JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Compagniets Commissionairer i Lollands-Falsters Stift ere: Mariboe. . . . . Hr. Collecteur Giegengack. Nakskov . . . . . - Kjøbmand Diderichsen. Nykjøbing. . . . - Cancellieraad Jantzen. Nysted. . . . . . - Toldinspecteur Stürup. Rødbye . . . . . . Kammerraad Suhr. Stubbekjøbing. Byfoged Buntzen. Jøvrigt bemærkes, at Compagniets Beholdning ved de 44de Assurance=Aars Slutning, den 30te September 1842 efter Udbyttets Fradrag, var i rede Sølv, Sølv samt Sedler, 1,209,511 Rbd. 90 s. Compagniets Risico var den 30te Septbr. 1842: 19,276,950 Rbd. Kjøbenhavn, i Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie for Varer og Effecter, den 28de Januar L. N. Hvidt. Lassen. Engelhart Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Capitelstaxt paa Kornafgrøden i Lollands-Falsters Stift, pro 1842.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Aalholms og Halsted Nykjøbing Mariboe Amter. Amt. Amt. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Rbd. Mk. s. Hvede. pr. Td. 5 3 Rug. Byg . . - Havre. Hvide Erter – 3 3 1 Graae dito – 3 = 11 3 3 6 3 2 10 Nykiøbing og Mariboe den 2den Februar 1843. R. v. Jessen. J Bispe-Embedets Vacance H. U. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Ved den extraordinaire Generalforsamling, som er afholdt i det Lollands-Falsterske Assuranceselskab for Løsøre og Effecter den 27de Januari d. A., er bleven vedtaget, at ligesom Fæstebønderne hidtil have havt Adgang til Forsikkring hos Selskabet ved Anmeldelse igjennem vedkommende Godseier, saaledes kunne de herefter ogsaa erholde saadan Adgang med samme Rettigheder ved Anmeldelse igjennem dertil udnævnte Herredscommissioner, der bestaae af Herredscommissairen og Syns og Taxationsmændene i hvert Herred.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Jfølge heraf indbydes de Fæstebønder, som maatte ønske saaledes igjennem Herredscommissionerne at anmeldes til Optagelse ved den næst forestaaende Generalforsamling den 1ste Marts d. A., snarest muelig at henvende sig derom til vedkommende Herredscommissair. Herredscommissairerne ere: for Lollands Nørreherred, Proprietair Jacobsen til Holmegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Sønderherred, Forpagter Schebye paa Bøllesminde. Fuglseherred, Proprietair Dall til Sæddingegaard. Musseherred, Hoff til Christinelund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
for Falsters Nørreherred, Proprietair Eddinger til Blæsebjerg. Sønderherred, Kammerraad Nyholm paa Corselitze.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Ourebygaard den 1ste Februar 1843. Rosenørn Lehn, Formand, oc Assemblee i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Fastelavns Søndag, den 26de d. M., vil blive afholdt en Assemblee paa Gjæstgivergaarden i Nykjøbing, ved hvilken vil blive afhændet en Deel Damearbeider, som ere skjænkede til Fordeel for Asylet. Det videre Fornødne vil forinden blive bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Skuespil i Nysted, Mandagen den 6te Februar 1843 opføres i Theaterlocalet paa Aalholm Slot, af Dilettanter til Fordeel for Trængende i Nysted: En Bryllupsdags Fataliteter, Lystspil i 2 Acter af Overskou. Derefter: Doctoren imod sin Villie, Lystspil i 3 Acter, af Moliere. billetter a 2 Mk. Stk. erholdes hos Maler Schmidt i Nysted, samt ved Jndgangen, som aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Paa Jernstøberiet i Nykjøbing kan erholdes. Plouge, flere forskjellige Slags af forbedret Construction, deriblandt de bekjendte Niels Nielsens, Langsteds og Mellem Plouge, som sælges til Nutidens billige Priser. J. Bruun.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
