JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Krigstilberedelserne vedvare endnu, og Tropperne indrettes stedse meere paa europæisk Fod, og exerceres af franske, engelske, og svenske Officerer. Men for en hastig og fuldkommen Reform, er saavel Utilbøyeligheden, for alt Fremmed, som Lysten til Jndisciplin i Veyen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Paris, den 14de Februarii. Den forhenværende Krigsminister Anbert Dubayet laver sig til at gaae i største Hast til sin Gesandtskabspost i Constantinopel. Det hedder, han alt i Dag eller i Morgen vil gaae herfra. Han tager en stor Mængde Jngenieurs, Astronomer, Artillerie og Søe-Officerer med sig. Denne Omstændighed lader formode, at han fra Porten vil faae det Overdrag ikke blot at sætte det sorte Havs Kyster i Sikkerhed, men og at istandsætte de Fæstninger, der beskiærme Jndløbet i Canalen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Om Freden har Directoriet erklæret sig saaledes i sit Bulletin, Vi svare dem, der bestandig foreslaae en tiltryglet og skammelig Fred, med at henvise til vor Hæres fortreflige Aand, hvilke for nærværende Tid opoffre endog deres yderste Fornødenheder for Fædrelandet. Vi vilde med alle de skiændige Betingelser, man foreslaae os, dog ikke have meere Betryggelse for Fremtiden. Vore Fiender maae nødvendigen betages det Haab, end videre at forstyrre vore Lande. Vore bedste Fredsunderhandlinger bestaae i vore Krigsrustninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Paa adskillige Forestillinger, der i Belgien ere gjorte imod, at det tvungne Laan skulde der betales i reede Penge, har Finantsministeren udstædet en Skrivelse, hvori han anfører, at disse Forestillinger, saa meget mindre kunne høres, da der i Belgien er reede Penge nok. Udtømmede, siger han, Republiken ikke sine Skatter, for at holde Krigens Skueplads borte fra Belgien, Er det ikke og Belgiernes største Fordeel, at Freden sluttes, og dets Forening med Frankerig stadfæstes, paa det de ikke uophørlig skulle være en Leegehold for Hoffernes Ærgiærrighed, hvis Østerrigerne kom tilbage til Belgien, fik Belgierne da ikke og Krigstyr at betale, og bleve Offere paa ny Man taler her om et nærforestaaende Brud mellem Engelland og Spanien, ja man vil endog vide, at der alt skulde være forefaldet en Fægtning mellem en engelsk Eskadre, der krydsede paa Høyden af Cadiz, og en spansk, der var udløbet med den franske Admiral Richerys Division, og at de Engelske derved skulle have mistet adskillige Skibe. Man søger, at giøre dette sandsynligt ved den over Genua komne Tidende, at den derværende spanske Minister, efter at have faaet en Coureer fra Madrid i største Hast, har afsendt Courerer til alle sit Hofs øvrige Gesandte i Jtalien. (Hvorvel denne Søetræfning neppe vil blive bekræftet, da de seeneste italienske, spanske og engelske Efterretninger intet mælde derom, kan den dog med Føye ansees, som end eet Forbud paa, hvad vel kan være at vente. Caen, Falaise, og Vire er for Chouanernes Skyld i Beleiringsstand. Stofflet er nu næsten ligesaa ødelagt, som Charette nu fuldkommen er, efter dennes Flugt fra Morosinere har man blandt andet opdaget hans Medskyldiges Berniers Brevvexling med Artois. Man havde spaaet store Ting om nedre Normandiet; men de Tropper, der have afvæbnet Vendeen, gaae for en Deel derhen, og man forsikkrer snart fuldkommen Rolighed fra alle Sider.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Directoriet havde ladet Forfatteren af den Journal Censeur des Journaux hæfte for hans Bagvaskelser mod Regieringen, og især for det Udtryk, to Trediedele af Frankerig hade blot Kongerne med Munden; samt for hans Opfordring at kaste sig i en Konges Arme, for ikke at være 5 eller 10 Tyranners Rov. Han er imidlertid efter to Dages Hæftelse og tre Forhør frie givet igien, da derimod ikke er nogen Lov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Ogsaa i Marseille er Brøduddeelingen ophørt til Borgerne, de allermeest trængende undtagne. Den gjorte Jndskrænkning beløber sig blot der til 65000 Portioner daglig. J Begyndelsen gav den Anledning til mange Modforestillinger, og Communehuset i Marseille var omringet med meget Cavallerie; men nu er alt roeligt, saavel der som i Toulon, og Brødet sælges til 46 Livres Pundet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
