JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Blandede Efterretninger. Alle store Opdagelser møde store Hindringer. Saaledes og Copernicus's System. Det havde strax med de af Aristoteles og Polomæus, den Gang de høieste Autoriteter, fremsatte Lærdomme, at kæmpe, og syntes endog at modsige Bibelen. Altsaa Grunde nok til ligefrem at forkaste det. Kun sjeldent opløftede en Stemme sig, for at tage det i Forsvar. Til de første Forsvarere hørte Reinhold og Mastlin; den første beregnede sine Pruteniske Tabeller efter Copernicanske Grundsætninger. Som bestemt Modstander fremtraadte Tyge Brahe med et nyt System, der egentligen kun var det Copernicanske, lempet efter Tidsalderens Fordomme; thi ogsaa han lod Planeterne løbe omkring Solen, men kun Solen og Maanen omkring Jorden, en Anordning, der, noget simplere end den Prolomæiske, er underkastet samme Vanskeligheder og var et værre Tilbageskridt i Videnskaben. Alle de Grunde, som Tyge Brahe, og, efter ham, i Særdeleshed den lærde Jesuit, Riccioli, fremførte mod det nye System, vare tildeels allerede af Copernicus gjendrevne, og bleve det endnu mere ved Keppler, Galileo og Gassendi allerede i den første Halvdeel af det 17de Aarhundrede. Siden den Tid have Opdagelser med Teleskoper stedse mere befæstet det copernicanske System, de ogsaa ved andre Planeter og ved Solen iagttagne Axdreininger, Planternes Lys skikkelser og det Newtonske Gravitationssystem og de vigtige Resultater deraf for Jordens Bevægelse som for de øvrige Planeters, stadfæste Copernicus's Lære, directe Beviser for Jordens Bevægelse om Solen gav i nyere Tider den af Bradley opdagede Afvigelse af Fix stiernernes Lys, og for Jordens Ardreining, Benzenbergs Forsøg om Legemernes Fald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
For Videnskabens Kiendere staaer Copernicus's, System allerede længe saa fast, at alle Forsøg, paa at fuldkaste det, som selv endnu i de nyeste Tider ere blevne vovede, kun høre til den menneskelige Aands Vildfarelser. Men lang og vanskelig var dette astronomiske Systems Kamp med den Kirkes Troessystem, som sammes Opdager hørte til. Denne erklærede Læren om Jordens Ardreining for kjettersk, falsk og urimelig, Læren om Jordens Ardreining for vildfarende og farlig for Troen, den fordømte den romersk catholste Domherre for at give hans protestantiske Modstander - Tyge Brahe - Ret, og Galileo maatte høitideligen afsværge den fordømte Lære. Dog, snart blev den paa Copernicus nedlynede Banstraale mindre agtet, og i Aaret 1821 (278 Aar efterat Copernicus's, System var udkommen) ophævede selv den pavelige Curie i Rom Fordømmelsesdommen. Hvor, som ønsker nøiere at lære at kjende den udødelige Copernicus og hans læseværdige Skrift: Nicolaus Copernicus, dargestelle von Dr. J. H. Westphal, Constantz 1822. Greve Sierakowskiforhen Rector ved Universitetet i Krakau, har forikke længe siden ladet den store Mand oprette et værdigt Mindemærke i St. Anne Kirke i Krakau. Stiernekonstens Gudinde i Legemsstørrelse, med Attributer af Dyrekredsen a. forsynet, holder en Krands over Copernicus's Buste, med den høist heldige af Bibelen anbragte Jndskrift: Sta sol ne movere! Paa Marmorpiedestalen findes Stadens og Universitetet Krakaus Vaaben med den Jndskrift: Nicolaus Copernicus Patriæ, urbis, universitatis, decus, honor, gloria Sapere auso! -¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
J Leipz. Lit. Zeit. No. 264 d. A. recenseres Prof. J. D. Herholdt Observatio de affectibus morbosis virginis Hafniensis, cui plurimæ acus e variis corporis partibus excis, & extracte sunt. En lige saa fortræffelig, klart fremstillet, som høist mærkværdig, skjøndt endnu ikke ganske fuldstændigt oplyst Jagttagelse, siger Rec., hvis Sandhed, ved en sjelden Lykke, af 34 navngivne Læger og to andre Lærde er bleven bevidnet. - Da der i hele Skriftet end ikke findes en eneste Formodning, paa hvilken konstig eller tilfældig Maade hine Naale kunne være komne ind i Legemet, saa bliver med Føie Nysgierrigheden meget spændt, at erfare, om ikke i den lovede videre Fortsættelse