JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
J Betragtning af at Grækerne have grebet til Vaaben ifølge deres Nationalitets og private Eiendoms uopgivelige Rettigheder og støttende sig paa de herskende Grundsætninger for Religionen og Nationernes Uafhængighed og bevægede dertil ved den Mennesket medfødte Følelse at ville vedligeholde og betrygge sin Tilværelse, for at erholde Retfærdighed, og da de have nu i 4 Aar standhaftig kjæmpet imod en forenet Land- og Søemagt fra Europa, Asien og Afrika, og midt under de truende Farer, snart tilbagedrevet Fiendens overlegne Stridstræfter og snart aldeles til intetgjort dem, og at det endelig dog er lykkedes dem, uagtet de ikke havde de fornødne Kræfter til dette store Foretagende, at besegle deres Rettigheder med Nationens høist kostbare Blod, og bevise den civiliserede Verden hvad et Folk formaaer, som har fattet den faste Beslutning, at kjæmpe for sin Uafhængighed. – J Betragtning af at Resultaterne af denne saa ulige Kamp har endnu meere bestyrket Nationen i den uigienkaldelig fattede Beslutning at begrunde dens politiske Existence. – J Betragtning af at flere Agenter fra nogle Continental Magter, uagtet de Christendommens Grundsætninger, hvortil de bekiende sig, ikke have forholdet sig i Overeensstemmelse med de Regler, som de selv have foreskrevet og opstillet, og at dette saa ulovmæssige Forhold har frembragt en Mængde politiske Stridigheder af en meget forskjellig Natur og Charakteer. - J Betragtning af at nogle af disse Agenter søge ved de Emissariers Jndskydelser, som de sende omkring i det Jndre af Grækenland, at opvække et Sindelag hos Grækerne, som strider imod Regieringens Aand og Former, og som kun stemmer overeens med disse Agenteres Hensigter og Jnterresser. – J Betragtning af at Cheferne for nogle Regieringers Søemagt lægge en Mængde uretfærdige Forfølgelser og Hindringer i Veien for den Græske Marines regelmæssige Virksomhed og Operationer, hvilke stemme overeens med Folkerettens Grundsætninger og derved overtræde den Neutralitet, som deres Souverainer have erklæret paa Kongresserne i Laybach og Verona. – Under den høist smertelige Betragtning, at Christne selv bevæbne sig imod Evangeliets Tilhængere for at komme Coranens Tilhængere til Hielp, og at en Mængde Europæiske Officere til Trods for al Politik og den sunde Morals Grundsætninger, ile til fra fierne Egne for at undervise og personlig anføre Barbarernes Armeer, som med Jld og Sværd ødelægge den Jordbund, som bedækker saavel Cimons som Zamados's, Leonidas som Botzaris, Philopomens som Nicetas Been.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
J Betragtning af, at Storbrittanniens Regiering, som er saa lykkelig at regiere et frit Folk, er den eneste, som har iagttaget en streng Neutralitet og ikke følger det Exempel af aabenbare Overtrædelser og af hine Distinctioner, som saameget stride imod Fornuften og som andre uafladelig have givet i Grækenland, Constantinopel og Ægypten. – J Betragtning af, at den Brittiske Regierings Upartiskhed ikke har været tilstrækkelig for at holde de Forfølgelser Ligevægten, som andre udøve imod Grækenland, og daglig meere udvide. – J Betragtning af, at naar Grækenland hidindtil ikke kunde forebygge sine Fienders Foretagender, og ikke heller har kunnet gaae offensiv tilværks, saa har Aarsagen dertil ikke været, at dets Kræfter ere blevne formindskede; men meget mere de anførte Aarfager, og at det tillige er grundet deri, at det endnu ikke