JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Contracitanterne Bager Frigasts Kone, og Lærredreng, Carl Hansen bør betale i Mulct til Nykjøbing Fattigkasse, den Første Tyve Rigsbankdaler Sølv og den Sidste Fen Rigsbankdaler Sølv, saa bør de og, tilligemed Contracitanten Bager Frigast, een for alle og alle for een inden 4 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og under Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. en daglig Mulct af een Rigsbankdaler Sølv til Nykjøbings Fattigkasse, sætte Skillerumsmuren imellem de af Parterne brugende Kieldere i deres iboende Gaard i samme Stand, som den var for Beskadigelsen, og sætte Loftslemmen ved det af Hovedcitanten brugende Loft i forsvarlig Stand eller saaledes som den var førend den blev borttaget, samt betale Hovedcitanten denne Sags Omkostninger med Sexten Rigsbankdaler Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Hovedcitanten bør for Contracitantens Tiltale i denne Sag fri at være. At efterkommes og de idømte Mulcter og Omkostninger at udredes inden femten Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Møller. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab Nykjøbing den 19de Juni 1841. Lublin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Løverdagen den 10de Juli førstkommende Kl. 9 Formiddag foretages Skiftet efter Arvefæstegaardmand Hans Jensen Skafte af Horslunde, hvorved Boet agtes sluttet; hvilket herved bekjendtgjøres overeensstemmende med Pl. 21de April 1824, til alle Vedkommendes Efterretning. Grevskabet Christianssædes vestre Districts Skifteret, Pederstrup pr. Mariboe den 20de Juni 1841. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Onsdagen den 21de Juli d. A. Formiddag Kl. 10 slet bliver paa Falsters Birks Tingsted afholdt en Skiftesamling i Dødsboet efter Skolelærer Christian Carl Thellemann i Karleby og tidligere afdøde Hustrue Ane Henriette Hauthon, ved hvilken samtlige i Boet anmeldte Fordringer fremlægges og det agtes, om muligt, optaget til Slutning. Hvilket i Følge Pl. af 21de April 1824, herved bekjendtgjøres. til Efterretning for alle Boets Vedkommende. Falsters Birk, Nykjøbing den 21 Juni 1811. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Licitation. Løverdagen den 26de d. M. Formiddag Kl. 11, afholdes Licitation paa Raadstuen her i Byen over noget udvendigt Reparations=Arbeide paa Nakskov Kirkes Spiir. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 17de Juni 1841. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Auction. Da det ved Auctionen den 19de Febr. d. A., paa Hovedgaarden Gottesgabe m.v. gjorte Bud ikke er approberet, saa bliver fornævnte Gottesgabe Hovedgaard med underliggende Huusmandsgods og Skove samt fire Bøndergaarde, beliggende i Lollands Sønderherred, Cappel og Vestenskov Sogne, opbuden til Bortsalg ved offentlig Auction, som afholdes paa Nakskov Kjøbstads Raadstue, Torsdagen den 13de Julii førstkommende, Formiddag Kl. 11 slet. Auctionsconditionerne saavelsom Jordebogen over det Sælgende, ere 14 Dage forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir samt hos Forvalter Rieper i Læsøe, det paaviser Eiendommen. Nakskov den 14de Junii 1841. Fasting.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Proclama. Creditorerne i Stervboet efter Fæstegaardmand Christopher Pedersen Krog og ligeledes afdøde Hustrue Kirstine Jensdatter af Tjerebye under Ourupgaard Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede committerede Skifteforvalter. Ourupgaard paa Falster den 16de Juni 1841. Ferrall.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Creditorerne i Dødsboet efter Tjenestepige Bodil Rasmusdatter i Karleby, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 21de Juni 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-21
