Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1846-07-27
Af de med Gaarsposten modtagne hamborgske Aviser sees, at disse paa det Jvrigste bearbeides af det holsteenske Advocatparti og dettes Beskyttere. De nævnte Blade fortælle Følgende: "Hertugen af Augustenborg modtog i Sverrig den første Underretning om det aabne Brev og ilede strax til Kiel, for at raadføre sig med en derværende berømt Statsretslærer. Saavel Hertugen af Glücksborg som Storhertugen af Oldenborg ville ligeledes indlægge Protest mod Brevet. Hertugen og Prindsen af Augustenborg agtede den 24de, at holde en Sammenkomst paa Kielerslot og Man troer, at baade Prindsen og Hertugen af Glücksborg ville tage deres Afsked i Armeen. J Jtzehoe vilde Man vide, at Stænderforsamlingen alt havde affattet og eenstemmig antaget en Protest. En Adresse med 189 Underskrifter fra Altona opfordrer Stænderforsamlingen til at protestere hos det tydske Forbund. J "Dannevirke" læses i en Skrivelse fra Kiel; "Det d. 14 ds. med Dampskibet overbragte kongelige aabne Brev af 8 Juli d. A. er kommet aldeles uforventendes over Slesvigholstenerne. Thi da Erklæringen om, at den danske Stat endnu var til, og skulde vedblive at være det, er udebleven vel længe, saa havde de haabet (som deres Blade, ogsaa Kieler Correspondenzblatt, for nogen Tid siden allerede lod sig forlyde med), at den aldrig vilde komme, at de vilde blive i Besiddelse af det sidste Ord med den Paastand: at ikke alene Holsteen; men ogsaa Slesvig var en egen, med Danmark kun ganske tilfældigt forbunden Stat, og at de altsaa uimodsagte, med al Skin af Ret, ved første indtrædende Leilighed kunde oprette deres tydske Stat Schleswigholstein (i hvilken det danske Sprog foreløbigen endnu i nogle Aftroge skulde nyde Naadebrød, men ved tydske Skolelærere og Øvrigheder om kort Tid nok skulde vige for det, ene Herredømmet værdige tydske). - Bestyrtelsen stod om Formiddagen den 14 de malet paa deres Ansigter; anseete og fornemme Mænd hviskede med betænkelige Miner om den Sensation, det kongelige Ord vilde frembringe. Dog snart havde Slesvigholstenerne igjen det store Ord. i deres Magt. Denne Kongens Erklæring er jo ganske ligegyldig, hørte Man offentligen sige, Og det blev ikke ved Ord; Man skred til Handling! Samme Dags Aften blev en Forsamling holdt udenfor Byen i Düstern brock, hvor en Adresse blev forfattet, som er tilsendt de Kieler Stænderdeputerede i Jtzehoe, ligesom nogle Mænd, i egen Person med Dampvognen i flyvende Fart ere reiste derhen for at puste til Jlden. Studenterne, der saalænge have været i en god politisk Skole, ere ikke blevne tilbage, og skulle ogsaa have sendt Deputerede til Jtzeho. At paa hiin Sørgedag Handel og Vandel og andre Forretninger maatte høre op i den gode Stad Kiel, have Slesvigholstenerne troet, saa at de f. Ex. undrede sig meget over, at Prof. Hauch havde kunne begynde sine netop paa den Dag ansatte offentlige Forelæsninger over den nordiske Mythologi for Herrer og Damer. Tilhørere havde alligevel indfundet sig meget talrigt. En Afhandling i "Folkebladet slutter saaledes: Vi kunne ikke slutte disse bemærkninger om det aabne Brev af 8 Juli d. A. uden at kaste et Blik tilbage paa, hvad der er gaaet forud for det. Da der her ene er Tale om noget Svundet, Forbigaaet, skulle vi beflitte os paa Korthed. Vi maae da misbillige, at Regjeringen har ladet hengaae saa lang Tid uden at yttre sig om Arvefølgen, hvorved er blevet bevirket at dette lidenskabs svangre Spørgsmaal er blevet kastet ind i den roeskildske Stænderforsamling, og har ved den Maade, horpaa det der behandledes og navnlig ved den kgl. Commissarii Yttringer, sat Hertugdømmerne og hele Tydskland i Bevægelse mod os, vi maae misbillige, at Regjeringens Organ yttrede, at Kongen upaatvivlelig gjerne modtog et Andragende fra den roeskildske Stænderforsamling om en Erklæring fra Hs. Majestæt, at Kongelovens Arvefølge er gjeldende i hele Hertugdømmet Holsteen, uagtet det nu viser sig, at Hs. Majestæt ikke har troet at kunne udstæde en saadan Erklæring, thi vi finde, at det ikke var Ret gjort imod den roeskildske Stænderforsamling; endelig maae vi beklage, at Hs. Majestæt ikke har kunnet tilfredsstille de Ønsker, der ved hans Tronbestigelse yttrede sig om Jndførelsen af en fri Forfatning, thi en heele Monarkiet omfattende fri Forfatning vilde, - Historien viser det, - have været det sikkreste Middel til at forebygge den deelvise Sønderlemmelse, der nu truer. Det er fornemmelig Hertugdømmerne, paa hvem Ansvaret herfor hviler; thi de vilde være en selvstændig Stat, og de have opnaaet, at Holsteens Sønderlemmelse er bleven sandsynlig; de have fyldt Tydskland med høie Raab om, at den danske Regjering, støttende sig paa russisk Jndflydelse (!), var ifærd med at begaae Vold imod Hertugdømmerne, og de have derved bevirket, at en Deel af dem maaskee kommer til at staae under det russiske Scepter. Gid de dog, belærte ved disse Erfaringer, maatte indsee, at de, dersom de vilde arbeide i Forening med os, endnu i det mindste deelviis kunne gaae en lys og fri Fremtid imøde, hvorimod de, ved at fare fort med Bestræbelser for at rive Slesvig bort fra Danmark, kun fremkalde frugtesløse Kampe, hvis Resultat er Stillestaaen Blandt de nye ved den militaire Høiskole ansatte, Elever anføres Secondl. C. F. v. Schau og C. L. S.v. Rosen, Begge af 5te Jægerkorps (Kiel. Om et Slagsmaal mellem Arbeiderne ved den sjællandske Jernbane meddeler Flyst., at der i Løverdags otte Dage udbetaltes til Jernbanearbeiderne den overskydende Fortjeneste, som de i Maanedens Løb havde erhvervet sig ved Extraarbeide udenfor de bestemte Tider. J Besiddelse af denne Løn gav Endeel sig til at drikke i Værtshusene ved Jernbanen, de bleve berusede og der opstod Klammeri imellem de tydske og danske Arbeidere, som endte med Slagsmaal. Dette tildrog sig Løverdag Nat. Om Søndagen fortsattes Drikkelagene, og atter opstod der Slagsmaal mellem Tydskerne indbyrdes, som endtes med Politiets Mellemkomst, hvorved flere bleve arresterede. Om Mandag udbrød der atter Spektakler og Slagsmaal, idet Værtshuusholderne nægtede at skjænke for Arbeiderne, og endelig fandt der atter en Rencontre Sted mellem Arbeiderne om Tirsdagen. Vi vide ikke ved hvilket af disse Slagsmaal Ulykken skeete, men saameget er vist, at ved denne Leilighed blev en dansk Søindrulleret i den Grad lemlæstet, at han døde 8 Timer derefter paa Hospitalet. J denne Anledning bleve 24 af Arbeiderne arresterede, og der skeer i denne Tid en Undersøgelse om det stedfundne Drab.