JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Reisende. f. Kallundb. t. Aarh. Justitsr. Sarauw; Cand. jur. Greven kop=Castenschjold og Petersen, Provst Assens m. Frue og SønKbud. Stegmann og Rosing; Md. Pontoppidan og Welling: 1 Provst Ingerslew; Toldbet. Bülow; Høker Andresen; Farver, Halkjær; Student W. Willemoes; Fru Hasselbalch, Skomager Holm; Handelsfuldm. Heegaard; S. Philipsen. - F. Aarh. t. Kallundb.: Postmester, Baron v. Haxthausen m. Frue og 2 Børn; Pastor Edsberg; Jfr. A. Ripke, Myhre, A. Møller, og L. Lihme, Handelslærling L. Weis, Hofjægermester v. Zeuthen m. Frue, Capt. v. Bülow m. 2 Døttre; Hr. Hulbeck m. Kone, Komd. Brinkmann og Bloch; Comtesse Schulin; Fuldm. Jacobsen; Frøken J. Flindt; Gibsarbeider Morgandt; Justitsraadinde Bernth m. Datter, Regimentschirurg Holm m. Tjener; Generalkrigscommissair Krag; H. F. Krag, Borgercapt. Jensen m. 2 Døttre; Kammerjunker, Bye og Herredsfoged Bulow m. Frue og 5 Børn, Kudsk og Tjenestepige, Hestehandlerne Schön, A. Pedersen, J. Jensen og N. Nielsen, Qvæghandlerne Lægaard og J. Hvidberg. - Med Dagv. f. Aalb. igaar. Til Fredericia, Jfr. Brammer. Til Aarh.: Skræderm. Lundt; Major v. Holstein-Rathlou. Til Rand. Komd. N. Sødring; Jfr. Levy. Til Hobro: Hr. Holst.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Døde. D. H. Christoffersen, f. Ambrosius, 67 A.; F. A. C. Korber, 22 A.; Kbd. Hans Warthoe; Alle i Kbhvn. H. D. H. Glade, f. Holm, 57 A., paa Rolighedsdal ved Kbhvn. Maren Lund, 69 A., i Carlstrup Mølle. Ane M. Pallesen, 58 A., i Skagen.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Hals Skibsliste. Jndk. D. 10de Septb.: C. Nielsen f. Nyb. m. Frugt. D. 12te: F. Andreasen f. Gothenb. m. Salt. P. Baadsgaard, og I. Christensen f. Kbh. m. Stykg. A. Juul, J. Jensen, N. Friis, M. Lund og P. Poulsen f. Drammen; L. Bang f. Holmestr.; Alle m. Træl. - Udg. D. 9de: H. Gylding t. Hors m. Kalk. N. Jørgensen t. Rand. G. Hør. P. Petersen t. Østerr. ball. H. H. Tøndring, og d. 10de : M. D. Lund t. Kbh., balle D. 11te: F. Aslagsen Syd efter m. Træl. P. Petersen t. Hel singer m. Smør. N. F. Larsen, P. Larsen og J. H. Gülstofft. Nordb., ball. J. Jensen t. Apenrade m. Kridt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Bekjendtgjørelser. For fraværende Slægt og Venner bekjendtgjöres herved sörgeligst, at min inderlig elskede. gode Svigermoder, Madame Ane Wilsbech paa Hæstrupgaard, hensov stille og rolig den 11te September 1836, efter 12 Dages Sygeleie, gammel 70 Aar. Hun levede i 30 Aars Ægteskab med sin efterladte Mand, Proprietair Peter Bjerring Vilsbeck til Hæstrupgaard. Hendes elskede, uforglemmelige, eneste Datter er alt gaaet forud, modtagende Hende Hisset. For den efterlevende, sörgende Mand var Hunen sand Stötte med Forstand og Hjertelighed; for mig var Hun Alt. - Jeg veed ikke bedre at vise min Taknemlighed og at hædre dette dyrebare, kjære Minde, end at bestræbe mig for, at yde min gamle, svage Svigerfader en saadan Omhu og Pleie, der, om muligt, kan være hendes Erindring værdig. Hæstrupgaard, den 12te September 1836. Paa Svigerfaders og egne Vegne Nicolay Toft Kabell.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Friske, krydrede Ansioser sælges, i hele Dunke og mindre, Diverse nye, smukke Mynstre Thee & Kaffeservicer, 1 Potpourri= og Blomstervaser, Crystal=Varer, Speile og Speilglas i mange Størrelser, Ditto til ovale Speile, Meubelvoxdug i nye, smagfulde Mynstre, et Udvalg smukke Damekurve og Tasker, et stort Sortiment fine og ord. Legetøier, Halsbind i diverse Couleurer for Herrer, særdeles gode Buxeseler, Spadserestokke, Parapluier, med mange flere nylig hjemkomne Varer, faaes til billigst muellige Priser hos F. C. F. Hartmann. Veritabel Eau de Cologne, af Johann Maria Farina i Cöln, Jades hos F. C. F. Hartmann.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Smukt Mellemværk og tønderske Traadblonder i nyeste Mynstre er i disse Dage hjemkommen hos B. sal. Philipson.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
