JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-28
Følgende nye Skrifter faaes hos Undertegnede: Tale ved Jndvielsen af Frederiksborg lærde Skoles nye Bygning, den 26de Mai 1836, af Biskop Mynster; 12 s. Nei, Vaudeville af Heiberg; 3 Mk. Reformationsfesten. 1836, eller Dr. Morten Luthers Levnet, samt fuldstændig Efterretning om Jubelfesten 1717 og 1817, tilligemed den Kongelige Anordning om Jubelfesten 1836, 2 Mk. Den erfarne og paalidelige Koppelæge, en nyttig Haandbog for Enhver, af Dr. W. Buchan og Prof. I. C. Tode; 16 s. Calabreseren eller Lazzaron=Prindsen, en historiskeromantisk Fortælling; 123 D.; 2 Rbd. Frimuriets Opkomst og Historie; 1 Rbd. Nyeste Aftenpost for 1836; 12-- B., faaes for 8 Mk. Thonboes Bibelhistorie, med Anhang forøget af Provst Holm, 10de Oplag, paany gjennemseet og tildeels omarbeidet af Dr. Faber, Biskop, og A. C. L. Heiberg; 40 sk. Critisk Bedømmelse af Hr. Pastor Arnt zens, Hr. Kammerj. Wedel Heinens og Hr. Assessor Withsmod mit Skrift og Brændeviinsbrænderierne udgivne Mod skrifter, tilligemed nogle Ord for Kjøbstæderne, af Ræder, Overauditeur og Borgmester i Horsens; 3 Mk. Riises Atlas, 27 Mk. Gliemanns Dito; 20 Mk. Rottboll Sadolin, Boghandler og Bogbinder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Som vi have seet, blev det, i Paris for nogen Tid siden omløbende, Rygte om, at der var forsøgt et nyt Attentat paa Kongens Liv, officielt modsagt og udgivet for et nyt Maneuvre at udbrede Urolighed ved. Pariserne ville imidlertid aldeles ikke opgive Troen paa, at der virkelig er forefaldet Noget i Neuilly og man fortæller det foregivne Passerede saaledes: "Da Kongen den 11te om Natten Kl. 1 havde begivet sig til Ro, gjenlød i Slottet det Raaben Mord, Mord, Griber Morderen. Alt kom i Allarm. Vagten traadte i Gevær, de opvartende Herrer styrtede hen til Kongens Sovegemak og denne, hos hvem den opstaaede Allarm virkelig havde vakt Frygt for Fare, greb een af det paa Natbordet stedse beredt liggende Pistoler og trykkede den uvilkaarligt af. Dette Skud forøgede Forvirringen og Døren til Kongens Gemak blev sprængt med Magt. Det viste sig imidlertid snart, til Alles Forundring, at det Heles kun havde sin Grund i, at en Arbeidskarl, som er ansat ved Tilsynet med Gasbelysningen i Slottet, var gaaet tilsengs med Hovedet fuldt af den Alibeaudske Proces, havde i Drømme seet Kongen truet af Mordere og i sin Angeste udstødt hine allarmerende Skrig. Jndtrykket af den derved vakte Skræk paa Kongen og især paa Dronningen, skal endnu ikke være ganske forvundet." Denne Fortælling, der jo rigtignok klinger noget fabelagtig, har, til dette Øieblik, ikke kunnet betage Pariserne den Formodning, at der virkelig er forefaldet Noget af en alvorligere Art. Der er overhovedet Meget, som vækker Frygt for, at Kongen trues af idelig Fare, meest fra det republicanske Parti dette er mægtigt i Syden, hvor Alle enten ere carlistisk eller republicansk findede. J Narbonne, Perpignan og Toulouse findes Hovedforgreningerne af dette nye Slags Carbonarer, der tæller mange Almuesmænd iblandt sig og altsaa let kunde blives smittende for Armeen. Man nævner ogsaa Foranstaltninger, der tyde paa Frygt herfor. Garnisonerne vexles meget hyppigt, hvorved man vil hindre en altfor nær Berøring, imellem Jndvaanerne og Regimenternes Jndivider. Mann bliver mere og mere vaer, at Ludvig Philips Regiering behøver megen Styrke og stor Aarvaagenhed. Alibeands Attentat har viist, hvor øieblikkelig en Catastrophe kan ind stræde. Andre Symptomer tyde ogsaa hen paa en vis Ur og Gjæring