Berlingske Tidende, 1811-05-13
Ogsaa Reitningen af de paa Falster brugelige saakaldte Kniplings i gierder vil Selskabet belønne udenfor bemeldte Øe b. De norske Huusmænd kunne et altne indfinde sig til Ækning med i andre til bemeldte 3 Premier med de halve Mængder, nemlig : med 300, 200 og 150 Favne; men i Betragtning af deres mindre Evne udsættes for dem alene følgende Premier stiftviis: For den største Mængde af gode Steengierder, satte af en Huusmand efter Listens Bekiendtgiørelse, ikke mindre end 100 Favne, 12 Rd. for ikke mindre end 80 Favne 100 Rd. for - stor - Gierdernes Tykkelse eller Bredde neden til maa i det mindste være et 5 Qvarteer. Høiden angaaende, da bør Gierderne være 9 Qvarteet over Jorden, fo eller forordningsmæssige og saaledes efter omstændighederne paa skraa fra de begge Sider opsættes, at de oventil blive i det mindste en halv Alen brede, og i øvrigt saa jevne paa Siderne som muligt. Da den ugeste Linie er den beqvemmeste og korteste, saa maae Gierderne de sættes i saa lige en Linie, som Stedernes Beliggenhed tillader. At Gierderne bør være faste, indseer enhver lettelig selv, samt, hvor det 1 udfordres, noget ned i Jorden anlagte. Det maa meldes, om Gierderne ere dobbelte eller enkelte, og i sidste Fald om de ere forsynede med Jordvold. Selskabet vil ved Bedømmelsen paasee, om de til slige Gierder brugte Steen ere tagne af en udyrket Egn eller Mark, som det for Rydningens Skyld helst ønsker. Og, hvor nogen betydelig Strækning af Land herved de er renset fra Steen, maatte sammes Størrelse tilkiendegives. Ligeledes forlanger Selskabet at vide, om Skiegierder herved ere afskaffede, hvilket so høiligen ønskes for at svare Skoven. Naar Premie for saadanne Gierder æskes, bør den Æskende angive, om han har faaet nogen kongelig Belønning derfor, ligeledes bør ver medfølge tilstrækkelige og tilforladelige Attester, at Gierderne have alle forbemeldes Egenskaber, samt at de ere trofaste og satte alle i ovenmeldte Tid, og endelig, at de ere nye og satte af opbrudte Steen; thi for gamle Gierder Omsætning gives ingen Premit. Premien kan ikke askes igien for de Steengierder, som i foregaaende i Aar ere blevne belønnede. Gierder, hvorfor æskes Premie, maae have staaet i det mindste 2de Aar og efterat de ere opsatte og fuldførte, førend Synsforretning derover taget til Premienskning, hvilken Forretning tillige bør oplyse, om og hvilke forbedringer i disse tvende Aar have været fornødne og ere foretagne. a Saa udsætter Selskabet og følgende Prem er særskilt for Færøerne af paa lige Vilkaar som for Norge, nemlig: For den største Mængde, ikke mindre end 200 Favne, 30 Rd., stor næste Mængde, ei mindre end 100 Favne, 20 R. For næste, ei under 50 Favne, 10 Rd. A. Og da nogle tusinde Tønder Sædeland ved en flittig Steenrødning kunne vindes endog i Dannemark, saa udsættes for rette Rige lige Præmier, som for Norge og paa lige Vilkaar nemlig: for samme Rænger af Loddelte Steengierder, satte i Dannemark efter Bekiendtgiørelsen af dette. De dobbelte Steengierder maatte nødvendigen ikke fyldes med Jord, men bestaae allene af Steen og oven paa bedækkes med Græetørv. de med en forsvarlig Jordvold paa den anden Side ere vel forsynede; dog reg Præmierne for Dannemark kunne og vindes for enkelte Steengierder, naar nes 2 Favne dobbelt Gierde lige med 3 Favne enkelt. Steengierder uden Jordvold, hvilket Selskabet ikke anseer for at være et var Men da der paa nogle Steder, f. Ex. paa Bornholm, opsættes enkelte rigt og trofast Hegn, saa maatte attesterne herefter tydeligen forklare, at de enkelte Steenzierder paa den anden Side med en forsvarlig Jordvold ere forsynede; thi i andet Fald kan ingen Præmie derfor ventes. De