JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-27
Kjøbenhavns Børs, d. 27 April. Cours. Hamb. 2 M. 244, a visto 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 91 a 91 1/2. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 103 1/2 Rbdlr. r. S. eller 129 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 96 1/2. Dito 4000 Bcomk. 95 1/2. - 6 pC. norske Obligat. ved Hambro & Søn 106. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 3/4. - Svenske Sedler 58 1/4. - Asiatiske Actier 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-04-27
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höeck¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Skilderie af Kjøbenhavn. Eenogtyvende Aargang. No. 35. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 1 Mai 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
(Jndsendt.)¬ At den alvise og algode Skaber, i enhver Henseende, har havt de bedste Hensigter med Menneskene, er iblandt saa meget Andet, ogsaa indlysende deraf, at han udrustede dem med Fornuft og fri Villie, hvorved han satte dem istand til, at opsvinge sig høit over alle de øvrige Skabninger paa Jorden, ja endog til, alt mere og mere at ligne ham, ved stedse at forøge og berigtige deres Kundskaber, som og ved uafladeligen at forædle deres Villie. Dette sit Formaal med Mennesket tilkjendegav han endvidere, paa saa mangfoldige Steder i sit Ord, Bibelen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
En anden, senere hensovet, ogsaa meget fortjent Mand, Digteren Thomas Thaarup, har heller ikke været saa heldig at erholde Bifald, i det mindste ikke hos enkelte af vore Dages Ordførere. Dette kan dog vel siges, uden Omstændighed, naar man ved at læse Recensionen over hans efterladte poetiske Skrifter seer, at Recensenten ikke allene har frakiendt ham Phantasie og Begeistring, men at endog ikke et eneste af hans Digte omtales med Bifald, naar hans Idyl: "J Dalens Skjød en Hytte laae &c., undtages. Men, er det ikke almindeligen vedtaget, og er det ikke tillige en Retfærdigheds pligt, at Recens, anfører noget af det Bedste, der findes hos den Forf. han bedømmer, deels for at godtgjøre, at Partiskhed ikke har ført hans Pen, med Hensyn til denne, og deels forat gjøre det læsende Publicum opmærksomt paa, i det mindste noget af det Sande, Gode og Skjønne, der findes i det bedømte Skrift, At der fandtes endeel deraf hos Th., tør dog vel antages som afgjort, og det saa meget mere, som det er bekjendt nok, at Mange, og deriblandt Mænd af udmærket Jndsigt og Smag, have i en lang Række af Aar læst og nydt hans Digte med sandeste Jnteresse - ligesom de endnu gjøre det – og hvorledes var og andet mueligt: At han ligesaa skjønt som passende har skildret og besjunget, i sine trende nationale Syngespil, Danmarks lykkeligste Dage, da Freden velsignede Fædrelandet med alle sine Velgierninger; den Stordaad af en ædel Første og hans vise Raadgivere, at sønderbryde de Lænker, der i Aarhundreder havde nedtynget Bonden, saavelsom denne ikke mindre skjønne Handling, at ophæve den skjændige Negerhandeel. Men, ligesom han paa den ene Side, ret con amore besynger den mod sit Folk kjerlige Regent, saaledes skildrer han paa den anden Side, ikke mindre rørende skjønt, de paaskjønnende, taknemmelige Undersaatter, der ikke allene inderligen glæde sig over den faderlige Regjering, men som tillige med største Lyst ere villige til at opoffre Formue, ja Livet – i Farens Stund – for det elskede Fædreland og dets Konge. Faa Digteres Harve tonede saa udelukkende om de milde, velgjørende Dyder, Venskab, Kjerlighed, Velgiørenhed, virksomt Borgersind, osv., ved hvilke Menneskene, saa at sige, gjøre Jorden til en Himmel, og vinde den Algodes Bifald, som Thaarups. Hvor udmærket skjønt besang han ikke Fædrelandskjerlighed i Sangen: "Du Plet af Jord, a. Hvilken høitidelig Alvor hersker der ikke t. Ex. i Sangen: "Vil du den sande Lykke finde &c., Som Hymnedigter forbunkles han kun af Faa. Hvor