JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-05-26
London, den 17de Maj. – J Overhusets Møde. den 10de d. M. indleverede Biskoppen af Lincoln et Bønskrivt fra en Lehnsgodsbesidder i Lincolnshire, angaaende Afskaffelsen af en latterlig Canon, i Kraft af hvilken han besad sit Lehn. Han maa nemlig hvert Aar paa Palmesøndag befuldmægtige Nogen til at svinge en Pidsk over Præstens Hoved i det Øjeblik, da denne vil bestige Prædikestolen. Ansøgeren frygter for, at Undladelsen af denne besynderlige Skik skulde have Tabet af hans Lehnsgods til Følge, hvis Lovgivningen ikke kommer ham til Hjelp og forsoner hans Samvittighed med Kjærligheden til hans Eiendom. Lehnsgodset ligger ved Castor i Grevskabet Lincoln, hvilken By allerede var beboet af Romerne, og som blev opbygget paany af Hen gift. Denne fik af Kong Vortigern saa meget Land, som en til Remme udskaaret Oxehud kunde omfatte. Det oven omtalte Laudemium bestaaer egentlig i Følgende: Godsherren eller hans Agent maa paa Palmesøndag kalde tre Gange med Pidsken foran Kirkens nordlige Jndgang, medens Præsten læser det første i Agenden foreskrevne Capitel af Biblen. Derpaa træder han ind i Kirken, og naar Præsten begynder at læse det andet Capitel, knæler han ned paa det ene Knæ for ham, svinger Pidsken tre Gange over hans Hoved og trækker sig tilbage i en Kirkestol. Ved en Rem af Pidsken er der iøvrigt befæstet en lille Pung med Penge, som Præsten siden efter faaer.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Courier forsikkrer, at de religiøse Tvistigheder i Holland have antaget en meget farlig Characteer, og at Prindsen af Oraniens Reise staaer i Forbindelse med Landets betænkelige Forfatning.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Jfølge Efterretninger fra Fort Gibson i ArkansaStaten var den Efterretning der indløbet, at de indianske Stammer Comanches og Pacones havde myrdet alle Kjøbmænd ved den røde Flod; 5060 Ammericanere og mange Jndianere skulle ved denne Lejlighed være omkomne.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
J Overhusets Møde den 13de d. M. indgav Hertugen af Leinster et Bønskrivt fra Dublin om Fattigloves Jndførelse i Jrland, hvorpaa dog Marquien af Lansdowne svarede, at Gjenstanden var i politisk og moralsk Henseende saa vigtig, at Regjeringen kun med den største Forsigtighed turde foreslaae Forholdsregler desangaaende, da ethvertsomhelst Feilgreb ikke letteligt vilde kunne gjøres godt igjen.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Grev Pozzo di Borg gav i Forgaars til Ære, for Prindsen af Oranien en stor Tiner, der bivaanedes af en Deel af det diplomatiske Corps, samt af Ministrene Lord Palmerston, Lord Holland og Grev Minto. Lord Melbourne var forhindret af en Upasselighed og Marquien af Landdowne af en Diner, han selv gav, i at modtage den russiske Gesandts Jndbydelse. J indeværende Foraar finde Udvandringerne til America ikke mindre talrigt Sted fra England end fra Jrland; de fleste Udvandrere høre til Landmændenes og Haandværkernes Classe. J Begyndelsen, af forrige Maaned afgik det americanske Skib Hannibal, med 30 Cahyt Passagerer og 200 andre Udvandrere, og i Løbet af samme Maaned ere ikke færre end 1500 Udvandrere i det Hele afgaaede fra Themsen til America.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
