JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-31
Indenlandske Efterretninger. Forordning om en extraordinaire. Rug- og Byg-Leverance af Ager og Engs Hartkorn i Danmark. (Slutning; see forr. No.) 5. Forsaavidt Yderne ikke, i Overeensstemmelse med den dem i foregaaende §. 2 givne Tilladelse, frasige sig Leverancen, skulle Kornvarerne af dem holdes fra næstkommende 1ste October i Beredskab til Aflevering, naar det af vedkommende Oppebørselsbetiente, i Følge de Ordrer, som dem derom tillægges, maatte paafordres. Derhos blive Yderne, hvad enten Leverancen skeer for privilegeret eller for uprivilegeret Hartkorn, pligtige til, uden videre Godtgjørelse, end den i foregaaende §. 4 bestemte Betaling, at besørge, enhver for sin Deel, Kornvarerne henførte til de under Oppebørsels Districtet henhørende Magaziner eller det Sted i Oppebørsels Districtet, som af bemeldte Betjente anvises dem. Ligesaa skulle ogsaa Yderne være pligtige til, naar forlanges, at besørge, enhver for sin Deel, Kornvarerne transporterede udenfor Oppebørsels Districtet, imod at dem da godtgjøres 8 Rigsbankskilling Tegn pr. Tønde Rug og 6 Rigsbankskilling Tegn pr. Tønde Byg for hver Miil, som Transporten skeer udenfor Oppebørsels Districtets Grændser. Dog skal det være samlede Godser og Sogne, naar derom fra samme inden næstkommende September Maaneds Udgang skeer Anmeldelse til Vort Rentekammer, tilladt at gjøre Leverancen i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, under Vilkaar, at Leverancen maa være skeet, inden Søefarten i indeværende Aar standser, og at dem derimod, forsaavidt de ikke ere i det Tilfælde, at Leverancen, i Følge forestaaende Bestemmelser, kunde have været fordret at ydes af dem i fornævnte Stad, gives en saadan billig Godtgjørelse for Fragten, som Vort Rentekammer i hvert enkelt Tilfælde efter Omstændighederne bestemmer. Denne Godtgjørelse, saavelsom den ovenanførte Godtgjørelse for Transporter udenfor Oppebørsels Districterne, liqvideres i Vore Skatter paa samme Maade, som Betalingen for Kornvarerne efter §. 4. J øvrigt skeer Leverancen uden Udgivt for Yderne til Magazinleie eller andre Omkostninger. 6. Naar nogen Yder, der ikke efter Frasigelse paa den tilladte Maade, er frie for Leverancen, maatte, efter betimelig Tilsigelse, udeblive med samme paa bestemt Tid eller Sted, bliver Leverancen strax at foranstalte anskaffet enten ved Licitation eller, ifald Tiden ikke tillader saadant, da underhaanden, hvorefter det, som Bekostningen paa denne Anskaffelse beløber mere, end den i foregaaende §. 4 bestemte Betaling, bliver uden Ophold hos Yderen at indkræve og i fornødent Fald ved de for Skatters Betaling anordnede Tvangsmidler at inddrive. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette. Givet paa Vort Slot Frederiksberg, den 20de Juli 1821. Under Vor Kongelige Haand og Segl. Frederik R.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-31
Man seer af Adres-Avisen, at Theatret ogsaa i Aar stiller Loge Abonnementet til offentlig Auction, og denne Maade er vel ogsaa den rigtigste, saalænge det er fornødent at bortforpagte Logerne paa eengang for den hele Vinter, for at sikkre Theatret en nogenlunde jævn Jndtægt. Naar man dernæst, ved saa faa Afvigelser som mueligt fra de til hver Aften anmeldte forestillinger, vilde søge at tilfredsstille Publicum, og naar man endvidere vilde sætte en forholdsmæssigere Priis paa Parket, Pladsloge og Parterre Billetter, saa kunde Theatret maaskee i den forestaaende Saison saa meget mere haabe talrigere Besøgelse end i den forrige, som adskillige deels nye, deels gamle i længere Tid henlagte Stykker, kunne ventes opførte. J September skulle følgende nye oversatte Skuespil komme frem: Mand og Kone; Det sidste Middel; Det deelte Hjerte, Syngespillet Markedet i Naboelandsbyen, og følgende gamle: Ringen No. 1 og 2, Veien til Ødelæggelse; Cendrillon. J October kunne blandt andre følgende ventes, Originaler, Brødrene i Leire, Tragoedie af Boye, Oneler og Brødre, Comedie af Berner, Kierligheds Gaaden, Comedie af Holten; ældre Stykker: Rødhætten om arbeidet; Den unge Zigennerinde; Mozarts Figaro; Bagtalelsens Skole, Feiltagelserne; Niels Ebbesen. Længere hen i Vinter skulle følgende nye oversatte Syngespil fremkomme: Romildo og Constantze, med Musik af Meyerbeer; Den heldige Vildfarelse (Inganne felice), med Musik af Rossini, Barberen af Sevilla, med Rosfini's Musik; Lanassa, med Musik af Mayer; Den tyvagtige Skade, med Musik af Rossini. Endeligen ventes ogsaa Den løste Forbandelse, efter Hou vald "Fluch und Segen"
