JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
(Følgende er indsendt.)Der ere vel ikkun faa Regimenter i Armeen, hvis første Oprettelse er over hundrede og fleere Aar siden, og som endnu haver skriftlige Efterretninger at opvise om enhver Hovedforandring, som har truffen samme fra dets første Begyndelse af indtil denne Dag. Ved Tilfælde og Arv er jeg (i det nogle af mine Forfædre have tient i det Bornholmske nu Aarhuussiske Jnfanterie-Regiment) kommen i Besiddelse af nogle Papiirer, som sætter mig i Stand at bekiendtgiøre adskillige ikke uinterressante antentiske Efterretninger om dette Regiment. Efterretningerne blive vel ikkuns interressante for den Deel af deres Blads Læsere, som høre til Militairen, men dog smigrer jeg mig med at endogsaa Læsere af de øvrige Stænder, ville blive underholden af samme; i sær ved de første Efterretninger, som staae i Forbindelse med Fædrenelandets Historie, og give Oplysning om Residensens da værende Tilstand, saa og den nøiagtigste Tidsregning, naar de vigtigste og største Verker som endnu med Rette bliver beundret af enhver, ere satte i Stand ved Regimentets Hielp. Anno 1678, blev det nu værende Aarhuusiske Jnfanterie=Regimentet opretted, under Navn af Marine Regimentet; hvortil ethvert Regiment i Armeen maatte afgive et vist Antal Folk. Hvor stærk Regimentet i Begyndelsen var, af hvor mange Compagnier det bestod, og hvor stærk disse igien vare af Officeerer, Under=Officeerer og Gemeene, derom sige mine Papiirer intet; men sige alene, at den første Chef var Wibe, som forhen havde staaet i Hollandsk Tieneste, og fik dette Regiment som Oberste; ikke usandsynlig er denne Wiibe den samme, som i Aaret 1676. da han endnu var Oberstlieutenant, 5. Maji. blev sendt til Gothenborg med en Esquadre for at indslutte dette Sted fra Søesiden. Marine Regimentet var aldeles Søe-Etaten anectered, forrettede al Arbeide paa Holmen, besadt Vagterne sammested, og tjenede til Krigskibenes Besætning; hvortil siden og endnu bliver tagen Folk af alle Regimenter. Af disse forskillige Forretninger for Marine=Regimentet, lader sig letteligen slutte til dets Styrke, den ældste af alle Lister over Regimentets Styrke, (der nogenlunde er fuldstændig) som jeg finder imellem mine Papirer, og som i Fremtiden skal meddeeles, er ikkun fra 1705, det bliver et Svorsmaal om selv ved Regimentet kunde være ældere Lister tilstæde, og om slige endnu ere andre Steder at finde end i Søe-Etatens Archiv. Skulde der ved Regimentet selv endnu findes fuldstændigere og ældere Lister, saa smigrer jeg mig med det Haab, at denne min liden Begyndelse til Regimentets Historie vil give Anledning, at Regimentet med Tiden har den Godhed, at meddeele mig samme, da jeg boer i dets Naboelaug. Den første Mundering for de Gemeene ved dette Marine Regimentet var en blaa Kiole med rød Underfoder, en blaa Vest og blaa Buxer, og i Steden for en Hat bar de en Baadsmandshue af rød Klæde; derimod havde Under=Officererne brune Kioler med blaa Underfoder, og Hattene, som disse bare, vare indfattede med en Guld stor, saavel Under-Officererne som de Gemeene havde desforuden blaa Kapper.