JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-07-14
Løverdagen den 13de Juli, om Eftermiddagen imellem 2 og 4 Slet, bliver i Følge Execution og Udlæg ved 3die og sidste Auction, som holdes paa Stedet, bortsolgt Braadebek Gaard, beliggende 3 Mile fra Kiøbenhavn, næ ved Hirschholm lige ved Kongeveien dertil. Til Gaarden, hvis Jorder ere matriculerede for 3 Tdr. 3 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn, og hvis Bygninger ere affarerede i Brandkassen for 17,430 Rbdlr. S. V., hører et Teglværk, en liden Skov, god Tørveskiær, en Hauge med flere Herligheder. Conditionerne og øvrige Papirer til Oplysning om Eiendommen, ere forinden til Eftersyn hos Forstsecretair Lys i Hirschholm, og paa Justitsraad Bilsteds Contoir i Kiøbenhavn store Strandstræde No. 79. Tiender.
Berlingske Tidende, 1815-07-14
Mandagen den 17de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11, bliver Frederiksberg Bye i Gaarden No. 11 i Allegaden, ved Auction, da mindelig Forening ikke har været at opnaae, bortsolgt de den Siellandske Bispestoel tillagde Tiender for indeværende Aar, af følgende Sogne : 1. verstedvester Sogn, a) Verstedvester=Bye. 1) Riis: Bye. c) Writzløselille. 2. Sengeløse Sogn a) Sengeløse: Bye. b) Aas Bye. c) Britzløsemagle 3. Storemaglebye Sogn. 4. Glostrup Sogn. 2) Stestrup Bye. b) Hvessinge. c) Ei=Bye. d) Avedere. 5. Høietostrup Sogn a) Høictostrup Bye. b) Kraghauge. c) Thostrups Valdbye. d) Klautofte. e) Baldesbrynde. 1) Kallerup. Efter de Conditioner som ved Auctionen vorder bekiendtgjorte, og forinden ere til Eftersyn hos Procurator Wilse, boende i store Kannikestræde No. 31, Virsdagen den 18de Juli bliver ved Auction i Præstöe bortsolgt, I for Ve kommendes Regning, ci a 200 Tdr. Sild, af L. dningen i skibet Anne Christine, Capt Ge hard J Jensen, fra Bergen til Königsberg bestemt. Nærmere Underretning kan erholdes hos Hr. Chr. Worm i Præstöe og hos N. C. Wede fö & Comp. i Kiøbenhavn.
Berlingske Tidende, 1815-07-14
Jusdagen den 19de Juli førstkommende, i Middagsstunden, lader den ( Kongelige Rentekammer ved Auction paa Börsen bortsælge fölgende Kornvarer til Imodtagelse ved nedenansorte Amtstuer: Rug. 373. - Havre. ved Wordingborg Amtstue Circa 5100 Tdr. Assens, - 5900 Tdr. Weile, Circa 1800 Tdr. - 3000 Tdr. Thined - 3100 Th. - 5700 Tdr. Circa 5600 Tdr. Wiborg - 3100 Tdr. - 8000 Tr. - 7200 Tar Hiørring. . - 6200 Tdr. hverved Conditionerne ville kunne erfares hos Mæglerne Kiöbenhavn, den 21 Juni 1819. br. Holten & Svane. dre lagen den 21de Juli, om Formiddagen Kl. 11, bliver ved Auction I her paa Bötten bortsolgt: paa 3 Maaneders rentefrie Credit. Circa 1000 Alen giverse couleurer Calluk. 300 dito gront meleret dito 200 dito fiin mørkeblaat Klæde. 50 dito forgrönt dito. 2300 dito mark blaat Vadmel. 300 dito couleurt dito. 400 dito stribet Uvergarn. 4000 Stkr. islandske Trøier, 150 Par dobbeltbaands Strømper. 20 Stkr. 3 mulis Schawler, 3. 54 Skr. fine Pallicith Torklæder a 8 Enkelte. 27 Stkr. röde Bandandes dito a 14 dito. 6 Stkr. dito dito dito a 12 dito 30 Stkr. fine Mil og Japan Muceliner. 10 Kister Congothee. 500 Stkr. Sto 2 roste, 16 Stkr. Fydammeroste, 13 Sække franske Propper. 20 Rulve engask Victrioiolie. 3 Piber hollandsk Genever, 30 Riis hollanisk Skriv og Postpapiir. 300 Pund Risengryn, 300 Pund hollandsk Klöverfröe. 1500 Pund islan sk Mos 1400 Pund engelsk Saalelæder. o Tir. islandsk Lammekiöd. 3000 Potter dansk Kornbrændeviin. 50 Tar. Kiöbenhavnsk Brygmalt. 3 dito gule Efter. 30 Skpr. stor islandsk Platisk. 1 dito Tillinger. 5 skpl Stangjern, 1 brugt og 1 Stk. nyt Ankertoug. 1 Stk. sammelt dito.