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-31
Mariboe, d. 24 Juli. Afvigte Løverdag den 21de Juli mønstrede Borgerskabet her i Byen for Hans Høivelbaarenhed Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand M. R. von Jessen, Ridder af Dannebrogen og den Kongel. preussiske røde Ørns Orden, under Hr. Capitain og Snedkermester, Govertz's Commando. Saavel med Borgernes gode holdning, som med deres vel udførte Maneuvrer, var Hs. H. særdeles vel fornøiet. Om Aftenen var Bal paa Byens Raadstue. J Anledning af ovenmeldte Borgerfest var et, af Hr. Malermester Møller forfærdiget, Gjennemskin anbragt paa Midten af Raadstuen, der forestillede en Støtte i en Lund med Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Krone i Spidsen. Paa selve Støtten saaes Hs. Majestæts og Stiftbefalings mandens Navnetræk, med Jnskrift: "For Konzen og for Landets Øvrighed af samtlige Borgere!" Paa Ballet blev Hs. Majestæts, Stiftbefalingsmandens, Byens Øvrigheds, Borgercapitainens o. fl. Skaaler udtømte under Kanonernes Torden og gjentagne Hurraraab. Om Morgenen Kl. 6 skiltes Selskabet ad med de varmeste Ønsker for Kongen og Øvrigheden. - Ved sidste Fugleskydning i Nykjøbing paa Falster blev af Hr. Forpagter Mackeprang nedskudt 2de Gevinster og 3de af Hr. Forvalter Jensen. - Ved bemeldte Fugleskydning indtraf følgende synderlige Tildragelse: Da man, efter gammel Sædvane, havde ventet at see Fuglekongen eller den, som nedskyder bedste Gevinst, tilligemed det øvrige Selskab, at ledsages til Byen med Musik, men at i det Sted blev udført paa Skydebanen en særdeles stor og feed Koe, som en af Byens Slagtere havde kjøbt hos Hr. Kjøbmand Gram sammesteds. Koens virkelig skjønne Udseende gav dernæst Anledning til, at nogle af Selskabets Medlemmer bleve enige om, at lade denne nyde Æren og saaledes førtes triumpherende ind i Byen fra Skydebanen under fuld Musik og ledsaget af endeel af Selskabet. Efter at have geleidet den op paa Torvet, blev den derfra under vedvarende Musik, endvidere ledsaget til sin Bestemmelse – Slagterbænken, hvor den øieblikkelig under Musikkens behagelige Lyd opgav sin Aand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-31
Odense, d. 27 Juli. Endelig er da Veiret for Alvor faldet i Regnhjørnet. J Formiddags fik vi især en god Byge, ledsaget af et Par Tordenskrald, og strax efter Middag trak et nyt Tordenveir op. Er det end ikke nogen almindelig Landregn, saa hielper det dog paa Græsset, at ikke Kreaturene reent skulle omkomme af Mangel. Vistnok gjør Regnen, hvad Sæden angaaer, nu ikke den halve Virkning af hvad den for 4 Uger siden havde kunne udrette; men Man maa herved, som i saa meget andet, trøste sig med salig Wessel, at den Prosit, som kom seent, er bedre end aldeles ingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-31
Odensees ældre Raadhuus-Archiv, som mani mange Aar har anseet forloren, og vil have seet Levninger af i Suhms Bibliothek, er nu funden paa Loftet henslængt som ubrugelige Papirer i en ynkværdig Tilstand. Det bliver nu behørigen ordnet, og registrert – en Omsorg, hvoraf Æren var vor nærværende Øvrighed forbeholden. Man har, blandt flere Oldtidens Mærkværdigheder, allerede funden Odensees ældste Privilegier fra Erik af Pommern, omtrent af 1430; adskillige Gilde skraaer, fra samme Tid, St. Albani Kirkes Regnskaber, St. Knuds Kirkes Udnævnelse til Sognekirke af 1618, hvoraf tillige sees, at Menigheden da blev tilstaaet Rettighed til at vælge selv deres Sognepræster. Tillige sees af omtrent samme Tids Regnskaber: at en Koes og en Hests Græsning paa Heden da kostede 8 s. og et Faar 2 s. En Vogn fra Odense til Nyborg kostede kun 3 Mk. i Fragt, som ogsaa kunde tinges for 2 Mk. Ogsaa findes derimellem endnu et nitid Exemplar af Kongeloven og meget Andet, som det i Trykken forventende Register vil give interessant Oplysning om. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-31
