Berlingske Tidende, 1816-08-23
Hamburg, den 20de August. Directe Efterretninger fra America, som gaae nogle Dage længere end de Tidender og Breve, hvoraf de engelske Blade have meddeelt Udtog, stadfæste, med Tilføiende af nogle just ikke vigtige Omstændigheder, Hr. Hugbes Sendelse til General Morillo, som paa 1ste Opfordring, uden nogen Invending eller Forhaling, frigav alle de nordamericanske Borgere, der bleve tagne til Fange ved Carthagenas Erobring og holdtes i Fængsel saavel der som paa Santa Martha Ligeledes finder man, ved nøiere at sammenligne Datum og andre Omstændigheder i de enkelte adspredte nøiere Efterretninger om Bolivars Foretagende, intet, som jo allerede er bekiendt af tidligere Beretninger. Vigtigere er den vedvarende Paastand, at Deyen i Algier har brudt den med Nordamerica sluttede Fred, og derfor maa tugtes, en Omstændighed, der synes at stemme overeens med Efterretningerne fra Jtalien om den americanske Escadres allerede begyndte Virksomhed i Middelhavet. Sagen forholder sig egentlig saaledes: Americanerne beskylde Algiererne for, at de paa Høiden af Cap Trafalgar have plyndret et americansk Stid, hvorimod de sidste paastaae, at Americanerne ikke have bevirket den af Spanierne til bageholdte Fregat udleveret, hvilket udtrykkelig var betinget i den med Commodore Decatur sluttede Tractat. Men Americanerne nægte at en saadan betingelse har fundet Sted, beraabe sig ligeledes paa Tractaten, hvori ikke staaer et Ord derom, og sige, at Commodore Decatur ene og alene paa egen Haand har lovet sligt, hvorfor dog Regieringen umuelig kan indestaae. Creek-Jndianerne have ogsaa paa ny været i Bevægelse, men skulle nu igien være rolige. Anførerne ere utilfredse med Afstaael, sen af det til Fristaterne overladte Gebet, og man troer, at de i Længden vanskelig ville holde Freden, hvis der ikke i Nærheden bliver opstillet en betydelig Militairvagt, der altid staaer færdig til at afvise og eftertrykkelig at hevne ethvert Angreb. Siden Oberst Hamrins er afgaaet ved Døden har en Hob Jndianere plyndret hans Plantager, og bortløbne Negere synes, i Forbindelse med Jndianere, at have sat sig i Besiddelse af det i Bugten ved Appalachicola liggende Fort (indenfor det spanske Gebet, og tilforn en engelsk Station) De americanske Tidender beklage sig over, at disse ved enhver forekommende Leilighed have tilføiet og endnu tilføie de Hvide Skade, og paastaae at man bør bemægtige sig Fortet. Tildragelsen med Skonnerten Romp, der skal have ageret som Kaper, fortælles nu anderledes end før. General Taplør, hedder det, der undertegnede Jnstructionen for Officererne paa the Romp, forhenSantoficino kaldet, er Borger i Buenos=Ayres, stod i 14 til 15 Aar i denne Regierings Tieneste, og blev af samme sendt til Nordamerica. Han medbragte ved sin Ankomst Statspapirer, kiøbte derfor the Romp, og udrustede den efter sin Regierings Ordre. Ubekiendt med de americanske Love udclarerede han Skibet som et americansk Fartøi, og deraf kom den hele Mistanke. The Romp opførte sig blot fiendtlig mod de spanske Skibe, som den var berettiget til at tage, og heller ikke kan man, naar man tager Hensyn til de oplyst Grundsætninger, Americanerne følge, lægge disse til Last, at de have solgt de spanske Jnsurgenter Skibe, som sidstnævnte have forvandler til Kapere.