Københavns Adresseavis, 1788-05-28
Selskabets Priismaterier og Premier. Theoretiske Materier. 1. J Følge Hans Majestæts Kongens allernaadigste Ordre til Selskabet behager allerhøistsamme atter igjennem Selskabet selv allernaadigst at udsætte disse Premier: For den beste Efterretning om Hør= og Hamp-Avlens Tilstand i Fyen, hvormeget der omtrent saaes og avles, samt i hvilke Herreder, ja Sogner, den især drives, 25 Rdlr. For den beste Efterretning af lige Jndhold om Aarhuus Stift, 25 Rdlr. Efterretningerne maae indsendes til Selskabet for den 31 October dette Aar. 2, Videre bliver efter kongelig allernaadigst Foranstaltning ved det høilovlige Rentekammer følgende Selskabet overdragne Premier atter udsatte: For en fuldstændig og grundig Afhandling om de tjenligste Størrelser for Bøndergaarde i Dannemark, saavel i Henseende til Statens som til Eiernes og Brugernes Fordeel, udsættes en Premie af 100 Rdlr. J saadan Afhandling maae tages i Betragtning den Jndflydelse Bøndergaardennes Størrelse har paa Folkemængden, Kontributionernes Udredelse og Oppebørsel, Gaardenes Drift, Beboernes Tilstand saavel i Almindelighed, som ved indfaldende Misvært, Qvægsyge o. d. Der maatte tillige af gode Grunde vises: om det er nyttigt, at alle Gaarde i en Provinds eller Egn ere lige store, eller om det kan agtes tienligere, at de haver noget forskiellige Størrelser. De adskillige Bestemmelser, som kunde foraarsages af Gaardenes Beliggenhed i forskiellige Provindser, nær eller langt fra Kiøbstæder, maatte ikke forbigaaes, saavelsom andre Omstændigheder, som her kunde gjøre nogen Forandring, saasom: om det er Selveier eller Fæste Gaarde; om de gjøre Hoverie eller ikke, om de ere i Fælledskab eller haver deres Jorder udskiftede paa eet eller flere Steder, om Bruget er indrettet efter 3 eller flere Marker; om Bonden tillige har andre Næringer af Fiskerie eller deslige og s. v. Det overlades Forfatteren at vælge hvilken Maal stok han finder beqvemmes til at bestemme Gaardenes Størrelse efter, saasom efter visse Plougspænd, efter Kreaturers Antal ord; men der maae tillige vises, hvorledes den virkelige Strækning af Ager, Eng og Græsning derefter omtrent kan bestemmes paa god, middelmaadig og slet Grund. Man ønsker, at den, som foretager sig at afhandle denne Materie, maae have gjort sig bekiendt, hvad derom forhen er skrevet hos os og andre; han maae og tillige nødvendigen besidde Erfaring nok i Landvæsenet til at skille de Virkninger, som væsentlig og nødvendig flyder af Gaar dennes Størrelse, fra dem, som deels ikkun ere formodentlige og ved andre Midler kon hindres eller befordres; deels ere ganske tilfældige og beroer paa Gaardbrugernes Egenskaber. Skulde herover in komme Afhandlinger, som vel ikke havde al den, til at vinde Hoved=Premien, udfordrede Fuldkommenhed, men dog indeholdt særdeles vigtige og paa fuldstændige Erfaringer og Jagttagelser grund de Anmerkninger eller Oplysninger i denne Materie, kan Forfatterne vente Belønninger efter Afhandlingernes Vord fra 20 til 50 Rdlr. Afhandlingerne indsendes til Selskabet inden 31 Okiober 1788. 