JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Det Valgmøde, ved hvilket Partierne uden for London, have gjort hinanden Seieren meest stridig, synes at være Liverpool, hvor Pengeargumenterne have været anvendte med tilbørlig Fynd. Stottede paa disse mægtige Argumentet have Torvernes Valgeandidater ogsaa ført et høirøstet Sprog, paa hvilket vort næste Blad skal meddele nogle Prøver.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Regjeringens Commentar til Forestaaende, indeholdt i Journal des Debats, skal udgjøre en Artikel i næste Blad. At Præsidenten ikke gaaer fri for en skarp Critik i de franske Journaler, fordi han vil forhielpe Republiken, hvis Jnteresse han skal forsvare, til sine Penge, er jo i sin Orden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Journal du Commerce kalder det et Barbari, om de forenede Stater, formedelst deres formeentlige Fordringer paa den franske Stat, vilde skride til Repræssalier imod Fransk mænds private Eiendom. (Sligt har man dog seet før Med eet Ord. - saaledes ender Bladet - dette Bud, skab, som formodentlig er beregnet paa, at kildre Lidenskabe, ligheden hos det demokratiske Partii, rober ligesaamegen Mangel paa Klogskab som paa Sindighed, da det netop tilintet gjør den eneste Udvei til Udsonning, som endnu var tilbage nemlig Jndledningen af nye Underhandlinger. Allerede under de hidtil stedfundne Omstændigheder, turde det have været vanskeligt at bevæge de Deputeredes Kammer til at antage det engang forkastede Creditforslag. Vi betænke og et paa at erklære, at en saadan Antagelse nu vilblive en Umulighed."
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Over England har man Breve fra Paris af 11te, som indeholde den mærkelige Efterretning, at det franske Politi, Natten til bemeldte Dag, skal have ladet anstille Huusundersøgelser hos ikke mindre end 400 Jndivider, af hvilke Flere bleve fængslede for formeentlig Deeltagelse i at plyndre og myrde en ung Gener. J disse Breve tales ogsaa om forestaaende Ministerforandringer og om at Hertugen af Bassand har havt flere Conferentser med Hr. Thiers. Endvidere hedder det, at den portugisiske Regjering har stillet 5000 Mand til den spanske Regierings Raadighed, for med disse at agere i Forening med de spanske Tropper imod Jnsurgenterne. Vist skal det være, at der staaer et endnu betydeligere portugisisk Troppecorps paa den spanske Grændse til hvilket endnu flere Afdelinger skulle støde, og at Minalselv skal have anholdt om denne Forstærkning for at gjøre en Diversion imod Biscaya.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Fædrenelandet. en Kjøbenhavn, den 14de Januar.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Børsenhalle beretter, at den kgl. danske Gesandt i Mai Adrid, den 20de f. M. har overrakt Regentinden af Spanilen en Taksigelsesskrivelse fra Dronningen af Danmark, for i Forlehnelsen af Marie=Louise=Ordenen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Hs. M. Kongen har allern, behaget at udnævne til Riddere af Dannebroge: Legationsraad ved det danske Gesandtskab i Berlin, Kammer. F. C. Wendelboe Løvenørn; OberstAlieutenant og Commandeur for Kbhvns borgerlige Infanteri, F. W. Gigas, Divisionschirurg ved Søetaten, B. O. Winkoler, Premierlieut. ved Kbhvns borgerlige Infanteri, J. G. F. Garbrecht; Captainlieut. i Søetaten, P. W. Tegner, og Premierlieut. i det kgl. Artillericorps, A. W. v. Dinesen; samt følgende Riddere af Dannebrogen med Dannebrogsmændennes Hæderstegn, Oberst og Commandeur for det oldenborgske Jnfanteri-Regiment, H. Ch. v. Hinck, og Secondritmester ved Husar-Regimentet, N. Krabbe v. Juel; og endvidere at forunde Følgende Dannebrogsmændenes Hæderstegn, Flaademester ved Søetaten, M. H. Grønsund; Overconstabel, ved Kbhvns borgerlige Artilleri, D. Voigt; Commandeersergeant ved 1ste Liv=Regiment, N. P. Wisborg; Marquetenter ved 1ste Liv=Regiment, Christian Mader; Commandeersergeant ved det slesvigske Infanteri-Regiment, C. Johann- sen, og Commandeersergeant ved det lauenborgske JægerCorps, Chr. Jackel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
