JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Den 13de Mai f. A., paa Van-SpandoncksBegravelsesdag, holdt Qvatremere de Qvincy, Secretair i det Kgl. Pariser Academie for de skjønne Konster, hvis Medlem den Afdøde var, en Tale, hvori han skildrede dennes Fortjenester, og hvoraf vi uddrage følgende: Van-Spaendonck, siger Taleren, var een af de Erobringer, som de franske Konster længe kunde rose sig af at have gjort i et Naboland, hvor Naturen har oprettet en egen Skole for et Slags Malerie, der er saa nøie forbunden med Planterigets Videnskab og Studium. Hans Værker ville i Fremtiden nævnes umiddelbar efter Van=Huysum, og betegne de uoverskridelige Grændser af Konsten at male Blomster. Hvis det er sandt, at i den Deel Efterlignelsen er kommet til en Punkt, der kan træde i Naturens Sted, for at henrykke Øjet, saavelsom for Plantephysiologiens Studium, maa det uden Tvivl overlades til Konstnerne, at sammenligne i dette Slags deres Forgiængeres Arbeider, men det vil falde dem vanskeligt, at lægge meere til den Nytte, som Videnskaben kan drage deraf. J et halvt Aarhundrede har Van=Spandonck viist sig med Hæder ved Udstillingerne i Louvre. Han var allerede Medlem af det gamle Maleracademie førend dets Opløsning; af Jnstitutet, ligge fra dets Stiftelse af Decanus, om ei af Alder, saa dog af Valg. Aarene kunde ikke afholde ham fra hans forskjellige Arbeider, som hans forskjellige Talenter gave ham Kald til, og midt imellem Revolutionens Storme undgik han hver Fare, ved ene at hellige sig sin Konst. Fra hans første Ungdom af levede han i en vis Henseende ene forden Kongelige Hauge. Født i Brengels og Van-Huysum Fædreneland, opdraget i den Hollandske Skole, der har bragt det saa vidt i Naturens Efterlignelse, troede han at denne store Indretning fortjente at blive hans andet Fædreneland. Det var ikke almindelige Mennesker, men de største Naturkjendere, der vare hans Arbeiders Dommere. Han malede sine Blomster, paa det samme Sted, hvor Jussien talte om den; han malede ved Buffons Side. Han dannede en betydelig Skole af unge Mennesker, hvorfra der ikke allene udgik en Mængde, som opfylde Fabrikerne og Konstværkstederne, men ogsaa Mange, der for Videnskaben ville blive af uberegnelig Nytte i Fremtiden. Endnu i Begyndelsen af det forrige Aarhundrede vare Afbildningerne i de Værker, der udgaves, ufuldkomne og sjeldne; Buffon selv havde ofte urigtigt tegnede og slet illuminerede Kobbere. J vore Dag have utallige Værker i det Uendelige forfleret Afbildninger, ligesaa fortienstlige som deres Originaler. Redoutee, Huet, Varraband have forøget det naturhistoriske Museum, og i en vis Henseende forsynet hele Verden med fuldstændige og bærelige Cabinetter. Disse Fortjenester skyldes Van-Spandoncks Skole.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Blandede Efterretninger. Selskabet til fædrenelandsk Konstflids Opmuntring i Paris har i October f. A. tilkjendt Apothekeren La Burque sammesteds en Priis af 1500 Fr. for det af ham opfundne Middel, at gjøre Strengemagernes Værksteder sundere, saavel ved Forebyggelsen af usunde Dunsters Udvikling, som ved hurtig Tilintetgjørelse af de allerede udviklede. Vigtigheden af denne Opdagelse og dens mangehaande Anvendelse, ogsaa i andre Fag, er indlysende. Davids store, 33 Fod brede og 21 Fod høje Malerie, Napoleons Kronning, er udstillet i London. Det indbefatter 200 Billeder i Legemsstørrelse. Engelske Konstdommere dadle det meget. Slet Tegning, slet Colorit, for det meste meget uædle Figurer, og hyppigen fande Vrangbilleder. Jsær skulle Qvinderne være meget hæslige. Josephine er den bedste Figur, Napoleon aldeles uden Holding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Ved en Auction paa Kobberstykker, som nyligen holdtes i London, solgtes 14 sjeldne Kortblade, der betaltes med 76 Pd. 13 Sh.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
