JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Udi Lundenes Amt, Lyhne Sogn, Norhede Bye, er Fæste Boels=Manden Ole Jepsens Hustrue, Kirsten Lars Datter, for kort Tid siden ved Døden afgangen; paa Skiftet har Enkemanden og den Afdødes Søn af første Egteskab, Lars Pedersen af Trusgaard, Lydum Sogn, anmelt den Afdødes øvrige Børn at være : en Datter Johanne Peders Datter, gift med Jens Jessen i Jels Sogn og Bye; en dito Maren Peders Datter gift i Kiøbenhavn og Mette Peders Datter, gift med Johan Bierregaard Billum Sogn, samt en Sønnesøn Dynes Pedersen, som ogsaa skal være i Kiøbenhavn. Uagtet Stervboet er meget ringe, bliver dog Dødsfaldet bekiendtgjort 3de Gange i disse Tidender, om Arvingerne eller Creditorerne skulle ville give Møde ved Skiftets Slutning, der er berammet at skee paa Lønborregaards Skriverstue, den 16de Januari 1784. Udi og over den Gaard, afgangne Raadmand Fellum i Aarhuus beboede, som er en af de største og meest beqvemme Kiøbmandsgaarde der paa Stedet, med tilliggende Tømmer, gaard, Kiøkken= og Frugthauger, samt Korntoft, item 5 i Værelserne staaende Jern Vindovne, og Brændeviinsredskaber, samt et Støbekar paa omtrent 40 Tønders Rum; bliver efter nærværende Eyeres Begiering, den 14de Januarii 1784, om Formiddagen Kl. 10 Slet, foretaget offentlig Auction; da samme, uden flere Auctioner, til de Høystbydende bortsælges, efter de Conditioner, som paa Auctionsstædet vorder bekiendtgjorde, og af hvilke denne bliver een: at Kiøbesummen ganske eller tildeels hos Kiøberen paa Rente kan blive bestaaende imod 1ste Prioritet i Eiendommene, og om forlanges Caution. Efter Bonden Søren Sørensen, som døde den 28de August i Raunstrup, Nørlyng=Herred, i et Biskopen i Wiborg priOfficio tillagte Huus, ere, foruden nærværende Arvinger, at Moderen Karen Sørensdatter anmeldte tvende fraværende Sønner, begge af Navn Søren Sørensen, som formenes at ophold sig i Holsteen; Thi bliver, foruden skeete Proclama ved Landstinget og Fiend=Nørlyng=Herreders Ting, herved bemeldte Arvinger trende Gange indkaldte, samt enhver, som skulle hav nogen retmæssig Fordring, inden den i Loven fastsatte Tid at melde sig for mig, som Skifte=Forvalter. Wiborg, den 13de November 1783. P. J. Tetens.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Den geistlige Skifteret i Niim Herred, Aarhuus Stift indkalder med 6 og 12 Ugers Varsel fra Dato, som er den 7de Jan. og 18de Febr. 1784, Arvingerne, Debi= og Creditore, efter afgangne Hr. Samuel Bautin, og afgangne Enke Karen Norup i Horsens, at møde ved Skiftets Afgiørelse efter disse Afdøde, bemeldte Dage udi Hr. Forstander Bennens Huus i Ho sens, Kl. 9 Formiddag, myndige Arvinger enten selv eller ved lovlig Fuldmagt og Formyndere paa de myndiges Vegne, Debi og Creditorer for at yde ogiagttage deres Pligter, da Skiftet formodentlig bliver bragt til Ende. Jligemaade indkaldes Sa fra Norups 2de Børn, Jesper og Birgithe Kirstine Bagger, som Skifteretten ey har kundet faae Oplysning om, enten de ere levende eller døde, i eller uden Riget, uagtet Vedkommende derom 2de gange er tilskreven, men ey har vildet værdige Retten noget Svar, at melde sig inden Aar og Dag fra Dato, om de ere levende hos undertegnede Overformynder, da deres tilfaldende Arvepart bliver sat in Deposito til den Tid Loven befaler. Niim Præstegaard, den 26de Nov. 1783. Hans Schytte, Provst i Rum Herred.