JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-03
50-aarig Forpagtning. Løverdagen den 25. Marts 1848, Formiddag Kl. 11, bliver i Rold Kro ved Landeveien imellem Hobro og Aalborg foretaget offentlig Auction til Bortforpagtning i 50 Aar af Ganderupgaard med det derværende Teglværk, samt Hvarre Schæffergaard med tilliggende Jorder, ialt over 800 Tdr. Land a 14,000 Alen, efter Conditioner, som ved Auctionen bekjendtgjøres og forinden ere til Eftersyn 14 Dage før Auctionen paa de fleste Gjæstgivergaarde i Kongeriget og Hertugdømmerne samt i Kjøbenhavn, Viingaardstræde Nr. 133, 2den Sal, og hos Forvalteren paa Ganderupgaard, som foreviser Eiendommen. Auction.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-03
Jfølge vedkommende Pant- og Udlægshavers Begjering, bliver det Arbeidsmand Thomas Christian Laursen, tilhørende og i Holstebroe Kjøbstads Skolegade under Nr. 123b, beliggende Sted med Bygning og Grund, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Tirsdagen d. 21. Marts ) førstk., hver 2den dito d. 4. April ) Dags Form. 3die dito d. 18. f. M. Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raad- og Tinghuset her i Byen, men sidste eller tredie Auction i Stedet selv hvortil Lysthavende indbydes. Auctionsconditionerne vil bliver saa billige som muligt, hvilket saaledes bekjendtgjøres i Henhold til Placaten af 22 April 1817. Holstebroe Byefogedcontoir den 21. Februar 1838. C. Møller const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-03
Generalforsamling. for Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nordslesvig. Da 1ste Oplag af Lovene er uddeelt og der altsaa maa foranstaltes et nyt, for at ethvert Medlem kan faae et Exemplar, ansættes herved en extraordinair Generalforsamling til Torsdagen den 16. Marts næstk. om Formiddagen Kl. 9 i Hangaard Kroe, for at de gjorte bemærkninger ved Lovene kan blive underkastede en nærmere Drøftelse og enten blive tilføiede det nye Oplag eller bortfalde. Da denne Forsamling altsaa vil blive at Vigtighed for Foreningen, for at Lovene kan blive saa nøiagtige og simple som mueligt, ville ethvert Medlem behagelig personlig give Møde, og vilde det være ønskeligt, hvis de, som maatte have noget at erindre mod Lovene, vilde indgive deres bemærkninger skrivtlig til Secretairen 8te Dage forveien. Efter Anmeldelse fra denne er der ved Opsummeringen af Forsikkringssummen paa flere Lister indløben betydelige Feil, hvorfor ethvert Medlem ombedes at ville medbringe sin Liste for at disse kunne blive rettede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-03
Til Slutning bemærkes: at Foreningen endnu staaer aaben for enhver solid Mand, naar han henvender sig enten til nærmeste Synsmand eller Medlem af Foreningen. Blankenhoff pr. Haders lev eller Apenrade den 21. Februar J. N. Rudebeck, p. t. Directeur. Nylig har forladt Pressen:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-03
Festprædikener. af Albert Leth. Sognepræst i Middelfart. Anden betydelig forøgede Udgave. 9 Mk. heft., 11 Mk. smukt indb. Jndhold. 1) Jeg eier en Mand, som er Herren. Paa første Juledag. 2) Vil Du holde Julefest, da maa Du være et Barn, og Du maa være fattig. Paa første Juledag. 3) Julesangen. Paa anden Juledag. 4) Stephanus eller Troens Kraft. Paa anden Juledag. 5) Mennesket er en Fremmed paa Jorden. Paa Nytaarsdag. 6) Hvorledes kunne vi faae et lykkeligt Nytaar. Paa Nytaarsdag. 7) Nadveren, et Jhukommelsesmaaltid. Paa Skjærtorsdag. 8) Vor Herres Sjælesorg. Paa Skjærtorsdag. 9) De syv Korsord. Paa Langfredag. 10) Det er fuldbragt. Paa Langfredag. 