JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Tillige udsælges den 1ste Mai og de paafølgende Dage, til betydelig nedsatte Priser, en stor Deel Sirtser, Mouselin de Laine, Orleans, coul. Jaconet, Gardintøier, Shawler og Tørklæder m. m. Nykjøbing, den 29de April 1846. H. J. Mackeprang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
At jeg i disse Dage er bleven forsynet med et Parti Dame, Herre-J Børne=Spaanhatte, som udsælges til meget billige Priser, bekjendtgjøres herved. Nykjøbing, den 2den Mai 1846. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Et Parti fiint Klæde i Dockskin udsælges til meget billige Priser hos Nykjøbing, den 2den Mai 1846. J. Olsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Da jeg i disse Dage er hjemkommen fra en Reise til Kjøbenhavn, og har medbragt et smukt Udvalg af fine moderne Straahatte, Kraver og Manschetter samt alt muligt henhørende til Modepynt, er jeg saa fri hermed at anbefale mig til Nykjøbings og Omegns ærede Damer. Ærbødigst D. Friis, Modehandlerinde, boende i Hattem. Meisners Sted i st. Kirkestræde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Tillægs-Lam af Dischley-Racen, kan erholdes hos Forpagteren paa Corselitze, naar de bestilles til den 8de Mai d. A.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Auctioner. Onsdagen den 13de Mai d. A., om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Vennerslund ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Egebark, som Kjøberne selv have at besørge aftaget Træerne. Disse staae paa Sundby og Clodskov Marker samt i Dronninge haugen ved Vennerslund, og forevises af Skovbetjentene 4 Dage førend Auctionen. Vennerslund, den 25de April 1846. Strange.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Tirsdagen den 12te Mai førstkommende, Formiddag Kl. 10 slet, lader Gaardmand Hans Skyttes Enke, udflyttet fra Systofte, i Anledning af hendes Gaards Salg, ved offentlig Auction bortsælge en betydelig Deel Ind- og Udbo af alle Slags, saasom Borde, Stole, Kister, Skabe, Sengesteder, Sengeklæder, Linned og Gangklæder, Kobber og Kjøkkentøi, Vogne og Avlsredskaber, Køer og Faar, endeel Kornvarer af Rug, Byg og Havre, Kartofler, samt et Parti røget Flæsk, med meget meere Alt imod Credit til dette Aars Mortensdag. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing, den 1ste Mai 1846. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Enhver, som har Noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardmand Jens Christoffersen i Huusehy under Grevskabet Knuthenborg, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til derom at melde sig for mig som committeret Skifteforvalter. Knuthenborg, den 29de April 1846. L. Petersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Creditorerne i Stervboet efter forhenværende Kjøbmand Søren Schonning heri Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Rødby, den 30te April 1846. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Creditorerne i Stervboet efter Dagleier Niels Andersen Kaare her af Byen indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Rødby, den 30te April 1846. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-02
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegenga i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense, potheker Grundtvig i Saxkjøbin Postmester Tidemand i Rødt
