JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Jndsendt. Et Par Ord om Asyler. Disse Tilflugtsteder for Smaabørn af fattige Forældre, især af den arbeidende Classe, ere saa ofte bleven omtalte, og have overalt, hvor de ere kjendte, vakt saa almindelig Jnteresse og vundet saa udeelt bifald, at det vel turde være Umagen værd at tydeliggjøre sig, hvad det er, man haaber at opnaae ved deres Oprettelse. Det er da først og fremmest Børnenes Vel, man har havt for Øie, ved at aabne for dem fra deres tidligste AlderTilflugtsteder, hvor de, fjernede fra slette Exempler af ældre Born og Voxne, kunne tilbringe deres første Barndomsaar saaledes, at de finde Leilighed til, under omhyggeligt Tilsyn, og ved kjærlig Behandling og hensigtsmæssig Veiledning, at udvikle deres Evner, og faae Sands og Følelse for, hvad der er skjønt og godt, og saaledes lægge den første Grund til deres hele Fremtids Lykke og Tilfredshed, istedetfor, at de maaskee ellers enten vilde blive aldeles forsømte, eller, det som værre er, blive overladte til Omgivelser, som man maatte frygtefor vilde qvæle de gode Spirer istedetfor at fremmelske dem, vilde udsaae Ukrud, istedetfor god Sæd. Derfor modtages de Smaae i Asylerne allerede fra deres andet eller tredie Aar og ikke indvende man, at i saa ung en Alder kommer det ikke saa meget an paa, hvilke Barnets Omgivelser ere. Tvertimod; det gaaer med Barnet, som med Planten; ligesom dennes Fremvært, Udvikling og Blomstren som oftest er afhængig af den Omhu, hvormed den spæde Spire er bleven fremmelsket og pleiet, saaledes er det ogsaa i den spæde Alder, saasnart Bevidstheden begynder at vaagne, Evnerne at udvikles, at den barnlige Siel er saa modtagelig for Jndtryk af Alt, hvad den seer og hører, Jndtryk, som ofte ere dybere, end den mindre Opmærksomme formoder, og som kunde have en afgjørende Jndflydelse paa Barnets hele Tænke= og Handlemaade, og altsaa paa dets Fremtids Vee og Vel. Og lige saa let det er, ved Opmærksomhed og Omhu at forebygge Ukrudts Opkomst og Fremvært, ligesaa vanskeligt, ja ofte umuligt, er det at udrydde det, naar det først har fæstet Rod og taget Overhaand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
J denne sidste lille Bye have Jndvaanere af alle Classer ved store og smaae Bidrag tilveiebragt en Sum af henved 200 Rbd. aarlig til dette Øiemed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
J vort Stift er, saa vidt vides, endnu intet Asyl. Grunden hertil kan vel neppe søges i Mangel paa Jnteresse for en saa vigtig Sag, og man tør derfor vel haabe, at vi heller ikke i denne Henseende længe skulle staae tilbage for vore Naboer. Tage vi nærmest Hensyn til Nyekjøbing, da vil vist Ingen lettelig kunne nægte at her føles stor Trang dertil, naar man har lagt Mærke til den store Mængde Smaabørn, her findes af de lavere Classer, og kjender lidt til Opdragelsens og Underviisningens Tilstand hos dem, eller har været Vidne til den Fordærvelse, som ofte findes hos dem, endog forde ere saa gamle, at de kunne komme i Skole. Jndsenderen kjender ogsaa her Exempler paa, at Mødre, naar de om Morgenen forlade Huset, for at gaae paa Arbeide, maae tillaase, Døren for deres Smaabørn, og lade dem, uden Tilsyn og Pleie, udsatte for Farer, og vel ogsaa for Ureenlighed, Hunger og Kulde. Hvilken Moder eller Fader kan vel tænke herpaa, uden at ynkes over de ulykkelige Smaae, og uden gjerne at ville række en Skjærv til deres Redning. Vi kunne derfor ikke noksom opfordre Enhver, hvem Medmenneskers og Fædrenelandets Vel ligger paa Hjerte, til at bidrage efter bedste Evne til denne herlige Sags Fremme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Bekjendtgjørelser. J Henhold til vores Anmeldelse af 5te d. M. bekjendtgjøres herved, at de ved Anordningen af 24de October 1837 befalede Valg af 2de Repræsentanter, 6 Medlemmer til Ligningscommissionen og 1 Revisor, – foretages offentlig paa Nyekjøbings Raadstue Fredagen den 2den Februarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 10; hvor samtlige valgberettigede Borgere indbydes at møde personlig, for, enten mundtlig til Valgprotocollen, eller ved Stemmeseddel, at tilkjendegive, paa hvilke Personer de vælge. Motiverede Jndsigelser og Reclamationer modtages af Borgemesteren indtil den 30te Januarii, om Formiddagen Klokken 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Nyekjøbings Valgbestyrelse, den 18de Januarii. Møller. G. D. Schmidt. J. B. Schultz.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
