Berlingske Tidende, 1778-09-21
Fortsættelsen af Fortegnelse paa de Prismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for os Kongelige Majestets Riger og Lande udi Aaret 178. (See No. 14. 20. For den største Mængde i norske Farvande fangen og paa hollandsk Maade best virket, nedlagt og omsattet Sild, saltet allene med St. Høbes Salt, imellem 10de og 15de Dag paa nye omlagt og med samme Salt nedsattet og nedsendt fra Norge til Forhandling i Kiøbenhavn: For den største Mængde, ikke mindre end 120 Fierdinger, Selskabets større Guld=Medalle eller 100 Rdlr. For den neste, ikke mindre end 60 Fierdinger, Selskabets mindre GuldMedalje eller 50 Rdlr. For nest derefter, ikke mindre end 30 Fierdinger, Selskabets større Sølv=Medalje eller 20 Rdlr. Til Oplysning om den Hollandske Silde=Saltnings= og Nedlegnings Maade meddeles følgende: J. Holland salter og nedlegger allene i nye tætte Ege=Træer, som ere med 14 stærke og tørre Baand, efter Træets Størrelse, vel forsynede. 2. Det Salt, som bruges, er allene beste, af cedsorne Vragere praget, spansk eller portugisisk Salt, eller disse i Søevand i indenlandske Syderier fra finerede, hvilke Salter da kaldes Salt af Salt. Alle andre Sorter, hvidt, graat, stort eller smaat Salt, ere ved Love forbudne, og nævnes franske, Strædets og vestindiske Safter udtrykkeligen deriblant. 3. De tilladte Salter bruges baade for sig anene og dandede. Een af de tvende første Sorter, nemlig, blandes med en Deel af det ra finerede, efter Omstændigheden af Tiden Silden kal bevares i, og Stedet den skal sendes til. J. Man udsøger Silden, i Følge Love, for den kiendes tienlig til Samling. De tomme eller saakaldede Jomfru=Sild, ilde udsende, ravn og melt søge, ildelugtende og slette Sild, skilles fra de fulde, friske, udestadigede og ret gode; hvilke allene saltes og nedlegges for Udførsel, og taaer derefter Merter paa Træerne, færskilte fra de slettere. 5. Siden ganes og nedsaltes om Jord, uderemt til Dag og Nat, efterhaanden som den optages a Barnet, og saa hastig som muligt, første re, end de som kan saltes og ordentlig nedlægges, tages anden forde. 6 Mængden af Saltet, som al bruges, er ikke bestemt ved Love men kommer an paa Erfagenhed. Derimod er befale: At ingen anden Sild maae nedlægges til Ud ihun, end fulde, deels og friske Sild, og skal Silden, heder det, nedlægges med sterste Klid, tæt, næk, ræt op, Side til Side, og langs med hinanden fra Ende til anden i Træet. 7. Silden maae ikke nedkastes i Træe, med Kurve eller Kar; men skal nedlægges med Haand, og skal de ved Nedlægningen, saavidt mueligt, bruges et Haandelag, som at treffelige Lag, Tæthed og Nøiagtighed i Lægningen. 8. Saa ledes som Sildene saltes og nedlægges om Bord, udføres ikke een Tønde; men de maae alle paa offentlig Broe eller Gade, under erdsorne Vrageres Opsigt, igien aabnes, og efterat de ved Optagningen i Lagen ere vaskede, af erdsorne Saltere saltes, og paa bemelte Maade for alles Øine paa nye nedlægges. 9. Bunden skal efter Nedlægning nedtrædes med Fod, og Træet lættes, for det til staaes, for at erfare, om det haver den Tyngde, (som ved Øvelse let erfares) det bør have. 10. Naar Træet har staaet en Nan over efter Omsaltningen, gives det Lage, som er taget af Tønder, ne, og slet, og faaer det endnu eengang Lage, før det bortfores fra Salte=Stedet. 11. Jntet Træe maae udføres, for Silden haver ligget ti Dage efter Omsaltningen i Lage, og er bleven behørigen merket, hvilket hverken maae skee i Huus, eller om Natten. 