Københavns Adresseavis, 1765-03-13
Spørsmaale. 1) Den Tanke om Torden Electriciteten er kommen fra America, og har udbredet sig over hele Europa. Mange Naturlærere holder den for en vis Sandhed, og bygger Kasteller derpaa. De paastaaer, at de clectriske Stænger ere et vist Middel til at hindre Tordenens Skadelighed. Hr. M. Tornberg Bergman har ved hans Optagelse i det Kongelig Svenske Videnskabers Sorictet holdet en Tale herom, som siden er trykt. Han forsvarer dette Middel og paastaaer, at der i Torden=Skyerne er ikkun liden Materie, som foraarsager Lynild og Torden, ligesom man ved Gevær og Miner kand ofte med lidet Krudt udrette meere end med meget. Han beraaber sig paa Erfarenhed, at i Philladelphia skal det stærke Torden Veyr nu ikke meere gjøre nogen Skade, siden man har forsynet Husene med electriske Stænger, og han opmuntrer sine Landsmænd med stor Eftertryk, til at betiene sig af dette Middel paa deres Huse. Men man maatte spørge, om det er afgjordt, at Lynilden altid antændes i Skyerne, og farer omkring fra dem; eller, om Erfarenhed ikke lærer, at Lynilden ofte antændes neden under Skyerne og i Husene selv, Bliver da den i Luften ved Antændelsen foraarsagede eiectriske bævende Bevægelse allene meddeelt den opreyste Stang, eller meddeles den ikke meget meere alle Legemer, omendskiøndt i en meget forskiellig Grad, Ja, spørges, om der i Almindelighed gives en særdeles electrisk Materie 2) Hvoraf den Tallemaade: Sub Rosa, er opkommen? 3) Hvoraf har den Talemaade: At faae Kurven, sin Oprindelse: 4) Hvoraf har det Ord: Bilange, sin Oprindelse? 5) Spørges, om den Skik, at tillukke Vindses=Skaaderne, eller at henge noget for Vindverne i de Huse, hvor Liig er inde, er allene i Brug, for at give de Forbigaaende Dødsfaldet tilkiende, eller kand ansees som en Levning fra Hedenskabet? 6) Kand Børn faae dobbelte Leder, ved at staae fortidlig paa Benene, eller ved for meget nærende Spise? eller bliver de fødde dermed? 7) Kand det Onde, som de fleste Begyndere i TobaksRøgningen fornemmer, ey ansees som en betænkelig Advarsel, Naturen vil give, ey at trække disse modbydelige og ventelig skadelige Dampe ind i Munden, og ere de fleste Tobaksrøgere vel frie for Tandpine? 8) Hvorledes kand Vandfarve, i sær den Grønne, paa beste Maade tillaves, saa den kand blive bestandig, og ikke springe af, naar man maler dermed paa hvid Taft? 9) Er det Salt og Brændeviin, som brændes ved Steenkul, ey skadeligt for Sundheden? 10) Hvorledes kand forekommes, at Salpeteret ey skal slaae ud paa Mure, hvorved Gidset eller Kalken pletter, og affalder, 11) Hvorledes kand de lange Snegle, som findes paa Veggene i nogle Kieldere og ved Brønde, fordrives, og hvoraf kommer de? spørges nu om et tilforladeligt Raad, at befries fra disse 12) Mange Have=Elskere har forgieves gjort adskillige Forsøg, at fordrive Jordrotter og Muldvarper; saa Slags Creature? 13) Der er et Slags Orme, som paa Røgkammerne æder sig ind i Kiød og Pølser, og foraarsager stor Skade. De ere af Størrelse som et stort Rugkorn, ere forte foran paa Hovedet og bag til, men brune midt paa; har 6 Been, og 2 Horn paa Hovedet; de ere og sorte under Bugen; har Vinger ligesom en Skarnbasse, men synes at de ikke lettelig kand betiene sig af dem. Spørges, hvorledes dette skadelige Utøy kand fordrives 14) Er den nu brugelige Viide, som Halsen ved Røg fanget paa en Skorsteen har, nødvendig, og kand ikke lige saa vel Røgens Trek, som nu skal tilveyebringes ved Skorstenens store Munding, hvorved der gaaer megen Plads bort i andet Stokverk, og tidt giør Værelserne udanlige, skee ved et maadeligt Slangetret af Storstenen, saa stor, at et Blylod kunde nedlades der igjennem fra Taget til Fyrstædet? Skulde det ikke have samme Virkning, om der i Kiøkkenet blev trakt en Korsbue og paa den ene Side af samme opsat et Røgfang med en maadelig Hals, men Røret i andet Stokverk strax at faae den Vilde, som det har ud igiennem Taget, hvorved forhen ommeldte Slangetrek maatte observeres, 15) Det Kongel. Storbrittannisk Churfyrstelig Brunsvig Lyneborgske Landhuusholdnings Selskab har endnu fremsat følgende Spørsmaal: a) Om den vilde Hamp, som voxer hist og her i Mængde, for Exempel ved Hannover, ey kunde anvendes til nyttigt Brug, b) Hvorledes Elleskov best kand anlegges og lettest fortplantes paa en sumpig Grund?