JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Ja Herreds=Betienterne i Kier Hvetboe Herreder, Herredsfoged Niels Schiøth Hasselbalk og Herredskriver Hans Fanøe, have besværet sig over, at Birkedommeren ved Dronninglunds Birk, Mathias Huulegaard, har forrettet Auction nen udi Hals Sogn, som er under Hvetboe Herred, samt formeener sig berettiget til at holde Auctioner paa Halsladegaard og Gods, endskiønt det efter Birke=Herren tilhørende, og de til den Ende have begiert at maatte handthæves i de dem tilkommende Rettigheder; saa skulle man herved tienstligst have Hr. Stiftbefalingsmand, til videre Bekjendtgiørelse for vedkommende tilmældet, at da saavel Forordningen af 4 Martii 1690, og 19. December 1693, som Rescriptet af 22. October 1751, samt det af Birkedommer Huulegaard selv i hans Erklæring anførte Rescript af 20. Julii 1753, udtrykkelig fastsætter, at ved de Auctioner, som i Proprietairernes Birker kunde forefalde, og deres Birkedommer er tilladt at forrette ikke skal forstaaes andre end de, som Proprietairernes egen Bønder og Tienere lade forrette, saa sees ikke, at Birkedommer Huulegaard, kan være berettiget til at forrette Auctionen paa Halsladegaard og Gods, eller i Hals Sogn, da samme fra Dronninglunds Eier, er afhændiget til Kammerraad Duus, som igien stykkeviis skal have bortsolgt endeel deraf, deels til Stædernes egne Beboere, og deels til andre uden for Birket, saa de ei længere ere Birkpatronens Bønder og Tienere, og følgelig vil det tilfalde Herreds Betienterne, at forrette de i Hals Sogn forefaldende Auctioner. Det Kongel. Danske Cancellie den 11. October 1783. Luxdorph. P. Aagaard. Pro Memoria til Dito. Hals Birker, Mathias Huulegaard, har besværet sig over Ja Birkedommeren og Skriveren ved Dronninglunds og Herreds=Betienterne i Kier og Hvetboe Herreder, Herredsfoged Hasselbalv og Herredskriver Fanøe, i Henseende til det Jndgreb de giør ham ved Auctioners Holdelse hos Fæstere og Bønder af Halsladegaards Gods, samt deres Foretagende imod ham ved en Auction i Hals den 9 Februarii sidstleden med videre, og disse derimod have ansøgt at maatte blive befalet til dem at levere denne Auctions Forretning, for at indføres Herredets Auctions Protokol, samt at betale dem deres Omkostninger og Salartum af bemældte Auction, saa skulle man i saadan Anledning herved tienstligst have deres Excellence tilmældet, at da Cancelliets Skrivelse af 11. Octobr. 1783, er bleven Birkedommer, Huulegaard bekiendtgjort, bør han derefter rette sig, og entholde sig fra disse omtvistede Auctioner, samt i Følge deraf udbetale til Herreds=Betiemmerne hvad han har oppebaaret, for den af ham den 9. Febr. forrettede Auction i Hals Bye, hvilket i Mangel af Betaling, maae hæves af hans Embeds Jndkomster, men i øvrigt vil det have sit Forblivende ved Lands Lov og Ret. Det Kongel. Danske Cancellie den 7 Maji 1785. Luxdorph. P. Aagaard. (Resten følger i næste No. 1
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Bekiendtgiørelse. Nogle faa Exemplarer af : Et nyt fornøieligt og tillige menne I skeligt Abespil, 8 s. Heste Kienderen, 10 sk. "Lomme Bog for dem som omgaaes med Heste, 6 s., ere at faae til Kiøbs hos Søren Borup paa Hiørnet af Vestergade i Aalborg. S bliver foretaget en Skiftesamling paa Aalborg Stifts=Contoir Efter afgangne Peder Gleerup, som døde paa Sebber=Closter, Tisdagen den 6. Februarii førstkommende Klokken 10 om Formiddagen; hvilket herved bekiendtgiøres til Arvingernes behagelige Efterretning, om de have meere at erindre under Skiftet, førend det til Slutning optages, derdan dermed ved denne berammede Samling vilde fremkomme. Aalborg Slot den 17. Januarii 1787. Levetzau.