JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Theatrets litteraire Forfatning staaer i et temmelig passende Forhold til dets architectiske Indretning. Oversættelser af maadelige Originaler ere næsten de eneste Stykker, som vi ideligen hjemsøges med, og Danske Original forfattere, som just ikke høre til de yndede, synes at være skræmmede bort herfra, ligesom Nattergalene fra Rosenborghauge, Fag, saare faa, ere de Lykkelige, som skrive Stykker, til Opførelse. De fleste, som endog føle Kald til, at arbeide i det dramatiske Fag, frygte for, at betræde Dørtærsken af den Danske Thalia's Tempel, hvis Trapper sædvanlig ere bedækkede med Jis, som er saa slibrig for den Uindviede. Vort Publicum beklager den store Mangel paa Originalstykker - Udlændingene betragte vort Theatervæsen med et med ynksomt Smil, men ingen af dem betænker, at Dannemark er en Jordbund, hvor det fremspirende dramatiske Genie maa visne i sin første Fremkomst, lig den unge Rose, naar en grusom Storm knækker dens Stilk. Jeg elsker mit Fædreneland og alt hvad der staaer i Forbindelse med dets Hæder lige saa høit som enhver anden; men af Agtelse for den dramatiske Konst vilde jeg aldrig ønske, at noget udmærket stort dramatisk Genie maatte fødes i vort Fædreneland i den Periode, vi nu leve - hellere i Tydskland, Engelland eller Frankrige, kun ikke i Dannemark, hvor al Følelse for det Nationale dagligen synes at forsvinde, hvor fremmede Sæder, fremmede Sprog, fremmed Smag, ligesom en rivende Strøm bortskyller Alt hvad der udgjorde vore Fædres Stolthed. Som sagt, jeg elsker mit Fødeland – men vee den, der af Frygt for, at synes hvad han ikke er, mod bedre Overbeviisning undertrykker sine Følelser og tier, hvor han burde tale! II.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Een af vore Professorer har viist D. Gall Hjerneskallen af Biskop Absalon og endnu en anden af en Norsk Konge, som begge gjemmes paa Konstkamret og som han havde faaet laant hjem. Om Absalons Hierneskal sagde Gall, uden at han i mindste Maade vidste hvem den tilskrives, at han fandt paa samme Modets og Kjønsdrivtens Organ i en meget høi Grad. Hos den Norske Konge fandt han Stridsorganet (Rauforgan) i høi Grad udviklet, men meente tillige, at han ikke maa have været det bedste Menneske. - Man maa beklage, at der ikke haves mindste historiske Vished om, at den Hovedskal, der tilskrives Absalon, virkelig har tilhørt denne store Mand. Den skal rigtig nok, efter et Sagn, være bleven funden, tilligemed adskillige andre bispelige Prydelser og Klædebon, i hans Grav i Sorøe, da denne, i Christian den Tredies Tider, blev aabnet. Men vor største Historiegrandsker, Kammerherre Suhm, siger i sin Historie om Waldemar den Store, at der foregives, at den Hovedskal, som gjemmes paa Konstkammeret, har tilhørt Absalon &c. Alt dette fraregnet maa desuden den Vished, som man i Almindelighed kan have om saadanne ældgamle Hjerneskallers Ægthed, altid kun være betinget. Der gives tusinde Maader, hvorpaa de, al Sandsynlighed uagtet, kunne være uægte, og ofte have de maaskee tilhørt ganske andre Mennesker end dem, de tillægges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. J Gaar besøgte Hr. D. Gal Stokhuset og Tugt- og Forbedringshuset i Kjøbenhavn, ledsaget af Assessor Bærens, D. Castberg, Stadsphysicus Scheel a. Paa det første Sted traf han en Forbryder, hvis Hoved han fandt meget skiønt, og uden at føle derpaa erklærede han at dette Menneske maatte besidde en høi Grad af Godmodighed. - Det var den bekjendte Slave Peder Michelsen, om hvis godmodige Sindelav der aldeles ikke haves nogen Tvivl. - Om den bekiendte Guldhornsraner Heidenreich sagde han, at han besad Konstorganet i høi Grad, og han er ogsaa almindelig bekjendt, som et mechanisk Genie. - Han opdagede ogsaa strax hos et Fruentimmer, som havde dræbt sit Barn, Mordorganet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
