JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-07-13
London, den 3die Juli. Følgende er den Tale, som Hs. Majestæt holdt i det Geheime conseil, der den 26de Juni, samme Dag Georg IV døde, samledes, og hvori Høistsamme første Gang præsiderede. "Jeg er overtydet om, at De i fuldeste Maade dele min Sorg, over Tabet af en Souverain, under hvis Herredømme, først som Regent, siden som Konge, dette Land i Krigstider haandhævede sin gamle Agtværdighed og Hæder i en lang Aarrække nødden indvortes Freds Lykke - og var i Besiddelse af fremmede Magters Venskab, Agtelse og Tillid. Foruden dette Tab, som jeg deler med Dem og med Alle, der have levet under hans, den i saa høi Grad velsindede og naadige Konges, Regjering, begræder jeg for min Person en elsket og om Broders Død, med hvem jeg fra min tidligste Ungdom levede i det hjerteligste, aldrig af brudt Venskab, og hvis Yndest og Godhed jeg skylder saa meget Efterat have tilbragt mit Liv i Fædernelandets Tjeneste, og - som jeg haaber - stedse have forholdt mig som Kongens troeste Undersaat og Tjener, finder jeg mig nu efter Guds den Almægtiges Styrelse kaldet til at overtage Regjeringen over dette store Rige. Tilfulde indseer Jeg de Vanskeligheder, der ville møde mig; men jeg havde det Held, at være Vidne til min saa høit ærede Faders og min elskede Broders Adfærd, og med Tillid stoler jeg paa Parlamentets Raad og Bistand, at det kraftigen vil understytte mine ivrige Bestræbelser, under det guddommelige Forsyns Velsignelse, at haandhæve den ved Lovene indførte luttrede, Religion (reformed Religion), at beskytte gieldende Rettigheder, og Friheder og at fremme hele mit Folks Velstand og Held. Dette Actstykke - publiceret i det overordentlige No. af Hoftidenden, som i Søndags udkom, er vidmeret af den ved Geheimeconseilet fungerende Secretæk, Hr. James Buller. Desuden følgende tre Documenter : 1) Geheime-Conseilets Protocoll af 26de Juni, der indeholder Hyldingsakten, underskrevet af samtlige dets Medlemmer; 2) Akten angaaende den Eed, som Hr. M. Wilhelm IV har aflagt, at beskytte den skotske Kirkes Privilegier 3) Atten om den i Anledning af Kongens Død nødvendige Forandring i Kirkebønnen.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Det Nødvendigste - siger the Times - som vort Ministerium for Øjeblikket har at gjøre, er, at bringe Spørgsmalet som et Regentskab paa Bane i Parlamentet og faae det afgjort, thi dersom Kronens nuværende Besidder døer inden en Bil angaaende et Regentskab er antagen, saa vilde hans Efterfølgerske, den unge Prindsesse af Kent, virkelig være Dronning. Men ved behøve neppe at gjøre opmærksom paa de Misligheder, der maatte følge af, uden Indskrænkning at betroe Regjeringen til et Barn, paa 11 Aar eller paa de Vanskeligheder, det vilde have, først da udnævne et Regentskab." - Efterat have talet om de Egenskaber, et saadant Regentskab bør have, vedbliver the Times. Hvo vilde vel bedre egne sig for en Regentindes Kald, end den tilkommende Monarchindes Moder, Hertuginden af Kent? Hendes udmærkede personlige Characteer, den Resignation, med hvilken hun saa ganske opoffter sig for sin Datters Vel, og den ypperlige Opdagelse, hun hidtil har givet hende, vidne tilfulde om, at hun vil vise sig en saadan Tiltroe værdig. Regentindens Embede og Opsyn over den unge tilkommende