I den af Generalfiskalen imod Hr. Prof. David anlagte Sag, begjerte Tiltaltes Sagfører for Hof= og Stadsretten, Hr. Procurator Haagen, i Mandags endnu otte Dages Anstand (til Mandagen den 19de Ds.), til Fremlæggelse af sit Defensions=Indlæg; hvilken Anstand af Retten blev ham bevilget. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie Sognekaldet for Tømmerup Menighed i Sjællands Stift, 320 Rd. - Det residerende, Capellani for Vraa, Emb og Serritzlev Menigheder i Aalborg Stift, 1100 Rd. Det er iblandt de Kald, som er for hundt særdeles Lettelse i Skatter. - Kliim, Thorup og Buust Sognekald i Aalborg Stift, 445 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Under Rentekammeret: Jnspectoratet ved Klasselotteriet i Kjøbenhavn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Under General-Toldkammer- og Commerce-Collegiet: Toldcontrolleur-Embedet i Holtenau.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancelli. Den 9de Januar er Sognepræst for Klim, Thorup og Vuust Menigheder og Provst for Vesterhan, Østerhan og Hvetbo Herreder i Aalborg, Stift, K. Munch, beskikket til Sognepræst for Ringe Menighed i Fyen; residerende Cappellan for Vraae, Emb og Serritzlev Menigheder i Aalborg Stift, A. T. Hornemann, til Sognepræst for Durup og Tøndering Menigheder i Viborg Stift; Cand. theol. J. C. Petersen til Sognepræst for Borum og Lyngby Menigheder i Aarhuus Stift personel Capellan for Hvirring og Hornborg Menigheder i samme Stift, J. Jelstrup, til Sognepræst for Gjødvad og Balle Menigheder i samme Stift.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Under Rentekammeret: Den 4de December er Bestyreren af Colonien Julianehaab i Grønland, G. H. Wolff udnævnt til Pakhuusforvalter ved den færøiske Handel.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Den 23de December, Forpagter paa Aggerslevgaard, M.G. Madsen, udnævnt til Tiendecommissair for Odense og Ruggaards Districter i Fyen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Under General-Toldkammer og Commerce-Collegiet: Den 15de Novbr. f. A. er constitueret Told- og Consumtions- samt Strømtold=Inspecteur i Fredericia, Kammerjunker C. P. J. Lorenz beskikket til virkelig Told- og Consumtions- samt Strømtold=Jnspecteur sammesteds; den 22de Novbr., Oberstlieutenant af Cavalleriet og Stadshauptmand paa St. Croix, P. de Nully, Ridder af Dannebrogen, beskikket til Toldinspecteur i Christiansted, og Kammerjunker og Capitain af Sø=Etaten, F. Scholten, til Toldinspecteur i Frederiksted paa St. Croix; Justitsraad og Byfoged H. H. Berg, Ridder af Dannebrogen, til tillige at være 2det Medlem af Raadet paa St. Thomas og St. Jan; Fuldmægtig hos de vestindiske Embedsmænd, A. J. Holm, til Secretair ved Raadet paa St. Thomas og St. Jan; den 14de Decbr., constitueret Toldbetjent Tofte til Told- og Consumtions-Underbetjent Kjøbenhavn; den 14de Decbr., Kammerskriver P. Gutfeldt, adjungeret Strandtoldforvalteren i Vedbek i dennes Embede; den 21de Decbr., afskediget Secondlieutenant C. B. Frohn til Told- og Consumtions-Underbetjent i Kjøbenhavn
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Kjøbenhavns Torvepriser, den 16de Januar. Rug, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. Byg, ardt., Td. 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, ordt., Td. 2 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 12 s. Havre, Td. 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter, Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 2 Mk. 8 s. Srs. Flæsk, Lp. 1 Rbd. - Mk. 4 s. a 1 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 2 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 sk. Æg, Snesen - Rbd. 1 Mk. 10 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 12 sk.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 16de Januar. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 206 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 6 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 171 a 172 R. i Sedler, Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 47a 47 1/2 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 a 91 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 87 1/2 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 i Sedler. 