Den Vest-Sjællandske Avis, 1820-07-25
Dette nye Amerikanske Rige begynder ogsaa at antage en respektabel Stilling, saavel de Jndianske Stammer som de oprøriske Spanske Colonister begynde at faae Agtelse for det; og der meldes fra Rio Janeiro, at den Jndianer Stamme, som kaldes Minuanes, har forladt Artigas Partie, og har afsendt sin Cazik ved Navn Rondean, for at sværge Kongen af Brasilien Troeskabs-Eed; hvilket ogsaa er skeet den 3die Marts i den Brasilianske Armees Hovedqvarteer i Braganza. Den 28de Marts deserterede fra Artigas 400 Mand under Fructuoso Ribeiro, og gik over til de Brasilianske Faner. Det vil formodentlig efterhaanden opklare sig, hvorledes Hoffet i Brasilien har optaget det Franske Project, som sandsynligen har været aftalt med det Spanske Kongehuus, om at oprette en Throne for Arveprindsen af Lucca i Provindserne ved Plata-Floden Høist mærkelig var den allerede omtalte Motion, som Dr. Lufhington har gjort i Parlamentet i denne Anledning. Han yttrede den Formening, hvilken han udledte af Dokumenterne, at denne Plan var anlagt med alle Europæiske Magters Samtykke, især med Østerrigs og Ruslands, paa Englands nær, men intet Land kunde vel tilføies meere Skade, derved i Henseende til sine Handelsforhold, at en Bourbonsk Familie kom til at regiere i Sydamerika, end netop England. En saadan uvenskabelig Fremgangsmaade maatte man allermindst have ventet af Frankerig, da Storbrittannien havde været den Bourbonske Families Velgiører. Hertil kommer nu en anden vigtig Omstændighed; de forenede Stater ere for nærværende Tid meget aarvaagne; de vide nøie at lagttage deres egen Jnterresse og henvende deres Opmærksomhed paa enhver stor Forandring. De have to Hovedhensigter for Øie; at faae Spanien til at aftræde Florida, og at indgaae venskabelige Forbindelser med Sydamerikanerne. Saasnart det første Formaal var opnaaet, besluttede Kongressen at erkiende de Sydamerikanske Provindsers Uafhængighed. Heri staaer Storbrittannien nu tilbage for de Forenede Statter; det er ikke klogt at indrømme Amerikanerne et Fortrin i Henseende til den udbredte Handel paa Sydamerika. Man maae derfore haabe at Ministerne ville indsee, at det er aldeles nødvendigt for Englands Jnterresse, at erkiende de Sydamerikanske Staters Uafhængighed. Lord Castlereagh svarede herpaa, at dette Forslag satte ham i en stor Forlegenhed, som ogsaa viiste sig af hans Tale. Han sagde nemlig, at han kunde ikke indlade sig derpaa, da de Dokumenter som Ministerne havde modtaget angaaende denne Sag vare ufuldstændige, og bestod blot i nogle Papirer som de Engelske Søe-Officerer, hvilke ligge paa Stationen ved Buenos Ayres, have indsendt. Han troede ikke, at Ministerne ved den første Leilighed skulde forandre deres Politik i Henseende til Sydamerika. Man burde ikke, sagde han, bringe saadanne Ting paa Bane, som kunne forstyrre de gode Forhold imellem England og de udenlandske Magter. J Henseende til Forholdet imellem England og Frankerig hersker i det sidste Land en saadan Aand, at bliver den engang antændt saa vil den let kunne fænge Jld, da man der troer, at Frankerigs Jnterresse ligger i Strid med Englands, og forresten maatte han erklære, at de udenlandske Magter ikke bære nogen Mistanke til Englands Politik, hvilket især gielder og Rusland og Østerrig. Alle disse Anliggender og flere andre ville formodentlig blive en Gienstand for Hertugen af Decazes Forhandlinger, som med sin Gemalinde, hendes Søster Madame Prinskot og sin Søn er ankommen til Dover, hvor han som overordentlig Ambassadeur blev modtaget med Artillerie=Salver. Frankerig har nu ogsaa faaet en alvorlig Strid med Nordamerika, ved det at Congressen har forhøiet Toldafgifterne paa de Franske Handelskibe, og som har havt til Følge, at den Franske Gesandt i Washington, Hyde de Neusville, er kommet tilbage til Frankerig, Rygtet havde endog gaaet meget stærkt i London, at en Krig var nær ved at udbryde imellem begge Stater. – Frankerig er desuden paa Veien til at komme i en Strid med Spanien, da den har forhøiet Toldafgifterne paa Jndførselen af Spansk Uld, og flere Spanske Stæder have derpaa indgivet Ansøgninger til de Cortes, om at der igien maae lægges svære Toldafgifter paa Jndførselen af Franske uldne Varer i Spanien. - De Cortes ere beskiæftigede med at eftersee Medlemmernes Fuldmagt. Man ere blevne enige om, at de Deputerede skulle møde i Forsamlingen i stor Etiqvette, nemlig: de Geistlige i deres Klædedragt, de Militaire i sin Uniform og de øvrige Deputerede i sorte Kioler med Kaarde paa.