JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
England. Efter en den 15de Maji fra Brasilien, til Lissabon hiemkommen Skibscapitains Udsagn, har samme den 21de April seilet midt igiennem den fiendtlige Flaade ved det grønne Forbiergs Øer. Man troer at denne Flaade har indtagen frisk Vand paa disse Øer, og derpaa er seilet til Brasilien eller det gode Haabs Forbierg. Der har daglig Sammenkomster Sted imellem Ministeren Pitt og den første Admiralitetslord, Lord Bar ham, for at aftale vore Flaaders Operationer i denne vigtige Tidspunkt. Til de nye Foranstaltninger hører og Signaltaarnenes Oprettelse mellem begge de vigtige Havne Portsmonth og Plymouth. Da Formodningen, at den Toulonner Flaade ikke gaaer til Vestindien, eller Jamaica, men til Ostindien, vedvarende finder større Tiltroe, saa foraarsager en hiemventende Retour flaade af Chineskibe og 12 andre Compagnieskibe, som Admiral Raynier har samlet ved Ceylon, og som han i Begyndelsen af Maii vilde sende til Europa, stor Bekymring. Skulle denne Flaade møde den fiendtlige, saa ville Compagniets og vor Handels Tab ikke være at beregne. Efter troeværdig Opgivelse, har vi for nærværende Tid i Ostindien og paa Veien dertil 9 Linieskibe, 3 Skibe paa 50 Kanoner, 11 Fregatter og 11 Corvetter, tilsammen 34 Krigskibe, men som ere saa adsplittede at de ikke kan formere nogen samlet Skibsmagt, følgelig ikke modstaae Fiendens Overmagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Fra vor store Kanalflaade er indløben Depescher af 31te Mai. Admiral Gardner har detascheret 2 Skibs divisioner. En paa 6 Linieskibe som krydser for Roche sort og en anden paa 8 Linieskibe under Admiral Colling, wood, som man troer vil forene sig med Admiral Nelson. Vor Flaade i Danerne bliver forstærket til 14 Linieskibe, for ved Fiendens Bevægelser strax at kunde afsende Succurs enten til Kanaleneller Nordsøen. Man holder det for muelig, at Fienden kunde giøre et Forlog paa at sende en Eskadre til Nordsøen for et foreene sig med den hollandske Flaade i Texelen, som er fuldkommer seilfærdig. Jmidlertid er det vist, at en stor Deel af den Bouloner Flotille er udlagt paa Rheden, som foranlediger til at troe, at Fienden et eller andet Sted vil giøre et falsk Angreb, eller og vise sig imod vor krydsende Eskadre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Cochranes Eskadre, er den 8de April seet i Farvandet, af Øen Saba.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
J Januarii Maaned er den første Fregat, som er bygget for kongel. Regning i Bombay, løbet af Stabelen, og har erholdet Navnet: Pitt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Tyrkiet. Storvizie Jussuf, er bleven forviist fra Nærheden af Hovedstaden til et langtfraliggende Statholderskab. J Storherrens befaling til hans Afsættelse forekastes ham, at han i hans sildigere Embedsførelse, gandske har tilintetgjort hans udviste Energie og Virksomhed i hans berømmelige Egyptiske Feldttog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Rebellen Jsmael Pacha, fra St. Jean d'Aere, som undvigede, men igien blev greben, er den 26de April bragt til Constantinopel, tilligemed endeel af Ghezzars Skat. Den 28de April saae man hans Hoved udsadt til Skue, paa et Sølvfad, uden for den inderste af Seraillets Porte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Over en i Forslag bragt Trippel=Alliance mellem England, Porten og en anden stor Magt har Portens Ministre holdt to store Raadsforsamlinger, uden at kunne komme til nogen endelig Beslutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Blandede Efterretninger. Over