3. Paa samme Maade udsættes følgende Premier; For den beste og grundigste Afhandling om et JordebrugsIndretning i Henseende til Markernes Jnddeeling og Afvexling med Sæd Arter, Høe Avl, Græsning og videre, saaledes at den største og varigste Fordeel af et saadant Jordebrug var at udbringe, udsættes en Premie, af 100 Rdlr. De adskillige Brugsmaader, som deels endnu ere vedtagne, deels i de nyere Tider ved ekonomiske Skrifter foreslagne, maatte med deres Følger tydelig beskrives, og af grundede Erfaringer og paalidelige praktiske Forsøg forklares, hvorledes den eller de Jndretningerne, som agtes meest fordeelagtige, med Nytte, og Sikkerhed kunde anvendes her til Lands under forskjellige mødende Omstændigheder af Jordbundens Beskaffenhed og større eller mindre Beqvemhed til visse Sæde Arter, af Græsnings=Mangel eller Overflødighed m.m. Betragtningen maatte henvendes saavel paa Hovedgaarde. der ere forsynede med tilstrækkeligt Hoverie, som paa mindre Gaarder eller Jordlodder, der drives ved egne Folk og Heste, samt derhos anmerkes, hvorvidt Dyrkningen af Handels-Planter, som Hør, Hamp, Krax og Tobak kunde med Fordeel for Ejerne saavelsom for Staten finde Sted ved de beskrevne Brugsmaader. Udførlige Underretninger og Vexternes Avl, Jordens Behandling og øvrige Agerdyrknings Arbejøer, forsaavidt de ere almindelige ved alle Jordebrugs Indretninger, forlanges ikke i denne Afhandling Men hvad der i saadanne Henseender er at iagttage ved en eller anden Brugsmaade især, maatte ikke forbigaaes. Afhandlingerne maae indsendes til Selskabet inden 31 October 1788. 4. Korntiendens beste Erlæggelses=Maade har hidindtil været et Problem i Staterne Uden Tvivl har Menneskets Behensigter ved denne af Gud selv befalede Natur=Afgift meere gjort Spørsmaalet vanskeligt at opløse, end Sagens egen Natur. Har man den første Hovedhensigt med Tiden altid for Øie; betragter man Naturens og Tidernes ulige Evner og Lejligheder, at kunne svare til denne Hensigt, og Fornødenheden, at den dog i en vis muelig Orden paa den beqvemmeste Maade saavel for den som yder, som for den der tager Tiende, maae opnaaes, overveier man derhos, at Vilkaar og Bestemmelser, som i en tilfældig Henseende kan synes vigtige, bliver ofte i en væsentlig betydelige, men at denne dog, især hvor det gielder Kirkens og Statens Beste, altid vil vælges; erindrer man, at det, som kan være en sand Viisdom i en Svite af Aaringer, kan i en ugrændset Tid være en stor Daarlighed; kort: at Tingens Natur allene skal bestemme det hele i dette som i saa mange andre Tilfælde: saa vil man let finde, at denne hidtil vanskelige Sag kan sættes i et meget klart, Lys. Selskabet spørger derfor: Hvilken er i Materie og Form den beste, og med Tiendens første Hensigt og Dannemarks Natur meest overeensstemmende, retfærdigste og billigste Maade, at yde og at tage Tiende paa af alle dertil skyldige og berettigede, Hvorledes indføres den beste Plan heri paa den lempeligste Maade, især i Henseende til dem, som nu haver tilkjøbt sig eller fæstet Tiender, eller paa visse Vilkaar har overladt dem til andre, Er Vilkaar om Tiendens Afgift for en vis fastsat uforanderlig Værdie i en bestemt Tid, eller for bestandig, overeensstemmende med Tiendens første Hensigt, Guds eller Regjeringens Viisdom eller ikke, For den Afhandling, som grundigst og fuldstændigst besvarer dette, giver Selskabet sin anden Guldmedaille. For den næstbedste, om den er merkelig, den 1ste Sølvmedaille eller 20 Rdlr. Afhandlingerne indsendes inden sidste October 1788. 