JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Dette Spørgsmaal fortjener vist nok Drøftning, da det 9de af de i Athene (December 1816) indrykkede Danske Litteraturbreve, klager over islandske Neologer, der ville indføre en urimelig Retskrivningsforandring, under det Paaskudsat det islandske var saa nær beslægtet med det Danske og i Retskrivning saa aldeles eens, at islandsk Orthographie kunde være Regel for dansk Det er vel mueligt, at Literaturbrevenes Forfatter ikke ved disse Udtryk sigter til indfødte Jslændere, men ikke desmindre maa mange Læsere forledes ved dem til at troe: at det er slige Forfattere som søge at indføre de paaankede Forandringer i Skrivemaaden. For at forebygge en saadan Misforstaaelse, anseer Undertegnede det for sin Pligt at erklære: at det ei er ham, som dog er en indfødt Jslænder, bekjendt, at Nogen virkelig islandsk Forfatter, der har skrevet i det danske Sprog, har fulgt den nyeste Skrivemaade, der overhoved mere synes at rette sig efter den formeentlig rigtige Udtale end efter den islandske Orthographie. Saaledes skrives f. Ex. Ordene strax, sex, i det islandske aldeles ligesom i det danske, men ikke straks, seks os. v. Ligeledes maa en Jslænder, der i at skrive dansk vilde følge sit eget Modersmaal, snarere skrive thi end til da Ordet thi kommer af det isl. hvi, hvis første islandske angelsaxiske Bogstav nu er forsvundet af det danske Alphabet, men er dog, forsaavidt Udtalen angaaer, endnu tilbage i det engelske th. J øvrigt kan det og anmærkes, at alle de nere islandske Philologer ere enige i, at deres Modersmaal, der i Grunden er det samme som det ældre skaudinaviske Sprog, har en stor Lighed, med det Græske. Denne Overeensstemmelse har Hr. Rask ogsaa tydelig viist ved sit kronede (men endnu ikke udkomne) Priisskrift om det islandske Sprogs Oprindelse. De danske Ord maale, møgle, meget, komme nærmest af det islandske mikill, mikit, megin, magnos. v. som igjen ere beslægtede med det græske bevæHeyd og m. fl., det lat, magnus o. s. v. Enhver upartisk Sproggrandsker, der vil jævnføre det gamle danske, saaledes som det findes paa vore Runestene og i Middelalderens Love, med det islandske, vil vel tilstaae, at begge Sprog vare oprindelig de samme, og at den tilsyneladende Forskiel mellem dem bortfalder ved at undersøge den forskjellige Retskrivningsmaade, der strax fandt Sted blandt de første Danske og Jslændere, som efter at Runerne vare komne af Brug, udtrykte deres Tanker ved den nyere europæiske (gothisk latinske) Skrift, Jkke desmindre er jeg fuldkommen enig med den ærede Forfatter af Litteraturbrevene, forsaavidt han anseer det for urigtigt, nu at lægge den islandske Skrivemaade til Grund for den danske i Almindelighed. Kun i de Tilfælde, hvorden sidste maatte være tvivlsom, kunde man med god Grund raadspørge saavel den ældre danske som den islandske Retskrivningsmaade. Finn Magnusen. At alle Forbedringer i Landvæsenet overalt maa gaae langsomt frem, er vel ikke at undre over, da Mængden af Agerdyrkere høre til den udannede Classe, og ikkun saare Enkelte af disse vove, om de endog have Evne dertil, at følge andre Exempler end de, der komme fra deres egen Stand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Nationen er nu forberedet paa en saadan Frednings Lov, og den sees med Længsel imøde af Mængden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Indenlandske Efterretninger. Ved Aarets Begyndelse var Antallet af de tjenstgjørende