JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Den offentlige og private Velgiørenhed har formindsket Tabene. Jndvaanernes Virksomhed har truffet Foranstaltninger for at sætte en Grændse for disse ulykkelige Tilfælde; Øvrigheden har understøttet deres Jver og Retfærdighegen vil strasse de Skyldige. – Det sande Beløb af den resterende Gield er endelig bleven nøiagtig opgjort, og skal blive Dem forelagt. Denne Byrde, som var opkommen i Tider, som lykkeligviis ligge langt tilbage fra os og som er ved Liqvidationen bleven bekiendtgjort i sig hele Omfang, forhaler endnu tildeels i hvor ondt det end giør mig, de Forbedringer, som de forskiellige Grene af Statens Udgifter ellers kunde modtage. - De allerede erholdte Fordeele maae indgyde os Mod til forenede at stræbe efter at holde dem vedlige og at forøge dem. Jeg giør Regning paa, at De ville forhielpe mig til at vedligeholde og formere den offentlige Velfærd i vort skiønne Land, som Forsynet har tiltænkt det; dette ønsker mit Hierte; derpaa er hvert Øieblik af mit Liv henvendt; det er det trøstende Haab, som formindsker Erindringen om mine Lidelser og forskiønner Tankerne om Fremtiden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
De Efterretninger, som Posten har medbragt fra Frankerige kunne tiene til en Commentar over Kongens Tale. Den Omsorg, som der eryttret at skulle anvendes for at ophielpe Financerne, viser sig i Gierningen. Regieringen foretager sig uafladelige Jndskrænkninger i alle Greene af den offentlige Bestyrelse; mange overflødige Embedsmænd afskediges, allene 65 i Departementet for de indenlandske Anliggender, og man haaber derved at kunne meget nedsætte Skatterne. – De ulykkelige Tilfælde, som Kongen omtaler, have destoværre endnu ikke ophørt; i en Landsbye ved Rheims ere nyelig 17 Huse lagte i Aske, og ved Verclives, i Eure-Departementet, ere 18 Familier blevne berøvede al deres Eiendom; i Departementet Disse ere Brandbreve paa nye blevne forefundne; endnu har det ikke lykkedes at opdage de Skyldige. - Endelig ere de afsindige Forsøg, paa at forstyrre den offentlige Rolighed, som berøres i den Kongelige Tale, forøgede med en nye Begivenhed: Et Par tusinde unge Mennesker havde foresat sig at holde en Sørgefest i St. Eustaches Kirken til Ære for den unge Lallemand, som blev dræbt i Tumulten den 3die Juni 1820. Det kom derved til et stort Slagsmaal med Gensdarmeriet, hvorved 15 unge Mennesker bleve saarede og 20 fængslede, de havde raabt, leve Constitutionen; beskiæmmet Militairen og maatte adsplittes med væbnet Haand; de unge Mennesker toge nu Flugten, mange sprang over Murene og enhver søgde at redde sig saa godt han kunde. – Man har sporet en Jordrystelse i det hele vestlige Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
En Courer, som er ankommen fra Odessa til St. Petersborg bekræfter den Efterretning, som man allerede havde faaet der ved private Breve, at den græske Flaade har angrebet den foreenede store Tyrkiske Flaade og aldeles slaget den i en meget heftig Sø bataille. Som de Efterretninger lyde, som man har fra St. Petersborg er Slaget forefaldet med den Tyrkiske Flaade, som er kommen tilbage fra Morea og som havde forenet sig med de Skibe som vare indløbne i Alexandrien og som vilde giøre en Landgang paa Chios, 10 større eller mindre Tyrkiske Skibe skulle deels være opbrændte og deels sunkne, hvoriblandt foruden flere Fregatter og Chebekker to Orlogsskibe af første Rang. Den undkomne, meget ilde tilredte Levning, tog Flugten til Mytilene og blev forfulgt af Grækerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Jfølge en anden Efterretning, som man har over Odessa af 13de Mai, og som skulde være bragt dertil ved en Courer fra Smyrna, fortælles Slaget saaledes som det var foregaaet imellem Capudan Paschas Flaade og 70 Græske Skibe. Den Tyrkiske Flaade bestod af 22 for det meeste store Skibe og mistede 2 Orlogskibe, 2 Fregatter, 1 