JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1767-11-27
J Forældre, maae nu lære Af de gamle Spurre herRet fornuftige at være, amt na 3 Og Jer vogte for i sær engang og mig de EnEn med Magt at storme paa Eders Ungdom, men J maae Først Formaninger dem give, For J mod dem haarde blive. Med Suk i Suk da Spaz sin Unge her begynder Alt ved det Gode til Forbedring at tilskynde; Han siger: Hør i betænk dit eget Vel dog her, Hvor snart kan jeg ey døe; Du da allene er. Dit Rede er heel engt, din Vinger blive stive, Om de i Ungdommen bevæget ikke blive, I Alderdommen du dem da ey røre kan. Den Tale maae du troe er baade vis og sand Prøv det kun, du er fløeg, og haver fulde Vinger: See dine Brødre, hvor de sig i Marken svinger Med stor Fornøyelse. See, hvor hver tager sig Den Føde, som for dem er meest behagelig. De flyve hist og her, du ligger kuns indsluttet, Og i dit snævre Hul saa daarligen nedputtet, 1 Og kiender er, hvor fød den Frihed er, hvorved Man dine Brødre see nu hvippe op og ned. For Griben, Høgen og Nat=Uglen de vel beve, Da Dag og Nat de maae for dem i Fare sveve, Ja meere: Mennesker og søge deres Død; Men mon dit Rede dig forskandser for slig Nød Ney, ney, den mørke Nat dig ingen Forsvar giver, At undertiden du et Rov da ogsaa bliver. Følg derfor nu mit Raad, stræb for at Frihed faaes Det er det sidste Raad: Det du nu vide maae. Den unge Spurre nu med haanlig Latter hører, Den gamle Spatzes Ord: Men de den ikke rører, Den vil ey troe, at det de Gamles Alvor var, Skiønt de nu flyve bort og fra den Afskeed tar. Den slaaer sig dog til Roe. Hvad Roe, Dens Tarme, skriger, J den af Sult, saa den af Redet ud til liger; Den lurede, den skreeg, den tænkte saa og saaDe ynkes vel igien; Men ud tilsidst den maae. Bbb3 Nu Nu tomme Tarmes Vrid den ud af Redet tvinger, Den vover sig nu ud og sig i Marken svinger, Hvor Føde, Fryd ja og sin Frihed den nu har Tilfulde, da den seer nu først, den var en Nar.
Jyske Efterretninger, 1767-11-27
J Forældre! agter, agter Raadet, Fablen giver Jer, Spurrene nu vel betragter, Og af dennem lærer her: Hvordan dovne Børn til Flid J kan faae deres Leve=Tid. Frit kun Haanden fra dem tager, Sult dem da til Bedring drager.
Jyske Efterretninger, 1767-11-27
Af den Danske Mercur, for September Maaned ville bi(for de af vore Læsere der ey holde samme indrykke, disse nette og korte Tanker om den høyt opdreven Korn-Priis. Hvorledes Koren Skat det næste Aar skal ydes, Seer man, som aarligen, af Kongen forud bydes; Den, Skat, som Skatten bor! Det er Guds eget Bud, Og allervilligst den til Kongen gives ud; Men, da Gud end i Aar saa uforskyldt vort Norden Har givet en saa riig Velsignelse af Jorden, Hvo kan begribe da, hvorledes det er fat, At vi os sætte selv endnu en Koren=Skat; Den høye Torve=Priis - som ingen sees omstøde, Om Himlen gav os end Egyptens syv Aars Grøde -Er nogen Statsmand til, som kan nedsætte den: Saa gid han Villien faae, som Kongens, Landets Ven! Hvor Jorden giver sit, og Dyrtid er opholder, Der kan man altid troe, at Jøder det forvolder; Thi to Slags Jøder er. Omskaarne Navnet bær, og Uromskaarne tidt der udi Hiertet er.
Jyske Efterretninger, 1767-11-27
Udgangne Skippere. Fra d. 19 til 25. Novembr. I Didrichsen af Dragøe og H. Ring af Sønderborg til Kiøbenhavn. C. Bertelsen af Dragøe til Helsingøer. T. Nicolaisen af Moss til ibid. JanHariz af Notterøe til Drammen. A. Aanensen af Nedeneslehn. til Ahrendahl. C. Andersen af Aalborg til Randers.