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Til Leie. førstkommende Paaske, tvende Overværelser, en Jordkielder, og Qvarteer til tvende ugifte, Soldater hos mig Eng. Jørg. Brink i Aalborg, 400 Rdlr. Laans, nærmere Anviisning gives her fra forlanges næstkommende Snapsting, til Bogtrykkeriet, hvem samme er behøvende. Raad og Samtykke, udi Stervboet efter afgangne Møl Ja vedkommende Arvinger med Værges og Formynderes lerbygger Sivert Berenzen, udi Maren Mølle ved Mariager Kiøbstæd under Dronningborg Amt, ved sidste holdte Skiftesamling have begiert at alle Stervboets Credi= og Debitorer, udi de Jydske Aalborgske Efterretninger, og Wiborg Samler, maatte vorde indkaldede, saa indkaldes hermed 3 Gange efter hinanden alle bemældte Stervboets Credi= og Debitorer inden den i Loven foreskrevne Tid at møde eller møde lade, de første for beviisligiøre deres havde Fordringer og de sidste for at betale hvad de til Stervboet maatte være bortskyldige. Til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres tillige at Skiftet end videre foretages udi Stærvboestedet i Maren Mølle den 7. Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Slæt. Dronningborg, Amts=Contoir i Randers den 12 Januarii 1787. Buchwald.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Hos Klokker Milling i Aalborg kan nu faaes Lodseddeler, af det Kongelige privilegerede Classe=Lotterie. (En sort lodden Puddel=Hund med hvid Aftegning, som er meget vel afrettet. og derover formodemtlig har tilhørt en Kiedeljører eller anden omfarende Mand, er i forrige Uge kommen løbende hertil; Eieren af samme vilde lade den afhente, jo før jo hellere hos mig undertegnede. Syndertranders ved Aalborg den 16. Januarii Hast.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
Formedelst Forandring af Boepæl, agter jeg ved offentlig Auction her i mit iboende Huus i Gunderup Bye, Mandagen den 5. Februar førstkommende Kl. 10. Formiddag at lade bortsælge min havende Boe, bestaaende af: Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, alle Slags Kiøkkentøi, Porcelain, Steentøi, Sengeklæder, Dekketøi, Dragkister, Skabe, Stole, Borde, en Kakkelovn, træe Kar af alle Slags, en godt hørende Malke=Koe, noget Høe og Forder, med videre; thi vilde Liebhaverne behage, bemældte Tid og Sted at indfinde sig. Gunderup den 18 Januarii 1787. C. C. Samling, sal. Hr. Bonde Jahns Enke, Ja den Kongelige Postmester Hr. Michel Jensen her i Byen, de sidstleden 2 Januarii ved Døden er afgaaet, og man ved den udi hans Boe holdte Forfeiglings=Forretning har bragt i Erfaring, at han kort for sin dødelige Afgang har destribueres de fleeste sine Regninger saavel for Aviser som Brev=Portoer og videre, saa, paa det hans til det Kongelig General Post Amt aflæggende Regnskab ikke skulde blive opholdt, anmodes samtlig de Herrer Proprietairer, Sognepræster og andre her i Stiftet, som fra Post=Contoiret have erholdet Aviser og Breve, at de snareste mueligt ville indsende deres Post Bøger eller Regninger med Betaling for samme til Rigtigheds Erholdelse, ligesom og de, som have nydt deres Pension fra Post-Contoiret, og ere blevne tilsendte trykte Qvitteringer, ville see samme istandbragte saaledes som udkræves, for derefter at kunde erholde deres Pensioner udbetalte. Det bekiendtgiøres tillige at der udi Stervboet skeer Aabning førstkommende 1. Februarii om Formiddagen Kl. 10 Slæt, til hvilken Tid Credi= og Debitorer indkaldes at møde, de første deres Fordringer beviisigen at anmælde og de