er lykkedes Regieringen at beherske og hæve alle private Lidenskaber. – J Betragtning af, at Grækerne formedelst de beklagelsesværdige Følger, som denne overordentlige Kamps Beskaffenhed og dens lange Vedvarenhed har foraarsaget nødvendig enten maae gaae seierrige ud af Kampen eller ogsaa lade sig begrave under deres Fædrenelands Ruiner. – Endelig i Betragtning af, at Grækenland, da Forsynet har bragt det ved sin besynderlige Gunst i Nærheden af Storbrittanniens Stridskræfter, maae søge i Tide at benytte disse og sætte sit Haab til den Retfærdighed og Menneskelighed, som besiæler denne store Magt. Af disse Grunde og i den Hensigt at sikkre de hellige Rettigheder af Statens Friehed og vores tilstrækkelig befæstede politiske Existence, saa byder bestemmer, beslutter og antager den Græske Nation følgende Lov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Jfølge nærværende Akt stiller den Græske Nation frievillig det hellige Pant for sin Friehed, sin nationale Uafhængighed og Politiske Existence under Storbrittanniens Forsvar. 2) Denne fundamentale Akt for den Græske Nation skal ledsages af en oplysende Memoire, og Duplikatet deraf skal sendes til Hs. Storbrittanniske Majestæts Regiering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Hs. Majestæt den Russiske Keiser er den 13de Septbr. afreist til Taganok. Prinserne Vilhelm og Carl af Preussen ere tilligemed Hertugen af Cumberland afreiste til Paris den 23de Septbr. - Den 21de om Aftenen ankom en Kongelig Preussisk Kabinets=Coureer fra Berlin med Depescher til Hs. Majestæt Kongen i Slottet Lacken, og blev endnu samme Dag expederet tilbage til Berlin. Kongen har været i Antverpen og vil med det første afreise til Paris. - Oberste Gustavson, tilforn Konge i Sverrig, har i de Franske Blade indrykket en vidtløftig Giendrivelse af de Fornærmelser, som Greven af Segur har tilladt sig i sin Historie om det Russiske Feldtog imod Kongerne Gustav den 3die, Gustav den 4de og Carl den 14de.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Den 24de Septbr. forventede man Kongen af Englands Ankomst til London. Det Rygte var udbredet at Parlamentet vil ikke blive opløst i Aar. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Den Franske Premier=Minister Hr. v. Villele har foretaget sig en Reise i Provinserne. – Man siger at den Spanske Minister Zras Plan er at udføre de Jdeer, som Hertugen af Angouleme havde antaget om Statsindretningen i Spanien. – J Breve fra London skildres Tilstanden i Spanien som aldeles fortvivlet. Det hedder at Kongen skal have fortrudt Bessieres Straf, og man frygter for at han paanye vil forandre sit Sindelag. Det nye Forslag om Laan fra Spansk Side er blevet afslaget af Huset Rotschild med den Erklæring, at det aldrig vil indlade sig derpaa førend Kongen først har erkiendet de af de Cortes optagne Laan, Der skrives fra Østpreussen: at Rughøsten er faldet meget slet ud, og at man mange Steder frygter for ikke engang at faae Udsæden tilbage. Bygget er steget lidt i London og Hveden søges meget, derimod i Hamborg vare Kornpriserne flaue.