Jyske Efterretninger, 1767-11-27
Bekiendtgiørelse. Da dette Ugeblad, som indeholder Nyttige og NB. fornøyelige Jndske Efterretninger, haver saavel paa sine Steder her i Jylland som og i Kiøbenhavn fundet adskillige høye og gunstige Velyndere, saa bliver derfor hermed bekiendtgjort, at enhver, der enten allerede har, eller herefter maatte faae Lyst til, udi tilkommende. Aar at ville holde disse Efterretninger, kan fremdeles bekomme samme enten her i Aalborg hos Sr. Saurbier, eller og i Kiøbenhavn paa det Kongel. privileg Adresse=Contoir hos St. Tybring, naar de paa et af disse Steder ville inden Aarets Udgang behage at anmelde det da saa mange Sæt, som derfra forlanges, skal hver 14de Dag herefter med den Jydske Agende Post vorde afsendte. Liebhabere paa andre Stæder ville der mod behage at formaae de Herrer Postmestere til at forskaffe. sig samme Efterretninger, hvilke, naar de af dem herfra bestilles, skal ligeledes vorde dem tilsendte. Ethvert Steds Postmester regulerer selv Taxten for Vedkommende saaledes, at de efter billighed kand see sig i samme betalt for Distributionens Umage. Prisen bliver her paa Stædet efter Planen af 16. Sept. 1766. for hvert Sæt af en heel Aargang paa Postpapiir 6 Mk. og paa Trykpapiir 4 Mk. men i Kiøbenhavn koster hvert Sæt paa Postpapiir 9 Mk. og paa Trykpapiir 7 Mk. og maae enhver enten selv besørge Afhentelsen paa Adresse=Contoiret hos Sr. Tybring eller og med ham derom accordere. Betalingen erlegges herefter ved det halve Aars Forløb paa ethvert Sted til de Hr. Distributeurer, som for samme blive ansvarlige, og regnes det altid for et eller halv Aars Betaling, hvad Tid de end i Aaret ere bestilte, da enhver, som siden vil frasige sig dem, skal i det mindste et Fierdingaar tilforn give Vedkommende det tilkiende; Hvilket derfor alle og enhver ville saaledes lade sig tiene til behageligst Efterretning. Aalborg. Bogtrykkerie den 26. Novembr. 1767. NB. I Paa en Dansk Oversættelse af det Tydske Skrift, som handler om de Polske Dissidenters Skiæbne fra deres første Oprindelse indtil nærværende Tid f. No. 43) bliver der indtil Aarets Udgang imodtagen Subscription, saavel her udi Bogtrykkeret hos Sr. Saurbier, som og i Kiøbenhavn hos Hr. Hof=Boghandler Rothee paa Børsen i No. 8, hvor enhver fremdeles vilde behage at lade deres Navne antegne, at man derefter kunde vide at indrette Oplaget. Det første Stykke skal, vil Gud, udkomme i Januarii Maaned fra Bogtrykkeriet i Aalborg, og dermed siden blive continueret, ligesom ermeldte Religions=Historie i Hamborg udgives.
Jyske Efterretninger, 1767-11-27
Paa første Søndag i Advent bliver opført Kirke Musiqve til Høymesse for og efter Prædiken i St. Budolphi Kirke, ligeledes til Aftensang udi Frue Kirke, og kan Cantata eller Synge=Stykket bekommes for 2 s. Stykker, saa ofte Kirke=Musiqve opføres, Dagen tilforn hos Cantor Møller, paa Vester=Gade. Behager det nogen at forlange bemeldte Cantata for heele Aaret, og at tilmælde Cantor Møller, sligt deres Forlangende, da skulle disse Cantata hver Gang blive dem tilbragte Dagen tilforn, som da for heele Aaret betales med 2 Mark.