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Follands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Udgivet i Nykiøbing af 24 Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 33.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Vandagen den 4de Mai.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Jndenlandske Efterretninger. Under 23de April d. A. har H. M. Kongen allern. tilladt Handelsfuldmægtig Frederik Emil Holst i Nykjøbing paa Falster at bære den ham af Keiseren af Rusland tildeelte Medaille i Guld med St. Anna-Ordenens Baand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
J de tvende ifølge Cancelliets Ordre imod Redacteuren af "Jydsk Ugeblad, Hr. Cand. Seidelin, anlagte Trykkefrihedssager, faldt der den 27de ds. Dom ved Viborg Overret. Hr. Seidelin frifandtes i begge Sager, og i den ene paalagdes det Offentlige endog Omkostningerne. Ved Aarhuus Underret var den Tiltalte, mærkeligt nok, idømt Mulct og Censur i begge Sager. Med de tvende Krigskibe, Briggerne St. Croix og "Mercurius", som om et Par Dage skulle afgaae til Jsland, følger en, eller rettere tvende, videnskabelige Expeditioner, hvis Formaal nærmest er at iagttage Heklas Udbrud. Den ene af disse bestaaer af 3 tydske Naturforskere, Baron Sartorius von Waltershausen, en rig Godseier, der har et anseet Navn som Naturforsker, Chemikeren Prof. Dr. Bunsen, fra Marburg, og Physiologen Prof. Bergmann fra Gottingen. Denne Expedition vedkommer kun forsaavidt os Danske, som Hs. Maj. Kongen har tilladt den at seile med de danske Krigsskibe, og har beordret Stiftamtmanden paa Jsland til at være den til Tjeneste med Hensyn til Befordringsmidler o. desl. Om den saaledes ogsaa maatte paaføre den danske Statskasse nogen Udgift, saa kan man dog ikke andet end billige, at Staten og dens Overhoved vise de fremmede Videnskabsmænd velvillig imødekommen og gjæstmild Understøttelse, saa meget mere som det jo er af særlig Jnteresse for os, at Jslands Naturforhold undersøges og oplyses. Med den tydske Expedition er Hr. Lieutenant Mathiesen af 1ste Jægercorps beordret at følge, og vil sikkert være den til god Nytte ved dens Berøringer, med Befolkningen og Autoriteterne. Om Hr. Mathiesen, modtager nogen anden Understøttelse hertil af det Offentlige end den, der ydes de tydske Reisende, er os ikke bekjendt; hvis saa er, maatte man rigtignok indvende, at han kun er Dilettant i det naturvidenskabelige Studium, men der maatte dog tillige bemærkes, at han har viist sig baade som en ret begavet og som en ivrig Dilettant, saa det ikke er usandsynligt, at ogsaa hans Reiser og Jagttagelser kunne bringe Videnskaben noget Udbytte. Den egentlig danske Expedition bestaaer af Hr. polytechnisk Candidat Schythe. Hr. Schythe har engang for bereist Jsland, og er vistnok dygtig til at udføre det ham givne begrændsede Hverv, Heklas Undersøgelse. Da Hs. Maj. ved Reskript har paalagt Videnskabernes Selskab at udfærdige en Jnstrux for hans Arbeider, saa er det at vente, at hans Sendelse denne Gang vil bringe gode Resultater, rimeligviis endog noget mere Heelt, end der kan komme ud af den tydske Expedition, da dennes Deeltagere deels ikke ere Geognoster af Fag, deels kun forfølge enkelte særegne videnskabelige Formaal. (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Medens ikke engang de halvofficielle kjøbenhavnske Blade have erholdt nogen Meddelelse om de sidste fra den danske Verdensomseilings-Expedition og Nicobarverne indløbne Efterretninger skrives der nu fra Kiel under 28de April, at man der har havt Breve fra Pulo-Pinang (en Øi Jndløbet til Malacca-Strædet) af 11te Marts, ifølge hvilke Alt var vel inden