De sidste Efterretninger fra Havanna tale med megen Roes om General-Capitainen af Cuba, Jacons Forvaltning; han veed nemlig ikke alene at opretholde den offentlige Sikkerhed, men anvender ogsaa Meget paa Forskjønnelsen af Øens Hovedstad, Colonial-Regjeringen har for nogen Tid siden meddeelt en Englænder, Hr. E. Campbell, et femtenaarigt Privilegium paa en af ham opfundet Maskine til Sukkerets Raffinering, ved hvilken der, foruden stor Hurtighed i Fabrikationen og en betydelig Besparelse af Brændematerial, vindes 25 pCt. mere Sukker af det raa Stof, end ved den hidtil brugte Fremgangsmaade var Tilfældet. Derhos er Sukkerets Qvalitet fortrinlig.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
J Brest udrustes Corvetten "Aube, for at bringe General Allard til Caleutta, hvor man i mange Tider ikke har seet noget franske Krigskib. UnderVeis skal den sætte et Artilleri-Compagni i Land paa Øen Bourbon.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Spanien. J Beretninger fra Catalonien omtales Carlisternes sidste Jndfald i det spanske Cerdanna noget nøjere. Det lykkedes en Familie fra Aja at naae det franske Gebeet, skjøndt den blev forfulgt af en Bande paa 20 Mand indtil Landsbyen Hir i Districtet Bourg, Ved deres Ankomst vidste man i Puycerda og paa den franske Grændse endnu intet af hvad der var foregaaet. Sønnen af Familien blev taget til Fange og holdt tilbage som Gidsel. Hans Løsepenge fastsattes til 300 Unzer, omtrent 64,000 Franker; hvis man vægrede sig ved at betale, skulde han lide deres Straf, der frivilligt understøttede den fjendtlige Sag.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
J Aja blev en Toldpost overfaldet og trende af dem skudte; de øvrige slæbtes bort tilligemed Alcaden og nogle andre anseete Personer. Carlisterne afsendte Patrouiller indtil i Nærheden af Puycerda og de vexlede nogle Skud med denne Byes Garnison, men gjorde dog intet egentligt Angreb paa samme. Længere op paa Dagen forandrede Carlisterne deres Bevægelser. Den 3die d. trak de sig tilbage til Bellver og endnu inden Aften havde de allerede rømmet Cerdanna. Man saae en tyk Rog i denne Retning, og erfarede senere, at Martinet var skudt i Brand. Deres overilede Tilbagetog var en nødvendig Følge af General Gurreas Fremmarsch med 4000 Mand Jnfanteri og 300 Mand Cavalleri. Den 1ste d. M. vare Christinerne i Ripoll og undsatte denne Stad, der i flere Uger havde været indesluttet af Carlisterne. En Deel af disse flygtede til Olot og og de andre søgte Beskyttelse i Vichs Bjerge. General Gurrea paaskyndede nu sin Marsch til Cerdanna, hvor han indtraf den 3die om Morgenen, da allerede Torres med sin Vande havde naaet Bellver. Han forfulgte dem uopholdeligt, men kunde ikke indhente dem. Jmidlertid kom han dog tidsnok til Martinet for at standse Flammerne, der allerede havde fortæret 25 Huse.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Aviserne fra Barcelona, indtil 3die d. M., indeholde intet Betydeligt. De mobile Colonner vare bestandigt beskjeftigede med at forfølge Jnsurgenterne, hvis Bander saaledes ere sammensmeltede, at man med det første imodeseer deres aldeles Opløsning.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Breve fra Lerida, af 26de f. M., melde, at de ved Olianiraf Carlisterne fangne fem Compagnier Christinere ere i en nylig stedfundet hidsig Fægtning blevne befriede igjenTorres havde ladet tvende Officerer skydes, fordi de prøvede at flygte. General Mina havde forladt Lerida, for at begive sig til Balaquen; førend hans Afreise stilede Municipalitetet en Adresse til ham, hvori de baade ham om at tage sin Beslutning, at nedlægge Commanden, tilbage. Generalen svarede, at han bestandig vilde bringe Statens Fordeel sin egen Fordeel til Offer.