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Kiøbenhavn havde, til den Tid, langt i fra ikke det Udseende som nu, i sær paa den Side, som vender til Christianshavn og til Seen, den nye Holm var den Gang endnu ikke til, ei hellere alle Festnings=Verker og den største Deel af Volden imellem Christianshavns Port, indtil der, hvor nu Qvintus Boldverk ligger, ligeledes den Broe, som gaaer her i fra til Nyeholm; der var ingen Corps de Garde bygged for Vagten paa Holmen, ved Toldboden laae et gammel Skib, som kaldtes den Sorte Rytter, dette tienede til en Corps de Garde for Toldboden, og blev tillige med andre Vagter paa Holmen af Marine Regimentet besadt med en Officeer, 3 Under-Officeerer og 30 Gemeene. Anno 1680, hedder det i en af mine originale Efterretninger, begyndte Marinerne at arbeide i Kiøbenhavn; den første Grund til den nye Holm blev da lagt med Gruus og Modder, som ved Modderprammerne blev op fiskede; ligemaade arbeidede Marinerne paa Forhøiningen af den Deel af Volden, som ligger imellem Christianshavns Port og det nærværende Qvintus Boldverk, saa og brugte man Marinerne ved den CommunicationsBroes Forfærdigelse, imellem Qvintus og den nye Holm, som i dette Aar blev forfærdiget, paa nærværende Tid hedder det i et af mine Papirer, marcherer Officeren, som haver Vagt paa Qvintus, med sin Vagt over den NyeHolm og over denne Broe, denne Vagt bestaaer nu af en Officeer, en Under=Officeer og 20 Gemeene.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
J det paafølgende Aar bleve Marinerne brugte til Korspælenes Jndramning paa den nye Holm, som skulde være til meere befæstigelse af samme, hvorved den ogsaa er bleven saa fast, at man i Fremtiden har kundet opføre store Bygninger sammested. 16833, begyndtes med at inddramme de Pæle til den Broe, som, (efter min Formodning; thi Papirene bestemme det ikke tydeligen nok,) gaaer fra Toldboden til Nye Holm; men i Maji Maaned maatte Regimentet lade dette Arbeide ligge og gaae til Skibs, da der kom en Fransk Flode paa Kiøbenhavns Rede, og lagde sig ved Siden af den Danske, mine Efterretninger siger, at det skulde have gaaet imod Sverrig, men at der ikke blev noget af Sagen.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Aalborg den 5. Maji. Hans Kongelig Majestæt haver under 21. April allernaadigst confereret den udi det 1ste Agerhusiske Jnfanterie-Regiment, nu vacante Premier=Lieutenants Plads til den ved det Aalborgske Jnfanterie=Regiment staaende, Secunde-Lieutenant Michael Andreas von Sundt.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Søndag Eftermiddag den 23. April Klokken henved 2 Slæt opkom i Veile en ulykkelig Jldebrand foraarsaget ved nogle Børns Skyden med en Nøglebøsse, henved 40 Huuse og Gaarde skal være afbrændte og Skaden beregnes meget betydelig, i sær for Hr. Cammerherre Juul og Hr. Kiøbmand Lindeman, hvorved den sidste, uden at redde noget har tabt sin heele Velfærd. Jldebrandens heftige Magt tilskrives det Krudt, som første havde til Esqvadronen, og sidste til sin Handel, og hvorved endog det udfløttede i Haverne og paa Gaden blev et Rov for Luen; Tabet er ogsaa meget følsommere for den Fattige, da Hr. Lindeman havde et anseelig Partie Korn af alle Slag paa sit Loft, som alt er af Jlden fortæret, ligesom og 2 Personer endnu savnes, foruden et Fruentimmer, som næsten opbrændt er i Asken funden, og befrygtes ved Krudets Magt borttaget, nogle Hester og Qvæg er og med meere bleven et Rov for Jlden, saa at Nøden, for de mange Huusvilde og ved deres Velfærds Tab tilbagesatte. Familier er dobbelt at beklage, i saa kostbare Tider.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Løverdagen den 29 April, sidst om Natten, skeede den Ulykke, at Gaarden Trælborg, som ligger i Raaberg, Sogn i Vensyssel, afbrændte, hvilken Brand skal have været saa hæftig, at alt er bleven fortæret, ja endog nogle Creature indebrændte. Gemeenligen drager en Ulykke en anden efter sig, og saaledes skal det og være gaaet her. Om Dagen havde Luften været taaged, og nu kom Nattens Skummer til. Flammen af den i Lue staaende Gaard stod længe op i Luften. En Skipper, som just med et stort Skib befandt sig paa Høiden af hiin Egn, og som kom fra Frankerig med en betydelig Ladning af Vine, m. v. bestemt til Lybek, blev samme vaer, og da han vidste, at Skagens Fyr ei var langt borte, skal han have troet, at den Jld eller Flamme han saae, var Fyret. Han skal da have dreiet sin Cours, og strandede ud forKaaberg Bye.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Ved Auction den 25 April blev Kiersholm Gaard, og Gods med underliggende Kirker solgt til Hr. Kammerjunker Levetzau for 20160 Rdlr.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Døde. Den 7. April, i Konsted, Sognepræsten Hr. Mogens Christian Marcusen, forhen Provst i Nørrehald Herred. Han var fød 1708, i Vorning Præstegaard i Viborg Stift, hvor hans Fader var Sognepræst. Han deponerede fra Mariager Skole, og blev 1733. beskikket til Sognepræst for Konsted og Raadsted, Meenigheder i Aarhuus Stift. Han overlevede sin Søn Hr. Peder Marcusen, som for faa Aar siden, blev ham adjungeret i Embedet som succederende Sognepræst, men døde kort tilforn. Den 30, her i Byen Mousqueteer ved det Aalborgske Jnfanterie Regiment Peder Jensen Hiortmose, fød i Hiortmose, 24 Aar. Den 3 Maji afgangne Podemester Lars Morsens Enke, Mette Larsdotter, 62 Aar.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Bekiendtgiørelse. Fra Pressen er her udkommet: Lomme=Bog for Bønder, Hvori findes paalidelig Veiledning til de almindeligste Grundregler i Henseende: Veierligets Jndflydelse i Agerdyrkningen, Agerdyrkningen i sig selv, Mergelens Brug, Bester, Fæe og Faars Rygte og Behandling m.m. Pile=Plantningen, Korte og nyttige Regler for Bondestanden. Uddraget, saavel af de bedste og bekiendte Skrivter, som og tillige af egen Erfarenhed sammenskrevet til Brug for Bondestanden af en Bonde-Elsker og Monfrere. Dette Skrivt er trykt paa Bogtrykkeriets Forlag og kan nu der faaes til Kiøbs i raa Materie for 8 sk.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Hvor et honet Fruentimmer, som forstaaer vel at lave Mad, og er vant at gaae i Huusholdningen, kan erholde Condition enten til St. Hansdag eller Michelsdag næstkommende her, i Byen, anvises her fra Bogtrykkeriet. Aalborg den 3 Maji Henrich Christensen sammesteds har havt i Fæste af det Den Færges Brug i Sundet imellem Aalborg og Sundbye, Fattigvæsen her i Byen, bliver Mandagen den 15. Maji næstkommende ved offentlig Auction, som samme Dag om Formiddagen Klokken 10 Slæt bliver foretaget udi min Justitsraad og Borgmester Rubners Gaard, paa nye bortfæstet efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet bekiendtgiøres. Aalborg den 3 Maji 1786.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Tirsdagen den 16. Maj. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slæt lader Madame Elisabeth Biering afg. Skoleholder Rasmus Buddes efterlevende Enke udi Skolegaarden ved St. Budolphi Kirke stille til offentlig Auction endeel for hende (formedelst Forandring af Boepæl) undværlige Effecter bestaaende af noget sølv Tøi, et dito Lomme=Uhr, et ege Chatol med Skab paa, Borde, Stole, Speile, gode og nye Sengeklæder, Sengesteder, Linnet, endeel Mands=Gang= og Lin=Klæder, Tin, Kobber, Messing, Kiøkken- og Brygger=Redskaber m.m. tage Møde. Aalborg den 3 Maji 1786. thi vilde Lysthavende til samme berørte Tid og Sted behagentlig Jen, der har glemt en nye Palmebog i Budolphi Kirke og afhente samme hos Klokkeren, naar han betaler denne Bekiendt kan sige i hvilken Stoel og hvad Bind og Bogen, kan giørelse.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Nøde Settepiler er til Kiøbs hos mig i min Gaard her i Aalborg v. Bülow. - Gield paa Stervboet efter forrige Kiøb- og Handelsmand, Ja det ikke formodes, at der os uvidende skulle hefte nogen afgaaet, saa omendskiønt den sal. Mand for endeel Aar siden Hans Ottesen Aarøe her i Byen der afvigte Aar ved Døden er har nedlagt sin Handel og ikke nogensinde brugt Negotie paa udenlandske Steder, findes vi undertegnede Arvinger os dog beføiet til vores Betryggelse i Tiden herved at indkalde dem eller de som maatte have nogen Slags Fordring til bemældte Afdødes iboende Gaard paa Nørregade 12 Uger fra undertegnede Dato Stervboe behagentlig at anmælde dem udi min Andreas Aarses viis bliver betalt det de retmæssig maatte have at fordre. den 26. Julii næstkommende, hvor enhver skal efter lovlig Be Aalborg den 3 Maji 1786. And. Aarve. Knud Karmark. Kirstine Aarøe, som Curator Peder Weile, Courater (S. T.) Hr. Herredsfoged Wadsted udi ermældte trup, men nu boer udi Kliim haver været myndig under Som Jomfrue Mette Marie Stub, Clemmentiin forhen i GiøtKliim, men ved Kongl. allernaadigst befaling af 30 Decembr. 1785, er gjort umyndig, saa haver Hans Exellence Høi og von Levetzau committeret mig Cancellieraad Østergaard til Lun Velbaarne Hr. Geheimeraad Stiftsbefalingsmand og Amtmand mentiin er eier af, som Hr. Ove Møller i Fierretzlef, som hendergaard, at faae Rigtighed for hvad ermældte Jomfrue Cle have under Værgemaal, thi ville Velermældte Hr. Herredsfodes af Høiermældte Hr. Geheimeraaden anordnet Værge skal Clemmentiins iboende Gaard udi Kliim Tirsdagen den 23. Maje ged Wadsted, og Hr. Møller, behage at tage Møde i Jomfrue og tægte Dage enten i Kliim eller Fierritzlef, hvor fornødent er 1786., Kl. 10 Formiddag, samt alle følgende fornødne Tider agtes, den første at give Oplysning om alle Jomfruens Ad og ermældte Jomfruens Credi= og Debitorer, saavelsom alle nøden Underretning. Til samme Tider og Steder indkaldes komster paa det hun er eiendes, og den sidste derom at faae forde, der enten haver kjøbt noget af Jomfruen eller solgt til hende der formodes næsten at boe eller opholde sig udi Han=Herrederne, at indfinde sig med hvis skrivtlig de derom haver, og deraf levere verificeret Copier, til Forretningens Følge og Jndlemmelse, saa fremt Originalerne ikke derved kan forblive Lundergaard den 27. April 1786. J. Ch. Østergaard, 800 a 1000 Rdlr. ente kan erholdes til Laans 1 til næste Snapsting af Sust. imod gangbar Rente, anvises fra Bogtrykkeriet her i Aalborg. 4 a 5000 Rdlr. mod Pant og lovlig Rente, nær kan faaes til forestaaende 6. Junii, mere Anviisning gives fra Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Da der har funden sig nogle stroende eller omløbende Hunde, om Natten saavel som og om Dagen, hvorved ei alene mine Mistbeds Vinduer trædet i Stykker, men og andre smaa opkomne Urter skammelig øde for mig, saa bedes her alle og en hver, som haver slige Hunde, at de vilde indsperre dem, thi ellers maae de vente Lovens Omgang. D. Becker. Da en Person (hvis Caracter sluttelig ikke maae være saa betydelig, som hans Nidkierhed overflødig, og des Aarsag formodentlig efterladt sit Navn Hiemme) har funden Behag udi, at beskylde mig i den Aalborgske Avis No. 17 for at have efterlyst i Avisen Nr. 15, en Person navnlig Lars Wilhelm Wisthoft, hvilken jeg aldrig engang har seet, ei heller havt Aarsag at efterlyse, langt mindre bekymre mig hvorvidt disse se med hinanden staaer i Conection, saa vil jeg des Aarsag udbede mig, for Eftertiden forskaanet, for saadanne, ligesaa ugrundede som dumdristige og umodne beskyldninger som kunde spares til andre bedre passende Steder, om nogen ellers skulle blive saa lykkelig, at faae Fornemmelser af hans Vittighed, inden han faaer Sandsernes Brug i den Stand, at kan skille Christen Larsen Møller Vertshuusmand fra Kiøbmand Christen Møller. Aalborg den 2 Maji 1786. Christen K. Møller, Kiøbmand.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
De mig tilhørende tvende Huse, beliggende udi Jens Bangs Gyde, bestaaende af 8 Fag Huus et Loft høi ud til Gaden, med en liden Qvist, alt nyelig sat udi god og smuk Stand, bliver stillet til offentlig Auction førstkommende 13. Maji om Eftermiddagen Klokken 2. De Lysthavende vilde altsaa bemældte Tid og Sted, indfinde dem. Mette Marie Henrichsdotter, sal. Arrids Holstes Enke.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Maa Leerbechs Gods i Aasted Sogn udi Ribberholt, er sidste J afvigte den 1. Martii en gammel Mand Christen Nielsen Sørrig, ved Døden afgaaet, da Boet strax derefter er taget under lovlig Skiftebehandling; samt 30te Dagen sig indfundne Arvinger efter bemældte Afdøde, skal foruden være en Søn navnlig Christen Christensen Sørrig, som for en 24 a 26 Aar siden skal være reist til Sverrig, efter Sigende der skal opholde sig i Skaaneland; desuden her i Landet en Datter, Catharine, tienende paa Læsøe, en dito Giertrud, i Wogn, en dito Kirsten, i Horsens, en dito Maren Christensdatter i Guldagger, alle uden den første ere gifte og boesiddende; saa bliver indkaldet 3 Gange udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, og de Aalborg, ske Jydske Efterretninger, herved disse bemældte den Afdødes Arvinger, at møde til de i Loven anbefalede Tider, da Stervboet ikke formaaer anden lovlig Proclama, tillige mældes, at Boet ikke nær er tilstrækkelig til Gielden. Leerbech den 2 Maji J. Bragaard. 3 bliver den 15. Maji næstkommende og føl J Randers, gende Dage udi Kiøbmand Sr. SeverinHasselbachs Gaard ved offentlig Auction bortsolgt endeel forarbeidet Sølv, Tin, Kobber, Jernfang og Trævahre, Huusgeraad, Meubler og Speile, saa og Taffel= og Theeserviser af baade Dresdener og andet Porcelain samt Steentøi, Speile, eller Platteaus til Decert med tilhørende Groupper, Dukker og Blomster af Saxsisk Porcelain m. m., et Billiard med al Tilbehør, Senge og Sengeklæder samt Omhæng, Dækketøi og Linned, Carether, Chalse eller Diahle, Post- og Arbeidsvogne, Plove og Ploveredskaber; endelig ogsaa endeel gode og vel conditionerede Bøger i allehaande Videnskaber og en stor Deel meget fine og udvalgte Kobberstykker meest Franske og Jtalienske. Catalogi herover ere at bekomme hos Hr. Lieutenant von Rommelhoff i Kiøbenhavn, Hr. Major von Horneman i Viborg, Hr. Justitsraad og Regimentsfeldskiær Leder i Horsens, Sal. Hr. Consumptionsforvalter Saabyes Enke i Aarhuus samt ved Hr. Oberstlieutenant von Lange i Randers, og paa Hr. Geheimeraad og Stiftsamtmand von Levetzau Contoir i Aalborg. Pedersdotter der døde i Schouhuset i Taars Sogn, bli Skiftet, som staaer under Behandling, efter afg. Maren ver herefter foretaget paa Boller Skriverstue, hvor Arvingerne saavelsom Credi= og Debitorer tage Møde førstkommende 15. Maji i Følge seeneste Udsættelse. Boller den 19 April 1786 P. Galthen.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Credi- og Debitorer efter afgangne Skoleholder Thoger Meller i Bolle Dronninglunds Sogn indkaldes herved 3 Gange i Rad i disse Efterretninger at møde i bemældte Skolehuus Mandagen den 22. Maji næstkommende om Formiddagen Kl. 10, iligemaade indvarsles andre Stervboets vedkommende til bemældte Tid og Sted, hvor en Skiftesamling da er berammet at holdes. Jerslev Præstegaard den 4 April 1786. Jacob Holm.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
Ved sidste Skiftesamling efter afgangne Lauts Pedersen Brød land af Nørre Sundbye, blev Forretningen udsat til videre Foretagelse paa Aalborg Stifts=Contoir, Løverdagen den 27. Maji førstkommende Klokken 10 Formiddagen; hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for enhver, som under dette Skifte endnu maatte have noget at anmælde eller fordre. Aalborg Stifts-Contoir den 18 April. 1786.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
1. J Anledning Handelselskabets beslut Aarhuus. tede Ophævelse i Aarhuus, blive dets tilhørende Gaard paa Skolegaden, bestaaende af 50 Fag to Etagie, og 17 Fag en Etagie Huus, med anseelig Gaardsrum, Baggaard, og vidtløftige Haveplads, (som ikke ved 1ste Auction den 22. Mart. sidstleden blev bortsolgt) atter stillet til nye Auction den 24. Maji, og endelig til 3die og sidste Auction den 31. Maji førstkommende i samme Gaard, for absolute at bortsælges. 2. Bekiendtgiøres de høie og respective Interessentere herved, at udi forestaaende Snapstings Termin bliver i Aarhuus udbetalt 10 Rigsdaler pr. Actie, imod at fremvise Actie=Brevene til saadan Betalings Afskrivning, som er alt hvis deraf Selskabets Eiende til samme Tid kan indkomme. Aarhuus den 18 April. 1786. af Directionen.
Jyske Efterretninger, 1786-05-05
J vende 8. Dags Stueværker udi smuk Fouteraler er til Kiøb& hos Peder Thagaard. di Nørre Sundbye Sogn og Bye er Enken Maren Chri U stensdatter Høeg ved Døden afgaaet den 25. April dette Aar; hun hensad ved uskiftet Boe efter hendes for nogle Aa siden afdøde Mand Henrich Christensen, i Følge Testamente under 16. Maji 1764, som af Hans Majestæt allernaadigst er confirmeret den 17. Junii 1768, saaledes at den efter hendes Død nu værende Boe skal skiftes og deeles imellem begge deres Arvinger; thi er samme Boe strax taget under Registering og Forsegling, uden at der da kunde faaes den fornøden Oplysning om bemældte afdøde Henrich Christensen og Hustrue Maren Christensdatter Høeg deres Arvinger; altsaa indkaldes disse se Arvinger til at møde udi Stervboet efter Loven med tilbørlig Beviisligheder til 30. Dagen som formedelst indfaldende Helligdag bliver den 26. Maji førstkommende eller til 6. Ugers Dagen den 6. Junii dernæst enhver Tid og Formiddagen Kl. 9 Slæt, ligeledes indkaldes de som meene sig at have Gields Fordringer paa bemældte Boe at møde og lade samme anmælde til besagte 30 og 6. Ugers Dagen med lovlig Beviis; hvem som ved sig udi Gield til denne Stervboe vilde indfinde sig med Betaling til forommældte Skiftesamlinger.
Jyske Efterretninger, 1786-05-12
Nürnberg, den 26. April. Alting er her i fuld Bevægelse imellem Magistraten og Borgerskabet, som derfor har afsendt 2 Deputerede paa deres Vegne til Wien med skrivtlig Fuldmagt at andrage samme for Keiseren og i dette vigtige Ærende afreiste den 22, en Kiøbmand og en Bager paa Borgerskabets Vegne, Dagen efter sendte ogsaa Magistraten een fra dem til Wien. Man siger og at Magistraten har forlangt af Geistligheden at formane Folket til at betale den paalagte Kopskat.
Jyske Efterretninger, 1786-05-12
Fra det Meklenborgske den 28 April. For kort Tid siden er en nye Klæde=Forordning kommen for Lyset, som med Aaret 1788, skal tage sin Begyndelse, og nøiagtig efterleves. For Mandfolk er alt Guld og Sølv, al Broderie, Silke og Fløiels Klæder, Kniplings Manskietter, og for Fruentimmerne ere alle rige og svære brogerede Stoffer, alle Kniplinger og Juveler, undtagen Ringe, reent forbudne. - Man taler og om, at med Deres Hoved=Prydelser skal foregaae en stor Forandring.
Jyske Efterretninger, 1786-05-12
Aalborg den 12. Maji. Den allernaadigst anordnede nye Palme=Bog formoder man bliver nu med første overalt indført til almindelig Brug paa Landet, eftersom Waisenhuuset nu har saa stort et Forraad af samme, at enhver kan blive forsynet dermed, hvilket ogsaa Directionen har ladet bekiendtgiøre paa det at enhver i Tide kunde anskaffe sig samme og dermed giøre sig bekiendt forinden befalingen udstædes om Bogens Jndførsel.
Jyske Efterretninger, 1786-05-12
I Aarhuus blev Onsdagen den 3 hujus holdet det sædvanlige Foraars Landemode. For samme prædikede Provsten i Framlev Herred, Hr. Flensborg over Texten Matth. 5. v. 16. Derefter bleve følgende Provster af Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Hee creerede: 1) Hr. 12. Maji. Jacob Frausing, Sognepræst til Udbyeneder og Kastberg, til Provst i Gierlev=Herred. 2) Hr. Johan Nicolai Winding, Sognepræst til Tveed, til Provst i Mols Herred. 3) Hr. Hans Phillig Plesner, Sognepræst til Fruering og Witved, til Provst i Hielmslev Herred, og 4) Hr. Christen Gotzsche, Sognepræst til Ørsted, til Provst i Rougsøe Herred.
Jyske Efterretninger, 1786-05-12
Man fortæller, at i Veile skal have opholdt sig et fattigt og vanvittigt Fruentimmer, som længe havde gaaet om og spaaet, at den halve Bye skulde brænde af, og hun selv tilligemed, ingen troede hende, men imidlertid da denne ulykkelige Dag kom, sagde hun atter: J Dag skal det halve Weile brænde af, og jeg skal døe med i Branden. Endnu troede man hende ei, men ansaae hende som et vanvittigt Menneske, dog satte man hende fast i et Huus uden for Byen, men da Jlden brød ud og alle kom i Forvirrelse slap hun løs af sit Fængsel og selv omkom i Jlden. Skulde denne besynderlige Tildragelse være rigtig, da er den vist heel mærkværdig.
Jyske Efterretninger, 1786-05-12
J Søndags Aften Klokken henved 7 lod Kiøb- og Handels Mand Hr. Winde her i Byen udi et Sælskabs Nærværelse en Luft-Bold af næsten tre Fods Giennemsuit fra hans Lyst=Have opstige ved Dunsterne af den slammende Viin=Spiritus. - Det stille og behagelige Veierlig gav Forsøget det lykkeligste Udfald. Med en skraa Fart hævede Bolden sig i Tilskuernes Paasyn temmelig hurtig i Veiret, indtil den i en Tid af 8 Minuter opnaaede en saadan Høide i Armosphæren at den tabte sig næsten for det skarpseende Øie. Efter omtrent en halv Times Forløb neddalede den langsom, og blev ubeskadiget optagen, henved tusinde Skridt fra det Sted, hvor den opsteeg. Med samme Luft Bold blev atter et Forsøg anstillet om Aftenen Klokken 10, da Mørket gjorde Synet endnu meere behageligt for Tilskuerne. Som en skinnende Jldkugle steeg den i Luften, indtil den tilsidst blev for Øiet saa liden som en Stierne. Efterat den atter nedlod sig, blev den som forhen ubeskadt optagen, og tilbage bragt.
Jyske Efterretninger, 1786-05-12
Døde. Den 6, hujus er paa Ruugaard ved Ebeltoft ved Døden afgaaet Forpagter Hr. Christian Hirtznach. Den 6. her i Byen Skibs Tømmermester, Oluf Thomasen Nibe, fød den 14. September 1738. Den 7. Dragon ved det Jydske DragonRegiment, Lars Jensens Hustrue, Maren Jensdatter, 50 Aar.