J Gaars Sædet i Femhundredes Raadet blev paa Forslag fra Jean de Bry, der aflagde Jndberetning om de Deputerede, der havde været i østerrigsk Fangenskab, følgende decreteret: Repræsentanterne Camus, Qvinette, Bancal, og Lamarqve, og Ministeren Bournonville have værdigen udført deres Mission. Ligeledes Repræsentanten Drouet, hvem Directoriet skal give en Hest med Sadel og Tilbehør, for at holde ham skadesløs for den, han mistede, da han blev fanget. Moret og Semonville skulle lade deres Forhold undersøge af Directoriet, og forelægge det Beviser for den Skadesløsholdelse, de forlange. Directoriet skal udbetale Lamarres og de øvrige i Mantuas Fængsler døde Borgeres Familier den Skadesløsholdelse, Republiken tilstaaer Fædrelands forsvarernes Frænder. De Borgere, der vare i Tieneste hos Repræsentanterne, og hos Semonville, Maret og Bournonville have ved deres Forhold hædret Frankernes Caracter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Paris, den 18de Februarii. Den 14de har Ramel endelig anmældt, at han modtog Finantsministerposten med fuld Liid til Frankerigs Hielpekilder og Repræsentanternes Nidkiærhed. Den hemmelige Committee er nu ophørt. J Finantscommissionens Navn anmældte Defermond de Grunde, der bevægede Directorium at forestille Ophævelsen af Parises almindelige Providering, da Nationalskatten hertil vilde have havt næsten 87 Millioner Livres i rede Penge fornøden. Morgendagen er en stor Dag. Regieringen har føyet den Anstalt, at Opbrændelsen af den store Assignatsum fra det tvungne Laan, og Sønderbrydelsen af de til Assignatfabriken brugte Redskaber offentlig paa Vendomepladsen under stærk Bedækning skal foregaae. Assignaterne skulle nu være reddede. Denne Crisis har endt sig til Republikens Bedste, hvorvel følgerne deraf først om Uger eller maaskee Maaneder ville viise sig. Banken er nemlig kommen i Stand; den forbinder tildeels Assignaternes Skjæbne med sin, den bestaaer af en betydelig Forening af mange blandt Parises rigeste Banqviers og Kiøbmænd. Generaldirecteuren er den Deputerte og Banqvier Lafond Ladebat; i ForvaltningsRaadet sidde Lecoulteux de Cantelen, Monneron, Perregau, Lebrun, o. fl.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Bønderne i det egentlige Vendee, der have begyndt at smage Fredens Velgierninger, ville aldeles ikke længere enten slaaes for Charette eller Stofflet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Der er besluttet, at lade trykke en Liste over Medlemmerne i begge Kamre, for at see, hvor mange der fattes. Man har foreslaaet, at optage 6 Medlemmer, endnu af Conventen. Disse ere: Sevestre, Levasseur, Delatre, Monnel, Martinean, og Legendre fra Nie vre-Departementet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Regieringens Fiender have i disse Dage udspredet, at den anden Reqvisition ufortøvet vilde blive opfordret, og alt dertil hørende Mandskab sendes til Armeerne; men dette falske Rygte har Politieministeren, strax i en Bekiendtgiørelse høytideligen gienddrevet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Haag, den 23de Februarii. Dagen, da Nationalconventen skal aabnes, er nær, men endnu ikke bestemt. Den 20de bestemte Generalstaterne den ved en Publication til første Martii, og samme Dag til deres Forsamlings Ophævelse; men den 21de bestemte de paa Ansøgning fra Hollands Repræsentanter, at Conventen endnu tidligere, saasnart 80 Medlemmer vare samlede, skulde begynde. Nu hedde det, at dette alt skulde skee Overmorgen, hvorvel i Zeeland og Friesland endnu ingen Deputeret er valgt. J Dag er der igien ingen Vished; men der arbeides ivrigen paa, at indrette Forsamlingssalen, som er den forhenværende Ballsal i Stadtholderens Pallads, der har faaet noget mere Lysning. De to Gallerier i denne Sal, hvor forhen Musikanterne sad, ere nu indrettede til Tilskuerne; hvoraf ikke over 100 ville finde Plads. De Deputeredes Pladser nummereres, og ved Voteringen opraabes i Navne, men Nummere; desuden skiftes Pladserne hver 14 Dags Dag, saa at altsaa de, der ere af eet Partie, ikke kunne sætte sig sammen, eller Localet give Anledning til noget Factionsnavn, som høyre og venstre Side, Bierg, Dal, o. s. v.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
