JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Handelen er det sikkreste og visseste Middel til det selskabelige Livs Forædling. Paa denne Maade have Malajerne fra utænkelige gamle Tider opnaaet en vis Grad af Cultur og Sædernes Forfining. Fordum handlede de med de ældste cultiverede Folk, som Historien fremviser, med Hinduer og Chineserne, og det lader sig ikke tænke, at denne Omgang er bleven frugtesløs hos dem. Deres samvittighedsfulde Redelighed i Handelssager giver Grund til at slutte Modsætningen. De ere langt fra Mistanke og Mistillid. Ofte paa mundtlig Forsikkring tage de af Kjøbmændene de Varer, som de behøve, uden at besee dem. Endskjønt de ikke kjende andre Nationers Love og deres Landes Beliggenhed betager dem Haab om Erstatning, naar de blive forfordeelte, saa anne de dog sjelden nedrige Hensigter og Bedragerie, saa lidet som de kunde tro, at man holder dem i Stand til at begaa saadant. Man vil maaskee modsige denne Skildring, som jeg har gjort over Maleierne, men jeg har Beviser nok for mig, til at bevise dens Rigtighed. Europæerne ere saa overbeviste om Malajernes Redelighed, at de aldrig aabne eller besigtige de Punge Guldstøv, som de tilhandle dem, og jeg har ikke hørt, at de ved Malajernes Bedragerie bleve, formedelst deres Godtroenhed til dem, førte bag Lyset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Indenlandske Efterretninger. Om Randers blev Hs. Maj. Kongen under sin nu fuldendte Reise i Jylland allerunderdanigst overleveret af Borgemesteren Cancellieraad Neckelmann en trykt kort Udsigt. Vi meddele af samme følgende korte Notitser: Byen, som, med dens Jorder, i dens hele Omfang ligger paa venstre Side af Gudenaa, indbefatter 163 Gaarde og Huse, for en stor Deel, om ei for det meste, af 2 Etager, og bestaar af 65 Gader og Stræder. Bygningerne ere i Almindelighed særdeles vel vedligeholdte, og Beboerne interessere sig meget for at give dem et pynteligt Udseende. Aaen imod Sønden; Bakkerne imod Norden, der tildeels naae en Høide af 200 Fod; de frodige Enge paa begge Aabredderne, danne allerede for sig en Situation, der ikke mangler Ynde, og som ved Plantninger, i de sidste 30 Aar, er bleven meget forskjønnet. Folkeantallet, som i Aaret 1787, Garnisonen iberegnet, udgjorde 3467, og i Aaret 1821, 5586, er, efter den i April d. A. foretagne Tælling, 6320 Sjæle, 32 Familier, bestaaende ialt af 182 Jndivider, ere deraf Jøder (indtil 1800 var ikke en Eneste bosat i Randers, som her have en authoriseret Synagoge; nogle Faa ere Katholiker og Reformeerte. De geistlige og verdslige Embeds- og Bestillingsmænds Antal er 53, de næringsdrivende Borgeres 514. Af Fattigkassen have 529 Jndivider nydt Understøttelse i afvigte Aar. Uagtet Byen er usædvanlig tæt bebygget, spores dog deraf ingen skadelige Følger for Helbreden i Almindelighed, skjøndt Byen dog for en stor Deel ligger paa en Sump, og er omgiven af Bakker, Enge og store Moser. Epidemi har her ikke fundet Sted i Mands Minde, og endemiske Sygdomme gives ikke. Af raske gamle Folk findes her en usædvanlig Mængde; ligesom ogsaa Mortalitets Tabellerne give et meget heldigt Resultat, da der efter, Aars Middeltal kun er død 1 af 46. Dette tilskrives er blot Lægernes Duelighed og Omhu, de gode Foranstaltninger til Fattiges Understøttelse, Cuur og Pleie, men vel fornemmelig Frihed for Næringssorg, Jndvaanernes særdeles ordentlige Levemaade og nærende Kost, samt det fri Luftstrøg fra Vest til Øst. Vandet er paa de fleste Steder saa salpeterholdigt, at det antages