Kongel. Danske Søe-Officierer: 2 Admiraler, 1 Vice-Admiral, 11 Contre-Admiraler, 6 Commandeurer, 7 Commandeur=Capitainer, 21 Capitainer, 24 Capitain-Lieutenanter, 40 PremierLieutenanter, 42 Second-Lieutenanter. - Ved Søe-Jndrolleringen og Lodsvæsenet m.v.: 6 Commandeurer, 1 Commandeur=Capitain, 1 Capitain, 1 Capitain-Lieutenant. - Søe=Cadet-Corpset har sin Chef, 4 Subalterne Officierer, 1 Auditeur, 16 Lærere i de forskjellige Videnskaber og Sprog, og bestaar af: 10 Cadetter med 1000 Rbdlr. Gage, 29 Cadetter med 50 Rbdl. Gage, 9 Cadetter uden Gage, 10 Jndskrevne. - De under Admiralitets og Commissariats=Collegio sorterende civile Kongelige Betjente bestaae, foruden 4 Justitsbetjente, af 15 Contoir-Chefer og Forvaltere ved Magazinerne o. s. v., 24 Fuldmægtige, 20 Copiister. Ved de Kongelige Holme og Docquen ere ansatte 22 Mestere og Mestersvende, og 3 Skippere. Ved Søe=Etatens 2 Divisioner ere ansatte: 2 Divisions-Chirurger, 2 Reserve-Chirurger, og 4 Under-Chirurger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Til Latinsk juridisk Examen have til dette Qvartal fremstillet sig 12 Kandidater. Følgende ere de Spørgsmaale, som bleve opgivne til skriftlig Udarbeidelse. Af Natur= og Romerretten. T. Quale discrimen intercedit inter justitiam diStributivam et commutativam? Hvilken er Forskjellen mellem den uddelende Retfærdighed og den som af Private udøves mod hinanden i deres gjensidige Retsforhold?) 2. An dantur jura imperfecta, (Gives der ufuldkomne Rettigheder?) 3. An ex principiis juris universalis probari potest imperantem in monarchia absoluta totum populum repræsentare, (Kan det, efter almindelige Rets=Grundsætninger, bevises, at Regenten i et uindskrænket Monarchie forestiller hele Folket?)A. Quid, jus gentium statuit circa bona privatorum in bello ab hostibus capta, ubi recuperantur, (Hvad bestemmer Folkeretten i Henseende til Privates Eiendomme, som ere tagne af Fienden, men gjenerobres, S. Qvænam sunt principia juris Romani de denationibus inter vivos et num en apud noapplicari possunt, (Hvilke Regler følger den Romerske Ret i Henseende til Gaver i levende Live, og kunne disse Regler anvendes hos os?) Af Fædrenelandets Love. I. Kunne Lehnsbesiddere eller Stamhuusejere bortforpagte Hovedgaardsjorderne paa længere end deres Livstid. 2. Bør Broderlodden, som den Længstlevende erholder, beregnes til Hovedlodden, naar denne forbrydes, og naar dette nægtes, hvorledes skal der da forholdes med samme, 3. Kan den, der har anmeldt en Vexelobligation i sin Debitors Fallitboe, men ikke erholdt fuld Betaling, efter Boets Slutning, lade den henligge saalænge han vil, eller naar bør han paatale sin Fordring? 44. Hvorledes straffes den, som for ulovlig Skovhugst paa en Søndag er dømt til Arbeide i Forbedringshuset, naar han siden stiæler? 5. Er Producenten af et Gieldsbrev, naar Udstæderen er død, berettiget til at aflægge den sidste i 616 benævnte Eed, dersom Gielden, modsiges,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Det i No. 104 f. A. af Skilderiet udførlig omtalte Slag ved Vittoria, eller Wellingtons Seier, af L. von Beethoven, som Nytaarsdag blev opført i Hr. Simonsens Concert, faaes i Musikhandelen, i Boldhuusgaden Nr. 225, af Componisten selv udsat paa følgende Maaber: 1) Fuldstændig, Klaverudtog med et smagfuldt Titelkobber, forestillende Slaget. 2) For Claveer med Accompagnement af en Violin og Bass. 3) For fire Hænder. 