JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Bekiendtgiørelser. Efter Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver bliver Torsdagen den 3die, Løverdagen den 5te og Mandagen den 7de October førstkommende, foretaget offentlig Auction, over den Otte Rasmussen i Hinnedrup, ved Auction den 3de Aug. f. A. tilslaaede Gaard i Tvenstrup, Odder Sogn, i Hads Herred, hvilken Gaard, der forhen har tilhørt afg. Rasmus Rasmussen Skjægs Stervboe, staaer for Hartkorn Ager og Eng 5 Td. 4 Skp. 1 Fdk. 1 Alb. Skovskyld 1 Fdk. 1/4 Alb. Første og 2den Auction, afholdes paa Hads=Ring Herreders Tingsted paa Aarhuus Raadstue, hver Dag om Eftermiddagen Kl. 3, men 3die og sidste Auction, ved hvilken bemeldte Eiendom absolut bortsælges, afholdes i Gaarden selv sidste nævnte Dag om Formiddagen Kl. 10. Naar denne Auction er tilende, bortsælges samme Dag og Sted, endeel Jndboe og Avlsredskaber, m. v. S. Conditionerne kunne forud erfares her paa Contoiret og Eiendommene forevises af Besidderen Otte Rasmussen i Hinnedrup. Hads Ning Herredscontoir i Aarhuus den 22de Sept. Efter Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, bliver Torsdagen den 3die, Løverdagen den 5te og Tirsdagen den 8de October førstkommende, foretaget offentlig Auction, over Otte Rasmussens Gaard i Hinnedrup, Tulstrup Sogn, Aarhuus. Tryllt hos A. F. Emlquist, Ring Herred, staaende for Hartkorn Ager og Eng Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 3/4 Alb., samt Skovskyld 2 Fdkr. 2 1/2 Alb. Første og anden Auction afholdes : paa Hads-Ring-Herreders Tingsted paa Aarhuus Raadhuus hver Dag om Eftermiddagen Kl. 3, men 3die og sidste Ausien, ved hvilken bemeldte Eiendom, ebsolut bortsælges afholdes i Gaarden selve ovennævnte Dag om Formiddagen Kl. 10. Naar denne Auction er tilende bortsælges samme Dag og Sted endeel Jndboe, Besætning og Avlsredskaber m.v. Conditionerne kunne forud erfares herpaa Contoiret og Eiendommen forevises af Besidderen Otte Rasmus Hads-Ring-Herreders Contoir i Aarhuus sen. d. 22de Septbr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Mandagen den 7de Octbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, lader Hr. Capitain v. Storm, ved offentlig Auction udi hans iboende Leilighed paa Rosensgade bortsælge endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Sophaer, Dragkister, Chatoller, Skabe, Steentøi, Glasvare og Sengesteder, m. m. De Lysthavende ville behagelig bemeldte Tid og Sted give Møde. Aarhuus den 23de Septbr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Auctionsdirectionen. Ved de over Halvparten af Jagten Ellen Marie d. 26de Septbr. og 1ste October berammede Auctioner, bliver ligeledes efter Vedkommendes Begiering bortsolgt den anden halve Part, om nogenlunde antagelige Bud skeer; hvilket herved til Liebhavernes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus d. 24de Septbr. 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Auctionsdirectionen. Et Huus med tilliggende Hauge, særdeles beqvem og rummelig indrettet for en honnet Enke eller liden Familie, er, i Nærheden af Skanderborg, at faae tilleie, enten strax eller til 1ste Novbr. d. A., naar man derom henvender sig til Andreas Warthoe paa Skanderborg Ladegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Efter Adskilliges Anmodning bekiendtgiøres herved, at der paa den Kongelige privilegerede Klædefabrik i Greis Mølle ved Weile modtages Uld i større eller mindre Partier til Forarbeidelse til Klæde, ligesaavel som hvid eller kouleurt, uldent Garn til Vævning, Farvning med videre Behandling til Klæde. En ree og billig Behandling kan stedse forventes. Greis Manufactur ved Weile d. 15de Sept. 1815. H. A. Koch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-24
Af Schølers Skrift: "Berberissernes skadelige Indflydelse især paa Rugen, ere Expl. at faae for 24 s. paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
Fremme blad, til. Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. No. 27. Claus Clausens Dom i Berberis-Sagen. (Fortsat fra No. 122). 3. Hr. Pastor Assens Botum viser, at hans egen Rug og Havre som grændser til hans BerberisHækker har undertiden i et eneste Aar taget mere Skade end den liden Nytte kan opveie han har haft af Berberisserne i al den Tiid han har nyttet disse, og hans Sætning: at det er ikke Berberisserne som Berberisser der virker dette, men at de kuns som Hække er Skyld deri er aldeles ikke beviist ved de paafølgende 3 Argumenter; thi det første viser kuns at Hr. Assens ingen Fiendskab har bemærket imellem andre Planter der kunne afgive noget anslogisk Beviis imod Berberisserne, og at Rust i Kornet har været til i Oldtiden uden at man der har tillagt Beberis, serne Skylden skiøndt de voxe vildt over hele Eutopa, men Fiendskab mellem Planter kunne der dog vel være uagtet Hr. Assens ei har bemærket samme og hvis man ei i Oldtiden har gjort Jagttagelser som opvakte Mening om Berberissernes Skadelighed for visse Kornsæd, da er der saalidet noget forunderligt, som i at mange andre Jagttagelser ere gjorte i de nyere Tider hvilke Fortiden ei faldt paa. - Af det andet Argument følger kuns at der kan gives flere eller andre Aarsager til Rust, end Berberisserne, hvilket nok ingen nægter, og af det tredie Argument følger kuns, at det ikke er en absolut Egenskab hos Berberisser at de skal gjøre Skade paa Kornet under alle Omstændigheder og altiid, men det beviser ikke, at de jo kan giøre Skade under visse Omstændigheder, thi Jndvirkningen paa Kornet af deres Skadestaf kunne jo maaskee beroe paa Sammenstød med andre Natur Begivenheder, f. Ex. visse Vindstrøg, stille Veir, brændende Solskin og naar som jo vel kunne hænde sig et eller andet Aar, at det Sammenstød ei fandt Sted, bleve de vel for dette Aar uskadelige, men besad dog Skadestoffet alligevel. Thi kiendes for Ret. Hr. Assens Mening, er ikke saa tilstrækkelig argumenteret at den kan giøre noget Udslag i Sagen; alligevel bør det ansees velgjort af ham at han holder paa samme det bedste han kan, men ikke at han holder paa fine Berberis Hækker, da Meeningens Forsvar giør Gavn nemlig hiedrager til et rigtig Resultat enten Meeningen selv saa er rigtig eller ti, men Hækkerne gjør Skade enten det saa er fordi de ere Berberis=Hækker eller ej J. J Pastor Blichers Vidnesbyrd at Rug eller anden Straasæd ikke i samfulde 20 Aar har taget Skade i hans Egn, skiøndt der er Berberisser, indeholder en saa rund Tale, at den medfører i sig selv, Hindring for at tillægge hans Vidnesbyrd nogen Vægt, thi at denne Egn skulde have været fri for Skade paa Rugen i disse 20 Aar medens alle andre Egne i samme Periode har haft adskillige Misvextaaringer paa Rugen, vil neppe Nogen der kan tænke en Smule, antage for bog stavelig rigtig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
Hr. Assens Forklaring modsiger ogsaa dette da den indeholder, at i Aaret 1805 var Rugmisvexten almindelig i hele Landet. Thi kiendes for Ret. Hr. Pastor Blichers afgivne Vidnesbyrd bør uefterrettelig at være, og forinden det tilstædes hom at aflægge videre Vidnesbyrd, bør han bevise sig qvalifiseret dertil ved at afgive en bestemt og beviislig sandfærdig Forklaring om hvormange Fold Rug han avlede i Aaret 1805 da Rugsædens Misvext efter Hr. Assens Forklaring var almindelig i hele Landet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
5. Berberisforsvareren fra Aalborg, har med søgt Vittighed og Andres Meninger slaaet om sig for Berberisserne, men dette Vaaben udmærker kuns en god Villie for Berberissernes Sitidsmænd og, afgiøre i øvrigt Intet. Thikiendes for Ret. Han bør have et godt Glas Berberis-Punsch for hans gode Billie til at understøtte Berberissernes Forsvarere og for Fremtiden bør han anvende sit Vuttigheds-Pund paa mindre vigtige Gienstande.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
Samtlige Vedkommende advares ved deres fremtidig Procedure i denne Sag, at lagttage Skikkelighed for Retten, ellers kan de vente paa det føleligste og alvorligste at vorde kaarneflede. Dets til Bekræftelse under min Haand og Segl Claus Clausen. C. S. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