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Jfølge Efterretninger fra Madrid, af 7de d. M., havde Procuradores-Kamret holdt flere hemmelige Møder. Efter hvad man af disses Udfald har kunne erfare, havde den Deputerede Varona forlangt Oplysninger af Krigsministren over Sagernes sande Stilling i det nordlige Spanien, og navnlig Generalerne Cordovas og Quesadas Afskedigelse. Det lader imidlertid til, at Møderne slet ikke have ført til noget Resultat, og at Proponenten har taget sit eget Forslag tilbage. Hvad Cordova angaaer, om hvis Afskedigelse der saa ofte har været Tale, da paastaaer det nye ministerielle Blad, "Patrioten",at det Hele grunder sig paa et af Jldesindede udspredt Rygte. Man var meget spændt paa, hvorledes Dronning-Regentinden vilde modtage ProceresKamrets Beslutning, angaaende de geistlige Ordeners Ophævelse og National-Godsernes Salg. Bruddet mellem begge Kamre havde iøvrigt vakt stor Bekymring i Madrid.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Messager, melder, at en engelsk Dampbaad har sat 500 Englændere, alle med brittisk Cocarde, i Land ved Bilbao. Paa den bastiske Kyst ventede man endnu en heel engelsk Division. General Evans havde med en betydelig Artilleri-Park sat sig i en fast Stilling paa Drismendis Plateau. Han havde i al Hast opkastet nogle Forskandsninger, for at forsvare sig mod Carlisterne, der stode mellem Ernand Tolosa med 20 Batailloner. Man kunde ikke begribe, hvorfor Cordova ei havde sendt Englænderne nogen Forstærkning, eller i det mindste foresaget en Divers, Moniteuren af 16de og 17de giver følgende forte Notitser fra det nordlige Spanien: "Egnia er det 11te pludselig brudt op fra Ernani og marscheret med en stor Deel af sine Tropper og sit Artilleri til Alegris, hvor han ankom den følgende Dag. Man forsikkrer, at denne Bevægelse er foranlediget ved Cordovas Marsch mod Mondragon. Den 12te var Don Carlos i Villareal, hvor Egnia skulde støde til ham. J Ernani staae endnu fire carlistiske Batailloner. Cordova skulde den 11te bryde op fra Victoria, for at marschere mod Villareal, og angribe hositionerne ved Artaban og Onnate. Egnia er draget imod ham. Don Carlos er ankommet til Villafranca. En engelsk Krydser paa Spaniens østlige Kyst har i Nærheden af Cartagen taget et sardinsk Skib, som nærmede sig Kysten, for, som Capitainen forsikkrede, at indtage Vand, men som havde 3000 Geværer og Bord. – Militair-Commandanten i St. Sebastian har udstedt en Proclamation til den engelske Legion, hvori han udtaler sin Tak til samme for Slaget den 5te April. – General Evans befæster sig i Nærheden af St. Sebastian, hvor der fra Søsiden daglig ankomme Forstærkninger, og hvor a Lord Havs hele Flaade ventes. – Om Trefningen ved Llodio hører man intet Nærmere; det synes kun at have været en ubetydelig Skjærmydsel.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Tydskland. det i Gaar ankomne Nr. 141 af den preussiske Stats-Tidende indeholder Følgende under 20de Maj.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
J Gaar gav Hs. Majestæt de Franskes Konges, Gesandt, Hr. Bresson, til Ære for Hertugerne. af Orleans og af Remours, i sin paa Pariser ladsen beliggende Bopæl en Dejenner dansant, hvorved Gesandten havde paa sit Hotels Gaard ladet særskilt bygge en, med ligesaa megen Pragt som Smag decoreret Sal. Hs. Majestæt Kongen behagede at beære denne glimrende Fest, hvortil 400 Personer vare indbudne, med Allerhøistsammes Nærværelse; ogsaa det Kongelige Huses Prindser og Prindsesser bivaanede samme. Morgen udføres, som Slutning af Foraars Øvelserne, en Feldtmanøver mellem Grunewald og SpandanFra den polske Grændse.