4) J Quintet for 2 Viol., 2 Bratsche og Base. Slagelse. Den 23de December indtraf den sørgelige Begivenhed, paa Antvorskov-Slot, at en Kokkepige hængte sig i Kielderen, da hun blev funden var hun død; en uheldig Kierligheds Forstaaelse formodes at have været Aarsagen til denne Handling. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Nakskov, den 21de December. Fra den 17de til den 21de December ere ved Nakskovs Toldkammer følgende Skibs-Capitainer ind- og udclarerede. N. Jensen fra Kjøbenhavn med Stykgods. C. Thomsen fra Kjøbenhavn med Stykgods. N. Diderichsen fra Kjøbenhavn med Stykgods. C. Andersen fra Kjøbenhavn med Stykgods. H. Thomsen fra Flensborg med Muur- og Tagsteene. Jver Friis fra Aarhuus med Stykgods. Alle af Nakskov. - Levin Hansen fra Marstall, hertil baglastet. - Den 13de December, om Morgenen, afgik ved Døden Madame Jensen paa Lienlund. (Mariboe Av.) Odense, den 31te December 1816. Ved Odense Kjøbstads Forligelses-Kommission har i Aaret 1816 (med de fra 1816 udsatte 8) været foretaget 385 Sager, hvoraf ere forligte og hævede 286, udsatte 4, til Rettergang henviste 95, og deraf indstævnte 53. Foruden disse Sager ere endeel flere blevne afgjorte udenfor Protokollen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Det er næsten utroligt, Alt hvad Man hører fortælle om den her i Odense opdagede Tyvebande af Drenge. Antallet af dem, som vides at have været deelagtige i Komplottet, er nu voxet til henved en Snees. En lille Kjøbenhavner paa 10 Aar, som i November Maaned var kommet hertil Byen, har været Formanden, og dirigeret det Hele med at give Anviisninger, lære de Andre hvad Kned de skulde bruge &c. Penge og Fødevarer gik de især paa Jagt efter, men rørte derimod i Almindelighed ikke Sølv og Guld. Under alskens Paaskud vidste de at indliste sig i Husene, for at randsage Kister, Pengeskuffer og andre Gjemmer, og havde imidlertid stedse Udposter, som kunde give Signaler, saasnart Nogen mærkedes. Den, som da var sluppet ind i et Værelse eller Kjøkken, var altid belavet paa en Udflugt. Enten vilde han tigge, sporge efter Nogen eller desl. Paa et Sted kom en Dreng skraalende, fordi hans Kammerater vilde overfalde ham, og imedens Manden lover at beskytte ham, søge de Andre Leilighed til at bestjæle ham. Fra en gammel Kone borttog de hendes Julefad, medens hun var fraværende. Formodningen om at der vare Forældre med i Ledtoget, har desværre, bekræftet sig, og nogle af disse Samvittighedsløse ere alt angivne af deres egne Børn og hæftede. Ovenmeldte lille Mestertyv har, som saa nylig ankommen, ikke nydt nogen Skoleunderviisning her i Byen, hvilket allene anmærkes til deres Efterretning, som nu engang synes at ville gjøre det til Mode, at give Skolevæsenet Skyld for ethvert Onde, og strax, naar noget Saadant skeer, ere tilrede med deres kjærlige Paamindelser. Gud forbyde, at Almuesmanden, som alligevel viser Ulyst nok til at opfylde Regjeringens velgjørende Bud om deres Børns Skolegang, heraf skulde forledes tilat drage i Tvivl, om vore Skoler ere Plantesteder, for Dyden eller Lasten, Til Beroligelse for Enhver, som ikke forsætlig vil lukke sit Øre for Sandheden, er det vist ikke overflødigt at forsikre (allerhelst da de Gamle dog sielden eller aldrig værdige at bivaane de offentlige Prøver med deres Børn), at den Gjenstand, som især drives i vore Almueskoler, er at indprente de Unge sand Kristendoms Grundsætninger, og en bedre Anviisning til de menneskelige Pligter har vel Jngen at opgive.