JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Naar Reierne i stærk Sommer-Varme transporteres fra Fiskeleierne til Kjøbenhavn, naar de ved Stranden i den hede Soel udsættes hele Timer til Udsalg, er det jo vist, at de allerede døde maae undergaae et Slags Forraadnelse som allerede kan frembringe giftige Virkninger. 27) Naar de nu fremdeles koges, *) Dr. Theod. Romen Becks Elemente der gerichtlichen Medicin (aus dem Englischen ubersetzt.) 2 heft. Weimar 1827 p. 983.) Romerne syntes at have været store Elskere af disse Molusker, og man har, saavidt mig er bekjendt, ingen Spor i deres Skrifter, at de have yttret skadelige Virkninger. Seneca, som skal have spiist nogle I Dusin af dem om Ugen, omtaler dem saaledes: Ostrea non cibi, god oblectamenta sunt ad edendum saturos cogentin, qvod gratissimum et edacibus, & si ultra quam capiunt farcientibus, sacile descensura, facile reditura. - Mange af vore Dages Gourmands sige vel det samme, Mon om Reier? See Alerander Martins Handbuchlein, der Austernliebhaber. Leipzig 1828 p. 8. *) Cfr. Orslla I. c. T. IV p. 176. endog maaskee i ufortinnede Kobberkar, og derpaa i Krukker eller tildækkede Tallerkener gjemmes til jevnlig Forbrug paa flere Dage, slæbes omkring til Skovture, o. s. v. hvorledes kan der da ikke genereres skadelige Stoffer, Strax efter Nydelsen af disse giftige Sødyr, Krebs, Molusker, indfinder sig hæftig Angst og Beklemmelse i Hjertekulen, Smerter i Maven og Brækninger, hvortil snart kommer et vanskeligt Aandedræt, Ansigtets Ophovning, et skarlagsrødt eller friselagtigt Udslet over hele Legemet, forbunden med en forøget Beængstelse, ofte stærk Kløe og en uslukkelig Tørst, ved dødelige Tilfælde bliver Udslettet besaaet med mørkerøde Pletter, qvælende Asthma, svag og hastig Puls, Hikke, Phantasering og dødelig Søvn. Faren eller Heftigheden af disse Tilfælde har ofte sin Grund i Jndividets Beskaffenhed "). Hos fuldblodige Folk med apoplektisk Anlæg fremvirkes der ofte hastig Død, hos svage Fruentimmer og Børn og hos dem, som Erfaring har lært allerede ved at spise Skildpadde, eller Krebs et Hud-Exanthem at fremkomme, opstaae de hæftigste ja dødeligste Tilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Man har ved Obductioner hos Nogle fundet, at Maven og Jndvolden vare let betændte (efr. London Med. Rep. Vol. IV p. 85); hos Andre fandtes Jntet; men da Giften er uden Tvivl af en flygtig Natur, der hurtigt fordeler sig over det hele, vil man neppe kunne finde betydelige Affectioner i Maven eller Tarmekanalen. Saasnart endog de ubetydeligste Tilfælde efter Nydelsen af slige Skaldyr etc. opstaae, har Erfaringen lært, at det er bedst at der strax tages et Brækmiddel, bestaaende til en voxen Person af 30 Gran Brækrod og 2 GranBrækviinsteen udrørt i 2de Spiseskefulde. Vand, paa engang at tage **). Skulde imidlertid *) Werlhosse opera I. c. p. II p. 609. er) Nogle tilraade, for snarest mueligt at udtømme Maven for de nydte skadelige Substantser, at give paa een Gang fra 10 til 20 Gran Vitriolum album, frivillig Brækning have indfundet sig, maa man ved lunkent Vand eller Fahnen af en Pennefjer søge at befordre den. Tarmekanalens Udtømmelse. befordrer man imidlertid ved at tage 2de Spiseskeefulde Amerikansk-Olie hver Time, og naar Underlivet er smertefuldt og spændt, maa man applicere udtømmende Lavements med Eddikke. Er derimod den frivillige Brækning meget stærk, da standses den ved slimede og bero liggende Midler, hvilke ogsaa blive nødvendige, naar der indfinde sig Krampetilfælde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Dr. Chisholm anbefaler næst fornævnte Midler, især naar Beængstelse, Hævelse i Ansigtet og de andre Tilfælde tage til, at lade Patienten drikke meget Sukkervand, hvori er opløst en flygtig Alcali f. Ex. Liquor ammonii (Kulsur=Ammoniakdraaber) eller Liquor ammonii vinosus, (viingeistholdig AmmoniakDraaber 400 til 50 Draaber i