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Fra Krakau skrives, at der i denne Fristad endnu bestandig finder politiske Jntriger Sted, og at man paa Gaden har fundet Trudsels- og Brandbreve, i hvilke den Hensigt tilkjendegives, at stikke Staden, i Brand og myrde flere af Senatets Medlemmer, hvis de østerrigske Tropper, der ere blevne tilbage, men kun i ringe Antal, til de rolige Jndvaaneres Beskyttelse, ikke øieblikkeligt bortfjerne sig fra Fristatens Gebeet. Trende Jndivider, paa hvilke Mistanken strax faldt, bleve anholdte, dog snart efter satte paa fri Fod igjen, da deres Uskyldighed godtgjørtes; Øvrigheden er ivrig beskjeftiget med at op der Gierningsmændene.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 24de Maj. Den sidst ommeldte Jldebrand i Landsbyen Marslev var opkommet hos Gaardmand Hans Andersen, uden at man har opdaget Aarsagen, og udbredte sig derfra til de øvrige af Jlden ødelagte Bygninger, hvorimellem ogsaa tre Huse. Endeel Kraturer ere indebrændte. Med den anførte Assurance af Jørgen Adolphsens Jndbo forholder det sig saaledes: at det kun var fire betegvede Kister med henlagt Tøj til Børnene han i nogle Aar havde assureret, og ligeledes i forrige Aar har ladet to saadanne forsikkre, hvilken Assurance ikke ved Branden var udløben. Sognepræsten Hr. Friis er harnfødt der paa Stedet, hvor hans Fader havde været Præst og Herredsprovst og havde for faa Uger sidder den Sorg at miste sin gamle Moder, den almernagtede Enke Provstinde Friis, efterat hun i en lang Række af Aar havde været blind. Ligeledes havde Degnen, Hr. Kjær, succederede sin Fader som Degn og Skolelærer her i Byen.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Sidste Siellands Post bragte et Sørgens Budskab om den gjæve Danmands, Ædlingen Grev Holsteins Død paa Holsteinborg. Tabet er, som i mangeHenseender stort, især erstatteligt i Stænder-Forsamlingen, hvor han ved sin rastløse Virken og sin urokkelige Retsind havde vundet Alles Agtelse og Kjærlighed. Ogsaa her lærte Udgiveren først personlig at kjende den Mand, hvem Sandheden skal give det hædrende Vidnesbyrd: i ham var ikke Svig, Kongen og Folket havde ingen troere og redeligere Ven.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Kjøbenhavn, den 26de Maj. Nr. 19 af Stænder-Tidenden for Nørre-Jylland, indeholder Fortsættelsen af Forhandlingerne den 5te Maj. Fremdeles blev oplæst Oberst Brocks Forslag til en Petition angaaende Forandring i den militaire Lovgivning, samt Jndførelse af almindelig Værnepligt, saaledes at denne Oplæsning, ifølge Proponentens Henstilling, som af Forsamlingen blev bifaldt, indskrænkedes til Jndledningen og Jndstillingspunkterne, da han havde meddeelt ethvert Medlem et trykt Exemplar af Forslaget. Dette Forslag til en allerunderdanigst Petition gik ud paa, at det allernaadigst maatte behage Hans Majestæt Kongen at ville : 1) Lade de endnu gieldende militaire Love og Krigsartikler, som i mange Dele forældede og uhensigtssvarende for saadanne Folk, som de, af hvilke Armeen nu bestaaer, eftersee, omdanne, og alle med den nuværende Tid upassende Straffe afskaffe; 2) at lade de i forskjellige Anordninger og befalinger foreskrevne Regler samle i et nyt Reglement, saameget mere, som det gjeldende Reglement, ved dets Ælde og paa saamange Maader, forandret, end ikke er meere at erholde for alle dem, der skulle rette sig derefter; 3) at det maatte behage Hans Majestæt, ligesom saadant finder Sted for Statstyrelsens andre