i hele Samfundet. Folk begynde at trække deres Penge tilbage og, som Følge deraf, er Guldet blevet me liget dyrt. Politiet er paa sin Post saa meget som muligt, og Lidet eller Jntet undgaaer dets Opmærksomhed. Man har, den 14de, paa Kirkegaarden Mont Parnasse, arresteret nogle Personer, netop i det Øieblik, de vare i Begreb med at smykke Alibeauds Grav med Evighedsblomster, og siden Attentatet er den Terrasse i Tuilleri-Haven, som liggenJugien nærmest og som Kongen passerer forbi paa Veien til Neuilly, bleven spærret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Det Rygte, at Hertugen af Orleans Formæling med den østerrigske Erkehertug Carls Datter, Therese, definitivt skal være bestemt, er paany i Omløb i Paris. Udvandringerne til Afrika ere i bestandig Tiltagende og man anslaaer nu Antallet af Europæere i Algier til 50000, himedens Handelsomsætningen med denne afrikanske Provinds allerede stiger til 25,000,000 Franes.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Om de spanske Anliggender skal en Conferents have havt Sted i disse Dage mellem Englands, Preussens og Spanisens Gesandte hos Hr. Thiers. Efter Lord Granvilles Ønske fik ogsaa den portugisiske Gesandt Adgang til Forhandlingerne. Der opstod det Spørgsmaal, hvad der skulde skee i Tilfælde, at den portugisiske Hjælpelegion som hvilken man iøvrigt Intet hører) ved miguelistiske Bevægelser, blev nødt til at trække sig tilbage. Lord Granville svarede, at England, i saa Fald, vilde ansee det for sin Pligt, at forstærke sin Legion til det Tredobbelte og at opfordre Frankrig til at opfylde Qvadruplealliance-Tractatens Bestemmelser. Hr. Thiers indvendte, at Franktig vel, som forhen, var i høi Grad interesseret for begge Dronningernes Sag, men at der umuligt kunde være at tænke paa, at sende Tropper ud af Landet paa en Tid, Kamrene ikke vare samlede. Den preussiske Minister tog Anledning til at bemærskee, at Englands Forhold, under saadanne Omstændigheder, neppe burde faae nogen afgjørende Indflydelse paa Frankrigs Fremgangsmaade, hvorved dette let kunde træde ud af det gode Forhold, i hvilket det nu befandt sig med de øvrilige Cabinetter, Conferentsen var hermed tilende. Hr. Thiers skal strax have begivet sig til Kongen og denne have besluttet at sende en ny fortrolig Agent til Madrid, Spanien.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Baade over Paris og London har man nu udførliget Efterretninger om General Evans mislykkede Expedition mod Fuenterabia, og Bladet Times leverer en Efterretninom samme fra en af sine Correspondenter, som endogsaa vil være i Besiddelse af Generalens egen Depesche til Krigsministeren. Medens de uafhængige Journaler, baade i England og Frankrig, caracterisere Generalens Tilbagetog som en Nederlag, gjøre Regjeringsbladene sig al Umage for at fremstille Sagen i et mildere Lys. Hans Fremrykning." sig de, skal blot have havt til Hensigt, at foretage en stær, Recognoscering, for at overbevise sig om, hvorvidt de Efterretninger, han havde havt, at Carlisterne havde rømme, Fuenterabia, forholdte sig rigtige eller ikke. Da han over beviste sig om, at Staden endnu var i fuldkommen Forsvarsstand og istand til at udholde flere Dages Beleiring, hvortil hans Corps ingenlunde var stærk nok, var det fuldkomment i sin Orden, at han nøiedes med at fuldende sin Recognoscering og derpaa gik tilbage i sin Position." Hans Tab ved Expeditionen skal have bestaaet i 11 Døde og 98 Saarede blandt hvilke sidste 6 engelske og 3 spanske Officerer. Man savnede 20 Soldater, blandt dem 11 Englændere, som blev fangne af Carlisterne og ufortøvet skudte. Carlisternes Tal angiver man til 350 Md. Døde og Saarede.