JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-24
Ved den 1164 Trækning i Khvn, ere følgende Nummere udkomne: 31. 59. 77. 39. 20.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-24
Dødsfald. Major v. Greger, Jfr. P. Friis, Ma Cohen fød Hertz, Jfr. A. Nielsen, Jfr. C. A. Pinger, Jfr. N. Bruun, Wad Walsgaard fød Mollerup, alle hvn. Districtschirurg Voigt i Colding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-24
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hr. H. Hr. Stilsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pastor Bygmann. J Fruekirke til Høimesse Hr. Prof Dr. Lax sen, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskikke br. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-24
(Jndsendt.) Ved Tidenden om Madame P. Ch Priv fod Linds Døt Horsens i hendes 21de Aar den 18de Novbr. 1820. Almagt vented. - Døden tilte Bruden kom, og - Engler smillte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-24
Bekiendtgiørelser. Paa Polphymnias Theater bliver Søndagen de 26de November og Aftenen Kl. 6 opført: Bonden som Dommet, Skuespil i 5 After, spansk Original ved N. T. Bruus, Billetterne der udstædes for Selskabets Børn af Mk, maae forinden afhentes hos Selskabets Kasser Hr. Capitain v. Severin, da ingen Billetter ved Jndgangen kan faaes. Indgangen aabnes Kl. 5. Directionen. For at sætte Creditorerne i Stand til at erholstundskab om Tilstanden i afgangne Justitsraad i Toldkasserer Styrups Stervboe med Hensyn til skeete Udbetalinger, berammes herved en Skiftesan, ling i dette Boe til Torsdagen den 30 November og Eftermiddagen Kl. mellem 3 og 4 hvortil samtlige C. ditorer i dette Boe anmodes om at give Møde, da i lige andre Ting af Vigtighed vil blive at afhandStifterretter
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-24
Meget god Brød Rug kan bekommes hos P. Sabroe, paa MiddelgaaEn lille Kallesche til en enkelt Person ønskes tilkiøbAdressekontoiret anviser Liebhaveren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-24
Skipper J. S. Møller afseilet næstkommende Om dag til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Pasagerer. Fours, den 21de Novbr. - 258 - Spei15 Rbmk. 7 1/2 s. Oblig. 68 1/2 a 89. Norske Sel Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
No. 193. Aar 1820. Aarhuus Stifts. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs. med Brevposterne. som forsendes den 25de November. Løverdagen -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Blandinger. Dronningen af Engelland befandt sig just i Overhuset, da Beslutningen toges i hendes Sag. Hun blev strax underrettet derom ved fire Lorder, som gratulerede hende til sin Seier. Dette overraskende Budskab gjorde saadant Jndtryk paa hende, at hun høit gav sig til at græde: derpaa knælede og i en stille Bøn takkede Gud, der havde frelst hende fra sin nære Undergang. Strax derpaa satte hun sig i sin Vogn og kjørte hiem under Folkets Jubel. Brougham (hvis Navn af det store Publikum i London udtales Bruhm, af Gentlemen derimod Brurem, har en uanseelig Figur, er mager, gusten og udtæret, har har en Stumpnæse, stor Mund og uskiønne Lincamenter, Derimod har han store, lynende Øine, og saasnart han begynder at tale, lyser der en Livlighed, en Forstand og Selvfølelse af hans Miner, som ikke svækkes af hans slemme Vane (eller maaskee Nervesvaghed) hvert Øieblik at vrænge Næseborene, at fordreie Munden, i det ha lukker den til begge Sider og derhos misse med Øinene. J hans Udtale bemærker man ofte en stærk Provincialis mus, som hører hiemme i Grevskabet Comberland, hvor han er født, men man forglemmer denne let over Strømmen af hans Tale, som understøttes af en velklingende Stemme. For den i Sagen Uinteresserede er hans Vetalenheds Tryllekraft umodstaaelig og i hans Mancer er der noget, som Engellænderne betegne med gentleman like, hvorved han ret meget adskiller sig fra hans Con lega, Dronningens Generaladvocat, Den mans Zelot raserie, naar denne med en frygtelig Bas brøler ind i Salen og dertil dundrer paa Skrankerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
