Berlingske Tidende, 1816-02-19
Praktiske Materier. Kongelige Præmier. stor bedste Hør ikke mindre end 100 Lispund . . . 100 Rbdlr. for Haravl udsættes følgende Præmier: For dito ikke mindre end og Lispund . Den sidste Præmie udsættes tiftsviis. For dito ikke mindre end 23 Lspund . . . 30 Rbdlr. 1. . . . 50 Rbdlr. For bedste Hamp ikke mindre end 30 Lspand . . . 100 Rbdlr. For Hampaal udsættes følgende Præmier: For dito ikke mindre end 30 Lspund .. . . Rbdlr. For dito ikke mindre end 10 Lispund . . . 20 Rbdlr. 6. For dito ikke mindre end 2 Lispund tvende Præmier hver paa 400 Rbdlr. - Den sidste Præmie udsættes stiftsviis. ligeledes Pastor Assens. Til Hampens Dyrkning har Professor Olufsen udgivet en Anviisning: det Kongelige Skæferie paa Esrom, give en langt større da de spanske Vædre og Faar, som kunne erholdes fra Fordeel formedelst uldens Fiinhed end de danske, og forene denne Egenskab med at være ligesaa baardføre som disse, saa udsættes 1500 Rbdlr. et særke end 40 Sam paa gode Faar af Landets Race, tilhørende een Mand 1) Fer en Væder af reen spansk Race, hvilken i Aaret 1816 Aar avlet eller Flere. Lam paa Faar af første Generation eller Avl, det er saadanne, som ere til2) For dito, efter hvilken der ere faldne i Aaret 1816 er færre end 300 lagte efter Vædre af reen spansk Race paa Landets Faar. af første Avl efter Vædre af reen spansk Rars og Landets Faar 3) For dito, som i Aaret 1810 har avlet et førre end 20 Lan paa Faar Stykker Sam paa Faar af tredie Aal, det er, Faar, som ere fundne efter 4) For dito, efter hvilken der i Aaret 1810 er tillagt et færte end 20 spanske Vædre paa de under No. 3 omtalte at anden Aal. kan paa Faar af fierde Avl, det er Faar, som ere fremstagte paa den udFor dito, efter hvilken der i Aaret 1810 ere faldne et færre end 20 der No. 4 omtalte Maade: som deres i Aaret 1810 og saaer af til nu at jo Stika. og For den talrigste og meest fiinuldede Faareal af reen spansk Race a) For den talrigste og meest tinuldede Fattenet af ten saansk Race, Ligeledes udsættes og Købler. som vares i Aaret 1813 og bestaaer af ikke mindre end 20 Stykker. ge ligesaa nin Uld som de franske Faar af reen Race. 1, 2, 3, 4 og 5 ommeldte Maader saaledes er bleven forædlet at den har 3) For en Faareslok ei mindre end 20 Stykker, som paa de under No og maae Præmiraskerne fra Jylland godtgiøre at de ikke, for at anskaffe Faar Disse Præmier udsættes for Danmark forskjellige Provindser. Deg Race, da denne Races Uld, som fortrinlig til Hatte Fabrication og meest af spansk Race, have afskaffet de forhen holdte Faar af den fiinuldede jydske søgt af Fremmede, med Rette bør ansees som et vigtigt indenlandsk Product. lig findes i een Mands Gie, er det bleven bestemt, at Præmien kan vindes Da saa stor en Faareflot, som den No. 1 til 5 forudsætter, ikke alminde c. Faarebjord. for det ansatte Antal af Lam, uagtet de ere faldne i flere end een Mands en end en Væder af Gangen. Derimod kan den under No. 6 og 7 udsatte Beden, som æsker Belønning for Vædre, kan ikke vinde Præmie for flere lønning vindes tilligemed een af øvrige, men den under No. 8 lovede Præmie, kan ikke tilkiendes een og samme Æskende, tilligemed en af de under No. 1,2, 3, 4 og 5 udsatte Belønninger. indsendes tvende Uldprøver af hvert Stykke, for hvilket der æskes Præmie. største Antal, Uldens Fiinhed og Racers Reenhed. Der maa til den Ende Ved Tilkiendelsen af de foranstaaende Præmier tages Hensyn til det der oplyses ogsaa nøie, hvorvidt de til Avlen brugte Vædre og Faar have Den ene af Proverne tages paa Ryggen, og den anden paa Siden af Laaret. været af reen spansk Race, hvorledes Landets Faarerace ved spanske Vædre kunne forædles, findes nær Om de spanske Faars fortrinlige Egenskaber, deres Røgt og Pleie, og bedret Faarravt og de spanske Faars Behandling i Danmark. Khavn. 