JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1767-04-06
Undvigte. Da af det Delmenhorstiske gevorbene Infanterie=Regiment Hr. Capitain Joh. Christian With, Natten imellem den 31 Martii og 1 April a. c. paa en grusom Maade i sin Seng ved 8te Blesjurer er bleven myrdet og bragt af Dage, af Foureren, Joh. Gotfried Mørel fød i Leipzig i Saxen, 20 Aar gammel, at maadelig Statur 2 Siællandske Alen og 17 Tommer høy, meget vel udseende, rund og særdeles rødladen af Ansigt, mørkebrune Haar, blaae Øyne, smal af Skuldre og maadelig sterk af Beenene, er efter formodende iklædt en Officeer=Møndering, med hvidt Undersoer, Pallie=Rabatter og Opstager med Sølv Balletter, hvid Vest, sorte Beenklæder eller og en rod Sar tout; maaskee og en grøn Klædning, og af sin Oppasser Johan Martin Stutz, fød i Würtenberg, 26 Aar gammel, liden af Statur, mager og mørkladen af Ansigt, blaae Øyne, sorte Haar, smal af Skuldre og Been, formodentlig iklædt et grønt Liberie, med gule Opslager og gule Snorer, eller og en gl. rød Sartout. Forbemeldte 2 Mordere, som begge ere af det Delmenhorstiske gevordene Regiment, og den ombragte Hr. Capitains Compagnie, haver strax taget Flugten, og saavidt man endnu veed, med sig taget for omtrent 1000 Rdlr. Værdie, Hr. Capitainen tilhørende Prætiosa, Guld, Sølv og Penge; der formodes og, at Fourieren Mørrel haver en Afskeed at forevise fra det Norske Liv=Regiment for Premier=Lieutenant Joh. Christian With; da det dog saa ikke mangler dem paa Penge, kand og formodes, at de have tilkiøbt sig andre Klæder; Thi ombedes alle og enhver, som forbemeldte Mordere maatte forekomme, at de dennem anholde, og til Regimentet levere, eller og Regiments=Cheffen Hr. Cammerherre og Obrister von Trolle i Kiøbenhavn Anholdelsen at tilbemelde, hvorimod alle paagaaende Omkostninger, saavelsom en Douceur til Anholderen kand ventes erlagt. Kiøbenhavn den 3 Apr. 1767.
Københavns Adresseavis, 1767-04-06
Bortkomne og bortstiaalne Sager. J Løverdags er et Sølv Lomme=Uhr i grønt Fodderal med Staal=Kiede, paa Uhret staaer Berger, bortkommet fra Schiøth, Kammertiener hos (S. T.) Hr. Geheime=Raad Rosenkrantz paa Amalienborg; Hvo om samme kand give nogen Oplysning loves en convenable Douceur.
Københavns Adresseavis, 1767-04-06
J forrige Uge er af et Huus paa Christianshavn bortkommet en Sølv Spise=Skee, hvorpaa staaer: S. H. A. N. D. 1696. af Kiøbenhavns Prøve; Hvo om samme kand give nogen Oplysning loves en raisonable Douceur af Eieren, som herfra anvises.
Københavns Adresseavis, 1767-04-06
Søndagen den 5 April er af en Dreng tabt i Fiolstræde: Et par Sølv Skoespenden uden Hierter, med Stempel: J. S. Hvo samme have fundet ville behage at levere dem imod en skikkelig Findeløn til Christian Halsøe conditionerede hos Guldsmed Werrum udi Myntergaden.
Københavns Adresseavis, 1767-04-06
Af min Gaard er i Løverdags den 3 April udløben 3 sorte bæltede halve Aars Grise. Hvem som haver fundet samme vilde imod en billig Douceur lade det melde til mig som Eieren Brygger Henrich Jørgensen i Farvegaden.
Københavns Adresseavis, 1767-04-06
I Dag er paa Toldboden ved Bommen af en komme borttaget: En rød Brevtaske, hvorudi var 4 Banco=Seddeler hver paa 10 Rdlr. og 6 a 8, 1 Rdlrs. Seddeler foruden andre Papirer, Skudsmaale a. Hvo om samme kand give nogen Oplysning vilde imod en convenable Douceur melde det til Sr. Rohde i Knapsteds Gaard ved Vester=Port.
