Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-06-19
Udtog af en Skrivelse fra Hr. Dr. Neumann i Asker i Norge til Hr. Pastor og Ridder Krarup. "Af min Norske Landvæsens-Samlinger er første Bind nu udkommet, men som formedelst Communicationens Vanskelighed ikke har en eneste Subskribent i Danmark, hvor jeg dog troer det under andre Omstændigheder vilde læses ikke uden Jnteresse: det gaaer ligeledes med den Norske Landboven, der ei er synderlig bekjendt uden for Norge. Bedre end det i et Brev kan gjøres vilde Du, naar benævnte Blade naae Dig, blive bekjendt med Tendenzen baade af Selskabet for Aggers Sogns Vel og af Selskabet for Asker Præstegields Vel, som jeg stiftede i Aaret 1808. Jeg kunde i Forveien blot fende Dig de trykte Love. Nu i værende Øieblik maae jeg indskrænke mig til blot at sige Dig, at Formaalet for mit Selskabs Virksomhed fornemmelig er a.) fælles Veiledning i Anvendelsen af den Jordplet Gud betroede os, til hvilken Hensigt hele Præstegjældet staaer under 8 Agerdyrknings Commissariers specielle Opsyn; b) Understøttelse for den fattigere Landmand til hans Foretagenders Fremme, og c) Opmuntring til troe Tjeneste blandt Huusmænd og Tyende. J sidste Henseende uddele vi aarlig visse Agtelsestegn, Sølvspænder at bæres i Brystet med passende Emblemer og Jndskrift. Til Opmuntring derimod for Flid i Jordbrug og for Huusflid udsætte vi aarlig visse Præmier i nyttige Redskaber eller Penge. Ved vort Selskabs Virksomhed ere allerede oprettet et Bygdemagazin for Præstegieldet, som sikkrer os nogenlunde det nødvendige Sædekorn for de kommende Tider. - Snart udkommer fra Biskop Bechs Haand et Priisskrift om Sogneselskabers bedste Jndretning i Norge; og komme saadanne Selskaber istand over hele Landet, da vil de i Forbindelse med det store Selskab for Norges Vel lægge Grundvolden, til Norges Stykke og Selvstændighed – Ullevold, som Du spørger om, ligger i Aggers Sogn og var - indtil et høiere Kald drog den ædle Collett saa tidligen fra os - Mønster for et Jordbrug i den høieste og skjønneste Stiil. – Tak for Tobaksfrøet Du sendte. Jeg har uddeelt det, skjønt der just i Aar var ingen saa synderlig Mangel som i Fjor. Jeg avlede i Fjor selv en Mængde Tobak, men den megen Tilsyn den fordrer og dens sene Tørring kan hos mig ikke saavel overkommes. Dit Kraprødt er meget vakkert. Jeg har fremviist det i Selskabet. Potatosavlingen har i de senere Aar gaaet med stærke Skridt frem heromkring. J mit Præstegield allene blev afvigte Aar udsaaet 1200 Td. Ogsaa Vintersæd, Rug især, bliver mere almindelig, og den lønner sig rigelig hos os. Vi avle efter Brak indtil 30 Fold af den herligste Rug, og af Hvede, hvor den drives, som paa Ringerige f. Ex, ikke sjelden 40 Fold. En Skjeppe Vintersæd faaes paa 3136 Al. H. Med de lukte Engelske Grøfter ere vi, siden Begtrup lærte os dem, komne ret vidt, og de gjøre herlig Nytte. Compostgjødningen hører ogsaa allerede væsentlig med til vort Landbrug. Vi gaae frem ad, Gud være lovet, til det bedre. Maaskee lærte Nøden os mere end mange Bøger og Tider vilde have gjort – Frugter, dem jeg troer, som Du, høre med blandt Giengieldelserne fra Forsynets Haand for overstandne Trængsler, med Glæde seer jeg, at Opmærksomheden er i Danmark livligen vakt paa Patriotiske Samfunds Nytte. Den Aand brede Held og Velsignelse ud iblandt kommende Slægter.