12. Man giør Forskiel paa Merkerne efter Jakobi, den 25de Julii, efter Bartholmæi, den 24de Augustii, og efter Korsets Dag, den 14de September, for derved at kiende Fangsten og Sildens Godhed, 13. Fiorten om Bord saltede Træer regnes kun at gjøre til efter Ompakning, efterdi Sorteringen ved Omsaltnigen endnu nøyere, end om Bord, kan iagttages. Al Fangst til Saltning maae skee imellem den 7de Julii og 1ste Januar, og uden for de hitlandske, islandske og norske Klipper. Alle andre Sild, til anden Tid fangede, røges. Selskabet vil nøye paasee, at den foreslagne hollandske Plan følges saavel i Henseende til Saltet, som i Henseende til Sorteringen, Nedlegningen, Baandenes Antal og sammes Egenskab som maatte erindres at være af stærkeste Træe, og at de ere net gjorte og vel paa lagte. Attester maae gotgiøre, at Silden er nedsaltet i det mindste inden 12 Timer efter Fangsteen. Ligeledes maae Atte ster bevidne, at Silden er fangen af danske eller norske Undersaatten og for dansk eller norsk Regning. Premien vil æskes og Sildengeleides af bemelte tilforladelige Beviser inden 1ste December 1778. Den eller de, som eengang haver vundet den 1ste og 2den Premie kan ikke æske Premie til Erholdelse deraf oftere. 21. For den største Mængde, ikke mindre end 50 Fierdinger, i de norske Farvande fangen og i lukt Fartøy strax virket og best nedsaltet feed Høst=Sild, Selskabets større Guld=Medalie eller 100 Rdlr. Premien maatte æskes inden 1ste December nestkommende, og i det mindste maatte af forbemelte Mængde til Selskabets Eftersyn og Undersøgning ned sendes som Fierdinger. Attesterne maae ey allene formeligen og ordentligen gotgiøre, at Silden er fangen i benævnte Farvande, samt ganet, virket og nedlagt i et saadant Fartøy, som forhen melt er, men de maatte endog tydeligen bevidne, at Fangsten og Behandlingen er foranstaltet af danske eller norske Redere, samt at den hele Mængde virkeligen er fiskeet ved et og det samme Fartøy, Ved Æskningernes Bedømmelse vil den have Fortrinet, som, naar alle øvrige Omstændigheder ere lige, tillige meddeler en ordentlig og tilforladelig Efterretning om den brugte Maade i at fange og behandle Sildene, som og om det dertil anvendte Redskab, saavelsom og Fartøyets Størrelse og Beskaffenhed, samt om hvor, og hvor langt fra Kysten, Fangsten er skeet. 22. Da det er bekiendt, at Holland aarligen gjor anseelige Leverancer til Dannemark at Jenever=Brændeviin; men det dog ikke kan seyle, at Dannemark jo ligesaa vel som Fremmede maae kunde destillere Jeneveren, hvortil Norge desuden haver Enebærene i Mængde, saa udsetter Selskabet: For den beste Prøve af dansk eller norsk Jenever, af Sma- og Kolør lig den Hollandske, ikke mindre end 5 Tønder, hvoraf en Pot inden 1ste December i dette Aar fremsendes til Selskabet, fin større Sølv=Medalie eller 20 Rdlr. For den nest beste Sort, ikke mindre end 3 Tønder, Selskabets mindre Sølv=Medalie eller 10 Rdlr. Med Proverne maae følge troværdige Attester, at det hele som indsendes til Selskabet saavel Brændeviinet selv som den paasatte Enebær er brændt og disstilleret her i Rigerne og af danske eller norske Producter. 23. Da man har merket, at Spinderier, tienlige for Manufakturister og Fabrikører, ere kun i en heel maadelig Drift, ja fast ikke til, med mindre de drives fra Hovedstaden; men det dog er baade mueligt og for Anlæggere af samme meget fordeelagtigt, samt for Spindere og Spindersker en vigtig Næring, naar slige ordentlige Spinderier runde komme ret i Gang, saa udsettes følgende Premier for alle smaae Kiøbstæder: For den Kiøbmand, eller anden, i Kiøbstæderne, som paa egen Regning, og uden Opmuntring eller Betaling, anlægger eller vedligeholder de største Spinderier (de være tilsøen anlagte og begyndte eller ikke), og deraf erhverver det meste og best spundne Garn af dansk Uld inden den 1ste October 1778. For den største Mængde, ikke mindre end 4000 Pund, Selskabets mindre Guld=Medalie eller 50 Rdlr. Forneste Mængde ikke mindre end 300 Pund, 30 Rdlr. Forneste Mængde derefter, ikke mindre end 200 Pund, 20 Rdlr. Attester af vedbørlig Paalidelighed maae indsendes til Selskabet inden den 1ste October 1778. J samme maae bevidnes af troværdige Vidner, som har seet og undersøgt Tingen, at den Mængde Spind, som Attesten gives om, virkelig findes paa Stedet, eller er da funden der, spunden i Vedkommendes anlagde Spinderier efter denne Premies Bekientgiørelse, at Finhed og Godhed af Garnet i alt svarer til den eller de Prover, som maae følge Attesten Selskabet til Efterretning. (Fortsættelsen følger.)