hele Paris udspredes det behagelige Rygte, at der snart vil blive aabnet en Fredscongres i Ostende, hvilket Rygte finder mere og mere Tiltroe, og angives at være Aarsagen til vore Fonds Stigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Man siger at den Liguriske Republiks Regiering, vil foreslaae Keiser Napoleon, naar han kommer til Genua, at indlemme deres Staat under Kongeriget Jtalien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Det Hollandske Vaaben bliver nu igien indrettet som det var i Generalstaternes Tid. En opretstaaende Løve, som holder i sine Kløer, et Bundt af 7 Pile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Paa et Koffardieskib, som for kort Tid siden afseilede fra Portsmouth til Jamaica, befandt sig en Dame som Passageer med 7 Skiødehunde, hun betalte for hver Hund 30 Guineer i Fragt, under den Betingelse, at de alle under hele Reisen skulle spise ved Capitainens Bord i Cajuten, og have deres Viin. Paa Jamaica har denne Dame 40 Yndlingskatte - og saa en Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Bekiendtgiørelser. Da mine samlede Digte nu have forladt Pressen, saa er min ærbødige Anmodning til Dhrr., som have viist mig den Godhed at imodtage Subskriptionen herpaa, at de behageligst vilde indsende Planerne fra de resterende Steder her i Jylland inden denne Maanede Udgang, og fra de øvrige Provindser inden Julii Udgang til Hr. Boghandler Klokker Schytte i Aarhuus, som er overdraget det hele Værks Forlag til Bestyrelse, saavel i Henseende til Exemplarernes Uddeeling til Subskribenterne med øvriges Salg, som og Pengenes Jndkassering. Skrivtet er omtrent 11 Ark, paa Skripapiir og overlades for 3 Mk. 1 raae Materie. P. S. Rohde, Over- og Underrets Procurator.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
En nye Vaaning, No. 32 ved Aaen, er tilkiøbs eller Leie og kan strax beboes, derom handles med Poul Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Det Sted ved Aaen, som Skræder Riis har beboet, ved siden af Gortler Fugl kan strax faaes tilkjøbs og Beboelse derom accorderes med Peder Larsen Schmidt. paa Vestergade. ) Nyelig hiemkommen bedste østersøisk Rug, B. R. er at faae tilkiøbs hos Christian Raae. Til Forhandling er formedelst Mangel af Plads indsat hos Undertegnede 2 Postvogne med underløbende Hiul, til den ene følger Calesche, begge ere nye men lidet brugt. Prisen erfares hos Kuursmed J. Frandsen. Aarhuus, den 18de Junii 1805. Til behagelig Efterretning for alle og enhver, bekiendtgiøres herved at ingen maae betroe nogen, hvem det endog maatte være, noget af Penge eller Penges Værd, paa mit Navn, uden min Kones eller min skrivtlige Begiæring da de i saa Fald maae tilskrive dem selv deraf flydende Tab. Aarhuus, den 18de Junii 1805. Hans Christian Pedersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Jeg Undertegnede agter at sælge min iboende Gaard beliggende ved Brobergs Port, hvoraf den almindelige Ind- og Udkiørsel falder til og fra Byen sønder efter. Gaarden bestaaer af 15 Fag med Portrum og Kielder under ud til Gaden, ved den nordre Ende af Gadehuset, en Byggeplads 20 Alen Længde til 8 Fag Huus og en Jndbygning i Gaarden af Gadehuset paa 3 Fag, 13 Fag Sidehuus i synder hvorved 2 Fag Vognskuur 14 Fag Sidehuus paa nordre Side, hvorved i østre Ende 5 Fag Halvtag til Bønderstald, 14 Fag Baghuus i den østre Side, saa den bestaaer i alt af 59 Fag 2 Loft høi Huus, foruden de 2de Fag Vognskuur og de 5 Fag Halvtag, Gaarden er indvendig rummelig omtrent i Fiirkant, med Brønd og godt Vand med nye Pompe, og nye Ege Kiældæk, ved Gaarden er en Frugt- og