sidste deres Gield til Boet at betale, da enhver derefter skal skee den Ret dem efter Loven kan tilkomme Aalborg den 10. Januarii 1787. C. Rübner. F. C. Wormstrup. H. H. H. hos mig er til førstkommende Paaske Flyttetid ) en Gaard til Leie og et Qvarteer til en gift Soldat. Aalborg den 2. Januarii 1787. H. Haagen. Afgangne Hr. Provst Huusmann, forhen Sognepræst for Vreii lev og Hestrup Meenigheder, hans Enke Magdalene Elisabeth Qveccius, er udi Hiøring ved Døden afgaaet den 22 huj. og hendes Efterladenskaber strax bleven optegnet og forseglet; men da 30te Dagen indfalder paa en Helligdag, saa skeer ingen Aabning, Registering og Vurdering udi Stervboet, førend den 23. Januar. førstkommende, da den foretages om Formiddagen Klokken 10, hvilket til Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres; i sær anmodes de, som i Anledning af velbemældte Provstinde Huusmann gjorte Forstrækning, maatte have modtaget et eller andet hende tilhørende, at de ville indlevere samme bemældte Tid og Sted, for at indføres under Skifteforretningen, og i sin Tid at blive auctioneret, tilligemed Stervboets øvrige Eiendeele. Aarsted Præstegaard den 30 Decembr. 1786. S. Bloch, Provst i Wenneberg Herred.
Jyske Efterretninger, 1787-01-19
NB. terretninger No. 49, seer jeg, heel uventelig, at Ved Proclama i dette Aars Aalborgske Jydske Ef Opbuds=Commissarierne (S. T.) Hr. Byefoged Damsgaard og Hr. Prokurator Thomas Dahl her i Sæbye, udi min opgivne Opbuds Boe ibid., har under een, uden mit Forevidende, skiønt paa min Bekostning, ansøgt og erhvervet Kongel. allernaadigst Bevilling sub pæna præclusi & perpetui silentii, indkaldet mine Creditorer, at anmælde sig for dem, for at faae deres Fordringer med mig og Opbuds=Boen bragt til Rigtighed; uagtet at denne allerhøieste Tilladelse efter dens stricte Jndhold ei eengang er publiceret ved mit Værneting, og troeligt ei heller ved Ober=Retten, Nørre Jyllands Landsting; men da saadant som dem vel bekiendt, længe for dette Proclama i disse Jydske Efterretninger, nemlig under 16. Novembr. sidst blev indrykket, af mig med de opgivne Creditorer til fuldkommen Fornøielse var afgjort paa alle Sider, saa indseer og skiønner det høi og respectipe Publicum, at ingen Opbuds Behandling længere havde Sted, og at det ei er uden en puur Chicane, som maaskee kan have Rodsæstelse i disse gode Mænd, der da og endnu kalder sig Commissarier, udi een saaledes afgjort Opbudsboe, aleene som det synes til min Beskæmmelse, videre Credits og Velfærdts Spilde. Hvorfore jeg, uden at nævne, hvorledes jeg og min da opgivne Boe, under denne Administration er bleven behandlet, seer mig høist beføiet til, herved at reclammere og aldeles tilbagekalde denne fornævnte Proclamation og Jndkaldelse, med Tillæg: At hvem som videre med Rette formeener sig at have noget hos mig at fordre, de da behagentligen adressere dem til mig selv her i Sæbye, da hverken Hr. Byefoged Damsgaard eller Hr. Procurator Thomas Dahl videre har, eller med Guds Hielp nogensinde skal faae med mine Affaires at giøre. Jmidlertid raader jeg enhver, hvis Omstændigheder noder dem til at giøre dette ulyksalige Skridt, at de i Forveien informeerer sig, seer og kiender hvem de overgiver sig og conseqventer deres Velfært og timelige Lyksalighed, da Erfarenhed alt for tidlig har lært mig, at der ei bør vælges i Flæng, og at det ikke er hver Mand, som i slig Casu, til denne fornuftige og tilladende Lovs redelige Opfyldelse, kan være applicabel. Lykkelig, ja lykkelig! derfore de, som i slig sørgelig Forfatning, kan træffe paa redelige Mænd, og meere lykkelig de, dem ikke behøver. Datum Sæbye den 29. Decembr. 1786. Ole Thomsen, Jndvaaner og Brændeviinsbrænder, i Sæbye.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Baade i Provincen Zeeland og Sachsen er gjort stærke Anstalter, for at forhindre Qvægsygdommens Jndsnigelse og Udbredelse. -¬
