JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Da Østerrigerne paa den høire Rbinbred formodede at Overgangen var gjort, styrtede de ind paa Broeskaandsen, hvis Kanoner dog snart formaaede dem at afstaae fra deres Forsæt, og mange bleve paa Pladsen. De som vare gaaet over Rhinen bleve ogsaa deels dræbte, deels gjort til Fanger. Jblandt de sidste tæl es 600 Mand med Vaaben og 400 Saarede. De Druknedes Antal vides ikke. Kölln, den 25 Octbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
I Gaar og i Dag indtræffe her Østerrigske Fangne og Saarede, som Natten imellem 21de og 22de ere faldne Frantsoserne i Hænderne. J Eftermiddag ventes endnu en Transport af 400 Fangne. Neuwied har, uagtet dets Neutralitæt, igien lidt meget ved de Østerrigske Bomber og Haubitz Granater. - Man formoder at Østerrigerne snart ville giøre et nyt og kraftigere Forsøg. Efter Fangernes Udsigende faaer General Wernek daglig betydelige Forstærkninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Frankfurt, den 25 Ocbr. Natten imellem den 21 og 22de gik General Kran med 2000 Mand over Rhinen, i det han tillige lod giøre et forstilt Angreb paa Broeskandsen ved Neuwied, og strax forsikkrede man her, at han havde erobret Koblenz og fordrevet Frantsoserne fra Broeskandsen. Nyere og sikkre Beretninger melde imidlertid, at de oversatte Tropper vare, ved Hielp af Nattens Mørkhed, trængt, frem indtil midt paa Moselbroen ved Koblenz, men at de ei udrettede andet end at opbrænde nogle Blokhuse, da de strax bleve fordrevne af Republikanerne. Østerrigernes Tab ved denne Affaire regnes til tredive til fyrretive Mand. I det øvrige er det overgangne Corps den 22de Kl. 3 om Eftermiddagen, heel og holden kommet tilbage igjen paa den høire Rhinbred og har medbragt mange Fanger. 174 Fanger, 40 ero brede Heste, 1 Kanon og 1 Fane ere indbragte til ThalChrenbreitstein. (Denne Efterretning er rigtig nok noget uovereensstemmende med de ovenanførste Franske Beretninger, da i Følge af de sidste kun den mindste Deel af Kravs Corps kunde være kommet tilbage. Men ifald og Frantsoserne skulde have angivet Fangernes Antal for høit, saa synes det i det mindste dog troeligere, at Østerrigerne, ved over Hals og Hoved at skynde sig tilbage over Rhinen igien, kunde have tabt 1000, end at de kun skulde have tabt 40 Mand.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Jtalien, den 17 Octbr. Paven skal den 30te Septbr. virkelig have sluttet en Allianztractat med Kongen af Nrapell. (Jfald saa er, har Kongen af Neapel da nu frit Valg om han vil have Fred med Frankrig eller forbinde sig med Paven, da det allene beroer paa hans Notification) Paven har allerede foreskreven sine Undersaatter, hvorledes de skulle forholde sig ved et Fransk Jndfald. De skulle nemlig saa snart der gives Signal med Stormklokkerne gribe til Vaaben, bringe Qvæg, Levnetsmidler a. længere tilbage i Sikkerhed og derpaa stille sig mod Frantsoserne. Deres Magistratspersoner og Milice officierer skulle føre Commanden indtil de støde til de Pavelige Tropper. - Ogsaa har Paven i en Manisest til alle katholske Hoffer fremlagt Grundene til sit Forhold imod Frantsoserne, og opfordret dem at foreene sig med ham til Religionens Forsvar. - Bupnaparte derimod har opmuntreet de af Frantsoserne besatte Egne til at forsvare deres Friehed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Buonavarte har anordnet at Raadet i Trient skal hylde den Franske Republik, aflægge Regnskab over Jndkomsterne og udstæde alle Acter i Republikens Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
For nylig ere der gaaet 4800 Østerrigske Fanger, igjennem Mayland til Nizza.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Paris, den 20 Octbr. Over Rhin= og Moselarmeens ærefulde Rettrade ere igjen 2 officielle Depecher bekiendtgjorte, en af Commissairen Hausmann og den anden af General Moreau selv. Jfølge af den sidste har Armeen paa denne Retirade frataget Østerrigerne 7000 fangne med 80, Officierer, 18 Kanoner og 2 Fauer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
