JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1816-01-01
Auctioner. Torsdagen den 4de Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. imellem 10 og 12, bliver i Følge Dom og Execution 5te og sidste Gang opraabt til absolut Bortfrigelse, uden flere Auctioners Holdelse : huset No. 194, beliggende i Overgaden oven Vandet paa Christianshavn Conditionerne og Vurderingsforretningerne erfares forinden hos Prokurator Payng, boende paa Hjørnet af Vimmelskaftet og Skovegaden Nr. 25. i bliver stillet til offentlig Auction i selve Gaarden første Gang den 4de, an afgangne Hr. Bye= og Herredsskriver Hvegts Stervboegaard her i Thisted, den Gang den 5te og tredie Gang den 8de Januar 1816, over Dags Formiddag Kl. 10, efter de paa Auktionsstedet fremlæggende Conditioner. Gaarden som har en smuk Beliggenhed med Udsigt til Fiorden, bestaaer af et rummeligt Stuehuus til Gaden, med endeel smukke Værelser, Kiøkken og Spisekammer m.v.; en Sidelængde indrettet til Contoir, Kamre og Rullestue, en dito Længde indrettet til Folkestue, Bryggers, Tørvehuus, Heste og Koestal, samt Loe og Lade. Ved Gaarden er en liden have, og strax derved en anden have som tilligemed et Ladehuus, og omtrent 14 Tdr. Land a med Gaarden. Naar den ommeldte 3die Auction er afholdt, begynder AucKiøbstædens bedste Jorder, samme Tid bortsælges, enten separat eller samlet tionen over Boets betydelige Løsøre. Lysthavende indbydes. Thisted, den 12te December 1818. Lushøft. Tibliver ved offentlig Auction her i Nyested, hos Giestgiver Makkeprang Tirsdagen den 9de Januari førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet efter Vedkommendes Begjæring, bortsolgt Ladningen af Slupskibet Andriette Emirentia fra Calmar i Sverrig, som er strandet paa Rødlund, bestaaende af: circa 77 Skpd. Stangjern, 162 Tdr. Tiære, 20 Tdr. Beeg og 145 Tyr ter Bord fra 14 til 9 Tommes Brede, alt udsøgte gode Vare: ligeledes bliver derefter samme Tid bortsolgt Stupskibet der som Vrag er staaende kun en halv Miil fra Landet paa Rørsund saavelsom de fra samme biergede Seil, Ankre og Touge med Skibets ligeledes ilandbragte staaende og løbende Redskaber og Inventarium; og hvortil Liebhabere herved indbydes. Conditionerne bekiendtgiøres paa Auctionsstedet. Nyested Byefoged Contoir i Lolland, den 20de December 1815. Høier. delstedet Nr. 1 af Vemmeløv, beliggende tæt ved Hovedlandeveien til B. Corsøer, med tilliggende Jorder af Hartkorn 1 Td. 1 Skp. 1 1 Alb. vorder ved offentlig Auction, som afholdes paa Stedet selv, opbuden til Bortsælgelse den 15de Januarii førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, og om nogenlunde antageligt Bud skeer, vertsolgt. Conditionerne for Salget ville fra den 1ste Januarii 1816 være til Eftersyn saavel paa Taarnholms God ses Skriverstue, hvorfra og Eiendommen paavises, som hos Undertegnede Slagelse, den 22de December 1815. Birch.