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
J Egnene ved Hamborg sverme nogle Personer omkring som falskelig udgive sig for Keiserlig Kongelige Officerer, og at have Commission til at opkjøbe Re mont=Heste for den Keiserlige Armee, og til den Ende udstæder falske Vexler. Det Keiserlig Kongelige Gesandtskab i Hamborg har derfor advaret enhver, at tage sig i Agt for disse Landstrygere.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Fyrst Biskoppen til Bamberg og Vursburg har ganske forbudet sine Undersaatter at indsætte i noget Tallotterie, paa Grund af: "at den største Deel derved styrter sig i "Armod og Elendighed, og paadrager sig selv og Staten ulykkelige Følger. Det Jndfald, at sætte enhver i Stand til, at kunne componere en skiøn Menuet paa Stedet, ved Hielp af 2 Tærninger, og uden at forstaae noget af Musiken, har funden saa stort bifald i Paris, at man i hvert Selskab finder Componistinder.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Jndenlandske Sager. Den Kongelige Anordning af 28 September 1767. efter hvilken man her havde Frihed, at lade sig under vise af hvem, man vilde, i Styrmandskunsten, imod at erlægge til den offentlige privilegerede Styrmands Skoler, 3/8 Deele af det, som blev betalt for Underviisningen der sammesteds, er nu derhen limitteret: at Underviisningen i Navigationen for Fremtiden skal være fri og uden Tvang; hvorimod alle, der ikke i bemældte Skole, have lært Navigationen, skulle erlægge til samme, 1 Rdlr. førend de vorde antagne til Exammen. Kornhandelens Frihed, som saa længe er talt og skrevet om, seer man nu med større Længsel og tillige større Haab, end forhen, i Møde. De saa fordærvelige og farlige Begravelser inde i Staderne troer man ogsaa, at forestaae en snar og god Forandring. Sessionerne i den store Commission til Bondestandens Ophielpelse, ere til denne Tid blevne holdte hver Mandag Medlemmerne af Commissionen have ikke siden den forste Betænkning fra General=Procureuren udkom i Trykken, gjort deres Vota ved Trykken bekiendte, og ville og saa ikke gjøre dette, forinden de ere blevne til faste Resultater af deres Berraadslagninger. Ved en tiligere BeRendtgiørelse skulde en Babelsk Forvirring i Publicums Begreber og Domme have været at befrygte. Jmidlertid yttre nogle store og indsigtsfulde Stats=Oeconomer det Ønske: at ved Hoveriets Bestemmelse ikke saaledes som hidtil, maatte vorde lagte til Grund visse Stykker Land, som Bonden havde at bearbeide, men at Hovtienesten maatte vorde bestemt efter Dagtal. General=Procureur Bangs trykte Afhandling synes at forraade et lidet Haab hos ham til en snar og god Forandring i det Heele. Efterat han har priist den lykkelige Forfatning i Waldeman den 2dens Dage, da alle Jorderne vare deelte i smaa Eiendoms Stykker, og kunde ernære 3 Gange saa mange Jndvaanere i Riget, som nu, og efterat han har lastet den nærværende fordærvelige Forfatning, slutter han, at der vil udfordres nogle Aarhundrede, til at bringe hiin lykkelige Forfatning tilbage. Kunde altsaa Commissionen kunsvære saa lykkelig, blot at saae den Sæd, hvoraf siden, efter mange Aar, de forønskede Frugter: Frihed og Eiendom, kunde fremvoxe, saa var det, efter hans Tanker, nok - Altsaa kan alting endnu om 500 Aar komme i god Stand. Sat Sapientil!
