JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1839-08-20
Vel er det sandt, at den nugjældende Matrikul, fremviser saare mange Uligheder paa enkelte Steder, saavel som i forskjellige Egne; men ligesaa unægteligt er det ogsaa, at enhver mindre eller større Eiendoms Værdie ved Kjøb og Salg bestemmes i Forhold til de samme paahvilende Skattebyrder, tilveiebragtes nu en opnaaelig Lighed i Byrdernes Fordeling ved den nye Matrikul, saa turde man vel opkaste det Spørgsmaal: om ogsaa Regjeringen burde udføre et Foretagende ved hvilket Eens Eiendoms Værd forhøies, uden at derfor fra hans Side gjøres noget Offer, og hvoraf som Følge flyder, at en Andens forringes, uden at derfor erholdes Vederlag? – Man tør vel gjerne besvare dette Spørgsmaal benægtende. Paa den anden Side kan man ingenlunde fortænke de høitbeskattede Steders eller Egnes Beboere i, at de ønske og attraae nogen Lettelse i de dem paa hvilende trykkende Byrder; thi Forskjellen er paa mange Steder stor, da vi finde Eiendomme til 3 til 4 Tønder Hartkorn, som kunne græsse og fodre 50 til 100 Qvæghøveder, foruden de fornødne Arbeidsheste, naar andensteds paa lignende Hartkorn ei kunne holdes meer end 6 til 8 Qvæghøveder og et Par Heste eller Ploug, stude, men lignes paa begge Steder Skat og Kjøbesum mens Rente imod hinanden, saa bliver Forskjellen ei betydelig, og da Eierne besidde deres Jorder med ligelovhjemlet Ret og Rettighed, saa turde det vel kaldes høist ubilligt, at den Enes Kaar, uden nogen egen Brøde, skal forringes, for at forbedre en Andens, uden den allermindste Fortjeneste. Man har stedse troet sig overtydet om, at det Landet paahvilende Hartkorn, alene skulde lignes, men ei forøges; dette seer man imidlertid ikke at stadfæste sig saasom hele Danmark – Bornholm og de blandede Districter sønden for Kongeaaen undtagne - faaer et forøget Paalæg af 10,220 Tdr., eller paa sammes 358,100 Tdr. Hartkorn henimod 3 pCt. (See Jydske Stændertidende 2den Række Pag. 1953). Derhos maa det bemærkes, at af ovennævnte Paalæg erholde Østifterne paa 199,311 Tdr. Hartkorn 2067 Tdr. eller 1 1/4 pCt. medens Nørre-Jyllands 4 Stifter med 158,789 Tønder faae 8039 Tdr. eller 5 pCt.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Endskjøndt nu den her viste Forskiel i Paalæggets Størrelse ei er ubetydelig, saa viser den sig dog langt mere paafaldende i enkelte Amter eller mindre Districter, saaledes have de 8 nordligste af Jyllands Amter, efter Protocol-Extracten (Pag. 206164) med 133,809 Tdr. Hartkorn erholdt 5539 Tdr. Paalæg men derimod 4108 Tønders Afslag; det egentlige Paalæg er følgelig ikkun 1432 Tdr. eller 1 1/2 pCt. Ribe Ammed 9772 Tdr. har derimod erholdt 2076 Tdr., som er 21 1/2 pCt. Veile Amt med 15,208 Tdr. en Forøgelse af 4538 Tdr. eller 29 1/2 pCt., det 15de District, af de mindre Landeiendomme i sidstnævnte Amts sydlige og vestlige Deel med 6630 Tdr. har faaet 3196 Tdrs. Paalæg, eller 49 1/2 pCt. Malt Herred i Ribe Amt med 819 Tdr. Hartkorn er paalagt 567 Tdr. eller 69 1/2 pCt. Thuesbøl Bye i benævnte Herred har 9 Tdr. 