Jyske Efterretninger, 1767-11-27
Den Gaard paa Nørre=Gade, som Kiøbe og Han NB. gelsmand Sr. Johannes Frues nu beboer, bliver til Paaske i rette Flytte Tid ledig, og kan derfor hos ham bekommes enten til Kiøbs eller til Leye. Gaarden bestaaer af 7 Fag Huus ud til Gaden, 2 Loft høy med PortRum og en Qvist. J Gaarden er et Halvtag paa 8 Fag; Til samme Sted er skikkelig god Gaardsrum og HaugePlads. Med Gaarden kan, om forlanges, følge 2 Bilægger=Kakkelovne. De, som maatte finde Lyst til enten at ville kiøbe eller leye samme Gaard, behage at melde sig derom betids hos Eieren, og med ham videre derom slutte Accord, da Gaarden end og, om forlanges, kunde strax efter Nye=Aar tiltrædes. Gaarden er i forsvarlig god Stand, og for faa Aar siden af nye opbygt.
Jyske Efterretninger, 1767-11-27
Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 St. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
J Anledning af de Tanker om den høyt opdrevne Korn Priis udi No. 48.) ere disse følgende Tanker indsendte til Svar og Forsvar angaaende den almindeligste Priis paa Rugen i Wensyssel. Naar Korn- og Extra=Skat, og alle Skatter ydes til I Underdanighed, som det af Kongen bydes, Naar han faaer Skat af Land, samt Told af Stæder ud, Og Ære, som ham bør, da fremmes det Guds Bud. Men, har Gud dette Aar velsignet vores Norden, Vor Arbeyd, suure Sveed, og givet Frugt af Jorden, Den ene Borger maae Medborger unde, at Han deraf lider vel, og yder Kongen Skat. Den Rug Priis Tretten Mark kan ingen sig paastøde, S. Som alt for høy, end og i beste Tiders Grøde, Hvo som paa anker den, og vil nedsætte den, Han er ey Patriot, ey Kongens, Landets Ven. Man kan ey sige her at dyr Tid jo opholder, Men vel at Skakkerie et Jøde Navn forvolder J Maal og Høkerie, det Navn den billig bær, Som ey giør Ret og Skiel, skiønt han ey Jøde er. J Fre( Denne Priis er vel ikkun for Korn=Handlere, som kiøbe i store Qvantiteter til Udskibning, thi den fattige Almue kan i Almindelighed ikke synderlig rose sig af denne Priis, saasom gandske lidet eller intet at Bønderne indføres tilfals, og derfore maae betale det langt dyrere, hvor det endda er at bekomme.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
J Fredags Aften d. 27 Novembr. blev her i Stadens Arrest=Huus indsat en Mand fra Seyelstrup Gods navnlig Povel Smed, som baade efter de tvende paagrebne og her indsluttede Delinqventers Bekiendelse og siden efter egen Tilstaaelse var den, der Natten imellem d. 6. og 7 August. (see disse Efterretn. No. 33 og No. 42.) brækkede Laasen, uden til, og saaledes hialp dem til at undvige.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
Jndkomne Skippere. Fra den 26. Novembr. til den 2 Decembr. H. Rasmusen, af Aalborg fra Amsterdam.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
Udgangne. P. Guldager af Aalborg til Khu. L. Nielsen og J. Tellessen, af Nedeneslehn til Arendahl.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
Dødsfald. Karen Marcusdotter Hausig er død i hendes Alders 91. Aar. Med hendes Mand, som for 3 Aar siden døde og da var 96 Aar gammel, havde hun levet i Ægteskab udi 53 Aar. Hr. Jens Halse, Pastor emeritus i Nyekiøbing paa Mors ge død d. 4 Novembr. var over 80 Aar gammel. Hr. JustitsRaad Hastrup paa Eskiær. Mad. Fischer paa GranballeGaard, død i Barselseng. Jens Husteds Kone i Schive.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
Den Kiøbenhavns Post er udebleven og den for i Løverdags er først i Onsdags Aften sildig ankommen.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
Landstinget for Nørre Jylland skal holdes d. 9 Decembr.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
Bekiendtgiørelse. Fra Pressen er her udkommen en offentlig Tale holden af Hans Høyædle Høyærværdighed Hr. Biskop og Doct. Broder Brorson for Meenigheden til St. Budolphi Kirke i Aalborg, over Texten af Aabenb. 7 Cap. 9 og 10 Vers. Samme er her paa Bogtrykkeriet at faae tilkjøbs paa Postpapiir for 12 s. og paa Trykpapiir for 8 sk.
