JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Kammerjunker T. C. Bruun Neergaard, der to Gange har gjennemreist det nordlige Jtalien, i den Hensigt at levere en malerisk Reise i dette saa sjeldent, i det mindste med langt mindre Opmærksomhed end Florenz, Rom og Neapel, besøgte Land, udgiver et saadant Værk i to Foliobind med 100 Kobbere. En duelig Landskabs= og Bygnings tegner, Hr. Naadet, Udgiverens Reisefælle, har forfærdiget en Mængde Tegninger dertil, af hvilke Udgiveren har valgt saadanne, der bedst fremstille hvert Lands eiendommelige Caracteer. De stikkes i Kobber af en saare fordeelagtig bekjendt Konstner, Hr. Debucourt. Hvert Kobber vil fremstille en Tegning i Sepia, i Bistre, coloreret, med Pen med Blyant, med Blyerts, paa couleurt Papir, hævet ved hvidt, toucheret &c. Virkningerne ville tillige være saa forskjellige, at man vil troe, at have ligesaa mange forskjellige Tegninger, som man har Kobbere. Denne Forskjellighed vil tillige have den Nytte, at disse Stykker ville kunne tjene Ungdommen af begge Kjøn, som tegner Landskaber, til Modeller. - Hvert Bind kommer til at bestaae af 8 Hefter, hvert Hefte af 6 Kobberstykker, hvortil følger en oplysende Text. De 2 første Leveringer ere allerede færdige. Prisen for hver Levering er 7 Mk. 8 s. S. H. C. paa Papir demi conadier, og 16 Mk. 4 s. S. H. C. paa Velin papir grand gigle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Den hæderværdige Olding Diskop Balles halvfjerdesindstyvende Fødselsdag høitideligholdtes d. 12 Oct. i en samlet Familie og Vennekreds, J det Selskabet begav sig til Aftenspisebordet fremtraadte Hr. Justitsraad Baggesen og oplæste et af Biskoppens samtlige Børn og Børnebørn undertegnet lille Digt, med Overskrift: Til vor gamle Fader, Biskop N. C. Balle, og ved Slutningen af Maaltidet reiste Hr. Geheimelegationsraad Blicherolsen sig, og udbragte til alle Tilstedeværendes Overraskelse et til denne Høitidelighed passende Skaal-Impromptu, som begge findes indrykkede i No. 1 af den nordiske Tilskuer. Statspapirer ere i denne Tid betydeligen stegne i Prisen. Ved Auction d. 4 Novbr. vare Priserne saaledes : Asiatiske Comp. Obligationer 72 Rbdlr. pr. 100 Rbdlr. S. V.; Brandcasse=Obligationer, omskrevne Daler for Daler, 88 pr. 100; Dito, omskrevne til 36 PC., 86 pr. 100. Depositocasseobligationer 50 til 60 1/2 Rbdlr. pr. 100. Specieobligationer Litr. A 114 1/2 pr. 100 Rdlr. Spec., halve Actier i Søassur. Comp. 182 Rbd. Stykket; hele Speciebang Actier 671 Rbdlr.; en Actie i Bryghuset ved Langebro 1900 Rbdlr.; en asiatisk Actie 110 Rbdlr. (var det høieste Bud, men blev ikke solgt derfor); Rigsbankobligationer 2 Rbdlr. pr. 100 (var det høieste Bud, men blev ikke solgt derfor), en Brandcasseobligation 85 Rbdlr. pr. 100; transport. Statsfonds 131 Rbd. pr. 100 Rdl. Spec., consignable Fonds for 102 til 100 Rbdlr. pr. 100 Rdlr. Spec. (altsammen foruden 6 PC. i Omkostninger)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Jstedet for det nylig indgangne Blad Dan norg udgiver nu Hr. J. K. Høst: Den nordiske Tilskuer, et Blad af blandet Jndhold, hvoraf No. 1 i disse Dage er udkommen, og som har samme Bestemmelse som Dannora. Ugentlig udkommer et heelt Ark.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Aarhuus, den 20de October. Nær ved Herregaarden Refs, som ligger i Viborg Stift, og tilhører Hr. Major Baron A. v. Juul, ligger en Veirmølle. Denne bestyredes af en gammel ugift Mand. En Bondekarl af hans Familie besøger ham for nogle Dage siden, og beder ham laane sig 700 Rdlr., med hvilke han vilde kjøbe sig fri paa Sessionen, Manden nægter ham det. Forbittret herover beslutter han ved Vold at skaffe sin, hvad han ikke kunde beholde med det Gode. Om Aftenen sildig drikker han den Gamle fuld, lægger han i Sengen, snakker ham i Søvn, lister sig derpaa hen til hans Kiste og tager Pengene. Samvittigheden slaaer ham, han ængstes af Frygt for at hans Tyverie skal vorde opdaget, og for at tilintetgjorden Eneste, som mueligen kunde røbe ham, fatte*) J Almindelighed kunne