Berlingske Tidende, 1815-07-14
Tirsdagen den 3die August 1817 og paafølgende Dage bortsælges til Ud 2 førsel, ved offentlig Auction, som holdes i Græsgaards Præstegaard paa Øland, følgende fra det americanske 214 Tons drægtige Skib Freedombiergede Varer: 255 Stykker russisk Stildug, 30 dito dito Flamsking, hveraf største Delen ganske ude 4 dito dito Ravendug, skadiget. 1000 Dusin Drikkeglas, 300 Stykker Hattesitter. circa 2000 Stænger godt russisk Jern. i nyt Ankertoug omtrent 12 Favne langt, 12 Tommer tykt. 1 dito dito dito 9 Tommer tykt. Endvidere bortsælges til Forbliven i Landet 60 Skpd. ubeskadiget Petersborger Rhinhamp, samt alt fra ovenmeldte Skib biergede Taklage og Inventarium, Nærmere Efterretning erholdes af Hr. A. M. Brittheli i Calmar i Sverrigiølbyegaard ved Thisted i Thye, bliver formedelst min tiltagende Ald K. og Svaghed stillet til offentlig Auction, Mandagen den 11te Septbr. i A. her paa Gaarden til absolut Bortsælgelse. Dens Eiendomme har fri Hovedgaards Taxt 25 Td. 2 Skpr. 1 1 Alb. og ufrie 2 Tdr. 6 Skp. 1 All. Hartkorn og ere af de fortrinligste i Landet. Her kan fodres og fortrinlig grædles 100 Stude, 20 Køer, 12 Bæster og 30 Faar. Markerne ere besaaede med Kløver. Udsæden er 1200 a 130 Tdr. Korn af alle Slags. Hen avles jevnligst over 200 Læs Høe og haves ypperlig Tørveskiær. Borger gaardens Hovedbygning er herskabelig opført og indrettet, Side fløiene, hvorudi Boepæl for en Forpagter, saavelsom Laden grundmurede, de øveieHuse, Muur- og Bindingsværk, hvoraf 53 Fag kuns 5 a 6 Aar gamme. Med Gaarden følger Hunstrup Sogns tær derved beliggende Kirke ansat for 28 Tdr. Hartkorn, hvis Tiende af circa 147 Tdr. Hartkorn hæves paa Kiøven. Gaarden og Kirken, sidste tækket med Blye ere særdeles got vedligholdte. Disse Eiendomme kan ogsaa afhandles mig underhaanden, naar i : betimmeligen kan faae Auctionen afvarslet. De kan tiltrædes 1ste Novbr. d. A. eller 1ste Mai næste Aar. Kiølbyegaard, den 4de Juli 1818. Bartmann.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Brussel, den 7de Juli. Da ifølge den paa St. Cloud sluttede Militairconvention Trop erne kun maae medtage hvad der umiddelbart tilhører dem, saa falder alt det i Forskandsningerne staaende talrige Skyts, og alle de i Hovedstaden deponerede Krigsforraad i Seierherrernes Hænder. Vaahenstilstanden gielder kun for Marschal Grouchos Corps, som var i Paris. Med alle øvrige Corps og for Fæstningerne vedvare Fiendtlighederne. Ligeledes kunne alle andre allierede Corps nu som før gaae fendtlig tilværks mod alle franske Corps, og selv imod det under Marschal Grouch. - Om politiske Ting er der i Capitulationen ikke stalt. Man troer, at Kamrene ville proclammere Ludvig den 18de til Konge. Napoleons Søn er vel proclammeret til Keiser; men for nogen Tid siden er givet en Lov, ifølge hvilken alle Anordninger skulle udgaae i den franske Nations Navn. J Spidsen for dem, som ere for Bourbonerne, staaer Fouchs Det var lykkedes Marschal Grouchy sit naae Paris fra Meaux paa venstre Marnebred med Levningerne af den franske Armee. Da Napoleon igien havde Tropper der, kom han fra Malmaison til Staden, og forsøgte at bemægtige sig Commandoen, paa ny. Men da dette slog feil, flygtede han til Chartres. Hertugen af Wellington var allerede underrettet om, at engelske Skibe ere beordrede at forhindre hans Flugt, hvis han skulde forsøge paa at undkomne tilsøes. Den nærmeste Anledning til Parises Capitulatien var den preussiske Armees Overgang ved St. Germain over Seine, og to glimrende Fægtninger ved Mendon og Issy, hvorved de forskandsede Stillinger ved Montmartre og Belleville vare gjorte uanendelige, da Paris nu kunde angribes fra den modsatte Side, nemlig den sydvestlige.