at give Brændevinen, een Grad forøget Styrke. Byens vigtigste Næring er Handel, der drives af 82 Kjøbmænd, foruden Smaahandlere. Productafsætningen skeer nu fornemmelig til Hamborg, og, naar Conjuncturerne indbyde, til England, Holland og Frankrig. Med Norge er der jevnlig Samfærsel, tildeels og med Sverrig. Korn, Smør, Uld, Huder og Skind ere Hovedproducterne, som udføres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Handelshuset Rees Etablering her paa Stedet har unægteligen givet Producthandelen et aldeles forandret Sving. Foruden dets betydelige Korn opkjøb, har dette Handelshuus draget Productionen af Uld, Huder og Skind hertil fra langt bortfjernede Egne, og ved fortrinlig og hidtil her ukjendt Behandling af Alt, hvad det har paataget sig at forsende, erhvervet sig en Tillid, som hertillands hidtil har været sielden; hvilket Alt har havt særdeles gavnlig Indflydelse paa Stedet som Handelsplads, da de mindre Kjøbmænd der stedse finde Afsætning for de Partier, de have indkjøbt. Kiendeligt viser sig et heldigt Resultat heraf for Statens Indtægter af Tolden, hvis Totalbeløb 1802 (et godt Aar) var 13507 Rbd.; men 1829 udgjorde 63753 Rbd. r. S. og 4674 Rbd. Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
De Næringsveie, som her tilforn havde naaet en Celebritæt, endog i Udlandet, nemlig Handskemageriet og Ølbryggeriet, ere saa aldeles gaaede tilbage, at de kun fortjene Opmærksomhed, med Hensyn til Spørgsmaalene, hvad dertil er Aarsag, og om den kan afhielpes, Handskemagernes Antal, som engang var 28, er nu kun 3. - Uagtet Laxen undertiden fanges her i betydelig Mængde og betales dyrt, er den dog ikke til saa stor Indtægt, som man skulde troe; thi da den kun fanges her om Vinteren, naar Vandet er aabent, saa slaaer Laxesiskeriet, ved langvarig Frost som f. Ex. i afvigte Vinter, ofte reent feil. Her fanges Lax indtil 50 Punds Størrelse. J de senere Aar har Laxesiskeriet været overordentlig uheldigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Skibsrhederiet er langt fra at være saa bety Kla brugt, som før, hvortil Aarsagen er, at Capitaler deels ej kunne undværes fra, deels fordeelagtigere kunne benyttes saavel i Detail, som i Product handelen. 1800 hørte 31 Skibe af 815 Commercelæsters Drægtighed her til Byen; i Aaret 1829. derimod ikkun 14, drægtig 215 C. L. At flere Skibe kunde holdes i Fart herfra, og til sine Tider give godt Udbytte ved Fragtfart, skjønnes deraf, at ikke faa, saavel inden, som udenlandske Skibe, fornemmelig engelske, jevnlig føre Producter herfra. Et Skibsbyggeri vilde her sikkert finde en i alle Henseender beleilig Plads, og man haaber snart at see et her etableret, hvilket rimeligviis vil foranledige, at ogsaa denne Erhvervaren vil vorde afbenyttet. - Avlsbrug maa, som Følge af, at Driftscapital langt fordeelagtigere kan anvendes til Handel, Jndustri=Anlæg og Haandværksdrift, staae langt tilbage her. - Som Følge af, at de forskjellige Klasser af Næringsstanden, ved Flid og Orden have et ret godt Udkomme, søger man i Almindelighed, i Levemaade og huuslig Beqvemmelighed at gjøre sig Livet nogenlunde behageligt, og vel mere, end andensteds sædvanligt er, hvorfor Opholdet her, skjøndt Levnetsmidlerne og øvrige Fornødenheder ikke staae i høi Priis, er temmelig kostbart. Med Hensyn til Folkemængdens Tilvært, uden nogen betydelig Udvidelse for Byen, er Huusleilighed temmelig vanskelig at faae og temmelig dyr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Mod Enden af forrige Aar har Prof. Krafft