmede Consulers Hoteller. Den 16de sendte Paschaen Bud efter Hr. Dignon og den Østerrigske Consul. Han overgav dem StorherrensFirman, der tilgiver alle dem, der nedlægge Vaabnene, og et Hyrdebrev fra den Græske Biskop, hvilket var undertegnet af alle de Jndividuer, det ere indsluttede i Castellet, og hvori de opfordre deres Troesbrødre, til at antage den af Tyrkerne tilbudne Pardon. Hr. Dignon er idag afreist til Grækerne, for at overtale dem til at nedlægge deres Vaaden. Den 15de gik en Fransk Fregat til Ankers midt iblandt den Tyrkiske Escadres Skibe, der saluterede den med 21 Kanonskud. Jlden imellem Grækerne og Tyrkerne vedvarede indtil den 16de, og i har anrettet de største Ødelæggelser. Grækerne have forskandset sig imellem Biergene. Myrderiet paa Chios var saa skrækkeligt, at man selv fra Smyrna havde sendt Personer hen for at kaste Ligene, i Havet. Man vil vide, at en Afdeling af Capudan Paschas Escadre har begyndt et Angreb paa Øen Jpsera.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Jtalien, den 15de Mai. Af den øverste Militair=Øvrighed i Morea, hvor et permanens Krigsraad leder Hoved=Operationerne, er der allerede for lang Tid siden besluttet, at anvende de hensigtsmæssigste Midler, for at lette Fremgangen i Makedonien for nogle Helleniske Corps, og for at bevirke den derværende stærke Græske Befolknings-Opstand. For at opnaae denne Hensigt, blev der langs med den vestre Kyst at Bugten ved Thessalonich landsat flere Græske Troppe=Afdelinger, som landede paa forskellige Steder imellem Katherin og Thanato, og coucentrerede sig ved Servia. Derfra rykkede de paa den fra Servia til Thessalonich førende meget gode Landevei, efterat et stærk Corps Landbeboere havde opstillet sig i de snevre Passe ved Olympus til deres Understyttelse. Den Tyrkiske stridbare Magt, si som skulde forsvare Makedonien, havde forskandset sig ved Kojani, 1 og udviste i Begyndelsen en kjæk Modstand. Men efterat en Afdeling 3 Hellener vare faldne Tyrkerne i Ryggen, bleve de grebne af en paa nisk Skræk, og flygtede. Paschaen af Thessalonich var imidlertid rykket frem til Kara=Veria med alle de Vaabendygtige, som han kunde skrabe sammen; her modtog han de Flygtende, og søgte at dringe Orden iblandt dem; men Grækerne gave ham ingen Tid, rykkede med en betydelig Overmagt frem fra Kojani over Dedeler, i og erobrede efter heftig Modstand den vigtige Position, Kara=Vexia. Jmidlertid var en forskandset Leir ved Lachana, imellem Kara=Veria 1 og Thessalonich, bleven besat af Tyrkerne. De skulle der have bragt meget Artillerie sammen, og saalænge dette ikke er erobret, kan man ikke angribe Thessalonich. - Da besiddelsen af denne Plads er saa vigtig for Grækerne, saa var der bleven udrustet en Expedition i Hydra, som har Landingstropper ombord, og som allerede var løben ind i Bugten ved Thessalonich, for at understytte Hovedcorpsets Foretagender. Man forsikrede, at denne Troppe afdeling skulde sættes iland ved Cap=Kara-Burun, sydlig for Thessalonich, og derfra rykke frem imod denne Plads, hvorved Tyrkernes Magt bliver meget deelt. Vi have endnu ingen Efterretninger og Resultatet paa denne Expedition.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Triest, den 15de Mai. Jgaar indtraf her et Skib fra Smyrna, som det havde forladt den 28de April. Capitainen forsikrer, at Roligheden var endnu ikke ved hans Afreise aldeles vendt tilbage i denne ulykkelige Stad, Capudan=Paschaen havde, indtil den 29de April, endnu intet foretaget sig imod Samos, og en Deel af Jndvaanerne paa Øen Chiasforsvarede sig endnu paa Liv og Død i denne Øes Biergegn. Staden, Chios var en Askehob. J Vandene omkring Morea mødte bemeldte Skib en Græsk Flaade, som sagde ham, at den ilede Sams til Hjælp. Smyrna, den 15de April.