af kløvede eller sprengte Steen opsatte Gierder ville nyde Fortrin, naar alle øvrige Omstændighede ere lige. Ved Bedømmelsen bliver ei allene Gierdernes Længde, men Brede og Høide, med videre, betragtet, hvorfor alt saadant tydeligen i Attesterne maae være forklaret. dent, paa det Arbeidet med andres kunde sammenlignes, at Attesterne nøiagt Jfald nogen Proprietair vilde tillige æske disse Præmier, da blev det fornøtigen beviste, at intet Hoverie ved Stenenes Opbrækning af Jorden, Tilførsel til, og Sætning i Gierderne var forrettet. større Præmier af 50 Rd., 30 Rd. og 20 Rd. med de halve Mængder, nem e) Bondestanden i Danmark kan ei allene indfinde sig med andre til de tra lig 300, 200 og 150 Favne; men til en endnu almindeligere Opmuntring for deres Fliid, hvis Evne og Tid er tillade dom i eet Aar at opsætte saamange savne, udsættes følgende Præmier : For den største Mængde af gode Steengierder, ikke mindre end 100 Favne, satte i ovenanførte Tid af en Bonde eller Huusmand, en Præmie af 30 Rd. For ikke mindre end 80 Favne, en Præmie af 24 Rd. For ikke mindre end 60 Favne, en paa 16 Rd. for ikke mindre end 40 Favne, en paa 12 Rd. Hvilke Præmier udsættes særskilt for ethvert af de 7 geistlige Stifter i Danmark. Da Skovene i Norge ikke noksom kunne spares, saa udsætter Selskabet følgende Præmier, for saavidt mueligt derved at befordre denne Hensigt, nem For den Bonde i Norge, som i Aaret 1811 med meest Besparelse af Gavntræe bruger de fleste Grene af Gran eller Furu til Gierdestavre eller til Jndstønninger, tedet for, som endnu alt for ofte skeer, dertil at tage unge Stammer: For et mindre end 200 Favne, 20 Rd. for - - 100 10 - Ved Attester maatte bevises saavel Gierdets Længde, som og at alle Jndstønninger ere Grene. Præmierne udsættes særskildt for ethvert af Norges 4 Stifter. For den, som tilsender Selskabet en Prøve, ikke mindre end 8 Flasker af særdeles fortrinligt Øl, brygner hos ham selv af Malt, som han enten selv har giort, eller som er gjort paa Stedet, hvor han boer, hvilket Øl maa være brygget for offentligen at sælges: For den bedste Sort og tillige største Mængde, som deraf er brygget, Selskabets anden Guldmedaille, førte Bæger eller 100 Rdlr. Øllet maae ikke være tilsat noget Slags Kyderie, som er skadelst for Sundheden, og alene bestaae af Malt og Humle (eller et fuldkomment Surroget, foruden dets Vand og Giær. Malispiren maae ei heller vær anvendt ved Øller, hverken ved Maitet, da det derfra bør renses, et beder derefter for at give det en bruun Couleur, som slet ikke vil blive paasertDet vil og blive bedømt efter den indvortes Godhed mere end efter Mængden, da hiin især her paasees, hvor Egenskaber kunde være i Srio med hinanden. Mangderne, som maae brygges, bestemmes ikke, fordi det for Nørbarende bliver Selskabet meest om Godheden at giøre. Priserne, hvortil de indsendte Ølsorter kunne sælges, maae følge med de mærkede, vel forkede, eller med Staaltraad forsynede og numeder de Pa sker, hvormed desuden følge Attener, at prøverne svare til den angivne Mængde, der haves viemme, eller er brygget til samme Tid. Uklaret Øl kan det ikke nytte at indsende. At Øl af de stærkeste Sorter kan klare som Viin, ved Brissel (Huusblas opler i Viin eller Øl) anvendt i større eller mindre Mængde efter Øllets Styrke og omklaret dermed, er bekiendtVro Bedømmelsen vil tillige blive paaseet Priserne, Øsorterne kunne sælges til, og Tiven de kunne holde sig udi, hvorfor og Brygningstiden, da Øllet er bleven brygget, maae med Priserne anmeldes. 3 Anmeldelsen maae tillige tilføies, og ved Attester bevises, om noget, og da hvor meget af Øllet er udskibet til fremmede Steder, tilligemed den der erholdte Priis.