5. For den ordentligste, nøiagtigste og fuldstændigste physiskekonomiske Beskrivelse over en vis af Forfatteren selv udvalgt større eller mindre Landstrekning, i Rigerne og Fyrstendommene, om hvilken en saadan Beskrivelse endnu ikke haves, udsætter Selskabet fremdeles en Premie af 50 Rdlr. eller dets anden Guldmedaille. Henseende til Planen kunde Hr. Professor Strøms Beskrivelse over Søndmør ansees som et følgværdigt Mønster. Hvad Forslag til sande Forbedringer i samme maatte blive gjorte, vil og altid være Selskabet behagelige. Dersom flere saadanne Afhandlinger skulde erholdes, da vil Selskabet i Forhold til deres Værd belønne dem, som til offentlig Bekjendgjørelse findes værdige. Afhandlingerne maatte indsendes inden 31 October 1788. 6. Da det vilde have sine gode Følger især for dem, som kunde finde Lyst til at nedsætte sig i Jsland, forat profitere af dette Lands store Fiskerier, eller for at drive anden muelig Næring deri, om dette Land bedre og mere almindelig kjendtes i sin sande Natur og Forfatning end hidtil; saa udsætter Selskabet sig anden Guldmedaille: For en kort dog nogenlunde fuldstændig gographisk- slatistisk, konomisk Beskrivelse af Jsland. Heri maatte Landets physiske og politiske Forfatning vel anføres, men dog især haves Hensigt paa Sammenhænget med det Statsnyttige i det borgerlige Liv. Religionsfrihed, gode Love, Politie og Rettens Pleie, Planen, i Paalæg og Skatter, Anstalter til Forsvar mod Mangel og Nød m.v. hører altsaa herhen. Men nøiagtigst ønsker man dog Efterretning om det Ekonomiske, om Folkemængden nu imod hvad den haver været, saavidt muligt, om Landets Jordarter og Beqvemhed til Eng Dyrkning og Have, om ej til Agerbrug m.v., om dets Natur=Produkter, dets Huus=Kreatur især, deres Avl, Tilstand, muelige Forbedring, Vare deraf, Fiskerierne i og omkring Landet, Fiske Virkningen, bekjendte Mangler derved, og lige bekjendte Raad derimod, Fliden i Landet, dets Vægt, Maal, Penge- og Kredit=Væsen, Bygningsmaade, Tømmer Mangel og Forsigtighed i den Henseende for Fremmede, som vilde der nedsætte sig, Forsynets besynderlige Gave i Driv=Tømmeret, Landets merkeligste Havne for Handelen, mulige bedre Transport i og omkring Landet, ind- og udgaaende Vare, Told og andre Handels-Afgifter, Landets Sammenhæng med Grønland og mulige Fordeele derved, dets Afhængelighed i Handels Indretning og Forsvar af Dannemark, og følgelig dets Fordeele paa Grund deraf at behandles og haandhæves, i øvrigt Jndvaanernes Karakteer, Videnskaber, Levemaade og Sæder, merkelige Forbedringer, (uheldige Natur=Tilfælde undtagne) i de sidste Aar, om ikke allerede anførte, en almindelig Jgjendrivelse af Usandheder om Landet, om ej yttret tilforn. Med et Kort kunde man desuden fra Selskabets Side zire Verket, som ønskes mere nyttigt end lærdt. For en saadan Beskriveise kan bemeldte Premit æskes til November Maaneds Begyndelse 1788. Sproget maatte være en almindeligst god Still. Selskabet vil med Fornøielse forhøje Premien, dersom det finder sig i alle Henseender fuldkommen tjent med Beskrivelsen. 