Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1847-02-06
Fyens Stiftsavis, redigeres af N. Seedorff, udgives i Odense 5 a 6 Gange ugentlig. Trykt med Hurtigpresse. Aar 1847 den 11 Mai blev afholdt et Møde af Amtsraadet paa Svendborg Raadhuus, hvor samtlige Medlemmer vare tilstede. Amtmanden underrettede om: 1. At han i Anledning af en Begjæring derom fra Landet Sogneforstanderskab og i Henhold til Amtsraadets Bestemmelse i Mødet den 1ste Februar, har beordret Veimesteren Kammerjunker v. Oldenburg til, naar han i Anledning af de mindre Landeveisarbeider har andre Forretninger paa Thorseng, da efter Conference med Sogneforstanderskabet at undersøge og gjøre Forslag til Lundbye Gades Regulering og Jstandsættelse som offentlig Bivei og om Resultatet at meddele Sogneforstanderskabet Underretning, samt hvis det ansees fornødent og Sogneforstanderskabet ønsker det, og en Veibetjent kan undværes fra Landeveisarbeiderne, at beordre en saadan imod passende Betaling af Sognet at assistere Sogneforstanderskabet ved Arbeidets Udførelse. 2. Et Circulaire fra det Kongelige Rentekammer af 20 Febr. d. A., hvori meldes, efter Correspondence med det Danske Cancellie, at Befordring til Lægdsmændenes Reiser til Lægdsforstanderen i Anledning af Udtogenes Conference og Af og Tilgangslisters Forfattelse, hvad enten det er til Herredsfogden eller til en anden Lægdsforstander, bør afgives som Amtsreiser. 3. At han paa Grund af Bestemmelsen i Mødet den 1 Febr. sidstleden har foranstaltet ny Licitation over de Landeveisarbeider paa Langeland, hvorpaa der ved den tidligere Licitation intet Bud var gjort, og at han havde approberet det paa disse Arbeider af Gaardmand Anders Hansen gjorte Bud af 1950 Rbd., og sendt Veimesteren Kammerjunker Oldenburg Licitationsforretningen til Foranstaltning. 4. At det Kongelige Rentekammer under 16 Marts d. A. har resolveret, at der efter den derom gjorte Jndstilling maa paa Fastemarkederne i Svendborg tillige drives Handel med Qvæg. 5. At han, efter under 1 April sidstleden at have modtaget fra Nyborg Amtstue Januar Qvartals Extract, som herved fremlægges, over Amtsrepartionsfondets Jndtægter og Udgifter, hvorved oplyses, at de udestaaende Restancer ere indkomne, saa at Fondet havde en contant Beholdning af 15,099 Rbd., og da 5000 Rbd. heraf kan undværes fra de løbende Udgifter, har ved Skrivelse til Statsgjeldsdirectionen af 5 April, ifølge Kongelig Resolution af 14 April 1830, foranstaltet at berørte 5000 Rbd. ere modtagne til Forretning i den Kongelige Kasse, da han har funden ikke at burde lade et saadant Beløb længere henligge ufrugtbringende i Kassen, uagtet det ved sidste Amtsraadsmøde blev vedtaget at udsætte Bestemmelse herom til Regnskabet for 1846 var aflagt og gjennemseet. 6. Endvidere fremlagdes Amtstuens Extract for Januar Qvartal over Jndtægter og Udgifter ved Amtsfattigkassen. Dernæst blev foretaget følgende Sager: 1. En Circulair=Skrivelse fra det Kongelige Danske Cancellie, hvorved Amtsraadets Betænkning er forlangt over et Forslag fra det Kongelige Sundhedscollegium om et Liigs Syning og Dødsattesters Udfærdigelse paa Landet, ligesom i Kjøbstæderne saavidt muligt kunde skee ved Læger og at det maatte bestemmes, at der i de af Liigsynsmændene paa Landet udstedende Dødsattester stedse anføres de Afdødes Alder. Efter herover at have indhentet de vedlagte Erklæringer fra s Stiftstidende. Districtslægerne yttrede Amtsraadet, at ligesom Disse have fremhævet de Vanskeligheder, der vilde være forbundne for Lægerne med Liigsyn, kunde man, om end Forslaget modificeredes derhen, at Dødsattester kun skulde udstedes af en Læge, hvor den Afdøde havde været under en Læges Cuur, dog ikke finde det hensigtsmæssigt at paabyde saadant, da Landalmuen i Almindelighed kun i høieste Nødstilfælde søger Læge, og en saadan Bestemmelse lettelig aldeles vilde afskrække fra at tilfalde Læge hjelp, naar deraf skulde flyde den Forpligtelse for de Efterlevende, efter Dødsfaldet atter at hente Lægen til Liigsynet, for hvilken Reise han ikke kunde være tjent med den for Liigsynsmændene bestemte Betaling. For saavidt det i Forslaget er yttret, at Lægerne i Almindelighed paa deres Embedsreiser leilighedsviis kunde foretage Liigsyn, da maatte man være enig i, hvad der i den Anledning er anført i de vedlagte Erklæringer, at det nemlig kun i meget enkelte Tilfælde vilde blive muligt for Lægerne at foretage Liigsyn, uden alene derfor at foretage en ofte lang og bekostelig Reise, der af Vedkommende maatte erstattes, og Amtsraadet var derfor af den Formening, at Forslaget i det Hele var uudførligt og utilraadeligt. Derimod fandtes Jntet til Hinder for, at det overdrages de paa Landet boende practiserende eller ansatte Læger at foretage Liigsyn i det Sogn de boe, eller i et saadant District som de maatte være villige til at paatage sig dette, uden anden Erstatning end den, der er begge Liigsynsmændene i Forening tilstaaet; ligesom man ei heller fandt Noget imod at det paalægger Liigsynsmændene i Attesten at anføre den Afdødes Alder efter den Meddelelse, som i Liighuset kan erholdes, endskjøndt denne neppe kan blive paalidelig.