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Efter den her i Colding ved Døden afgangne Borger og Sadelmager, Benjammen Hirt, bliver i Stervboehuset foretaget Skifte= og Delings Forretning, Fredagen den 19de Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet, hvortil at møde, saavel Enken med Laugværge, som Arvinger med Formyndere, herved indkaldes; ligesom samme maatte tiene Credi= og Debitorer til Efterretning ermeldte Tid at indfinde sig. Colding Raadstue, den 29de November 1783. Junghans. Bahnsen. Wissing. Baggesen.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
De under Sr. Anders Thorning her i Aalborg, hans Opbudsboe, anmelte Creditorer, blive herved 3de gange efter hinanden, saa vel udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, som Aalborg Jydske Efterretninger, indkaldede, at møde hos os underskrevne udi mit Procurator Steenfeldts Logie den 20de Jan. 1784., om Formiddagen Kl. 10 Slet, for at modtage hvad dem for deres Fordringer tilkommer, alt mod vedbørlig Qvitering. Aalborg, den 26de Novembr. 1783. Steenfeldt. Laur. Hauschou.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Opbudsmænd. Afgangne Peder Clausen der tiente i Brochuuset paa Hau nøe Gods, hans Arvinger, John Eschildsens efterladte Børn en Søn Eschild Johnsen i Kiøbenhavn, med flere fraværende og nærværende Arvinger, item Stervboens Credi= og Debitorer, bliver herved udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, og Aalborg Jydske Efterretninger 2de gange efter hmanden indkaldet: at møde eller møde lade i Helberschou Kroe den 21de Jan. 1784, for hver sin Ret at iagttage, da Skiftet vorder sluttet, saasom hans Stervboe ey taaler videre Bekostninger at udrede. Hau nøe, den 17de Nov. 1783.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Paa Skifte=Forvalterens Vegne, S. Wammen.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Det bekiendtgiøres herved 3de gange, at Skiftet efter afg. Kammer=Raad Jacob Kruse paa Hvolgaard i Coldinghuus Amt, bliver foretaget og sluttet her paa Amts=Contoiret Mandagen den 15de Decembr. næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Fridericia, den 24de Novembr. 1783. Hede Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Paa Langeland og Faareveille Gods i Henninge Bye, er Gaardmand Laurs Thomesen nyelig død, uden sig Livs=Arvinger at efterlade; strax blev Boen behandlet efter Loven, og i Dag, som 30te Dagen var Skifteretten atter i Stervboet, hvor Tilstanden fandtes saaledes, at ikke den retmæssige Gield kan vorde betalt, mindre noget blive at Arve." Desuagttet giøres Dødsfaldet herved bekiendt, og ydermere, med alt skeet, indkaldes saavel Credi= og Debitorer, som Arvinger at melde sig inden de Tider Loven befaler hos undertegnede; derhos tiener til Vedkommendes behagelig Efterretning: at den Afdøde var fød 1720 i Jylland, Fristrup Sogn paa Birchelse Gods. Faareveille Gaard, den 28de Nov. 1783. Hansen.