JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Kjøbenhavn d. 18de Junii. J en Bulletin fra det svenske Hovedqvarteer, udgivet i Feldttrykkeriet i Stralsund, og i den Rostokker Avis findes, blandt andet indrykket, at efter Præsident Kaas's, Ankomst i det franske Hovedqvarteer i Harborg, var en hemmelig Overeenskomst af ham bleven truffet med den franske befalingshavende der, ifølge hvilken de danske Tropper, i Forening med de franske, skulle anfalde og besætte Staden Hamborg, og at derfor de svenske Tropper, som vare indtrufne i og omkring Staden, havde maattet sættes i Sikkerhed og drages tilbage, fordi de vare blot stillede. – Endvidere anføres i samme Bulletin, at Præsident Kaas paa samme Tid, da han underhandlede med Prindsen af Schmuhl, lod sige den russiske General Tettenborn og den svenske General(hvilken, siges ikke, at Kongen af Dannemark var bered til at forene 25,000 Mand af de danske Tropper med den svenske Armee, for at tilveiebringe en almindelig Fred og formindske Napoleons Vælde. - Det kan med fuldkommen Kundskab om Maalet for Præsident Kaas's Sendelse, som var at begive sig i et Kongeligt Ærende til Keiser Napoleons Hovedgarteer, og om hans Foretagender i Altona og Harborg, forsikkres, at han ingen hverken hemmelig Overeenskomst havde at underhandle i Harborg, og at han langt mindre har gjort et Tilbud som det, der anføres i den svenske Bulletin, hvilket vilde have været ligesaa stridende mod Kongens Hensigt og Værdighed, som mod det Forhold, den svenske Regjering har sat sig i til den danske, ved at gjøre Fordringer, der sigte til at sønderrive de Baand, som forene Tvillingrigerne. Præsident Kaas undslog sig for at indlade sig med dem, der fra svensk Side vilde forebringe Forslag, hvoraf Hensigten var bekiendt. Da hans Vægring betog Anledning til med Grund at kaste Skygge paa hans Regjerings Opførsel, saa da Hensigten var at opvække Mistanke mod den danske Regjering har man, i Haab om at opnaae Maalet, paadigtet Præsidenten en Yttring, hvortil ingen Anledning var i Tingenes Stilling paa Grændsen, og hvoraf endogsaa under ingen Forudsætning var nogen Frugt at høste for hans Regjering. Thi naar de franske Troppers Jndrykning i Hamborg blev lettet ved de Danskes Medvirkning, fordi de ængstede Jndvaanere anholdt om disses Mellemkomst, saa faldt al Aarsag af sig selv bort til at støde til de bortdragende Svenske. (St. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Cancelliet er blevet underrettet om, at der findes nogle Forskrivelser, hvor een Obligation er bleven udstedt for flere til forskjellige Tider contraherede Gieldsposter, og i hvilken der indeholdes Forpligtelse paa den samlede Gield at erlægge et vist bestemt aarligt Capitalafdrag. Da nu disse Capitaler ville blive at omskrive til Rbd. efter de Omskrivnings Forhold, der gielde for enhver enkelt Sums Udbetalingstid, og altsaa det Spørgsmaal opstaaer, paa hvilken af de successive contraherede Gieldsposter, naar Omskrivningsforholdet for enhver især er forskjelligt, de betalte Afdrag ville blive at afskrive, saa har Vedkommende forlangt Cancelliets Mening. Collegiet har derpaa svaret, at det holder det for juridisk rigtigt, at det Afbetalte forholdsmæssigt blev lignet paa den hele Gield, efterdi det er afdraget paa denne i det Hele, og ikke paa nogen særskilt Deel. (S. B.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Commissairerne i en Fallitboe have under 19 Novbr. 