Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-11-30
J Løverdags Eftermiddag hørte man et Skud i hans Stue. Huusfolkene bankede paa, men ingen vilde lukke op. Da man havde faaet Døren opirket, fandt man ham med det døende Fruentimmer i sin Favn. Pistolerne laae endnu paa Bordet. Fruentimmeret var skudt igjennem Livet og den høire Arm. Da hun siden blev aabnet, fandt man, at hun var frugtsommelig. - Af Agtelse for Menneskeligheden bor man antage, at denne Forbryder maa have handlet i et Slags Passion, der grændsede til Afsindighed; thi hvor er det ellers mueligt, at et Menneske kan dræbe den, han elsker, og som bærer det Foster under sit Hjerte, han selv har givet Tilværelse? Saa dybt kan den menneskelige Natur i den fornuftige Tilstand, i det mindste i vore Dage, ikke være sjunken. Jmidlertid ere saadanne virkelige Facta de meest talende Exempler paa, hvor vigtigt det er fra den første Ungdom, at vænne Børn til at styre deres Vrede og Lidenskabelighed. Vore Folkelærere vilde gjøre meget vel i, stundom hellere at vælge saadanne og lignende Forbryderes Handlinger som Æmne til deres Prækener, end bestandig kun at holde sig til Ting, der ligge udenfor det daglige Livs Sphære og hine evige Declamationer og Dyd og Last, Moral og Religieusitet, som Menigmand kun har en meget dunkel Sands for. Hvor meget godt kunde der ikke siges i en geistlig Tale, hvor man gjennemgik en saadan Forbryders Liv, skildrede de allerførste Bevæggrunde til hans Handlinger, de allerførste Feil i hans Opdragelse, der gradeviis modnede Forbrydelsen hos ham? Naar saadan en Skildring blev paa den geistlige Talestoel fremsat med Følelse og Varme, maatte den kunne stifte tusinde Gange mere sand Gavn, end der i Almindelighed stiftes ved Prækener. Hr. Kierstrups Luftmachine. At bringe een af den nyere Tidsalders vigtigste Opdagelser til større Fuldkommenhed, og at gjøre den nyttig for hele Menneskeslægten, er, endog blot som Forsæt betragtet, høieste Grad rosværdigt. Hr. Kierstrup fortjener derfor, hvorledes end Udfaldet af hans Forsøg maatte blive, Tak for, at han med urokkelig Standhaftighed har søgt at bringe sin Luftreise til Virkelighed. Af den Afhandling, som han for en rum Tid siden har udgivet, seer man, at Lufthalloner allerede længe have fysselsat hans Jdeer, og hans Jver for Videnskabelighed, som Lægmand, fortjener vist i alle Mander den største Opmuntring. Hr. Kierstrups Hovedidee med hans Luftreise er, at bestemme Machinens muelige Afvigelse fra Luftstrømmen. For at give Læseren et Begreb herom, vil jeg her anføre hans egne Ord. "Den Ballon, hvormed Forsøget, efter Planen, foretages, er en Kugle af 50 Fods Diameter, dens Overflade er 7854 Fod; dens eubiske Rum 65450 Cubi fod. Ved at veie den færdige Deel af Ballonen, har jeg funden, at den hele Lærreds=Masse, TætningsMaterien med iberegnet, vil beløbe sig til 600 Pund. Gondol, Styrings=Aparat, min egen Vægt, og de øvrige Tyngder, ere ved Forsøg og Slutninger befunden at blive 1400 Pund. Maskinen faaer altsaa 1208 Punds Stigekraft i Bevægelsens første Moment, og kan derfor indtage omtrent 1000 Pund Baglast. Ballonen er sammensat i Verticalen af 225 Stykker, og i Horizontalen ere disse forbundne med hinanden ved 4 Sømme, alle Sammensætninger ere belagte med Snorer, og desuden gaae 18 Snorer horizontal omkring Ballonen. Sømmene ere syede to Gange med de saakaldede Agtersting og Overkastning; hele Maskinens Sammensætning udfordrer altsaa 15900 Fods Syening. - J den underste Deel af Ballonen er anbragt en Aabning af 10 Fods Diameter, som udgiør dens Munding, og ved Randen af samme bliver Gondolen forbunden med Ballonen. Gondolen giøres af Jern, og gives en cirkelrund eller cylindrisk Form, sammensat i Verticalen af 16 tynde Stænger, i Horizontalen, af 3de circulære Ringe. Bunden formeres af 8 liggende Stænger, hvis Ender ere forbundne med de 16 lodretstaaende, og oven paa disse liggende Stænger bliver lagt en Kurveflætning, som udgiør Gulvet. J Axis af dette Aparat er det, at Lampen anbringes, som ved sit Blus bevirker Luftens Fortyndelse og Maskinens Udfyldning og Stigen. - Tvers over Bunden, af Gondolen anbringes en Træstang, 40 Fod lang lignende Raaen paa Masten af et Skib, hvilken bliver fæstet til Gondolens underste Ring, saa at den bliver ubevægelig. Paa enhver Ende af Raaen bliver uden for Gondolen udspændt et Seil, hvis øverste Ende fæstes til et bestemt Punkt paa Knglens Underflade. Arealet af disse Seil tilsammentagen er omtrent 252. Fod. Disse tvende Seil frembyde altsaa en Flade, som kan bringes under en bestemt Vinkel med Vindens Direction paa følgende Maade: Under Gondolens Bund er anbragt en anden Raa, af samme Længde som den forstomtalde, men som kan bevæges til alle Sider omkring en Tap i Gondolens Axis. Fra Gondolens yderste Ring til Enden af Stangen bliver paa den ene Ra dius af Raaen fæstet et Seil, næsten lignende en Mølle vinge, men bredere, og besat med Fuglefjere, for at formere Recistancen, og for at gjøre dens Virkning forholdsmæssig større end Virkningen af Seilene. Fra Gondolen, af kan dette Seil stilles i enhver forlangt Vinkel. Man antage nu, at Seilene stode perpendiculair paa Vindens Direction, og det underste Seil eller Roer gjorde en Vinkel med Fladen af disse, f. Ex. af 20 Grader, saa virker Vinden paa det underste Roer og dreier Ballonen om sin Axis, indtil Luftstrømmen farer parallel forbi Noret. Da de tvende øverste Seil nu ere forbundne med Gondol og Ballon, saa have de ved denne Omdretning forladt deres første Stilling, og istæden for at staae perpendiculair paa Vindens Direction, udgjøre de nu en Vinkel omtrent af 70 Grader. J denne Stilling maae de, formedelst Virkningen af Vinden paa det underste Seil, bestandig nødes til at blive.