General Buonaparte melder at Wurmer den 8de har gjort et Udfald, men med et Tab af 210 Fangne er bleven drevet tilbage.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Fra Bayonne meldes, at den 27de Septbr. en Spansk Flaade af 14 Linieskibe og 16 Fregatter er løben ud fra Cadix for ved Carthagena at foreene sig med en anden af 12 Linieskibe og 8 Fregatter og saa at agere mod Engellænderne i Middelhavet. Postorets Rapport i 500 Raadets hemmelige Udskud, over den med Neapel slurtede Fredstractat er nu aftrykt. Man seer af samme at de væsentlige Fredsbetingelser ere følgende: Begge Contrahenter forpligte sig til ikke at understøtte hinandens Fiender i nogen Maade. Fangerne udvexles og de formedelst Krigen confiskerte Eiendomme gives tilbage. Kongen af Neapel tillader ikke over 4 Krigskibe af nogen Krigførende Magt paa eengang at løbe ind i sine Havne, altsaa heller ikke over 4 Engelske eller Franske. - Hele Fordeelen Frankrig har af denne Fred bestaaer altsaa i, at det nu har en Fiende, og Keiseren en Alliert mindre. J Gaar opregnede Thibault i 500 Raadet de store Tienester som Assignaterne havde gjort Republiken, viiste at Papiirpengenes System ved den igien oplivede Metalcirkulation er blevet unødvendig, og opfordrede Raadet at hemme den skammelige Aager imellem Sølv= og Kobbervenge, ved at give sidste lige Værd med første. Paa hans Forslag blev decretert: At den nye smaae Kobbermynt endnu indtil 21de December skal antages for fuld i Nationalskatten, men siden kunfor Halvparten, samt at der skulle myntes 10 Millioner Kobberpenge hvis indvortes Værd skal staae i rigtig Forhold med Sølvpengenes. - Allerede siden i Aftes modtager man omtalte Koppermynt kun for halv Værd. De af Finanscommissionen foreslagne Midler til af sikkre de til Krigens Fortsættelse fornødne Fond, og derved at give Underhandlingerne Eftertryk ere følgende: 1. Hastig at hæve Femtedeelen af Skatterne for det 5te Aar (1797) paa samme Fod, som de af 4de Aar. 2 Uden Tidspilde at inddrive alle resterende Skatter af forrige Aar. 3. At lade 1 af Nationalgodserne strax betale i Penge 5 Tiendedele i Anviisninger paa Skatteordonnancer for Leverandeurerne og anden liqvidert Nationalgield, men det øvrige i Terminer med Hypotheksedler. Endelig at indskrænke de ordentlige og overordentlige Udgivter for tilkommende Aar hver til 450 Millioner Metalværdie. - Vore Journalister begynde nu at giøre mange bemærkninger over Engellands Tilstand og formane Directoriet til at være forsigtig og ikke lade sig føre bag Lyset af det Engelske Ministerium.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Fra Lion Bourdeaux og andre enkelte Steder indløbe igien ubehagelige Efterretninger og RojalististTænkemaade. I Lyon have de røyalistiske Kiøbmænd forenet sig om, ikke at give nogen Republikanskindet Borger noget at fortiene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Haag, den 25de Octbr. Efterretninger om Morcaus lykkelige fuldendte Retirade har her opvakt ligesaa megen Glæde som Beundring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Provindsen Utrecht har gjort Ansøgning til Conventet om at Betalingen af sammes Bidrag til de 60 Millioner maatte opsættes noget, da den ikke var i Stand til at betale samme til den fastsatte Tid. Ansøgningen blev ikke bevilget, da man ei kan undvære Pengene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Planen til den ny Constitution er nu færdig og skal allerede den 1ste Novbr. forelæses i Conventet. Bliver den forkastet erholder Commissionen 10 nye Medarbeidere og maae da bearbeide Planen paa nye -Man venter heftige Debatter imellem Tilhængerne af Føderalismen og Eenhedsfystemmet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Wien, den 22 Octbr. Den 4de eller 5te i tilkommende Maaned reise Keiseren med Hendes Majestæt Keiserinden, som kronet Dronning af Ungarn til Presburg, for der den 6te at aabne Landdagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Den Franske Coureer er her endnu og for nærværende syg. - Artigt nok er det at man endnu slet intet kan faae at vide om Hensigten af hans Sendelse, og at det i vore offentlige Blade slet ikke tales noget om ham.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Fra Armeen indeholder Hoftidenden slet ingen Efterretning. Privatbreve fra Karnthen melde, at Qvasdonovich nu igien har samlet 30000 Mand og at han i det mindste den 12de maatte have begyndt sine Opekrationer. Ogsaa fra Wurmsers Armee haves igien behagelige Efterretninger, men desværre ingen officielle.