JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-11
Madame Oppermann og Søn, Juveleer og Guldsmedmester F. C. Lindbach, fra Kjøbenhavn agte at indtræffe i Odense den 18 Juli med et Assortiment af moderneste Diamants Guld- og Sølv-Arbeide, modtage Bestillinger i alle Slags, samt forsikke og hurtigste og billigste Behandling, Deres Logie, er hos Hr. Gjæstgiver Mortensen paa Torvet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-11
For at forebygge at vores til Skomagerstrædet stødende og nylig reparerede Bygninger ikke skal tilføies nogen Skade, tilkjendegives Alle og Enhver, som vil opstille deres Telte i bemeldte Stræde Markedsdagen den 18 dennes, at det ikke taales af os som Eiere, at Teltene enten opslaaes eller opstille til eller ved forbemeldte vores Bygninger. Odense den 10 Juni 1815. F. Larsen. Stegmann.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-11
At det i Fyens Stifts Adresse-Avis No. 97 af FeldtberedeChristen Raun her i Byen, under mit Navn indrykkede Avertissement af Dato 13 f. M., var skeet mig ganske uvidende, seer jeg mig nødsaget at bekjendtgjøre for det respektive Publikum. - Da bemeldte Christen Raun, efter at være bleven vidende om de Ord, han i dette Avertissement siger, at sætte ham i et ufordeelagtigt Lys, i Henseende til hans Handel, der af mig var fortalt for løse Rygter og som Hemmelighed til Skoemager Valentin Jbsen i Faaborg, og af denne igjen fortalt ham, selv indsaae det uskadende i dem, tilgahan mig ikke allene, men endog sagde: at det Passerede ikke mere skulde omtales blandt os, synes han dog siden at have fortrudt sin Tilgivelse, og søgt at kjole sin Vrøde ved at prostituere mig i de offentlige Tidender, hvortil han har valgt en Maade, som borttager ganske den honnette Mand, som denne Herre har behaget at kalde sig i ovenmeldte Avertissement; thi ingen honnet Mand giør, som Christen Raun har gjort mod mig med dette Avertissement, da han, efter at hav skrevet samme, stolende paa jeg ikke kunde læse Dansk, udgardet for noget andet, hvorpaa han i al Venskabelighed udbaksig min Underskrivt, og da jeg ikke gjorde mig mindste Taul om Bedrageriet, opfyldte jeg strax hans Begjering. - Man seer nu hvor galt denne Herre har baaret sig af for at saa bekjendtgjort, at han vilde være en honnet Mand, og Nødvendigheden fra min Side at bekjendtgjøre dette Træk af hans Vittighed, der ikke er skeet for at indlade mig i Aviskrig med ham, som jeg ikke giør, og derfor lader Alt ubesvaret, som han efter dettes Jndrykkelse maatte faae Jndfald om at lade avertere, da han kan søge mig ved Domstolen, dersom har har Noget imod mig; men ene for at vise at han er - - en honnet Mand. Svendborg den 7 Juli 1815. D. Leviin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-11
Et midaldtende Fruentimmer M. K. K., der ta fremvise de beste Rekommendationer, ønsker Plads paa er Herregaard eller og i et honnet borgerligt Huus som Huusjomfrue, enten strax eller til førstkommende November, Hendes Opholdsted erfares hos Pastor Monrath i Bredgaden No. 9 i Kjørt minde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-11
Tirsdagen den 25 Juli førstkommende, om Formiddagen Klokken 10 Slet, lader Selveiergaardmand Hans Madsen i Thorup, Allerup Sogn sin iboende Gaard stille til en eneste Auction, ved hvilken, ifald antageligt Bud skeer, der bliver bortsolgt. Gaarden staaer for 9 Tdr. 1 Skpr. 1 Alb. Ager og Engs Hartkorn, hvortil omtrent 80 Tdr. Land, at Ager, Eng og Skov. Jordens Bonitet fortrinlig god, og Bygningerne, som ligge paa Jordlodden, ere gode og tilstrækk lige. Tiltrædelsen kan skre strax og al Grøden følger med Gaarden, ligesom ogsaa endeel Besætning og Jnventarium. Af Kjøbesummen kan ogsaa endeel blive indestaaende, Thi ville de Lysthavende indfinde sig bemeldte Tid og Sted, hvor de flere Konditioner bliver bekjendtgjort. G. L. Baden. Auctions-Direktøi.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-11