Borde. Nicobar-Expeditonen var lykkelig tilendebragt, kun havde det i Ostindien kjøbte Dampskib "Ganges viist sig som et slet Skib. Om Hensigtsmæssigheden af Øernes Colonisation skal der herske forskjellige Anskuelser blandt Deeltagerne i Expeditionen. Steenkul skal man have fundet, men Bearbeidelsen af Lagene være meget vanskelig og kostbar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Hvad vi her af privat Vei have kunne erfare, bekræfter disse Meddelelser. Opholdet paa Nicobarøerne har hidtil ikke kostet et eneste Menneskelig; derimod skulle et Par Matroser være druknede under Uveir i de indiske Farvande.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Paa Nicobarøerne er Galatheas, Næstcommanderende, Captain Aschlund, forbleven som midlertidig Gouverneur, og af Naturforskerne Dr. Rinck. En anden af Naturforskerne, Hr. Kamphøvener, vender, efter Forlydende tilbage fra Pulo-Pinang, paa Grund af udbrudt Misstemning mellem ham og de Øvrige af Expeditionen. (Fdl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
En af de sjællandske Landboforeninger har sat sig til Hovedformaal, at virke til Productionen af vægtige Sædearter i Kjøbenhavns Amt, hvor Foreningens Formand, Propr. Valentiner til Gjeddesdal, har udlovet som privat Præmie en Sølvpokal for Frembringelsen af den bedste Hvede. (Aarh. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 2den Mai. Den Roeskilde-Kjøbenhavnske Jernbane har i den forløbne Maaned beskjæftiget omtrent 1300 Arbeidere, og der har nu til 1ste Mai meldt sig et ikke ringe Antal flere, da den sjællandske Dagleier nu begynder at tabe sin Aversion for dette Arbeide, og indseer, at det baade er overkommeligt og betaler sig godt. Den faste Dagløn er 4 Mk., men en flittig Arbeider kan tjene 5 Mk., og det er langt mere end Bonden byder for en Dags Arbeide. Ved Banen, ere ansatte en Overingenieur, Hr. Radford, en Englænder, eller nok egentlig en Jrlænder, en Underingenieur, en Holstener, og 3 Sectionsingenieurer, hvoraf den Ene er en Tydsker og de to Andre Danske. En stor Deel af Banen, er allerede belagt med Skinner, og man kan have Leilighed til de paa Banen til Jordtransporten opstillede Locomotiver, som trækkes ved Heste, at gjøre smaa Prøvetoure. Men uagtet Arbeidet saaledes er rykket godt fremad og rask fremmes, er der dog endnu Meget tilbage, og det turde være tvivlsomt, om Banen vil blive færdig førend henimod Aarets Slutning. Ved Høietaastrup er der desværre atter indtruffet et Uheld, idet en Jordmasse er styrtet ned paa en Arbeider, og har slaaet hans Laar over. Den til i Tirsdags berammede Generalforsamling af Casino=Actionairerne kunde ikke afholdes af Mangel paa Deeltagere, men blev udsat til Onsdagen den 6te Mai. Hotel de Punion har Hr. Agent Carstensen paany faaet constitueret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Efter Forlydende afgaaer Hs. kgl. Høih. Kronprindsen paa Onsdag den 6te Mai med Gesion. Foruden Lissabon vil Besøget nok blive udstrakt til Tanger og maaskee til Algier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Nykjøbing, den 4de Mai. Det langeske Skuespillerselskab har nu sluttet sine Forestillinger her, der samtlige have været godt besøgte, flere endog saa stærkt, at langtfra Alle, der ønskede det, have kunne erholde Adgang til dem. Selskabet har under sit Ophold her i fuldeste Maade hævdet det udmærkede Renomme, der gik forud for det, og levende bifald har ogsaa igjennem alle Forestillinger ledsaget dets Præstationer; Slutningsforestillingen