Aarhuus, d. 27 Juli. De Kongelige Skuespillere agte næstk. Torsdag at give deres første Forestilling her, den anden Fredagen den 3die August, den tredie Søndagen den 5te, den fierde og sidste Mandagen den 6te August. Deres første Forestilling bliver: Erik Plougpennings Mord og Hertug Abels Anger, Excerpt, i 4 Optog af Oehlenschlagers Tragvedie Erik og Abel. Derefter sammenhængende Scener af Holbergs Jacob v. Thyboe; endelig Sganarels tvungne Giftermaal, af Moliere. Jmellem Stykkerne declameres Dykkeren af Schiller, og den sælsomme Jordefærd af Oehlenschlager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-07-31
Kjøbenhavns Børs, d. 31 Juli. Cours. Hamb. 2 M. 263, a vista 266. Spec. 264. - Specier solgtes til 15 Rbmk. 13 s.a 15 Rbmk. 13 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1821) 70. Nationalbank-Oblig. (af Laanet den 4de Febr. f. A.) 91 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 121 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 15. Svenske Sedler 68 s. Disconto 6 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. os,00000 Attende Aargang. No. 62. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 4 August 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-04
Emilie Brombærs Bemærkninger over Kjøbenhavn. Dyrebareste Tance!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-04
J Gaar tog jeg med Onkel ud til Charlottenlund og Dyrehaugen. Hvad jeg her saae, overgik i alle Henseender mine forigste Forventninger. Charlottenlund taaler ingen Beskrivelse; den maa sees med egne Øine, naar alle dens Skjønheder, skulle føles i deres hele Fylde. Tænk Dem en paradisisk Lund, fuld af halvaartusinde gamle Ege og Lindetræer, beliggende næsten tæt ved den speilklare Strand, med de herligste engelske Anlæg, hvorfra man har Udsigt til rum Sø, med den svenske Kyst i Baggrunden, og ligesom sluttende Horizonten, tænk Dem denne Lund opfyldt med en halv Snees Tusinde Mennesker af alle Stænder, alle pyntelig klædte, der i den fri Natur søge uskyldig Moro, og indaande den halsamiske Luft, der fra Søens kjølende Bølgehær endnu mere forfriskes, forestil Dem disse muntre, sorgløse, kun paa det Nærværende tænkende, glade Væseners Sind endnu mere opmuntret ved den herligste Musik, som under Træernes Løvhvelvinger gjenlyder, som usynlige Sylphers Tryllesang - saa har De et svagt Billed af Charlottenlund. Den glade Tummel, som overalt høres, de Sange, som Munterheden og den herlige Natur fremlokker, endog fra det meest nøvede Bryst, den venskabelige, fortrolige Omgang, hvortil Glædens Ruus stemmer her Mennesker af de meest forskjellige Grundsætninger til lige Følelse, gjorde mig dobbelt munter. Jeg følte mig snart overbeviist om at Alt hvad der læses og siges om Tidernes Tryk, Menneskenes Mangel paa Medfølelse og Næste kjerlighed, er altsammen Overdrivelse, og kun Fostere af en mørk Jndbildningskraft.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-04
