JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Kjøbenhavn gives der ligesom overalt en Afart af Skuespillere, som kaldes Statister (Standere) og som man ikke fordrer andet af, end at de skulle kunne staae og gaae, endskjønt adskillige af dem stundom endog ikke ere stærke deri. En saadan Statifts Kone, som havde sagt Mærke til, at Skuespillere og Skuespillerinder faae en Aftens Jndkomst for 25 Aars Tjeneste, troede, at hendes Mand, der havde tjent ligesaa lang en Tid, kunde giøre Fordring, paa samme Opmuntring. Hun henvendte sig derfor til hans Foresatte med Begjering om en Benefice for sin Mand. Men man svarede hende, at hendes Mand jo ikke snakkede et Ord paa Theatret. Det er ogsaa det eneste, tog hun Ordet igjen, thi i alle andre Henseender gjør han det samme som enhver Acteur. Bogdommere. En Skræder, maa først være Dreng, førend han bliver Svend og Mester, – en Jurist maa først tage Examen, førend han kan blive Dommer, men en Recensent eller Bogdommer fødes som Dommer. Han er ofte Mester, førend han endnu har ophørt at være Dreng, han bruger ofte det Riis, som han selv endnu ikke er voxen fra, til at tugte andre med. Duunhagede Knøse klavre op paa Apollo's Dommersæde, og give sig af med at dømme, førend de have lært at bogstavere. De kappe Hæder og Ære af Forfattere, ligesom en østerlandsk Despot kapper Hovedet af sine Undersaatter - uden Beviis, uden Grund. Der gives Recensenter, som i deres hele Liv ikke have gjort andet end recenseret. Ligesaa strænge, som de ere i at dømme, ligesaa usle ere de, naar de selv skulle producere noget. De nedrive Originaler, som de ikke forstaae, og Oversættelser af Sprog, som de ikke kunne læse. De hykke for den, som angive Tonen, og hudflette dem, som de troe at torde binde an med eller som ikke have noget Partie. Deres hele Væsen er den personificerede Partiskhed og et Billede paa Rettens Pleiede Lande, hvor Dommerne ere alt, uden hvad de bør være.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Blandede Nyheder. Paa det Asiatiske Compagnie paa Christianshavn er der i denne Tid at see et meget smukt Zebradyr, omtrent af samme Størrelse som en liden Bondehest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Man har for kort Tid siden atter havt to Exempler paa Apothekeres og Urtekræmmeres Skjødesløshed. J et Apothek fik man Kinderpulver istedet for Svovelblomme, og i en Urtebod Stedevand istedet for Rosenvand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
J Onsdags spillede, Hr. Foures og hans Kone paa det Kongelige Theater og havde fuldt Huus. Deres Spil fandt almindeligt bifald, og dette bifald maa især tilskrives Mad. Fou res, som spillede med en Vivacitet og Følelse, som man saa ofte savner hos adskillige af vore Skuespillerinder. Anmelderen, som engang har gjort sig det til en Lov, altid at sige hvad han mener, om end hans Mening ikke skulde finde Alles bifald, maa her oprigtig tilstaae, at han siden Mad. Preislers Tid ikke har seet nogen spille bedre end Mad. Foures. Vel vare nogle af hendes Bevægelser og Declamationer mere Franske end naturlige; men dette maa man tilgive en Nation, hvis Hovedtemperament er Følelse og Fyrighed. Mad. Foures Spil contrasterede vel meget mod hendes Mands, og man havde maaskee indrømmet denne, at han spillede meget godt, dersom hans Kone ikke havde spillet meget mesterlig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
En practiserende Læge her i Staden har nylig havt et Beviis paa den Misbrug, som er ommeldt i et Nummer af dette Blad, at Fribarberere paatage sig at aarelade Patienter. Han blev den 8 d. M. kaldet til Bundtmager Bis mans Kone i St. Pederstrædet. Da han ikke havde Leilighed til at komme strax, saa havde Patientinden imidlertid havt Bud efter en Fri barbeer, som aarelod hende efter Begjering. Ved Lægens Ankomst fandt han, at den Syge havde en stærk Koldfeber og var desuden meget mat. Hvilke Følger en Aareladning kan have hos en Koldfeberpatient, det ved enhver, som kun kjender det allermindste til Lægekonsten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