7 Skpr. Hartk. og faaer herefter 37 Tdr. 3 Skpr., altsaa over 27 Tdrs. Paalæg, som kan beregnes til 270 pCt., paa sine, næsten engløse, af Hede opdrevne magre Jorder. Vilde Enhver i sin Omegn lægge Mærke til de Eendomme, som have faaet saa ualmindelig høie Paalæg, saa overbevises man let om, at det er EiendomsBesiddernes Flid, med at opdyrke raae Jorder ved Hielp af Mergel, som paa en saadan Maade beskatter ham og forringer hans ved oekonomisk Driftighed forbedrede Kaar. Og hvo er nu derimod den, fornemmelig i Egne der have raae Jorder tjenlige til Dyrkning, som har faaet Afslag? Det er enten den kloge Mand, som lod Matrikulerings-Taxationen gaae over sine Jorder, før han paabegyndte nogen Forbedring; dernæst den Efter ladne, som manglede tænksom Driftighed, eller endelig den fattige Mand, som ei var i Besiddelse af den til Forbedringer nødvendige Drifts=Kapital.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Da jeg har tilladt mig at anføre Exempler paa Hartkornets saa forskjellige Forøgelser, Amts-, Districts-, Herreds- og Byeviis, saa være det mig ogsaa tilladt at fremsætte Exempler paa enkelte Mænd. En Mand, som eier et Areal af circa 20 Tdr. Land, fortids Hedejord uden Eng, skyldende af 4 Skpr. Hartkorn, har efter de nye Matrikuls=Protocoller faaet 2 Tdr. 3 Skpr., og hans nærmeste Naboe, med en bedre, skjøndt mindre Hedelod, der stod for 2 Skpr. 3 Fkr. 3/4 Alb., men, da Boniteringen foretoges, var udyrket, saae sin Lod nedsat til 3 Fjerdingkar. Den Ene har saaledes, fordi han har været flittig, faaet sit Hartkorn forøget til det næsten Femdobbelte, medens den Anden formedelst sin Efterladenhed faaer sit nedsat til omtrent Fjerdeparten. Den Ene har hidtil kunnet betale alle sine Afgifter med 6 Rbd. 75 s. og maa for Eftertiden sandsynlig svare 17 Rbd. 9 s. Den Anden har betalt 4 Rbd. 44 s. og vil nu kunne slippe med 2 Rbd. 94 s.; og til saadanne Exempler vil upaatvivlelig enhver Egn, ja i mange Egne vel næsten hver Bye, især i Hedeegnene, kunne opvise Mage, saa man ingenlunde tør nære det Haab, at den nye Matrikul vil tilveiebringe den attraaede Liighed i Afgifterne.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Det, som har forvoldt, at Nørre-Jylland i det Hele har faaet større Hartkornstillæg end Østifterne, kan vel for en Deel udledes deraf, at Taxationerne dersteds begyndte paa en Tid, da ingen synderlige Forbedringer i Agerbruget vare foretagne, som og muligt end mere deraf, at ingen saadan Mængde raae og udyrkede Jorder forefandtes paa Øerne, som var og tildeels endnu er Tilfældet i Jylland; ligeledes er det begribeligt, at denne Provindses sydlige Deel, eller Amterne Ribe og Veile, der sidst ere boniterede, have faaet et saa overordentligt Tillæg i Forhold til de nordlige, da her, især i de ringere Egne, Trangen har nødt Beboerne til at opdyrke deres raae Jorder, og disse efter Fleres Mening ei ere boniterede med behørig Sagkundskab.