En velopdragen Dreng paa 15 Aar, som skriver en god Haand, regner godt, kan Tysk og noget Fransk, ønskes anbragt ved Handelen. Nærmere Underretning faaes paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg. . Nørlunds Kalkværk averterer herved sin Production af Steenkalk til Salg fra medio September. J Partier fra 10100 Tønder erholdes den ved Værket for den bestemte Priis 5 Mk. pr. Tde.; - enkelte Tønder a 6 Mk. pr. Tde. - J Qvalitet og øvrige Egenskaber svarer den til hvilkensomhelst anden bekjendt god Kalkart, og egner sig desaarsag fortrinlig til alt Muurarbeide og Fabrikbrug. Kulelædsker vinder den i Godhed. Bestillinger deraf ombedes behageligen indleverede til Undtertegnede. Nørlunds Glasværk, den 2den Septbr. 1836. A. P. Gindrup.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Ved en af Portene er for en Enke eller anden stille Familie et godt Sted af 3 Værelser med Tilbehør og liden have at faae for billig Leie, og anvises fra Stiftsbogtrykkeriet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
En ugift Mand, som godt kan snedkre, godt passe en have og godt skyde og ei forlanger at være ørkesløs eller at spire, men derimod attraaer en god Løn, ønsker at faae Tjeneste hos en Herre paa Landet. vises af H. P. Beyer ved Reberbansporten. Lax, Rug og Byg faaes hos Warberg.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
En Pige, der kan forevise godt Skudsmaal og som paa egen Haand kan paatage sig Madlavning, Vask og Strygning, kan i Kjøbenhavn, som Enepige, erholde en god Condition. Adresse-Contoiret giver den Søgende nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Nogle Traver godt Byg kunne kjøbes hos Gartner A. Nørgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-15
Tirsdagen den 20de Dennes, Formiddag Kl. 10, bliver, i Skolegadens Fattighuus, afholdt Auction over 3 Stkr. Dragkister, 5 Stkr. Klædekister, 1 Commode, Borde, Stosile, Skabe, 17 Stkr. forskjellige Dyner og 24 Stk. Puder, nogle Fruentimmer=Gangklæder, Kjøkkentøi m.v. . Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 13de September 1836. Davidsen, Forstander.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Over London har man nu Efterretning fra Paris om et nyt fransk Ministerium, hvis Medlemmer, efter Ordonantsen, i Moniteuren, ere følgende: Hr. Mole er Præsident og Udenrigsminister; Hr. Guizot har Underviisningsdepartementet; Hr. Gasparin er Indenrigsminister; Hr. Persil Justitsminister; Marschal Soult Krigsminister; Hr. RosammelMarineminister og Hr. Martin har Handelsdepartementets Portefeuille. Finantsministeriet underlægges Hr. Duch attel. Hr. Montalivet, den eneste af de forrige Ministre, som ikke frivillig havde nedlagt sin Portefeuille, er dog nu ogsaa udtraadt af Cabinettet, og udnævnt til Overintendantsover Civillisten. Der er kun een Stemme i Paris om, at dette Minister tium vanskelig vil kunne bestaae, det være sig enten for det nærværende eller et nyt Kammer. Det er udvalgt og sammensat i samme Aand og efter