Auctionspriserne paa Statspapirer, paa enkelte Tilfælde nær, ikke antages at være de gjængse, da de sædvanligt betales høiere ved Auction end underhaanden. Saaledes betaltes f. Ex. her ved Auction 72 for Committeesedler, uagtet de i samme Øieblik sol tes underhaanden for 65. han den gyselige Beslutning, at skikke Jld paa Møllen og brænde den Gamle inde; han udfører den - sniger sig bort, og skjuler de stiaalne Penge i en Høstak, at de ikke skulde røbe ham. - Til Lykke vare endnu Folk oppe paa Herregaarden, de see Jlden, og ile til for at redde, hvad reddes kunde. Vaaningshuset stod i lys Lue. Med megen Møie frelser man den gamle Mand ved Hielp af en Baadshage. Hvor forbrændt og forhakket han end var, følte han dog ingen Smerte, han fortalte Dagen efter at det forekom ham, som om han først havde seet sin Slægtning ved Kisten og derpaa Loftet brænde over sig; men han var for beruset til at tænke paa sin Redning. - Jlden kom ikke videre. - Baronen sendte Dagen efter sine Folk ud af forskjellige Veie paa Spor efter Misdæderen. Ogsaa vare de saa heldige at træffe han i Nærheden. De indlode sig i Samtale med ham, og spurgte om han ikke havde Lyst at tage Tieneste paa Refs, da Baronen i denne Tid trængte til Folk, dertil fandtes han villig, og fulgte tilbage med dem. Underveis spurgte Man, om han havde hørt noget til den Jldebrand, der forrige Nat havde været paa Refs, hvilket han benægtede. Lidt efter spurgte han: "Brændte den Gamle inde," og da Man dertil svarte Nei, blev hans Ansigt saa hvidt som Kalk og han var nær faldet om. Da greb Man ham i Brystet og sagde: du er Gierningsmanden, du satte Jld paa Møllen, det gjorde jeg og saa, svarede Synderen, som nu sidder arresteret i Aalborg Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Fra den 22de Octbr. Kl. 4 om Eftermiddagen indtil den 29de October Kl. 4 om Eftermiddagen, ere 187 Skibe clarerede gjennem Øresunds Toldkammer, deraf 5 til indenrigske Steder. Hand. Tid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Tracteur Schmetzer i Kjøbenhavn er det blevet tilladt at give i Vinter 5 til 6 offentlige Maskeradeballer for Betaling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Kjøbenhavns Børs den 4de November. Cours. Hamb. 2 M. 530, a vista 535. Amsterdam a vista 506. London 2 M. 20 1/2 Rbd. Spec. 530. - Specier solgtes til 312 til 32 Rbmk., for Committeesedler blev givet 65 pr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp. Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Om Napoleons Familie læses følgende: Den lille Konge af Rom kjører i Wien hver Dag udi en Vogn med 6 Heste for, ledsaget af sin Hofmesterinde. Han hilser de Skildvagter, som præsentere Geværet for ham, og alle andre meget venligen. Prinds Engen (Beauharnois) opholder sig ogsaa Wien. Joseph Buonaparte skal være i Begreb med at kjøbe Hertugen af Sermonertas Eiendom, i Egnen af Rom, der vurderes for 400,000 romerske Dalere. Louis Buonaparte, den forrige Konge af Holland, skal have besluttet, at vælge Rom til sit Opholdsted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Staden Lyon har foræret Hertuginden af Angouleme hendes meget veltrufne Billede, forfærdiget i Silkestof, et udmærket Konstværk i sit Slags. Paa Øen Corsica, hvor Stemningen er for Napoleon og hvorfra nogle Officerer endog ere reiste til Elba, for at feire Napoleons Fødselsdag, er en vis Brulart bleven ansat til Gouverneur, der tilforn har været Napoleons Fiende, og som denne derfor lod omhyggelig belure i London. Brulart er ligesaa bekiendt for sit Mod og sin Snuhed, som for sine Legemskræfter, hvori han endog skal overgaae den berømte George Kadondal. Forhen ansaaes hans Ankomst til Frankrig for et Løsen til en Sammensværgelse - nu bliver han Napoleons Nabo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