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Ved Hjelp af Mergel kan endog meget ringe Jorder for en Tid giøres ualmindelig frugtbare, men en sørgelig Erfaring har bekræftet Sandheden af det gamle Ordsprog, at Mergelbrug gjør Faderen rig men Sønnen fattig; thi efter anden Rotation gaae slige Jorder, endog ved den bedst mulige Behandling, tilbage til sammes oprindelige Armodstand, og Pirringsmiddelet Mergel kan, paa tyndmuldrede Jorder, ei med nogen Fordeel oftere anvendes, og hertil have de Herrer Landinspecteurer ei taget behørigt Hensyn. Det være mig her tilladt at bemærke, at jeg har kjendt Agerbrug med Mergel i 55 Aar, og har, med sammenlignende Forsøg, practiseret paa een Eiendom siden 1794, saa jeg vel tør kalde mine Erfaringer ligesaa practiske, som det Ovenanførte er overeensstemmende med Sandheden.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Det kan endvidere være tvivlsomt, hvorvidt derer taget Hensyn til, at en Tønde Hartkorn normal Jord med 5 1/2 Td. Land geometrisk Maal, og fornemmelig i Nærheden af en Kjøbstad, i Grunden har langt større Værdie, end en Tønde Hartkorn med lave Taxter, der kunne give 20 til 25 Tønders Størrelse; paa det større Areal i en daarlig Egn maa spildes Arbeide og Sædekorn i langt større Forhold, for at vinde et Udbytte af 4 til 5 Fold, der sædvanlig er Alt, hvad af slige Jorder kan ventes. (Fortsættes.) Mere om Barkskibet Watson",(Forlangt indrykket.)H. Nr. 24 af Jyllandsposten er fremkommet et anonymt Stykke, betitlet "Watsons Stranding, som først for kort Tid siden er mig tilhændekommet fra Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Forsaavidt samme indeholder flere baade aabenbare og maskerede Angreb paa mig, ligesom der ogsaa ved flere Leiligheder er viist Bestræbelse forat forrykke min Stilling i denne Sag, finder jeg mig foranlediget til at henkaste nogle bemærkninger for dem, som have dømmekraft og Villie til at søge Sandhed Som Politiemester har jeg aldeles ingen beføielse til at decidere, om strandet Skib eller Redskab skal sælges, naar Skipperen, som i nærværende Tilfælde, er selv tilstede. Jeg har ei heller tilraadet Salg, men tvertimod tilraadet ikke at sælge, med mindre en saadan Frist blev givet, at Aalborg og dens Omegn fik Leilighed til at indfinde sig. Dette viser Strandingsprotocollen udtrykkeligen.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Det er en aabenbar Løgn, naar Kjøbmand Abe erklærer, at jeg skulde have forsikkret ham om, at hvis Lloyds Viceagent personlig havde været tilstede, vilde denne ikke have nægtet sit Samtykke. Jeg har tvertimod beviislig tilholdt ham, nøiagtig at overbevise sig om Skibets Tilstand og Stilling, inden han afgav Erklæring; hans ubetingede endelige Erklæring for Salg har han ogsaa først afgivet til den efter min Afreis fra Strandingstedet constituerede Politiefuldmægtig.