Snøde og Stoense Sogners Kirke-Korntiende under Grevskabet Langeland af circa 300 Tdr. og 150 Tdr. tier deydende Hartkorn, bliver ifølge høigrevelig Ordre, ved offentlig Auction, i Birketingshuset ved Tranekjær Slot Mandagen den 17 Juli ved Middagstid bortforpagtet i 3 paa hinanden følgende Aar, dette Aar iberegnet, paa de Konditioner, som ved Auctionen bekjendtgiøres og forinden ere for Lysthavende til behagelig Eftersyn paa Tranekjær Gjæstgivergaard og her paa Skriverstuen. Tranekiær, den 4 Juli 1815. A. Scheel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-11
Dersom et Par af Skolens Disciple ønsker sig Kost og kogt i et honnet borgerligt Huus her i Odense, giver Adressekontoiret Anviisning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
De Allierede i Frankerigs Hovedstad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Det stadfæster sig ganske, at den Hædersnavner Feldttmarskal fremad med saa meden Adkomst værende Fyrst Blücher er andengang rykket som Seierherre ind i Paris, hvor ogsaa hans værdige Kampbroder, Wellington, der sidst forlod Staden som Ambassadeur, atter her holdt sit Triums-Jndtog, og saaledes har da dette stolte Babel, hvorfra alle politiske Sterme, som i 25 Arrystede Europa i dets Grundpiller, udgik, og som i sit Hovmod drømte sig Verdens Dronning, selv havt den Ydmygelse, to Gange i femten Maaneder at see den før saa foragtede og mishandlede Fjende bestige sine Mure. Hvilke gjennemtrængende Beviser paa Lykkens Ubestandig her, og at el usle Dødeliges jordiske Storhed, som grunder sig allene paa List og Uretfærdighed, er Tant, der forsvindet som en Damp, medens den gode Sag omsider under alle Tilfælde maa og skal seire!! -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Endnu uden for Paris kom det til hæftige Fægtninger imellem Preusserne og den franske Armee, som her skal, foruden den Priser Nationalgorde og de Konfødereerte, have udgjort 40 til 50000 Pd. og bleve kommandeerte af den bekjendte Prins Eckmühl (Danoust). Versailles blev taget og atter taget, indtil Preusserne paa ny bemestrede sig samme den 2 Juli, og rykkede nu strax frem imod Paris selv. Davoust holdt Montrouge besat, medens Bonaparte, der endog tilsidst skal have ladet sig udnævne til Generallieutenant for den hele franske Armee, selv for et Øieblik med Marskil Grouchns Tropper holdt Høiene ved Mon Martre besatte. J Sevres, Mendon og Jssy forsvared stærke Detaschementer sig haardnakkent; men Skuet af Paris virkede med ulmodstaaelig Kraft paa de brave Preussere. Det Ziethenske Korps tog alle Positioner med Bajonetten, og adspredte Fjenden. Den 3 Juli blev derpaa af Davoust sendt en Parlamentair med tree Deputerede fra den provisoriske Regjering. nemlig Baron Bignon, som her Portofruillen for de udenlandske Anliggender, Grev Guilleminot, Cheifor den franske Armees Generalstab, og Grev Bondy, Præsekt i Srinedepartementet, til Blüchers Hovedqvarteer, St. Cloud, for paa dette Usurpatorens forrige Herskersæde at underhandle om Staden Paris's. Overgivelse. Til Befuldmægtigede for den preussiske Armee udnævntes General-Major Baron v. Maffling og for den engelske Oberst Hervey. Jmellem disse oprettedes da en Militær-Konvention og Vaabenstilstand paa 10 Dage, hvis Jndhold i næste Avis skal vorde udførligere meddeelt; men hvoraf det Vigtigste er, at Paris skulde besættes af de Allierede den 6 Juli, og den franske Armee tags sin Stilling bag Loirefloden. Den nærværende Regjering skal respekteres, saalænge den staaer ved Magt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Virkningen af denne Konvention i Paris kan Man regne sig til. Ved Tropperne er Desertionen saa stærk, at Man troer Armeen vil være svundet til en Trediedeel, inden den kan samle sig bag Løire, saa der neppe mere lader sig tænke paa at gjøre nogen alvorlig Modstand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Foreløbig hedder det endog, at Kong Ludvig K VIII vilde holde sit Indtog i Paris den 5 Juli. Keiserne af Østerrig og Rusland ventedes ligeledes med det først fra Nancy til Paris. Landsbyen og hele Egnen omkring Paris, men især Malmaison og St. Cloud, skulle have liidt meget, da Preusserne fægtede med slig en Forbittrelse, at de Jngen gave Parton.