For en Seminarist er en Lærerplads ledig paa Øen Askøe. Lønnen er, foruden Alt frit i Huset, 30 Rbd. og 4 Tdr. Bygs Værdie. Ansøgninger herom indleveres til Undertegnede. Kjøbeløv ved Nakskov d. 17de Januar 1843. Trojel, Provst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Auctioner. Efter Begjæring af vedkommende Udlægshaver, bliver det Skomagermester Søren Hansen tilhørende og i Kattesundet her i Byen under Ns 250 beliggende Sted med Grund, Gaards- og Haugeplads, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagene den 13de og 27de Marts samt den 10de April d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere og Pantecreditorer i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 29de Jan. 1843. Hammerich Auction over en Gaard i Fuglse Bye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Gaardmand Boe Jensen i Fuglse Bye, bliver den hans Stervboetilhørende Gaard i bemeldte Bye, som staaet for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr., og har et Areal af 34 Tdr. Pløieland, foruden Andeel i Byens Fælledsgræsning og Tørvemose, stillet til 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagene den 13de og 20de dennes, samt Fredagen den 3die Marts d. A., hver Dags Formiddag Klokken 10, de tvende første paa Rødby Raadstue og den sidste i fornævnte Gaard, hvor tillige samme Dag bortsælges Besætning, samt Ind- og Udbo. Gaardens Bygninger, som bestaae af 30 Fag Huus, ere meget gode og vel vedligeholdte. Hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Underretning. Fuglse Herredscontoir i Rødby den 2den Februar 1843. S. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-04
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Skolelærer i Bursøe Bye Rasmus Jørgensen og efterlevende Enke Lovise Agathe født Balsløv, deres fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Fuglse Herredscontoir i Rødby den 31te Januar 1843. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Lollands Falsters Stift. Tidende. Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 16. Mandagen den 6. Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Jndenlandske Efterretninger. Dengang da alle fjendtlige Yttringer imod Schleswigholstein, eller som det heed, imod det Baand, der statsretligt forbinder begge Hertugdømmer, skulde undertrykkes, tilskrev den slesvigholsteenske Regjering det kongelige danske Cancellie og det danske Cancelli udstedte det noksom bekjendte Circulaire, i hvilken Anledning vi med Smerte have hørt en ægte Schleswigholsteiner have den Uforskammethed at kalde det kongelige danske Cancelli den slesvig-holsteenske Regjerings sjællandske og jydske Departement." Som bekjendt har dette Circulaire imidlertid ingen videre Følger havt forden det danske Cancellie underlagte danske Journalistik, om paa Grund af den almindelige nationale Stemning, som Embedsmændene ligesaavel ere undergivne, som enhver anden dansk Mand, eller af hvilkensomhelst anden Aarsag, vide vi ikke. De danske Journaler see sig derfor endnu i Stand til at med dele hvad de schleswigholsteinske Embedsmænd stryge i Hertugdømmerne, naar det ikke strider mod Lovene. Men for i det mindste tildeels at forhindre Udbredelsen af hvad der lovmedholdeligen er udkommet Danmark – thi Postmestrene er det endnu ikke blevet forbudet at uddeele Fædrelandet i Holsteen og Slesvig - har den slesvig-holsteenske Regjering udgivet en speciel Lov for Udgiveren af Dannevirke mod at uddeele Fædrelandet, eller med andre Ord, den slesvig-holsteenske Regjering anseer sig berettiget til at bestemme, hvilke private Folk der ikke maa være Commissionairer for Fædrelandets Udgivere i Hertugdømmerne, og den truer paa sin Militairisk med Anvendelse af arbitrair Straf, om Politimester Schrader skal dictere den, derom indeholder Skrivelsen Jntet. J Danmark pleier man kun at kunne idømmes Straf, men en saa vidtløftig Fremgangsmaade er maaskee ikke nødvendig i Slesvig. Dette gaaer dog i Sandhed vel vidt. Vi haabe, at den danske Stats Regjering offentlig vil lære den slesvig-holsteenske, at en saadan Fremgangsmaade ikke er lovmedholdelig. Vi haabe, at den danske Stats Regjering i Gierningen vil erkjende Rigtigheden af Bibelens Ord, at ethvert Rige, som bliver splidagtigt med sig selv, vorder øde, og lære den slesvig-holsteenske Regjering, at det er den, som skal lystre hvad den danske Stats