samme Regjeringsystem, som de fleste Ministerier efter Juli-Revolutionen havde at takke for deres Værdighed. En bestemt og ivrig Modstand mod alle Forsøg paa at fornye Minderne fra 1830; Kamp imod Demokratiet, hvor det end viser sig, indtil det engang lykkes at give det Naadestødet, ved Gjenoprettelsen af Pairer, nes og Majoraternes Arvelighed, disse ere de Hovedmomenter, paa hvilke man tog Hensyn ved den Mængde af Minister, skifter, som ere udgangne fra Kongen. Det har ikke mang let ham paa Mænd, som vare beredvillige til at række Haanden til en Administration i den betegnede Aand. Blandt de nu udnævnte Ministre er Hr. Guizot indtraadt i Cabinettet af Sympathi med Systemet, medens Hr. Mols maa antages at være ledet af Ærgjerrighed til at føie sig efter den kongelige Villie. Begge have været Ministre med Dupon- og Lasitte, dengang da Marseillanersangen var Modevisen, dengang, da en Parapluie var den eneste kongelige Livvagt dengang, da den polske og belgiske Revolution hilsedes som Juli=Revolutionens yngre Søstre, dengang man brugte Efterretninger om Polakkernes Seire som et Pirremiddel for den parisiske Nationalgades Enthusiasme, og de ved Pyrenæer, grændsen forsamlede spanske Proskriberede af det constitutionelle Parti nøde en, næsten aabenbar, Bistand af det franske Ministerium. Det var Hr. Guizot, dengang Indenrigsninister, der samlede ved den spanske Grændse saadanne Mænd, li som hvilke man vidste, at deres Stræben gik ud paa, at et høie Ferdinand den 7de under Constitutionen af 1812. m Nu er det ham, der kalder Hjælpemandskabet tilbage, som er og paa Veien for at forstærke Fremmedlegionen, for at det ikke skal tage den af Regentinden beedigede Constitution i Beskyttelse imod den legitimiske Prætendent. Hr. Molt, Skaberen og Forfægteren af Jkke=Interventions=Principet, han, 3 som engang erklærede en fremmed Magts Jndblandtag i Belgiens og Polens Anliggender mod Nationernes Villie, som den Krigserklæring mod Frankrig, kan nu maaske see sig forbeholdt den Rolle, først hemmeligt og siden aabenbart til at maatte virke imod den Constitution, som, efter den spanske Nations ubetydige Nationalvillie, er antaget som det spanske Monarkies fremtidige Grundlov.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Spanien. Den spanske Gaceta indeholder et Par vigtige Decreter. Ved det første gjøres hele Nationalgarden mobil; af dens Corpser dannes Reservehære, som afløse det regulaire Militair i dets Garnisoner, for at det, uden Undtagelse, kan støde ontil Operationssarmeen i Norden. Alle Ugifte, saavelsom Enkemænd uden Børn, fra 18de til 40de Aar, have at stille sig i deres Districter og Organisationen tager strax sin Begyndelse, saa at den den 10de Octbr. kan være fuldendt. Over 6 Maaneder kan denne Nationalgardens Tjeneste ikke udstrækkes, udenfor de Gardister, som frivillige ville yde Regjekringen deres Tjeneste i længere Tid, hvis det behøves. En Infanterist kan frikjøbe sig for 1500 Realer, en Cavallerist, for 20000, for denne Tjeneste ved Nationalgaden. - Ved det andet Decret kaldes 50000 Mand til den active Tje eneste af de 100000, som conscriberedes ved Decretet af 24de Octbr. 