Monarchinde vilde saaledes forenes i een Person, hvilket ligeledes synes meget ønskeligt. Et tidligere Exempel herpaa findes i Regentskabs=Billen fra 1751. ved hvilken Enkeprindsessen af Wales, der, ligesom Hertuginden, af Kent, ei var nogen Indfødt og heller ikke successionsberettiget, men ligeledes var den tilkommende Monarchs Moder, blev udnævnt til Regentinde." - The Times skildrer det som uhensigtsmæssigt, at coordinere Regentinden et Regjeringsraad, og søger at bevise det ved historiske Exempler. Efterat dette lange Stykke, der er skrevet med Jndsigt og Sindighed, har gjort opmærksom paa den store Tiltro, som den afdøde Konge altid havde til Hertuginden af Kent, ender den med følgende Spørgsmaal: "Vilde det, efter Alt dette, ikke være særdeles haardt, om Hertuginden, formedelst Jntriquer, Privathensigter eller partisk Mistillid, skulde see sig sin Løn berøvet, og Regentskabet overdraget til en Anden under hendes Datters Mindreaarigheds J Byen Limmerick i Jrland har for nogle Dage siden været en stor Opstand. Kartofler ere, som bekjendt, et Hovednæringsmiddel for Massen af Jrlændere, og naar de mangle dette, som undertiden pleier at skee paa denne Tid af Aaret, saa tager den trængende arbeidende Klasse, hvis notoriske Nød endnu forøges ved Kartoffelmangelen, sin Tilflugt til Havremeel. Dette var ogsaa denne Gang Tilfældet. Den stærke Efterspørgsel efter Havremeel drev Prisen saaledes i Veiret, at Almuen først begyndte at knurre lydeligen og derpaa brød ud i et fuldkomment Oprør; den plyndrede Meel=Magazinerne, Bagerboderne, Kjælderne og Spekhøkerboderne. Man maatte oplæse Oprørsacten, og kun med stor Møje lykkedes det Tropperne, at tilvejebringe Rolighed. Eet Detaschement nødtes til at skyde, fordi Almuen uophørligen kastede Stene efter det; dog blev kun een Landmand saaret i Knæet.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Hoftidenden indeholder de ved enhver Thronbestigelse sædvanlige to kongelige Proclamationer; disse indeholde dennesinde Jndskjærpelse af Dyd og Gudsfrygt, Advarsel mod Laster og Usædelighed; alle Embedsmænds Stadfæstelse i deres resp. Embeder, tilligemed en Opfordring til Embedstroskab.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Storbritanniens Ministerium ved Georg Indes Død er følgende: Storbritanniens Kantsler Lord Lyndhurst. Lord=Præsident i Geheimeraadet Lord Bathurst. Seglbevarer Lord Rosslyn. Første Skatkammer=Lord Hertugen af Wellington; Skatkammerkantsler Hr. Goulbourn. Første Lord for Admiralitetet Viscount Mellville. Statssecretair for de indenlandske Anliggender Sir Rob. Peel, og for de udenlandske Lord Aberdeen. Statssecretair for Colonialvæsenet Hr. Murray og Præsident for den ostindiske Controllbureau Hr. Herries.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Hs. M. Kongens Kronning ved Erkebispen af Canterhury skeer i October Maaned d. A. Kongens Broder Hs. K. H. Hertugen af Cambringe, GeneralGouverneur i Kongeriget Hannover, ventes med det Første hid. Mange have formodet, at Hs. K. H. Hertugen af Cumberland skulde afløse ham. Andre derimod, at Hertugen foretrækker at blive i England, for at varetage sin Søns Jnteresse. - Vigtigere Grunde siger Morning Herald - kunne mueligen bestemme Hertugen af Cumberland til ikke at modtage Gouvernementet i Hannover; hans Forhold til Nationen er