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Jndeværende Aar 21de September er en af min Præstegaards Huusmænd her i Kolshauge Bye, Guldberg Sogn, Schoubye Herred i Fyen, Christian Larsen, Smed, ved Døden afgaaet, hans Stervboe strax efter Dødsfaldet taget under lovlig Behandling med Forseglings de ved Boens Aabning, samt Registering og Vurdering blev af Enken og de tilstædeværende Arvinger anmeldet, at være nogle fraværende Arvinger, nemlig en Søn Christian, som ingen vidste hvor er, saa og en Datter Dorte, gift med Anders Hansen, efter Sigende Skovfoged Holsteen, men hvor vidstes heller ikke disse benævnte, eller om disse ere døde, da deres Arvinger og om slige flere fraværende ere indkaldes herved 3de gange i rad i de Berlingske Danske og Altonaer Tydske Aviser, at mede eller møde lade i bemeldte Stervboe ved forehavende Skiftesamling, førstkommende den 27de Febr. 1784, da Skiftet og mueligt bliver sluttet for at iagttage det dem vedkommende, saa indkaldes og denne Stervboes Credi= og Debitorer herved, at møde benævnte Tid og Sted, hiine med deres Fordringer, disse med deres Gields Betaling, da enhver skal vederfares Ret efter Loven og denne Stervboes ringe Omstændigheder, som ikke taaler anden Proclamatis Bekostning Kolshauge Præstegaard, den 14de November 1783. C. Røber.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Herved bekiendtgiøres, at paa Nordschou Gods udi Fyen er udi Frelkagte Bye, Nørre Lyndelse Sogn, i Aasum Herred, bortdød den 28de Octobr. sidst Gaardmanden Jacob Rasmussen. Hustrue, Anne Niels Datter og Søn Hans Jacobsen; og efter Sigende skal være 2de Brødre Børn i Kiøbenhavn, ved Navn Peder Madsen Jensdorflund, som skal have en Kongel. dansk Skole der, og den anden Nicolai Madsen, som er Skræder, hvis Opholdsteder ikke vides; altsaa indkaldes forbemette herved (da Stervboens Tilstand er ringe og taaler ikke ordentlig Proclama) til Lovens Bydende 12te Ugers Dag, eller og deres lovlige Afkald til Stervboens Eiere paa Nordschou inden forberørte Tid. Nordschou, den 8de Novbr. 1783. J. N. Kiær, Foged ved Godset.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
J Følge Kongel. allernaadigst Bevilling af 7de Novbr. sidstleden, bliver herved i disse Tidender indkaldet alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter afg. Birkedommer og Procurator Peder Rønnow af Odense, det være sig Penge=Krav, Documenter og Brevskaber eller andet, af hvad Navn nævnes kan, at de møde og indfinde sig, for at anmelde og beviisliggiøre deres havende Krav, for os underskrevne til Skiftets Behandling efter hannem allernaadigst befalede Skifte=Commissarier, Landstingshører Rasmussen og Birkedommer Lund i Odense, den 9de Januarii og 20de Februarii 1784, og ellers inden den i Loven fastsatte Tid. Odense, den 12te Novbr. 1783. R. Rasmussen. M. Th. Lund. Forrige Efter=Aar tilsatte een af mine Skippere 3 Ankere under Jylland; og da der ved Prace Mølle vare biergede nogle Ankere, sendte jeg en Fragtbaad derover i April Maaned, som og bekom tvende Ankere; men ved nøyere Eftersyn erfarer jeg, at det ene ikke er mit; samme Anker veyer omtrent 23 til 25 Lpd. og er der et Toug ved paa 60 Favne, Hunde=Ende paa den ene Ende, og 7 Tommer tyk, samt et gammelt Bøyereb splidset paa 14 Favne; hvilket herved bekiendtgiøres, da Ankeret skal være sin rette Eier følgagtig imod Godtgiørelse af mine udlagte Penge. Faaborg, den 19de Novembr. 1783. M. M. sal. Jacobsens.