En Examinatus juris med bedste Characteer, saavel til Theoreticum som Practicum, der efter mange Aars Ovelse, er vel bevandret saavel i juridiske Forretninger som i de til Godsadministration henhørende, og som senest indtil Efteraaret 1836 har, som ikke Jurist, været Fuldmægtig ved en meget stor Jurisdiction hos en bekiendt duelig juridisk Embedsmand, önsker sig enten strax eller til 1ste Mai d. A., enten en Fuldmægtig Tjeneste hos en juridisk Embedsmand eller hos en Godsforvalter, eller i manglende Fald, en anden Ansættelse ved Contoirfaget. De fordeelagtigste Attester, saavel om Duelighed som godt Forhold kan produceres. Skulde Nogen behage herpaa at reflectere bedes Billetter desangaaende. aflagte paa denne Tidendes Contoir Mrk. B.S. Nr. 117.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Den Lollandsk Falsterske Committee af Selskabet. for Hesteavlens Fremme, bekjendtgjør herved, i Henhold til den i December f. A. udstædte Bekjendtgjørelse, at Besigtigelsen af de til fri Bedækning concurrerende Hopper vil blive foretaget: J Halsted Mandagen den 12te Februarii førstkommende, Formiddag Kl. 11, for Lollands Sønder= og Nørre herreder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
J Waabensted Tirsdagen den 13de Februarii, samme Klokkeslet, for Fuglse- og Musseherreder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
J Nykjøbing Torsdagen den 15de Februarii, samme Klokkeslet, for Falsters Sønder= og Nørreherreder. Gaardbrugende Bønder som ønske at lade deres Hopper concurrere, indbydes til at fremstille dem til ovennævnte Steder og Tid. Pederstrup den 18de Januarii 1838. Wichfeld. Rosenørn-Lehn. Reventlow. Friis. Classen. I det Committeen for den Lollandsk-Falsterste Afdeeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme giver sig den Ære at bekjendtgjøre: at den ved Generalforsamlingen den 8de Decemver forrige Aar i Saxkjøbing, ved Seddelvalg, er blevet valgt til fremdeles at fungere i Aarene 1838 og 1839, tillader den sig at antage, at de ærede Medlemmer som ej vare tilstæde ved Mødet og som ikke skriftligen udmeldte sig, vedblive Subskriptionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Selskabet har i forrige Aar heri Provindsen tællet 52 Subskribenter med 85, altsaa 5 mere end i det foregaaende Aar, saa at man tør haabe at det fremdeles er i Tilvæxt. Det Beløb hvormed der i dette Aar har været virket, har bestaaet i Rbd. Mk. s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
1. De ved kongl. Resolution af 25de Februarii f. A. fra Stutterie=Directionen paa 6 Aar. tilstaaede . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 500 2. Contingent af Selskabet for 85 a 8 Rbd. r. S. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 680 3. En Beholdning fra forrige Aar af . . . . . 11 3 10 Jalt rede Sølv 1221 3 10. Heraf er medgaaet. Rbd. Mk. s. 1. Til 43 Bedækninger ved Fudblodshingsten Claudeslay og Cigar og ved den ædle Hingst Gaberlunzi 660.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