En Foureer ved Danske Livregiment, som af sin Foresatte var bleven dicteret en ubetydelig militair Straf, har i disse Dage skudt sig ihiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Det hedder, at Hr. Prof. Münter til Sommer, vil lade opgrave adskillige Høie i det gamle Leire eller nuværende Lethraborg, for mueligen der at opdage Oldsager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Det nye Stykke Selim, Prinds af Algier, optages med udmærket bifald. En Efterretning om dets Udførelse paa vort Theater, vil man læse i næste Numer af dette Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
J Sands Herred, Fyens Stift, findes der nu adskillige Fabrikanlæg. Ved Svendborg paa Kammerherre Lehns Godser, have Hr. Vest og Hr. Storm anseelige Olmerdugs og Strømpefabriker. Den raa Uld lade de spinde af fattige Folk paa Godset, og hver Fabrik bringer en Pengesum af 67000 Rdlr. aarlig i Omløb. De have i en Strækning af et Par Mile omkring Fabriken, anseelige Spindeskoler i Landsbyerne, hvorved en Huusmands Familie kan tjene 20 til 40 Rdlr.; de Fattige have i disse dyre Kornaar faaet ret meget Spind fra Fabriken. Deres forarbeidede Varer af Dreiel, Olmerdug og Strømper sendes til Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
J Ollerup By ved Vester=Skjerminge gives et stort Dreielsvæverie, og paa samme Sted fabrikeres noget Bomuldspind og Olmerdug. Til Fabrikerne bruges Bønderpiger, som tjene for Kost og Løn, og de Bønderkarle, som oplæres ved Fabrikerne, ere fri for Soldatertjenesteen. Tre Forelæsninger, som vor Landsmand Prof. Steffens har holdt i Halle, over og imod det Gall ske System, ere nu udkomne i Trykken. De ere udgivne af nogle Studenter, og, som det hedder, med hans Minde. J der Freimathige paastaaes, at de vrimle af Snorrigheder og Absurditer, men man kan ikke altid bryde sig stort om, hvad dette Tidskrivts Udgiver siger. Hr. von Borgen i Virtuosen vilde udenTvivl sige om ham: Hr. Merkel ist ein wunderliches Ferkel. - De fleste af hans Domme ere Partiskhedens udtrykte billede, og, uden selv at have leveret noget Genieværk, behandler Mænd af Genie og Talenter som Peblinger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
J Moniteuren findes et Stykke mod D. Gall, uddraget af Publicisten. Dets Forfatter dømmer aabenbart og Ting, som han aldeles ikke kjender. Han stryger - efter den sædvanlige Franske Maade - det Hele over med en Harefod, og erklærer Resultaterne af tredive Aars Erfaring for Charlatanerie. Tom Declamation og løs Snak ere de Vaaben, hvormed han udfører dette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Tøihuuslieutenant Roshauy, som har Jnspection over Christiansteens Fæstning, beklager sig i Trondhjemsavisen over de mange falske Rygter, der udspredes næsten ved hvert Brandskud fra Fæstningen. Saaledes fortælles f. Ex. ved sidste Brand skud, at det blev affyret formedelst en Tjæreild paa Skibsværftet, skjønt man forud havde underrettet Lieutenanten derom ved en Seddel, som hans Pige havde glemt at levere ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Bogtrykker Stephanson har nu fremsat sine Betænkninger, over Lieutenant Andrees Bekjendtgjørelse om den Danske Skomager Bach i Rusland, som har opfundet en Machine, hvorved han i ti Minuter tilskjærer 50 Par Støvler. Det Tillæg, at Lieutenanten selv er af fornemme Russer bleven anmodet om at bekjendtgjøre denne Efterretning, anseer Stephanson for en Opfordring af følgende Jndhold: "Danske Ynglinger, forlader eders Fædreneland, bruger eders Talenter og kraftfulde Arme til at hæve en fremmed Stats Vælde, Ziir og Velstand!" - Underlige Slutning. - Jkke hele Skomagerlauget i Dannemark og Norge - Oldermanden og Oldgesellen iberegnet - kunne hæve Ruslands Vælde, Ziir og Velstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Den døvstumme Dreng, som nylig blev confirmeret i Trinitatis Kirke, er ikke født døvstum. Han mistede Mælet og Hørelsen, da han var ni Aar gammel, i en Forraadnelsesfeber, og kunde den Gang allerede læse. Han blev confirmeret ved Hr. Catechet Holst, som har udgivet Confirmationstalen i Trykken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