I Underduset er, efter Pitts Død, Canning den første Taler, naar han fører Ordet rører der sig ikke et Aandedrag af Ven eller Fiende. Næst efter ham kommer Brougham, hvem ogsaa saavel Ministerial som Oppositions=Partiet hører med lige Agtelse og Taalmodighed. Den tredie Plads tilkommer vistnok Lord Castlereagh, som bestandig taler med Sagkundskab og Kraft, og eier et beundringsværdigt Maadehold. Demagogerne tillægge imidlertid Sir Francis Burdet den tredie Rang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Fra Palermo skrives, Naar Bekiendtere møde hinanden her paa Gaden, da er den første Hilsen: Lever De endnu, Og virkelige maa det ansees for en Lykke at have overlevet til Dages uophørlige Myrden og Plyndren. I dette skrækkelige Tidsrum adlød den bevæbnede Pøbel ingen befaling, men fulgte gandske og aldeles sin egen Drivt. Den havde besluttet, at myrde 500 af de rigeste Jndvaanere og bemægtige sig deres Formue. En af disses Formænd havde selv ophøiet sig til Fyrste af Butera. En Jsenkræmmer Giaimo var allerede bestemt til Konge af Sicilien."At ogsaa Katte kunne have Sands for Vocal-Musik, derpaa anføres i tydske Blade nu følgende Exempel: Den berømte Sangerinde Md. Sessi - som under sit nylige Ophold i Kønigsberg indbøstede 2,500 Tdlr. ved Concerter, fører paa sine Reiser en smuk, stor Hankat med sig, som hun har faaet til Foræring i St. Petersborg. Denne sidder for det meste, naar hun er hiemme, og sysler med at forfærdige Blomster, hvori hun er en stor Mesterinde, trolig ved hendes Side og vel ogsaa undertiden paa hendes Skulder. Den bærer stedse en lang Sølvklæde om Halsen og synes ret at være hendes Kiæledægge. Hun klapper den paa det ømmeste og den opvækker ofte de Til1stedeværendes Latter, da den, naar dens Herskerinde begynder at fløite med Munden, reiser sig iveiret og lægger Forpoterne paa hendes Læder, ligesom for at paabyde bende Taushed, men derimod, naar hun begynder at synge, stryger sig kuurrende op til hende, til et Beviis paa Velbehag. En af de frugtbareste Strækninger af 15 Miles Længde i den amerikanske Provinds Ny-Skotland er ved en i 3 Dage varende Jord- og Skov=Brand reent ødelagt, hele Landsbyer tilintetgjordes, endog Kartoflerne brændte i Jorden. Nøden er ubeskrivelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Et af de mærkeligste Luftsyn, hvilket man undertiden har seet paa Hartzbiergent i det nordlige Tydskland og som ligeledes een eller to Gange er bleven iagttaget i Souter-Fell i Cumberland, saaes nylig i Huntingdom shire, Kl. 4 1/2 om Morgenen Søndagen den 16de Julii, Soten skinnede paa den skyfrie Himmel, og de lette Uddunstninger af Floder Ouze svævede over en lille Høi nærved St. Mots, da Landsbyen Gerat Parton med alle dens Gaarde, Skove og Marker, pludseligen og meget tydeligen blev synlig i et Materie høit oppe i Luften; det udstrakte sig omtrent 400 Alen fra Øst til Vest. Jntet kan overgaae Jagttagerens Forundring ved at see dette vakre Skuespil i en halv Engelsk Miils Frastand og hans Misfornøielse over