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Om Carlisternes Expedition under Gomez beretter, Moniteuren, at han den 6te var indrykket i Oviedo i Asturier og, efter at have hævet en stærk Contribution, var drage, videre, af Galicien til. Dagen efter hans Afmarsch indtraf Espartero med 12 Batailloner fra de baskiske Provindser og General Manso fra Gammel-Castilien ligeledes til Oviedo. Espartero vedblev at sætte efter Gomez, der har flere Flodder at passere og et Troppecorps at beseire paa Galiciens Grændse, før han kan sætte sig fast i denne Provinds. Efter Privatbreve fra Bayonne skal han imidlertid have overvundet alle disse Vanskeligheder og lykkelig have naaet sin Bestemmelse. Det vil ogsaa hedde, at de christinske Generaler, Rotten og Montes, den 9de med deres 12,000 Md. stærke Troppecorps have gjort en tilbage gaaende Bevægelse fra Nedre=Aragonien til Øvre-Aragonien, foranlediget dertil af den stærke Desertion blandt deres Tropper. Nedre=Aragonien er saaledes givet til Priis for Carlisterne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Tyrkiet. Skjøndt Reis-Effendi nu er afsat og Lord Ponsonbhar faaet al den fyldestgiørelse, der kunde bestaae med Portens Værdighed, forbliver han dog endnu haardnakket ved sin Bestemmelse, ikke at træde i nærmere Forhold med den tyrkiske Ministerium, forinden han har erholdt Jnstructioner, fra London, der enten byde ham at forlade Constantinopel, eller at bringe Sagerne paa den gamle Fod. Under disse Omstændigheder søger da ogsaa Porten at være beredt paa Alt. 4 Regimenter Infanteri og 2 Compagnier Bombardere, re ere afgaaede til Dardanellerne. Ligeledes er en Coureer af gaaet til Petersborg, for at erfare, om det russiske Cabineer tilbøieligt til at yde Porten Bistand og om det, i Tilfælde af den stedhavende Spænding mellem Porten og Engsland, ikke skulde blive afgjort i Mindelighed, da anseer sig forpligtet til at yde den tractatmæssige Hjælp. Det er at bemærke, at et lignende Spørgsmaal fra Divanet til den i Constantinopel værende Gesandt, allerede førend Reis-Efsendis Afskedigelse, ikke dengang blev besvaret paa een for Porten tilfredsstillende Maade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Det engelske Blad Morning-Chronicle" omtaler en Auudients, som den russiske Gesandt den 23de Juni havde havt hos Sultanen, i hvilken han havde besværet sig over nogle Jnsinuationer, som Lord Ponsonby skal have indflettet i len af sine Noter til Porten. Han skal nemlig have erklæret det tyrkiske Ministerium, at Rusland paa Congressen i Topliz havde foreslaaet Hofferne i Wien og Berlin en Deling af Tyrkiet. J sin Conferents med Sultanen erklærede den russiske Gesandt denne Paastand for Bagvaskelse, med Tilføiende, at der vilde blive gjort Forestillinger ved Hoffet i St. James, angaaende dette Skridt af den brittiske Gesandt, og at disse Forestillinger formodentlig vilde bevirke hans Tilbagekaldelse.