JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Som mærkeligt kan anføres, at forrige Mandag, den første Dag da Klasselotteriet blev trukket, udkom allerede No. 14,277 med 30,000 Rdlr. hos Joelsen, i Helsingøer og 50000 Rdlr. hos Kancellieraad Schneider i Kiøbenhavn paa Nr. 42340, Nummeret, der gik foran den høieste Gevinst, vandt foruden sine 1500 Rdlr. endda 1000 Rdlr. Aldrig have Aviserne, siger den fyenske Tidende, draget saaledes til Feldts mod Opskrueriet, som nu, endskiønddet vel aldrig var til mindre Nytte end nu, da det Onde har fæstet saa dybe Rødder, og grebet saa vid om sig, at Enhver der har noget, som kan sælges, nok er nødsaget at tage i Forhold efter hvad han maa betale Andre. Der er tilforn varslet nok imod denne Landeplage, hvorfor Man saagierne vil skyde al Skylden paa de stakkels Høkere, der dog ogsaa skulde leve, og ved ikke heller ere saa reent overflødige i Selskabet. Men Man gaar helst over hvor Gierdet er lavest. Snarere er det Giemme Systemet, der bringer alting til at stige til en uhørt Høide, og hvis ulykkelige Virkninger findes træffende skildrede i Kiøbenhavns Skilderie, hvor om samme blandt andet siges: Man kan ei bagesaa den Fiende, der vil afskiære og Tilførsel af Livnetsmidler og udhungre os; men Man formaaer kun lidet imod den, som i Landet selv har sine værste Batterier og Udhungringsmidler i vel tillukte Pakhuse. Da ikke alle Produktioner ere lige uundværlige, saa frembringes herved et høist skadelige Misforhold, og den, hvis Produktioner ansees for undværlige, maa omsider segne i Kampen. Naar Kornværdien blev Basis og Maalestok i Handel og Vandel, hvorefter alle Livets egentlige Fornødenheder kunde bestemmes, maatte det forbydes Enhver uden Forskiel, at have nogen egentlig Fornødenhedsartikel længer liggende i sit Pakhuus end et halvt Aar. Paa denne Maade vilde det forekommes, at Folk pakke deres Pakhuse og Lofter fulde med Kornvare, Brændeviin, Talg, Sæbe, Smør &c. og foraarsage en konstig Mangel og Dyrtid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
I Viborg og Omegn har nu en vis tremmed Handlende opkjøbt Ulden i den Grad, at den i kort Tid er steget til det Dobbelte. Ja, til Uldsækkene er forbrugt saadan Mængde Blaarlærred, at det næsten er umueligt for Almuen at faae et Stykke Underlinned for. Efter Sigende spekulerer samme virksomme Mand nu paa Tællens Opkiøb, - mueligt for at giøre Leverance til de katolske Kirker eller Synagogerne; man raader ham, dog at unde Nørrejylland nogle faa Lys eller Praaser til anstundende Vinter, da mon ellers baade agter at giøre Publikum bekiendt med slig Hædersmand og mueligt faae hans Competene undersøgt til slige alting opslugende Planer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Ved nogle af Mariager Roflotilles Baade er i disse Dage indbragt tvende med Hør, Hamp tc. ladede Skibe, til Fladstrand. De hørte til en Konvoi som de ved Uveir var bleven skildt fra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Den 15de reiser Hs. Høiærværdighed Hr. Biskoppen paa Visitats i Bierre Herred. Copoulerede i Ørum Præstegaard den 7de Septbr. Hr. Søelieutenant Müller og Jfr. Kiersgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Bekiendtgiørelser. Alle dem som i navnlig Maade har Noget at fordre i Stervboet efter den her i Byen afgangne Skomager Rasmus Olsen Stie indkaldes, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer hos undertegnede Boets Skifteforvalter. Grenaae, den 4de September 1813. Harboe, constitueret Byfoged. Her i Byen afdøde Styrmand Peter Friederich Langbehus Creditorer indkaldes, med tolv Ugers Varsel, efter Plakaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Edeltoft, den 7de September 1813. v. Horneman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Creditorerne i her i Byen afdøde Pastor emeritus Ardreas Ginges Stervboe indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, efter Plakaten af 26de October 1792, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ebeltoft, den 7de September 1813. B. Horneman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afdøde Tienestepige Ane Rasmusdatter Bugtrup indkaldes, efter Plakaten af 26de October 1792, med tølv Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvalter. Ebeltoft, den 7de September 1813. B. Horneman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
En sikkelig Pige ønsker sig en god Kondition enten som Stue= eller Kokkepige til 1ste November. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Ved darlen Mølle er Foder at faae til Leie til 24 Fæekreature fra næste 1ste November til 1ste Mai Onsdagen den 22de d. M., om Formiddagen Kl. 11 slet, bliver paa Framlev Herreds Tingsted paa Raadstuen her i Byen, foretaget offentlig Licitation over Reparation af de 2de Broer ved Harlev Mølle, efter forfattet Overslag, hvis Beløb er 874 Rbdlr. 1 Mk. N. V., og de Konditioner, som paa Licitationssteds, erfares. Aarhuus, den 11te Septbr. 1813. Schumacher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Onsdagen den 22de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, lader Hr. Kammerraad Stoch mann, udi hans iboende Gaard paa det store Torv, ved offentlig Auktion bortsælge endeel gode Meubler og Effekter, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Dregkister, Skabe, Sengesteder med og uden Omhæng, et otte Dages Stue=Uhr, en Rulle og en Arbeidsvogn, med mere. Aarhuus, den 11te September 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
En Baad med Mast og Seil, drægtig circa 2 Commercelæster, vorder ifølge Vetkommendes Forlangende stillet til offentlig Auction Tirsdagen d. 24de September, Sted og Konditioner skal nærmere vorde bekiendtgjort Aarhuus, den 10de September 1813. Auktionsdirektionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Udi dette Grevskabs Skove bliver foretaget Anke over endeel Bøgestræ følgende Dage og Steder: Tirsdagen den 21de September, i Tinning Skov; Onsdagen den 22de September. i Naaring Uhre,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Torsdagen den 23de September. i Riis Skov;
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-14
Fredagen den 24de Septemder, i Lyngballe Skov. Hvortil Lysthavende indbydes. Frysenborg, den 9de September 1818. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
J Frankrige er ved et Senats Consult af 24de August befalet en Udskrivning af Tretivetusinde Mand i Rigets sydlige Departementer. Deres Bestemmelse er at fordeeles under Armeen i Spanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Den franske Hærfører i Spanien, Hertugen af Albusera, marscherede løs paa den engelsk spanske Armee, som, 40,000 Mand stærk, atter beleirede Tarragona, under Lord Bentinks og Hertug deel Parquis Anførsel. Allerede havde forskiellige morderiske Skiermydsler havt Sted, da saavel Engellænderne som Spanierne, benyttende Nattens Mørk, pludseligen ophævede Beleringen, og uden Sværdslag trak sig tilbage. For nu at betage dem Mueligheden af tredtegang at indtage Tarragonas Havn ved Overmagt, er der under alle Bastioner, i Havnen, og overalt hvor det gjordtes nødvendigt, anbragt Miner, der paa et givet Signal tilintetgiør hele Festningen. Armeen ligger nu i Kantonering i Egnene af Barcellona, for efter 60 Dages udstandne Strabadser at udhvile sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Blandede Efterretninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
(af ovennævnte Blade.) Den 5te Septbr. forkyndte Kanonernes Torden, Hs. M. Keiserinde-Regentindens Tilbagekomst til sin Residentse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Den forrige sachsisk Generallieutnant Baron Thiel mann er ansat ved det russiske Kavallerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
En Lys- og Sæbe=Fabrikent i Berlin har gjort den nyttige Opfindelse at støde Lys uden sidt, Talg, Vi eller Olie, der skal være skiønnere og fordeelagtigere, dog ikkun halv saa bekost lige, som de almindelige Tal lys. (Den derom i Trykken udgivne Underretninskal om en føie Tid vorde det danske Publikum medde. her fra Officinit.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Indenlandske Efterretninger. (af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.) Under 8de Septbr. er udkommen en Forordning for Kongerigerne Danmark og Norge angaaende Toldafgiternes Elæggelse i Sølv, og en angaaende den almindelige Fyrafgifts Elæggelse i rede Sølv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
J Følge det Kongelige danske Kancellies Skrivelse til Kiøbenhavns Magistrat af 11te dennes er det paalagt enhver af Hovedstadens Jndvaanere som maatte have Beholdning af Salt og Talg, og de udenfor Brændeviinsbrænderlauget som maatte have Beholdning af Brændeviin, enten til Eie eller til Bevaring hos sig henliggende, inden 3de Gange 24 Timer, fra denne Plakats Bekiendtgiørelse, desangaaende at giøre Anmeldelse til Mag. forsynet med deres fulde Navns Underskrift, hvad de er og hvor de boer, under Straf af Varenes Konfiskation for den eller dem, som maatte udeblive med Anmeldelsen efter denne Tid eller maatte giøre en urigtig Anmeldelse, og til de konfisqverede Varers Beløb blive at deele mellem Angiveren og den Siellandske Providerings Kommissions Kisse. Den af Fienden den 6t. Juli d. A. tagne dønske Post baad No. 3 er udrustet til Kaper og henlagt i den svenske 5 Skiærgaard. Denne Postbaad ver en Daksbaad med en Mast og en liden Papegøiemast atter; den er malet med en hvid Gang rundt om Stormasten er ligeled i hvidmalet, og har en Jernbøile paa Toppen til en Skyde stang; den fører et Sprydseil, en Stagfok og en Klyver, samt et lidet Pap gonseil. forud har Fienden, anbragt en Svinghasse paa en liden Kappe paa Bakken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Til Faaborg er opbragt et preusisk Kufskib, ladet med Hør og Hørfrøe. Commandeucen for det holsteenske Rytterregiment,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Oberstlieutenant v. Harboe, er den 8de Septbr. død i Stabsqvarteret i Lübeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Med de 2 akademiske Examina artium Philosophicum skeer allerede i Aar den Forandring, at strax med October Maaneds Begyndelse foretages Examen artium, og først naar den er tilendebragt holdes den philosophiske atExemen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Den 4de Septbr. udsatte en fiendtlig Fregat under den jydske Kyst 3 Barkasser efter 2 i Farvandet værende Kofferdiskibe, hvilke satte paa Grund ved HarmølleBetterie. Disse 2 Skibe var en Brig og en Galease, konveieret af Maanedslieutenant Berg med en Konge solle, fra hvilken i Forening med Batteriet, blev skudt efter Fregatten, som skal have lidt betydeligt, og hvorved Fiendens Hensigt blev tilintetgjort. Katholm skal efter Rygte være solgt i disse Dage til Hr. Kiøbmand Reinichausen fra Lübeck for 219600 Rbdlr. S. V.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Tallotteriet. vid J den 1039 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken liggende Nummere: (Jndsendt.) Tilaltigviis sit jeg fat paa Avisen Nr. os, (hi tiggefærdig Stand sømmer det sig ei for mig at sætte Penge paa Aviser) og seer der, hvor prægtig manLiendriver mig fra alle Kanter, fordi jeg har sagt Sandhed, at Sæden her omkring i Aar har taget Skade, Næsten forekommer det mig, at jeg hos Jversen har læst noget Lignende fra Fyen Rugen angaaende; og altsaa kan Byen ei ubetinget blive at henføre blandt de Giendrivende. Men Daadsager kunne vel modsiges, giendrives kunne de ikke. Saare knøvt er Vendelboens Argument mod mig, (forudsat, at det skal sigte til at giendrive mig) fra fyldte Lader og store Stakke udenfor at slutte til en velsignet Høs. Den der saaledes kan argumentere, maa vist ikke kiende Ordsproget: man skal ei skue Hunden paa Haarene. Veed han ei, at mange Traver Korn ikke blot udgjøre en velsignet Høst, saa ordvexler man med ham forgieves. Et langt kraftigere Argument for min Paastand er dette, at Kornvarerne stege først i August, da man bemærkede at Sæden havde taget Skade, og de blive ved at lige, jo mere man overtydes om at det ei lønner Umagen at lægge en Deel af det store Forraad under Pleielen. Hvem som ved et saadant Argument endnu bliver vantroende, hannem kan ikke raades bedre end: kom hid og føel, saa faaer du Troen i Hænderne. Opgaven, om Kiøbstædmanden kan undgaa at ruineres ved fordoblede Kornpriser, lader sig paa en saare tilfredsstillende Maade ved ganske simpel Menneske-Forstand opløse, forsaavidt den angaaer den Handlende og Haandværkeren; men en Gud skal til at løse den, forsaavidt den angaaer Embedsmanden med fast Gage, Pensionisten og den som skal leve af andres Naade. Med Hensyn til disse har denne Opgave længe været for mig en gordisk Knude, som jeg i Tanken har sønderhugget med vidtdreven Tarveligheds Sværd. Haandvreksmanden i Randers raader fine Laugsbrødre patriotisk at forsage Kaffe, dette Raad kommer for sildig, selv for mangen høi Embedsmand; Nødvendigheden har alt længe lært ham det. Løsning Præstegaard ved Horsens, i Septbr. 1813. i Kier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Bekiendtgiørelser. Rolig og stille hensov igaar Morges, efter 9 Dages Sygeleie, min inderlig elskede Mand, Cancellieraad og Forvalter ved Frysenborg, Niels Hansen Saabye, i hans Alders 71 Aar og 9 Maaneder J 3 Aar var han min kierlige Ægtefælle og vore Børns ømmeste Fader. Hans Dødsfald kundgiøres herved vor Slægt og Venner, om hvis Deeltagelse i vort smertelige Tab vi ere overbeviste, endog uden skrivelig Bevidnelse. Snorum, den 15de Septbr. 1813. Paa egne og vore Børns Vegne J. Kierstine Colding, sal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Følge S. T. Hr. Amtmand og Ridder von Selmers mig tillagte Ordre, skal jeg, som Actor, tiltale en for begaaet Tyverie i Gammelby, Norup Sogn, anholdt og i Weile Kiøbstæd arresteret Mandsperson, der først navne gav sig Niels Jensen, men senest kalder sig Niels Christensen, og hvis Signalement er saaledes: omtrent 25 Aar gammel, 65 Tommer høi, blaa af Øine, bland af Haar, frisk af Udseende, stærk af Lemmebygning, har Huller i Øren, og der baaret Messing forgyldt Ringe, taler Dansk, og som det synes med synsk Dialeke. Da han arresteredes, var han iklædt en blaa Klædes Kiørsel med to Rader Sølvknapper, 20 Stkr. Tallet, en blaa og bruun Fribet Vest med 2 Rader Sølvknapper, 16 Stkr. i Tallet, stribet Hvergarns Buxer, Støvler paa Benene, og sort Silke Tørklæde om Halsen, en sort rund Hat med et lidet sort Silke Baand om, hvori er lidet Sølvspænde. Foruden hvad de Bestiaalne allerede have vedkiendt og tilhiemlet sig, samt faaet tilbage, er hos ham forefundet: et rødtprikket Sirtses Tørklæde med Bort, et hvidt Sukkerdugs dito uden Navn eller Merke, et nyt sort Taftes dito, et rødtbruunt Silke Tørklæde med grøn og hvid Bord, er dito større med hvide Borter, et dito, et rødt tavlet Bomulds Tørklæde med hvid Bort, og blaatærnet grov Lommetørklæde. Herforuden havt staaende hos en Mand i Herschind, under Aarhuus Amt, og som er taget under Rettens Bevaring, en Kramkiste med adskillige Vare udi, saasom: endeel Silkes, Bomulds, Sirtses og Musselins Tørklæder, noget Sirts og Kattun, nogle Stkr. Kniplinger og Bindler, samt noget Silke og Kram traad m.v. ; en ny Sølv Spiseskee med Bogstaver, M. M. D. W. Vild, 1813. J en Apotheker=Æske en liden Sølv Daase, af Facon som et Hierte, indvendig forgyldt. Endvidere er Arrestanten befundet at have nogle Sølvpenge af forskellige Slags, samt i Bco. B. omtrent 300 Rdlr. d. C.; og endelig : et Sølv Lomme, uhr med Sølv Kiede og Sølv Nøgel, Nøglen med Bogstaver N. J. S. og Aarstal 1811. Alt dette bliver herved offentlig kundgjort, med tienskyldigst Anmodning, at den eller de som matte have eller kunde give nogen Oplysning, anførte Vare og Tyvs=Arrestant betreffende. særdeles den sidste, der synes at være en for det Almindelige farlig Person, og muelig kan have begaaet anden eller større Forbrydelse, end man allerede er bekiendt, behageligst pr. Posto ville melde saadant til Undertegnede. Engelsholm pr. Weile, den 9de September 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Faaborg, Colonie-Jnspecteur. Herved advares enhver: ikke at betro nogen noget paa mit Navn eller mit førende Skib Fortuna. H. Warming.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Paa Veien fra Aarhuus til Spørring er tabt tolv Hefter Brodeermynstre. Finderen bedes mod en passende Douceur at aflevere dem paa Adressekontoiret her i En rødgrimet Kot med korte Horn, consumtionsbrændt paa høire Side P. R., er bortgaaet fra Byens Mark. For sammes Tilveiebringelse betales en god Douceur af Aarhuus, den 14de September 1813. Peder Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Natten imellem den 10de og 11te September 1813 er en sort Hest, 7 Aar gammel, med Stiern og Snip, samt hvide Haar overst i Halen, bleven borte fra Nissumgaard Mark. Hvem derom kan give Oplysning loves en billig Douceur. Herschendsgave, den 13de September 1813. Herschend.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
J Farre Bye paa Sørbyegaards God er den 11 d. M. optaget en sort Hest med Snip paa Næsen og Stiern i Panden, med hvide Haar i Hale og Lysker, 8 a 9 Aar gammel. Dens retmæssige Eier kan bekomme samme imod dette Avertissements og Foderløns Betaling hos Farre, den 13de September 1813. Peder Lyngholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
En Student som har fine tvende Examer ønsker sig en Kondition til 1ste November. Man behager desangaaende at henvende sig til Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
En Person af sat Alder, som vel ikke har juridisk Examen, men dog tilstrækkelig Löb i alle juridiske Forretninger, ved i flere Aar som Fuldmægtig at have forestaaet en Embedsmands Contoir, ligesom han og har fuldkommen Ovelse i Landvæsenet, önsker sig til næstkommende 1ste November Condition, enten i lige eller lignende Egenskab som den han fratræder. Nærmere Efterretning i saa Henseende faaes ved Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
En Vaaning til Gaden i Reebslager Holms forhen eiende Gaard paa Vestergade er at faae til Leie. Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-17
Et lidet Partie gode Fridericia Kartofler er at faae for billig Priis i Klosterbygningen hos Melbye. Tirsdag den 21de September er meltert Kiær, at bekomme hos C. Kiel, Fabrikmester. Kort Anviisning. Brugen af adskillillige Farvet paa uldne og linnede Tøier, tilligemed Efterretning om Ferniskogning og adskillige Oliefarvers Tillavning,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-18
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)J de sidste Aar under Krigen har der stedse været udspredt en Mængde falske Rygter, hvilke nu synes endog at formere sig. Endskiønt de fleste af disse ere tagne af Politiske Stokfisk, og omhyggelig satte i Omløb af de Bremenfeldske Klubgiester, eller af saadanne, der ingen jordisk Lykke kiende uden Dansen om Guldkalven; saa røbe dog mange af disse Rygter, at de ere smeddede for middelbar eller umiddelbar at virke Utilfredshed og Modløshed, samt Misfornøielse med Statens Styrelse og Uydighed mod Lovgivningen, ia næsten tydelsen ægge til Oprør. Saalænge man nøiedes med at skyde Armee og Been af Generaler, afsætte Konger og Kriftre, føre Hære i Luftskibe, ihielslaa 50000 Md. af et Corps der aldrig havde bestaaet af 10,000, omvælte Jordkloden, saa at Schweiz og China bleve Nabolande, havde den tænkende Mand blot Valget mellem at beklage Rygtemagernes og Eftersnakkernes, Dumhed eller Letsind. Nu derimod, da slig Fremfærd forsaavidt vort eget Land angaar, fortiener Navn af Neddingsdaad, og ligesaavel Straf paa Ære, Liv og Gods, som Forbrydelsen at giøre falsk Mynt, bør den ei længere af danske Mænd fordrages. Derfor har i Hovedstaden, saavelsom i Provindserne forenet sig et Selskab, hvis Valgforog er: Troskab mod Konge og Fødeland, og hvis Hensigt: deels at giendrive sligt ofte latterlige, dog almindelig troede og især yndede Rygter, deels opdage Kilden eller Ophavsmanden dertil, og, hvis det Udspredte tydelig røber det Øiemed at ægge til Ulydighed mod Lovgivning, Misnøie med Statsstyrelsen, og til anden Udannished, at giøre disse Nidninger kiendte af vedkommende Øvrighed. Selskabet haabet snart at vorde udbredt overalt i Landet, er udbeder sig derfor at Enhver, der hører nogen Fortælling, som ei har sin Grund i nogen offentlig erkiendt Handling, eller ved Trykken er bleven bekiendtgjort, nøiagtig vil erindre hvor Fortalleren er, paa det han selv, som Eftersnakker, af Letsind, Nyhedssyge og Enfoldighed, ei skal tage Skade for Andres Brøde. Selskabets Medlemmer ville bestræbe sig for, ei allene ved enhver Leilighed at vise de Letsindige tilrette, og sætte Skranker for Udaadsmændene, men tillige omhyggelte arbeide paa, at den Danmarks Skytsaand, der boede tryggelig i Landet i Tredie Frederiks Old, og som nu synes at være firen fra os, maa tillidsfuld vende tilbage, paa det et Frigeren, naar han gaaer ud i Land og paa Hav, ei skal mene, han bag Ryggen har argere Fiender, mellem hvilke han efterlod uforsørgede Qvinde og Barn, ja at Landsmænd ei engang ere værd at lide og bløde for; men at han gladeligen Haand i Haand med Høvding og Drot, Borger og Bonde, kan vise Trofasthed mod Kong- og Fødeland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-18
Norges Statholder Prinds Christian Frederik indtraf den 18de f. M. i Christiansand. Hs. Høihed modtoges ved Giellebæk af Drammens Embedsmænd, Byens og Omegnens Geistlighed, samt af Drammens grønne Borgergarde og den bevæbnede Almue af Lier Sogn. Anføreren for denne Almue, Fogden Johan Collet holdt en Velkomsttale til Hs. Høihed, ved hvilken Leilighed Anføreren og Mandskabet gientoge den Eed de havde sværet den Fane, som for Mod og Samdrægtighed i Krigsaarene 1717 og 1718 var forfædrene skienket. Næste Dags Morgen lod Hs. Høihed de omliggende Tropper passere Revne, og begav sig derefter paa Veien til Tønsberg, hvor han ankom om Aftenen i sit bestemte Natteqvarteer i Kiøbmand Thorsens Huus hvor Hs. Høiheds Forfædre stedse toge deres Ophold. Saaledes bereiste Hs. Høihed Stæderne Frederiksværn, Laurvig, Kragerøer, Østerrisøer, Areneal a., mynstrede overalt Tropperne og eftersaat hvert Steds Befæstning, Batterier og øvrige Forsvarsanstalter. Fra Østerrisøer afgik Hs. Høihed til Vands, og besaae paa Touren, Lyngøers mindeværdige Farvande, hvorom i Jndskriften paa de faldne Krigeres Grav, siges: Vandrer! betræde dette Sted med Ærbødighed; her hvile, Lax tapre Søekrigere, hvoriblandt Grotschilling og Buhl, som alle, Gud og Kongen tro, faldt i Slaget ved Lyngøer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-18
Natten imellem 6te og 7de Juli 1812, kiempende paa Fregatten Najaden mod brittisk Overmagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-18
Hs. Høihed skienkede de hensovne Tapres Minde den fortiente Taknemmeligheds fulde hædrende Erindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-18
Bladet Dagen meddeler af Stralsunds Avisen General Moreaus Ankomst dertil saaledes : "Den 6te August er General Mortau paa en svensk Krigsbrig kommet dertil fra Østadt. Kronprindsen havde sendt Generalat jutant af Marinen Gyllenskjold og Kammerherr Grev Brahe at bede ham velkommen. Saasnart General Moreau steeg i Land blev han modtaget med de Æresbeviisninger, der tilkom hans Rang som fransk Overgeneral, og paa Kronprindsens befaling anvistes ham Værelser i Regieringspalladset. Efter et Ophold af to med Arbeid overvældede Dage var han reist videre til Berlin. Han skal den 26de Juni have forladt NwYork ombord paa det engelske Krigsskib Hannidal, og gjort Overfarten til Europa paa 40 Dage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-09-18
En af Hovedstadens Handlende har paa en skiøn Maade betænkt den Fattige ved i de kommende Vintermaaneder at ville overlade et rummeligt Værelse med fornøden Lysning og Brændsel til 25 a 30 Personer, hvor de dagligen kunne opholde sig, fra Kl. 8 om Morgenen til Kl. 9 om Aftenen, og anvende Tiden paa den for dem selv nyttigste Maade.