JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Moniteuren indeholder under Artiklen London, d. 29 Junii adskillige Efterretninger fra Lissabon. Badajoz bombarderedes endnu d. 6te. Man troer, at Commandanten vil holde sig længe, i det Haab, at man rykker frem, for at komme ham til Hielp. Soults meget forstærkede Armee, som tæller 32,000 M., rykker frem. Det hedder, at 7000 M. fra Madrid, hele Sebastianis Magt, og omtrent 5000 M. fra Cadixere stødte til hans Armee. Vi (Engellænderne) paa vor Side have heller ikke været ørkesløse, alt Cavallerie, Artillerie og undværligt Jnfanterie har taget Veien til Badajoz. Vi have gjort et mislykket Forsøg paa at tage Fortet San Christoval med Storm. - Den 6te har den franske Armee igjen ladet sig see ved Albuerra og Santa Martha, og vi kunne vente et stort Slag, da de Franske, ligesom vi, trække al deres Magt sammen. Soult rykker fra Lierena frem med en Armee af 83,000 M., hvoriblandt 7000 M. Cavallerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Fra alle Naboprovindserne er der gaaet Forstærkningstropper til denne Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
General Suchet beretter fra Leiren ved Tarragona under d. 13 Junii, at han har indtaget Fortet Francoli med Storm, og, trods den mordiske Jld fra Fæstningen, aabnet Løbegravene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Den Engelske Armee i Portugal under Lord Wellington bestod den 3 Maji af 30,800 Mand under Vaaben, af hvilke 10,000 stode i Estremadura og 20, 800 i Egnen af Almeida. Armeens virkelige Bestand var 35,000 Mand, hvoriblandt 4,900 Ryttere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Det østerrigske Landværn er bleven reduceret fra 141,000 M. til 50,000 M.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Ribe, d. 9 Julii. Udsigt over Landets tiltagende Jndustrie. At Landets Jndustri kjendeligen tiltager, maa jo glæde hver Dansk Mand. - Men det er at formode at dets Virksomhed endnu vilde frembringe yderligere Bestræbelser, hvis der havdes Kundskab om, hvilke Pengesummer der gik ud af Landet for Vare Producter, som Landet selv kan frembringe. - OmÆdikens Frembringelse efter Greve Ahlefeldt Laurvigs Angivelse, indført udi Ribe StiftsAvis No. 61, maa formodes, at Fyen næsten ene ran forsyne Landet med Ædike, hvorved ventelig 10,000 Rdlr. idetmindste spares, som for samme aarlig gik ud af Landet; alt længe have adskillige Huusholdninger tillavet Ædike, men hvortil bruges fremmed Species Tilsætning, naar førstanmeldte Ædike allerede har Fortrin for denne. Olie=Møller anlægges ogsaa flere af, og hvilken Gevinst for Landet, naarsomhelst vort Lands Pro duet, frembringer ligesaa god Olie som den bedste fremmede. - Papiirs=Fabrikers Anlæg tiltager ligesaa, naar nu vore Klude blive i Landet, saa kunde Fabrikerne forsyne Landet, helst nu Collegier og høie Foresatte tillade, at tilskrive dem paa et halvt Ark Papiir, hvilken Oeconomie og tildeels befølges. Endnu er Klæde og Vadmulds Frembringelse en Gjenstand som burde skjænkes mere Opmuntring, der lettelig kunde opnaaes, naar hver Dansk Mand gjorde sig en Ære af, ene at bære det i Landet tilvirkede Klæde eller Vadmuld; men da maa ogsaa vor gode Uld for det meste blive i Landet. - Piletræets Anlægning i det Store, synes ikke at have vunden den Forkierlighed som den fortjener, da den endnu til