værdigt og skjønt besynger han ikke Guddommen i Hymnen: "Gud Jehovahl vi prise dig, &c.? Hvor ypperlige ere ikke hans Høitidshymner, og hvor klassisk skjønne hans Idyller? Jkke over et eneste Ord i hans Digte har Dyden mindste Føie at rødme, medens der paa den anden Side hersker i dem alle den reeneste Sands for Alt, hvad der er Sandt, Skjønt og Stort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Hvad er da Aarsagen, at Recensenten har bedømt dem saa lidet fordeelagtigt? Sandsynligen denne, at der hersker mere Fornuft deri, end samme af Nutidens Æsthetikere synes at kunne fordrage, saavelsom Digterens saa hyppige Anprisninger af Viisdom, Dyd osv., der vel viser, hvor høi en Priis han satte paa disse Fuldkommenheder; men som - underligt nok paa ingen Maade synes at behage hine Konstdommere. Vistnok tog han - Thaarup - som det sig bør, meget Hensyn paa Formen af fine Digte, i det han ikke allene udmærkede sig som en meget heldig Versificator, men tillige ved et correct og mandigt Sprog; dog forsømte han ingenlunde derover Materien, hvorfor ogsaa den Beskyldning mod ham, at han manglede Phantasie og Begeistring, synes at være aldeles ubeføiet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Da flere Mænd, ligesaa udmærkede ved en sund Tænkning som ved en ædel Smag, nære samme Anskuelser, eller dog lignende, som de, her ere yttrede, og over de samme Gienstande, saa antages det, at man er fuldeligen beføiet til at fremsætte dem offentligen, da de hverken sigte til meere eller mindre, end at bidrage til Sandhedens og Dydens Fremme, som og tilpaaskjønnende Taknemmelighed mod fortjente Forfattere. Forresten overlades det til de retsindige Læsere at bedømme, paa hvilken Side Sandheden findes, enten i det her Fremsatte, eller i det Paaankede. Kjøbenhavn, d. 17de April 1824.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
(Jndsendt.) Udi Kjøbenhavns Skilderie No. 24 for dette Aar findes noget anført angaaende den i Altona arresterede Viehlmann, hvor det iblandt andet hedder: "Viehlmanns Sag ventes nu snart paadømt."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Det ville være meget interessant saavel for Publicum i Almindelighed som in Specie for Pychologen og Juristen, om den hele Proces blev udgivet i Trykken, og herom troer man at kunne gjøre sig Haab, da der i det folkerige Altona og Hamburg neppe vil mangle Afsætning for et saa interessant Skrift og Udgiveren altsaa kunde vente at see sit Arbeide lønnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Jndenlandske Efterretninger. Fra Odense skrives, at Hans Høihed Gourerneuren er ankommen der forrige Løverdag i ønskeligste Velgaaende. Overfarten skete paa Postjagten Ørnen. Paa Stien langs med St. Jørgens Sø, fra Gammel Kongevei indtil Ladegaardsveien, anlægges nu en behagelig Spadserevei, som besættes paa hver Side med unge Træstammer. Naar disse Træer engang voxe til og slynge deres Grene i hverandre, saa bliver denne Promenade, saa tæt ved Vandet, med den herlige Udsigt, een af de skjønneste i Nærheden af Hovedstaden, især i de varme Sommerdage. Nu er intet mere at ønske tilbage, uden at ogsaa Gammel-Kongevei, fortrinligen fra Værnedamsveien af, maatte blive sat i saadan Stand og saaledes beplantet med Træer, at den blev mindre støvfuld i Tørke, mere farbar i vaadt Veir og overalt mere skyggefuld, end hidtil Tilfældet var. Vist nok kunne Fodgjængere gaae ad Alleen; men deels er det altid en stor Behagelighed, at have to Veie at vælge imellem, deels er i det Hele Gammel-Kongevei mere landlig end Alleen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Et nyt Sørgespil under Titel af Floribella, hvortil Professor Weise componerer Musiken, er antaget til Opførelse paa det Kgl. Theater i næste Saison.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
J Odense døde den 23de d. M. Etatsraad, Borgermester og Ridder Martin Lauritz Bendz, i en Alder af 73 Aar, efterladende sig en Enke, 4 Sønner og 5 Døttre. Han var den ældste Embedsmand i Byen og havde tjent Staten i henved 50 Aar. Ogsaa var han den sidste Landsdommer ved det forhen ophævede Landsting, for Fyen og Langeland, og blev, efter sin første Afgang fra Borgermesterembedet, atter sin Eftermands Successor. Med en nøiagtig Kundskab til de offentlige Indretninger og mangeaarig Erfaring forbandt han endnu med tiltagende Alder til sine sidste Levedage en sjelden Virksomhed, Orden i Forretninger og Embedsiver, hvis Frugter vise sig i flere Anlæg til Gavn og Forskjønnelse for det Almindelige. Hans veltrufne, Portrait, malet af Hr. W. F. Bendz, saaes paa sidste Konstudstilling.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Uagtet det i Moniteurens Beretning om Statsrenters Nedsættelse (see Skilderiet No. 31. og 32) nyligen hedte, at Penge vare nomstunder at faae til 2 1/2 PC., saa staaer Discontoen i Hamborg dog nu i 6 PC. Aarsagen dertil skal være deels de store Opkjøb af Statspapirer, deels de mange Contanter, der gaae til Paris, for at have Penge i Beredskab til at udbetale de Statscreditorer, som ikke maatte skjøtte om at lade deres Capitaler blive staaende til 4 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Om adskillige af de udenlandske Konstnere, af hvis Arbeider man forhen har seet og i Aar end seer paa Konstacademiets Udstilling, læses i Essasur Thistoire de la peinture en Italie, depuisles tems les plus anciens jusqua nos jour, par Mr. le Comte Greg. Orloff, Paris 1823, 2 Voll., interessante bemærkninger, hvoraf her meddeles følgende. Catel, fra hvis Haand vi denne Gang see en fortræffelig Fremstilling af Folkelivet ved Neapel, er en Preusser af Fødsel. Hans Malerier agtes almindeligen i Rom, hvor han endnu opholder sig. Ogsaa Brødrene Riepenhausen, udmærkede sig der fordeelagtigen. Men, siger Forf., blandt de unge tydske Malere hersker en besynderlig Grille. Først studere de de store Mestere, og derpaa gaae de over til de Konstnere, der kun vise Konstens Foryngelse, og hvilke uden Smag ikke ville andet end Natur. - Af Agricola ere to, Fader og Søn, den første Maler ved Academiet St. Lucas, den sidste, 25 Aar gammel, opvækker ved sit Malerie Judith og den hellige Familie store Forhaabninger. - Benvenuti, fra hvem vi for adskillige Aar siden saae Geheimeraad Schubarts og hans Gemalindes Portrait, er Directeur for Academiet i Florenz; hans Farver ere for stærke. Hans Ugolino er i den Florentinske Anthologie, efter Forfatterens Mening, med stor Føie bleven meget rost, men tillige skarpt dadlet. Hercules og Hebes Bryllup, al frasco, som pryder et Plafond i Palladset Pitti, er aldeles lykkedes ham, uden at han just har fremstillet deri nye Jdeer, J al fresco ligner han ganske Appianini¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Hr. Linstow er ankommen fra Norge til Stokholm med Modellen til det ny Slot, som skal opføres udenfor Christiania paa en Bakke, der behersker Staden og Omegnen. Den skal allerede være bifaldt af Kongen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
I Stokholm har en Bonde nyligen ladet sig høre som musicalsk Virtuos.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
J Hamborg er der nu indrettet tre ny og skjønne Lystdeligencer med 4 Heste for, som afgaae tre Gange om Dagen og medtage 18 Personer, af hvilke 6 sidde i Vognen, 6 bagpaa og 6 ovenpaa til Lysttourer. Betalingen er meget billig, f. Ex. 10 Sch. C. for hver Plads i Vognen til Bauers Hauge. De hedde Blücher, Wellington og Nelson.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Kjøbenhavns Børs, d. 30 April. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. - Specier solgtes til 15 Rbmk. Spec. 250. Disconto 5 pC. - 4 pCt. Kongl. Obligat. (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank-Oblig. (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) 103 1/2 Rbdlr. r. S. eller 129 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819. 3000 Bcomk. 96. 6 pC. norske Dito 4000 Bcomk. 95. Obligat, ved Hambro & Søn 106. - Norske - Svenske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 1/2. Sedler 58 3/4. - Asiatiske Actier 100.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-01