Hovedafdelinger, at ville udnævne og navngive en bestemt Præses eller Chef for Krigsdepartementet, som, hvad enten Søvæsenet skulde høre derunder eller ikke, forestod og var Hans Majestæt ansvarlig for, at Alt hvad der hørte til Rigets Forsvar, var i den bedstmulige Tilstand, saasom: Mandskabet i den foreskrevne Mængde inddeelt, commanderet, over og forsynet med alt Tilbehør, Armeens Material i complet Stand, ligesom Rigets faste Pladse og Søværnet, forsaavidt det allernaadigst maatte findes passende, at underlægge det samme Chef som Krigsdepartementet; og endelig: 4) lade forfatte de fornødne Ruller, forberede og derefter udstrække Værnepligten over alle vaabendygtige Mændaf hele Riget, saaledes, at naar Nøden fordrer, kun bestemte Hindringer og grundede Aarsager kunde give Undtagelse for at møde, saavel ved denne Lejlighed, som ved Øvelserne, men at til Tjenesten i Garnisonen maatte forholdes ved Stedfortræde som hidtil.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Hvad videre der allernaadigst maatte behage Hans Majestæt, hvori og paa hvilken Maade Allerhøistsamme ville afhielpe de Klager, som offentlig ere fremførte i Henseende til de Militaires Kaar, baade medens de tjene, som naar Alder og Svagelighed gjorde dem uduelige til Tjenesten, maatte Forsamlingen tillidsfuld henstille til Hans Majestæts noksom kundbare Naade for hver af sine Undersaatter, og for hvert Samfund af disse.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Nr. 20 af samme Tidende indeholder først Slutningen af Forhandlingerne den 5te Maj, nemlig over Oberst Brocks Forslag om Værnepligt. Adskillige Medlemmer talte over og mod dette Forslag. Vedden Afstemning, som derpaa fandt Sted, og efter Forlangende af et Medlem, skete med Kugler, blev det med 28 Stemmer mod 22 vedtaget, at der ikke skulde nedsættes nogen Committee i denne Anledning.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Mødet den 6te Maj. Vicepræsidenten, som fremdeles fungerede, tilkjendegav, at han havde modtaget følgende Amendement om Hoveriets Afløsning, nemlig fra: 1) Braminge Sogns hoverigjørende Bønder, 2) Beboerne i Moldrup, Nordby, Gammelby og Gjørup Byer i Visby Sogn, 3) Ullerup Gods, 4) Bjørnholms og Nørlunds Godsers Bønder, 5) nogle Fæstere under Nipstrup Gods, og endelig et Andragende fra nogle Selveiere i Tods- og Erslev Sogne, hvori de klage over, at Fæstebendernes Hoveri foranlediger, at Communebyrderne blive for trykkende for Selvejerne; hvilke Andragender. alle ville blive afleverede til Committeen angaaende Hoveriets Ophævelse. Endvidere anmeldte Vicepræsidenten, at have modtaget efternævnte Andragender og Brændeviinsbrændingens Frigivelse, nemlig fra: 1) Aal, Høe, Orby, Billum og Jandrup Sogne, 2) Holmsland og Ring Sogne, 3) Landboerne i Sønder Herred paa Morsø, 4) Grund for Mølle, hvilke ville blive afleverede til den i denne Anledning nedsatte Committee. Derefter blev foretaget Sagen angaaende Udkast til en Placat, indeholdende nærmere Bestemmelser af Straffen for dem, hos hvilke ustemplede Spillekaart, forefindes, uden at der med disse er spillet eller handlet, hvilken, efterat Committeens Betænkning var oplæst af dens Referent, Justitsraad Estrup, blev første Gang discuteret, og berammet til endelig Behandling Tirsdagen den 10de dennes. Møller Tostesen oplæste et af ham indgivet Forslag. Værnepligten angaaende, hvori han foreslaaer: 1) At den Tilladelse til at faae en Søn fritaget for Krigstjenesten, som hielpende Søn, der ved Forordningen 20de Juni 1788 og Cancelli-Circulaire af 22de Januar 1803 er tilstaaet en gammel eller svag Gaardmand, saavelsom en gaardbrugende Enke, maatte udstrækkes til enhver Besidder af en Gaard paa 1 Td. Hartkorn og derover. 