Københavns Adresseavis, 1767-04-06
Fundne og opdagede Sager. Paa Politie=Kammeret udi Kiøbenhavn, er indleveret: 1) En Korned, 2) en med sorte Hierter emailleret, 3) og en med maadelig oval Crystallsteen indlagt Guld-Ringe, hvorunder er lagt et Navn i Træk, som efter Tyvens Tilstaaelse er stiaalen her i Staden, Dagen da Hendes Majestet Dronningens Jndtog stede eller ved de Tider. Et Sølv Skoe=Spænde uden Hiertter fundet, som med dette Avertissements Bekostning af Eieren kand faaes.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Cornesbondende.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Besvarelse. (See Nr. 5) Hvorledes ere de Ord at forstaae i Viisd. Bog Cap. 8 v. 19. 202 Men jeg var et Barn, af god Art, og havde faaet en god Siel. Ja alt som mere er, som jeg var god, kom jeg til et ubesmittet Legeme. For i nogen Maade at kunne udfinde og bestemme den egentlige Mening af disse temmelig mørke og uforstaaelige Ord, var det fornødent, at man maatte vide, hvo Skribenten er, der haver forfattet dette Skrift, som bærer det store Navn af Viisdoms Bog. Man maatte vide Autors egentlige Grunde og Principia, om man deraf mueligt nogenlunde kunde slutte, hvad han med disse Ord haver vildet sige, hvad enten da samme indbefatte i sig en Lærdom, som med Sandheden. er overeensstemmende, eller de indeholde een til hans Tid herskende Vildfarelse. Men det er indtil denne Dag en uafgjort Sag, hvo Forfatteren er til denne Bog. Nogle have vel kaldet den Salomo Viisdom, og paastaaet, at denne Konge skulde have skrevet den, hvorfor de og vil have den regnet iblant de saa kaldte Candniske Bøger. Dette, som aldeles ugrundet, er for længe siden forkastet. Andre have foregivet, at en Jøde, ved Navn Philo, skal være Autor til denne Bog, men samme kan ikke være den Philo Jndæus, som i Keyser Caligule Tid blev af Jøderne affærdiget i Gesandtskab til Rom, eftersom dette Skrift upaatvivleligen er skrevet i ældere Tider. Overalt at en Philo haver forfattet Viisdommens Bog, er et Foregivende, hvorom Historien ikke giver nogen Vished.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Ved Bogens nøyagtige Jgiennemlæsning kommer man lettelig paa den Tanke, at dens Forfatter maae have været en gudelig og retsindig Theologus og Philosophuus, det ved denne sin Afhandling haver vildet opmuntre Guds Folk under deres da værende Trængsler og Gienvordigheder til Troe, Taalmmodighed og Bestandighed, foreholdende dem, hvor forunderligen Herren fordum havde friet dem fra de Ægypters haarde Aag. Efter al Anseelse er denne Bog skreven til den Tid, da Jøderne, komme tilbage fra Babylon, sukkede under de Seleuriders og Laqviders svare Tyrannie. Og denne Tidens Omstændighed formener jeg at skulle tænde et Lys for os derved efter Muelighed at opdage, hvad der ligger i vores mørke Text. Saa vidt man kan see af Historien, haver den da hersken de Philosophie just paa denne Tid begyndt at faae Indgang hos Jøderne hvilken og efter al Rimelighed haver givet Anledning til de iblant dem i disse Dage opkomne Secter, hvoraf man tilforn ikke vidste at sige hos Hebræerne, hvilke nu bleve adskildte i adskillige Partier, der havde megen Lighed med de da værende Philosophiske Secter, Pharisæerne kommende meget overeens med de Stoiske, Saducæerne med de Epicureiske, Essæerne med de Platoniske Philosopher. Jblant disse sidste maae vor Textes Forfatter have været; i det mindste maae han have havt Smag paa den Platoniske Philosophie, og dette foranlediger os til at slutte, at han i disse Ord vil fremsette en Lærdom, som var antagen i den Platoniske Skole. Disse Viise, holdte for at ingen kunde blive en Viisdoms Ven, ingen kunde faae den kier, uden den, som dertil af Naturen var dannet, saa at i den Henseende havde den samme Meening om Philosopher, som man i Almindelighed har om Porter, Nascuntur, non flunt. Herpaa vil jeg allene anføre, hvad Alcinons herom haver skrevet, der haver givet et Udtog af den Platoniske Philosophie, og muelig selv haver været en Platonicus, som dog nogle ikke vil holde ham for.