11) Opstandelsens Seier. Paa første Paaskedag. 12) Herren vækker de Døde. Paa første Paaskedag. 13) Det evige Liv allerede her paa Jorden. Paa anden Paaskedag. 14) Herren er visselig opstanden. Paa anden Paaskedag. 15) Guds Dom kommer. Paa almindelig Bededag. 16) Den sande Omvendelse. Paa almindelig Bededag. 17) Christi kongelige Embede. Paa Christi Himmelfartsdag. 18) Himmelen er aaben. Paa Christi Himmelfartsdag. 19) Den tredie Troens Artikel. Paa første Pintsedag. 20) Hvad den hellig Aand udretter, naar han kommer til os. Paa første Pintsedag. 21) En Christens Fred. Paa anden Pintsedag. 22) Jesus omvender Syndere. Paa anden Pintsedag. 23) Guds Ord er en kostelig Gave. Paa Allehelgensdag. 24) De Helliges Kamp, Glæde og Herlighed. Paa Allehelgensdag. Af samme Forfatter er tidligere udkommet: Christelig Huuspostil, indeholdende Prædikener paa Aarets Søn= og Festdage. Andet Oplag. 3 Rbd. 3 Mk. smukt indb.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-03
Kirkelige Leilighedstaler. 2 Rbd. smukt indb. Disse Skrifter faaes i de fleste Boglader i Danmark og Norge, i Ribe hos Termansen sen. Terman, sen jun. og Andersen, i Aarre hos Nielsen og i Odense hos Forlæggeren den Hempelske Boghandel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Ribe. Stifts Avis og Avertissements-Tidende. Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 6. Marts. No 28.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Fra Paris har man Efterretning indtil den 28 Febr. Roligheden var da fuldkomment vendt tilbage, og Forretningerne gik deres vante Gang forsaavidt den ny Regeringsform tillader det. Barikaderne ere vel ikke nedbrudte, men dog aabnede saaledes, at Vogne kunne passere. Pariser-Bladene ere fulde af Proklamationer, officielle Aktstykker og Beretninger om det Forefaldne, der i Hovedsagen stadfæste det allerede meddeelte angaaende Revolutionen, som man anseer for den største Seir Pariserne nogensinde have vundet, ligeoverfor en Magt af 100,000 Mand af de skjønneste Tropper med uhyre Materiale af Skyts og Munition, forskandsede i Forter og uindtagelige Citadeller og med Kongens Navn for sig. Den provisoriske Regering erholder hvert Øieblik Forsikkringer om Troppernes, Stædernes og Befolkningens Sympati for Republiken, der er proklammeret i Nismes, Avignon, Lyon, Narbonne, Perpignan, Limages, Bayonne, Dion, Tours, Ronen m. fl. St. uden at Roligheden er bleven forstyrret. J en Proklamation opfordres de Militære, nu da den forrige Regering er styrtet ved sit Attentat mod Friheden, og de saaledes ere løste fra deres Eed til denne, at gjøre fælleds Sag med Folket, der glemmer Alt undtagen deres Mod og Disciplin. De fleste Generaler, hvoriblandt Bedeau og Lamoriciere, have allerede for denne Opfordring tilbudt Republiken deres Tjeneste, der med Taknemlighed blev modtagen; en stor Deel Pairs ligeledes, hvilket imidlertid skal være forbleven upaaagtet af den provisoriske Regering, der har op opløst baade Pairs- og Deputeertkamret. En Nationalforsamling vil blive indkaldt, saasnart alt dertil er ordnet. Præfekterne have faaet Ordre til at foretage de nødvendige Skridt i denne Anledning samt at underrette Regeringen om Stemningen i de forskjellige Dele af Landet. Krigsministeren Subervig har befalet de kommanderende Generallieutenanter at blive paa deres Poster, mynstre deres Tropper og sørge for Roligheden og Orden. J en Proklamation fra Regeringen opfordredes Borgerne i Paris til at danne en modil Nationalgarde, og i faa Dage tegnede sig saamange af dem, som for ikke havde været