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Ved Hr. Capelmusicus Simonsens Concert, Nytaarsaften, var Tilhørernes Tal meget anseelt. Det Kongel. Capel og vore to første Sangerinder, understøttede ham paa det kraftigste og velvilligste. Hans egne Compositioner, saavelsom Beethovens Slag ved Vittoria, bleve optagne med fortjent bifald, men endnu langt større Virkning vilde det Beethovenske Mesterværk gjøre i et større Locale, og det vilde være at ønske, at denne Composition, som saa mange Musikyndere ikke have havt Leilighed til at høre første Gang, maatte blive givet paa det Kongel. Theater, hvor den upaatvivleligen vilde tage sig høist fortræffeligt ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Kjøbenhavns Børs d. 3 Januari. Cours. Hamb. 2 M. 690, a vista 604. Amsterdam 2 M. - , a vista - . London 2 M. 26 1/2 Rbdlr. Spec. 630. - Specier solgtes til 38 a 39 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 92 a 93 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 78 a 79. Norske Sedler 20. Svenske Sedler 10 Mk. 4 s. a 10 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-04
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Nyeste Skilderie, Advendis Fjortende Aargang. No. 2. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 7 Januari 1817. Fra Norge. Skriftet: "En sandfærdig Beretning om Danmarks politiske Forbrydelser, imod Kongeriget Norge fra Aar 985 indtil 1814, trykt i Christiansands Bogtrykkerie, har jeg da endelig læst. - J Christiania Jntelligentssedler har jeg, for nogen Tid siden, læst det Spørgsmaal: Er det sandt hvad Rygtet fortæller, at svensk Ridder Hr. Nicolai Wergeland, residerende Capellan til Christiansands Domkirke, har skrevet benævnte Skrift &c. Naar han ikke efter dette Spørgsmaal, offentlig benægter at være dets Forfatter, saa tilstaaer han stiltiende at være det; og nægter han det, saa skal jeg opgive hvem Forfatteren er. Jmidlertid bekjender jeg, det meget har glædet mig, at erfare, at den Gift og Galde, hvori Forfatteren har dyppet sin Peen, ikke kan smitte nogen Læser. Han har, vist nok ikke i kristelig Aand, selv kundgjort nogle af sine formeentlige roesværdige Hensigter med dette Skrift, hvori Han, endnu fuld af Svie, hæver sig selv til Himmelens Skyer, for at bemægtige sig den Virak, Gudinden Minerva fandt ham uværdig til. Hans andre skjulte velgjørende Henligter kunne vel ikke længe fordølges; ligesom Virkningen ogsaa sikkert nok, om føje Tid, vil komme til almindelig Kundskab. Sikkerlig venter ham stor Belønning; thi nægte kan dog vel Jngen, at det jo, uden for Ridderspil, endog af selve den personificerede Ondskab, priviligeret, er et ugudeligt, voveligt og frygteligt Foretagende, at beskylde og indstevne for de nordiske Folkeslægters fælleds litterære Domstoel den hele døde og levende Slægt af det oldenborgske Kongehuus, tilligemed hele det danske Folk og al dets Slægt og Afkom, ligefra Aaret 955 efter Christi Fødsel indtil vore Dage, som Mordbrændere og Manddrabere, som Røvere og Tyve og Volds= og Ransmænd og troløse Forrædere. Som Danskfødt, og tillige som norsk Borger, møder jeg Forfatteren her blot foreløbigen, for paa det kraftigste at modsige og benægte alt det Skammelige, han har fremført mod Danmark, det er, mod hele det nærværende danske Folk, og for at protestere mod nogen Dom Afsigelse forinden Danmark har givet sit Tilsvar; hvilket jeg haaber og ønsker, ikke maa blive til Skade eller Fornærmelse for det høimodige Norske Folk, da