Dyrehaugen er et ikke mindre forlystende Sted end Charlottenlund. Man seer her Livet i sine brogede Afvexlinger og Mangfoldigheder Velsignet være den gode Kirsten Pils Minde, Den Glæde, hun har forskaffet, og endnu i Aarhundreder vil forskaffe Hovedstadens og dens hele Omegns Beboere, maa meere forevige hendes Jhukommelse, end om hun havde været en Helgeninde. Hvad Charlottenlund er i det Mindre, det er Dyrehangen i det Store. Hele den galante Verden finder De her samlet, ligesom paa een Plet, især om Søndagen, og den store Mængde hvid Telte, med vajende Purpurflage, som her er opslaaet, give ved deres uskyldige Farve den grønne Skov et ganske romantisk Udseende. Den uophørlige Tummel af Egnipager og Vogne, der deels komme farende med Lynets Snarhed, deels kjøre bort med jublende Mennesker, der ikke lydeligen nok kunne udtrykke den Glæde, de her have nydt, de stadselige Damer og Cavalierer, alle klædte ligesom de skulde til Bal, eller en stor Fete, som blandende sig med de lavere Classer, i uophørlig Bølgegang bevæge sig op og ned af Bakken; de mangfoldige Konstnere, der paa den meest tiltrækkende Maade søge at lokke Tilskuere til deres Boder; de tætte Klynger af Bønder og Bønderpiger, der i deres Søndagsklæder, paa den meest brogede Maade sammensmelte deres landlige Jevnhed med Residentsens smagfuldeste og udsøgteste Stadslighed; alt dette, lige indtil de mig hidtil saa fremmede hvidklædte, reenlige hollandske Vaffelbagere, bragte mig i en saa forunderlig glad Stemning at jeg havde ønsket at kunne dvæle her en heel Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-04
Prof. T. Baden har, paa Boghandler G. Fleischers Forlag i Leipzig, udgivet Senekas's Tragoedier, kritisk bearbeidede, i 2de Dele, stor 8vo. Den første Deel, som allerede tilforn var trykt her paa Udgiverens Bekostning, men som ikke kom i Boghandelen, recenseres i Allgemeines Repertorium der nenesten inundauslandischen Literatur, 4 B. 3 St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-04
hvor det hedder: "Den lærde Udgiver havde allerede 1798 udgivet Senekas's Herkules Fureusmed talrige Anmærkninger, som Prøve paa en nye Recension. Næsten maatte man tvivle, om Udgaven af alle Senekas's Sørgespil vilde komme for Lyset, og desto behageligere har dette første Bind overrasket os, som indeholder de sex første Tragoedier med ikke for talrige, men udvalgte Anmærkninger. – "Foruden Haandskrifter og gamle Udgaver, har Udgiveren ogsaa gjort Brug af fremmede og egne Formodninger, dog ikke for ofte og vilkaarlig. Langt oftere ere unødvendige Formodninger og Forslag til Forandringer afviste, og tillige de misforstaaede Steder satte i meer Lys. Ogsaa er, i Henseende til Anmærkningerne, et strængt Udvalg truffet; fremmede Anmærkninger ere da heel aftrykte, naar Udgiveren fandt det raadeligt, at give deres Ord, ellers sammentrukne, eller indvævede i hans egne, hvori og den latinske og digteriske Sprogbrug oplyses af andre Digtere. og disse Tragoediers Sprogbrug i Besynderlighed af Senekas's andre Værker. Ogsaa i Udtrykket har Udgiveren beflittet sig paa Korthed. Mange af hans Formodninger grunde sig paa den kritiske Følelse. - Her anføres Exempler. Hr. Baden, har oftere forbedret Texten efter det Florentinske Haandskrift, end det er skeet af Hr. Bothe Exempler anføres. – "Naar i Henseende til det Metriske den tydske Udgiver præsterer meer end den danske, saa er det derimod overalt umiskiendeligt, at den Sidste har arbeidet længere paa sin Udgave, og er fortroeligere med sin Digter, end Hr. Bothe. Dog alligevel maae Philologen, som vil studere disse Sørgespil, besidde begge Udgaver, og ved begge ikke altid kunne undvære den Schrøderske. Samme Deel recenseres endnu udførligere tilligemed Bothes Udgave i Seebodes Kritische Bibliothek, No. 8, f. A. Efterat Exempler ere anførte paa begge Udgiveres Behandlingsmaade, sluttes Bedømmelsen saaledes: "J det Hele taget er ved begge Udgaver Raden af de kritiske Bearbeidelser af den Romerske Tragiker paa en meget behagelig Maade formeret, og Textens Forbedring aabenbar mærkelig bragt videre. Naar Baden for det meste har haft større Betænkeligheder ved at ændre enkelte Steder, og oftere beholdt den almindelige Læsemaade, saa ere derimod de optagne Forbedringer desto upaatvivleligere. Derved undrer man sig imidlertid over, at han kun sielden henholder sig til de anførte 17 Haandskrifter, og ofte kun gaaer ud fra det, som Gronov, og Heinsius have fremført, hvoraf altsaa kunde sluttes, at der virkelig ikke findes saa mange Afvigelser deri, som man skulde vente. Ligesom hine Udgivere, lægger ogsaa Baden en maaskee for stor Værd paa Paralleler, og har med stor Belæsenhed af Silius Jtalicus, Claudian, Statius o. s. v., fornemmelig af Seneka selv endnu anseelig forøget hine Kunstdommeres sædvanlig fuldstændig aftrykte Steder. Vi see Fuldendelsen af den 2den Deel af denne ypperlige Udgave med Længsel i Møde o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-04