Urtehauge forsynet med unge Frugttræer. Videre læt ved Gaardens østre Side er en Tolt hvori udi kan faaes 14 Tønder Korn, af Rug, Byg, og Havre. Jorden er af god Bonite og bærer ligesaavel i tørre som vaade Aaringer. Gaarden som stedse er vedligeholdt af Tag og Fag, er indrettet for een, der attraaer at drive en anseeng Korn, saavelsom anden Handel. Gaarden er bygget 1725, og de 3de Længder Huse forsynet med Stroebielker, samt 1801. med nye Skorsteen og grundmuret Kølle. De som have Lyst til anførte Eiendomme behage at melde dem hos mig, og tage samme i Øiesyn, da Handelen for skee paa billige Vilkaar. Aarhuus, den 20de J. 1805. Hans Buchtrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Undertegnede har nu i en Tid af 40 Aar, siden jeg kom fra Aarhuus, boet paa Landet i Haldum Bye og Sogn paa Grevskabet Frosenborg, og arbeidet paa Herregaarde, og Præstegaarde, samt for Bondestanden, med Snedker= og Malerarbeide, og stedse har været yndet for begge Deele; men da jeg nu ikke formedelst Alder og paakommende Svaghed, kan drive det første som tilforn, og af det sidste ei er saa meget at bestille paa Landet, som jeg kan leve af, har jeg resolveret at flytte til Aarhuus, for at tiene min Fød ved Malerarbeide, og udbede mig recommanderet hos Dhrr. respective Aarhuus Jndvaanere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Mit Logie er hos Peter Hachenberg, boendes i Møllesteenen. Laus Lassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
De, som efter forrige Forvalter Hr. Jens Schmidt, paa Palsgaard i Bierre Herred, maatte have noget at fordre, ville inden 12 Uger fra Dato melde sig, og lovlig legitimere deres Tilgodehavende hos Undertegnede, der i hans Sygdoms Tilstand har paataget sig Værgemaal for ham. Jligemaade, og inden samme Tids Forløb, indvarsles de, der mueligen til ham kunne være noget skyldig. Saralyst pr. Aarhuus den 10de Junii 1805. M. Kierulff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Jfølge S. T. Hr. Kammerherre og Stiftsbefalingsmand Baron de Guldencrones Foranstaltning, bliver Tirsdagen den 2den Julii næstkommende, kl. 10 Formiddag i Frysenborg Tinghuus opraabt til Licitation, en nye Broes Opførelse paa Wiborg Landevei i Woldbye Bye, tilligemed 340 Favne Grøfts Gravning sammesteds, m.v., efter de Conditioner som paa Licitationsstedet bekiendtgiøres, og ellers er til Eftersyn hos Undertegnede. Dyrhuset den 17de Junii 1805. S. Stilling, Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-19
Hos Lauriz Jørgensen haves for bestandig Og
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Indenlandsk. Løverdagen den 15de ophørte Manøvrerne ved Kbhvn. Ved denne Leilighed bleve, som sædvanligt, alle Officererne, i nogle dertil paa Nørrefælled opslagne Telte, frit beværtede af H. K. H. Kronprindsen. De Gemene fik en Douceur i Penge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Det asiatiske Kompagniskib Holsten, Capit. Helsted, er ankommen paa Kiøbenhavns Rhed fra Ostindien. Holmens Broe er nu atter aabnet efter dens Udbedring. Den er bleven mindre steil, end den før var. rig skulde have solgt sin Andeel af Pommern til Rusland, J disse Dage er det paastaaet i Kiøbenhavn, at Sver for 20 Millioner Species Daler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Et af Hovedstadens ældste og meest anseete Handelshuse, det Hemmertske, har mod Formodning i nærværende Termin seet sig nødsaget til at giøre Opbud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Pintseaften er en Vægter paa Hiørnet af Nyamagertorv og Høibrostrædet bleven betydelig saaret af et Menneske, som havde en skiult Dolk i sin Stok, hvilken Vægteren bemægtede sig. Det kommer nu an paa, om den kan lede paa Spor efter Gierningsmanden. Mængde Krudt i Smedien. De Personer, som vare J Fredensborg kom for nogle Dage siden Jld i en tilstæde, nemlig en gammel Mand, en Smedesvend og et Barn bleve ynkeligen forbrændte og saarede. Jsær har Svenden og Barnet taget Skade. Havde Krudtet været i endnu større Mængde, var den hele Smedie støiet i Luften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
