JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Det vil være Dem bekjendt, at Hr. Kancellieraad Hempel har ved Stænderforsamlingen foredraget en Proposition til Overveielse og Jndskrænkninger i Landsbyehaandværkernes Næringsdrift, som saa saare meget skader Kjøbstædhaandværkerne: hvad Skjebne denne Proposition har havt, vil ligeledes være Dem bekjendt. Grunden til dette Udfald kan ikke tænkes at være anden end den, at de af Forsamlingens Medlemmer, som have stemmet imod Forslaget, ikke maae kjende Tilstanden i Kjøbstæderne; disse have ikkun 11 Deputerede i Forsamlingen, medens den øvrige Deel deels ikke have den Kundskab til disse Forhold, som kunde ønskes, deels maaskee ansee en saadan Foranstaltning for skadelig for deres Distrikter. Vel maa man antage, at de Deputerede ville underordne dette Hensyn for det Heles Vel; men der hører hertil en Karakteerfasthed og et fordomsfrit Blik, som ikke Alle ere i Besiddelse af. At det maae have Jndflydelse paa det Heles Vel, om Landets næsttalrigste Stand føler sig vel i Borgersamfundet eller ikke, kan neppe betvivles. seBa Naar det betænkes, hvilke Forhaabninger Kjøbstædernes Haandværkere have havt til Stændernes Virksomhed i det omhandlede Anliggende, hvilken Længsel efter at see denne Gjenstand bragt paa Bane, hvilke lysere Udsigter i Fremtiden de dertil have knyttet, da indsees det lettelig, hvilken inderlig Sorg, hvilken nedslaaende Bekymring der maae gribe dem Alle ved at skue i Stænderbladet det Nei, der henveirer alle disse glade Forventninger som Avner for Vinden. - Dog, Medbrødre, her hjelper ingen uvirksom Klage, her maae handles, Efter Stænderforordningens § 72 kan dette Forslag ikke oftere foredrages i denne Forsamling; dette maae være en Opfordring til os, selv at benytte de Veie, der staae os aabne. - Vi kunne direkte henvende os til Hs. Majestæt, vi kunne ligeledes gjennem Pressen udtale os offentlig om vore Anliggender. Hvorfor da ikke benytte os deraf, Vi have hidtil Jntet seet offentlig fremstillet af Haandværkstanden, og der maae dog findes Nogle, som have Evne dertil; Sandhed, fremsat med Grunde og uden Bitterhed, i et jævnt og ligefremt Sprog, er Alt hvad der udfordres hertil. Havde Pressen været rettelig benyttet til at fremstille Kjøbstædhaandværkerens sørgelige Stilling, da havde maaskee Hr. Hempels Forslag ei blevet forkastet; jeg veed derfor intet bedre Raad, end at udtale sig offentlig, thi mod Tryk er Tryk et ypperligt Middel." Det er tillige, midt i vor Sorg, en Trøst at vi erfare af den Kongel. Commissarius, at det er Regjeringen kjært at oplyses om, hvorvidt de idelige Klager over Næringsveienes Aftagen i Kjøbstæderne ere grundede, og dette maae især anspore os til, vore fremtidige Andragender, saavelsom i det vi offentlig ville yttre, at være betænkte paa de meest talende Beviser og Kjendsgierninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Jndsenderen heraf har i længere Tid arbeidet paa et lidet Skrift om denne Materie, hvortil er modtaget Bidrag fra de fleste af Fyens Kjøbstæder, da jeg holdt det for et ikke ringe Beviis paa Rigtigheden af disse Klager, at de føres af alle Kjøbstæderne; de vilde ellers neppe være saa almindelige. - Skulde flere endnu ville meddele saadanne Bidrag, f. Ex. de til de Deputerede indsendte Oplysninger, da modtages de med Taknemlighed, kun at det maae skee snarest muligt. - Ligesom det skulde glæde mig, om jeg derved kunde fremkalde en fleersidig Drøftelse af denne Sag, uden hvilken den aldrig kan finde forønsket Deeltagelse, saaledes slutter jeg disse Linier med den Opfordring: Benyt Pressen, Rudkjøbing den 25 Novbr. 1835. Jens Andersen Hansen, Skomagersvend.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