Regjering vil. En meget formaaende Mand har sagt: Hans Majestæt Kong Christian den Ottende kan umulig som dansk Konge give Slip paa Slesvig. Nu opføre Schleswigholsteinerne sig hver Dag dristigere; de fordreie Hs. Majestæts egne Ord saaledes, som om de i dem kunde finde en Bestyrkelse for deres Paastand, at Slesvig hører dem til, ja de holde Gilder for denne Fortolkning af Hs. Majestæts Ord, og fra den modsatte Side skeer slet Jntet. Hvad skal det danske Folk troe, Det venter med stedse stigende Utaalmodighed at erfare den danske Stats Regjernings Mening. Og Hans Majestæt vil heller ikke lade denne Forventning uopfyldt, saasandt han er dansk (Fædrel.) Konge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Der existerer en gammel Fabel, som fortæller, at der her i Danmark skal være en ganske ypperlig Retsforfatning; denne er i mange Aar bleven troet af flere godmodige overtroiske Mennesker i de høiere Classer. Vi ere overbeviste om, at det er af høieste Vigtighed, at denne Overtro udryddes, og vitroe derfor, at et lidet men meget charakteristisk Bidrag til Skildringen af vor Retsforfatning, som nylig er foregaaet her i Kjøbenhavn, vel fortjener at offentliggjøres, da det viser, hvor saare let og uden nogensomhelst Ophævelse Mennesker her i Danmark kunne blive stillede for et criminelt Forhør og prisgives for al den Mistanke og Fortred, som er følge heraf. Historien er følgende: Nogle Papirer, der, saavidt vi vide, angik et Underslæb ved et Bo, bleve borte i Cancelliet. Hs. Excellence Stemann ledte og fandt ikke; de øvrige Cancelliherrer ledte ogsaa, men fandt heller ikke; man faldt derfor paa den Tanke, at Hof- og Stadsrettens Budde, igjennem hvis Hænder Papirerne vare gaaede, maatte have forkommet dem, og der blev i den Anledning optaget criminelle Forhør over Buddene. Forhørerne bragte imidlertid ingen Oplysning, hvilket ogsaa var meget naturligt, thi kort efter fandtes Papirerne paa en Hylde hos Hs Excellence Stemann eller en af de andre Cancelliherrer. Kan Sligt passere i noget andet civiliseret Land, hvor der er nogen Garanti for de personlige Rettigheder, Er det en ønskelig Retstilstand, hvor man optager criminelle Forhører, skjøndt man ikke har det allerringeste Beviis for, at der er begaaet nogensomhelst Forseelse, end sige nogen Forbrydelse? Kan den Retsforfatning ikke kaldes i høieste Grad ugaranteret, og kunne Menneskets helligste Rettigheder paa nogen Maade siges at være tilbørligen beskyttede, hvor en fornem Mands ubeviste og, som Historien lærer, ubeviisligge og urigtige, Paasagn er tilstrækkeligt til at paadrage en stakkels simpel Mand criminelt Forhør med alle dets Følger, Og dog skulle vi høre af stokdanske Jurister og deres Eftersnakkere, at vi have en ønskelig Retsforfatning. Man maa i Sandhed troe, at slige Personer enten ikke vide hvad en velordnet Retsforfatning er, eller at de tale mod bedre Over(Fædrel.) beviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Jfølge Aalb. Avis skal en Baptist i Aalborg have vægret sig ved at lade sit to Aars gamle Barn døbe, hvorfor Cancelliet, efter derom skeet Jndberetning, resolverede, at en Værge udnævntes for at besørge Barnets Daab, men da Faderen vedbliver at negte Barnets Udlevering med det Gode, vil maaskee en Tvangsforholdsregel blive gjort gjeldende.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Angaaende den (i forrige Nr. af d. Bl. meddeelte) Skrivelse fra Ærøskjøbing, som beretter, at Assessor Claussen havde forbudt Klokkeringningen i Anledning af Enkehertuginde Louise Augustas Død, bemærker Kjøbenhavnsposten, Denne Skrivelse synes ret at egne sig til engang igjen at vække Larm i Leiren, hvilket dog maaskee ikke vil blive Tilfældet i nogen betydelig Grad; thi hvad de gode Ærøboere ikke selv synes at vide, er dog ellers temmelig almindeligt bekjendt, at nemlig Als og Ærø i geistlig Henseende som et særegent Bispedømme ikke sortere under det slesvig-holsteenske, men under det danske Cancelli, saa at Asses for Claussen følgelig har været fuldkommen beføiet til ikke at rette sig efter den ovennævnte Befaling. De fornuftigere Schleswig=Holsteinere kunne saaledes ikke med Grund ansee Klokkernes Taushed i Ærøskjøbing ved deres Landesmutters dødelige Afgang for nogen Fornærmelse."