det ikke har havt den allermindste Deel i Hr. . . . . politiske Forbrydelser, endskjøndt han ved fordægtig at stemple disse med "Norge 1816. nok har villet opvække den Tanke hos fremmede Læsere, at disse hans i de hedenske og barbariske Tider vidtsøgte, og nuværende Slægt tilregnede, i saare gemene Udtrykke forkyndte, formeentlige Forbrydelser, skulde være en Gjenlyd af det Norske Folks eenstemmige og høit lydende Røst. - Men at ingen saadan Almeen røst er hørt noget Sted i Norges Rige, er hver retskaffen og ærekjær Normand villig til at bekræfte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Det Norske godmodige og oprigtige Folk skjønner paa den Lykke, det nu nyder; det sætter sit Fremtids Haab til Gud og dets nuværende retmæssige Konges Viisdom og Retfærdighed; det er, under dets store Lidelser og haarde Kamp mod alle et ringeagtet Pengevæsens ødelæggende Furier, utrætteligt i Bestræbelser for at opfylde alle et agtværdigt og hæderligt Folks Pligter; - det ønsker inderlig, saavel i Afmagt som i Velstand, Fred og Roe og fortjent Venskab med Alle; – det har ikke kjendt, og det vil ikke lære at kjende Had eller Fiendskab mod nogen Slægt; men det erkjender med sand Taknemmelighed, at det i mange Aar har hvilet i velsignet Tryghed, og levet, uden ængstelig Bekymring for Fremtiden, mange mange sorgfrie og glade Dage under den Danske Regjering. - Enhver Stats Regjering bestaar af Mennesker, der ligesom alle Andre kom i Skrøbelighed til Verden, og kunne ikke opnaae Fuldkommenhed her paa Jorden; altsaa ei heller Regjeringer, altsaa ei heller Konger. Og i Følge den fra gammel Tid erkiendte Sætning: que tout depend de la maniere, dent en falt enviisager les choses aux Rois, kan det ikke falde noget fornuftigt got Menneske ind, at tilregne gode Konger alle en Regjerings muelige Ufuldkommenheder. Og er det end ikke afgjort, at den danske Regjering var og er den fuldkomneste og bedste (hvilket dog den Sum og Rothe, som den uforskammede Forfatter vover at paaberaabe sig som Vidner, temmelig fuldstændig har beviist, saa er det dog, ved alle europæiske Folkeslægters eenstemmige Vidnesbyrd, bestemt afgjort, at den ikke har været eller er foragtelig; men derimod roesværdig. Vore nye svenske Brødre have ofte høitidelig og offentlig erklæret det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Blandt de mange Stjerner som skinner med særdeles udmærket Glands paa den svenske Litteraturs klare Himmel, er Lagerbring, som Historieskriver, af alle Lærde erkjendt for at være den største, og hvilket Vidne er han dog ikke her mod Hr. . . Selv paa en Tid da England var Danmark ødelæggende Fiende, blev der i det engelske Parlement, af Lord Petty og Whitebread, for faa Aar siden, givet Danmark følgende Vidnesbyrd: "Denmark is not now a powerful Nation, but there is no Government more pacificin existence, there i none lese ambitions with regard to external transactions, nor more attentive to the administration of Justice, and rendering the people happ, at home." Kan der vel skrives noget Skandskrift, som formaaer at fordunkle saadanne upartiske og uforgjengelige Vidnesbyrd, Ei at tale om alle de mange Lovtaler, det Norske Folk har holdt over dets sidste gode Konger, og den danske Regjering; thi skulde Falskhed og Løgn have ditteret disse Lovtaler, saa dømmer det Norske Folk sig derved uværdig til at kaldes et oprigtigt og hæderligt Folk. Jeg nævner blot her Folkets Formand, Norges Prydelse og Roes, dets