Corvet 3 Brigger og 4 Kanonbaade, som Grækerne stak Jld paa med deres Brandere. Man var i stor Angest derover i Smyrna og frygtede for nye Myrderier. (Tiden maae nu opklare hvad for en af disse Efterretninger der er den rigtige. Men formodentlig er Sammenhænget saaledes: at Capudan Paschas Flaade har lagt for Anker ved Chios og være der blokeret af den Græske Flaade. At den Tyrkiske Flaade fra Ægypten har villet forenet sig med den og er derpaa bleven angreben og slaget af Grækerne. Da disse saaledes have faaet Overmagten paa Søen, saa kan det deraf forklares, hvorfor man i den Østerrigske Jagttager nu i en lang Tid ikke har havt nogen Efterretning hverken fra Chios eller fra Capudan Paschas Flaade; men forunderlig er det, at man ikke har en eneste Engelsk Efserretning hverken om disse Begivenheder eller om hvad der passerer i Grækenland, og man maae lade sig nøie med den lærerige og beroligende Taushed.) De sidste Efterretninger som man havde fra Alexandrien stemme overeens med hvad her er passeret; thi de melde: at de tre tyrkiske Fregatter vare i Begreb med at tage de Tropper ombord, som Porten havde forlangt af Paschaen til Hielp imod Grækerne. Ligeledes blev fortalt derfra, at det Rygte var i Omløb, at Sultanen skulde have rappe leret Paschaen af Ægypten og udnævnt ham til Pascha for Morea og Candia; men man troede ikke at Mahomed Ali vilde tage derimod. (Er dette Rygte sandt saa vil Sultanen kun derved bevirke at ogsaa Ægypten vil løsrive sig fra hans Herredømme,) Endelig er den saalænge forventede Post fra Salonich ankommen. De første Efterretninger, som bleve udbragte fortalte, at det var lykkedes Paschaen at slaae Grækerne ved Jenitza forhen Pella, som ligger gandske kort fra Salonich, hvilken Seier den østerrigske Jagttager for nogen Tid siden omtalte, men Sagen har en anden Sammenhæng. Grækerne ere ikke blevne slagne og Paschaen da han ikke kunde tilfredsstille sine Hevn paa de Græske Tropper, saa rykkede han med sin Armee imod Byen Rausta, som ligger bag ved denne Stad og imellem Seres og forlangte at de Græske Jndvaanere, som boe der, skulde aflevere deres Vaaben og da de ikke vilde giøre det, saa lod han nedhugge alle Jndvaanere og ødelagte alle Byerne der omkring med Jld og Sværd. Mange Grækere skulle have dræbt sig selv for ikke at falde i Barbarernes Hænder. Over 10,000 Fruentimmer og Børn ere blevne bortførte og sælges som Slaver.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Man troer at Divanet har givet hemmelig befaling til Paschaen, at alle mandlige Grækere skulle udryddes, og Paschaen skal derom have udladt sig til en Europæisk Consul; men disse Grusomheder ville blot tiene til at udbrede Oprørsilden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Serviernes Fyrste Milotsch har ladet sit Folkes Ældste forsamle sig og besværge sig, at de ikke skulle bryde deres aflagte Eed til Porten; men at de af al Magt skulle modsætte sig den Fordring, som er gjort til dem, at de skulle udlevere deres Vaaben.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Hs. Kgl. Høihed Kronprinsen af Sverrig ankom til Hamborg den 8de Juni, hvorhen han blev ledsaget af en Escorte, og indbudet af Senatet til et Maddagsmaaltid paa Raadhuset.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Den Sardiniske Charge d'Affaires i Lissabon Hr. Arograd er bleven forviist af Portugal. – Ved Bologna i Kirkestaten har et Hagelveir den 11te Mai aldeles ødelagt Sæden paa Marken i 14 Landsbyer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