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Efterat denne Philosophus haver beskrevet Philosophien, at den er en Begierlighed efter Viisdom, Sielens Løsgiørelse fra Legemet, eller en Henvendelse til de Ting, som ere sande og guddommelige, farer han videre sort, og siger: Hvo som skal blive en Philosophuus, maae dertil af Naturen selv være indrettet, saa at han for det første er skikket og færdig til alle Slags Lærdomme. Dernæst at han ikke fæster sit Sind til de Ting, som ere flygtige, men til dem, som altid bestaaer paa den samme Maade. For det tredie at hans Natur er sandtrue, aldeles langt borte fra al Logn. Derforuden maae han paa nogen Maade være født maadelig, og være af en tæmmet Natur; thi hvosomhelst der er begierlig efter Sandhed, og henvender sit Sind til de guddommelige Tings Beskuelse, den ringe agter Legemets Vellyster. Desuden bør en Philosophus (eller den, som skal blive det) være af et frit Sind; Thi Høyagtelser for ringe Ting er modstridende imod det Menneske, som vil beskue Tingens Sandhed. End haver han fornøden et skarpt Nemme og Hukommelse. Denne er den naturlige Beqvemmelighed, de Sinds og Legems Gaver, som Academiet fordrede af den, om hvilken man kunde have Haab, at han nogensinde kunde blive en Philosophus.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Vi maae ansee Forsatteren, som den der her betragter sig selv ikke moraliter, eller i Henseende til Guds Lov, for saavidt han henhører til den gandske fra Guds Lov af= og frafaldne menneskelige Natur, saa han hermed ikke undtager sin gode Siel og sit ubesmittede Legeme fra den Fordærvelse, som fra Stam=Faderens Fald af er den gandske Slegt paaarvet. Men, han betragter sig her philosophice eller physice, det er i Henseende til visse naturlige Egenskaber, Sinds og Legems Gaver, ved hvilke Naturens Herre havde adskildt ham fra mange andre, hvoraf han ingenlunde hovmodede sig, men erkiendte den ham derved paaliggende Pligt til desmere at jage efter Viisdommen; og som han ingenlunde stolede paa denne sin gode Natur, see vi hannem i det efterfølgende at vende sig med ydmyg Bøn til sine Fædres Gud, at han vilde veylede ham paa Viisdoms Vey. At det i den paa følgende Bøn lader sig ansee, som at det er en Konge, der beder, derved vilde ingen lade sig forvilde til at tænke, at denne Bog derfor hører Kong Salomo til. Hvo som er noget bevandt i Alderdommens Ting, den falder ikke og ver denne Steen, eftersom det er den vitterligt, at man i Alders Tid brugte at indføre i sine Skrifter Personer af Stand, og Værdighed at tale, derved at kunne give samme destommere Skin og Glands. Men at blive ved vores egentlige Sag! Da Viisdom dommen i og for sig selv, saaledes som vi den i det foregaaende have betragtet, ingen udvortes eller jordiske Fordeele haver i Følge med sig, eftersom den egentlig haver med Sindet at giøre, med dets Reengjørelse og Forberedelse til en anden Verden, er det saa meget meere fornødent, at om nogen naturligviis skal faae Viisdommen kier, og holde den i Agt, da