32 Dr. Gall agter efter Forlydende herefter at holde sine Forelæsninger paa Statsraad de Konincksstore Auctionssal istedet for Universitetets Auditorium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Den 8 og 9de d. M. skulde Husarregimentet føres over det store Bælt. For at assistere Nyborg og Corsøer Færgesmakker, var der under 3 d. M. ankommen til Corsøer fire af Callundborg og Aarhuussmakker, og for ikke at sinke Estafetter og Reisende, som passere Bæltet medens Transporten skeer, har man antaget nogle Coffardiefartøier paa begge Sider af Bæltet til sammes Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Den Franske Minister i Kjøbenhavn, General Victor, vil, efter Hollandske Blade, faae Commanden over endeel af de Franske Tropper i Jtalien. Den Danske Minister i den bataviske Republik forlader med det første Holland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Kammerherre, Waltersdorff er paa sin Tilbagereise fra Paris til Kjøbenhavn nylig ankommen i Altona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Jversens Avis berettes, at en Person, som havde vundet 8000 Rdlr. i Classelotteriet, kom kjørende i en Karcet med en Masque for Ansigtet, for at faae Gevinsten udbetalt. En saadan Masquerade var nok værd at tage Deel i Der trykkes nu en meget elegant Udgave af Prof. Müllers Priisafhandling om begge Guldhornene. Den udgives paa Statscassens Bekostning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Endnu har man ikke løsnet et Skud paa Fransk eller Russiskøsterrigsk Side. Den Franske Keiser, ledsaget af sin Gemalinde, ventes i Heidelberg, den Østerrigske er vendt tilbage til Wien, hvor man paa Slottet allerede sætter Værelser istand, for Ruslands Alexander, som er i Begreb med at reise did. De Franske, som rykke ind i Tydskland, anslaaes for 100,000 Mand, Østerrigerne staae endnu i Schwaben henad Tyrol til, og Fortropperne af den første Russiske Armee, der, tilligemed den anden, som følger den umiddelbar, skal bestaae af 160,000 Mand, ere allerede rykkede indi Crems. Hverken den Franske Minister i Wien eller den Østerrigske i Paris er hidtil afreist, og det endnu ikke indløbne Svar fra Fransk Side ansees for Aarsagen dertil. Jmidlertid fortsættes de gjensidige Krigsrustninger af alle Kræfter, og det lader, som maaskee Preussens endelige Erklæring: vil gjøre Udslag i Sagen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Bekjendtgjørelse. For at vinde Plads til flere Efterretninger udkomemer Skilderiet fra nu af i Qvartformat. Men uagtet denne Forandring betydelig forøger Trykomkostningerne, bliver Prisen for Subskribenterne dog den samme som hidtil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-11
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hbeckes Enke. Tirsdagen den 15 October, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Fire og tyve Maaneder ere nu forløbne siden Udgiveren begyndte dette Blad. Den Gang var det en spæd Plante, som han hensatte paa Affarveien. Ha overlod det til Almeenheden at bestemme, om den skulde vore og til et Træ eller visne som Pode. Denne Tillid til den offentlige Retfærdighed har havt den bedste Virkning; man har fredet og pleiet den spæde Plante, og den er nu opporet til et Træ, hvorunder – man tilgive Faderen den maaskee ubestedte Kjerlighed til sit Barn, – endeel søge, om just ikke Ly, saa dog en kjølende Skygge paa Livets Bane, hvor enhver, i hvad Stilling han er, oplever flere mørke end blide Timer. Mine Bestræbelser for at more og gavne mine Medborgers paa en sømmelig Maade, ere blevne lønnede med opmuntrende Bifald, og man har viist mene Arbeider en Overbærenhed, som indtil mit sidste Aandedræt skal erindre mig, om hvilken Aand, der besselede mine samtidige Danske Medborgere. Jeg foler, hvor med ger jeg trænger til den Overbærenhed, man har viist mig, og den skal ogsaa fordobble min Skjønsomhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