J Spanien udgydes nu Borgerblodet for Alvor. De nyeste Efterretninger fra Barcelona melde: at ved Hovedpunktet Cervera, hvorhen man havde vidst at drage Factionisterne ved forskiellige Maneurer, havde alle Tropperne og Militserne fra alle Stæder i Catalonien forenet sig og erholdt den 22de Mai en fuldstændig Seier over dem ved Terraga i Nærheden af denne Stad, som maae have vigtige Følger. Man angiver Tallet af de Døde til 2000 Factionister, hvoriblandt 160 Munke og 300 Constitutionelle, andre Efterretninger angive kun det halve Antal, men saameget er vidst, at Slaget var meget blodigt og der blev ikke givet Qvarteer paa nogen af Siderne. Den General, som commanderede de Arragoniske Tropper har skrevet til Gouverneuren i Barcellona: at Tropperne vare, efterat de havde anrettet et frygteligt Blodbad iblandt Jnsurgenterne, indrykkede med fældet Bajonet i Cervera; denne Stad er bleven plyndret; Præsten og Alcalden fra en Landsbye Nærheden ere blevne skudte, fordi de havde ophidset Bønderne til at giøre Opstand; regulaire Trop ver rykke frem fra alle Sider; Cheferne for Oprørerne ere undkomne; men mange Rebeller lægge Vaabnene ned og bede om Tilgivelse. Commandanten i Barcellona Porras, som med sine Tropper skulde afskiære Jnsurgenternes Tilbagetog dadles meget, fordi han har marscheret for langtsomt frem Jfølge en Skrivelse fra Perpignan af 28de Mai har General Llobera atter slaget de Spanske Oprørere; 612 af disse have taget Flugten paa Fransk Grund; men fik først Tilladelse til at passere Grændsen, efterat de havde nedlagt deres Vaaben.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Det bekræftes, at Jnsurgenterne i Gollizien ere blevne slagne hvorved 10 Munke bleve dræbte; og saa bekræftes, at de Portugisiske Tropper har forenet sig med Spanierne og slaget Jnsurgenterne paa flere Punkter, i en af og Fægtninger bleve 9 Munke fangne, som bleve skudte. – J Valencia har Almuen giort et nyt Forsøg paa at styre sin Hævn paa den fangne General Elio; det kom til Slagsmaal med Militserne hvorved flere Mennesker bleve dræbte, hvoriblandt en Søn af Marqvien of Rio Florida. – Jmellem de Kongelige Gardere og Nationalgarden i Madrid har der paa nye været et Slagsmaal, hvorved 2 Mennesker bleve dræbte og 85 saarede. – De Cortes have i et overordentligt Møde den 24de Mai antaget en Adresse til Kongen om Fædrenelandets Tilstand; de forlange deri, at Regieringen skal gaae til Værks med Eftertryk og Hurtighed imod Constitutionens Fiender for at møde de Voldsomheder, som de have begaaet; at Nationale Militsen skal strax bevæbnes og forøges; at den staaende Armee skal organiseres; at Hs. Majestæt skal tilkiendegive enhver udenlandsk Regiering, som middelbar eller umiddelbar blander sig i Spaniens indenlandske Anliggender, at Nationen er ikke i den Forfatning, at den har nødig at lade sig foreskrive Love; men at den veed at forsvare sin Konge og sin Frihed, og at de Embedsmænd, som overskride deres Functioner skulle afsættes, at Factionisterne skulle udryddes og de fanatiske Geistlige straffes. – Derimod have de Cortes til alle billig tænkende Menneskers Tilfredshed med 82 mod 41 Stemmer forkastet det meget haarde Lovforslag til at undertrykke Factionisterne; et nyt Lovudkast skal udarbeides.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 10de Junii. J Eftermiddags Kl. 2 behagede det Hs. Majestæt Kongen at modtage Hosenbaands-Ordenen, der overleveredes Allerhøistsamme ved de dertil udnævnede Kongelige Storbrittaniske Commissarier, den her ved Hoffet accrediterede overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister Hr. Foster og Hosebaands-Ordenens første Vaabenkonge, George Naylor, hvilke tilligemed Følget, bleve afhentede fra Gesandtens Hotel i Kongelige Eqvipager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Hs. Majestæt var omgivet af de Kongelige Prindser, Statsministrene, Overhofmarskallen, OverLammerjunkeren, Commandeurerne for de Kongelig Garder til Hest og til Fods, og Cheferne for begge Generalstaberne. Commissarierne bleve i Forgemakket modtagne af Overceremoniemesteren, og førte til Audients. Slagelse. J Tirsdags den 11te Junii om Eftermiddagen Kl. 4 udbredte sig en stærk brændt og ildelugtende Taage over hele Egnen her, den var saa tyk, at man ikke kunde skielne Gienstændenne i nogen Frastand; Solens Glands formaaede efterhaanden ikke at giennemtrænge den, og den viiste sig tilsidst paa Himmelen som en liden ildrøde Kugle og først da den gik ned begyndte denne qvælende Røg at fordeele sig. Det var en trykkende Heede hele Dagen igiennem; men da Taagen kom, reiste der sig en Liglende Nordvest-Vind.