JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Tydskland. Bonaparte vil nu for Alvor tage sig af det tydske Godtgiørelsesvæsen og man forsikrer fra Paris, at de franske Tropper ved Rhinen har Ordre at holde sig marschhfærdtge, ifald der lægges flere Hindringer i Veien for Planens hastige Udførelse. Ligeledes hedder det, at adskillige tyd ske Tropper skulle i samme Tilfælde være marschhfærdige for at agere i Forbindelse med de franske. J Rigsdeputationens 10de Session erklærede den, at den Landgreven af Hessencassel tilkiendte Erstatning var fuldkommen tilstrækkelig og at der følgelig ikke, efter Landgrevens Reklamation, kunde tænkes paa meere Gotgiørelse. Den regierende Prinds af Oranien og Fyrste til Nassan har nu overgivet til sin Søn, Arveprindsen, den Huset Nas saa tilstillede Gotgiørelse hvorefter Sønnen har sendt Kommissairer til disse Erstatningslande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Rusland. De forventede store Forandringer i dette Riges indvortes Bestyrelse ere nu paafulgte. Jstederfor at man forhen ikke ret vidste hvem man skulde addressere sig til, har nu enhver Green af Statsbestyrelsen faaet sin egen Minister, der maae indestaae for alle sit Departements Acter, Jfølge det i den Henseende udgivne Nanifert ere alle Rigsforretningerne inddeelte i 3 Ministerier, der ere besatte saaledes: 1) Krigsminister, General Was nitinof. 2) Søeminister, Admiral Wordminof. 3) Tinister forde udenlandske Affairer, Gren Alerander Vorenzow, med Titel af Kantsler. 4) Justits inister, Geheimeraad Dershawin. 5) Minister for de inden udske Affairer, Grev Kotichuben. 6) Kommerceminister, Grevmantzof. 7) Financeminister, Grev Wasilies. 8 Nr. nister for den offentlige Underviisning, Grev Sandofs ky. - De russiske Bankosedler, der hidtil havde forskiellig Kouleur, efter deres større eller mindre Værd, skulle herefter Alle være paa hvidt Papir og adskilles ved Formen istedetfor ved Farven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Den anden og tredie Konsul reise nu hver Dag til St. Clond, fra hvilket Residentsslot endeel Konsularbeslutninger allerede ere udfærdigede. Den 27de f. M. blev den første Konsul høitidelig indhentet dertil og hilset med 40 Kanen kud til Vedkomst. Om Aftenen vare alle omkring værende Bygninger illaminerede imedens der var fri Bal i Porten. Bonaparte forsikrede Jndvaanerne om sin fortrinlige Bekyerelse og Bevaagenhed. Jfølge Pariser Blade vil Regieringen udsee 3 franske lærde og stats kyndige Mænd til at beskrive den franske Revolutionsbistorie fra den Tid af, da Notablernes Forsamling blev aabnet, indtil Bongvartes Udnævnelse til Konsul paa Livstid, efter alle forefindende Dokumenter og Aftstykker.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Moniteuren melder nu officielt, at Dødeligheden paa St. Dominge nu næsten er ophørt, at alle Negerne ere afvæbnede, Armeens Magasiner opfyldte med Meel og at deer godt Kiøb paa Viin og enropælske Vare. KontreadmiralLeissennes, der var sendt til Algier og Tunis, er nu igien kommen tilbage til Toulon med sin Eskadre og har derfra sendt en vidtløftig Beretning i Form af en Dagbog, til Paris, angaaende denne Ervedition. Den 27 August kom han til Tunis og gik i Land 3 Dage efter, med 4 Kapitainer og 25 Officerer. Dagen derpaa reiste han til Deyen, der boer en Miils Vet fra Tunis. Leissegnes gav Deyen sin Haand som denne trykkede hiertelig. satte sig ved Siden af ham, tilstod at Bongvarte havde Ret i sine Fordringer og sagde tillige, at han vilde sende en Gesandt med til Frankerig, for at lykønske Bonaparte med sit Konsulat paa Livstid. Han gav ogsaa Leissennes et sieldent Beviis paa sin Agtelse ved at nedlade sig til at drikke Kaffe med ham. Dernæst medgav han ham til den første Konsul 6 arabiske Heste, 3 Løver, 3 Strudser og s. v. og til Tallebrand og Marineministeren hver en grabisk Hest og oven i Foræringerne endeel frigivne Slaver. - Ved en Konsularbeslutning er det forbuden alle Fremmede at indføre nogen Neger, Mulat eller andre farvede (NB. ikke sminkede) Mennesker, enten af Mand= eller Qvindekiønnet paa det faste Land af Republiken, ligesom der heller ikke, fra nu af, maa komne nogen af benævnte Menneskeer til Frankerig uden særskilt Tilladelse, under Straf af strax at arresteres og deporteres.