JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1835-11-28
Tillægsblad til Viborger Samler No. 147.
Viborger Samler, 1835-11-28
(Jndsendt.) Til Krigsraad Conradsens Bramarbassade i Viborg Samler No. 13,) vil jeg for Tiden svare dette: "Enhver som har seet Brother to Mark grave og Cassio vil finde: 1) at disse Dyr ere altfor beterogene til at gaae sammen i en Væddekjørsel; 2) at det ikke er parti egnel at tilbyde et Væddemaal som dette, hvor Modparterne skulle lade 2 Dyr løbe sammen, der ere opstaldede 5 Mile fra hinanden, og altsaa ikke vel kunne indoves sammen; 3) at begge de nævnte Hingster tilhøre mange Actiehavere, og Jnteressenternes Samtykke hertil bør da indhentes; men det er ikke tænkeligt: at saamange Jnteressentere blive enige herom, saameget mere, som de eies af 2de forskjellige Selskaber. - Jeg formoder derfor, at denne Finantz-Operation vil bortfalde.
Viborger Samler, 1835-11-28
Hvad Krigsraaden drømmer om mit Hestekjenderie er mig aldeles ligegyldigt. Jeg var med 1834 i Committeen udi Viborg, og foretralder tilligemed mine Herrer Colleger andre Heste til Præmie end det Aftom af Tamerlan Hr. Krigsraaden der præsenterede, og kunde uagtet Hr. Krigsraadens rundelige Stortalenhed om hans Dyrs Fuldkommenheder, ikke andet efter Skjøn og billighed end stemme for de Andre som erholdt Præmierne. Derfra reiser sig Hr. Krigsraadens Udfald imod mig. Hans sletvalgte Udtryk af Vendekaaberie i Anledning af at jeg har roest Brother to Mark grave som jeg saae i det Augustenborgske Stutterie i Novbr. 1834, er ikke at regne saadan en Mand til Onde, da han ikke har givet sig Tid at læse det som staaer i Forbindelse med de i Aarhuus Avisen indførte Ord, og som jeg senere, da jeg længe efter fik det læst, har tilladt mig selv at commentere over ved en Annonce til Redacteuren af samme Blad – om den ellers deri indføres. For Publicum vil jeg anføre det som umiddelbart følger efter vide Pag. 267 i Tid skrivt for Landocconomie 4de Binds 2det Hefte, da ikke Alle som holde Viborg Samler læse hiint oeconomiske Blad. Mine Ord ere disse: "Dette være nu fremsat for at bevise: at det er Skuet man meest gaaer efter i Handel og Vandel og Omdømme, men ikke Væddeløbs-Dygtigheden. Man vil indvende: at Slægterne af hiint Fuldblod have just paa Væddeløbsbanerne beviist sig som dygtige, og *) Efter Aarhuus Avis optaget i d. Bl. Red. man har altsaa Haab om Dyrets Fortrinlighed. Ve som nøies med Skue og Bevægelse svare hertil. Haaber ikke Vished, og den Host som nok saa ofte havde seiret paa Banerne, og var forsynet med de meest elegante Attester, vilde aldeles ikke her, som Tillægsdyr, have fundet Kjøbere, endog til 10 Gange lavere Priser, hvis den ved Skuet befandtes at have betydelige Arvefeil som lode befrygte et feilfuldt Afkom o. s. v.
