Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-03-09
Mandagen den 19de Febr. vare 56 Medlemmer tilstede i Odelsthinget. Sagen angaaende Værnepligten blev foretagen, og følgende Beslutninger i den Henseende fattede: §. I. (Eenstemmigen) Den Norske væbnede Magt inddeles i I. Tropper, som i Krig kunne bruges udenfor Rigets Grændser. 2. Tropper, som blot kunne bruges til Rigets Forsvar indenfor dets Grændser. Til den første Afdeling hører: a) Feldtarmeen, b) Søvæbningen. Til den anden Afdeling hører: a) Det i Fredstid organiserede Jndenrigs-Forsvar, og b) Almeenvæbningen. Det organiserede Jndenrigs-Forsvar bestaaer af: a) Borgervæbning, b) Landeværn, c. Kystværn. J Anledning af denne Paragraph indleverede Repræsentanten Hr. Jernverkseier Aall sine skriftlige bemærkninger. I. 2. (Med 46 St. mod 10). Feldtarmeen skal bestaae af 12000 Mand foruden befalingsmændene af alle Classer, Mellem staben og Understaben, samt foruden de til en marscherende Armees Eqvipage fornødne Kudske efter den Jnddeeling, som Kongen bestemmer. Af disse 12000 Mand skal i Fredstid en Sjettedeel i det Høieste være garnisonerende. Til Feldtarmeen hører alt vaabenført Mandskab, som har opnaaet Udskrivnings=Alder, og forsaavidt det ikke er underlagt Søræbningen (S. 3). Den garnisonerende Deel af Feldtarmeen skal tilveiebringes, uden Udskrivning, ved indenrigsk fri Hverving, og Hvervings-Udgifterne bestrides af Stats Cassen. Den korteste Capitulationstid skal være 6 Aar. §. 3. (Eenstemmig) Søvæbningens Styrke skal være ubestemt og rette sig efter Søværnets Behov. Til denne Afdeling hører alt vaabenført Mandskab, som vinder Næring paa Søen, og enten er født i Rigets Kjøbe og Lade-Stæder eller paa disses Grund, samt alt Mandskab i visse Districter langs Søkysterne udenfor Kjøb og Lade-Stædernes Grund, som dertil er eller vorder henlagt. Endeligen hører og hertil alle de, som i Kjøbstæderne, uden at søge deres Næring paa Søen, ikke ere den Stilling, at de kunde indtræde i noget særskilt Feldt armee-Corps. §. 4. (Eenstemmigen) Kongen bestemmer Grændserne imellem de Districter paa Landet, af hvilke Feldtarmeen og Søvæbningen, skal recruteres, samt hvorledes de FeldtarmeeCorps, som dannes i Districterne, skulle fordeles og ordnes efter Folkemængden i ethvert District. Mærkeligt nok er det, at man i Tydskland, selv endnu ikke veed, om Fichte, som allerede længe sagdes død, virkeligen er død. J Allgemeine Litteraturzeitung for Decbr. f. A. læses i den Anledning en Artikel med Overskrift: Fichte levede endnu fire Maaneder efter hans Død. Jeg har, siger Jndsenderen, tilligemed Andre troet, at den tydske Philosoph Fichte var død den 29 Januar 1814 i Berlin. Men for nyligen er jeg dog blevet overtydet om det Modsatte; thi af sikkre Kilder veed man, at fichte endnu i Februari, ja endog i Marts og Mai f. A. var i Live. J Brevene og Jdealismus, dat. Aachen og Berlin, 1 Bd., Berlin 1815, er det 5te Brev (S. 70) skrevet af en Grevinde i Berlin den 18de Maj 1814, der vel lige saa godt, som hver Anden, maatte kjende til Sagen. J samme hedder det med rene Ord: Den store, for Dem uderst vigtige Nyhed er den: at Deres Ven, Hr. Prof. Fichte, staaer hos os i stor Anseelse. Han hædres af hele Staden, og udmærkes offentligen af Hoffet. Som Beviis paa hans Fortjeneste har han faaet Jernkorset.