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Oppositionsbladene mene nu at Bongvarte atter har ifinde at af resse de engelske Ministre en eller anden Tin og at det er de for han vedbliver at forhale den franske Anbasadeur, Atreise 11. England. De gaae derved dug lig løs paa det nærværende engelske Ministerium og skildre det som alt for eftergivende og ønske derhos en Administration, der vilde handle med mere Kiærhed og Eftertryk, hvilket de anter for meget nødvendigt ved en saa frygtelig Rival for Engelland, som Bonaparte er Hæder og Herskemages hedder det i et engelsk Morgenblad er Maalet for Bonapartes Bestræbelser. J Fægtning og Underhandling viler han den samme Eftertrykkelighed og den samme befalings and som hans Modstanderes svage Modstand endnu giver mere Glands. Den ne nølende og frygtsomme Modstand ender med en ubetinget Underkastelse og viser blot at det giøres tvungent Saaledes bliver det paa den ene Side til Vane at befale, ligesom det paa den anden Side bliver til Vane af give efter o. s. v. J Anledning af at Pitt har havt et Beløg af de kongelige Herskaber og derefter af endeel paa litiske Venner formode Mange at Disse igien ønskede ham til Minister i Addingtons Sted. Ved et store Græstebud i Dower blev der ogsaa nylig tømt en Skaal, for Hr. Addingtons Eftermand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Blandede Efterretninger. Engelland. En Engellænder, der nylig har været til Taffels hos Morean i Paris, skriver, at denne General uden Tilbageholdenhed erklærede, paa adskillige af Giæsternes under Maaltidet yttrede Ønske om, at han vilde antage et offentligt Embede: at det vilde være ham en oprigtig Fornøielse at gavne i et offentligt Embede; men at han ikke vilde antage et saadant om han end derved kunde faae nok saa mange Jndkomster og nok saa megen Jndflydelse, naar det ikke kunde bestaae med Trykke. friheden og den personlige Frihed. Denne Attring gav Leilighed til, at hele Bordselskabet reiske sig og udbragte en Staal for Pressefriheden og den personlige Frihed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Fra Nenpork har man Efterretninger til den 21 Aug. Den franske General Richepansee paa Gaadelouve havde, ifølge disse Efterretninger, ladet Mulatten Pelage, den beviiste ham saa store Tienester ved hans Ankomst der til Øen, bringe ombord paa en Fregat, for at sende ham til Frankerig. De Negere, som Richepanse i Tusindtal lod indskibe til Sydamerika, for der at sælge dem til Spanier ne, bleve ikke imodtagne. Det var neppe at der kunde faaes Noget til dem at opholde Livet ved, saa at de arme Negere vare færdige at sulte ihiel
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
J Sonthwark har man borttaget nogle Fade fulde af en giftig Blanding, hvoraf nogle Bryggere vilde betiene sig istedet for Humle. Den bliver nuchemisk undersøgt. Man har for længe siden klaget over, at Porterøllet i London ikke allene blev slettere men ogsaa usundt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Frankerig. Bonapartes Svager General Murat, afreiser med sin Familie til Jtalien. Man mener at han engang personlig kommer til at beklæde sin Snogers Plads som Præsident for den italienske Republik. General Mirat har den hæder fulde Udmærkelse, at han fra ganske simpel Stand har svungen sig op til den høie Plads, han nu beklæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Ved Minister Tallerands Formæling med M. Gran hvortil den første Konsuls befald blev erholdt ved Konsulindens Hielp, skal der ikke have været flere tilstæde end St. Føy, hans fortrolige Ven og Prindsen af Nassau Stegen. Notisikationen af denne Formæling skeete ved et Giæstebud hos Talleyrand i det St. Foy traadde indi Spisefalen og kaldte den Nysformælede: Madame Talleyrand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Jtalien. Den 29 Aug, opsteg en tyk Skye af Røg