af den gaadefulde Historie, en fyldestgiørende Oplysning derom vil kunne meddeles. Om de beundringsværdige og næsten ubegribelige Vandringer, som fremmede, især spidse Legemer, som Naale, afbrukne Stumper af Aareladningssnepperter, saavelsom Kugler &c. nedslugede eller og ved Saar bragt under Huden gjøre igjennem det overalt udbredte Cellevævfindes foruden de i Haller's Elem. Physiol."T. I. p. 15, adskillige nyere i det 34 B. af det Svenske Academies Afh. i Chiron af J. B. v. Siebold, 1 B. 3 St. No. IX. X., i S. J. L. Döring's, Journal f. d. neneste holl. med. u. naturh. Lit. 1 B. 4 St. No. 2. Her har endog et i Luft røret (!) kommet Kornax banet sig ved en Byld paa den høire Side af Brystet en Udvei. Ref. har mødt adskillige Tilfælde, hvor enkelte Naale ved Svollenhed ere komne ud igjennem Huden; men et Exempel, som det af Professor Herholdt beskrevne, har vel neppe nogensinde havt sin Mage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
J en anden Bekjendtgjørelse fra Boghandler Fleischer angaaende Titelkobbere til Conversationslexicon, er som Repræsentant for Billedhuggerkonsten Thorvaldsen indsat istedet for Canova
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Kjøbenhavns Børs, d. 4 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 92 a 92 1/4. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 102 3/4 a 103 Rbd. r. S. eller 128 3/4 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 953. - 6 pC. norske Dito 4000 Bcomk. 94 1/2. Obligat, ved Hambro & Søn 106. - Norske Svenske, Speciessedler pr. 10 Spec. 16 3/8. Sedler 58. - Asiatiske Actier 98.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Rettelse. J No. 35, P. 655, Lin. 25, for, Sørgespil læs: Syngespil Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 37. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 8 Maji 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Betragtninger over Aarsagerne til Nutidens ledige Capitaler og disses Virkninger paa Statspapirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Haandværksmænd, Fabrikanter og Manufacturister finde nu, ligesom forhen, deres Ophold ved deres Jndustrie. J eet Land staae de dem bedre, i et andet slettere; men ingensteds synes deres Fordele at kunne være saa store, at derfra kunde komme de store Capitaloverskud, der nu anvendes i Statspapirer, tvertimod hører man fra de fleste Stæder grundede Klager over, at den Ene undersælger den Anden og at Varernes Mængde trykker Priserne ned under deres naturlige Værd, medens der fra andre Steder, igjen klages over, at man, af Mangel paa Capital, ikke kan bearbeide sine egne raa Producter og desaarsag maa hielpe sig med Fremmedes. Prohibitivsystemet, hvorved Staterne føre en skjult Krig mod hverandre, lægger og store Baand paa ethvert Lands Natur- og Konstfrembringelser, i det det forhindrer den fri Omsætning og indskrænker Frembringelsernes Mængde. Engelland, ene, synes, efter Parlamentsberetningerne, at gjøre fordeelagtige Fremskridt i sine Manufacturer, paa Grund af dets Afsætning til Sydamerica; men Fortjenesten seer man anvendes tilFabrikernes Udvidelse. Derfra kunne altsaa slige Capitaler ei heller komme. Agerdyrkningen. - Der behøves vel intet Beviis for, at det ikke er Landmandens Fordele, der afgive disse overflødige Capitaler, Og dog ligger Aarsagen her - vist nok ikke i Landmandens Fordele, men i Jordproducternes Overflødighed i de senere Aar. Disse er det, som umiddelbar frembringe hos de industriedrivende Borgere en Mængde ledige Capitaler, der ingenlunde hidrøre fra Jndustriens Overskud, – hvorom vi nærmere ville tale siden, - hvilke Capitaler igjen bidrage til at sætte de egentlige Capitalister i Forlegenhed med deres Penge; thi deels søges disse nu ikke mere til hines Næringsbrug, og deels frembringe de samme Aarsager Mangel paa sikkert Privatpant, i det, som en Følge af Jordproducternes Overflødighed og de derved fremkomne yderst lave Priser, Eiendommenes Værd have forringet sig i Forhold til Producternes. Sagen er meget simpel; men, for at blive tydelig for Alle, tilgive man mig, om jeg, ved at føre Beviserne, skulde gaae lidt formeget i Detail.