4 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 10 a 101 1/2 Rbd. r. S. 4 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn af 1825 101 i B. 4 pCt. Ditto Ditto af 1828 101 i r. S. 4 pCt. nye norske Obl. af 1834 10 a 101 1/2 i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 10ta 101 1/2 i r. S. 3 pCt. nye danske Obl. 73 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Hamborg, den 16de Januar. Bordeaux 1891. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 7 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 8 s. Madrid 46. Cadix 47 1/2. Lissabon 52 1/2. Amsterdam 2 M. 36, 15, k. S. 36. Kjøbenhavn 206 1/2. Species 3 slettere. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Odense.Det er os en Glæde at kunne meddele den Efterretning ber, og vor Byes Borgemester, Hr. Justitsraad Reimuth, begge have modtaget et nyt Beviis paa Hs. M. Kongens høie Tilfredshed med deres Bestræbelser, idet det har behaget Allerhøistsamme at udnævne dem til Riddere af Dannebrogen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Aarhuus, den 17de Januar. Det var et skrækkeligt Veir i sidstafvigte Nat. En voldsom Orcanstorm af Vest bragte Husene til at knage og brage, og har vistnok forvoldt megen Ulykke. Barometret var iaftes faldet lige ned til Jordskjelv. Jmorges var her et overordentligt lavt Vande, omtrent som dengang da den store Oversvømmelse fandt Sted paa Vestkysten og i Petersborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Døde. A. Grouleff, f. Svendsen, 68 Aar; A. M. Holte, f. Lorensen; M. Dorthea Schinchel, f. Flacheberg; E. D. Madsen, f. Waggener, 75 Aar; Sophie Waggener, 69 Aar; I. K. Bierregaard, f. Friis; Kleinsmed A. C. Bech, 42 Aar; Etatsraadinde A. M. Weinvich; A. F. Thoning Pouline Dorthea Engerslov; alle i Kbhvn. Statsraad P. J. Neergaard, til Gunderslevholm. Kammerraad N. Giersing, 50 Aar, paa Mørup. Ø. D. S. Bundgaard, f. Saabye, 80 Aar, i Thinghuset ved Frysenborg. M. Møller, f. Rasmussen, 56 Aar, i Aarhuus. D. Nielsen, f. Wendelboe, i Odense. Landvæsenscommissair Tram, 62 Aar paa Astrup pr. Skive. M. Jochumsen, 48 Aar, Postbud i Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. Den 15de Januar, Th. Funder f. Newc., best. t. Aarhuus m. Steenkul og Jern.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Hals Skibsliste. Jndk. Den 15de Januar, O. Olesen f. Horsens m. Hvede og Flyttegods. - Udg. Den 18de: N. Jversen til Kbhvn. m. Byg.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Vinden. Den 15de: SSV.; d. 16de: S.; d. 17de, B.B. med Storm og meget Høivande, d. 18de: VSV.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Bekjendtgjørelser. Efter Forsynets Villie døde salig i Herren, Mandagen den 12te Januar, fra mig, en Søn og tvende Døttre, min fromme og retskafne Mand, Chr. Jacobsen til Slynge i Oversted Sogn, efter 1 1/2 Aars tiltagende Svaghed, 1 hans Alders 78de Aar og 2 Maaneder. Som from og retskaffen Christen virkede og levede han hernede. Fred med hans Støv Dette bekjendtgjøres sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Slynge i Tversted Sogn, den 14de Jan. 1835. Karen Jacobsen, født Aalbek.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
J Anledning af Hs. Majestæt vor allernaadigste Konges Fødselsdag bliver den 28de Dennes Assemble og Bal i Selskabet Enigheden, som tager Begyndelse Kl. 7 Aften. Til deri at deeltage indbydes saavel Selskabets Medlemmer som ogsaa Damer og Herrer udenfor Selskabet. Entre=Billetter til denne Høitidelighed afhentes hos Hr. Consul Hansen inden den 27de Dennes og betales med 1 Rbd., hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 21de Januar 1835. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Søndagen den 25de Januar foranstalter Undertegnede et Bal afholdt i det dramatiske Selskabs Locale, hvortil Billetter, a 1 Rbd. pro persona, kunde afhentes til i det Seneste Løverdagen den 24de Januar. Der aabnes Kl. 6 1/2 og begyndes præcise Kl. 7 1/2. Aalborg, den 20de Januar 1835. Jens Borregaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Beboelsesleilighed fra Paaske Flyttetid, for en honnes Familie, kan erholdes i Gaarden Nr. 289 i Marenturisgade, naar man henvender sig desangaaende til Hans Neve.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