(omtrent 730 Rbd.) Det var de fire Damer, fire Knegte og tre Konger, alle enkelte Figurer i det femtende Aarhundredes Dragter og betegnede med Deviser, som Løver, Hjorte og Fugle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Foruden hine Billeder fandtes der endnu to hele Figurer, der maaskee forestillede Ridderne, der fordum skulle have hørt til Tarokkort, og et andet Kortblad, hvorpaa man saae fem sjeldne Tigurer, hvoraf den mellemste holder en Stok i Haanden, formodentlig Kløer-Fem. Paa intet af disse Kort seer man Bogstaver, Monogrammer, eller Aarstal, men sandsynligviis høre de til Mesterens Periode fra 1466. Hvert Blad er 5 3/4 Tommer høit og 3 1/2 Tommer bredt. Paa Drurylane=Theater udfolder nu den unge Clara Fischer sit store Talent i Børneroller, til Tilskuernes Beundring. Jsær høstede den elskværdige Pige i det forkjelede Barn, hvori hun fremtræder i tre Drengeforklædninger, det overordentligste Bifald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Kjøbenhavns Børs, d. 23 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 249. - Specier solgtes til 14 Rbmk. 16 s. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1822) 77 1/2 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 102 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 127 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 16 1/2 a 15 3/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
Bekjendtgjørelse. De, som maatte have noget, Skilderiet vedkommende, at aflevere, ombedes behageligst at henvende sig dermed til Hr. Höecke, i store Helliggeiststræde No. 144, hvor ogsaa skriftligt Svar, om samme skulde være fornødent, vil kunne afhentes. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-24
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 42. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 27 Mai 1823. Om Angreb paa Prent. Jngen Stand, ingen Forfatterfortjeneste, ingen Caracteerreenhed kan betrygge mod Angreb paa Prent. Pennen er, ligesom Sygdom, hver Mands Herre, og kan end den Standpunkt, hvorpaa vi staae i Samfundet, beskytte os mod trykte Fornærmelser inden for Grændserne af samme, saa kunne al vor Magt dog ikke værne os mod de Pile, der udskydes mod os uden for denne Kreds. Kan man ikke blive angrebet i det ene Land, saa kan man blive det i det andet, og for kommende Slægters Domstol maa Enhvers Handlinger, uden Forskjel, møde. Denne Aandens Magt over den physiske er i Grunden, af stor Nytte, den holder Despotismen nogenlunde i Tømme, og den, som ikke frygter for sine Samtidiges Dom, maa i det mindste, naar han ellers har nogen Sands for Historiens Stemme, hæve for den sidste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
J Literaturen i Almindelighed har selv den dadlende Critik sin gavnlige Side, naar den ikke overskrider billighedens og Velanstændighedens Grændser. Ingen forstandig Skribent vil, som en flanevurren ung Qvinde, blot roses; han holder ogsaa af at høre tale om sine Feil Ligesom efter en vis Forfatters Paastand, det Comiske er Sandhedens, saaledes er Dadelen, selv den bittreste, sædvanligen det i een eller anden Henseende Udmærkedes Prøvesteen. Hvepsen og Bien bryde sig sjeldent om de smaa Forglemmigei, der tilraabe hele Verden, for Alting ikke at forglemme dem, men de sætte sig paa Rosen, Lilien, Levkoien og Gyldenlakken, der falde i Øinene af sig selv, og udsuge deres Hjertesaft. Det samme er Tilfældet med Fugle og Jnsecter. Spurve angribe sædvanligst de bedste og modneste Kirsebær, og det er aldrig de slette Frugter, som Ormene sætte sig i og søndergave. Mænd af sand Aandstyrke