J Dag Klokken halv elleve sammentraadde første Gang den Commission, der skal undersøge de til Conventen udnævnte Deputeredes Creditiver.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Kiøbenhavn, den 4 Martii. J Dag har den franske Republiks befuldmægtigede Minister, Borgeren Grouelle, havt sin Tiltrædelses Audients hos Hs. Majestæt Kongen, og er derpaa bleven de øvrige Kongelige Herskaber forestilt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Under Dato den 24de Februarii er udkommen en Forordning, angaaende en extraordinair Afgift af Skibs Fragter for Kongerigerne Danmark og Norge, samt Hertugdommene Schlesvig og Holsteen, Herskabet Pinneberg, Grevskabet Ranzau og Staden Altona; faaes for 6 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
J Gaar blev udi Hs. Majestæts Kongens og Hs. Kongelige Høyhed Kronprindsens allerhøyeste Nærværelse Høyeste Ret aabnet paa Prindsens Palai, hvor da de Herrer Assessorer toge Sæde udi følgende Orden: Høyre Side fra Thronen: Hr. Geheime-Conferentsraad Brochenhuus; Hr. Stats=Minister og Geheimeraad Scheel; Hr. Geheimeraad Grev Reventlau og von Brandt; de Herrer Conferentsraader Borneman, Colbiørnsen, Schow; Hr. Etatsraad Fogh; Hr. General-Auditeur Nørregaard; Hr. Professor Cold: Hr. Professor Schlegel. Venstre Side fra Thronen: Hr. Kammerherre og Ober Præsident Urne; de Herrer Conferentsraader Træskow og Jacobi; Hr. Etatsraad Holterman: Hr. Justitsraad Fridsch; de Herrer Assessorer Drewsen, Sporon, Feddersen; Hr. Conferentsraad og General-Procureur Colbiørnsen; Hr. Kammerjunker Lewetzau; Hr. Justitsraad Graah; Hr. Assessor Falsen; Hr. Kammerherre Grev Gebhard Moltke; Hr. Kammerjunker Steman. De Herrer Secretairer vare: Hr. Justitsraad og Justits Secretair Kønneman, og de Herrer Assessorer Rafn og Collet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
J Tallotteriets 734 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere: Hos os Undertegnede findes følgende nye Bøger: 1) Florians Fabeln, fransisch und deutsch, herausgegeben von Catel, mit schönen Kupfern geheft, 1 Rdlr. 2) Europans politische Loge und Staats-Jnteresse, 3 Rdlr. heftet 56 Sk. 3) Gedike franzsisches Lesebuch für Anfanger, nedst einer kurtzen Grammatik, 6te Auflage, 36 Sk. 4) Galthens Beskrivelse over Kiøbstedet Ribe fra sin Begyndelse, indtil nærværende Tid, 48 Sk. paa Trykpapiir, og 64 Sk. paa Skrivpapiir. Proft og Storch. paa Børsen Nr. 11. 12. 13. Sørgetale ved Hs. Excellence, den Kongelige Svenske Ambassadeur, Hr. General og Ridder, Baron von Sprengportens Jordefærd i St. Petri Kirke den 10de Febr. 1796, af Dr. Nicolay Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift, udgivet efter Sørgehusets Begiering, faaes tilkiøbs hos Directeur og Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk. Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden No. 36 for 3 Mk. Sammesteds faaes Landsbyen Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk. Pligtankerets 3die Hefte 2det Bind, 9 1/2 Ark, indeholder: 1) Et anonymisk Brev, angaaende Repertorium med biskoppens Betænkning til Cancelliet. 2) Udtog af Biskoppens tydske Prædiken, med Besvarelse paa Recensionen derover i de lærde Efterretninger og Forsvar i Anledning deraf for evangelisk Christendom. 3) Forklaring til Cancelliet over biskoppens Forhold i Henseende til Repertorium, foranlediget ved Kritik og Antikritik, med kort Beskrivelse over den Omgangsmaade, han stedse har brugt ved alle Anfald paa Religion og Sædelighed. 4) Reperteurens Brev til Biskoppen, stykkeviis besvaret med tilhørende Erindringer. 5) Regnskab for Skoleholder Enkekassen, som nu har 4200 Rdlr. paa Rente. Heftet sælges for 2 Mk. 6 Sk. hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-04