Jyske Efterretninger, 1767-12-04
Da det nu nærmer sig til Aarets Ende, saa anmodes N. herved de Herrer Subscribentere i Følge Planen, af 16. Sept. 1766. at erlegge Betalingen for heele Aargangen af dette Ugeblad til Sr. Saurbier, som samme imodtager af alle dem, der enten her i Byen eller og paa Landet hos ham have ladet sig antegne og derfra directe bekommet deres forlangte Sæt. Men de, derimod, som enten paa Aalborg Post-Contoir eller i Wiborg, Aarhuus, Randers og Hobroe hos et hvert Stæds Herrer Postmestere have ladet sig antegne, maae og sammesteds erlegge Betalingen, hvilken de Herrer Distributeurer siden ville behage at indsende. til Bogtrykkeriet efter den Reigning, som hver i sær nærmere skal vorde tilstillet fra Bogholderen. Skulle ellers nogen ikke længere ville holde disse Efterretninger, da maae de paa ermældte Stæder saa betids frasige sig samme, at det inden 3 Uger fra Dato kan være her paa Bogtrykkeriet, anmeldt: Thi efter den Tid ansees de ellers for at ville udi tilkommende Aar vedblive at holde disse nyttige og fornøyelige Jydske Efterretninger. Aalborg Bogtrykkerie, den 1. Decembr. 1767. Anna Frederichsdotter, afgangne Morten Jensen Klein smeds Efterleverske, er efter foregaaende Exammen kiendt dygtig som Jordemoder, har og aflagt sin Eed derpaa forStadens Høy= og Velædle Magistrat, hvorfor hun og nu ligesom de andre Aalborgs Jordemødre (see disse Efterretninger No. 46.) af enhver, som hendes Hielp begierer, kan som Jordemoder lade sig bruge. Aalborg d. 3 Decembr. B. Nichmand. D. M. Stads= og Land=Physicus, I Den Gaard paa Nørre=Gade, som Kiøb- og Han NB. delsmand Johannes Funes nu beboer, bliver til Paaske i rette Flytte Tid ledig, og kan derfor hos ham bekommes enten til Kiøbs eller til Leye. Gaarden bestaaer af 7 Fag Huus ud til Gaden, 2 Loft høy med PortRum og en Qvist., J Gaarden er et Halvtag paa 8 Fag; Til samme Sted er skikkelig god Gaardsrum og HaugePlads. Med Gaarden kan, om forlanges, følge 2 Bilægger=Kakkelovne. De, som maatte finde Lyst til enten at ville kiøbe eller leye samme Gaard, behage at melde sig derom betids hos Eieren, og med ham videre derom slutte Accord, da Gaarden end og, om forlanges, kunde strax efter Nye=Aar tiltrædes. Gaarden er i forsvarlig god Stand, og for faa Aar siden af nye opbygt. Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
J Byen er en liden Raadstue opbygt af Fiele, hvor den iblant andre gamle Papiirer forvares Originalerne af deres Kiøbstæd=Privilegia, skrevne paa Pergament, hvilke ere over 300 Aar gamle. Hver Mandag holdes Byetinget. Stadens ældgamle Segl er borte, men udi det, som nubrugges, sees en Rist udi et Skilt, og der rundt omkring læses disse Ord: Voxis. Hov. L. CUbr. Al. N. 1630. Ved Byen er og en Veyr og en Heste Mølle, ved hvilke Jndbyggerne nogenledes kan forsynes med fornøden Meel Gryn= og Malt=Maling. Græs Mark eller Eng og AgerLand til Skagens Kiøbstæd er ikkun gandske lidet, ja samt me er end og paa nogle Aar kiendelig formindsket formedelst Flyve Sandens Udbredelse. J Skagens Sogn er en 5 til 600 Communicantere. Iblant Kiøbstædens Indbyggere ere ikkun gandske faa Haandverksfolk, neml. 2 Tømmermænd, som tillige er Snedkere, 2 Skomagere, 2 Smede, 1 Skræder og 1 Reebslager, derimod ere der hundrede, Fiskere inddeelte i Sælskaber, 5 til 