J No. 1 af forrige Aargang har jeg bedet meste Læsere om at betragte dette Blad som en gammel Huusven, hvis Ord man ikke veier med Guldvægt, og i hvis utvungne, ukonstlede og frimodige Væsen man snarere finder Behag end Mishag. Denne Bøn synes at være bleven opfyldt. Bladet vinder dagligen flere og flere Yndere, og det læses nu lige fra den meest glimrende Borg indtil det jevneste Borgerhuus, Den, som troer, at det skrives blot for at hoste Fordeel, han tager mærkelig Feil. Maaskee aldrig noget Skrivt er blevet udgivet i mindre egennyttige eller ærgjerrige Hensigter, end netop dette Publicums bifald gav det en varig Tilværelse, kun et Vink om dets Mishag - og det er ikke mere til! For end mere at forage Bladets Jnteresse har Udgiveren besluttet at lade det udgaae i et beqvemmere og større Format, hvorved han tillige vinder Plads til flere Artikler. For den som endnu maatte ønske at holde det, anføres her korteligen dets Indretning. Det bestaaer af to Afdelinger: A) Første Afdeling indeholder: 1) Smaa satiriske og humoristiske Stykker, hvori herskende Daarligheder revses.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
2) Moralske og philosophiske Stykker af blandet Jndhold. 3) Historiske og politiske Stykker, der vise den i Fædrenelandet herskende Aand. B) Anden Afdeling, som trykkes med finere Stiil, indeholder Dagens Historie, fortalt paa en Maade, som kan interessere de fleste Mennesker. Man vil finde her det Vigtigste i Politikens og Handelens Rige, Efterretninger om Skibsfarten, Fabrik, Manufactur- og Jndustrievæsenet &c. Man har her altsaa en Tidende, som paa den ene Side er et Speil af Kjøbenhavn og Alt hvad der staaer i Forbindelse med denne Foreningspunct for alle Danske Stater, og paa den anden et Repositorium for alt det Videværdige, Nye og Almeeninteressante, som Dagens Historie frembyder. Formedelst det Format, som jeg har valgt, seer jeg mig istand til i et kjernefuldt Udtog at samle her Alt, hvad der kan være gavnligt at vide for hele Næringsstanden. Saaledes er det meget nyttigt for en Handelsmand med eet Øiekast at kunne oversee de Auctioner, der ere berammede, og de Varer, der ere tilfals &c. De Læsere derimod, som Efterretninger af den Natur ikke interessere, tabe i det Hele aldeles intet derved, da de kunne betragtes som en reen Tilgivt, og i Grunden kun forøge Udgiverens Omkostninger og Møie, uden at han fordre nogen Erstatning derfor af Subskribenterne. Skuepladsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Barbarssigs Rolle kunde nedre vore i bedre Hænder end Hr. Frydendals, men lidet mere Jld havde maaskee ikke været paa sit urette Sted her. Hr. Knudsen har den ubetydeligste Rolle i Stykket, endskjønt det er ham, som bestemmer dets Catastrophe. Efter Anmelderens Mening gjør hans alt for store Hæftighed, uagtet Forfatteren foreskriver ham et hidsigt Sind, ikke den beste Virkning. Catastroppen synes at endes alt for hovedkuls. Hr. Lindgreen udforte Osmans Rolle med al den Konst og Smag, som man er vant til hos ham, men ogsaa her fandt Anmelderen ikke den Fyrighed og varme Følelse, som man bor forudsætte hos der der af Hengivenhed for sin retmæssige og ulykkelige Konge, paatager sig en saa farlig Masque. Jomfru Astrups og Mad. Hegers Spil var ganske fortræffeligt. Den sidste Reylik i 2 A. 2 S. : en Dronning kan døe, men ikke skjelve sagde hun med en Majestæt og Værdighed, som om hun havde været en født Dronning, og Enden af Madame Hegers sidste Replik i 3 A. 3 S., mit Liv er mig dyrebart - dyrebarere end mit eget – men jeg maa frelse min Fader! – var det sande Udtryk af et Menneske, hvis Hjerte befinder sig i den heftigste Kamp mellem Natur og Kjerlighed. - Dialogen i Stykket er een af de fortræffeligste Anm. kjender, og det Hele er udført med saa megen Smag og Konst, at man ikke finder en eneste virkelig Usandsynlighed deri. Men, som Sørgespil betragtet, opvækker det maaskee ikke de Følelser, det burde, fordi Handlingen foregaaer imellem Barbarer, hos hvilke Tyrannie, Blodsudgydelse og Usurpation ere Hverdagsoptrin. Oversættelsen er i det Hele betragtet flydende, men paa ikke faa Steder støder man paa den Tydsk, hed; at en saa grusom Skjebne skal rane dine Dyder, - og at jeg skal myrde den, der er mig kjerere end Livet a.