Nationalgarden, at den nu bestaaer af 120-130,000 Mand, hvorimod den før kun bestod af 60,000 Mand. Hele Armeen vil snart blive omorganiseret og sendt til Grændsen for at beskytte Landet mod fremmed Jndblanding. General Cavaignac afgaaer strax til Algier som Generalgouvernør. Han har Ordre til at lade Prindsen af Jonville og Anmale roligen indskibe sig. Algier vil blive deelt i Departementer og forenet med Frankrig. Det erholder Deputerede og lige Ret med Moderlandet. De 237,000 offentlige Embedsmænd blive reducerede til 80,000 og Budgettet formindsket idet mindste til det Halve. Abdel Kaders Bevogtning er overdraget en anden Officeer. BuhMaza skal være flygtet. – Den provisoriske Regering har bekjendtgjort, at den har aabnet nationale Værksteder for arbeidsløse Arbeidsfolk og afskaffet Dødsstraffe for politiske Forbrydelser, hvilke Foranstaltninger ere blevne modtagne med uhyre Jubel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
En meget begeistret og talrig Socialistklub har dannet sig, der vil indtage en vigtig Plads. Den provisoriske Regering har fra disse Mænd modtaget et Bøn skrivt, hvori forlanges Begrundelse af et Fremskridtsministerium, hvis Opgave skal være at forberede Arbeidets Organisation, hvorpaa Regeringen dog næppe strax kan indlade sig. - Den 27. Februar begave Regeringens Medlemmer sig til Juli-Søilen og i Nærværelse af Nationalgarden i fuld Uniform og en uhyre Mængde Mennesker blev Republiken høitideligen proklammeret og indviet. Regerings-Medlemmerne vare i borgerlige Klæder med trefarvede Scherf og Rosetter af rødt Silke i Knaphullet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Baden. Her har man allerede sporet Virkning af den franske Revolution. D. 27. Febr. indgaves fra Mannheim en kraftig Petition til det andet Kammer, hvori forlangtes Folkebevæbning med frit Valg. af Officerer, eedsvorne Retter lig Englands, ubetinget Pressefrihed og Oprettelse af et tydsk Parlament. Allerede d. 29, skal Statsraad Bekk have erklæret i et Møde, at fra Ugen efter vilde Censuren ophøre, Borgergarder blive oprettede og et Lovforslag ang. eedsvorne Retter forelagt Forsamlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Indenlandske Efterretninger. Alle i Kbhvn værende Deputerede af Østifternes Stænderforsamling have i et Møde besluttet at foretage Valget af de erfarne og indsigtsfulde Mænd, under følgende Erklæring: "Vi erklære, at vi skride til denne Valghandling i den Forudsætning, at de Bestemmelser, der blive at optage i den ved Hs. Majests allerh. Reskr. af 28de Jan. d. A. bebudede Forfatningslov, ikke ville erholde Lovskraft for de ere blevne tagne under Overveielse og antagne af en Folkerepræsentation, valgt efter en Folkets retfærdige Krav fyldestgjørende, til Opgavens Storhed svarende Valgmaade, der vil have været Provindsialstænderne forelagt til Betænkning. – Vi vælge ligeledes i den Forudsætning, at ingen af de Bestemmelser ved Forfatningsloven, der indeholdes i det allerhøieste Reskr. af 28. Jan. d. A., skulle kunne unddrages de saaledes valgte erfarne Mænds Overveielse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Hos alle Danske - hedder det i en høist interessant Opsats af Mag. Monrad og Forfatningsreskriptet (Fædrdl. Nr. 47 og følg.) – har det vakt den største Forbauselse, at Halvdelen af Rigstændernes Medlemmer skal være fra Hertugødmmerne. Tænke vi os disse Rigstænder udstyrede med en virkelig konstitutionel Magt, saa vil det kunne komme an paa et Par Stemmer, om saadanne Rigsstænder kunne beslutte, at den danske Flaade skal afskaffes, det