udødelige og meget savnede Bernt Anker, og jeg henver enhver Danmarks Fiende til denne frimodige og ægte Normands Taler til det danske Kongehuses og Danmarks Ære. - Solen selv har Pletter. - Den danske Regjering har ogsaa sine; - men den Mildhed og Retfærdighed, hvormed Kongerne, især 5te Frederik, 7de Christian og 6te Frederik førte det danske Scepter, og alle de Velgierninger De faderligen bød Collegierne at udbrede over det Danske og Norske Folk, og alt det Held de Alle saa redeligen stræbte for, at ville fremvirke, det aftager og gjør usynlig alle de Pletter og Støvgran, som mueligen kunne findes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Jndenlandske Efterretninger. Collegial=Tidenden No. 1 til 4 for 1817 indeholder Efterretning om Rigsbankens Status til 30te Sept. 1815, uddragen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
J Kirkeaaret 1816 ere i Fyens Stift copulerede 1506 Par. Fødte af Mandkjøn 2372, af Qvindekjøn 2266, hertil Uægte 554; ialt 5192. Døde af Mandkjøn 1634, af Qvindekjøn 1572; ialt 3066. Altsaa 2126 flere Fødde end Døde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Jblandt de Fødde ere 60 Par Tvillinger. Jblandt de Døde ere 212 dødfødde og 1161 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. - Usædvanlig høi Alder have opnaaet: 415 en Alder fra 70 til 80 Aar. 243 en Alder fra 80 til 90 Aar. 33 en Alder fra 90 til 100 Aar. - Pludselige Dødsfald: 2 Mennesker ere fundne døde paa Marken, En Karl funden død i en Port. En Mand fundet opkastet af Søen. - Ved ulykkelige Hændelser omkomne: 17 Mennesker ere druknede deels paa Søen og deels i Aaer, Vandsteder og Tørvegrave. 3 Mennesker dræbte ved løbske Heste. 3 omkomne i Gruusgrave. En ved at falde ned fra en Mast. En ved at falde ned fra et Kirketaarn. En ved at vælte med en Vogn. En ved at falde i en Grøvt. En ved at falde ned fra et Læs Høe. En Dreng dræbt af en nedfaldende Væg. En Mand forknust i en Mølle. En Mand dræbt ved et Vaadeskud. En Mand omkommen ved et Møllehjul. - Dræbte: 8 have hængt sig selv. En skudt sig selv. 2 druknet sig selv. En gammel Kone funden død efter en huuslig Tumult.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
J Altona er i Kirkeaaret 1816 ægteviede 239. Par, fødte 426 Drenge, 400 Piger; i Alt 832, døde 349 af Mandkjønnet, 309 af Qvindekjønnet, i Alt 658, dødfødte 21 Drenge, 13 Piger, i Alt 34. J Provstiet Pinneberg ere ægteviede 263 Par, fødte 547 Drenge, 527 Piger, i Alt 1074; døde 321 af Mandkjønnet, 274 af Qvindekjønnet, i Alt 595, dødfødte 30 Drenge, 25 Piger, i Alt 55. Skagelse, den 1ste Januar. Her er indtil videre sat følgende Taxter, for 1 Pund Rugbrød 20 Rbs. N. V., 1 Pot fød Melk 8 s., 1 Pot dansk Kornbrændeviin af 6 Grader Styrke, ny Prøve 76 s., 1 Pot got Øl 10 s., 1 Pot mid deel dito 6 s. Desuden er der sat Taxter for Gjæst givere og de privilegerede Værtshuusholdere, m. fl. hvilke Taxter findes opslaaede i enhvers UdsalgsStue. - Ved Forligelses=Commissionen har i Aaret 1816 været behandlet 195 Sager; hvoraf 162 ere forligte, 1 udsat, 42 til Retten henvist, og af disse ere 9 for Retten indstevnte. - Ved Politiet er behandlet 86 offentlige Politiesager; og af Sager, som kunde forliges, 17, hvilke alle ere forligte. – J afvigte Aar 1816 ere i St. Mikkels Sogn copulerede 28 Par, fødte Mandkjøn 33, Qvindekjøn 36, er 69 (deraf 2 Par Tvillinger og 6 uægte Børn); døde: Mandkjøn 28, Qvindekjøn 27, er 56; dødfødte 6, altsaa 14 flere fødte end