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Hvad der er blevet af Napoleon Bonaparte, veed Man endnu ikke med Vished. Efter nogle skulle de allierede Generaler, før Paris overgav sig, have tilsendt den provisoriske Regjerings Lemmer den Erklæring: at disse med deres Hoveder skulde kavere for at Bonaparte ikke undkom At han nok har været betænkt paa at over ive til Lord Wellington for at betroe sig som Privatmand til den brittiske Nations Høimodighed, finder Man rimeligt; men derimod synes Engellænderne slet ingen Lyst at have til et føde slig en Slange i deres Borm. Nu maa Man da snart erfare, enten han har begivet sig til det sydlige Frankerig, for her nok engang at friste sin bortveegne Krigslykke eller og om han, som det atter hedder, kort før Kapitulationen er med Generalerne Savary og Bertrand afgaaet til Rochesort, hvor en Fregat laae færdig til at indtage ham med de betydelive Summer, som vare sendte forud. Hans Broder Lucian skal ogsaa have været i Boulogne for at indskibe sig til Engelland; men blev ved Expresser hentet tilbage til Paris, da hans Bagage alt var bragt ombord paa Paketbaaden. Til de mange Rygter om dette selv i sit Fald overordentlige Væsen hører endnu, at da han den 28 Juni fik Jndfald om at gribe Regjeringstøilen igjen, blev han allene afskrækket derfra ved denne Trudsel af Fouche, at hvis han ikke paa Øieblikket forlod Hovedstaden, vilde har sætte en Præmie af een Million Franes paa hans Hoved. - Han tog da for det første til Malmaison.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Om Keiser Franz fortæller Man ligeledes, at da har i Manheim erfarede Bonapartes Afsked, og at Jakobiner partiet havde bestemt Napoleon IIden til fransk Keiser, erklærede han aabenhjertig for Keiseren af Rusland, at denne Beslutning slet ikke vilde forandre hans Plan, men har vilde redelig fortsætte Krigen. Hans Dattersøn kunde prise sig lykkelig ved engang at blive Hertug af Parma Mere skulde han aldrig være og Frankerig maatte for Alting sættes udaf Stand til at forstyrre Europas Rolighed mere.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Storbrittannien. Det var Lord Bathurst som i Overhuset foreslog Taksigelsen til Wellington og hans brave Armee, og ved den Leilighed bemærkede, at denne Gang kunde Bon parte hverken anklage Elementerne eller Aarstiden, eller Nogens Frafald. Feldttoget blev aabnet af ham selv. HarMan sagt om Hertugen af Wellington, da han førte Krigen, paa Halvøen, at han heller oppebiede et Angreeb end gjorde det selv, da har han i sidste Slag viist sin store Kunst saavel i Forsvar som Angreeb. Han maatte trække sig tilbage til sine Forstærkninger, da Preusserne i de første Dages Fægtninger mistede 16,000 Mk. fordi de ingen Pardon vilde modtage. Hertugen af Wellingtor gjorde snart som Kommandor en Chef, snart som General og selv som Oberst Alt, for at opflamme Tropperne. J Underhuset gjorde Lord Castlereagh Forslaget og paastod, at ifald Wellington og Blücher ikke være gaaede defensiv tilværk, men havde koncentreret deres Tropper for at agere offensive, de maatte de have ladet en stor Deel af Nederlandene staae aaben for Fiendens Angreeb. "Sæt - sagde han - at Bonaparte havde vundet Slaget den 18de - hvor store kunde Franzoserne da