i Stokholm fuldendt sit store Malerie, forestillende Kongens Kroning. Det er 14 Fod bredt og 10 Fod høit og fremstiller det Øjeblik, i hvilket Kong Carl Johann den 11 Mai 1818 blev paasat Kronen i Hovedkirken. Tohundrede af de mærkværdigste herved nærværende Personer ere portraiterede fremstillede blandt den utallige Mængde. Tredive af samme ere imidlertid allerede døde. D. Fr. Lilleput=Almanak. J London blev bebudet for Aar 1830 en Almanak, der skulde være Typographiens højeste Mesterstykke. Den skulde være saa liden, at man skulde kunne bære den i Ørenringe, Fingerringe, Brystnaale som Smykker; den skulde indeholde Bidrag fra de berømteste engelske Skribenter, trykkes i 512mo- og ved et Forstørrelsesglas forraade den største Klarhed i Bogstaverne. Den maae vel allerede være udkommet; eller var det blot en Jdee D. Fr. - Den største Perle, af det herligste Vand, den fuldkomneste Runding, den prægtigste Glands besidder en græsk Kjøbmand, Hr. Zezina. Den er fisket i Ostindien, og veier 27 1/2 Karat, Efter Dr. Fischers Skrift: Ueber Perlenfischeret, in Rusland. D. Fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-06-29
Kjøbenhavns Børs, d. 29 Juni 1830. Hamburg 2 M. - a vista 289 Species 208 1/2 Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 2 Rbd. Edi. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 492 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 91 3/4 i Banco. Dito Dito. 91 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 102 1/2 Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. . . . . . . . 107 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 102 12 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 1/2 101 r. S. 4 pCt. Dito Dito. . . . . . 100 100 1/2 i Banco. Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. L. Sterl. 3 pCt. nye danske Obligationer Asiatiske Compagnies Actier . i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. annannanannananSyvogtyvende Aargang. No. 53. udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 3 Juli 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Efter det Tydske af Stunden der Andacht. ogsaa sto Taus Himle hvile, alting ærer Guds Storhed, Vælde, Himlens Pragt. Den vidt udspændte Bue lærer Det Underværk han har frembragt, Og alle Kloders Harmonie. Hans Lovsang henrykt stemme i Som Bækken uophørlig rinder Gaaer Sagnet om Guds Almagt frem, En Nat den Anden snart forkynder Sit tankefulde Ord igjen, Vel tale de ej noget Sprog, Men deres Ord vi kjende dog Vi see i Kloders Pragt og Orden Et Underværk saa stort og skjønt Ved det hans Viisdom snart er vorden De fjerne Verdner fuld bekjendt. Utællelige Stiernehær Hans underfulde Lovsang er. v. B. Efter det Franske. Følg Mennesket, betraat hans Livs Begivenheder Du seer i ham et Barn, som Daarskab stedse leder, Af No og Velstand kjed sit Maal han ei kan naae, Hans Haab er uden Grund, hans Frygt er ligesaa. Betragt de Planer ham i Ungdoms Vaar indfalder. Dem som han leger med selv i sin høje Alder, Naar han blandt Levende knap mere regnes kan, Og du maa lee, om du en ynkes over ham. v. B. Forskjellige Tidsalderes Skikke. Af Thams Antestninger 163. Fortsat. Klokken fire om Morgenen vare alene 3 Personer oppe paa Regjeringsgaden i Stokholm; en Kjærling og 2 af Garden. Mig syntes, at man sov længe 1789, da jeg ikke kunde faae Kringler og Melk strax efter 6, som nu. Den Bane at sove længe og lægge sig seent, er ikke ældre end siden 1740 erne hos vor Nation – og er kommen ind med franske fornemme eller Emigrantsæder, til megen Uleilighed i adskillige Forretninger. J min Ungdom hedde det endnu. Morgenstund, har Guld i Mund.