maae den dertil af Naturen selv i nogen Maade være dannet, begavet med en god Siel, boende i et ubesmittet Legeme. De timelige Fordeele have en trækkende Kraft i sig, og da Viisdommen intet saadant haver at fremkomme med, den lover ey sine Venner det glimrende Guld, ey denne Verdens Rang og Ære, ey Lyst og gode Dage, men spaaer den snarere det, som er tvertimod, saa falder det af sig selv, at om nogen efter Naturen udvælger den til sin Deel, da maae han med vores Forfatter have faaet saadan en Siell, der ikke seer paa det flygtige, men paa det, som evig bestaaer.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Spørsmaal.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Om en Proprietair her i Landet har Rettighed til visse Personer at bortfæste Fiskeriet i Stranden, hvor hans Gods paastøder, og om ikke saadant Fiskerie er alle og enhver tilladt? Prospect af Ære=Porten i Kaabber, og af Decorationen, for Raadhuset, saa og af den der var destineret til Hr. Envoye, Titleys Hotel, og af Sørge=Monumenterne som bleve opførte for Raadhuset og Børsen, Stykker for 2 Mk. er til Kiøbs i Snedker Bradts Gaard paa Østergaden.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Grav Skrift. HerI denne Jorde Hytte. Efterat Siælen var indgangen i sin Himmelske Boelig, Forvares de Jordiske Levninger. Al fordumHøyede og Velbaarne. Nr. Himmel=Salige.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Frue Etatz Raadinde METTk MAI LETh. Föd Svar.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Udi VIIste Aars gudelig Enkestand efterladt Egtefælle, Sin forlængst Salig hiemkaldte Ægtemage Hövædle og Velbaarne Hr. Christian LErf, Fordum Kongelig bestalter Fratz Raad og Committerede i det Høylovlige Cammer-Collegio. Denne Høysalige Frues : Indgang til Livet skedte den 18 October 1709. Fremgang i Livet fortsattes ved en daglig Vandring. i Dyder, Indtrædelse i Høybenævnte Ægteskab (velsignet med 2 Sönner og 4 Döttre, hvoraf 2 Sorrigfulde Døttre efterleve fuldbyrdedes den 15 Dec. 1728. Udgang fra Livet fuldbragtes sød og salig den 31 Mart. 1767, i en roesværdig Alder af 57 Aar, 5 Maaneder, 3 Uger og 3 Dage. Hvad jeg har været her, kand af det nævnte agtes, Men hvad min Siel hos Gud nu er, kand ey betragtes; Thi da jeg i min Død fik endt min Svane-Sang, Fløy Sielen let til Gud, og nyder Engle Kang
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Bekiendtgiørelse. M. En honet Enke, boende udi Politie=Betient Froms Huus ved Vester Vold imellem Studii= og St. Pedersstrædet, søger at faae et Antal af 6 til 8 Børn, for samme hos sig at informere udi alle Slags Syening, samt Læsning og Coucation, om skulde forlanges; alt efter en billig Accord og til Fornøyelse. Intressenterne udi de af Zedeler oprettede 5 Compagnier, vilde see deres Portioner inden Løverdagen den 18 April, som er Paaske Aften, fornyede; thi udi Helligedagene modtages ingen Fornyelse. Skulle nogen forlange Andeel udi disse Compagnier, overlades den samme paa billige Conditioner. Da der Fuselier Simon Petersen, von des Hr. Major von Schacks Compagnie des Königl. Nordischen Leib Regiment zu Fus, welcher bis den 30 April dieses Jahres nach Flensburg beurlaubet, sich von da nach Jütland begeben ohne die Compagnie den Ort seines Aufenthalts bekant zu machen; So wird selbiger hiedurch offentlich befohlen, sich den 30sten dieses Monaths unfehlbar bey dem Regimente einzusinden. Auf Ordre H. Luders. Plat de Menager, Terriner, Fade, Tallerkener, Aschetter, Saussiers, Sallatier, store og smaa Urtepotter, Melkebøtter, Melkespand, Melk= og Vandfade, Spølkummer, Punche Boller, Smørdaaser, Meloner, Caffe= og Theetøy, Contoir=Kopper, Caffe= og Thee=Kopper, Øreskaaler, med mange flere Sorter Facance=Porcelain, er nu at bekomme, hos Hoffnagel. Efterretning for de Handlende.