et Viinglas Sukkervand, eller i det Sted Liquor CornuCervisuccinnatuscravsuur Ammoniak-Draaber) som ogsaa tillige er krampestillende Middel. Tage Tilfældene, især Ængstelsen og besværligt Aandedræt til, tilraades at give Patienten 50 Draaber Spiritus nitrico-athereus, fortyndet Salpeter Naphta i et Glas Sukkervand eller Vitriolnaphia 8-10 Draaber af og til *). Det forstaaer sig, at der strax maa hentes en duelig Læge, thi det er at beklage at desværre mangt et Jndivid, som kunde reddes, bliver ved en saakaldet Læges Uvidenhed, peccatum omissionis, et Dødens Offer. Modt. opløst i et Par Skeefulde Vand. Dette tilveiebringer sikker og hastig Brækning. *) Har man ikke disse Medikammenter vedhaanden, kan man ogsaa, som Erfaring har lært, lade Patienten drikke et Viinglas fuld god Eddikke. Jndsenderen har selv været i det Tilfælde, efter Spiisning af Muslinger, at maatte ved en Pennefjer og lunkent Vand tilvejebringe Brækning og derpaa tage Eddike, hvorved Symptomerne snart hævedes. Et andet meddeelt Bidrag om Reier Allerede ved Nytaarstid opvakte det almidelig Opmærksomhed, at man paa KjøbenhaGader raabte med og falholdt levende Ra Det var noget, som de ældste Folk ikke kun mindes. Overflødigheden af den i Danmelisær saa yndede Føde blev saa stor, at Prisen i terhaanden faldt fra 48 s. til 2 s. Potten, mu ingen Naturkyndig synes hidtil at have lag Mærke til denne sjeldne Overflødighed af Reier eller i diætisk Henseende at undersøge deres Beskaffenhed. Endeligen erfarer man nu af og ficielle Bekjendtgjørelser, at adskillige Familie i Staden og dens Omegn, imellem Tidsrummed. 12 og 21 d. M., kort efter Nydelsen af Reier ere blevne angrebne af Colik, Diarrhøe og Brækning, og at een Person er død deraf. Ved de foretagne chemiske Undersøgelser er imidlertid ingen giftig eller skadelig Substants opdaget i de Reier, som i denne Tid falbydes her i Staden, og man formoder, at hine skadelige Virkninger hidrøre fra en Sygdomstilstand hos disse, uden at Aarsagen dertil kan udfindes og som heller ikke forhen har været bemærket her, men vel varmere Lande paa visse Tider. Uagtet nu hin Virkninger kun have yttret sig hos enkelte Mennesker vilde det dog maaskee være af Nytte, dersom et eller andet almeengavnligt Selskab vilde udsætte en Belønning for den bedste Besvarelse af følgende Spørgsmaale. Ere Reier, den hos os saa yndede Spise, en virkelig sund Føde, og naar Spørgsmaalet besvares med fa hvorledes maa da deres Beskaffenhed være, paa hvilken Tid af Aaret, af hvilke Constitutioner og under hvilke Betingelser bør de da nydes, naar de ikke skulde vorde skadelige? – Iøvrigt bur Udsalget af Reier, Østers, Hummer, Krebs vi være underkastet et Slags Control.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Nylig blev paa Frederiksberg i en Familie Konen, en Søn og en Datter, efter Nydisen af Reier, hæftigen syge, og Konen især betænkeligen syg af Smerter i Maven, Diarthoetc. Hun er syg endnu i det Anmelderen nigskriver disse bemærkninger. De Spørgsmaale om Reierne, som ofte sælges og forsendes i kog Tilstand, ikke vare, førend de kogtes, forgjem- og havde faaet en til Forraadnelse sig nærmende Egenskab, om Mærker paa deres Skadelighed eller Uskadelighed kunde udfindes, om den Forbindelse med andre Spiser, saasom Grønsager, Røræg etc., i hvilken de ofte nydes, eller med Drikke, har nogen Jndflydelse, og flere maatte maaskee fortjene nærmere Undersøgelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