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Naar det naadige Herskab sover længe ligge alle Tjenestefolkene længe. - Der kunde ofte ikke være meget Tab i Alt dette, om ikke tillige den nyttige og arbeidende Deel af Nationen saa gjerne tog efter de Fornemmere. - Alle Forretninger miste herved deres Levenhed; og et Slags Nølvurnhed i at tøve og opsætte kommer i Stedet. Folard i sine Kommentarier over Polybius omtaler en vis fransk General, formedelst hvis Uskik at sove længe hans Kampagner i Jtalien tabte meget, uagtet Manden i øvrigt havde Fortjeneste. Jeg vil ikke tale om Dronning Christina, der ilde skjøttede sit Embede, og derfor ikke bør citeres men Biskop Svedberg, og Kong Frederik 11 af Preussen lagde sig Kl. 10, – og 7 Timer var deres Hvile. Tiden paa begge Sider af Midnatten er bestemt til Hvile for hele Naturen, ved Vane eller Uvane kan man tilvisse gaae derfra. Men om end Mithridates kunde vænne sig til Forgift, ere derfor Mennesker ikke dertil skabte. Man kan af et ganske nyt Exempel see, hvorledes man kan vænne sig til at sove lidet, – og hvor nyttig man derved kan blive. - Beireis, Geheimeraad og Professor i Helmstedt, forestaaer paa eengang syv Videnskaber – holder hver Dag, Søndag undtagen, femten Forelæsninger – spiser blot engang om Dagen og sover ikke mere end to Timer (See Hr. Meermans Reise i 17912).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Jeg læste nys i Magazin encyclopediqve noget lignende om Grev Bufson. - Han var i sin Ungdom ofte i muntre Selskaber til Kl. 2 om Natten; men lod sig ligefuldt vække med Vold Kl. 5 om Morgenen, som var hans sædvanlige Tid til at begynde sit literære Arbejde. Dette anføres for at vise, hvad Folk af Styrke og Beslutning ere i Stand til at udrette. Mennesker af Villie til Exempel. Sove er dog ikke den eneste Maade at forbruge Tiden til Unytte paa. - Jeg vil ikke tale om en vis Klasse af Mennesker, som forbruge Tiden i Liderlighed – ogsaa i et stillere Levnet kan man ligefuldt være til Unytte hidkommen til Verden. - Grev Tessin skrev for 50 Aar siden en Stenstil over et Fruentimmer, som døde ved 30 Aars Alder, men som ikke havde levet mere end 5 Maaneder og 24 Dage; thi hun sov i 12 Aar. klædte sig paa i 4 Aar. spiste og drak i 6 Aar The og Kaffe, 2 Aar 6 Maaneder, 7 Dage spillede i 5 Aar 9 Aar 6 Maaneder og Dage Saldo. - 5 Maaneder 24 Dage Summa 30 Aar. At kysse Fruentimmer paa Haanden saae jeg endnu vedvare til min store ForunMan kyssede allerede paa Haanden hos dring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Grækerne i Theseus's Tid, men det var ikke saadanne platte Skikke, vore gamle Grækenlandsfarere toge op og førte hjem. Denne Skik er sikkert kommen ind med de første Kirkelærere, som, naar de havde givet deres Velsignelse, sikkert have faaet Haanden kysset til Erkiendlighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Det er mærkeligt at see, hvad Brøvleri denne Haandkyssen undertiden volder – le desir du mieur nuit au bien. – Saasom ved et Thebord med en Kreds omkring - man maa staae op, gaae tilside – Thekopperne paa Kanten - Theeskeer paa Gulvet - Værtinden skal hilse, med den ene Haand paa Theeskruen, den anden skal kysses. Jeg har hundredegange tænkt paa Fontenelle (som ikke var stor Elsker af Musik), hvilken, da han længe havde hørt paa en Violinsolo, spurgte: Sonatelque me veur tu? – Jeg venter mig af en fornem Frue i Stockholm, der har baade Adkomst og Styrke til at angive Tonen, at at Haandkyssen aflægges - og den vorder aflagt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Den gamle for saa brugelige Facon at tage Afsked har i 30 Aar været næsten aflagt herved allerede et stort Afdrag paa Haandkyssen. Dog findes endnu en og anden, og næsten almindelig paa Landet flere, som ikke kunne reise bort uden denne smagløse Ceremonie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