J det Trondhjenske havde den 3die Maji kun saa eller ingen endnu faaet tilsaaet deres Jorder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Sneen ligger endnu næsten overalt og Jorden er dyb frossen. Man kan gjøre sig et Begreb om Fodermanglen der i Egnen, naar man veed, at man maa give 72 s. a 1 Rdlr. for 1 Vog (36 Pund) Ho, som udgjør over 2 1/2 s. for Pundet, og endda er det ikke engang at faae, Vaar fiskeriet har derimod været meget heldigt, saavel i Henseende til Fiskens Godhed som dens Mængde, og mange Familiers Kaar ere derved blevne blidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
J Magazin Eneyelopedique No. 10. vendemiaire An 12 siges om Malte Conrad Bruuns og Mentelles geographiske Værk: Vi have omhyggeligen undersøgt den første Livraison, som er udkommen, og kunne forsikkre, at der ikke existerer noget geographisk Værk af saadan Udførlighed og Vigtighed som dette Paa den Adresse, som Senatet overleverede den første Consul i Frankrige, svarede denne blandt andet: De have, Senatorer, anseet Arveligheden af Magistraturen for nødvendig, for at betrygge det Franske Folk mod Complotter. De have tillige troet, at adskillige af vore Indretninger maatte gjøres fuldkomnere, for at sikkre den offentlige Friheds og Ligheds Triumph og at tilbyde Nationen og Regjeringen en dobbelt Sikkerhed. Vi have bestandigen havt den store Sandhed for Øinene, at Souveraniteten existerer i det Franske Folk, nemlig i den Forstand, at alting maa gjøres til dets Gavn, dets Nytte og dets Lykke. Saaledes som jeg har fæstet min Opmærksomhed paa de forskjellige store Gjenstande, har jeg stedse mere og mere indseet, at Deres Raad og Viisdom ved en ligesaa ny som vigtig Gjenstand er nødvendig for mig for at kunne fastsætte alle mine Jdeer. Jeg indbyder Dem altsaa til at tilkjendegive mig Deres hele Tænkemaade. Det Franske Folk kan ikke tilføie mere til den Hæder og Ære, det har omgivet mig med; men min helligste Pligt og mit Hiertes største Ønske bestaaer i, at jeg kan betrygge dets Børn de Fordele, som det ved saa kostbar en Revolution har erhværvet, især ved Opoffrelsen af Millioner Ædle, som have maattet bøde med Livet ved at forsvare dets Rettigheder. Jeg ønsker, at vi den 14 Julii d. A. kunde sige Folket: For 15 Aar siden grebe J frivilligen til Vaaben og erhværvede Nationen Frihed, Lighed og Hæder. J Dag ere disse Nationens første Skatte sikkrede mod alle Storme; de ere sikkrede for Eder og Eders Børn. Indretninger, som midt i Stormen af indvortes og udvortes Krige ere begyndte og med Urokkelighed vedligeholdte, ophøre under Tumlen af vore grusomme Fienders Atten tater og Complotter ved Antagelsen af alt det, som Aarhundreders og Nationernes Erfaring har anseet for tilstrækkeligt til at betrygge de Rettigheder, som det Franske Folk har betragtet som nødvendige for dets Værdighed, Frihed og Lykke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
For Reisen til Vestindien har GeneralMajor Waltersdorf faaet 20,000 Rdlr., Kjøbmand Hay 10,000 Rdlr. og Legationssecretair og Kammerjunker Gyldenpalm 1000 Rdlr. i Gratification.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Den nye Stempelpapiirsforordning, nemlig for Dannemark, udkommer nu med det første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Kammerherre Wachter i Manheim confererer nu med den Danske Minister v. Eiben i Stuttgard om visse Arrangements angaaende Herskabet Hirlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Nogle paastaae, at Bonaparte vil blive kronet i Achen og andre i Lyon, hvor Paven selv skal sætte Kronen paa ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Ved Landsbyen Huizen i Holland ere to Jøder, Fader og Søn, blevne truffede af Lyntild. Sønnen døde, men Faderen kom sig. Ogsaa i Amsterdam har Lynilden slaaet ned og foraarsaget megen Skade Veirliget har i nogle Dage været der næsten som i Hundedagene, og dette volder mange Sygdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Værdien af de paa den Portugisiske Kyst strandede Engelske Skige anslaaes for 50 Mill. Franker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Med Undersøgelserne om det paa Aars Møller i Fyen udøvede Mord