JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1775-12-11
Odssing og Merringaarder udi Stiernholms Amt, Hatting Herred, 1 1/4 Miil fra Horsens beliggende, bliver hos Hr. Raadmand Biering i Horsens opraabt til Forpagtning i 3 eller 6 Aar fra 1 Maji 1776 Tirsdagen d. 16 Januarii førstkommende Kl. 10 sl. Formiddag; den aarlige Udsæd til Ussing, som drives af Bønderne, er omtrent 36 til 38 Tdr. Rug, 36 Tdr. Byg, 130 til 140 Tdr. Havre, 10 a 12 Tdr. Boghvede, Høeavlingen er 2 a 300 Læs, og over 150 Stykker Fæe=Høvder, 16 Bester og 40 til 50 Faar kan der græsses, mens forres 200 Stykk. Fæe=Høvder, 16 a 20 Bester, 50 Faar. Gaarden er beqvem til Hollænderie, da den har særdeles god Græsning og Korn, Torv, og den Jord, som nu i nogle Aar skal indtages, har og kan faae 6 a 7 Aars Hvile; Med Gaarden og under denne Forpagtning følger Løsning og Ølsted Sogners Kirkers Korn-Tiender, samt Korning Sogns Konge- og Kirke=Tiende, der i alt er Tiendeydende Hartkorn circa 608 Tdr. Til Merringgaard, som drives af Forpagteren, er Udsæden 8 a 9 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 30 til 36 Tdr. Havre, 4 Tdr. Boghvede; Høeavlingen 20 til 24 Læs, og 30 Fæe=Høvder, 8 Bester, 20 Faar kan der græsses og foeres. Besætningen paa Gaarderne ere for i Vinter 70 Stykk. gode Stude, 100 Stykk. Hollænderie=Kiør, 30 Stykk. unge Qvier, 60 Stykk. Faar, og 14 Bester, som nogen Tiid derefter bliver stillet til Auction, der nærmere skal blive bekiendtgjort. Conditionerne til denne Forpagtning, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, er og at see hos Hr. Raadmand Biering i Horsens, og Fogden Kiær paa Ussing.
Viborger Samler, 1775-12-11
Mandagen den 18 December førstkommende, om EftermiddaDagen Kl. 2 Sl. og følgende Dage, bliver udi Kiøbmand Sr. Thomas Bangs forhen iboende Gaard, holdet og foretaget offentlig Auction over bemelte Afdødes efterladte anseelige nye Kiøbmandsgaard ved Byens Synder Port beliggende, tilligemed en Deel Kiøbmandsvahre, bestaaende af Urtekram, item Løsøre, bestaaende af Sølv, Kaaber, Tin, Jernfang, Porcelain, nye og smukke Meubler, Sengeklæder, Linnet, levende Kreaturer, med videre, som paa Auctionsstedet forefindes, der saaledes til Liebhabernes Efterretning herved bekiendtgiøres, Og uagtet det ei formodes, at den Afdøde har efterladt sig andre Credi= og Debitorer, end de man af Stervboens Papiirer og andre Oplysninger allerede er bragt i Erfaring om, saa vorder dog ben bemeldte Afdødes efterladte Credi= og Debitorer, om fleere skulle findes, indkaldede for deres Krav at anmelde, eller deres Debit at afbetale inden 6te og 12te Ugersdagen fra understaaende Dato, og sig dermed hos os Underskrevne Skifte-Forvaltere at anmelde. Randers den 4 December 1775. J. F. Carøe. C. R. Voigt.