at det kun varede 40 Minuter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Europa er Sir Francis Drake uendelig Tak skyldig fordi han først bragte Kartoflerne fra Amerika til vor Verdensdeel. Vi vide med Sikkerhed, at der i Santa Fede Bogota voxer en Rod, der er endnu langt mere nærende og ligesaa frugtbringende som Kartofler. Den hedder Arakatschka. Saa vanskeligt dens Navn end er at udtale, saa fød er den af Smag, idet den ligne den Spanske Castanie, og saa beqvem til at forplantes i Europa. Hvo er altsaa hiin anden og større Sir Francis Drake, der vil bringe os denne hoperlige Plante? En Engellænder, ved Navn Jones, Skrivemester af Profession, tilbyder sig at lære de Herrer og Damer, den ere misfornøiede med deres Kragetæer, i otte Lectioner og inden faa Dage at skrive en smuk, tydelig og flydende Haand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
En gammel Lottohandler i London, der logerede hos en Bager, kiøbte engang i Sommer en Lottorieseddel, men solgte den igien paa Børsen, da han ikke syntes om Tallet. Faa Dage derefter bad Huuseieren sin Leier, at han vilde være saa god, at ser sig om efter andre Værelser, thi han havde heldigviis kjøbt Fierdedelen af en Lottorieseddel, der var kommen ud med en Gevinst af 120000 Pd. St., og kunde derfor nu selv giøre Brug sin hele Gaard. Ved Efterspørgsel befandtes, at det det selvsamme Nummer, som den Gamle havde som denne faldt nu i en dødelig Sygdom, ved at tænke paa at han ikke alene havde ladet Lykken slippe sig af Haderne, men desuden var bleven berøvet sit Logis. Mis Frances Fitz Clarence, Datter af den rømte Skuespillerinde, Madame Jordan, og natur Sønnedatter af den afdøde Konge af Engelland, Ge 111, har debuteret paa Theatret i NewyorkVed Buenosaires har der raset en saa frygtet Orkan, at 51 Skibe ere forulykkede der i NærhedeJ New-Orleans grasserer Pesten ligesaa frygte som i Barbariet. De ni Tiendedele af Kolonisterne er treperede deraf. Ogsaa i Staden Savannab huser den slemt. J Septbr. Maaned var sammesteds død 2. Mennesker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
J Staden Portzau=Pringe paa St. Domingo beder siden den sidste store Jldebrand været anlagt Jld igi29 Gange. Mange Kiøbmænd forlade den ulykkelige StaGuulfeberen i Cadix behandles nu af den engelske Læ Jackson paa en hidtil ukiendt Maade: ved Aarelaning, som har hiulpet de af hans Landsmænd, paa hvilke han har anvendt den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
J Hannover har man begravet en ung Officeer, som skiød sig ihiel af Forlivelse, med al mulig Pragt, og Damer have lagt en Laurbærkrands paa hans Kiste. - En Avis siger i denne Anledning: " beholder man saa tilovers for Mænd af Mod og Værd, Et Tydsk Blad siger, at den Østerrigske Geistlighed med sætter sig det forehavende Giftermaal imellem den kelse lige Østerrigske Prinds og een af Kongen af Bayerns De ere, fordi de forskiellige Slægtskabssarader derved vil blandes paa en Maade, som Kirken forbyder. J T. fælde af et Ægteskab vilde nemlig den keiserlige Priblive sin Faders Svoger, og Keiserinden tillige denne Svigermoder og Svigerinde. - Om Vedkommende Fyrs ville bryde sig om Geistlighedens og Fornuftens) Forbuved man ikke. Jo simplere Damerne nuomstunder ere i deres Paakienning siger Journal des Dames, - desto overdaadiget re de unge Herrer blevne. Jkke tilfredse med at bærBlanschetter under deres Veste og at betiene sig at hvid i Handsker og brogede Trøier, overlæsse de sig med Fiterstads og Juveler. Foruden Signeter, Ringe, Øien glas og Brystnaal maa Spradebassen ogsaa være smykket med et bredt Buxespænde, liig Bøndernes i Vilstermarschen i Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
