Berlingske Tidende, 1831-11-30
Følgende er en meget interessant Udsigt over de Engelske Lor ders Stilling og Vælde. - - Premierministeren Lord Grev sank maalløs tilbage, da han i Overhuset reiste sig for at forsvare Reformbillen, og han tilstod ved denne Leilighed, at han overvældedes af fine Følelser ; som han begyndte ogsaa Lon Brougham sin Tale med den Erklæring, at han indsaae An svarets Storhed, eller med andre Ord; begge gjorde opmærksom paa Farligheden af en Kamp, hvori enten Lorderne tilsidst maatte vorde undertrykte, eller kunde anklage deres Dommere paa Liv og Lemmer for Statsforræderie. Paa Fastlandet vilde kun Faa have anet denne Fare, inden Kongens Broder faldt i Pøbelens Hænder, Hertugen af Newcastles Slot opbrændtes, eller Bloder strømmede. Hvo der spørger, hvad ville vel et Par hundrede Lorder, udrette mod hele det Engelske Folke kjender ikke England og har ikke lagt Mærke til, at de ypperste Oppositionsblades Redacteurer raadte deres Colleger fra at bruge Trudsler mod Lorderne, eller at Ministrene udtrykkeligen afholdt sig fra enhver Trudsel og nojedes med, indstændigen at bede de geistlige og verdslige Lorder, i Overhuset om at antage Reformbillen (som egentlig kun er en Følge af Partiekampen, ingenlunde Grunden til denne. Ved gives der i hele det britiske Rige neppe Fire Hundrede Lorder i (altsaa langt færre end der gives Adelsmænd i Kongeriget Hannover, som der kunne møde paa Landdagen ;) og deres Jndkomster udgjøre omtrent sex Millioner Pd. St., medens Landbrugerne have 100 og Haandværks= og Fabrikstanden 200 Millioner Pd. Sterl. Jndkomster. Men enkelte Lorder ere mægtigere, end mangen Tydsk Landsherre. De ere ikke blot Grundejere paa Landet, men ogsaa i Kjøbstæderne, have derved Landmændene og disses Jnteresse i deres Magt, og tillige i den locale og almindelige Administration, ved Undelingen af Embeder og ved Parlamentsvalg, al den Jndflydelse, som deres Arvefæsteres og Fæste res Stemmer kunne forskaffe dem i Communal- og Grevskabs Anliggender. Da Landbointeressen er deres, og da denne efter Freden stedse bekæmpes heftigere af den industrielle Jnteresse, saa understyttes Lorderne af Landbointeressen hele Kraft, naar de forstaae, at gjøre deres egen Jnteresse til Et med dennes. Jkke heller ere de, som adelige Familier i andre Lande afsondrede fra de øvrige. Lordernes Familier forgrene sig gjennem alle borgerlige Stænder; deres yngre Sønner, deres Brødre og Frænder, ere Præster, Advocater, Kjøbmænd, Forpagtere o. s. v.; den, som i Dag viser sig paa Børsen, sidder maaskee i Morgen paa sin arvede Lordsplads. Hvorledes end en Lords Familie ramificeres, saa taber Blodet, som forbinder den, ikke sin Kraft; denne holder sammen, kraftigt sammen, fordi den har et mægtigt Hoved og fast Sæde for Familieanliggenderne. Lordernes Magt med deres Indflydelse som Jorddrotter, og med deres Familieforbindelser, der strække sig gjennem alle dannede Stænder og alle Landets Rigdomme, kan altsaa, deres Stilling i Parlamentet fraregnet, ikke udmaales efter deres Jndkomster, ja end ikke efter deres Jndkomster som Jordbrugere i Modsætning til den industrielle Deel af Folkets Jndkomster. Man vil da altsaa ikke kunne ringeagte deres Vælde, selv en man ikke veed, at de have Væbningsret, Ret til at anlægge og vedligeholde Fæstninger, holde Bevæbnede og fordrive Magt med Magt. Mange af dem forstaae sig meget godt paa Krigskonsten; deres Forbundne staae i Spidsen for de beredne og bevæbnede Landmænd (Pomen), og de kunne altsaa, om det gielder, vove en Borgerkrig. Den gamle Borgerstamme, blandt hvilken Gudsfrygt og stræng Huuslugt have vedligeholdt sig i England, meer end andersteds, og som er i Besiddelse af den største Formue og den afgjørende Stemme i Underhuset, modsætter sig denne Lordernes Magt, snarere af gammel Skinsyge, end af nyt Fjendskab. Den veed, hvor dyrt dens Fædre kjøbe J Mange forder ere at borgerlig, kun faae saa af gammel deng herkomst. Jkkun 43 Familier vare adelige for Aaret 1600, og 221 som Aaret 1700; Ole og Halverdsfindstyve for Aaret 1800 Seiren over Lorderne, ved Hjelp af religiøse Samfund og ophidset Pøbelraserie (det den især har bidraget til, nu at dæmpe), ingenlunde vil den berøve Lorderne nogen Rettighed, men den forsvarer haardnakket og kraftigt sine egne Rettigheder og sin industrielle Jnteresse. Fra dens Familier ere imidlertid Lordernes sande Fiender opstaaede, deels overvættes rige, deels misfornøiede Mennesker Af dem, hvis uhyre Rigdomme i Handel, Fabriker og Colonier, overstige Lordernes Formue, og som ikke ville gielde mindre i Staten, end de gielde efter det Engelske Ordsprog, hvorefter Manden vurderes efter hans Formue, maa først de store Handelsfamilier nævnes, som drive deres betydeligste Negotie med Nordamerikanerne, og kunne fatte en naturlige Kjærlighed til disse og deres Statsindretning, fordi de leve af og med dem, ere besvogrede med dem og ved Eiendomme, i Byer og paa Landet ere som Borgere af Nordamerika. Den betale de overmaade lidet men i England overmaade meget til Staten, og den Tanke ligger dem nær, dersom vi havde Nord americas Forfatning i England, saa havde vi ogsaa færre Afgifter. Men de Herrer, som leve fyrsteligt af deres Jndiske Skatte og Besiddelser, paa godt Tyrkisk med opvarteende Slaver, vilde gjerne sprænge Dørene til Overhuset, ligesom ogsaa Penge despoterne, hos hvem en Lord mangen en Gang maa tilliggesig Penge til sine Væddemaal og Rævejagter. Endelig bør de store Fabrikejere nævnes, som beregne og bruge Kraften af deres Tusinde Arbeidere ligesom deres Maskiners Hestekraft; Riigmænd, der af voldsomt anstrængte Menneskekræfter ikke have Skade, som af deres Arbeidsqvæg, men Fordeel, fordi de ødelagte Arbeidere ikke falde dem, men Fattigkassen til Byrde; disse Millionairer see fra deres Pragtboteller, under Diønene af deres Maskiner og ydmyge Arbeidsfolks Suk, haanligt ned paa Lordernes Herresæder med Kragerederne, og paa Lordernes Ærgrelser af de plumpe Bønder, de føle sig forulempede i deres Anlæg ved Jorddrottens Rettigheder; i deres Beregninger ved de Agerdyrkningen beskyttende Love, Lordernes locale og lovgivende Magt træder dem overalt standsende i Veien. (Sluttes i Morgen.)