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Den 9de Juli. Mellem Fyrst Blücher og Hertugen af Wellington paa den ene, og den provisoriske franske Regiering paa den landen Side skulle endnu følgende Punkter være blevne fastsatte: Bosnaparte og hans Familie ere for evig forviste fra fransk Grund. Den franske Armee trækker sig bag Loire, forat oppebie de høie Monarkers Ankomst til Paris. Den provisoriske Regiering skal vedblive at være i Virksomhed indtil Frankrigs Skjebne er bleven afgjort. - De franske Fæstninger Valenciennes, Maubeuge, Landrecis Conds a. ville ikke høre noget Forslag om Overgivelse. Dog skal Gouverneuren i Lille have forandret sine Tanker efterat han har faaet den officielle Efterretning om Parises Capitulation. J Valenciennes trængte Fruentimmerne ind i Mairens og Commandantens Bo. bliger, og forlangte at Fæstningen skulde overgives; men de bleve afviste, og mange af dem fordrevne fra Staden. Man vil vide, at General Lamotte er ankommen til Hs. Majestæt Ludvig den 18de med Forslag fra Marschal Davoust, hvorpaa det blev holdet et Cabinetsraad.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Lord Castlereagh er allerede reist giennem Mons til Hertugen af Wellingtons Hovedqvarteer i Paris.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Den 4de d. er en fransk Officeer kommen giennem Furnes som Coureer med Depescher fra Kongen af Frankrig til Dunkirchen. Gent, den 8de Juli.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Den Kongel. franske General Bourmont er meget virksom i Nord departementet. Han var udstædt følgende Proclamation.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Franske Den Usle, der havde opreist sin Trone paa en Million slagne Fransk mænds Been, har denne Gang, som i forrige Aar grebet Flugten, efterat have bragt Frankrig til Afgrundens Rand Denne afskyelige Tyran har forladt sine Medsammensvorne, efterat have forført flere bundrede tusinde Franske. Kun et lidet Antal Mennesker, som ved deres Forbrydelser have gjort sig forhadte i Frankrigs Øine, bestræbe sig endnu for ved en Borgerkrig at unddrage sig fra Retfærdighedens Sværd. Med Glæde vilde de see, at Frankrig blev ødelagt igien, at Frankrigs sidste Borger blev bragt af Dage, naar de kun kunde undgaae den retfærdige Straf. Dog deres Stræben vil være forgieves Kun under Kongen herskede Frihed og Retfærd. Vi maae altsaa sønderrive disse tyrranniske Baand. Undertegnet. Bourmont Generallieutenant.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Haag, den 11te Juli. Den nærværende Crisis nærmer sig sin fuldkomne Oplysning. En Cabinetscoureer, som den 8de om Aftenen blev affærdiget fra Paris, har overbragt vor Konge den Efterretning, at de allierede Armeer og Kongen af Frankrig have holdet deres høitidelige Jndtog i Paris. Communicationen og Postfarten ere igjen satte paa deres gamle Fod. Jalt hersker den bedste Orden. Den Kongel. preussiske General v. Muffling er Gouverneur i Paris.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Af en Privatskrivelse veed man, at Ludvig den 18de er taget ind paa Tulleriernes Slot.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Amsterdam, den 11te Juli. Jndtil idag er endnu ingen directe Post ankommen hertil fra Paris, dog ventes den imorgen. Man er i Almindelighed af den Mening, at Krigen ufortøvet vil blive endt. Vi Nederlændere smigre os med det Haab, at vor Grændse mod Frankrig vil blive udvidet ved Fredsslutningen, og sikkret ved adskillige betydelige Fæstninger, som skulle afstaaes til os.