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Rigsretsstævningen imod Statsminister Løvenskjold er i Løverdags udtagen til Tirsdagen den 23de August først kommende. - Capitain Mariboe har udgivet et Skrift om Stortingets Oplysning og Rigsrets=Actionen mod Statsministeren, hvori Forfatteren yttrer sin Misfornøielse med hvad der i ommeldte Anledning fra Stortingets og Regieringens Side, baade er skeet og ikke er skeet." Dette Skrifhar alt mødt nogle Modbemærkninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Blandede Efterretninger. Den 15de overrakte Clay i det engelske Underhuus et Bønskrift fra danske Undersaatter, som i Aaret 1807 havde lidt Skade ved Optagelsen af deres Skibe. Han androg paa, at dette Bønskrift maatte overgives en Committee til Bedømmelse. De Ministerielle modsatte sig Andragende: med den Erklæring, at det var overeensstemmende med den anerkjendte Folkeret, at Skibe og Ladning bleve anholdte og confiskerede i Havne og paa aaben Sø, selv om Krigens Udbrud imellem begge Folk ikke endnu var bleven bekjendt desuden vilde Regjeringen, hvis den indlod sig paa Fordringer af dette Slags, see sig indviklet i uendelige Vidtløftig heder, og den vilde blive anmodet og uhyre Summer som Skadeserstatning for tidligere Tider. Aoung, HumeHutt og O'Conneil erklærede sig imod disse ministerielle Grundsætninger, som ikke retfærdiggjordes derved, at man tidligere havde handlet efter dem. Dog blev Andragende forkastet med 59 Stemmer mod 51.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Jfølge Messager skal Kongen af Baieren ved sine Gesandte i London, Paris og St. Petersborg have ladet er klære, at Kong Otto ei vil vende tilbage til Grækenland, førend enhver af de trende Magter har betalt 6 Mill. Fr. af det græske Laans tredie Serte. I Croatien, paa Grændsen af Bosnien, er den 2den De forefalden en morderisk Træfning imellem de hosniske Rebeller eller Røvere, der saa ofte have foruroliget deres Naboer, og de østerrigske Grændse=Tropper. Bosniakerne, skulle have været 6000 (ifølge andre Beretninger 12,000. i Tallet, som, forfulgte af Veziren Mustapha Pascha, ikke havde nogen anden Tilflugt (Fyrst Milosch havde spærret dem Adgangen til Servien), end at kaste sig ind paa østerrigsk Gebeet, hvor deres Vei imidlertid, som sædvanligt, betegnedes med Mord og Brand. Det østerrigske Raketcorps skal især have udbredt frygtelig Forvirring iblandt dem og jaget dem i vildeste Flugt igjen tilbage over Grændsen, efterfulgt af Østerrigerne, som her gave 10 befæstede Landsbyer, af deres meest berygtede Røver=Reder, til Priis for Luerne. Jmidlertid skal Østerrigernes Tab heller ikke have været ubetydeligt. Man siger, at den omtrent er faldet 300 Mk. paa begge Sider. Den østerrigske befalingsmand var Gen. Waldstetten.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
J nogle ungarske Commitater skal være forefalden urolige Optrin, hvorved flere Mennesker have tilsat Livet, og adskillige Øvrighedspersoner kun med Møie reddet sig Aarsagen til disse Uroligheder har udentvivl været de, tilden saakaldte Jurate-Forening" hørende, ungerske Adelsmænds Arrestering. Rygtet tilføier endog, at Hs. Kgl. H. Erkehertug Palatin skal i et Comitat være bleven udraabt til Konge af Ungarn.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Den nye tyrkiske Reis-Effendi har nu modtaget Besøg af alle frankiske Ministre og Consuler; men i Per begynder man at tale om, at Lord Ponsonby vistnovilde blive tilbagekaldt, da han ved sin Paastaaelighed, langtfra ikke har fremmet sin Nations Jnteresse hos Por atten; thi Tyrkerne skulle for Øieblikket være skrækkelig opbragte paa Englænderne. Med Hensyn til den Bastonade, som flere tyrkiske Embedsmænd, der havde ladet Hr. Churchill mishandle, ere idømte, da har samme nok ikke Stort at betyde, efter som man hører, at det er almindelig Praxis i Tyrkiet, at Folk lade sig leie til at udstaae denne Straf for Andre, og at man for 50 Piastre (omtr. 3 1/2 Specier) dertil allevegne finder villige Stedfortrædere. Bruno de Villareal, de spanske Carlisters