Berlingske Tidende, 1793-05-24
Fra Touleuse, Mantandan og Davanne faae vi meget serærveligende Efterretninger. Den spanske Armer i Egnen, af Bayanne bestaar af 20000 Mand; og den, som marcherer til Pæppignan af 25000. Ver Armee paa begge Staderne bestaar derimod i det høieste af 34000, og deriblandt mange Gamle og Uerfarne, uden Vaaben, Munition a. -De fleste Departementer, fornemmelig de af Lyøn, Harre, Ramre, Orkans i beklage sig over, at ConventsCommissarierne, i Stedet for at oprette Orden igien, udderdamtet anden end skarpierelse og Anarchie, udøve en yderste iansk og vilkaarlig Magt, afsætte Dommerne, Munier, ralletienterne, Administratorerne og alle, som ikke synes den at være Bergpartier anstige, fornemmelig fales de forderende Adenge og Seistlige i Fængsel. - J Gaar satte man paa Tinillenslattet over den nye Convental en tresat. ret Fane, og oven derpaa en udøre stor rød H. - Revalstera i Departementet, da la Vender, føre, som man siger, at han Fant med Mur, hvorpaa der i Midten ere anbragte paa en stor sort Stride de Ord: Vor hellige Religion og vor Konge Ludvig RI. Man siger her, at Hr. von Bouille commanderer dem, og at Marskallerne Broglig og Castries befinde sig ved denne Armee. – Commissionen for det offentlige Vel har giver meget bedrøvelige Efterretninger om de indvortes Uroeligheder. Administratorerne i Nantes skrive, at Rebellerne have kun alt for store Fordeele over Patrioterne, at de ere benimod 200000 Mand stærke, og have besat en Strækning al 35 til 40 franske Mile, og undertiden 40000 Mand stærke angelde et Stad med ligesaa megen Forighed, som Orden. Nanteserne forlange, at man skal oprette 2 Armeer, en ved Nantes og den anden ved Saumur. - FraPeitiers skrives, at Rebellerne rykke med en stærk Magt mod Noiret og Pottiers. - General Boquillen har med 550 Mand Jnfanterie, 40 Ryttere og 2 Kanoner angrebet et Corps Rebellere af 4000 Mand; men er gandske bleven slaget. Ommeldte Commission har derfor, for at bringe en tilstrækkelig Magt mod Rebellerne paa Benene, gjort følgende Foranstaltninger : Alle i Paris varende Sendarmer og besoldede Tropper, de undtagne, som giøre Vagt ved Hospitalerne, Tribunalerne og Fangslerne, skulle marcherre. Den nordiske Legion af 2000 Mand er allerede afgaaet. Blandt Linietropperne og de Frivillige ere 6 Mand af hvert Compagnie udtagne, og skulle ligeledes afgaae. Paris har forhundet sig til, at levere 12000 Mand mod Rebellerne. De øvrige følede Anstalter vil Commissionen ikke bekiendtgiøre, paa det de ikke skulle blive Fienden bekiendte. - ConventsCommissair Taltien skriver fra Tours under 6te Maji, at Rebellerne have bemægtiget sig Staden Argenton i Berry, at Patrioterne have med Forlis maattet rømme Bressuire, at Staden Thouars i Pottou er indsluttet af Rebellerne, og at 2 Forstæder ere i deres Hænder. - En overordentlig Deputeret fra Departementet Indre og Loire berettede, at Rebellerne have bemægtiget sig Stæderne Bressture, Montrenil og Thuars, at Staden Landun har aabnet dem Portene stukket den hvide fine, og raabt : Kongen leve! - Egnen af Bayonne have Spanierne ved Forræderie af en fransk Commandant, som er en Spanier af Fødsel, bemægtiget sig Leiren ved Sarre. Commandanten har leveret dem en Forpost i Hænderne, men er i det Øyeblik, da han omar mede den spanske Commandant, bleven nedslukket af en fransk Soldat. Spanierne have plyndret Leiren, opbrændt vore Telte, borttaget 2 Kanoner og trukket sig tilbage. - En Daglønner, som man troede at være beskienket eller tilkiøbt, men maaskee var ingen af Delene, raabte i Gaar af fuld Hals i Gaden Bourdonstats : "Republiken leve - Kiøbet koster 20 Sout i Republiken leve - Lysene gielde 30 Sous i Republiken leve - Skoe koste 50 Livrer. J Begyndelsen opvakte denne Mand blot Latter hos de Forbigaaende men endelig blev han anholdt af en Patrouille og bragt for SectionsCommissionen. Her gjorde man ham følgende Spørsmaal: 1) Af hvad Stand han var, Sp. En Arbeider. 2) Hvad Bebeggrund han havde til denne Handling, Sv. Friheden. 3. Hvorfor han i Raabet: Republiken level blandede saadanne Ting, som kunde giøre den forbadt, Sv. Han havde ikke sagt andet, end hver Mand vidste. 4) Hvorfor han opsatte, at giøre det bekiendt for dem, som ikke vidste det, Sv. Fordi man ikke maae skiule noget for Folket ; 5) Hvorfor han havde paataget sig denne Mission, Sv. Fordi han ikke havde seet noget Ondt de, og alt, hvad der ikke var forbudet, var tilladt. Man saade ham, at han dermed udsatte sig for sat han svarede, at man kunde kaste ham i Fangsel, men ikke forhindre at han havde sagt Sandhed. Man spurgte, om han vilde blive ved at raabe, Nei svarede han, naar man forbyder mig det. Disse Svar opvakte Commissionens Forundring, som satte han i Frihed, og blot anbefalede ham en større Forsigtighed. fra Marseille har man under 2den Marti følgende Beret, ning: En Maursvend, som ofte havde hørt Conventens Commissarier at føre et for et Fredsbud uværdigt Sprog, traadde endelig engang frem, og saade disse Herrer: "Ve respectere Conventen og Lovene. Tarl deres Sprog, og vi ville høre. Jeg vil heller arbeide for den Rige, der betalte mig, en plyndrer. J sige sort paa et og hvid paa et andet Stad. Den fri Marseiller har blot et Ansigt, og elsker atte Folk som har er dobbelt. Ville Jgiør sig saa ere vore Hierter og Armeeder opofrede: men ville giøre Ondt, saa gaae Fanden i Bold! Man siger, at Commissarierne have inegnite forladt Marseille.