nu, af en større politisk Betydning, thi efter Kongens Død er han nu Thronen nærmere. Hs. M. Kong Wilhelm IV Helbred er, om ikke precair, saa dog ingenlunde af en saadan Beskaffenhed, at man aldeles kan stole paa den. Med en Constitution, der er disponeret til Astma, er det umueligt at forudsee den Grad, som et saadant Tilfælde mueligen kunde naae. - Prinds Leopold skal udnævnes til Hertug af Kendal, med Sæde i Ministeriet; Hs. M. kan saaledes, omgiven af sin hele Familie, trodse alle urolige Hoveders Machinationer.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
The Courier anstiller følgende Betragtninger: "Parlamentet forestaaende Opløsning finder Sted under mærkelige Omstændigheder. Den finder Sted paa en Tid, da intet betydeligt Anliggende er i Værk og det ikke er nødvendigt at kræve Løfter af Parlaments=Candidaterne. Det katholske Spørgsmaal heldige Afgjørelse, den Alvor, hvormed man tænker paa Besparelser, det vise Maadehold, hvormed man undersøgte de Misbrug, som Tiden paa en vis Maade havde hævdet, og arbeidede paa deres Afskaffelse, og hvad der er endnu meer, den Jver hvormed Lovene bleve reviderede og lempede efter Tidsaanden, forene sig, for at gjøre den nuværende Tidspunkt overordentlig Vedholdenhed i den Liberalitet, hvormed Regjeringen handlede, og Overeensstemmelse med den lovgivende Magt, er Alt, hvad den fordres, selv af dem, der hidtil have raabt høiest paa Reform en fornuftig Reform, som træder frem med Værdighed og et practisk i sine Øiemeed, seer man tydeligt er i Begreb med at skabes. Constitutionens Aand har gjenvundet sin naturlige Overvægt. Discussioner og blotte Theorier blande sig ikke meer den fornuftige Overveielse af det, som Nødvendighed kræver. En ængstelig Omhyggelighed for at undgaae Reformer, synes at maatte betragtes som et characteeristiske Tidens Tegn, medens Higen efter at forbedre er Livsprinciper i alle politiske Raadslag ninger. England og dets Besiddelser nyde en Rolighed, som den, der hersker paa en Søndag. Efter de smertelige Lidelses scener, som Landet frembød i Fjor, kan det umueligt være anderledes, end at jo Mange endnu maa lide stor Mangel; vi se imidlertid ikke længer hiin rædsomme Elændighed paa vore Gader, der virkede forstyrrende paa Statsbestyrelsens Jnteresser, men en beskeden Armod, der enesom lider og sukker. - Jrlands Tilstand er endnu utilfredsstillende, men dets Forholde gjøre det ikke mueligt, hurtigen at raade Bod derpaa. Lovene have der endnu ikke Kraft nok, og saalænge der fra det irlandske Folks Side ikke tages en almindelig Beslutning om strængt at haandhæve Retfærdigheden, saa længe maa Jrlands Tilstand blive vaklende og dets Velfærd hvile paa en slet Grund; Liv og Eiendom maa der agtes meer end hidtil; Lovene kunne ikke gjøre Meer derfor, hvad Jrland trænger til, er Folkets Medvirkning til disse Loves Anvendelse. Det har derfor ingen fornuftig Grund til at contrahere om visse betingelser med dem, der ønske at vorde dets Repræsentanter.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Nyelig havde samtlige Actiehavere i det Londonske Universiteet Møde, for at raadslaae om de Misligheder, der i den sidste Tid have fundet Sted ved dette ny Jnstitut. Jsær har den Uenighed, der er opstaaet mellem Hr. Horner, Universitets Jnspectør, og ni af dets Professorer givet Anledning til mang Klager, der let kunde endes med, at Hr. Hørner enten ma resignere eller de 9 Professorer tage deres Afsked.