I Parises Forstad, St. Germain, har nylig en ung Pige stødt med koldt Blod sin Moder en Dolk i Brystet. Forbrydersken er i Rettens Hænder; man haaber at den ulykkelige Moders Liv endnu vil være at redde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Den almindelige Understøttelsescommission i Sachsen seer sig ikke istand til at formilde al den Elendighed, der findes i dette Land, da den mangler Midler dertil. Man har indrettet 4 Waisenhuse, som have de agtværdigste Damer til Forstanderinder. Men de kunne ikke afhielpe al Nøden. Overlausitz har allene 400 Fader= og Moderløse, for hvilke der anraabes Formuende om Understøttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
J Narva var den 30 Sept. en stærk Storm, der varede 72 Timer. Paa samme Tid skulle i den finske Bugt 18 Skibe være strandede. Hele Kysten var bedækket med Vrag. Alen, d. 22 Oct. Blandt de her forsamlede Statsmænd er ogsaa Ministeren, Frih. v. Stein, der har havt saa stor Deel i den gode Sags lykkelige Fremgang, og nyder Keiser Alexanders største Fortrolighed. Han harmonerer ogsaa meget godt især med Statscantsleren Friherre v. Hardenberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
De Smaatvistigheder, som hidtil have fundet Sted mellem Talleyrand og Castlereagh, skulle nu være bilagte. Forhandlingerne imellem Metternich og Castlereagh anseer man især for høist vigtige. De foreløbende Forhandlinger, som Kongressen, har indledet, fortsættes med Jver. Talleyrand skal have forsikkret, at han vil intet forlange for Frankrig, men tvertimod, saa meget som mueligt, eftergive og indrømme alt hvad der kan bestaae med Staternes Sikkerhed, med den almindelige Ligevægt og de af de forbundne Magter selv yttrede Grundsætninger. Fra alle Sider gjøres nu naturligviis Fordringer, der give Anledning til levende Modsigelser; mange Fordringer er billige, men for det Hele skadelige, andre ere uden Rets grund, men nødvendige. - Maltheserordenen faaer, efter Forlydende, til Erstatning, for Maltha, og dens andre tabte Besiddelser, de syv joniske Øer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
D. 4de har Grev Saurau modtaget høitideligen de gjenforenede illyriske Provindsers Hylding.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Keiser Franz vil med det første besøge sine italienske Provindser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Wien, d. 20 Oct. Det Sprog, hvori Frankrigs Forsøg, at faae gjort Forandringer i sine Omgivelsers geographiske Planer, besvares, vidner om, at alle Modificationsforsøg ere frugtesløse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Paa Angragendet angaaende Belgien og Fordelingen af den venstre Rhinbredde, samt Forslaget, at de førend 1792 ikke tilværende Konger og Storhertuger skulde, til den gamle Forfatnings Gjenoprettelse, vende tilbage i deres forrige Forhold, skal den Fyrste, der udgjør Middelpuncten af Forhandlingerne, have yttret, at ifald Frankrigs Deputerede nærede andet end fredelige Sindelav og vilde blande sig i de Forhold, deres Naboer ville ordne, saa ligge Reisepassene, naar det skal være, beredte for dem. (Morn. Ch.) - Det hedder, at Storhertugen af Baden skal have Skadesløsholdelse paa hiin Side Rhinen for nogle Lande han afstaaer paa denne; fremdeles, at Preussen afstaaer Ostfriesland til Hannover, at Hessencassel bliver et Storhertugdomme, at Polen paa Gallizien og nogle Districter, der skulle indlemmes i Schlesien, nær, kommer til Rusland, Brüssel, d. 19 Oct. J Leydner Avis læse, De allierede Magter befrygte, at den franske Armees Aand kunde foranledige den franske Regjering til ikke at samtykke i alle Kongressens Beslutninger, eller at den vil modsætte sig deres Fuldbyrdelse, De have derfor besluttet, i Følge Efterretninger fra gode Hænder, at dersom Frankrig gjør Ophevelser, eller vægret sig ved at medvirke til de Anordninger, der skulle sikkre Europas Rolighed, saa skulde den i Egnen af Hamborg staaende 30,000 Mand stærke russiske Armee, under Gen. Benning sen, bryde strax op til vore Grændser. Disse kraftfulde Forholdsregler, ere i Forening med dem, der træffes i Belgien, tilstrækkelige til at berolige sel de, der frygte meest for den i den franske Armee boende Erobringsaand, thi i Farens Stund vil vor Land paa denne Maade dækkes af 