Berlingske Tidende, 1816-01-01
Handagen den 15de Januari 1816, Formiddag Kl. 10, vorder her paa M. Fanøe, efter respective Vedkommendes Begiæring, ved offentlig Auction bortsolgt det her med Haverie f. M. indbiergede af Capitain J. G. Schernitz førende oldenborgske Galliotskib Regina kaldet drægtig 42; Commerce=Læster med sammes Takkellage og Inventarium NB. Skibet kan godt istandsættes. Det sælges i rede Sølv S. H. C. med 8 Dages Credit. Lysthavere indbydes. Inventariiliste sees forud hos Dhrr. Chr. Math. Schrøder & Compagnie i Hamborg, Hr. Grosserer O. S. Gammeltoft i Kiøbenhavn, Hr. CommissionaiNestesen i Varde, og i Kroegaarden her paa Fanøe. 1 nøe, den 22de December 1818. A. Rørup. Auctions-Forvalter.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Paris, den 21de December. Vore Jndtægters og Udgivters Tilstand giver os nu større Beroligelse end man i Begyndelsen havde troet, og den vedvarende Stigen af vore Fonds godtgiør tilstrækkelig, at Tilliden ogsaa almindelig er bleven forøget. Velunderrettede Personer paastaae, at de samtlige aarlige Udgivter, med Jndbefattelse af de ved Krigen foraarsagede Byrder, ikke ville beløbe sig til mere end 300 Millioner, og at man træffer Anstalter til, 1 Fremtiden lidt efter lidt at formindske denne Sum. Vor aarlige Gield, som omtrent udgiør 63 Millioner Ren tet, skal ikke forøges uden med de ifølge de subsidiariske Conventioner : Tractaten af 20de November ereerede Jnscriptioner, nemlig 1) med 3,500000 Franker for de engelske Gieldsfordringer, 2) med en lignende Sum for de andre Nationers Gieldsfordringer, for hvilke Renterne ikke skulle udleveres til Eierne, førend Liqvidationscommitteen er færdig med sine Arbeider; endelig 3) med de syv til Sikkerhed, for rigtig Betaling af Contributionen af de 700000,000 hypothecerede Millioner. Desuden har Finantsministeren for det Meerbeløb, som kunde opstaae ved Liqvidationerne, endnu forlangt to Millioner : Franker mere, og det hele Beløb af Renterne udgiør altsaa 16 Mil, lioner, hvoraf de 9 aldrig, og de øvrige 7 kun Tid efter anden i Aare 1816 blive givne ud. En Omstændighed, der maa virke meget fordelagtig paa vore Statsfond, er den nye og forandrede Indretning at vor Afdragskasse, hvorved nemlig denne bliver ganske uafhængig og erholder særegne Indtægter. Det synes ganske afgjort, at Afdragskassens Reorganisation vil blive optaget med i Budjettet.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Den 22de December. Fra Calais meldes under 18de d., at General Cambronne var ankommen dertil den 16de fra Engelland, og reist til Paris, for at stille sig for Retten- Hs. Excellence Seglbevareren havde i forgaars Klokken 3 tilsendt : det Kongelige Hofs Generalprocureur Cassationsrettens Beslutning: med Hensyn til Hr. Lavalettes Appellation, og den skulde fuldbyrdes igaar. Lavalette er undvegen fra sit Fængsel. Jgaar Kl. 3 1/2 kom Madame Lavalette som sædvanlig, ledsaget af sin tolvaarige Datter og en Kammerfrue, til Conciergeriet, for at spise hos sin Mand. Kl. 7 kom Datteren og Kammerfruen til Gitterdøren, og forlangte at vorde udladte, og begge førte de under Armene en Person, der syntes at være Madame Lavalette. Personen var i det mindste fuldkommen: klædt som Madame Lavallette da hun kom til Conciergeriet, tæt indbyllet i en Pelts, en Hat paa Hovedet, og et Lommeklæde for Øinene. Alle Fængselsbetienterne og Fangevogterne vare tilstæde, og da de sædvanlig saae disse tre Fruentimmer hver Aften gaae ud af Fængselet, og de maaskee ogsaa havde Medlidenhed med den ulykkelige, syge Madame Lavalette, undersøgte de ikke videre om det virkelig var hende. Tre Minuter efter gik Arrestforvareren ind i den dømtes Kammer. Men hvor forskrækkedes han ikke