Kurvemager-Arbeide indføres, og samme ligesaa godt voxer hos os som i andre Lande, en Træe Art, der efter 4 a 6 Aars Forløb giver rigelig Udbytte og som i Tiden vilde pryde vore sumpige Egne med skovrig besatte Pile, samt for endeel erstatte Brændets tiltagende Mangel. Ved disse her benævnte Produkters almindeligere Frembringelse, med fleres unavngivne, vilde vort kjære Dannemark mindre føle de trykkende Tider, helst og, naar hver Dansk Mand besjæledes, af virksom Gavnelyst, og den stygge Vindesyge og Forprang blev jaget i Landflygtighed, som for Tiden ret synes at mæske sig paa de mindre Formuendes Ved Stutterie-CommissioBekostning. nens Møde i Warde d. 6 Julii, blev N. Tranberg i Kierbøll, Nør Fardrup Sogn tilkjendt Premien 150 Rdlr. for den bedste Hingst i Riberhuus Birk. (Efter Riber Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Viborg, d. 8 Julii. Onsdagen d. 26 Junii, ordinerede Hs. H. Hr. Biskop og Ridder Bloch, Hr. Jacob Lerche Jørgensen til Sognepræst for Ørum, Gammelstrup og Borritz Menigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Samme Dag holdtes Viborg Stifts Landemode, hvorved S. T. Hr. Provst Leth fra Skive prædikede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Viborg Samler.) Mariboe den 8de Julii. Stege den 1ste Julii. Jgaar til Aftensang holdt Hr. P. Panum, nu Sognepræst i Borre, sin Afskedstale til Stege Menighed, for hvilken han i 20 Aar og 8te Maaneder har været Præst. Tilhørernes Antal var overmaade stort. Som et Beviis paa, hvor høiligen Menigheden elskede denne virksomme Lærer tjener følgende: Ligesom Hr. Panum efter Prædiken vilde misse for Alteret, begyndte, ham aldeles afvidende, en Musik fra Orgelet, at spille til Offers, og alle baade høie og lave, baade militaire og civile Embedsmænd ydede ham det sidste Offer, som et Beviis paa taknemmelige Hjerter. Held den Religionslærer, hvis Bestræbelse gaaer ud paa at vinde Hjerterne!! - J forrige Uge holdt Hs. H. V. Hr. General=Major v. Varendorff special Revne over Hs. H. Prinds Christian Frederiks Regiments annecterede Batailloner paa Gurrebye og Sandbye Heder. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-13
Kjøbenhavns Vexelcours d. 12 Julii. 804 l. S., 809 k. S. Spec. 792. Hamb. Cour. d. 9de Julii 800.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Nyeste kilderie af Kjøbenhaf3 Ros KaaskeOttende Aargang. No. 57. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin Tirsdagen den 16 Julii 1811. Om den herskende Dyrhed. (Fortsat.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Hvad der har ladet sig gjøre i Fredstider, lader sig ikke gjøre nu. Man kan let giøre een af Parterne Uret. Men ved adskillige Midlers Anvendelse kunde det dog forebygges, at det Onde ikke greb alt for stærkt om sig. Saaledes kunde man hver Maaned lade Laugsmesterne i hvert Haandværk i en Laugsforsamling opgive, for hvilken Priis de kunde staae ved i næstfølgende Maaned at levere hvert Stykke Arbeide. Efter disse Opgivelser maatte Oldermanden forfatte en Priiscourant, som burde være opslaaet paa ethvert Værksted og hver Gang gielde for en Maaned. Den, som overbevistes om, at have taget mere end den fastsatte Priis, skulde betale en bestemt Mulct. Vi føle fuldkommen, hvor store Vanskeligheder alt dette vilde være underkastet og forudsee meget vel, at der vilde søges og findes Smugveie nok til at