1807 anmældt, at Boet til engelske Undersaatter er skyldig en Sum af L. 549, 16, 1 Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Da Fallenten nu har tilbudt at udbetale denne Sum efter den ved kongelig Resolution af 21 Marts 1808 bestemte Cours, af 6 Rd. 1 Mk. De pr. L. Steen, saa have Vedkommende med Hensyn til Frdn. af 5 Jan, sidstl. og den nu saa meget høiere Cours paa London, herover forlangt Cancelliets Resolution meddeelt. Collegiet har derpaa svaret, at, for saavidt der for slige confiskeerte Debitorerne betroede Beløb i De, maatte være udstedt Forskrivning, vil der upaatvivleligen blive at forholde efter Forordningen af 5 Jan, sidstl. §. 23 s., hvorimod det, naar Forskrivning eier udstedt, ikke i Forordn, synes at være Hjemmel til at paastaae, Betaling anderledes end efter §. 33. Men da den i nærværende Tilfælde omspurgte Fordring, efter det andragne, synes at maatte betragtes, som om det i Fallitboet var anmældt den 19 Nov. 1507, saa maatte den kongelige Kasse under alle Omstændigheder, efter Frdn. af 9 Marts 1813 §. 2 confr. §. 1 kunne paastaae Udlæg efter det Omskrivningsforhold, som svarer dertil, saafremt ikke den Omstændighed deri var til Hinder, at det var ved en allerhøieste Resolution af 21 Marts 1808, Hans Majestæt tillod, at Undersaatternes Gield til storbrittaniske Undersaatter maatte tilsvares med 6 Rd. 1 Mk. for hver L. Sterl. Med Hensyn hertil kan Betaling ikke paastaaes efter et fordeelagtigere Forhold for Hans Majestæts Kasse, end det som gielder for 21 Marts 1808. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Man seer her uden al Tvivl mere end i de fleste andre norske Stæder udenlandsk Møbelarbeide, medens Snedkerhaandværket andensteds er det, som fortrinligen er i Opkomst, saa man sætter Ære i at fremvise skjønt Arbeide af indenbyes Arbeidere,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Men af Christiansands Snedkere har ingen reist, og af dem er ingen fremmed her nedsadt, undtagen en, som Kjøbmand Major har forskrevet fra Corck, for at indrette hans yderst nydelige Huus, der vidner tydeligen om den der brugte Mesters Duelighed. - Man har forskrevet Møbler fra Kjøbenhavn, der ere lige saa skjønne og gode, som de man har fra Engelland; kun klager man over Dyr heden. Denne Klage er dog nok ene grundet deri, at man har den Lethed til at faae dette, som alt Slags Engelsk Fabricat, paa anden Haand, der er, ikke for Værkstedernes, men for Auctionspris af hvad de første Kjøbere skille sig ved, som enten ei længer i Mode, eller for en eller anden ofte et vigtig eller paaagtet Skavank, ogsaa paa Fallitauctioner, eller ved uformuende Arbeideres Udfeining.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Kjøbenhavns Vexelcours d. 25 Junii 1813. 648 PC. (Rbp.) to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Postefterretninger. Rom, den 24de Maji. I Gaar Morges Kl. 7 holdt Hs. Exellence General Grev Mollis Revue over alle Tropper af den her værende Besætning. Den første Eskadron af frivillige Romerske Husarer befandt sig iblandt andet derhos. En Mængde Mennesker vare ved Revnen og saae med Stolthed Roms Sønner beredte til at opbryde paa Ærens Mark. Den 1ste Eskadron er i Dag opbrudt til Verona, næste Dag følger den 2den Eskadron. (Hamb. Corresp.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Basel, d. 6te Junii. Tropperne, som man ventede fra det sydlige Frankrige, passere nu fordi i vart Naboelang, for deshurtigere at befordre deres Afstedkomme transporteres de paa Vogne. Hver Dag seer man af dem 1000 til 1500 M. passere igjennem Mühlhausen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