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Der siges, at saasnart Moreau aldeles er bleven fordredet fra Schwaben, en Deel af den Latourske Armee skal gaae til Jtalien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Blandede Efterretninger. I det Bambergske tales meget om en forestaaende stor Rekrutering. - Ligeledes siger man at Fyrsten skal have hesluttet for Fremtiden at tillade sine Undersaatter at spise Kiød og Fredagen og Løverdagen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
J Begyndelsen af forrige Maaned skulde de rigeste Godseiere i Gallizien have forsamlet sig i Lemberg. En Deel af dem inskilte sig ogsaa, men reiste snart hiem igien uden at bevilge det, Keiseren havde forlangt af dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Fyrsterne af Bamberg og Wirzburg skulle have erklæret imod Kredøgesandten Rhodins, at de ikke vilde bidrage noget til de 8 Millioner Contribution som den Frankiske Kreds skal betale til Frankerig. Abbe Vogler Kongelig Capellmester i Stokholm har opfundet et nyt musikalsk Jnstrument, som kaldes Orchestrion, fordi det har den Egenskab at kunne forestille alle til et fuldkommen Orchester hørende Jnstrumenter. Det bestaar af 4 Klaverer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Beregning over den Engelske National. Gield.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Da denne Gield for Krigens Begyndelse beløb sig til 240 Millioner Pd. Sterl., beregnede en Mand i Engelland, som havde Lyst til at regne, at denne Gield sammenlagt i en Linie af Engelsk Kroner, som ere saa stor som en af vore 1/2 Species vilde udgiøre en længere Linie end hele Jordens Omkreds af 5400 Miil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Ved nærværende Krig er denne Gield omtrent steget indtil 340 Millioner. Jeg vil beregne hvor lang Linie den vilde udgjøre naar den blev henlagt i Speciedalere. Regningen er i sig selv let, endskiønt den gaaer i store Tal. Fire Speciedalere sammenlagt i en Linie udgjør 6 1/2 Danske Tommer, og ere for nærværende af eens Værdie med en Engelsk Pd. Sterl. Altsaa urgiør 1 Pd. St. 6 1/4 danske Tommer, følgelig 1 Mill. Pund Sterling, 6,250,000 danske Tommer eller 260416 1/4 dansk Alen. En Miil af det Slags, hvoraf 5400 udgiøre Jordens Omkreds, er 11821 danske Alen stor, følgelig ere 260416 3/4 danske Alen saa meget som 2216 a disse Miil, saa lang en Linie udgiør altsaa 1 Million Pd. Sterl. Naar nu dette Multipliceres med 340, thi saa mange Millioner er hele Gielden, saa faaer man 7490 Meil, altsaa 2090 Miil mere end heele Jordens Omkreds. Man har da allerede gjort en god Begyndelse paa en nye Cirkel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Man har endnu gjort en anden Beregning over denne uhyre Gield. Naar den nemlig skulde transporteres paa Vogne med 4 Heste for, saa spørges hvor mange Miil denne Transport vilde være lang, naar Vognene ordentlig fulgte i Rad efter hverandre. Det maae være nok at anmærke, at en Vei af 100 Miil vild være for kort dertil.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Anekdote.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
En Gouverneur af en vis Stad, vilde engang overrumple en anden fiendtlig Stad, hvorfor han kaldte en Officier til sig og sagde til ham: "Min Herre, jeg har et Anslag, som De maae hielpe mig at udføre. De er tapper og duelig. De skal udklæde sig som Bonde og bringe Æbler i Fæstningen for at sælge. Paa Torvet maae De søge at komme i Klammerie med nogen og stikke ham ihiel, hvorover De da vil blive arresteret og dømt til at hænges. Men det er sædvanlig der i Byen at alle Misdædere henrettes udenfor Porten. Naar De da bliver udført, vil jeg skiule mig med et Antal Tropper, giøre et uformødet Udfald, indtage Porten, og trænge ind i Byen. Er det ikke en fortreffelig Plan, - Vist er det – sagde Officieren - men De tillader at jeg betænker mig til i Morgen. - Da nu Officieren kom igien, spurgde Gouverneuren ham, om han havde fattet nogen Beslutning? – Jeg har svarede Officieren betænkt det saaledes, at det vilde være meget hedre, at jeg commanderte Tropperne og at De derimod selv vilde forestille Misdæderen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Kiøbenhavn, den 4 Novbr. Førstkommende Tirsdag den 8 Novbr. bliver Hs. Majestæt den Høystsalige Dronning Juliana Maries Liig hensat paa det i Fredensborg Capel oprettede Castrum Doloris, fra hvilken Dag af, og indtil Begravelses Dagen, som er bestemt til Løverdagen den 12te huj. alle og enhver tillades frie Indgang i Capellet, om Eftermiddagen fra Kl. 5 til 7 og om Formid agen fra 11 til 1 Slet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
