JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Da der den 28de Januarii, en Dag, paa hvilken desuden enhver god Stadens Borger stemmes til glade Følelser, er mig ved et særdeles smigrende Brev, fra en ubekiendt Haand, bleven sendt en ligesaa hæderfuld for mig, som skiøn, Medaille, saa er det en sand Trang for mit Hierte, at bevidne alle og enhver især, som herudi maatte have laget Deel, min ømmeste og varmeste Taknemmelighed. Inderlig rørt herover, ville mine Udtryk kuns svagt tilkiendegive det, som jeg føler, og dyb Bevisthed af egen Uformuenhed skal hos mig uafladelig staae ved Siden af enhver anden Følelse. Dog selv Frygt, at denne Belønning for troe Medvirkning til det Gode er for stor, kan ikke holde mig fra, at bevidne herved offentligen, hvoræret og belønnet jeg anseer mig ved dette talende Beviis paa mine Medborgeres Agtelse og Venskab, og hvor lykkelig jeg finder mig ved at leve i et Land, hvor der tænkes og handles saa mageløst. Kiøbenhavn, den 30te Januarii 1795. Bernstorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Odense, den 2 Febr. En fransk Coureer fra Amsterdam reiste i Fredags herigiennem Odense til Kiøbenhavn. Han fortalte, overeensstemmende med sidste Avisers Jndhold, at hele Holland var i franske Hænder, og at Tropperne vare paa Marschen mod de hans verske Grændser &c. &c. Det lader, lagde han til, som Indgangen nu er aaben, hvor de Franske ønske det. Om den danske og svenske Nation udlod han sig særdeles venskabelig: Naar vi møde disse, sagde han, række vi dem Haanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Udenlandsk. Holland. Saa bestemt det end blev meldt i den Overysselske Tidende, at Arvestatholderinden og Arve prindsessen af Oranien, var den 17de om Formiddagen afgaaet med en Fiskerpinke til Engeland, samt at hun paa en vis sikker Høide blev forventet af et Krigskib, saa melder dog andre Beretninger at denne Reise ikke har havt Fremgang, men, at den Arvestatholderske Familie er bragt paa Slæder over Sydsøen fra Enkhuisen, til Stavern i Friesland. Om den ved de Franske Troppers Nærmelse udvirkede Revolution i Amsterdam, kan nu med Sikkerhed meldes følgende: De herværende Patrioter, som alt i en lang Tid, have holdt hemmelige Sammenkomster, erklærede sig nu offentlig den 18de Januarii, gik op til den regierende Borgmester Stralmann, og forlangte af ham, at han skulle overlade dem Vaabnenes Fordeelelse imellem Borgerne, hvilket betydede saameget, som at ingen uden de bekiendte Patrioter bleve bevæbnede, da derimod det herværende Skyttegilde og Militair, skulde giøres uvirksomme, Jmidlertid de 4 Borgemestere nølede med deres Svar herpaa, ankom General Daendels Adjutant, Kraven hof, til Staden, og lovede Patrioterne Franskmændenes Bistand i deres Operationer. Nu forsamlede Hovederne for Patrioterne sig i Giestgivergaarden Kersen boom i Kalverstraat, indrettede sig i et Revolutions udskud, og General Golowkin maatte aftræde Commandantskabet til Borger Krayenhof. Jmidlertid blev Revolutionsudskuddet forsamlet den hele Nat igiennem, og gik om Morgenen tidlig den 19de op paa Raadhuset, hvor den forrige Magistrat paa Forlangende blev aftakket, og maatte forlade Raadssalen. J disses Sted blev til Stadens Regiering indsadt 21 Repræsentantere, som meest bestod af Kiøbmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Man paastaaer at det østerrigske Hovedqvarteer skal komme til Münster og det Engelske til Osnabrück. Rigsstaden Bremen faaer neppe engelsk Jndqvartering. Commissairen ved den engelske Armee, som har været der, og som skal være reist til Stade, har egentlig kun gjort Anstalter til Troppernes Jndskibning der, ved første indfaldende Tørveir. Stæderne Zütphen, Doesburg, Overyssel og den hele ulykkelige Egn var opfyldt med retirerende Tropper. J Zütphen, som bliver rømmet, var den 24de 6000 Hesser. Det til Doesburg sig end nu befindende østerrigske Magazin, bliver vurderet for halvanden Million hollandske Gylden. Der bliver brugt al Jver for at skaffe det bort, og Jndvaanerne er sadt i Reqvisition dertil, men de har ingen Vogne. Den 23de var