undgaae det aarvaagneste Polities Opmærksomhed. Men noget vilde det dog hielpe, og der er allerede vundet meget, naar man har standset den skadelige Vindesyge i sin alt for stærke Udbredelse og indrettet Tingene saaledes, at den ikke har alt for stærkt Spillerum. Jkke mindre gavnligt vilde det være om alle de Arbeider, som, lettere end andre, kunne forfærdiges paa Bedragerie, saasom Hatte, Fodtøi &c., bleve besigtede og stemplede af dertil udnævnte Mænd, saaledes som Tilfældet allerede er med Klæde, førend det tillodes nogen Professionist at aflevere eller falholde dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
J adskillige Fag foraarsages Dyrheden ved det alt for ringe Antal Mestere. Saaledes forfærdiges alt Børstenbinderarbeide her i Kjøbenhavn, hvis Jndførsel udenlands fra desuden er forbuden, kun af tre Børstenbindermestere, som tillige skulle forsyne hele Sjælland. Jntet Under derfor, at en simpel Skobørste, som man før kunde kjøbe for 12 s., nu koster 4 til 5 Mk. Saaledes synes Blikkenslagernes Tal ogsaa at være alt for lidet i Forhold til Hovedstadens Størrelse og Befolkning. De skadelige Følger af det stigende Aagerie blandt Professionister ere uberegnelige. Det staaer i nøieste Forbindelse med Priserne paa de raa Materialier. Læderhandleren forhøier Prisen paa sit Læder, naar han kun kan finde mindste Anledning dertil, ligesom Skomageren forhøier sin Arbeidsløn til. Forhøielsen beregnes ikke efter billighed. Naar det kommer an paa at lægge paa, er man ikke saa nøieregnende. Jo mere man kan lade sig betale for sit Arbeide, desto mindre vil man arbeide, desto mageligere og overdaadigere kan og vil man leve Saaledes opstaaer da her paa den ene Side overdreven Dyrhed og paa den anden skadelig Uvirksomhed og Overdaadighed. De arbeidende Hænders Tal formindskes, der arbeides mindre, fordi man kan fortjene mere i to Dage end tilforn i fire Mesteren bliver storagtig, fordi han kan faae mere Arbeide end han kan bestride, og Svenden studs og grov, fordi han veed, at der er Mangel paa arbeidende Hænder. Enhver betaler gjerne hvad der falder Professionisten ind at begiere, og er glad ved, naar han kun kan faae Arbeidet færdigt. J Almindelighed bruge Haandværksmesterne til Paaskud, at de have saa stor Mangel paa Folk, fordi disse maa gjøre Militairtjeneste; men den sande Aarsag er, at Haandværksvendene fortjene for meget, og at den alt for store Fortjeneste gjør dem utilbøielige til Arbeide. Hvorfor klage Fabricantere over, at de ikke engang kunne faae smaa Drenge og smaa Piger til Fabrikarbeide, Disse gjøre jo (Fortsættes.) ingen Militairtjeneste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Jndenlandske Efterretninger. Skrivelse fra Apenrade af 1ste Julii 1811. At ædel Daad i alle Classer af Undersaatter ikke undgaaer vor landsfaderlige Regjerings Opmærksomhed, men lønnes med Hæder og Bifald, derpaa have vi atter et indlysende Beviis at anføre. Østerterp i Apenrade Amt lever en Smed ved Navn Christen Urbansen, en gammel og ubemidlet Mand. Hans eneste Søn blev i Aaret 1804 udskreven til Krigstjeneste, og Faderens occonomiske Forfatning tillod ham ikke at antage en Medhielper. Uformodentlig fandt han hos sin den Gang 18 aarige Datter Anna Catharina den Understøttelse, som han savnede. Skjønt hun hidindtil havde ernæret sig med at kniple, besluttede hun at hielpe