2. For 2de 2 Aars Horseplagge efter Claudeslay . . . . . . . . . . . 237 3 3. For 2de Horseføl, 1/2 Aar gl. efter Cigar . . . . . . . . . . . . 120 1 8 4. For 2de Horseføl 1/2 Aar gl. efter Gaberlunzi. . . . . . . . . . . 99 1 8 5. Diverse Udgifter . . . . . . . . 61 2 6 Summa Udgift r. S. 1178 2 6. Bliver saaledes en Beholdning af 43 1 4 Ved Lodtrækning, hvorved saavel Bedækningerne som Plagge og Føl fordeeltes blandt Medlemmerne, tilfaldt: 1. En mørkebruun Horseplag med Stiern, efter Claudeslay; Kammerherre, Greve Reventlow til Christianssæde. 2. En lysebruun dito efter dito; det Classenske Fidekommis. 3. Et bruuntstiernet 1/2 Aars Horseføl efter Cigar, venstre Bagfod hvid; Hr. Kiøbmand Brabrand i Maribo. Se 4. Et bruuntstiernet dito efter dito; Hr. Forpagter Frederiksen paa Fuglsang. 5. Et bruunt 1/2 Aars Horsefol med Stiern, efter Gaberlunzi; det Classenske Fidelkommis. 6. Et bruunt dito med Stiern efter dito; Baron Rosenørn Lehn paa Ourebygaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Efter de saaledes i flere Aar udloddede Bedækninger er faldet et betydeligt Antal Fol, af hvilke de ældste nu blive 4 Aar, og naar det maa lykkes at samle en Deel af dette Tillæg ved et Dyrskue, hvortil der i Løbet af Aaret vil indbydes, tør man haabe at kunne fremvise tilfredsstillende Resultat af Selskabets Bestræbelser for Hesteavlens Fremme og Fuldblodets Udbredelse her i Provindsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Bestemmelsen for Virksomheden i 1838 kan ikke tages inden det nogenlunde kiendes hvad Beløb der kan disponeres over, men de samme Principer som i de foregaaende Aar ville blive fulgte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Fremdeles indbydes til Subskription, som modtages af enhver af undertegnede. Pederstrup, den 18 Januar 1838. Rosensen Lehn. Reventlow. Wichfeld. Classen. Friis.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Tjeneste tilbydes. Et ungt velopdraget Menneske af en god Charakteer og som skriver en god Haandskrivt, kan fra 1ste April d. A. af blive antaget som Skriver paa Nykjøbings Postcontoir paa C. U. Jantzen. Falster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Auctioner. Mandagen den 5te Februari d. A., Formiddag Kl. 11. slet, bliver efter passeret Forlig og Udlæg, hos Huusmand, Mads Rasmussen i Nørre Ørsløv, ved offentlig Auction bortsolgt den bemeldte Mand tilhørende Parcel af Gaarden No 16 og 17 i Nørre Ørsløv paa omtrent 3 Tønder Land med den derpaa opførte Bygning paa 8 Fag, samt forskjelligt Løsøre, bestaaende af Meubler, Sengeklæder, Kjøkkentøi, af Jern og Messing, Avelsredskaber, en Jern=Bilæggerovn m.v. Conditionerne kunne 8 Dage for Auctionen erholdes til Eftersyn paa mit Contoir og hos Reqvirenten, Gaardmand, Hans Madsen Skov i Lidstrup. Nykjøbing den 20de Januari 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Skov-Auction. Torsdagen den 25de dennes bliver i Koblerne ved Fuglsang, ved Auction, der begynder Formiddag Kl. 10, stillet til Bortsag: endeel større og mindre Træer paa Roden, saasom Ask, Eeg, Bøg, Alm, Avndog, Elle o. s. v., samt i Bunker, endeel afdreven Ungskov, især Ask og Elle, deels indeholdende forskielligt Namtræe. Sundbye den 20de Januar 1838. A. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-21
Creditorerne i Dødsboerne efter efterskrevne under Baroniet Juelinge Skiftejurisdiction, nemlig: Gaardmand Jens Rasmussen i Nøbbølle; Jndsidderske Ane Baltzer i Tvede, og Gaardmand Christen Rasmussens afdøde Kone Maren Johanne Nielsdatter af Raunsbye, indkaldes herved, overeensstemmende med Anordningerne, med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 18de Januari 1838. Rostrup. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Lollands Falsters Tidende. No 9. Tirsdagen den 23 Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Fædrelandet. Ogsaa Fædrelandet har nu meddeelt en Oversigt over det svundne Aar, hvilken dog alene angaaer de indenlandske Anliggender, da Bladet, som ikke privilegeret, ikke maa, efter den Betydning man har tillagt Ordet Politik, befatte sig med Udlandet. Efterat Forfatteren har gjort opmærksom paa, hvor vanskeligt det er for de saakaldte politiske Journalister at revidere Tidens Regnskab, fordi de staae under Overformynderskab af en Censor, og at det i Hovedstaden er en Læge og en Skuespiller, til hvilke