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Paris, den 30te Junii. Ved private Breve fra Afrika af 19de d. M. har man erholdfølgende Efterretninger: "Forskandsningerne paa Halvøen SidFerruch udvides nu stedse meer og meer, og kunne rumme 10,000 Mand. Denne befæstede Vaabenplads frembyder et høist livlig Skue. Land= og Søe=Tropper, Skandsearbeidere og Marketendere, trænge sig i en broget Vrimmel mellem hverandre og gi Forskandsningerne Udseendet af en folkerig Bye. Hestene, B. leiringsskytset, Kuglestablerne og anden Munition bringes i største Orden til det for hvert Slags bestemte Sted. Der er slaaet i Mængde Fjællebytter sammen, i hvilke deels Armeens Lev deres Bopæl, i det de udhænge Skildter med den Paaskrift: Kaffehuus og Restauration. Trods det hede Klima nødte dog sin Tordenregn den 16de Tropperne til at antænde Baal i Bihouakerne, for at varme sig. I Leiren ved Staoneli, hvor den anden Division stod, medens de to øvrige fortsatte Fjendens Forfølgelse, hersker Overflødighed af alle Fornødenheder. Vore ved Soldater, som i de første Dage behandlede de fangne Arabere godt, ville nu ikke meere give dem Pardon, fordi de skjære Hovedet og Tommelsingerne af alle de Franskmænd, som falde i deres Hænder. Deyen havde i Divanet foreslaaet, at enhver Tyrk og Araber skulde beholde dem, han tog til Fanger. Men en gammel Buluk=Baschi skal have gjort ham opmærksom paa at dette vilde have Jnsubordination i Hæren til følge, thi Mange vilde da forlade Slaget for at bringe deres Fanger i Sikkerhed og sælge dem i det Jndre af Landet ved Atlasbjergets Fod og Bal=Edul=Ferid. Efter denne Forestilling har Deyen som før udsat en Belønning for hvert Hoved, og en endnu større for hver Fange. Den Fjenden fratagne forskandsede Leir er anlagt af adskillige Europæiske Officerer, der staae i Algiersk Tjeneste. Nogle lere Renegater, andre vedblevne at være Christne. Fire Fransk mænd ere allerede vendte tilbage til deres Fæderneland; blandt dem, som endnu leve i Algier, ere to, som for nogle Aar siden bleve dømte til Døden i Frankerige. De øvrige i Algier tjenende Europæere ere en Blanding af forskjellige Nationer ; endog Grækere ere iblandt deres Tal. - Deyens Plan synes at være, kun at optage sine bedste Tropper i Byen, at trække Beleiringen i Langdrag saa meget som mueligt ved Fæstningsværkernes Jstand, sættelse og ved hyppige Udfald, medens 50 til 60,000 Beduineer, uophørligen skulle forurolige den Franske Armee. Officererne i vor Armee troe, at man vil kunne angribe Byen, uden først at indtage Keiserslottet.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Fjendtlighederne mellem de franske og spanske Hyrder paa Pyrenæer=Grændsen have nu virkelig udbrudt i Dalen Cige. De sidste, der vovede at skyde paa Franskmændene, bleve drevne tilbage og forfulgte.