have derfor til alle Tider været temmelig ligegyldige ved offentlige Angreb, selv ved de groveste og meest ufortjente. Naar den første Vrede havde sat sig, følte de, at det Klogeste altid var, at følge Wessels Forskrift: Mod klog, mod taabelig Critik Spids aldrig Pen! Den sidste derved ufortjent For stor en Ære fik Den første, taus, lad blive vel anvendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Cardinal Richelien lod Urban Grandier, Præst og Chorherre i London, som han mistænkte forat have forfattet Skomagerkonen fra London, et imod ham stilet Nidskrift, levende brænde som en Diævelsbesværger og Hexemester. Adskillige andre Satirikere gik det ikke bedre. Nicolo Franco blev efter Pave Pius V. Befaling hængt; Ferrante Pallavicini i Avignon halshugget efter Pave Urban VIII. Befaling, og Trajano Boccalini i Venedig overfaldet i sin Seng af fire bevæbnede Karle, formodentligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Jndenlandske Efterretninger. Under den 20de d. M. er, saavel for Kongeriget Danmark som for Hertugdommene Slesvig og Holsteen, emaneret Kongel. allernaadigste Forordninger, angaaende Forandring i Tolden af visse Varer m.v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Skrivelse fra Kiel af 21 Mai 1823. Endelig har den saa længe savnede Varme indfundet sig hos os. Kornet og Græsset fremspire godt allevegne og Frugttræerne blomstre allerede. Alt bebuder os en god Sommer. Den herværende Søbadindretning, vil blive aabnet midt i Juni Maaned. Baade formedelst Stadens Beliggenhed og Vandets særdeles Godhed vil det sikkert ikke mangle paa Badegjester. Badeindretningerne i Oldesloe og i Wyk paa Den Før ville paa samme Tid blive aabnede. Om de mange Vandringer, som for nogle Aar siden bleve foretagne til Sundhedsbrøndene ved Bram stedt og Ottensen, høres nu næsten slet intet. Enten Kilderne have tabt den læggende Kraft, som man maaskee med alt for stor Lettroenhed tilskrev dem, eller det er Moden, som formindsker Besøgernes Antal, kan ikke bestemt siges.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
En vis Liigi Genari i Rendsborg, erholdt i forrige Aar, efter Ansøgning, Tilladelse i Stæderne i Hertugdommene Slesvig og Holsteen at forevise et saakaldet Theatrum mundi. Nu søger han om Tilladelse, ogsaa i Danmark at turde forevise dette. Dersom dette bevilges ham, ville sikkert mange af Hovedstadens Jndvaanere, især hvis dette Theatrum forevises i Dyrehaven, indfinde sig hos Konstneren. Flere ville maaskee endnu kunne erindre, at for omtrent 30 Aar siden 2 Franskmænd, ved Navn Pierre og Degabriel, i Kjøbenhavn foreviste et saadant Theatrum, der i sit Slags var meget fuldkomment.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
som mange nu agtede Embedsmænd skylde deres Dannelse, men for Tiden lever han som Superintendent i Lüneburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Det islandske literære Selskab. J Overensstemmelse med Selskabets Love meddeles herved offentlig Forklaring over dets Foretagender og oekonomiske Forfatning, forRegnskabsaaret fra 30te Marts 1822 til Aarsdagen 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
J dette Tidsrum har Selskabet udgivet: 1) den anden Deel af Jslands Aarbøger, (Arbækur) ved Sysselmand Espolin, indbefattende det 15de Aarhundredes Historie, med tvende Forerindringer. 2) Den første Deel af en Samling af islandske Digte (islenzk Liödmæli) fra nyere Tider, som indeholder Stephan Olafsens udvalgte Poesier. Digteren var i sin Tid en Discipel afden berømte Ole Worm, siden Præst og Provst i sit Fødeland, og døde i høi Alderdom 1688. Denne Samling er besørget udgivet paa Selskabets Vegne, efter kritisk Konferering af flere gode Haandskrifter, ved Prof. Finn Magnusen, som har tilføjet en Fortale og JndholdsRegister, samt en Udsigt over Digterens Liv og Levnet. 