det alene og udelukkende er overdraget at tage Tiden og dens Begivenheder under Behandling, hedder det endvidere: Vi bemærke dette uden andet Hensyn, end for at give et Vink om, at man muligviis kan betragte Europa som en Patient og Tildragelserne paa mange Steder som en Commedie eller Tragedie. Det Fædrelandets Oversigt fornemmelig er rettet paa, er vor finantsielle Tilstand og Spørgsmaalet mellem Banken og Finantserne om de 12 Mill. For dem altsaa, der nu engang ikke kunne lide den evindelige Talen om Finantserne, vil den nævnte Oversigt kun have liden eller ingen Jnteresse, men vel for dem, der vide, at ligesom en god occonomisk Forfatning er en nødvendig betingelse for Jndividets og Familiernes borgerlige Velværen, saaledes er og Statens velordnede Finantser, Grundvolden for dens Velvære. At Fædrelandet nu, hvad Statens Finantser angaaer, ikke deeler deres Anskuelser, der mene, at da den sidste Oversigt udviser et Overskud, har al Bekymring Ende, er let begribeligt, da man i Sandhed hverken behøver at være nogen stor Financier, eller en afgjort Modstander af Regjeringen, for at indsee, at den ommeldte OversigtsResultat ikke i Virkeligheden er gunstigt. Hvad Bankspørgsmaalet angaaer, da erklærer Fædrelandet: "det var vel ønskeligt om dette kunde afgjøres, i Mindelighed, men formener dog endnu som tidligere, at Bankbestyrelsen er incompetent til at indlade sig paa en saadan Afgjørelsesmaade, men vil derimod, at samtlige Bankactionairer skulle hertil udvælge nogle Repræsentanter. Vel er denne Fremgangsmaade heller ikke grundet i Bankens Octroy, men da Kongen i Slutningen af Octroyen endnu lover Banken flere Fordele, om disse i Tidens Løb skulle ansees fornødne, formenes det, at Octroyen ikke vilde blive krænket ved denne Bestemmelse, der fornuftigviis maatte ansees som en ny Begunstigelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Hvad forøvrigt Bankspørgsmaalet angaaer, da har det undret os, at endnu ingen af de kjøbenhavnske Blade har gjort opmærksom paa, at det formeentlig er aldeles mod Octroyen, at Generalprocureuren vil have en combineret Ret til at dømme i Sagen, da dog Octroyen udtrykkelig bestemmer, at det skal være Høiesteret der skal afgjøre de mellem Regjeringen og Banken opkomne Stridigheder. Det vilde og være i høi Grad at svække Tilliden til Landets øverste Domstol, dersom Regjeringen selv ikke tiltroede den Upartiskhed nok til at dømme i denne Sag. At de Beregninger, der nødvendigviis maae være affattede førend Bank=Octroyen blev udfærdiget, heller ikke denne Gang medfulgte Generalprocureurens Duplik, har sikkert undret flere end os. Da Fædrelandets Oversigt er betegnet med N. 1, vente vi i et følgende N at see det afhandle Pressens Virken og Tilstand i det forløbne Aar. Den nye Communal-Anordning, som Oversigten ligeledes omtaler, skal først vise sine egentlige Frugter i dette Aar, og det forløbne Aar har derfor kun i denne Henseende Forhaabninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
J Allgem. Zeitung findes atter en lang Correspondenz-Artikkel fra Kjøbenhavn, dat. 16de Decbr. Om Sundtolden - hedder det, iblandt andet er i den nyeste Tid forekommen i flere udenlandske Blade ligesaa upassende som urigtige Yttringer, og man har endog tilladt sig at fremstille denne Jndtægt som en Gave fra de fremmede Magter til den danske Regjering, fordi denne behøver samme til sin Subsistence. Rettigheden til at hæve Sundtolden beroer paa Kongen af Danmark landsherrelige Magt og er ikke bleven begrundet ved de med udenlandske Magter afsluttede Tractater, men kun anerkjendt og garanteret. Sundtolden er saaledes en Gienstand for Lovgivning, ikke for Underhandling, og uagtet hine udenlandske Avisskriveres hadefulde Fremstilling kunne vi forsikkre, at de enropæiske Magter - hvad man ei heller kan vente andet af deres loyale Sindelag ikke ere komne paa Tanke om at gjøre den danske Krone Rettigheden til at hæve denne Told stridig og