J Paris blev forleden en gammel Kone straffet med Arrest og Pengemulet, fordi hun havde lavet og solgt en Drik, der foraarsagede, som der fortælles, Somnambulisme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Ved Endra=Verket faldt nylig en Arbeidsmand fra Stigen otte til ni Favne dybt i Vandet, og druknede. Forend han faldt, sang han den 90de af Davids Palmer: du forvandler, o Herre, Mennesket til Støv."De tvende Billedhuggere, som Engellænderne, tvertimod det øvrige Europas Kunstdom, holde for de største og første i vor Tidsalder, ere ikke Thorvaldsen og Canopa, men Canova og - Francis Chantrey; thi denne er jo en Engellænder, og Thorvaldsen kun en Dansk. Deres Høiheder Prinds Christian og Gemalinder flyttet ind fra det Kongl. Slot Quisiana til Neapel. Hs. Høihed har personlig bivaanet alle Parlamentsfor handlingerne i denne Stad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Aarhuus. De herfra Cathedralskolen i dette Efteraar dimitterede 8 Candidater have, ifølge de nu udkomne Lister, ved Examen artium erholdt følgende Contracterer: F. Rasmus sen, H. A. Schæffer og C. Ingerslew: Landabilis, B. Barfod og O. Thomsen hand illandahilis, P. S. FensLaudabilis, L Larsen hand illandab. og P. M. Sinding Landabilis. For de specielle Fag have de erholdt følgende Characterer: Modersmaalet, 1 Land. p. c., 6 Land og 1 hand ill.; Latin: 1 Land p. c., 6 Land og i hand ill.; Lat. Still: 5 Land., 1 haud ill. og 2 non con Græsk : 2 Land. p. c., 2 Land og 4 haud ill.; He brask, 2 Land., 5 haud ill og i non cont.; Ren gen: 7 Land og 1 hand ill.; Geographie: 3 Land p. c., 4 Land. og i haud ill.; Historie : 6 Land og 2 haud ill.; Arithmetit: 2 Land. p. c. 4 Laud og 2 hand. ill.; Geometrie: 6 Laud og 2 hand ill, Tydsk, 7 Land og i haud ill., Fransk, 3 Land p. c. 4 Land og 1 haud ill.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Bekiendtgiørelser. Paa Polphymnias Theater bliver Søndagen den 26de November om Aftenen Kl. 6 opført: Bonden som Dommer, Skuespil i 5 Acter, spansk Original ved N. T. Bruun. Billetterne der udstædes for Selskabets Dørn a 3 Mk., maae forinden afhentes hos Selskabets Kasserer, Hr. Capitain v. Severin, da ingen letter ved Indgangen kan faaes. Indgangen aabn Kl. 5. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
At Undertegnede af Amtets Høie Øvrighed er forundt Bevilling til at holde aaben Barbeerstue og ved mine Sønners Hielp at fortsætte min Sal. Mands Barbeerhaandværk, giver jeg mig den Ære herved at rekiendtgiøre. anbefalende mig til Respective Velyndere og Kunder; og vil det ifølge heraf være min ivrigste Bestræbelse, at besørge Enhver til Fornøielse opvartet, som maatte ønske sig harberet enten hjemme i sin egen Bopæl, eller i min Barbeerstue dag Kiøsteret. Aarhuus den 21de November 1820. Frederike Gundelach, Sal. Barbeer Voldbyes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Undertegnede har i ved en Ære at bekiendtgiøre: at jeg af høie Stifts Øvrigheden er meddeelt Bestalling som Barbeer her i Byen, og har Tilladelse at holde Barbeerstue i min Bopæl No. 18 paa Skolegade, hvor enhver Person kan blive barberet, ligesom lig og til enhver Tid harberer i Byen hver forlanges, da ja er forsynet med de fornødne Folk. Den hurigste Expedition og billigste Betaling findes. Aarhuus den 16de November 1820. L. J. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Onsdagen den 29de Novbr. om Eftermiddagen Kl. bliver Skipper Jørgensens hidbragte Ladning, bestaaende af Drammen Bord og Tømmer ved offentlig Auction bortsolgt; hvortil Liebhavere inviteres ved Havnens nordre Side Aarhuus den 24de Novbr. 1820. R. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Fredagen den 1ste December Eftermiddag Kl. 3 fo ges paa Aarhuus Raadstue offen lig Auction over gangne Madame Davidsens Efterladenskaber, bestaa nde af Sengeklæder Linned, Gandklæder, Borde, tole, Kokken øi med mere. Tillige bliver bortsolgt endeel funden Gods bestaaende af Beystnaale, Tørklæder, Kraver, Pibetøier med videre. Aarhuus den 23de November 1820. Fleischer, Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Efter vedkommende Udlægshavers Begiæring, bliver afholdt 3de offentlige Auctioner over den af Jsrael Carl Wulff eiende og iboende Gaard, beliggende paa denne Byes Nørregade under No. 31. Stuehuset bestaaer af 18 Fag Bindingsværk, 3 Etage, foruden Kjælder; Værelserne ere deels malede, deels gibsede. En Sidebygning paa 6 Fag, 2 Etage, og et Brændehuus m.v. Auctionerne afholdes paa denne Byes Raadstue saaledes: 1ste Auction, den 22de Decbr. d. A., 2den dito, den 5te Jan. 1821, og 3die dito, den 19de dito s. A.; hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Randers den 17de Novbr. 1820. Neckelmann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 26 Mai d. A., som er læst ved Randers Byetingsret den 16de October d. A. og i den Kongelige Landsoverret i Viborg. den 23de næstefter, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, enhver som formene sig at have noget Kra paa Kiøbmand Krigsraad Aastrup heraf Byen, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, til for og at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. J Anledning af dette Boe, afholdes Samlinger paa denne Byes Raadstue, den første Dag i hver Maaned om Eftermiddagen Kl. 3, og de af Boets Creditorer, som ikke derved møde eller lade møde, antages at vær enige i hvad der vedtages. Randers Byes Skifteret, den 12te November 1820. Neckelmann. Rafn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de Julii d. A., som er læst ved Randers Byetingsret den 16de October d. A. og i den Kongelige Landsoverret i Be borg den 23de næstefter, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, sub poena prælusi & perpetui silentii, enhver som formene sig at have noget Kran paa Kiøbmand Jacob Selmer heraf Byen, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, til for os at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. J Anledning af dette Boe, afholdes Samlinger paa denne Byes Raadstue, den første Dag i hver Maaned om Eftermiddagen Kl. 4, og de af Boets Creditorer, som ikke derved møde eller lade møde, antages at være enige i hvad der vedtages. Randers Byes Skifteret, den 12te November 1820. Neckelmann. Rafn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
J Overeensstemmelse med Plakaten af 2den Jur 1819, bliver Enhver som formener at have noget Kra paa Giæstgiver Schmidt her i Byen, hans til Skifterettens Behandling opgivne Boe, herved med 12 Ugers, Varsel indkaldte til for undertegnede Skifteret at leg timere deres Fordringer. - Boets Debitorer anmode som, snarest mueligt at betale deres Skyld. I dette Bøe afholdes Samlinger paa Raadstuen her i Byen. den 26de Decbr. d. A., og den 26de Febr. 1821. hver Dags Eftermiddag Kl. 3. Randers Byes Skifteret den 15de Novbr. 