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Jndenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn, den 23de September. Fredagen den 30te September begive Deres Majestæter sig til Allerhøistsammes Vinter-Residents i Kiøbenhavn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Skrivelse fra Augustenborg, den 7de September. Paa Gravensteen høitideligholdtes igaar en Folkefest, i Anledning af, at de Gravensteenske Godser i 100 Aar have været i det Augustenborgske Huses Besiddelse. J Anledning af denne Fest vare nogle tusinde Menneskeer komne sammen faa Omegnen og vore Naboestæder Veiret var gunstigt for vores Durchlauchtigste Fyrstes Hensigt, at ville giøre, især hans Undergivne en Glæde, og saa vidt man har kunnet bemærke, blev dette Meed ogsaa fuldkomment opnaaet Festen begyndt til Hofcapellet, hvor Hospræsten foran Alteret holdt en til Dagens Høitidelighed passende Tale. Derpaa skøde Jægerne til en Hiort efter nogle af Hertugen udsatte passende Gevinster. Ved Hoffet var stort Middagstaffel. Efter Taffelet begav Herskabet sig til Graversteens Have, og modtoges der af den forsamlede Folkemængde med et tiedobbelt Hurra. Dernæst blev en stegt Oxe givet Folket til Priis. J Haven var der om Aftenen under frie Himmel Dands, under Belysning af Fakler og Beegrandse. Byen var illumineret, og hist og her faae man Transparenter med passende Jnd skrifter til et Beviis paa Jndbyggernes Hengivenhed for den hertugelige Familie. Kl. 10 om Aftenen blev et Fyrværkerie afbrændt paa Søen ligeoverfor Slottet. Alt løb af i den største Orden, og ud paa Natten gik Enhver fornøiet hiem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Fortsættelse af de i sidste No. meddeelte EfterretEfterretninger og Fødte og Døde i Jsland, m.v. Druknede i Søen og Elve 42, hastig døde (Slag 31, af Børnefang (Ginklofa) 31, tærende Syge 28, hidsig Feber 28, indvortes Svaghed 21, Trangbrystighed 18, Vattersot 17, Sidesting 17, Gulsot 12, af Sneefog og Jhielfrossen 12, Spedalskhed 9, Feber 9, i Barselseng 8, Gigt 8, Hovedpine 5, Catharalfeber 5, Forstoppelse 5, Nimis. Huxu menstruum 5, Paraplegie 5, Dysenterie 5, Betændelsesfeber 5, Bryst=Jnflammation 4, Colik 4, Durkløb 4, Galdefeber 3, Jnflammation i Leveren 3, Forraadnelsesfeber 3, Brækning, 3, Krampe, Epilepsie 2, Sindsvaghed 2, Hemiplegie 2, i Søvne 2, Hævelse i Underlivet 2, styrtet ned af en Klippe 2, Rosenfeber 1, Trødske 1. Forkiølelse 1, Ormesygdom 1, Opsvolmelse 1, Atropie, Miltsyge 2, Blodspytning 1, Asthma 1, Catalepsie 1. Bylder 1, Lungebylder 1, Tarmesting 1, Brok 1, Morbus Regius 1, af Skørbug 1, Byld i Mavekirtelen 1, Kræft 1, abscessus facei 1, Heparie 1, falden i kogende Gryde 1, skadet af en Lee i, forbrændt af kogende Melk 1 knust til Døde under en Jordvæg 1, gik vild om Sommeren og døde 1, eet Aars gammel Pigebarn i Norder Jsefiords Ryssel, døde af at nedsluge et Jordbær, som formodentlig stoppede Luftrøret. De øvrige ere døde af uangivne Sygdomme. Arhuus, den 10de September. Den projecterede Dampskibsfart imellem Jylland og Kiøbenhavn skal udføres ved 110 Actier. Hr. Grosserer Jacob Holm i Kiøbenhavn, der nævnes som Hoved Entrepeneur, skal have tegnet sig for 40 Actier. Den hele Indretning vil efter Overslaget komme til at koste i det høieste 55,000 Rbd., som dækkes ved ovennævnte Antal Actiers Beløb, allene Maskineriet vil komme paa circa 36,000 Rbd. Sølv. Hvis denne Paketfart kommer istand da er Bestemmelsen, at den skal foretages to Gange ugentlig mellem Aarhuus og Kiøbenhavn, og hveranden Uge een Gang fra Aalborg til Kiøbenhavn, paa hvilken Fart ogsaa Helsingøer skal anløbes. En saadan vil kunne giøres i 15 til 20 Timer. J en Calcul, som følger med Jndbydelsen, gives Actiehaverne Haab om 18 - 20 PC. Hos Hr. Commissionair og Spediteur Laur. A. Jahnsen i Aarhuus, Entreprisens Medarbeider, kan man tegne sig for Actier dertil. Med Jndbydelsen