nærværende Overbefalingsmand, er født for 36 Aar siden i Provindsen Alava, og var, ligesom Cabrera, af sine Forældre, retskafne Landmænd, bleven bestemt til den geistlige Stand. Da en anden imidlertid fik det Kald, han havde gjort sig Haab om, traadte han ind i den saakaldte Troeshærk, under Uranga, og gik, efter den franske Invasion, som Lieutenant over i den regulaire Armee, hvorfra han senere, da han lydelig erklærede sig imod Forandringen i Tronfølgen, blev afskediget og pensioneret som Capitain. Verastegii udnævnte ham til Oberst, og 3 u mala-Carreguy, saavelsom hans Efterfølger, Eguia, satte megen Priis paa ham. Villareal er utrættelig, tapper og vel udstyret saavel med aandelige som legemlige Fuldkommenheder; men han er tillige opfarende og heftig. Han kæmper ærligt for Don Carlos; men er imidlertid, liig Ministeren Erro, fornemmeligen indtaget for de baskiske Provindsers Privilegier.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Siden Feldtmarschal, Fyrst Paschewitsches Tilbagekomst til Warschau, fra hans Reise til Petersborg, bemærker man en overordentlig Virksomhed i alle Grene af Polens indre Bestyrelse. Regjeringen synes bestemt paa, er at ville sky betydelige Offere, for at gjenophjælpe Landets, ved Revolutionen saa betydelig sunkne Velstand. Flere Egne, som i de senere Aar have ligget øde, blive nu efterhaanden coloniserede med Jndvandtere fra Sydtyskland, Den slemme Aand, hedder det, der allerede har anrettet saa megen Ulykke i Landet, er desværre imidlertid endnu ikke ganske bortmanet. Saaledes skal der f. Ex. i Lublinnylig være forefalden Arresteringer, som følge af en opdaget strafværdig Correspondence med flere Udvandrede og som særdeles virksomme Revolutionairer bekjendte, Polakker. Waltserkongen Straus er til Glæde for alle Valtsende endnu ei død, men tvertimod efter et stærkt Anfald af Cholera i god Bedring.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Hertugen af Vicenza, Napoleons Gesandt ved det russiske Hof, havde ondt ved, i sit Huus at holde Skridt med de fornemme Russers feragtige Fester og asiatiske Luxus. Her blot eet Exempel blandt tusinde, hvorledes man øste Penge ud: Ved en Souper, efter et Bal i det franske Gesandtskabshotel, kostede en Tallerken Pærer 125 LouisNorer, og en anden Gang betalte Gesandten 1 Rigsdaler for hvert Kirsebær, og havde kjøbt saadan Mængde deraf, som om de vare at faae for Jngenting. Saadan Ødselhed hørte aldeles til Dagens Orden; Jngen lagde Mærke dertil; men havde derimod slige Gienstande manglet paa Gesandtens Bord, vilde han derved have gjort sig latterlig. Napoleon, der lod sig forelægge Regnskab for Alting, skrev herved i Margina: "Da jeg var Souslieutenant, vilde jeg have været stolt af, at have havt Dei aarlig Gage, som De gav for en Tallerken Pærer. I en fransk Landsby forefaldt nylig en skrækkelig Ulykke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Et faarigt Pigebarn, som vogtede Køer paa en Fælled, og havde flere mindre Børn hos sig, faldt, for at fordrive Tiden, paa det ulyksalige Jndfald, at binde to af disse Børn til Halen paa en Ko. Ved denne usædvanlige Last og Bornenes Skrig blev Dyret sky og foer vild afsted, slæbende de ulykkelige Børn med sig igjennem en med Klippestykker opfyldt Huulvei, indtil Haarene, hvorved de vare te, at det ene (den uforsigtige Piges Søster) døde Dagen efter Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Kjøbenhavn, den 26de Juli. Som man erfarer har Etatsraad Brøndsted i Paris for kgl. dansk Regning kjøbt et betydeligt Antal Vaser af den