Creditorerne i Dødsboet efter Tjenestepige Ane Marie, Hansdatter paa Gjedsergaard indkaldes herved med tolv Ugers Varsel, til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing den 21de Juni 1841. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Lollands Falsters StiseTidende. No 76. Torsdagen den 24 Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Jndenlandske Efterretninger. Med Linieskibet Christian den Ottende ankom i Mandags Eftermiddag Deres Kongl. Høiheder, Kronprindsen og Kronprindsessen paa Kjøbenhavns Rhed. Om Jndtoget, der fandt Sted Dagen derpaa, indeholder Dagen" følgende Beskrivelse: Hovedstaden afgav idag et aldeles usædvanligt Skue Fra den tidlige Morgen vare Jndvaanerne i en levende Bevægelse; efterhaanden samlede sig tættere. og tættere Skarer i Omegnen af Slottet og langs Havnen, igjennem hvilken Processionen skulde passere. Paa Slotspladsen vare, foruden de tvende store Tribuner, som vi tidligere have omtalt, opførte tvende mindre paa begge Sider af Landingsstedet, hvorhos der vare opførte tvende Tilskuer pladse paa Holmens Kirkegaards Muur og paa Taget af Holmens Graveapel, ligesom selve dette Capel ogsaa var opfyldt med Tilskuere. Alle Ad gangene til den Strækning af Havnen, Toget skulde passere, vare besatte med tætte Menneskemasser, ligesom Havnen selv var bedækket med mange Hundrede Baade og Skibene behængte med Tilskuere. Kl. lidet over 2 forlode Deres Kongelige Høiheder, Linieskibet og indskibede sig paa Dampskibet, paa hvilket Høistsamme ankom ved Landingstedet omtrent Kl. 2. Kanontorden, Musik fra de paa forskjellige Steder opstillede Musikcorps, og Tilskuernes lydelige og vedvarende Jubel angav, hvorledes det høie Par efterhaanden nærmede sig Bestemmelsestedet. Paa Dækkets Agterdeel stode Deres Kongelige Høiheder, Kronprindsen i Admirals-Uniform, og Kronprindsessen iført en smagfuld Reisedragt, bag Dem Deres nærmeste Følge og de Kammerherrer og Kammerherreinder, der i Overeensstemmelse med Ceremoniellet havde indfundet sig paa Linieskibet for at complimentere og ledsage det høie Ægtepar. Alles Blikke vare naturligviis i Særdeleshed henvendte paa Hendes Kongelige Høihed, Alle overraskedes glædeligen ved Høistsammes livlige, muntre Blik og friske Farve; den vante Søreise, havde ikke havt nogen Jndflydelse paa hendes Udseende; med venlige, huldrige Miner gjengjældte Hun Tilskuernes Velkomsthilsen, hvis Hjertelighed og Varme ganske havde bortveiret den Ængstelighed, som den unge Fyrstinde maatte føle ved første Gang at skulle betræde sit nye fremmede Hjem. Alle Tilskuerne vare enige i at intet af de Portraiter, vi hidtil have seet af Hendes Kongelige Høihed, komme Høistsammes virkelige Skjønhed og Ynde nær, og vi ville derfor haabe, at en af vore Konstnere snart vil gjøre sig fortjent af at levere Publicum en Copi, der kan tiltale Hjerterne i samme Maal som Originalen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
J Mandags havde en Deputation fra Kjøbenhavns Universitet, bestaaende af Universitetets Rector, Conferentsraad Ørsted samt de fire Faculteters Decani, Professorerne Hohlenberg, Scheel, Etatsraad O. Bang og Prof. Sibbern, den Ære paa Universitetets Vegne at lykønske Deres Majestæter Kongen og Dronningen til Deres Kongelige Høiheders Kronprindsens og Kronprindsessens høie Formæling. (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Universitetets Høitid i Anledning af H. K. H. Kronprindsens Formæling vil finde Sted Løverdagen den 26de Juni og begynde Kl. 12. Conferentsraad Werlauff har dertil skrevet et Jndbydelsesskrift. Talen holdes af Universitetets Rector Conferentsr. Ørsted. Før og efter Talen opføres en Cantate af Statsr. Oehlenschläger, componeret (S. Bl.) af Prof. Weyse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Efter Forlydende har H. K. H. Kronprindsens Livlæge, Dr. Lund, Ridder af Dannebroge, maattet blive tilbage i Neu-Strelitz, da et Sygdomstilfælde har hindret ham i at følge med Linieskibet. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Efter Forlydende skal Balparet, denne Festlighed, efter hvilken Kjøbenhavnerne – ifølge Dagen - meget længes, afholdes noget sildigere end efter den første Bestemmelse, og siges at være udsat til Hendes Majestæt Dronningens Fødselsdag, næstkommende Mandag den 28de d. M. Fra Kjøbenhavn skrives i Rand. Av." Enhver, der færdes udenfor Hovedstaden, maa rimeligviis fortiden forudsætte en Røre og et Liv hos det kjøbenhavnske Publicum, der i rigeligt Maal kunde afgive Stof til Meddelelse. Og dog er dette langtfra Tilfældet; meget mere findes her for Øieblikket en Desighed og Jndesluttethed, der vel giver Stemningen Præg af Høitidelighed, men ingenlunde af festlig Glæde; ligesom der overhovedet hos Folket kun er ringe Spor til virkelig sand Deeltagelse for den Act, der dog maaskee bestemmer Fædrelandets hele Skjæbne; med mindre man til sand Deeltagelse vil henregne den Nysgjerrighed, der udtaler sig hos Massen, ved hver Dag at besøge Slotspladsen, for der at gjøre sig bekjendt med de Fremskridt, Forberedelserne til Jndtoget har gjort, eller for ængstelig at eftertælle hver Bog Bladguld, Rækværkets Forgyldning consumerer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Aalborg Avisens Redacteur, der for Tiden opholder sig i Kjøbenhavn, meddeler i Berl. Tid."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
en Erklæring, der giver grundet Anledning til at drage Paalideligheden af de i førstnævnte Blad i den senere Tid optagne kjøbenhavnske Correspondent Efterretninger i Tvivl. Erklæringen lyder nemlig saaledes: Ved at læse en i den idag ankomne Aalborg Avis No. 118 fra Kjøbenhavn berettet Duel historie finder nævnte Blads Redacteur, som forTiden opholder sig her i Byen, Anledning til igjennem nærværende Tidende at underrette sine Læsere, om, at der for at forebygge Meddelelser af den 17de Natur, der stride aldeles imod Redactionens Grundsætninger, fremtidigt vil blive gjort en Forandring i Avisens Correspondent-Forbindelse i Hovedstaden. Fremmede Blade give følgende utrolige Beretninger, hvilke vi herved for en Curiositets Skyld meddele: 1) Jfølge det belgiske Blad Commerce skal Capit. Rehlvik af Skibet Everhardus Hendrika, der i disse Dage er ankommen til Antwerpen fra Danzig, i Østersøen paa Høiden af Bornholm være bleven anfaldet af en SørøverGoelette under svensk Flag. Efter en haardnakket Kamp lykkedes det Skibets Mandskab at forhindre Sørøverne fra Entring; dog fjernede disse sig først efter at have afskaaret et af Bogsprydseilene. 2) Jfølge Berwich Wardes skal der den 6te dennes i Havnen ved Berwich være foranlediget betydelig Tumult ved, at Capitain Brandt, Skibet Johannes af Kjøbenhavn, ved Flagningen heisede det brittiske Flag under det danske, en Fornærmelse, som han først, tvungen dertil af Mandskabet paa et brittisk Krigskib, holdt inde med vedat kappe begge sine Flag. Capitainen havde undskyldt sig med Uvidenhed om at her havde været indeholdt nogen Fornærmelse. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
J forrige Uge døde Dr. Jacob Hornemann Bredsdorff, Lector i Mineralogi og Botanik ved Sorø Academi Den Afdøde, der i flere Aar havde lidt af Sygelighed og Afkræftelse, naaede ikkun en Alder af nogle Maaneder over 50 Aar. Bredsdorf var en Mand med mange og mangehaande Kundskaber, især i Naturvidenskaber, Sprog og Historie, og lige indtil sine sidste Dage utrættelig flittig Han har leveret en utrolig Mængde Artikler til Tidsskrifter, tildeels psendonyme, saasom under Firmaerne J., Cimber o. fl. Ved sin Død efterlader han endeel Arbeider i Manuscript, hvoriblandt en dansk Sproglære, der formodentlig er færdiggjort til Trykning. Den Afdøde var elsket i en vid Kreds, thi han havde et venligt og fredeligt Sind- og besad megen Hjertelighed og Humanitet. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Paa Benstrup Mark, under SchaarupgaardsGods, 2 Mile fra Aarhuus, har Gaardmand J. Madsen, ved at nedsænke en stor Steen paa Marken, fundet under samme, omtrent en Alen i Jorden, fire hele og en halv Armring, af det fineste Guld og meget antikt Arbeide, tilsammen af 57 Lods Vægt, der anslaaes til en Værdi af circa 1000 Rbd. Man gravede længe for om muligt at finde den ene Rings manglende Halvdeel, men forgjeves Finderen agter selv at reise over med sin fundne Skat til Kjøbenhavn. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Professor Prume, der i disse Dage er ankommen til Kjøbenhavn, hvor han, for fuldkommen at restitueres, vil bruge Badene, og derfor ventelig vil opholde sig der den største Deel af Sommeren, har componeret tvende nye Concerter, af hvilke han har dediceret den ene til H. K. H. Kronprindsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Efter Forlydende vilde han efter allerhøieste Opfordring lade sig høre i Christiansborg Slot paa Jndtogsdagen, ligesom han om kort Tid agter at give tvende offentlige Concerter. Hans Sygdom og Ophold i Berlin skal have paaført ham meget betydelige Udgifter, hvilke vi haabe, at Kjøbenhavnernes Beundring for hans Virtuositet rigeligen vil erstatte ham. - Den berømte Tonekunstner Ole Bull vil give en Concert i Christiansborg Slots Ridehuus næstkommende Løverdag. (Dagen.) Si Om Oberst v. Prangens nylig indtrufne beklagelsesværdige Dødsfald, som vi i vort forrige N anmeldte, hedder det i Fædrelandet: "Det vil finde ligesaa almindelig som fortjent Beklagelse, at en af Armeens dygtigste Officerer i sin kraftigste Alder midt i en saare udbredt og gavnrig Virksomhed er bleven bortreven ved Døden. Oberst Prangen var af Alle erkjendt som en særdeles kraftfuld og agtværdig Charakteer, som en Mand med dygtige Kundskaber og udbredt Erfaring og navnlig som et ualmindeligt administrativt Talent, og ligesom han derfor til Ære og Gavn for sit Land var bleven brugt ved mangfoldige vigtige Leiligheder, saaledes er hans Død et dobbelt føleligt Tab i en Armee, der i Almindelighed og navnlig i de høiere Charger sandelig ingen Overflødighed har paa de nævnte vigtige Egenskaber. Prangens Anseelse indskrænkede sig ikke blot til Danmark, men han har navnlig ved alle de forbundsmæssige Forhandlinger, i hvilke han til meget forskjellige Tider paa Danmarks Vegne har taget Deel, erhvervet sig udmærket Agtelse hos Tydsklands dygtigste Militaire. Her hjemme have ikke blot vigtige Arbeider været betroede til hans Ledelse, blandt hvilke vi her alene skulle nævne de omfattende Veianlæg i Holsteen og Lauenburg, men han har tillige havt virksom Deel i næsten alle vigtigere Forhandlinger, der her have fundet Sted, vedkommende vort Militairvæsen. Som Exempler anføres Landcadetacademiets Reorganisation og Høiskolens Oprettelse og senest den store Militaircommission i Odense. Vi troe ikke at burde fortie, at skjøndt Prangen ingenlunde sympathiserede med Oppositionen, har dog den Overbeviisning, at der ad den betraadte Vei ikke vilde kunne opnaaes noget fyldestgiørende Resultat for Danmarks Forsvarsvæsen, væsentligen bidraget til at forbittre hans sidste Levedage. Danmark er rigt paa militaire Chefer, hvis Afgang det vilde have været let at erstatte, det er derfor dobbelt smerteligt, at Døden netop skulde ramme en Mand, som endnu længe vil blive savnet. Ogsaa Chefen for Raketcorpset, Oberstlieuten. Lundbye paa Frederiksværk, er afgaaet ved Døden. Hans Post vil rimeligviis ikke vorde besat, da det i længere Tid alt skal have være paatænkt, at lade det hele Corps gaae ind som for sig bestaaende."