Viborger Samler, 1775-12-11
Herningsholms Hovedgaards Auvling tillige omtrendt 1000 Tønder Tiende ydende Hartkorn, samt 120 Hollænderie Kiør, bliver ved Auction i Sr. Jacob Haselbalchs Gaard i Randers d. 23 December førstkommende til den Høistbydende bortforpagtet; De Lysthavende samme Tiid vilde lade Dem indfinde. Palstrup d. 3 Decemb. 1775. Friedenreich. den 15 Januarii 1776, vorder Kl. 9 sl. For NB. - middag foretaget offentlig Auction udi LyngaarPræstegaard over den Sal. Præstes Hr. Peder Ebbeson Gim linges efterladte anseelige Bogsamling, paa nogle Hundrede Bøger, udi adskillige Sprog og Videnskaber, alle vare og vel Conditionerede; og hvorover trykte Katalogi vorder distribuerede gratis til endeel Steder i Landet, og ellers 3 a 4 Uger forinden Auctionen gives den Geistlige Stat og paa de Versliges Forsamlings Steder i Viborg, Randers, Hobroe, Aalborg, Aarhuus og Skanderborg til Liebhaberes behagelige Eftersyn. kiftet efter forrige Forpagter paa Strandet Hovedgaard udi Halds Amt og Viborg Stift, afg. Sr. Peder Lacour, er udsat at foretages paa Halds=Amts-Contoiret i Viborg, Torsdagen d. 9 Maji næstkommende Aar 1776, til hvilken Tiid man venter samme Skifte til Slutning at kunne optage Som saaledes herved offentlig bekiendtgiøres, til Efterretning for alle og enhver Vedkommende. Viborg d. 23 Novb. 1775.
Viborger Samler, 1775-12-11
ette Ugeblad vedbliver for næstkommende Aar, af samme Format, Plan og Bogstaver. Aargangen koster ligesom i Aar, og behage Liebhaberne at melde sig paa samme Steder desangaaende, som hidindtil. (oruden den skeede Publication ved over alt ibid. opslagne Pla) kater under 29 Passato, bekiendtgiøres det herved alle og enhver, at Mandagen den 18 December, om Eftermiddagen Kl. præcise 1 Slet; samt følgende fornødne Dage, i her paa Steden forlængst afdøde Kobbersmed Michael Rodeval, og hans nu for kort siden ligesaa afdøde Hustrue Anne Jepsdatters fradøde Stervboe, til Skiftets lovlige Fremme, paa de Auctions=Retten bekientgiørende Conditioner, vorder anfanget og continueret med offentlig Auction, saalænge udfordres, saavel over ermelte Sal. Folkes fradøde og efterladte Gaard, der for meste Deelen er 2 Etager, af extra got Eegetømmer, med muurede Vegge, smuk og beqvem indrettet, saa der for adskillige høie og fornemme Herskaber endog i Snapstings=Tiiden har været Logie, Tillige har Gaarden i samme got Vand, en smuk Haveplads og andre Herligheder, der alt paa nordre Side af St. Mathiasgade ibid. er beliggende, som og deres øvrige Efterladenskaber, bestaaende i et got Kobbersmed Verktøi, af den Sal Mands, som en bekient god Mester, videre, i Guld, Sølv, Kobber af nogle Hundrede Punds Beløb (foruden hvis tillen complet Huusholdning af det Slags udfordres) der saavel er forarbeidet til Brygger= og Brændeviins=Redskaber, som Theemaskiner, Tærtepander, Potter, Kiedler og adskilligt andet, som og nyelig fra Kobbermøllen hiembragt, ja en Deel, som til Møllen til Omsmeltning kan og vil henbringes. Jtem Tin, Messing, Porcelain, Glas og Steentøi, Jern og Træefang, 3de Jern Vind= og Bielægger=Kakkelovne, Borde, Stole, Skabe, Kister, Dragkister og Skrine, Speile og Skilderier, Sengestæder med og uden Omhæng, Senge= og Linklæder, samt Dækketøi, nogle uldene og linnede Mands= og Fruentimmer Gangklæder; Brøgger= og Brændeviins=Redskaber, tilligemed Kar og Tønder; En Deel Kul og Jldebrand, med meget meere, der der for Vidtløftigheds Skyld forbigaaes, men paa Auctionsste eht skal vorde foreviist; J vente de respective Liebhabere dertil sig besagte Tiid og Sted indfinder. Særlig Kobbersmedde i omliggende Steder, da det ei er at formode andet, end de af den gode Forraad af Kobber jo vil finde sig fornøiet, og tient med den havende Uleilighed. Viborg den 4 Decemb. 1775. Christian Damsgaard.