ved at see Konen istedetfor Manden! "Af Madamel raabte han, hvad har De gjort: De har gjort mig ulykkelig: "Hun besvor ham, ingen Larm at giøre, og holdt Arrestforvareren, der strax vilde ile efter hendes Mand, saa fast i Klæderne, at hun rev Ærmerne af Kiolen; endelig løb han ud, meldte det Forefaldne, og lod Fangen eftersætte. To af Fangevogterne traf vel paa Ponteneuf den Værestoel, hvori Madame Lavalette sædvanlig og ogsaa igaar var ankommen; de anholdt den; men Fangen var borte. Saasnart Undvigelsen var bekiendt, blev der strax givet Ordre at lukke Batriererne, som endnu imorges Kl. 7 vare tillukkede. Man har anstillet mange Huusundersøgelser i Paris, og til alle Sider har man med Estaffetter sendt den dømtes Signalemen. Ministeren og Politiepræfecten begave sig selv til Conciergeriet, og Hs. Excellence forhørte alle Fangevogterne. Arrestforvareren og Slutteren bleve strax arresterede, den første for sin Skiødesløshed, den sidste fordi man troer, at han har lettet Undvigelsen.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Madrid, den 8de December. Den nu ganske opløste Catalonie-Armee udbreder sig allerede i Provindserne Valentin og Murcia, hvor adskillige Generaler ere ankomne med deres Brigader. J Barcellona bliver, som sædvanlig, en stærk Besætning; men Grændsen er kun besat af en meget svag Cordon.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
- Man taler igien om Misforstaaelser mellem vort Hof og Engelland; men man haaber at der atter er uden Grund. Alle de Efterretninger, vi med Hensyn til var forrige Souverain og hans høie Familie faae fra Jtalien, tyde meget glædelige, og vi haabe at Dronningen af Etrutiens Fordringer paa een eller anden Maade ville blive opfyldte. Fra vore Naboer, Portugiserne, have vi paa ingen Maade noget at frygte for ver Religtad, og derfor kunne vi desto mere, uforstyrret rette alle vore Kræfter mod vore Colonier, som ville skille sig fra Moderlandet. Vi see endnu stedse med Utaalmodighed nærmere Efterretninger om Morillos Expedition imøde.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Berlin, den 30te December. Vor fortiente General Pork af Wartenburg har forladt Krigstienesten. Hans Helbred tvang ham til at trække sig tilbage, og blot derfor har Kongen, ifølge gientagen Ansøgning, bevilget den hæderligste Afsked.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Den jødiske Nation vedbliver at have sin nærværende Forfatning : særegne Forskrivter skalle bestemme de Betingelser, under hvilke den kan faae Deel i det borgerlige Selskabs Velgierninger.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Petersburg, den 14de December. Glæde troner i Alles Hierter. Hs Majestæt Keiseren, som Holvedstadens Jndvaanere saa utaalmodigen ventede, er nemlig ved fuldkommen godt Belbefindende ankommen hertil iforgaars Aftes mellem Klokken 11 og Midnat. Hs. Majestæt steeg af ved den casanske Cathedralkirke, vor Frue Kirke, for at holde Bøn og bivaane det 2 Deum, som Geistligheden fang for at bringe Himmelen sin Tak forden tilbedede Monarks lykkelige Tilbagekomst. Uagtet Ankomstens Øieblik ikke var bekiendt, havde dog en Mængde Menneskeer allerede i 24 Timer ventet paa ham ved Kirkeportene. Det er umueligt at beskrive den Enthusinsme, som den ophøiede Monarks Nærværelse frembragte hos den talrige Forsamling af hans troe Undersaatter. Man kyssede hans Hænder, hans Fødder, hans Klæder, og har havde Møie med at komme frem. Fra Kirken begav Hs. Majestæt sig til Palladset, og man kan let forestille sig den ubeskrivelige Glæde, den høie Familie følte, ved igjen at see sit Hoved efter en Fraværelse af næsten femten Maaneder.