Durandske Antiksamling, der i Mai d. A. solgtes ved offentlig Auction. Denne Auction varede henved en Maaned; Samlingen var nemlig baade af stor Omfang og særdeles kostbar. Dens Hovedrigdom var de malede Vaser, af hvilke Eieren havde samlet omtrent 4000, forstørstelen paa sine Reiser i Jtalien. Du rand var, som mange andre Kunstelskere, ikke blot Samler: har solgte ogsaa Antiker og Kunstsager. Saaledes havde han ogsaa for flere Aar siden solgt en meget righoldig Myntsamling til England og en stor Mængde Vaser til Kunstmuseet i Louvre, desuagtet efterlod han sig endnu 4000. Ved Auctionen havde en stor Mængde Liebhabere indfundet sig. Enkelte Vaser gik 6000 Fr. Stk. Fra preussisk Side vare ogsaa en Mængde Bestillinger indløbne; men de fastsatte Priser bleve saa langt over skredne, at de ei kunde effectueres. Enkelte af de sjeldneste og kostbareste Vaser kjøbtes til Kunstmuseet i Louvre, andre til en gelske Kunstelskere. - Det hedder, at ogsaa Lucien Bonapartes kostbare Vasesamling skal sælges i Paris ved Auction. (Kbh. Den Kunst at finde en Kone, en Kunst, hvori Mange læse saalænge til Exammen, at de blive for gamle og som Digteren siger incurable, har en Mand indenfor Kjøbenhavns Volde drevet til en saadan Virtuositet, at man kunde fristes til at kalde ham Professor i Ægtekunsten, idet mindste kunde han sikkert manuducere unge Mandfolk i Maaden at comportere sig paa for Brudeskamlen, saa at de ikke behøvede at gaae i Kirke for at lære det, hvis der ellers skulde existere Personer af Mandkjønnet med hvem det er Tilfældet, hvad man fortæller om unge Piger. Samme Mand har af Skjæbnen allerede ladet sig tiltælle idetmindste 1/2 Dousin Brude i Fredens og i Farens Dage, i fede og og i magre Aar, efter god og efter slet Cours; han er nemlig indtraadt i den hellige Ægtestand i 1801, 1863, 1801, 1807. 1816 og 1828, og man tør vel formode, at han nu, da han staaer i Begreb med at gifte sig 7de Gang, gjør Forsøget uden Ængstelighed. Dersom han er Embedsmand og altsaa tvungen Jndskyder i Enkekassen, hvilken Guldgrube har han da ikke været for denne, og dersom ham er bevilget Henstand med Betalingerne af Jndskudene, var det paa den anden Side interessant at erfare, hvorvidt han er avanceret med Konerne i den Henseende, om han f. Ex. er kommen længere end til den 3die Skjøndt vi ere af den Formening, at videnskabelig Dannelse hos Damer ikke er at foragte, antage vi dog ikke, at det vilde være behageligt for bemeldte Mands Tilkommende, om hun ved den høiere Mathematiks Hjælp af den fremsatte Aarrække skulde kunne udfinde, i hvad Aar der er Sandsynlighed for, at han 8de Gang vil offre paa Hymens Altar. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Vor talentrige Landsmandinde Jfr. Østergaard vedbliver i London at bevare den Yndest hun der har erhvervet sig. Hun giver Sang-Jnformation i flere af de fornemste Familier, og bidrager ved sit Talent til at oplive de mest fashinoble Circler, Hun har i Vinter sjunget flere Gange offentligt og gav i Ma en talrigt besøgt Concert, hvori hun vandt meget bifald. I Kjøbenhavnsposten, yttres Forundring over, at Publicum hidtil Jntet har kjendt til Nationalbankens Understøttelsesfordskjøndt netop ved et lignende Jnstitut den største Offentlighed bør finde Sted. Af en Beretning i Collegealtidenden om Qvartalsmødet d. 16de Juni seer man, at der existerer et saadant Uuderstøttelsesfond, hvorom de fleste Bank-Jnteressenter nok hav været uvidende. Anmelderen ønsker derfor, at Repræsentanterne ville erindre, at de kun forestille Jnteressentskabet og