Københavns Adresseavis, 1762-06-04
K. privilegerede. Efterretninger. og Norge. Staden og forsendes Posten. den 4 Junii. 30 Læs Tuer, som de kand bruge saa vel i Kakkelovne som at brøgge ved, saa at naar man vil giøre en Beregning saa vel paa Foret som Tuer aarlig hvad derved fødes og svares til Jldebrand, som skulde kjøbes en Miilfra Byen, kand man anslaae dette Arbeydes Nytte for 100 Rdlr. Denne Indretning var Middel til en anden; thi da Byens Eng=Have ligger midt i Vangen, maatte den aarlig indhegnes hvor da endeel Grøfter maatte holdes i Stand imellem Eng=Haven og Korses Mark, men da Moserne bleve fri for det meget Vand som de vare fulde af, kunde de Gryfter afskaffes imellem Eng=Haven og Korses Mark, og en nye Gryft er gjort fra Eng=Haven igiennem Mosen til Stranden, hvorved Korses Mark er til aarlig Nytte, hvor hver Mand kand græsse 4 a 5 Stykker, Creature, foruden aarlig Høe=Biering, og nogle paa denne Maade har faaet Tørv, som de forhen ey vidste eller kunde faae. J denne Indhegning er gjort Begyndelse at saae Klever, og ommendskiønt Jorden er ey af det beste Slags, siden den støder paa Stranden, saa dog er sidste Aar høstet paa en Ager af maadelig Længde og brede 2 Læs Klever=Høe, hvilket Experiment har overbeviist endeel af Bønderne at de vil giøre det samme. Den tredie Indretning er gjort med et Stykke kaldet Kongs=Mark, som er forrige Aar indhegnet i en kort Tid, da de paagrænsende har her over været meget misundelige og paa mange Maader søgt at hindre det begyndte Arbeydes Fremgang og Nytte, men da Hans Kongelige Majestets allernaadigste Forordning tillader og opmuntrer enhver, saa har alt de Misundeliges Strid været forgieves: Nytten heraf er denne, at de, som der have Deel, kand tøy re hver 10 Creature, foruden det Høe, som kand avles. Mindre Gierder er at vedligeholde; thi flere gamle Grøfter afgaaer end de nye som ere satte. Her er og gjort Prøve med at faae Klever som tegnes meget got. Dette anføres paa det den gunstige Læsere kand see hvor stor en Naade Landmanden er vederfaren ved Hans Kongelige Majestets Land=Væsens Forordning, som tillader en Bonde at føre sig sin Jord til Nytte paa den Maade han st red. Hertil har hiulpet Høyædle Hr. ConferenceRaad Løvenørns Alvorlighed i at forsvare dem, som har efterkommet deres Pligt, som og Trusel imod de Misundelige, som har vildet hindre andres Nytte. Hr. Forvalter Fogh har ligeledes søgt at rydde af Veyen alt hvad som kand kastes i Veyen for den Nytte, som af saadanne Indretninger kand skee, saa det er vist at vente at i dette Sogn vil skee saadant, som kand demonstrere den allernaadigste Forordnings om Landvæsenet Nødvendighed saa og paa det kraftigste convincere dem, som mene at ingen Indretning land skee til større Nytte, end de som allerede i forrige Tider ere gjorte. Om de Gamles Omgang med nyefødde Børn. De smaa Børn bleve hos de gamle Romere badede saasnart de bleve fødte, samt hist og her overstrøgne, med Olie, og derpaa lagde i et Skjold eller Skildpadde Skal, da man holdt for, at det betydde en god Lykke for Barnet, dersom samme saae Faderen ligt. Jmidlertid blev ogsaa saadant et nyefødt Barn strax lagt ned paa Jorden, efterdi man troede, at Børnene derved fik deres første Stemme og Mæle, og paa det at de derved skulde hilse Jorden, ligesom den almindelige Moder. Derefter tog Faderen det op fra Jorden, og det tilkiendegav saa meget, som at han erkiendte det for sit Barn og Arving, hvorimod, naar han ikke gjorde sligt, Barnet blev bortsat til Fremmede, eller vel og taget af Dage. Men naar Faderen havde taget det op, saa blev Husets Dørr udprydede med Krandse, og Barnet blev spøbt ind i sine Svøbe=Klæder og lagt i Vuggen, i steden for hvilken man vel og tog et Skjold, og derpaa recommenderede Drenge=Børnene til Genio og Pige=Børnene til Juno. De nærmeste Paarørende gave det nyefødde Barn Navn, bestrøg dets Læber og Pande med noget sammenblandet Spyt og Støv for at afværge alt Hexerie fra det, og hængte allehaande Amuleter paa det. Børnenes Navne bleve indførte i en Protocol, og der blev ofret noget for dem i Junonis Tem gel. Dersom de døde medens de vare smaa blev der ikkun pebet med Piber over deres Liig, og de bleve begravede uden at brændes, og uden al Stats.