Viborger Samler, 1775-12-11
Auctions-Directeur her paa Stedet,
Viborger Samler, 1775-12-18
Mandagen den 18 December. Jer er imellem formstige Folk længe siden afgjort, at et Sprogs Grammatik, og Sproget selv ere to saa forskellige Ting, at den, der temmelig vel forstaaer den første, kan være ganske uviidende i det sidste. Jeg taler nu et om en Philosophisk eller raisonneret Grammatik, som er de fleeste ganske ubekiendt, endog dem, der ei tvile om deres egen Styrke, men blot om den mekaniske, efter hvis Regler vor Ungdom forfatter sit Specimen paa samme Maade, som vor Land=Milits for faa Aar Tredie Aargang. siden Hos siden lærte sine Haandgreb efter tydske Kommando Ord, det er, man veed, det skal være saaledes, og bekymrer sig ei om videre. Saadan grammatikalsk Kundskab er ei allene nyttig, men endog for Begyndere høistnødvendig, i det mindste efter Underviisningens nu værende Indretning. Men naar nogen holder denne Kundskab for tilstrækkelig, eller og maaskee tænker Under og saadan sin Viisdom, saa maatte man vel spørge med Horatz; Risum tencatis amici Hvor mangen Pedant yttrer ikke en ligesaa dum, som stolt Foragt over Kritik og Smag, og meener i Anchersens Grammatika, naar han anvender den paa Cornelius og Phædrus, og i GoliiGrammatika, ligeledes hentydet paa Evangelisterne i det nye Testamente, at finde Høiden af ald Philologie, saa han med denne Forraad anseer sig, som en værdig Borger af Athenen og Rom, og med en spodsk Medlidenhed seer need paa dem, der holde det mueligt at gaae videre? Hvad vilde Verden tænke om den, der, efter at have læst 15 Sætninger i Fuclides, torde pukke paa sin Kundskab i Mathematiken, eller om den, der tiltroer sig Styrke i Hiistorien og Geographien, naar han dog kun kiender disse Videnskaber af vore sædvanlige Skole=Kompender, Mod. Mod saadant Pedanterie kan man ei let ivre formeget, da det af alt er det farligste. Det indblæser sine Elskere en dum Selvtillid, som leder dem til Ladhed og Foragt for virkelig nyttige Videnskaber. Hos de rette Lærde finder man i Almindelig hed et venligt og eftergivende Væsen; hvorimod disse indbildte Lærde ere grove, myndige, stolte, og taale ingen Modsigelse. De beste Hoveder indsee, at hvad de vide, er kun lidet imod det de ikke vide, men den opblæste Pedant troer, at hans Kundskab er heele Verden magtpaaliggende, og at Verden vil ved hans Død miste sin nyttigste Borger. Men det værste er, at endog slige Folk finde Efterfølgere og Tilhængere. Hvad er trosteligere for den magelige Ungdom, end at høre sit Mynster forsikkre, at man af sin Grammatik og et par smaa Autorer kan lære fuldkommen Latin, og Græsk af Colius og det nye Testamente, Denne Sætning vil endnu blive trosteligere, naar man spotter en meere udbredt Læsning, og gjor det til en fast Regel, at den, der læser meget fordøier kun lidet, ja raaber, at man bor læse multum, og ikke multa. Er det vist, at man bor læse meget, og ikke mange Ting, saa maa det dog vel ei saaledes for Ece 2. staaes, staaes, at man skulde blive lærd af een Bog, men det maa vel være Meeningen, at man bør læse med Valg, og ei spilde Tiden ved saadanne Skrifters Læsning, der ere Hoved=Øiemerket uvedkommende.