nu ikke have været Parlamentets eenstemmige Tak blev ligeldes bevilget for Fyrst Blücher og den preussiske Armee samt den tapre Arveprinds af Oranien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Blandede Efterretninger. Tydskland. Det vor den preussiske Major v. Keller, som tog Bonapartes Vogn med alle de kostborEffecter, han førte med sig. Hans Kone har nu stillet den offentlig til Skue for Betaling i Dusseldorff og bestemt Jndtægten til Beste for saarede Krigerr. Man vil endnu i bemeldte Vogn have fundet en Liste over alle Bon partes Spioner i Udlandet, hans grønne Hue, som nu bæres af en preussisk Kavallerielieutenant, samt at Bøger en fransk Post-Almanak Dumouriets Mærkværdigheder, som af de smudskede Blade at dømme har været hans Yndlingslekture, og endelig Svetonii 12 første Romerske Keiseres Levnet. Stedet, hvor han i denne havde holdt op at læse, var netop i Neros Biotrafie. J det ØiebliBonaparte maatte springe ud af Vognen, affyrede han endnu begge sine dobbelte Pistoler iblandt Preusserne og forsvandt derpaa i Nattens Mørke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Keiser Alexander har foræret Hertugen af Wellington en med Brillanter rigt besat Kaarde i Anledning af Seiren ved la belle Alliance.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Frankerig. General Friant, som var bleven haardt saaret i Belgien er død i Paris. En stor Mængde Saarede af den keiserlige Garde ere ankomne hertil, og i Hotel Dieu er indrettet 700 Senge for disse Ulykkelige. Nogen Tid efter sin Tilbagekomst fra Valplai sen opholdt Bonaparte sig incognito i Thuilleriernes Palai, ventelig for at erfare, om Man vilde kjende sig ved ham endnu. Det er moersomt at see, hvor ængstelig de franske Beretninger stedse undgaae den Tilstaaelse, at deres Armee er slaaet ved Fjendens Tapperhed. Ved belle Alliance har en panisk - skal vel egentlig være en preussisk - Skræk udrettet det, ved Eylau var det et Sneesøg, ved Aspern en Donau-Oversvømmelse, i Rusland Kulden, i Spanien Heden og ved Leipzig en sig forhastende Sappeur-Korporal - lutter ulykkelige Tilfælde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Som Man melder fra Lille, skal Napoleon have tilbragt hele fyrgetyve Timer efter Slaget den 18de uden at spise eller tale:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Ved alle franske Linietropper i Elsatz blev Bonapartes Regjeringsfratrædelse bekjendtgjort saaledes: Den store Mand har endt, Journal de Paris dolerer over den skjændige Ligegyldighed, at ikke en af alle de Officerer, som have forladt Valpladsen for at bestige Talerstolen, endnu med noget Ord har mindet de mange Tapre, som ere faldne i sidste Kamp, eller strøet en Blomst paa deres friske Grave. - Men her er og saa meget Andet for Øieblikket at tænke paa I St. Velery har Man brændt Bonaparte ineffigie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Storbrittannien. Generallieutenant Grev Ur bringe er udnævnt til Marqvis; men faaer neppe got deraf, da der er slaaet Koldbrand til efter Benets Amputation. Alle Hertugen af Willingtons Adjutantere ere dæbte eller saarede paa Major Petey nær, som overbragte Seiers Efterretningen til London, Londoner Aviser angive Styrken af den Wellingtonske Armee for den 18de saaledes: 27,000 Britter, 5,000 Md. af den tydske Legion, 24,000 Hannover nere, 10000 Brunsvigere og Nestuer, 10,000 Hollændere og Belgier, i Alt 76,000 Mo. Foololk, foruden 13,000 Md. Kavallerie og 5000 Md. Artillerie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Ved Jlluminationen for den store Seier i London glimrede Navnene Wellington og Blücher, omflyngede med Trophæer, paa de fleste offentlige og private Bygninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Lord Castlereagh er først den 30 Juni afreist fra London til Armeen i Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Nederlandene. J en Omkreds af 7 Mile, hvor Man sloges fra den 15 til 18 Junii, skal være begravet 60,000 Dræbte. - Kommer der kun ikke en Pest ovenpaa En af de to Ørne, som bleve fratagne Franzoserne i Slaget den 18de, tilhørte det 104de Regiment og var skjænket det af Erkehertuginde Marie Louise. Den anden Ørn havde Jndskrivten: Jena, Austerlitz og Wagram og tilhørte det 45 eller hidtil saakaldte uovervindelige Regiment.