AVERTISSEMENT Jnsdagen den 9de Martii, førstkommende og følgende Dage, bliver endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Pretioser, Tin, Kobber, Messing og Blik Jern og Træfang, Linned, Uldent, Senge- og Gangklæder, Silketøier, Sukkerduner, Nanqviner, Tamiser, Nettelduger, Lærreder, Meubler, Bøger, Skilderier, Seeletøier, Vogne og Avlsredskaber m.v. afg. Kiøbmand Andreas Nielsen Hvidts og Hustrues Boe tilhørende, ved offentlig Auction bortsolgt i den afdødes Gaard paa Hiørnet af Stormgaden og Broestrædet udi Helsingøer, Catalogi bekommes paa Auctionsstedet i bemeldte Helsingøer og hos Kongelig Bogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Kiøbenhavns Aar. No. siunis. JanneskeanstunPost-Tidender, som linen. til Mandagen, den 7 Martii. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Constantinopel den 20de Januarii. Misforstaaelserne mellem Porten og Persiens ny Regent, synes ikke at være af videre følger, og ved mindeligt Forliig at være nær forbi. Det hedder, at en persisk Gesandt vendtes her, og en tyrkisk i Persien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Warschau, den 17de Februarii. Det hedder nu gandske sikkert, at Krigen med Porten med det første vil bryde løs, da General Suvarow paatager sig Commandoen over den sig ved Dniesteren samlende russiske Armee. Under ham tiene 4 Generaler en Chef. Feldtmarschal Romanzow siges at skulde commandere et Corps ved Ocakow. (J de svenske Blade gienkaldes dette.) Grev Valerian Subow skal nu gandske sikkert af den russiske Keiserinde være bestemt til Curlands Hertug. J Gaar Skrivelse fra Wien af 20de Februarii. er her ankommen en Coureer fra London, der blandt andet siges, at have medbragt den Tidende, at Frankerig, kun vil giøre Fred, under den Betingelse, at Polen enten skulde gives tilbage, eller og Frankerig derfor have en passende Landeerstatning, da det ellers var for stedse forbi med Europas Ligevægt. Rigtigere er det nok, at han har medbragt den Plan, Engelland i forestaaende Feldttog vil følge. Paa Jtalien haves herved fornemmelig Hensyn. Didhen gaae de Regimenter, der tages fra det nyerhvervede Polen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Jtalien, den 13de Februarii. Mellem Engelland og Deyen af Algier er, især med Hensyn paa Øen Corsica, en Convention sluttet, efter hvilken Algiererne kunne opbringe, og offentlig sælge deres opbragte Skibe i Corsicas Havne. Efter denne Conventions Slutning har Deyen for et af de engelske opbragt algiersk Skib, ladet med Korn, trukket paa Vicekongen i Corsica Elliot Vexler over for 200000 Piaster. Ogsaa har det engelske Hof foræret Deyen et med Kobbet beslaaet Skib paa 18 Kanoner. Det hedder nu, at begge de stridige Partier i Sardinien have foreenet sig med hinanden, at oprette en Republik, og ønske Landets Forening med Frankerig, samt alt have hidset det franske Flag. J Turin seilede 6 Poster fra Sardien. Midlertid mælder man derfra, at Rygtet om en nær Fred er almindeligt der, og at man blot ventede en til Wien bortsendt Coureers Jgienkomst. Spanien skal have paataget sig Fredsmæglingen. Desuagtet føyes i Lombardiet store Anstalter til at forsvare denne Provinds. 20000 Mand skal drage i en forskandset Leyr paa en fordeelagtig Post. 10000 Mand ere ankomne i det mailandske, hvor de af Mangel paa Caserner ere forlagte i Klostrene. Derimod skal den fransk italienske Armee forstærkes til 100000 Mand, og paa eengang angribe Lombardiet og Piemont. Hidtil lider denne Armee Mangel paa Lastdyr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Til Cadix ere an Madrid, den 25de Januarii. komne ti Skibe fra Carthagena, for at støde til den Flode, Don Soland skal commandere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Frankfuet, den 13 Februarii. J vore Tidender læser man under den Rubrik, Wien den 13de: Paa to Dage tales her meget og Fred; man paastaaer nemlig, Triplealliancen mellem