2) At den hidtil stedfundne Trækning om Frilodder ved de aarlige Landmilicesessioner maatte ophøre; at den stadige Tjenestetid eller Garnisonstjeneste i Fredstid maatte nedsættes til et Aar foruden Exerceerskolen, og til trende aarlige Mønstringer, dog saaledes at den Udskrevne skulde forblive i Rummer ved den staaende Hær i sex Aar. Flere Medlemmer meente, at Forslaget ikke egnede sig tilat underkastes Behandling af en Committee. Den Kongelige Commissarius bemærkede, at hvad der allerede af nogle af Forsamlingens Medlemmer er udtalt, om det Betænkelige i at tilstaae enhver Gaardmand en hjelpende Søn, finder han vel grundet. Det blev derefter med 43 mod syv Stemmer vedtaget, at der ikke skulde nedsættes nogen Committee i denne Sag.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Nr. 21 af samme Tidende indeholder Fortsættelsen af Forhandlingerne den 6te Maj. Justitsraad Nyegaard oplæste et af ham indgivet Forslag til en Petition angaaende Creditvæsenet. Han anmodede Forsamlingen om at indgive en allerunderdanigst Petition : A) At der under Kongelig Garantii maa oprettes et Laane-Jnstitut for Ejendoms besiddere i Danmark, Kjøbenhavn undtaget. B.) Atdet allernaadigst maatte behage Hs. Majestæt Kongen at tilsige saavel Undersaatterne, som Fremmede, fuldkommen Garanti for danske Embedsmænds Embedshandlinger, hvorved Private præjudiceres. C).At det allernaadigst maatte fastsættes, at Skatters, Brandpenges og Communeafgivters Fortrindret ikke bør kunne præjudicere Andre, der have Ret i Tingen, længere end et halvt Aar, og Bankrenter et heelt Aar fra Forfaldsdagen at regne, samt at, naar Execution skeer, Pantecreditorerne da strax derom ved Fogden underrettes. D.) At det allernaadigst maatte befales, at ingen Branderstatning for pantsatte Bygninger herefter maa udbetales Eieren, for Pan ecreditorernes Samtykke eller Erklæring er indhentet. E.) At Forordningen om Pantebøger af 7de Febr. 1738 allernaadigst maa indskjærpes og erholde det Tillæg, at der ved Landjurisdictionerne bør indrettes Realregistre. F) At Lovens 5-7–8 allernaadigst maatte udvides saaledes, at det tillades at indgaae Pantecontracter paa den Maade, at Creditor er berettiget til, naar Capital eller Renter udeblive, strax at tiltræde Pantet, og indtil han vorder fyldestgjort, oppebære Jndtægterne, imod at liguldere sine Renter og tilsvare Udgivterne, uden Regnskabs Aflæggelse til Debitor eller de secundaire Panthavere. Det Kongelige Thealer. J Aften opføres: Sparekassen, eller: Naar Enden er god, er Alting godt, originalt Lystsvil; og Hovmesteren i Ambe, Vandeville.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
J Morgen Aften: Smeden i Neumark, original dramatisk Skildring i een Act, og Waldemar, original romantisk Ballet i fire Acter af Hr. Dandsedirecteur A. Bournonville, Musikken af Hr. Concertmester Frolich. Forestillingen er forbi omtrent Kl. 101.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Reisende. Ankomne den 21de, 28de og 23de Maj. Cand. Pharm. Thorup fra Præstøe; Dyrlæge Johansen fra Sorø, Kjøbmand Levin fra Kjøge, Kjøbmand Westerman fra Randers; Student Smith fra Leire Herred, Proprietair Langheim fra Gyldenholm; Catheket Scherning fra Nykjøbing paa Falster, Capellan Graae fra Rudkjøbing; Cancellieraad Liebe fra Roeskilde, Kjøbmand Larsen fra Frederiksværk, Cand. Med. Dreyer, fra Hirschholm; Bye- og Herredsfoged Sommer fra Svanike: Catheket Galschjøt fra Fredericia; Cand. Theol. Jacobsen fra Cappeln, Adjunct Berg fra Nykjøbing; Particulier Schou fra Skjelsker, Forvalter Møller fra Vordingborg; Handelsbetjenterne Sørensen fra Aarhuus og Berg fra Nexø, Toldbetjent, Forsberg fra Maribo.