München, den 8de Junii. 21000 Mand af vore Tropper ere i Dag trukket i Leir mellem Byerne Schwading, Freimann, Neuhaus og Maasath. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Cassel, den 15de Junii. J Forgaars var Hs. Majestat vor Konge afreist herfra til Bruncvig, hvorfra Allerhøistsamme ventes om kort Tid, tilbage til sin Residents. – Jfølge Efterrelninger fra Dresden var Hs. Maj. Keiser Napoteon der den 11te. - Over 7000 Heste ere nyligen passerede igjennem det Westphalske til den store Armee. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Frankfurt d. 7 Junii. Vi have nu her en Fransk Besætning, der bestaar af forskjellige Detaschementer Jnf., Cavall. og Artill. J Dag har den afløst alle de Poster, der hidtil vare besatte af Borgervagten. - Hertugen af Castiglione og Sr. v. Hedonville have begivet sig til Aschaffenburg, for der at overvære Takkefesten i Anledning af den over Russerne og Preusserne tilfegtede Seier. Siden i Gaar ere mange Detaschementer Cavallerie og 2 Reg. Keis. Garde indtrufne her, et tredie ventes. (S. Bl.) Moghillani d. 7 Maji. Den første Colonne af Storhertugdommet Warschaus Tropper er i Dag ankommen paa det Østerrigske Gebet. Den Østerriaske General Baron Suden red med et talrigt Følge denne Colonnes Anfører, Gener. Thalenskii Møde. Jkke langt fra Moghillani traadte et Østerrigsk Compagnie i Gevær, for at modtage dem; de Tropper, der vare paa Storvagt, modtoge dem med Tyrkisk Musik og præsenterede Geværet. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Paris d. 16de Junii. Efterretninger fra Armeen indtil d. 10de. Keiser Napoleon, som ankom til Dresden d. 10de Kl. 4 om Morgenen, beboer i Forstaden, det skjønne Huus Marcolini, som i første Etage har et stort Apartement og tillige en skjøn Park. Det Kgl. Slot, som Keiseren før beboede, har ingen Have. Kl. 7 om Aftenen gav H. M. Præsident v. Kaas Audience. En Dansk Brigade af Auxiliar=Divisionen, som er sat under Prindsen af Schmahls Commando, har d. 2 Junii taget Lübeck, i Besiddelse. - Prindsen af Moswa var d. 10de i Breslau, Hert. af Treviso i Glogau; Hert. af Belluno i Crossen; Hert. af Regio paa Grændserne af Sachsen og Preussen, henad Berlin til. Vaabenstilstanden var overalt bekiendt. Tropperne føiede Anstalter til at opføre Barakker og at campere i deres Positioner ved Clogau og Liegnis indtil Grændserne af Bohmen og af Gorlig til. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Wien, d. 8 Junii. Da de fleste Regimenter, der tilforn cantonnerede i Ungern, deels ere trukne til Bøhmen, deels til Gallizien, saa have ogsaa de fleste ved den derværende Gener. Commando ansatte Embedsmænd faaet befaling at begive sig til de anførte Provindser. – Det er bleven de Keis. Østerrigske Undersaattere forbuden, uden allerhøieste Tilladelse at lade sig optage i udenlandskenlærde Selskaber; de, som allerede ere optagne, befales at indgive en Anmeldelse derom. Coursen, som paa Grunden af Fredsefterretningerne hurtig havde havet sig, begynder nu igjen at synke, uden at man kan angive nogen egentlig bestemt Grund derfor. (Alt. Merk., Coburg, d. 6 Junii. Grev v. Gottorff ankom her i Eftermiddags og fortsatte strax sin Reise over Hildburghausen. Efter Forlydende var han i Egnen af Gera falden Preuss. Husarer i Hænderne og derved bleven opholdt 1 1/2 Dage. Hans Hensigt var, at reise over Weimar, men da han underveis erfarede, at efter Foregivende 6000 Preusser vare paa Marschen til Weimar, saa tog han Veien o per Saalfeld, Coburg og Hildburghausen. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-26