( Sammenligning mellem Forfattere. og Skakbrikker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Indenlandske Efterretninger. (*) Længe har man ikke havt en saa uophørlig vaad Sommer, som i Aar. Paa Høsten vil den desværre have en sørgelig Indflydelse. Havren især er nedslaaet af Regnen; Hveden har staaet sig noget bedre, i det mindste i Omegnen af Kjøbenhavn. Man havde begyndt paa adskillige Steder, at ville høste i Søndags, men maatte atter holde inde dermed, formedelst den idelige Regn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Blandede Efterretninger. (*) Hereprocesser i Slesvig (Slutning see f. No.) J Aaret 1557 lod BertramNatlov i Lindau, ved Børne Kirke, 10 foregivne Troldqvinder brænde; to af samme angave Slesvigske Fruentimmer: Elly Petersen, Anneke Mul gen og Anneke Lütken som Troldqvinder. De første tilstod derpaa, at hun med de Øvrige, eengang har været til Nattedands paa 5. per Hede, og med Anneke Lütken opsnappet en Hund, som var Diævlen, for at skade BerlieRatlov; men tilføiede, at hun havde fortjent Di den, fordi hun havde opført sig saa slet mod fa Moder og var skyldig i Ægteskabsbrud. De bleve alle sammen dømte til at brændes. - Disse ere de af mange saa høitpriste Tider, der saa inderligen ønskes tilbage, Maatte dog enhver Lysets Fiende betænke, hvilke Ulykker Mørke og Vankundighed stifte. Held os, at vi leve i et Aarhundrede, hvor Fornuftens lyse Fakkel leder Regjeringernes og Undersaatternes Skridt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
(1) Virtuosen Paganini har gjort saamegen Opsigt i Wien, at man seer hans Billede paa Daaser, Etuis, Handsker etc. Man bærer Paganini=Halstørklæder, spiser PaganiniConditorie og brænder Paganini-Lys. Kun Violinspil à la Paganini vil ikke lykkes. Paganini ligger ellers, efter de nyeste Beretninger, i denne Tid farlig syg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
(To mærkelige Dødsfald.)*) Videnskaberne have atter mistet to af deres navnkundigste Befordrere, den berømte Physiker, Cadet de Vaux, og den høitfortjente Theolog og Pædagog Aug. Herm. Niemeyer. Antoine Alexis Cadet de Vaux var født i Paris 1748. Han har oprindeligen været Apotheker, men siden, som practisk Landmand, ved de chemiske og oeconomiske Forsøg, han anstillede, virket stort Gavn, især for sit Fædrenelands Fabriker og Agerdyrkning. Som een af Frankriges frugtbareste Skribenter har han lige fra 1808 været Hovedredacteur af Journal d'economie rurale et demestique og Cours complet, d'agriculture practique. Han døde i Paris, 83 Aar gammel. - A. H. Niemeyer var født de 1 Sept. 1754 i Halle i Saalkredsen, hvor hans Fader var Archidiaconus. 1780 blev har overordentlig Professor ved det derværende Universitet og Opsynsmand over det Kgl. Pædagsgium. Efterhaanden steg han i Værdigheder, og 1808 blev han Kantsler og Rector perpetuus ved hiin Høiskole; men paa Grund af dennes udviste patriotiske Sindelav for de Allierede, lod den franske Gouverneur den opløse 1813, hvorved Niemeyer mistede sin Post. Da den preussiske Regjering atter oprettede Universitetet, 1814, blev han indsat igjen og forundtes 1817 den røde preus. Ørneorden. Hans vigtigste Værker f. Ex. hans bibelske Characteristik, hans Grundsætninger for Opdragelsen, hans Lærebog i Religionen etc. ere oversatte paa Dansk. Han døde i Berlin d. 7 Juli d. A. 74 Aar gammel. Ogsaa som aandelig Digter var han udmærket. (*) Parykker af Jerntraad. For 60 Aar siden vare Parykker af Jerntraad i Mode. Haarene og Alt hvad der hører til en Paryk var af saadan Traad. Denne Mode holdt sig ikke længe, thi Parykkerne vare udsatte for Rust. Nen indtil den Dag i Dag har Benævnelsen Paryktraad vedligeholdt sig, og nyligen har en Jerntraadfabrikant ved Schwarzenberg ladet bekjendtgjøre, hvor mange Alen saadan Traad af i Centner Jern kunne spindes eller trækkes. Et lentner giver 581,760 Alen Traad eller Jern haar. *) Paa sidste Leipziger Messe gjorde en Liniedandser, ved Navn Knie, en saakaldt Ascennen paa et 90 Fod høit Træ, og en saakaldt Professor i Physiken (den høilærde Hr. Prof. Linsky, formodentlig?) gjorde Taskenspillerkonler og tilbød sig at afskjære Hoveder og sætte dem paa igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Russiske Nationalbade. De russiske Bade, som nu ogsaa ere indførte i Kjøbenhavn, benyttes i Rusland helst om Løverdagen, der