Viborger Samler, 1835-11-28
Redacteuren af hiint Tidskrivt har i en Anmærkning under min lille Afhandling skreven saaledes: Henvisende til det, der tidligere er skrevet til Væddeløbenes Anbefaling, meddeler Tidsskrivtet den her fremsatte Mening om Sagen, fordi det vilde være Anmasselse af Udgiveren at tilbagevise indsigtsfulde Oeconomers Yttringer, om de end ikke, som man tor haabe, ville vorde stadfæstede naar en længere Tids Erfaring har viist den gavnlige Jndflydelse, som velindrettede Væddeløb ogsaa hos os, som andensteds, kunne have paa Heste Avlen." Af alt dette fremlyser nok tydeligen for den som læser Afhandlingen ubeskaaren, at jeg nu som for ikke har nogen Manie hverken for Væddeløb eller Fuldblød uden at jeg derfor er en Antagonist af Fuldblodet; thi jeg agter det Gode hvor jeg finder det, og saameget mere naar Racen er constant, da jeg saaledes tør haabe ønskelige Frugter for Afkommet. Jeg dømte om Hingsten qvæstionis for jeg vidste at den skulde til Randers. Jeg veed ikke hvem der ere Jnteressentere i samme, ei heller hvem der af disse valgtes til at udsee og kjøbe Fuldblods=Hingsten; men jeg formener: at i en Egn som Randers Egnen, maae de fleste af Jnteressenterne være Hestekjendere, og at disse vist have valgt udmærkede Hestekjendere til at kjøbe en saa dyr Hingst, er vel uden for al Tvivl. Saavel Stutterie-Commissairerne som flere gode Hestekjendere have bevidnet mig, at de deelte mine Anskuelser om Dyret; men at Hr. Krigsraaden og flere danne en Opposition herimod, er jo aldeles rimeligt og i sin Orden. Sindinggaard, den 19de Novbr. 1835. S. A. Kielstrup. Det har været et længe næret Ønske at see en brændebesparende og hensigtsmæssig indrettet Kalkovn opført ved de betydelige Kalkværker i Dauberg og Mønsted. Det Offentlige har nu foreskudt 2500 Rbd. til dette Øiemed, og man har alt begyndt paa Anlægget af en Ovn i Dauberg, som daglig skal kunde levere circa 30 Tdr. brændt Kalk og i de 5 Sommer-Maaneder circa 5000 Tdr. En egen Brændemester vil blive holdt ved Ovnen og har man beregnet, at af den forøgede Kalk, som vindes ved en hensigtsmæssigere Brænding, ville ikke alene Udgifterne til Brændemesteren og Ovnens aarlige Reparation erholdes; men den hele foreskudte Sum vil i nogle faa Aar endog være dækket. Vedkommende Kalkeiere havde hellere seet en mindre og simplere construeret Ovn opført, da de befrygte, at Afsætning for et større Qvantum Kalk, end nu sædvanligen brændes, omtrentlig 2000 Tdr. aarlig, ei lettelig vil være erholdelig, og at ved i den større anlagte Ovn kun at brænde et saalidet Qvantum, som det ordinaire, Udgifterne til en Brændemester og Ovnens Reparation, samt de aarlige Afdrag ikke ville kunne opnaaes. Erfaring vil imidlertid kun kunde afgjøre, hvis Anskuelse er rigtigst. Paa Skalzaae er i dette Aar nedført circa 50 Favne Brænde til Hjerbek fra Lindum Skov, saa er og Pramfarten benyttet til nogle Muursteens Transport. Anstundende Aar tør man imidlertid vente, at Pram farten vil blive udvidet, da en Pram, som ladet med 100 Tdr. Korn, eller med 10 a 16 Favne Brænde, kun stikker 1 Fod, vil blive bygget og sat i Fart.
Viborger Samler, 1835-11-28
Dersom Passagen igjennem Agger=Kanal vil blive varig, tør maaskee den lille Fiskerby Hjerbek hæve sig betydelig og Pramfarten paa Skaltz=Aae, hvis den kan udvides til Nørre-Aae og saaledes forene Limfjorden med Randers Fjord, blive af en fortrinlig Jnteresse.