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Selskabet for Borgerdyd i Kiøbenhavn har oprettet et Læse=Selskab, hvortil er anskaffet 82 udenlandske periodiske Skrivter, hvilke ogsaa af saadanne, der ikke høre til Selskabet, kan bekommes til Læsning. Dette er en herlig Anstalt til at udbrede almindelig Oplysning og Kundskab, da man her kan trække Marven og Saften af en saa stor Mængde udenlandske Erfaringer og Tanker Ønskeligt var det, om i Provincerne i hver Stifts Hovedstad, baade for Staden selv, og for alle dem i Stiftet, som ville interessere der, var en lige Anstalt saa at om Antallet af slige Skrivter ikke var saa stort, det dog var vel valgt, og paa Provinernes Tarv og Trang passende. Hr. Cornels Cornelsen, Raadsforvandte i Apenrade, har længe beskæftiget sig med Tobaksavlen, som han kunst mæssig paa Mistbænke har optrækket af Amerikansk Frøe, og i Aarene 1783. 1784, havt en Høst af 8034 Pund, hvoraf han aarlig har sendt over 5000 Pund til Østersøiske Stæder. Nu har han indrettet en Tobaksmølle, hvilken trækkes af en Hest, og hvorpaa, efter Engelsk Maade daglig ved 2 Arbeidere vorde skaarne 5 til 600 Pund Røgtobak, og raperes 1 til 200 Pund Snustobak.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Til dette Anlæg har Hr. Cornelsen hverken forlangt eller faaet nogen offentlig Penge-Understøttelse; men nu har Regieringen opmuntret ham ved arvelig Overdragelse at et anseeligt Stykke Land, til at fortsætte sine Anlæg. Da nu Baandene paa Tobaksavlen og Handelen for den største Deel ved den seenere Forordning ere blevne løste; saa haaber man, at Tobaksavlen ogsaa igien skal udbrede sig her i Provincerne.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
J Glückstadt er nyelig anlagt en Speil og Meubel Fabriqve, som giver Haab om at blive et fuldkommen Verk med Tiden, og at holde mange Penge hiemme i Landet, som ellers skulde gaae ud til Fremmede. Allerede har Fabrikanten ved sin Nærværelse i Kiøbenhavn fremviist Udkast og Modeller, som have fundet bifald ikke alene hos det Kongel. Herskab, men og overalt.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Den store, saa kaldede Blaagaards Klæde=Fabriqves Forflyttelse til Fridericia i Jylland, og Moss i Norge holdes af alle for en lykkelig Beslutning. - Maatte dog denne Grundsætning finde Sted i Almindelighed og maatte især nogle Fabriqver for det grove Klæde vorde anlaade i Provincerne, da vilde det baade for Sagens Fremgang i sig selv, og for Provincernes Vel være langt bedre end forhen.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
J de 11 Spinde=Skoler, som drives eller underholdes af det patriotiske Selskab i Nestved, ere fra 1ste Jul. 1785 til samme Tiid 1786, ikke allene af Børn, men og af andre fattige Folk, som behøvede Arbeide og Brød, spunden for Selskabet 9733 Pund Hørgarn, og derved bleven fortient en Spindeløn af 1638 Rdlr. 1 Mark15s dansk. Til enhver retsindig Undersaats Glæde er det nu bleven bekiendt, at Besparelserne efter Finance=Planen af 8 Julii 1785, ved den synkende Fond og Rente=Fonden, som ere bestemte til at formindske og endelig at afbetale Statsgielden, have beløbet for Aaret 1785. henimod 1 1/2 og for 1786., 2 Tønder Guld. - Hvor glædeligt og haabefuldt er det ikke ogsaa, naar man betragter den Sparsommeligheds Plan, som vor dyrebar Kronprinds allerede har indført, og fremdeles søger at indføre i det Heele, og hvad andet, næst Guds Velsignelse og gode Anstalter til en større Nytte af Land og Vand(og i sær en god Forandring ved