Aalborg Stiftstidende, 1838-08-28
Fædrelandet. Kjøbenhavn, 25de Aug. Ved Garnisonskrigsretsdom, der er stadfæstet af Hs. M. Kongen, er nu Materialskriveren ved Kronborg Fæstning, Lieuten. Fr. J. Schaldemose i den mod ham anlagte Sag dømt i 100 Rbd. Sølv Bøde, til Krigshospitalkassen, samt ny Haarig Censur, naar den Censur, han fortiden er underkastet, er udløben. Tillige ere de beskyldninger a., hvormed han i Artiklen i Søndags gjæsten" under Titel Barbari paa Kronborg Amt, har angrebet Helsingørs Politiøvrighed ialmindelighed og den const. Politiemester, Cand. jur. Crone isærdeleshed, samt Districts, comm., Drid. Classen, kjendte døde og magtesløse. Den 20de og 21de Aug. holdt Trykkefrihedsselskabets Bestyrelse et Møde, hvori nogle Medlemmer optoges, saa at Totalantallet steg til 5079. Formanden anmeldte, at Lieutenanterne Fibiger og Hoffmeyer vare udtraadte af Repræsentantskabet. Paa dette Møde besluttedes, at en historisk Læsebog for Bondestanden skulde udgives paa Selskabets Bekostning, naar Forf. vilde foretage nogle Forandringer ved den. Endvidere udsattes Præmier, den ene paa 100 Rbd., for den bedste Fremstilling af det hos os bestaaende Laugsvæsen, og den anden paa 200 Rbd., for den bedste Udvikling af Laugsvæsnets Jndflydelse paa Jndustrie og Omsætning; hvorhos det blev fastsat, at Forfatterne, foruden Præmierne, tillige skulle nyde det sædvanlige Honorar. Cand. Lehmann havde tilskrevet Bestyrelsen, at han agtede at foreslaae Repræsentantskabet, at det skulde opfordre Østifternes Stænderforsamling til at andrage hos Hs. M. Kongen paa en Forandring i Trykkefrihedslovgivningen. Til at afgive en Betænkning over dette Forslag nedsattes en Committee, bestaaende af Professor Clausen, Justitsr. Guldberg, Prof. Larsen, Prof. David og Overlærer Olsen. Vi have erfaret, at det, som ved Lehmanns Forslag tilsigtes, er Følgende. 1. At de gjældende Trykkefrihedslove maae blive overholdte, og at altsaa ene og alene Domstolene komme til at afgjøre, hvad Enhver, der ikke er underkastet Censur, maa offentliggjøre gjennem Trykken i Medhold af de i retskraftig Form givne og bekjendtgjorte Love. 2. At Plac. af 13de Mai 1814 maa ophæves, saaledes, at et Exemplar af ethvert nyt Blad og Skrift vel skal overleveres til Gjennemsyn af Politiet, men uden at Udgivelsen derved forhales. 3. At Plac. af 2den Octbr. 1810 ligeledes maa ophæves, og altsaa Meddelelsen, af politiske Nyheder og Efterretninger ophøre at være et Privilegium for enkelte Blade. H. At Forbuddet mod Ryg ters Offentliggjørelse, som findes i Pl. af 18de October 1805, maa tilbagekaldes eller nærmere bestemmes. H. At det bestemmes, at den specielle Censur for domfældte Forfatrere først skal indtræde efter endelig Dom. Nu, da man efter Pl. af 1ste Novbr. 1837 8 2 kan underkastes Censur for en vis Tid, forekommer os endog Antagelsen af det sidste Forslag at være en absolut Nødvendighed; thi, lad os sætte, at Underretterne dømme en Forfatter til en Straf af 12 Maaneders Censur, som strax exeqveres, og at Sagen, efter 13 Maaneders Forløb, procederes for Høiesteret, i hvad Hensigt opbyde da Sagførerne deres Talent, i hvad Hensigt anstrænge da Dommerne deres Skarpsindighed, A. Procedure er jo her overflødig, - dersom Forfatteren bliver fordømt, fordi han alt er straffet, - dersom han bliver frikjendt, fordi han alt er bleven fri for Straf De lavere Jnstantser synes i et saadant Tilfælde at have havt den endelige Afgjørelse af Sagen, og Høiesteret, der egentlig skulde endelig afgiøre den, kommer da post festum for at proclammere, at en Uskyldig er bleven underkastet Straf i Medhold af Love, hvis Øiemed det er at beskjærme Uskyldigheden.