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Udi Schiottrup Bye under Cortzelize Gods paa Falster, er sidstafvigte Maaned ved Døden afgaaet, Skovfoged Ditler, Bendix Hansens Hustrue, Johanne Mors uden Livs Arvinger. Stervboet er derpaa strax taget under lovlig Behandling, hvorved Enkemanden ikke vidste, at anmelde flere eller andre Arvinger end een, den Afdødes Broder ved Navn Christian Mors, Kobbersmed i Tønder udi Søndre Jylland. Saa endskiønt det af den allerede anmelde Gield erfares, at samme vil langt overstige den befundne Boes Formue, bliver dette Dødsfald herved 3de gange efter hinanden udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, siden dette ringe Boe ey formaaer andet Proclama at udstæde, bekiendtgjort: thi ville Vedkommende, saavel den alle rede anmeldte Arving, som flere, om nogen er der tiltroe sig Prætentioner udi dette Stervboe, behage med behørig Legitimation, at indfinde sig til den i Loven befalede Tid. Cortzelitze Skriverstue, den 11te Novbr. 1783. H. Leib, Forvalter ved Godset.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Da Ungkarl Hans Bloes af Flegenfeld i Amtet Reinfeldt udi Holsteen, ved Døden er afgangen paa Hovedgaarden Lillelund, Antvortschou Amt, saa indkaldes herved saavel den Afdødes Arvinger, som og dette Stervboes Credi= og Debitorer, at indfinde dem til en Skiftesamling, som er berammet at skal foretages her paa Amts=Contoiret i Slagelse Fredagen den 12te Decembr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10 Slet. Slagelse, den 24de Novbr. 1783. Fleischer.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Da Mad. Johanne von Stade, Enke efter forhen værende Klokker og Chor=Degn i Callundborg, afg. Christen Aarestrup, døde sidstafvigte 20de Novbr. i Callundborg, hvor hendes efterladte ringe Boe blev forseglet, saasnart Dødsfaldet var vedkommende Skifte=Forvalter tilkiendegivet; saa bliver hendes anmelte Arvinger, som ere: Sr. Johan Jacob Aarestrup, Kiøbmand i Roeskilde, Johan Henrich Aarestrup, Urtekræmmer=Svend i Kiøbenhavn, Niels Aarestrup, Mahler=Svend, opholdende sig i Fyen, men paa hvad Sted vides ikke, Else Margarethe, afg. Johan Saabyes Efterleverske paa Lerchenborg, Mette Cathari. na Aarestrup paa Dragøe og Anne Aarestrup i Stervboen, herved alle indkaldede, at møde i Stervboen Mandagen den 29de Decembr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, for at være overværende ved Boets Aabning, og derpaa følgende Registerings og Vurderings Forretning; til samme Tid og Sted at mode indkaldes ligeledes Boets Credi= og Debitorer, da enhver kan vente sig lovlig Behandling efter Boets ringe Tilstand. Rørbye, den 29de Novbr. 1783. D. Kreyberg.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Paa Westerbyegaards Gods i Callundborg Amt, Ubye Bye, er ved Døden afgangen Huusmand Ole Erichsen, hvis Arvinger (hvoraf, foruden de her i Egnen værende, skal i Kiøbenhavn opholde sig en Broder=Datter, navnlig Bodild Jens Dotter) indkaldes at møde her paa Gaarden 6te Ugers Dagen fra Dato, hvor Skiftet bliver sluttet, og meldes til deres Efterretning, at intet kan blive at arve. Westerbyegaard, den 27de November 1783. C. Fremmen.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
Skiftet efter Huusmand Anders Pedersens afdøde Hustrue Anna Christens Datter i Jeerslew Bye paa Westerbyegaards Gods, Callundborg Amt, bliver i Stervboet, 6te og 12te Ugers Dagen fra nedenstaaende Dato at regne, foretaget og sluttet: Til hvilken Tid de fraværende Arvinger: en Søn, Jørgen Christian Flupsen, og en Datter, Maria Filups=Datter, hvis Opholdstæd er vides, sig ville indfinde; dog meldes det til deres Efterretning, at intet kan ventes til Arv og Deling. Westerbyegaard, den 27de November 1783. C. Fremmen.
Berlingske Tidende, 1783-12-08
De som maatte have noget at fordre efter Anthoni Kørbitz, som haver fahret for Corporal med det Asiatiske Compagnes Skib Castellet Dansborg, og paa Reysen ved Døden er afgangen, indkaldes herved inden 12 Ugers Forløb, at møde i Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission, for at anmelde deres Fordringer; ligeledes indkaldes den Afdødes Arvinger, at melde sin inden den i Loven foreskrevne Tid, for at lagttage deres ArveRet, da enhver kan vente at vederfares hvad Ret er. Kiøbenhavn, den 8de Decbr. 1783.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Af disse Tide.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Constantinopel, den 13de November. Det er vist, at der bestandig marcherer en Mængde Krigsfolk fra de indre Tyrkiske Provindser til Grændserne, og at der paa samme er bleven mærket adskillige Bevægelser af Musselmændene. J Asien rykke 30000 Mand langs Canalen hen til Trappesund, og i Europa bliver den store Armee trukket tilsammen paa Sletterne ved Adrianopel. Over samme skal Storviziren, strax efterat Vinteren er til Ende, antage Hoved-Commandoen, og Bachaerne af Syrien og Diarbeiskulle faae særskilte Corps at commandere. J og omkring Belgrad skulle med det første 30000 Mand blive ind indqvarterede, og Pachaen sammesteds har paa det strængeste forbudet alle sine Folk, at have den mindste Omgiængelse med de Keiserlige Undersaatter paa den anden Side. Jgiennen, Bessarabien er det nu ikke meere mueligt for Russerne at anrette en Diversion, saasom denne Provinds er ganske gjort til en Udørken af Tyrkerne, og følgelig mangler alle Levnetsmidler for Mennesker og Qvæg.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Man veed at Storvizirens fredelige Sindelav er atter Divanet bleven overvedet af Storadmiralens Begiærlighed til Krig, hvorved dog et Svar paa det Russiske Manifest i Henseende til Krims Jndtagelse med det første skal blive udgivet. En Betænknings Tiid af 6 Maaneder, som Porten endnu gierne havde vildet udvirke sig, for den Beslutning i Henseende til de store Opofringer, er dog bleven samme af slaget, og kun en meget kort Termin fastsat til et bestem Svar. - Den Franske Gesandt, som skal have mistet den store Fortrolighed, Divanet forhen havde til ham, reysen herfra, og har allerede sendt en stor Deel af sin Familie til Frankrige. Himmelen bliver virkelig alt mere og meere mørk over Portens Hoved: J Persien gjor den nye Despot særdeles store Udrustninger; De nu Russiske Georgianer giøre lidelige Jndfald; i Natolien er gjort Oprør, i Ægypten er Krigsluen imellem Pachaen af Cairo og Beyerne i de øvre Provindser paa nye udbrudt: de krigerske Albanier ere allede Stykker, ved Bro rede rykkede ind i Macedonien ligge til Seres, og ødelægge Landet vidt og bredt med Mord og Plyndring.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Staden Salonich (Thessalonica, Hovedstaden i Macedonien), som er den vigtigste Handelsplads i Levante til Smyrna, Constantinopel og Alexandrig skal næsten ganske være gaaet under. J samme vare over 40000 Mennesker, og iblant alle Europæer dreve Fransoserne der den betydeligste Handel, og vandt over en halv Million. - J et meget hemmeligt Divan skal være bleven besluttet, at Storherren, ifald Krigen ikke kunde undgaaes, skulde i Foraaret forflytte sin Residence til Brusa i lille Asien, eftersom Constantinopel, siden Russerne besatte Krim, ikke meere var at ansee som en Hoved men som en Grændsestad, der hver Dag var udsat for et fientlig Bombardement. Brusa har desuden fordum indtil Aaret 1356 været Sultanens Residensstad.