Faderen ved sit Arbeide, og har siden 1804 stadi gen forrettet en Mands Gierning i Smeden, og desuden besørget alt Markarbeide. Datterlig Kierlighed har hjulpet hende til at overvinde de Vanskeligheder, som det lettere Arbeides Ombytning med det vanskeligere medførte. Men hendes Handling er heller ikke bleven upaaskjønnet. Uden at hun selv nogensinde tænkte paa at fortjene en Belønning for det, som han blot ansaae for opfyldt Pligt, blev hun for kort Tid siden efter Gudstjenesten opkaldt i Præstens Huus, hvor der paa Hs. Maj. Befaling i Nærværelse af en Deel Sognemænd blev tilstillet hende et smukt Chatol, prydet paa Klappen med en Sølvplade, hvorpaa følgende Jndskrivt var anbragt: Frederik den Sjette, Danmarks Konge skjenkede dette Skatol som Hæderstegn. til Anna Catharina Debansen i Oster-Terp fordi hun i hendes Broders Fraværelse til Landets Forsvar hialp Faderen i Smeden og paa Marken hvorved hun viiste sig lige troe som Datter og som Danneqvinde den 24 Martii 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Hvad der forhøier denne Kongelige Gaves Værd er den Omstændighed, at enhver Pige der i Egnen sætter stor Priis paa at eie et Chatol, og an skaffer sig dette Meubel naar hun nogenledes har Evne dertil. - Det Jndtryk, som Hs. Maj. Naade har frembragt paa hele Sognet, lader sig ikke beskrive. Beboerne er ligesom stolte af at tælle en Person iblandt sig, som er bleven værdiget Lands faderens Opmærksomhed paa saa smigrende en Maade, og det er ikke at tvivle paa, at mange derved ville opmuntres til at efterligne et saa hæderligt Exempel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
J Aarhuusavis læses et Eftermæle, der, langt fra at være af det sædvanlige Slags, indeholder en kort Skildring af en sand Danneqvindes jordiske Vandel, og som Udgiveren ikke kan nægte sig den Fornøielse her at afskrive: "Hatting Kirkegaard den 6te Junii 1811. Jblandt de Dødes Grave stod jeg her i Dag et Aar, og saae en Død udbaaren fra Bygholm; Etatsraadinde de Thyge J hendes Hjerte son, fød de Lichtenberg. boede udafbrudt den Fred, som overgaaer Forstanden: den christelige Sindsroe, med hvilken hun betragtede og deeltog i disse – vort jordiske Livs Omvexlinger: Medgang og Modgang, Livet og Døden. Ja, hun var en Christen, ikke af Trosbekiendelse allene, ikkeheller fordi hun var opdraget af og oplært iblandt Christne, ikke heller efter Tidsaandens Christendom, men efter den bibelske Christendoms Grundsætninger; derfor var hun sig selv stedse lig, sindig og forstandig, ydmyg og blid, from og god, oprigtig i Tale, retsindig i Forhold, een i Sæder: hjertelig deeltagende i MenneskeVel og Vee. Skjøndt selv tarvelig og nøisom var i hendes Huus fri Adgang for Mange til selskabelig Glæde, selv elskende Stilhed var hun stedse mild og venlig, hjertelig, godmodig og glad i talrigste Kreds af glade Venner og Bekjendte, af hvilke hun ei sjelden var omgiven i sin lykkelige Vaaning: hvor hun tillige modtog den Ringe og den Fattige, den Bedrøvede og den Nødlidende: var mod de Gode den kierlige, mod de Feilende den billige, mod de Lersindige den alvorlige Veninde, mod Alle en Menneskeven. Saaledes blev Rigdom for hende ingen Snare; thi Visdom var hende langt Meer end Rigdom, saaledes dette Livets Nydelse aldrig Fristelse til Letsindighed eller Gudsforglemmelse; thi Giveren var hende langt Meer end