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Jfølge Cancelliets Skrivelse af 18de Jan. d. Aar, blev den daværende ansvarhavende Redacteur, af Bladet Corfaren, Candidat Morthensen sat under Justitiens Tiltale for nogle i samme Blads Nr. 63 optagne Artikler under Overskrifterne: Corsaren taler til sine Abonnenter og Grunden til, at sidste Nummer var saa kort, Prof. Schouw, hans Jkke=Valg og hans projecterede Valg og Tilbageblik paa Aaret 1841, samt et Par mindre Stykker. Ved Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rettens Dom af 6te August forrige Aar blev Tiltalte, for at have viist Mangel paa pligtskyldig Opmærksomhed, i Overeensstemmelse med Placaten af 1ste November 1837 anseet med en Mulct af 200 Rbd. Sølv og 1 Aars Censur. Denne Sag er i Torsdags bleven paakiendt i Høiesteret paa følgende Maade: Cand. Phil. Niels Peter Morthensen bør bøde 300 Rbd. Sølv til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedcasse. J Henseende til Actionens Omkostninger bør Lands-Over- samt Hof- og StadsRettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Justitsraad Blechingberg for Høiesteret betaler Tiltalte 30 Rbd. Sølv. – Da Tiltalte allerede ved tidligere Domme er anseet med maximum af Censurstraffen for 1ste Gang begaaet Overtrædelse af Placaten af 1ste November 1837, er dette formeentlig Grunden til, at han ved ovenstaaende Høiesteretsdom ingen Censur er idømt. Edouard Ferral, en Søsters Sønnesøn af Geheimeconferentsraad og overordentlig Gesandt ved det kgl. storbritanniske Hof, Grev Edmund Bourke, er under Navn af Edouard Ferral Bourke allernaadigst forundt Titel af Greve samt Rang med Grever, der ikke have Lehnsgrevskaber.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
(Aftenbl.) Vestsjæll. Av., beretter følgende: For flere Dage siden forsvandt en 20-aarig Mand i Bilsø, uden at Nogen vidste, hvor han var bleven af. Han er nu funden hængende paa et Høloft paa Valdby gaard, 1/2 Miil fra Slagelse, hvor man formoder hanhar hængt i nogle Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
(Corresp.) Kjøbenhavn den 31te Januar. Naar vi i en foregaaende Artikel have yttret, at vi ikke kunde ansee Spørgsmaalet og Arvefølgen i den forhen kongelige Andeel af Hertugdømmet Slesvig for aldeles utvivlsom, saa ville vi dog ingenlunde have denne Yttring forstaaet saaledes, som om vi agtede at træde frem som Advocat for de augustenborgske Fordringer. Tvertimod vi ere ganske af den Mening, at Statens Eenhed og Udelelighed gaaer fremfor Alt; for den maa alle private Familiefordringer forstumme. Men dette kan man gjerne erkjende, og dog derfor mene, at upartiskhed byder at undersøge slige Fordringer, og skulde man da derved komme til den Erkjendelse, at de just ikke ligefrem kunne forkastes, da byder Retfærdighed at tilkiende Vedkommende en billig og passende Pengeerstatning. Vi indsee vel, at vi derved ville paadrage os den Bebreidelse, at vi derved indrømme en Berettigelse af den historiske Ret, og der er Mange i vore Dage, som mene, at det maa man paa ingen Maade, det er farligt for Folkefriheden, og det er navnlig farligt i Stridspørgsmaalet om Hertugdømmene. Hvad Folkefriheden angaaer, da tilstaae vi uforbeholdent, at den Folkefrihed, som ikke er begrundet i en Nations historiske Udvikling, den give vi ikke meget for, og hvad den slesvigske Sag angaaer, da behøve vi ingenlunde at være bange for Historiens Lys, tvertimod ved at skye det ville vi kun gjøre Slesvigholsteenerne, der bestandig raabe paa en Betreten des Rechtsbodens, endnu mere kjephøiede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Vi ville nu prøve vort Spørgsmaal nærmere, men skjøndt vi vel kunne vide, at vore Læsere forstørstedelen ikke kunne have Lyst til at indlade sig paa detaillerede historiske Undersøgelser, og