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Kjøbmand Wissing i Kolding har i denne Tid legeret en ikke ubetydelig Capital efter Sigende 2 a 3,000 Rbd.) til Hjælp for Kolding Byes Trængende ved Udredelsen af deres Communeskatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Da der endnu ikke er indløben nogen officiel Meddelelse og Fregatten Bellonas foregivne Kamp med en americansk Sørøver, saa antager Dannevirkes kjøbenhavnske Correspondent denne hele interessante Historie for at være hjemmeavlet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Efter Fædrelandet meddele vi et Par Fragmenter, uddragne af den for sin Aands Klarhed og Grundighed saa hæderlig bekjendte F. C. W. Jacobs's Skrifter. Ligesom Barnet voxer fra Vuggen, saaledes voxe Folkene fra deres gamle Jndretninger. Den Klædning, der passede Drengen, passer ikke længere Ynglingen, og naar et Folk skal bevæge sig frit, da maa dets offentlige Liv være afpasset efter dets øvrige Forhold. At give efter for disse, at iagttage dem og efterhaanden at følge dem, er en viis Regjerings Forretning, derpaa gaaer dens Stræben ud. Den Religion, som Gud gav den unge Menneskeslægt, var en anden end den, der udgik fra Tabernaklet, og ogsaa denne veg for den fuldkomnere, der slog Rod paa Golgatha. Men hvad Held det bringer, stivsindet og trodsigt at modstaae Tidens Fordringer, det viser det Folks Historie, der, efterat Loven forlængst er opfyldt, endnu stedse holder ved Loven, og som for det, der ellers bliver æret høit som Dyd for sin Standhaftighed og sin Vedholden ved det, som Tiden for stedse har forstyrret, kun høster Foragt og Skændsel. Der gives intet sikkrere Kiendetegn paa, at en Magt er sin Opløsning nær, end naar den i Utide svinger Sværdet, og først efterat den har hævet Armen, bliver vaer, at det ikke er den rette Tid dertil. Ligesom den pludselige Vexel imellem Vrede og Anger, imellem Trudsler og Bønner ogsaa skiller den Private ved sin Anseelse, saaledes er en Regjering undeblivelig given til Priis for Ringeagt naar dens Skridt styres af feberagtige Lidenskaber. Forstaaer Modstanderen at undvige Feberanfaldene, da er han i Svaghedens Perioder, hvis bestemte Jndtrædelse han kan beregne, vis paa Seiren." Nykjøbing. Maribo Amts oeconomiske Selskab har meddeelt Beretning om sin Virksomhed fra Efteraaret 1835, da det blev stiftet, som en Fort sættelse af det i Aaret 1809 oprettede Selskab til Oplysningens og Jndustriens Fremme i Lollands Falsters Stift, indtil Udgangen af Aaret 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Af denne Beretning erfares, at Selskabets Virksomhed, efter dennes forskjellige Hovedgrene, fornemmelig har været: 1. Til planmæssig og forbedret Drift af Bøndergaarde have 10 Mænd modtaget Forskud med Haab om nogen Eftergivelse i samme, hver fra 45 til 150 Rbd., tilsammen 950 Rbd. Huusflid, Jndustri og Vindskibe. lighed har Selskabet søgt at fremme: a) ved Præmier, som til en Værdi mellem 2 og 25 Rbd. ere tildeelte 24 Mænd og Koner, og hvortil i Alt er anvendt 198 Rbd. 4 Mk. Blandt disse Belønninger anføre vi kun, at Niels Hansen i Taaderup for Forfærdigelse af en Kornrensemaskine og Aftentimernes Anvendelse til andre Redskabers Forfærdigelse, har modtaget et Sølvbæger til Værdi 8 Rbd. 2 Mk. b) Ved Anskaffelse af en Jacqvards Vævermaskine, som har kostet 100 Rbd., og c) ved Anskaffelse af russisk Sædehørfrøe, som er udsolgt til meget billige Priser, og hvortil Selskabet har offret 87 Rbd. 3. Forbedrede Agerdyrknings-Redskaber har Selskabet søgt at indføre: a) ved Præmie pløininger med Svingplove, af hvilke hidtil 6 ere afholdte, hvortil det kgl. Landhuusholdningsselskab har bidraget 500 Rbd. og nærværende Selskab 389 Rbd. b) Ved Bortlodning af 58 Plove, 5 Kornrensemaskiner, 12 Harver, en Muldskuffe og en Hyppeplov, alle af forbedret Construction. Hertil var ved Subscription indkommet 702 Rbd., Selskabet har anvendt 186 Rbd. 5 Mk. 4 s. 4. Til Udbredelse af bedre