1820. Neckelmann. Ran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Det nye opbygte Huus i Tved paa Mols som Enk, frue Provstinde Winding beboede og nu er fradøde kan faaes til Leie, tilligemed en lille Have til Kaal og Urter til 1ste Mai 1821. Huset er smukt indrette til en lille honet Familie, eller til en eller to Enke Leien vil blive meget billig, naar derom med det før accorderes med. Peder Leegaard, Degn for Tved Sogn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Det Sted ved Munkeport, som Vognmand JacelSchmidt beboer, er underhaanden tilkjøbs. Laquerte Skind saavel hele som udskaarne Sko blade, tilligemed laquerte Støvle Kraver faaes hos G. Elmquist, paa Skolegaden. Til Kiøbenhavn, lagter at afseile og faa Dag Skipper Hans Nielsen førende Jagten Mathilde, med tager Fragtgods og Passagerer, baade for Tour er Retour anbefales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Skipper J. S. Møller afseiler næstkommende Om dag til Kiøbenhavn og medtager Fragtgods og Pasagerer. Estrups ockonomiske Plantelære. Sammes Lærebi Dørehistorien. Kieldsens Lærebog i den rene Math, matik. Historisk Lomme=Rulle. Biekuben eller nye Billed AB. og Læsebog. Hanen i Kurven, et und holdende Spil. Nye Opfindelse uden Lærer, at la at tegne i en Tid af en Tims. Farvebog, at farve der, Silke Uldent og Linned. Bastholms Jødiske i storie 3 Dele, Guldbergs nye Testamente 2 Bind, er at faae hos Fabricius.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-25
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-28
No. 194. Aar 1820. Aarhuus Stifts. privilegerede Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 28de November. Tirsdagen "
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-28
Nyheder fra Udlandet. St. Helena. Nylig løb det forfærdende Rygte, om Napoleons Flugt; nu fortælles noget der kunde giøre et saadant Rygte mueligt. Fra London meldes, at den engelske Regiering har givet befaling til Gouverneuren paa St. Helen, at Napoleon ei mer herefter skal behandles saa strængt som hidtil, og at det stillades ham, der paa Øen at begive sig hvorhen han vil og det uden Bevogtning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-28
Engelland. Liig Søegangen paa et nyligen her tig oprørt Hav, bølger endnu den offentlige Stemning frem og tilbage. Man lykønsker hinanden paa Gaderne, man lykønsker Dronningen, man lykønsker ogsaa Kongen, fordi hans Gemalinde andengang er bleven frikiendt. Men Nogle tilføie den Bøn, at han endelig maa skille sig af med de nuværende Ministre. Mellem disse indbyrdes skal herske stor Uenighed, og man næver allerede Lorderne Liverpool og Harrowby som fragaaende, og Wellesley og Grenville som indstrædende Ministre. Blandt dem Alle synes Castlere lagt at være den, som er meest forhadt af Folket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-28
Ved agtede Retslærdes Kiendelser er det bleven beviist, at der til Fordømmelse af Overhuset udfordres en Overvægt af 12 Stemmer, og at Dronningen saaledes er aldeles frikiendt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-28
Hs. Majestæt har ladet tilkiendegive Lordmayoren, at Hun næste Søndag i Hammersmithskirken vilde modtage den bellige Nadvere, og Søndagen dernæst bivaane Gudstienesten i St. Paulskirken, for at takke Gud for sin lykkelige Frelse. Ligeledes har Hs. Majestæt ladet Ministe. tiet tilkiendegive, at Hun nu, uden længere Ophold, forlanger til sin Residentse et Kongl. Pallads i Engelland, hvor Hun nu har besluttet at forblive. Fremdeles etablerer Dronningen nu en Hofstat, som passer sig for hendes Rang. J de høiere Cirkler hvidskes der om, at Dronningen har i Sinde at anklage et Medlem af Kongehuset for Bagvaskelse; ogsaa vil Hs. M. fortsætte Sagen mod de falske Vidner, blandt hvilke Majochi, slagen af sin Samvittighed, i Broughams og Fleres Paahør, allerede skal have tilstaaet sit falske og underkiøbte Vidnesbyrd. Mangfoldige af Landets Store aflægge nu daglig Visiter, hos Dronningen, og Prinds Leopold har atter været hos dende i halvanden Time. Til Mandagen den 20de Nov. var endeel af den høieste Adel inviteret til Selskab hos Hs. Majestæt. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-28