Viborger Samler, 1835-11-28
Varer fra Randers ville paa Pramme i 4re Dage og med Hestekraft i kortere Tid kunne naae Hjerbek, derfra paa sædvanlige Fartøier i et Dogn Agger=Kanal og atter herfra Engelland i 2de Dage og Norge i et Døgn. Skulle end ikke Fousingøe-Mølle-Aae i Forening med det overflødige Vand, som tildeels skader de derbeliggende Enge, samt det Vand, som kommer fra Vældene i Leisten Bakker, tillige med Vandet i Hestehave-Bakken, afgive Vand nok for Pramfarten mellem Skaltz, eller som den høiere op kaldes Kousted-Aae, og Nørre-Aae, som dog forenes, vilde det vist kunne betale sig, at danne et eget Basin forsynet med Sluser, hvori Vand kunde omsamles under Leisten Bakker - og deraf forsyne Kanalen for Pramme. En saadan ny Vandforbindelse, dersom Agger=Kanal bliver varig, vilde være meget fordeelagtig for Viborg, Hobroe og Randers og det hørte ikke til Umulighed at vente, at see et Dampskib passere fra Randers til Hjerbek paa denne nye Vandvei. En Undersøgelse, om Limfjorden lader sig forene med Randers Fjorden paa forommeldte Maade, er nu overdraget Oberstlieutenant v. Prangen og Capitain v. Dau, Begge af Jngenieur-Corpset. Denne Undersøgelse vinder saaledes forøget Jnteresse. 12.
Viborger Samler, 1835-11-28
Domme, afsagte i den Kongelige Lands-Overret i Viborg, Mandagen den 16de November 1835.
Viborger Samler, 1835-11-28
J Sagen No. 200.
Viborger Samler, 1835-11-28
Ldsovprkt. Otterstrom som Actor, contraLdsopprkt. Nyboe, Defensor for Niels Peter Grønning, Christen Thomsen Schmidt og Terkild Terkildsen. (Der tiltales for forøvet Overfald paa en Vægter paa hans Post.) Dom: "De Tiltalte, Niels eller Jess Peter Grønning og Christen Thomsen Schmidt, bor hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus, den Første i 1 1/2 Aar, og den Sidste i 1 Aar. Tiltalte Terkild Terkildsen bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 2 Gange 5 Dage. Saa bor og samtlige Tiltalte, een for alle og alle for een, betale de 2de under Sagen fremlagte Regninger fra Apotheket og Regimentschirurg Nielsen med 6 Rbd. 2 Mk. 3 s. r. S. samt til Vægter Bonde for lidt Næringstab 3 Rbd. Sølv. J Henseende til Actionens Omkostninger bor Byetingsdommen ved Magt at stande, dog saaledes, at det Actor og Defenfor tilkiendte Salair nedsættes for den Første til 4 og for den Sidste til 3 Rbd. Sølv. Actor for Overretten, Procurator Otterstrøm, tillægges i Salarium 5 Rbd. Sølv, som udredes af de Tiltalte, En for Alle og Alle for Een. Den idømte Erstatning udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-11-28
Ved Fredericia Kjøbstæds Extraret den 5te Aug. 1835 er, af den constituerede Dommer, Exam. juris Salling, dømt saaledes: "Tiltalte Niels P. Grønning og Christen Thomsen Schmidt bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, den Forste i 3 Gange 5 og den Sidste 2 Gange 5 Dage, paa egen Bekostning, og Tømmersvend Terkild Terkildsen erlægge en Mulct af 5 Rbd. Sølv til Stadens Fattigkasse, saa udrede de og in soli dum, foruden de paa denne Action medgaaede Omkostninger, hvorunder Salair til Actor, Prit. Fohlmann, 5 Rbd. Sølv og til Defensor Prit. Jørgensen, 5 Rbd. Sølv, de paa Vægter Bondes Helbredelse medgaaede Omkostninger efter nærmere Regning, samt det Næringstab, den Skadelidte som en Følge af Beskadigelsen har lidt, med 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Øvrighedens nærmere Foranstaltning under Adfærd efter Loven. Sagførelsen har været forsvarlig, og Sagens Behandling intet utilbørligt Ophold lidt.