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Conditioner. Hvorefter de udi det Kongl. Ocroyerede Danske Asiatiske Compagnies Huus den 8 April til Auction indsettende.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Vahre skal forhandles: 1) Det paa Auctionen giørende Bud er at forstaae i Danske Croner. Paa Tørklæder imodtages ingen Bud ringere end udi hele Skillinger. 3) Om Directionen af nogen Kiøbere skulde forlange, Sikkerhed for sit giørende Bud, skal den, af hvem det forlanges, være pligtige samme strax at stille; i Mangel deraf maae han fra sit Bud afstaae og Varene paa nye igien opbydes. 4) Enhver som lader sig tilslaae Vahre for 500 Rdlr. Værdie eller mere, og Betalingen i rette Tid erlegger, skal nyde 4 pro Cento Rabat udi sin Regning. 5) Alle de paa denne Auction bortsolgte Vahre, skal ufeylbarligen 3 Maaneder efter Auctionen være betalte og afhentede, ligesom og de indsatte Hypotheqver indfriede. Skulle ellers dette uagtet efter forbemelte 3 Maaneders Forløb, endda befindes Vahre og Hypotheqver ved Compagniet efterstaaende og ubetalte, da skal Directionen have Magt og Rettighed til, deslige uden videre Advarsel ved offentlig Auction, efter eget Gotbefindende, for den første Kiøberes Regning at lade auctionere, med Reservation af alle Omkostninger, Jnteresse, ringere Priser, og de forhen rabatterede 4 pro Cento at miste med videre, indtil Compagniet aldeles er skadesløs, Renten inclusive; ligeledes under samme Reservation ved lovlige Midler at søge Betaling for de indsatte Hypotheqver. 6) Det er iligemaade ingen tilladt at lade sine enten betalte eller ubetalte Vahre længere udi Compagniets Pakhuus henligge end forhen meldte Trende Maaneder, omendskiønt de ville derfor betale Pakhuusleye. Men Compagniet skal i dette Fald have Magt til saadanne over den limitterede Tiid besundende Vahre paa Evernes Bekostning at lade henføre udi et andet Pakhuus uden at være ansvarlig til den Skade, som Godset des formedelst udi een eller anden Maade kunde tilkomme; hvilket i saa Fald bliver for Kiøberens egen Reigning og Risico.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Af de kjøbte Vahres Beløb bliver som sædvanlig Kiøberen anført en pro mille til de Fattiges Beste. 8) Vahrenes Udlevering foranstaltes efter Casserens skriftlige Attest, naar Betalingen i Courant med 6 1/4 pr. Et. Agio imod Croner, og i Voxler efter den 12 Artikel er skeet.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
De kjøbte Vahre bliver ikke til nogen anden end den virkelige Kiøbere udleveret, des Aarsag ikke heller nogen Transport fra den ene til den anden, hverken ved eller efter Auctionen, bliver tilladt. 10) Af de Vahre, som til Udenrigs Steder inden 8te Maaneders Forløb fra Auctionens Dato vorder bortsendte betales 1 pr. Cto. Specie i Told ved Khavns Toldkammer, efter den af Bogholderen paaskriftlig Forlangende meddelende Attest, og af det som efter bemeldte Tid Udenlands bliver forsendt saavelsom af det i Riget forbliver, betales 2 1/2 pr. Cto. Species i Told til Compagniet, og det prompte saa snart Regninger derover de Kiøbende tilstilles. 