danske Nationaltheater lukkes osv. Og selv og Rigsstænderne ei faae større Rettigheder, end der ere dem tiltænkte, hvem sikkrer os dog mod, at ei Halvdelen, og hvis een eneste dansk Stemme kan vindes, ei Majoriteten af det danske Riges Rigstænder indgiver et Andragende og hele Landets Jndlemmelse i det tydske Forbund? Hvorfor skulle dog Erfaringens Lærdomme være aldeles spildte? Hvorfor vil man dog lukke Øiene for det, som ligger nær for Haanden, Hvorfor har man ikke engang en Toaars-Hukommelse? Den 24. November 1846 besluttede den slesvigske Stænderforsamling, med 34 Stemmer mod 3, at petitionere Kongen om at Allerhøistsamme ville behage at tiltræde det tydske Forbund ogsaa som Hertug af Slesvig, og i denne Henseende gjøre de nødvendige Skridt ved den høie Forbundsdag." Mon man endnu, efter at have opfrisket dette i sin Erindring, vil ansee denne Frygt for et tomt Skrækkebillede? Har man ikke her en klar og tydelig Virkelighed liggende forsig, Det er og bliver saaledes ubegribeligt, hvorledes man har kunnet give de forskjellige Statsdele en i Forhold til deres Betydning saa ulige Repræsentation, dersom man betragter det danske Monarki som en virkelig Stat. – Artiklen slutter med disse Ord: Vi ansee det for i høi Grad vigtigt, at det danske Folk i Stilhed forbereder sig paa en kraftig, bestemt og dog lovlig Fremtræden i dette for dets fremtidige Skjæbne afgjørende Øieblik, og at det idetmindste nu maa lære Enighed og Sammenhold.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Fædrelandet meddeler en Erklæring fra 45 fædrelandsksindede Mænd, hvori man, ved Siden af at anke over, at der ved Forfatningsreskriptet er tilsagt Hertugdømmerne en ligesaa stor Repræsentation som Provindsen Danmark, samt over den bestaaende administrative Forbindelse mellem Slesvig og Holsteen, fordrer en Udorganisation af Holsteen, saa at det erholder en selvstændig Forfatning medens Slesvig, Jylland og Oerne erholde en fælleds Rigsdag, og Slesvig tillige en særskilt Landdag Ved at meddele denne Erklæring bemærker Fyens Avis: Siden Ovenstaaende blev nedskrevet, have de sidste Dage bragt os de skjæbnesvangreste Tidender. Louis Philippe, til hvem hele Europa snart i 18 Aar havde seet hen som til Verdensfredens vigtigste Støtte, er nu landflygtig og paa fremmed Grund, og med en i Historien uhørt Pludselighed og Voldsomhed ere Revolutionens Flammer brudte frem i den By, der i saamange Henseender er ikke blot Frankrigs, men hele Europas Hovedstad. At forudsige Følgerne af denne Begivenhed, der bringer Europa til at skjælve under vore Fødder, er intet Menneske givet. Saameget synes vist, at svære Storme ville gaae over vor Verdensdeel inden den gjenvinder den nu brudte Ro, hvori den saalænge idetmindste tilsyneladende havde hvilet. Jntet Land, intet Samfund, heller ikke vort, kan vente at blive uberørt af disse Storme, men hvo som træffes uberedt, ham truer Undergang.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
J vort Fædreland er det ikke Kampen mellem Folk og Regering, eller mellem et ringe Antal rige Magthavere ligeoverfor store rets- og eiendomsløse Masser, der truende staaer for Døren. Kampens Gjenstand, samt dens Betydning, er en anden, men ikke en mindre. Vi kjende jo Alle de sørgelige Forhold, der true vort Fædreland og vor Nationalitet med overhængende Farer, og det kan fornuftigviis ikke betvivles, at den Omvæltning i Europa, som ingen menneskelig Beregning længere kan forebygge, ogsaa vil og maa medføre Løsningen af Danmarks Livspørgsmaal. Endnu ligger Løsningen tildeels i vor