døde. – J St. Peders Sogn, copulerede 16 Par, fødte Drengebørn 21 (deraf 1 uægte, Pigebørn 13, er 34, døde: Mandkjøn 15, Qvindekjøn 14, er 29, altsaa 8 flere fødte end døde. - De i Statstidenden No. 104 for forrige Aar efterlyste Forbrydere som vare undvigte fra Wordingborg Kjøbstæds Arrest, Carl Frederik Behrmann og Jens Magensen, ere under 31te f. M. paagrebne i Skousøe, efter at have forøvet Jndbrud og Tyverie i Sørbymagle Kirke og hos en Beboer af Sørbymagle Bye, samt i Egnen af Wordingborg. – Fruentimret Maren Pedersdatter her af Byen som forhen er tiltalt, dømt og straffet for at have hælet og drevet ulovlig Handel med Slaven Hans Pedersen, er nu atter under Justitiens Tiltale fordi hun under Paaskud af, ved overtroiske og indbildte Konster at kunde forskaffe stiftet Enighed imellem Gaardmand Jens Nielsens Hustrue Ane Jensdatter af Holløse og hendes Mand, har paa en bedragerisk Maade tilvendt sig endeel Sølvtøi og Klædevare, bemeldte Jens Nielsens Kone tilhørende og hun vil i denne Sag nu snart kunde vente sin Dom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Af en ved sin Cultur og Moralitet udmærket og høist respectabel Familie er oprettet et Jnstitut, i Corsøer for unge Pigers Dannelse; hvori de undervises i det tydske Sprog, og i alle de Kundskaber, som kunne tjene til at pryde et ungt Fruentimmers Forstand og danne hendes Hjerte, foruden i at brodere, tegne, og alle qvindelige Haandarbeider. Dette Jnstituts fortrinlige Beskaffenhed og heldige Fremgang er Redacteuren bekjendt, og kan med den fuldkomneste Tillid af ham anbefales; dersom nogen Familie paa Landet ønsker sine Døttre optagne deri, saa kunne de ogsaa modtages i Huset, paa Vilkaar, som Redakteuren er bemyndiget til at opgive for den, som personlig vil derom modtage nærmere mundtlig Oplysning af ham. (Slagelse Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Natten mellem 13de og 14de Dec. Kl. mellem 2 og 3, skeede Jndbrud hos Kjøbmand A. Schou, boende i Krankstuegaden i Randers. Pigen Karen Jensdatter Højer, fra Ringkjøbings Egn, som tjener Manden, bliver Tyven vaer, men istedet for at putte Hovedet under Dynen, – som mange Andre vilde maaskee ellers i et saadant Øjeblik have gjort – springer hun i sit bare Linned med eet behjertet ud af Sengen, griber Tyven i Brystet og raaber om Hjelp; men til Uheld kunne ingen af Husets øvrige Beboere høre hendes Skrig, formedelst den lange Fraværelse. J Haab derom kæmpede hun dog mandig med Tyven i næsten 1/2 Time, indtil han endelig blev hende for mægtig, efterat han havde givet hende adskillige mordiske Slag; dog undslap han hende ikke, uden at maatte efterlade sig en Flig af paa havende Vadmels Kofte i hendes Haand, noget Tobak og andre smaae Sager. For dette hendes retskafne og behjertede Forhold, har et agtværdigt Selskab heri Byen, skienket hende en Gave af 36 Rbdlr. - Gid flere Tjenestepiger, saavelsom Karle, vilde følge hendes agtværdige Exempel i ethvert lignende Tilfælde. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-01-07
Den 16de d. M. agter Kongel. Skuespiller Hr. Foersom og Hr. A. A. Feldborg at give i Harmoniens Concertsahl Dansk og Engelsk Recitation, hvori de ville declamere Stykker af vore meest yndede Digtere, saavel paa Dansk som paa Engelsk. Hr. Feldborg har ikke allene i mange Aar opholdt sig i Engelland, men tillige gjort sig fortjent ved at oversætte adskillige danske Digteres Arbeider og Mallings store og gode Handlinger paa Engelsk.