Leipzig, d. 8 Junii. I Gaar Kl. 9 om Morgenen, ankom Russerne henved 8000 M. stærke, nemlig 5000 M. Cavall, og 3000 M. Jnf. med Canoner, for Leipzig. De havde gjort en forceret Marsch fra Dessau lige indtil her uden at gjøre Holdt, og kjørt deres Artillerie paa Vogne. De angreb paa samme Tid alle Cavallerieposter, omkring Leipzig; disse formerede sig og standsede dem, uagtet deres uhyre Overlegenhed. Hert. af Padua gik dem i Møde med det i Leipzig staaende ubetydelige Jnfanterie, som, hørende til alle Armeecorps, var forenet i Bataillons. Endskiønt de Franske ikke havde en Canon, saa bleve Russerne dog opholdte og kunde ikke udføre deres Plan, at bemægtige sig Leipzig. Efterat Russerne vare blevne underrettede om den sluttede Vaabenstilstand, trak de sig tilbage mod Dessau. (S. Bl.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tiende Aargang. No. 52. al Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. an Tirsdagen den 29 Junii 1813.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Hvistærede Hr. Udgiver. Jeg er en Landbymand, som aldrig kommer til Kjøbenhavn uden hver Termin for at hæve mine Rentepenge, og forresten ikke kjender meget til Anstalterne i Hovedstaden, uden for saavidt jeg kan gjette mig til af Statstidenden, Dagen og Deres Skilderie, hvilke Hans Velbaarenhed Birkedommeren og Præsten samt Degnen i Selskab med mig have slaaet sig sammen om at holde. Efter de Beskrivelser og Lamentationer, man der imellemstunder pleier at høre, skulde man min Sandten troe, at der var meget trange Tider i Kjøbenhavn. Men nu har jeg allerede opholdt mig der siden d. 16 Junii, uden at jeg har kunnet mærke meget til slemme Tider. Tvertimod forekommer det mig som man lever der paa en langt anderledes Fod end der sagdes. J Søndags var jeg med min Svoger i Dyrehaugen. Vi gik til Fods, for vi syntes det var alt for galt at give 20 Rdlr. foren skabet Bondevogn, men hvor jeg saae hen, blev jeg de prægtigste Egnipager var: Aldrig har jeg seet saa mange og saa brillante Vogne, Chæser og Gigger. Min forrige Skriverdreng Niels kom jagende med en Dulle i en Gig og var færdig at kjøre sin gamle Huusbonde ned i Grøvten. Min Svogers forrige Gaardskarl kom kjørende med sin hele Familie paa en prægtig Kurvevogn med lakerede Sæder, og saaledes mødte jeg mange gamle Bekjendtere. Da jeg kom i Dyrehangen fandt jeg en Stads og en Pragt, som, ikke svarede til de Jeremiader over dyre Tider og Coursen, som man saa idelig hører. Da jeg kom ind paa Bellevue, for at tage mig en Drik Thevand, fandt jeg det Gjæster i Snesetal og Flyd og Gammen overalt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
J Rosenborg Have fandt jeg Dagen derpaa samme Stads som i Dyrehaugen. Den ene Dame havde et kjønnere Schal paa end den anden Jeg gik paa Hjemveien for Løiers Skyld ogsaa ind hos Jtalieneren, paa Kongens Nytorv, og fandt der, ligesom før, Folk nok, som drak deres Punsch til 15 Mk. Glasset og deres Chocolade, til 2 Rdlr. Koppen. Derfra gik jeg op paa Børsen, for at kjøbe mig en liden Commode for min Marte. Man begierte 200 Rdlr. for den. Da jeg spurgte Manden om nogen vel gad kjøbe Møblev til saa uhyre Priser, svarede han: o, hoSnedkerne kan ikke skaffe saa meget Arbeide