derfor ogsaa skulle bestræbe os for at fatte os saa kort som muligt, maae vi dog udbede os Taalmodighed hos Læseren til at følge os noget tilbage i Tiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Commandeuren for Livgarden til Hest, Prinds Emil til Augustenborg, er idag afgaaet ved Døden. Der var kun et Middel til at redde ham, Benets Afsættelse, og dertil skal han have været for svag. Han var 42 Aar, og ugift. Han efterlader sig et hæderligt Eftermæle som en dannet, elskværdig og godmodig Mand. Hans efterladte Søstre tabe i ham en kjærlig Broder, som deelte mere end Brodernavnet med dem, der foruden en høist ubetydelig Apanage - efter Sigende 400 Rbd. hver Jntet eie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Kjøbenhavn den 4de Februar. For henved 19 Aar siden, i Sommeren 1824, blev der anlagt Sag mod daværende constitueret Casserer ved Staden, Kjøbenhavns Hovedkasse, Secretair Lybecker, og mod Bogholderen ved samme Casse, Cancelli-Asses for Holst, mod begge for mislig Embedsførelse. Holst er siden død i Armod og Elendighed, efter at han først havde forsøgt at tage Livet af sig. Han nød nemlig ikke mere end 200 Rbd. om Aaret for sig og Familie af den ham i Suspensionstiden tilkommende halve Deel af hans Embedsindtægter, da det Øvrige ifølge Forbud fra Magistraten blev indeholdt til Afdrag paa hvad han ved endelig Dom maatte befindes at skylde til ovennævnte Casse. Efter 19 lange Aar, hvori Lybecker har været arresteret, og under hvilke Holst er gaaet i Graven, efter at denne Sag mange Gange har været optaget til Doms og atter reassumeret, er der idag ved Hof= og Stadsretten afsagt endelig Dom i Sagen, og ved den er - Holsts Bo frikjendt for Actors Tiltale. Lybecker er til*) Ved Agnater forstaaes Mænd, der skamme fra arveberettiget Mand. pligtet at betale mellem 11,000 og 12,000 Rbd., og indtil Betalingen skeer, at hensættes i Fæstnings arrest. Den af Borgerrepræsentanterne til at ordne Laugsvæsenet nedsatte Comitee er nu kommet saavidt, at den tænker paa Udarbeidelsen af et Udkast til en ny Lov for Haandværks- og Nærings-Brug. Det er indlysende, at Udarbeidelsen af en saadan Lov udfordrer baade grundig Kundskab til den specielle Haandsværks-Lovgivning, som til Lovgivningen i Almindelighed, og ikke mindre et frit og modent Blik over samtlige Næringsforhold. Det vil derfor maaskee undre Mange, at Udarbeidelsen af dette vigtige Lovudkast af Comiteen er overdraget til Borgerrepræsentanten, Hr. Uhrmager Kyhl. Vi kjende ikke Hr. Kyhl, og kunne saaledes ingen Mening have om hans Dygtighed, men efter upartiske Mænds Dom skal han mere være en retsindig end en begavet Mand, og i alle Tilfælde turde der vist være grundet Anledning til at tvivle om, at han besidder den fornødne Capacitet til et saa vigtigt Arbeide.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Justitiarius i Høiesteret, Geheimeraad Bornemann er, som bekjendt, en Olding paa 80 Aar, og det kunde saaledes vistnok være paa Tiden for ham at trække sig tilbage fra Forretningslivet. Han har ogsaa tidtnok faaet det Raad paa Prent, men hidtil ikke villet følge det. Nu taler man igjen om, at han skal gaae af, og til hans Eftermand bestemmer man Directeuren i Generaltoldkammeret, Kammerherre Lowzow.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Kjøbenhavns Børscours den 3die Februar 1843. Hamborg 2 Maaneder – a vista 204. - Species 200. – 4 pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 Rbd. - Nationalbank Actier 111 a 111 1/2 Rbd. i rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Kjøbenhavns Torvepriser den 4de Februar. - Rug 5 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 64 s.; Hvede, 5 Rbd. 64 s. a 7 Rbd.; Byg, 2radet, 3 Rbd. 24 s. a 3 Rbd. 40 s.; dito 6 radet, 3 Rbd. 12 s. a 3 Rbd. 24 s.; Havre, 2 Rbd. 56 s. a 3 Rbd. 8 s.; Erter, 4 Rbd. a 4 Rbd. 40 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 72 s. a 1 Rbd. 92 s.