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Jfølge de seneste Efterretninger fra Samos, var man der gandske rolige og sorgfrie, uagtet de ulykkelige Begivenheder paa Chios Samtioterne have anbragt et Batterie paa 60 Kanoner mod Scala nuova, hvor Tyrkerne engang forsøgte at lande. Havnen Vathi er vanskelig at beseile, og let at forsvare. J forrige Aar var der urolige og skrækfulde Dage; men man har vundet Tid og Mod til farlige Foretagender. Først blev der gjort Landgang paa Kysterne af Fastlandet for at erholde Levnetsmidler, Qvæg o. s. v.; og endelig blev der vovet den vigtige Expedition paa Chios. Der er oprettet et Salbelfabrik paa Samos. Henved 1500 Bevæbnede ere beredede til at forsvare Øen imod ethvert mueligt Angreb.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Den 17de April. Blodbadet paa Chios var saa skrækkeligt, at man har maattet kaste de Døde i Havet. Grækerne have forskandset sig imellem Biergene, hvor Tyrkerne ville angribe dem Det hedder, at en Afdeling af Flaaden er gaaet ud imod Para.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Smyrna er næsten gandske fri for Tyrker; Alt er paa Veien til og Chios, for der og paa de andre Øer at plyndre.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Bladet Spectateuren af 13de, leverer os Efterretninger af Brev fra Thessalonich indtil den 6te, om de Græske Byers Opstand paa Olympos. Den melder senere : "Staden Negropønt, er ikke ordentlig indsluttet, men blot bleven bestormet. Karystos bliver derimod meget plaget af et stort Antal Jnsulanere med Bistoppen fra Andres i Spidsen, og af Odyssens, der commanderer 600 Hellenere og ligesaa mange Mainotter, hvilke Betade Elias, en Søn af Pedre Bai (Mauromichalis) har hidbragt. Denne meget lovende Yngling faldt der; og hans Fader svor at ville hævne hans Søns Død, eller selv med heele sit Partie omkomme paa Stedet. "Paschaerne holde sig i Sletterne og i Thessaliens betydeligste Steder; men forsøge dog ikke at trænge igiennem Thermopylerne. Grækerne holde alle Passe besatte. Sletterne ere endnu ikke i Oprør, men hvilket dog nok vil skee, saasnart Tropperne bortfierne sig Bierget Olympens Beboere kan stille 24000 Mand i Feldtten. De Halve af de 24 Byer i Pelion er i oprørsk Tilstand; de andre vakle endnu. Man skriver fra Athenen: "Vi vide ikke hvad der skeer i Janina; det vil blive vanskeligt for Paschaerne, at trænge igiennem Phokis og Boetien, endog om Passen ikke vare besatte; de finde hverken Levnetsmidler eller Foder; men alt lader dog formode, at de med den nu indtrædende skiønne Aarstid, og forstærkede ved de Tropper som Porten skal have sendt, ville gaae offensivt frem.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Wien, den 18de Mai. Som man siger, har en Stafet atter bragt den Note fra Constantinopel, som nys blev sendt tilbage, hertil igien, efterat Reis Effendi den 20de April havde leveret den til vor Internuntius, med den Bemærkning, at det blev derved.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Efterretningen fra Jasst af 19de d. M. melde, at Portens Beling til at rømme Moldau var bleven offentlig bekiendtgjort i den 8de. Den 9de tiltraadte ifølge denne befaling 2900 ManAnatolier deres Tilbagemarsch. J Jassi vare endnu 1500 Man under Kursuk Ahmed Aga, som skal danne Bagtropperne, bleve tilbage tilligemed Janischar=Agaen. Efterretningen om Bojarenes gunstige Modt gelse i Constantinopel havde, tilligemed de saa længselfuld ønskede Rømning af Provindsen, opfyldt det ved Følgerne af Hetæristiske Foretagende for saa megen Elændighed til Priis givne Moldaniske Folk med Glæde. Ifølge samme Efterretninger fra Jassi, har fra den Reiserlige Russiske Gesandts Side enhver Fremme, som ikke kunde stille Caution for sig, faaet Befaling at bortfierne sig fra Besaradien, og drage tilbage i det Jndiaf det Russiske Rige.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Moldau, den 9de Mai. Ifølge Breve fra Bucharest, havde den derværende Pascha saavelsom Kiaya=Bey, efterat de havde faaet befalinger desangaaende fra Constantinopel, tilladt de fremmede Undersaatter at drage bort Men da de fremmede Consuler overgave Fortegnelsen paa de Bortdragende, og Paschaen saa, at næsten 2000 Menneskeer vilde giøre Brug af denne Tilladelse, saa erklærede han, at det kuns kund tillades enkelte at drage bort, og disse maatte lade deres Eiendomme, blive tilbage. Flere Bojarer, som levede paa deres Landgodser, vare blevne myrdede af omstreifende lette Tropper.