der en munter Skarmydsel imellem Dieren og Arnheim, til Tab for de Allierede. Franskmændene vare i Dieren lige over for Doesburg, og man vil have den Efterretning at General Spørken har gjort Begyndelsen, med Hanoveranerne, at forlade Doesburg, har afbrækket Broen der og ladet Krudtmagasinet kaste i Vandet. Den franske Avantgarde, under GeneralBonhomme, 1000de Mand stærk, var i Byerne Putten og Ebopeed, 8 a 9 Miil fra Zwoll. Det bekræftes, at Stæderne Leiden, Dortrecht, Harlem, Rotterdam, Alkmaar og næsten hele Nordholland har fulgt Staden Amsterdams Exempel. Staden Leiden skikkede, saasnart den havde faaet Borgerskabet sadt paa paa triotisk Fod, Deputerede til General Pichegru, som en ankommen til Haag, for at underrette ham derom. Jndvaanerne i Provindserne Friesland og Grønningen skal ligeledes og være villige til at følge Provindsen, Hollands Exempel. Disse 2de Provindser samt Overyssel, skal alt have afsendt Commissairer til den franske General, hvis Resultat man dog endnu ikke veed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Alle gelderske Regieringsmedlemmer, Burggreven, Hr. von Nagel, von Suderas og mange andre, samt adskillige Stadtholderske Hofbetiente er den 27de Jan. ankommen til Zwoll, hvorfra de engelske Tropper agtede at afmarschere den 30te. Franskmændene har besadt Harderwyk og det arvestatholderske Slot Lao. Til Rygterne henhører, at Resten af den hollandske Armee, har overgivet sig til Franskmændene, samt at Harder wyk med flere Stæder ved Sydsøen, ere besadte af Franskmændene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Frankrig. Foruden de anordnede Patrouiller er nu og Reserveposterne fordoblede i Paris, for at kunne møde enher Uroelighed hvormed Jacobinerne true os. Sikkerheds=Udskuddet har og ladet, forhenværende Maire Pache, Krigsminister Buchotte, General Rotignol med flere, bringe fra deres herværende Fængsel, til Slottet Hamm i Picardie. Til Toulon er nogle af vore Fregatter indkommen med 25 Priser, paa hvilke vare 600 Fanger og deriblant 25 fornemme Emigrerte. Den rige Enigrant Caramans Kone, har af Conventen faaet en Understøttelse af 6000 Livres. Hendes Mand efterlod sig 300,000 Livres aarlige Jndkomster. En fra Vender tilbagekommen Deputeret, meldte den 17de Januarii i Conventen: "At Rebellerne har indeholdt med Fiendtligheder, siden Amnestiens Bekiendtgiørelse og frivillig tilbagegivet de siden October gjorte Fanger, tillige overskikket Republikanerne Fourage." Conventen decreterede. At denne Efterretning skulle giøres almindeligt bekiendt, paa det alle Modrevolutionister kunde vide, at der intet Haab mere var for dem. 5 af Rojalisternes Anførere har havt en Conferentz med Conventsdeputerede i Nantes, og ere derfra reiste tilbage til deres Overhoved Charette.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
J Andledning af Jacobinernes vedvarende Bevægelser, sagde Andre Dumont den 14de Jan. i Conventen: Det er Tid at Conventen griber Forholdsregler imod de dem omgivende Østerriger, imod de Mennesker som vil opvække Borgerkrig, Bloddrikkerne og Skrækudbrederne, og sætte Revolutionen af 27de Julii i Kraft, ved at forfølge til Døden alle Robespierres Efterfølgere. De seer at Conventen er beredvillig til at giøre Fred og befæste den offentlige Lyksalighed, men fordoble nu deres Kræfter til at forhindre det." Merlin af Thionville forlangte, at man skulle sende dem i Fængsel 40 Mile fra Paris. Conventen decreterede: At enhver Deputeert som udskieldte den anden for en Rojalisk, skulle strax sendes i Abbediet, og at den Pariser Nationalgardes Officeercorps skulle renses for Robespierres Anhængere. Paa samme Dag opbrændte den antijacobinske Deel af Folket, de la Croix's Brochurer i Palais Rojal, og raabte derved: "Bort med Jacobinerne, bort med Rojalisterne." Conventssahlen skal nu indrettes anderledes: der bliver nu hverken høire eller venstre Side, hverken Bierg eller Slette. Tilskuerne faaer nu rummelig Plads; Avisforfatternes Loger bliver ganske aabne og den længste fra Præsidenten, er 18 Alen isteden for før 36.