En smuk norsk Eenspænderkane er for billig Priis tilkjøbs. Adresse-Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
En tosædig Kane med hvidt Bjørneskinds Teppe er indsat til Salg hos Fridr. Akkermann.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Politi=Placat. Ligesom Byens Jndvaanere advares imod, at kaste Sneer fra Fortougene ud paa Gaden, hvorved denne gjøres ujevn og Passagen usikker, saaledes vil det blive enhver Grund eiers Pligt, at kaste den overflødige Snee ud for hans Ejendom indtil Gadens Midte, ind paa Fortouget, for saa hvidt den kan henligge der, da den i andet Fald af han maa foranstaltes bortfort, der endog til Grundeierens Bekvemmelighed kan skee, ved at fore den ind i hans Gaardsplads, og vil Forsømmelse i saa Henseende blive ansee med Mulkt, samt det tilbagestaaende Arbeide uden Henstand foranstaltet udført paa den Skyldiges Bekostning. Aalborg Politikammer, den 21de Januar 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Auctioner. Fredagen den 30te Dennes, om Formiddagen Kl. 10, lader Controlleur Thams Enke, i hendes Bopæl paa Hjørlinet af Østeraa og Stranden her i Byen, ved Auction bortsælge en Deel Bohave, bestaaende af lidet Sølv, pletterede Spillestager, Divaner med Stole, Sengesteder, store Speile i Mahognie Ramme, Mahognie Spilleborde, Skabe, Commoder, Skilderier, Uhre, Sengeklæder, Lagener og Dækketøi, Fayance og Glas=Varer, nogle Mands=Gangklæder sen Deel Kobber=, Messing, Blik= og Jern=Tøi m. m. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 19de Januar 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
Det saakaldte Ragtigals Huus, med Hauge og Fortoug, i Nørre=Sundby, Cancellieraad Spiis i Helsing, nøer tilhørende, bliver, efter Vedkommendes Forlangende stillet til offentlig Auction, til Bortsalg den 10de Februar næstkommende, i Huset selv. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, og ere forinden til Eftersyn hos Forvalte, Lund i Voerberggaard. Aalborg Byfoged- og Birkedommer=Contoir, den 19de Januar 1835. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-21
P Rettelse. I Herr Kjøbmand J. Berghs Avertisse iment i dette Blads Nr. 9, stod i 4de Linie fra Begyndel¬
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-22
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-22
Nordamerikas Fordring til Frankrig er af samme Art, som den, mange andre Stater have maattet udrede, efter atden almindelige Fred var sluttet. Den hidrører nemlig frask den Skade, som, under Krigsaarene mellem 1800 og 1817, ved det dengang saameget yndede Kaper=System, af Frankrig saavelsom af alle de andre krigførende Magter, tilføiedes det neutrale Nordamerikas Handel. For at faae denne Fordrings gjort gieldende, underhandledes i lang Tid med den fransk Regjering under Restaurationen, men først efter Juli=Revor lutionen sluttedes omsider i Paris, den 4de Juli 1831, en Tractat mellem begge Stater, ved hvilken Frankrig har forpligtet sig til at skadesholde de nordamerikanske Stater, for hine i Krigsaarene lidte Tab, ved at betale 25 Millioner Fr. i 6 paa hinanden følgende aarlige Terminer, at hvilke den første skulde erlægges et Aar efter Tractatens Ratification og Afbetalingen da ustandset fortsættes. Efter de Former, som begge Staters respective Statsforfatninger for reskrive, udvexledes Tractatens Ratificationer den 2den Febr.. 1832. Nogle Tillægs=Artikler i Tractaten, som inddrømme enkelte Handelsfordeele paa begge Sider, forelagdes allerede 5 Dage efter Ratificationen den da forsamlede nordamericanske Kongres, og Frankrig har fra den Til indtil dette Øieblik nydt Fordelen af de ikke uvigtige Privilegier, der ved hine Artikler var det tilsikkrede. Da den franske Nations Loyalitet paa en saa høitidelig Maade igjennem sit constitutionelle Orgarvar opfordret til endelig Afgjørelse af disse saalænge henstaaende Reclamationer, saa maatte de forenede Stater, som paa en samvittighedsfuld og forekommende Maade havde opfyldt Tractatens Forpligtelser, med største Tillid giøre Regning paa samme Samvittighedsfuldhed og Forekommenhed fra Frankrig, Side. Hvorvidt dette har været Tilfældet, maa følgende Facta godtgjøre. Tractaten ratificeredes, som sagt, i Washington den 2den Februar 1832. Den 8de April havde man herom officiel Kundskab i Paris, og, skjøndt Kamrene endnu vare samlede til 21de f. M., skjøndt den første Termin var forfalden til Udbetaling den 2den Februar 1833, skeete dog aldeles ingen Opfordring til Kamrene fra Regjeringens Side om den dertil fornødne Credit, og Følgen deraf var, at den franske Finantsminister ikke saae sig istand til at honorere de paa ham trukne Vexler. Kamrenes næst Session aabnedes den 10de Novbr. 