6 i hvert Sælskab. Sep ladsen drives her af Jndbyggerne med deres egne smaae Skuder og Seylings=Baade, med hvilke de føre deres Fiskevahre til Kiøbenhavn og andre Stæder i de Danske Provincer. - Østen for Byen henimod Greenen er oven paa høyt ottekantet grundmuuret Taarn, næsten lige saa høys som det runde Taarn i Kiøbenhavn, Fyren indrettet til de a Død 2 S. Seylendes Nytte og Efterretning, hvor der bestandig bagde Vinter og Sommer om Natten brændes Steenkuld, samme skal tændes hver Aften en halv Time efter Solens Nedgang, og slukkes igien en halv Time om Morgenen for Solens Opgang. Posten ankommer til Skagen fra Fladstrand, hver Løverdag eller Søndag, og afgaaer igien om Mandagen.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
For nærværende Tid svares der af Byen i aarlig Consumption 705 Rdlr. I de høye Klit=Bakker ved NordSøen findes en Slags Torv, kaldet Mar=Torv, som er fast det eneste og beste Brænde Jndvaanerne i Skagen forsynes med; Samme Torv er saa haard, at den med Staal Stange maae stødes ud af sit Sted, og er det merkeligt, at den har sine visse Strata; thi først ligger Sandet en halv eller heel Alen dyb, derpaa følger et Lag af disse Torv, der ligger saaledes blandet imellem Sandet. Denne ypperlig Mar=Torv eren tæt, temmelig tung, nogenledes sprød, og sort eller sortebruun, feed og brændbar Materie, aldeles frie for Blanding af Sand eller Leer-Jord som giver gode Gløder, har ingen slem Lugt, og efterladen kun liden Aske; Materien synes, i nogen Maade efter udvortes Anseende, at nærme sig til Steenkuls=Arten. E. Oda Jndvaanerne ernære sig meest af Fiskeriet, saa fange der adskillige Slags siske, saasom: Flyndre, Tungen, Jsinger, Skiær=Jsinger, Pighvarre, Skiæger, Cabeljou, Torsk, Langer, Kolier, hvil linger, Hummer, Taske=Krabber, Rokker, Skader, node, Fiesinger, Hornsisk, S. Steenbidde. Dreder, gaaer, Graaesen. 2, Makrel, Aal. ere le=Flyndre, En Fierdinqvey uden for 6 gen ere der tvende Øs. 3 Banker, hvor der skrabes en : Mængde Østers (d. Baade Norden og Sønden for 6 Ved al a. at Det vilde tilvisse være meget nyttigt og fordeelagtigt, Gang om man her i Landet kunde ey allene opsøge og finde al vide rette Steenkuls Gruber, men og da tillige benyttede sig af saadan og anden naturlig Fordeel. ) Hvo der har Lyst til at læse en udførlig Beskrivelse gen ere trende Sand Revler, og imellem hver gaaer Dyde des Aarsage kan der ingen Havn anlegges, som ellers kunde være til stor Lettelse for Indbyggerne, saafremt de havde en nogenledes sikker Havn for deres Skuder og Brikker.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
Til Slutning fortiener endnu at meldes, at dette Sted, har og tilforn givet Fædernelandet og Academiet en og anden lærd og berømmelig Mand, hvilke have været fødte paa Skagen, og deraf siden taget sig det Tilnavn Scavenius; Thi Mester Claus Lauridsen Skabo, som, imedens han var udenlands, udgav en Reignebog 7 Ark i Dundet. som er trykt i Paris 1552. han var fød paa Skagen, hvor hans Fader Laurids Thomesen har været Raadmand; Efter hans Hiemkomst blev han strax Professor Mathem. og siden Physic paa Kiøbenhavns Universitet, da han lod sig kalde Scavenius. Han døde den 18 Augusti 1500. (See Danske Magazin 1 Tom. paa. 118 seqv. it. Winding. Acad. Hafn. p. 92) Og foruden ham vides og, at