Den Vest-Sjællandske Avis, 1838-03-29
Da Nationalgarden allerede var ifærd med at skilles ad, fik den pludseligt Befaling til at blive under Vaaben, og Commandanterne bleve kaldte til Civil gouverneuren, Hr. Svares Caldeira. Denne tilligemed Commandanten for Arsenal-Bataillonen, Hr. Franca, og Commandanten for 15de Bataillon, af Nationalgarden, Hr. Mantas, staaer i Spidsen, for det demokratiske Partie. Da Officererne havde indfundet sig hos Caldeira, forelagde han dem et Bønskrift til Dronningen, hvori hun anmodes om ikke at stille Andre end Tilhængere af Revolutionen af 9de September i Spidsen for Staten. De fleste af Officererne erklærede, at dette var et Jndgreb i Kronens Prærogativer, hvorpaa man skiltes ad. Om Natten blev Alt under Vaaben. Den 8de udbredte sig den Efterretning, at Dronningen havde afsat Caldetra- og udnævnt den Deputerede Costa Cabral til Civilgouverneur i Lissabon. Den 9de blev slaaet General marsch, og omtrent 3000 Bevæbnede (Arsenal-Bataillouen, nogle Batailloner af Nationalgarden og nogle Frivillige) rykkede ud, besatte Arsenalet og bemægtigede sig de 4 Haubitser, der stode foran det; Franske Officerer skulle have været imellem dem. Strax befalede Dronningen alle Linietropper at opstille sig i Nærheden af Paladset Necessidades; disse i Forbindelse med de loyale Batailloner af Nationalgarden, i Alt omtrent 8000 Mand, rykkede under Vizconde deReguengo ind i det Jndre af Byen, imedens Baron Bomfim indtog en Position ligeoverfor Tøihuset. Efterat Underhandlinger med Urostifterne vare aabnede af Bomfim, indtraf Vizconde Sa daBandeira, som afsluttede en Overeenskomst med Franga, at begge Partier skulde trække sig tilbage fra Arsenalet, hvis Porte skulde besættes af Nationalgarder under Civilgouverneurens Befaling, og at Ju gen skulde straffes for disse Begivenheder. Dronningen var ikke tilfreds med denne Overeenskomst, men afsatte Franga og befalede, at hans Corps skulde opløses. Paa Efterretningen om nye Uroligheder raadede Sa da Bandeira til Concessioner, men Bomfim til energiske Forholdsregler, Dronningen vilde ikke give efter. Den 12te ansøgte endeel Officerer ved Nationalgarden Dronningen om igjen at indsætte Frangaa, og paa hendes Vægring toge Ministrene deres Afsted; dog skulle Sada Bandeira og Finantsministeren Joao de Oliveira deele de forskjellige Ministerier imellem sig, indtil et nyt Ministerium bliver dannet. Da nu ogsaa det Rygte udbredte sig, at hele Nationalgarden skulde opløses, blev der nye Uroligheder, og den demokratiske Forening, Camillo=Klubben, skal have besluttet at oprette et Regentskab, bestaaende af Caldeira, Franca og Cruz. Dronningen overdrog nu Commanden over Tropperne til Bom fin med uindskrænket Fuldmagt. Den 13de besatte de Misfornøiede Jesus=Klosteret og svore at forsvare sig til det Yderste. Cortes, der Kl. 7 om Morgenen, vare sammenkaldte i Paladset, besluttede at suspendere Habeas Corpus=Acten, saalænge Hovedstadens Rolighed fordrede det, og at afvæbne de urolige Batailloner. Da Tropperne rykkede frem imod Jesus=Klosteret, blev der skudt paa dem fra et Huus, og en Capitain og 10 Mand bleve dræbte. Soldaterne trængte nu ind i Huset, dræbte mange Jnsurgenter og toge 40 til Fange. Det kom nu til Kamp i Gaderne paa flere Steder, og man anslaaer hele Tallet, paa Døde og Saarede til 400. Henimod Aften adspredte Jnsurgenterne sig og Tropperne vendte tilbage. til Kasernerne. Franca og Mantas skulle under Kampen have gjort sig usynlige. Dronningen udstedte en Proclamation til Folket for at opfordre det til at forsvare den monarchiske Constitution, Thronens Værdighed og Nationalrepræsentationen. Den Engelske Flaade og Englænderne overhovedet forholdt sig aldeles neutrale. Den 14de var der tilsyneladende Rolighed i Lissabon.