7. Jngen Patriot tænker paa det gamle forlorne Grønland uden han ønsker det igjen fundet. J hvor store Vanskeligheder Naturen hidtil kan have lagt for dette Ønskes Opfyldelse, saa synes de dog ikke at være uovervindelige. Kundskab om Strømmenes Gang og Virkning, den rette Udløbstid fra det bestemte Sted, ere betydelige Omstændigheder paa alle, især paa disse Farvande. Landes Opdagelse veed man desuden hænger og af Tider og Leiligheder. At der kan være merkelige Efterretninger om det gamle Grønland eller Øster Bøigdens muelige Opdagelse forhaanden hos mange, som lever, hvilke enten haver seilet paa disse Vande, eller handlet og talt med Grønlændere eller andre paa Vester Bøigden, og maaskee ved den Leiliged har erfaret adskilligt om en muelig Vei til de Østerdeele, det kan tildeels formodes, ligesom og maaskee mangen en kunde have Lyst til at meddele sine Tanker derom, naar han vidste, at de forlangtes eller kunde blive til Nytte. For derfor om muligt at bevare saadanne Efterretninger fra Undergang, udsætter Selskabet følgende Premier: For den beste og fuldstændigste, især paa Erfaringer fra de sidste 30 Aar grundede, Efterretning den Grønlandske Øster-Bojed angaaende, og dens muelige umiddelbare Beseiling øster fra eller Adgang til samme fra Vester=Bøigden af, Selskabets anden Guld=Medaille eller 500 Rdlr. For næst beste Selskabets første Sølv Medille eller 20 Rdlr. Saavidt mueligt, maa Afhandlingen eller Efterretningerne være geleidere med sikre Vidnesbyrd om den berettende Persons Troeværdighed, naar samme er Selskabet ubekjendt. Oplyses det indsendte ved Korter, som ere tilforladelige, vil saadant forhøie sammes Priis. Premierne æskes til October Maaneds Udgang 1788, og kan Efterretninger indsendes i det Sprog, man finder sig selv beqvemmest. 8. Jordegodsers og de første Naturgavers Priser er af saa væsentlig og vigtig en Jndflydelse paa alle Stænder uden for Landmanden i Staten, paa hele Staten selv og dens Kraft og Styrke mod andre Stater, at deres høiere og lavere Forhold ligesaa lidet kan være ligegyldig for disse Stænder, hvori enhver Person og maae gjøre sit til dets Hele Beste, som for nogen Landmand selv. Efter Prisernes Beskaffenhed, og Leilighed at kunde gjøre billigt Konst=Arbeide, arbeider og afsætter f. Ex Haandværksmanden sine Vare til Kjøbmanden, og denne igjen til den store Verden, og Staten lider i Forhold derefter ved denne Flid og Handel vel eller ilde. En med de omringende Staters forholdsmæssig Priis synes derfor enhver Handel-Stats Jorder og deres Varer at maae have, for at kunde handle med og mod hinanden paa andet og tredie Sted, om en saadan Stat ikke under høje Produkt Priser maae nødes til med alle fine Konst Vare at blive hjemme, og de forædlende KonstNæringer paa en Maade derved at blive unyttige, ja til en Byrde og Tab for Staten. Hine Priser maae derfor naturligvis, og for flere end een Aarsags Skyld, have et Forhold. For at kjende dette spørger Selskabet: Har de danske Jordegodser, efter deres indvortes ved Naturen og Konsten tilveiebragte Frugtbarhed og nærværende Beskaffenhed, en imod andre Stater og deres indvortes Værdie (de af Regjeringen paalagte Afgifters Følger. fraregnede) naturlig Priis, og hvorledes udfindes og beregnes disse Priser efter den nærværende Tids Omstændigheder, Tænke= og Handlemaade? Er de nærværende Priser paa Jordegodser i Dannemark, efter den Grund, de haver, Statens samtlige Stænder og den hele Stat tjenlige, eller skadelige? Men i Tilfælde sidste gotgjøres, hvorledes eller ved hvilke Midler virker og overgaaer Staten til de saavel for Landmanden, som de andre Stænder billigste Priser paa den lempeligste Maade? En det en sand Viisdom herom at faae den beste Oplysning muelig, eller bliver det for Stat og Stænder ligegyldigt, hvorledes man herom tænker, For den beste Afhandling herom giver Selskabet sin anden Guld=Medaille For den næst beste, om den er merkelig og indeholder noget forskjelligt imod hiin, den 1ste Sølv Medaille, Afhandlingerne indsendes inden October Maaneds Udgang 1788. 