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Capitain Frost for Notarius i Hjørring afgivne Erklæring: at han havde begjært af mig ikke at publicere Auction over Watsons Jnventarium, uden at have indhentet Lloyds Viceagents Samtykke, er en aabenbar Løgn. Under en Søeret i Frederikshavn den 8de Mai i Lloyds Viceagents og tvende, det engelske Sprog mægtige, Vidners Overværelse, er saaledes erklæret Capitain Frost erklærede nu, at han aldrig havde udladt sig saaledes til Politiemesteren, men kun til Lodsoldermand Nissen, og forsaavidt han i sin Attest der var publiceret i Aviserne, har udtrykt sig anderledes, maa dette grunde sig i en Vildfarelse, idet Nissen spurgte ham (Capitainen); "skal vi lade bekjendtgjøre nogen Auction?" og vidste han da ikke, at Nissen forstod ham (Capitainen) selv og Nissen, med antog han, at det var Politiemesteren og Nissen, denne meente. Ethvert redeligt Menneske, som læser denne Capitain Frosts jammerlige Besmykkelse af hans usandfærdige Attest og derhos lægger Mærke til, at han reiste 5 Miil for under en fremmed Notarius at afgive saadan, vil erholde et Begreb om de anvendte Midler. Det er en aabenbar Løgn, at Underskjønnet først blev bevilget 2 Dage, efterat Bjergning var begyndt. Underskjønnet blev, som Strandingsprotocollen udviser, af mig selv beordret og af Mændene foretaget, inden nogen eneste Bjerger var paamynstret, selvfølgelig før Bjergning stedfandt.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Det er aabenbar Usandhed, at jeg har standset Skibet "Watson; men havde Vedkommende henvendt sig til mig, som Foged, med Begjæring derom, saa havde jeg afgivet saadan Kiendelse, som Lov og Ret bød, uden at see enten til Høire eller Venstre.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Rettelse og Tillæg. J min Tale paa Himmelbjerget den 1ste August foreslog jeg den 28de Maj til Samlingsdag for fremtidige Folkefester; men blev siden gjort opmærksom paa, at Krigstanden saaledes maatte blive udelukket fra samme, da Mynstringstiden begynder den 26de Maj. Da denne nu ender 17de Juni, tykkes mig den 24de at kunne passende ansættes som første - mellemste - eller sidste Dag i den forventede Folkehøjtid. Vi har da Sommersolhverv, lang Aften= og Morgendæmring, og ingen egentlig Nat - Skov og Mark og Eng ere paa Høiden af fejre Ungdomsliv - Luften er renest og friskest - Storm, Regn, Torden sjeldne paa denne Aarets Tid - Landmanden har gjerne Ferier, inden Hosletten begynder. Jstedetfor de gamle Munketogtil Helligkilderne, istedetfor Troldeblussene St. Hans Nat, skulde da Himmelbjergtoget træde. Landsmænd, Forener Eder, i større og mindre Kredse! sætter disse i Forbindelse! Enes om Mødet, og Festens Indretning! Og udvælger et Raad til dens Ordning, og Bestyrelse! Ethvert enkelt Samfund kunde da vælge et Medlem i sin Kreds til Deputeret i den almindelige Folkeforsamling, og disse igjen et mindre Udskud, der maatte bestemme Festens Tidsrum, hvad paa hver Dag, og i hvert Tidsrum af samme var at foretage, f. Ex.: Første Dag ved Solopgang en Hymne, en Folkesang - derefter en Tale - herpaa, under Musik, Legemsovelser - Maaltid, Sang andre Kappesvelser (Løben, Bryden, Svømning, Styrkeprøver osv.) - derpaa Uddeling af Ærestegn, til Seierherrerne ved dertil beskikkede Dommere - Sang - Maaltid – Dands, og Slutningshymne. - Tre Dage kunde Festen vare (23de, 24de, 25de Juni).