fra Vesup, hvilken Opstigelse sielden bliver uden Følger. Den Septbresporede man i Neapel er let Jordstød, der var stærkere i Capaa og andre Steder. Siden Martii Maaned indtil midt i Septbr. havde man kun havt een Dag Regn. Heden var stærket den 8 og 21 Aug. Man frygter der meget for eridemiske Sygdomme ved Efteraarets Begyndelse og i Salerno hører Død og Begravelse i denne Tid meget til Dagens Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Jndenlandske Efterretninger. Mandagen den 11te d. M. om Formiddagen Kl. 11. ankom H. R. H. Kronprindsen med Sytte fra Nyborg til Bøygden. Paa Veyen tog Han Frokost hos S. T. Hr. Grev Bille Brahe paa Hvedholm, og kiørte efter 1/2 Times Ophold til Bøyaden, hvor Hr. Kiøbmand S. Plong fra Faaborg havde indfundet sig med sin Jagt, og selv overførte H. K. Høihed til Fynshav. Overfarten skeete i 3 Time med got Ver. H. K. Høihed med Gemalinde og PrindsestDatter ventes samtlig tilbage til Kiøbenhavn den 20de d. M. H. D. Hertugen af Agustenborg er og afreist til Augustenborg for at afhente sin Gemalinde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Fregatten Thoris, Kapt. Ellebracht, er nu ogsaa ankommen fra Middelhavet paa Helsingøers Rehd d. 11te d. M.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Den i disse Dage til Kiøbenhavn fra Vestindien ankomne Fregat Jris ført af Kapt. Wessel Brown, skal have medbragt det endelige Resultat af den Kommissions Forhandlinger, der var nedsat til at undersøge vedkommende Embedsmænds og Jndbyggeres Forhold i den Tid da Øen var besat af Engellænderne. Planteuren Armstrong skal, efter Sigende, være dømt fra Liv, Ære og Gods, Landsdommer Hoftved til at miste sit Embede og den af Engellænderne til Politimester beskikkede Appelbye til at have sin Boeslog forbrudt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Den Rudkiøbings Færgesagt, som saa ulykkelig kulseilede den 5te Octbr., var udløbet fra Rudkiøbing Kl. 10 om Formiddagen og havde naaet Stockebechshusene, 2 Miil fra Nyborg, Kl. 12 1/4 Slet, da der reiste sig en stærk Orkan, som, uagtet Skiøder og Talle vare løse og Storseilet stryget paa halv, kastede Færgen over saaledes, at den sant omtrent 2000 Alen fra Landet paa 3 Favne Vand føren Selene ganske kunde blive strogne. Jagtens 2de Folk kom dog op paa Vragets Udlægger og bleve derfra re dede at Stockebechs Fiskere. Færgen og befragterens Gods er og nu i de første Dage af Ugen bleven bjerget ved Vedkommendes utrættelige Flid. Derimod ere de Døde endnu ikke sundne. Grosserer Andersen, som tillige var Major veddet Borgerlige Artillerie, var almindelig elsket for sin Retskaffenhed og ædle Tænkemaade og begrædes af Enhver, som kiendte ham. Foruden ham tilsatte endnu et Par Prennesker Livet, hvoriblant en god og stræbsom Mand, Lejersoner, Rossin fra Kiøbenhavn, som fulgte ham paa Reisen. Den ne efterlader sin Enke i en beklagelsesværdig Tilstand med 5 umyndige Børn, hvoraf det ældste er 8 Aar og det yngste endnu ikke 2 Uger gammel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Den afdøde Grosserer Niels Brock skal have legeret en Kapital af 10000 Rd. til vor Frelsers Kirke paa Kristianshavn, paa de Vilkaar, at samme skulde lade opsætte en Gran steen paa hans Grav. Da imidlertid disse Stenes Orsætrelse er forbuden ved en kongelig Resolution, saa er de endnu uvist, hvorvidt Kirken kan erhverve denne Summe paa den foreskrevne Maade. Den ved sine Skrifter og sin praktiske Duelighed saa bekiendte Divisions=Chirurg Herholdt disputerte den 9de Decbr. med stort bifald for Doktorgraden i Medicinen. Endnu er Statteforordningen ikke publiceret, men den rentes med Sikkerhed at saadant vil skee inden faa Dage For saavidt den angaaer Kiøbstæderne, angives den Jndhold i Publiko omtrent saaledes: Alle Forhuse i Kiøbstæderne som rende ud til Gaden, samt alle Side og Baghuse, forsaavidt de ere indrettede til Beboelse, Huusholdning af ler Verksteder blive opmaalte. Opmaalingen skeer udrendig efter Bygningens Længde og Bredde, hvorefter Qvadratallene fra Grunden af indtil Taget beregnes i enhver Etage. Loft og