9. For den udførligste Afhandling om den beste og beqvemmeste Maade, i Sammenhæng med Proprietærens Beste at forbedre Bondens Forfatning, f. Ex. ved Arve=Fæsters Meddelelse, Hoveriets Forandring og Bestemmelse til Afgift i Penge eller Korn, m.v., udsætter Selskabet en Premie af den anden Guldmedaille eller 500 Rdlr. Æstningen indsendes inden 1ste November 1788. 10. Jblant de adskillige Maader, paa hvilke Bønder, som ikke ejer Jord, kan, for i mange Henseender at blive vigtige Jordbrugere, sættes i Sammenhæng og Forbindelse med Proprietærer og Jordegods-Eiere, er der af flere Aarsager end her kan anføres, ingen for Regjering, Stat og Stænder, hvis Hensigter og Vedligeholdelse alle private Planer og Anlæg bør være underlagte, ny tigere og vigtigere end Arvefæster. De opvækker Eftertanke og Arbeids Lyst for mange Familier, som beboer Jorderne De gjør dem begierlige efter Kundskab om de Midler, der kan befordre deres Næring og Velstand. De forsikrer dem om, at de Midler de finder, og den Flid de derefter anvender bliver dem selv og deres, under den Allerhøiestes Beskjermelse, til Nytte m. v. De arbeider derfor dobbelt og frembringer ofte Naturgaver, over det Sædvanlige, 2 til 3 Fold. Men efter Jordens Beskaffenhed, dens Beliggenhed, forskjellige Rettigheder, offentlige Byrder og Afgifter m.v. vil slige Arvefæster indrettes, blant hvilke Omstændigheder Tiden af Fæsterne ikke bliver lidet betydende. Da det nu vil forudsættes, at en hendende Proprietær ikke kan besidde Ret og Magt til at gjøre nogen Kontract, som skulde kunde svække mange Familiers Lyksalighed i altid levende Stænder og Stater med deres Regent, den af Gud selv her indsatte bestandige Over=LehnsHerre til Statens samtlige Jorder, under hvad Titede endog besiddes; man og ikke ber formode, at nogen veltænkende Jordegods=Ejer vil oprette nogen Arresæste=Kontrakt med sine Bønder, som ikke skulde have Statens Bedste i sin Orden, saavelsom hans egen og Bondens Fordeele til Hensigt, men disse Grader, af Fuldkommenheder kan have sine Vanskeligheder, at indsee, saa fremsætter Selskabet dette Spørsmaal, Hvilken er den fuldkomneste Arvefæste=Pagt, som Proprictærer og Landgods=Ejere kan indgaae med en Arvefæster i Sammenhæng med begges Bedste, uden at glemme sine Pligter imod Landet, eller hans egen Sirkel, de andre Stænder, Stat og Regent? At samtlige offentlige og private Afgifter af Jorden med de øvrige Pligter, Byrder og Rettigheder herved vil oververes, indsees letteligen, ligesom at Forslaget og en saadan Kontrakt kun kan sigte til en almindelig Plan, som efter lokale Omstændigheder nærmere vil mod ficeres og bestemmes. Fordet beste og meest fuldstændige Forslag, hvorefter slige, Fæste=Kontrakter med deres fornødne Forandringer kan formes efter Hensigten med det udsatte Spørgsmaal, giver Selskabet sin anden Guld=Medaille. For næst beste, om det fortjener nogen Agt i Ligning med første, den første Sølv=Medaille. Undersøger man tillige, hvorvidt Arrefæster ere anvendelige ved Stiftelser eller offentlige Godser, vil saadant paa sin Maade forøge Afhandlingens Værd. Jndleveringen af Svaret maae skee inden Octobermaaneds Udgang 1788. 