Jyllandsposten, 1839-08-20
Foruden selvvalgte Taler, og poetiske Æmner, kunde og udsættes Belønninger for begge Slags, efter betids (Aar forud) opgivne Stoffer. Taler over afdøde danske Hædersmænd, Draper, Krigssange, osv. - Ligesaa skulde og opmuntres til Tonesætning paa den og den fædrelandske Digtning. Endvidere maatte de andre skjønne Kunster ogsaa have sine Maal, den og den Begivenhed i Fædrelandshistorien, foreviges ogsaa ved Penslen og Gravstikken, og et af Forsamlingen paa Stedet valgt Bedømmelsesraad forfare med Belønningerne.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Hvad om Nationaldragt proves indført til næste Folkefest? – ingen belgiske Blouser, ingen franske Livkjoler, ingen polske Frakker, ingen tyrkiske Kaftaner; men danske Kofter, som de bare dem, før vi bleve Sydboernes Abekatte. Lader os dog heri ogsaa være selv hjemme, være os selv igjen. S. S. Blicher. E. Sk. Et Par Dage efter denne 1ste August var jeg paa et offentligt Sted, hvor En fortalte og Festen, dens Hjertelighed og Danskhed. "Det kan være godt nok, – svarte en Anden - for hvem der ikke har andet at bestille!! – Det er godt nok - tænkte jeg at saadanne Bestillingsmænd blive borte fra Steder, hvor man ikke har andet at bestille, end i enigt og glædeligt Samkvem at hæve og styrke Nationalaand, Kjærlighed til Fædrelandet, og alle de Dyder, hvortil et saadant Sinder frugtbar Moder. - Jdet jeg har nævnet "Krandse af Bøgelov, har jeg ikke tænkt mig det naturlige Lov, men metalliske, formede og malede efter Naturen, til Bevaring og Arvegods i Slægten.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Nyheds Post. Aarhuus Byes Magistrat saavelsom Byens samtlige Borgerrepræsentanter ere først i denne Maaned indgangne med en Klage til det kongelige Rentekammer i Anledning af den af Jngenieurcapitain v. Dau begaaede Egenraadighed ved efter eget Behag at lade bortrydde Alleen udenfor Frederiksporten ved Aarhuus og bortsælge det der af Borgerne bekostede Anbindingstømmer. Sagens nærmere Udfald skal i sin Tid vorde meddeelt. Hvilke Fremskridt Liberalismen i Danmark har gjort, hedder det i en Skrivelse fra Khvn. i "Neue Zeitung af 3die dennes, erkjender man nu fornemmelig af Striden mellem Khvnsposten og Trykkefrihedsselskabets Skriftcomitee. Alle offentlige Blade i Jylland, saavelsom paa Øerne, erklære sig paa det Bestemteste mod Anmasselsen af en Censur fra hiin Comitees Side og fremsætte derhos meget frisindede Principer og Journalistik og det offentlige Liv. Medens vel 10 Dagblade bære en bestemt frisindet Farve, gives der kun et eneste conservativt, eller snarere servilt, nemlig Dagen, og det bliver tilmed redigeret meget maadeligt
Jyllandsposten, 1839-08-20
Rettelse. J forrige Nr. stod i Artiklen "Bornholmsk Curiosum", 1ste Spalte 18de Linie fra oven: "for Meget, istedetfor "saa Meget", og i samme Artikel, 2den Spalte, Linie 9 og 10 fra oven: "fra Roeskilde og Kjøbenhavn, istedetfor fra Roeskilde til Kjøbenhavn." Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-08-20
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1839-08-27
Frands, ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Nr. 34. Tirsdag den 27de August. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1839-08-27
Til den ærede Fattig-Commission i Aarhuus. Nygtet har sagt, at Commissionens til Borgerrepræsentanterne indgivne Overslag over Fattigskatten for næste Aar skal beløbe sig til 7300 Rbd. eller 800 Rbd. mere, end Skatten var calculeret og paalignet for dette Aar! Er dette Sandhed, da bør man fornuftigviis antage, at Commissionen in pleno nøiagtig har gjennemgaaet og samvittighedsfuld har prøvet og overveiet bemeldte calculatoriske Overslag for næste Aars Fattigskat, og ikke overladt denne vigtige Sag enten til nogen Enkelt af Commissionens Medlemmer eller til Secretairen og Opsynsmanden. Det vilde derfore være os kjært at erfare, af hvilke Grunde den forsamlede Commission har seet sig beføiet til at give Fattigskatten en saa betydelig Forhøielse af respective 800 Rbd., der vistnok vil blive meget følelig for Byen, naar der tages Hensyn til, at den allerede høie Fattigskat alt i mange Aar haardt betyngede Communen.