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 44 s. a 1 Rbd. 72 s.; Smør, Pd., 21 s.a 24 s.; Æg, Snesen, 24 s. a 26 s.; Sjællandsk Smør, Fogn., 12 Rbd. 48 s. a 13 Rbd. 48 s. (Forlangt indrykket.) Det er vistnok almindeligt bekjendt, at der selv i Stændersalene er udrettet saare Lidet eller Jntet for at lindre de noksom fortrykte Kjøbstædeboeres trange Kaar, hvorimod Talen i Almindelighed gaaer ud paa at hæve Laugene og andre Rettigheder, som Borgerne i Kjøbstæderne hidtil have været i lovlig Besiddelse af, og at udbrede en fri Virksomhed for Alle og Enhver, uden at der endnu for en saadan fri Virksomhed, der, som begribeligt, endnu mere maa nedtrykke den skatteydende Borger, har været Tale om, enten at nedsætte Næringsskatten eller at paalægge dem fra Landet, som uhindret og uden Byrde drive Næringsvei ved Siden af os andre skatteydende Borgere, nogensomhelst Afgift af en saadan Næring, vi alene i Kjøbstæderne maa skatte og skylde for, medens de, som Jntet betale derfor, frit og uhindret kan tage Kjøbstædborgeren Brødet ud af Munden, ruinere og underminere ham ved enhver Leilighed, – og navnlig er dette Tilfældet med Landsbyslagterne. Disse kan heri Stiftet uden mindste Jndskrænkning hele Ugen igjennem møde paa Kjøbstædernes Torve med deres Vare, undersælge Kjøbstædmanden, fordi de ingen Næringsskat betale, og næmmere uden bekostelige Reiser og Strabadser erholde deres Kreature i den Kreds, hvori de boe; medens Kjøbstædslagteren ogsaa har den Byrde paa Halsen, at fare hid og did for at tilveiebringe de Kreature, han skal slagte. Men al denne Besværlighed bliver ikke taget i allermindste Betragtning, og Adskillige ere endogsaa eenfoldige nok til at ansee det for et Gode, at en heel Korporation i Kjøbstæderne, som de dog ikke kan undvære, ødelægges af dem, som uden at svare borgerlige Tyngder, nyde borgerlige Rettigheder. Dog, vi ville ikke videre udbrede os over denne Gjenstand, men blot endnu tilføie: at dersom det skulde gaae saaledes med alle Professionister i Kjøbstæderne, som det gaaer med Slagterne, at Enhver fra Landet uden Byrde og Paalæg kan drive Næringsvei ved Siden af den skatteydende Borger, saa maa Kjøbstædmanden gaae tilgrunde, Communen blive overlæsset af Fattiglemmer, uden at der endda bliver rigere Folk paa Landet af de Fuskere, der fortrænge Kjøbstædmanden i hans lovlige Næringsvei, hvorfor han maa yde Staten eller Communen sin Tribut.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
Vi have kun hermed til Hensigt at henlede Stiftets høie befalingsmands Opmærksomhed paa det ubillige i, at Landsby slagterne, uden mindste Afgift, besøge vore Torve med den Slags Vare, hvoraf vi maa betale Næringsskat, og vi nære det underdanigste Haab, at denne vor Røst ikke maa henveires af Vinden og lyde som i en tom Ørk, og at Hr. Kammerherre, Stiftamtmand v. Jessen med sædvanlig Retfærdighedsfølelse vil overveie, om ikke Landsbyslagterne, til Fordeel for Kjøbstædcommunerne, hvor de drive deres Næringsvei, bør i det allermindste erlægge Stadepenge, der kan staae i Forhold til den Næringsskat, som Slagterne i Kjøbstæderne maa betale for at drive denne Næringsvei. Dette kan dog vist Ingen finde ubilligt. Nogle Kjøbstædslagtere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
AVERTISSEMENTS. Ei at blive bedragen af Hesteprangere, eller Kunsten at kjende Hestens Alder, Feil, Natur, Sygdomme og Lægemidler derimod, samt dens Pleie og Røgt. Dette for Landmænd og Bondestanden isærdeleshed nyttige Skrift, bekommes hos Dhrr. Boghandler Ravn i Stubbekjøbing og Bogbinder I. Madsen i Nykjøbing a 24 s. pr. Exemplar. David S. Birchs Læsebog, med nærmest Hensyn til Almueskolernes øverste Klasse, tiende Udgave, bekommes hos Hr. Boghandler Ravn i Stubbekjøbing og Bogbinder I. Madsen i Nykjøbing, godt og stærkt indb. a 5 Mk. pr. Exemplar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-02-06
En Cand. phil., der formedelst sin ElevsJndtrædelse i en lærd Skole forlader til Mai sin nuværende Huuslærer-Plads, ønsker sig til denne Tid en lignende Emploi. billetter mærkede M. M. bedes desangaaende tilsendte dette Blads Avis-Expedition.