1800. mere Efterretning i Abildgaards og Viborgs Veiledning til en for Selskabets Præmier. get forbedres, at Steengierder sættes, sumpige Steder udtortes, bør, Ham uagtet Selskabet erkiender Vigtigheden af at enkelte Dele af Agerbrupaaskiønne saadanne Foretagender, saa vilde dog den Mand af Bondestanden, og Humle dyrkes m.m., hvorfor man ingen Leilighed lader forbigaae til at vidnede om ligesaa meget Overlæg og Kundskab, som Stræbsomhed, da fortrinligen tildrage sig Selskabets Opmærksomhed, hvis hele Agerbrug de vigtigste Tindringer derimod. Selskabet har derfor ved sin største Præmie Befordringsmidler til Agerbrugets Opkomst, ligesom det Modsatte er en af Jordens uafbrudte Dyrtning efter en rigtig lagt Plan er et af de ugtigste og tydelig Anviisning til at inddeele og dyrte en udskiftet Bondegaards Jord søgt at opmuntre Landets erfarne og kyndige Landmænd til at skrive en for Anviisning til Opdyrkning af raae Jordlodder. Jmidlertid be lod, og i Aaret 1812 udgivet en af Hr. Etatsraad Boursen forfattet kort Cæmpler, de have seet i deres Ravelang, vestitte sig paa et forbedret man, at der gives Bønder, som deels ved egen Eftertanke, deels ved de Agerbrug. udlover derfor efter Omstændighed den ifte eller anden Saadanne Mænd ønsker Selskabet at bedre, og det ninger paa 200 til 400 Rbdlr. N. V. for den Bønde, som Guldmedaille eller det største Bæger eller Pengebelønbeviisliggiør at have sat sin Eiendom i udmærtet Stand, ved line Fordeers toge Inddeling og Dyrkning, ved et handling, ved Avl og Salg af vægtigt og velrenset Korn rigtigt Sædlrifte, ved Bratjordernes ombyggelige Besenhed betydelig Qvægbesætning, ved Frugt- og Urtehaved en i Forhold til hans Jorde Udstrætning og Bestafdes Anlæg m. m. mandspladser med 2, 3 indtil 6 Tønder Land. Disse smaa Lodder kunde, J de senere Aar har Danmark erholdt et betydeligt Antal af Huus naar de bleve behandlede paa en rigtig Maade, vorde af største Rytte for at give Anledning til en stor Forøgelse af Naturproduktionen. Jmidlertid Staten, itte blot som Kilde til en gavnlig Forkemængde, men tillige ved har Erfaring viist, at denne Hensigt med slige Lødders Anlæg ikke ganske er opnaaet, og den vil aldrig opnaaes for deres Besiddere indføre en ganske anden Dyrtningsmaade, end den, som sædvanlig følges. Selskabet har derfor sørget for, at en grundig og paalidelig Anviisning til Huusmærdslodders rette Behandling er bleven meddeelt udskiftede Huusmænd, i afgangne Provst Hørges Anviisning til et veundrettet Jordbrug, hvori en Huusmandslods bedste Dyrtning omstændelig er fremsat. Denne Bog er nu saa udbredt blandt Bondestanden, at enhver Huusmand, som ønsker at udføre dens Regler, let kan forskaffe sig den. Selskabet udsætter derfor følgende Præmier : For den udskiftede og udflyttede Huusmand i Dannenart, som ved paalidelige Attefter godtgiør, at have dyr ret sin Mart og Have paa den bedste Maade, og af samme udbragt den største Fordeel, Selskabets største Bæger, eller tredte Guldmedaille, efter &co til 200 Rbdlr. N. V. For den huusmand, der næst efter har gjort det meste. det andet Bæger efter Værdien i Penge. Selskabet var nævnet Hørges Plan, som den bedste i det Hele. Men da saavel Loddernes Størrelse, som Jordernes Beskaffenhed og andre særcane Omstændigheder kunde i nogle Egne giøre en anden Behandlingsmaade nødvendig, saa vil Selskabet ikke antage noget vist Mønster, som Betingelse ved Præmiernes Arstning. Følgende Punkter ville fornemmeligen komme i Betragtning : 1. At saavel haven som Marken er godt indhegnet. a At Agerlandet i det mindste er inddeelt i som Marker. 3. At Pummanden har anlagt en liden have for de nyttigste Kiøkkenurter, og Frugttræer. a. At der faaes Foderurter, og bruges Staldføring i Sommermaanederne. s. Plantning af Ask. Popler, Pile og andre nyttige Træer omkring Bygningen og Haven, paa Grørtholdene, Biral, Kartoffel o. s. Dyrke ning med Spaden paa de mindre Lodder vil, under for Resten lige Omstændigheder, give Fortrin til Præmie. Skulde ingen huusmand, som inden den bestemte Tid havde sin Lod i fuldkommen Stand, melde sig, vil Selskabet tage i Betragtning den, som den at være ganske færdig med sine Indretninger, beviser at have begyndt dem efter den bedste Plan, og agter at fortsætte dem. . For den Degn eller Skoleholder paa Landet, som efter at den sædvanlige Skoles eller Byelæsning ertiende, for Stedets Almue, og især dens Ungdom, oplæse og giennemgaaer een og anden nyttig og passende dersmisk Bog, og faaledes uden Forsømmelse af fine Enbedspligter, efter Fald i at bidringe Angdommen gode undlader om Agerbrug og havedyrtning, udsættes derskabers andet efter tredte Bæger eller Værdien i Penge.