Viborger Samler, 1775-12-18
Dersom man troer, at den, der studerer Theologie, bør kun vide sit System, og at han læser multa, og ikke multum, naar han lægger sig efter de lærde Sprog, Kirkehistorien og Skriftfortolkningen, saa tager man vist nok seil; Derimod kunde dette siges med rette, naar han anvendte megen Tiid paa Mathematik, Naturhistorie, og Stiernekyndighed. Det er kun lærd Eegensindighed, der bringer Folk til at paastaae, at man bor hænge stedse i de første Grunde. Lægges da disse for deres egen Skyld, og maatte de ikke ligesaa gierne være ulagte, naar der aldrig skal bygges paa dem, J Sandhed Umagen med at lære en Grammatik var ilde anvendt, dersom ald Fordeelen skulde bestaae i at vide den, og den, der i Cicero og Cæsar ei finder andet, end Exempler paa de syntactiske Regler, behøver meere end menneskelig Taalmodighed til at læse dem. Ja Virgil og Horatz, der ere skrevne just for at fornøie, maa blive de kiedsommeligste Bøger i Verden, naar de læses paa den Maade. Men Men de gode Tider synes næsten at være forsvundne, da man kunde blive Philosoph af Baumeisters Definitioner, Theolog af Woldikes Positioner med Snabels Anmærkninger, og Sprogkyndig af en Grammatik. Det er kun i Askroge, man nu med saadant kan vedligeholde sin Anseelse, og det er kun hos de ganske Vankundige, man engang tor pukke med saadanne Jndsigter. Der beklager man vore Tiders Fordærvelse, raaber Væe over Smagen og de skiønne Videnskaber, græder over Forsømmelsen af de grundige og methodiske, og seer i Aanden forud de boglige Kunsters fuldkomne, Undergang. Der fordømmer man det Danske Sprogs Dyrkelse, og slutter deraf fornuftigen det Latinskes Forsømmelse, erklærer Holberg, Gellert, og andre for ørkesløse Mennesker, der ei have forstaaet noget grundigt og alvorligt, og altsaa nødvendig maattet skrive noget unyttigt Skiemt. Der beklager man væemodig, at Folk i vore Tider ved de Gamles Læsning er meere, som forhen, lade sig nøie med de dyrebare Phraser, men undersøge tillige de Gamles Historie, Statsforfatning, Religion og Sæder, ved hvilket ufrugtbare Arbeide Hovedsagen for sommes. Ee 3. Det Det beste Middel mod dette Raserie, men tillige det, som saadanne Lærde ventelig sidst underkastede sig, vilde vel blive denne de Gamles Formaning: Ofrer til Gratierne. Men dertil udfordres først Selvfornægtelse for at troe, at man endnu behover at lære, og dernæst Fliid og Villighed til at lære. Dog disse tvende Bierge ere ei saa let over stegne, især det første. Eegenkierlighed foraarsager, at man gjerne vil forestille noget betydeligt i Verden, og ved en uheldig Anbringelse sættes man ofte i den Kreds, hvor man allermindst er skikket til at spille en vigtig Rulle. Man sætter sig da i Hovedet, til Trods for den heele fornuftige Verden, som tænker anderledes, at betyde noget stort i sin Deel, og seer hos sig selv tydelig de Fuldkommenheder, som den øvrige Deel af det menneskelige Kiøn er alt for blind til at skimte. Nyeheder. For Or Dage siden opkom en Jldebrand i Ebeltoft tet ved Hr. Byefoged Ditlefsens, hvorved trende Huuse afbrændte, dog skeede, Gud være lovet, ei videre Skade. Coput.
Viborger Samler, 1775-12-18
Copulerede. Randers. Den 13 December Skipper Nicolai Strands og Jomfrue Viberg.
Viborger Samler, 1775-12-18
Her i Byen d. 14 hujus Kiøbmand Sr. Jacob Ruge og Jomfrue Anna Maria Biering.
Viborger Samler, 1775-12-18
Dødsfald. Randers. Den 9 Decemb. Jomfr. Friderice Hansdatter, Kirketerp, 24 Aar gammel. D. 13 Dito Søren Voldum Feltberedersvend 44 Aar. D. 11 i Flade Præstegaard Hr. Jens Gram, Sognepræst for Flade, Fladstrand og Gierum Meenigheder og Provst i Venneberg Herred; Han var fød i Østerjylbye paa Morsøe 17. 12. Her i Byen D. 13 Dito afg. Peder Wistisens Enke Bolette Magrete Pedersdatter 93 Aar. Opskrift paa Sal. Mad. Astrups Ligkiste. Salige ere de, Som ikke have seet og dog troet; Thi Hvad de først har troet, Skal de siden see og evig glæde sig. Saa levede, döde og efter Döden lever endnu Den salige Mad. MAGRETETILIESADOLIN. Hvis nu hensovede Forældre, Hr. Hans Sapolin. Og Mad. Exonora Hirorshavn. Saae først denne deres kiære Datter Her i Viborg den 2 September 1733. Udi Hendes Alders 26 Aar. Kom Kom hun i Ægteskab, Med. fr. Florch. Astrop, Nu værende Sognepræst for Söndresogn her i Viborg, Som har glædet sig over den beste Ægtefælle, Paa 17de Aar. Men nu Med stor Sorg og Smerte beklagen Sin gode og trofaste Hustrues. Alt for tilige Skilsmisse. Da Hun fik Dödens Bud. Beskikkede Hun saaledes sit Huus, At Hun, I Troen omfavnede den korsfæstede Frelsere. Befalede sin forløste Siæl i Hans Haand, Og den 30 November 1775. Gik Hun ind, Evig at skue Hans Ansigt.