Jndenlandske Efterretninger. Jgjennem Admiralitets- og Commissariats Collegium er, under 7de Juli d. A., udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: Hans Kongelige Majestæt har under 29de forrige Maaned allernaadigst resolveret: at den 14de §. i Forordningen af 8de Januarii 1802 om Søeindrolleringen i Danmark, nøiere bestemmes og modificeres saaledes: at Rettighed til at sælge grovt Rugbrød, tappe Øl og Brændeviin, samt at holde Marqvetenterie, allene skal tilkomme de givte Jndrollerede og disses Hustruer; hvorimod de ugivte Jndrollerede blot skal have den Rettighed i de 4 Vintermaaneder og naar de ellers ikke kunne faae Hyre, at arbeide med egne Hænder i de Konster og Haandværker, de have lært og som det efter bemeldte Anordnings Bydende er dem tilladt at drive. - Den de Søeindrollerede ved ovennævnte Forordning tilstaaede Rettighed til at spille paa Instrumenter ved deres Kammeraters Lystigheder, skal herefter kun være at forstaae om saadanne Lystigheder, som holdes paa Landet, hvorimod den ikke længere kan af dem udøves i Kjøbstederne."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-04
Bibelselskabet i Danmark har nu allerede i adskillige Aar virket, men det synes dog endnu ikke at være saa almindelig bekjendt, som dets vigtige Formaal fortjener. Det vil derfor upaatvivleligen være Skilderiets Læsere kjerkomment at finde heren kort Skildring af dette Selskabs Oprindelse og Fremgang. Som en Mærkelighed maa det først anføres, at Danmark allerede længe har været et af de Lande, hvorfra Bibelen tidligst blev udbredt, og at det for Hundrede Aar siden i Kjøbenhavn oprettede Missionscollegiums Directeurer ikke allene
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Attende Aargang. No. 63. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Svar paa Erindringerne i No. 58 om Theatret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Ved den i Skilderiets ovennævnte No. indrykkede Udsigt over det danske Theaters Originaler, maa jeg endnu bemærke Følgende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Den største Deel af Holbergs Comedier, og deriblandt nogle af hans bedste, ere i flere Aar ikke givne; ligeledes Oehlenschlagers Hakon Jarl (een Gang fraregnet) og Palnatoke, hans Faruk og Ludlams Hule m. fl. Af Evald opføres slet intet. Det vil altsaa først efterat denne Ubillighed mod en af Fædrelandets værdifuldeste Dramatikere er udsonet, og naar de af hans Stykker, som fortjene at opføres (Balder, Rolf Krage, Fiskerne, Brutale Klappere &c.) ere givne, kunne bedømmes, om de kunne holde sig paa Theatret, og indtil denne Tid ville vi udsætte vor Dom. Jeg har foreslaaet, at Fiskerne **) og Harlequin Patriot maatte for*) Det siges i Skild. No. 58, at Sovedrikken er for det Meste Oversættelse; men dette er en Feiltagelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Efterat Stykket om Theatrets Repertoire var trykt, er jeg bleven underrettet om, at Fiskerne er sat i Musik af Hartmann. kortes. Om de ikke paa denne Maade kunde spilles adskillige Gange paa det store, nu eeneste Theater, fortjener dog vistnok at forsøges. Thaarups National-Syngespil, hvilke kun i Omfang, ikke i indre Værd, ere smaae, sees endnu, i det mindste hvad de to angaaer, med stor og almeen Deeltagelse, som de mange Forestillinger i de sidste Aar bevidne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Commedien Gulddaasen har upaatvivleligen mange fortræffelige Scener og Situationer, samt en Deel ypperlige Characterer (som dog meest er Bi-Roller); men dens betydelige Mangler i Fabel og Composition ere vel for en Deel Aarsag i, at Publicum lettere