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Odessa, den 3die Mai. Efterretninger fra Constantinopel indtil den 27de April melde : Efter gientagne paatrængende Opfordringer har Reis-Effendi endelig meddeelt skrivtlig Svar paa den under 10de og Afte Marts fra Lor Strangford, og den 8de April fra Greve Lützow indgivne Note Denne nye Note fra Reis-Effendi er dateret 18de April 226 Hedjeb 1237, og næsten at ansee som en Afskrivt af Noten af 28de Febr., som da blev afgjort i det store Divan; den kunde altsaa ikke faldt anderledes ud, da Porten havde gjort dette afgiørende Skridt efter Overlæg med Nationens Øverste, og aldrig var tilsinds, ved Eftergivelse at ryste Muselmændenes Tiltroe til Statens indre Styrke Af disse Grunde har Sultanen ved Østerrigs og Englands Ministeres nye Andragende ikke kunne finde for godt, endnu engang at bringe Sagen for hans Folks store Raad, men vedbliver fine tidligere Beslutninger, i det sandsynligviis ved et stort Divans Afholdelse endnu kunde have paafulgt et mere afgiørende Skridt. Vel bemærker man, at den nye Note er skreven i en noget meere maade holden Tone end den af 28de Februar, men i et Detail af de i vor Ultimatum anførte Fordringer indlader Porten sig derimod aldeles ikke mere. Vi holde den for den rimelige Afgiørelse i dette Anliggende; thi neppe lader det sig tænke, at der efter dette nye undvigende Svar, igien skulde giøres Skridt, for at indlede nye Underhandlinger.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Capudan=Pascha lavede sig efter Chios's Erobring til at seile til Samos, for at berede denne ikke mindre rige og blomstrende Øen lignende Skjæbne. Man regner Antallet af de paa Chios omkomne som faldt med Vaaben i Hænder, til 16000. Antallet paa de uskyldige dræbte, som ingen Deel havde taget i Krigsbegivenhederne angives til 40000.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Den 5te Mai. Ved Skibsleilighed have vi erholdt følgende Franske Oversættelse af den nye Note: Den stedsevarende Omhyggelighed, som den ophøiede Port til enhver Tid anvendte paa Vedblivelsen af en fuldkommen god Forstaaelse med Rusland, og paa at vedligeholde den almindelige Freder alt for bekiendt til at nogensomhelst Erklæring i denne Henseende mere behøvedes. Den har til enhver Tid afgivet aabenbare Bevise, paa dens Samvittighedsfuldhed i at iagttage de Forpligtelser, som den har indgaaet med dens Venner. Den fornyer i nærværende Note den Forsikkring, som den i den foregaaende meddeelte, med Hensyn til Anliggendet om de tvende Førstendømmer, det vil sige den gientager endnu denne Gang, hvad den allerede har erklæret, at den har fast besluttet, fra det Øieblik af, at Roligheden igien er tilveiebragt (hvilket den haaber i kort Tid at ville skee) at holde alle de Forpligtelser hellige, som den tidligere har indgaaet; og at den ikke har ophørt med efterhaanden at udfinde de Midler, som bedst egne sig til Opfyldelse af dens Løvter. J den Hensigt, at bevise hele Europa den samvittighedsfulde Nøiagtighed og den ivrige Bestræbelse, som den ophøiede Port nærer til Opfyldelse af Overeenskomster, er den allerede skredet til at anvende de Forholdsregler, som ere nødvendige til Ordens Gienoprettelse i de tvende Fyrstendømmer, men hvori disse Forholdsregler imidlertid bestaae, tillader Hensynet paa nogle indvortes Ubehageligheder, ikke i nærværende Øieblik at udvikle. Desuagtet erklærer den officielt for de venskabelige og velvillige Magter, at den allerede virkelig Giærningen har begyndt at sætte dem i Udførelse, og at den aldrig vil høre op med, at gaae frem paa denne Vei, og derved rette sig efter Forvaltnings Grundsætninger, efter Omstændighedernes Beskaffenhed, og efter Gienstandenes Vigtighed. Hvad angaaer de Plager, som begge Fyrstendommernes Beboere have udstaaet, saa har den ophøiede Port aldrig buden Haanden dertil, og man har stedse sporet Virkningerne af de befalinger, som den ikke har ophørt med, i denne Henseende at udstæde. Disse til befalingsmændene over Tropperne i Moldau og Vallakiet udgangne Befalinger ere paa det bestemteste og igien fornyede. For at afgive denne Erklæring, har den ophøiede Port, ladet affatte nærværende officielle Note og tilstiller den sin Ven &c.