følger tillige en Tegning af Skibet, der bliver 110 Fod langt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Til Udbetaling i octavis trium regum (6te Januar næste Aar, opsiges herved alle de 5 Procents Rentebærende Obligationer, der, deels af Rigsbanken og deels af Nationalbanken, ere udstædte til Jndløsning af de Assignationer, som efter Patentet af 19ne December 1810 bleve satte 1 Circulation af daværende Slesvig=Holsteenske Laane-Jnstitut. Som en Følge af denne Opsigelse ophører Renten af foranførte Obligationer med den 6te Januar 1826 fra hvilken Dag Beløbet kan modtages. enten i Kiel hos Bankens til denne Udbetaling Befuldmægtigede, fra hvem nærmere Bekiendtgiørelse herom vil skee, eller i Nationalbanken her i Staden, mod Aflevering af Obligationerne forsynede med behørig Qvittering.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 29de August 1824.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Hr. Pastor Grundtvig har givet et Svar paa Hr. Professor Clausens Avertissement, hvori han blandt andet siger: "det endelige Udfald maa afgiøre om Sagen er Guds eller min egen; men skiøndt jeg troer at vide, danske Lov maae erkiende mig, pukker jeg dog slet ikke derpaa; da det i en Sag, hvor man skal slaae en Streg over sin Personlighed, med Alt hvad Verden kalder Ære og Lykke kun vil sige lidt, hvad det juridiske Udfald for Øieblikket bliver." Jøvrigt finder han Avisen et ubeqvemt Sted til at berøre saadanne Ting, som de Kirkens Gienmæle (en Fireogtyveskiellings=Pjece!) handler om. (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Kjøbenhavns Børs, den 27. Septbr. 1825. Cours. Hamborg 2 M. - a vista 210. Spec. 212. (Den 27de Septbr. 1824, 238.) Discontoi5 PC. Specier solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. (Jfjor2 Rbd. 2 Mk. 4 1/2 s.) Kgl. Oblig. (uden Renter 92 Rbdlr. Sedler. (Jfior 91 a 91 1/2.) Nationalabank-Obligationer (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 103 Rbdlr. Dito Sedler 109 1/2 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 1/2 a 106. Dito dito til 4 Procent 97 1/2 a 98 - Hamb. Laan 3000 Mk. 99 3/4 a 100. Dito dito 4000 Mk. 99 3/4 a 100. - 3 Procent Engelske, Laan, ved Wilson & Compagnie. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Norske Rigsbanksedler 190 a 190 1/2. (Jstor 161 a 161 1/2.) Svenske Sedl. 3 Mk. 3 1/2 s. a 4 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
AVERTISSEMENTS. De som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Skolelærer og Kirkesanger Sæbye i Rye, indkaldes med 12 Ugers Varsel, overeenstemmende med Plakaten 26de October 1792, til for mig som Skifteforvalter at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Leire Herreds=Contoir i Roeskilde d. 17. Septbr. 1825. N. Møller, Skifteforvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Paa Grund af Boepæls Forandring lader Hr. Precurator Baadh i hans iboende Gaard paa Skovsøegaden her i Byen ved offentlig Auction Løverdagen den 15de Octbr. forstommende, om Formiddagen Kl. 10, bortsælge noget Ind- og Udboe, bestaaende af Sengestæder, Borde, Kiøkkentøi m.v., samt 2de Dreielad med Jnstrumenter, en Kuglebøsse, et Par Vognheste, en Arbeidsvogn, en malet Reisefiellevogn med Sæder, en Kornharpe og Avlsredskaber, hvorover forinden Auctionen Fortegnelser kan erholdes saavel hos Undertegnede som paa Auctionsstedet. Slagelse den 26de Septbr. 