færdigt, som de kan blive af med. Paa Hjemveien kom jeg sjust forbi en Guldsmed; det faldt mig netop ind, at jeg maaskee kunde slippe her til et Beslag til mit nye Meerskumspibehoved. Men hvad mener De, Hr. Udgiver, Guldsmeden forlangte for Loddet – Paa min Siel 25 Rdlr. Der er vel ikke mange der lader gjøre Guld- og Sølvarbeide i denne Tid, spurgte jeg. Jo, saa min Tro er der saa svarede Guldsmeden, naar vi vare kunde faae saa godt Svende som vi kan faae Arbeide nok. Baade han og tre af hans Folk vare i fuldt Arbeide med 2 Par Sølv-Lysestager, som skulde være færdig næste Dag til et Barselgilde. Nu tænkde jeg ved mig selv det er kun de Rige, som i disse trange Tider leve saa slot; de Fattige føre maaskee et desto uslere Liv. Jeg besluttede derfor at besøge min gamle Loppeskræder paa Canin længden, som i mine Ungkarlsdage havde lappet meer end eet Par Buxer for mig. Den arme Diævel, tænkte jeg, har i de brillanteste Tider været saa fattig som en Kirkerotte; han lider nok ganske artig under Tidernes Tryk, maaskee han allerede ligger i Jorden af Næringssorg og Grankmelse. Men jeg blev reent perpler, da jeg traadte ind i Stuen til ham. Alting var ligesom heel forynget hos ham. Han sad just ved Bordet og spiste sin gode Steg og Sallat. Hvor gaaer det minskiere Mester Chreupreis, spurgte jeg. Aa Gud skee Lov ret godt." – Han har brav at bestille, meer end nok!"Men kan han ogsaa komme ud af det i disse besværlige Tider" Bedre end før, blev Skræderen smidskende ved, og forsikkrede endog at han aldrig havde levet saa godt i de brillante Tider, som i de nærværende dyre Tider. - Saaledes gik det mig næsten overalt, hvor jeg kun saae hen. - Kjere Hr. Udgiver, kan De forklare mig denne Gaade, saa er jeg Dem meget forbunden, ad Mads Langhalm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Udtog af Kong Christian den Femtes med Danske Lod. (Fortsættelse, see forr. No.) Sølvsbøder. Lod Sølv. Pagina.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Om Skipper sælger sit Skib, uden eller indenlands, uden sine Rederes i Samtykke, 4212.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Om nogen Jorddrot skyder paa Andens Grund, for hver gives fornævnte Bøder, 51037. Skal en Skipper for hver Verson han af Kongens egne Undersaatter ud sniger betale, 311-11. som sit Pantebrev, eller andre saadanne Breve, som i Gjenpartsbøgerne ere indførte, indløser eller forandrer, og inden 3die Landsting den ikke frem skikker at antegnes af Skriveren, Om nogen Bogtrykker nogen Spaa Calender trykker eller oplægger, Om Parterne ikke meder naar paa raabes for Kongens høieste Ret. 80. tages af hans Gods som Mordbrand begaaer, 6 191.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Om en Skipper overlader Skibet for Gjerrighed, 529. Sølvsboder. Paging. Lod Solv. 60. Om nogen bliver dømt til fuld eller halv Mandebod, være ugild til at staae i nogen Ret og betiene den Bestilling han har, indtil han retter for sig, 12413. 600. For en Dommer som med Ophold eller Udslugt med Retten, spilder, 60. Om Fogden og de 8 bedste Tingmænd uden andre Domsmænd ikke dømme til eller fra over Misdæderen, hvor Borgemesteren og Raad have Landstingsret, 115. 19. Om nogen Skriver vægrer sig modt villigen i Ting= eller Raadstuebogen at indføre noget forhort Vidnesbyrd eller andet, 187.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Om Borgemestere og Raad, som svare under Landstinget, ikke sidde Dom med Byfogden over Misdæderen som fra Liv og Ære skal dommes, 125. 