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Jgaar Morges Kl. 8 kjørte Hs. Majestæt allerede i Kane giennen Staden, og var siden tilstæde ved Paraden. Det har naadigen be baget Allerhøistsamme at beære med sit Besøg Hs. Excellence GrevArackschereff og Hs. Høihed Marschal Prinds Soltikoff. Jgaar Morges tilkiendegave 101 Kanonskud fra Fæstningens Vold Hovedstaden den almindelige Fredsslutning. Om Aftenen var hel Staden illumineret.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Hs. Majestæt Keiserinde Elisabeth ankom i Tirsdag ved temmelig godt Velbefindende hertil. No og Hvile ville snart lade Hs. Majestæt forvinde sin sidste Upasselighed og Reisens Besværligheder.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Hs. Kongel. Høihed Arveprindsen af Nederlandene ventes i Løbet af næste Uge. Man smigrer sig endog med, at Hs. Kongel. Høihed, vil ankomme inden Mandagen den 6te 18de), som er Hs. Keiserl. Høihed Storhertug Nicolas's Festes Aarsdag.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Hs. Keiserl. Majestæt har ved sin Afreise fra Warschau udnævnt General Zajonzeck til sin Lieutenant i Kongeriget Polen, et Valg, som har vundet almindeligt bifald. Hs. Keiserl. Majestæt har gjort adskillige polske Officerer til sine Generaladjutanter og Adjutanter; blandt de første Prinds Constantin Cartorisk.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Man paastaaer, at Hr. Lanskop, som hidindtil har været ansat ved den provisoriske Regiering i det forrige Hertugdomme Warschau, vil ankomme hertil, for at præsidere i det Departement, de skal ordne Polens Sager. Der skal tillige være en Statssecretair af denne Nation hos Hs. Keiserl. Majestæt for at bestride det umiddelbar Arbeide. Alle de, som have seet den polske Armee, have beundret den. Den bestaaer af de skiønneste Folk, alle gamle Soldater, som have bivaanet indtil 15 Felttoge; ingen Recruter. Man kunde vente Umueligheder af saadanne Folk. Hs. Keiserlige Høihed Storhertug Constantin har gjort sig meget fortient ved den Hurtighed, hvormed disse Tropper ere blevne organiserede paa ny Grev Langeron er nyelig udnævnt, i Hertugen af Richelicus Sted, til Militairgouverneur i Cherson, civil Administrateur i Chersons Gouvernementer, i Skaterinoslaw, Taurien og Gouverneur i Staden Odessa.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Stockholm, den 27de December. Carl, af Guds Naade a.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Vor Pudest og naadige Bevaagenhed med Gud den Almægtige, troe Mand og Tienere, Friherre, Præsident og Commandeur af VogNordstierne=Orden, Vice=Præsident samt Ridder af Bor Nordstierne, Orden, saa og samtlige Medlemmer af Vor og Rigets Svea=Hofret i En almindelig Klage høres over, at den Trykkefrihed, som Grund lovene forbeholde Nationen, uden Hensyn bliver misbrugt til at krænke den Sikkerhed der tilkommer enkelte Medborgere. Den almindelige Lov bestemmer haard Straf for den, som skriver og udspredet Skamskrifter, der angribe Een eller Fleres Hæder og Ære, gode Navn og Rygte. Trykkefriheds=Forordningen viser lige Omsorg for at bevare saavel enhver Medborgers herunder henhørende Ret, samt de Enkeltes Tillid, som den almindelige Sædeligheds Fordringer, i det denne Anordning ei allene til Adfærd efter de almindelige Love henviser Angreb paa Tryk med enkelt Mand, som angaae Æren eller ere nedværdigende for hans borgerlige Navn og Rygte, men ogsaa videre forbyder Kundgjørelsen af enkelte Breve, - saafremt de er nødvendigen henhøre til nogen Rettergangs=Sag, - og Trykningen af Protocollen eller Atter i forligte Sager, (saalænge nogen af Parterne lever), uden deres giensidige Tilladelse, - eller, om Parterne ere døde, ikke for 50 Aar efter deres Død; hvorhos samme Lov, Henseende til Akter, som angaae for Retten svævende Sager, ved deres Udgivning i Trykken, i 25 har fastsat Vilkaar, som have til Formaal, deels at Publikum ikke maatte forledes af den ene Parts rensidige Angivelse, deels ogsaa, at hvad der maatte være anbragt som stødeligt eller fornærmeligt maae tilbageholdes ved Trykningen.