bliver kjed af at see den. Jøvrigt var det meget at ønske, at Theatret havd af denne Comedies ubekiendte Forfatter erholdt flere Stykker, end dette ene, der valde saa stort et Haab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Heibergs Skuespil ere i de to sidste Vintre, paa et eneste nær, slet ikke givne. Om Tode Søe-Officierer har man udentvivl med Ret paastaaet, at det i sig selv var meget nationalt; det er ikke Characterer og Sæder, men kun Scenen, som er udenfor Danmark. Rahbeks Kjøbenhavnske Landlevnet blev vistnok givet paa Hoftheatret uden stort Held, men dette Stykke fordrer ogsaa, for at gives med Held, øvede sceniske Konstnere, ikke begyndende Skuespillere. Jndfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Beaumarchais's Fader var, som bekjendt, ligesom J. J. Rousseaus, Uhrmager, og han havde i sin Ungdom selv drevet denne Konst. Da han siden kom til at staae i stor Naade ved Hoffet, og Dronningen og Kongens Søster endog lod ham komme i deres Privatcirkler, vilde en Hofmand bringe ham i Forlegenhed og ydmyge ham, i det han viste ham sit Lommeuhr og sagde: see engang mit Uhr, Hr. Baron, det gaaer slet; hvoraf kan det komme? De forstaaer Dem jo derpaa. Beaumarchais tager Uhret, anstiller sig klodset, og lader det falde paa Gulvet. "De har henvendt Dem til den urette Mand, Hr. Greve, min Fader har altid sagt, at jeg ikke er skabt for hans Fag. Den underEn færsisk Vise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-08-07
Jblandt de mange Viser, som fra ældgamle Dage have vedligeholdt sig paa Færøerne, har efterfølgende erholdt en større Celebritet end nogen anden; thi den findes aftrykt i Svenske Folkvisor fran Forntiden, samlade och utgifne af Er. Gust. Geyer och Arv. Aug. Afzelius; Stockholm 1814, 1ste Deel." Denne Deel indeholder 30 gamle Folkeviser, og under No. 17 er anført een med Overskrivt, Den underbare Harpe, som begynder. Der bodde en Bonde vid Sisastrand, og til samme er føjet, som Variant, efterfølgende færøiske Folkesang; men, da den paa anførte Sted er temmelig feilagtig og ufuldstændig aftrykt, har jeg ikke anseet det upassende at fremstille den offentlig i en mere rigtig og fuldstændig Form, deels efter min egen skrivtlige Optegnelse, deels efter en af Hr. Pastor Schrøter paa Suderøe mig senere tilsendt Afskrivt af samme Ved at sammenligne nærværende Aftryk med det svenske, vil man finde endeel Afvigelser, og forat vise det svenske Aftryks Feilagtighed, vil jeg, uden at indlade mig i nogen vidtløftig critisk Bedømmelse, blot bemærke, at der i den svenske Udgaves første Linie findes tvende Feil, nemlig: tvear, fæm., for tvar, masc., to, ligesom og vi Gear, langs med Gaarden, isteden for uTen kom tvair Billar rusandi uf GarStevi. 1) Bii E tiun renna, Bonn Moig, som ingri vedr. Stevi. Runarmenn 2), Veri vi tairri Jomfru. Biir uj tu et renna, Teglun varlig vi tair Runarmenn. Teg ingru tair taa bonn, Ten eldru tair forsmonu 3).Tan ingra kundi et lesa Læstur 4),Tan eldra ikke ent seima Qvaistur 5).Tan ingra kund 3 spinna Lufn, Tan eldra ikke a skolda Sviin. Tan ingra kundi 2 spinna Gud, Tan eldra ikke 2 teaa Udl. bare Harpe. med Oversættelse.) Geer, ind i Gaarden. Uden Tvivl er det ogsaa en Urigtighed, naar der i Forerindringen siges, at Hr. Amanuensis (nu Professor) Rask har, under sit Ophold paa Færøerne, optegnet denne Vise; thi Hr. Professor Rask har, saavidt vides, ikke nogensinde været paa disse Øer, men vel paa Jsland. Derimod findes paa Kongens Bibliothek i Kjøbenhavn en Manuskriptsamling af færøiske Kjempesange, ziirligen opskrevne af Svabo, og deri findes bemeldte Vise optegnet, og har, saavidt erindres, megen Lighed i Udtryk med den svenske Udgave, saa det er at formode, at de svenske Udgivere have havt Leilighed til at erholde den derfra. Forresten forekommer Visen mig at være ganske vakker og læseværdig; Fictionen deri er ret vel udtænkt, den onde Samvittigheds bittre Qval er heel poetisk udmalet. Visens fuldkomne Mangel paa Reflexioner viser dens høje Ælde.