At flere Medborgere heri Odense alt have paatænkt, gjennem Pressen at virke for denne Sag, er det mig kjært at kunne tilføie. Ove Thomsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
AVERTISSEMENTS. Min Bøn for gamle trængende og værdige Haandværksmestere. samt disses Enker, som læses i Avisen af 18 September sidstleden, tillader jeg mig paa ny at bringe i Medborgeres kjærlige Erindring. Saasnart en Kapital af 1000 Rbdlr. eller et dertil svarende aarligt Rentebeløb, er tegnet, vil det Nærmere blive foretaget, for at sætte denne velgjørende Jndretning i Virksomhed. Roeskilde d. 28 Novbr. 1835. S. Hempel. Vi Mænd i dømmestrup Bye, under Nørrelyndelse Sogn, der ved Hagelslag afvigte Sommer lede saa betydelige Tab paa Frugten af vor Udsæd, bevidne herved Hr. Ørnstrup i Odense, Mølleren ved Bramstrup Peder Rasmussen, Nørrelyndelse Byes Gaardmænd og vor Sognepræst den hjerteligste Taknemmelighed for de Gaver i Korn eller Penge, hvormed de saa velvilligen have bidraget til at gjøre vort Tab mindre føleligt. Dømmestrup den 26 Novbr. 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
J Betragtning af den Vanskelighed, med hvilken det i Almindelighed er forbunden for Borgerne at komme i Besiddelse, af gode og nyttige Bøger, have Undertegnede forenet sig om at oprette et Borgerbibliothek i Odense, hvis Bestemmelse, skulde være, ved Udlaan af Bøger imod en moderat Betaling at fremme Udbredelse af nyttige Kundskaber i Borgerstanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Foruden passende religiøse Skrifter og Bøger af almindelig belærende Jndhold, ville fornemmeligen saadanne Bøger eller Journaler blive anskaffede, som kunde gjøre Borgerne bekjendte med det industrielle Livs Udvikling i Almindelighed, med deres specielle Haandtering og Næringsbrug i Særdeleshed, og navnligen med de Forbedringer i Driftsmaaden, som ere sporede i den senere Tid, samt endeligen med nye Opdagelser, som ere gjorte med Hensyn til Gjenstande, der ligge inden for deres Virkekreds. Ligesom man allerede har forskaffet det fornødne Lokale i Gymnasiets Bygning her i Byen, saaledes haves ogsaa en liden Samling af Bøger, som velvillig ere skjænkede til Bibliotheket, saa at Bestyrelsen derved er sat i Stand til at aabne den paatænkte Indretning i Begyndelsen af Aaret 1836. Det aarlige Bidrag bestemmes til 1 Rbd. Seddel, som erlægges qvartaliter med 24 s. Tegn til undertegnede Kæmnerkassserer Haugsted, hos hvem de af vore Medborgere, som ønske at afbenytte Indretningen, behageligen ville lade deres Navne antegne. Saavel for Anvendelsen af dette Bidrag som af hvad der ellers velvilligen enten i Bøger eller Penge maatte gives, vil aarligen blive aflagt offentligt Regnskab. Odense den 25 Novbr. 1835. Reimuth. Westengaard. Ønstrup. Haugsted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Theater=Anmeldelse. Søndagen den 6 Decbr.: Jampa eller Marmorbruden, Opera i 3 Optoge. Musik af Herold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Onsdagen den 9de Tancred, Opera i 2 Optoge. Musik af Rossini.