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Saalænge Fyrst Blücher laae under sin dræbte Hest, var han indsvøbt i en Kappe, saa at kjenden ikke kunde kjende ham, men antog ham for at være død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Der er udnævnt en Kommission til at undersøge den Skade, de ulykkelige Jndvaanere have lidt i de Dage Kampen stod paa, da den brittiske og nederlandske Regjering vil saavidt muligt erstatte dem samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
De nederlandske Grenaderer have og holdt sig udmærket tappert. De fleste af dem, som kom tilbage fra Slaget, bare franske Grenadeerhuer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Generalstaterne have overgivet Kongen en Tak=Addresse for Prindsen af Oraniens udviste Tapperhed, og tilføiet Ønsket om at en Domaine maatte overlades Hs. K. H. som Tegn paa Nationens Tyknemmeli hed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Da Bonaparte den 19de om Aftenen Kl. 11 kom igjennem Gerpines med et følge af 40 Officerer og nogle Ordonnanz Huserer, spurgte han Bønderne om den korteste Vei til Philippeville, og saae meget nedslaaet ud. De Qvæstede, som laae ved Veien, raabte efter ham: "der gaaer Frankerigs Bøddel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Fyrst Blücher har ogsaa den Kikkert, som Bonaparte brugte paa Slagets Dag. "Mangen Soldat, skriver han, har gjort et Bytte af 5 til 6000 Daler. Jeg er igjen kommet mig af mit Fald; men alt paa ny er en Hest blesseret for mig. Nu troer jeg ikke det saasnart igjen og maaskee slet ikke meere vil komme til store Fægtninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Rusland. Den 21 Mai blev i Petersborg udgivet et keiserligt Manifest i Anledning af den nye Krig imod Bonaparte og hans Tilhængere, hvori Hs. Majestæt dog giver Haab om, at hans Fravarelse ikke vil vare længe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Sverrig og Norge. Ved en Christiansandsk Bye. tingsdom er Overkrigskommissair Wincen; Sebbelow bleven tilfunden at betale 100 Rbdlr. i Bøder for nogle i et Par Smaaeskrivter fremførte formeentlig fornærme. lige Beskyldninger og Udladelser imod Præsten Wergeland, Ridder af Nordstjerneordenen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Østerrig. Man angiver nu Tallet paa dem, som strax tilsette Livet ved den i Baden sammenstyrtede Broe, til 6, og 137 bleve haardt qvæstede. Disse var meest at de høiere Stænder, saasom Fyrstinderne Metternich og Baaration, Grevinde Chatorinsky &c. Synet var skrækkelige af Børn som søgde deres Mørre og omvendt. Desuden savnede Man de fornødne Læger til strax at operere de mange Amputationer og Bienbrud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Indenlandske Efterretninger. Af Generalpostdirectionen er under 3d. M. bekjendtgjort, at den udenrigske Porto indtil videre skal beregnes efter et Forhold af 600 Rbdl. imod 100 Rdl. Hamborg Banco, saaledes at for 28s Forskudsporto betales enten i rede Sølv 6 Rbs eller i Sedler 18 Rbs, for 3 Lbs i Sølv 10 og i Sedler 30 Rbs, for 4 Ls i Sølv 13 og i Sedler 39 Rbs. for 5s i Sølv 16 og i Sedler 48 Rbs, for 6 Ls i Sølv 19 og i Sedler 57 Rbs, for 7 Ls i Sølv 22 og i Sedler 66 Rbs, for 8 Ls i Sølv 26 og i Sedler 78 Rbs, for 9 Ls i Sølv 29 og i Sedler 87 Rbs, for 10 Ls i Sølv 32, og i Sedler 96 Rbs. o. s. v.