Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-29
J et nyt og med Kundskab udarbeidet Tydsk Tidsskrift findes følgende Beregning over Folkemængdens muelige Tilvært i Friestaterne og derved over deres politiske Stykke i Fremtiden. Den hele Jord flade i de Forenede Stater fra det atlantiske indtil det stille Orean udgiør omtrent 2256,955 Engelske (106,627 Tydske) Qvadratmile. Den Deel, som ligger østlig for Missisippi, og naar man indbefatter Floriderne deri, indeholder 9,42 130 Engelske (44510 Tydske Qvadratmile. Naar de Forenede Staters hele District blev saa folkerigt, som Staten Connecticut var ved Tælningen i 1810, saa ville de indeholde en Folkemængde af 135,417 300 Jndvaanere, og blev det saa folkerigt som Jtalien saa vilde Antallet af dets Jndvaanere udgiøre 501,044,010. Da nu Jordbunden er saa frugtbar, Klimatet saa gunstigt og Statsforfatningen ikke lægger Folkemængden nogen Hindring i Veien, og ikke indskrænker den ved et Militair=System eller ved Munkevæsen, saa kan man, især naar de stærke Jndvandringer vare ved, med Sikkerhed regne paa en saa hurtig Formerelse af Jndvaanernes Antal, at man intet Exempel har derpaa. Fordobblingen vil vistnok ikke altid tage saa rask til som hidindtil, da saameget Land staaer aabent for Colonisterne; dog er dette ikke overdrevent at paastaae, at de Forenede Stater efter 100 Aar ville tælle allerede 150 Millioner Jndvaanere. Bliver nu Statsforbindelsen uforstyrret, og tiltager Oplysningen Skridt for Skridt med Tilværten af den physiske Rigdom, hvor er der da en Modvægt, som kan sætte Skranker for Amerikanernes Foretagender, Et af de vigtigste Hielpemidler til at forhøie Friestaternes indvortes Flor og Velstand er, at man har indført Colonialproducternes Cultur i de sydlige Stater. Hr. Thomas Spalding i Georgien har især siden Aaret 1805 ved sit Exempel befordret Sukkeravlen paa Marskgrundene ved Havet og ved Floderne. Man finder, at Sukkeret giver der en sikkrere Høst og foraarsager mindre DyrkningsOmkostninger end Marsk Bomulden. J Louisiana ved Missisippi, Missouri og Ohio er Jordbunden, gunstig for Sukkeravlen, og tiener tillige til at forbedre Moradserne, da man ellers ikke vilde bryde sig om at aflede Vandet fra og at benytte dem til Culturen. Man producerer paa en Engelsk Ager af dette Slags Jordbund 1000 Pund raat Sukker Det er fordeelagtigst der at dyrke Sukkeret ved Hielp af frie Folk, som arbeide for Dagløn; og da Landet frembringer alle de Ting, som disse Folk behøve til Føde og Klæder, saa koster Sukkeret derikke nær saameget som paa Jamaica, hvor man vel lader Arbeidet forrette af Negere, men hvis Fornødenheder man for en stor Deel maae indføre fra England (dette er vel neppe fuldkomment rigtigt thi man har i Georgien en stor Mængde Negerslaver) Ligesom Sukkeravlen stiger i Amerika saa vil den Engelske Sukkeravl tage stedse mere af. Man har i et udenlandsk Blad gevaltig opponeret mod den i dette Blad fremfatte Formodning, at det Engelske Manufacturvæsen vil i Fremtiden være underkastet en stor Fare ved Nordamerikanernes Concurrence, især ved deres Nærliggenhed ved de Sydamerikanske Sølv- og Guldlande, og ved deres Bestræbelse for at udvide deres Colonier til det stille Hav, og man har med megen Lidensk be lighed søgt at nedsætte de Forestillinger man gio sig i Europa om Fristaternes Flor og Tilvæxt, og paastaar, at England har fra denne Side ikke noget at befrygte. Fremtiden vil afgiøre hvem der har Ret i dette Stykke, imidlertid kan Redacteuren forsikkre, at angaaende Fremskridtene af Nordamerikanernes Manufacturvæsen i visse Poster, og om Udsigterne til dets Udvidelse i Fremtiden er han i Besiddelse af meget gode Efterretninger, og at han er istand til at kunne demonstrere sin Paastand naar hertil var et passende Sted. – Allene den Omsorg, som man anvender paa Dampskibsfarten og paa at anlægge nye Landeveie, vil snart bringe Friestaternes Flor til en beundringsværdig Høide. – Varene bringes fra de østlige til de vestlige Stater ved Hielp af Dampskibene for en ubeskrivelig let Betaling, og naar Canal Bygningen bliver fortsat med samme Jver som nu saa vil man om føie Tid kunne seile med Dampskibene fra Nyeyork til Nye Orleans, Regieringens Bestræbelser gaae unægtelig hen paa at udvide Handelsforbindelserne lige til det stille Hav. Sagen er vistnok forbundet med store Vanskeligheder; man skal arbeide sig igiennem en uhyre Strækning af Land som er beboet af Vilde, og Passagen over de stenede Bierge er overmaade besværlig, men er Besværligheden engang overvundet, saa har ogsaa Handelen skiftet sit Sæde paa Jorden, og Herredømmet over den og Havet vil Storbrittannien komme til at aftræde til Nordamerika, og den vil saalænge forblive i denne Stats Besiddelse indtil den engang paa nye skifter Plads og opslaaer sin Throne i Mexico. Jmidlertid drive allerede Amerikanerne en stor Handel paa Sydhavet; 63 Skibe af denne Nation krydse der paa Hvalfistefangsten og imellem Sandvichsøerne og Kamschatka, føre Amerikanske Skibe Mellemhandelen. De bringe Øernes Producter til Kamschatka, og føre derfra over Jrkutzk Handel med China. Amerikanske Søefolk som ere ankomne fra Qvaihi til Kamschatka berette, at Kongen paa SandvichsØerne den berømte Tomuhme er død i Marts 1819. Kort for sin Død kaldte denne virkelige store Mand alle sine befalingsmænd til sig ved sin Dødsseng, og formanede dem til at overholde de nyttige Jndretninger han havde truffet, og som han tilstod at være de Hvide skyldig. Han udnævnte til sin Efterfølger en af sine Sønner ved Navn Reo Reet ungt Menneske paa 20 Aar som er opdraget paa Europæisk og kan tale Engelsk. Han lod ham hylde i sine Chefers Overværelse; dog er det ikke sikkert om han bliver i Stand til at soutinere Overherredømmet; da der hersker en selvraadig Tænkemaade, iblandt disse Chefer. Tomuhmo har siden Aaret 1795, da han var et simpelt Overhoved og solgte Sviin til de Engelske Søefolk for Jernsom og hialp Matroserne med at fylde deres Vandtønder, opsvunget sig til et forstandigt og mægtigt Overhoved over hele Sandvichs Archipelet, og har nu ved sin Død efterladt en halv Million Spanske Piastre og ligesaameget i Varer og i nogle vel udrustede Koffatdieskibe.