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Siden 1816 har hele Europa, paa faa Undtagelser i enkelte Provindser nær, i 7 Aar efter hinanden havt særdeles frugtbare Kornaar. Hvert Aar leverede stedse et større eller mindre Korn overskud til det Følgende, derved bleve Kornpriserne gradviis trykkede ned til en Punct, der omtrent udgjorde deres Værdie i Sølv for 200 Aar siden, en Tid, hvor Sølvet, formedelst sin Sieldenhed, havde en betydelig høiere Værd, end nu, og hvor Landmandens Udgifter stode i et ganske andet Forhold til hans Jndtægter, end nu. Saadan en Forandring i den væsentligste Deel af Statsocconomien maatte nødvendigen, Tid efter anden virke i samme Forhold paa alle de dermed beslægtede Deele. Det vilde maaskee være overflødigt at anmærke, at naar kyndige og virksomme Landmænd blive vaer, at Kornavlingen ikke giver saa god Fordeel som Qvæg- eller Faareavl, de da søge, saa meget mueligt, at udvide denne sidste Avl, og naar de omsider see, at ogsaa Mængden, heraf for meget trykker Priserne ned, de da tilsidst søge, for saavidt Jorderne ere skikkede dertil, ved Dyrkning af Rapsæd og andre Handelsplanter at erholde en bedre Indtægt. Saaledes er nu ved den større og heldige Production af alt Slags, det meste raa Material, der ved Hielp af Industrien forædles til vore første og uundværligste Fornødenheder, bleven langt lavere i Priis, end fordum, som en Følge heraf behøves der ikke heller nu til Forædlingen saa stor en Driftscapital for Bagere, Bryggere, Brændeviinsbrændere, Slagtere, Garvere, Lysestøbere, Oliefabriker &c. &c., som før. Vi kunne tage til Exempel hvilken af disse borgerlige Haandteringer, vi ville, Resultatet bliver altid det samme. Lader os saaledes for Øieblikket beregne Forholdet ved et Bryggerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Efter denne Udvikling vilde det maaskee ikke være af Veien, at kaste et Blik ind i Tiden. om en muelig Forandring i Tingenes nuværende Gang kunde indtræffe. Erfaringen lærer os, hvor vexlende Naturen er og hvor ofte gode og slette Kornaar have fulgt paa hinanden og skiftet med hinanden. Der behøves ikke, som Gud forbyde, syv magre Aar at følge paa de fede, for at give Tingene en forandret Stilling; kun eet slet Aar, eller 2de maadelige efter hinanden, i den samme Udstrækning i Europa, som forhen de gode, vilde være nok til at reise Priserne til den samme Standpunct, de stode i for 20 Aar siden. Var Tørken i Juli 1822 vedbleven otte Dage længer, saa vilde Kornhøsten paa den største Deel af Europas Fastland bleven overmaade ringe, og havde Regnen om Efteraaret i 1821 varet 8 a 14 Dage længer i Engelland, vilde dets hele rige Kornhøst været ødelagt. J ethvert af disse Tilfælde vilde en heel Omvæltning i alle Landes Kornpriser været paafulgt. Saa lidet hører der ofte til at frembringe store Forandringer. Skulde nu slige muelige Tilfælde indtræffe, og som fordum, med vexlende Forandringer, vedvare i nogle Aar, hvorledes vilde det da komme til at see ud med Driften af de fleste borgerlige Jndustriegrene, og hvilke Virkninger vilde dette igjen have paa Statspapirernes Værdie, Efter Jndsenderens Formening maatte der da fremkomme en virkelig og stor Pengetrang, og som en Følge deraf en meget høi Disconto. For at blive ved det Exempel, vi eengang have fremsat, maatte da enten Bryggerne indskrænke sig til at brygge et mindre Qvantum Øl end forhen, eller de maatte gjøre Pengelaan til at holde Værket i sin fulde Drift. Rimeligen vilde de, der eiede tillige Obligationer, begynde først med at afhændige disse. Sælgernes Tal vilde dagligen tiltage, medens Penge paa den anden Side bleve søgte mod høi Disconto, og da de høiere Priser paa alle Fornødenheder tillige vilde udkræve større Summer, til den daglige Omsætning imellem Mand og Mand, saa kunde denne Tingenes naturlige Gang, uden mindste politiske Jndblanding, let virke ufordeelagtigen paa Statspapirernes Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Det her Fremsatte har ikke mindste Hensyn til at hæve eller til at nedsætte Statspapirer nes Værdie, dets Øiemed er ene at udbrede Lys over Tingene. Hvorvidt Jndsenderen heri har været heldig overlades til den indsigtsfulde Læsers Bedømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Om Udbyttet af Prof. Rasks videnskabelige Reise. (Slutning; see forr. No.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