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Dyrehaugen er i Aar bleven beriget med en nye Virtuos som fra Top til Taa, behængt med 6 a 7 Jnstrumenter, trakterer dem alle paa eengang. En Spottegjøg anmærkede ved at see hans just ikke rige Paaklædning, det havde været bedre for ham han havde lært at behandle eet godt end syv slet. Alligevel spilte Manden dog ikke saa slet; og flere Rigsbankdalerssedler faldt fra den Riges Haand ned i denne Fattiges.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Aalborgerne revangere sig nu paa den omdragende Vogel ved at bekjendtgjøre, at han heller ingen Lykke gjorde ved Viborg Snapsting; men skal for sin Afreise derfra have erholdt nogle - som Man siger - fortjent Prygl. Bemeldte Vogel er ogsaa bleven vreed paa Hr. Jversen i Odense, for de Jndvendinger denne i sin Avis har gjort imod hans Knald=Erter og Knald=Fidibusser, og mener, at naar de skulle forbydes, fordi Børnkunde tage Skade af dem, maatte Knive, Sape, Sabler, ladte Seværer, Rottekrud a. ogsaa forbydes. - Enhver seer let, hvor meget denne Lignelse halter, thi ellers maatte hans Knald sager være lige saa nødvendige som Knive og Saxe, og det vilde ikke see got ud, om der var tilladt uindskrænket Brug af ladte Eværer og Rottekrud.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Befordringer og Afgang. - Under det danske Kancellie: Den 28 Ju i er den i Naade entledigede Provst C. Haundorph forundt Titel af Justitsraad med Rang efter Rangforordningens 5te Klasse, No. 3, imod at han aflægger den geistlige Ordensdragt; Kand. Theol. C. L. Schou beskikket til Sognepræst for Sønderhve Menighed paa Fanøe under Ribe Stift; Kand. Theol. N. Jensen til Sognepræst paa Anholt; Sognepræst for Lomborg og Rom Menigheder i Ribe Stift, W. Nees, til Sognepræst for Sælde og Aasted Menigheder i Viborg Stift: Sognepræsterne Brøllund og Schaarup tilladt at bytte deres havende Kald, og, som en følge heraf, den første beskikket til Sognepræt for Stadild og den sidste for Stauning Menighed, begge i Ribe Stift; Sognepræsten for Sønder og Nørre Kongerslev, samt Korndrup Meni heder i Ribe Stift, Milling, med Pension entlediget fra dette Embede. Den 30te Kamme junker og forhenværende konstitueret ømtmand over Laurvigs Grevskab, F. Lowzow, efter aflagt Prøve, beskikket til Assessor i Høiesteret. - Under Rentekammeret: Den 24 Juni er den konstituerede Amtsforvalter for Assens Amtstuedistrikt J. Winstrup, udnævnt til virkelig Amtsforvalter for bemeldte Amtstuedistrikt; Landinspektør C. Hyldgaard som Landvæsens Kommissair i Ribe Amt, Birkedommer, ved Friberskabet Lehns Birk, N. L. Erichsen, som LandvæsensKommissale i Svendborg Amt, og forhenværende Amts uld mægtig samt Godseier. R. Nellemann, som LandvæsensKommis alt i det gamle Kjøbenhavns Amt, tillagte Kammerraads Rang efter Rangforordningens 7de Klasses No. 2
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-07-13
Under General-Toldkammeret: Den 8 Juni er Fuldmægtig C. C. L. Marr beskikket til Renteskriver for det stesvigske Toldkontoir, Toldkontrolør Liebe i Blankenese, samt Konsumtionsskriver og Kasserer Holck ved Maleværks Konsumtions=Kontoiret i Kjøbenhavn, i Naade og med Pension entledigede fra deres Embeder; Patrouillebetjent ved Grændse toldvæsenet imellem Jydland og Slesvig, H. N. Bruhn, 1 Naade og med Vartpenge entlediget fra det: Embede, Vacancer: Under det danske Kancellie: Ordineret Katechet og første Lærer-Embedet i Ringkjøbing Kjøbsted, fri Bolig og Brændsel, 2 Tdr. Rug, 2 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 1 Potte Byg, circa 200 Rbdlr. S. V., og foruden Høitidsoffet samt andre accidentelle Jndkomster, en særskilt Offerdag af Kjøbstedens Beboere. - Præste-Embedet ved det civile Arresthuus i Kjøbenhavn og ved Blaataarn, 120 Rbdlr.