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Rotterdam, den 11te Juli. Parises Nationalgade var gaaet den allierede Armee imode ved dens Indtog i Paris, og førte den høitideligen ind i Frankrigs Hovedstad.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Overrhinen, den 6te Juli. J Mühlhausen havde en Geistlig skudt to Soldater, hans Huus blev strax omringer, stukket i Brand, og han selv indebrændt. Jfølge i alle Efterretninger hersker imidlertid denne Afsindighed i Almindelig i hed kun paa Douanelinien, et Beviis paa, at dette afskyelige System tilintetgiør at Moralitet og qvæler enhver god Følelse hos Menne" skene. Jo længere de Allierede rykke frem, desto mindre yttrer dette fanatiske Had sig.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Kongen af Würtemberg har befalet atter at sammentrække et Corps i paa 3000 Mand. Inden den 10de d. maa det være marschfærdigt, forat støde til Kronprindsens Armee. Roesværdige ere de tydske Fyrsters Anstrængelser for at forsvare Fædrenelandets Selvstændighed og Frihed. Ogsaa Hs. Kongel. Høihed Storhertugen af Baden har retmæssigt Krav paa alle Tydskes Tak. De mod Frankrig kiæmpende badenske Krigere udgjøre ikke 16,000, men 18,000 Mand, og desuagtet dannes der endnu Landeværnsbatailloner og talrige Reserver af Linietropper.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Kronprindsen af Würtembergs Armeecorps marscherer til Lothringen. Erkehertug Ferdinand rykker frem til Remiremont, forat komme General Lecourde i Ryggen. En Afdeling af General Frimonts Armee bloqverer Vriancon.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
- Keiseren af Østerrig vil paa sin Tilbagereise gaae giennem Schweiz t til Jtalien.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Ludwigsburg, den 4de Juli. Idag marscherede, under Generallieutenant Grev Scheelers Com f mand, Liv=Cavallerieregimentet, de 2de Batailloner af Fodgaarden, Liv Infanterierregimentets to Batailloner, det beredne Gardebatterie og Fodgadebatteriet, hvert paa 6 Stykker, til Kehl, forat beskytte denne Post, Rhinbredden og de i det Badenske værende Magasiner med Strøifetog af Garnisonen i Strasburg, der er voxet til 40,000 Mand. Til at understøtte dette Corps samles i disse Dage i Egnen af Fredenstadt tre Depothatailloner og fire Landeværnsregimenter med det fornødne Artillerie, saa at det hele Corps vil være over 9000 Mand stærkt, hvorved i det mindste Kongerigets Grændser ville være sikkrede mod Fiendernes Strøifetog.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Naney, den 29de Junii. Den 27de om Formiddagen indtraf en Kongel, bayersk Ritmester for denne Stad med 40 Mand. Nogle franske Gensdarmer kom den t bayerske Commando venskabelig imode, og meldte den fra Mairen og Municipalitetet, at den rolig kunde rykke ind i Staden, da ingen Fiende meere opholdt sig der. De modige Bayrere rede med Gensdarmerne ind i Staden. Men hvor stor var deres Forundring, da de fandt 10,000 Mand Nationalgarder under Vaaben. Jmidlertid te bleve de venskabeligen modtagne af Mairen, og beroligede i deres Forlegenhed. Nationalgardens Commandant lod Geværet præsentere. hvorpaa Bayrerne gaves Forfriskninger. Ved deres Bortgang ana modede Mairen dem om at bede Fyrst Wrede, at lade Staden vide Dagen og Timen, da han vilde holde sit Indtog, forat man kunde modtage ham paa en værdig Maade. Efterat Fyrstens Jndtog var skeet den 28de bleve Nationalgarderne opløske og Vaabnene udleverede.