J den anden Classe fortjener det Singalesiske, Ceylons levende Sprog, en særdeles Opmærksomhed; thi dette Sprogs Literatur frembyder ikke allene et stort Antal religiøse og historiske Skrifter, men den er ogsaa, ligesom Pali, for saavidt meget vigtigt, som det er ganske afhængigt af Hindus's og Bramanernes Sprog, saa at man i historiske Undersøgelser, formedelst samme, kan prøve Hindus's Paastande. J det syvende Bind af Asiatic Researches omtales i Slutningen af Hr. Jonvilles Afhandling: om Singalesernes Historie, Religion og Sæder, adskillige Bøger, der ere skrevne i Pali- og Singaleser=Sproget, 17 i Tallet, der for størstedelen ikke ere andet end Ordbøger og grammatiske Afhandlinger af ringe Værd. Prof. Rask har, som anført, medbragt 80 Manuskripter i disse Sprog, 30 i Pali- og 50 i Singalesersproget, og de bestaae for det meste af meget gamle Originalexemplarer, skrevne med udmærket Flid for disse Landes Templer, medens de nyere Afskrifter ere meget skjødesløse og fulde af Feil. Adskillige af de singalesiske Haandskrifter ere Oversættelser af oprindelige i Palisproget forfattede Skrifter. Mange ere skrevne i Candy, hvor de, den Gang Engellænderne indtoge Staden, vare bortkomne, andre i Amerapura, Hovedstaden i Ava, hvilket er saa meget mærkværdigere, som Europæerne ikke turde betræde denne Stad. J Henseende til disse Manuskripter er det afgjort, at de ere bragte til Ceylon ved en Buddhistisk Præst, der for adskillige Aar siden gjorde en literarisk Reise i den paa hiin Side Ganges liggende Deel af Jndien, fortrinligen i det Øjemed, for igjen at tilveiebringe nogle Bøger, der vare komne bort under Portugisernes og Hollændernes Herredømme paa Ceylon. Denne Præst er siden gaaet over til Christendommen og har antaget Navnet Georg Nadoris de Silva. De vigtigste Stykker af denne Deel af Samlingen ere følgende: Det største Omfang har Jathakathakathaeller Historien om Buddahs 550 Menneskeblivelser, hvoraf kun den sidste har en historisk Grund, de øvrige indeholde kun Allegorier. Bogen er skreven i Palisproget. Det Exemplar, Prof. Rask besidder deraf, er skrevet for et Tempel og meget net. - Pansya-Panas-JotakaPota er en singalefisk Oversættelse af det nysnævnte Værk i to store Foliobind. Det synes at i Asiatic Researches Texten og Oversættelsen, ere blevne forvexlede, der hedder Bogen GiatekeAhoovave, som ei er andet end det ved den singalesiske Udtale fordærvede Navn: Pali.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Prof. Rask har fremdeles medbragt meget smukke Exemplarer af 4 Bøger i Palisproget, der anføres i samme Værk, men efter en fordærvet singalesisk og lige falsk engelsk Udtale kaldes Digha Nikato, Agguttara Nikano, SamfuttaNikayo el Sara-Sangaho. - Et Antal meget vigtige historiske Værker, blandt andre MahaWanso og Rasa Wahini, begge i Palisproget. Puja=Vulaya, en singalesisk religiøs Bog, der paa Ceylon staaer i stor Anseelse og i Asiatic Researches citeres under Titel af Poogia=Vallis. Raja=Valpii, ligeledes singalesisk, er maaskee Asiat. Research. Rapia=Ratuken. Men den skjønneste blandt alle er Kamma-Waka, der handler om Præsternes Jndvielse. Den er skreven i Palisproget, men i Amerapura, med et særdeles Slags Birmanniske Characterer, som man maaskee kan ansee for den ældste Skrift i Palisproget. Den er ganske utroligt zirligt skreven paa de bredeste og smukkeste Palmblade, som gives. Disse ere fulde af Figurer og forgyldte Zirater paa rød Grund. Bogstaverne ere forte, og paa hvert Blad ere 5 Linier. Bogen bestaar af 72 Blade, der ere sammenføiede med en Traad, og opbevares i to sort lakerede fiirkantede Gjemmer af Træ, der tjene istedetfor Bind. Det er den