JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Nykjøbing. J Aviser er det anmeldt, at Prisen paa en god Hest i Jylland er 70 Rbd. Paa Falster begiæres samme Priis for den Hest, der mod hiin er en Krallike. Hvad er Aarsagen dertil, Nogle mene, at det kommer deraf, at de falsterske Heste komme for lidt ud iblandt Folk og Folkene for lidt iblandt Heste, eller rettere, at der er for faa Markeder. Det kan ikke paatvivles, at det jo var gavnligt, at det idelige og hver Fastedags Marked i Nykjøbing blev afskaffet; men det fastsatte Foraarsmarked synes ikke at give Jordbrugeren i disse Markeders Sted det, han kan benytte sig af. Markedet den 16de Mai indfalder i Pløietiden eller strax derefter, og Hestene ere deels afdrevne, deels behøves ikke. Hvis derimod Hestemarkedet blev ansat i en af de første Fastenger, kunde Jordbrugeren paa dette, som passende med Tiden, anskaffe sig de Heste, han til sin Avlsdrivt behøver, og spare sig bekostelige og sinkende Reiser til anden Provinds. Oda i andre Kjøbstæder Heste- og Krammarked holdes paa een Dag, kunde da ikke Foraarsmarkedet (ansat til 16de Mai) udsættes for Eftertiden til det Krammarked, som holdes om Sommeren, Befindes Jndførelsen nyttig vil vedkommende Øvrighed neppe undlade at foranstalte den. - Paa Falster har Veiene i de senere Aaringer erholdt betydelige Forbedringer. Hovedlandeveien fra Nykjøbing til Gaabense er næsten færdig, fra Nykjøbing, til hiin Side Kragehauge, fra Ludvigslund forbi Ønslev Kirke og fra Alslev til Gaabense. Veien fra Gaabense til Stubbekiøbing, fra Stubbekjøbing, til Nykjøbing, fra Guldborg til Gaabense, fra Nykjøbing til Gjedser, fra Nykjøbing til Grønsund have modtaget mindre og større Forbedringer og nærme sig snart til at blive mindre Chauseer, saa at man kan befare disse Veie uden Fare for at bryde Halsen; ja de ere for det meste gode Veie. -At Kjøbstæderne endog af denne Forbedring maae drage Fordeel, naar de slette Veie ikke længere ansees som Grund til at Skippere lægge til overalt og indkjøbe Korn til Ladning, synes ikke urimeligt, og vil da vel ogsaa efterhaanden blive sørget for, at ei Sukker, Kaffe og Urtekramvare kjøres omkring og falbydes blandt Almmen saavelsom Flensborgerbrændeviin. For omtrent 14 Dage siden falbød i Nærværelse af Nykjøbing et bondeklædt Mandfolk Sukker, Kaffe og fiin Tobak. Det er ikke rimeligt, at denne har været Commissionair for nogen Skipper, men derimod at han ved Merkurs Hielp havde faaet disse Vare, som en eller anden Kjøbmand maaske savner i sit Oplag. Denne billige Handelsmand har nok siden lukket sin Boutik, paa det Jngen skal komme og vedkjende sig sit Kræmmerlatin. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Viborg. J mange Aar har Størken ikke, ifølge den gamle Regel, ladet sig see den 25 Marts (Fruedag); men i Aar kom nogle hertil paa den Dag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Blandede Efterretninger. J Stockholm solgtes nyligen den berømte Philosoph Cartesius eller Descartes's Hjerneskal, hidtil Prof. Sparmanns Eiendom, ved Auction for 17 Rd. Svensk Banco. - Hvorledes denne Hovedskal er bleven til en Auctionsartikel, er næsten ubegribeligt. Cartesius døde rigtig nok i Stockholm 1660, men hans Legeme, som forblev der indtil 1666, bragtes samme Aar til Paris, hvor det paa ny blev begravet i St. GenevieveDumonts Kirke. Det maa altsaa være ved Befordringen til Paris, at Hovedskallen blev skilt fra Kroppen. Et af de største Hoveder paa Jorden blev saaledes jordet