1825. Gude. Ved trende Auctioner som afholdes og foretages. Mandagen den 24de October Mandagen den 7de November Mandagen den 21de November hver Dags Formiddag Kl. 11 slet, bortsælges den fælleds Stervboet efter ved Døden afgangne Kammerraad og Konsumtions-Jnspekteur Rasmussen og Hustrue tilhørende Gaard No. 35 i Frederikssund med tilliggende Gaardsrum og Hauge. Bygningerne bestaae i a) et Forhuus Ege Bindingsværk med Tegltag, indrettet til 8 Værelser, Kiøkken, Spisekammer, Gang og Port, og b) et Sidehuus, Ege Bindingsværk med Tegltag, indrettet til Haugestue med mere. J Værelserne ere 6 diverse Kakkelovne, og i Gaarden en Brønd med Opstander og Jern Pomperedskab. Bygningerne ere assurerede for 2930 Rbd. Sølv. Auctionerne afholdes paa ovennævnte Sted, og Konditionerne, Vurderingsforretning med mere ligge til Eftersyn paa Undertegnedes Kontoir, hvorfra Eiendommen tillige forevises. Frederikssund den 26de September 1825. v. Hadeln. Løsøre Auction Torsdagen den 13de October, d. A. og efterfølgende Dage, bortsælges det Stervboet efter afdøde Kjøbmands Enke Juliane Marie Man i Skielskiør tilhørende Ind- og Udboe, bestaaende af circa 200 Lod forarbeidet Sølv, nogle Sølv og Guldpenge, en Deel nye gode Sengeklæder og Linned, Senge, Borde, Stole, Speile og Kiøkkentøi, tildeels af Messing, Kobber, Tin og Porcellain samt andre Mobilier, næsten alt særdeles vel conserveret; saa og 2de Malkeløer m.m. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 10, og afholdes i Stervboegaarden her i SkielskiørVederheftige Kiøbere kunne vente 6 Ugers Kredit. Skielskiør Byefoged-Contoir den 24de Septbr. 1825. Foss. Den afdøde Kiøbmands Enke Mad. Maus Stervboetilhørende heri Skielskiør beliggende Gaard, bestaaende af 15 Fag Forhuus, 6 Fag Tilbygd, med dertil hørende Baghuus, en rummelig Have, samt omtrent 8 Tdr. LandJord, bliver Torsdagen den 30te Octbr., 3die og 17de Novbr. d. A., stillet til offentlig Auction, som afholdes, de 2de første paa Byens Raadstue, og den sidste i benævnte Gaard, hver Gang om Middagen Kl. 12. Det anmærkes, at Gaarden er beqvem saavel til Boelig for en næringsdrivende Borger, som for en Embedsmand, og at Konditionerne ere til Eftersyn hos Skielskiør Byes Skifteret. Skielskiøer Byefoged-Contoir den 24de Septbr. 1825. Foss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Torsdagen den 6te Octbr. 1825, om Formiddagen Kl. 9, lader Krigsassessor Struchmann paa Ditlevshøi; formedelst Boepæls Forandring, ved offentlig Auction bortsælge endeel Køer, Faar, Sviin og Giæs, Vogne, Harver, en Kone, en Exstirpator m. fl. Avlsredskaber, Borde og Bænke m. m. Ringsted den 24de Septbr. 1825. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Førstkommende Fredag den 30te September om Formiddagen Kl. 10, sælges ved Auction en Deel godt og en Deel Knude Favne Brænde ved Steenstrup. Hindholm den 22de September 1825. Voss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
30 Stkr. gode Hollænderie=Køer og 8 Stkr. fortrinlige Tyrekalve af Tyroler Race, vil formedelst Forandring af Besætning, i dette Efteraar blive bortsolgt ved offentlig Auction paa Sæbyegaard. Dagen skal nærmere blive bestemt, dersom ikke Salg underhaanden forinden finde Sted. Man henvender sig til Avis fuldmægtig Jensen paa Sæbyegaard pr. Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