Doct. Laurids Mortensen Scavenius, den 8 Biskop i Siellands Stift efter Reformationen, var ligeledes fød paa Skagen den 6. Augusti 1589 af meget fattige Forældre, der ernærede sig af deres Fiskerie, og i de kummerligste Omstendigheder opdrog ham indtil i hans 8de Aar, da de leed stor Skade af Vandflod, som oversvømmede Stedet, hvor de boede, saa de derudover bleve nødte til at forlade deres Boepæl, og tilligemed ham begave sig til Kiøbenhavn, hvor de satte ham i vor Frue Latinske Skole. (See derom videre udi Hvergii Siellanske Cleriste 1 Tom. p. 246. seqv.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
Kort Beskrivelse over Hirtzholm. Inder Horns Herred ligger ude i Havet den bekiendte liEt den Øe Hirtzholmen kaldet, i Miil østen for Fladstrand, og 4 Miile fra Skagen, den er en halv Fierding. Vey lang, og 100 Favne bred, Stædet har sin egen Præst og Degn samt et smukt Capel. Grunden der omkring en Døde. Steen. over Skagens reconomiske Tilstand og Fiskeriets Beskaffenhed sammesteds, kan finde sligt udi Danmarks og Norges deconomiske Magazins 5 Tom. No. 30 p. 33. sen. Steen og Leer; Fra den Søndre Side af Landet skyder, et lidet Steen=Rit; Paa Nordre Side er en Havn, kaldet Cattesund, for smaae Fartøyer, inden for et Rif. Vesten for Holmen er et Rif, kaldet Kolpen, og Norden for Køl pen er en god Havn for store Skibe, Paa den Østre Side findes ingen Rif. Nær ved Hirtzholmen ligge adskillige andre smaae Holme, hvoriblant Græsholmen er den stør Paa denne Holm fødes deres Horn=Qvæg, der, uden gen Tilsyn, om Morgenen svømmer over til den, og siden gien indfinder sig ved Malke=Tiden. Paa Landet er ingen Sædeland, men Beboerne ernære sig fornemmeligen af Fiskeriet, og maae derfor kiøbe deres Korn og Victualier fra Fladstrand og Sæbye. Ellers er paa Landet et privilegeret Kroehold, og heele Landet tilhører Sr. Eifler, som og boer der. br. en Beske Følgende Ænigma er indsendt.) Jeg udaf fire Led bestaaer, Og er fast alle Steder; Naar jeg, hvad mig tilkommer, faaer, Jeg hver Mands Hierte glæder: Men naar jeg vendes gandske om, Jeg tømmer Kiøbmands Bode, enige, Dog smille de, saa snart jeg kom, Og Fordeel vist formode. la Saa omvendt, om mit andet Led nanden. Med tredie man omsætter, Saa slaaer jeg om mig, giør Fortræde, Tit giør, til skiller Trætter. Men om man finder saa Behag, Og andet Lem udsletter, Saa bliver jeg strax til en Sag. Som man saa let ey giætter. Mit andet Lem og tredie Behager Musikanter; sig Thi da bestaaer jeg eeneste Af Triller, Tremulanter. Naar fierde, trede, andet Lem en kan vil tilsal. mmen nerne sætte. Saal. saa ere Saa er jeg sikket ret for den, Som Baller vil anrette. Om første, tredie, anden Part Man vilde sammenskrive Da lider jeg ved slig Medfart, Og Hoved gal maae blive. i De øvrige indsendte Ænigmata tillader Rummet for denne Gang ikke at indføre, men skal ved Leylighed vorde indrykte.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
Udgangne Skippere. Frad. 3 til 9 Decembr. J. Telessen af Nedeneslehn til A. rendahl. L. Heilesen af Aalborg til Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