derom at indlede Underhandlinger. Derved udelukkes naturligviis ligesaalidet enkelte Undersaatteres Reclamationer over Fremgangsmaaden ved at hæve Sundtolden, som slige Reclamanteres, forsaavidt de ere Udlændinger, Repræsentation ved deres Regjeringers Organer, og herfra vil sikkert skee alt muligt for at forebygge grundede Reclamationer eller at bilægge disse. – Jdet vi indskrænke os til at levere dette Brudstykke af ovennævnte Artikkel, kunne vi iøvrigt ikke undlade at bemærke, at den kjøbenhavnske Correspondent maa have nogle særegne juridiske Principer, naar han antager, at den nye Presselov ikke henhørte egentlig under Provindsialstændernes Competence, og ikke er en Lov, der angaaer de personlige Rettigheder. (Helsing. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Kjøbenhavnsposten meddeler atter et Optrin med Chefen for første Livregiment i Kjøbenhavn, Hr. Kammerherre Oberst Rommeling, og hvori denne har truet en Lieutenant Mathiesen med Hovedvagten fordi Lieutenanten havde gjort sig skyldig i den uhyre Forseelse ved Parolen at see paa Hr. Kammerherren med et Blik som ikke behagede denne, der nyelig havde befalet de til Parolen forsamlede Officerer ikke at tale høit, fordi saadant var upassende. Sagen skal nu behandles ved en Krigsret efter Klage fra Lieutenant Mathiesen, og man vil saaledes faae en Krigsretsdom for og Kammerherren for Fremtiden skal taale at lade sig see paa, eller om han, maaskee og i Feldten skal være usynlig for sine Undergivne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Det var i den sidste Tid blevet en temmelig almindelig Uskik, at Underdommerne i Livs- og Æres sager, hvori de ikke dømme alene, men skulle medtage fire saakaldte Meddomsmænd, ikke, ifølge Lovens Forskrift udnævnede disse iblandt de bosatte Mænd, i Kjøbstaden, Herredet eller Birket, men derimod benyttede dertil de Stokkemænd, der paa mange Steder ere antagne som Tingsvidner imod en bestemt Betaling. Da dette jevnligen foranledigede, at de afsagte Domme bleve anullerede hvorved de Vedkommendes Arrest forlængedes, har det kongl. danske Cancellie ved en Circulairskrivelse af 4de ds. ladet samtlige Underdommere tilkjendegive, at de Mænd, der uden selv at høre til Mandtallet af de Beboere i en Jurisdiction, der ifølge Lovene ere pligtige efter Omgang at fungere som Tingsvidner, udføre denne Forretning for de ellers pligtige Personer, dog ikke kunne tilkaldes, hvor Meddomsmænd efter L. 1519 og Forordn. 3die Juni 1796 85 3637 skulle bruges, men at Dommeren da maa tilkalde Mænd der høre til hiint Mandtal. Om der endog i en eller anden Jurisdiction er erhvervet Tilladelse til at bruge faste Stokkemænd, kan det dog ikke tilfalde disse, for saavidt de ikke tillige høre til de bofatte Mænd, der efter Loven skulle fungere som Tingsvidner, at tage Deel i Sagens Paakiendelse som Meddomsmænd. – Man seer heraf, at Cancelliet søger at bevare Jndretningen med Meddomsmænds Udnævnelse, der er en Art Jury og ingenlunde uvigtig, og hvorom vi tidligere i dette Blad have yttret os, i dens oprindelige Reenhed, hvilket vistnok fortjener billigelse. (Kbhpst.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
J Søndags, om Aftenen Kl. 11, opkom Jldebrand i den ved Birkerød liggende Dumpedals Veirmølle, som tilligemed et tæt ved den liggende Huus afbrændte. J Mandags, om Morgenen Kl. 5, afbrændte en stor Gaard i Bondebyen Husum. Eieren Arendt Nielsen, der var i særdeles gode Formuesomstændigheder, skal derved have lidt et meget betydeligt Tab, da han ikke var istand til at faae de Meubler, hvori hans Papirer og Penge laae, reddede fra Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