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Endskiønt Vi, - omhyggelige for ikke at indlade Os i nogen foregaaende Undersøgelse af saadanne Sager, der henhøre under vedkommende Domstoles Behandling, - heller ikke nu, ifølge samme Grundsætning, ville bedømme, i hvilken Grad disse Love ere blevne overtraadte, idet der findes trykte Skrifter, der indeholde saavel meet eller mindre bestemte Angivelser mod enkelte Personer, uden at disse derfor ere af Angiverne blevne indstævnede for Domstolen, eller for Vedkommende anmeldte til videre Paatale, eller at endog den Forskiel er iagttaget, som Loven bestemmer mellem saadanne Sager, som blot henhøre til Sagsøgerens enkelte Klage og Paatale, og de (Sager, hvori Vore og Kronens Embedsmænd bør føre Ordet; men Aftryk at enkelte Breve, som endnu ikke ere fremlagte for Dommeren, saavelsom Beviisligheder om enkelte Personers Forhold mod hinanden, samlede paa anden Maade, end den som Loven vaersomt og bestemt foreskriver med Hensyn til Bevisers Tilveiebringelse ved Vidner, - ved Trykken ere bekiendtgjorte, samt endeligen Jndlæg i Retten, givne til Priis for Publikum, med Rubriker der ere Sagen uvedkommende og ikke ledsagede af Modpartens Svar; - have Vi dog er kunnet andet, end med høieste Misfornøielse erfare saadanne Tildtagelser, hidtil for den største Deel uhørte hos en alvorlig Nation, og som i en uhæmmet Progression skulde udrydde al Tillid mellem Medborgere, lede til inqvisitoriske Undersøgelser, lægge Grunden til Splid og Tvedragt, fornedre den almindelige Tænkemaade og opløse Agtelsen for hvad Selskabs=Loven maatte ansee for helligt, - med een Ord, virke lige mod den Hensigt, Vi, ved at giengive Trykkefrihedens Ret, havde for Øie, nemlig, at giøre den til Organ for samfundsnyttige Oplysninger, til en Vei for vigtige Sandheder og til et Middel for National-Æren. Nu, da det tilhører Vort Kongelige Kald at vaage over Lovenes Iværksættelse, og at enhver maae nyde den Beskyttelse, som ifølge disse bør tilkomme ham, og da hos Os er af Justits=Cantsleren i Underdanighed bleven anmeldt, at den mellem Revisions=Sekretairen, Friherre Bøye og Overdirekteur Grevesmöhien alt for længere Tid siden begyndte Sag angaaende giensidig paastaaet Ansvar for Forseelser mod Trykkefriheds-Forordningen, endnu ikke skal være bleven tilendebragt, den Hastighed uagtet, hvormed slige Sager, i Overeensstemmelse med bemeldte Forordning, bør behandles; saa, og da benævnte Sag for Øieblikket skal være gjort anhængig hos Eder -(for Svea=Rigets Hofret) saa er det Vor naadige Villie og befaling til Eder, at J saavel selv, endog uden Hensyn til de indfaldende sædvanlige Ferier, behandle denne Sag med al den Hurtighed, som stemmer med Lov og Omstændigheder, som ogsaa tilholde de øvrige under Eder henhørende Autoriteter, som dermed have eller kunne faae at giøre, at de heller ikke fra deres Side undlade, ligesaa hurtigen at tilendebringe hvad dem tilkommer; hvorhos Vi særskilt have anbefalet Vor Justits=Cantsler, hver 14de Dag til Os i Underdanighed, at indberette hvad der i denne Sag er foretaget, og i hvad Tilstand, den befindes. befalende Eder Gud a. Stockholms Slot, den 20de December 1815. Carl.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Circulaire til vedkommende Udgivere af Tidender. Efterat i flere Tilfælde den Uorden er forekommet, at Udgivere af Dagblade og periodiske Skriftet have modtaget og ladet følge med Tidenderne selv løse Blade og Skrifter, uden derfor at ansee sig ansvarlige paa den Maade Trykkefriheds=Loven i 1 s. Moment 7 foreskriver, og da derved Skamskrifter under Beskyttelse af et i øvrigt uskadeligt Dagblad deels allerede ere udspredte, deels endnu fremdeles kunne udspredes i Publikum, saa har Hs. Kongel. Majestæt, paa min under mige Anmeldelse, for at standse dette ved sine Følger farlige Misbrug, i Naade besluttet: At enhver Udgiver af Dagblade eller periodiske Skrifter, som herefter modtager og lader følge med sit Blad noget Skrift af hvilkensomhelst Beskaffenhed, eller tillader Boghandlere eller andre Udsælgere at lade det følge med Tidenden og med det samme uddele, det ved uvilkaarlig underkaster sig samme Ansvar og lovlige Følger for Jndholdet af bemeldte Skrift, som for Jndholdet af selve Tidenden. Hvilken Hs. Majestæts naadige Beslutning jeg hermed skulde meddeele vedkommende Dagblades Udgivere til underdanig Efterlevelse. Stockholm, den 23de December 1815. G. af Wetterstedt.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Christiania, den 23de December. Under 7de December har Kongen befalet, at samtlige i Korn bestemte Lønninger for Lærerne ved Universitetet skulle indtil videre være regulerede i Rigsbankpenge rede Sølv, og udbetales med Sedler efter det Forhold, som er fastsat for andre Statens Embedsmænd.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
- Storthinget har under 15de Septbr. antaget den af Hs. Majestæt den 12te Januar udgivne provisoriske Anordning, angaaende Ophævelsen af den visse Skibe ved Regl. af 26de Juni 1813 tilstaaede Fritagelse for Pasgebyhrer til Qvarantainevæsenet. Denne Storthingets Beslutning er som Lov af Kongen sauctioneret den 25de October.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
- Kongen har under 25de Octbr. som Lov sauctioneret Storthingets Beslutning af 7de Octbr. saalydende: "Vasdragene i Riger skulle være aabne for og kunne benyttes af svenske Undersaatter ved Fremdristen af deres Skovproducter, saalænge en lige Bestemmelse for norske Undersaatters Brug af Vasdragene inden Sverrigs Riges Grændser i Sverrig har Lovkraft. Denne Brug af de norske Bas drage skal dog være forbunden med Jagttagelse af hvad der, for at forekomme Misbrug og Uleiligheder, maatte findes fornødent at anordne.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
- Under 15de Decbr. har Finants Departementet i Overeensstemmelse med en Kongel. Kundgiørelse af 1ste Decbr. 1814, til Regel for Oppebørsler af de i rede Sølv og Guld paabudne Afgivter af Skibsfart og Handel, bestemt at i Januar Maaned 1816 bliver hver 1 Rbdlr. rede Sølv eller Guld at erlægge med 5 Rbdlr. N. V. i Sedler. - Storthinget har under 15de Septbr. antaget Kongens provisoriske Anordning af 12te April, angaaende at danske Skibe og Var skulle med Hensyn til Told=Afgivterne behandles som uprivilegeret Nations. Hs. Majestæt har under 25de October sauctioneret som Lev denne Storthingets Beslutning.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
- Hs. Majestæt har under 14de Juni udgivet en provisorisk Anordning angaaende Norges og Sverrigs indbyrdes Handel. Storthingets Beslutning, hvorved Anordningen er antagen, er af Kongen under 25de Oct. sauctioneret som Lov.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavns Vexelcours, den 5te Januar. Hamburg, 682 Procent. 2 Md. Dato. 690 - a vista London, 28 1/2 R. s. 2 Md. Sigt. Species 685.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Kiøbenhavn, den 5te Januar.