Gaven, saaledes var hun en rum Tid (70 Aar) her i Verden, men ikke af denne Verden; thi ei Verden, dens Ære og Lyst; men Gud, hans Bifald og Naade var hende det høieste Gode. Saaledes ved Sandheden indviet i Sandhedens og den sande Lyksaligheds Helligdom, havde hun fattet det rette Sigte, under hvilket Alt i Verden: Ting og Tildragelser, det Mindste og det Største bør betragtes og bedømmes, søges og besiddes, bruges og nydes; derfor ikke med Kløgtig hedens og Sandselighedens Øie saae hun paa Nytten og Nydelsen i Tiden; men med Forstandighedens og Troens Øie skuede hun langt udover Tiden og Jorden, og saaledes undflyede denne, Tidsalderens, Feil: at ville see, men ikke troe. H. G. Bechmann, Consistorialraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Etatsraad og Ridder West er nyelig afgaaet ved Døden i Cassel, hvor han var ankommet paa sin Tilbagereise fra Frankrige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Aarhuus, d. 12 Julii. Onsdagen den 3die Julii holdtes det sædvanlige Landemode i Aarhuus Domkirke, i Overværelse af Stiftets Øvrighed, Hr. Kammerherre og Stiftbefalingsmand Baron Galdencrone, Storkors, og Hr. Biskop Dr. og Prof. Ridder Birch, tilligemed de fleste af Stiftets Provster. J Prørstens for Hatting Herred, Hr. Feier manns Fraværelse, prædikede den constituerede Provst for Framlev Herred, Hr. Ramsing. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Mariboe, d. 8de Julii. Ved den offentlige Falbydelse i Kjettinge den 8de dennes blev Bække skov solgt for 14,000 Rdlr. Hr. Greve Raben til Christiansholm blev den Høistbydende. – Til sidste Marked i Saxkjøbing indfandt sig en stor Mængde Mennesker. Alt blev holdt i en overdreven Priis. Alle vilde sælge, men ingen kjøbe Heste. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Den 7 d. M. gav Hr. Skuespiller og Dannebrogsmand Knudsen paa Kiøbmændenes Compagniehuus i Aalborg en stor Concert til Bedste for Byens Søndagsskole, Fru Kiøker og Frøken Jansen forskjønnede denne Concert ved deres Sang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
J Gaar bortabonneredes ved offentlig Auction Logerne i det Kongelige Skuespilhuus. Libhaverne vare hverken saa mange eller saa hidsige som forrige Aar. J det Hele kan man antage, at de fleste Loger bleve solgte for 25 pC. lettere denne Gang end ved forrige Auction, og at Abonnementet indbringer i Aar 20,000 Rdlr. mindre end i Fjor, da Jndtægten var stegen fra 28,465 Rdlr. til 87,620 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Directeuren for Borgerdydsskolen her i Staden, Hr. B. C. L. Møller, har solgt sit tilhørende Haus i Knabrostrædet No. 114 til mathematisk Jnstrumentmager Hr. Hoffmann for 22,000 Rdlr.; Slagtermester Deins Enke sin Gaard i Myntergaden No. 63 for 32,500 Rdlr., og Snedkermester, Hr. Didrichsen sin Gaard paa Hjørnet af Compagnie- og Knabrostr. Nr. 51 for 30,000 Rdlr., begge til ovennævnte Hr. Directeur Møller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Paa Auctionen den 12 Julii over det opbragte og frikiendte Skib Nordstjernens Ladning vare Priserne saaledes: Riga Droianer Rackitscher Hør 334 Rdlr. a 342 Rdlr. Skipd., Badstuben geschnitten Hør 285 Rdlr. 4 289 Rdlr. Dito, reen Hamp 205 a 213 Rdlr. Skippd., Pas Hamp 193 Rdlr. a 193 Rdlr. Dito, Hampeblaar 167 Rdlr. a 160 Rdlr. Dito., bleget Lysegarn 8 Mk. 6 s. a 9 Mk. 1 s. Pd., Seilduger, 80 Rdlr. 3 Mk. 8 s. a 117 Rdlr. Stkt., Ravnduger 94 Rdlr. 3 Mk. 3 96 Rdlr. 3 Mk. Stkt., Bastmaatter 9 Mk. 6 s. a 9 Mk. 12 s. Stkt., Caltioneret Potaske 43 Rdlr. 1 Mk. a 44 Rdlr. pr. 100 Pd., Lysetalg 11 Rdlr. 4 Mk. 10 s. 3 11 Rdlr. 6 Mk. 4 s. Lispd., 2 a 31. Fyrreplanker 4 Mk. 4 s. a 5 Mk. Al., circa 2 Favne Gibssteen pr. 662 Rdlr. Alt med Told.