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Private Avertissementer. J Anledning af Madame Proms Død paa Hindholm, den 23de April 1836. Sel fød er vel en Trøst: Men bedre vel opdragen: Vel gift er Livets Lyst: vel det er Hovedsagen. Et fanddru Speil af Livets lyse Side. En Sanger givet har i disse Ord. Dets Slutning opfyldt see paa denne Jord, En skyldfri Vandel kun kan for ud vide. Men da vi veed, at Synden kaster Skygger, Der følge os fra Vuggen til vor Grav. Saa fik vor Svaghed Haabets Støttestav, Den peger hvor Barmhiertigheden bygger. Hvo trofast kunne her i Jordelivet. Med Øiet henvendt mod ophøiet Maal.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
J al Omvexling, som et speilblank Staal, Sin Bane præge, den blev Seiren givet Men hvo formaster sig, at turde sige: J Jordens Skyggedal jeg pletfri stod Nei, Angerstaaren væder bedst den RodDer skyder Haabets Blomst mod Lysets Rige. Saaledes vandre, vil, bag Vaar og Sommer, Vor Vinter smille til dens sidste Stund, Da, efter Dagværk, vil en rolig Blund, Os føre hvor Barmhiertighed er Dommer. Med gudhengivent Sind den kjære Moder, Hos elske Børn var fro sin Vintertid, Nu takker Gud, at Dødens Engel blid Har frigjort Sjælen hist paa Lysets Kloder! Lad Graad kun flyde der hvor Støvet hviler: en fæster Taareblikket mod det Blaa Og salig Fryd vil da for Øiet staae: En Gjensyns Engel gjennem Taaren smiler, J. Wilstrup.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
Døde. Med dybeste Vemod maa jeg bekjendtgjøre for fraværende Venner, at min inderlig elskede Mand, Lorenz Sørensen, Sognedegn i Avnæs, den 18de dennes blev mig ved Døden derover, efter at jeg i 25 Aar havde levet med ham i det lykkengste Ægteskab. Uagtet hans høie Alder af 77 Aar befal han en Ynglings Kraft og Munterhed, indtil han for 12 Uger uden blev angreben af en smertelig Sygdom, som han udholdt med den stille Hengivenhed, der stedse havde fulgt ham under Livets afvextende Tilskikkelser. J 32 Aar varede hans Embedstid, og det er min og min eneste Datters Trøst, nu, da han ikke er mere, at Enhver, som har kjendt ham og hans Vynder, vil bevare hans Navn i venligt Minde. Asnæs i Odsherred, den 21de Mai 1836. Georgine Frederikke Sørensen, født Brandt.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
I Gaar Morges Kl. 3 døde min inderlig elskede Mand, Ditlev Ludvig Vest, Sognepræst for Thirstrup og Fuglelev Menigheder, i hans Alders 34te Aar. Efter 3. Maaneders lykkelige Ægteskab skulde jeg friste denne tunge Skjebne. Thorstrup Præstegaard, den 9de Mai 1836. Sophie Emilie Öst. Vores inderlig elskede eneste Barn, Frederik Greforius Christian, blev os ved Doden berøvet den 22de Mai, i sit 14de Aar, efter 3 Dages Sygdom af Skarlagensseber. burde den 24de Mai 1836. Alum. C. de Klauman. ladt sium.
Berlingske Tidende, 1836-05-26
At min inderlig elskede Kone, Maren Kirstine, født Rehammer, den løde dennes, Dagen førend hendes 38te Fødselsdag, efter 81 Aars lykkeligt Ægteskab, ved en blid og rong død indgik i Evigheden, og jeg saaledes berøvedes en kierlig og trofast Ægtefælle og mine tre smaae Pigebørn den omhyggelige og bedste Moder, er mig en sørgelig Pligt herved at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Hovet, den 2de var ind C. Pedersen.