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Hr. Eynard, der har havt Audients hos H. M., er den 28de Juni reist hjem til Gens. Denne Grækernes usvigelige Ven som har offret deres Sag en saa betydelig Deel af sin Formue, yttrede Tvivl om, at en ny Souverain i Grækenland snart vilde vorde valgt. Constitutionel, til hvilket Blad Hr. Eynard under sit Ophold her har leveret adskillige Bidrag, siger i Anledning af Hr. Eynards Bortreise, Vi vide fra en paalidelig Kilde, at han har været i høieste Grad tilfreds med de Allierede Magter Stemning mod Grækenland; han har udvirket, at disse sende en Understyttelse af 1,500,000 Fr. til Grev Capodistrias, og at alle tre Magter eensstemmeligen ville opretholde Præsidentens Autoritet, Ved Audientsen sagde H. M. vor Konge til ham, at Høistsamme stedse vilde beskytte Grækenland, og havde den største Agtelse for Præsidentens Charakteer.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Newpork, den 17de Mai. Tolv Hundrede fra Europa Udvandrede ere den 9de, 10de og 11te d. M. ankomne til Landsbyen Buffalde, og have derfra allerede begivet sig til forskellige Egne i Nordamerika. En stor Deel af disse Emigranter ere Englændere, der nu søge et nyt Hjem i vore Stater.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Dresden, den 8de Juli. Prinds Maximilians Sygdom har allerede taget en saa farlig Vending, at H. K. H. allerede har annammet det af den catholske Kirkes Sacramenter, som kun gives de Døende. J alle Kirker holdes de befalede Bønner og Theatret er lukket.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Efterretninger af blandet Jndhold. I 30 Aar, nemlig fra 1796 indtil 1836, ere i Rusland 15 Mill. 360,000 Mennesker flere fødte end døde. Hele Ruslands Folkemængde i Aaret 1829 var 62 Mill. 676,000 Jndividuer.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Den berømte Orientalist Dr. Christian Lassen, født i Norge, der længe har opholdt sig i Paris, er i f. M. udnævnte til Professor i den forientalske Literatur ved det Kongelige Preussiske Universitet i Bonn.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Kjøbenhavn, den 13de Juli. I de fem sidste Dage af Juni Maaned ere 100 Kornladninger passerede gjennem Øresund. Af disse vare 48 bestemte til Britiske, 20 til Nederlandske, 7 til Franske, og 16 til Danske, Norske og Svenske Havne; 3 til Bremen, 2 til Hamborg, 1 til Leer i Ostfriesland, 1 til Kønigsberg, og tvendes Bestemmelse var ubekjendte.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Fra den 3die indtil den 10de Juli ere i Hovedstaden 24 Par ægteviede; 32 Drenge og 42 Piger, tilsammen 76, fødte; 45 Voxne og 27 Børn tilsammen 72, døde; ere altsaa 4 flere fødte end døde. - Af Brystkrampe (Asthma) døde i hiin Uge 3, af Brystsyge (Lungesyge) 11, af Krampe 17. Den 8de Juni er udfærdiget Allernaadigst Confirmation paa et af sal. Pastor Kampman oprettet Legat for to Præste=Enker, og to Kirkesanger=Enker, helst i Ølstykke Herred i Sielland, saa at hine nyde af den aarlige Rente hver for sig dobbelt saa meget, som enhver af disse. Participantinderne nyde aarligen de dem tilstaaede Renter, saalænge de leve. Legatets Bestyrere ere Sognepræsterne i Farum og Slagslunde, der vælge og antage de værdigste og meest trængende. til Sverige og Norge. Til Gothenborg: Grev Seckendorff, Particulier Dampskibet Prinds Carl afgik den 9de Juli med følgende Passagerer Bendix, Kammerskriver Nutell, Prof. Grinchard, Komd. Kock med Kone, Phaeler og Delaval, Kbd. Rolland, Jfr. Høyer og Bou, Groshandler Oberstlieutenant Rømer. Til Horten: Musiklærer Blom med Søster. Til Christianie: Lector Dr. Mohl, Grev Knuth, Cand. Theol. Hefty, Jfr. Rustad og Klein, Frøken Rabbeck, Kbmd. Lieutnant. 