3) Den 7de Aargang af Sagnoblød eller historiske Blade (redigerede, som hidindtil, af Finn Magnusen, indeholdende en sammentrængt Udsigt over det forløbne Aars vigtigste Begivenheder, samt tillige Formandens Tale paa Selskabets sidstafvigte Stiftelsesdag, og de originale Regnskaber for dets Pengesager og Forlagsværker m.m. Andet Binds anden Afdeling af den geographiske Lærebog (Landaskipunarfrædi), forfattet ved Cadetlærer og Cand. Theolog. Gunlog Oddsen, er nu under Pressen (med tilhørende Landkort) og ventes udgivet inden næste Foraar. Ogsaa har Selskabet modtaget fra Sysselmand Espolin Manuskriptet til Aarbøgernes tredie Deel, som indbefatter det 16de Aarhundredes første Hælvte. Dens Trykning vil begynde, saasnart Leiligheden tillader, og den paabegyndte Samling af islandske Digte ligeledes vorde fortsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Foruden Hans Majestæt Kongen, som allernaadigst har skienket 100 Rbd. Sølv til Selskabets Kasse for dets afvigte Regnskabs aar, har det i samme Tidsrum atter seet sig betydeligen understøttet af dets sædvanlige Velgjørere, især af Hans Excellence Geheimeconferentsraad Johan Bülow til Sanderumgaard, R. af C. (med 60 Rbd.); Greve og Kammerherre A. W. Moltke til Bregentved, Deputeret i Rentekammeret m.m. (med 100 Rbd.); Grev Knuth, Committeret i samme Collegio (med 31 Rbd. 24 s.); Etatsraad, Professor og Ridder, Thorlacius (med 20 Rbdlr.), og Stiftamtmand v. Moltke i Reikevig (med 20 Rbdlr.). Som overordentlige Medlemmer have desuden bidraget: Landsover- samt Hof= og Stadsrets Assessor Spandet 5 Rbd., samt Auditeur og Regimentsqvarteermester, Faber 10 Rbd. De ordentlige Medlemmers Bidrag ere specificerede i de trykte Regnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Selskabets Indtægter, bestaaende i Medlemmernes Bidrag her og i Island, overordentlige Gaver, hvad der er indkommet ved Salg af dets Forlagsværker, samt Renter af dets Hovedstol i offentlige Obligationer m. m., have i det sidstafvigte Regnskabsaar beløbet i Alt til 108 Rbd. i Sølv, samt 722 Rbd. 10 s. i Sedler. og Tegn, hvorimod Udgifterne især til Papir, Tryk og Indbinding for dets Forlagsværker m.m.) i Alt have været 65 Rbd. Sølv, samt 775 Rbd. 77 s. i S. og T. Selskabets Eiendom (Bøger og andre deslige Effecter fraregnede) var derimod ved Regnskabsaarets Slutning: i Kongelige og Bank-Obligationer 2500 Rbd. Sølv og 8000 Rbd. Sedler, som udgjøre dets faste Fond, samt i Contanter 8 Rbd. 24 s. Sølv og 357. Rbd. 38 s. S. o. T., som anvendes til at afholde de Tid efter anden paakommende nødvendige Udgifter. J øvrigt kunne vi henvise til de detaillerede Forklaringer, som indeholdes i de af Selskabets Casserer og Boghandlingscommissionair til 30te Marts 1823 aflagde og i Trykken udgivne Regnskaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Med Henhold til det i Selskabets trende sidste Aarsberetninger Anførte angaaende Jslands Stiftsbibliothek i Reikkevig, og de her dertil modtagne Gaver i Bøger, anmeldes endvidere disse, som paa ny ere modtagne fra forskjellige Velgjørere: H. H. Prof. og Dr. Theol. P. C. Müller har givet hans Saga Bibliothek i 3 Dele, samt flere af de ved ham forfattede Skrifter; Rector Paul Arnesen et complet Exemplar af Fabricii Bibliotheca græca i 13 Bind 4., samt Vossti sjeldne og lærde Værk de origine idololatriæ, Fol.; Lieut. og Bogtrykker Popp har givet 11 Bind nyudkomne Bøger; Auditeur og Regimentsqvarteermester Faber hans eget Skrift: Geschichte der Bögel Jslands, Lieut. og Cadetlærer Rafn, (som vel kan regnes til Stiftelsens første Befordrere) har paa ny dels selv givet og deels fra Andre modtaget betydelige Gaver, nemlig: af ham selv ere atter givne 6 Bind; af Lieut. og Cand. jur. Lengnick 20, Cand. jur. Aagaard. 