1832, og varede til den 15de April i det følgende Aar. De forenede Stater nøiledes endnu med at gjøre alvorlige Forestillinger og dog forelægges denne vigtige Sag ikke Kamrene førend 5 Maaneder efter Sessionens Begyndelse og neppe 3 Uger før dens Ende. Lovforslaget desangaaende blev forelæst, henviist til en Committee og derpaa ikke videre omhandlet. Den følgende Session begyndte den 28de April 1833. og varede til 26de Juni f. A. Den 11te Juni forelagdes et nyt Lov=Udkast i Sagen, men det var ogsaa Alt, hvad der skete. Endelig, henved 3 Aar efter at Tractaten var underskrevet, og efter at allerede henved 2 Terminer vare forfaldne til Udbetaling, blev Sagen definitiv forelagt de franske Kamre og nu var Resuttatet, at den blev forkastet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-22
Efter denne historiske Fremstilling af Sagens Sammenhæng, som tydeligen nok viser, paa hvis Side Retten befinder sig, vil det ikke være uden Jnteresse at høre nogle Hovedmomenter af det Svar, Cabinettet har ladet meddele paa hiint mærkelige Budskab igjennem sit Organ, Journal des Debats". Vi beklage, at netop nu, da Øieblikket er kommet til paa ny at henvende Publicums Opmærksomhed paa den med Nordamerica afsluttede Tractat, da det var bleven til en bydende Nødvendighed med Kulde og uden Lidenskab at prove Tractatens Jndhold i alle dens Deele, at netop nu et Document skulde indtræffe, som maa saare et stort Folks Nationalstolthed og pirre dets ædleste og helligste Følelser. Jmidlertid ere vi langt fra at antage den truende Tone, som hersker i hiint Actstykke, for Udtrykket af den almindelige Mening i de forenede Stater. Det er hidtil kunden udøvende Magt, der har ladet sig høre, netop den, hvis Repræsentant, ved sine Erindringer og Vaner, ved sin tidligere militaire Løbebane, maaskee ogsaa ved nogen Forlegenhed i sine Forhold til det Indre, lettest kunde forledes til at overskride Fornuftens og Klogskabens Grændser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-22
Saalænge den amerikanske Statsstyrelses andre Grene endnu ikke have udtalt sig, bør vi ikke føle os foranledigede til at at tage hine Trudsler for Alvor. Desuagtet have vi føl hos kun alt for dybt krænkede ved hiint Sprog, som det vilde være let (?) at svare paa, naar vi vilde sætte Vedreidelser mod Bebreidelser og Trudsler mod Trudsler. Frankrig har kun sielden seet sin Ærlighed drage i Tvivl, dettese er desuden ikke den eneste Egenskab, som man ikke vover at gjøre os stridig. Den Ømfindtlighed, som hiint Actstykke har vakt, deele vi med alle franske Hjerter, og vi tør maaskee saameget lydeligere lægge den for Dagen, som vi af fuldeste Overbeviisning have talt hiin Tractats Sag, og vi befrygte, at man snarere vil have nodig at dæmpe, end yderligere at vække denne Ømfindtlighed. Men - vi ville heller ikke forglemme, at det frem for Alt bliver Regjeringens Pligt, som den naturlig Beskytter og Bevogter af alle Rettigheder og alle Jnteressen, uden Lidenskabelighed at prøve selv de meest pirrende og opittende Materier. Vist nok kan ikke heller Præsidenten, Fremfærd i denne Sag betage Tractaten Noget af dens indre Retfærdighed; vist nok har denne Fremfærd hverken gjort den mindre retfærdig eller mindre politisk end den var før, men dens endelige Afgjørelse bliver nu paa en ubehagelig Maade tildeels forhalet, muligt forhindret, ved at være kommen i Collision med en krænket Nationalfølelse, og Regjeringen faaer nu den dobbelte Pligt at efterkomme: at bringe den troe Opfyldelse af Tractaten i Harmoni med Nationalærens Fordringer.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-22