i Aftes endte med en Fremkaldelse, nemlig af Hr. Schmidt og Mad. Bloch, som Adolph og Henriette i Stykket af dette Navn. Vort Publicum har al Grund til at ønske, at hvert Aar herefter maa bringe os et saa kjært Besøg, der har saa megen Glæde, saa megen Aandsoplivelse i Følge med sig. Desværre tor vi dog vel neppe haabe herpaa, med mindre Savnet af et rummeligt og hensigtsmæssigt Locale, som netop under dette Selskabs Besøg har været saa stærkt følt, kunde blive afhjulpet, hvortil det derfor nu ret var at ønske at de Kræfter, som formaae Noget i denne Retning, vilde sætte sig i Bevægelse og forenede virke. Selskabet ferierer nu i en 14 Dages Tid, hvorefter det atter træder sammen i Odense og giver Forestillinger der under Landmandsmødet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Kornpriser. - London, den 24de April. Om Kornhandelen er et Andet at sige, end hvad saa ofte er sagt. Havre (Folkebl.)er 11 s. pr. Tde. dyrere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Hamborg. Endeel Partier Havre fra danske Havne solgtes, og senest betalte Priis er 3 Rbd. 3 Mk. 12 s. for 81 Pd. fyensk. - Andre Kornvarer aldeles uden Handel. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Kjøbenhavn, den 30te April. Her er solgt følgende Partier, 1200 Tdr. 111 a 112 Pd. ovntørret Byg, a 4 Rbd. 2 Mk. 8 s.; 900 Tdr. 116 Pd. og 113 a 114 Pd. Chevalier dito, a 4 Rbd. 3 Mk.; 2000 Tdr. 102 a 103 Pd. Gradet Byg, a 3 Rbd. 4 Mk. 8 s.; 1000 Tdr. 79 a 800 Pd. Havre, a 3 Rbd. 3 Mk.; 2000 Tdr. 82 a 83 Pd. fiin dito Frederikshald, a 3 Rbd. 2 Mk. 12 s.; 450 Tdr. 85 a 86 Pd. sjællandsk dito, a 3 Rbd. 5 Mk. -(S. Bl.) Penge meget knappe og dyre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Kjøbenhavns Børscours den 1ste Mai. - Hamborger Banco a vista 199 pCt. Bank=Disconto 4 pCt. Dito paa Vexler paa Hamborg 5 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 norske Sp. 197 a 197 1/2 Rbd. Svenske Sedler pr. Rdl. Rigsgjæld 47 1/2 a 47 1/2 Rbs. 4 pCt. kongelige Obligationer 104 a 104 Rbd. 3 pCt. engelsk danske dito 86 a Pd. St. a 14 Bcomk. Nationalbank=Actier 172 1/2 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Kjøbenhavns Torvepriser, den 2den Mai. - Hvede, 8 Rbd. 32 s. a 9 Rbd. - s.; Rug, 6 Rbd. 48 s. a 7 Rbd. - s.; Byg, 2-radet, 4 Rbd. 48 a 4 Rbd. 80 s.; dito 6-radet, 4 Rbd. 8 s. a 4 Rbd. 48 s.; Havre, 3 Rbd. 64 s.a 4 Rbd. 16 s.; Ærter, 5 Rbd. 48 s. a 6 Rbd. 80 s.; Flesk, roget, Lpd., 2 Rbd. 16 s. a 2 Rbd. 24 s.; dito, grønsaltet 1 Rbd. 92 s. a 2 Rbd. 20 s.; Smør, sjællandsk, Pd., 24 s. a 28 s.; Æg, Snesen, 24 s. a 26 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Nykjøbing Skibslifte fra 2den til 4de Mai. Jnd klarerede: Jagten De fire Brødre, J. J. Hansen, af Marstall, fra Lübeck med Stykgods; Jagten De 4 Sødskende, H. C. Thærøe, af Ærøeskjøbing, fra Faxøe med Kalsteen; Dæksbaad Een Søster, P. Nilsson, af Nyham, fra Halmstad med Trælast.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Westmoreland er den Provinds i England, som endnu bevarer de fleste og tydeligste Mærker paa Befolkningens danske Herkomst: Almuedragt, Leveviis, Mundart, Samliv er vesterjydsk meere end engelsk. En verdensbereist, overordentlig lærd Englænder, som forstaaer og med næsten vidunderlig Færdighed taler de fleste europæiske Sprog, og Dialecter – endogsaa jydsk –, har tilbudt mig, at ledsage og indføre mig i hiin halvdanske Provinds, hvor han er Godsbesidder, til sine Farmers, Præster og andre Familier, eller medgive mig de bedste