En Person 30 Aar gl., af en agtet og honet Familie, som i en Række af 4 Aar har været deels paa en Birke dommers, og deels paa en Byefoged og BirkedommersContoir, fra hvilke Stæder han kan forevise de bedste Anbefalinger om hans gode moralske Karakteer, Flid, Redelighed og Duelighed, ønsker sig til førstkommende November en Emploi hos en Embedsmand, ligemeget paa hvad Sted det er; De som maatte behøve en saadan Person ville behageligst henvende dem med en forseglet Bilet, mærket X. X. X. pr. Adresse Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
En ung Pige, som forstaaer de fleste Fruentimmer Haandarbeider, ønskes anbragt hos en Familie paa Landet, hvor hun under en duelig Huusmoder kunde lære Landhuusholdningen. Løn forlanges ikke, men er endog villig til at betale noget aarligen for Uleiligheden. De herpaa reflecterende bedes at aflevere deres Breve, mærkede 2. 74, hos Hr. Bogtrykker Magnus, og der behøgeligen opgive Vilkaarene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Undertegnede ønsker Pakker, Breve o. s. v. til mig adresserede pr. Sorøe. F. W. Flindt, Sognepræst til Sorterup og Ottestrup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Tilkjøbs ønskes. en let Reisevogn, helst med Jernaxler. At den er lidet brugt, sees ikke paa, naar Prisen i Forhold dertil bliver nogenlunde billig. En Billet desangaaende, hvori anmærkes Vognens Beskaffenhed og Priis, bedes aflagt hos Hr. Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Et ungt Menneske, som kan skrive og regne og har Lyst at lære Handelen, kan strax blive antaget i en af Siellands Kiøbstæder. Nærmere Anviisning giver Slagelse Avis Expedition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-30
Et ungt Menneske som i flere Aar har tjent paa Bye og Herredsfoged-Contoirer, og som har dansk juridisk Exammen, ønsker sig, enten til næste 1ste November eller til 1ste Mai, Kondition paa et saadant Contoir eller hos en Edsforvalter som Skriver. Gode Anbefalinger fra de Principaler han har conditioneret hos, kan, paa Forlangende, meddeeles. Den eller De som ville modtage ham i Tjeneste, bedes aflægge en Billet paa Slagelse Avis Expedition med Udskrift: "Den Søgende." tort og frisk, a 4 Rbd. pr. Bøgebrænde, Favn, kan bekommes ved Frederikskilde. P. N. Nyegaard. kan bestilles paa Fre Fiin Gjemmestugt derskilde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-03
est-Siællandske Avis, Den 9 eller: BEGS Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie uden, og indenfor tigste Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-03
Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 111 Aarg. Mandagen d. 3 October 1825. No. 80.) Mandagen d. 3 October 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. De Mac-Adamske Veie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-03
Englænderen Sir J. Byerley har udarbeidet en Afhandling om det nye Slags Engelske Veie, som efter deres Opfinder ere blevne kaldte de Mac-Adam ske og hvorfor denne har erholdet en Belønning af Parlamentet. Af denne Afhandling udkom i Fiori Paris en Fransk Oversættelse. Hr. Byerley siger om denne Methode: Vil man reparere en gammel Vei, saa ere de gamle Materialier meere end tilstrækkelige for at jevne den og sætte den i Stand. Vil man anlægge en nye Vei, saa er det tilstrækkeligt at samle Steen, Gruus; Slakkerne fra Smeddeværkstæderne, eller selv den meest hensmuldrede Sandsteen. Naar man følger denne nye Maneer, saa blive de store Stene aldeles unødvendige, som man nu holder aldeles uundværlige til at nedlægge midt i Veien for at give den Fasthed. Man giver Terrainet Figuren af Segmenteaf en Circel; hvorved naar Chorden er 15 Alen, saa giver man blot Veien i Midten en Forhøining af 3 Tommer, som er