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Polen. J Wilna skal der oprettes en Congres, hvis Bestemmelse skal være, at dømme Hovedpersonerne for Jnsurrectionen, for deres Forbrydelser imod deres Fædreneland. Efter Sigende, skal der være afgaaet Deputerede til Petersborg, for at bede Keiserinden i Nationens Navn at udlevere Kosciusko, for at lade ham dømme efter deres Love.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Adskilligt. Den danske Consul von Hemert, i Bordeaux, har, i Betragtning af den Begiering han har indgivet, paa de danske Handlendes Vegne, hvori han forlanger samme Faveur, som de americanske Staters Skibe nyde, nemlig lige Fordele og Rettigheder, som ere tilstaaede de franske Skibe, der indføre saltet Fisk og Tran; faaet gjennem Folkerepræsentanten Bor das sin Begiering opfyldt, ved et Decretet der lyder saaledes: "Alle danske Skibe, som indbringe saltet Fisk og Tran til Bordeaux og alle andre Havne i Grønde, Garonne og Dardogne, skulle nyde samme Fordeele og Rettigheder, som de af Nationens egne Skibe, der beskieftige sig med samme Handel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
J Sydpreussen skal falske hollandske Ducater være i Omløb, de bestaaer af en fiin Sølvplade som er indfattet i et tyndt Guldblad, ere af en grov og uanseelig Præg, noget store, lader sig ikke bøie uden med Magt, haver en Rand som er gjort med en Fiil, og ere en preusisk Rigsdaler værd pr. Stk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Skipper Cordsen fra Aalborg som var distineret til Pillau med Byg, er den 13de Jan. strandet paa Spidsen af Hela ved Byen Zeinew, en Baron Gibson tilhørende. Folkene ere bergede, men Skibet fuld med Vand. Baronen ere de Forulykkede behielpelig i et og alt, ved Biergningen og ellers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Den 31 Januarii ankom den forhen i Haag staaende, preussiske Gesandt, Grev von Keller, til Hamborg med sin Familie, hvor man og den 1ste Febr. forventede Hs. Kongl. Høihed Arvestatholderinden. Fra Basel meldes: At de hollandske Commissairer v. Brantsen og v. Repelger, meget utilfreds med Følgerne af deres Sendelse til Paris, ere igien afreiste derArvestatholderens Aftakkelse i Staterne af Hollands Forsamling er skeet skriftlig, og med den Erklæring, at han vilde giøre en udenlands Reise.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Den Hamborger Post af 16 Jan er efter Sandsynlighed ankommen til Amsterdam, men de tvende sidste af 20de og 23de skulle endnu have lagt i Zwoll den 31te Januarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Kongen af Preussen har udnævnt Kiøbmand Carl. Ludvig Hesse i Hamborg til Consul i samme Sted. Epidemiske Sygdomme har gjort den halve Deel af den Franske Alpearmee utienstdygtige, samme skal ligeledes herske iblant Indskibningstropperne i Toulon. Det befrygtes at en Slags Uenighed, som skal være opkommen blant Soldaterne og Matroserne i Toulon, skille foraarsage Tilbagesættelse i Expeditionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Paa de fra Holland til Berlin indløbne ugunstige Efterretninger, har den Hollanske Gesandt, Baron von Reden, givet den største Deel af sine Betientere, Afskeed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Endnu har ikke Processen med Stadsfangerne i Osen Ende, eftersom henimod 10 Sammensvorne for nyelig ere indbragt. Enhver Statsfange har sit eget Kammer og dobbelt Vagt. Enhver er i Midten af sit Kammer saa indknebet, at han kun kan gaae et par Skridt. De skrækkelige Følger som denne Sammensværelse vilde have, naar den var kommen til Udbrud, udvikler sig bestandig mere. Det første Spørgsmaal i Frieheds og Ligheds Catechismussen var: Hvem er du og Svaret var Jeg er et Dyr. Hvad for et Dør, Et saadant, som sukker under Lasten af et - Disse Svar paa de 2de forelagte Spørgsmaale, som gandske under Skin af Ubetydenhed, giordes, var Tegnet hvorpaa de Sammensvorne kiendte hinanden. Enhver Nye optagen, maatte love, at han i det ringeste skulle forskaffe Selskabet 2 Medlemmer. Jngen Medlem kiendte det andet, og kun af Spørgsmaalet lærte man dem at kiende. Det er fuldkommen ugrundet at den spanske Minister skal paa sin Reise være bleven plyndret af engelske Marodeurs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Efter authentiske Beretninger er den Maynzer Garnison 33,000 Mand, og med Besætningen af Cassel og Rhinbredden 36,000 Mand. Volden ere besadte med 470 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
J Basel ere Keiserlige, Preusiske, Svenske og Franske Gesandtere med deres Cancellier. Ved den første Diner, som Grev Goltz gav der, befandt sig den Franske Agent Bacher, Baron Stald og Grev Diodati, forhen værende Mechlenborgsk Gesandt i Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
J Paris selv befinder sig Hollandske og Spanske Af gesandter samt den Preussiske Legationssecretair.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Fra Jtalien stemmer alle Efterretninger deri overeens, at man ikke i Mandsminde har havt saa stærk en Vinter som i Aar. Staden Neapolis ligger fuld af Snee, og Floden Arno i det Toscaniske var belagt med Jis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Fra Lion skriver man, at Oppebørselsmanden for Distriktet ved denne Stad, navnlig Andrieux, er derfra undløben med sin Kone, og 2 Millioner i Assignater samt 120000 Livres i Guld.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Følgerne af Hollands Erobring af Franskmændene, som Ludvig den 14de gjorde et frugtesløs Forsøg paa, er endnu tildeels uoverseelig og vil først i Tiden ud ville sig: Sikker er det, at Franskmændene derved kommer i Besiddelse af overordentlige Hielpekilder, at Oversendelsen af Pengesummerne fra Engeland til det Keiserlige, i det ringeste derved bliver gjort besværligere og at Erobringen, vil foraarsage en stor Rystelse og Standsning fornemmelig i den Engelske og Tydske Handel, maaskee og vil have Banqverotter til følge. Det staaer nu til at forvente om de vil fortsætte et Vinter feldtog og gaae løs paa Nordholland, passere Yssel og forfølge den allierte Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Den Landsforviiste Conventsdeputerede og Skribent Louvet har skrevet til Conventen og bedet om sin Sags Undersøgelse. Han siger i sit Brev, Hebert denonceerte mig, Henriot arresterede mig, Couthon befalede min Arrestering, St. Just skabte mine Forbrydelser, Amar satte min Forviisningsacte op og Barrere erklærede mig Landsforviist." Denne Ulykkelige har snart forstukket sig i Kiellere, snart irret omkring i ubeboede Steder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
J Paris, har en ved Navn Segnin, opfunden den Konst, i 14 Dage, med mindre Umage og Omstændigheder, at garve bedre Læder, end hidtil har været bekiendt. Omgangsmaaden loves, at skal nærmere blive bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Bekiendtgiørelser. Da mange baade i og uden for Aarhuus staaer til bage med forfaldne Auctionsregningers Betaling til mig fra forskiellige Auctioner, saa erindres de herved offentlig om deres Pligt, og skulle dette ikke frugte, nødes jeg til at bruge ubehageligere Midler. Aarhuus d. 7de Febr. Jngerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Skipper Niels Mynster fra Nibe, beliggende her i Havnen med sit Fartøi, har beste Sort røgede Aal til Salg a 8 s. Pundet, middel Sort 6 s. Pundet. Han logerer hos Hr. Fløystrup ved Mindet, hvor Kiøberne behagelig ville henvende sig. Saavel fra de Kongelige Kollegier som andre, er indkommen igientagne Besværinger, over at de med PakkePosten forsendende Gods, har i en eller anden Henseende under Veis taget Skade, til deels fordi at samme ikke fra Afsendelsesstædet, har været forsvarligen, og andorningsmæssig indpakket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Samtlige Post-Contoirer paa Rutten fra Kolding til Aalborg, bliver altsaa herved alvorligen tilholdte, at de paa det nøieste efterleve Anordningerne, ved, ei at modtage noget Gods til Forsendelse med Pakke=Posten, som ikke er forsvarligen indpakket, og følgeligen ingen gamle forraadnede Kurve eller Kasser af tynde giennemskaarne Breder uden Emballage med videre, ligesom det Forsendende og maa være forseet med tydelige Mærker efter Anordningerne. De Post-Contoirer, som herimod forsee sig, maae vente at det deraf flydende Tab, bliver for deres Regning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
General Post=Amtet den 24de Januarii 1795. Da det ved allernaadigst Bevilling af 7de Martii 1779. forundte Proclama udi Skiftet efter Præste=Enken Madame Block af Ørsted og forhen afdøde Mand, Hr. Mathias Lorenzen Block, udløber den 18de April førstkommende saa bliver i dette Stervboe en Skiftesamling foretaget udi Ørsted Præstegaard, Tirsdagen den 21de April næstefter, til hvilken man formoder Skiftet sluttet. Thi bekiendtgiøres dette herved, ei allene for dette Stervboes Credi= og Debitorer, men endog for samtlige Arvinger der behagelig ville møde eller møde lade paa forommeldte Tid og Sted. Og da ikke fleere Arvinger have under Skiftet anmeldt og legitimeret sig, end Paa sal. Madame Blochs Side: 1) En Broderdatter Elisabet Sophia Andersdatter af Ørsted. 2) En Søsterdatter Madame Gedske Andersdatter, Sr. Christen Poulsens i Fridericia. 3) En dito Madame Catrine sal. Lunds af Colding. Og paa sal. Hr. Blochs Side: 1) En Broder, Johannes Lorenzen Bloch af Wiborg, 2) afgangne Peder Lorenzen Blochs 5 Børn, nemlig: 1) Lorenz Pedersen, 2) Anders Pedersen, 3) Mathias Pedersen 4) Anders Christian Pedersen og 5) Richen Pedersdatter sal. Hans Krabes, saa indkaldes herved ei allene disse til den bestemte Skiftesamling paa lovbefalet Maade at møde, men endog, om andre Arvinger ere efter de Afdøde, da de tillige at møde og beviisliggjøre deres Arverettighed, da enhver skal vederfares Ret efter Lovene, Ørsted ved Randers d. 22de Januar 1795. Chr. Gotsche, Provst i Herredet. 70 Rdlr. af Rougsøe Herreds Kassepenge kan udi forste Snapstings Termin faaes til Laans mod lovbefalet Sikkerhed og Rente, og imodtages hos Herreds=Provsten Gotsche, i Ørsted. Til førstkommende Paaske Flyttetid, kan i Gaarden No. 29, der er beliggende ved min iboende Gaard, bekommes Værelser, Kammere, Kiøkken, Gaardsrum m.m. til Leie, herom kan accorderes med Søren Schmidt. boende ved Vesterport.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Hos undertegnede er tilforladelige gode Glasformlys, at bekomme for 16 Mk. Lispundet, og med ordinaire Væger for 14 Mk. Lpd., som hermed det ærede Publicum bekiendtgiøres. Peder Møller. boende paa Broeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Et ungt Fruentimmer af skikkelige Forældre og god Opdragelse, som har lært alle Slags Fruentimmer Nettiteter, og gjerne vil gaae tilhaande i Huusholdning, ønsker sig en god Condition, i et skikkelig Huus af Præste= eller Borgerstanden, til næste 1ste Mai eller strax om forlanges, Paa Lønnen ansees ikke, naar hun allene kan vente sig god Omgang; nærmere Anviisning gives paa AdresseContoiret i Aarhuus, og hos Klokker Randrup i Wiborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
Johannis Cocceji Opera omnia Theologicadivisa in decem Volumina, meget vel conditioneret, er indlagt til Forhandling paa Adresse=Contoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-07
I Aften den 7de Februarii er en brun Hest med Bilder paa, ved at blive løbsk, kommen fra en Kane og taget Veien ud af Meilgadsport. De som maatte treffe samme, ville vise den Godhed at anholde den, og lade Eieren Michel Ladefoged paa Middelgade i Aarhuus det vide, som mod en passende Doceur skal lade den afhente.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Indenlandsk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Aarhuus. Fra det borgerlige Ball, som i Aftes stod paa Raadstuen, er mig i Dag ved Statsmusicant Fischer, til de Fattige tilsendt 3 Rdr. 4 Mk. 13 s., hvilke vil Glæde endeel nu liggende Syge og usle Fattige. Aarhuus d. 10de Febr. 