Viborger Samler, 1835-11-28
J Sagen No. 240. contraLdsopprkt. Lykke som Actor, Ldsopprkt. Juul, Desenfor for de Tiltalte, Maren Pedersdatter og Niels Hansen. (under nærværende Sag sigtes, Maren Pedersdatter og Niels Hansen for Blodskam, og den Førstnævnte af dem tillige for Hoer.) Dom: "Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Prkt. Lykke, betale de Tiltalte een for begge og begge for een 5 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-11-28
Ved Salling Herreders Extraret den 21de Sept. 1835 er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Rosenstand og tiltagne Meddomsmænd dømt saaledes: "De Tiltalte Maren Pedersdatter og Niels Hansen bor hensættes i Fængsel paa Vand og Brød, paa egen Bekostning, Førstnævnte i 4 Gange 5 Dage og Sidstnævnte i 2 Gange 5 Dage, samt derefter forvises Provindsen. Saa bør de og, een for begge og begge for een, udrede samtlige af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvorunder Salarium til Actor, Prkt. Øllgaard, 3 Rbd. Sv., og til Defensor, Prkt. Thorup, 2 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."(Afsagte den 23de November.)¬
Viborger Samler, 1835-11-28
J Sagen No. 180. Ldsovpktr. Holm som Actor, contra: Ldsoppktr. Bastrup, Defensor for Jens Christensen Knudsen. (Der sigtes for at have tilegnet sig opdrevet Brag af Havet.) Dom: "Tiltalte Jess Christensen Knudsen bor for Actors Tiltale i denne Sag fri at være. Actionens Omkostninger, derunder indbefattede de i Underretsdommen fastsatte Salarier og i Salarium til Actor ved Overretten, Procurator Holm, 5 Rbd. Sølv, udredes af det Offentlige." Ved Øster og Vester Herreders Extraret den 3die Juli 1835 er af Kammerjunker Bye og Herredsfoged Wedel-Heinen dømt saaledes: "Tiltalte Jes Christensen Knudsen bor at hensættes i Fængsel paa almindelig Fangekost i 8 Dage, samt betale i Salair til Actor 3 Rbd. og til Defenfor 2 Rbd. Sølv, foruden de paa Straffens Execution medgaaende Omkostninger. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter Dommens lovlige Forkyndelse og Dommen iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-11-28
J Sagen No. 207. Ldsovpktr. Holm som Actor, contra Ldsoppkr. Bastrup, Defensor for Arrestanten Mads Pedersen Heltborg. (Der tiltales deels for at have forfalsket sit Skudsmaal, deels for Tyverie.) Dom: "Arrestanten Mads Pedersen Heltborg, bor for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. J Henseende til Actionens Omkostninger hvorunder Actor ved Overretten, Procurator Holm, tillægges i Salarium, 5 Rbd. Sølv, bør Herredstingsdommen ved Magt at stande. Det Jdømte udredes under Adfærd efter Loven." Ved Morsøe Herreders Extraret den 28de August 1835 er af Cancellieraad Bye- og Herredsfoged Rummelhoff dømt saaledes: "Tiltalte Mads Pedersen Heltborg bør som Forbedringshuusfange. at hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 1/2 Aar, samt udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger og derunder Salarium til Actor, Procurator Calundann, 5 Rbd. Solv og til Defensor, Procurator Bendix, 3 Rbd. Solv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-11-28
J Sagen No. 238. Ldsovpktr. Otterstrøm som Actor, contra: Ldsoppktr. Nyboe, Defensor for Arrestantinderne Ane Marie Ahrberg eller Tydsk og Maren Poulsdatter Felde. (Der tiltales, den Førstnævnte for 3die Gang begaaet Tyverie, og den Sidstnævnte for 3die Gang begaaet Hælerie.)
Viborger Samler, 1835-11-28
Dom: "Arrestantinderne Ane Marie Ahrberg, eller Tydsk og Maren Poulsdatter Felde bor begge hensættes til Tugthuusarbeide i Viborg, Tugt- og Forbedringshuus for deres Livstid.