Huusdyr er der anskaffet, bortloddet og solgt til Selskabets Medlemmer: 18 Tyre, 10 Køer og 4 Disbley-Væddere, som med Fradrag af det for de Solgte Jndkomne have kostet 1025 Rbd. 3 Mk. 9 s. (Ved en Trykfeil staaer i Beretningen 1525 Rbd. 3 Mk. 9 s.). Heraf er ved Subscription og Gaver indkommet 758 Rbd., saa at Selskabets Bidrag har udgjort 277 (2672) Rbd. 3 Mk. 9 s. 5. Til Huuslodders Pløining og Dyrkning med Køer, har Selskabet givet 13 Huusmænd Laan fra 10 til 25 Rbd., hvortil i Alt er udlagt 265 Rbd. Endvidere har Selskabet anskaffet 2 Kølleske Kornrensemaskiner og besluttet at anvende 60 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
til Reiseomkostninger for en i Engvanding kyndig Mand, som skulde forskrives her til Stiftet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Ledigt Embede. Phanefjord Sognekald paa Møen, 350 Rbd. (Opslaaet vacant den 18de Junii.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Blandinger. Gamle Søfolk kunne ingensinde erindre at have seet saa uhyre Masser af Driviis, som i Aar ved Amerika, og man frygter for, at Dampskibet President er bleven knuust deraf. Et andet Dampskib Great Westerne havde sidst i April paa 430 Br. og 489 30 mødt en uafbrudt Linie af Jismarker, og utallige Jisbjerge af indtil 200 Fods Høide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
En Fremmed, som havde logeret hos en Gjæstgiver i Hamborg saalænge, at hans Gjeld var lø den op til 6000 Mk., som han ikke kunde betale, er dømt til, at sidde sin Gjeld af, hvilket efter Lovgivningen gjør 6 s. pr. Dag. Han har altsaa 16000 Dage at sidde i.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
Flensb. Zeitung indeholder en interessant Afhandling: Die Civilisation, hvoraf vi ville meddele følgende Brudstykke og den Jndflydelse, Civilisationen har havt paa Dødelighedens Aftagen. J Frankrig døde i Aaret 1700 af 30 Mennesker eet; i Aaret 1825 af 39 kun eet. Af 100 nyfødte Børn døde forhen i de to første Leveaar 50, nu kun omtrent 30. Af 100 Mennesker opnaaede forhen kun 21, nu 32 det 50de Leveaar. J det 14de Aarhundrede forholdt Dødeligheden sig i Paris som 1: 16. i det 17de, som 127, nu, som 1: 39 1/2. Det er overhovedet en Kjendsgierning, at af et lige Antal Børn af den velhavende, dannede og af den trængende, ucultiverede Classe døe der i et lige langt Tidsrum dobbelt saa mange af den sidste som afden første, og under alle epidemiske Sygdomme viser den største Dødelighed sig blandt den fattige Classe. Af Negerslaverne i de franske Colonier døer aarlig femte til sjette Parten; hvorimod der kun kommer tre til fire Dødsfald paa hundrede frifødte Negere. De indianske Folkestammer i Amerika ere hist og her allerede ganske uddøde. Vil man paastaae, at dette netop er en Følge af Bekjendtskab med den europæiske Cultur, og de dermed følgende skadelige Nydelser, saa kan denne Paastand gjendrives ved mange Reisendes Erfaringer. Mange Sygdomme, mod hvilke de Folkeslag, der ikke have været udsatte for europæisk Jndflydelse, ei kjende noget Hjælpemiddel, bortrive en uhyre Mængde Mennesker. Fouque fandt sjeldent en Olding paa sine Reiser blandt de Vilde; det samme fortælle Raynal, Cook, Peyrouse, Mungo Park og Bruce.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1841-06-24
J Versailles er den 15de f. M. død en qvindelig Lærd, Enken Bosvin, Dr. medic., Forfatterinde af en Haandbog i Fødselshjælpervidenskaben. Hun har været ansat ved flere offentlige Lægeanstalter, men tilbragt sine sidste Leveaar i Stilhed, som en Følge af et Slaganfald. Hun var Medlem af flere lærde Selskaber i Frankrig og andre Lande og decoreret med den preussiske Fortjenestemedaille af Guld. Denne Kone, som af udmærkede Professorer ved tydske Universiteter er bleven betegnet som vir doetissimus, (lærdeste Mand. var Fordringsløsheden selv. (Flensburger Zeit.)