Hofferne i Wien, Petersborg, og London havde gjort stort Jndtryk paa Frankerigs nærværende Regiering, og bevæget den til at slaae paa mildere Strænge. Den sidste fra Basel fra Ministeren Degelmann ankomne Coureer skal have medbragt billigere Fredsforslag. Med Vished lader sig herom endnu intet sige, skiøndt der paastaaes, at Fredsplanen alt er udkastet, efter hvilken de Engelske og Franske give hinanden alle Erobringer tilbage. Saameget er vist, at der brevvexles stærkt mellem vort og adskillige fremmede Hoffer, og at der næsten daglig kommer og gaaer Courerer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Arveprindsen af Oranien skal, efter vore Blades Angivende, nyelig af et vist Hof have faaet 24000 Rubler til de udvandrede hollandske Tropper.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Paris, den 16de Februarii. J sit officielle Blad siger vort Directorium følgende om Tingenes nærværende Stilling: Anbert Dubayet vil paa sin vigtige Sending vise Fædrelandet ligesaa betydelige Tienester, som i Ministerio. Han vil der sørge for begge Nationers Fordele, der trues ved de nordiske Hoffers Ærgiærrighed. Han tager adskillige erfarne Officerer af Artillerie- og Jngenieur-Corpset med sig, hvilke ved deres personlige Fortienester give deres Sending og deres Caracter end mere Værdie, og love de lykkeligste Følger. Hans Eftermand vil vedblive at bestride Misbrugene. Allerede ere en Mængde byrdefulde Accorder ombyttede med andre sikkrere og meere occonomiske; man faaer Kiødet bedre Kiøb til Tropperne, og de blive overflødigen klædte. Ogsaa i det Jndre ville Armeerne triumphere; allerede er Calvadosdepartementet betrygget. Det tvungne Laan gaaer stedse ligegodt; Assignatfabriken er ophørt, og Assignaternes Mængde formindskes daglig. Den ny Finantsminister er fuld af Talenter og Redelighed, og vil vaage over Misbrugenes Afskaffelse. Feldttoget aabnes under de lykkeligste Udsigter. En Mængde ny Fædrelands Forsvarere vil deele de ældre Krigeres Triumpher. Og hertil kommer især endnu de sunde Meeninger hos nogle neutrale Magter, der have aabnet Øinene angaaende Engelland. Den 16de aflagde Deleyre en Jndberetning om Bygningen i Palais Bourbon, hvor 500s-Raadet, der for nærværende holder sine Møder i Ridehusets meget ubeqvemme Local, skulde have en Sal. Efter alt, hvad denne Bygning alt havde kostet, sagde Deeleyre, vare de endnu forestaaende Bekostninger saa store, at det vilde være meget mere oeconomisk at holde inde, end at fortsætte den ligesaa kostbare som unyttige Bygning. Der var jo ingen Uleilighed ved, at bringe begge Raadernes Sale i Nærheden af hinanden, tvertimod var det øyen synlig Fordeel. De kunde hurtigere have Correspondance; Lovgivningens Totum fik derved mere Værdighed, kort sagt: der var intet bedre, og sparsommeligere, end at lade begge Raadenne have deres Sale i Nationalpalladset (Thuillerierne) til hvilken Ende en stor imposant Sal kunde bygges enten i Eenheds Pavillonen, eller i det til Archiverne stødende Locale. Begge Sale maatte nødvendig være adskilte fra hinanden, og hver have sine egne Dørre og Tilgange.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Man vilde decreteret denne Jndberetning til Trykken, da Hardy tog Ordet: "Nei, raabte han, den maae ikke trykkes, thi den maae ikke udføres. Bringer begge Raad under eet Tag, og Partieaand, Æresyge, og Rænkestiftere, ville have deslettere Spil til at oppuste Tvedragtens Jld, og udøve en skadelig Jndflydelse. Conventens Skjæbner bør tiene os til Varsel, og begge Raad maae ikke være hinanden for nær for ikke paa eengang at opsluges af samme Oprør. Hardy beholdt Ret, og efter nogle hæftige Taler og Bevægelser besluttedes, at der ikke skulde raadslaaes om Deleyres Forslag. Derpaa foresloges at ophøre med Arbeiderne i Palais Bourbon. Her sagde Balleul, vi skulle føre Kriig, vi skulle understøtte Folket, lad os oppebie lykkelige Tider med deslige Bygningsomkostninger. Vi ere her paa Ridebanen, lad os blive der, og gribe vore Øren an for at høre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Gilbert Desmolieres har anmældt, at det tvungne Laan alt har indbragt 10000 Millioner Livres i Assignater, altsaa 4de Deelen af den hele Assignatmasse.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