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Frankfurt, den 9de Juli. Sonverainerne, Feltmarschal Fyrst Schwarzenberg og Grev Barclay de Tolly ere den 4de d. ankomne til Nanen.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Det stadfæster sig, at det Keiserl. russiske Armeecorps under GrevLangeron er bleven sat under Ærkehertug Carls befaling. Han skal have Commanden over adskillige Corps, som skulle beleire fiendtlige Fæstninger. Man troer, at Erkehertugen selv vil beleire Strasburg. Fra Jtalien erfarer man, at en meget betydelig Deel af de i Kongeriget Neapel før værende østerrigske Tropper allerede den 20de Juni vare passerede Bologna, forat støde til General Frimonts Armee i det sydlige Frankrig. 2500 Mand toscanske Tropper vare den 21de Juni ankomne tilsøes fra Neapel til Livorno.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
London, den 7de Juli. Man bemærket her, at der i den paa St. Cloud sluttede Militair convention aldeles ikke er talt om Bourbonernes Gienindsættelse.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Breve, som ere ankomne hertil tilligemed de franske Tidender af 1ste og 4de, anføre, at de allierede Magter ikke ville blande sig i Frankrigs indvortes Regiering, men i denne Henseende overlade Alt til Ludvig den 18de. Hs. Majestæts Venner forberede sig allerede paa igjen at overtage deres Embeder. Det første Kongen vil foretage sig, er, at han vil opløse den hele Armee, som har sægtet under Bonaparte. Strænge Forholdsregler skulle tages forat straffe Hovedforræderne.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
De Franske Fonds stige betydelig, fordi man ved Ludvig den 18des Gienindsættelse anseer Krigen for endt.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Hamburg, den 14de Juli. Imorges er Skibet Thetford, Capitain James Bouch, ankommen hertil fra Hull, som det forlod den 9de Juli. Det medbringer den der udkommende Tidende for bemeldte Dag, hvori findes følgende Artikel Bonapartes og hans Families Anholdelse. Star=Office, Kl. 2.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Hr. Rothschildt, en Mand, hvis Navn ofte er bleven anført, hvor Talen har været om vigtige og authentiske Efterretningers Ankomsfra Frankrig til Engelland, har faaet et Brev fra Nouen af 5te Juli, der udtrykkelig og bestemt anfører, at Bonaparte og hans Moder, tilligemed hans Brødre Hieronymus, Joseph og Lucian, ommeldte Dag om Morgenen tidlig ere blevne anholdte af Gensdarmeriet og Politiet, og bragte i sikker Forvaring. De vare paa Reisen til Kysten, forat indskibe sig til America. De belgiske og hollandske Brev og Tidender for idag melde intet herom; Efterretningen er derfor endnu stor Tvivl underkastet.)- En Keiserl. russisk Coureer, som den 7de d. forlod Hs. Majestæt Keiser Alexanders Hovedqvarteer i Void, een Station hiinsidTaul, og er bestemt til Norden, har foruden Parises Capitulation hertil medbragt følgende officielle Efterretning til den russiske Collegieraad Hr. v. Struve.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
General Chernitschef har erobret Chalons sur Marne med Storm. En General, 1500 Mand og 6 Kanoner faldt i hans Magt. De østerrigske Generaler Colloredo og Frimont have stormet Montbelliark og Caronge. Efterretningen om en af Generalerne Frimont og Bubna med Suchet Vaabenstilstand er ugrundet. Operationerne fortsættes tvertimod paa denne Side med største Drivtighed, forat understøtte de talrige Royalister i det sydlige Frankrig. J Marseille var allerede oprettet et Kongel. Gouvernement Denne Stad, saavelsom de vigtigste Stæder i Provence, have plante den hvide Fane.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Christiania, den 5te Juli. Ved Resolution af 25de Mai d. A. har Kongen bestemt som en ufravigelig Regel: at Jngen kan bringes i Forslag til Officeer i den norske Armee, forinden han har underkastet sig Officeersexamen ved det Kongel. Landcadetcorps, og maa han da concurere om Anciennitet a. med de Cadetter, som samtidig med ham underkaste sig Examen. Herfra undtages dog de Elever, som freqventere det militair Jnstitut i Trondhiem, og derfra dimitteres med Officeersexammen, indtil Udgangen af Aaret 1817.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Blandede Efterretninger. Napoleons Reisebibliothek var indpakket i sex Kister, og omtrent 600 Bind stærk. Blandt Værkerne vare: Homer, Ossian, Voltaires Værker, Gilblas Donquixotte, Voltaires Historie Car All.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
En Skrivelse fra Bosion af 10de Juli melder, at et spansk Skib, ombord paa hvilket der vare 5000 Personer og 800,000 Piastre, et forliist ved Øen Margarethe. Alle derpaa værende Mennesker have tilsat Livet.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Hs. Majestæt Kongen af Würtemberg har for de Militaire, som særdeles udmærke sig i dette Felttog, bestemt en egen Decoration i tre Klasser med Overskrivt: Tapperhed og Troskab. De Forenede nordamericanske Stater yde et mærkværdigt Exempel paa tiltagende Velstand. Da dette Land erholdt 1783 sin Selvstændighed, udgjorde Folkemængden der i det høieste 3 Millioner. J Aaret 1800 regnedes der 5 303,666 Mennesker og 1810, 7,239, 903. Vedvarende Fred, Statens Udvidelse i Synden og Vesten, bestandig Indvandring og det fordeelagtige Clima, forklare dette Særsyn. Undertiden udbrød vel nogle Gange den gule Feber; men disse Ødelæggelser vare aldrig betydelige, og den sidst endte Krig har ikke i medtaget mange Mennesker. Et andet Middel til Folkeformerelse, ved Negerslaver nemlig, er siden 1808 forbuden ved en Lov. Alligevel regnede man 1809 ikke mindre end 1,145,000 virkelige Slaver. - Staternes Flade=Jndhold udgjorde 1784 ikke meere end i 640,000 Acres, og 1809. 1,280,000 Acres. 1784 fandtes blot : 650,000 Beliger, og 1809 allerede 1,375,000. En Arre dyrket Jor r. som 1784 kostede 2 Dollars, er siden stegen til 630. Jndførsel har tiltaget fra 11 til 54 og Udførselen fra 2 til 54 Millioner. en Statsgielden beløb sig i 1784 til 200 Millioner Dollars, men ved al 1809 formindsket til 93,119,694. J sidste Krig har den dog faae ge ny Tilvært. 3. Faareavlens Forbedring i Bag=Pommern har, især formedelst det a. 1807 givne Udførselsfrihed af Uld, gjort saa store Fremskridt, at i Regieringen har fundet sig foranlediget til, for at lette Afsætnii gen af den fine Uld, at befale, at et aarligt Marked skal holdes de Staden Colberg, hvilket kommer til at vare fra den 16de til den 20 Junii.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
