Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1678-02-02
Skibs-Artickle for particulier Commis-Fah rere oc Capere. kal Capiteinen udi alle Tilfælde bruge god Søemandskab, och holde god Ordre paa hans førende Skib, sampt rictig Journal och Bog øfver hvis paa Reysen daglig passe rer, och samme Journal ved sin Tilbage komst til sine Redere levere, under Straf, til de Fattige effter Sagens Beskaffenhed om hand der udi forsømmelig findis. 2. Capiteinen skal med sine Underhafvende Morgen och Afften holde Bøn, och bede Gud for Kongen och hans Allierede om Lycke och Seyer imod Fienderne, hvem det forsømmer, bøde første gang en Marck, anden gang dobbelt, och siden saa fremdelis. Mum. 92.) 3. Alle Under-Officerer skal flittig tage vare paa deris Forrætning inden Skibsborde, under Straff at sidde otte Dage i Boyen paa Vand och Brød, och en Pay af deris Bytte. 4. Quarteermesterne som har Vact, skal være tiltenckt, at holde deris Quarteer-Folck oppe paa god Vact, for at gifve Capiteinen tilkiende, om noget i Søen udi een eller anden Maade fornemmis, under Straff aff deris Payers Forliis. 5. Jngen skal maa forsofve sin Vact, under Straff, første gang aff tre Marck anden gang dobbelt, och tredie gang i Boyen paa Vand og Brød. 6. Naar det hender sig, at der blifver giørt Jagt effter et Skib, Skude eller Fahrkost, være sig fri eller ufri, skal ingen aff Folckene understaa sig der paa at begifve, uden de der til aff Capiteinen vorder ordonneret, under Straff i Boyen paa Vand oc Brød. Aaaaa 7. Skal. 7. Skal sig ingen af Folckene understaa, udi noget Skib eller Fahr-Kost at plyndre, eller noget Gods borttage, førend der paa tilforn loulig Dom er falden, och da at forstaaes ved Plynderage for Folckene ey andet, end hvis Baads-Mæn denne har paa, och huis i deris Kister findis, huo sig her imod forseer, skal straffis paa Lifvet. 8. Jngen af Folckene skal sig understaa nogen Brefve, Passer reparter, eller dislige som udi noget Skib eller Fahr Kost antreffis, at fordølge eller bortskicke, mens samme strax til Capiteinen til Processens Udføring lefvere, under lis straff, eftersom der allene skal kiendis oc døm mis udi Sagen, effter de ved Skiberommene befundne Brefve. 9. Jngen af Folckene skal sig understaa, naar de af Capiteinen blifver anordnet noget Skib eller Fahrkost at opbringe, at indløbe i nogen anden Hauffn, end til de udi voris udgangne Forordnings anden Artickul ommeldte Commis-Capiteinen anbefalede Stæder med mindre høyeste Nød, Storm oc Uveir dem dertil tvinger, under Liffs Straff, och alle deris Pay ers Forbrydelse. 10. Jngen skal sig understaa aff slige erobrede Fahrkoster noget Gods at bringe i Land eller selge, under Liffs Straff, 11. Jngen skal sig tilfordriste at fare i Land fra Caperen imod Capiteinens Villie, och Videnskab, under Straff paa al sine Payers Forliis. 12. Jngen skal sig understaa sin Capitein eller Under-Officerer at true eller undsige, langt mindre nogen Gevalt eller Ofverlast at giøre, under Straff tre gange at dragis under Kiølen. 13. Jngen af Folckene skal sig understaa nogen Muterie eller Oprør at anrette eller begynde, under alle sine Payers Forliis, och Straff til Fængsel och Jern. 14. Jngen skal sig understu i vred Hue at trecke sin Knif inden Skibs-Borde, under Straff, at den skal stickis hannem igiennem Haanden i Masten, enten hand giør nogen Skade dermed eller icke. 15. Skulde det och, som Gud forbiude, sig hende, at nogen af Folckene hin anden inden Borde ihielslog, oc nedlagde, da skal den lefvendis Ryg bindis til den Dødis Ryg, och siden tilsammens kastis ofver Borde i Søen. 16. Jngen skal sig understaa inden Skibs-Borde at bande, sverge eller noget ugudeligt at tale, under Straff, hver gang til en Pays Forliis, som Capiteinen rictig skal optegne. 17. Jngen skal understaa sig at dricke Toback bag ved Stor-Masten, under Straff aff en Pay. 18. Jngen skal om Natten eller i utjde giøre nogen Allarm eller Ustyre, heller nogen Blickfyr, under Straff af een Pay. 19. Jngen, enten Commis-Capiteinen heller nogen af hans unterhafvende Folck skal sig understaa at giøre nogen frj Folck i Søen nogen Molost eller Ofver vold, vold, enten paa Personer, Skib eller Gods, langt mindre nogen der allerringeste fra tage, under deris Payers Forliis, och Straff paa Lifvet. 20. En huer af Folckene skal være til tenckt at holde sit Gevær færdig och klar, och være tilreede dermed, naar de af Capiteinen och Officererne tilsigis, under to Rixdalers Straff til de Fattige. 21. Jngen af Folckene skal sig understaa noget Gevær aff Caperen at forsticke eller borttage, under Liffs Straff. Jligemaade skal sig ingen understaa nog Proviant eller andet, Caperen tilhørende, . af a udtage, och i Land bringe, under Straff, som forbemeldt. 23. Jngen skal understaa sig, at kaste noget Mad eller Øll ofver Borde modvillig, under Straff at sidde otte Dage i Boyen paa Vand oc Brød. 24. Kocken skal være tiltenckt vel at tilsee, at Madden blifver vel och forsvarligen kaaget och handteret, under Straff huer gang Forseelse hos ham i saa Maader findis, til Forliis aff en Pay. 25. Saa skal og Folckene sig ey heller understaa uden Aarsag at laste Capiteinens Mad och Dricke, mens lade sig dermed nøye, naar det er got och forsuarligt, under en Pays Fortabelse; Hvorfor och Commis-Capiteinen skal tiltænkt være, at got Mad och Øll om Borde forskaffes, hvor ved hand och Klagemaal kand forrekomme. 26. Jngen skal sig understaa at giøte nogen Stempling, och tvinge Capitemmen til at gaa hiem af Søen imod hans Villie under Liffs Straff. 27. Naar nogen enten Under-Officerer eller Gemeene Matrooser sig af Capiteinen hafver ladet antage, och annammet Penge paa Haanden, vel forestaa endis, de som fri ere, och ey tilforne udi voris Tieniste entullerede och engagerede, och siden søger at løbe fra hannem, och sig bortskicke, da maa hand lade bringe dem om Borde och straffe dem i Boy en, effter Forseelsen, paa Vand oc Brød. Hvorfore oc Commis-Capiteinen under allerhøyeste Straff, ey maa understaa sig at bruge nogen af hans Kongelig Majestæts Søe-Folck som virckug udi Liemste ere. 28. Dersom och nogen Commis-Fahrer eller Caper-Capitein sig imod denne voris Forordning, Reglement och Skibs-Artikler forseer, heller understaar sig enten at plyndre nogen fri Mand, imod hans Commissions Jndhold, eller hemmelig at tage Penge, och see igiennem Fingre med nogen ufri Mand, som hand i Søen kand antreffe, och lade slige, som burde opbringes, passere, och saaledis lade sig finde i saadan eller anden ureedelig Utroskab imod sine Redere och Commissionens Formelding, da skal hand der for, uden Naade, straffes paa Lifvet, andre til Exempel, och restituere sine Redere ald den Skade som dem der ofver foraarsagis. 29. Efftersom och ved adskillige Artikler meldes om Payers Forbrydelse, da Aaaaa i skal skal Commis-Capiteinen sligt udi sin Journal ved Dag och Datum rictig specificere, och samme Payer til sig ved Uddelingen annamme, och dessen Belaab, siden paa Admiralitetet ved sin Hiemkomst lade lefvere, hvor de omsider effterAdmiralitetes got befindende til de Fattige skal uddeelis. J Fald och Commis-Capiteinen sig her udi forsømmelig lader finde, och med nogen igiennem Fingre seer, da hand effter Beskaffenhed at straffes, och undgielde derforuden, hvis i saa Maader de Fattige ved hans Forsømmelse skeer for kort. 20. Och paa det hvercken Capiteinen, Under-Officerer eller de gemeene Matrooser kand have Aarsag at klage ofver U videnskab her aff, da skal, førend de udi Søen gaar, naar Munstringen holdis, heller och Folcket under Eed (som her effter staar meldet) tages, dennem disse Skibs-Artikler tydelig forelæsis och forklaris, och det saaledis fremdeelis den første Dag udi hver Maanet continuere. Capitein, Under-Officerer och Matrooser, lofver och forplicter os samplig at være Hans Kongl. Majestæt til Danmarck och Norge voris allernaadigste Arfve-Konning och Herre, huld och troe, och aff yderste Kræfter med Liff och Blod giøre Hans Kongl. Majestæts Fiender Skade och Affbreck, dernest lofver Vi gemeene Matrooser at være vores Capitein och Officerer hørig och lydig, och holde Os efter disse Artikler, Saa sandt hielpe os Gud och hans hellige Ord See den 672. Side.