Man er meget spændt paa, hvorledes Regjeringen vil reden sig ud af disse Forviklinger, der øiensynlig have deres Udspring af den Forkeerthed i den franske Statsforfatning, at den udøvende Magt ubetinget har Ret til at slutte Tractater med Udlandet, uden derom først at concurrere med den lovgivende, en Ret, som aabenbart opløser sig til et Jntet, naar det angaaer Pengesager, da Summerne dog først maa bevilges af Kamrene, og paa Redebonhed hertil kan man, som denne Sag viser, ikke altid gjøre sikker Regning. Synderligt er det, at ikke allene Regjeringens Blade men ogsaa Oppositionens, i Jacksons, som det synes, heele billige, Fordringer finde saa megen Grund til at yttre Fortrydelse imod ham. National synes at træffe Sømmet paa Hovedet, naar den bemærker, at det er upassende af komme saa stærk i Harnisk over den republicanske Præsidents noget diærve Sprog, efterat man har stukket saa mange langt drøiere Piller i Lommen, fra de absolutistiske Organer! Hos den offentlige Mening i America bliver vel kun liden Trøst at hente. Nogle af de americanske Blade ere nemlig forvissede om, at man ikke kan antage, at General Jaction, der ofte nok har givet Beviser paa sin rigtige politiske Takt, dennegang skulde have undladt at tage Hensyn paa den offentlige Mening, forinden han lod sin egen lyde saa hvit.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-22
England.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-22
Valgatten begyndte i Liverpool den 5te. Det var her, hvor een af Torycandidaterne, Lord Sandon, som blev valgt, til Medlem af Underhuset, i sin Tale til Vælgerne, blandt Andet, betjente sig af følgende Yttringer: "Man skriger, over Despotisme, over militairisk Dictatur. Men en lille Finger af Folke=Dictaturen vilde trykke en Deel sværere paa Landet end hele Kroppen af den Uting, man benævner ToFryernes Dictatur. Have vi ikke seet dette i Jrland, Hvibler ikke OConnels lille Finger tungere paa Folket der, end Regieringens hele Strenghed nogensinde vilde kunne? Jeg kan her uden Tilbageholdenhed sige, at Landets Skjebne og dyrebareste Jnteresser ere afhængige af det nærværende MinistePriums Varighed. Hvad forlanger man med det Skraal, man hist og her lader høre i hele Landet, Vil man have det forrige Ministerium indsat paa nye Nei, mine Herrer, det var, forinden det afgik, ligesaa upopulairt, som det nærværende er, og derfra kan man slutte sig til det nye Ministeriums Skjebne, som vilde blive dannet, saasnart den nærværende Administration rømmede det Pladsen. Hvor ligger Grunden til de mange Vanskeligheder, som Grev Greys Administration havde at bekæmpe, ligger den ikke i Uforstandigheden hos dem, som begyndte med at kalde sig hans Venner, og som da, efter at have faaet Lord Stanley, Sir Graham, Hertugen af Richmont og Grev Ripon lykkelig af Veien, endte med at skuppe Grev Grey selv til Side. Naar man ikke lod et Ministerium, som Grev Greys, der dog ikke viste nogen Tilbøielighed til at give efter for Pøbelens Ønsker, forblive ved Røret, hvorledes skal det da gaae med det Ministerium, vi nu kunde erholde, istedet for det nærværende. Man paastaaer, at jeg ikke kan være nogen sand Reformer, jeg er det dog, men i Reformvillens Aand, ikke i den Forstand som de nye Lys, der nu fremstaae; jeg billiger Reformbillen som en meget betydende Forholdsregel. Lord Melbourne har selv kaldt den et stort Experiment, og jeg vil haabe, at det lykkes; men de, som nu ville benytte den til at indføre nye Forandrin get, f. Ex. aarlige Parlamentsvalg, erklære aabenbart, at de kun ansee Billen for en Trappestige, man kun behøver at stige op paa, for at komme videre. Faae vi i Aar treaarige Parlamenter, saa ville i næste Aar allerede de, som ikke forlange videre end dette, gielde for Torier, fordi de ikke fordre eetaarige Parlamenter." - Dette være tilstrækkeligt til at belyse den Side, fra hvilken de meere moderate Torver betragte Sagernes nærværende Stilling.
Aalborg Stiftstidende, 1835-01-22
Den udenlandske Politik varetages imidlertid ogsaa under nærværende Omstændigheder med sædvanlig Jver og Hensyn paa Englands Jnteresser. Et kraftigt Ord, som England har ladet falde til Vice-Kongen af Ægypten, har ganske esom stemt og rimeligviis ogsaa forstemt denne Vasal af Porten, hvorom vort næste Blad skal indeholde det Udforbligere.