I følge en Kongelig Resolution er Benzelstierna, som af bekiendte Aarsager siden 1788 har sadt fangen paa Frederichshavn, bleven frigivet, og med Befaling aldrig meere at komme paa dansk Gebeet, bragt over Grændserne til Sverrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Fridericia, den 8 Novbr. Endvidere er ved det Kongelige Classe=Lotteries 5te Trækning til Jylland følgende høie Gevinster udkomne: Nr. 2600, 100 Rdlr hos Mad. Matzen her i Staden, Nr. 25897, 100 Rdlr. hos Hr. Controlleur Foght i Warde, Nr. 2340, 50 Rdlr. hos Mad. Gierni Aarhuus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Avertissements. Paa Forlangende af S. T. Hr. Kammerjunker Juell til Billeshauge, bliver Onsdagen den 23de Novbr. førstkommende, holdes offentlig Auction over en Deel bemelte Hovedgaard billeshauge underliggende Bøndergaarde og Huse, nemlig i Taarup, Royllund, Royle, Weilbye, Kustrup, Causlund, Roerslef, Asperup, Baaring og NørreAabye Byer, saa og Kustrup Veirmølle med tilliggende heel Gaards Auling, item Schierbeks Mølle med tilliggende Ar ling, som alt er beliggende i Hindsgauls Amt, Wends Herred. At beskrive disse Eiendommes Godhed, ansees ufornøden, da samme er som bekiendt, i den allerfrugthareste Egn i Fyen. Conditionerne saavelsom Jordebogen er forinden at faae til Eftersyn paa Billeshauge Skriverstue og hos Kammerraad Hansen paa Hamborggaard. Auctionen foretages paa Hovedgaarden Billeshauge bemelte Dags Formiddag Kl. 9; The ville Liebhaberne behage at indfinde sig. Mæstkommende Mandag den 14de Novbr. om Formid Al dagen Kl. 10, bliver paa Fridericia Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt endeel gode Meubler af Dragkister, Speile, Borde og Stoele, Kister og Kofferter, Kiøkken=Redskaber af Tin, Kobber, Messing, Jern og Træe, item Porcellain, Glas, Dækketøi og andet Linnet, saaog endeel gode Sengklæder og Bøger, hvorover trykte Cataloger ere at bekomme paa Bogtrykkeriet og hos mig Underskrevne. Lysthavende ville behage at indfinde sig bemeldte Tid og Sted hvor Auctionen holdes og Conditionerne bekiendtgiøres. Fridericia, den 7de Novbr. 1796. H. Buhl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-08
Da Hans Majester under 2de October dette Aar aller" naadigst har resolveret, at den ved Middelfardt vævende store Transport=Færge ved offentlig Auction skal sælges; saa bliver, efter det Kongelige Generalitets og Commissariats=Collegii os tillagte Ordre herved bekiendtgjort at bemelte store Transport=Færge tilligemed dets heele Jnventarinin, stilles til offentlig Auction paa Middelfards Raadstue, Onsdagen den 30te November førstkommende om Morgenen Kl. Nie. Færgen, som efter Foranstaltning strax sættes paa Land, er afvigte Aar sadt i den fuldkomneste Stand, ved en Reparation hvis Bekostning beløb sig til 940 Rdlr. den er altsaa at ansee som nye, og dets Jnventarii Redskaber kan af Liebhaverne forinden besigtiges, naar de derom henvende sig til Transport=Forvalter Hr. Leerbeck i Middelfardt. Conditionerne erfares paa Auctions=Stædet. Odense, den 1ste Novbr. 178 Heiberg. Bulow. Hvor 2de smukke Stuer hver paa 2 Fag, samt Kiøkken, Spiiskammer og Brændehuus i Gaarden, er til førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leie, anvises fra Byg trykkeriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Strasburg, den 21 Octbr. Den 15de vare de Keiserlige igien for Weissenburg, og vilde borttage en Provianttransport, som blev ført derfra til Landau, men de bleve fordrevne af den 200 Mand stærke Eskorte, hvorpaa Transporten den 18de lykkelig kom igiennem Bergzabern.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