1835. Jndtil 1ste Octbr. kan man frikjøbe sig for 2200 Realer; fra 1ste October til 15de Nybr. for 3000; senere finder aldeles ingen Frikjøbelse Sted, men Enhver, Loddet da træffer paa, maa uden Vægring marscherre. Man har, som man seer, ved begge Decreter den dobbelte Hensigt, at skaffe en imponerende Stridsmagt tilveie og tillige at bøde paa den overhaandtagende Finantsforlegenhed. - Deficitet i Statsindtægterne fra 1ste Septbr. d. A. indtil 31te Jan. 1837, anslaaes til 300 Millioner Realer. Trediedelen af denne Sum mener man at kunne dække ved de forhaanden værende ordentlige og overordentlige Midler. Til at dække Resten har man lagt adskillige Planer, som nærmere blive at sanctionere af Cortes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Tyrkiet. Efter det engelske Blad Times have ivrige Forhandlinger, i den senere Tid, fundet Sted mellem Porten og den franske Gesandt Admiral Roussin. Porten har nemlig protesteret imod en Alliancetractat, som den franske Regjering den 8de Mai har sluttet med Veien af Tunis. Denne sidste, Portens Vasal, befinder sig nu under Frankrigs særegne Beskyttelse, og denne Magt har forpligtet sig til, paa hans Anfordring, at yde ham Hjælp imod ethvertsomhelst Angreb. Beien har igjen, paa sin Side, forpligtet sig til at tilstaae de Franske fri Gjennemmarsch gjennem sine Stater i Tilfælde af Fjendtligheders Udbrud mellem dem og det tilgrændsende Stammer. Disse Stipulationer ansees krænkende for Sultanens Souverainitetshøihed; han er forbittrets derover, og skal staae i Begreb med at opfordre den brittiske Regjering til at beskytte sine Rettigheder. Skulde den vægre sig ved at mægle kraftigt i denne Sag, vil Sultanen kaste sig aldeles i Ruslands Arme (som vist aabne sig strax. - Den sidste Termin af Krigscontributionen til Rusland, 30 Mill. Piastre, var den 25de f. M. forfalden til Betaling. Porten manglede Penge og Udførselstolden blev, til stor Misfornøielse for Handelstanden, forhøiet. Naar dennes sidste Sum er betalt, ansaae man Silistrias Rømning den 1ste Septbr. for afgjort viis.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Sachsen. Den 8de September undertegnedes Ægteskabs-Contractensk mellem den græske Kong Otto og Prindsesse Amalia af Oldenborg (født den 21de Decbr. 1818. Dagen derpaa afreiste Hs. Majestæt til Potsdam, hvor han indtraf samme Aften. Hans tilkommende Svigerforældre tilligemed hans Brud tiltraadte deres Tilbagereise over Leipzig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Østerrig. Det keiserlige Hofs Jndtog i Prag, til den der forestaaende Kronning, skal have været ledsaget af en Glands og i Pragt, hvis Mage man forgiæves vil søge andensteds Petersborg?); den herskende Ro og Orden ved denne Leilighedse var mere et Resultat af Folkemassens egen Anstændigheds Følelse, end af nogen særegen Øvrigheds-Foranstaltning, at hvilke idet mindste ingen vare at bemærke. Et eneste Uheld tildrog sig, idet Adjutanten, Baron Sluga, styrtede med He steen og brækkede et Been. Foran Keiserens Vogn rede 20 Fyrster og Grever. Hver Hests Ridetøi anslaaes til en Værdi af 600 Spec. Fyrsterne Trautmannsdorf, Lobkowitz, Clary, Schwartzenberg og Grev Harrach tildroge sig især Tilskuernes Opmærksomhed. Den 3die September besøgte Keiseren om Eftermiddagen et Lyst-Anlæg, udenfor Byen, hvor Musikcorpserne af 4 Regimenter vare fordeelte. Den høie Adel havde i Forveien indfundet sig i sine glimrende Eqvipager. Keiserhoffet ankom i 9 sexspændige Vogne. Søndagen derpaa var stor Kirkeparade. Hertil vare commanderede 6 Batailloner Infanteri, 2 Grenadeer Batailloner, 2 Jæger=Bataill., 2 Curasseer=Regimenter, 1 Artilleri=Regiment og 6 Batterier. Efter Gudstjenesten defilerede Tropperne forbi Keiseren.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Blandede Efterretninger. 