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Dette mærkværdige Phoenomen er vel sieldent, men dog ikke ubekiendt og bærer Navnet af Heede røg, formodentlig fordi naar man afbrænder Heeder saa frembringes derved en lignende Fornemmelse. Jsær i Aaret 1783 (altsaa for 30 Aar siden) udbredte denne Heederog sig fra Junii til August over heele Europa og selv over Havet. Dagene vare derved qvalme og Solen saae ganske rød ud. Siden den Tid har man oftere havt en saadan Heede røg, dog strakte den sig ikke saa langt og varede ikke saa længe ved. flere vare af den Menighed at den stod i Forbindelse med det frygtelige Jordskjælv, som i dette Aar fandt Sted i det sydlige Jtalien (i Aar kunde man tænke paa det Land hvorfra Vinden henbær, nemlig paa Island, hvorfra man allerede har hørt, tale om store Udbrud af vulcanisk Jld) andre tilskreve den en prudselig Varme, som fulgte ovenpaa en stor Væde; dette kan da ikke være Tilfældet i Aar; den franske Astronom la Lande formodede, at den stod i Forbindelse med den Veierligsperiode af 19 Aar, som beroer paa Maanecykelen. Jmedens denne tørre Taage varede ved, i det overtalte Aar, fandt den Wienske Naturkyndige Jngenhouss, at de Planter, som bleve satte i Vand, gave i Luften en meget renere Luft fra sig end ellers. Han har ogsaa gjort den bemærkning, at alle Kiøkkenurteer i dette Aar lykkedes langt bedre end sædvanlig, at Vinen blev fortrinlig god og overhovedet at dette Aar var meget frugtbart. Man vilde forklare denne Frugtbarhed af Electricitet i Atmosphæren, som Gardini fandt at have været meget stærkere i dette Aar, end den pleier at være; men Jngenhous beviiste siden, at Electriciteten ingen Jndflydelse har paa Planternes Væxt. Sansynlig maa alsaa Luften i Aaret 1783 have været blandet med andre Stoffer, hvoraf den større Frugtbarhed maae være kommen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
AVERTISSEMENTS. Ved Skielsker Fugleskydning den 4de og 5te dennes, tilfaldt Gevinsterne Følgende: For Ringen. – Et sølv Bæger indv. forgyldt, til Skovrider Jochumsen; ved eget Skud. - Rumpepladen. - 6 Stk. Theeskeer, til Herredsfoged Lenning, ved Contorist Schous Skud. - Halspladen. - En Kageskee, til Ritmester Hein, ved Kiøbmand Vallentens Skud. - Venstre Vinge. - En Sukkerskaal og Strøeskee, til Krigsraad Gøellrich, ved Forvalter Hjorths Skud. - Høire Vinge. – Et Par Saltkar indv. forgyldte, til Doct. Müller, ved Contorist Schous Skud. Brystpladen. - En Flødekande og en Flodeskee, begge indvendig forgyldte, til Procurator Brüel, der blev Fuglekonge, ved Skovrider Jochumsens Skud. Skielskøer den 8de Junii 1822. Directionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Udi Lieutenant I. L. Thrane paa Appelsberggaarden i Hyllested Sogn, hans Opbudsboe, vorder afholdt Skiftesamling paa Undertegnedes Contoir i Slagelse, Mandagen den 1ste Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 9, da den Deel af dette Boe, som dertil er færdigt, vil blive optaget og om mueligt, samme Dag sluttet; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse, den 11te Junii 1822. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Udi Stervboet efter afgangne Madame Hedevig Johanne sal. Baggers her i Byen, bliver en Skiftesamling afholdes paa Slagelse Raadstue Løverdagen den 29de denne Maaned om Formiddagen Kl. 9, hvortil de respective Arvinger i Boet saavelsom og Creditorer, om nogen af disse gives, herved indkaldes at møde for med Skifteretten at overlægge om og tage adskillige Bestemmelser Boet vedkommende. Slagelse Kjøbsteds Skifteret, den 6 Junii 1822. Birch. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Udi den endnu usluttede Deel af Stervboet efter afgangne Meelhandler Frederik Bøgvad i Slagelse, vorder en Skiftesamling afholdet paa Slagelse Raadstue Løverdagen den 29de denne Maaned, om Formiddagen Kl. 10, hvorved Boet ventes optaget til endelig Slutning, og hvilket herved til de respective Vedkommendes Underretning bekjendtgjøres. Slagelse Kiøbstæds Skifteret den 6 Junii 1822. Birch. Gude. Udi afgangne Kammerherre v. Juel til Nordruplund og Odemark og dennes ligeledes senere afgangne Frues Stervboe, vorder en Skiftesamling afholdet paa Undertegnedes Boepæl i Slagelse Onsdagen den 26de Junii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 3, til hvilken SamlineStervboets samtlige Creditorer herved indkaldes at møde, da Boets Status, efterat det i samme udstædte Proclama nu er udløbet, vil blive fore lagt til Eftersyn og til derefter tagende Bestemmelse, om der strax bør føies Anstalt til Boets Slutning, i hvilket Tilfælde det dog vil være fornødent, naar ei anden Overeenskomst kan treffes imellem Creditorerne, først at forsøge Realisationen af dets faste Eiendomme, for at det kan udfindes om og i hvad Forhold Pantecreditorerne i disse, kunne komme til, med de øvrige Creditorer, at concurrere og Løsøremassen, saavidt denne ei er pantheftet, eller og samtlige Creditorer maatte ansee det rigtigst, at Boet indtil videre forbliver usluttet og under Skifterettens Bestyrelse. – De Udeblivende ansees. samtykkende i hvad der ved Samlingen besluttes. Birch. Slagelse den 31te Mai 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Udi Stervboet efter afgangne Mølleforpagter Hans Jørgen Osen af Jernberg Mølle, vorder en Skiftesamling afholdet paa Undertegnedes Contoir i Slagelse, Mandagen den 17de denne Maaned om Formiddagen Kl. 10, hvortil Boets Creditorer herved indkaldes at møde, for med Skifteretten at overlægge og tage Bestemmelse om adskillige Poster, Boets Bestyrelse vedkommende. Birch. Slagelse, den 2den Juni 1822. Det Huusmand og Smed hans Johansens Opbudsboe, tilhørende Huus i Stude Bye, Hemmeshøy Sogn, med tilliggende Jordlod af Hartkorn 1 Tde. paa Stude Byes Mark, vorder ved trende offentlige Auctioner, som afholdes den 10de og 24de Julii samt 7de August dette Aar om Formiddagen Kl. 10 opbuden til Bortsælgelse og ved den sidste Auction absolut bortsolgt. De 2de første Auctioner afholdes paa Slagelse Raadhuus og den 3die Auction, paa Stedet som sælges i Stude. Conditionerne for Salget ville fra den 3die Juli være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir. Denne Bekiendtgjørelse tiener tillige vedkommende Panthavere til Underretning i Overensstemmelse med Placaten af 22de April 1817. Birch. Slagelse den 14de Juni 1822. Torsdagen den 27de Junii 1822 om Eftermiddagen Kl. 3, bliver efter Begiering af Universitetsforvalter Procurator Gruner, afholdt offentlig Auction paa Tingstuen i Ringsted, over Bortforpagtningen af endeel af Haraldsted Sogns Kongetiende paa 3 eller 6 Aar. Ringsted den 11te Junii 1822. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Paa Veien mellem Aagaard og Riisberg igiennem Wedbye, er tabt et sort Træepibehoved med Sølvbeslag samt forsynet med et grønt Rør og Lisse. Finderen heraf ville behage at levere samme enten i Wedbyekrøe aller til undertegnede paa Aagaard, som derfor betaler en passende Douceur. Aagaard d. 11te Junii 1822. Seeler. nebenanførte Eiendom. Gisselfelde Kloster, give, ved offentlig Auction paa Gisselfelde Giæstgiversted, Tirsdagen den 9de Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 11, hver for sig. opraabte til Bortforpagtning fra 1ste Mai 1823, nemlig 1. Heesede Hovedgaard, hvis Jorder alle ere frie Hovedgaardstaxt, og have Hartkorn Ager og Eng : 44 Tdr. - 2 Fdkr. til et Areal af 414 Tde. Land Ager og Eng; til denne Gaard er endeel Hoverie. Sophieshøy, med et Areal af omtrent 120 Tdr. Land ufrie Jorder, hvorpaa Hartkornet er 4 