11) Naar Kiøberen fra Compagniet har afhentet sine kjøbte Vahre, da tilstaaes hannem i ingen Maade nogen Enstatning, hvad enten der maatte have været Mangel i Tallet; eller nogen beskadigelse. Thi hvad Erindringer han med Rette maatte have at kunde giøre skal skee førend Vahrene fra Compagniet bortføres. Og hvad de Vahre angaaer, som ikke inden foreskrevne Tid ere afhentede, da saa fremt Kiøberen, vil vente sig nogen Erstatning for hvad han i en eller anden Maade med Føye maatte kunde have at paastaae, skal han med saadan sin Mangel og Erindring være forbunden at fremkomme, i det seeneste 6 Uger efter Auctionens Dato, thi efter den Tid imodtages aldeles ingen Mangel eller Exception af hvad Art, eller under hvad Prætext det end maatte være. 1) Af alle paa denne Auction kiøbte Vahre, skal den halve Deel betales i Vexler paa 2 Maaneders Dato fra Auctionens Endelse at regne, paa Engelland, Holland og Hamborg, efter den Cours som paa Auctionsstedet nærmere skal blive tilkiendegivet. Disse saaledes til Betaling indleverede Vexler, bliver om Mandag, Onsdag, Torsdag og Fredag Formiddag paa Compagniets Contoir til Directionens Forestilling imodtagne, og paa andre Tider ikke, da Directionen forbeholder sig den Frihed, saadanne dem anbudne Vexler at antage eller ikke, uden at være forbunden derfor at angive Aarsagen, og skal Kiøberen dog, omendskiønt slige Vexler ikke imodtages, ey være befriet fra sin Forbindtlighed at indlevere sam anne Vexler hvormed Directionen kan være fornøyet. 13) Naar Kiøberne deres Regning paa de kjøbte Vahre ere tilstillede, da skal de være pligtige i det seneste 14 Dage, derefter at fremkomme med hvad de derved maatte have at erindre, og i Fald dette ikke skeer, bliver Regningerne uden nogen Exception anviist til Betaling, og ingen Mangel siden imodtaget. For Paccagien af Cattun=Baller, bliver, som sædvanlig, betalt 2 Rdlr. per Fad.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Fredagen d. 10 April førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver ved offentlig Auction udi Frue Etats=Raadinde Just Fabritii Gaard i Borgergaden, bortsolgt: Endeel Viine, og Heedeviine, af alle Slags, samt Brændeviin, Liqveurs, Viin=Eddike, Engelsk og Altonaer Øll, ledige Viinfade, med videre, efter de derover trykte Plakaters Formelding; Hvilket alt, forinden Auctionen, af Liebhaberne kan tages i Øyesyn, og anvises fra bemeldte Frue Etats=Raadindens Contoir.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Fredagen den 10 April vorder paa Børsen i Middagsstunden til de Høystbydende bortsolgt: En Siette Part udi Snou Skibet Dorothea Anna kaldet, drægtig 66 CommerceLæster, nu beliggende ved Sr. Ostens Plads paa Cristians havn; Conditionerne saavelsom Inventarium kan forinden faaes til Eftersyn hos Mægler Jürgensen.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Fredagen den 10 April vorder paa Børsen i Middagsstunden til de Høystbydende bortsolgt: Circa 20000 Pd. Libriske Corender. 6 Kurver Seltzer=Vand. 3 Baller Bomuld. Hvilke Dagen for Auctionen samt Auctions Formiddagen kan af Liebhaberne tages i Øyesn i afg. Duvahls Pakhuus bag Børsen.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Løverdagen den 11 April førstkommende om Formiddagen imellem 10 og 12 slet, skal ved offentlig Auction første Gang opbydes og til den Høystbyde skal bortsælges, afg. Viinhandler og Tracteur Jachim Gibler og ligeledes afdøde Hustrue Regina Grams Stervboes tilhørende og paa Hiørnet af Fortunstrædet og gl. Strand beliggende Gaard.