egen Haand. Men derom kan Jngen, der for sit Land nærer en oprigtig Hengivenhed længere tvivle, at en vaagen, enig og kraftig Samvirken af alle gode Kræfter er den første Betingelse for at sikkre Danmark den danske Konge som det danske Folk en fri og ærefuld Tilværelse. At den bygger sit Huus paa Sand, der stoler paa Andres Styrke, ikke paa sin egen, der søger sin Kraft i fremmed Hjælp og Diplomaternes Mellemkomst - derom har den sidste Verdensbegivenhed givet os en slaaende Erindring. Thi hvor erden franske Konge, hvor er den franske Regering, paa hvilken for faa Dage siden En og Anden hos os vel vilde have henpeget, som paa en sikker og mægtig Bistand for os under Fremtidens Forviklinger og Farer, Vaagner derfor, alle J, som hidtil have sovet, J, som i lad Uvirksomhed have henstillet Eders Sag til det himmelske eller jordiske Forsyn. Bort med den forsætlige eller uforsætlige Blindhed, der hidtil har hindret Eder i at see Tingenes Stilling i det fande Lys, Bort med det fast afsindige Haab om Redning uden Arbeide, om Seir uden Kamp. Lader af med enhver Tvist mellem de forskjellige Stænder og Klasser i Folket, og slutter Eder fast sammen omkring Eders Konge, for at han, troligt og kraftigt understøttet af et Folk, der viser at det staaer forberedt til at møde hvad Fremtiden maatte bære i sit Skjød, kan fore Eders Land en sikkret, fri og hæderlig Fremtid imøde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Fra Kiel er indgiven en Petion til Kongen, hvori begieres, Ophævelse af Censuren og Forsamlingsfrihed til at forhandle Hertugdømmernes Anliggender.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Ved Efterretningen om den franske Revolution fandt nogle Opløb Sted paa Gaderne. Hochs bragtes Friheden og dens Venner, "Schleswig=Holstein, blev sungen a.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Udnævnelser og Entledigelser. Hs. Maj. har under 28 Februar udnævnt Hs. Durchl. Generallieutenant Landgreve Wilhelm til Hessen, Gouvernør over Kjøbenhavns Fæstning og Citadellet Frederikshavn, til General.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Under f. D. er Hs. Durchl. demitteret Oberst Hertug Carl til Slesvig=Holsteen-Sønderborg-Glücksborg tillagt General majors Karakteer. Under f. D. er Sergeanterne N. J. P. Kalledsøe af 8. Linie-Jnf. Bataillon og N. L. Stahl af 5. Linie-Jnf. Bataillon beskikkede i de resp. i Storeheddinge og Hjørring ledigværende Politibetjentsposter. Rektor ved den lærde Skole i Haderslev C. A. Branneiser i Naade og med Pension entlediget fra Paaske d. A. af. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 3. Marts. Hamborger Banco a vista 200 pCt. Bank-Diskonto 4 pCt. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 102 a 104 Rbd. - Nationalbankactier 172 1/2 a 173 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Hamborgs Børs-Kours den 3. Marts. Slesvig=Holst. Species 1/2 pCt. Av. mod Banco. Dansk grov Kour. 24 1/2; Skillings-Stkr. 25 1/2 a 25 Ny 3/4 36 pCt. slettere end Banco. - Lousd. og Frd. 14 Mk. 1 1/2 s. Slesvig=Holst. Species a 60 s. Kr. 1243. Preussiske Dalere a 40 sk. 1245 3/8 Mark Kour. for 100 Mk. Bco.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Ribe Torvepriser, d. 4. Marts. Rug pr. Td. 2 Rd. 32 s.; Byg 2 Rd. 8 ls.; Havre 1 Rd. 24 ls.; Boghvede 2 Rd. 8 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 28 ls.; Byggryn 28 ls.; Smør pr. Pd. 7 enh. ls.; Æg 5 ls. Snesen, Kartofler pr. Skp. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Ribe. 1ste Onsdag i Fasten, den 8. Marts, holdes Fasteprædiken i Domkirken af Hr. Pastor de Thurah.