Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-07-01
Krigskuepladsen. Jtalien: Jmod de Flestes Forventning er Forbindelsen mellem de to franske Armeer under Moreau og Macdonald nu virkelig gaaet for sig og Franzosernes Magt i Jtalien saavel ved denne Forening, som de Hielpetropper (omtrent 15000 Md.) Bresterflaaden har tilført den, bleven saa betydeligen forøget, at de Allierede efter alle Beretninger, belave sig paa et almindeligt Angreb og man følgelig med hver Postdag kan vente Efterretning om et Hovedslag. Moreau selv har taget en meget fast Stilling mellem Savona og Genun, og Macdonalds Armee, som trænger frem imod Parma, Modena Bologna og Ferrara, har alt nødt General Hohenzollern til at trække sig tilbage til Pofloden. efterat denne den 11 f. M. havde udholdt et Angreb af den franske General Montrichard ved Modena. General Vic. tor har, efter Foreningen med Mardonald, ligeledes træng Ort tilbage fra Pontremoli til Piacenza, og staaer nu ved Bologna, for at byde Grev Kilenau Spidsen. Suwarow har ladet Kray og endeel andre Generaler kalde til Alessandrien, for under disse Omstændigheder at aftale de fornødne Operationsplaner. J samme Øiemmed er den Russiske General, Fyrst Pankration, ganske tilfærdig ankommen til Vien. Alle enkelte Korps lader Sumarow trække sammen, og iler selv med Hovedarmeen og Bellegardes Korps imod Genna, for at understøtte General Ott. Beleiringskorpset er desaarsag ogsaa afgaaet fra Mantua, hvilken Fæstning imidlertid blot bliver bloteret. Den Keiserlige Armee bliver desuden forstærket med 11000 nye ankomne Russer og 14000 Østerrigere hvorved den temmelig bliver i sit forrige Forhold til den franske. Jkke destomindre er det mærkværdigt, at 3000 Menneskeer daglig arbeide paa Fæstningsværkerne ved Verona, som om man gjorte Regning paa, nogentid at see Franzoserne saa langt fremad igien. Citadellet i Tortona var den 10de alt bleven beskudt i 3 Dage, saa man hvert Øieblik ventede, at det vilde overgive sig. Den Piemontesiske Fæstning Cevarer endnu bleven provianteret paa længere Tid, og General Lusignan er fra Pignerol rykket frem imod Staden Lucerne Cikke langt fra de franske Grændser) for at bringe Franzosernes Tilhængere til Lydighed, og har paa et Streifetog gjort den franske General Zimmermann til Fange. Helvetien; Saa gjerne C. H. Karl havde undt sine Tropper nogen Hvile, saa blev denne dog atter afbrudt den 15de f. M., da Franzoserne angreb alle de Keiserlige Positioner foran Zürch. Fægtningen var meget mordisk og varede hele Dagen. Franzoserne som benyttede sig af de Keiserliges formedelst Limatfloden deelte Stilling, trængte lige frem til Staden Zürch, hvor de end- og traf et af Husene med deres Kugler; men og Aftenen maatte begge Armeer indtage deres forrige Stillinger. Of ficielle Efterretninger om denne Fægtning mangle endnu paa begge Sider. Massenas Hovedrorps staaer endnu paa den meget høie og steile Biergryg over for Zarch, mellem Jug og Baden, som saaledes er dækket med Skandser og Redouter, at det næsten ikke er mueligt at angribe hamt Fronteen; der hvor Bierget hedder Uetli er dets Beliggenhed 1521 Fod høiere end Zürcher Søen. Man holder derfor det Keiserlige Angreb den 8de (S. 321) for en blot Demonstration og troer at Karl ved at vende sig mod Argan vil søge at tournere Massenas Position. Regimentet Bender var vel den 8de trængt midt op paa Bierger, men maatte ned igien med betydeligt Tab. Masse nas venstre Fløi naaer ved Waldshutt til Rhinen. At Bremgarten er besat af de Keiserlige forekommer usandsynligt Lecourbe har sit Hovedqvarteer i Lucern, og Loison, som dækker hans høire Flanke, er posteret ved Stanz i Unterwalden. Kantonen Ur i have de Franske ganske rømmet. Den største Deel af de Helvetiske Tropper er skiltes af og gaaet til deres Hiem, og Regieringen synes alt for mod. løs til at faae dem samlet igien. Derimod ere 400 SchweitNr. 32 gere, væbnede med Morgenstierner, ankomme til E. H. Karl, for at sægte imod Franzoserne; ogsaa har det Schweit. zerske Emigrantkorps, eller som det kalder sig: den Gammelhelvetiske Legion, stort Tilløb. Gotthardsbierget fremviser nu det afskyeligste billede. Overalt seer man Blod og Liig. Mangel paa Levnetsmidler har drevet Østerrigerne til den øde Dal ved Altorff. J den sidste Træfning som hist forefaldt med Loison sloges de udhungrede Hære allene med Bajonetten. Franzoserne havde faa Dræbte, men 500 Saarede. Derimod bleve over 4000 dræbte Østerrigere styrtede i den skummende Reusflod. Massena han dog endnu Kommunikation med Morcan igiennem Savoy.