11. Hvorledes opretter man, efter lokale Omstændigheder, som ikke alle i Svaret kan forlanges, paa den fikkerste og beste Maade Kontrakt med en Forpagter af et Landgods, saaledes, at han efter Fornødenhed har frie Hænder at kunne, og efter Kontrakt bør, forbedre det Gods ham overlades i Forpagtning, i alle eller visse Henseender, uden dog at have Leilighed til at misbruge det eller Bønderne derpaa, Eieren, dem eller Staten til Fornærmelse, For det beste Svar herpaa Selskabets tredie Guld=Medaille, Besvaringen indsendes inden November 1788. 12. Hvilken er den beste Jnstrux eller Kontrakt, som kunde indgaaes med en Forvalter, for at hindre ham i at giøre sig Fordeele paa Gods=Eierens, Godsets eller Bøndernes Bekostning uden for dem, som ham efter lovlig og med ham oprettet Kontrakt tilkommer. Hvilke ere de Maader, som en ildetænkende Forvalter især veed at betjene sig af, for at udsuge Bønderne og utilladeligen at nytte og berige sig selv, og hvorledes forekommes de? For det meest oplysende Svar herpaa efter Hensigten med Spørgsmaalet, giver Selskabet sin tredie Guld=Medaille, og i Tilfælde flere merkelige Bevaringer skulde indløbe, da Belønninger efter deres Værd og Vigtighed. Svaret indsendes inden Octobermaaneds Udgang 1788. 13. For den beste Afhandling, som giver den fuldstændigste Underretning om alle de Hielpemidler, som deels ere grundede paa Erfaring, deels kan udtænkes at være brugbare, for med egen Gaards Besæt ing ved Hielp af det mindste Antal Arbeidsfolk samt ringest Antal Arbeids Bester, at kunne med allermindst Bekostning til største Fordeel bestride en stor Gaards Avlingsdrift, uden dertil at benytte sig af Godsets Hoverie, udsættes en Premie af Selfladets anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. Ved slig Afhandling maatte overveies alle de Hielpemidler, som kunde udtænkes til Avlings=Driftens og Arbeidets mueligste Forkortning og mindste Bekostning; saavel i Henseende til Kobbel=Deeling og Brugsmaade, Dyrkningsmaade, Gjødskens Udførelse, Pløining, Harving, Sage ning, Høstning, Jndkjørsel, Tærskning m.v., hvor edes det meste kunde udrettes med det færreste Antal Folk og Arbeidsbester, samt Redskaber i den korteste Tid, da Beregning og tillige maatte stadfæste, hvad der vandtes i Tid og Arbeide ved de til slig Hensigt forbedrede Redskaber. Det samme blev og at overveie ved Høe=Bjeringen, ligesom det og blev fornødent særskilt at opgive alle de besynderlige Forkortningsmidler, som ved Korn= og Hør=Avl i vaade Aaringer maatte benyttes. I Hensigt til Staldfoeringsmaaden, Hegnets aarlige Vedligeholdelse, samt øvrige til Gaardens Drift henhørende Arbeider, maatte alt paa det nøieste overveies og ved Beregning bekræftes, hvad de vindes i Tid og Arbeide. Æstningen indsendes inden 1 November 1788. 