maa betragtes som en almindelig Renselsesdag. Vi gik, siger John Carr, Esq. i sin Reise, over en ophøiet Trævei langs med en Trævæg, og standsede ved at af samme Material bygget Plus, der dannede Indgangen. Da enhver havde erlagt fem Kopeker i et mørkt Skur eller Magazin af Birkeriis, paa hvilke Bladene endnu befandt sig, fik han en Qvist, uden at vide til hvilket Brug. Ved Indgangen af hver Side saae man et Bord med Rugbrød, smaa Posteier med Quas og Liqueur. I det første Værelse bleve vi Fruentimmer og Mandfolk vaer, der klædte sig af. De sadde paa Bænke, den ene Rad over den anden, hvor de kæmmede og flettede deres Haar, og Mandspersonerne tillige vaskede Skjægget. Midt i Gaarden var en Fontaine, hvis Vand faldt i en stor Træcisterne; ligesom de Badende kom ud fra Dampværelset, røde og ryggende af Hede, løbe de hen til Cisternerne, fyldte en Spand med koldt Vand, løftede den i Veiret og øste den over Hovedet. Befinde disse Bade sig i Nærheden af en Flod, saa springe Russerne deri, og om Vinteren rulle de sig i Sneen. Jeg aabnede Døren til Damp stuen, hvor jeg ikke kunde holde ud over et Minut, og i samme Øieblik kom jeg i stærk Sveed. Stuen var stor, Mandfolk og Fruentimmer befandt sig amphitheatralsk oven for hverandre. Den Uddunstning, der opfyldte Værelset og gav dette en Digestors Atmosphære, opstod derved, at man slog Vand paa hede Stene, hvoraf adskillige vare gloende. For at befordre Uddunstningen og Renselsen gnide og indsæbe de Badende her hverandre. Russerne have heri, som i mange andre Skikke, stor Lighed med Grækerne. Saa vældig er Vanens Magt, at disse Scener sjeldent drage Løsagtighed efter sig; enhver Fremmed kunne de ikke være andet end meget stødende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Kjøbenhavns Børs, d. 29 Juli 1828. Hamburg 2 M.a vista 214. Species 216.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-07-29
Specier solgtes til 12 Rbmk. 15 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . Nationalbank Obligationer. Dito Dito. . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 6 pC. norsk Laan, Dito lydende paa r. S. 4 pC. Dito Dito . . . Asiatiske Comp. Actier 52. 52 3/4 Rbs. Tegn. 4 Rbd. Sed. 80 80 1/4 i Banco. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1023 Rbd. r. 6. ved Hambro & Søn. 4 pC. nye norske Oblig. ved 168 1/2 159 Rbd. Sal. 11951100. Sedlig. 99 1/2 1000 Rbd. 106 1065 i Ban988 - i Ban– i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 59 3/4 60 L. Ste
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Femogtyvende Aargang. No. 62. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 2 August 1828.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Constantinopels Befæstning. Meddeelt.)Alle Øine er dette i Øjeblik henvendte paa Constantinopel. Denne Tyrkernes Hovedstad er, baade mod Land- og Søsiden dobbelt befæstet ved en Muur. En stor Mængde lave, fiirkantede Taarne, som antages at være 250 i Tallet, hvoraf mange ere revnede og faldefærdige, findes paa den ydre Muur og andre, som svare til hine, paa den indre. En tolv til fjorten Alen bred Grav omgiver desuden Muren; men efter den nærværende Krigs- og Beleiringskonst kan Constantinopel fra Landsiden ikke betragtes som andet end en aaben By. Dardanellerne bestaae af fire faste Slotte, byggede lige over som hinanden ved Hellespont, paa den europaste og asiatiske Kyst. De betragtes som Nøglen til Constantinopel og ligge 800 Favne det ene fra det andet. De deles i de nye og i de gamle Slotte; de første ere opførte under Muhamed IV i det syttende Aarhundrede, de sidste under Muhamed II, strax efter Stadens Erobring. At denne Nøgle ikke er saa vanskeligt at faae fat paa, det har Erfaringen lært. Allerede d. 26 Juli 1770 lod den russiske Admiral Elphingstone med en Escadre af 3 Linieskibe og 4 Fregatter, paa Jagt efter to tyrkiske Linieskibe, sig see udenfor de nye Slotte. Velserede