19. Om man binder nogen og ei fører ham til Tinge, men lader ham for løs, 1193. Naar Øvrigheden eller Huusbonden ei vil annamme Misdæderen af Sag. søgeren og Misdæderen derover vorder løs, 1194. 60. Om man binder nogen med Uret, 60. Om nogen vil forhindre Misdæderen. at gribes, saa han undkommer, 60. Om Tyv slipper bort enten af Hændelse eller med hans Raad som Borger er, 1236. 60, hvo der griber til Værge imod dem, som Jndførsel gjøre skulle, 124 29. 60. som skyder eller faster over Huus, Skib eller Plankeværk, og anden faaer Skade eller Bane, 6 114. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Jnden og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Jndenlandske Efterretninger. Helsingøer, den 22de Junii. Premierlieutenant Skibsted medbragte i Gaar den Efterretning fra Helsingborg, at Communicationen til og fra Norge igjennem Sverrig er standset. Den sidst ankomne Norske Post ligger anholdt i Helsingborg, ligesom den, senest Svenske er anholdt her. Passagerer til Sverrig ere modtagne; men Færge folkene strax afviste, og have ei faaet Tilladelse at komme i Land. Samme Reciproque er viist her.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
(Stats-Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Udtog af en Skrivelse fra Kiel af 24 Junii 1813. J mange Aar har man i Egnen her omkring og i hele Hertugdømmet Holsteen ikke havt et saa frugtbart Aar paa Græs og Ævre, som i Sommer. Man er allevegne sysselsat med Hohøsten, og man seer med Grund et groderigt Aar i Møde, thi alle Agere frembyde den skjønneste Udsigt. Da man har den tigeste Velsignelse af Græs, saa kjærnes ogsaa allevegne meget og godt Smør. Her lover man sig Æbler i Mængde, men ikke saa mange Pærer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
J Frederiksberg Hauge er nu opført en nydelig Pavillon i Form af et Tempel, hvor en Conditor fra Kjøbenhavn opvarter med alle Slags Forfriskninger. Ogsaa i Charlottenlunds Skover nu anbragt et Telt, hvor der ligeledes opvartes med alle Slags Forfriskninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Dyrehaugen savner i Aar endnu, mere end Fjor de mange Gøglere, Bajazer og Taskenspillere, som man ellers pleier at finde paa dette Sted; men derved er snarere mere vundet end tabt, og Dyrehaugen, nærmer sig nu i det Hele mere sin gamle Danske Jernhed, og man seer igjen Familier i Hobetal nyde der et tarveligt Maaltid under Guds fri Himmel i den grønne Skov. Mange af de lavere Folkeclasser have gjort af Nødvendighed en Dyd, og da skarpe Drikke, og især Punsch, nu ere saa dyre, saa seer man langt fra ikke saamange beskjænkede Personer, som tilforn. Selv af løsagtige Qvindfolk findes her kun saare faa Paa Veien til Dyrehaugen møder man saare sjelden saadanne kaade og beskjænkede Caravaner, som før. Dyrehaugen, der forhen har været en stor Anledning til Sviir og Løsagtighed blandt de lavere Folkeclasser, har ved Krigen, som i saa mange Henseender nøder til Tarvelighed og Ædruelighed, virkelig vundet meget i Moralitet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Mariboe, den 24de Junii. Den 22de om Aftenen observeredes fra Kirketaarnet her en stor fiendtlig Flaade, der kom Syd fra og gik Nordpaa. – Fra Rødbye sees engelske Seilere hver Dag imellem Lolland og Femern. - Forleden Nat begyndte man atter her i Mariboer paa den gamle Sommer=Praxis, nemlig at stiæle paa Marken, Tøir, Klappegrimer, og at slaae Køerne løse i Kornet. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