Viborger Samler, 1775-12-18
Proclama. læst i Landstinget, Onsdagen d. 6 December 1775. Efter afg. Studiosus Ole Olesen, som døde paa Rasch, hvorved hans Credi= og Debitorer indkaldes med 6 og 12 Ugers Varsel. Dat. Horsens d. 14 November 1775. Dito, hvorved afg. Bye= og Herredsfoged Frausing i Warde hans Credi= og Debitorer, saavelsom alle andre, som nogen efter hannem have at paastaae i private Tilfælde, eller som kunde anrøre hans hafde Embede med videre, indkaldes til den Tiid Loven og Forordningerne foreskrive. Dat. Warde d. 24 Otober 1775.
Viborger Samler, 1775-12-18
Tillæg.) Tredie Tillæg Aargang, til den Viborger Samler Nr. 51.
Viborger Samler, 1775-12-18
Mandagen d. 18 December 1775
Viborger Samler, 1775-12-18
Bekiendtgiørelse. Ussing og Merringaarder udi Stiernholms Amt, Hatting Herred, 1 1/4 Miil fra Horsens beliggende, bliver hos Hr. Raadmand Biering i Horsens opraabt til Forpagtning i 3 eller 6 Aar fra 1 Maji 1776 Tirsdagen d. 16 Januarii førstkommende Kl. 10 sl. Formiddag; den aarlige Udsæd til Ussing, som drives af Bønderne, er omtrent 36 til 38 Tdr. Rug, 36 Tdr. Byg, 130 til 140 Tdr. Havre, 10 a 12 Tdr. Boghvede, Høeavlingen er 2 a 300 Læs, og over 150 Stykker Fæe=Høvder, 16 Bester og 40 til 50 Faar kan der græsses, mens foeres 200 Stykk. Fæe=Høvder, 16 a 20 Bester, 50 Faar. Gaarden er beqvem til Hollænderie, da den har særdeles god Græsning og Korn, Torv, og den Jord, som nu i nogle Aar skal indtages, har og kan faae 6 a 7 Aars Hvile; Med Gaarden og under denne Forpagtning følger Løsning og Ølsted Sogners Kirkers Korn-Tiender, samt Korning Sogns Konge- og Kirke=Tiende, der i alt er Tiendeydende Hartkorn circa 608 Tdr. Til Merringgaard, som drives af Forpagteren, er Udsæden 8 a 9 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 30 til 36 Tdr. Havre, 4 Tdr. Boghvede; Høeavlingen 20 til 24 Læs, og 30 Fæe=Høvder, 8 Bester, 20 Faar kan der græsses og foeres. Besætningen paa Gaarderne ere for i Vinter 70 Stykk. gode Stude, 100 Stykk. Hollænderie=Kiør, 30 Stykk. unge Qvier, 60 Stykk. Faar, og 14 Bester, som nogen Tiid derefter bliver stillet til Auction, der nærmere skal blive bekiendtgjort. Conditionerne til denne Forpagtning, som paa Auctionsstædet bliver bekiendtgjort, er og at see hos Hr. Raadmand Biering i Horsens, og Fogden Kiær paa Ussing.