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Fredagen den 11te (til Benefice for Hr. Magot). Røverne, Skuespil i 5 Optoge, af Schiller. Den 25 Novbr. d. A. er bjerget et Skibsanker, vog cirka 26 Lpd., med nye Egestok, nye Bøiereeb og en Bødkerjernbeslaget nye Bøie, derved circa 2 1/2 Favn Ankertoug, paa Værøeslag i Beltet. Eieren til samme kan erholde det hos Skipper Christian Rasmussen i Svendborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Paa Veien imellem Odense og Slukefter Kroe er Aftenen den 28 Novbr. bortkommen af en Vogn et ovalt, grønmalet, med Jernbaand forsynet, Brændeviinsanker; paa den ene Ende var paategnet Aqvavit. Ankeret var af 9 Kanders Størrelse og fyldt med Brændeviin. De som kan give Oplysning om samme loves en passende Douceur, naar de vilde behage at henvende dem til nærmeste Politieøvrighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
En duelig Seminarist, der underviser i Dansk og VI. Tydsk, og som har meget fortrinlige Anbefalinger fra flere geistlige Embedsmænd, ønsker sig snarest muligt en fordeelagtig Condition, enten som Jnformator eller Ansættelse ved en Borger= eller Landsbye=Skole, helst i Fyen eller paa Østkanten af Jylland. De Reflecterende vilde behage, efter dette Avertissement, at melde sig i portofrie Breve til Hr. Pastor Gjellebøl i Steenløse pr. Odense, hvorfra den Søgende anvises.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Et ungt Menneske ønsker sig anbragt hos en duelig Landmand i Fyen, helst i Nærheden af Odense, for at lære Landvæsenet. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
For en duelig Uhrmagersvend er strax Plads at faae i Odense for i Vinter. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Hospitalsforstander Bonde i Odense har i Kommission at udsætte 4000 Rbdlr. rede Sølv, private Penge, i anstundende Decbr. Termin Da jeg i disse Dage er bleven forsynet med et Partie Brabandter Saalelæder, er jeg saa fri at bekjendtgjøre, at Pundet, imod kontant Betaling, sælges for 4 Mk. 5 s. N. Nielsen, Garver. 3de Den som Forfatter af flere yndede Romaner bekjendte Litteratus Johannes Wildt agter at udgive en Visebog, bestaaende af originale Sange, til yndede Melodier, under Titel: Glædeskrandsen. Visebog for alle Stænder, til Brug ved alle i Livet forefaldende glædelige og muntre Festiviteter og Selskaber. Bogen vil blive smukt udstyret, og for at lette Anskaffelsen af flere Exemplarer for Familiekredse og Klubber, for hvilke denne i sit Slags eneste Visebog især egner sig, er Prisen paa den yderst billig, nemlig et enkelt Expl. 1 Rbd.; 3 dito eller derover a 5 Mk.; 10 dito eller derover af 4 Mk. Subskriptionen modtages hos Forfatteren, logerende hos Hr. Gjæstgiver Kolbye i Skibhusene ved Odense, og paa Adressekontoirets Boglade i Odense, paa hvilket Sted den udførligere Subskriptionsplan ligger til behageligt Eftersyn. Nylig har forladt Pressen. Christendommens Trøst i mørke og mødefulde Timer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
En Haandbog for lidende Christne, af Provst J. F. Boesen, Sognepræst for Vigerslev og Veflinge Menigheder. Faaes i Odense hos Boghandler Milo og paa Adressekontoirets Boglade for i Mk. indb. og 3 Mk. 8 s. heft. Nylig har forladt Pressen, og faaes paa Adressekontoirets Boglade, samt hos Dhrr. Millo og Hansen i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Faaregubben, eller sikker og paalidelig Anviisning, hvorledes man kan forædle og forbedre sin Faareflok, erholde meere Uld og sikkre sine Faar for Sygdomme, og bestandig holde dem friske og sunde, efter den af det Høikongelige svenske Kommerce Kollegii Foranstaltning i Stokholm 1852 trykte Udgave, og nu til Veiledning for menig Mand paa dansk oversat og befordret til Trykken af Hans Christian Holm, Kirkesanger og Skolelærer i Stige ved Odense. 