hovedløs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Da man nyligen vilde overskjære et Egetræ i en Skov ved Wolmerstadt, fandt man i Hulingen deraf en fransk Soldat i fuld Armatur, med Gevær, Sabel, Patrontaske og Tornister, i hvilken sidste 40 Rdlr. i Penge og mange Papirer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Man formoder, at denne Soldat, ved Wolmer stadts Plyndring 1814, hvori de Franske bleve forstyrrede af Kosakker, havde reddet sig i dette Træ, og fundet sin Død ved at nedsynke i Hul heden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Den 30 f. M. indviedes med stor Høitidelighed Krigsmindet paa Tempelhofbjerget, som nu skal hedde der Kreutzberg, ved Berlin. Monumentet er forfærdiget i Middelalderens Stiil, og er Modermonumentet for alle de Mindemærker, Kongen har ladet opreise paa Valpladsene 181315. Hvert enkelt Monument, ligeledes taarneformigt, er 28 Fod høit, det store Monument derimod 60 Fod, foruden Trappetrinene. Det sidste hviler paa et ottekantet Underlag af Steen, som dannes ved en med Steenplader bedækket Terrasse af 78, Fods Gjennemsnit, der hæver sig paa 11 om Otte kanten løbende Trappetrin af Steen. Paa denne Terrasse har man den høieste Punkt i Omegnen af Berlin, og kan overskue hele Landet i en Strækning af 7–8 Mile. Den Cöllner Doms Architectur er taget til Mønster for dette Mindesmærke. Planen dertil er udkastet af Overbygningsraad Schinkel og udført er den i det Kgl. Jernstøberie. Det hele danner en høi Baldachin, i Form af et Taarn, hvori 12 Capeller eller Nicher, hvoraf den i Grundridset bestemte Korsform af det Hele er sammensat. Disse nicheagtige Capeller ere helligede de 12 Hovedslag i den store Krig fra 181315, og hver Niche er udfyldt med en characteristisk Seiers Genius, hvis Skikkelse og Holding betegner den derved personificerede Begivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Laurvig, den 21de Marts. En Skipper, som i disse Dage er ankommen hertil fra Grenaae i Jylland, beretter, at han tilligemed nogle Lot ser der fra Stedet paa Fastelavns Mandagen d. A. indbjergede en i aaben Søe drivende Slup uden Mandskab til fornævnte Havn, og at denne overleveredes Øvrigheden. Denne Slup, melder han endvidere, var 10 Commercelæster drægtig, og paa Bjælken var indbrændt "Norsk Eiendom den var ladet med 105 Tønder Karve, 200 Dunker Anchiovis, 1 Casse med Skind, endeel Vildt, og andre Varer, Ost, fed Sild m.m., samt Trælast. Hele Ladningen var vel conserveret, og Sluppen, saavidt kunde skjønnes, ubeskadiget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Efter hvad der kunde sees af et Søkort, som laae ombord, havde den krydset imellem Anholt og Kalkgrundene, og var formodentlig af Jsen bleven sat paa Land paa Anholt, hvor Mandskabet med sit Tøi og Baaden maa have reddet sig. Sluppen synes igjen ved høiere Vande at være kommen flot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Stockholm, 15de Marts. Jfølge dertil fra den Kongl. General Adjutants Expedition for Armeen udfærdigede Ordres til vedkommende Chefer, skulle alle Regimenter og Corpser i dette Aar have 15 Dages Commando Møder (Befalsmöten), samt 12 Dages Recrut- og Landeværns Møder (Rekryt och Bevaringsemten). Desuden bliver der, ifølge høieste befaling, en 20 Dages ØvelsesLeir ved Liungby i Skaane, hvor alle Skaanske Regimenter skulle sammendrages, samt en 27 Dages Øvelses-Leir paa Malmen i Østergathland, hvor, foruden den hele første Jnfanterie-Jnspection, Livgarden til