J det forrige Aarhundrede kyssede man endnu ikke de Kongelige paa Haanden. - Da Dronning Christina efter Renuntiations=Acten i Upsala 1654 reiste bort, skriver den Professor, som har opsat Beretningen, paa flere Steder, at Dronning Christina tog hver og en i Haand (See Det historiske Markvardigheter S. 17, 23). samme berettes ved hendes Tilbagekomst 1664, da samme Skik endnu var uforandret. Hendes Maist. tog os alle i Haand og svarede gunstigen - (2 Del S. 61),
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Hertug Adolph besøgtes ved 1660 Aars Rigsdag af 4 af Raadet, 6 af Præsteskabet, 6 Borgere, og 12 Bønder. – Da vi lode os melde, hedder det, gik han os et godt Stykke imøde i Gangen og gav hver og en af os Haanden. (See Terseri Relation.) Da Gustaf Bonde indtog Rigs-Skatmester pladsen i Raadet samme Aar, stod han op, tog først Hendes Maist. Enkedronningen i Haand, men ingen Haandkyssen omtales. Om Dronning Christina siges ligeledes – og som hun gavos hver og en Haanden da vi kom ind, saa gjorde hun og da vi gik ud. Derimod finde vi, at Haandkys paa samme Tid har været brugt i Rusland, og efter min Formodning er kommen fra Grækenland. Den svenske Legation til Moskov Aar 1662, indtil 32. Personer, admitteredes til Haandkys af Caren Alere Michaelovitz - hvilken og spurgte efter kongl. Maist. Gesandters Helsen og lod dem komme at kysse hans Haand. - Der staaer NB. ikke hans høje Haand (Historiska Markvard. Del. 3. S. 145-156.) - Knes Jacob Godenikovitz holdt Czarens Haand, da han rakte den frem at kysses, og hvorpaa han siden lod Hænderne vaske. Er og Andet. (Af : "Drittes Probeblatt for 1830 von der Wiener a gemeine Theaterzeitung und dem Originalblatt für Kunst, Literatur und geselliges Leben. Herausgegeben und redigivt von Adolph Bauerle.") Kaspar Hauser har lært at spille paa Fløite. Han blæser meget skjønne Variationer over Themaerne: "Mich fliehen alle Freuden Einsam sey ich und allene, og Kommst du nicht bald, du holder Tag, der Licht in meine Seelebringet!"¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
- To Englændere i Le kom i Begyndelsen, af December forrige Aar overeens om at ville, blot forsynede med en Skjorte og med Sandaler, i en Kulde af 19 Grader, løbe om kaps en Strækning af en Mils Længde. Den Ældste naaede det fastsatte Maal, og vandt Væddemaalet, men døde efter nogle Dage af en Betændelsessygdom. Den Yngre gjennemløb en Strækning af 1/4 Mil og faldt da stiv og bevidstløs til Jorden. Han tabte Veddemaalet, men reddede med yderste Nød sit Liv. Hvo var nu den vindende Part? - To andre Engelændere væddede i Hamtoncourt ved Themsen om hvo der først kunde komme til London, den ene krydende derhen og den anden skydende sig siddende fremad. Den Første vandt Væddemaalet, men anstrængte sit Bryst saameget, at han to Timer efter Ankomsten opgav sin Aand. – En riig Planter i Mexico blev greben af en saa stor Stolthed, at han lod sig de 4 forreste Tænder i Over- og Underkævebenet udtrække, og i deres Sted sætte Diamanter, for at give ved hvert Ord en Prøve paa sin enorme Rigdom. Plafondet i Walter Scotts Sovekabinet er beklædt med et Overtræk af phosphoriseret Træ, hvorved det hele Gemak bliver oplyst om Natten ved et mat Maaneskin, hvilket virker meget velgjørende paa Øinene, og befordrer Søvnen. Ved denne originale Oplysning bliver tillige den ubehagelige Dunst og Lugt afværget, som de sædvanlige Natlamper give.