Anbefalinger. Saaledes vorder man sat istand til at naae Reisens egentlige Formaal – Menneskekundskab. Ved at forskaffe sig Kjendskab til Folkelivet, Huuslivet, kommer man videre end ved Læsning af Historier og Romaner. Slet ikke overvurderer jeg mine Evner, naar jeg troer, at kunne hissetfra hjembringe antageligt Udbytte, forhaabentlig ogsaa af gamle Sagn og Sange fra hine Tider, da vore drabelige Forfædre med Stridsøxen huggede sig igjennem Bretlands Skove og deres udartede Beboere. Jeg har flere end een Gang af den almindelige Vei søgt forgiæves og Reisepenge. Jeg vender mig nu til Folket, og tillader mig at forhøre, om Nogen skulde finde Lyst til en Sommerreise i England, og da vilde tage mig med, Eller og mit Øiemeed ikke kunde naaes ved privat Reisestipendium, Der gaaer nutildags saameget ved Actier; kunde jeg ikke gaae til England paa denne Maade? Procenterne maatte søges i min Reisebeskrivelse, til hvilken Contribuenterne erholdt Forlagsret. Spentrup, den 25de April 1846. St. St. Blicher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Avertissements. Som Udgiver af Herremand og Bonde eller Forhen og Nul, maa jeg beklage, at de Fleste her paa Falster ikke have kunnet forstaae Meningen, det vil da sige Satiren, i samme, og maa derfor, efter Evne, tillade mig at komme dem tilhielp med Hensyn til dette lille Skrifts Fortolkning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Da jeg kjender mange af de Domme over den i sin Tid udkomne Fortælling af Jokum Skraver, som bleve afsagte aldeles bestemte, uagtet de vare aldeles feilagtige, idet man saa saare gjerne vilde indbilde sig, at de i denne Fortælling forekommende Personer skulde copiere Mænd her paa Øen, medens det kan bevises, at det Hele var en fri Omarbeidelse af et Skrift som for nogle Aar siden udkom i Odense i Hr. Ove Thomsens Officin, har det naturligviis ikke forundret mig synderligt, at man ikke har kunnet fatte den sidst udkomne Piece. Den første, nemlig den af Jokum Skraver, blev udgivet for paa en billedlig og dog derhos tydelig Maade at fremstille for Folket de skadelige Virkninger af de i Piecen omtalte Forsamlinger, som Gud skee Lov ikke endnu have faaet Jndpas paa vor smukke Ø. – Meget af Skriftet har Publicum og deraf navnlig Bondestanden, meget godt kunnet forstaae, det har altsaa stiftet Nytte, medens det paa den anden Side har fremkaldt Ubehageligheder, fordi Folk nu engang fra Arilds Tid altid have troet, (hvor geographiske Kundskaber mangle, at Alt, hvad de læse eller høre omtale, er skeet i vort kjære Fødeland, hvilket Holberg ogsaa skjemter med, da han lader Gunild sige til Fogden paa Anholt, da den store Peder Paars er ankommen til denne Ø. – om det er Tyrken eller Paven, Hvad enten han er kommen hid fra Læssø eller Skaven? Men det er nu engang en Ting, man maa finde sig i, da det ikke kan være anderledes. Hovedformaalet i Herremand og Bonde, er at give den falsterske Bondestand et venskabeligt Vink om ikke at udtømme sig i Klager over det Nærværende, ligesom den skeete den største Uret, medens der i mange Retninger er blevet gjort færdeles meget for den, rigtignok desværre meest i legemlig (timelig) Henseende, da den aandelige Udvikling har været temmelig tarvelig; desuagtet er det nu en almindelig Mening at Bondestanden bør staae paa sine egne Been, som man siger, og jeg vil tilstaae, at Mange kunne det saare vel, men naar Man læser et Jnserat fra to falsterske Bønder i Fædrelandet Nr. 91, hvori de beklage sig over ikke at have faaet Vederlag fordi de gave deres Skjærv ifjor tilligemed de øvrige Bønder, for paa en galant Maade at vise deres Opmærksomhed mod Stiftamtmanden, saa kan man rigtignok ikke andet end ønske at Saadanne, inden de skulle staae paa deres egne Been, først lære at holde Ligevægten. Derom tvivler jeg ikke at mange Bønder ville være enige med mig, og ansee en saadan Yttring i et offentligt Blad af disse to Bønder for saa ussel, som den i Sandhed fortjener.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
