Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1834-02-19
Politiske Efterretninger. Spanien. Privatbreve fra Madrid sige, at det spanske Ministerium skal have udstædt en Note til de 3 nordiske Magter, hvori man forlanger ufortøvet Anerkjendelse af den unge Dronning; i modsat Tilfælde, heed det at man havde besluttet at meddele de i Madrid værende Magters Gesandtere Reisepasse. Generalerne Quesada, Valdes og Butron gjøre sig nu i Pampelona og Vittoria færdige til at angribe Jnsurgenterne for Alvor, fra Barcellona meldes, at den forhenværende Minister Hr. Za Bermudes var incognito passeret derigjennem for at begive sig til Rom. J Paris ville man vide, at en Coureer bragte den Efterretning, at 2 Decreter vare publicerede, hvorved de Cortes indkaldes, og Den Joachim Torres udnævnes til Finantsminister; General Mina skal være tilbagekaldt. - Madrider Gazette af 21de Jan. indeholder følgende af Enkedronningen udstædte Decret: "Min moderlige Ombyggelighed har ladet mig forsøge alle Midler for at bringe Fienderne af min Datters Throne og Landets Vel, tilbage til deres Pligt; men da det i Særdeleshed i de baskiske Provindser og i Narvarra ikke er lykkedes at bringe dem til at afstaae fra deres forbryderiske Planer, saa seer jeg mig sat i den piinlige Nødvendighed, at gribe til strænge Forholdsregler, for at gjøre en Ende paa det Onde, med hvilke hine Landets Egne ere hjemsøgt: derfor befaler jeg herved mit Ministerraad, at alle de til de forskjellige Baander hørende Jndividuer, naar de tages til Fange af Tropperne eller Landfolket, skulle tjene i 6 Aar som Soldater, og saaledes Underofficererne fortsættes til de Regimenter, som ligge i Ceuta og Havannah, og de Øvrige til Garnisonerne i Cuba Portorico og paa de philipinske Øer. - Paa Anførerne og de Jndividuer, som beklæde Officiers Rang under hine Bander, er denne Bestemmelse ikke anvendelig, men de skulle meget mere straffes efter Lovenes hele Strænghed." Aarsagen til Forbittrelsen i St. Sebastian mod Carlisterne, er fordi disse have tilladt sig saamange Mishandlinger, mod Dronningens Tilhængere, og saaledes blandt andet nylig ladet skyde en Kone, som Spion. Savoyen. Om Tildragelserne i Piemont lader sig Jntet med Vished sige; i Basel havde man Breve fra Turin, Genua og Chambert, som forsikkre, at der i disse Stæder herskede den største Rolighed, men at forøvrigt et piemontesisk Corps paa 4000 Md. marscherede mod Schweitsergrændsen; derimod skri hves der fra Genf under 5te Februar, at der i Genua skulle være udbrudt en Opstand, Garnisonen være bleven fordrevet, Folket Herre af Forterne, og Kong Albert flygtet til Lombardiet; hvad der er Sandhed, lader sig imidlertid endnu ikke bestemme. Breve fra Grenoble af 4de Februar melde, at den 3die f. M. var skeer 2 Angreb paa den savoyiske Grændse, det Første skeede af et Corps paa 50 Md., som havde overfaldet Douaneposterne og gjort nogle Fanger, men var strax derpaa bleven angreben, af sardiniske Tropper, og efter nogle Flinteskud tvungen til igjen at flygte paa fransk Gebet; en anden Colonne var fra Pontcharrasiden brudt ind over Grændsen, men man troede ogsaa at det blot kunne være en Smuglerbande. J Gent gik Rygtet den 6te Februar, at de polske Flygtninge ville bestræbe sig for at afstedkomme en Opstand i Gens, og bemægtige sig Tøihuset der, hvortil kom at Folkemassen synes at være dem temmelig hengivne. Magistraten sammenkaldte Borgerne og Haandværkslaugene, og der blev truffen Foranstaltninger mod et Angreb, imidlertid havde Polakkerne i et Bønskrift ansøgt Statsraadet i Gens, om at maatte forblive i denne Canton, imod at de forpligtede sig til at iagttage den største Rolighed; Statsraadet befalede da, at de skulle forføye sig ind i Casernen Chantepoulet i Gens, men dette have de nægtet, og hele Cantonnens Milits blev nu samlet, dog hvad der videre vil skee, veed man endnu ikke. Det besynderligste ved det hele polske Forretagende, er at man fra Schweitz, aabenbare, beskylder General Romarino for Forræderie mod sine egne Landsmænd, og at han da den ene Colonne stod opstillet, fremkom tilligemed Grev Damas, men forsvandt derpaa efter kort Tids Forløb, og herpaa bragte en underordnet, Officeer Skaren befaling til at drage sig tilbade. Den anden Colonne veed man igien havde trukket sig tilbage mod Genfsiden. Den hele Affaire, strandede, da man ikke havde holdt Sagen hemmelig, og den franske Regjering skal have givet den Sardiniske Efterretning derom.