1 Fregatten Barham, er ankommen til Portsmouth. Den har bragt den for den tyrkiske Tjeneste bestemte Oberst Considine til Constantinopel og ankom til Dardanellerne den 5te Junii. Her kom Commandeuren i Strid med Paschaen, i der har befaling i Dardanelforterne, da denne ikke vilde tillade Skibet at gaae igjennem, fordi Churchills Sag netop dengang vakte største Spænding. Englænderen erklærede imidlertid, at han vilde gaae igjennem og eftertrykkelig revse en hver Fornærmelse, der ved Gjennemfarten kunde blive viist den brittiske Flag. Han holdt Ord og gik, tæt under Kanoner, ne i det Fort, der ligger paa den europæiske Side, igjennem Strædet, uden at der blev løsnet et Kanonskud paa ham, Kong Murats Enke, Prindsesse Caroline Napoleon, skal have faaet Tilladelse til at bosætte sig i Frankrig. Beretningen om, at Marie Louise vilde afstaae Parma til Hertugen af Lucca, erklæres af wienske Blade for Opdigtelse. Hr. Deelarne, som af Frankrig blev sendt til Marokkofi de bekjendte algierske Anliggender, er nu kommen tilbage, efterat have opnaaet Maalet for sin Sendelse. Endnu aldrig skal en christelig Gesandt være bleven modtaget med saamegen Pomp, som han blev det i Mequinez, hvor flere tu finde Ryttere droge ham imøde. Ministrene have ligeledes budt ham velkommen en halv Miil udenfor Staden, ved hvis Porte han blev hilset af Keiserens Kjøkkenmester og Gardens Chef, som med 30 Fanebærere reed foran ham tilhans Qvarteer. 3 Dage efter havde Hr. Deelarue Audients hos Hs. Majestæt, dog ikke i Palladset selv, hvor har havde maattet bukke 3 Gange for Monarken. Sammenkomsten fandt derimod Sted tilhest, hvorved Gesandten slap med net Buk. Men, hvad der meest har forhauset Marokkanerne, er, at deres Keiser førte sin franske Gjæst ind i sit Ha frem, hvis yndige, bag store Forhæng skjulte Beboerinder udstødte et Skrig, da de saae den Fremmede indtræde. Det skal slet ikke være usandsynligt, at den ofte omtalte Uhrmager Nauendorf virkelig er Dauphin, den henrettede Ludvig den 16des Søn. 1809 kom han fra Amerika til Preussen, hvor han gjaldt for en fransk Emigrant og forgen stille, fordringsløs og retskaffen Mand. Til sine Venner yttrede han oftere, at han var af høi Byrd; men kunde endnu ikke fremtræde under sit rette Navn. Først efter Julirevolutionen erklærede han sig for at være Ludvig den 16des ægte Søn, fandt megen Understøttelse hos Tilhængerne af den gamle Kongefamilie, vandt de meest udmærkede Pariser-Advocater for sin Sag og begyndte en Proces, for at bevise sin Herkomst; men endnu for samme blev tilendebragt, tvang den franske Regjering ham til at forlade Frankrig og begive sig til England, en Omstændighed, hvori man har villet see et temmelig stærkt Beviis for Sandheden af hans Paastand. Forøvrigt har Nauendorf ikke ringeste Anlæg til at være en snu Bedrager, og hans Ansigt bærer humiskjendelig Bourbonnernes Familietræk.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Jldebranden i London den 28de Aug. har været den største, man mindes siden 1794. Der manglede Vand og en heele Time kunde de 14 Sprøiter ikke spille. Det saakaldte Fen nings=Værft ved London-Broen, der indeholdt en Mængde kostbare Varer, brændte lige til Grunden. En heel Række Bygninger i Duke=Street blev et Bytte for Flammerne. Assurance-Compagnierne have at betale 300,000 Pd. St., Skaden anslaaes til 400000 Pd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