Hest og Liv-Regimentets Husar-Corps sammendrages under H. K. H. Kronprindsens Over-Commando. - J Nat døde en af Sveriges meest indsigtsfulde og meest arbeidsomme Embedsmænd, Præsidenten i det Kongel. Commerce-Collegium m.m. Friherre Edelerantz. Liberal i sin Tænkemaade fegtede han ivrigen, og ofte alene, for Frihed i Handel og alle Næringsgrene, og man har ham meget at takke for mange i de sidste Aar vigtige Beslutninger, der ere tagne i dette Øiemed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Kjøbenhavns Børs d. 6 April. Cours. Hamb. 2 M. 261, a vista 264. Amsterd. 2 M. - . Lond. 2 M. - . Spec. 263. Specier solgtes til 15 Rbmk. 11 s. a 15 Rbmk. 12 1/2 s. Oblig. (med Renter fra 11 Dec. 1820) 72. Nationalbank-Oblig. (af Laanet d. 4 Febr. f. A.) 87. Rbdl. r. S. ell. 113 1/2 Rbdl. Sedler pr. 100 Rbdlr. r. S. Norske Rigsbanksedler 17. Svenske Sedler 625 s. - Disconto 6 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Trykfeil i det indrykkede Bidrag om der Kal Bibliothek, i Skilderiets No. 26. S. 407, L. 1 s. n.: Ved det Bekjendtskab læs: Med det Bekjendtskab 408, L. 15 vigtig bemærkning l., rigtig B. 31, ingen Catalog l., nogen Cat. 409, L. 20 Behageligen l. Behageligere Undertegnede, der med den Kongelige Skole directions Tilladelse opretter et Pige-Jnstitut, tager sig herved den Frihed at kundgjøre det ærede Publikum, at bemeldte Jnstitut tager sin Begyndelse førstkommende Mai 1821 ved Gammelstrand Nr. 158 anden Sahl. De ærede Forældre, som ønske deres Børn underviste eller i Pension hos mig, behage indtil den Tid at melde sig i min nuværende Boepæl i Nyebroegade No. 5 Frederikke Warburg. i Stuen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-07
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Efter mine Grundsætninger vilde jeg i øvrigt holde det for meget tienligt for det Kongelige Bibliothek, om Læsetiden der forlængedes, og Udlaanet derimod indskrænkedes ganske til videnskabelige Værker. Et offentligt Bibliothek er ikke blot for den nærværende Slægt; Bibliothekarer ere til, ikke blot forat være det læsende Publicums Haandlangere, men ogsaa for at sørge for det Bibliotheks Bevaring, som er dem betroet. Bøger, især af visse Slags, lide uendelig mere ved Udlaan, end ved Brug paa Stedet, og Mangfoldige betragte en fra et offentligt Bibliothek laant Bog, som et Slags Gribsgods, eller som en Ting, de kun af Nødvendighed levere tilbage, ligemeget i hvad Tilstand. 4. Adgang til Bibliothekets Sale." – J Paris og Goettingen – forsikkrer Dr. Claussen – staae samtlige Værelser, aabne for Enhver, uden Ledsagelse af nogen Betient, til frit Oversyn og Giennemsyn af de lærde Hylder. Det sidste er fuldkommen rigtigt, Hylderne kan enhver oversee og giennemsee, saameget han lyster, og hente sin Lærdom og Litteraturkundskab fra Bindenes Titler, saavidt han kan sine dem. Et ypperligt Fortrin, som disse Bibliotheker have. - At man i Paris kun har Adgang til endeel af Bibliothekets Locale, hvor Bøgerne findes uden systematisk Opstilling at man der kun seer nogle af de underste Bog rader, og for det meste Folianter, igjennem Staaltraadgittrene - at man hverken der eller i Goettingen har Adgang til Gallerierne, eller tør udtage en eneste Bog fra sit Sted - dette ignorerer Doctoren formodentlig, siden han vel ikke tør benegte det.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
