Ribe Stifts Adresseaviser, 1793-08-16
Allun, Arsenik, China, Bevergeel, Blau sel, Blyant, Champher, Farvetræe, raspet alle Slags, Blyehvidt, Borax, Brun rødt, cølnsk Jord, engelsk Jord, Enge skiær, Galæble, Huusblas, Ambra, tydsk Brunt, Galmer, Gummi, Hvede (Vaid), Jndigo, Krap, Rødkridt, Kugellak, Mi nie, Okkergeel, Orleans, Rabarbar, Sal. mink, Sitgeel, Smak, spansk Grønt, Trippels, Terpentin, Victriol, Viinsteen, Zinøber, Qvægsølv. C. Vahrer til Forædling eller Brug ved Fabriker, Haandværker og andre Næringer. a) Bygningsmaterialier. Tagsteen, Mursteen, (hvoriblant Vater Klinker) Fliser, Cemment, Gyps. b) Metaller raa eller med nogen Tilberedning. Blye i Ruller og i Klumper, Blyplader, Garkobber, Kobberplader, Messing, Messingplader og Messingtraad, Tin, Staal og Staaltraad, Jern=Søm. c) Nærings og Fabrik Redskaber. Hegler, Karder, Karteboller, Høeleer, Skiereknive, Møllesteene, Slibesteene, Jern ankere. d) Andre raa eller paa nogen Maade forædlede Vahrer af forskiellige Slags Beeg, Bimpsteen, Blaar, Blaargarn, Bomuld, Bomuldsgarn, Cammeel=Haar, og Cammeel=Garn, Carduan, Kork, Duun, Elephant=Tænder, Fjær, Forværk til Bundtmager=Arbeide alle Slags uberedte eller halvberedte, Hamp, Hampefrøe, Harpik, Hestehaar, og Krølhaar, Hør, Hørfrøe, Humle, Huder, uberede og til Pund eller Saalelæder beredte, Juchter, Kabbelgarn, Tougværk og andet Re slager Arbeide, Kommen, Kønrøg, Liim, Lys, Matter, Olier, grove, saasom Bomolie, Linolie, Terpentin=Olie, Papiir, Skrivpapiir og Trykpapiir, Graatpapiir o. s. v. Rapsaat, Safian, Salpeter, Salt, Sæbe, hvid og grøn, Skind alle Slags, raa og beredte, Steenkul, Svovel, Tiære, Tobaksblade, Valk Jord, Vox, Voxdug, Flagdug. e) Linnede Vahrer. Dreyel, Lærred, Kammerdug, Seildug. Ved disse opregnede Vahresorter bliver at bemerke, at, saavidt noget Slags nogensteds i Vore Riger ikke er tilladt at indføres til Fortoldning, antages de ikke heller, saalænge Forbuddene staae ved Magt, paa disse Steder, til Credit Oplag, men allene der, hvor deres Fortoldning og Forbrug er tilladt. 3) Det staaer enhver til Oplag berettiget Handlendes frie Valg, om, naar, og hvorlænge han for de af forbenævnte Varer, som han handler med, alle eller nogle, vil benytte sig af Credit Oplag eller ei. Forsaavidt han ikke forlanger Oplaget, enten fordi hans Handel med een eller anden Vahresort er ubetydelig eller af anden Aarsag, fortolder han den, som hidtil, strax ved Jndførselen, og kan i saa Fald aldeles ikke vente de erlagte Rettigheder tilbage hvis de forttoldede Vahren, igien udføres til fremmede Steder; men naar og forsaavidt han finder sig det fordeelagtigt at anmelde sine Vahrer til Oplag, da crediteres ham de Rettigheder, som af Vahrerne ellers ved Jndførselen vare at erlægge, og Vahrerne antegnes paa hans Conto i Toldstedets Oplags Bog, hvorefter han kan tage dem under egen Bevaring og Raadighed, indtil han seer Leilighed til at afsætte dem i Landet eller ud af Landet. Forsaavidt han afsætter dem i Landet, betaler han de indgaaende Rettigheder, saaledes som disse nu ere, eller herefter vorde bestemte. Men forsaavidt de forsendes ud af Landet, erlægger han efter beviist Udførsel, allene den sædvanlige Transit Recognition, hvilken for de Steder og i de Tilfælde, hvor den ikke ved andre Anordninger er fastsat, herved bestemmes til 1 Procent af Vahrernes Værdie. Saavel forbemeldte indgaaende Rettigheder som Transit Recognitionen erlegges paa engang ved hvert Fierdingaars Udgang.