er man nu kommen saavidt, at alle Møllens Beboere kunne fritages for Deeltagelse deri. Derimod er der bleven hæftet en Person fra Svindinge, fordi han beviisligen har været ude den Nat Mordet blev begaaet, ikke kan giøre Rede for hvorhan den Nat har været, og fordi hans Forklaring derover med flere Biomstændigheder ganske modsige de Folks Udsagn, som boe i det samme Huus i Svindinge, hvor den Mistænkte har opholdt sig. Morderne have vidst at forskaffe sig Indgang til den Myrdedes Sovekammer, igjennem et Locum, der gik ud til Mølleraaen, og hvis Sæde der kun var indklinet i en Leervæg og altsaa lettelig kunde faaes løst. Dette, saavelsom den Omstændighed, at der blandt de forskjellige Kister og Gjemmer i Sengekammeret, ikke var plyndret andre end dem, hvori Mølleren havde sine Penge, røber en med Husets Leiligheder bekjendt Morder, og forøger Mistanken mod den hæftede Person, hvis Rygte desuden ikke skal være det bedste. Hr. Legationssecretair og Professor Pelt er efter Ansøgning afgaaet med Vartpenge fra sin forrige Post, og ansat som anden Directeur, og Medlem af Fiskerie og Handelssinstituttet i Altona.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-18
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke. meste enhavn. No. 50. Den 21 Maji, 1804 Udgivet og forlagt af J. Werfel. Ondt Lune. Kun faa Mennesker, mindst i store Stæder, ere altid befriede for denne Plage. Førsten midt i sit glimrende Slot og den simpleste Mand i Staten ere begge stundom i ondt Lune. Hvorfor skulde Skribenten vel gjøre en Undtagelse herfra, Udgiveren maa oprigtig tilstaae, at han i dette Øieblik virkelig er i ondt Lune. Men en Journalist maa aldrig være forlegen Hvad gjorde Bonaparte, da han, kun omgives af 1500 Mand Franske, mødte en Hær Østerrigere paa 4000 Han lod sig ikke skræmme; istedet for at lade sig fange, tog han dem til¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Børsen ligner da omtrent en Flod, som begynder at stige. J Førstningen seer man kun nogle enkelte Mennesker, som kunne kaldes det lette Cavalerie, thi de bestaae gjerne af Mæglere. Dette snuser da omkring, for at indhente de fornødne Efterretninger om det Locale. Efterhaanden samles Kjøbmænd i Skokketal, og deriblandt maaskee ogsaa adskillige Lommekjøbmænd og kommetyve. Nu begynder der et Slags Surren, som i det Store har meget Lighed med den, man hører i en Biekube. Den tiltager saaledes, at man omsider ikke er mere istand til at høre sine egne Ord Nu handles og mægles og skjændes der da i eet. Alle muelige Tungemaal: Dansk, Tydsk, Fransk, Engelsk, Hollandsk og Ebraisk blandes her imellem hinanden. Det Hele ligner et Feldtslag, og Mæglerne og Mæglernes Mæglere flanquere som Husarer eller Adjutanter fra den ene Børs general til den anden. J Almindelighed commanderes den hele Børs af 4 til 5 Over-Generaler, For endnu mere at forøge den almindelige Støi, holdes der i samme Øieblik Auction.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
En Mægler og en Auctionarius placere sig paa en Forhøining, der seer ud som et Dueslag, og Auctionariens af Nødvendighed hvinende Lyd har her megen Lighed med de Døendes Rallen paa Valpladsen midt i Kampens Hede, For at holde denne forvirrede og urolige Menneskehob fra at forstyrres af Dragere 2. staaer Justitien en Vægter med sin Morgenstjerne i Haanden ved Indgangen. Henimod Kl. forsvinde Børsfolkene efterhaanden, og naar Klokken er to, er det saa kom og roligt i Salen, at man aldrig skulde falde paa, at der her en Time i Forveien havde været et saadant, Optag. om Moderkjerlighed hos Mennesker og Dyr. En Spurveunge blev siddende fast imellem en Blikrende og Muren paa Kongens Palais Moderen fløi ængsteligen omkring den, og syntes at ville hielpe den løs. Ved en Lyd og ved Bevægelser, som røbede den inderligste Medlidenhedsfølelse, lod den til at ville opfordre enhver til at redde dens Unge. Nogle gode Mennesker, som neppe havde læst Smiths Bog om Pligterne mod Dyrene, kom med en lang Stang, og ved at gjøre Aabningen imellem Renden og Muren lidet større dermed, befriede de den stakkels Spurv fra sit Fængsel. Moderen ventede