130,000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Gener. Gouvernementet i Sachsen er ophævet og i dets Sted indsat en preussisk provisorisk Ragjering. Landet besættes af preussiske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Gens, den 16 Oct. Joseph Bonaparte, som lod sætte en Muur af 4 Lieues Omfang omkrin sit Landgods i Prangin, er pludselig afreist. Man forsikkrer, at en opsnappet Brevvexling skal have været Anledning til denne uformodentlige Afreise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Paris, d. 22 Oct. Begge Generalerne Minas ere flygtede til Frankrig. Man har i Spanien sat en Priis af 5000 Livres paa deres Hoveder. Vore Blade melde, at Engellænderne skulde med det spanske Hofs Samtykke have beg begge Floriderne og Louisiana. - En Ven af den franske Minister Serrurier i America, som først for kort Tid siden var ankommen derfra modsiger den i engelske Blade givne Efterretning at Ministeren har ægtet den forrige MademoiselPatterson (Hieronymus Bonapartes fraskilte Kon Bemeldte Ven var selv tilstede da Serrurier undertegnede Ægteskabs=Contracten med en fransk Dame, Mademoiselle Pagnot Desnoutiers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Subscriptionen paa dette Blad modtages Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrad No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Eu Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos Haandag Ellevte Aargang. No. 90. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 8 November 1814.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
Bidrag til Dagens Historie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
(Fortsættelse.) Medens den franske Charge d'Affairet, Bacher, tilkjendegav i Regensburg de tydske Gesandter mundtligen, at hans Keiser havde forlangt af Østerrige en Erklæring, om ved de østerrigske Rust ninger maaskee meentes en Diversion til Fordeel for Engelland, da alt hvad der foretoges viste, at man vilde føre Krig, bebudede man i Wien selv endnu bestemtere, at man vilde ansee ethvert Skridt, de østerrigske Tropper gjøre over Grændserne, for en Krigserklæring. Østerrige dvælede med sit Svar, og de to sidste franske Noter af 13de og 15de August blev ikke bevarede af Cobenzl førend den 12 Septbr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-06
J dette Mellemrum var Krigsskuepladsen saa godt som allerede aabnet. De russiske Tropper støde paa de preussiske Grændser, en russisk Armee var indrykket i Gallizien, en østerrigsk Armee var gaaet over Jnn, franske Tropper fra det indre af Frankrig samlede sig i Mængde ved Overrhinen, Armeer fra Kysten og Holland drog i Jlmarscher til Main og Strasburg, og det Bernadottiske Corps rykkede fra Hannover ind i Franken. Saaledes svævede nu Krigens dragne Sværd over Tydsklands Jsse og enhver Udsigt til mindelig Afgjørelse syntes forsvunden. Lobenis Note gik fortrinlig ud paa at vise, at Frankrig havde overtraadt Lunevillertractaten, hvorpaa Freden imellem dette og Østerrige egentlig hvilede, at i samme Øieblik, Keiser Alexander havde sendt en Fredsunderhandler til Paris, nye Voldsomheder mod uafhængige italienske Staters politiske Tilværelse udøvedes og store Leire samledes i Jtalien, at Grunden for Rustningerne var, at vedligeholde Freden mellem Østerrige og Frankrig, bringe dens Vilkaar i Opfyldelse, og stifte et Forlig der kunde sikkre Europas Ligevægt og varige Rolighed. - Den franske Keiser, hedte der fremdeles, havde vægret sig ved at antage Østerrigs Mægling: Østerrige gjentager sit Tilbud, især da Keiser Alexander har antaget det. Kun for at give sin Mellemkomst Vægt og Eftertryk, lader det en Deel af sine Tropper rykke frem. Som Bilag til denne Note fulgte en Erklæring fra den russiske Gesandt i Wien, hvori tilkjendegaves, at Keiser Alexander ikke vilde gienknytte de afbrudte Underhandlingernes Traad, uden tillige at tage en saadan Stilling, hvori han kunde staae sine Bundsforvandte bi, saasnart de bleve angrebne, og betrygge Europa mod vider Omvæltning. Samme Dag Coben i overgav sit Svar i Paris, uddeeltes i Regensburg en Note fra Ba cher, hvori han klagede over Hjemfaldsrettens umaadelige Udstrækning, Erhvervelsen af Lindau og andre Districter i Schwaben, Jkkebetalingen af Venedig Statsgield, den de fransk italienske Undersaattere nægtede Retspleie, og den mod Engelland, viste Gunst. Han erklærede, at Keiser Napoleon