I Aaret 1814 var Antallet paa de i nedenstaaende svenske Stapestæders værende Handelskibe følgende: J. Götheborg 261 Skibe af 18,753 Læster, Stockholm 254 Skib, le af 20,512 Læster Calmar 74 Skibe af 2,276 Læster, Gesle 7 Skibe af 7,550 1/3 Læster, Visby 54 Skibe af 1,956 1/2 Læster, Malm, il 48 Skibe af 1,570 1/2 Læster, Carlscrona 38 Skibe af 1,556 1/2 Læster, a Uddevalla 33 Skibe af 2,223 ½ Læster, Østad 32 Skibe af 1,093. . Læster, Landscrona 7 Skibe af 513 1/2 Læster, Norrksping 25 Skib, af 1392 12 Læster. - Antallet af de solgte Skibe beløb sig til 31. og af priisdømte og forulykkede til 63.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Kiøbenhavn, den 17de Juli. Hs. H. Prinds Christian Frederik med høie Gemalinde, Hs. H. Prindsesse Caroline Amalia, samt Hs. H. Prinds Frederik Car Christian, ankom til Frederiksberg, Løverdagen den 15de Julii, om Eftermiddagen Kl. 6, og her til Staden samme Dag, om Aftenen Kl. 9. - Deres H. H. Prinds Christian Frederik og Prindsesse Caroline Amalia modtage Cour i Høisammes Palais i Eftermiddag Kl. 6. Cavalierer og Damer klæde sig, som til Apartement.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
J allerunderdanigst Følge af Hs. Majestæts allerhøieste Reskriptil Magistraten af 12te April 1814, der herfra ved Placat af 20de f. M. er bekiendtgjort, er næstkommende Paaske Fløttetid fastsat til Tirsdagen den 28de Mai 1816. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved kundgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 14de Juli 1815.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
J Juni Maaned ere 22 algierske Sopasse udfærdigede giennem det Kongel. General Landets Oeconomie= og Commerce=Collegium, og fra den 1ste til den 15de d. M. 17.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Fra den 15de til den 17de Julii ere indkomne: Capt. A. P. Schrader af Khavn, fra St. Croix med Sukker; Capt. N. A. Schmidt, af dito, fra Jsland med Fisk, Tran og Uldgods; Capt. Peter Petersen af dito fra Leith med Steentøi, Capt. Poul Tanck af Fehmern, fra Christiania med Glasvarer; Capt. Ole M. Petersen af Langesund fra Liverpool med Salt; Capt. A. Stevart af og fra Kierkaldi, Capt. James Davidson af Scouth Schieldt, fra Newcastle med Steenkul; Capt. J. Hansen af Khavn, fra Hamborg med Viin, Cacao og Farvetræe; Capt. H. A. Dølner af dito, fra Altona med Rosiner og Farvetræ. - Udgaaede: Capt. C. J. Dahl af Khavn. til Kiel med Stykgods; Capt. J. E. Wanden af Weendam til Li bek, Capt. H. J. Engelbrecht af og til Stokholm, Capt. James Hasle af Newcastle, til Østersøen, Capt. J. P. Schmidt af Wilderfang, til dito, Capt James Haugreen af og til Wæstervig, med Baglast.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
Paa det Hs. Majestæt tilhørende Fabrik, Frederiksværk, beskiftigedes i forrige Aar 25 Mestere, 126 Svende, 96 Drenge og 42 Dagleiere. Det hele arbeidende Personale var saaledes 229. De forskellige Værkstæder vare: et Kanonstøberi med 2 Dreierværker og 2 Boerværker, et Krudtværk med 7 Vandmøller, en Sabel=Fabriqve med 2 Hamre, Blæse- og Slibeværk, en Meelmølle med Vandhiul og 2 Qværne, desuden et Kobbervalseværk, som har en bestemt Mængde Vand af Værkets Beholdning, Smede, Hjulmænd, Giørlere, Kobbersmede, Bødkere, Snedkere, Murere, Tommer mester, Garver, Børstenbinder og en Fabriqve til AgerdyrkningsRedskaber, et Teglværk og et Brænderi. - De i forrige Aar for brugte raae Materialiers Værdi beløb sig til 151,369 Rbdlr. De deraf forfærdigede Vares til 183,368 Rbdlr.
Berlingske Tidende, 1815-07-17
J Anledning af flere indkomne Forespørgseler, betræffende hvorvidt Veipiqveurers Sønner ere værnepligtige, har Hs. Majestæt Kongen, som saadant allerunderdanigst har været foredraget, under 23de f. M. allernaadigst resolveret saaledes: Da Veipiqveurerne maae sættes i Klasse med Underofficerer, saa bliver, i Henseende til Værnepligten, at forholde med hines Sønner som med disses.