Rettelse. J No. 28, P. 447, 1ste Lin., for, Biskop Oluf Daa, læs: Biskop Oluf Mortensen. Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Enogtyvende Aargang. No. 36. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 4 Maji 1824. Var Morten Luther en Christen, eller var han en Kjætter, Paven satte Luther i Kirkens Ban, og Catholikerne have bestandig paastaaet, det var velforskyldt, paastaaet, at Luther var en Kiætter, og det en af de Argeste; men den Augsburgske Confessions Tilhængere have naturligviis paa det Kraftigste protesteret mod denne Pave=Dom, og apelleret til det apostoliske Concilium i Bibelen og Arelds=Kirken, efter hvis gyldige Kiendelse, de paastod, Luthermaatte agtes og æres, som en Christendoms-Lærer i Aand og Sandhed, hvis Lige knap, siden Apostlernes Dage, var fundet i Kirken.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Grunden til dette Uvæsen vil jeg her lade staae ved sit Værd, men skamme sig skulde dog visselig hver Mand, som vil agtes for en Lysets Ven, ved at arbeide paa den største af alle Formørkelser; thi det er unægtelig en saadan Forvirring af Ord og Tanker, som, naar den blev herskende, maatte giøre al Tale om aandelig Sandhed uforstaaelig og derved unyttig. J Lysets Navn er det da vor Fordring til alle dem, der vil tale med om Christendom, at de ikke sammenblande, men tydelig adskille de to aabenbar forskiellige Spørgsmaal, hvad er den sande Christendom : hvad har Christus lært, og er Christendommen sand c: er Christus troværdig? Det første Spørgsmaal er aldeles historisk, og skal, uden alle andre Hensyn, besvares af Apostlerne og de første Christne. Det Andet derimod kan vist nok ogsaa behandles videnskabelig, men bliver dog, til Verdens Ende, hvad det fra Begyndelsen var, i Grunden et SamvittighedsSpørgsmaal, som Enhver maa have Lov til, paa eget Ansvar, for sig selv at afgiøre, da Troen er Noget, Mennesker umuelig kan give, altsaa ei heller maa ville paanøde hinanden.Hvem der sammenblander disse Spørgsmaal, og enten paastaaer, man af sig selv kan vide, hvad der er den sande Christendom, eller at Troen er en Tvangs-Sag, hvem der paastaaer Sligt, det være sig Theologer eller Philosopher, Lærd eller Læg, de ere aabenbar ikke Lysets men Mørkets Talsmænd, og mellem disse vil Historien da nødes til at tælle Mange, som i den sidste Tid have brammet med Navn af Oplysningens Venner, medens de legde med Ord i den vigtigste Sag. og derved stræbde at fordunkle selv de klareste Sandheder, som der kun hører Sandheds-Kiærlighed til at fatte. Medens jeg derfor inderlig ønsker, at Samvittigheds-Friheden maatte overalt være saa undskrænket, som den knap er i England selv, maa jeg erklære det, videnskabelig, for en aldeles tvungen Sag, hvad der skal kaldes sand, det er: ægte Christendom, da det ikke beroer paa noget Menneskes Villie eller Tanke-Gang, men paa historiske Vidnesbyrd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Fremdeles erklærer jeg, som Theolog, pligtig til, af Bibel og Kirke-Historie, mod hver kyndig Modstander at forsvare min Paastand, at Morten Luthers Troes-Bekiendelse, som den findes i den Augsburgske Confession, er den sande Christendom, som den var fra Begyndelsen, og som den da, hvad enten man vil troe den, eller ikke, nødvendig maa blive til Verdens Ende. Paa en Tid, da Wegscheiders Dogmatik, som i Tydskland alt har oplevet tre Oplag, ogsaa hos os er blevet anprist Præster og Studenter, maa jeg jo vente at finde Modsigelse, som, hvis Beviset brister mig, giør mig til Skamme; men saalænge maa og vil jeg have Ret til, ikke blot juridisk, men theologisk, at erklære enhver Forhaanelse af den lutherske Troes-Bekiendelse for en Forhaanelse af den eneste ægte, sande, fornuftige Christendom. N. F. S. Grundtvig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Jndustrieanstalten i Assens. Det er en afgjort Sandhed, at jo flere Manufactur= og Fabrikvarer m.m. der indføres fra Udlandet, jo flere Penge gaaer der ud af Landet til Fremmede, og jo fattigere bliver Staten; derimod naar det Modsatte finder Sted, blive Pengene i Landet, og mange fattige Mennesker finde Leilighed til at fortjene det Nødvendige. Da kun faa Fraværende kiende denne Industrieanstalt, eller veed hvad dens Bestemmelse er, eller hvad der hidtil har været virket til Jndustriens Fremme, tillader Bestyreren for samme sig at give en kort Forklaring herover, ikke for at prale, men, for om mueligt, herved at anbefale dens Frembringelser, og tillige at vise hvad der kan udrettes til Jndustriens Fremme, endog med en liden Capital, naar Sagen drives med Varsomhed, strængeste Oeconomie og med Iver. Denne Industrieanstalt blev oprettet 1817. Dens Hensigt er 1) tidlig at vænne fattige Drengebørn til nyttigt Haandarbeide og afholde dem fra Ørkesløshed og Lediggang; 2) dernæst at give saavel mange fattige Børn, som arbeids løse Haandværkere, Arbeide; 3) at skaffe flere Slags Varer forfærdigede, som ellers skulde kjøbes fra Udlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Udgivt. a. Fra 1817 til 1823, til flere Slags Værktøi, og Apparater udgivet . . . . 635 Rbd. 26 s. b. Fra 1824, Maskiner og Apparater til et complet Kardefabrik 450 c. De fattige Drenge have faaet siden 1819. . . . . . . . . . 176. d. Siden Kardefabrikens Oprettelse i November f. A. have Arbeiderne fortjent . . . . . .a. J August 1820 foretaget en Reise til Lübek, Hamborg, Altona a. for at see flere Slags Kornrensemaskiner og Fabriker, m. m., der kostede f. August 1821 foretaget en lignende Reise til Kjøbenhavn 4. August 1822 ligeledes reist til alle Fyens Kjøbstæder. . .h. August 1823 ligeledes reist igjennem Nørre- og Sønderjylland, i Øster og Vester, samt til Hamborg, Altona &c., og tilbagelagt en Vei af circa 170. Mile, for at see alle Fabriker, som forefandtes, og for at udbrede det ny opfundne Slags Kornrensemaskiner m.m., som kostede. . . . . . . . . 300 J Forbindelse med denne Industrieanstalt staae tillige flere Haandværkere, som arbeide med Kornrensemaskiners Forfærdigelse, Harper a., hvilke have tjent de 2de sidste Aar circa 10 til 1200 Rbd. Følgende Vare ere blevne forfærdigede. 200 Stkr. Nürnberger Legetøi; 300 Stkr. Staal- og Messingtraads Fuglebure, hvilke have naaet den Fuldkommenhed, at de kunne sættes ved Siden af Udlandets, 80 Par Hørhegler, de fleste med fortinnede Tænder; en betydelig Mængde Smaating af Træe, samt Pap- og Bogbinderarbeide. 1821 opfundet, paa en behændig og let Maade at lade forfærdige alle Slags Staal= og Messingtraads Grynsold, passende til Harper, Kornrensemaskiner &c. Heraf ere allerede forfærdigede circa 700 Stkr. 38 Tommer. 1822 opfundet et nyt Slags smaa Kornrensemaskiner, som ere mindre og lettere at flytte end alle hidtil bekiendte, og rense dog ligesaa hurtigt og godt som de større, hvoraf ere solgte paa 2 Aar til alle Danmarks Provindser 86 Stkr., hvilket særdeles meget har bidraget til at fremme Kornrensningen i Danmark. - Paa dette Slags Maskiner haves Monopolium, i 5 Aar. Af flere Slags store Maskiner er forfærdiget circa 20 Stkr. For at opmuntre til Kornrensning har der i flere Aar været udlaant Maskiner gratis. 1824 oprettet et complet Kardefabrik, hvorved arbeide daglig 30 til 40 Mennesker. Af Karter ere allerede forfærdigede 1050 Par. Ugentlig kunne allerede leveres 70 til 80 Par, som alt have naaet den Fuldkommenhed, at kunne sættes ved Siden af de Lübekker fine Karter. Bestemmelsen er: der skal i dette Aar gjøres circa 3000 Par eller flere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Siden Jndustrieanstaltens Oprettelse ere allerede udgaaede 60 fattige Drenge, alle godt forberedte til forskjellige Haandværker. Understøttelse af det Offentlige har Bestyreren ikke havt (naar undtages 70 Rbdlr. af Fyens Stifts patriotiske Selskab); men hertil, som