17, Dr. Mühlertz i Nyborg 8. J Middelfart og dets Omegn er indsamlet af P. Jversen, Lærer ved Borgerskolen: Fra Kjøbmand og Forligelsescommissair Rammeskov 17 Bind, Lærer ved Borgerskolen R. Jacobsen 9, Procurator Kummel 7, Jnformator Høiberg 7, Fuldmægtig Bentzen 7, Pastor Melbye. 6, Apotheker Tscherning 5, Kjøbmand S. Ballin, Toldkasserer Jurgensen 4, Exam. jur. Poulsen 4, J. H. Koch 4, Dyrlæge Pedersen 3, Pastor Thomsen 2, Toldinspecteur Stallknecht (nu i Mariboe) 2; Seminarist Julstrup 2, Forvalter Plambeck paa Hindsgavl 1, Skolelærer Andersen i Gamborg 1, Chordegn og Skolelærer Simonsen i Fridericia 7 (tilsammen 93 Bind. Ved Chordegn, Skolelærer og Jndustriebestyrer Rasmussen i Assens ere givne og indsamlede: fra ham selv 29 Bind, Fru Cancellieraadinde Barchmann, i Assens 25, Fuldmægtig Gräbert 13, H. C. Pedersen 7, Skolelærer Tørslev 6, Apotheker Albinus 5, Procurator Jeppesen 5, Krigsraad og Districtschirurg Baumann 4, Seminarist N. Lund 4, C. Friis 4, Kjøbmand F. Schmidt 3 (tilsammen 105 Bind).J afvigte Aar er Professor og Ridder Olav Olavsen paa Kongsberg optaget til Selskabets Æresmedlem. Til overordentlige Medlemmer ere valgte: Dr. Mühlertz, Overlærer, ved den lærde Skole i Nyborg; L. S. Borring, Lærer ved Landcadetacademiet og Cand. Theolog., samt N. Rasmussen, Lærer ved Borgerskolen, i Assens.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
J Selskabets kjøbenhavnske Afdelings almindelige Forsamling, den 30te Marts sidstafvigte, blev Professor Finn Magnusen paa ny valgt til Formand, Stud. Theol. H. Stephensen (som var bleven valgt i Foraaret 1822. i Sysselmand Sveinbiørnsens Sted) til Casserer, samt Cadet-Informator og Cand. Theol. G. Oddsen til Secretair. Ogsaa blev Stud. Theol. Th. Gudmundsen paa ny valgt til at forvalte det herværende Oplag og Udsalg af Selskabets Forlagsskrifter. Dets Afdeling i Island bestyres som forhen af Provst og Domkirkepræst A. Helgesen som Formand, Land og Byefoged S. Thorgrimsen som Casserer, og Lector Theologiæ ved den lærde Skole paa Bessested J. Johnsen, som Secretair. Endelig bemærkes, at Selskabets herværende Afdeling havde den Glæde at modtage dets Stifter, Professor N. K. Rask, i dets Forsamling den 13de dennes, ved hans Hjemkomst fra en videnskabelig Reise i Sverrig, Rusland, Caucasus, Persien og Jndien, efter en næsten syvaarig Fraværelse, i hvilken Mellemtid han dog paa ny har gjort sig særdeles fortjent af den islandske og oldnordiske Literatur ved forskjellige vigtige Værkers Udgivelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Det islandske literære Selskabs Afdeling i Kjøbenhavn, d. 20de Mai 1823.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-27
Kjøbenhavns Børs, d. 27 Maj. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligat. (med Renter fra 11 Dec. 1822) 77 1/2 a 78. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 3/4 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. - Norske Sedler 15 3/4 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 60 1/2 s. - Disconto 5 pC. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-31
Nyeste kilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 43. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 31 Mai 1823. Om Drømmeverdenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-31