med Længsel, indtil Ungen var kommen los, og fløi nu qviddrende hen med den til Reden, som var anbragt paa samme Bygning. Saaledes handler en Spurv, som man kan kjøbe paa Gaden for en Skilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Et ungt Fruentimmer, som man havde smeddet til et Menneske, hun ikke kunde liden levede saa uenig med sin Ægtemand, at man, for at gjøre Ende paa Striden, og med eet at sønderhugge de Jernlænker, man havde meddet hende i, lod hende skille fra Manden, Godst Konen har afrugtsommelig, og Sørge maalet blev nu, hvem skal tage Barnet til sig? Man blev enig om, at det skulde overlades Manden, og Moderen gjorde med Glæde Afkald paa det Barn, hun har under sit Hjerte, Barnet har aldrig saasnart kommet til Verden, førend Moderen opfyldte Accorden, sendte det ud af Huset, og Barnet blev overdraget en fremmed Kone Saaledes handler Menneske Oprindelsen til adskillige nye Moder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
en ung Spradebasse havde af Naturen eller ved særegne Omstændigheder faaet meget smalle Been. Han lod sig giøre et Par meget vide Støvler, som skulde bøde paa denne Mangel. Friskfyrene saae det, troede, det klædte god og gjorde det efter. Han har af insel Legemsbygning og vilde gjerne see ud som en Hercules, lod sig derfor sye alenvide Beenklæder, som illuderede Øiet. Friskyrene saae det, troede det klædte godt, og gjorde det efter Hans Haar gik af, og han saae sig nødsaget til at lade sig gjøre en kruset Titusparyk, Friske firene saae det, troede det klædte godt, og gjorde det efter. Han vilde gjerne stivre smukke Piger lige i Ansigtet, men frygtede for Føl 60000 gerne. Han lod derfor, som han var blind kjøbte sig et stort Gienglas og forte det nu med 1818. Nyt. sig som et Fripas til at begloe alle Fruentimmer. Fristyrene saae det, troede 10det klædte godt, og gjorde det efter. Han havde nogle Ubehageligheder, som brøde frem med Magt, og vanzirede hans smukke Hage. Han anskaffede, sig derfor et meget tykt Halstørklæde, som Fjunlede det halve Ansigt, Friskyrene faae det, troede, det klædte godt, og giorde det efter . 8 me. 3 Doctoren forbød ham at lade sig barbere, han lod derfor Bakkenbarterne voxe i Rog men paa det de skulde see ud som de vare efter Moden, klippede han giskens Figurer i den Frisforene saae det, troede, det klædte godt, gjorde det efter. be
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Blandede Nyheder. Bergens Jndbyggere berede sig nu paa at modtage Kongesønnen med al den Hæder, som hans Popularitet fortjener. Der forfærdiges en Chaloupe til at modtage ham i, som koster 1000 Rdlr. og der bygges en Æreport for ham, som koster 100000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
a Bogtrykkeriet i Bergen har i denne Tid saa mange Forretninger, at det ikke har kunnet paatage sig Trykningen af Cataloget over endeel Bøger, som skulde sælges der. Cataloger uddeles derfor at Mandskrivt, Paa den ene Side af den ved Rosenborg Hauge anlagte nye Gade skal der fra Jndgangentlige til Enden af Haugen opsættes et Jerngitterværk med Steenpillerimellem hvert bestemt Antal Jernstænger. Indgangsporten bliver ligeledes af Jern og i alle Henseender meget smuk. Efter hvert Mellemrum af 46 Alen kommer der den ders Række igjennem en smuk Boutique, som i sin Tid skal bortleies. Ligefor Rosenborg Slot skal der indrettes en smuk Jernport med Jndkjørsel, som Kongen kan kjøre igjennem ved Høiesterets aarlige Aabning eller naar Hans Majestæt ved andre Leiligheder vil tage hen paa Slottet. Denne Gade vil blive een af de skjønneste i Kjøbenhavn, da man har her en smuk Række Bygninger paa den ene Side og Haugen paa den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Muursteenene ere i denne Tid meget dyrt Muren omkring Assistencekirkegaarden brudes der allene nogle 100000, ikke at tale om de andre offentlige Bygninger, som der nu skal begyndes paa. Det nye Stykke, som denne Kirkegaard er forøget med, er ikke allene allerede indhegnet, men man har endog begyndt at begrave Liig der. Men det første skal her opreises et Gravmæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