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Paa Universitetet i Salamanca befinder sig for Øjeblikket to Neger-Ynglinge, som studere Theologie, for at de kunde bibringe deres Folkestamme den christelige Religions Grundregler. Øine-Forlystelser. Mesteren for alle Tobaksrøgere lever for Øjeblikket i Kjøbenhavn. Han besidder en Tobakspibe, som kan holde et heelt Pund Tobak. Denne Qvantitet forvandler Smøgeren inden en halv Time til Røg. Derhos har han den Evne, ikke, som almindelige Smøgere, tankeløs at udblæse Røgen i Luften, men med samme at fremstille de sindrigste Blomsterboquetter og Krandse, saavel som alle Slags snurrige Dyr og Menneskefigurer. Denne Kapnophilos er tilsinds offentligen at give Produktioner i Røgpusterie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
En Optiker i Paris vil ved Hjælp af en nyeopfunden Tryllelampe imod en Subskription udføre den Kunst, til Nattetider ved aldeles overtrukken Himmel, at fremvise paa Skyerne, ligesom paa en Væg, Skyggebilleder af gigantisk Størrelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Som Slangetæmmer har en Ungarer i Mexico vidst at sætte sig i Anseelse og gjøre sig frygtet. Han fører et Antal af hundrede, tre Fods lange, Slanger med sig, og produserer alleSlags Kunststykker med dem. De fortrinligste ere: Slangerustningen, hvorved Slangerne omslutte deres Beherskers Legeme ligesom med Skælvinge; dernæst Slangekappen, hvorved Slangerne, ligesom Linnedets Traader, indslynge sig i hinanden, og danner et Væv, som, kastet over Skuldrene, har Udseendet af en Kappe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Jfølge et nordamerikansk Tidsskrift skulde atter et Antal Jndianere af Osage-Stammen foretage en Reise til Europa. De vilde dog ikke, som de for længere Tid siden i Wien værende Osager, sidde ved Ovnen, røgende Tobak og spille Kort naar Nysgjerrige mod Jndtrædelsesbillet besøge dem, for at gjøre sig et Begreb om de nordamerikanske Vildes Levemaade. De vilde tvertimod danne en Slags Skuespillertrop, og klædte i en deres Land tro Kostyme, produsere Sprog, Sang, Dands, Fægtning, og forskjællige Forretninger i Huset og 1 Marken. Paa denne Maade haabe de at forskaffe sig rige Pengesummer, og ikke at ville komme i den Forlegenhed, at lade sig redde fra Hungersdøden, ligesom deres Forgængere, ved milde Kollekter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Mærkværdigheder. I Amsterdam har man seet siden Paaske dette Aar en amerikansk Yngling, James Henry Edfort, 19 Aar gammel, som har tre Arme og ligesaamange Hænder. Han er meget vel skabt, omendskjøndt den paa den høire Side, mellem det tredie og femte Rib den udvoxede, Arm giver et ubehageligt Syn Han kan bruge alle tre Arme og Hænder med Færdighed. Mærkværdige ere hans musikalske Øvelser. Han spiller paa Fløite med de to Hænder og med den tredie acompagnerer han sig paa Klaveer, eller han spiller paa Lire og med den tredie Haand aflokker Harpen de skjønneste Akkorder. Ogsaa maler han med en Haand, og skriver med den anden, medens han med den tredie spiller Terninger osv. osv. Han vil fra Amsterdam reise til