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
vilde ansee et Angreb paa det tydske Rige, især paa Bayern, som en formelig Krigserklæring, da han aldrig vilde skille de ham hengivne tydske Fyrster fra sit eget Riges Tarv. – Ligeledes fulgte samme Dag et skriftligt Svar fra østerrigsk Side paa Bachers mundtlige Erklæring d. 25 August. Heri hedte det, at Hensigten af Østerriges og Ruslands Væbning var at gjøre Ende paa en Tilstand, som var fordærveligere end Krig; at Østerrige, umiddelbart truet ved de franske Troppesamlinger i Jtalien, haabede, at i det mindste de fleste Rigs stænder vilde indsee Farligheden af de franske Bestræbelser, for at formaae adskillige Rigsfyrster til at gribe til Vaaben imod deres Keiser og Med stand, og vilde erkjende Nødvendigheden af, at afvende fra det tydske Fædreneland den Skjebne, der havde rammet Jtalien og andre Frankrige Naboer. Med disse Noter og Erklæringer endtes Underhandlingerne mellem Frankrig og de forenede Magter. Paa Cobenzis sidste Svar til Talleyrand fulgte intet Giensvar, og Rigsforsamlingen indlod sig ikke med de i Regensburg overleverede Noter, fordi Bayern nu allerede var besat af østerrigske Tropper. Den Magt, der vilde have kunnet gjort et fuldkomment Udslag i denne vigtige Sag, var Preussen, som Opmærksomheden fra alle Sider var spændt paa, og hvis Beliggenhed gjorde det næsten umueligt for det, at lagttage nogen Neutralitet. Men unægteligen handlede det i dette Øieblik efter en klog Politiks Forskrifter, naar det i sin nærværende blomstrende Stilling, Frugten af mange Aars Fred, saa meget som mueligt søgte ved Neutralitet, at værne om den Lykke, Freden skjænkede det. Hertugen af Brunsvigs uheldige Tog til Frankrig havde noksom lært det hvad der kunde ventes af en Kamp med denne Stat, og, tilfreds med hvad det allerede eiede, stræbte det heller ikke efter nye Erobringer. Men endelig opklaredes Preussens hidtil saa ubestemte Forhold. General Duror ankom den 1ste September til Berlin. Man saae 100,000 Mand Preusser gjøres mobile; de vare bestemte til Østpreussen, for at have et vaaget Øie med Russerne, og, i fornødent Tilfælde, med Magt Naat afvende hvert Forsøg paa at krænke Preussen, Neutralitet. – J Sydpreussen blev ingen Tropper sammentrukne, men blot kundgjort den 18 Sept. i Kongens Navn, at man vilde iagttage den strængeste Neutralitet, at, uden hans udtrykkelige Samtykke, ingen fremmede Tropper maatte tilstedes. Gjennemmarsch, og at der, end ikke mod Betaling, maatte overlades dem nogen Fornødenhed. - Meget havde Frankrig vundet ved denne nu offentlig erklærede Neutralitet; ingen Stat kunde under nærværende Omstændigheder blevet det farligere end Preussen, og alt for vel indsaae Napoleon, at hans Sag maatte tage en ganske anden Vending, om det endnu ganske usvækkede Preussen, med en veløvet Hær, dannet i den store Frederiks Skol vilde forene sig med Østerrige og Rusland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Om Sverrigs Deeltagelse i Krigen havde man allerede længe forvisset sig. Efter en i Stokholm den 3 Dec. 1804 sluttet hemmelig Convention med Engelland, skulde Sverrig have 60,000 Pd. Sterl. til Stralsunds Forsvar, hvorimod det saavel der som paa Raagen, skulde have et Depofor hannoversk Hverving, og tillade Jndførslen af engelske Varer i Stralsund. Desuden sluttedes under russisk Garantie, en formelig Convention, Helsingborg d. 31 Aug., hvori fastsattes, at det for hver 100 Mand, Sverrig sendte til Pommer, skulde betales det 1800 Pd. St., og endelig den 3 Oct. en fuldstændig Convention med Engelland efter hvilken Sverrig vilde stille i det mindste 12,000 Mand, der skulde fegte i Forening med de Russer, der vilde lande