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Jndenlandske Efterretninger. Kibenhavn, den 3die Junii. Løverdagen den 1ste, nes vedblev den Svenske Kronprinds at tage flere af Hovedstadens videnskabelige og kunstmærkværdigheder i Øiesyn, og tog om Middagen ud til Dyrehaugen, hvor et Taffel var anrettet for Høistsamme i Eremitagen. Om Aftenen beærede Kronprindsen en Concert hos den Kongelige Franske Gesandt med sin Nærværelse. Søndagen den 2den dennes beafskedigede Hs. Kongelige Høihed sig hos Hs. Majestæt Kongen; spiste derpaa ved Taffelemed Hs. Majestæt Dronningen, og tog efter Taffelet Afskeed ved Besøg hos Prindserne og Prindsesserne. Om Aftenen var Concert ved Hoffet i Hs. Majestæt Dronningens, Prindsernes og Prindsessernes Overværelse, hvor Kronprindsen mundtlig gientog sin Be afskedigelse. J Morges indfandt Greven af Skaane sig nanmeldt hos Hs. Majestæt Kongen, da Allerhøistsamme uddeelte Parolen, Kongen gav Parolen til Prindsen, og denne Parole var: Ordet Oscar samt Feldtraabet Sverrig. Efter at derpaa Kronprindsen, ligesom ved Ankomsten, paa Hs. Majestæt Kongens og Hos Majestæt Dronningens Vegne var bleven complimenteret, afreiste Hs. Kongelige Høihed i den Kongelige Eqvipage til Roskilde, og befordredes derfra til Corsøer, hvorhen Cavalerene ledsage ham. Ligesom Deres Majestæter Kongen og Dronningen med sand Fornøielse have søgt at giøre Prindsens Ophold her ved Hoffet behageligt, saaledes har og Hs. Kongelige Høihed, ved sin Personlighed, sin sieldne Uddannelse, solide Kundskaber og forstandige Udladelser, saa deel hos Deres Majestæter, som og hos alle det, der have havt den lykke at nærme sig Høistsammes Person, efterladt et ligesaa varigt, som behageligt Minde.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Den til Opvartning hos Hs. K. H. beordrede Kammerherre, Greve Haxthausen, har af Høistsamme modtaget den Kgl. Svenske Sværdordens Decoration med Brillanter, hvilken Hs. Majestæt, Kongen strax allernaadigst har tilladt ham at anlægge og bære. Til anviist til Udbetaling den 10de Mai. 2) For Skibet Helene, Skipper Andreas Mathiesen, fra Antverpen til St. Martin Jsle de Ree og derfra til Kiøbenhavn. Dispachen er indleveret den 2den April d. A., og Erstatningen anviist til Udbetaling den 31te Mai. Kiøbenhavn, i Søe=Assurance-Compagniets Contoir, den 1ste Juni 1822.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Ved Creditkassen for Huuseierne i Kiøbenhavn foretages de sæd Blad. vanlige Terminsforretninger for 11te Juni Termin paa Kassens Contoir No. 31 i Kronprindsensgade, hver Sognedags Formiddag fra Kl. 9 til 12, fra 1ste Juni til Maanedens Udgang. For Jndskud til Kassens Fond erholdes, som sædvanligt, Obligationer til 4 Procent Rente og med et Aars Opsigelse.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
De, som i førstkommende 11te Juni Termin have Renter at betale til de Jselin=Rosenfeldske Fideicommisser, ville behage dermed at henvende sig til Hr. Cancellie=Secretair Thaning, i hans Boepæl paa Ulfeldtsplads No. 104, hver Søgnedags Eftermiddag fra Kl. 3 til 6.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Administrationen for de Jselin Rosenfeldske Fideicommisser, Kiøbenhavn, den 3die Juni 1822. Præmie-Pløiningen angaaende.
Berlingske Tidende, 1822-06-03
Den vedholdende Tørke gjør det nødvendigt, indtil videre at opsætte den Præmiepløining, som af Landhuusholdningsselskabet var berammet at skulle foretages paa Amager, Torsdagen den 6te Juni førstkommende. Naar den foranstaltes, skal nærmere vorde bekiendtgjort. Varom. Ther. Vinden. 26 Mai. 28, 1, 7, 13, 9 Varme. S. S. O. 2 - 28, 1, 9, 14, 9 - V. N. V. S. V. 2 - 23, 5, o. 15, o. -N. V. 3 - 28, 6, 9, 115, 3 - S. S. V. 1 Junii. 28, 3, 7. 1 14, 4 - V. C. B.