En reisende Landsmand skriver under 18de Mai følgende iblandt andet fra Rom: For nogle Dage siden var der en fornem Herre hos den berømte Canova. Han vilde dreie en næsten færdig kolossalsk Figur om paa en anden Kant- og den styrtede ned, streifende lige forbiCanopas Ansigt. Havde han staaet en Smule meere frem, havde hans eget Mesterværk slaaet ham ihiel; en meget ærefuld Død for en Kunstner. Denne Canova, som man kalder den første i Verden, forfærdiger nu en meget kolossalsk Gruppe af hvid Marmor for en Kiøbmand Toulogne, som eier Millioner, og han har i disse Dage bestilt hos vor Thorvaldsen en Pendant til samme, ligesaa kolossalsk, ogsaa af hvid Marmor. Thorvaldsen har desuden mange andre Figurer og Grupper at forfærdige i Marmor, som vist ville holde ham her i flere Aar. Stanley, ogsaa en Landsmand, giør god Fremgang her i sine Studier, og nyder megen Agtelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Aarhuus. Jndkomne Skippere. Fra den 19de til i Dag: J. O. Jans fra Riga, R. Schiellerup fra Langesund, P. Petersen fra Christiansund, Jens Hansen fra Marstrand, Søren L. Juhl fra Flensborg, Peder Agerup fra Christiania.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Udgaaede Skippere. J. Christensen til Riga, R. Hamborg til Kbhvn. Smakke fatten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Udpasserede. Fra den 19de til i Dag: H. Kaarsberg, Told- og Consumtionsbetient Winther, Landstingsskriver Dahl, Proprietair Clausen, Cond. Høiland, Pastor Friis med Familie, Cand. Bering. P. Raae. Med Skipper Sallings Smakke afgik Stude og Heste tilhørende P. Kieldsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Tordags Aftes Kl. 11 behagede Gud ved en stille og sal. Død, efter 9 Dages Sygeleie at bortkalde Henrich Rohde, Lærer ved den latinske Skole, som sørgeligst bekiendtgiøres den sal. Afdødes Slægt og Venner af Aarhuus, d. 22de Jun. 1805. R. Malling. I Livets faureste Dage. paa kraftfuld Bane henslumrede H. C. Rohde Adjunct ved Aarhuus Latin Skole. Ved utrættelig Flid i sit Kald, ved sine sieldne store Talenter, ved mageløs vennehuld Omgang. vandt han alles Hierter. Visne skal den Blomst, elskte Henfarne, vi plante paa din Grav, men evig - evig grönnes den Krands, Kierlighed og Venskab skal flette dig hisset. C. F. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
At det har behaget Gud at hiemkalde til sit himmelske Rige min sal. Svoger afg. Borger og Mæster Skræder, Joh. And. Schaltz den 21de Junii om Morgenen Kl. 2, finder jeg formedelst hans mange Venner og Bekiendter i og uden Byen fornøden at lade bekiendtgiøre. Aarhuus, den 21de Junii 1805. Seyersbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Det behagede Forsynet den 16de dennes, paa en Reise til Kiøbenhavn med Kiøbmand Langbergs Fartøi, at tage min elskede Mand, Borger og Kiøbmand her i Byen, Lars Kock, til et bedre Liv, da han ved en Søe styrtning blev kastet over Bord og blev et Rov for det rasende Hav. Hvor sørgelig dette Dødsfald er for mig, kan kun de føle, der have fristet en lige Skjebne. Handelen fortsættes under mit eget Firma; og anbefaler