de tyrkiske Batterier, men, af Mangel paa Munition, kun eengang med hver Kanon og Elphingstone kunde, begunstiget af en heftig Sydvind, seile forbi, uden endog at rammes af et eneste Skud. Da de øvrige Skibe ikke vilde følge ham, saa lod han sig nøie med at seile videre frem i Havbugten, værdigede de tyrkiske Batterier intet Skud, lagde sig i Canalen til Ankers, efterat han havde ladet Pauker og Trompeter lyde, og vendte derpaa tilbage Sine. Den bekiendte Baron v. Tott, en ungersk Adelsmand, der opholdt sig da i Constantinopel, for at forbedre det tyrkiske Artillerievæsen og Kanonstøberie, tilbød sig at istandsætte de forfaldne Slotte og satte dem, som man forsikkrer, efter nogle Ugers Forløb virkeligen i en ubetvingelig Tilstand. Men allerede i Aaret 1798 vare de atter saa forfaldne, at Eton, der, som engelsk Resident længe havde været i Tyrkiet, paastaaer, at en Flaade let kunde passere Dardanellerne, der holdes for saa frygtelige. Ogsaa viste det sig at være fandt, da den engelske Admiral Duckworth gik der igjennem d. 19 Febr. 1807. med 8 Linieskibe, 4 Fregatter og adskillige Brandere og Bombardeerbaade, uden mindste Forlis, og lagde sig d. 20 s. M. lige udenfor Constantinopel. Jmidlertid maa befæstningen dog allerede den Gang have været bedre end i Etons Tid. Flaadens Bestemmelse var at understøtte Underhandlingerne, men den udrettede intet, Tyrkerne sysselsatte sig under den franske Gesandt Sebastianis Styrelse, ivrigen med at sikkre Constantinopel mod et Angreb og befæste Dardanellerne. Allerede den 2den Marts seilede Duckworth tilbage, skjøndt ikke uden Forliis, og det vilde, efter hans egen Tilstaaelse, otte Dage sildigere, ikke have været mueligt. Hvorledes Dardanellerne nu ere befæstede, kan vel neppe med Vished vides, men skal man slutte til dem fra de paa Landsiden liggende Fæstninger, saa synes de ikke at befinde sig i en saa ganske slet Tilstand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Præstetienden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
J Følge dette indseer man let, at det er en betænkelig Sag for Præsten ved Proces at hævde sin Ret, naar han ved Tiendeydelse bliver forurettet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Sagen er, at det meget mislige ved Præsternes Lønning paa denne Maade er ikke noksom *) En Bonde havde for sin Tiende gjort Præsten et chicaneust Bud. Da Præsten nu fandt, ikke at kunne være tjent dermed, besluttede han sig til at tage Tienden paa Ageren. Da han vidste, at Bonden vilde chicanere, vilde han undgaae dette, ved ikke at tælle Bondens Sæd, hvortil dennes Taalmodighed vilde have været utilstrækkelig, han vil derfor bona side lade Bondens Angivelse gielde, og spurgte denne om, hvormange Traver han havde af hver Sædart. Bonden svarte: Det veed Jeg ikke. Ja saa maae man jo tale sagde Præsten. Her var det Bonden vilde have ham; thi var han ukyndig i Tal, var han desto mere kyndig i Invectiver. Det er Ondskab at tælle mit Korn, udbrød Bonden, Præsten fik nu efter Sædvane Kornet løst, og taug stille. Efter nogle Dages Forløb fortalte Præsten Stedets Dommer Bondens Udladelser. Ja var Svaret; man kan jo ikke undre sig over, at Manden var i slet Humeur, naar han skulde give Tiende paa Ageren, Præsten gik naturligviis ikke videre. kjendt; thi ingen andre af Statens Embedsmænd ere lønnede saaledes. - Bonden i Jylland, har langt mere nu end forhen faaet i Hovedet selv at ville bestemme Prisen paa sin Tiende, som er ligefrem imod en Contracts Natur, og ophæver al Ligevægt. En Følge er det og nu, at man ikke som forhen kan sælge Tienden til andre end til Yderen, som naturligviis nedsætter Prisen, da ingen Concurrance finder Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