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Kjøbenhavns Vexelcours d. 15 Julii. 300 I. S., 800 k. S. Spec. 787.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Hamb. Cours. paa Kjøbenhavn 800 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
(Af Hamb. Corresp.) Stockholm d. 2 Julii. Af en officiel Jndberetning fra Feldtmarchal Baron Toll, angaaende Urolighederne i nogle Kirkesogne i Malmshuus sees, at det var den 10de Junii, en Mængde Folk havde forsamlet sig paa Slætten ved Ringstorg, i Nærheden af Helsingborg, for at protestere mod det ny Landværns Udskrivning. Efter Landshøvdingen, Greve v. Rosens Befaling, forføiede Ritmester v. Geyer sig derhen, der, efter forgjeves at have brugt Mildhed, lod en liden Afdeling Husarer adsprede Oprørerne, af hvilke adskillige bleve saarede og andre tagne til Fanger. Blandt de sidste fandtes en vis Larson, der især viste sig trodsig. – J Egnen af Torup havde 12 til 1500 Bønder forenet sig, afpresset Levnetsmidler og mishandlet Embedsmænd og Præster. Gener. Mørner gik dem med 100 M. af det Kgl. Regiment, med 40 Husarer og 2 trepundige Canoner i Møde og fandt dem ved Klagerup forskandsede og bevæbnede med Flinter, Leer a. Ved Troppernes Nærmelse, skilte mere end det halve Antal sig fra dem, men da de øvrige, efter Obersten Greve Ridderstolpes Opfording, ikke vilde adsprede sig, lod Generalen den forskandsede Plads angribe, 30 M. bleve paa Stedet, mange bleve saarede og 200 tagne til Fanger, Resten skjulte sig i den nærliggende Skov. Af Husarerne bleve 2 saarede. J Simonstorp tvang, 200 Bønder Grevinde v. Heyne til en Contract, at hun skulde stille alle Uskrevne, forlangte ogsaa Brændeviin og Levnetsmidler. De ankomne Husarer befriede Grevinden, fra disse besværlige Gjæster. – J Følge senere Jndberetninger fra Gener. Mørner anraabe adskillige Kirkesogne den Kongel. Naade og love Lydighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
London d. 29 Junii. Det hedder, at Sir Jos. Yorke med det allerførste skal sendes med en Escadre til de americanske Kyster. - Fra Buenos Ayres berettes: de fleste Officierer forlade VicekongeElio, og de øvrige ville snart gjøre det samme. Troppepartier gaae enkeltviis over til os med Vaaben og Bagage. Gener. Belgrand rykker frem mod Montevider. Paa Platafloden er forefaldet en blodig Fægtning mellem vor Magt, bestaaende af 18 Skibe, og Montevideos Magt, som udgjør Vi have mistet 80 til 100 M. med Expeditionens Commandant, Baptista og Skibene. Fienden har mistet 200 M. og begge de duelige Marneofficierer, Paraday og Romorari. - Saumares og Admir, Durham ligge endnu bestandig ved Vingøe - J vor Politik er foregaaet en mærkværdig Forandring. Det er nu for første Gang bestemt, at franske Skibe, som have fransk Besætning, og begive sig herfra til en fransk Havn, skulle meddele Licenzer, naar de have indtaget Colonialproducter, Men vi kunne ikke haabe, at Napoleon vil tilsted vore Adgang under disse Betingelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Madrid