Landvæsenet) er i Stand til at hielpe Landet op af sin Forfald. Aleene at tale om Besparelserne med Hofholdingen, da ere samme paa nærværende Tid vigtige. Til Hofholdingens ganske Qeconomie ere kuns reglementerede 134,000 Rdlr. aarlig. Et overordentlig Tilskud af 8000 Rdlr. har engang været, men sædvanlig have Udgivterne hidtil gaaet under den reglementerede Sum. Derfor vorde daglig over 300 Personer ved det Kongelige Taffel og Marskalstaffelet, samt ved Kammer= og Kiøkkenbordene spiste. Alt hvad Kiøkkenet og Kielderen udfordrer, vorder deraf bestridet. Ligeledes vorder Jldebrændselen, en Artikel, som nu aarlig koster over 18000 Rdlr., samt Lysningen, hvorfor man kan regne 8 til 10000 Rdlr., Meubler, Senge, Linned, Livreer, ja enddeel af Capellet aarlig anskaffet og vedligeholdt af bemældte Summa. - Jndkomsterne af Sundholden, som kan beregnes omtrent til 500000 Rdlr. aarlig, og som forhen ganske tilflød den Kongelig Chatoul- og Particulair=Cassa, have i meer, end 12 Aar været anvendt til andre nødvendige Stats Udgivter, naar man undtager 80, a 100,000 Rdlr., som endnu ere bestemte for bemældte 2. Casser.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Aalborg den 26. Januarii.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Den 14 hujus indstrandede i Egnen af Blokhuusene, svensk Skipper Peder Andersen, kommen fra Marstrand. og bestemt til Hamborg med en Ladning svenske Sild, bestaaende af 200 Tdr. Ladningen er bierget, men Skibet ansees at være forloret. - Dette Skib er nu det 4, som her i Egnen paa mindre, ud 1 1/2 Aars Fiver strax det, i Steden for, at der ellers ikke i mange Aar forhunnoget Skib saa nær derved er strandet: Til Hielpe=Cassen. NB. S. Den 22 hujus indsendt til Hr. Wandall med Hosskrift: Til 4 Fattige med Hiertens Taksigelse til Gud for en naadig Bønhørelse = 2 - Den 25 i Cassen ved dens Aabning forefandtes : 119 Er 315. For hvilke paa de Fattiges Vegur takkes.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Døde. Den 6. hujus Hr. Provst Bergendal, Sognepræst til den tydske Meenighed eller St. Michaelis Kirke i Fridericia og Erritzøe. Han gik frisk og vel udi Marken for at røre sig, men underveis sik ondt og døde, inden han naaede til sit Hiem. Han var fød 1727 i Augusti Maaned, var 10 Aar Hører ved den Latinske Skole i Fridericia, blev 1756, personel Capellan ved ovenmældte Kirke, 1760, residerende Capellan og 1764. Søgnepræst sammesteds. Den 20 i Aarhuus, Borger og Kiøbmand, samt Kirkeværger og een af Byens 6 Mænd, Hr. Jens Laasbye, 70 Aar. Den 17, i Sophiendahl, Mette Christensdotter Barmer, 9 Aar, af Kopper. Samme Dag her i Byen, Mousqueteer Denglers Søn, Christian, 3 Aar. Den 20. Vertshuusmand Knud Michelsens yngste Søn, Hans Christian, 2 Aar.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
(Slutningen af det Jndsendte i forrige Nr. 3.) Christian den Syvende af Guds Naade Konge til Danmark og Norge de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn og Dytmersken, Greve udi Oldenborg og Delmenhørst: Vor synderlig Gunst tilforn, Ved Memorial til Os haver Jens Nielsen Birkeskriver ved Waargaards Birk udi Wensyssel under det Dig allernaadigst anfortroede Stift allerunderdanigst andraget, at Byeskriver Thomas Nielsen i Vox Kiøbstæd Sæbye som tillige er Herredsskriver i Børlum Jerslev Herreder, skal ved en udi Waarsøe Bye under forbemældte Birk i indeværende Aar holden Auction over een der for Grunden, strandet Gallioth, og de deraf opbiergede Vahre have formeent sig, tilligemed Herredsfogden Gunde Meldahl, der tillige er Birkedommer ved fornævnte Birk, berettiget til at forrette samme Auction, uanseet at Supplicanten holder for, at saadan Forretning egentlig tilkom ham, som Birkeskriver, i Følge det til Dig den H. Augusti 1754, i lige Tilfælde ergangne allernaadigste Rescript, og des Aarsag allerunderdanigst haver anholdet om at nyde det der vedfaldende Salarium; men som Vi af den fra Dig herover indhentet Erklæring og derhos fulgte Oplysning fra Bye- og Herredsskriver Thomas Nielsen have erfaret at Omstændighederne med dette strandede Gods ikke ere de samme, som udi det Tilfælde der gav Anledning til det paaberaabte Rescript, af 9. Augustii 1754., hvilket altsaa ikke formeenes, at kunde vedkomme andre end de Rettens Betiente, som det egentlig angik, men at det derimod i Almindelighed ved Forordningen om Auctions=Værket af 19. December 1693 og det den 22. October 1751. udgivne allernaadigste Rescript er anordnet, at Birke=Betienterne ei maae forrette Auctioner efter andre end Proprietairernes egne Bønder og Tienere i Birket, men ikke hos nogen Fremmed, som ikke staaer under Birke Patronens Herskab, i hvor samme sig end paa Birkets Grund maatte opholde, og det derhos befindes, at Skipperen paa forberørte strandede Galioth efterat han havde besørget Biergningen og til vedkommende udbetalt den dem accorderede Biergeløn, har ved hans Commissionair, ladet den Deel af det strandede Gods som han fandt for godt, stille til offentlig Auction. Saa give Vi Dig hermed tilkiende, at samme ikke kan ansees for andet end en Auction som en fremmet Mand der i Birket har ladet holde over noget ham tilhørende Gods, hvilken Auction det altsaa, i Følge forbemældte Forordning om Auctionerne og Rescriptet af 22. October bør tilfalde Herredsfogden og Herredsskriveren, men ikke Birke=Betienterne at forrette. Derefter Du Dig allerunderdanigst haver at rette, og de vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive, samt Os ellers at indberette, at Du denne Vores allernaadigste befaling haver bekommet. Befalendes Dig Gud. Skrevet paa Vort Slot Christiansborg ud Vores Kongel. Residentsstad Kiøbenhavn den 11. December Under Vor Kongel. Haand og Signet, Christian, (L. S.) C. Thott.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Under 8. October 1785, har det Kongelige Danske Cancellie givet saadan Resolution til Hr. Stiftamtmand Hauch, J Anledning af den fra Eieren af Lerchenfeldt, Major Lüttichau indkomne Ansøgning, om Resolution i Henseende til noget Bøndergods, som for endeel Aar siden er solgt fra bemældte Lerchenfeldt og henlagt under Hessel Hovedgaard, hvilket Herreds=Betienterne paastaae at være kommen under Herredet, hvorimod han har ansøgt, at Birke=Betienten maatte nyde det samme som hans Formænd. Skulle man herved tienstligst have Hr. Stiftbefalingsmand til videre Bekiendtgiørelse for Vedkommende tilmældet: At naar noget Gods sælges fra et Birk, falder det af sig selv, at det indgaaer under Herredet.
Jyske Efterretninger, 1787-01-26
Bekiendtgiørelse. et efter Beboeren udi Kierslunds Huset paa Aalborg Byes Grund, afgangne Jens Michelsen Munck begyndte Skifte vorder videre udi Stervboet fremmet 6 Uger fra Dato den 7. Martii førstkommende om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, til hvilken Tid Stervboets Credi= og Debitorer, saavidt samme ikke allerede haver mældet sig, ville møde for at anmælde deres til Boet havende Krav, da Skiftet samme Dag ventes sluttet. Aalborg den 24. Januarii 1787. C. Rübner. F. C. Wormstrup.