Viborger Samler, 1835-11-28
Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder Salariet til Actor ved Overretten, Procurator Otterstrøm, bestemmes til 5 Rbd. Sølv. bør Underretsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-11-28
Ved Holstebroe Kjøbstæds Extraret den 12te October 1835 er af Cancelliesecretair Bye- og Herredsfoged Nellemann dømt saaledes: "Arrestantinden Ane Marie Ahrberg, Enke efter Christen Nielsen Tydsk, bør hensættes til Arbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus sin Livstid.
Viborger Samler, 1835-11-28
Arrestantinden Maren Poulsdatter Felde bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være. Begge Arrestantinder bor in solidum udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og deriblandt i Salair til Actor, Procurator Nielsen, 4 Rbd. Sølv, og til Defensor, Procurator Sehestedt, 3 Rbd. Sølv. At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-11-28
J Sagen No. 246. Ldsovpkr. Møller som Actor, contraLdsovpkr. Holm, Defensor for Jens Pedersen, Deiret af Randers Arrest. (Der tiltales for at have afskaaret 8 paa Randers Byes Mark staaende Heste endeel af deres Haler.) Dom: "Arrestanten Jens Pedersen Deiret bor hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder.
Viborger Samler, 1835-11-28
Med Hensyn til Actionens Omkostninger, hvorunder Actor ved Overretten, Procurator Møller, tillægges i Salarium 5 Rbd. Sølv, bør Byetingsdommen ved Magt at stande. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-11-28
Ved Randers Kjøbstæds Extraret den 23de October 1835 er af Cancellieraad const. Borgermester og Byefoged Reiersen dømt saaledes: "Arrestanten Jens Pedersen Deiret bør at hensættes til Arbeide i Viborg Forbedringshuus i 1 1/2 Aar, samt at erstatte alle af hans Arrest og af hans Action flydende Omkostninger, derunder Salarier til Actor, Proveprocurator Nyegaard, 3 Rbd. Sølv og til Defensor, Procurator Bierring, 2 Rbd. Sølv, der i Uformuenheds Tilfælde udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning. – At efterkommes under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-11-28
J Sagen No. 127.
Viborger Samler, 1835-11-28
Ldsovprkt. Nyboe mødte for Kammeradvocaten paa Embedsvegne, contra: Ldsovprkt. Møller mødte for Gaardmand Simon Nielsen i Aalstrup.
Viborger Samler, 1835-11-28
(Kammeradvocaten, Etatsraad Schack, paaanker under nærværende Sag en inden Hads og Ring Herreders Ret den 17de Januar d. A. afsagt Dom i en Sag anlagt af Jndstævnte Gaardmand Simon Nielsen, til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en Obligation, udstædt under 8de Marts 1831 af Rasmus Pedersen Paaske til Grev Dernaths Boe for 1000 Rbd. Sølv, hvorfor ved Obligationen er givet Panteret paa første Prioritet i en Gaard i Aalstrup, som bemeldte Paaske sildigere har solgt til Jndstævnte, imod hvilket Søgsmaal Kammeradvocaten har ladet ercipere paa den Kongelige Kasses Vegne som Hovedcreditor i Dernaths Boe.) Dom: "Den af Jndstævnte, Gaardmand Simon Nielsen, paastaaede Mortification af en at Rasmus Pedersen Paaske den 8de Marts 1831 til Grev Dernaths Boe udstædt Panteobligation for et Beløb af 1000 Rbd. Sølv kan ikke meddeles. Med Hensyn til det Kammeradvocatens Fuldmægtig for Underretten ved Herredstingsdommen tillagte Salarium bør bemeldte Dom, forsaavidt den er paaanket, ved Magt at stande. J Salarium til Prkt. Nyboe, som Fuldmægtig for Kammeradvocaten ved Overretten, betaler Jndstævnte 20 Rbd. Sølv. Det Jdømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven." Ved Hads og Ring Herreders Ret den 17de Januar 1835 er af Cancellieraad Herredsfoged Lanng dømt saaledes: "Den af Rasmus Pedersen Paaske den 8de Marts 1831 til v. Dernaths Boe eller Arvinger udstædte Panteobligation, stor 1000 Rbd. Sølv, hvorved er givet Pant i den af Simon Nielsen nu eiende Gaard i Aalstrup Bye, bør være død og magtesløs, og kan saaledes af Pantebogen efter Citantens Begjæring vorde udslettet. Derimod bor bemeldte Rasmus Pedersen Paaske og Simen Nielsen in solidum betale i Salarium til Kammeradvocatens Fuldmægtig, Prkt. Nielsen, 20 Rbd. Sølv. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."¬
Viborger Samler, 1835-11-28
J Sagen No. 156.