1 Mk. heftet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Det er Oversætterens Ønske, at denne saa nyttige Bog kunde komme i ret Manges Hænder iblandt den hæderlige Bondestand, og han vil derfor overlade Bogen dousinviis for 10 Mk. og hundredeviis for 12 Rbd.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Hos J. Milo faaes: Listen over Examen Artium 1835. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Skrive og Reise=Calendere, Lomme=Calendere, Huus= og Kontoir-Calendere for 1836.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Skriv- og Reise-Calender, Lommebog og Huus Calender, samt Almanaker for 1836 faaes paa Adressekontoirets Boglade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Til Leie. kan førstkommende Maidag næste Aar erholdes, en med alle Beqvemmeligheder for en Familie udenfor Bondestanden, indrettet landlig Bopæl med Hauge, omtrent 2 Miil fra Odense, hvor Leieren ogsaa, om han ønsker det, kan faae en Koe græsset og fodret. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Tirsdagen den 8 Decbr. d. A. bortsælges ved Auction paa Østergaard endeel Foraars=Grise, Bjerge Aasum Herreders Kontoir den 30 Novbr. 1835. Lüttichau.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Skomagermester Jens Woldiderich, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for mig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Bogense Byefogedcontoir den 18 Novbr. 1835. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-01
Hermed et Tillægsblad. (I Udgiverens Fraværelse redigeret af Ove Thomsen.) som Tillægsblad, Fyens Stifts Adresse-Avis N. 195.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
64 Aargang. Bliks Fyens Kongelig allene privilegerede. Avertissementstidende. Adresse-Avis, Forsendes med Brevposten. overalt i de danske Stater. Trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. Torsdagen. 3 December 1835.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Jndhold. Almindelig Politik (Det græske Anliggende. Rustninger i flere, især franske, Havne. Spanien (Cortes aabnede med en Tale af Regentinden). - Fædrelandet. Provindsialstænderne. Videnskabelighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Almindelig Politik,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
De Londonner Conferentser, som nu i længere Tid have hvilet, synes atter at ville vorde kaldte til Virksomhed, og det om et Anliggende, som nu ogsaa i rum Tid mindre har været Gjenstand for politisk Drøftelse, nemlig det græske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Dersom den engelske Morning-Herald er vel underrettet, da skulde Kong Ottos Fader, Kongen af Baiern, selv have andraget paa, at Conferentserne atter skulde træde i Kraft. Den græske Konge skal nemlig vægre sig ved at opfylde den ham af de i Conferentsen representerede Magter satte Betingelse, at han skal gjøre Afkald paa Arvefølgen i Baiern, især fordi hans Broders, Kronprindsens, svagelige Helbred, lover ham Udsigt til hurtig succession i Baiern, maaskee ogsaa fordi den græske Throne forekommer ham at hvile paa alt for svage Støtter. Om Kongen af Baierns temmeligen uforklarlige Reise til Grækenland staaer i Forbindelse med dette Anliggende, omtales ikke. Muligen ere de betydelige Sørustninger, der foretages i flere Lande i denne Tid, ikke uden al Forbindelse hermed, skjøndt de snarere torde have Hensyn til det spanske Anliggende. Disse Rustninger gaae især i Frankerig for sig efter en stor Maalestok. Saaledes sættes i Toulon, Brest, Cherbourg alle disponible Krigskibe paa Krigsfod, og man beregner, at endnu før Aarets Slutning ville 25 til 30 Linieskibe være armerede, tilligemed et forholdsmæssigt Antal af Fregatter, Corvetter, Brigger og mindre Skibe, ja der synes ogsaa at være udgaaen befaling til, overalt at sætte et stort Antal nye Krigskibe paa Stabelen. Det hedder, at Englands og Frankerigs Cabinetter ville saa overordentligen forstærke deres ved den spanske Kyst krydsende Skibe at man deraf vilde slutte, at der fra andre Kanter paatænkes en afgjørende Operation til Fordeel for Don Carlos, Man har i denne Henseende især et vaagent Øie med Sardinien, hvorfor to engelske Krigskibe ere afgaaede fra Gobraltar til de baleariske Øer, og de fleste af de engelske Skibe, som laae imellem disse Øer og den spanske Kyst, have trukket sig til Kysten af Piemont. Ogsaa signaliserer man spanske og portugisiske Skibe imellem de hieriske Øer og Ca Corso. - Andre søge Grunden til Frankerigs stærke Rust, ninger ene i det spændte Forhold til de forenede nordamerikanske Stater, og skjøndt dette Forhold virkeligen skal tegne noget fredeligere, har det dog faaet meere almeen politisk Betydenhed, saafremt en Paastand i Temps bekræfter sig, at der med Hensyn til dette Forhold er afsluttet en Traktat imellem Amerika og Rusland, hvorved Rusland skulde have forbundet sig til, at være Amerika behjælpelig til at erholde en Station i Archipelagus Temps tilføier endog, at Sardinien og Holland ere Parter i denne Tractat; men skjøndt dette Blad ellers hører til de troværdigere, bør man dog ikke ubetinget fæste Lid til disse Paastande.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Fædrelandet. Provindsialstænderne. J den sjællandske &c. Stænderforsamlings Møde den 23 Novbr. foredrog Prokurator Rye et Andragende, som gik ud paa: 1) at ingen Bevillinger til Brændeviinsbrænderiers Anlæg paa Landet i Sjællands, Fyens og Lollands-Falsters Stifter for Fremtiden maatte tilstaaes. 2) At dersom dette ikke maatte finde Hs. Majestæts Bifald, Brændeviinsbrænderierne i Kjøbstæderne da maatte blive satte paa lige Fod med Landbrænderierne efter Resolution af 19 August 1835, eller i Overeensstemmelse med de Forandringer, denne i dens Jndhold maatte undergaae, saavel i Henseende til Brænderi=Afgiftens Beregning efter en aldeles lige og eensartet Maalestok, som i Henseende til dens Størrelse, ind begreben Formalingsafgiften, som Brændeviinsbrænderne i Kjøbstæderne nu erlægge. 3) At den for Mogenstrups Brænderi interimistisk bestemte Afgift maa vorde sat i et passende forhøiet Forhold til Kjøbstædernes Brænderiafgift, saaledes som denne er eller maatte blive reguleret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Den kongelige Commissarius gjorde nogle bemærkninger i Anledning af dette Andragende, hvorefter med 64 Stemmer imod 1 blev vedtaget, at en Committee skulde nedsættes til denne Sags Overveielse, ligesom det eenstemmigen blev besluttet, at een samlet Committee skulde nedsættes i Anledning af dette Andragende og de af Capitain Bjerre og Etatsraad Steenfeldt tidligere indgivne Forslag Brænde Balse an, deviinsbrænderierne angaaende. Denne Committee skal bestaae af 5 Medlemmer, der skulde vælges i det næste Møde. Da en af de Deputerede for Sædegaardseiernes Valg classe i Sjællands Stift, Hofjægermester, Grev Danneskjold Samsøe, i Familieanliggender gjør en Reise til England, vil, som en Følge deraf, den første Suppleant for denne Valgelasse, Commandeurcapitain