mig derfore, som sædvanlig med alleslags Alen og Specerievahre, samt lover enhver de billigste Priser. Aarhuus, d. 22 Jun. 1805. C. S. sal. Kocks Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Skulle det lykkes gode Mennesker, som beboe Strandkanten i Farvandet omkring ved Ebeltoft, hvor min sal. Mand fandt sin sørgelige Død, at finde ham, da er han kiendelig paa følgende Klæder: et Par temmelig brugte graae manschesters Pantalons med Halvstøvler, et broget Kattuns Halstørklæde, en stribet Kasemirs Vest, en askegraae Overkiole og en nye Hat. Formodentlig har den Afdøde et engelsk Sølvlommeuhr hos sig, men hvorpaa jeg ingen Kiendetegn kan opgive. Hvis det skulle lykkes nogen at finde hans afsilede Legeme eller noget af disse Sager, saa beder jeg paa det indstændigste, at saadant strax maatte blive mig tilmeldt, da jeg lover derfor en god Douceur. Aarhuus, den 22de Junii 1805. C. S. sal. Kocks Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Deherrer Farvere Holmblad har nylig gjort opmærksom paa hvor betydelig den Mængde er som forbruges af Krap i Danmark. Hertil kan føies, at endog i mangt et af Farverierne heri Jylland forbruges i et Aar for 6 a 800 Rdr. af dette ene Farvematerial: ja een Farver har forsikret mig om, at bruge aarligen Krap for 1000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Borger Jens Linde dyrker i Skanderborg Krap med megen Held. Paa en simpel Maade bereder han det og til et got Farvematerial.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Deherrer Holmblad har tilbuden Deherret Farvere i Sielland Krapplanter, og Anviisning til Behandlingen. Linde tilbyder Deherrer Farvere i Jylland Planter sidst i Junii eller først i Julii Maaned: ligesom og hvem andre der maatte have Lyst deraf at giøre et Anlæg. Han er saare beredvillig til at give Anviisning til Behandlingen, saavelsom og til selv at medfølge for at nedlægge dem; alt mod en billig Gotgiørelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Hvor synderligt got en lille Plet Jord betaler sig, hertil anvendt, derom ere alle enige, der kiender det. Breve herom kunde adresseres til velbemeldte Borger Jens Linde i Skanderborg, eller Hr. Farver Fischer sammesteds, eller til Undertegnede. Udentvivl var det en god Ting, om Huusmænd opmuntredes og anvistes til at anvende i deres Haver et Par smaae Beeder aarligen til denne Plante. Behandlingen har aldeles ingen Vanskelighed; og Afsætningen skulde snart blive sikker. Men andre Mænd maatte først selv have, kiende og dyrke den. Mænd som dertil havde Lyst fik gjerne Linde til at paatage sig i de første Aar Tilsynet og Omsorgen for saadanne smaae Anlæg, paa billige Vilkaar, hvor det var ei for langt borte fra Skanderborg. Og han tilbyder sig endog til at tage sig længere Reise for, om forlanges, til at giøre Anlæg. Da endeel Aars Erfaring har lært ham at kiende denne Dyrknings Fordeelagtighed, har han fattet Kierlighed til den, saaledes at han ikke krymper sig for egen Uleilighed, naar han derved kan see denne saa kiære Plante udbredet. Aale Præstegaard, den 7de Junii 1805. C. Nielsen Krarup, Præst i Aale ved Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Udenlandsk. Frankrig. Den 6te Junii reiste Hs. Durchlauchtighed Erkeskatmæster Lebrun fra Paris til Keiseren i Jtalien, og nogle Dage før var Finantsministeren afreist dertil. Man slutter heraf at Keiseren ikke saasnart kan ventes hiem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