Qvistrammerne komme ikke i Betragtning J Afgivtens Bestemmelse, sees paa til hvor har en Sum Bygningen er toreret i Brandkassen. De som kunere en satte til 200 Rd. eller ringere ere ildeles frie, for de bort ge erlægges af hver Etage, Kielderen iberegnet, en Afgift, som er indrettet i Forhold til Husets Taration fra 200 til 4000 Rd. Naar Bygningen er tareret til 4000 Rd. og derover, svares 1 1/2 s. af over Qvadrat, en i Kiøbstæderne, og saaledes temdeles med ad, dog med en Undtagelse, at den Leilighed der beboes af Actioner som under Understøttelse af Fattiltanen bekiendtgivten. Paa Landet erlagges den ogsaa af alle sariatsraad er, Kroer, Møller og de de til hørende Hansen andrettede til Beboelse; ligeledes af aller. anstederne. Jndbyggere. Af alle over Svinger, rette ere indbefattede herunder, saae inden Alerst. de Parhuse, som ere anlagte særskilt, forlanges Skatten i samme Forhold som af Husene, dog ikke under end 128. for hver Qvadratalen. Afgivten tager en Begyndelse fra sidstafvigte 1ste Octbr. . ang Kristian den 5tes Statse, som staaer paa Kongens Nytorv i Hovedstaden, og som en Sidlang have været under Reparation, er nu befriet for det Stillads hvormed det var omgivet, og er bleven betydelig forskiønnet. Hele Statuen er nu broneret, og Piedestallen farver med en ganlig Kouleur, hvilket bevirker en meget gode Kontrast, Sauce af danske Bankosedle mod Spec. d. 11 Octbr. 44 for Cto.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Ved Salloteriets 32 Trerogade i Kiøbenhavn udkom :S. C., 25, 80, 50.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
AVERTISSEMENT. For fraværende Slægt og Venner maae jeg med største Ber modighed anmelde, at min gode og retskafne Kone, AnneMaarethe Møller, med hvem jeg har levet i 3 Aars kierligt Slagt skab, blev ei ved Døden berøvet i Morges, i sit unders 38teruar og efter 30 Ugers Sygdom. Hvad jeg da mine 4 Smaae har tabt, ved at miste hende saa tidlig, vil best kunne bedømmes af dem, der tiendte hende. Condolente frabedes. Deense den 12te Octbr. 1802. A. Bircherod.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Da den berømmede og i de svenske Avlser bekjendtgjorde Auction over Anders Jørgensens Eiendomme i Store Tilstrup, er minggaars Dato fra vedkommende Grecutionshaver tilmeldet at kan for Tiden bortfalde, saa bliver saadant herved bekiendtgjort, og Auctionen altsaa, som den 19de i denne Maaned skulle foretages, herved aflyst. J. J. Mylius. Odense den 14de Octbr. 1802. Auctions=Directeur. Formedein indlødne Omstændigheder er Auctionen over afg. Kammerraad Ortens Stervboes Skibsparter udsadt til Løverdagen den 23de Octbr. førstkommende Formiddag Kl. 10; hvilket herved bekiendtgiøres. Odense den 14de Octbr. 1802. Bendz. Til behagelig Efterretning for dem, som endnu kunne formene sig at have Noget at erindre under Skiftet efter afdøde Frue deheimeraadinde von Lindstow fød von Heinen, bekiendtgleres herved at dette Skifte vorder foretaget paa Fraugdegaard, førstkommende Løverdag den 23de October for til Dession og Slutning at optages. Nyborg den 13de October 1802. G. F. Baaden, Dr., Landsdommer og Herredsfoged. Ta Odense Cothekalskoes ny Indretning, saaledes som den er fastsat ved Allerhøyeste Anordning af 6te Octbr. d. A. skal tage sin Begyndelse den 1ste Novbr., næstkommende; saa anmodes de, der ville benytte sig af denne Leilighed til at skaf ke deres Børn en Hensigtspassende Dannelse, inden 14 Dag at melde sig hos Rector Helberg, og lade Børnenes Navne tegne. Den 1ste November skal Prøven med de anmeldte Discipler begynde, for at kunne efter dennes Udfald anvise dem de Sperial Classer, i hvilke de, efter deres Fortundskaber henhøre Saasnart denne Forretning er til Ende, vil Underviisningen efter den befalede Pran, strax tage sin Begyndelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
De der maatte ønske sig nærmere Underretning om Cathedral, Stolens og Indretning og Betingelserne ved Optagelsen deri, henvises til ovenmeldte Kongelige Anordning, de allerede er under Trykken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
