Berlingske Tidende, 1776-11-08
Den 25de Oct. Saameget som Ministerium og dets Venner glæde sig over de Fordeele, som de Kongel. Tropper have erholdet i America, ligesaa meget lade Oppositionens Lemmer sig være angelegen, at forringe disse Fordeele. Endskiønt, sige de iblant andet, man kan vente, at enhver Flek, hvor der er en Jacobit, som kan læse eller skrive, vil indkomme med en Lykønsknings Adresse, efter Staden Yorks Exempel, saa er dog Aarsagen til denne Glæde, som paa nogle Stæder har været saa overordentlig, ingen anden, end at 20000 gamle disciplinerede Soldater have slaget 3000 Mand irregulair Militz. Naar man befinder sig, vil man finde, at alle Magter i Europa ikke ere i Stand at skille America ved dens arvede Frihed. Eftersom disse samme Americanernes Advocater paastaae, skal vi kunde vente, at den heele Canal vil i Vinter blive opfyldt med Americanske Kapere; saasom Dagenes Korthed, og at det er dem uformeent at løbe ind i de Franske Havne, vil give dem dertil al fornøden Hielp. Man anslaaer Tallet paa saadanne Kapere meget stort. Vi derimod have Hiemme virkelig Mangel paa smaae armerte Skibe, som kan sees deraf at Regieringen giver de udgaaende Koffardie=Skibe lutter Rang=Skibe til Convoy Endog i Farvandene ved Schotland vil man have seet Americanske Kapere paa 12 til 16 Canoner. - Jblant andre nye Efterretninger fra America, som man meget længes efter, venter man og de fra de sydlige Colonier, saasom et Brev fra Philladelphia af 8de September har meldt, at General Le havde Ordre fra General-Kongressen, at foretage et Angreb paa St. Augustine, og at der ikkun liden Modstand var at formode. Om Staden og Provindsen Nye York. Staden har meer end 2000 paa Hollandsk Maade af Steene opbygte Huuse. Gaderne ere smalle og ikke regelmæssige, men godt lagte, og de blive holdt meget reene Førend de Americanske Uroligheder talte man der meer end 12000 Jndbyggere. Dette Taller, i Betragtning af at Staden er kun en Engelsk Miil lang og 1/4 Miil breed, anseelig. Stadens Beliggenhed ved Havet, havde draget en stor Han deel derhen. Kiøbmændene vare der meget rige, og Folke var i en lykkelig middelmaadig Stand, saa at man paa Gaden slet ingen Betler fandt. Den under det Navn Nye York bekiendte Provinds havde i alt paa bemeldte Tiid 80 til 100000 Jndbyggere, som med den størst. Friehed mod tog alle Fremmede, som droge derhen, fordi man der taalede alle Slags Religioner. Der er i America ingen Provinds, hvor Clima er meere lykkelig og Jorden meere frugtbar. 6 Staden Nye=Uork ere 4 Kirker, hvoraf den ene hidtil har været brugt af de Engelsk-Reformerede til deres Gudstieneste. General Washington og Putnam har her forandret denne Kirke til Caserner, til Troppernes Tieneste i Besætningen. De andre 3 Kirker ere, en Fransk, en Hollandsk, en Luthersk. Den først omtalte og store Kirke var bygt i Aaret, 1695. Man har ogsaa der et Bibliothek, som er anlagt, 1700. Staden ligger i det, den tilhørende Grævskab, som har dens Navn. Den heele Provinds er deelet i 10 Græv= eller Herskaber. Fem deraf ere meestendeels beboede af Hollændere eller dem som nedstamme fra Hollænderne, som Albany, Ulster, Durchesis, Oranie og Snigs County. De andre 5 ere de Grævskaber Dronningen, Suffolk, Chester, Richmand og Nye=Pork. Om Lang=Island. Denne Øes Kyster ere meget frugtbare, og bebyggede, som nogen Provinds: Engeland. Landet har Overflødighed af Hornqvæg, Faar og Sviin, og frembringe de bedste Heste i America. Alle Arter af Engelsk Korn og Frugt vor rer der i Overflødighed. Man regner Jndbyggernes Tal til 50000. Mod Vestsiden af Øen ligger Staten=Øen, som med den formerer Strædet for Skibene til Nye=UYork og Fi skeer Øen. Heromkring ligger mange andre Øer. En Øe som ligger i Sundet og kaldes Barn, har faaet Privilegium at bygge en Stad. Naar man regner hvert Morgen Land til 10 Skilling, saa er Long Jsland 400000 Pd. Sterl. værd. Og dens Beliggenhed giør den til en af de allervigtige Acquisitioner, som vi paa muelig Maade kunde giøre, efterdi den indsperrer Staden og Provindsen Nye=Pork og en Deel af Nye=Persey. Til Havnen Nye-York kan man komme giennem 3 forskiellige Veye, nemlig 1) giennem Sundet, 2) imellem Long=Jsland af Staaten-Øen, som et den letteste og sædvanligste Vey, 3) imellem Staaten-Øen og Strandkanten af Nye Jersey.