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Inden- og udenlandske Efterretninger. Indenlandske Efterretninger. D. Gal agter at begive sig til Rusland, naar han har endt sine Forelæsninger i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Den Dreng, der, som forhen er meldt, har maattet bøde med sit Liv for den usle Fornøielse, at svinges omkring i en horizontal Gynge udenfor Vesterport, havde Dagen i Forveien d. 6 Oct. staaet til Confirmation. Da han var oppe i Veiret vilde han see ned efter Siden og stødte ulykkeligviis Hovedet mod een af Støtterne, som strax knuste det. - Det er næsten utroligt, hvor meget den Jndustriegreen, at oprette saadanne Gynger, som synes at afløse Forsørgelsescasserne, dagligen alt mere udbreder sig. En ret eftertrykkelig Afgivt deraf vilde overalt kunne sætte Grændser for dette Raserie. J det mindste vilde det være billigt, at saadanne Gyngeentrepreneurer betalte 10 PC. til de Fattige, ligesom alle andre Virtuoser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
I Hempels Avis fortælles som et Rygte, at H. D. Prindsen af Würtemberg træder i Keis. Russisk Tjeneste og at H. D. Prinds Friedrich af Hessen bliver i hans Sted udnævnt til Gouvernener i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Da man i Odensee har Formodning om, at Hr. D. Gall ogsaa paa sin Gjennemreise vil være at formaae til at holde Forelæsninger over sin Hjerneskallære i denne Stad, saa har man paa Adressecomptoiret aabnet en Subskription. J Jndbydelsen siges, at den hele Cursus kun vil vare i som Dage (?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Skjønfarver Tobias Riedel i Haderslev har opfunden en Maade, at give det almindelige Kornbrændeviin en overordentlig Grad af skjøn Farve og Styrke, og det almindelige Franske Brændeviin en udvortes Godhed, der sætter det i lige Rang med den bedste gamle Rom, uden at denne Tilsætning skeer paa Sundhedens Bekostning. Han tilbyder sig at bekjendtgiøre Opfindelsen, naar han ved et tilstrækkeligt Antal Prænumeranter mod Betaling 5 Rdlr. Sk. H. Cour. pro Pers. seer sig skadesløs for sine mange dermed forhen mislykkede Forsøg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Paa Compagn. Auction. d. 14 blev Caffeen betalt, med 52 s. Pundet, uagtet der var 90,000 Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Alle Huuseiere her i Staden og paa dens Grund uden for Porten, saavelsom alle offentlige Skiftelsers Jnspecteurer anmodes af Magistraten om, nøiagtig at opgive for Rodemesterne Antallet af de Personer, som findes paa hvert Sted fra 1 Nov. af, og tillige at berette hvem der holder Heste og Køer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
J Moniteuren siges, at Kongen af Sverrig, reiser til Pommern, og at det Danske Hof med Bestemthed har svaret det Svenske, at det bliver ved sit Neutralitetsystem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Den Bekjendtgjørelse fra Generaltoldkamret, som i et No. af Moniteuren har været aftrykt med vanskabte Underskrivter, er i et efterfølgende No. bleven aftrykt paa ny og uden Feil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Yndere af Dreierkonsten kunne nu faae Underviisning der hos Konstdreier Wandinge i Silkegaden Nr. 70.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Den 12 Oct. er paa Veien ud af Vesterport til Hedehuuskro bortkommen fra en Vognmandsvogn en Koffert, hvori der fandtes en Brevtaske med 300 Rdlr., to Classelotteriesedler, samt adskillige andre Sager.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Som Bidrag til de Brandlidte i Nykiøbing, er nu ialt indkommet 1775 Rdlr. 3 Mk. 4 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