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Bekiendtgiørelse. J Overeensstemmelse med Plakaten af 30te October 1813, som bestemmer, at den for Breves og Pakkers Befordring til og fra Stæder i Udlandet, af de Kongl. danske Postkontorer i Hamborg og Lübek. til vedkommende fremmede Postkontorer sammesteds erlæggende Porto, saavelsom Porten for Breve og Pakkepostsager til og fra Altona Hamborg og Lübek, skal af de Korresponderende, efter det Valg som disse for ethvert Tilfælde selv maatte giøre, erlægges paa Postkontorerne i Danmark, enten i Sølv, eller i Sedler beregnede til Sølv, efter en maanedlig Giennemsnits Cours, har Generalpostdirektionen besluttet, at bemeldte udenrigske Porto indtil videre skal beregnes efter et Forhold af 650 Rbdlr. mod 100 Rdlr. Hamborg Banko, og ifølge heraf af de Kongl. Postkontorer oppebæres hos de Korresponderende paa Udlandet saaledes, at for 2 Ls. Forskudsporto betales, enten i rede Sølv 6 Rbs. eller i Sedler 20 Rbs. for 3 Lps. - - 10 . - - 33 og fremdeles i samme Forhold saaledes, at der altid erlægges 3 1/2 Gange saa meget i Sedler, hvis Afsenderne vælge dette Betalingsmiddel, som der i modsat Fald skulle have været erlagt i rede Sølv, samt at der, naar ved Beregningen af hvad der skal erlægges i Sedler maatte udkomme Brok, beregnes og oppebæres en fuld Rigsbankskilling. Hvilket herved til almindelig Efterretning bekiendtgiøres. Generalpostdirectionen, den 5te Januar 1816.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Afgang. Den 27de December f. A. er Konferentsraad Peter Blicherolsen, efter Ansøgning, i Naade og med Pension entlediget fra hans Emdedsstilling i det diplomatiske Fag.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Ligesom Hans Kongelige Majestæt under 27de Decbr. 1815 allernaadigst har beskikket 6 Politie=Assistenter ved Politiedirecteur-Embedet i Kiøbenhavn og dens Forstæder, og udnævnt : Cancellie-Secretair Peter Johan Alerei ConradtCherlin til Politie-Assistent i Stadens Forstæder, saaledes har jeg, i Følge det til mig ergangne allerhøieste Rescript af ovenmeldte Dato, anviist de øvrige 5 Politie=Assistentere følgende Politie Districter, nemlig: Krigsraad Daniel Wesenberg. Strand, Snarens- og Øster=Qvarterer, Jens Sammel Grønlund, Kiøbmager-, Rosenborg og Frimands=Qvarterer, Friderich Siegfried Muhle: St. Annæ Øster- og St. Annæ Vester=Qvarterer, Johan Christian von Osten Nørre-, Vester og Klædeboe=Qvarterer, og Jacob Peter Münster, Christianshavns Qvarteer og Amagerbroe.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Dette mangler jeg ikke herved at bekiendtgiøre for samtlige Jndvaanere i Staden og paa dens Grund, forvisset om, at de nævnte 6 Embedsmænd med de hos dem ansættende Politiebetiente ville møde den Velvillie, der i Almindelighed ydes det Kiøbenhavnske Politie, og at enhver Jndvaaner ufortrødent vil meddele Politie=Assistenterne alle de Oplysninger, som disse enten selv, eller ved de dem underordnede Betiente, maatte begiære, for i Forbindelse med det øvrige Politie=Personale at bringe Politie=Lovene i vedbørlig Udførelse.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Politie=Assistenternes Boepæle ville nærmere herfra blive bekiendtgjorte. Kiøbenhavns Politiekammer, den 2den Januar 1816. O. H. Hvidberg.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Fattigvæsenet angaaende. Kiøbenhavns Fattigvæsens administrerende Direction har i Følge det Kongelige allernaadigste Rescript af 20de October 1815, tiltraadt Bestyrelsen af bemeldte Fattigvæsen fra dette Aars Begyndelse; den holder sine Forsamlinger i Wartous Stiftelse, hvor enhver, som maatte have noget Anliggende Fattigvæsenet vedkommende at andrage, behageligen kunde henvende sig til Directionen hver Sognedags Formiddag fra Kl. 10 til 12.
Berlingske Tidende, 1816-01-05
Kiøbenhavn i Fattigvæsenets administrerende Direction, den 5te Januari 1816. Mangor. Weybel. J. de Jonquieres.