Brüssel, og derfra til Tydskland. At sees for Penge, lader han sig betale en høi Entree for, thi Han tager alt tredobbelt – Kan man opgive Exempler paa Lythørende, saa er derimod følgende Exempel paa Udmærkelse i Lugtsandsen høist mærkværdig. Der befinder sig i Kremenez i Rusland en Bondesøn paa 16 Aar, som fra Ungdommen af har været berøvet Synet og Hørelsen, men hvis Lugtesands har naaet en saa stor Skarphed, at han veed med Næsen at adskille alle Gjenstande, og er i Stand til at angive deres Fjernelse. Lugten er hos Mennesket sædvanligt den mindst udviklede Sands, og man har endnu intet Exempel paa, at Menneskene i Lugtesandsen har overgaaet Dyrene. For Lækkermunde. J Strassburg laver man fra dette Aars Begyndelse en egen Art Posterer. Man kalder dem Ragouts d'Ananas royales og de have den Egenskab, at de smaae af alle Lækkerbidskner paa den vide Jord.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Af Kartofler gjør man nu foruden Brændevin ogsaa en Art Mjød, men som er saa berusende, at den stærkeste Dranker ikke kan taale et Glas deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
J Toulon har man forfærdiget saakaldte Algierer=Klumper. Tre ere saa nærende, at otte Matroser har nok deraf i tolv Dage. De skulle, inden de blive kogte, være saa haarde, at, som en fransk Tidende bemærker – dersom de paa Algiers Toget Afsendte skulde komme til at mangle Kugler – kunde man beskyde Røverstaterne med saadanne Meelklumper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
J Epernays bliver fabrikeret Champagne, der selv, efter at Bouteillen har været aabnet i 8 Dage og blevet udsat for Luften, endnu sprudler i Glasset. Man kalder denne Champagne grand merite royal priv. Bouteillen koster 15 Franks.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
J Neapel bliver tilberedt en Jis, som i Velsmagenhed overgaaer alle bekjendte Jislækkerier. Den bliver tilberedt af friske Figen, Jordbær, og Muskattunel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
J Wien befinder sig nu en Maler, Leonhard Peigner fra Overøsterrig, som maler de skjønneste Landskaber Graat i Graat - Grønt i Grønt. For Øjnene kan der, efter dets originale Behandling, ikke findes noget Blødere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Opfindelser. En Svensker har gjort den overalt nyttige Opfindelse, at opvarme Værelserne uden Anvendelse af Træ og Kulild. Denne Opvarmen bliver nemlig frembragt ved en simpel Maskine, som danner to parallel løbende Hjul. Disse Hjul dreie sig ved en kunstig Stilling med den største Hurtighed i modsat Retning, og udbrede ved Dreiningen rundt omkring en Varme, som kommer hin af Ovnen temmelig lig. Denne Maskine turde i skovløse Lande være at betragte som en særdeles stor Velgierning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-07-03
Skræddermester Wildgaes fra Main, har opfunden en Dragt, som i et Helt indeholder Halsbind, Vest, Beenklæder, Kjole, Karmasker, og er ualmindelig hensigtsmægsig til hurtigt at paa klæde sig dermed. Man har næppe et Minut nødig for at faa alle disse Gjenstande complet paa Legemet. Han søger et Patent paa denne hældige Opfindelse. J Neapel forfærdiger en vis Nicolo Rainal do saakaldte Blækstifte, med hvilke man omtrent kan skrive et heelt Aar, uden at dyppe dem. For at vedligeholde Snustobakken kold, giør man i Holland Daaser af Glas, nedenunder med en dobbelt Bund. Deri bliver smaatslaaet Js lagt i Salt, og hermetisk tilsluttet. Disse Kjøleovne blive ogsaa allerede eftergjorde i Frank