Jyllandsposten, 1839-08-27
Om den nye Matrikul. (Sluttet.)Man vil vel tillade mig Yttringen af den Tanke, at Matrikulerings=Comiteens Majoritet, i sin i Forsamlingen i Viborg afgivne Betænkning, har fremstillet en interessant Skildring af den nye Matrikuls Fortrinlighed, som muligt kan have blendet Mange; men jeg befrygter, at denne Fortrinligheds Frugter ville volde en bitter Eftersmag for flere tusinde dristige Landmænd, og af dem betragtes som en kalket Grav med et tækkeligt fremstillet Ydre, medens de deraf flydende skadelige Virkninger, i større eller mindre Grad, ville svække, forringe og undergrave deres Velstand. Saavel Comiteens som Forsamlingens Minoritet, har oplyst saare meget, som viser iøinefaldende Misforhold, hvad af de jydske Stænder=Tidender bedst vil kunne erfares; men, der ere jo mange, som ved Forandringen erholdt en ubetydelig Lettelse, og ændsede sandsynlig ei det tredobbelte Tryk, som kom til at hvile paa deres Medborgere; thi – Afslaget for hele Jylland er jo kuns 4,108 Tdr., naar Forøgelsen er 12,154 Tdr. Man maa imidlertid ei glemme den Skaansel, der vises det nye paalagte Hartkorn, saasom ikkun 1/3 af Land skatten bliver at udrede af samme, og saalænge Eftergivelserne i benævnte Skat vedvare, er Byrden jo ikkun en Ubetydelighed af 44 Rbs. pr. Tønde, men, da Extra-Paabud, Fourageskat, Veibidrag, Afgiften til Amtsrepartitionsfonden, Ægter og Natural-Veiarbeide, Skole= og Fattigskat eller hvilke andre Skatter der muligt kunne paabydes, i det Hele skulle udredes af samme: saa vil det neppe kunne nægtes, at hver Tønde nyt Hartkorn forringer sine Besidderes Eiendoms Værdie for 100 Rbd. eller, hvad der er det samme, bebyrder ham med en aarlig Afgift af 4 Rbdr. for hver Tønde paalagt nyt Hartkorn. Man vil mene, at Hartkornets Forøgelse ei vil have nogen synderlig Jndflydelse paa Commune-Afgifternes Udredelse. Naar Alle i en Commune fik lige meget Tillæg, saa gjorde det aldeles Jntet, men da dette ei er Tilfældet, saa være det mig tilladt, ogsaa herpaa at fremsætte et Exempel: Et Kirkesogn i Veile Amt har for Tiden 80 Tdr. Hartkorn, men skal nu have 120 Tdr., altsaa 40 Tdr. eller 50 pCt. Paalæg, dets Skoleafgifter beløbe sig til 144 Rbdr., naar Naturalpræstationer beregnes til Penge, og udredes for Tiden med Rbd. 77 s. pr. Tønde, reparteres Summen paa den nye Matrikuls Hartkorn, kan den udredes med 1 Rbd. 19 s. af hver Tønde.
Jyllandsposten, 1839-08-27
Een af Sognets Lodseiere, som for Tiden har 6 Tdr. Hartkorn, udreder nu sine Skoleafgifter med 10 Rbdr. 78 s.; ved Forandringen paalægges ham nu 8 Tdr. nyt Hartkorn, han faaer følgelig i alt 14 Tdr., hvoraf maa svares 16 Rbdr. 76 s. følgelig 5 Rbdr. 94 s. mere.
