Berlingske Tidende, 1763-09-30
Tawastehuus i Svensk Finmarken, den 12te August. Professoren fra Abo, og Plantage Directeur i Finland, Pehr Adrian Gadd, har paa sine Reyser igiennem Sogner ne i denne Egn, hvor Hør=Avlingen meest dyrkes, som og paa andre Steder i Tawastland, gjort følgende Anmærkninger om dette Lands Huusholdning : 1) Pelkene, Længelmæk, Haubo, Lampis og Tanackala, lere de Sogner i Tawasteland, som meest dyrke Hør. J endeel af samme Sogner, kan en Bonde sælge 70, 80 til 100 Lpd. Hør og Aaret. Jorden, som dertil bruges, er mestendeels Sand=Myl, Näkema, eller og Leer blandet Mor= og Sand-Jord, altsaa af samme Art som i Østerrigsk Flandern. J dette Aar, da en langvarig Vaar= og Sommer=Tørke, nesten forknyttede al Vaar=Sæden, har Høren voxet temmelig vel; Kortere end i vaade Aar, men finere, og med bedere Tave. Havde Hør Jorden været meere giødet, end brugeligt er, og bleven tildækket med smaa Barrige Gran=Qvister, saa at Høren deraf kunde haft Skygge og Svalling imod Tørken, i sin første spæde Vext, saa havde Avlingen ufeilbarlig blevet meget rigere. For nærværende Tid har man herpaa Stedet mere Fordeel af at dyrke Hø ten, end af andet Lands=Arbeyde. Dog forskaffer Landmanden sig Rigisk Hørfrøe, for at ombytte med, og er forlegen med sit eget avlede, indtil Olie-Møller komme i Gang i Landet. 2) J Tawastehuus Stad, gaar det endnu meget langsom til med Planteringer, thi samme hindres meget derved, at Staden ikke endnu er bleven sat i Stand til at flyttes hen til den nye Plads, som efter høy Beslutning er udseet for den. Dog har den for en Tid siden antaget en Gartner, som har gjort Forsøg med Tobaks=Planteringen og Kiøkken=Urter. For en talrig Ungdom, som er her ved Skolen, har Magistraten og Stedets Landshøvding gjort Anstalter ved Rector Scolæ til at undervise dem i Botaniken, samt i at dyrke Urter og Træer, og skal til den Ende overlades dem et lidet Støkke Jord. 3) Dette Stæds Landshøvding, har gjort Forsøg med Morbærtræers Plantning, paa hans Gaard Hattanps i Biørneborgs-Lehn, foruden Anstalter i Skovs Planteringen. Saa længe de have været tildækkede med Snee, har Vinter=Kulden ingen Skade gjort dem; men, efterat de have skudt Knopper, har Foraars=Kulden angrebet dem lidet. Det synes at de med Sikkerhed kunde opdrives til Hækker. Ellers er Finska Skærgaarden det mildeste Sted i Finmarken, til Morbær-Træers Plantning, saasom det ikke er underkastet seen Foraars= og tidlig Efteraars=Kuld. 4) En og anden har vel forsøgt at opføde Silke=Orme med Lackuca, men Landshøvding Bøyes Frue, som her oppe i Landet, har nu paa andet Aar opfød Silke=Orme, og om dem samlet rare Anmærkninger og Forsøger, har derudi været lykkeligere end nogen havde ventet. De som have været fødte med Lactuca have levet ligesaa friske som de der have faaet Morbær-Blade til Føde; De have spundet ligesaa store Cocons, og en enkelt Tave af deres Silke, paa et Qvarteers Længde, bær 9 Lod førend den brister, saa at den synes ikke at være skiørere end anden Silke, det kommer kuns an paa, om de efter flere Generationer ikke vil vanslægte. Det er befundet, at en Silke=Orm, som kort førend Spindingen har veyet 122 Es, veier med Puppe og Cocons ikkuns 48 Es, efterat den har spundet sit Silke=Huus, saa at den inden 5 Dage taber nesten to tredie Deele af sin Tyngde. Silke=Fiærlens Tyngde er mestendeels 15 Es; dog bliver den efter Parringen, og forinden den ligger Æg, endnu et Es tyngere; en Hunne, som er fød med Lactuca har lagt 411 Æg, og da veyede den kuns 7 Es, i Steden for at den efter Parringen verede 16 Es. 5) Alm Ulmus, voxer bedre i Tamastland, end i Biørneborgs Lehn. Da denne Træe-Art er den ypperste af den Norden frembringer, for sin store Nyttes Skyld ved Jndhegningen, saa fortiener den billig at plantes paa alle Byernes Jorder. Ask, Traxinus, voxer ogsaa vel her i Egnen omkring Tawastehuus, og det er mærkeligt, at dette Træ kan komme sig saa langt oppe i Norden, da det dog er temmelig kiælent for Kulden. 6) J Sognerne Hauho og Lampis, har Landmanden afdeelt alle sine Eiendeele i 2de Deele ved en Skielne Gaard, kaldet Vahciaita saa at deromkring bruges ingen anden Heg ning. Altsaa ligger Agger, Eng og Færdrift det ene Aar i Træde, med hinanden, og Landmanden har aarligen kuns nytte af den halve Deel af sine Agre. Denne skadelige Huusholdning, tilligemed Skovenes Ødelæggelse ved ubarmhiertig Opbrændelse, har Directeuren og Professoren, i Følge den 6te §. i hans Jnstrux, fundet sig pligtig at anmælde hos Stædets Landshøvding, til behørig Opmærksomhed og Rettelse. Dog kunde Kronens Embedsmænd lidet udrette i denne sidste Post, saalænge nogle Sogner svare Skatter, for den Frihed at kunde opbrænde Skoven, eller, som det kaldes Swedja. 7) Cicuta virosa, eller den giftige Spræng=Urt, er funden almindeligere i Tawastland end andre Steder. Professoren har mærket at i Jllmolla Bye, har 30 Heste styr, tet paa 14 Dage, og just der, under Giærderne ved Søe Stranden, har denne Vext været anstukken af Forraadnelse, og Vandet ved Stranden været overtrokken med en blaa Hinde, hvilken har formeeret sig, jo mere man har rørt ved Rødderne af Cicuta. Foruden at dette Vand har været angrebet af Forraadnelse, saa synes det og at denne Urt har forgiftet det, og lagt Grund til bemældte Heste Sygdom. Forsigtigheden udfordrer altsaa, at de Steder hvor denne giftige Urt findes, maa, i sær i tørre Sommere, afgiærdes. 8) Tawastehuus Bye, er, i Henseende til sin Beliggenhed, ganske tienlig til Handel og Kiøbstæd Næring, omende skiønt dertil ere alt for faa Indretninger hidindtil. Til Byen, ere 3 til 4 Baad=Leedninger fra Sognerne oppe i Landet, som give Beqvemlighed for Landmanden at føre sine Vahre derhen, kunde de ikkuns finde Afsætning. Krigsraad Otte Ernst Bøye har nyelig indrettet en Linned=Fabriqve her, hvor 10 Stole allerede ere i Gang, foruden et paa Laden taka Gaard anlagt Spinderie og Indretning for den finere Hør=Cultur.