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 1 Alb. Ager og Eng og 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/2 Alb. Skovskyld, samt 67 Tdr. 5 Skpr. Land frie Hovedgaardtaxtes Jorder med 6 Tdr. 4 Skpd. 3 Fdkr. 2 1/5 Alb. Hartkorn Ager og Eng. Denne Gaard, hvis Bygninger ere indrettede til en Familie udenfor Bondestanden, bliver ere ten med tilliggende Jorder bortforpagtet, eller og om Liebhabere dertil findes, da Bygningerne ene, med Græsning og Foering til nogle Køer og Feste, – og Jorderne for sig selv. Louisenlund paa Gisselfelde Hovedgaardstaxpaa Søethorup Mark, med tilhørende Vandmølle, og de til begge Steder liggende frie og ufrie For der, omtrent 155 Tønder Land Skov, Ager og Eng, med frie Hovedgaardstaxtes Hartkorn Ager og Eng: 11 Tdr. 1 Skp. 1 Fdk. 2 Alb., Skovskyld: 5 Skp. 1 Fdk. 1 Alb., samt ufrit Hartkorn Ager og Eng: 6 Skpr. 2 Fdk. 1 Alb., Skov og Mølle skyld: 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdk. 2 Alb. Med denne Gaard og Mølle følger Besætning af Heste og Køer, samt Jnventarier, foruden endeel Huusgeraad. Conditionerne, hvorefter disse Eiendomme vil blive opraabte til Bortforpagtning, skal fra den 20de denne være til Eftersyn hos Gjæstgiverne Hansen i Kiøge, Schou i Nestved og Borchsenius paa Gisselfelde, de 3 Hjorte paa Vestergade i Kiøbenhavn, paa Postgaardene i Ringsted og Odense, samt hos undertegnede Forvalter ved Klosteret. Braaebye ved Gisselfelde den 3die Juni 1822. I. C. Jensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
Til October Flyttetid bliver paa Slagelse Bredegade 2de gode Huusleiligheder at faae til Leie, hvortil, om ønskes, kan faaes Stald- og Loftsrum. Avis-Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-15
J Nærheden af Sorøe Kiøbsted, Sorøe Sogn, kan, formedelst Bopæls Forandring erholdes tilleie førstkommende Mikkelsdag, for en liden Familie udenfor Bondestanden, Bredholmshuus, der er beliggende ved Hovedlandeveien. Stedet er indrettet med 2de Stuer, Kiøkken, Spisekammer og Pigekammer, med andre fornødne Jndretninger til Beqvemmelighed. – Man behager at henvende sig til Eieren paa Stedet. Christian Lorenzen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
Den Vest-Siællandske Avis, eller: RES, Slagelse. Ugeblad. for den uden og indenlandske Historie. Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor og Ridder Vastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen, den 18 Juni 1822. No. 40. 18de Aar. Tirsdagen, den 18 Juni 1822. 18de Aar. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. Besøg i de Bell og Lancasterske Skoler. (Af Cantsler Niemeyer.)(Da den indbyrdes Underviisning er i vore Dage bleven saa overordentlig udbredet og har gjort en saa stor Opsigt; da det er paatænkt at indføre den overalt i vort Fødeland, da et Værk om den, som er anlagt efter en saa stor Plan, udkommer i Danmark, og da en Mand, der har saa store Fortienester af Pædagogiken, som Hr. Amtsprovst Mønster, har erklæret sig for den, kan det ikke andet end være interressant at erfare hvorledes Nutidens berømteste Pædagog Hr. Cantsler Nie meyer fandt den indbyrdes Underviisning at være beskaffen i det Land, hvor den opkom, og hvad han dømte om dens Gavnlighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-06-18
En Læremethode (siger han i det andet Bind af sin Reise til England) hvorefter allerede flere Millioner Børn blive underviiste, og det ikke allene i England; men endog i Frankerige, Schveits, Dannemark, Rusland, Ost= og Vestindien, ja end- og paa Domingo, som imedens den af mange bliver holdet for at være en død, aandløs og mechanisk Afretning, bliver paa den anden Side billiget af forstandige Mænd, og som med Varme interressere sig for Ungdommens Dannelse, og det af de forskjelligste Partier, og som bliver understøttet med saa store Pengesummer af Regieringer og private Personer, maae nødvendig have noget ved sig, hvoraf saa store Virkninger kunne forklares.