J forrige Tider, naar en Eier af Tiender ikke selv attraaede den Fordeel, som kunde tilflyde hans eget Landbrug af Tiendens Foder, og vilde undgaae den Ulydighed og Bryderie, som er forenet med Tælling, og ikke kunde sælge Bønderne den paa convenable Vilkaar, saa fandt han lettelig Kjøbere til den blandt andre Landmænd, som attraaede Foderet, for dermed at forøge deres Gjødning. Nu tør Jngen kjøbe saadanne Tiender af Frygt for de dermed forenede Fortredeligheder. Hvoraf Følgen er, at man aldrig hører, at Tiender blive solgte til andre end Yderen, men naar disse selv skal have Tienden, er der meest Ligelighed ved, at den bliver dem overladt efter Tiendecommissionens ikke Forlig men Kiendelse efter de Regler som indeholdes i Fordord. af 8 Jan. 1810. Men foruden, at Tiendetageren ikke maae forlange Tiendecommission uden i saa bestemte Tilfælde, saa have de fleste Præster ikke Raad til at afholde de dermed forenede Omkostninger, om det endog var dem tilladt. Bonden er det tilladt at forlange Commission, men belært af Erfaring seer han, at han med større Fordeel kan forestaae dette Embede selv, end overlade det til andre. Er Dyrkning af Lindser i Danmark en Sieldenhed, Schlegel skrev 1793 i sin Statistik S. 126. Lindser har man først i nyere Tider begyndt at lægge sig efter. For 8 Aar siden blev anført i Thaarups lidet Skrivt om Kornproductionen S. 19. Lindser, en nyttig Belgrugt, som mangensteds i Europa dyrkes, er hos os kun lidet kjendt. J Lolland har Lindseavl forhen været brugt, men er nu en Sieldenhed. (Begtrup om Lolland S. 595). J Aaret 1763 herdet i danske Atlas (2den Deel S. 541), at Lindser efterhaanden bruges noget mere end tilforn." Særdeles have vore marokkanske Skibe indført en Art Lindser, som holdes noget bedre end de almindelige." Maaskee har det været den saa kaldte Provenzer-Lindse; om denne haves nogen Underretning i Lunds Magazin May 1803 Profess. Begtrups Ord paa ovennævnte Sted, (Aar 1806) ere disse: "Lindseavlen har meget aftaget, og er nu en Sieldenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
J Olufsens Lærebog i den danske Landøconomie, 2den Udgave 1814 S. 310 heder det: Lindser, (Cicer Lens) komme i Henseende tilDyrknings Maaden overeens med Ærter. Man har tre Afarter, den almindelige, den franske, og den spanske Lindse. Denne Plante er ikkun lidet dyrket her. Jeg har seet den paa Langeland, den taaler got Klimatet og giver en god Afgrøde, saa den maaskee kunde dyrkes med Fordeel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
J Literaturtid. 1828 S. 501 heder det: Vist er det at Lindser dyrkes i Lolland endnu den Dag i Dag, og kunne næppe, som i Statistiken 1825 anføres, siges at være kun lidet bekjendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
De nyere danske Skrifter i det landsconomiske Fag, af Dalgas, Wium, Giersing, eller Oversættelsen af Sinclair nævne ikke Lindser; og i Drewsens Bearbeidelse af Thaers Værk er samme kun korteligen behandlet. Efter det Anførte synes altsaa en Avl, der i en Række af imod 70 Aar ei har faaet videre Fremgang end i et enkelt lidet Distrikt, vel meest som Havedyrkningsgren, at kunne, naar Talen er om Produkter af Planteriget i Danmark i Almindelighed, siges at være lidet kjendt eller, med Begtrups Udtryk, at være en Sieldenhed. Maaskee maatte disse Optegnelser tjene til at nærmere Meddelelser erholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-08-02
Blandede Efterretninger. Et af de nyeste interessante i Sverrig udkomne Skrifter er Hr. Berggrens Reise i Østerlandene. Tredie og sidste Deel er nyelig bekjendtgjort. Man finder deri anført, hvad de er mærkeligt, at en videnskabelig Reise til Tyrkiet, men især til Lille-Asien og Palæstinat, paa Carl den 12tes Bekostning i Aaret ly foretaget af tre svenske Officierer, Loos, Span og Gyllenskepp, og at den første af dem forsatede i Constantinopel en Beskrivelse over den Reise, med Tegninger over de seete mærkværdigste Gienstande, og deriblandt en overmaade omhyggeligen udført skjøn Tegning, 2 1/2 Alen lang, og en Alen høi, over Palmyras Ruineer.