2 Døttre og 2 Sønner, Mad Jørgensen, Frøken West, Madammerne Wort følgende Passagerer: 1) Til Aarhuus. Jsenkræmmer Heegaard med Kone, Dampskibet Dania afgik den 12te Juli fra Kiøbenhavn til Jylland med og Andersen, Frøken Seidelin, Studenterne Lund, Busk, Secher, Jespersen, Tram, Lykke, Fog, Leth, Andersen, Kierkgaard, Holm og Dreyer, H. Moltke, Kammerjunker Bardensleth, Frue Sommer med 2 Sønner, Styrmand Creusberg, Kongelig Fuldmægtig Rindom, Kammerherre Grev Kammerjunker Baron Dirckink Holmeldt, Pastor Høyer, Skomagermester, Elmqvist, Sognefoged og Lægdsmand Sørensen, Skolelærer Ryge, Stud, Dyrelæge Madsen. - Fra Helsingøer, Kiøbmand Lipschiøtz med Kone, Gaard Theol. Bay, Slagtemester Steensen, Snedkermester Fløystrup og Christensen, mand Jacobsen, Grosserer Randrup. - 2) til Fredericia Justitsraad Sveistrup, Knapmagermester Tierke, Musikdirecteur Apel og Organist ApelFarvermester Staal.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Barom. Therm. Vinden. 4 Juli. 27, 6. 6, 17, 4 Varme. - 27, 8. 1, 17, 4 - N. O. i sit 55de Aar, efter langvarige og haarde Lidelser, af Leversyge. Vi mægtig ved den almindelige Pensionscasse, døde den 3die dennes, Nin elskede Mand; Kammerassessor Hans Westergaard, Fuld Udmærket Embedsduelighed, agtet af hans Foresatte, og et ædelt, kjærligt, trofast Hjerte, elsket af hans Venner, ville længe, over Død, og Grav, bevare hans Minde. Kjøbenhavn, den 3de Juli, 1830. Marie Elisabeth Westergaard. født Nohr. A loniebestyrer i Grönland, efter en langvarig Brystsvaghed den At min kiære Broder, Kammerraad A. Ch. Heilmann, forhen Co havde taget Ophold hos mig, dette bekiendtgjöres sörgeliget for hau 10de dennes afgik ved en blid og rolig Död, 4 Uger efterat han fraværende Södskende og deeltagende Venner. Ringsted, den 12te Just 1850. Christian Heilmann.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
AVERTISSEMENT. Det Kongelige Kiöbenhavnske Skydeselskab og Danske Broderskab. lige Kongefugleskydning paa Skydebanen paa Vesterbroe, Torsdagen den 29de Juli förstkommende, foretages den aar hvor de deeltagende Brödre anmodes om at være tilstæde Kl. 9. Administrationen, den 12te Juli 1830. erholde tillaans imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig Umyndiges Midler under Roeskilde Kiøbstæds Overformynderie, ere strax at 725 Rbd. 52 1/2 s. rede Sølv og 1443 Rbd. 33 s. Sedler og Tegn, at til en af undertegnede Overformyndere. Roeskilde, den 10de Juli 1830. H. C. Wulfsberg. S. F. Kornerup. Stadens Vesterbroe. Han er 27 Aar gammel, fød i Sønderkirkebye paa Fæstningsslaven Lars Rasmussen er igaar undvegen fra Arbeide paa Efterlysning. Falster, hiemmehørende i Idestrup Sogn sammesteds, og indkom i Slaveriet i Aaret 1827. lyst og noget kruset Haar. Paa den høire Haands Tommelinger har har Hans Signalement er: middel Væxt, stærk Legemsbygning, blaae Øine, et Ar, som er en Tomme langt. Paa den fjerde Finger af samme Haand- og paa det venstre Haandled har han tvende runde Ar, som af Kopper. Hvo, som anholder denne Slave, erholder de reglementerede Opbringer, penge. Kiøbenhavns Skokhuus, den 12te Juli 1820. Agerholm.