Wulff til Petersgaard, indtræde som Deputeret ved Stænderforsamlingen i Roskilde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Videnskabelighed. Høiesteretsdommen i Prof. Davids bekjendte Trykkeproces er sandsynligviis allerede falden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Procedurerne begyndte nemlig i Mandags Formiddags Kl. 9. Generalfiskalen, Hr. Etatsraad Treschow, deducerede mundtligen Sagen, og derpaa begyndte Documentationen af Sagens Acter, der dog ikke var aldeles endt ved Rettens Ophør Kl. 2. Justitsraad Sporons Forsvar kunde saaledes først være begyndt i Tirsdags Formiddags; men man meente dog, at Dommen i Sagen vilde blive afsagt om Onsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Den vestsjællandske Avis meddeler et indsendt Fragment, fra den ved flere offentliggjorte Breve fra Ostindien bekjendte Missionair D. Rosen, dateret Palamcotta den 25 Juni d. A., som giver en interessant, skjøndt ikke glædelig Oplysning om Colonie=Forsøget paa Nikobar-Øerne. Det lyder saaledes: "Jeg er nu igjen i min gamle Stilling som Missionair ved mit forrige engelske Selskab. Jeg kunde fortælle Dig, hvorledes Colonien paa de nikobariske Øer saa at sige ophørte efter omtrent 3 1/2 Aars Forløb, men det vilde kræve nogen Omstændelighed, og vilde desuden være overflødigt, da jeg har forfattet en kort Beskrivelse over Øerne og Historien af mit Ophold sammesteds, som jeg øn skeer skulde trykkes, og vil i den Anledning tillade mig om en føie Tid at sende Manuseriptet til Dig; i det mindste haaber jeg, det maa kunne faae Plads i eet eller andet periodisk Skrift. Hvad ellers de nikobarske Øer angaaer, da er der næppe nogen Mulighed i at tænke paa en stadig Colonisation sammesteds; det er i mine Tanker terra incolis negata. Jeg kjender dets ældre Historie, og i den nyeste har jeg selv spillet en Rolle. At jeg sidder her og skriver dette til Dig, er en Gunst af Forsynet, jeg for faa Aar siden ei kunde have ventet mig. Forsøget, som gjordes der, kostede mange Menneskeer Livet, og jeg betragter mig selv, som næsten udreven af Dødens aabne Arme. Der gives, saavidt jeg veed enten af Læsning eller af Sagn, intet Clima paa Jorden, som er saa fiendtligt mod Kjød og Blod, som disse Øer. Batavia og andre Steder ere usunde og farlige; men naar man har gaaet Skjærsilden igjennem, er man siden sikker, paa de nikobariske Øer hjelper ingen Vænnen eller Hærdelse, og efter flere Aars Ophold som Nogen bringer det saavidt) er man endnu ligefuldt udsat for Feberen, og Døden, saa at sige, følger Een bestandig i Hælene."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Kjøbenhavns Havnepriser den 28 Novbr. 1835. Holstensk Hvede Td. 4 Rbd. 4 Mk. 4 s. 35 Rbd. 2 Mk. 8 s. Siellandsk dito Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. - 4 Rbd. 4 Mk. - s. Lollandsk dito Td. 4 Rbd. 3 Mk. - s. - 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Langelandsk dito Td. 4 Rbd. 3 Mk. 8 s. - 4 Rbd. 4 Mk. 8 s. Rug, Siellandsk Td. 3 Rbd. 5 Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. - s. dito fra Provinds. Td. 4 Rbd. - Mk. - s. - 4 Rbd. 1 Mk. - s. Td. 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 4 Rbd. 4 Mk. - s. dito Holstensk Byg (toradet) Td. 3 Rbd. 1 Mk. 6 s. - 3 Rbd. 2 Mk. 8 s. Byg (sexradet) Td. - Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. - s. Havre. . . . . Td. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. Ærter. . . . . Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. - 4 Rbd. - Mk. 4 s. Td. - Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. - s. Raps . . . . . . Smør, Siellandsk Td. - Rbd. - Mk. - s. - - Rbd. - Mk. - s. Fdg. 10 Rbd. 3 Mk. - s. - 14 Rbd. - Mk. - s. dito, Fyensk Fdg. - Rbd. - Mk. 2 s. - - Rbd. - Mk. - s. dito, Jydsk dito, Holstensk Fdg. 13 Rbd. - Mk. - s. - 15 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde Favn 9 Rbd. 3 Mk. - s. - 10 Rbd. - Mk. - s. Kjøbenhavns Børs-Kours den 1 Decbr. 1835. Hamb. 2 M. - k. S. 202 12. 4 pCt. uopsigelige Rigsbank Spec. 203, solgt til - Mk. - s. Oblig. 102 a 102 11 Rbd. r. S. Bank=Disconto ..... 4 pet 4 pCt. norsk Laan ved Hambro Norske Spec. Sedl. pr. 100 og Søn af 1825. 100 ½ a - B. Sp. 178 a 1781 Rbd. Sedl. 4 pCt. do. af 1828,100 ½a 10tr. S. 4 pCt. Kongel. Obligationer 4 PCt. nye norske Oblig, af (u. Rente) - 4 - R. Sedl. 1834. 100 ½ a 101 i Bco. Nations. Obl. (af Laan 4 Febr. 3 PCt. nye dsk. Obl. (1 L. St. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S., 14 Bcomk.) 74 1/2 a 75 L. St.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
AVERTISSEMENTS. Med Veemod tilkjendegiver jeg herved Slægt og Venner, at min retskafne og trofaste Mand, Skomagermester Søren Witzen, den 30 f. M., efter 15 Dages Sygeleie, ved Døden blev bortkaldt fra mig og 2 Døttre, i hans Alders 79de Aar. J 45 1/2 Aar deelte vi Sorg og Glæde med hinanden. Trende forud afdøde Børn modtage ham i Evigheden. Kirstine sal. Witzen, Odense den 1 Decbr. 1835. fød Nielsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
At vor kjerlige dyrebare Moder, Enkefrue Justitsraadinde Marie Palline Christine Hornemann, fød Gottschalk, endte sine mange og haarde Lidelser ved en blid og rolig Død den 25 dennes, i sin Alders 65de Aar, bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. Fredericia den 27 Novbr. 1835. Christiane Hornemann. Magrethe Marie sal. Herbst, fød Hornemann. Langsom Udskiftning. Jeg skrev et lille Stykke udi Avisen Nr. 5 d. A. om Skrøbeløv Sogns Udskiftning, der passerede Aaret 1812, men da nu en større Grevskabets Fæstebonde Thomas Nielsen Boesgaard, som nu over 20 Aar har havt Annergaardens Tørvemaal udi Brug og selv har vurderet det Rør, som voxte derpaa, for 12 Traver aarlig, foruden mit Tab af Tørven og Sættepladsen, men da de mindre Grevskabets Bønders Tørvemaal. der er tiltænkt Annergaarden, endnu er bortleiet i flere Aar, men da bemeldte større Fæstebonde ved Døden er afgaaet den 28 Novbr. sidstleden og Annergaardens Tørve-Udskiftning endnu ei er tilendebragt, saa beder jeg mig besvaret af Vedkommende, enten jeg skal have min Godtgjørelse af Bondens Boe, der har havt mit Tørvemaal udi Brug, eller af Langelands Grevskab. Schrøbeløv paa Langeland den 1 Decbr. 1835. Jens Mortensen, Fæste-Anner-Bonde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Tegneskole. Hvis nogle af de her i Staden værende Haandværkere, af Murere, Tømmere, Snedkere eller Malere, ville tage Jnformation i Bygnings-Tegning, geometrisk Tegning, Perspectiv, Skyggelære o. a. m., ville de behage at melde sig hos Undertegnede, som for Tiden opholder sig hos Hr. Tømmermester H. T. Frost. Riger ved Komediehuset. De, Beley¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1835-12-03
Hos J. Milo faaes: Patriotiske Jntelligentsblade. Nærmest i Anledning af Provindsialstændernes Forsamling i Roeskilde 1835, af Prof. J.C. Sibbern. 1ste Hefte. 2 Mk. 12 s. Den danske Statsven. Et Tidsblad Fædrelandet helliget. Udgivet af J. C. Lange. No. 1. 8 s. Tegninger af Hverdagslivet. Efter det Svenske af T. Schow. 2 Rbd.