J Gaar er den 62de Halvbrigade fra Paris ankommet hertil. J Kehl vedbliver man at nedbryde Huse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Offenburg, den 23 Octbr. Frantsosernes Tab den 19de og 20de angives nu imellem 5 og 6000 Mand i det Hele, hvoriblandt der skulle være 2000 Fangne. Jmidlertid have ogsaa de Keiserlige lidt betydelig i denne Affaire og man angivet deres Tab til 2000 Mand. Den Franske Divisions General Desaix er Natten imellem den 20de og 21de gaaet over Rhinen ved Altbreysach. General Moreau selv staaer op mod Lørrach og Henningen i en god for skandset Stilling. Hans Hovedqvarteer skal endnu være i Lørrach. - Man kan ikke nægte General Moreau den Berømmelse, at han jo paa en mesterlig Maade har fuldført sin Tilbagetrækning. Tabet i den sidste Affaire, hvis Udfald endog nær ved havde været til hans Fordeel, hæver sig imod den Skade han gjorde Latour den 2den Octbr. ved Schussenriedt, Batterierne ved Kehl ere i Stand og man ventet med det første Angrebets Begyndelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Overrhin, den 26 Octbr. Den sidste Colonne af Moreaus Armee, som man sagde at være indsluttet af de Keiserlige, har dog slaget sig igiennem, men tabt omtrent 200 Fangne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Frankfurt, den 29 Octbr. Nu angives Moreaus Tab den 19de og 20de dog kun til 5000 Mand. Tilbagetrækningen over Haningen staaer ham endnu aaben, han har imidlertid følt sig stærk nok til, at blive paa den høire Rhinbred, endskiøndt man paastaaer at han umuelig vil kunde holde sig der, da General Starray paa nye har tilført Erkehertugen 10,000 Mand Forstærkning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Siden tre Dage hører man her en heftig Kanonade fra Egnen ved Nahfloden. Den franske General Lefevre har forcert denne Flod, tilbagedrevet Østerrigerne med stort Tab, besat Bingen igien, og i Dag siges at et Fransk Corps med Magt trænger frem imod Maynz. Kölln, den 25 Octbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Endnu følgende om Østerrigernes sidst forsøgte Landgang: Østerrigerne havde allerede for største Deel bemægtiget sig Moselbroen, da Commandanten af Chreubreitstein troede at bemærke, at Republikanerne trængte frem over denne Broe, hvorfor han lod spille sine Batterier paa denne Punkt. Endeel Østerriger bleve paa denne Maade dræbt af deres egne Kanøner, indtil deres Skrig endelig opdagede Vildfarelsen, som Frantsoserne imidlertid benyttede sig af for at drive dem tilbage. Beurnonville vil ikke beholde Overcommanden, over Sambre og Maasarmeen, men igien indskrænke sig til Nordarmeen. Man troer at Hoche vil komme i hans Sted. Kølln, den 28 Octbr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Fra Cobleng meldes under 26de, at den Franske Garnison Natten tilforn bestandig havde været under Gevær, og at en Deel af samme var gaaet op mod Bacharach, da Østerrigerne igien paa paa forskiellige Steder have gjort Landgang og borttaget nogle Poster. Siden i Gaar have Østerrigerne begyndt at skyde paa alt, som kommer Veien fra Andernach, endog paa Reisende. General Beurnonville som i Gaar reiste til Hundsryggen, maatte derfor forlade sine Vogn og giøre en Omvei til Hest. Han har truet, dersom Østerrigerne ikke lade denne Skyden være at ville opbrænde alle af dem besatte Landsbyer paa den høire Rhinbred. Der underhandles nu om denne Sag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Neuwied, den 28 Octbr. Jngen Stad i Tydskland har saaledes følt Krigens Elendighed som vi. Alle vore Fabriker ere ødelagte. Hernhater=Colonien er adspredet, Byen ruinert, og desuden er vi nu i Fare at døe af Sult, da Østerrigerne ingen Levnetsmidler lade komme til Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Jmellem Andernach og Coblenz have Frantsoserne forenet sig indtil 2 Divisioner og ville gaae over Rhinen igien.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Maylland, den 15 October. Den imellem Kongen af Neapel og Paven sluttede Allianz Tractat skal indeholde følgende Betingel. ser: Hver af dem leverer 30000 Mand Tropper; Neapolitaner rykke frem paa Pavelig Gebeet for at holde Frantsoserne derfra; Tropperne underholdes paa fælles Bekostning, naar de af Frantsoserne besatte Steder blive erobrede igien tilbagegives de til Paven; ingen af Parterne kan slutte en separat Fred. Et Rygte at Kongen af Neapel allerede skulde have ladet marchere 70000 Mand i 2 Colonner, hvoraf den ene skulde have den Hensigt at undsætte Mantufortiener endnu ingen Troe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