tilstrækkeligt for at bringe Regnvandet til at afløbe. Naar man har gjort dette saa lægger man paa Veien et Lag af 3 Tommers Tykkelse (disse Stene maae være knusede Stykker til Størrelsen af en Nød.) Dette La udbredes lige tykt over hele Veien, og derpaa jevnes det og stødes fast med en stærk Jerncylinder; hvorpaa man overlader Vei en til Passagen. Begyndelsen giøre Hiulene Spor i Veien; disse maa man fylde med Omhyggelighed og udjevne Kanterne; men om kort Tid bliver Veien fast og jevn. Nu lægger man et andet Lag paa af to Tommer og saaledes bliver man ved til at Laget udgiør 10 Tommer, et saadant Lag finder Hr. Mac-Adam tilstrækkeligt for at bære de sværeste Læs. Da Stenene ere smaae, ligestore, saa støde Kanterne sammen og danne en fast og uigiennemtrængelig Masse som man har overbeviist sig om ved at tage et saadant Veistykke op eftersee det. Det er godt at komme paa hvert Lag noget Gruus; men det maae være vel renset fra Leer. Man vil nu ogsaa giøre et Forsøg dermed i Frankerige. – (Men hvad vindes der ved denne Methode, thi den synes at være ligesaa bekostelig, eller ligesaa besværlig, som den Methode, som nu følges med at lægge en Steen kasse i Midten og fylde Veien med Smaaesteen, og Gruus, thi hvor besværligt maae ikke denne Steenknusning og denne Veistampning være, imidlertid maae dog Maneeren have sine væsentlige Forkrin, da man giør saameget af den i England, og endog tager Brolægningen op i Gaderne for at Mac-Adamisere dem. Maaskee Fordeelen bestaaer i at saadanne Veie trænge til ingen eller kun til liden Reparation og at videre Paakiørsel paa Veiene bliver unødvendig. Men man kan være vis paa at vort Veicorps lader Sagen undersøge og vil i sin Tid underrette Publikum om den nye eller gamle Methode fortiener Fortrinet.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-10-03
Statsoeconomiske Ønsker. Den Franske Minister Laine fattede den Jdee at det kunde være til Nytte at indhendte fra hvert Departement de Ønsker, som man kunde der nære om alle Slags Forbedringer i den offentlige Bestyrelse og at publicere dem; da det er et stort Skridt til dens Forbedring at kiende dens Mangler, og hvad der trænger til at iværksættes. Jdeen er kommen til Udførelse og i Fior udkom i Trykken i Paris en Analyse af de forskiellige Ønsker, som Departementsraadene i Frankerige havde yttret om forskiellige Gienstænde af Statsbestyrelsen og det Offentliges Vel, saavel locale som almindelige, Skriftet udgiør 220 B. i 4to og er trykket i det Kongelige Bogtrykkerie. At analysere dette Skrift her vilde være unødvendigt, da Ønskerne vedkomme fornemmeligt Forhold, som er egne for Frankerige, men Sagen selv fortiener Opmærksomhed og leder paa den Jdee, om det ikke vilde være til stort Gavn, om der aarligen bleve omsendte Tabeller til alle Embedsmænd, civile, militaire og geistlige, alle offentlige Personer, alle Godseiere, alle Laugs Oldermænd o. s. v. og forlangte deres Betænkning. kortelig meddeelt og de Jndretninger, som maatte ønskes indførte, eller om de indførte Jndretninger, som maatte ønskes afskaffede. Ofte kan Erfaringen hentet fra sit Livs Stilling lede til mange vigtige Betragtninger; og en talrig Overeensstemmelse af saadanne indkomne Ønsker vilde tiene til at vække Opmærksomheden for en nye Foranstaltnings Nødvendighed, eller en bestaaendes Unødvendighed. Mange offentlige Jndretninger forældes efterhaanden; Erfaringen lærer at de giøre ingen Nytte; men ingen tænker paa at afskaffe dem. Phormium tenax