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Bekjendtgjørelser. Assemblee, hos Mad. Fölsch, Fredagen d. 10. Marts Kl. 6. Vilsleff. Jacobi. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Efternævnte Tjenestefolk søges til 1. Mai eller forinden: 1 Avlskarl, som kan tale tydsk eller idetmindste forstaaer Sproget. Lønnen: 40 Rd. Cour. 1 Karl. Lønnen: 2628 Rd. Cour. 3 Drenge. Sommerløn, 8 a 10 Rd. Cour. For hele Aaret 12-14 Rd. Cour. Man melde sig snarest. Fæstecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Udmærket gode Kogeærter, bekommes hos R. Rahr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Hvor en Dreng med gode Skolekundskaber, af honette Forældre, paa billige Vilkaar strax kan blive antaget i Bogbinderlære, anviser Adressecontoiret. Sammesteds haves et Leiebibliothek og drives Boghandel, saa at Leilighed ogsaa gives at blive bekjendt med de derved forefaldende Forretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Da Torsdagen den 16. Marts er Qvæg markedsdag i Haderslev udsættes Generalforsamlingen for Brandassurance-Foreningen for rørlige Eiendele i Nordslesvig til den følgende Dag, nemlig: Fredagen den 17. Marts næstk., til samme Tid og paa samme Sted, som forhen averteret. Blankenhoff den 29. Februar 1848. J. N. Rudebeck. Trykt Ribe hos Chrr. sal. Hophoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Auction. Jfølge vedkommende Pant- og Udlægshavers Begjering, bliver det Arbeidsmand Thomas Christian Laursen, tilhørende og i Holstebroe Kjøbstads Skolegade under Nr. 123, beliggende Sted med Bygning og Grund, stillet til 3de offentlige Auctioner, der afholdes saaledes: 1ste Auction Tirsdagen d. 2 1. Marts ) førstk., hver 2den dito d. 4. April ) Dags Form. 3die dito d. 18. f. M. Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raad- og Tinghuset her i Byen, men sidste eller tredie Auction i Stedet selv hvortil Lysthavende indbydes. Auctionsconditionerne vil blive saa billige som muligt, hvilket saaledes bekjendtgjøres Henhold til Placaten af 22 April 1817. Holstebroe Byefogedcontoir den 21. Februar 1848. E. Møller. const.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
Høivande ved Sønderhoe fra 7, til 13. Marts incl. D. 7. Marts Kl. 3 49 Min. Kl. 4 28 Kl. 5 - Kl. 5 53 - - Kl. 6 39 Kl. 7 28. Kl. 8 27. General-Ballance, over Ribe Byes og Omegns Spare- og Laanekasses Activa og Passiva ved Udgangen af December Maaned 1847. Activa. Passiva. Rbd. 1 s. Rbd. s s. 4. Efter Regnskabet for Aaret 1846, A. Kassens bortskyldige Capital og Ren indestod i den Kongl. Kasse 7,700 Rbd. ter, efter forrige Aars Regnskab og i Aaret 1847 er indbetalt 49,700 - beløb . . . 9,752 Rbd. 14 s. og i Aaret 1847 er ialt 57,400 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-06
indskudt i Sparekashvoraf igjen er tilbage. sen, med tilskrevne betalt . . . . . . Renter . . . 74,663 - 86. igjen ialt 84,416 Rbd. 4 s. 2. Efter forrige Regnskab var udlaant hvorimod der er ud paa 12 Obligationer. 1,770 Rbd. draget af Kassen 26,460 – 17 og i Aaret 1847, paa 165 Do. . . . . . igjen . . . . B. Renter, der forud ere erlagte af Ud ialt 45,444 Rbd. laan, og beregnede under Activa Nr. hvoraf er tilbagebetalt. C. Det ved Omsætning indvundne Over efter 76 Obligationer skud udgjør saaledes. igjen af hvilket Overskud dog bliver at 3. Contanter, der ere bevilgede udlaant afholde, af Bogholderens Lønning & til 3de Laansøgere. 151 Rbd. 45 sk. Summa 58,138 94, Summa, 58,438 94 1/2 Denne General-Balance, der er overeensstemmende med det for Aaret 1847 for bemeldte Spare- og Laanekasse aflagte og reviderede Regnskab, bringes herved til offentlig Kundskab. Bestyrelsen for Spare- og Laanekassen for Ribe By og Omegn, den 23 Februar 1848. Bertelsen. S. S. Ballin. Giort. Hans J. Müller. v. Støcken. Tvede. R. Rahr. Hostrup.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-07