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Westpreussen, den 15de November. Ved Postens Afgang hører man, at Danzigerne have fra alle Sider faaet et nægtende Svar paa deres Ansøgninger om Hielp og Bistand, og at man meget meere har givet dem det Raad, jo før jo heller at indvillige det Preussiske Hofs høyst billige Fordringer. Man faaer nu at see, hvad de vil giøre.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Fra Staden Danzig selv skriver man: Vi udrette nok intet med rort hidintil brugte Forhold, og komme derfore til at give efter. Vi haabe, at den hele Sag i det længste inden 3 Uger vil være bragt til Endelighed.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Ungern, den 22de November. Endnu er det kun et blot Rygte, hvad Folk taler om et Constantinopel forefaldt Oprør, da ingen veed at angive nærmere Omstændigheder ved samme. Jmidlertid giver en fra bemeldte Hovedstad ankommen Reysende, et saadant Skilderie over Forfatningen sammesteds, at man maae befrygte en nær forestaaende Revolution, dersom Divanet ikke anvender sin hele Magt og Myndighed for at hemme dette Onde. Han siger: Priserne paa alle Levnetsmidler i Constantinopel ere ualmindelig høye, og Pøbelen er herover opbragt; Orden, og Lovenes Haandhævelse ere sammesteds ey mere til; den stor ste Deel af Musselmændene overlade sig til Udsvævelser uden Tilbageholdenhed og uden Frygt; Soldaten kiender aldeles ingen Krigstugt, ingen Subordination; og vedvare disse Uordener endnu længere, saa staaer den nu værende Sultans Liv i den yderste Fare, ja den Tidspunkt er nær, som torde bane Veyen til Tronen, for den endnu ikke 23 Aars gamle Selim. Denne Selim blev avlet med en Slavinde, som blev foræret hans Fader af Remmesnider=Lauget, som udgiøi Constantinopel en Militairstand for sig selv. Foruden er stærkt og sundt Legeme besidder denne Prinds ingen Færdighed, og om hans Beqvemhed kan man ikke sige meget, da han i 12 Aar ikke har haft mindste Leylighed til at lade sig bibringe nyttige Jndsigter i Videnskaberne. Man siger og, at han i sin Statsarrest maae lade sig nøye med et Selskab af 2 eller 2 stumme Gildinger.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Warschau, den 22de November. Man indberetter fra Grændserne af Moldau, at den Qvarantaine, som de Ankommende fra de Tyrkiske Stater, maatte holde saavel 6 Mile paa hin Side Yassy, som ved Choczim, er bleven ophævet, da den smitsomme Syge har nesten aldeles ophørt i de fleste Provindser. - Der er intet bleven af med Salthandelen, som Fyrsten af Moldau vilde oprette med nogle Kiøbmænd i Lemberg, uanseet, at bemelte Kiøbmænd have betalt en Summa af 3500 Ducater a Conto. Hvem der vil vinde eller tabe derved, maae Tiden lære. Skulle Freden vedvare Vinteren over, kunde begge Deele derved hielpes. - J Følge Efterretningerne fra Lemberg og Dubno, ville de sædvanlige Contracter denne Gang ei allene blive anselig, men endog skinnende, da der paa begge Steder skal holdes Redouter og andre Lystigheder, i Haab om, at Officiererne fra den i Naboelauget staaende Russisk-Keiserlige Armee, vi de indfinde sig ved denne Leilighed. - Fra Krimmeldes at et Corps Russiske Tropper er allerede marcheret derfra til Georgien, for at forstærke Prinds Heraclius. - Da Hs. Majestæt Kongens Kronningsfest indfalder den 25de i indkommende Uge, saa venter man adskillige Herskaber hertil, for at høytideligholde samme, hvoraf nogle ville forblive her Vinteren over, ligesom der og allerede giøres Forberedelser til adskillige Fornøyelser.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