J Fyen levere der paa en saakaldte Hammermølle en Mand ved Navn Søren Mathiesen, som er en sand Virtubs i sit Slags. Han er Smed og fabriquerer Leeer, Skjære knive, Øxer og andet Værktøi net og godt og har derfor stor Afsætning paa sit Arbeide. Hele Værket drives ved Vand fra en forbiløbende Aa, som han har vidst at henlede til sin Hensigt og Fordeel. Saaledes gaae begge Bælgene ved et Vandhjul, ligeledes de større og mindre Hammere, Slibestenene, Polereskiven &c. Staaende ved Essen kan han i et Øieblik ved at trække paa en Snor sætte hvilket Hjul han vil i Gang og derpaa igjen standse det. Han giver sine polerede Sager f. Ex. Rageknive, Saxe og smaa Hammere en fiin og smuk Glands, og hans Filebænk, Fiilhuggerie, konstige Kran og andet Værktøi fortjene at tages i Øiesyn af enhver Sagkyndig. Han har desuden en Bondegaard i Nærheden, hvor Konen bestyrer Agerbruget. Han har tilskrevet Præsten Hr. Wedel et Brev, hvorefter denne maatte beundre ham som Smed og endnu mere for hans smukke Haand og gode Still. Men Manden har og læst endeel, og erer en stor Deel gode Bøger og Landkort saavelsom Tegninger i den mechaniske Fag. Brevet indholder blandt andet følgende min Fader var Bondesmed i Grønnerup, jeg har staaet i Lære som Kleinsmed i Faaborg, reiste siden til Holsteen og Hamborg, hvor jeg øvede mig mere i den Tegning, som jeg forhen havde lært, kom tilbage og fæstede et Huus paa Drolleborg Gods, anskaffede mig mange Redskaber, havde god Søgning og Afsætning paa mine Arbeider, byggede endelig den nuværende Fabrik ved SilkensAgen, med Grev Reventlaus Tilladelse og Understøttelse, og betaler deraf 80 Rdlr. aarligen i Leie. At her gjøres mange Ting, som ellers maatte handles udenrigs fra, sees af medfølgende Avertissementer i Jversens Avis, som viser, at den Danske Nation ogsaa har Hoved og Hierne ligesaavel som Fremmede J samme Avis d. 11 Feb., bekjendtgjorde jeg min nyopfundne Hakkelsemachine, der trækkes af en lille Hest eller Stud, og skiærer sex Skjepper fiin Hakkelse, idet Minut. Efter Forsøg har der været skaaret i sex Timer tilstrækkelig Hakkelse, til 66 Hestes Foring i 13 Dage. Den kan desuden skiære fire Slags Hakkelse. Om alt dette haves fuldkommen Tingsvidne. Den ud lovedes 100 Rdlr. for den, som inden et halvAar derefter kunde giøre en vi alle Henseender ligesaa fuldkommen Machine, Manden 8 over 600 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Forfatteren af Beretningen om en Magistratspersons despotiske Handling, som for ikke længe siden læstes i Politievennen, veed man nu er den som Forfatter fordeelagtig bekjendte Rector Boye i Naskov. Der er nu givet Ordre til at anstille nærmere Forhør saavel over den anklagede Embedsmand som Anklageren. a
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
St. Jørgens Bjergboere ved Callundborg. skulle indlemmes i denne Byes Justits= og Politievæsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Præsten Hr. N. Blicher paa Randlev Præstegaard har d. 15 d. M. ladet bekjendtgjøre følgende: Natten imellem den 10 og 11 Maji dede i Dyndbye i Bjerager Sogn en fremmed omgaaende Betler, som kaldte sig Anders Andersen Nedergaard. J de Mellemrum, han syntes at have sin Samling, gik hans Forklaring ud paa følgende: "Han havde været i Krigstjeneste under vor Konges Oldefader, havde beboet en Gaard Norden for Aarhuus, været givt og avlet en Søn, som skal være Ladefoged paa Marselisborg ved Aarhuus, hvilken Søn dog ikke vilde kjendes ved ham, eller gjøre ham noget godt. Siden han var kommen fra den af ham beboede Gaard, havde han tjent en Mand i Soelberg, Tisel Sogn, navnlig Jens Bonde, hvor han hidtil i endeel Aar havde have sit ordentlige Tilhold og hos hvem han endnu havde nogle Sengeklæder liggende. Han havde slet ingen ordentlig Sognealmisse nydt, fordi man ingensteds vilde kjende sig ved ham. Han var nu 86 Aar gammel." Ved optagen Registerings Forretning over hans liden Efterladenskab fandtes i en Tegnebog 4 Rigsdalersedler og i en Pung 4 Mk. 14 s. 1 Det Mærkeligste, som Dagsposten har medbragt er Opfordringer til Bonapartes Ophøielse til Keiser gjenlyde fra alle Kanter. Marseille har man arresteret et afsindigt Menneske, som har givet sig ud for Dauphin i Frankrige. Han har bedet, man vilde aabne hans Hjerte, da man deri vil see hans Titeler og 3 Lilier. Delille har kunnet faae 60,000 Franker for Texten og 15000 for Noterne til sin Oversættelse af Æneiden. - Slottet Lecken, i Brussel, som nu forskjønnes, meget, er bestemt til Opholdsted for Mad. Bonaparte i tilkommende Sommer. Bonaparte vil nu antage et nyt Keiservaaben. Man formoder, at han vil blive salvet i Kirken Notre Dame d. 14 Julii. J Paris, seer man ugjerne, at der paa Grændserne af Hannover sammentrækkes Tropper til en Lystleier. Et vist Hof har derfor givet Contraordre i den Henseende. Senatus Confultus angaaende det arvelige Keiserdømme vil udkomme i disse Dage. Emigranterne i Wien er det blevet forbudet, at bære Ludvigsordenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Det Russiske Gesandtskab i Wien har ogsaa faaet Ordre at anlægge Hofsorg, for Hertugen af DEnghien. Keiseren af Rusland har atter givet Anviisning paa 2 Millioner til at opbygge 5 nye Opdragelsesanstalter for Pigebørn. - Lucian Bonaparte har kjøbt Palaiet Justiani med det tilhørende skjønne Billedgallerie, Rom for 100,000 Skudi Comtrent ligesaamange Rdlr. - J Genua er Fanden - en berygtet Røver - bleven overleveret til Criminalretten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Det hedder, at man nu ogsaa vil tilbyde Bonaparte den Longobardiske Krone.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Af de Chalouper og Engelske Krigskibe, som bloquere Elben, ere 21 Pramme, som deels vilde gaae fra Tønningen til Hamborg, deels fra Hamborg til Tønningen, blevne anholdte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
J Sygehuset Charite i Berlin har man gjort Forsøg paa at curere Koldfeber med dyrisk Liim, hvilke have havt det heldigste Udfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
J Bergens Avis læses nu et detailleret Regnskab over de Pengebidrag til Brænde for Fattige i afvigte Vinter, som ere indsamlede i Bergen. Man seer heraf, at man har faaet samlet en betydelig Sum, hvorfor der blev og uddeelt 2131 Favne 1 1/2 Fods Brænde. Adskillige ædeltænkende Mænd have især bidraget til at bringe dette gavmilde Forehavende til Virkelighed, ved at laane deres Pakboder til at gjemme det indkjøbte Brændeved i, og tillige at besørge Uddelingen blandt de Fattige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Det i Aarhuus residerende første Jydske Jnfanterierregiment har med Posten communi og teret, at Exerceertiden for nærværende Pertode nu skal ophøre, hvorimod Mandskabet skal møde til en for Landet og det Hele beleiligere Tid i Efteraaret. J Aalborg have ogsaa de til Røgimentet, indkaldte Landsoldater, efter høieste Ordre, faaet Tilladelse til at tage hjem Regimenterne i Kjøbenhavn skulle, efter Forlydende, ligeledes have faaet Efterretning, at Exerceer tiden for dette Foraar skal ophøre paa Fredag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Hr. Professor Nyerup beretter i det andet Bind af sin nylig udkomne historiske Skildring, af Tilstanden i Dannemark og Norge, at den berømte Snorre Sturlesen flyttede henved Aaret 1209 til Gaarden Reikholt (i Island). Denne Gaard satte han i en ypperlig Stand, indsluttede den, saavel som Husene og Kirken, med en meget høi Vold til Befæstning og Forsvar i paakommende Tilfælde, og lod Vandet igjennem en underjordisk Canal, bygt af Tophistene, lede derhen fra de derværende varme Kilder (Skriblad, til en Badstue, som endnu den Dag i Dag kaldes Snorrolang. Den er forsynet med et Gulv af hugne Stene, samt med Steenbænke rundt omkring, og denne Bygning har altsaa nu staaet i henved 600 Aar. Den tog vel nogen Skade ved Jordskjelvet 1733, men Biskop Johnsen, som den Gang var Præst paa Stedet, lod den sætte istand igien. Den staaer nu som en Nordisk Pyramide for Fædrenelandets ældste Historieskriver.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-21
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-05-25
Nyeste. an havn. No. 51. Den 25 Maj, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfel.