Norske Intelligenssedler, 1801-02-18
Da Hr. Capitainen den 3die f. M., vel at mærke, efter at være udsagt af Logiet til den 2den Februarii, foretog den omhandlede Bortreise, medtog han Nøglen til sit Kammer, uden at nogen af Husets Folk havde seet i hvad Stand han forlod samme, da han den 16de f. M. kom tilbage, gik han selv først allene op til Kammeret; noget efter var det han kom ned til mig og begyndte denne historiske Fortælling om Jndbrud og Tyverie etc. Jeg og min Svoger Meer fulgte ham da op til hans Kammerdor, som nu fandtes aaben, dog uden at være beskadiget enten paa Laasen eller i andre Maader; Strax indenfor Døren fandtes lagt paa Gulvet en blottet Sabel, en Øxe, en Hammer og en Tællekniv, alt Capitainen tilhørende, og en hans liden Koffert stod tæt derved med aabent Laag, og Laasen frataget, men uden at man paa Kofferten eller Laasen, ikke engang paa nogen af de tilhørende Spigre, kunde see nogen voldsom Medhandling; herved maae jeg have anmærket: at det er mig endnu fremdeles uvitterligt, at i mit Huus gives nogen anden Nøgel til bemeldte Dørs Oplukkelse, at Dagen forud denne Opdagelse havde tre af mine Huusfolk Anledning til at overbevise sig om, at denne Dør fuldkommen vel stod tillukket, i det de ved at opbære en stor Sængebænk paa Gangen udenfor Værelset, ikke allene saae Døren, men ogsaa støttede sig imod den, for at faae dette tunge Meubel anbragt paa sin Plads; at saavel denne Nat som alle Nætter var Gadedøren, som den eneste Jndgang i Vaaningshuset, fuldkommen vel tillukket; naar man hertil lægger dette, at Capitainen, faa Dage førend sin Bortreise, havde ved Engebret Baalsen, Smed paa min Gaard, beviisligen ladet samme Koffert Laasen som ufærdig frabryde, og her derimod mangler alt Bevis for at Laasen blev Kofferten igjen paasat, hvilket endog synes saameget mindre rimeligt som den ikke var bleven istandsat, saa bliver denne hele Historie endnu mere eventyrlig. J Henseende det som Hr. Capitainen ved denne Lejlighed vil være berøvet, maae jeg videre have erindret: 1) angaaende de tvende 100 Rixdalers Bankosedler: Om disse sagde Hr. Capitainen strax i Begyndelsen, at han nyelig før sin bemeldte Bortreise den 3die f. M. havde faaet samme med den agende Post fra Kiøbenhavn; siden, og da han hørte hvorledes man fra Postcontoiret havde faaet den Oplysning, at aldrig med Posten vare komne Penge her til Capitainen, foregav han at have havt disse tvende 100 Rixdalerssedler med sig fra Kiøbenhavn, altsaa over et halvt Aar i sin Bærge, dog har han i den samme Tid for adskillige Personer forsikkret, at han ikke var Ejer af end en eneste Rixdaler, og dette sidste falder mest troeligt, siden han ikke ved Fraflyttelsen den 2den d. M. kunde betale mig mit Tilgodehavende, hvorfor jeg da maatte lade mig nøie med Caution, og siden ved Forligelses-Commissionen har skjænket ham et Afslag i samme. 2) Betræffende de sex nye Silketørklæder: Vel har Hr. Capitainen i Førstningen af hans Hidkomst forhandlet nogle Silketørklæder, men længe for den her omhandlede Bortreise havde han til flere Lysthavende svaret at han nu ikke var Eier af et eneste saadant Tørklæde, lidet eller stort, 3) Betræffende alle de øvrige af ham i Bekjendtgjørelsen opregnede Sager, vil jeg kun anføre dette: at Hr. Capitainen, hvis Aabenhiertighed lod ham for alle og enhver, indtil Kjød= og Fiskerkjærlinger, forevise alle hans Prætiosa, endog en god Deel Støvleblokker og Haandværksredskaber med meere saadant, har dog ikke for nogen ladet see disse Ting uden allene en Guldlidse, hvilken dog virkeligen ikke kunde række meere end eengang - istedetfor at Hr. Capitainen siger sex Gange om en Fruentimmer Hals. Hvad herom videre maatte kunne siges og dømmes, overlader jeg helst til enhver som kjender Hr. Capitainens mundtlige eller skrivtlige Fortællinger om saa mange andre hans utroelige Hændelser i Livet. Holmen Gaard i Aggers Sogn den 17de Februarii 1801. Even Holmen. 3di Norske Jntelligentz-Sedler No. 3 den 21de Januarii 1801 har jeg læst Bekjendtgjørelsen Tablian de L Homme a la sin du XVIIIme Siele, en Latin par N. Treschow, tradit paa B. Anker, der sælges hos Hr. Gjøbs for 10 Skilling Exemplaret til Fordeel for de Fattige. Det er en stoer Ære for Norge og især for Christiania, at saadanne velbekiendte og veloplyste Videnskabsmænd foregaaer og opmuntrer alle andre til Oplysninger og Videnskaber, hvilket især fornøier i en hos Alder af 81 Aar den graahærdede Olding C. Hammer, virkelig Justitz-Raad og General-Conducteur over Aggershuus Stift.