J Foraaret kom en Ulv til en Gaard i Stang vigs Præstegield i Norge for at snappe et Lam. To Koner, som just stode i Gaarden, fik Øie paa den, da den havde grebet Lammet. Den ene af disse kastede sig over Ulven, greb den i Ørene og holdt den saaledes fast, medens den anden Kon løb bort og hentede en Øre, hvormed hun hastig kom tilbage og gav den sit Banesaar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Posterpeditionen til Ostindien sluttes sidst i denne Maaned.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Major og Landconducteur Bruun i Trondhjem klager meget over de Skumlerier, han har været udsat for i Anledning af den Vei, han har anlagt igjennem Sparboen, og den dermed forbundne nye Bro over Figgeelv. Hvad der i dette Tilfælde er foregaaet ved en befalet Kongel. Commission forbigaaer han, da Vedkommende snart kunne vente en vedbørlig Revselse for Høiesteret. En eller flere Skurke have for at tage hemmelig en nedrig Hevn nedbrudt med Vold Ziraterne af den over Veibroen anbragte Port, nedvæltet af Broen til Elven nogle paa Sidekanten, istedet for Rækværk, henlagte store Stene og udbrækket Stene af Muren, for at faae Broen til at falde. Den, som meddeler ham Oplysning herom, lover han en Douceur af 10 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Udenlandske Efterretninger. Europaa politiske Forfatning er i denne Tid et Chaos, som end ikke det meest skarpseende Øie formaaer at gjennemtrænge. De Franskes Operationer ere en reen Gaade. Churbayern har sluttet en Angrebs og Forsvarstractat med Frankrige og ladet sine 26,000 Mand støde til den Franske General Bernadettes og Marmonts Corps. Churførsten har i en heftig Bekjendtgjørelse fremsat sine Anker over Østerriges Fremfærd og de Grunde, som have bevæget ham til at tye under Frankriges Vinger. Medens Preussen af alle Kræfter væbner sig for at forsvare sin Neutralitet, og paa det strængeste forbyder alle fremmede Tropper, de være fra finde lige eller venskabelige Magter, under nogen muelig Betingelse at passere dets Stater, have de Franskbayerske Tropper betraadt den Preussiske Grund, for deshastigere at falde Østerrigerne i Flankerne, og den Bayerske General har, ved at erklære, at han havde udtrykkelig befaling, at bryde igjennem med Magt, seet sig istand til at opslaae en Leier ved Fürth, uden at finde Modstand. Den Franske Armee rykker frem mod Donau, og Napoleon var d. 2 Oct. i Ludvigsburg, en Stad i det Würtembergske, hvor man bekjendtgjorde, at Krigen var erklæret, og hvor siden efter to fremmede Ministre med deres fire Legationssecretaire a. bleve belagte med Arrest. De første Krigsoptrin have fundet Sted i det Würtembergske, hvor en Østerrigsk Cavallerie-Patrouille blev opfordret af nogle Franske Dragoner at trække sig tilbage, og da de negtede det, bleve tagne til Fange. Den store Franske Armee bestaaer af 180,000 Mand, og den under Marchal Massena af 85,000 Den Russiske Keiser er afreist til sin Hær, og den femte Colonne af den første Russiske Armee, skal, efter Bestemmelsen, indtræffe d. 18 Oct i Brünnau. J Stralsund er der allerede ankommen 30 Skibe med Russiske Tropper. - Medens de mægtigste Regenter paa Fastlandet saaledes møde hinanden, arbeider Engelland paa at understøtte sine Allieredes Foretagender ved en hemmelig Expedition. - Elbblogaden skal være ophævet og en Engelsk Cutter er allerede ankommen fra Elbmundingen til Hamborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Ved Goederode var man nylig Vidne til et Syn, som paa de Hollandske Kyster er en stor Sjeldenhed, nemlig en Hvalfisk, som var 29 Rhin landske Fod lang. Den blev solgt af dem, som havde fanget den, for 215 Gylden. Som et Beviis paa, hvor rundelig Mænd af Talenter lønnes i Rusland fortjener det at anføres, at den berømte Tydske Læge Frank faaer en aarlig Gage af 12000 Rubler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Uagtet Journal de i Empire er een af de Parisiske priviligerede Journaler, saa indeholder den dog ofte Usandfærdigheder - en Egenskab, som endog Moniteuren selv ikke altid er saa ganske fri for. Nyligen fandt den for godt at berette følgende: "Hertugen af Brunsvigs Søn, som er Generalmajor, skal paa Paraden have truet en Offieier med Stokken; denne trak derpaa blank mod Prindsen, men man standsede ham og gjorde ham paabenløs. Den bestyrtede Prinds gik hjem, uden at lade ham arrestere; men Officeren, som ligeledes gik hjem, skjød sig ihiel." - Commandeuren over Prindsens Regiment har nu offentlig erklæret den hele Anecdote for en reen Opdigtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-10-15
Om en Pramcanal igjennem Vendsyssel, (Jndsendt.