i Pommern; begge Stater lovede, ikke at slutte nogen særskilt Fred Den hele østerrigske Magt stod allerede sidd. 1 Sept. paa Krigsfod. Til Anførere vare udnævnte: Erkehertug Carl over Armeen i Julien; Erkehertug Ferdinand over Armuved Jnn, og under ham Generalqvarteermeste Maler og siden Mack; Erkehertug Johan over Tropperne i Tyrol. - Den første tusisk Hjelpearmee stod under General Kutusoff, den anden under Michelsen. Paa Corfu han Russernes Tal formeret sig til 30,000. De vil de syv Øer Landedes Tal kunde ikke med Besten hed angives. Napoleon vendte sin Hovedmagt mod det ik lige Tydskland, thi her kunde han roligen udigge Plan, uden at hans Modstandere lagde han nogen Hindring i Veien. Til de fra det indre Frankrig samlede Tropper ved Overrhinen, stødte i Jlmarscher næsten alle de Tropper, der havde staaet ved Canalkysten, og de fransk hollandske Tropper; den Bernadottiske Division i Hannover marscherede til Hessen; i Hannover bleve kun omtrent 3000 Mand tilbage. Alle disse Tropper forenedes ved Overehinen, sydlig for Main, og commanderedes af Keiseren selv, men i hans Fraværelse af hans Lieutenant, Prinds Marschal Murat. Den i syv Corps deelte Storarmee anførtes af Bernadette, Marmont, Davoust, Soult, Lannes, Augereau, lutter navnkundige Helte, hvis blotte Navn indgjød Agtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
J Fralien stod den laurbærkronte Massen, med en i Forhold til Erkehertug Carls Armee svag Hær. De 16,000 Mand Franske, der, under General St. Cyr, stode i Neapel, bleve imidlertid trukne tilbage til det nordlige Jtalien, og den sydlige Deel af Halvøen kunde man lade blive ganske ubesat. Allerede den 21 Sept. havde man sluttet med Neapel et Forbund, hvori dette forpligtede sig til, at iagttage den strængeste Neutralitet, imod at de franske Tropper rømmede Landet. Napoleon kunde altsaa være aldeles rolig fra den Side. J det Hele viste det franske Cabinet stor Klogskab, ved at udvirke Neutralitet paa de Punkter, som under nærværende Omstændigheder kunde blive det farligst. Havde Napoleon ikke den Gang saa ganske kunnet overvælde Østerrige med sin Hovedmagt i Tydskland, saa var han neppe siden bleven istand til at foreskrive næsten hele Europa Love. Holland og Hannover vare saa ganske blottede for franske Tropper, at man maatte søge at hielpe sig med skuffende Avisefterretninger i tydske Blade. En Diversion fra preussisk Side havde ganske kunnet tilintetgjøre Napoleons Planer. J Jtalien havde Massena, trods hans Mod og Klogskab, neppe staaet sig mod Erkehertug Carl, dersom de 15,000 Mand, under General St. Cyr, havde maattet blive i Neapel, for at bevogte dette Rige. Men uagtet alt hvad Frankrig foretog sig, for at holde gode Miner med de Magter, det for Øieblikket ansaae for farlige, sigtede til dets egen Fordeel, skulde det dog lade som det skere af idel Høimodighed. Saaledes forsikkrede Moniteuren, i Anledning af Forbundet med Neapel, at Frankrigs Tarv vel tilraadte, at forsikkre sig den lette Erobring af et saa beqvemt liggende Kongerige, men Keiseren har ikke villet lægge Hindringer i Veien for den almindelige Fred, og har derfor høimodigen samtykket i Forbundet med Neapel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
De vigtigste af de paafølgende krigerske Begivenheder, der bestemte Tydsklands og, næsten for et heelt Aarti, Europas Skjebne, vare Østerrigernes Overgang over Jun; de Franskes Overgang over Rhinen og Bernadottes Forening med Bayrerne; Ulms Capitulation; de Franskes Jndtog Wien og endelig Slaget ved Austerlitz. Alle disse Begivenheder indtraf i det korte Tidsløb fra den 8 Sept. til den 2 Dec.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Fragment af en Reise i Sielland i Sommeren 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-11-08
Fortsættelse.) Strandsiskeriet ved Præfve synes at kunne væren fordeelagtig Erhvervingsgren, men er det ikke. Mangel paa de nødvendige Redskaber siges at være Aarsagen. Dog har ogsaa i denne Henseende oven nævnte Kjøbs and Worm vist Villie til at gavne.