De til Corsøer d. 13de ds. ankomne Poster, nemlig den Brev- og Personpost, som afgik fra Hamborg Mandagen den 8de Januar, og den almindelige Brevpost, som afgik fra Hamborg Tirsdagen den 9de Januar, ere med meget Besværlighed blevne førte over Bæltet; thi Slibshavn er spærret af Jsen og Transporten er skeet fra Knudshoved med Jisbaade, som med de indehavende 22 Reisende have maattet overligge en Nat paa Sprogs. Den igaaraftes fra Kjøbenhavn og til Corsøer ankomne Brev og Personpost er afgaaet fra Halskon Rev og forventes idag at komme til Fyen, da Veiret er stille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Ved det i Kjøbenhavn den 8de dennes afholdte. Repræsentantmøde i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, blev optaget 31 nye Medlemmer, af hvilke 20 opholde sig i Sjællands Stift, 1 i Slesvig, 4 i Norge, 4 i Sverrig, 1 i Frankrig, og 1 i Nordamerika. Af Filialerne vare 6 optagne, saa at hele Selskabet for Tiden tæller 4944 Medlemmer. Til Onsdagen den 31te dennes har Selskabet berammet en extraordinair Generalforsamling, paa hvilken vil blive fremlagt til Discussion og Afstemning et fra Lector Wilkens indsendt Forslag, og et af Repræsentanterne antaget Lovforslag angaaende en Forandring i Selskabets Organisation.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
En Extract af Filialselskabernes Betænkninger over en Forandring i Selskabets Organisation m.v., kan erholdes tilkjøbs i Bogladerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Foranlediget af, at Kjøbenhavnsposten yttrer den Formening, at Stænderne bør, om Regjeringen ikke gjennem Commissarius bestemmer fra hvilken Tidspunkt man skal regne de 2 Aar der skulle hengaae mellem hver Gang Forsamlingerne skulle sammenkaldes, andrage paa, en saadan Bestemmelse, har Dagen, ved et indsendt Stykke tilkjendegivet sin Harme over den Ubillighed og Usømmelighed, hvor Bi med dette Blad (sel. Kjøbenhavnsposten) behandler Regjeringen og navnligen Kongen selv, i det nemlig Dagens Jndsender vil have tillagt Kjøbenhavnsposten den Mening, at den skulde opfordre Stænderne til at kalde Landets Konge til Regnskab for, om han, der i sin Alderdom som i sin Ungdom har givet Folket det stærkeste Beviis paa en lige saa sjelden som glædelig Udholdenhed i at arbeide forde vigtigste Anliggenders Afgiørelse, har gjort nok for at blive færdig saa betimelig som Kjøbenhavnsposten finder at man kunde forlange af ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
Skjøndt man nu vel ikke kan nægte, at Kjøbenhavnsposten i det omhandlede W har givet Anledning til en Misforstaaelse, saa er det dog aabenbart, at Dagen i sin Jilfærdighed for at finde Feil hos en gammel Fiende, har overseet Slutningen af det ommeldte Stykke, der, efter vor Formening, tydelig viser, at Kjøbenhavnsposten kunvil, at Stænderne skulle fremkalde en authentisk Bestemmelse om fra hvilken Tid de 2 Aar skulle regnes. Forøvrigt kunne vi ikke unglade at bemærke, at skjøndt vi vel vide, at der i en souverain Stat ikke egentlig kan være Tale om nogen Foranstaltning af Ministrene eller Collegierne, men kun om Kongens eller Regjeringens, saa kan man dog gjerne gjøre Modbemærkninger til en Regjeringshandling uden netop derfor at have villet dadle selve Kongens Person, og naar derfor Dagen her saa meget fremhæver denne, da forekommer dette os at være en plump Fægten med Ord, for at kaste en Skygge paa Kjøbenhavnspostens Hensigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-01-23
J en Artikkel i Kallundborg Ugeblad, om Hoverifrihed hedder det: "For omtrent 15 Aar siden bleve Bønderne paa et Stamhuus i Jylland hoverifrie, men uheldigviis forsømte man fordi man maaskee ikke tænkte eller aabnede, at den gamle Slændrian atter skulde indtræde den nødvendige Forsigtighed, at indstille denne Forening til Approbation af vedkommende Collegium. Følgen blev, at ved den forrige Eiers Død Hoverifriheden ophørte, og Stam husets Bønder maa nu forrette Hoveri in natura."J Mødet den 11te dennes i Selskabet for indenlandsk Kunstflid blev enstemmig vedtaget at ophæve Selskabet; og i øvrigt i Hensyn til Selskadets faa Eiendele og sammes Anvendelse, at tage nærmere Bestemmelse i et tilkommende Møde, som med det første vil blive holdt.