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Mandagen d. 13 April førstkommende Kl. 10 Slet, skal paa Auction følgende Dantziger Eege Planker og Tømmer sælges, hvilke ere beliggende paa Sr. Applebyes Skibs Tømmer=Plads paa Christianshavn, hvor indgangen er fra lange Broe ved Rebberbanen, og hvor Plankerne og Tømmer er beliggende, og Auctionen holdes. 91 Stk. Eege 2 Tomme Planker. 114 Stk. dito 3 Tomme dito. 213 Stk. dito 4 Tomme dito. 8 Stk. dito 5 Tomme dito. 6 og en halv Skok beste Ege Klapholt. 6 Stk. Fyrre Bielker. 1 Stk. Fyrre Spær. 256 Stk. Eege Skibs=Tømmer og Knæer. 40 Stk. Eege Planker. 26 Stk. Espings Tømmer Eg. Plankerne som i Stabler af 20 til 25 Stkr. er førteert og hver Hammerslag sælges, benævnte Planker og Tømmer kan af Liebhaberne besees 3 a 4 Dage for Auctionen og Conditionerne erfares forinden af Mægler Jürgensen. Torsdagen den 23 April førstkommende, om Formiddagen Kl. 8 slet, lader Madame Wasserfall ved offentlig Auction udi Gaarden paa Amager Torv Endeel Rhinske Vine, Franske Vine, Brændeviin og Eddike, samt nogle hede Vine, ledige Stykfade med videre, bortsælge, hvoriblant 2 Stykker gammel Rhinsk Vin af 78 Aars Alder, og 1 Stykke gl. Fransk Viin 60 Aar gammel; alt efter de Conditioner som paa Auctionsstedet bliver bekiendtgjort. Betalingen derfor erlegges til Sr. Hans Eegholm, boende i store Fiolstræde, hos hvem saavel som paa Auctionsstedet Catalogi og ere at bekomme.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Licitation. Udi det Danske Asiatiske Compagnies Huus paa Christianshavn, bliver Mandagen den 13 April foretaget. Licitation paa diverse Materialier og Vahre, som vil de indeværende Aar udreedende Skibes Fornødenhed, skal leveres, saasom Eege Barkholter og Planker-Granneknæer. Eege dito, Pommerske Fyrre Bielker, dito Spær Norske 12, 16 og 18 Alinger, Vestervigs Valbræder, Fiinsk Tiære, Engelsk Saallæder, Harpix, Linolle, Engelsk Klumpe blye, Rigais eller Petersborger reen Hamp, Kanon Krudt, Hollandsk og Petersborger Segldug, Engelsk Ost, gule Voxlys, Svedsker, Rom, Fransk Brændeviin, Fynsk eller Langelands ævret Smör, dito røget Korn=Flesk, Spansk Salt, Steenkull, Flaske Kieldere med Flasker og og Tin Skruer, samt ledige Flasker og Propper ; Thi vilde de, som maatte have Lyst at paatage sig Leverancen behage til forbemeldte Tiid og Sted sig at indfinde, da Conditionerne nærmere skal blive bekiendtgjort. Til Leye.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Hos Sr. Peter Johansen i Nyehavn er mellemste Etage til førstkommende Paaske Flyttetid til Leye at bekomme; Samme bestaaer i 5 complette Værelser, Kiøkken, Spise=Kammer, Brænde=Loft og Salte Kielder. Til Paaske rette Flyttetid bliver Værelser til Leye hos Hr. Kammerraad Posth paa Hiørnet af Laxe=Gaden, for en Cavalleer eller ledig Person, med eller uden Meubler. Til Paaske rette Flyttetid bliver Værelser til Leye hos Hr. Commerce=Raad Posth paa Hiørnet af Laxegaden, for en Cavallier eller ledig Person, med eller uden Meubler. J Spring=Gaden, andet Huus fra Runde Kirkemuur, hos Speckhøker Niels Petersen Lund, er en smuk Sahl til Leye, for en honet Person.
Københavns Adresseavis, 1767-04-07
Til Kiøbs. Meget godt frisk Riga Hørfrøe kan erholdes udi Tønder, og gives herom nærmere Efterretning paa Adresse=Contoiret. Jernebierne Mølle og Gaard kaldet, beliggende tet ved Slagelse paa frie Eiendoms Jord, er tilkjøbs. Liebhaberne behager at melde sig enten paa Stedet eller hos Sr. Søren Madsen Snedstrup, Brændeviinsbrænder, boende i Lærstræde. En god stærk Eenspender=Vogn i god Stand, som og kan bruges til 2 Heste og kan være tienlig for en Brygger eller Hørkræmmer, er tilkjøbs hos Søren Sørensen i Fiolstræde næst ved Bagerens.