De i Paris værende Colonister fra St. Domingo har ved en Deputation ladet den fra Rochefort dertil komne General Lagrange ønske til Lykke, for Staden, St. Domingos Undsættelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Den 4de Junii begav Keiseren sig til den store Apartementssahl i Palaiet i Mayland, omgiven af Ministrene og Storofficererne, hvor Dogen, Senatets og Folkets Deputerede fra Genua, bleve Hs. Majestæt forestillede. Dog en Durazzo holdt følgende Tale: Sire. Vi nedlægge det Liguriske Senats og Folks Ønske for deres Majestæts Fødder. Da D. Majestæt, hialp til paa nye at skabe dette Folk, forpligtede De sig til at giøre det lykkelig. Det kan ikke være lykkelig, uden at regieres af Deres Visdom og forsvares af deres Tapperhed. De rundtomkring os paafulgte Forandringer, giør vores isolerte Existence til den allerulykkeligste og fordrer bydende vores Forening med det Frankrig, som de bedækker med deres Berømmelse. Dette er det Ønske, Sire, som vi ere paalagte at overlevere i Deres høie Hænder, og hvis Bønhørelse vi udbede. Aarsagerne hvorpaa det grunder sig, viser Europa, at det er ikke følger af fremmet Jndflydelse, men et nødvendige Resultal af nærværende Forfatning. Behag Sire, at høre et folks Ønske, som i de vanskeligste Tider vare forbundne med Frankrig; foreen med Deres Rige dette Ligurien, som var den første Skueplads for deres Seire, og det første Trin til den Throne, paa hvilken de til Held for alle civiliserede Nationer har sadt sig. Værdige os den Lykke at være deres Undersaatter. Deres Majestæt vil ingen trofastere og hengivnere have. (Efter denne Tale overleverede Døgen Keiseren det Liguriske Senats Raadslutninger derover, saa blev og en tungCoffert, der neppe kunde bæres af 2 Karle, hensadt neden for Thronen, hvori befandtes Geistlighedens, Land= og Søemagtens, samt alle Liguriske Borgeres Stemmere gister. Hs. Majestæt Keiseren svarede Dem efter Ønske og lovede Dem at han om en kort Tid ville komme til Genua for at forene Dem med det franske Rige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Den 25de Maji blev den Liguriske Republiks For ning med Frankrig decreteret i Senatet i Genua Decretet bestaaer af 9 Artikler, som i Korthed ere: den Liguriske Republik vil udgiøre en Deel af det franske Rige; den Liguriske Statsgield skal Liqvideres ligesom den Franske; Genua skal blive en Friehavn; Tolden mellem Frankrig og Ligurien ophæves og Conscriptionen blot strække sig til Søefolk. Det hedder at Ligurien skal ndgiøre den 28de Militairdivision.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Befolkningen beløber sig til over en halv Million Mennesker, hvoraf 80,000 boer i Staden Genua.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Den 1ste Junii bekiendtgjorde det Liguriske Senat den østerrigske Gesandt, Baron Giusti, denne Forening. Man siger at den Liguriske Republik kan levere 20,000 Matroser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Efter Forlydende bliver og Republiken Lucca forenet med Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
I Antverpen har Skibsbyggeriet saa ivrig Fremgang, at der næste 14de Julii skal løbe 8 Linieskibe af Stabelen. Paa det Keiserlige Verft, arbeide 1200 Mand, og disse blive endnu understøttede af 600 Fanger, hvilke sidste endog maae arbeide om Søndagene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Paa Martiniqve er den Nordamericanske Skiffart, saa blomstrende, at man ofte seer der 150 Americanske Skibe. Et Fad godt Bordeauxerviin koster det kun 140 Franker, derimod bliver 1 Pund Caffebønner betalt med 39 til 42 Sous i Colonialpenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Paa St. Doming hersker stor Forbittrelse mellem Dessalines og Christoph. Disse Rebellere har ingen Penge, og Dessalines som ville kiøbe nogle Juveler til en af sine Mattresser, kunde ikke betale Juveleren i Philladelphia med andet end Caffebønner. Efter Beretninger fra Genua, har den ToulonnerCadixer Flaade sadt 3000 Mand Tropper i Land paa de Canariske Øer, og derpaa fortsadt dens Cours.