eneste Buddisternes hellige Bog, som er skreven med dette Slags Characterer og det eneste Exemplar, man har seet i Europa, saafremt ikke maaskee Symes, der i sin Embassyto Ava taler derom, besidder eet. J den hele vestlige Deel af Jndien kjender man kun to Exemplarer, der endnu befinde sig paa Ceylon, hvorfra den ovennævnte Reisende, Georg Nadoris de Silva har bragt samme, tilligemed et tredie, som nu udgjør en Deel af Prof. Rasks Samling. Den Bog synes altsaa at være een af de største literariske Sieldenheder i Europa. (Efter en Artikel af Hr. Heiberg i Revue encyclopedique f. f. A. H. 55 og derfra i Hall.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Liter. Zeit. No. 42 for Febr. d. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Indenlandske Efterretninger. Til den theologiske Embedsexamen i April d. A. indstillede sig 19 Studiost theologiæ, af hvilke 1 erholdt Characteren Laudabilem et quiudem egregie, 7 Laudabilem, 9 Hand illaudabilem og 2 Non contemmendum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Til den fuldstændige juridiske Examen i April d. A. have meldt sig 10 Candidater, af hvilke 1 formedelst Sygdom maatte forlade den skriftlige Prøve og 3 udebleve fra den mundtlige. Af de øvrige 6 erholdt 4 Charakteren Laudabilem og 2 Haud illaudabilem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
J samme Qvartal have til den ufuldstændige juridiske Examen meldt sig 30, af hvilke 1 blev forkastet ved den skriftlige Prøve og af de øvrige 29 erholdt 24 Characteren Beqvem og 5 Ei ubeqvem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
J sidste April Qvartal bleve ved den fuldstændige juridiske Examen opgivne følgende Qvæstioner: 1. Num summa juris universalis ler lege moralicontinetur, an alio fundamento nititur 2 Qvid per culpam sens juridico intelligendum est, et qvatenus ad poenam impotari debet? 3. Hvorledes bestemmes efter Fortolkningens Synspunkter Betydningen af Ordet "Jord i Lovens 124-12: 4. Qvasnam regulus tradit jus romanum qvod illam accessionis Speciem, qvæ Specificatiovocatur, et num illævoqve ad jus patrium applicari possunt?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
5. Hvori differerer Kongelig og borgerlig Tynge i 36 2 fra hverandre, og hvilke Tynger kan henføres til enhver af disse, 6. Kan den Forkjøbsret, som 312–3 tilstaaer Herlighedseieren, tilkomme ham, naar Gaarden sælges ved offentlig Auction? 7. Gives der nogen almindelig Straf for Falsk 8. Er en Part, hvis Paastand aldeles bliver taget til Følge i en afsagt Dom, altid berettiget til at erholde Processens Omkostninger godtgjorte af sin Vederpart?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
De, som havde meldt sig til den ufuldstændige juridiske Examen bleve deelte i 2de Afdelinger, Den første af disse forelagdes følgende Qvæstioner til Udarbeidelse: I. Hvem tilkommer, efter almindelige Retsgrundsætninger, Eiendomsretten over den i Jorden fundne Skat? 2. Hvad forstaaes ved den Ret, som Lovens 162 giver en Værge, at volde sin Myndlings Gods, hvis hun gifter sig imod hans Villie, og tilkommer denne Rettighed, blot den fødte Værge? 3. Kan Børn, som ere avlede efter Voldtægt, arve deres Forældre uden Testament? 4. Kunne Jnteressentskabscontracter, som gaae ud paa de Contraherendes hele nærværende og tilkommende Formue, i Overeensstemmelse med vor Lovgivning, indgaaes, 5. Hvorledes straffes den, som forfalsker privat Mands Breve, 6. Kan en Part med Virkning fremsætte Exception imod en Dommer, paa Grund af dennes Venskab med Vederparten eller Fiendskab mod Excipienten?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