ugivt, i 6 Aar anvendt sit Embeds Jndkomster, som 2den Lærer ved Borgerskolen. Hvilke Vanskeligheder der have været at overvinde, inden denne Anstalt er kommen rigtig i Drift, ere for vidtløftige at anføre; men at disse have været mange, er begribeligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Priserne paa de vigtigste Ting af Jndustrieanstaltens Frembringelser ere følgende: a. Kornrensemaskiner til 28, 30, 33, 36, 39, 44, 55, 68 og 85 Rbd. Sedler. b. Messingtraads Gryn, eller Harpesold fra 6 til 7 Mk. Qvarteret. Staaltraads Dito fra 4 til 5 Mk. Qvart. c. Messingtraads Fuglebure, i Dusin, 1 Rbd. 2 Mk. Stykket. Staaltraads Dito, i Dusin, 1 Rbd. Stkt. d. Fine dobbelte Karder 8 Rbd. 3 Mk. pr. Dusin Par. Dito Dito 5 Mk. i enkelte Par.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Simplere Karder til bedre Kjøb m. m. Den Kongel. privilegerede Jndustrieanstalt i Assens, d. 22de April 1824. Rasmussen, Chordegn, 2den Lærer, ordentlig Medlem af d. K. Landhuusholdningsselskab, det islandske literaire Selskab og Jndustrie bestyrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Om Udbyttet af Prof. Rasks videnskabelige Reise.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Hr. Prof. Rask har fra sin videnskabelige Reise hjembragt meget vigtige literaire Skatte for Universitetsbibliotheket. De bestaae af en Samling af 113, for størstedelen saare gamle, Manuskripter i forskjellige østerlandske Sprog; 33 af samme vedkomme den gammelpersiske Literatur. Da han hos Anquetil du Perron, i Oversættelsen af Zendavesta, fandt de Personer navngivne, hos hvilke denne Lærde havde fundet Manuskripterne til sin Original, eller endnu formodede andre, saa gav han sig, under sit Ophold i Jndien, Umage for, at opsøge disse Personer eller deres Efterkommere, i det Haab, at finde hos dem de af du Perron omtalte Manuskripter. Han fandt sig heller ikke skuffet i dette Haab. Adskillige af disse kostbare Mindemærker vare blevne i deres gamle Eieres Værge, hvilke mere af Vane, end fordi de satte noget særdeles Værd derpaa, havde opbevaret dem. Det var altsaa Prof. Rask let, at sætte Universitetsbibliotheket i Besiddelse deraf, og endnu desuden at kjøbe dem for en forholdsmæssig saare ringe Priis. En Engellænder, som havde faaet Nys om Kjøbet, skal, som man forsikkrer, have ilet med at overbyde ham, men for sildigt, da Handelen allerede var sluttet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Berigtigelse. I Kjøbenhavns Skilderie No. 34 d. A. har staaet anført, at paa de hertil ankomne Ladninger Risengryn have Priserne været 16 Mk., 12 Mk. og 11 Mk. Bco. Dette trænger til følgende Berigtigelse: Den første Ladning Risengryn, blev solgt til nogle Skillinger over 15 Mk. Bco. til Udførsel, men bestod kun af 120 Fade Af den anden Ladning blev solgt 7 til 800 Fade til 13 Mk. Den tredie Ladning solgtes til 12 Mk., og under den Priis er endnu intet solgt af de nye Vare, men betales derimod med 4 til 6 Skilling høiere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Indenlandske Efterretninger. Mariboe. J afvigte Uge gjorde Tyve Jndbrud hos Kjøbmændene Sidenius, Krøier, Engberg og Brabandt; hos Engberg tømte de hele Boutikskuffen, toge noget Sirts og Lærred; de andre Steder bleve de forhindrede. Samme Uge er gjort et betydeligt Tyveri hos Kjøbmand Rønne i Saxkøbing.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Aarhuus. Den forleden her i Byens Arresthuus indlogeerte Kieltringbande blev første Paaskedag forøget med endnu 3 Personer af samme Laliber. - Den 22de April opkom en frygtelig Jldebrand paa Serritzlevgaard, hvis samtlige Bygninger siges at være brændte, paa Borggaarden nær. - Fredagen den 23de April slog Lynilden ned i Oddense Bye i Salling og ihielslog en Dreng, 13 Aar gammel, en Pige og en gammel Kone faldt begge bedøvede til Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-05-04
Aalborg. J disse Dage er her i Egnen kjøbt fede Stude for Norsk Regning. En Ladning er allerede afgaaet.