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Spanien. J vore Havne ligger for nærværende Tid over 30 Linieskibe seifærdige, nemlig 10 i Cadix. 5 i Corunna, 6 i Carthagena og 11 i Ferrol, hvor der og ligger 5 franske. Fregatterne og andre smaae Fartøier ere ikke herimellem beregnede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
England. Efter flere Beretninger fra Dublin har Regieringen der i Nætterne til den 25de og 26de Maii viist en usædvanlig Aarvaagenhed. Tropperne i Garnisonen vare under Gevæhr og i Munitionsdepoterne vare begge Nætter de dertil hørende Embedsmænd paa deres Poster, for i nødvendig Tilfælde at kunde udlevere det fornødne Krudt og Kugler. Denne Allarm indskrænkede sig dog ikke blot til Hovedstaden, men nogle paa Marschen til de sydlige Provindser sig befindende Regimenter, blev tilsendt Befaling at giøre holdt. Anledningen til disse Foranstaltninger bliver en Hemmelighed, da alt i Dublin og hele Egnen deromkring er rolig. Commissionen som var nedsadt for at undersøge de ved Søe-Jahiamtet forefaldne Misbrug, har nu endt sine Forretninger, og afleveret deres sidste Rapport til Underhuset. Premierministeren Pitt har selv 4 Gange været tustæde for Undersøgelses Commissionen, for at besvare de der ham givne Spørgsmaale angaaende 40,000 Pd. Sterling, som med hans Vidende lovstridig er udbetalt af Marinens Sahlmæsters Casse til Banqvererne Boyd og Bensield. J Ministerens Svar spores en kiendelig Forlegenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Blandede Efterretninger. Offentlige Blade, tale endeel om en tilbagesendt Ørneoden fra Sverrig, hvilket har gjort saa megen Sensation i Berlin, at ad Preusiske Statsembedsmænd, som havde svenske Odener, igien have sendt samme tilbage til Stokholm. J landt andre skal General Grev v. Schmettau, som havde Sværdordenen, have forespurat sig desangaaende hos Kongen og til Svar faaet den røde Ørn med Beskeed, at det stod i hans egen frie Villie. Efter Privatefterretninger er Elendigheden i Bøhmen ubeskrivelig. Mange Mennesker har i flere Uger ikke havt en Bid Brød og opholder Livet med en tør Blanding af skaaren Høe og Klid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Keiseren har udstædt et Patent, hvorefter alle Eiere af Kornforraad bliver befalet, inden 3 Dage at opgive deres Oplag, under Straf af Confiscation og at sælge samme efter Markedspris til Aug. Maaneds Udgang. Angivere af fordulgte Forraad, erholder Kornets fulde Verdie og Navnet fortiet. Jøderne ere forbudne al Kornhandel til 1806, og alle afsluttede Contracter paa næste Høst ere erklærede for gyldige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
J den 763de Trækning i Altona er udtrukken føl gade Nommere: 9. 59. 89. 12. 51.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
Til den 23 Julii Formiddag Kl. 10 ventes at Skiftet kan foretages til Slutning i Nisset efter afg. Degneenke Mette Nielsdatter, til hvilken de hidtil udeblevne Sønner, Knud Christensen i Taarup, Anders Christensen, i Hylke og Dattersmand Niels Johnsen i Vinderslev ville give Møde. Kragelund pr. Wiborg, d. 4de Jun. Aaboe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1805-06-22
En engelsk Gig, Vogn til en Hest er at faae til Kiøbs, og er at see hos B. Olsen ved Aaen i Aarhuus.