De Qvæstioner, som den anden Afdeling maatte besvare, vare disse: I. Hvilken Retsvirkning medfører Svig i Henseende til Contracter, 2. Med hvilken Slags Infamie straffer 31724. den Værge, som søger ubillig Fordeel, 3. Kan man tillægge et efter den ene Ægtefælles Død optaget Tingsvidne om hvad denne ved Ægteskabets Indgaaelse har indført i Boet, eller siden efter erhvervet, den samme Kraft, som den i 5220 omtalte Specification? 4. Hvori er Bodmerie forskjellig fra andre Pante contracter, 5. Hvori adskille Røverie og Ran sig fra hverandre 6. Bør Benægtelsesed paalægges i andre criminelle Tilfælde end de, som ere udtrykkelig benævnte i Lovgivningen?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Til den i April Maaned holdte philosophiske Examens første Afdeling vare 130 Studerende anmeldte, hvoraf 119 underkastede sig Examen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
Til den i samme Maaned holdte philosophiske Exammens 2den Afdeling vare 14 anmeldte, hvoraf 7 erholdt Charakteren Laudabilem og 7 Hand illaudabilem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
J disse Dage er bleven færdig fra Pressen, Om den indbyrdes Undervisnings Fremgang i Danmark, første Hovedrapport, sluttet med 31 Dec. 1823, Extract af en allerunderdanigst Rapport af 3die Febr. 1824, af J. v. Abrahamson, Divisionsadjutant og Kaptain af Generaladjutant staben, Kammerjunker, R. af D. &c. 104 S. og Fortale VIII. S. Skriftet gjør os bekiendte med den indbyrdes Undervisnings heldige og raske Fremgang i Fædrenelandet, trods de Hindringer, den har mødt. Med Rette hedder det i Fortalen: "hvi skulde hos os, fremfor noget andet Sted, en god og almeennyttig Sag komme paa Bane og fremmes uden Modstand, Angreb og tildeels Nidanfald, Fordom, Misundelse, Frygt for det Nye, Frygt for Almueoplysning og stødt Forfængelighed, disse Dæmoner ere virksomme Arbeidere mod det Gode. Jmidlertid brød man, som det videre hedder, "Staven over den Indretning, man kun kjendte lidet eller intet til, udtænkte i Sneeseviis muelige Feil, den kunde have, muelige Vanskeligheder og muelige Ulykker, den kunde medføre. Man skrev offentligen mod en practisk Sag, man kun havde saa liden og ene theoretisk Kiendskab til; man negtede, endog uden at Prøve var gjort her, Mueligheden af de Fordele, der haabedes, og undsaae sig ikke ved, uden Hensyn til hvad andetsteds i saa herlige Frugter havde viist sig, at spaae Sagen det sletteste Udfald. Ja, man gik senere, da gode og herlige Erfaringer ikke kunde nægtes, et Skridt videre, man søgte at kaste Skygge paa den ny Læremaade, som om den lagde Hindringer i Veien for Religions undervisningen." - Af nærværende Skrift erfarer hver Ven af den indbyrdes Underviisning, at den gode Sag endeligen har seiret over alle Fordomme og Vanskeligheder. Allerede det første Aar, efterat Hs. Majest. Kongens Resolution i Statsraadet var faldet, angaaende denne Underviisnings Jndførelse i enhver Borger= og Almueskole, fra Tidsrummet Oct. 1822 til Udgangen af 1823, fandtes den i fuld Gang i 244 Skoler, i Begreb med at indføre den vare 35, og den ventedes indført i 228, tilsammen i 507 Skoler i Danmark, hvorved spares 23 Skoler med 23 Lærere og desuden i andre Skoler 19 Lærere, ialt 42 Lærere, hvilken Besparelse kan anslaaes til over 40,000 Rbd. eengang for alle, og meget over 10,000 Rbdlr. aarligen for Communerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
J Sorøe Amt allene f. Ex. spares ved denne Undervisnings Indførelse 3 Lærere og 17 Skoler, d. c. Capitalen af 17 Skoler med Lodder &c., eller omtrent 34,000 Rbdlr. og Udgivterne aarligen til disse Skolers Vedligeholdelse, samt 20 Læreres Lønning eller omtrent 56000 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-08
J Neapel døde nyligen den navnkundige Martin Frederik Arendt, mærkværdig baade i literair og psychologisk Henseende. Født i Altona frequenterede han det derværende Kongelige Gymnasium, og gik derfra til Strasburg, hvor han især studerede Botaniken. Allerede 1796 kom han til Kjøbenhavn, hvor han i fire Maaneder var ansat ved den botaniske Hauge og paa samme Tid studerede de islandske Codices paa Universitetsbibliotheket. Aaret derpaa fik han Kongelig Understøttelse til at botanisere i Norge. Jmidlertid stod hans Hu stedse meere til nordisk Oldgrandskning end til Botaniken. J ni Aar fra 1771806) slakkede han omkring i Norge og levede iblandt og med Bønderne. Meest til Fods vandrede han omkring i alle tre nordiske Riger, og besøgte endog Frankrig og Jtalien.