Viborger Samler, 1775-12-18
Mandagen den 18 December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Sl. og følgende Dage, bliver udi Kiøbmand Sr. Thomas Bangs forhen iboende Gaard, holdet og foretaget offentlig Auction over bemelte Afdødes efterladte anseelige nye Kiøbmandsgaard ved Byens Synder Port beliggende, tilligemed en Deel Kiøbmandsvahre, bestaaende af Urtekram, item Løsøre, bestaaende af Sølv, Kaaber, Tin, Jernfang, Porcelain, nye og smukke Meubler, Sengeklæder, Linnet, levende Kreaturer, med videre, som paa Auctionsstedet forefindes, der saaledes til Liebhabernes Efterretning herved bekiendtgiøres, Og uagtet det ei formodes, at den Afdøde har efterladt sig andre Credi= og Debitorer, end de man af Stervboens Papiirer og andre Oplysninger allerede er bragt i Erfaring om, saa vorder dog bemeldte Afdødes efterladte Credi= og Debitorer, om fleere skulle findes, indkaldede for deres Krav at anmelde, eller deres Debit at afbetale inden 6te og 12te Ugersdag fra understaaende Dato, og sig dermed hos os Underskrevne Skifte-Forvaltere at anmelde. Randers den 4 December 1775. J. F. Carøe. C. R. Voigt. Derningsholms Hovedgaards Anvling tillige omtrendt 1000 Tønder Tiende ydende Hartkorn, samt 120 Hollænderie Kiør, bliver ved Auction i Sr. Jacob Haselbalchs Gaard i Randers d. 23 December førstkommende til den Høistbydende bortforpagtet; De Lysthavende samme Tiid vilde lade Dem indfinde. Palstrup d. 3 Decemb. 1775. Friedenreich.
Viborger Samler, 1775-12-18
Den 15 Januarii 1776, vorder Kl. 9 sl. For NB. - middag foretaget offentlig Auction udi LyngaarPræstegaard over den Sal. Præstes Hr. Peder Ebbesøn Gim linges efterladte anseelige Bogsamling, paa nogle Hundrede Bøger, udi adskillige Sprog og Videnskaber, alle vare og vel Conditionerede; og hvorover trykte Katalogi vorder distribuerede gratis til endeel Steder i Landet, og ellers 3 a 4 Uger forinden Auctionen gives den Geistlige Stat og paa de Versliges Forsamlings Steder i Viborg, Randers, Hobroe, Aalborg, Aarhuus og Skanderborg til Liebhaberes behagelige Eftersyn.
Viborger Samler, 1775-12-18
ette Ugeblad vedbliver for næstkommende Aar, af samme Format, Plan og Bogstaver. Aargangen koster ligesom i Aar, og behage Liebhaberne at melde sig paa samme Steder desangaaende, som hidindtil
Viborger Samler, 1775-12-25
Mandagen den 25 December. Si ludus animo debet aliqvando dari, Ad cogisandum melior ut redeat til.
Viborger Samler, 1775-12-25
Forordningen af 13 Januarii 1771 byder, at Slesred=Børn, skal døbes med samme Høitideligheder, som de Ægte, og at deres Fødsel ei maa ansees som en Plet, eller dem i nogen Maade forekastes eller bebreides.
Viborger Samler, 1775-12-25
Forordningen af 27 Februarii 17. 72 gienkalder og ophæver den forrige, og byder, at hermed skal forholdes efter Loven og andre forhen gjorte Anordninger. Heraf sees: At Slegfred=Børn ei skal døbes som de Ægte, men efter Loven d. c. i Kiøbstæderne efter Kl. 12 s., og paa Landet naar de have ofret med de Ægte, eller naar al Tienesten er ude, dog at med dem ei maa ofres, L. p. 280. Rit. p. 55. - Man indvender, at denne forskiellige Maade er dem en Plet; Men det hedder: Deres Fødsel maa ei ansees som en Plet. Saa det er ei deres Daab. Hvad der forstaaes ved denne Plet, forklarer, Forordningen af 1772 saaledes, at Slegfred=Barns Fødsel ei skal være dem til Hinder i deres lovlige Nærings Brug. Grunden hertil er, at de fleeste Haandværker ville ei for antage saadanne i deres Lauge, og den Plet er det, som nu er og skal være ophævet ved Forordningen, og ei ved Daaben. Spørger man nu, hvorfor Slegfred=Børn dødes i Aarhuus=Stift, som Slegfred=Børn, da de i Viborg=Stift døbes som Ægte, saa er det, fordi man her retter sig efter Forordningen af 1772, og giør man anderledes i Viborg=Stift, saa maa det være sandt, som som siges: At man der har et Rescript derfor, som er os her ubekiendt. - Dog som der i sligt bør være en Uniformite, saa var det at ønske, at en nye Kongelig befaling maatte bedømme Sagen, hvilket recommenderes De Herr. Biskopper at udvirke. Nyeheder.
Viborger Samler, 1775-12-25
Efter Forlydende skal Hr. Raadmand Spliid her i Viborg, være bleven Bye= og Herredsfoged i Nyekiøbing paa Morsøe.