J die Karikaturen des Heiligsten von Heinrich Steffens, T. 2, siger Forf. S. 699 om Drømme. "Den, som var opmærksom paa sine Drømme, har erfaret, at der gives en egen Drømmeverden ved Siden af den virkelige, har vaagnende seet Mennesker, Egne, oplevet Begivenheder, der tidligere vare ham bekjendte, der fra den dunkle Erindring traadte ham i Møde. For at gjøre denne interessante Erfaring maa man altsaa være opmærksom paa sine Drømme. Spørgsmaalet er nu, hvorledes denne Opmærksomhed er at opnaae, og om det bør skee i en vaagnende eller sovende Tilstand, Vaagnende kan det aabenbart kun skee meget ufuldkomment, fordi da Drømmeverdenen er opløst, og at være i Søvne opmærksom, falder netop, formedelst Søvnen, vanskeligt. Hvo, som imidlertid er opmærksom paa sine Drømme, bemærker i dem ogsaa en eiendommelig Sammenknytning, en adskilt Kontinuitet mellem een Drøm og en anden, ja selv de i Tiden meget fjerne Drømme have en saadan Kontinuitet. Forf. forsikkrer os - parole d'honneur, – han har gjort denne Erfaring sit hele Liv igjennem. Denne Erfaring, siger han, som gaaer igjennem mit hele Liv, og for hvis fuldkomne Vished, jeg kan indestaae, er af en saadan Art, at jeg er overtydet om, at Enhver kunde gjøre lignende Erfaringer, dersom han vilde være opmærksom paa sine Drømme." - "Da Forf., siger Bogens Nec. i Wiener Jahrbücher f. 1822, giver denne Forsikkring i heel vaagen Tilstand, med fuldkommen Bevidsthed, saa kunde det være interessant, naar han vilde meddele os sit Drømme livs Historie. Vel fortæller han følgende Drøm fra sin Ungdom: "Han sover med sin Broder i een Seng. J en eensom Gade bliver han af et bizart Dyr forfulgt, render, betaget af Skræk, langs op af Gaden. Dyret tager fat i ham ved en Trappe, og bider ham. Ved Bidet vaagner han - og hans Broder har knebet ham i Lenden!" Om denne Drøm er et Brudstykke af hans hele Drømmeliv, eller kun en almindelig, overfladisk Drøm, siges ikke. Os synes den kun af det almindelige Slags. Rec., som ikke kan rose sig af mange grundige Drømme, kunde ogsaa fortælle meget Drømmerie af lignende Art."¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-31
Holbeks Amts oeconomiske Selskab. Directionen for nye Holbeks Amts oeconomiske Selskab har nyligen fremlagt en trykt Beretning om Selskabets Foretagender, siden Bekjendtgjørelsen af 28 Mai 1818, som og om dets ordinaire og extraordinaire Pengebidrags Anvendelse, fra den Tid af indtil nu, samt en kort Oversigt af dets nuværende Stilling, og hvorvidt det derefter kan ansees at have nærmet sig sit Formaal: "at fremme Velstand og et velordnet Agerbrug, og opmuntre til Flid og Sædelighed i den Kreds, for hvilken det bestemte sig at virke. De vedlagte Bilage indeholde: de Personers Navne, som have erholdt Præmier i ovenmeldte Tidsrum; det Vigtigste, af hvad der er foretaget i Selskabets Møder; et Udtog af Haugecommitteens sidste Indberetning; Regnskaberne og Cassens Tilstand for Aarene 1816 indtil 1821 inclusive. Deraf erfares, at Selskabets Virksomhed er gaaet heldigen frem, og at Selskabets Casses Tilstand er tilfredsstillende. Dens faste Fond af 1500 Rbdlr. Sedler er i afvigte Aar bleven forøget med 500 Rbdlr. Sølv. i Kgl. Obligationer, og endskjøndt de Herrer Medlemmers aarlige Pengebidrag er blevet nedsat fra 6 Rbdlr. til 4 Rbdlr. Sølv, saa kunne dog disse Contingenter, saaledes som de nu ere, bestride Selskabets faste Udgivter. Adskillige Medlemmer give aarlig et Bidrag af 50, 30, 20, 10 Rbdlr. i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-05-31
Ved Præmietilkiendelse for et planmæssigt Agerbrug har Selskabet taget Hensyn til de ved Districtscommissionerne oplyste, ofte særegne locale Omstændigheder, om endog den angivne Dyrkningsmaade ikke ubetinget kunde ansees som et Mønster i Almindelighed, samt at i det Hele Bonden anbefaler sig ved Orden og Vindskibelighed; tillige anføres, med fortjent Agtelse og Roes, de Forbedringer ved Gaarden, som ere foretagne, saasom Humleanlæg, Træopelskning, Indhegning med Jordvold eller Steengjerde, Kjøkkenhauges Anlæg, Staldforing m.v. Til Exempel: