JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Ledige Embeder. Hesselager Sognekald i Fyen, gammel Angivelse 370 Rbd. Ordineret Catechet- og første Lærer Embedet ved Borgerskolen i Corsør; Løn, Tienden af Bonderup og Huulby 101 Tdr. 3 Fdkr. Byg, der betales efter Capitelstaxten, samt Smaaredsel 25 Rbd. Sølv og i Catechet Penge af Kirken 7 Rbd. Sølv; Rente af en Embedet tilhørende Capital 3 Mk. 6 s., fri Bolig; 4 Favne Brænde og 8. Læs Tørv til eget og Skolens Brug foruden Høitidsoffer af Menigheden; Beløbet af Tiendeskatten, som erlægges af Catecheten er omtrent 22 Rbd.; den ordinerede Catechet tilpligtes at meddele den Underviisning, som ved Skolevæsenets endelige Organisation maatte blive ham paalagt. Præste-Embedet for de evangeliske Menigheder paa St. Thomas og St. Jan i Vestindien, gammel Angivelse 400 Rbd. (Opslaaet pacant den 4de Jan.) Overchirurg=Posten ved Almindelig Hospital i Kjøbenhavn, aarlig Gage 500 Rbd. og fri Bolig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Reisende fra den 4de til den 11te Jan. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Pakkeposten: Discipel Galschiøtt; Forpagter Wilhelm; Hr. Zirau; Student Hansen; Hr. Næsted, Kjøbmand Kjetz. Med Personposten: Skibsfører Rasmussen; Jomfru Schnabel; Cand.jur. Colbjørnsen; Studenterne Fog, Ehrenreich, Rasmussen, og Gjessing; Hr. Friederichsen. Udenfor Posterne: Cand. Glahn; Forvalter Rieper; Hr. Seehausen; Mad. Grandjegn. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten, Dhrr. Kietz, Bjerring og Møller; Catechet Schierning; Farver Grum med Kone, Procurator Hvid. Med Personposten: Proprietair Bech med Kone; Dhrr. Kielsen, Colding, Andersen, Nyholm, Schleppegrell og Krøyer. Udenfor Posterne: Høker Jensen; Forvalterne Clausen og Rieper; Cand. Seehausen; Snedker Engel; Hr. Siemssen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Udenlandske Efterretninger. J Frankrig forberede de forskjellige politiske Partier sig nu til Kamrenes Aabning og Bladene berette allerede det sandsynlige Jndhold af Thron talen og Deputeretkammerets Adresse. En af de vigtigste og vanskeligste Sager, som Kamrene faae at afgjøre, er det saakaldte Sukkerspørgsmaal, som maaskee endog kan blive farligt for Ministeriets Bestaaen. Som bekjendt har der nemlig i de senere Aar, navnlig i Frankrig, reist sig en Mængde Fabrikker, som frembringe Sukker af Runkelroer. Da de fransk-vestindiske Colonier, som fornemmelig bestaae ved deres Sukkerplantager, herved trues med Undergang, har Regjeringen nu pludselig besluttet til Gunst for Colonierne at undertrykke de indenlandske Sukkerfabrikker imod at give de nærværende Fabrikanter nogen Erstatning, og denne voldsomme og unaturlige Fremgangsmaade vil Oppositionen med Thiers i Spidsen af al Magt angribe. Ved denne Strid have begge Partier dog ikke saa meget Plantage- og Fabriketernes Velfærd som vigtigere politiske Hensyn for Øie. Regjeringen holder nemlig for, at Colonierne ere en nødvendig betingelse for en udbredt Søhandel og at Handelsflaaden igjen er nødvendig for at Frankrig kan være en Sømagt. Oppositionen derimod mener, at Frankrig aldeles maa opgive Haabet om nogensinde at kunne maale sig med England til Søes, og at det altsaa er af høieste Vigtighed ved indenlandsk Production at kunne tilveiebringe de Livsfornødenheder, som det under en Krig med England dog vil være umuligt at bringe fra Colonierne: man henviser herved til Exemplerne fra Krigene med England under Napoleon, hvis Fastlands system netop gav Anledning til den Opfindelse, at frembringe Sukker af Roer. - Den franske Regjering, som paa Grund af Kamrenes Modstand, maatte undlade at tiltræde den af de øvrige Stormagter i forrige Aar afsluttede Tractat og Visitationsretten, vilde nu gjerne ophæve de Tractater om samme Gjenstand, som ere sluttede med England i Aarene 1831 og 33, men herved har det engelske Ministerium paa det Bestemteste vægret sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Den engelske Finantsbestyrelse har allerede aflagt Regnskab over Statsindtægterne for Aaret 1842, men Udfaldet er høist utilfredsstillende; thi uagtet omtrent 1 Million Pund Sterling er indkommen ved Told af fremmed Korn og 1/2 Million ved den nye Jndkomstskat, ere samtlige Jndtægter dog næsten 1 Million (omtrent 9 Mill. Rbd.) mindre end forrige Aar. Ministerielle Blade berette, at Planen til en Handelstractat med Spanien er opgivet, men at Espartero vil gjøre en Forandring i Toldsatserne, som vil være ligesaa fordeelagtig for England som en Handelstractat, og at han holder sig overbeviist og at kunne sætte denne Forandring igjennem i den nuværende Cortesforsamling eller ogsaa i en ny, dersom denne bliver opløst.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
J Spanien selv hersker overalt Rolighed. Blade, som pleie at være Regjeringens Organer, føre et paafaldende fjendtligt Sprog mod Frankrig. De Deputerede for Provindsen Katalonien have indgivet en yderst kraftig Forestilling til Espartero, hvori de føre heftig Klage over Regjeringens Fremfærd mod Barcelona, som de kalde ulovlig og oprørende, hvorfor de forlange, at Ministrene skulle afsættes; thi skjøndt Regenten og Generalen over Tropperne alene have handlet, ere Ministrene dog efter Loven ansvarlige for Regjeringens Handlinger. Mellem den vestindiske Republik Hayti og de spanske Colonier i Vestindien er udbrudt en Krig, hvori Spanierne have viist en usædvanlig Raskhed og Kraft, og sendt 7 Krigskibe mod Hayti, som kun har een eneste Korvette at stille derimod. 2de (Forlangt indrykket.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
J Lollandsposten No 1 har En Borger i Staden anket over den gamle uskik at skyde paa Gaderne, som sidste Nytaarsaften fandt Sted heri Byen, og som krævede et ulykkeligt Offer. Som Supplement hertil, skal Undertegnede Ogsaa en Borger i Staden, tillade sig nogle bemærkninger, henstillende dem til Medborgeres nøiere Overveielse. At denne frygtelige Uskik med Skyden paa Gader og Stræder aldeles maatte udryddes, er et Ønske, som deles af Enhver, der veed at sætte Priis paa egen Ro og Sikkerhed, som overhovedet paa god Samfundsorden; og beklageligt er det derfor, at slige gamle fordærvelige Skikke, hvis Oprindelse tilhører en raa og barbarisk Fortid, endnu kunne vedligeholdes, naar sees hen til, at det netop er vor Tidsalders Særkjende og dens Opgave, at udrydde, forandre og forbedre i alle Retninger og Forhold hvad som er forældet og ikke meere svarende til Nutiden, det være sig i politisk, statsborgerlig eller moralsk Henseende, og medens Oplysningens Sol ellers umiskjendeligen trindt om udbreder sine velgjørende Straaler synbare i Mængdens Sæder og Skikke, er det sørgeligt, at vort lille Samfund, skal bære Vidnesbyrd om, at der i saa Henseende endnu er meget tilbage at ønske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Foranlediget af at Hr. Forpagter Arnkiel i Gaabense nævnede sig som Forfatter til et i denne Tidende No 142 for 17de Novbr. forrige Aar optaget Jnserat, i hvilket, nærmere forklaret i samme Tidende No 148, jeg omtales som behæftet med det Vanrygte, at jeg paa ulovlig Maade skulde have tilvendt mig et Par Qvier, fandt jeg mig foranlediget til at indkalde Hr. Arnkiel for Mariboe Amts Hovedforligelsescommission, hvor han under 7de dennes afgav følgende Erklæring, med hvilken jeg for hans Vedkommende fandt mig tilfredsstillet. "Parterne mødte, og erklærede Forpagter Arnkiel, at "han i det omhandlede Jnserat i Stiftstidenden ikke har tilsigtet at paasige og ikke heller har paasagt Gaardmand "Peder Nielsen Naver nogen ulovlig Fremgangsmaade med de i Jnseratet omhandlede Qvier, men alene gjentaget et paa hans Egn i Omløb værende Rygte, der for"modentlig har sin Rod i en hos Gaardmand Ole Snedker i Nørre Alsløv beroende Attest, som senere er frem"lagt i Falsters Birks Politiret under en privat Politisag. "Denne Attest havde han været i Besiddelse af da han skrev "Jnseratet, og han nævnede nu samme Attest og dens "Jhændehaver Ole Snedker som Hjemmel for, at det Rygte, han blot havde gjengivet som saadant, uden at søge "at skaffe det Tiltroe, virkelig var i Omløb paa hans Egn. Han tilføiede iøvrigt, at han for sin Person ikke skjænkede et Rygte, der paasagde Peder Naver bedragerske Hand"linger nogen Tiltroe, da han i mange Aar havde kjendt ham som en agtet og agtværdig Mand, samt at han, ved offentlig at omtale Rygtet, nærmest havde havt til Hen"sigt at gjøre det til en Nødvendighed for Peder Naver, der, som Sogneforstander er offentlig Person, paa lovlig "Maade at fralægge sig det." Selvagtelse og Agtelse for mine Medborgeres Omdømme, byder mig at offentliggjøre det første Skridt jeg har gjort forat mortificere et ligesaa løgnagtigt som skammeligt og fornærmeligt Rygte. Hvad der endvidere i denne Hensigt passerer, skal af samme Vei vorde Publicum meddeelt. For Tiden skal jeg alene tilføie, at Hr. Arnkiel ikke havde behøvet at anvende et saa virksomt Middel for at bringe mig til at værn om min borgerlige Ære, der iøvrigt, som jeg tør haabe, i den Kreds jeg lever og virker, er erkjendt at være saa uplettet, at den ikke letteligen smittes af et Paasagn, som, hvis det var grundet, stemplede mig som den laveste Bedrager, Nørre Alsløv, den 11te Jan. 1843. Peder Nielsen Naver. (Forlangt indrykket.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
AVERTISSEMENTS. Nye Qvartalsbestillinger paa Lollands-Falsters Stiftstidende, der meddeler ugentlige Correspondence-Artikler fra Hovedstaden, og som i Reglen udgaaer med et Halvark 3de Gange ugentlig, men hvoraf dog Extra- eller Dobbeltnumere udgives saa ofte større Artikler gjøre det ønskeligt, modtages paa alle kongelige Postcontoirer og hos Udgiveren. Betalingen er paa Udgivelsestedet 72 s. og, forsendt med Brevposten i Stiftet 90 s. og udenfor Stiftet 94 1/2 s. qvartaliter. Laanekassen i Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Da den for Lolland oprettede, og den 11te Octbr. f. A. i Virksomhed traadte, Sparekasse nu er i Besiddelse af en Capital paa 5000 Rbd., som af den kongelige Kasse er modtaget til Forretning, anseer undertegnede Direction, i Henhold til sin under 16de Septbr. f. A. udstedte Jndbydelse, sig forpligtet til at lade den belovede Laanekasse træde i Virksomhed, indtil videre med de Summer, som Sparekassen i den nærmeste Tid maatte komme i Besiddelse af, og den har, med denne Hensigt, udarbeidet og vedtaget et Regulativ, som, senest fra den 20de dennes, vil kunne erholdes hos de respective Communalbestyrelser for de lollandske Kjøbstæder, paa Amtstuen i Maribo, og hos Directionens Medlemmer. Anmodning om Laan modtages første Gang paa Sparekassens Contoir, paa Nakskov Raadhuus, Tirsdagen den 24de dennes om Eftermiddagen Kl. 6. Da det ikke er at vente at just store Summer ville staae til Raadighed, skal Directionen sluttelig henlede de Laansøgendes særdeles Opmærksomhed, paa Regulativets § 5, og, med Hensyn til Prioritets-Udlaan, desuden bemærke: at det aldeles ikke er sandsynligt at disse, i den nærmeste Fremtid, ville kunne finde Sted. Nakskov den 12te Jan. 1843. Fasting. N. C. Møller. L. Theisen. Schou. Kisky. Wilhielm. Schwensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Det occonomiske Selskab har bestemt en Sum i 2 Aar, til herfor at lade unge Piger oplære i Meierievæsenet, imod Forpligtelse til derefter at tage Tjeneste her i Amtet. Undertegnede, der af Selskabet er bemyndiget til at bestyre dette Anliggende, opfordrer herved unge Piger, fra 18 til 22 Aar, der have Lyst og Kald til at indlade sig heri, at melde sig for en af Undertegnede, inden 4 Uger, fra Dato, hvor de nærmere betingelser vil erfares, iblandt hvilke, at man agter at anbringe dem ved godt bestyrede Meierier, deels i Holsteen og deels her i Amtet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Den 9de Januar 1843. Frederichsen, Tesdorph. Bartholin Lichel, Fuglsang. Ourupgaard. Nielstrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Assurance-Selskabet. Jfølge den ved Generalforsamlingen den 1ste Marts f. A. tagne Beslutning indbydes herved Selskabets Medlemmer til et extraordinairt Generalmøde, som afholdes paa Gjæstgivergaarden i Saxkjøbing Fredagen den 27de Januar Kl. 11 Formiddag, hvorved det af den dertil udnævnte Comitee udarbeidede Forslag til at aabne Fæstebønderne i Almindelighed Adgang til at assurere hos Selskabet paa en lignende Maade som de nu assurerende Fæstere, Lovens øvrige Bestemmelser bibeholdte, fremlægges og Sagen optages til Afgjørelse. Ourebygaard den 10de Januar 1843. Rosenørn Lehn, Formand. Vindstampemølle ved Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Til Efterretning for mine Kunder tjener: at det Vadmel, jeg for Fremtiden modtager til at farve og apretere til Klæde, bliver stampet aldeles gratis, og Farvelønnen saa billig som hos nogen anden Farver. Tillige bemærkes, at jeg expederer Stampetøi færdigt paa 2 a 4 Uger, da min Stampemølle ikke er beliggende i Abdera, men paa Færge landet ved Nakskov. Nakskov den 11te Januar 1843. J. F. G. Striegler, Farver og Tøifabrikør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Classe=Lotterie. Fra Collectionen i Vordingborg er indlagt Sedler til 1ste Classe af det 96de Kongl. Kjøbenhavnske Classelotterie til Salg hos Undertegnede. Sedler fra det forrige Lotteries 6te Classe modtages til Ombytning uden Hensyn til i hvilken Collection de ere tagne. A. C. Møller, Fuldmægtig ved Nykjøbings Postcontoir. at At jeg har etableret mig som Kobbersmedmester her i Byen, det har jeg den Ære at tilkjendegive Byens og Omegnens og de omkringliggende Oers ærede Beboere, samt Enhver der vil forunde mig Arbeide, hvorhos Jeg anbefaler mig med alt til Kobbersmedprofessionen herhörende Arbeide, forsikkrende den redeligste og billigste Behandling, Stubbekjöbing den 29de Decbr. 1842. Ærbødigst J. P. Haagensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Auctioner. J Følge passeret Udlæg bliver det Snedkermester Paaske tilhørende og i Nakskov Kjøbstads Veilegade under No 82. beliggende Sted med tilliggende Grund, Gaards- og Haugeplads, bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 13de og 27de Februar samt 13de Marts d. A., Formiddag Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Pantecreditorer og Liebhavere i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Nakskov den 8de Jan. 1843. Hammerich, J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Gaardmand Jørgen Hansen i Kjøbeløv, bliver den dette Boetilhørende og i bemeldte Kjøbeløv Bye i Lollands Nørre-Herred, beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jord af Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 2 1/2 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 24de og 31te Jan. samt Onsdagen den 8de Febr. d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen, og den sidste paa Gaarden selv. Det bemærkes, at Jorderne ere af udmærket god Bonitet og at Conditionerne ville blive favorable for Kjøberen, fornemmelig med Hensyn til Udbetalingerne. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 12te Jan. 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Torsdagen den 26de denne Maaned, om Formiddagen Klokken 10 slet, bliver i Stervboet efter afdøde Degn og Skolelærer Fogs Enke Marie Fog i Nørre Alslev ved offentlig Auction bortsolgt Boets Løsøre, bestaaende af Borde, Stole, Commoder, Dragkister, Chatoller, 2 Kakkelovne, gode Sengeklæder, Linned og Gangklæder, Kobber og Kjøkkentøi, samt 2 gode Malkekøer med mere, imod Credit til dette Aars Mortensdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 13de Jan. 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Tirsdagen den 31te denne Maaned, om Formiddagen Klokken 10 slet bliver i Stervboet efter afgangne Selveier Jens Chr. Sparre og Hustrue i Alstrup afholdt Auction over dette Boes Løsøre og Creature saasom Borde, Stole, Kister, Skabe, Chatoller, Kakkelovne, Sengesteder og Sengeklæder, Kobber og Kjøkkentøi, Linned og Gangklæder, Vogne og Avlsredskaber samt Heste, Køer og Faar, endeel Kornvarer af alle Slags med mere; alt imod Credit til dette Aars Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Nykjøbing den 2den Jan. 1843. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Creditorerne i Stervboet efter forrige Skovfoged Jens Andersen af Mageltving indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Pederstrup pr. Maribo den 4de Januar 1843. P. C. Lützen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-14
Proclama. Ved Proclama af 7de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa den i Fuglse By afdøde Selveiergaardmand Bor Jensens og efterlevende Enke Dorthe Hansdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødby den 12te Jan. 1843. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Bogholr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Redby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforvagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-16
Lollands Falsters Stift Tidende. Be Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. No 7. Mandagen den 16. Januar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-16
Jndenlandske Efterretninger. (Stænderforsamlingen i Viborg.)Et Tillæg til den viborgske Stændertidende, meddeler Commiteebetænkninger i Sager, der af Mangel paa Tid ikke ere foretagne til Behandling i den sidst afholdte Session, af hvilke Betænkninger vil herved skulle meddele Jndstillingspunkterne. 1. Oliemøller Schyttes Andragende, angaaende Ordningen af de statsretlige Forhold imellem Statens forskjellige Deele og Jndførelsen af en friere Forfatning. (Comitee: Schytte, Jespersen, With, Nyholm, Kirk. Referent: Jespersen.) Jndstilling: At Hans Majestæt i sin Viisdom vil træffe de Foranstaltninger til den endelige Ordning af de statsretlige Forhold imellem Statens forskjellige Dele, som Statens Sikkerhed og Hensyn til den nærmeste Fremtid uomgjængeligt synes at fordre, og at Allerhøistsamme i Forbindelse dermed vil tage sit tro Folks Ønske og Jndførelse af en fri Forfatning i allernaadigst Betragtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-16
Hvem der vil gjøre sig bekjendt med et Pragtexemplar af Schleswigholsteinsk Fanatisme, anbefale vi den Tale, som Overretsadvocat Beseler har holdt under Forhandlingerne om det kgl. Rescript af 2den December. Taleren er saa aldeles gaaet op i sin Partianskuelse, at han ikke blot negter Menneskenes naturlige Rettigheder al Betydning, men endog gjør sig skyldig i en paafaldende Utaknemlighed imod Schleswigholsteinernes trofaste Begunstiger og Beskytter, Forsamlingens Præsident, Etatsraad Falck; han intimerer nemlig som følger: Endnu 2 eller 3 Dage, og dette Aars Session vilde være udløben, vore Lidelser være til Ende; han sagde vore Lidelser, thi det ærede Præsidium havde sørget for, at vi til sidste Draabe havde maattet tømme den bittre Kalk af usigelig Ærgrelse, bitter offentlig Smerte. Han vilde ikke tilbagekalde i Erindringen Alt, hvad der havde tildraget sig i denne Sal; han vilde kun erindre om, at Præsidenten havde været den, som nærmest havde givet Anledning til, at vi havde erholdt Rescriptet af 2den December. Han vilde ikke fortie, at Præsidenten, skjønt selv Jurist og tilmed en udmærket Jurist, ikke selv havde fortolket dette Rescript, men ladet det fortolke for sig af den kgl. Hr. Commissarius. Naar det ærede Præsidium havde trængt til nogen Hjelp, saa havde det dog burdet betænke, at det havde været mere passende at udbede sig denne Hjelp af en Forsamling, af hvis Midte det selv var fremgaaet, hvis Uafhængighed det i Forhold til Regjeringen havde at hævde, end af Regjeringens Organ, som havde andre Jnteresser at varetage end Forsamlingens. Denne Adfærd havde opfyldt ham, Taleren, med dyb Kummer og Uvillie, og naar Forsamlingen, uagtet Alt dette, havde holdt ud til Enden, saa havde den derved afgivet et glimrende Beviis paa dens Fædrelandskjærlighed. (Fædrel.) Nestved staaer ikke tilbage i Patriotisme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-16
Ved et Maskebal i Julen glemte man ikke den trykkende Statsgjæld over det livlige Maskespil. En sand Patriot havde opslaaet sit Statsgjældsafbetalingscontoir i en Ende af Salen, hvor han modtog frivillige Offre paa Statsgjældens Alter, lige fra 1/2 Skilling af indtil uendelige Størrelser. Han havde den Glæde i alt at indkassere 5 Skilling, som han gjennem et sikkert Bud tilstillede Magister Lindberg, der, som vi haabe, har meddelt ham sin Qvittering. Maatte dog denne Qvittering paa Dommens Dag træde ham i et virkeligt Aflads brevs Sted. - Og hvorfor skulde den ikke det? (Fædrel.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-16
Nykjøbing den 16de Januar 1843. J Lollandsposten for 12te d. M. har en Jndsender fremsat det Spørgsmaal: Bør Bispen over Lollands Falsters Stift fremdeles residere i Maribo, og fortæller ved denne Leilighed blandt Andet Følgende: Da Biskop Block, som boede i Odense, afgik ved Døden, blev Lolland og Falster et eget Stift, Odense et andet (Stift?), Als et tredie Bispesæde, - samt, at den forrige Stiftamtmand over Lolland og Falster hed Eiderfeldt d'Simonsen skal være Cederfeldt de Simonsen. Jndsenderen slutter med den Paastand; at den større Deel af Stiftets Beboere ønsker, at det allernaadigst maa blive paalagt den vordende Biskop at boe i Maribo. - Uden at indlade os paa at modsige denne Paastand, skulle vi kun bemærke, at vi ere fuldkommen overbeviste om, at Stiftets Beboere med Rolighed see denne Sags Afgjørelse imøde, og at man vistnok tør haabe, at saavel den vordende Biskop, som Stiftamtmanden, i hvis Jnteresse det maa være at boe i hinandens Nærhed, ved denne Leilighed ville komme til at yttre sig, og at deres Ønsker ville komme i væsentlig Betragtning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-16
Det her byggede nye Brigskib Jason, der afgik i Torsdags Formiddag Kl. 10 fra Guldborg og passerede Stubbekjøbing den næste Dags Formiddag Kl. 10, ankom i Løverdags Middag Kl. 11. paa Kjøbenhavns Rhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-16
Da Posten fra Kjøbenhavn, uagtet det skjønneste Veir, først ankom hertil ved Avisens Slutning Kl. 3 1/2, see vi os idag ikke istand, til at meddele Efterretninger af de medbragte Blade. (Forlangt indrykket.) Til "Borgeren i Staden."