paa dettes Vegne lede Overbestyrelsen. Den Omstændighed, at Repræsentantskab bet selv vælger nye Medlemmer, istedetfor de aftraadte, saavelsom de ogsaa Directeurerne, kan let gjøre Administrationen til et forsig afsluttet Collegium, istedetfor National-Bestyrelse. Der undres tillige over, at ei blot Bankens aarlige Regnskaber ikke opvise Jndtægten til disse Depositopenge, men at de indeholde heller ingen Jndtægt af Foliopengene, saameget mere, som der virkelig i et af de første Regnskaber findes anført som Jndtægtspost: Betaling for de i Banken indsatte Deposita 691 Rbd. 85, s. Sølv og 1019 Rbd. 67 s. Sedler - ingen ubetydelig Sum for eet Aar. I de følgende Regnskaber mangler denne Jndtægtspost aldeles, fordi den er henlagt til Understøttelses=Fondet, om hvis Hensigtsmæssighed man ikke godt kan dømme, eftersom man ikke kjender det. Jmidlertid maa Fondets Anvendelse høilig interessere Bankens Jnteressenter.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Acrobaterne Sødskendene Winther ventes hertil fra London, hvor de, som Liniedandsere af første Rang, have gjort megen Lykke.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
J disse Dage ankommer hertil en Fuldblodshingst og 2 drægtige Fuldblodshopper, som en Foræring fra Kongen af England til vor Konge.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
J forrige Uge ere her i Sladen fødte 67, døde 19, altsaa 118 flere fødte end døde.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Verel-Cours. Hamborg, den 22de Juli. Bordeaux 1891. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 7 s.; k. S. 13 Mk. 8 1/2 s. Madrid 461. Cadix 463/8. Lissabon 503. Amsterdam 2 M. 36; k. S. 35, 85. Kjøbenhavn 201 1/2. Species 13 pCt. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Kiøbenhavns Havnepriser, den 23de Juli. Loll. Hvede, 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. - Mk. - s. Langel. Hvede 4 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Holst. Hvede 5 Rbd. 3 Mk. - s. a 5 Rbd. 5 Mk. 8 s. Dansk Rug, 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Holst. Rug 4 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, 2rad. - Rbd. - Mk. - s. a 3 Rbd. 3 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. 8 s. Ærter 4 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Holst. Smør 50 Rbd. - Mk. - s. a 54 Rbd. - Mk. - s. Fyensk Smør 42 Rbd. - Mk. - s. a 48 Rbd. - Mk. - s. Jydsk Smør 42 Rbd. - Mk. - s. a 46 Rbd. - Mk. - s. Bøgebrænde pr. Favn 9 Rbd. - Mk. - s. a 9 Rbd. 3 Mk. 2 s. Odense, den 26de Juli. Den venstre Side af Canalbassinet her ved Byen bliver nu forsynet med et fast Bolværk. En af Arbeiderne paa dette havde i Fredags det Uheld, da han, ved at glide med Foden, vilde gribe for sig, at faae en Haand ind under Rammebukken, idet Støderen faldt ned; men slap med at faae de to yderste Fingre knuste.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
En Haandværksdreng herfra Byen fandtes forleden Dag hænge i et Træ i Hunderup Skov. - Det er ogsaa her en sørgelig Erfaring, at Selvmord paa den senere Tid synes at gaae hyppigere i Svang.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Jgaar Middags kom de 4 Heste, som havde været for Personposten fra Assens, løbende ind af Vesterport med et Stykke af Forvognen efter sig og standsede i Vestergade. Det ene For hjul var løbet af en Fjerdingvei herfra. Passagererne slap lykkeligviis med Skrækken. Fra Postcontoiret foranstaltedes strax Vogne ud efter Passagererne og Brevposten.
Aalborg Stiftstidende, 1836-07-30
Horsens, den 26de Juli.