Ribe Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Tirsdagen den 7. Marts. No 29.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-07
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Fra Paris haves Efterretninger til 1 Marts. De stemme alle overeens i, at Orden og Rolighed er vendt tilbage. Kun i Paris's Omegn vedbleve nogle Pøbelbander at plyndre og brænde, til hvis Forebyggelse Regeringen havde taget alvorlige Forholdsregler. Slottet Reuilly er saaledes plyndret og opbrændt. Efter at Banditbanden var trængt ind i Slottet gik en Deel op i Værelserne og andre ned i Kjælderne, hvor nogle Viin- og Romfade bleve tømte. Røverne bleve drukne og sloges med Flaskerne indtil de styrtede enten saarede eller af Drukkenskab. Da man efter Branden rømmede Kjælderen fandtes 120 Liig deels brændte og deels kvalte af Røg. - Regeringen havde faaet Underretning om, at England vil anerkjende Republiken, der foruden af den nordamerikanske Gesandt er bleven anerkjendt af den argentinske og araguanske i Sydamerika. De øvrige Magters Gesandter vedbleve at indtage en tilbageholden og iagttagende Stilling. – Angaaende den kongl. Familie havde man endnu ingen sikkre Efterretninger. Barrikaderne ere forsvundne. J flere store Værksteder, ere Arbeiderne igjen begyndte. Den største Fare ligger i Arbeidernes Forhaabninger, der kun tildeels ville kunne opfyldes. J Betragtning af, at det er paa Tiden at sætte en Grændse for Arbeidernes uretfærdige og lange Lidelser, da der for en republikansk Regering ingen høiere og værdigere Beskjæftigelse gives, da det fremfor Alt tilkommer Frankrig at studere og løse et Problem, der for nærværende Tid er stillet alle Europas industrielle Nationer a., saa har Regeringen udnævnt en permanent Kommission, der ene og alene skal beskjeftige sig med Forbedring af Arbeidernes Kaar. Til Præsident og Vicepræsident er valgt tvende af Regeringens Medlemmer, Louis Blane og Albert. Arbeidere ville blive tilkaldte for at tage Deel i Kommissionen. 2000 Arbeidere havde den 28 forsamlet sig udenfor Raadhuset og overrakt en Petition til Regeringen, hvori der forlangtes, at Regeringen skal beskjæftige sig med Arbeidets Organisation. Efterat Hoben var sat i Kundskab om den nedsatte Kommissivn, drog den bort i bedste Orden under Afsyngelsen af Marseillaisen. – Adelstitlen er afskaffet. Regeringen har tilbudt de fremmede Gesandter Sikkerhedsvagter, men kun Østerrigs har antaget den. Strasburg, Colmar, Mühlhausen og alle elsassiske Stæder have erklæret sig for Republiken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-07
En talrig Deputation har henvendt sig til Regeringen om Tilladelse til at lade Armand Carrels Been opgrave og føre til Pantheon. Regeringen gav Tilladelse dertil med Tilføjende, at alle dens Medlemmer vilde tage Deel i denne Æresbeviisning mod de jordiske Levninger af denne ivrige Kæmper for Folkesagen. – Endnu den 29. vare Forretningerne paa Børsen ikke begyndte. – Som et Kuriosum fortjener det at bemærkes, at Krigsministeriet har modtaget et Brev fra Er Gouvernør Aumale i Algier, hvori han lykønsker Guizot til den Energi han har lagt for Dagen i Reformbanket-Anliggendet. Prindsen ønsker maaske nu, at Guizot havde været mindre energisk.