NB. I Venhold til min sidste Bekiendtgiørelse, meldes herved til de Søefarendes Efterretning, at RudkiøbingsFærgelagt, som var sunket ud for Stockebechs Husene, er nu bierget, og Stilladsen altsaa igien sikker. L. O. Hansen, Strandgaarde den 12te Octbr. 182. Birkedommer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
De Værelser som i mange Aar har været beboet af Sal. Stifts=Landinspecteur Berg, er at faae til Leie førstkommende Paaske, eller strax om forlanges; samme Værelser bestaaer af 2 Stuer, Senglammer og Pulterkammer, samt Kakkelovn, i begge Stuer tillige med behørende Meubler; om Leien kan accorderes med Eieren Stræder Hunderup, boende paa Torvet Nr. 570 Odense den 13de October 1802. Af Hr. Kiermand L. Ras ussen er indleveret 1 Rd. til Adressecomtoiret som en Nordmand har givet til en Trængende, a Erkiendtlighed mod Forsynet for sin lykkelige Reise Denne Gave er uddeelt efter sin Hensigt og modtaget med den inderligste Tak til Giveren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-15
Hos Limtilde paa Vestergade, bekommes gode og smukte Formelys til 6 paa Pundet for 24 s. Pd., i Lispundviis bedre Kiøb.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
Helvetisk Republik. Førend man endnu i Helvetien var underrettet om Bonapartes Proclamation blev den 27 Septbr. Landdagen i Schwyt aabnet under aaben Himmel med megen Høitide. lighed under Klokkernes Lyd og Kanonernes Torden. Ved det paa Raadhuuspladsen oprettede Amphiteater paraderede 50 af de udsøgteste Mænd i Kanton Schwytz i den gamle ærværdige Schweitzerdragt, væbnede med Hellebarde, og Morgenstierner. Aløys Redning, som man nu kalder, den anden Wilhelm Tell, førte selv Kantonens Æresgesandtere til deres Pladser og holdt en Tale, hvorhan udtrykte den hellige Gysen og den glade Henrykkelse, hvoraf hans hele Siel var giennemtrængt ved den store Beslutning, at redde sit Fædreland. Det kommer nu an paa, om denne Landdag vil blive ophævet og Udrustningerne og Krigsoperationerne komme til at høre op, efter Bonapartes Proklamations Forkyndelse. J saa Fald skal der i Paris holdes et Konsulta, eller en Kongres, ligesom der forhen blev holdt i Lyen, i den italienske Republiks Anliggender, i hvilken Henseende det helvetiske Senat og Kantonerne altsaa skulle sende Deputerede til Paris. I modsatte Fald staaer nu den franske General Ney færdig til, paa første Vink at rykke ind i Schweiz med en stor Mængde Tropper, der ere marscherede til Hünningen, Jmedens det ene Partie i Schweiz stoler paa Bonaparte gjør det andet Partie sig forgieres Haab paa keiserlig Understøttelse. Jnsurgenterne have ikke tabt Modet ved deres mislykkede Angreb paa Freyburg; men rykkede den 27de om Eftermiddagen Kl. 4 ind i Morat, hvorfra de igien bleve fordrevne af Regieringens Tropper en Times Tid efter, med et Tab af 25 Fangne. Den 23de rykkede de at ter frem imod Staden; men bleve igien trungne tilbage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
Staden Morat er bleven dømt til at betale 20000 Livres i Kontribution, fordi nogle af Jndvaanerne skiød og heldte kaagende Vand ud af Vinduerne ved Regieringstroppernes Jndmarschering. Endeel Insurgenthatailloner ere dragne ud fra Bern for at forsøge nok et Angreb paa Freyburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
I Distriktet Grandson ere Bønderne ogsaa opstaaede imod Regieringen og have hist og her gjort endeel mislykkede Angrebsforsøg. Den Wadtlander Præsekt har i en Proklammation bedet dem at holde sig rolige og betænke, at Regieringen har Frankerig til Hielp. Fra Paris er Borger Haller sendt til Bern, for om mueligt at bilægge disse Uroligheder i Mindelighed. Skulde Bernerne lade det komme til det Yderste, saa troer man i Paris, at iblant andet Wadtlandet ganske bliver reven fra Schweiz og derimod forenet med Frankerig. Den 3d. skal Jnsurrektionsarmeen have tillægtet sig en betydelig Fordeel over Ander matts Korps. Et fransk Blad indeholder det Rygte (hvilket imidlertid trænger til nærmere Bekræftelse) at den helvetiske Regiering i Lausanne skal have seet sig nødsaget til at