Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-06-17
Det Program, som den forannævnte Forening har udstædt, og som findes i "Augsb. allgemeine Zeitung" er undertegnet, paa Comiteens Vegne, af Fyrsten af Leiningen og Greven af Jsenburg-Meer rode. Det hedder deri, at Selskabet har ladet det texanske Gebeet bereise af erfarne og med Landet for trolige Mænd, at man dernæst i den vestlige, sundeste Deel af Landet har kjøbt et stort, sammenhængende endnu udyrket Gebeet, til hvis Bebyggelse Foreningen indbyder sine Landsmænd. Enhver Udvandrer bliver førend Afreisen skriftlig tilsikkret et Stykke god Jord, hvilket han ved sin Ankomst erholder som Gave af Foreningen uden nogensomhelst Godtgjørelse, hverken strax eller fremtidig. Denne Jord, hvis større eller mindre Fladerum vil rette sig efter Familiens Størrelse, bliver Udvandrerens frie Eiendom, naar han har boet i tre Aar paa Stedet. Men allerede førend Udløbet af disse tre Aar tilhøre Jordens Frembringelser ham, og Foreningen gjør ikke den mindste Fordring, hverken paa hiin eller paa denne. Foreningen sørger for, at der vil blive valgt gode og rummelige Skibe til Overfarten; den sørger for, at det ikke skal mangle paa sund og billig Næring, og at Reise omkostningerne blive saa lave som muligt. Ved Landingstederne er der ansat særegne Agenter, for at gaae Udvandrerne tilhaande med Raad og Daad; disse ville her finde Vogne, som uden Betaling ville bringe deres Eiendomme til Nedsættelses=Pladsen. Ogsaa for deres Fornødenheder underveis vil der blive sørget. Saasnart de ere ankomne paa Stedet, vil der blive anviist hver Familie et eget Huus, bygget efter Landets Skik, desuden Forraadshuse, velforsynede med Levnetsmidler, Have og Agerdyrkningsredskaber, Frø og Planter af alle Slags; ligeledes ville de allerede paa Stedet forefinde de nødvendige Huusdyr, som Plovstude, Heste, Køer, Sviin, Faar. Alle disse Gjenstande blive solgte til dem til Priser, der ere langt under dem, til hvilke de ere at erholde paa de nærmeste Markeder. De Udvandrere, til hvis Opførsel og Virksomhed man har særdeles Tillid, erholde Forskud af Bestyrelsen, som blive at tilbagebetale af den første Høst. Producterne kunne, om Udvandrerne saa ønske det, for Betaling modtages i Bestyrelsens Magasiner. Efter Befolkningens Fornødenhed vil der blive bygget Kirker og Skoler i Colonien, ligeledes vil der blive sørget for Læger og Apothekere og et Sygehuus. Hvis der findes Udvandrere, som ønske at vende tilbage til Europa, saa til sikkres denne dem paa samme betingelser som Overreisen. Foreningen anvender 3 Procent af sin Jndtægt for at lette trængende Udvandrere Overfarten og Nedsættelsen, men ellers betinges det som Regel, at en Ugift medbringer 300 Gylden og Hovedet for en ikke talrig Familie 600 Gylden. Dette er Hovedindholdet af Foreningens Program. Det er et smukt Vidnesbyrd baade om den nationale Aand, der hersker i Tydskland, og om den Uegennyttighed, hvormed de rigere Classer komme de fattigere imøde, thi det fremgaar klart af Planen, at Foreningen maa opoffre betydelige Pengemidler. En saadan national Aand findes ikke her i Norden og kan, ifølge de politiske og sociale Forhold, ikke findes her; den svage Spire til en begyndende Bevidsthed om en fælleds Nationalitet er ikke bleven betragtet med gunstige Øine af Regjeringerne, og er skrækket og forknyt krøbet i Skjul. Men Regjeringerne kunne dog ikke have Noget imod, at de Skandinaver, som maatte føle Attraa dertil, stifte en fælleds Nation i den nye Verdensdeel, og skjøndt Trangen til Udvandring tilvisse langtfra ikke er saa stor i Norden som i andre Lande, er det ikke mindre vist, at her findes et stort Antal Mennesker, som maae friste en kummerlig Tilværelse, at dette Antal med hvert Aar vil forøges som en Følge af Befolkningens Stigen, og af Haandkraftens Fortrængelse ved Maskiner, og at det derfor vel turde være en fortjenstlig Gierning, om anseete, veltænkende og rige Nordboer vilde tage et Exempel af deres rige tydske Stamfæller for at danne en Forening til at berede de af deres meere trængende Medborgere, som maatte attraae det, Udsigt til et mindre tornefuldt Liv i en anden Verdensdeel.