Viborger Samler, 1775-12-25
Hans Høiærværdighed Hr. Biskop Rottbøll prædikede til Høimesse i Domkirken paa Første Jnule=Dag, og agter ligeledes at prædike til Høimesse i Sønder-Sogns Kirke paa Nytaars=Dag.
Viborger Samler, 1775-12-25
Dom, afsagt i Høieste Ret. No. 201, Knud Jørgensen, contra Jens Christensen. Kommissariernes Dom frafaldes, og bør ikke komme Knud Jørgensen til Fornærmelse eller Penges Udgift i nogen Maade, men han bør for Jens Christensens ubefriede Tiltale i denne Sag frie at være. Hvorimod Jens Christensen bør til Knud Jørgensen, som sin rette Hosbond, betale den resterende Landgilde, samt gotgiøre ham det skyldig blevne Hoverie, efter uvillige Mænds Sigende. Udi Processens Omkostning betaler Jens Christensen til Kund Jørgensen 80 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen for undig Trette 24 Rdl. og end videre til samme Kasse 5 Rdlr. Endelig betaler enhver af Kommissarierne som Dommen have underskrevet til Justitskassen 8 Rdlr.
Viborger Samler, 1775-12-25
Landstinget udi Nørre Jylland, for 1776, Holdes paa efter følgende Dage Januarii = Februarii Julii Augusti : Martii = September = = 18. April = = October. Maji = = November. Junii. December : Anhang.
Viborger Samler, 1775-12-25
(Følgende er indsendt.)
Viborger Samler, 1775-12-25
Til Slutning vil jeg kuns have Recensenten erindret om, hvad han vel har læst i Ungdommen, men siden maa have forglemt, nemlig følgende Qvidii Vers. Epiist. er Porto, Lib. 11. Ep. III. Tarpe qvidem dictu, fed, i mod vera fatemur, Vulgas amicitias utilitate probat. Cura, qvid erpediat, prius eft, qvam qvid sit honestum, Et cum fortuna statue, caditove sides. Ipse decor recti, facti fi præmia desint, Non movet, & gratis poenitet effe probum. Non facile invenies multis de millibus unum, Virtutem pretium qvi putet effe sui. Iud amicitiæ qvondam venerabile numenProstat, & in qvæstu pro meretrice sedet. Hvorefter han selv vilde dømme: Om offentlige Lærere ved Universiteter i Kristenheden og denne vor oplyste Alder, vel kan være bekiendte, at anbefale Staternes Hoveder og Regentere det, som en Leveregel i deres indbyrdes Omgang, dem de skal, bør, eller maa efterleve, hvad en Hedensk Port i sin Tiid bebreider Mængden, som noget skammeligt. Tredie Tillæg Aargang. til den Viborger Samler Nr. 52.
Viborger Samler, 1775-12-25
Mandagen d. 25 December 1775.
Viborger Samler, 1775-12-25
Bekiendtgiørelse. Af Børne=Penge under Halds=Amts Oberformynderskab, bliver til næstkommende Snapsting at udsætte pr. pr. 580 Rdlr. paa Rente imod sikker Pant. De, som samme Kapital paa bemelte Maade behøver, behager inden 6 Uger fra Dato at melde sig hos Hr. Kammerjunker og Amtmand Urne paa hans Kontoir i Viborg.
Viborger Samler, 1775-12-25
udi Hinge Bye paa Winderslevgaards Gods i Silkeborg, L. Amt, er sidstleden 28 Septemb. ved Døden afg. en Jndsidder ved Navn Karen Rasmusdatter; Hendes ringe Efterladenskaber ere strax derpaa tagne under lovlig Behandling, og som dette Stervbets retmæssige Arvinger ere den afdødes Mand Niels Jensen og deres Søn Jens Nielsen, der begge for nogen Tiid siden er bortreiste og ikke vides hvor ere, uden aleene, at den første skal opholde sig i Aanstrup ved Horsens; Saa indkaldes disse herved, saavelsom og Stervboets Credi= og Debitorer til at møde i Stervboet paa lovbefalede Tider, for enhver sine Pligter at præstere, da Stervboet ingen formelig Proclama formaaer at bekoste. Winderslevgaard d. 20. Bagge Lihme. December 1775.