J Würtemberg har det saakaldte Landjægercorps opsnapspet 7897 Personer, hvoriblandt 6 Røvere, 692 Tyve, 7 Vildttyve, 30 Desecteurer, 3 bortløbne Militairpligtige, 2340 somflakkende Pers., 1621 Tiggere, 3198 andre Lovovertrædere.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
De uhyre vide Dame=Ærmer ville forhaabentlig nu komme i Miscredit, efterat de have kostet en smuk, ung Pige, Datter af Hofraad Herfeld i Regensburg, Livet. Jdet nemlig denne unge Dame forseglede et Brev, gik der Jld i hendes Musselins=Ærmer, og i faa Øieblikke vare de Klæder, hun havde paa, brændte til Aske. Efter 7 Dages frygtelige Lidelser opgav hun Aanden.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
J Repræsentantmødet den 22de Aug. optoges 166 nye Medlemmer i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, af hvilke 47 opholde sig i Kbhvn., 43 i Sjælland, 20 i Fyens Stift, 10 i Lollands=Falsters Stift, 13 i Aalborg, 6 i Viborg, 9 i Aarhuus og 13 i Ribe Stifter, 1 i Slesvig, 3 i Norge og 1 Sverrig. Desuden anmeldtes, som optagne af Filialselskaberne 7, nemlig i Holbek 2, i Roeskilde 2 og paa Bornholm 3. Selskabet tæller saaledes nu 2723 Medlemmer. - Over den af Selskabet udsatte Priisopgave: gen god historisk Læsebog for Bondestanden, ere indkomne 6 Skrifter, hvis Bedømmelse af den nedsatte Committee (Drewsen, Molbech, P. D. Jbsen. er meddeelt i Dansk Folkeblad og gaaer ud paa, at intet af den i sin nærværende Form fortjente at udgives paa Selskabets Bekostning, hvorfor Repræsentanterne ikke troede at kunne tilstaae, noget af dem den udsatte Priis af 200 Rbd. Derimod ved toges at udsætte Prisen paany og navnligen at opfordre Forf af Nr. 6 med Motto: "Fædrelandskjærlighed, til at foretage en Omarbeidelse deraf, i Overeensstemmelse med de af Committeen givne Vink, og derefter indsende sin Afhandling til ny Concurrence. Ligeledes vedtoges at opfordre Forf. af Skriftet Nr. 5 med Motto af Mac. 2 B. 15, 38, til at foretage en Omarbeidelse af Skriftets første Afdeling, da Selskabet, naar denne udføres paa en tilfredsstillende Maade, vil tilstaae Forf. et pas sende Honorar og udgive Skriftet paa sin Bekostning.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Da de Børn, som Committeen til moralsk fordærvede Personers, men især den opvorende Ungdoms Forbedring har tage sig af og ladet opdrage, naturligviis kun til en vis Tid kunne forblive under dens nærmere Forsorg; saa opfordrer den nu i den Berlingske Tidende, Medborgere til Oprettelsen af en Forening mellem christeligsindede Venner af den forladte og forsømte Ungdom, hvis Formaal skulde være at antage sig disse, efter deres Confirmation, paa samme Maade, som christelige Venner ellers pleie at udvise mod et ungt Menneske, hvis Forældre ere døde, ved at anbringe ham i en passende Lære, skaffe ham en Tjeneste, sørge for at faae ham tilsøes, eller overhovedet virke for hans Fremtids Vel. Som noget Særegent og Caracteristisk for en saadan Forenings Organisation, troer man at burde antyde, at, medens ethvert andet Samfund er haseret paa eller dog forbundet med aarlige Bidrag, vilde der her aldeles ikke være Talen om noget aarligt Contingent; men alene forlanges det Tilsagn, at Enhver efter Evne og Leilighed vilde paatage sig et christeligt Tilsyn med et ungt Menneske, der be landt sig i ovennævnte Tilfælde. Det er især Laugsmestere, Landmænd, Præster og Skolelærere, Fabrikeiere og Skibsførere, som Committeen i denne Henseende med størst Tillid troer at kunne henvende sig til.