14. For den fuldkomneste Afhandling om den beste Maade at forvalte et dansk Jordegods paa udsætter Selskabet, uagtet det allerede har belønnet en Afhandling om 1 denne Materie, fremdeles sin anden Guld=Medaille eller 50 Rdlr. I denne Afhandling maatte især forklares: 1) Hvorvidt og hvorledes en Herregaards Avlings fordeelagtigste Drift, naar samme skeer ved Hielp af Hoverie, kan bestaae med Bøndernes Tarv, og saaledes afpasses, at deres eget Arbeide ikke derover forsømmes, 2) Ved hvilke Midler Bondens Byrder i Almindelighed, for saavidt de ei reent kan afskaffes, kunde dog giøres ham saa lette som muligt: 3) J hvilket Tilfælde Forstrækumger og Gaver af Korn, Foder, Penge, m. m. ere gavnlige for Bonden, i hvilke skadelige, og paa hvad Maade og Vilkaar bør de i første Tilfælde gives, for at opnaae Hensigten, nemlig: Bondens sande Velstands Befordring, 4) Hvorledes skal man paa et Gods best lære at kjende enhver Bondes Tænkemaade, for derefter at kunne forbedre den, og derved hans Lykke, 5) Hvorledes kan Bondestandens skadelige Fordomme og herskende Overtroe, best udryddes, 6) Paa hvad Maade kan denne Stand, best bevæges og opmuntres til største Flid i alle Landvæsenets Dele, og til alle Aarets og Dagens Tider, og dens Vilkaar saaledes forbedres, det hele til felleds og størst muelige Fordeel for Bonden, Proprietæren og Stateng, 7) Hvilke bliver endelig de væsentlige Klogskabs=Regler, som en saadan god Landvært i Sammenhæng med eenet og Bondens Bedste haver at lagttage ved sit Godses Bestyrelse efter Tid og Omstændigheder af dets forrige og nærværende Forvaltning og Tilstand, i Henseende til dets Beliggenhed, Fredning, Rydning, Jord=Forbedring, Qvægning, Valg af Ager Produkter, Jndavl, Skovbrug, Jagt, Fiskerie, Bygning, Fordringer hos Bonden, virkelige og muelige Skader, Kjøb og Salg, Opsigt og ovrige kloge Omgang med enhver paa Godset, m.v. Selskabet forlanger altsaa her allene en Underretning, til Veiledning for Jordegods Eiere og Landmænd, om Godsernes beste private Forvaltning. Afhandlingerne maatte indsendes inden 31 October 1788. Da der er Omstændigheder, hvor en fornuftig Forvaltning i en Provinds maae være forskjellig fra den i en anden, saa vil Selskabet og modtage, og efter deres Værdie belønne Afhandlinger i denne Materie, som passer sig paa Jordegodserne i et enkelt Stift eller Amt. 15. Huusstendens Jndflydelse paa det Heles Bedste, og en god Huusmoders Vigtighed for Huusstanden, er saa bekjendt en Sandhed, at den ikke behøver at erindres. Jmidlertid er der neppe en Afhandling, som Staten meere kunde behøve, eller som maaskee svarere skulde gjøre almindelig Nytte, end en saadan ordentlig, kort, dog nogenlunde fuldstændig Underretning om de vigtigste Pligter, som en god Huusmoder haver at lagttage i sit Huus under de merkeligste Omstændigheder i enhver Stand og efter det Sted, hun lever paa. For den beste saaledes i en let, fattelig og god Stil vel skreven Afhandling udsætter Selskabet sin anden Guld=Medalje eller 500 Rdlr. For den næst beste dets første Sølv=Medaille eller 20 Rdlr. For den derefter den anden Sølv=Medaille eller 10 Rdlr. Det er i en ekonomisk og saa kaldet huuslig Hensigt Selskabet især ønsker Afhandlingen skreven. Hovedsagen vilde altsaa blive at forestille den retskafne Huusmoder overalt i sit Huus, hendes Opmerksomhed, Orden, Forsynlighed, Erfarenhed i det til Huset og Huusholdingen fornødne, i Sparsommelighed, Reenlighed, Flid, Fromhed og Klogskab paa alle Steder i Huset, især i Kiøkken, Spiiskammer, Baager, Bryggers, Malkestue, paa Loft, i Kielder, Vaskerhuus, i Henseende til de derhen hørende Ting, Personer og Forretninger, og deriblant i Henseende til Varenes Anskaffelse i rette Tid, Orden i