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Da det nye Damppaketskib Frederik den Siette ManI dagen den 26de Juli begynder dets ugentlige Fart imellem Kiöbenhavn og Hiel, træder fra den Dag af Dampskibe, Caledonia ud af denne Fart, og vil dette Skib saaledes den 20de Juli for sidste Gang afgaae fra Kiöbenhavn til Hiel og den 22de Juli for sidste Gang fra Hiel til Kiöbenhavn, Damppaketfartens Comptoir i Kiöbenhavn, Kronprindsesse gade No. 395, den 8de Juli 1830. ket her i Staden i dette Aar til en regelmæssig Pabetfart, I imellem kiøbenhavn og Kiel og Fiöbenhavn og Lybech, byggede Kobberholtede og Kobberforhudet Skib, Frederik den Sjette, der er forsynet med to fortrinlige engelske Dampmaskiner af 80 Hestekraft og hvori findes som elegante Rahyter med bequem Soveleilighed for 74 Personer, vil for første Gang af gaae : fra Kiøbenhavn til Kiel Mandagen den 26de Juli, om Morgenen Kl. 6 præciss, Fra Kiel til Kiöbenhavn, Tirsdagen den 27de Juli, om Astenen Kl. 10 præcise. fra Kiøbenhavn til Lybeck, Torsdagen den 29de Juli, om Eftermiddagen Kl. 4 præcise, og fra Lybeck til Kiöbenhavn, Fredagen den 30te Juli om Eftermiddagen Kl. 4 præcise, og for Fremtiden, saalænge Aarstiden tillader det, regelmæssigen fortsætte denne Paketlart hver Uge paa de bestemte Dage og Klokkeslet. Paa Reisen saavel fra Kiøbenhavn til Hiel som fra Kiel til Kiöbenhavn, vil dette Skib anlöbe: Grönsunds 2de Færgesteder paa Møen og Falster, paa Udreisen til hiel hver Mandag Eftermiddag Kl. 123, paa Hiemreisen til Kiöbenhavn hver Onsdag Formiddag Kl. 810, Gaabenss Færgested paa Falster: paa Udreisen hver Mandag Eftermiddag Kl. 2-4, paa Hiemreisen hver Onsdag Formiddag Kl. 7. 9. og Taars Færgested paa Lolland; paa Udreisen hver Mandag Eftermiddag Kl. 68, paa Hiemreisen hver Onsdag Morgen Kl. 3. 5, for ved samtlige disse Færgesteder at afsælte og imodtage Passagerer. Betalingen for Passagerer med deres Bagage er fastsat gandske i Overeensstemmelse med de Regler, der hidindtil have være gjældende for Farten imellem Kiöbenhavn og Hiel med Damp. skibet Caledonia. Parasererne kunne medføre deres Reiserogne fra en Hoved Nation til en anden. Toelegante, fra de andre afsondrede Rahyter, enhver medSoveleilighed for 5 Personer, ere indrettede i Skibet, hvilket imod en moderat Betaling kunne overlades Familier. Damppaketfartens-Comptoir i Kiöbenhavn, Hronprindsesse gaden No. 395, den 8de Juli 1830.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Giestgivergaarden i Ringsted. Denne paa Hovedrouten igienEnem Siælland, midtveis imellem Kiøbenhavn og Corsøer, for sin Nærrinasvei saa særdeles beqvemt beliggende Gaard, agter Eieren underhaanden at bortsælge. Eiendommen bestaaer af solide Bygninger, der ere hensigte mæssige indrettede til Giæstgiverie, og i samme er hidtil i Forening med denne Næringsvei bleven drevet flere andre meget importente Næringsgrene, der forhaabentlig ogsaa kunne vorde forenede under efterfølgende Eiere. Alle fornødne Jnventarier kunne medfølge og en betydelig Deel af Kiøbesummen kan forblive indestaaende i Eiendommen. De nærmere Vilkaar erfares hos Eieren Giestgiver L. C. Müller i Ringsted.
Berlingske Tidende, 1830-07-13
Auctioner. (Torsdagen den 15de Juli førstkommende, om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4, bliver ved Auction 3die og sidste Gang opbuden for til den Høistbydende at bortsælges: Gaarden No. 232 og 233 i store Kongensgade, assureret udi Stadens Brandkasse for 1500 Rbd. Sølv, og tilhørende afdøde Smedemester Christen Nielsen Rosbiergs Stervboe.