Da Hr. Commerceraad Tommesen ved at stride forBerberisserne ikke kan bevare den Rolighed, uden hvilken man saa let bliver uhøflig og uretfærdig mod Modstanderen, saa anseer jeg det upassende for mig at vexle flere Ord med Ham. Men til Enhver i det ærede Publicum, som ikke allerede i Mandens Lidenskabelighed og Uartighed har Beviis nok for, at han selv føler Hans Sag ikke er den bedste, og som maatte interessere sig for at vide, paa hvis Side Sandhed og Ret er, vil jeg blot sige: Kom til Hammel, gaae fra Mand til Mand, og enhver Mand i Byen, som ellers tør tale frit, skal vidne for enhver af mine Attringers Sandhed, forsaavidt de angaae Kiendsgierninger, og isærdeleshed kan det ved Posten og hver Beboer i Hammel let godtgiøres at Han ikke havde een men flere store Berbetisbuske, af hvilke rigtignok een blev glemt, da de andre udryddedes; og ligeledes kan det let ved 100 Vioner stadfæstes, at min Broders, Præstens, Berberisser, som deels stode ophøiede paa et Dige, deels plantede omtring en Høi i hans Mark, efter al Sandsynlighed meere maatte udbrede Rusten, end de der nu staae indsluttede i Hr. Commerceraldens i smaae Haver, hvorhos jeg slet ikke nægter, at disse kunne udbrede Ødelæggelse not, naar den Almægtige, som styrer Vinden og sender Regnen, ikke afvender den Den blide, humane og tolerante Hr. Assens hører jeg saa gierne, ogsaa da naar jeg aldeles ikke er afhans Mening; thi det er umiskiendeligt, at han taler af Overbeviisning; men da han selv med redelig Sandhedskierlighed tilstaaer, at hans havre har taget Skade og Rug ikke været saaet i Nærheden af hans Berberisser, og det ikke er de opgivne Kiendegierninger, faameget som hans Mening og Autori er som bekiendt i Botaniker, der anføres som Støtte for Berberisserne, saa maae det allene være mig tilladt at erindre: at denne Autoritet vistnok ikke kan opveie indlysende Erfaringer; og desuden modveies ved andre Autoriteter, hvoriblandt jeg allene nævner Geheimeraad Thers, den engelske Ridder og Bottanikes, Joseph Bangs og jeg kan tilføie den danske Ridde, og Botanikers sal. Professor Øests, som i et Brev til mig af 9de Febr. 1814 skriver: "Flere Aars Erfaringer have for mig gjort det i en høi Grad sandsynligt, at Berderisserne en en fremavle Rustsmitten, eller maaskee blet mediate udbrede den.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
de Bedømmelse over mig og mit saaanest ville Aalborgenserne i Almindelighed, 17 fradede sig at skulle ansees som deres Dom; ty hidrører øiensynlig fra en Mand som enten ikke kan læse eller forstaae dansk, eller forsætlig fordriver Sandheden. Til Beviis for denne Paastand vil jeg blot giøre opmærksom paa, at den engelske Ridder Joseph Bangs Mening om Berberisserne, som Landhuusholdningsselskabet har publiceret, anføres imod mig, da den dog aldeles stemmer for mig: - og mærkeligt nok - hans Forklaring om Maaden hvorpaa Berberisserne frembringe og udbrede Rusten er paa det nøieste overeensstemmende med Bolanikeren Hr. Schølers her for 3 Aar siden fremfatte Hypotes. - Videre paadigtes mig, at jeg skal have sagt: at for at kunne stride imod mig, maatte man have seet alle Jyllands Rugmarker; Mine Ord i den paaberaabte Randers Avis sige netop det Modsatte; at "For at jeg eller Nogen skulde kunne nægte, at det har været Rus paa Rugen hvor ingen Berberisser findes, maatte man have seet alle Rugmarker." - En saadan Dom vilde nede nogen oplyst Mand i Aalborg vedkiende sig og paa alle andre Børge skulde man undsee sig ved at bruge slige Vaaben imod mig. Todberg den 4de Det 1818. C. C. Hansen. Todberg den 4de Det 1818. C. C. Hansen. Skikkurimelig og enfoldig nogle end ansee Meningen sin Berberissernes skadelige Jndflydelse især paa Rugen, kan jeg dog ikke undlade, at ansee den yderste Opmærksomhed værd: men uden selv at have nogen bestemt Mening i denne Henseende tilstaaer jeg dog: at jeg som Landmand ikke ønsker Berberissernes Nadreskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
Bekiendtgiørelser. Ved Proclama af 4de d. M. som d. 5te derefter er læst inden Aarhuus Byetings=Ret og vil blive læst inden vedkommende Overret, er alle og enhver, som i Kiøbmand Wilhelm Gyrstings og afdøde Hustrues Catharina Hedevig, der forhen har været gift med en Farver Jürgensen i Egnen af Husum, deres fælleds Boe maatte have noget at fordre, med 6 og 12 Ugers Varsel indvarslede at melde sig for undertegnede Skifte=Ret i Boet. Saa ere og Debitorerne til samme Tid advarede om at indfinde sig med hvad de ere skyldige. Aarhuus Raadstue d. 6te Septbr. 186. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
Ved Proclama af 2den d. M. som den 5te næstefter er læst inden den Kongl. Lands Overret i Viborg ere alle og enhver, som i den her boesiddende Børger og Kiøbmand Willum Thomsens til SkifteRettens Behandling opgivne Boe maatte have noget at fordre, med 6 og 12 Ugers Varsel indkaldte for saadant deres Krav paa lovlig Maade og inden bemeldte Tid at anmelde og beviisliggiøre, hvilket herved end ydermere til alle Vedkommendes Efterretning bekjendtgiøres. Aarhuus Raadstue d. 6te Septbr. 1816. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 12te d. M., som den 19de næstefter er læst inden Aarhuus Byetingsret og vil blive læst inden den Kongl. LandsOverret i Viborg, bliver herved sub poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel indkaldet alle og enhver, der maatte formene sig at have noget at fordre i den her boesiddende Borger og Kiøbmand, Johannes Strunks til Skifterettens Behandling opgivne Boe, saadant deres Krav inden bemeldte TidsForløb for os, som competente Skifteforvaltere, paa lovlig Maade at anmelde og beviisliggiøre, da enhver skal skee Ret efter Loven og Boets Forfatning. Saa advares og enhver, som til Beet er noget skyldig, at indfinde sig med Betaling. Aarhuus Raadstue den 25de Sept. 1816. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
Nylig hiemkomne Citroner bekommes hos Jen J. Schmidt boende ved Mindeporten. J. Schmidt boende ved Mindeporten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-02-27
Hos P. Frausing er daglig. Øll, Mød, Agvar- og Brændeviin, m. m. til Udsalg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Følgeblad, til Aarhuus Stifts Adresse-Contoirs Tidende. No. 28.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
(Forlangt Jndrykkelse. Vel fortiener det meeste af det fra Berberisfiendernes Side sidst Fremkomne, neppe noget alvorligt Svar, men da samme dog mueligt kunde blænde Nøgle, og blive anseet vigtigere end det er, vil jeg her til Medborgeres nærmere Overveielse fremstille nogle af de Grundsætninger, hvorpaa saavel deres Procedure som selvbeskikkede Sættedommers saakaldte Dom, er bygget De lyde som saa. a) Den Mand som dristig paastaaer, eller fremsætter en Hypothese har Formodningen for sig, og er fri for at bevise." Er det ikke at sige: Næsvished og Jndbilskhed gielder som Beviis: b) Derimod skal den som ikke, uden at blive varm, kan taale at sigtes for uædel Handling, eller høre Paradoxie forkyndet som beviist Sandhed, uden videre Undersøgelse have Uret." Eller: Den som idet han renser sig for paakastet Stænk og Mistanke, giver Besudleren et Stænk igien, kan ikke have Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Bekiendtgiørelser. Proclama. Vi Frederik den Stette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg giøre vitterligt: at Vi, i Anledning af Os elskelige Geheimekonferentsraad, Baron af Güldencrone, Storkors af Dannebrogen og Dannebrogsmand, Cancellieraad og Byefoged Aagaard og Landvæsenskommissair Biøen, deres herom allerunderdanigst. giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at de som Commissarier i Os elskelige Kammerherre, Jørgen Greve cheels Bøe, maae udi den danske Statstidende, den Altonaiske Merkur, Aarhuus- og Viborg i Stiftstidende 3de Gange efter hinanden med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silen, tii, indkalde alle dem, som paa bemeldte Greve Scheel, er nogen af hans Eiendomme formene sig at have noget at fordre af hvad Navn og Beskaffenhed saadan deres Fordring end maatte være fra hvilke Transaktioner den maatte hidrøre og hvad enten den af en Scheel umiddelbart eller af nogen anden af hans Navn og paa hans Vegne maatte være contraheret, samt hvad enten slig Fordring for nogen anden og efter andet Proclama maatte være ommeldt eller ikke inden foreskrevne Tids Forløb, at anmelde og beviis Aarhuus. Trykt hos A. F. Commis. liggjøre deres havende Krav, den Umyndiges Kra Overeensstemmelse med Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden. Og skal saadan Jndkaldelse i Arserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den ven skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Ve allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting samt den Overret, hvorunder samme henhører, Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. - Givet i Ven Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn, den 26de April 1816.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Under Vort Kongelig Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Efter Hans Kongelig Majestæts allernaadigste Befaling: Kaas. Bülow. Monrad. Ørsted. Berner. Fischer. Dræbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Commissarierne i Greve Jørgen Scheels Boe, Bevilling til ved Proclama i Aviserne at indkalde alle hans Creditorer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
J Følge forstaaende Kongelig allernaadigst Bevilling, og med det derudi bestemte Varsel, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og enhver som aar Kammerherre Jørgen Greve af Scheel eller nogen af hans Eiendomme formene sig at have noget at fordre af hvad Navn og Beskaffenhed saadan Fordring end maatte være, fra hvilke Trans actioner den maatte hidrøre og hvad enten den af Grev Scheel umiddelbart, eller af nogen anden i hans Navn og paa hans Vegne maatte være contraheret, samt hvad enten slig Fordring for nogen anden og efter andet Proclama maatte være anmeldt, eller ikke, inden den i Bevillingen foreskrevne Tids Forløb, for os at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav. Aarhuus, i Commissionen i Kammerherre Grev Scheels Boe, den 30te Augusti 1816. Gültencrone. Aagaard. Biørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
En Student, af fat Alder og sædelig Caracteer. som vil paatage sig 3 a 4 Børns Underviisning og Dannelse, kan strax blive antaget i et honet og muniert Huus, omtrent et Par Mile fra Horsens, naar han uopholdelig vilde opgive Vilkaarene i et portofrit Blev til Pastor Borup i Aale Præstegaard ved Holsens. Hr. Kammeraad Scher paa Schaffegaard anviser godt Foder til 30 Stk. Stude i Vinter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Hvor 30 Stkr. Linde kan blive godt Foret i Vinter, anvises paa Herskinsgave, pr Horsens. Aar 1816. No. 28. Aarhuus Stifts Kongelig allene. privilegerede. de Adresse=Contoir. Tidende. som forsendes :med Brevposterne. Fredagen den 1ste Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Jtalien. En Misforstaaelse er opstaaet imellem den østerrigske Keiser og Paven; Keiseren skal have forlangt, at den pavelige Nuntius skal kaldes tilbage. - Paven vil udnævne 25 Kardinaler, hvorved disse Gudsmænds Tal, som var indsmeltet til 29, vil bringes temmelig nær til dets oprindelige Bestemmelse 70. Roms Jndvaanere synes godt om den Tirg, thi ved de Høitideligheder som i den Anledning fornstaltes, komme 2 til 300,000 Scudi i Omlet. - De irlandske tere Sag omhandlet den; Prindtregenten skal have forlangt Kardinalshatten for et par irske Biskopper. Endeel østerrigske Tropper skal - dog rimeligviis med vedkommende Hofs Samtykke rykke ind i det Neapolitanske. - De ulykkelige Jndvaanere af Noja, hvor Pesten raser, skulle have grebet til et Ud kald paa den Provindsen indesluttende Kordon, for ej at døe af Hunger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Spanien. Statsmanden Cavallos er atter tagen til Naade og Ministeren Valeio, derimod paa sex Aar forsendt i Fængsel til Ceuta, en Spansk Fæstning i Afrika ved Strædet lige overfor Gibraltar. Qucipe, som ogsaa var i Ministeriet fra Honsene fløi op til de fløi ned, er en Geistlig, og skal, som man paastaaer besidde meget store Kundskaber, som vel ikke ellers just er den Ting, der meest trykker det Spanske Præsteskab. Hertugen af Infantado, som fra Urolighedernes allerførste Udbrud allerede spillede en Hovedrolle, er den eneste, som midt i alle Forandringer holder sig paa sin Plads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Exministeren Ballasteros, som i Uafhængighedskrigen med megen Hæder kæmpede mod Rigets Fiender og 1 fjorde dem ofte meget Afbræk, skal nu, som man siger, en ansættes til et udmærket stort og vigtigt Embede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Den engelske Gesandt er nu afgaaet til China, hans t eneste Ærinde er at lykønske Keiseren til hans Regiea tingstiltrædelse, og den lykkelige Tilendebringelse af den ham truende Opstand, saa og berolige ham angaaende de Krige som Engellænderne føre med de i Nærheden, af hans Gebeet boende indianske Fyrster. Gesandtens Søn, der gaaer med som Gesandtskabspage, skal overrække Keiseren Prindsregentens Skrivelse, der befindes i en prægtig Guldkasse af 40 Lsterl. Værdie, paa stegens Portrak er .. Skibene gaae til Kanton og derfra til den gule Søe, hvor Gesandten stiger i Land. Omtrent i to Aar vil denne Reise vare, da man haaber at faae Tilladelse til at reise. fra Pecking til Kanton, og da at tage den store Muur og en Strækning af omtrent 1500 engelske Mile i Øiesyn. Det ostindiske Kompagnie udreder Omkostningerne af dette Gesandtskab, hvilke man anslaaer til 150,000 Lsterl. - Prinds Leopold af Sachsen Koburg, der skal formæles med Prindsesse Charlotte, er en Broder, til Storfyrst Constantins Gemal inde; man formener at han bliver Vicekonge i Hannover - Krigsministeren, Grev Bathurst, blev forleden Dag pludselig meget betænkelig syg, dog var han i Bedring. - Efter engelske Blade skal Lavalette være gaaet til Tyrkiet. Atter er en Britter, Lord Kinnaird, bleven forviist Paris, og havde strax efter sin Ankomst til London en Samtale med Lord Liverpool. Alle Forestillinger af den engelske Minister og Hertugen af Wellington derimod vare frugtesløse. Hertugen af Richelien anførte i sit Svar ingen bestemt beskyldning, men allene Lordens Omgang med slige Personer, som Lovens Strænghed, har rammet. - Blandt de mangfoldige, omtrent Fire Snese, Tractater som i forrige Aar ere afsluttede og nu Parlamentet forelagte, ere nogle som foranledige endeel smaae Debatter, men som Lord Castlereagh alle godt veed at forsvare. - De Spanske Koloniers Savil Engelland ikke antage sig. Mange Personer udvandre fra Sydamerika til Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Norge. - Sverrig. Norges Storthing tager nu for Alvor fat paa Penge væsens=Sagerne. J Forsamlingen den 6te Febr. bleve følgende Artikler antagne: 1) Storthinget foranstalter strax udfærdiget Indbydelse til Oprettelsen af en nye Bank, der skal bære Navn af Norges Bank. 2) Skulde der ikke inden en vis Tid blive subskriberet for det Beløb, som udfordres til Bankens Fond, da tilveiebringes Fonden ved tvungne Indskud, som udredes efter Ligning paa Formue. - Biskop Bugges Ansøgning om Tilladelse at reise til sit Hjem paa en Maaned blev ikke bevilget. – Storthingets Forhandlinger har faaet Udsættelse indtil 16de Marts. - Oberst Falck og Generalmajor Mohfeldt ere ved Døden afgaaede. Udtog af et Brev fra Stockholm: "Jeg skynder mig med at meddele Digen Nyhed, som nu er det almindelige Æmne for vor Samtale: Idag ere ganske uformedentlig de navnkundige - Kæmper Baron Ludvig Johansen, Boye og Over Directeur Grevesmohlen, efter den Kgl. Svea Hoftets Reqvisition til Overstatholderen, blevne satte i Fængsel Hændelsen vilde, at kuns et eneste Værelse var for det Første ledigt, og derfor maatte de i flere Timer sidde der tilsammen. Tænk dig dette Optrin, Man venter med Utaalmodighed paa den Dom, som vil blive fældt over dem, og som vel turde blive alvorlig, ifølge Lovenes Strænghed. Jmidlertid et Pamphler Perioden forbi, og kunne vi haabe, herefter at faae fra vore Presser see noget Andet end Skand skifter J. Libeler, som for evig burde hare vært - trykte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Fædrelandet. Mandagen den 26de Februarii blev Mariagen detta Excellence Hr. Otto JoFrifter 23 Lidelse, som for evig burde hare været - trykte. Fædrelere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1816-03-01
Mandagen den 26de Februarii blev Mariagen declareret ved Hoffet, imellem Hs. Excellence Hr. Otto Joachim Greve af Moltke, Præsident i Slesvig=Holsteenske Cancellie, og Frøken Sophie Henriette Marie v. Di ring, Hofdame hos Hs. Majestæt Dronningen.