den 17 Junii. Gener. Hugo, Anfører i Provindsen Guadalarar, som erfarede i Empecinado fordoblede sine Anstrængelser, har 12te aldeles slaaet ham i en Fægtning i Bjergenved Cigentes. Den Bataillon Skarpskytter, som indbefattede Empecinados bedste Soldater, er aldeles tilintetgjort. Vi have taget mange Fange 1 Canon og megen Krigsforraad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Basel d. 24 Junii. En Kone i Nabodistritet, der drev Smughandel med Krudt, satte, da hun mærkede man lurede paa hende ved Porten, af Fryg for at blive anholdt, en Krukke med Krudt i HoOs, en berømt Lærd, Kjøkken; men da denne 2 Smaadrenge kom nogen Tid derefter ud i Kjøkkenet og holdt Krukken mod Jlden, faldt nogle Krud korn ud, Krukken sprang i Luften, begge ble skrækkelig brændte og saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-16
Stokholm d. 2 Julii. D. H Junii blef linnes Brystbillede i bronzeret Gips opsat i Naturaliecabinettet i det Kgl. Academie i Lund. ProRetzius holdt ved denne Leilighed en passende Ti London, den 29de Maji. (Af Journal be Empire.) Det hedder, at efter Privat-Depecher som Regjeringen har faaet fra Armeen i Spanien er Badajozs Beleiring atter bleven ophævet, for at gaae de Franske i Møde, som rykke frem med stærke Skridt. Man slutter heraf, at et nærforestaaende Slag er uundgaaeligt. De Franske trække deres hele Magt sammen, men imidlertid troe u ikke, at de ville levere et Slag førend de have stillet deres Tropper saaledes, at de kunne virkpaa een Punct. – Til Skotland skal der gaa adskillige Regimenter Milits. – Fra Hallifax er de 25 ankommen en Paquetbaad, ved hvis Afreiderfra Chaloupen lille Belt, der havde havt i Fægtning med en americansk Fregat, var ankommen
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-20
Jndene og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-20
Jndenlandske Efterretninger. Gener. Lieutenant v. Evald har i forrige Maaned holdt Mønstring og Jnspection over samtlige Tropper i Hertugdømmet Holsteen, af hvilke en Deel er sammentrukken ved Grændsen til Smug handelens Afværgelse og en anden Deel til Kysternes Beskyttelse mod fiendtlige Anfald.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-20
Femern, d. 2 Julii. Natten imellem d. 29. og 30 Junii gjorde nogle engelske Barcasser forsøg paa, at borttage adskillige i den saakaldte Binnensee liggende franske Capere og danske Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-07-20
Ved den herværende Commandant, Major v. Leyen stjernes virksomme Foranstaltninger, blev Fiendens Hensigt ikke allene tilintetgjort, men han maatte ogsaa, efter at have faaet nogle velrettede Cartætscheskud fra det Wulffenske Batterie og det bevægelige Artillerie, trække sig med Tab tilbage. Hr. Wolf Salomon kjøbt Gaarden No. 121. i Academiegaden af Hr. Grosserer Staal=Hagen, for 52,000 Rdlr., og Landstedet Stolpegaard af Hr. Grosserer Faber for 51,000 Rdlr.; Lieuten. Wrisberg Gaarden No. 109 i Knabrostrædet af Mægler Gerson for 36,500 Rdlr.; Grosserer Rønnekamp Gaarden No. 208 i Dronningens Tverg. og Huset No. 144 i store Kongensg. af Krigsraad Behrt for 70,000 Rdlr.; Capitain Lind Gaarden No. 15 i Frederiksberggaden af Lysestøber Almin for 63,000 Rdlr.; Commissionair Wimmer Gaarden No. 36 i Pilestrædet for 30,000 Rdlr. og Huset No. 137 i Viingaardstrædet for 20,000 Rdlr.