Postefterretninger. Paris, d. 20 Junii. Keiserinden har faaet følgende Efterretninger fra Armeen angaaende Armeens Stilling, d. 14 Junii. Alle Tropper ere ankomne i deres Cantonneringer. Der opføres Barakker og opslaaes Leire. Keiseren holder dagligen Kl. 10 om Formiddagen Parade. Nogle fjendtlige Partiegængere befinde sig endnu bag Armeen. Nogle af samme føre efter Schills Maneer, Krigen for deres Regning og vægre sig ved at erkjende Vaabenstilstanden. – Endvidere har Keiserinden faaet følgende Efterretninger fra Armeen under d. 13 d. M. Præsident Kaas, Dansk indenlandsk Minister, afsendt med Breve fra Kongen, er bleven Reiseren forestillet. Efter Affairerne i Kjøbenhavn blev imellem Frankrige og Danmark sluttet en Alliance-Tractat. Ved denne Tractat garanterer Keiseren Danmarks Jntegritet. – J Løbet af Aaret 1811 tilkjendegav det Svenske Hof. Keiseren sit Ønske at forene Norge med Sverrig og søgte om Frankriges Bistand. Man svarede: at hvor meget Frankrige end ønsker, at vise Sverrig, en Føielighed, vilde H. M. aldrig kunne samtykke i Sønderstykningen af sin Allieredes Gebet, da en Alliance-Tractat er bleven sluttet med Danmark der garanterer denne Magts Jntegritet. – Fra dette Øieblik af trak Sverrig sig tilbage fra Frankrige og indlod sig i Underhandlinger med dets Fiender. Siden truede Krigen at bryde ud imellem Frankrige og Rusland. Det Svenske Hof foreslog, at gjøre fælles Sag med Frankrige, men hvorved den fornyede sit Forslag i Henseende til Norge. Forgjeves forestillede Sverrig, at fra de Norske Havne var en Landgang paa Skotland let, forgjeves gjorde man alle Garantier gieldende, som Sverrigs gamle Alliance vilde give Frankrige angaaende den Fremfærd, som man vil iagttage mod Engelland. Cabinettet i Thuillerierne svarede det samme; Hænderne vare bundne ved Tractaten med Danmark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1813-06-29
De Allieredes Afsendinger ankom til hans Logis, og tilkjendegav ham, at man gav Slip paa Norges Afstaaelse, og under den Betingelse, at Danmark gjør fælles Sag med de Allierede, skulde der ikke være nogen Tale mere derom, de besværge ham, at opsætte sin Afreise. Præsidentens Svar var ligefrem: "Jeg har mine befalinger; jeg maa udføre dem." Man sagde ham, at de Franske Armeer vare aldeles slagne; det bragte ham ligesaalidet til at vakle, og han fortsatte sin Reise. Jmidlertid lod en engelsk Flaade sig see paa Kjøbenhavns Rhed; et Krigskib ankrede uden for Staden, og Hr. Thornton præsenterede sig; han tilkjendegav, at de Allierede vilde begynde Fiendtlighederne, naar Danmark ikke inden 48 Timer, underskrev en Tractat, hvis Hovedbetingelser vare, at afstaae Norge til Sverrig; at give paa Stedet Stiftet Trondhjem i Depot, og stille 25,000 Mand, for at marschere med de Allierede mod Frankrige og erobre den Skadesløsholdelse, der skulde blive Danmark til Deel. Man erklærede til samme Tid, at de Aabninger, der vare gjorte Præsidenten Kaas paa hans Gjennemreise gjennem Altona ere desavoverede og kunde betragtes som militaire Pourparlers. - Med Uvillie forkastede Kongen denne fornærmelige Opfordring. Jmidlertid havde Prindsen, da han var ankommen til Norge, udstedt der følgende Proclamation. (Her følger den bekiendte Proclamation.) - Den Tillid, som Kongen af Danmark har sat til Keiseren, er fuldkommen retfærdiggjort, og alle Baand imellem begge disse Folkeslag endnu nøiere knyttede.