J Modena have Frantsoserne ophævet den forrige, Regiering og i dens Sted anordnet en Committe som forvalter Alting i den Franske Republiks Navn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
London, den 21 Octbr. Den 18de er da endelig Malmesbury gaaet under Seil fra Dover, og det med en saa god Vind at han endnu samme Dag maae være ankommen til Calais. Man siger nu at han skal forespørge sig hos Directoriet, om det og vil tillade en Keiserlig Gesandt forat underhandle og en almindelig Fred, da Engelland, ei kan slutte nogen Separatfred. Bevilges dette, bliver han til den Keiserlige Gesandts Ankomst. Nægtes det derimod saa er Underhandlingerne til Ende. Paafaldende er det, at i samme Øieblik da Ministerne giøre det første Skridt til Fred, deres Pensionist Hr. Edmund Burke fremkommer med sit allerede for et Aar siden anmeldte Pamphlet over en kongemorderisk Fred, ihvilket han opbyder alt det Veltalenhed, Politik, Historie, Religion kunne virke for at fraraade denne Fred. Et af de heftigste Steder deri er følgende: "Det er ude med os. Det Engelske Folk søger i en udenlandsk systamatisk Fiende en Sikkerhed, som det ikke længere kan finde i sin egen Patriotisme og Mod. Det betroer der Brittiske Monarchies Garantie til Kongemordere. Visseligen vi fortiene at tabe det vi ikke længers kunne holde i Hævd: Navnet af en Nation. - Da det maatte have blevet Ministrene let, at holde deres Pensionist fra at bekiendtgiøre dette Skrivt, dersom de havde villet det, saa stadfæster dette den almindelige Formodning at det ikke er deres Alvor med Freden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
I det Jrlandske Parlament er et gientagen Forslag om at tilstæde Katholikerne lige Rettigheder med andre Borgere, igien med 144 imod 12 Stemmer bleven forkastet. Derimod har Kronadvocaten nu ogsaa i Jrland udvirket Habeas Corpus Actens Ophævelse, paa det at Regieringen ved de manne hemmelige Forsamlinger i Jrland uden videre Omstændighed strax kan lade arrestere de Mistænkelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Paa Øen Wighs har et af de saakaldte Emigrant eller Friecorps rebellert, fordi det ikke vilde lade sig indskibe til St. Domingo.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
J Gaar ankom et Skib efter en Reise af 20 Dage fra Newfoundland, som medbragte Mandskabet af det af Richeri opbrændte Skib Hampdon. Capitainen maatte selv bringe Richers Skib ind i Bullbagen, hvor man, medens han var ombord hos Frantsoserne, opbrændte 60 Skibe. I det øvrige blev han høflig behandlet. Frantsoserne ventede endnu en Forstærkning, af 6 Linieskibe og 9 Fregatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Den 18de forelagde Ministeren Underhuset sin Plan, til at afværge en Fransk Landgang. Den er væsentlig følgende: Til Søetienesten og for at complettere de regulaire Regimenter hverves 15000 Mand; Landmilicen forøges med 60000 Mand; det regulaire Cavallerie med 20000, hvortil enhver der holder 10 Lux, usheste stiller 1 Hest med Rytter og Rustning; af 20 Luxusheste stilles 2 af 30, 3 a. Af dem der holde kun1 Hest træde 10 sammen for at stille en Hest og Rytter. Alle Ministerens Forslag bleve foreløbig antagne, uagtet Oppositionens Modstand som forestillede den Franske Landgang som en blind Allarm, og beskyldte Ministeren at han blot søgte at forøge sin Magt, og paa denne Maade at erholde Rekruter, for de i Vestindien, ved den gule Feber svækkede Regimenter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Paris, den 4 Octbr. Den 21de er endelig den Engelske Gesangt kommen hertil. Han har allerede besøgt den Preussiske og Spanske Gesandt, og i Morgen faaer han høitidelig Andients hos Directoriet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1796-11-11
Fredsunderhandlingerne med Portugal ville snart til begge Nationers Tilfredshed blive endte.