J forrige Tider tog Doctoren til Takke med at lade sig indføre i det store Kongelige Bibliothek ved en af dets Betiente. Men nu - Naar man har seet de Parisiske Staaltraadgittre, og de Vaticanske lukkede Bogskabe – da kan man giøre ganske andre Fordringer, og tale i en heel anden Tone. Sammenligning er her ikke nødvendig." Blindhed mod det Gode, er ikke Erkiendelse af det Bedre. Det Bedre fremmes kun af den som er retfærdig mod det Gode, og har Villie til at erkiende det. Kiøbenhavn, d. 3 April 1821. C. Molbech. Saa gavner det at komme udenlands.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Et Par Ord om den nys udkomne danske Hof- og Statskalender for 1821.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
(Jndsendt.) Ved en flygtig Gjennemlæsning af Hof= og Statscalenderen for 1821, har Jndsenderen opdaget følgende Feil: Pag. 81. Kammerjunker Zülov, Pag. 103. Undercancellist Friis, Pag. 126.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Generalkrigscommissair Kohl, Pag. 251. Pastor Hjort, Pag. 312. Professor Wollstein, Pag. 321. Grev Hans Schack; Pag. 367. Cancellieraad Simesen; Pag. 382. Apotheker Havemann, ere alle forlænge siden døde. Pag. 103. N. Nellemann har længe været Andercancellist i Høiesterets Justitskomptoir, og Rottbøll staaer endnu som Protokolsekretair, uagtet han er rigtigen anført som virkelig Assessor i Hof= og Stadsretten Pag. 147. Pag. 157 Meinig er Cancelliraad, ligesom Pag. 163 og 363. Hornemann, Pag. 220. Langhorn staaer her som Personel-Capellan hos Amtsprovsten over Kjøbenhavns Amt, uagtet han dog tillige staaer anfør, som Præst i Laaland Pag. 236, Pag. 240 J. P. Carstensen staaer her urigtig, og tillige Pag. 242 paa sit Sted; Pag. 350. Bernth er Justitsraad. Pag. 206. At Regimentsqvarteermester Wencker Ridder kan sees Pag. 45, hvilket ligeledes gielder om Pastor Friborg Pag. 244. Pag. 340. At Skriver er Kammerjunker kan sees Pag. 86. Pag. 339 og 412. At Overkrigskommissair Fischer, er Ridder af Dannebrog kan sees Pag. 36. Side 406 kunde lettest rettes efter den danske Statstidende, da Assurance-Compagniet flere Gange om Aaret bekjendtgiør, hvilke Commissionairer det har i Provindserne. Ceremoniemesteren tilkommer ikke Prædikatet Excellence, som Pag. 80 vil. Paa 25. kaldes Universitetets Rektor, Hr. Jnskinernes og Professor Schov, Professor extraordinarius; han har for flere Aar tilbage været udnævnt til Professor ordinarius; – alle Assessorer i Consistoriet ere, som bekjendt, ordinarii.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Misceller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Engellænderne sendte i Aaret 1684 et Gesandtskab fra Madras til Dronningen af Achin, med den beskedne Bøn, at maatte anlægge der er Fort. "Om Gouverneuren i Madras - svarede den statskloge Dronning - vilde fylde mit Slot med Guld, kan jeg dog ikke tillade ham at opføre et Huus eller et Fort af Steen, fordi dette strider mod Landets Love. Det Høieste jeg kan tilstede ham, er, at indrette et Factorie af Bielker eller Bræder. Hvor lykkelig havde Hinds stan været, dersom det havde havt en saadan Dronning og saadanne Love!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Hollænderne taalede alt i Japan, for at kunne drage Fordeel af Handelen med Japaneserne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Da Directeuren for det Hollandske Factorie, Myn Heer van Dorff, blev kaldet for Bajos, et Slags japansk Politiemester, maatte han vente en heel Time førend man tillod ham at komme ombord, Da han med sit følge, bestaaende af hans Secretær, to Capitainer og en Baron Pabst, havde betraadt Cahytten, maatte de i nogle Minuter blive staaende i en bøiet Stilling, hvortil de opfordredes af Tolken med de Ord: "Myn Heer Opperhoofd Compliment vor de Opper Banjos Banjos svarede ikke engang med et Nik. Wessel siger: Hvad gjør Tydsken ikke for Penge man kunde med større Ret sige: "Hvad gjør Hollænderen ikke for Penge
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
En Landmand, som med Glæde har seer den Schema, hvorpaa Regjeringen har befalet Landmandens indirecte Byrder nøiagtig opgivne, og, forsaavidt de ikke bestaae i Penge, eller Korn-Afgivter, anslaaede til en vis Pengeværdie, ønsker, paa den eneste Maade, der staaer i hans Magt, at bidrage til det Landsfaderlige Øiemeds Opnaaelse, ved følgende, paa egen Erfaring og Local Kundskab grundede, bemærkninger, hvilke han iøvrigt, som læg Mand, kun kan fremsætte ganske simpelt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Blandt de indirecte Byrder, som ere af særdeles Betydenhed for Landmanden, anseer jeg de forskjellige befalede Kjørsler for den allervigtigste; for hvilke det næsten ikke er mueligt at give ham saadan Erstatning, at han jo med Hensyn til sit Avlsbrug, især til visse Tider, bliver langt fra skadesløs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Endskjøndt man uden Tvivl tør glæde sig ved, at Landbruget i de senere Aar har gjort betydelig Fremskridt i Danmark, har dog vist nok enhver driftig Landmand til alle Tider havt Beskjæftigelse nok for de af ham til hans Avlsbrug holdende Arbeidere og Heste, og altsaa yderst sieldent, uden føleligt Havn, kunne undvære nogen af Delene, ei at tale om, at det i Saaetiden, saavelsom i Høe- og Korn-Høsten kunde være ham til ubodelig Skade at skulle undvære dem. Men
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
endnu mere vil det falde Landmanden vanskeligt, dersom, hvilket vel er at ønske og haabe, Vexel driften bliver almindeligere her i Landet. Den der, som jeg, er Vexelbruger og benytter sin Brak mark med Foderurter – hvilket er aldeles nødvendigt, hvor ingen Eng haves til Høeavl for Kreaturenes Fodring om Vinteren - vil i Jun Maaned, da Vaarsæden for det meste er nedlagt, have at udføre den endnu fra Vinteren tilbageblevne Gjødning i Brakmarken, pløie Jorden flere Gange, beplante den med Kaalrabie og Kaal, hyppe disse, saavelsom de forhen lagte Kartofler, foruden Extirpationen. Savnes nu dertil de fornødne Arbeids-Kræfter, saa seer det ikke allene daarligt ud med den forventende Høst, men Brakmarken, som, ved denne Behandling, skulde for flere Aar, rengjøres fra Ukrud, bliver endmere opfyldt deraf, ved Frøet, det kaster, saa at man, den hele Rotation igjennem, kommer til at lide derved.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
J Julii Maaned fortsættes enten det samme Arbeide eller og udkjøres den, ved Sommer staldfodringen samlede Gjødning; desuden faaes Boghvede til Grønfodring, hvor før har været Vikker &c., ogsaa er allerede Høehøsten begyndt paa den Tid. J August Maaned begyndes med at behandle Jorden til Rapsæden og saae denne Den øvrige Tid indtil Vinterens Komme optages, som Enhver veed, ved Kornhøsten, Jordens Behandling til den almindelige Vintersæd, saasom Rug og Hvede, og Pløiningen af den Jord, som næste Aar skal besaaes, hvilket alt man stundum kan have ondt ved at faae fra Haanden. Det vil formeentlig heraf sees, at Landmanden, fra Vinterens Ende til dens Begyndelse paanye, har nok at bruge sine Heste og Folk til, hvoraf intet lader sig forsømme. Veiarbeidet kan imidlertid kun forrettes om Sommeren, og dets Besørgelse in natura paalægges, i følge Forordn. af 13 Dec. 1793, §. 27.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
det contribuerende Hartkorns Brugere, forsaavidt intet deraf lovligen bruges under Hovedgaarden, hvis Besidderes Deeltagelse skeer ligesom det øvrige frie Hartkorn med Penge, efter de i bemeldte Fordn. 30. givne Bestemmelser. Veiarbeidet taxeres, ifølge §. 28, til visse Spand- og Gangdage, og en Spanddag anslaaes i §29 til 3 Mk., en Gangdag til 1 Mk., hvorhos fastsættes, at hver Tde. contribuabelt Hartkorn er pligtig til aarlig Veiarbeide paa Landeveiene for 24 s. uden Godtgjørelse. Langt fra at miskjende denne Anordnings velgjørende Øiemed og det omfattende Blik, hvormed den er givet, tillader jeg mig, i ovenberørte min velmente Hensigt, ikkun her at yttre, at samtlige de i allerhøistbemeldte Anordning fastsatte Pengestørrelser synes, af flere Grunde, at kunne modtage ikke ubetydelige Forhøielser. Paa den Tid, Anordningen udkom, fandt et ganske andet Forhold Sted, end nu, imellem Kornpriserne paa den ene Side, og paa den anden Side Priserne paa Jern og Træe, Arbeidsløn og Arbeidsfolkenes Løn m.v.; Mynt foden var ogsaa anderledes : hvilket, i Forbindelse med det om Landbrug i Almindelighed Anførte, sikkerlig allerede noksom vil bevise, at Byrden af Veiarbeidet in natura ikke nu lader sig vurdere efter de i merbemeldte Fordn. nævnte Penge størrelser, beregnet i Rbpenge Sølv Mk. for Mk. og s. for s. - Hvad angaaer Konge- og Sogne-Reiser, da kunne disse, eftersom det jo er uvist naar de intreffe, meget let treffe paa den for Landmanden allertravleste Tid. Betalingen er ansat til 3/4 af Vognmands-Taxten forde smaae Vogne efter Miletal; men Milene regnes ikkun fra det Sted, hvor Vognen skal møde, og til det Sted, hvorhen den skal befordre, frem- og tilbage. Boer, for Exempel, hvilket med mig er Tilfældet, den Retsbetjent, som jeg skal kjøre til Tinget, 1 Mil fra mig og 1/2 Mil fra Tinget, maa Vognen kjøre 1 1/2 Mil til Tinget og ligesaalangt tilbage, altsaa i alt 3 Mil, men Værdien for denne Reise beregnes kun for 1 Mil. Hertil endnu kommer, at Vognen maae møde om Morgenen og holde til Tinget er hævet, saa at den sjelden kan komme hjem før henad Eftermiddagen; hvilket jo gjerne kan indtræffe paa en Tid, da Landmanden ellers ikke for Betaling vilde undvære Vogn og Heste. Ogsaa i denne Henseende synes mig saaledes en anden Bestemmelse ønskelig. Sluttelig har jeg endnu kun at berøre en Byrde, som af mange ansees ubetydelig og som jeg har hørt anslaaes til 8 tz. Sølv hvergang den bæres, nemlig den at give de paa Kost omgaaende Fattige deres Kostdag. Saa villig end vistnok enhver Veltænkende er til at efterkomme sin Skyldighed i denne Henseende, vil Værdien af saadan en Kostdag, naar Ansættelse skal finde Sted og den Fattige behandles forsvarligt, neppe kunne anslaaes til mindre end 24 tz. Sølv, hvilket en det man omtrentlig kan regne for et Tjenestetyendes daglige Kost. Maatte disse, med varm Erkiendelse af Lands faderens Godhed nedskrevne, ringe bemærkninger prøves og vinde Høieres bifald, da have de naaet deres eneste Hensigt. Loitgaard, d. 6 April 1821. J. L. Christensen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Indenlandske Efterretninger. Under 28 Marts d. A. er for Hertugdom merne Slesvig og Holsteen udfærdiget en Kongel. allernaadigst Placat, saa lydende: Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, &c. &c., gjøre