Viborger Samler, 1835-11-28
Ldsopprkt. Otterstrom mødte for Jacob Pedersen, Eier af Supskog, contra: Ldsovprkt. Møller mødte for Landmaaler Holm Møgeltønder. (Citanten, Jacob Pedersen, Eier af Gaarden Supskog i Møgeltønder Sogn, paaanker under nærværende Sag en ved Møgeltønder og Ballum Birketing den 4de Febr. sidstl. afsagt Dom i en Sag, som han har anlagt imod Jndstævnte, Landmaaler Holm, af Møgeltønder, som Eier af Gaarden Sydfeldt, angaaende Nedlæggelse af en nye Stil eller Vandrende og Ophøielse af Kjørestedet imellem tvende Jndstævnte tilhørende Fenner, over hvilke Citantens Kirke-Ting- og Møllevei gaaer.) Dom: "Birketingsdommen bør, forsaavidt paaanket er, ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Overretten, betaler Citanten til Jndstævnte med 25 Rbd. Sølv, som udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-11-28
Ved Møgeltønder og Ballum Birketingsret den 4de Febr. 1835 er af den constituerede Dommer Candidatus juris, Jnspecteur Feddersen dømt saaledes: "Jndstævnte, Landmaaler Holm i Møgeltønder, bør forinden den 31te Mai d. A. under en Mulct af 1 Rbd. Sølv til Mogeltønder Sogns Fattige for hver Dag, han efter denne Tid sidder nærværende Dom overhørig, anskaffe og behørigen nedlægge en Stil eller Vandtude af 6 Alens Længde og et almindeligt norsk Brædes Brede i Trekant, paa det Sted i Grøften imellem hans vester og midt Poldsenne, hvor Veien fra Citantens Gaard Supskog gaaer over, samt fremtidigen vedligeholde saadan Stil; men iøvrigt for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være. Processens Omkostninger ophæves. At efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1835-11-28
Døde. Kjøbenhavn: Lorentze Cathrine Lithander. – Colonien Christianshaab i Grønland: Andrea Danielline Kornerup, f. Thaning. - Høie-Thostrup, Sognepræst for Høie-Thostrup, Abraham Falch. Præste: Emma v. Bergen, 26 Aar. - Odense: Forhenværende Eier af Adressecontoiret og senere Jnspecteur ved Tugthuset, L.N. Faber, 79 Aar. Trolleborg: Degne-Enken Ane Kirstine Bjerum, f. Steenberg, 88 Aar. - Slesvig: Rector ved Domskolen, Olshausen (pludselig død af Slagflod).
Viborger Samler, 1835-12-01
1835. No. 148. 63de Aargang. alene privilegerede Kongelig allernaadigst Samler. Viborger, Danmark og Hertugdommene. Forsendes med Brevposten i 1ste December. Tirsdagen den Han RES RRIAARARI ER HR RRIAARARI ER Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons.