Brug, deres Bevaring, Saltning, Røgning, Tørring, Syltning, betimelig Tilsyn m.v., Orden ved det Hele og Pligt mod Alle, uden at glemme Spindestue, Gaard, Stald, Kjøkken= og Frugt=Haver, eller andensteds, Klogskab ved Møblering, Pynt, Tingenes og Tidens Anvendelse; dog at muelig Korthed herved lagttages, og Forholde, Tænke= og Handlema den mere sees paa end den yderste Konst i Ekonomien med Tingen, som andensteds fra nøiere maae lærres, skiønt noget af det vigtige uden for Koge Konsten dog vilde anføres. Entefællens, den gode Moders Hoved Egenskaber, ønskede man og her korteligen fremsatte, den oprigtige Vens mod sine Folk, som mod alle andre, især i Mangel, i Sygdom, Farer, kort den brave paapassende, alvorlige, dog fromme og godgjørende Kone i Tænke, Tale= og Handlemaade ved Arbeide og Fornøielse overalt i sit Huus, forudsat den altid højere Pligt at lagttage den Jndskrænkning man i flere end een Henseende tilig bør tilvænne sig, for det meget man altid skylder det borgerlige Selskab, Fædernelandet, Øvrigheden, Regenten og sin Gud, hvilket man ønsker kort og i passende Udtryk anmerket, og hele Arbeidet i øvrigt i en anglytisk Orden forfattet. En og anden Bog efter de høiere og her især tilsigtede Pligeer kunde og med Nytte erindres, og Huus=Andagt med sine Børn og Tyende, samt anden Læsning, dog i sin Orden paa bestemt Tid, tilraades. Som Standen og Stedet, hvorpaa en saadan Afhardling kan passe sig, er ulige; saa udsættes bemeldte Premier for det første for Afhandlinger deels til Bondestandens og den ringere Borgerstands Nytte i Almindelighed; deels til disses Tjeneste i Særdeleshed, efter Rigernes eller Provindsernes forskjellige Huusholdings=, Handle og Levemaade. Høiere end 6 til 8 Ark af Selskabets sædvanlige Tryk maatte Underretningen ikke ved være, for ei at blive for vidtløftig, og for des oftere endog af den opvoxende Ungdom i Tide at kunne gjennemlæses. Jmidlertid bindes en Forfatter dog ikke hertil saa nøie. Efter Omstændighederne af et saadant Skrift vil Selskabet, endog baade forhøje bemeldte Premier og formere dem, naar Skriftet kunde fortjene det. Afhandlingerne maatte indleveres inden 1ste November 1788. 16. Fælledskabets Ophævelse er bestyrket ved saa mange Aars Erfaring, at man nu med Vished kan dømme om Nytten deraf. Selskabet udsætter derfor følgende Premie, For den merkeligste, derhos oplyselige og i det mindste paa 3 Aars Erfaring grundede, Efterretning om de gode Følger, som Falledskabets Ophævelse har haft i større eller mindre Strækninger paa Agerbrugets, Høe=Avlens og Qvæg=Avlens Forbedring. m.v. den første Sølvmedalje eller 20 Rdlr.; men dersom en saadan Efterretning indsendes fra en Landgods Ejer, som selv har ophævet Fælledskabet paa sit Gods, vil samme blive Selskabet saameget meere behagelig, og i dette Tilfælde udsætter det derfor sin tredie Guldmedaille. Efter de indkommende Beretningers Vigtighed i Henseende til deres Omstændelighed, eller de forbedrede Strækningers Størrelse, vil Selskabet forhøie denne Premie og bestræbe sig ved passende Belønninger at opmuntre enhver, som om denne Sag maatte behage at oplyse Selskabet med Efterretninger fra sin større eller mindre Sirkel. Premien maatte æskes inden 1ste No. vember 1788, og de opgivne Forbedringer efter Omstændighederne og Vedkommendes Gotbefindende med Attester bestyrkes.