vitterligt: Ligesom i forrige Aar tilstodes Grundeierne i Vore Hertugdomme Slesvig og Holsteen en Lettelse ved Eftergivelse i Skatten af Besiddelse, Nytte og Brug, saaledes ville Vi ogsaa for dette Aar i den ved Forordningen af 9de Julii 1813 consoliderede Skat af Besiddelse, Nytte og Brug, allernaadigst have bevilget den samme Eftergivelse af 25 Procent eller 10 Rbs. af hvert 100 Rbdlr. af Jordernes Taxationsværdie. Og forbliver det i Henseende til Oppebørselen ganske ved de nærmere Bestemmelser, som Placaten af 24de April 1817 indeholder. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Vore Mæglere søge i dette Øjeblik i de offentlige Tidender gode danske Skibe til at føre Kornladninger fra de danske Provindser til Holland, imod den nu gangbare Fragt, der er høiere end den, der hidtil blev givet fremmede Skibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Skrivelse fra Holsteen, af 30 Marts 1821. Den 27 d. M. ankom Storken her og i Egnen heromkring. Den er hvidagtig, hvoraf man spaaer en tør og heed Sommer. J forrige Aar kom den smudsig og ureenlig, og den var det den hele Sommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
J Altona blev d. 4 April lagt Grundstenen til et nyt Pleiehuus for fattige Oldinger, Gebrækkelige og ulægelige Syge, hvilken Stiftelse har faaet sin Tilværelse ved Jndbyggernes frivillige Bidrag. Hs. Exc. Grev Blücher v. Altona forrettede Ceremonien, og Pastor Funck holdt en til Høitideligheden passende Tale.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Blandede Efterretninger. I Hull bygges et Skib, hvortil der aldeles ingen Bielker bruges, men det forfærdiges af korsviis paa hinanden føiede Lag af tykke Bræder. Man lover sig af denne Bygningsmaade større Styrke end af den sædvanlige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
J Meudeure (Doubs) i Frankrig har man ved Eftergravning fundet et romersk Amphitheater, der beqvemt kunde rumme 20 til 25,000 Tilskuere. Murene ere af hugne Stene, og vel vedligeholdte. Ogsaa Stalden for de Dyr, der brugtes til Fægtningen i Arena, ere tildeels endnu til. Man har fundet deri mange Been af Dyr, og deriblandt Tyrehoveder og et Vildsviinssaavelsom en Elephants Huggetænder. J Gruset blev fundet smaae Mynter af Bronze fra Constantin den Stores, Crispus's og Constantin den Yngres Tid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
Architect Gau har medbragt fra sin Reise til Ægypten og Nubien, indtil den anden Katarakt og Polæstina, Tegninger af Oldsager, der tilforn enten aldeles ikke, eller kun meget ufuldkomment, ere fremstillede. Han agter at udgive dem i Kobber, og de komme til at bestaae af 60 Plader.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
I Vinter har Afsætningen paa norsk Sild været saa ubetydelig i Sverrig, at en Tønde sælges for 18 til 19 Rd. Rigsg. (omtrent 12 Rbd. Dansk.) Man tilskriver dette de andre Føde midlers, især Melets lave Priis. Lønningen for alle ved Tolden og Accisen ansatte Embedsmænd i Sverrig, er bleven fastsat til 216753 Rd. Bco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-04-10
En forhenværende Skolelærer i Fingringhoe i Esser sad med adskillige andre Folk paa en Mark, og saae med det høire Øie (thi paa det venstre var han aldeles blind) Solformørkelsen i afvigte Aar. Medens han saaledes saae med det høire Øje og beskyggede det venstre med Haanden, fik han paa eengang sit Syn igjen paa det sidste, og nu seer han ligesaa godt dermed, som for 30 Aar siden.