Viborger Samler, 1835-12-01
Udenlandske Efterretninger. Spanien. Le Moniteur og Le Journal des Debats indeholde omstændelige Efterretninger fra Madrid indtil den 15de Novbr. Cortes's Aabning vedblev at være bestemt til den 16de og Regentinden vilde Kl. 10 Form. i egen Person foretage denne Ceremonie. Det sidstnævnte Blad giver i Forveien et Udtog af Throntalen, der i det Væsentlige vil gjentage det mendizabalske Program, men udførligere udvikle enkelte Puncter. J Særdeleshed skal Finantsspørgsmaalet berøres, og der skal erklæres, at der trods Statscassens Forlegenhed og tre Provindsers Frafald hverken skal contraheres noget nyt Laan eller paalægges nogen ny Afgivt. Oplysningen om Forholdene til de fremmede Magter vil lyde meget tilfredsstillende, da disse dagligen yttrede en forøget Jver i Opfyldelsen af Quadrupeltractaten og dennes virksomme Udtydning. Dernæst skulde det kgl. Statut og Revisionen af Grundloven berøres. Man meente i Almindelighed, at Hr. Jsturiz (der er udnævnt til interimistisk Præsident) vilde blive bekræftet i denne Værdighed, og at Discussionen over Adressen vilde blive meget levende. Mærkeligt er Forlæggelsen af Mødet fra Proceres's til Procuradorernes Sal. Rygtet om en Misforstaaelse mellem Generalerne Cordova og Evans har viist sig at være ugrundet. J Santander var der forefaldet Uroligheder i Anledning af Valget af en Deputeret, fordi den ultraliberale Candidat faldt igjennem. – Jfølge en Telegraph depesche fra Bayonne af 19de forrige Maaned vare tre carlistiske Batailloner rykkede mod Aragonien men med uforrettet Sag vendte tilbage. General Oraa (han og ikke, som sidst urigtigt meldtes, Cordova, havde besat Pamplona) havde bemægtiget sig Estella ved et Overfald. Carlisterne udspredte det Rygte, at 10,000 Mand med 600 Heste vare underveis fra Catalonien til deres Understøttelse. Derimod skriver Mina til en Ven i Bayonne, at han snart skulde undertrykke Opstanden, naar han kun havde 40,000 Md. Breve fra Barcelona ere af 13de f. M.; Minas Driftighed roses meget. – Don Carlos har udnævnt sin Neven, Jnfanten Don Sedastian, der skal have overbragt hiin betydelige Summer, til sin første Generaladjutant. – Jfølge Breve fra Bilbao hed det der, formodentligen af en Feiltagelse, at Prætendentens ældste Søn var ankommen til dennes Hær. Den 9de vare atter Skærmydsler, forefaldne med Carlisterne, der bleve tilbagedrevne, dog havde man beordret Forstærkninger til Staden, for at sikkre den. Ogsaa i Santander satte man Fæstningsværkerne tilsomt istand af Frygt for et Overfald af Carlisterne. Mellem disse skal det være kommet til blodige Stridigheder mellem Navarreserne og Castilianerne, hvorpaa Prætendenten havde ladet 6) af de Sidste skyde. Don Carlos skal have afsat de fleste af sine Generaler, navnligen Moreno, Maroto, Saraza og Cuevillas, den berygtede Pater Chrillus skal være stødt til ham.
Viborger Samler, 1835-12-01
Frankrig. En Telegraphdepesche melder, at Hertugen af Orleans er den 10de Novbr. ankommen. til Algier og vil den 15de afreise til Oran. – Kamrene ere indkaldte til den 29de Decbr. – Breve fra Newyork af 4de Novbr. give at forstaae, at Præsidenten, istedetfor at gjøre Frankrig Concessioner, snarere vil i sin Tale provocere Striden. – Den til Gouverneur paa Martinique udnævnte Admiral Mac kan skal i Begyndelsen af d. M. afseile dertil og i Krigstilfælde føre Overbefalingen til Lands og Vands paa Antillerne; den derværende Escadre vilde endnu blive forstærket med tre Linieskibe og tre Fregatter. –