London, den 25de November. J en almindelig Forsamling, som det Ostindiske Compagnit holdte den 21de hujus, er Jndholden af de Depecher, som Compagniet har bekommet fra Jndien, bleven Jnteressenter, ne bekiendtgjort. J samme meldes blandt andet, at General Coote er den 24 April ankommen fra Bengalen med 10 LacRoupier; men er den 26de død sammesteds. Han har paa sin Reyse været i Fare for at blive optaget af de Franske Skibe.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Videre meldes, at General Stuarter, efterat Tippo Sail, havde rømmet Carnaticrykket ind i Cuddalore, og har den 13de Junii angrebet de Franske Linier, samt erobret Redouterne men er med et meget stærk Forliis paa vor Side af 606 Europæer, og 356 Cipayer, Døde, Saarede og Savnede, bleven drevet tilbage; at Fransoserne den 25de have gjort et tappert Udfald paa vore Værker, men ere med et Forlis af 200 Europæer og deres Oberste, d'Aquitaine, som er bleven vores Fange, drevne tilbage; men at alle Fiendtligheder ere strax blevne ophævede, da der ved samme Tiid ankom Efterretning om den sluttede Fred; at der den 20de Junii dette Aar er forefaldet en blodig Træfning imellem Admiral Hughes Escadre og Hr. von Suffreins, hvori dog intet Skib paa nogen af Siderne er bleven borttaget eller skudt i Grund; at General Marthews, som commanderede Armeen paa de Mallabariske Koster, er, efter at han havde indtaget Mangalour, bleven paa sin Tilbagemarch til Bendanour angrebet af Tippo Saib i Spidsen af 50000 Mand Asiatere og 100 Mand Fransoser, og nødt til at overgive sig, hvorpaa Tippo Saib har angrebet Mangalour, men er 3 Gange bleven slaget tilbage, &c.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
- Foruden disse Efterretninger ere endnu andre indløbne hvilke indeholde, at Maratterne paa nye have brudt den sluttede Tractat og indgaaet nye Forbindelser med Franfoserne; at Mangalore er den 9de Martii bleven indtaget af TippoSaib, og General Mathens tilligemed 3 Regimenter gjorte til Fanger under meget ufordeelagtige Betingelser; at TippoSaib, som commanderer en Armee af 100000 Mand, allerede forinden den 12te May har indtaget Bendanour, at den Marattiske Flode har borttaget Skibet the Ranger, hvorved nesten det hele paa samme værende Mandskab enter er bleven dræbt eller saaret; at Maratterne i Geriah ikke have agtet Efterretningen og Freden, og overalt opført sig meget ilde; at det Ostindiske Skib the Faifford er bleven opbrændt lige til Vandgangen i Havnen ved Bengalen, og at et andet af samme Skibe the Duc of Athol, er sprungen i Luften; og endelig, at alle Breve fra Ostindien ere opfyldte med den en Commandeurs Beskyldninger imod den anden.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Versailles, den 26de November. Den Russisk Keiserlige Minister skal, som man siger, have erklæret vores Hof, at hendes Keiserlige Majestæt har befalet sin Minister i Constantinopel, at forlange det Tyrkiske Raads Tanker i Henseende til Krims Jndtagelse, saa at Keiserinden deraf kunde see, om Porten var tilfreds eller utilfreds med samme. 2) Om Porten havde i Sinde, at lægge hindringer i Veyen for de sidste Tractater, og ikke være de Russiske Undersaatteres frie Skibsfart i det sorte Hav til mindste Hinder. Til disse Spørsmaales rigtige Besvarelse har Keiserinder, givet det Tyrkiske Raad en Tiid af 6 Dage, efter hvilkes Forløb samme maae have erklæret sig bestemt over begge Punkter. Hendes Russisk Keiserlige Majestæt har og tillige ladet Porten vide, at hun umuelig længere kunde lade sine Armeer være uvirksomme og et Spil for det Tyrkiske Ministeriums Seendrægtighed.
Berlingske Tidende, 1783-12-12
Den Kongelige Storbrittanniske Ambassadeur, Hertugen af Manchester, har efter sin Herres Ordre erklæret vor res Hof, at Hs Storbrittanniske Majestæt havde i Sindeat slutte den difinitive Fredstractat med Holland i London eller i Haag. Hvad vort Hof og Generalstaterne ville sige til dette Foretagende, vil Tiden lære.