Bekiendtgiørelse. Eyeren af Woergaard i Hellum Herred udi Aalborghuus Amt agter førstkommende 14 Januarii Klokken 10 Slet. Formiddag at holde Auction over Woergaard og dertil hørende Bønder=Gods, Vand= og Veyr=Møller; Og som han haver erholdt Kongel. Allernaadigst Tilladelse at separere saavel Hoved=Gaarden i sig selv som Bønder=Godset fra Hoved Gaarden, saa haver han deelet Hoved Gaardens Eiendom, som følger: 1) Nørgaard er ansat for Hartkorn. 10 Tdr. 2 Skpr. 2 Alb. 2) Woergaards Veyrmølle er ansat for Hartkern, Jordskyld 2 Tdr. 1 Skp. 3 Fdk. og Maaling 3 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdk. 3) Riis=Stampmølle er ansat for Hartk. 1 Td. 7 Skpr. 1 Fdk. 4) Woergaard Hoved=Gaard er ansat for Hartkorn 11 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdk. 2 Alb. og Skovskyld, 1 Skp. 1 Alb. Hvilke Steder og Hartkorn først separat og siden conjunctim bliver opraabt; Dernæst bliver Godset separat opraabt og bortsolgt, Gaard for Gaard og Huus for Huus beliggende i Thaarup, Lyngbye, Schibsted, Terndrup, Smi die, Boelum og lille Brøndum Sogner og Byer. Thi ville de Lysthavende foranførste Dag og Tid møde hos Eieren. paa Dragsgaard, hvor Auctionen bliver foretaget og Conditionerne, hvorefter Gaard og Gods bortsælges, blive bekiendtgjorte, hvilke ogsaa hos Eieren inden Auctionen, om forlanges, kan bekommes til Eftersyn. Pengene af de Kiøbende blive ey udbetalte førend Snapsting 1769. Dragsgaard d. J. Decembr. 176. L. Jelstrup. anlagde: Da Da jeg agter at udgive Theophrasti Beskrivelser, eller Afbildinger Paa Menneskenes Sæder, i 28 Kapitler, oplyste med nogle Anmærkninger, hvilket Skrift har over halvandet Aar ligget færdigt til Trykken, saa imodtages nu derpaa indtil Februarii Maaneds Udgang Prænmeration, saavel her i Aalborg hos Hr. Anders Haarboe, som og i Kiøbenhavn hos Hr. Hof=Boghandler Rothe, hvor de Lysthavende imod Prænumerations Beviisbetale 24 Skilling, og siden uden noget Efterskud inden førstkommende Pinz Dag tilforladeligen skulle bekomme deres forlangte Enkemplarier, der alle vorde trykte paa Postpapir. Og bliver derfor Oplaget ikke større, end efter Prænumeranternes Antal. anden Hans Gottschal.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
Mag Philos og Con Rector ved den kal Skole her i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
Joh. Grunings Afbilding paa en sand NB. Christen og en Hykler er nuher i Aalborg hos Sr. Saurbier at bekomme tilkiøbs. Stykket sælges for 4 Skilling. Nibe Byes saa kaldede Præstegaard, der egentlig er en Eiendoms Gaard, afg. Provst Marcus Alsings Arvinger tilhørende, med tilliggende Hauger, Stald. Lade Tørve og Vogn=Huuse, samt en Deel Kakkelovne med meere alt sammen i god Stand, og beqvem til Beboelse for een eller tvende Familier, er underhaanden at faae til Kiøbs eller til Leye, hvorom Liebhaberne ville behage at adressere sig til de i bemeldte Gaard værende Arvinger.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
i Fra Pressen er her udkommen en offentlig Tale NB. holden af Hans Høyædle Hoværværdighed Hr. Biskop og Doct. Broder Brorson for Meenigheden til St. Budolphi Kirke i Aalborg, over Texten af Aabenb. 7 Cap 9 og 10 Vers. Samme er her paa Bogtrykkeriet at faae tilkjøbs paa Postpapiir for 12 s. og paa Trykpapiir for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1767-12-11
Den Kiøbenhavns Post er i Onsdags udebleve Af disse approberede Efterretninger udgives ugentlig 1 Stk. fra det Kongel. privilegerede Bogtrykkerie i Aalborg.