J Piecen er der forsøgt at skildre Bondens Tilstand, for et hundrede Aar siden, og ved at sammenligne hiin hensvundne Tid med Nutiden, da , dog Forskjellen er for stor til at en Sammenligning kan finde Sted, uden i Tankerne, men allene dette kan være temmelig interesfant, især naar man tager Hensyn til Borgerens nuværende Stilling ved Siden af Bondens, thi da spiller Borgeren en Bondes underordnede Rolle og Bonden en lille Herremands. Lader os kigge ind til Haandværksmanden eller i de større Kjøbmænds Boutikker en Torvedag, og vi ville sikkert da tvivle storligen paa, at særdeles mange Bønder kunne staae paa deres egne Been i aandelig Henseende, thi der gives naturligviis mange Undtagelser, om hvilke en saadan Tvivl ikke kan existere, og disse Undtagelser vil jeg spørge, om det ikke er sandt hvad jeg ovenfor har skrevet, og kunde det ikke være moersomt at tænke sig Dhrr. Christensen, Drewsen og Lehmann usynlige tilstede saadanne Steder en Torvedag, mon De ikke herefter vilde arbeide lidt mindre for Bøndernes Legemer (timelige Vel) og lidt meere for deres Sjæle, og mon man ikke vilde see enhver Bondeven herefter at arbeide paa Bøndernes Oplysning og kun have Tankerne henvendte paa et forbedret og udvidet Skolevæsen, istedetfor at tabe sig om det Bestaaende i høittravende Phraser, der virke ligesaa velgjørende paa vort Sind, som den Aand, der gik igjennem Festen paa FejøTil Slutning er der taget Hensyn til de mange Personligheder, som desværre bestandig ere indløbne, navnlig i Arvefæstesagen, og dette, mener jeg, er meget sørgeligt, da det ikke viser nogen rigtig Tact hos de Mænd, der optræde som Bondestandens Repræsentanter, og da disses Navne ere i Alles Munde, da deres Artikler næsten betragtes som Evangelium, bliver Klinten meer og meer udbredt blandt Hveden, eller med andre Ord: man forvilder sig i personlige Kjævlerier, som Jntet lede til, istedetfor at fremstille en kraftig og tydelig Drøftelse af Sagen. Nykjøbing, den 2den Mai. 1846. C. A. Haar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
At Regnskabet for Skolelærerhjælpekassens Jndtægter og Udgifter i Lollands vestre Provsti for 1845 er henlagt til Eftersyn i Vesten skov Skole, og at 200 Rbd. af Kassens Beholdning, imod anordnet Sikkerhed, kunnes erholdes tillaans hos Skoledirectionen, bekjendtgjøres herved. J Fortsættelse af min tidligere Jndbydelse til de Forældre eller Værger, som til 1ste September d. A. maatte ønske Børn optagne i Cathedralskolens første Classe, i hvilken den befalede Reform iaar agtes indført, tillader Undertegnede mig fremdeles at bemærke, at den provisoriske Plan for Skolereformen § 3 foreskriver: 1) at den Discipel, som anmeldes, maa have fyldt det 10de Aar, eller ikkun mangle faa Maaneder deri, og være vaccineret. at han maa kunne læse færdigt Dansk Tryk og Skrift, skrive det Danske Sprog uden betydelige orthographiske Feil, samt regne nogenlunde sikkert de 4 Species. 3) at hans Sæder ere ufordærvede. Og at herefter, saafremt Nogen attraaer at optages i en af de høiere Classer, uden at have gjennemgaaet de lavere i samme Skole: at a) Alderen ikke er under den, med hvilken Disciplen vilde være indtraadt i den vedkommende Classe, dersom han havde med det fyldte 10de Aar begyndt Skolens nederste Classe, og at han, paa den anden Side, heller ikke er saa gammel, at han ikke kan tilbagelægge det ham forestaaende Skolecursus til det fyldte 20de Aar; b) at hans Kundskaber ere fyldestgjørende efter den Prøve, hvoraf Skolen betinger dens egne Disciples Oprykning til den Classe, i hvilken han attraaer at optages osv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Da nu den nye oprettede første Classe, formedelst det forøgede Timetal vil gjøre Ansættelsen af en ny fast Lærer nødvendig, og medføre maaskee Ombygning og Forandring i Locale og Jnventarium, saa er det saameget mere magtpaaliggende, at erfare det omtrentlige Antal af dem, med hvilke denne Classe skal begyndes, for derefter i Sommerens Løb at træffe de nødvendige Foranstaltninger og faae det nødvendige Arbeide udført.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Efter Reformens successive Jndførelse, skal enhver Classe være etaarig, og hele første Classe næste Aar rykke op i anden Classe, det følgende Aar i tredie, og saa fremdeles, indtil syvende. Derfor maatte jeg udbede mig Anmeldelserne senest inden Udgangen af Juni Maaned d. A. Nykjøbing Cathedralskole den 2den Mai 1846. C. P. Rosendahl, Rector.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-05-04
Dampskibet. øven", Capitain Kjerumgaard, begyndte sine ugentlige Farter imellem Kiel og Kjøbenhavn den 1ste Mai, og vil fremdeles fortsætte samme saaledes: Fra Kiel til Kjøbenhavn hver Fredag Aften Kl. 8, anløbende Gaabense Løverdag Morgen Kl. 6 og Kallehave og Koster Kl. 7. Fra Kjøbenhavn til Kiel hver Søndag Morgen Kl. 7 (NB. indtil 1ste Juni, fra denne Tid indtil 1ste September hver Mandag Morgen Kl. 8, anløbende Kallehave og Koster Søndag Eftermiddag Kl. 1 og Gaabense Kl. 2 (indtil 1ste Juni og efter denne Tid indtil 1ste September disse Stationer Mandag, Eftermiddag Kl. 2 og 3). Fragten pro persona er: 1. Kahyt. 2. Kahyt. Dækket. Rbd. Mk. Rbd. Mk. Rbd. Mk. Mellem Kiel og Kjøbenhavn 8 - Kiel og Gaabense. . 7 3 5 2 Kiel og Kallehave . 8 - 6 - 3 - Kiel og Koster...... 8 - 6 - 3 Kbhvn. og Gaabense 3 = 2 - Kbhvn, og Kallehave 3 - Kbhvn. og Koster. 3 = Koster & Kallehave og Gaabense......... 1 = = 5 - 3 Børn under 10 Aar betale det Halve. Forestaaende Priser ere incl. Færgepenge. Rabat bevilges ikke. Passagerer paa første Plads have 100 Pd., og paa anden Plads 50 Pd. Reisetøi frit, for Overvægt, betales 1 Rbd. for 100 Pd. For en Hund betales fra alle Stationer 1 Rbd. - Som Dækspassagerer bliver kun modtaget Matroser, Haandværkssvende og Soldater. Skibet er i Aar forsynet med et nyt Maskineri, og i det Hele elegant og beqvemt indrettet, saa at det i Hurtighed i Seiladsen og dets gode Udstyr kan maale sig med de bedste Dampskibe. Paa Grund af dette Dampskibs Construction bevæger det sig ikke saa stærkt i Sogang og haardt Veir, som de fleste andre Dampskibe, ligesom det anløber Gaabense ganske nær ved Færgebroen, kan til alle Tider gaae inden om Møen ved lav Vand, og i Betragtning af den billige Fragtbetaling vil jeg i enhver Henseende anbefale Dampskibet "Løven, til de ærede Reisendes Opmærksomhed. Gaabense, den 2den Mai 1846. Arnkiel Skipper Stylsvig venter at afseile sidst i denne Uge til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods.