Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1844-02-22
11. Sogneforstanderskabet for Saxkjøbing Landsogn havde forespurgt, om Ligningen til Fattigvæsenet for indeværende Aar skal skee efter den nye Matriculs Hartkorn, og hvorledes der i saa Fald skal erholdes Underretning om dette, hvilken Forespørgsel af Stiftamtet, paa Amtsraadets Vegne, var bleven besvaret saaledes, at da den nye Matricul, ifølge Forordningen af 24de Juni 1840 § 10, fra 1ste Januar 1844 er Regelen, for Udredelsen af alle Communeafgifter, som endog tidligere ere lignede paa Hartkornet, bør der ved Ligningen tages Hensyn til denne Matricul, hvoraf Udskrift kan erholdes paa Amtstuen mod en Betaling af 20 Sk. for Arket, og overeensstemmende hermed ere flere Forespørgseler af samme Art blevne besvarede, hvilket Raadet bifaldt 12. Et Medlem af Sogneforstanderskabet for FejøSogn havde forespurgt: 1) om der maa lignes mere end en Fjerdedeel af Pengeudgiften til Fattigvæsenet paa Formuen, 2) om Formuen ved Ligningen bør komme lige i Betragtning, hvad enten den bestaaer i Penge og Varer eller i faste Eiendomme, og 3) om Ugifte, som have Formue eller tjene stor Løn, ere fritagne for at bidrage til de Fattige. Herpaa besluttedes det at svare, at der ikke gives nogen Bestemmelse om, at kun en vis Deel af Fattigvæsenets Udgifter skal lignes paa Formuen, hvorimod denne i Forening med enhver Contribuents Leilighed efter hans Stilling og Forhold, saavelsom Hartkornet, ere Momenter, hvorefter hans Bidrag, ifølge Reglementet for Fattigvæsenet paa Landet af 5te Julii 1803 § 35, fr. Cancelli-Skrivelse af 3die September 1816 og 29de Februar 1820 in fine under eet bestemmes, uden at der kan gjøres Forskiel paa Beskaffenheden af de Gjenstande, hvori hans Formue bestaaer, samt at ugifte Personer ikke mere end gifte ere fritagne for at bidrage til Fattigvæsenet efter den anførte Ligningsmaade, hvilket, ifølge Cancelli-Circulaire af 19de Mai 1821 navnlig gjælder om Tjenestetyende, forsaavidt de locale Forhold og Communens Tarv gjør det tilraadeligt at inddrage disse under Ligningen. 13. Da det maa erkjendes, at Organisationen af Fattigforsørgelsen paa Landet mange Steder ikke svarer til Hensigten og at navnlig Savnet af hensigtsmæssige Forsørgelses- og Arbeidshuse, hvor den Trængende kan anbringes til ved sine Kræfters Brug at give Vederlag for den Forsørgelse han nyder af Communen samt stilles under Fattigbestyrelsens Opsigt i en høiere og gavnligere Grad end ofte er Tilfældet, føles, foreslog Formanden Amtsraadet at virke til Fremkaldelsen af slige gavnlige Anstalter her i Stiftet og fremlagde i dette Øiemed Afskrifter af nogle fra Ribe Stiftamt erhvervede Oplysninger angaaende Jndretningen og Virksomheden af nogle saadanne i derværende Sognedistricter, oprettede Arbeidshuse, som have afgivet et meget tilfredsstillende Resultat. – Førend nogen Beslutning i Henseende til dette Anliggende fattes, bestemtes det at lade de fremlagde Afskrifter circulere blandt Amtsraadets Medlemmer, hvorefter Sagen vil blive taget under nærmere Forhandling i næste Møde. 14. Jfølge Andragender fra Sogneforstanderskaberne. for Branderslev og for Torkildstrup og Lillebrænde Sogne bevilgede Amtsraadet, at disse Sognes specielle Skolekasser maae inddrages, mod at Communerne forsvarlig sørge for de Fornødenheder, der skulde bestrides af disses Kasser. 15. Amtsforvalteren ved Falsters Amtstuedistrict, Kammerraad Parelius, havde indstillet til Stiftamtet om der ikke kunde tillægges nogle af de Sognefogder i Amtstuedistrictet, som, efter den nye Matricul have mindre end 8 Tdr. Hartkorn, Godtgjørelse af Amtsrepartitionsfondsbidrag for det Hartkorn, der mangler i 8 Tdr., hvilken Sag forelagdes Amtsraadet til Afgjørelse. Da der efter Placaten af 5te Juli 1820 alene tilkommer Sognefogderne Fritagelse for Bidrag til Amtsrepartitionsfonden af det Hartkorn, som af dem bruges, hvilken Frihed forsaavidt de ikke have 8 Tdr. Hartkorn, ifølge Cancelli-Skrivelse af 19de October f. A. kan udstrækkes til Budfogder for det manglende Qvantum, medens det ingensteds er hjemlet, at Sognefogder, som have mindre end 8 Tdr. Hartkorn og ikke kunne overføre Afgiftsfriheden for det manglende paa en Bud foged, skulle have Erstatning fordi de ei nyde Afgiftsfrihed af Hartkorn, som ikke er i deres Besiddelse, fandt Amtsraadet ikke at den foreslaaede Godtgjørelse kunde tilstaaes. 16. I Anledning af et Andragende fra Sogneforstanderskabet for Sandby Sogn, besluttede Amtsraadet, at det skulde indstilles til Cancelliet, at Omkostningerne ved en derværende afsindig Kones Jndlæggelse i Hospitalet paa Bidstrupgaard, da den Paagjældendes Tilstand var af den Beskaffenhed, at hun maatte ansees som høist farlig for den offentlige Sikkerhed, maatte udredes af Amtsrepartitionsfondet. 17. Ligesom Stiftamtet tidligere havde indgivet Forslag til en Deeling af Falsters Birks Jurisdiction, hvorpaa ingen Resolution er indløben, saaledes var nu, paa Grund af Hs. Maj. Kongens Befaling under Allerhøistsammes Ophold i Nykjøbing i afvigte Sommer, denne Sag paany bleven optaget, for at den almindelig ønskede Deeling kan være bestemt inden det Tidspunkt indtræffer, da den Hindring, som nu er i Veien for sammes Udførelse, bortfalder, og efter at alle Vedkommendes Erklæringer i denne Henseende vare blevne indhentede, forelagdes Sagen Amtsraadet til Betænkning Raadet maatte i den Anledning ansee det for hensigts mæssigst, at det nuværende Birk deles i tvende Jurisdictioner, uden Hensyn til den fremdeles i geistlig Henseende vedblivende Herredsinddeeling, nemlig et nordre Birk, bestaaende af følgende 11 Sogne, Vaalse, Kippinge, Nørre Vedby, Nørre Alslev, Gunslev, Torkildstrup, Lillebrænde, Maglebrænde, Aastrup, Horbeløv og Falkerslev med omtrent 4,085 Tdr. Hartkorn, og et søndre Birk, bestaaende af de øvrige 16 Sogne med omtrent 5,073 Tdr. Hartkorn, samt at Dommer= og Skriver-Embederne i hvert af disse Birker forenes, og Embederne i det nordre Birk sammenlægges med Byfoged- og Byskriver-Embedet i Stubbekjøbing, medens det søndre Birk ikke forenes med andre Jurisdictioner, saa at Borgemester=, Byfoged= og Byskriver-Embedet i Nykjøbing ligeledes bliver en særskilt Post. Endvidere formeentes det, at den Skadesløsholdelse, som tilkommer den nuværende Birkedommer, dersom Deelingen foregaaer i hans Embedstid, overeensstemmende med hans Jndstilling, kunde reguleres saaledes, at han, foruden at ansættes som Birkedommer og Skriver i det søndre Birk og at beholde hele den nuværende faste Gage som Branddirecteur, 150 Rbd., uagtet denne Bestilling deles imellem de tvende Birkedommere, oppebærer 600 Rbd. aarlig af Statskassen, hvilken Godtgjørelse kunde dækkes ved de 200 Rbd. aarlig, som nu ere tillagte Byfogden i Stubbekjøbing af Finantserne, men som, naar Jurisdictionen i det nordre Birk forenedes med dette Embede, skulde falde bort, tilligemed de 200 Rbd., han nyder af Birkedommer-Embedet paa Falster, og ved en aarlig Refusion af 400 Rbd., som sidstnævnte Embedsmand qvartaliter skulde indbetale tilligemed Justitsfondsafgiften Denne Skadesløsholdelse vilde naturligviis ved den nuværende Birkedommers Afgang falde bort, saa at Birkedommeren i det nordre Birk fra den Tid af kom til at nyde sine Embedsindtægter ubeskaarne. Endelig vedtoges det at indstille, at Afskrivningen af Skjøde- og Pante=Protocollerne, saasnart Deelingen er bestemt, maa foranstaltes paabegyndt tilligemed Forfattelsen af nye Panteregistre for de tvende Birker og, overeensstemmende med det af Hs. Maj. derom givne Haab, udføres for Statskassens Regning under Ledelse af den nuværende Birkeskriver, samt at der maatte føies Foranstaltning til at der i Stubbekjøbing opføres et Raad- og Arresthuus, for Byens Regning, hvilket at det nordre Birk kunde benyttes mod en passende Ting og Arresthuusleie.