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Den forhen omtalte Artikel i Dagen, om Kjøbenhavnspostens Grundcaracteer, er nu sluttet med Nr. VIII, hvori Forf. erklærer, alene at have havt til Hensigt, ved fremsatte Beviser, at oplyse Publicum om, at Hr. Liunge er en slet Journalist, som ikke, naar han er overbeviist om, at have fremsat en Paastand urigtigt eller i et for den Paagjældende skadeligt Lys, gjenkalder sine Beretninger og Meninger, eller oplyser, at de vare urigtige. "Dersom Hr. Liunge - hedder det videre - vil hylde den Liberalisme, hvis Forkynder han vil være, da maa han i sin litteraire Virksomhed vise sig langt mindre bidende og skadefro, end de Artikler, der maae ansees at hidrøre fra Red, vise ham at være. Sluttelig har Forfatteren nævbynet sig i et Tilskrift saalydende: "Ovenanførte Artikel blev skreelvet i Midten af Juli, men forskjellige Omstændigheder, som det her er aldeles unødvendigt nærmere at omtale, udsatte dens Offentliggjørelse til August og selv da maatte jeg, paa Grund af Bladets Natur, dele den i flere Nummere. Efter det sjette Stykke kunde imidlertid Hr. Liunge - som, endskjøndt han er en erklæret Fiende af alle Retsforfølgelser for literaire Angreb, nu tredie Gang i det Fjerne har truet Dagen dermed - ikke længer udholde den Tanke, at Nogen formastede sig til at sige ham den nogne Sandhed. Han udslyngede sit Banbrev, som er mærkværdigt - ikke derved, at han i det erklærede Artiklen for at være fuld af Urigtigheder, som ikke var værd at bestride; thi det er hans gamle Krigspuds, at klage over synderlige Vildfarelser og Fordreielser, som det ikke vil faae Ende at berigtige, selv da naar en Sag er allerklarest - men ved at han, endskjøndt han i Artiklen finder Beviis for næsten alt det Sagte, har havt Mod nok til at bruge det stærkeste ærekrænkende Udtryk mod Forfatteren. Jeg er Forfatteren, mig er det, mod hvem han har fremført det, og mig er det, som, i Følelsen af, at jeg kun har sagt Sandhed - maaske diærvt, som enhver retsindig Mand, der uden Egennytte eller Bekjendtskab med den Forurettede, blot af retfærdig Harme over en aabenlyst yttret Skadefrohed - ikke vil lade Hr. Liunges særekrænkende Udtryk hvile paa mig. Th. Overskoult.
Aalborg Stiftstidende, 1836-09-17
Blandt vore ældre Digtere tælle vi en, hvis Musa vel ikke havde noget stort Omfang, men hvis lyriske og elegiske Digte ved deres simple Naturlighed have noget Behageligt og Tiltrækkende. Denne Mand er Consistorialraad C. A. Lund, der døde som Præst paa Møen 1833, og skrev de smukke Digte: Lunden ved Jægerspriis, Eleonora Ulfeld til sin Mand og Landsbykirkegaarden, som i sin Tid gjorde megen Lykke og lendnu læses med Fornøielse. Det vil derfor vist være denne Digters Venner kjærkomment, at der nu er udkommensen Saar ling af hans efterladte Digte, som er 12 Ark stor og koster 1 Rbd.; Staden Mainz har besluttet at udnævne Thorvaldsen til Æresmedborger. Diplomet vil blive ham oversendt i et rigt udsmykket Futteral, hvortil Staden har bevilget 600 Gylden. Arbeidet er overdraget til den unge Kunstner Florian Metzgeri Mainz og næsten fuldført. Ziraterne paa det øverste Sidelaag af Futteralet ere af drevet Sølv. Futteralet er 3 Fod høit og 3 Fod bredt. Randen er ud, ykket med Arabesker. Det midterste Rum forestiller en oventil halvrund Nische, i hvis MidteMoguntia svæver, holdende i den ene Haand en Borgerkrone, over Hovedet af Guttenbergs paa et Postament staaende Buste, og i den venstre Haand en Laurbærkrands over Hovedet af Thorvaldsen, der sidder tænkende over Udkastet til Modellen. Tegningen er af Dr. Hens fra Mainz, som for Tiden er i Rom.