Berlingske Tidende, 1835-09-04
Efterretningerne fra Madrid naae til den 19de August, En betydelig Reaction var indtraadt. Scho og Revista vare suspenderede, og en Mængde liberale Procuradorer og Notabiliteter fængslede; blandt Andre de Herrer Galiano, Jsturiz de las Navas, General Quiroga og Oberst Sanz af Borgergardens første Bataillon. Procuradoren Firmin Caballere havde taget Flugten. En Mængde Patrouiller giennemstrøifede Gaderne, og ved Sol-Porten laae brændende Lunter ved de opkjørte Kanoner. Den 15de f. M. har Juntaen i Barcelona fattet den Beslutning, at sammankalde en catalonsk Provindsial-Junta til den 20de f. M., til hvilken ethvert District i Catalonien skal sende ligesaa mange Deputerede som til Cortes. Tillige skal en energisk Forestilling indsendes til Regjeringen, for at formaae den til ufortøvet at indkalde Cortes og affordre denne en ny, med Nationens Ønsker og Frihedens Grundsætninger stemmende Stats- og Hovedgrundlov. General Pastor har bekjendtgjort denne Beslutning ved en Proclamation, hvori han opfordrer til Enighed. en anden Proclamation meddeles Regentindens Svar paa Øvrighedens Adresse fra Barcelona. Svaret, der er dateret St. Jldefonco den 11te August og undertegnet af Grev Torreno, er af undvigende Jndhold og forbinder Regjeringen aldeles ikke til noget Da Nationens Enighed og Velværen - hedder det deri – er Regentindens eneste Formaal, vil hun til beleiligere Tid meddele sin Beslutning om det, der maatte være Staden Barcellona og den rige, virksomme Provinds Catalonien nyttigt. – J Barcelona havde man iøvrigt allerede begyndt at rydde op mellem Embedsmændene. Tvende Deputerede fra Staden Mataro vare adjungerede Barcelonaer-Juntaen. 3000, for Regjeringen bestemte Geværer, som Dampskibet Balear havde bragt til Staden, vare benyttede til de Frivilliges Bevæbning. Borgergarden havde antaget Navnet National-Milits. 1000 Mand af dem skulde blive i Byen, for at tæmme Despotismen og Anarkiet, medens de øvrige droge ud mod Carlisterne. Ved Subscription havde man allerede bragt 60,000 Realer sammen til de Ubemidledes Understøttelse og til Skadesløsholdelse for deres Tidsspilde. Vapor anbefalede den belgiske Constitution, som den bedste for Spanien, de Constitutionen fra 1812 leed af mangen en Brøst. – J Sevilla (Andalusien) skal Garnisonen snarere have fremmet end standset den insurrectionelle Bevægelse af Borgerskabet der. Soldaterne fraterniserede med Borgerne og havde fængslet tvende af deres egne Officerer, bekjendte Carlister. Mange af Stadens Jndvaanere, især Geistlige og Munke, vare ligeledes kastede i Fængsel som mistænkte for Carlisme. Det heed, at Stæderne Cadix, Puerte St. Maria, Medina-Sidonia og flere havde baaret sig ligedanne ad og allerede sendt Deputerede til den andalusiske Central-Junta J Granada skulle lignende Begivenheder være forefaldne. Det portugisiske Hjelpe-Corps, skal den 10de August have betraadt spansk Grund ved Zamora. Det bestaaer af tolv Batailloner Jnfanteri, 1000 Ryttere og trende Batterier Artilleri. – Den 16de f. M. er Fremmed-Legionen gaaet i Land i Tarragona under hele Befolkningens Jubel. – Messager og Temps tal om en gjentaget Opfordring fra Dronning-Regentindens Side tilde Franskes Konge, angaaende en directe Jntervention, der navnlig skulde bestaae i Barcelonas, Saragossas og Vittorias Besætning; og denne Opfordring skal nu have fundet Gehør, da det ikke længer er Carlismen alene, der skal dæmpes.