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken . . . . Frue=Kirke = = = = = Prædikanterne paa Fastelavns Søndag Froprædiken i Domkirken Hr. Müller. Høimesse. Aftensang. Domkirken-Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirken Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Johnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Posta Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Udenlandsk. Holland. Franskmændene ere endnu ei indrykkede i det Overysselske, men man befrygter dog, at de om en kort Tid baade vil besætte dette saavel som Grønningen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Det engelske Hovedqvarteer var endnu den 28de Febr. i Lochem 3 Mile fra Deventer. Franskmændene skal ellers efter en anden Beretning alt have fremtrænge sig til Appeldshren 2 Mile fra Deventer. Efter den Weseler Tidende, holder Franskmændene kun den ene af Amsterdams Porte besadt, foruden Tilstaaelse af fri Gudstieneste, Eiendoms Sikkerhed a. have Franskmændene endnu tilstaaet dem, at intet Papiir der skal blive sadt i Omløb. Et andet, skiønt ikke sikker Rygte, siger, at denne sidste Post, skal have kostet Amsterdammerne 2 Millioner Hollandske Ducater. Efter Privatberetninger, skal Franskinandene være gaaet over Rhinen ved Dysseldorf og bemægtiget sig denne Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
I Arnheim har Franskmændene faaet 2 med Levnetsmidler ladte Skibe og i Muyden ved Amsterdam 65 med Meel, som der vare indfrosne. Det Keiserlige Regiment Brechenville har ved Arnheim mistet 300 Mand. Endnu er man i Uvished om hvor den Arvestatholderske Familie for nærværende Tid opholder sig, da Rygterne derom, ere saa forskiellige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Frankrig. Den 17de Jan. er af Conventen bleven decreteret: At alle Vendeerojalister, som formedelst Deeltagelse i Rebellionen vare dømte enten til Dødsstraf, eller Galleiarbeide, skulle strax løsgives. I Debatten som havde Sted i Anledning af dette Decret, sagde Merlin af Diedenhofen: "Vi maa bringe alle de Nederdrægtige til at tie, som udspreder, at de udenlandske Magter ikke kan slutte Fred med os, fordi vi ikke har nogen Regiering. Conventen maa med den ene Haand undertegne Freden, medens den med den anden nedslaaer alle Factionister." Overeensstemmende med dette, siger et offentlig Blad her; "Det synes ikke som det Øieblik skulle være langt borte, at Velfærdsudskuddet vil bekiendtgiøre Conventen Preussens og Hollands Fredsforslage." Freron advarer i sin Journal, imod Urolighesskifterne."Franskmænd, siger han, Oprørs fahnen er allerede opløftet imod eders troe Vicarier. Conventssahlen bliver daglig beleiret af Rasende, og af drukne Qvinder, hvis gyselige Udseende afskildrer dem fuldkommeligen, og som ere leiede til, paa Tribunerne at raabe: leve Bierget, leve de Buxeløse. Borgere! I maa understøtte Conventen, ellers er alt tabt. Den 14de tvangemheel hob Folk, Verterne til, i de 2 bekiendte Jacobinske Caffehuuse, navnlig: Bierger og den 31te Maii, at nedtage disse Navne af deres Skildter Som et Beviis paa den nu her herskende Trykkriehed, kan man anføre, at visse Journaler med Grunde bestrider den af Conventen decreterede Fest, som skal holdes paa Ludvig den 16des Henrettelsesdag. "Man kan være en god Republicaner uden at dandse paa den Henrettedes Grav, eller fornærme de Dødes Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-02-11
Ludvigs Død har havt en Million Offere til følge, de tilstemmende Seierssange vil ikke got passe sig til disse mange Slagtofferes Sukke. Graven maa ende al videre Forfølgelse. J øvrigt forraader denne Fest tildeels Svaghed og Frygt, og kan fornærme flere Medborgere, og angribe deres Medlidenhed, som man imod sin Villie oftest har for de Ulykkelige, der nedstyrtes fra Høihedens øverste Spidse. Efter de nyeste Seiersefterretninger fra Holland, yttrer sig, i vore forskiellige udkommende Blade og forskiellige Meeninger, der dog fornemmelig stemmer deri, at denne Erobring bør benyttes af os, med at trække Pengesummer samt Forraad af alle Slags derfra. Ligeledes er og den Tale, hvormed Parlamentet i London blev aabnet, bleven bemærket i adskillige af vore Blade, fordi man der giør Regning paa Frankrigs. Hielpemidlers Udtømmelse; Frankrig tilraades at vise Engeland, at dens Kræfter ikke endnu ere udtømmede, og at de maa opbyde alt, for at bestride Engeland.