begive sig derfra til Genf. Rigtig nok blev der den 26de fra Bern udstædt en diærv Erklæring til bemeldte Regiering, hvori det hedder at Folkets Villie har paa det Udtrykkeligste erklæret sig og at det ikke allene er de Fleste, men man kan endog sige det helle tydske Folk i Schweitz, der har erklaret sig imod Regieringen. Dernæst opfordres Landamman, Statholder og Senatorer til at nedlægge deres Fuldmagter i Folkets Hænder og forladWadtlandet, hvis Jndvaanere ogsaa ere Schweitzernes Brødre. Til Wadtlænderne have de Berner Chefer ligeledes udstædt en Proklammation, hvori de erklære, at de komme som Venner til dem og at det blot er imod Regieringen de føre Krig, at de fast have besluttet enten at seire eller døe og ville ikke høre op, førend Regieringen en, ten er adsplittet eller foraget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
Engelland. Den engelske Regiering har anseet det for nødvendigt. i Hoftidenden at stærre de gamle Forordninger imod Manufakturisternes Udvandring og imod Udførselen af Mann, fakturedskaber. Forseelser herimod straffes med en Mulkefra 100 til 1000 Pund Sterling og Fængsel paa 2 Aar. Desuden trues enhver engelsk Undersaat, der reiser udaLandet og lærer sin Metier til en Fremmed, med Tab af sin Formue og Borgerrettighed i Engelland, saafremt han, efterat være underrettet om denne befaling, ikke vender tilbage inden 6 Maaneder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
Den første Konsul arbeider nu inden tillaasede Dørre med finantskyndige Mænd. Hans Pengekasse skal indeholde en 200 Millioner, men som han kun vil tage til i yderst nød. vendige Tilfælde. Jøvrigt har man i Frankerig ikke Overflødighed af Penge og klager over at Handelen derfor ikke kan faae et større Sving. - Man bestemmer nu General Duroe til Gesandtskabsposten i Berlin og nævner igien Adjutant Caulincourt til hans Efterfølger i Palaierne og ved den første Konsuls Person. Borger Segur bestemmes til Gesandt i Lissabon; men ingen af disse Udnævnelser ere officieller Foruden Æreslegionen har Bonaparte nu ogsaa gjort en anden Indretning, hvorved 3500 fortiente Soldater faae en Nationalbelønning i Jor de gods. J de 6 DepartementePo, Marenzo a. skal nemlig oprettes 5 Kolonier af Veteraner, hver paa 400 Rd., og 5 andre Kolonier, hver paa 800 Veteraner i de 4 Rhindepartementer. Her skulle de Krigere, der nyde Pension, have ligesaameget Jordegods til Nationalbelønning, som deres Pension beløber sig til der vil blive dem behageligt at nyde i de Egne, der forhen var Skueplads for deres Seire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
Tydskland. Den Viener Besætning er nu forøget til 20,000 Mand. og adskillige tydske Kavallerieregimenter skulle fortrække fra Ungarn, da Forringen der, formedelst Sommerens overordentlige Tørke, er næsten ubekommelig. Alle Personer, der ikke ere boesiddende i Vien eller have vigtige Forretninger der, skulle, uden Forskiel, drage derfra, for derved at mindske Prisen paa Levnetsmidler og Logis. Ligeledes har Keiseren befalet at lade Bælgfrugter indføre fra andre Lande, at oprette Magasiner deraf og da at sælge samme til billige Priser til de fattige Folkeklasser, der ellers vanskelig vilde faae Noget til Livets Ophold i den tilstundende Vinter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
Blandede Efterretninger. Tydskland. Den nu fuldkommen stadfæstede Amnestie for Pasman Oglu er ganske en Følge af Frankerigs Mellemkomst. De tydske Grændseer ved Siebenbürgen ere nu igien, som en Følge deraf, saa løselig omgierdede med Fred.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
Paa Universitetet i Gottingen oprettes nu en akademisk Pensionsanstalt under den der privatiserende Hummel hvorved der skal sørges for de Studerendes Karakteerdannelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1802-10-18
J Rippur, en Miilsve, fra Carleruhe, har man opdaget rommerske Antiqviteter i en Mose. Man har allerede fundet Steentrapper, Lamper, Menneskebeen o. s. v. Mar greven lader 14 Mennesker grave hver Dag, for endvidere at giøre vigtige Opdagelser.