Jyllandsposten, 1839-08-27
J samme Sogn er 5 Tdr. 1 Skp. 2 Fkr. blevne nedsatte til 3 Tdr. 7 Skpr. 1 Fkr., hvoraf i benævnte Afgift hidtil svartes 9 Rbd. 32 s. men kan herefter udredes med 4 Rbdr. 8 s., eller med 5 Rbd. 24 s. mindre. Forskjellen paa denne Udgifts Størrelse, som hidtil har været 1 Rbdr. 52 s., stiger nu til 12 Rbdr. 68 s. Kan det ved saa talende Exempler benægtes, at det forøgede Hartkorn jo har betydelig Jndflydelse paa Communal-Afgifterne? Og hvis nu en almindelig Undersøgelse maatte finde Sted, da vilde det sidstnævnte nedsatte Hartkorns Jorder upaatvivlelig naae samme Taxter som det Førstnævnte, der faaer 133 pCt.s Paalæg; her maa altsaa desværre den Flittige bære Byrden for den Efterladne eller Lade, og paafaldende er det, at dette eller ethvert andet saaledes behandlet Sogns Hartkorns Jorder, (som for flere eller færre Aar siden, af en Landinspecteur med tiltagne af Retten udmeldte kyndige Landmænd, efter bedste Skjønnende og Samvittighed, er taxeret, samt efter Taxation og Beregning, til alle Vedkommendes Fornøielse, med Landvæsens-Commissionens Bifald og Samtykke, deelt mellem Mand og Mand, at disse samme Jorders Afgifts=Norm nu saa afvigende bliver forandret, til Fordeel for Enkelte, som til Velfærdstab for Mange. At en almindelig Undersøgelse, i Betragtning af alt Foranførte, vilde være ligesaa tilraadelig som nødvendig, vil ikke kunne nægtes; men dette til Almeen vel sigtende fromme Ønske lader sig vanskelig udføre; thi for det Første bliver den nye Matrikul ei efter Befaling af Regjeringen indført, men paa Forlangende af Nationens udvalgte Mænd, og hvis dette ei var skeet, muligt da den var bleven henliggende i den Hvile, hvortil den syntes bestemt, dernæst knytte sig Manges Forventninger dertil, som vente nogen Lettelse og endelig er det Stænderne forelagte Lovudkast i det Væsentlige med stor Pluralitet bifaldt og antaget, og saaledes vil Tilbagegang neppe tænkes mulig. Enhver er imidlertid nu sikkret for, ei at faae høiere Hartkorn, end de foretagne Boniteringer have medført, og for Enhver, som troer sig for høit skyldsat, er en Vei aabnet til Undersøgelse.
Jyllandsposten, 1839-08-27
Under Overskrift: "En Humoreske, med Motto Jngen bør tage sig selv til Rette indeholder Kjøbenhavnsposten et snurrigt Stykke, hvor der i Anledning af en Gades Brolægning opstod frygtelig Confusion mellem Borgemesteren og Præsten, saa der nu blev skrevet hele Hjulbøre fulde af Breve mellem Borgemesteren, Amtmanden og Consistoriet, og disputeret og kjævlet frem og tilbage i hele Aar; men Arbeidet laae imidlertid hen, og om Vinteren og Efteraaret gik Borgerne i Skarn op til Knæerne og knurrede, men de betalte dog Brolægnings=Skatten fremdeles uden Vægring; og Alt dette taalte Amtmanden. - Sluttelig udbryder Forfatteren P. N., Borger, boende paa Kongens Nytorv nu i 5 Aar. – "O Borgere, O! – Taalmodighed! Betaler J, hvad I ere pligtige til at betale, og blander Jer aldrig i den Ting, som ikke kommer Jer ved (nemlig, om det Arbeide, for hvilket J betale) gjøres, eller i en heel Rad af Aar forbliver ugjort. Det er Noget, som J aldrig maae indlade Eder paa at dømme om. Skulde det være saaledes at forstaae med Almeenaandens Vækkelse i mene I, at naar Embedsmænd foragte deres Pligt og den Commune, der betaler dem, at saa skulde Borgerne have Lov til at prygle dem, Nei, nei, det gaaer slet ikke an Om saa et Stykke Arbeide ligger hen ugjort i ti Aar, saa bør vi dog som sindige, rolige Borgere see det ellevte an først. Af dette Blad udgaaer et Nr. ugentlig, som betales med 1 Rbdr. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1839-08-27
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.