J Journalen, Lovenes Ven, har en unævnt Forfatter, der siges at være Carl af Hessen Rheinfels, foreslaaet som Fredsvilkaar, at Engelland skulde tilbagegive Holland alle denne Republik fratagne Eiendomme, give Corsica til Frankerig og Gibraltar til Spanien; Keiseren afstaae Nederlandene, Luxembourg, Lüttich, og Mastricht til Frankerig, samt frasige sig Parma, Placenza, Lombardiet, og hele det Maillandske. Kongen af Sardinien afstaae Savoyen, Nizza, og Sardinien til Frankerig, og holdes skadesløs ved Mayland og Lombardiet. For desikkrere at sætte disse Forslag igiennem, har han tillige foreslaaet, at Frankerig skulde med 150000 Mand giøre Landgang i Engelland. J Brest skulde strax udrustes 50 Krigskibe, Spanien give 50, og Holland 30 dertil, og med disse 130 Skibe skulde man slaae den engelske Flode, og dække Landgangen. Da vilde Cap. Trinconomale, og de franske Colonier af sig selv vindes tilbage, og dette er i hans Tanker det eneste Middel til at ende Krigen i eet Feldttog.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Strasburg, den 12te Februarii. Vaabenstilstanden nyttes ypperlig ved Hærene. Man har indlemmet flere Halvbrigader i andre, completert Bataillonerne, erstattet de Tropper, der have liidt meest, med friske, og indført en saadan Besparelse, at Feldttoget, om det skal føres, kan blive ført for det halve, og Soldaten dog bedre blive betalt. Ynglinger af første Reqvisition komme i Mængde til Armeerne. Aanden der er god, og tager daglig til. At tilkiæmpe sig en ærefuld Fred, seyre, eller døe, er Krigernes Løsen. Af de franske Armeer udsøges 25 dygtige Krigsmænd af det ridende Artillerie, for at indrette denne fortreflige Anstalt ved den tyrkiske Armee. Storherren har forlangt disse af det franske Directorium.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Paris, den 22de Februarii. Den 18de lod Directoriet ved et Ombudsbrev til Parises 12 Municipaliteter bekiendtgiøre, at Brøduddeeling, som var bestemt at skulde ophøre, indtil videre endnu skulde vedblive.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
Vore Blade forsikkre, at de Vanskeligheder, Bagerne have gjort, der forestilte, at det var dem umueligt at kiøbe Korn af Landmændene for reede Penge, og sælge det til Pariserne for Assignater, især have bidraget til denne Forandring. En vis Aarsag dertil er derimod efter Officialtidenden, at Fortegnelsen over de Fattige, der herefter skulle have Levnetsmidler, endnu ikke er indkommet. Alle Personer, der til det tvungne Laan vare ansatte under 400 Livres, og de offentlige Embedsmænd, der ikke have over 12000 Livres maanedlig, faae endnu Brød af Regieringen. Forgaars blev National-Halladset, Palais Bourbon, og andre offentlige Bygninger besatte med Linietropper. Tillige blive i alle Sectioner mange Borgere væbnede, og posterede paa adskillige Stæder. Det hedde, at store Bevægelser vilde forefalde paa denne Dag. Midlertid blev alting roeligt, og man veed ikke med Vished, hvad der gav Anledning til sine Foranstaltninger. Man troer imidlertid, at Regieringen har havt Efterretning om Forehavender, der havde den offentlige Roe ligheds Forstyrrelse til Hensigt. Denne Formodning bestyrkes ved det, Regieringen for nogle Dage siden lod Brøndene, især i Forstæderne eftersee, og befale, at holde dem og de øvrige Brandanstalter i bedste Stand. Man slutter deraf, at der maaskee var Mordbrand i Værk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-03-07
De herværende jacobinske Journaler havde alt for adskillige Dage siden anmældt, at Royalisterne havde Blodbad for, og at deres Høvdinger vare i Paris. Den 19de gjordes paa Vendomepladsen Begyndelsen med offentlig at sønderbryde, og tilintetgiøre de til Assignatforfærdigelsen brugte Redskaber, hvorved tillige blev brændt 890 Millioner af de ved det tvungne Laan indkomne Assignater.