Ribe Stifts Adresseaviser, 1833-08-27
Helvetien. D. 13de August fattede Landdagen i Zürich følgende Beslutninger: 1, den under Navn af Sarnerconferentsen bekjendte Forening af enkelte Forbundstænder skal være ophævet; 2, enhver Forbundstand, som fremdeles tager Deel i nogen saadan Forening, overtræder sine redelige Forpligtelser imod Forbundet og skal drages til Ansvar; 3, de for nærværende Tid ved Landdagen ikke repræsenterede Stænder skulle opfordres til at sende Deputerede. - Ved en under samme Dato, udstædt Proclamation ere disse Beslutninger bekjendtgjorte for hele Forbundet, og de afspænstige Cantoner opfordrede til at vende tilbage til Fred og Enighed. J samme Møde tilkjendegav Præsidenten, at en Deputation, bestaaende af 8 Medlemmer, fra Landskabet Basel begjerede at indlades, for mundtlig at fremføre det Ønske, at Landskabet maatte blive befriet for Tropper; men Forsamlingen besluttede eenstemmig, at Begjeringen ikke kunde indrømmes, fordi Basel=Landskabet allerede var repræsenteret ved det af Landraadet valgte Gesandtskab, hvis Sag det altsaa var at fremføre slige Andragender. Hvad Besætningen af Tropper augik, vilde Landdagen senere tage passende Forholdsregler; men for det Første maatte det have sit Forblivende ved, hvad en Gang var besluttet. Deputationen reiste derpaa tilbage, efter høitidelig at have protesteret mod enhver Occupation af Landskabet. Det synes, som om de til Schwys afsendte Commissærer havde godt Haabom at faae Stridighederne der bilagte; men i Basel havde der hidtil ikke været Haab om at tilveiebringe en Nærmelse imellem Partierne. Den vedvarende Gjæring i Gemytterne og den meget betænkelige Tilstand, der, som en følge deraf, herskede i Cantonet, bevægede Landdagen til d. 13de at beslutte, at flere Tropper skulde rykke ind; at Staden Bassels tidligere Garnison skulde afvæbnes og opløses; at en Commission af 6 Medlemmer skulde nedsættes, forat raadslaae om Cantonets politiske Anliggender, og at denne Commission tillige skulde undersøge, om det vilde være nødvendigt at udnævne en Overbefalingsmand og nedsætte en Krigsret. D. 15de foretoges den omtalte Afvæbning, uden at Roligheden derved blev forstyrret, og Dagen efter ankom 2 Batailloner fra Bern, tilsammen 1500 Md., og rykkede ind i Staden. Landboerne syntes ikke at ville finde sig i Rimelighed; de vedbleve at gjøre Vanskeligheder ved at modtage Tropperne; man maatte derfor sende Forstærkninger fra Staden. Forbundstropperne havde besat adskillige Menigheder; men andre holdtes besatte af en vis Blarer med 3 Compagnier Liestalere, og han skal have erklæret ikke at ville vige. Ogsaa i andre Cantoner skulle urolige Bevægelfor have yttret sig, og Reisende, som ere dragne igjennem Schweiz, forsikkre, at Tvedragtssæden allevegne er udspredt; at det er at befrygte, at det hidtil Skeete kun er et Forspil til langt alvorligere Optrin, og at det vil være umuligt, atter at tilveiebringe Rolighed i Landet, dersom der ikke gribes til strænge og kraftige ForholdstegTydskland. En Sammenkomst imellem Keiseren af Østerrig og Kongen af Preussen har længe været omtalt, som forestaaende, og har nu endelig ogsaa fundet Sted. Den 14de afreiste Kongen af Preussen fra Teplig til Theresienstadt, og der samledes begge Monarcherne i Commandantboligen. Folk, som vare sammenstimlede paa Pladsen udenfor, ville have seet dem i en lang og yderst levende Samtale, horved de begge i Begyndelsen havde meget alvorlige Ansigter; men efterhaanden opklaredes deres Aasyn, og tilsidst rakte de hinanden Haand med muntre og venlige Miner. Keiseren drog derefter til Prag og Kongen tilbage til Tepliz, hvor han den følgende Dags Aften fik et Besøg af Kongen af Sachsen, som derpaa den 16de fortsatte sin Reise, for at besøge Kelseren i Prag. Den tales meget om en Ministercongres, som enten allerede holdes eller bog skal holdes i Tepliz, hvor virkelig mange høie diplomatiske Personer ere forsamlede. Gjenstanden for Forhandlingerne skulde være deels tydske Forbundssager, deels de hollandskibelgiske Anliggender. - Wirth, Siebenpfeiffer og alle de øvrige for Assiseretten i Landau anklagede Personer ere af de Edsvorne blevne frikjendte for alle de mod dem gjorte Beskyldninger. - Af de flere Tusinde, som underskreve den rhinhøierske Protest mod Forbundsbeslutningerne af 28de 1832, ere de 30 Første indstevnede for Tugtpolitieretten i Kaiserslautern. Gottfried Wiedmann fra Würtzbarg, Udgiver af Bladet Folketribunen, er dømt til offentlig Afdigt for Kongens billede og Fæstningsstraf paa ubestemt Tid. - Man beklager meget at Dr. Neuhoff er død i sit Fængsel i Wiesbaden, da man haabede, at han, som En af de Jndviede, havde kunnet givet høist vigtige Oplysninger om de oprørske Forbindelser, som frembragte det bekjendte Attentar i Frankfurt. Da de øvrige formeentlige Hovedmænd ere undslupne, frygter man for, at Undersøgelserne ikke ville føre til noget tilfredsstillende Resultat. Centralcommissionens Medlemmer belave sig paa et langt Ophold og træffe Anstalter til at lade deres Famtlier, komme til sig.