Det er mærkværdigt at see af Forhandlingerne i Overhuset om denne vigtige Sag, hvor forskellige Lordernes Tanker om den har været, og hvorledes een og samme Ting viser sig heel anderledes for det ene Menneskes Forstand end for det andets, uagtet de Alle have selvsamme Kiendsgierninger for sig. Lord Erskine yttrede den største Glæde over Uskyldighedens Triumf og Lovenes Seier. Hertugen af Montrose erklærede, at hans Overbeviisning om Dronningens Brøde var uforandret, og at han aldrig vilde erkiende Hende for sin Dronning. To af Kongens Brodre, York og Clarence, stemmede for Billen, men Hertugen af Gloucester, ogsaa Kongens Broder, var imod den. Rigets tvende overste Geistlige, Erkebisperne af York og Canterbury vare heel nenige om Skilsmisse-Clausulen. Førstnævnte meente, efter Gudsord maatte den forkastes, men som Dommer erklærede han Dronningen for Skyldig. Den Anden sagde: Skilsmisse for Ægteskabsbrud stred ikke mod Gudsord, og paastod Skilsmissen. Lord Lauderdale paastod, at Kongen i saa Fald ogsaa maatte finde sig i at lade sin egen Opførsel undersøge. Gre Liverpool meente, at Dronningen gierne kunde af sættes uden Skilsmisse. Lordkantsleren syntes det var grusømt at lade Ægteskabet vedvare, naar Dronningen uundgaaelig maatte afsættes. Biskoppen af London, ansaae Skilsmissen for nødvendig. Erkebispen af Tuansberaabte sig paa Evangelisten Matthaus og Propheten Malachias, hvor det hedder, at Gud bortvendte sit Aasyn fra det Folk, som forskiød fine Hustruer, og Dronningen var uægtelig bleven forladt af sin Gemal. Lord King foreslog den Clausul, at hvis Kronen engang skulde gaae over til Dronningen, da burde hele Anklagen erklæres for at være falsk og uden Grund. Lorderne Hamilton, Sommersett, og Fl. paastode, at en ægteskabsbryders, Omgang vel kunde formodes, men aldrig bevises. Lord Grey holdt, under Forsamlingens stormende bifald, en Tale til Ministrene, som tordnede i deres Øren; han anklagede dem for, at de havde gjort sig skyldige i de største Overtrædelser af deres Pligter, da de blot have fulgt ensidige Beviser og villig skienket overdrevne Bagtalelser de res Tiltroe; at de i flere Maaneder har holdt Nationen i Bevægelse og voldt almindelig Standsning i alle Forretninger; at de have bedraget deres Konge, forhaanet deres Dronning, og givet Sædeligheden et Stod ved Udspredelse af de skiændigste Udsagn. Tilsidst forsikkrede han, at Storbrittanniens Folk ikke vilde lade sig nøie med den blotte Tilbagetagelse, men fordre en stræng Undersøgelse af Anklagens Grund og Udspring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1820-11-28
Engellænderne maa bestandig have noget Nyt at beskiæftige sig med. Nu er Sagen igien kommen for Dagen angaaende Mistres Olivia Serres, der udgive sig for en legitimeret Datter af den afdøde Hertug af Cumberland, og som saadan lader sig kalde Prindsesse og fører paa sin Eqvipage det Kongl. Vaaben med Bogstaaverne O. C. Denne Historie vil muligen give en ny Anledning til heftige Debatter og Oprørseener. Ogsaa den ne Dame var en af de Jndbudne ved Lordmayorsgildet.