JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Natten til 2den Decbr. har Constantinopel og Omegn været hjemsøgt af en frygtelig Sneestorm, hvis Lige ikke i Mands Minde der er oplevet. Dampskibet "Serri Pervaz," som samme Aften afgik med 550 Soldater til Syrien, forliste paa den asiatiske Kyst; men paa en halv Snees Jndivider nær, som enten bleve skyllede overbord eller ikke gave sig Tid ved Ladningen, bleve alle Mand reddede. Et andet, fra det sorte Hav kommende Dampskib, "Crescent," mistede 1 Mand ved en Braadsøe, 2 omkom af Kulde og paa 12 var der gaaet Koldbrand i Hænder og Fødder. Det russiske Dampskib "Re wa," der gaaer regelmæssigt imellem Odessa og Constantinopel, forudlykkedes ved Jndløbet til Bosphorus, hvorved 6 Passagerer og 13 Matroser druknede. Paa det sorte Hav have de i denne Storm stedfundne Skibbrud overhovedet være meget talrige. Man nævnede saaledes allerede 18 græske, 3 engelske og flere østerrigske, sardiniske og neapolitanske Handelskibe, som vare blevne kastede op paa Kysterne. J selve Kanalen skete 1 Skibbrud: Beviis nok for, af hvilken overordentlig Hæftighed denne Storm maa have været.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Frankerig. Fra Paris skrives under 28de Decbr., Prøvelseskommissionen for Lovforslaget om Parises befæstelse, har valgt Hr. Thiers til dens Præsident, dette er atter en Seier for Oppositionen. De parlamentariske Nederlag i Jndlandet, og Raabet af dem, der i tumultarisk Trængsel nærme sig Jnvalidkirken for at beskue Napoleons Kiste, træde dog i Baggrunden for den Bekymring, som de udenlandske Forhold opvække. Trods den ministerielle Forkyndelse, at Lord Palmerstone anerkjender Napiers Convention, vil Regjeringen dog vide, at Rusland understytter Porten i dens Vægring: for at tilbagetage Mehemed Alis Afsættelse. De udenlandske Magters Roter, som fordre det isoleret staaende Frankerigs Afvæbning, medens ethvert tydsk Blad taler om tydske Udrustninger sætter Regieringen i Forlegenhed. Guizot skal flere Gange have villet indsende sin Dimission, han skal have foreslaaet Kammernes Opløsning paa Grund af Hr. Thiers Udnævnelse til Præsident for befæstelsescommissionen; men Marskalk Soult har erklæret, at han aldrig ville bidrage paa denne Maade, til i Grunden at befordre Oppositionens Seir. – Aarsagen til Differencerne med Marocco, var at den maroccanske Gouverneur i Tanger havde ladet arrestere en af Abdel Kader fangen fransk Spahi. der havde flygtet og søgt Beskyttelse hos den franske Viceconsul Hr. Delaporte og henvendt sig til et fransk Handelshuus om Understyttelse for at vende tilbage til Algier. Næste Dag efter at Cheferne for det franske Handelshuus vare bleven insulterede af Gouverneuren, bleve de forhindrede fra at indskibe sig. Viceconsulen protesterede nu og fordrede Spahien sat Frihed; men da dette ikke skeede, tog Consulen sit Flag ind. Man venter imidlertid, at Sagen vil blive mindelig bilagt, da Sultanen har gjort Spahien rige Foræringer og har taget ham under sin Beskyttelse.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Tydskland. J Frankfurt er der om Natten til den 17de f. M. begaaet et dumdristigt Jndbrudstyverie hos en isralitisk Guldsmed.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
De bortstiaalne Varers Værdie anslaaes til mellem 30 a 40,000 Gylden. – Flere høie hannoverske Officerer have i den senere Tid hyppigt bereist Kongerigets Kyst, hvilket Man sætter i Forbindelse med den afsatte Hertug af Brunsvigs eventyrlige Planer. – Kurprindsen og Medregenten af Hessen har forbudet Landstænderne enhver Forhandling om Fastsættelsen af et Budget, saasom han aldeles ikke vil taale, at Man forhindrer ham i at at gjøre alle de Udgifter, som Regjeringens Værdighed og Fornødenheder udkræve.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Preussen. Allg. Zeit, erklærer det Rygte for usandt, at Forfatteren af den allernyeste tydske Rhin-Nationalsang, Hr. N. Becker er bleven afsindig, som følge af de utallige saavel mundtlige, som skriftlige Lovpriisninger han har nydt formedelst sit Digt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Jndenlandsk. Hs. kgl. Høihed Kronprindsen af Danmark er den 19de Debr. om Aftenen indtruffen til Schwerin, hvor han, efter Forlydende, vilde forblive i nogen Tid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Vor Dronnings Moder, Erkehertuginden af Augustenborg, Søster til høisalig Kong Frederik VI, er nu igien saa farlig syg, at man frygter for hendes Liv. Det ene af de store Palaier paa Amalienborg, der, efter afvexlende at have tilhørt, først Baron Brockdorff, der byggede samme, derpaa Kong Friderik den Femte, saa Grev Moltke (den nuværende Statsministers Farfader), saa Kong Christian den Syvende, der kjøbte Samme til Landladet Akademi, og endelig Admiralitetet, der, kjøbte det af Landetaten til Socadet-Akademi, blev som bekjendt af Kong Frederik den Sjette foræret hans Datter, Prindsesse Vilhelmine, nuværende Hertuginde af Glücksborg, til Hs. Kal. Høiheds første Formæling.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Det blev i den Anledning formeligen kjøbt af Finantserne hos Admiralitets-Collegiet, og dets Jndretning kostede over 150,000 Rbd. Det blev i 1828 taget i Besiddelse af Prindsessen. Efterat Hds., Kal. Høihed ved sit 2det Giftermaal, i 1838, var flyttet til Kiel, blev Palalet Aaret efter taget i Beboelse af Landgreve Vilhelm til Hessen-Cassel, der, som vi tidligere have oplyst, havde forskaffet sig kongelig Tilladelse til at maatte beboe det i 3 Aar uden at betale nogen Leie af Samme, skiøndt han af Finantserne skulde vedblive i disse 3 Aar at oppebære den hidtil nydte Huusleiebjælp af 3400 Rbd. aarlig. Hs. Maj vor nu regjerende Konge har nu igien afkjøbt Hertugen af Glücksborg Palaiet for en Sum af 62,500 Rbd, og derhos tilladt Landgreven, fremdeles at maatte beboe Samme, indtil der tages anden Bestemmelse dermed. Man tør af dette Kjøb gjøre den Slutning, at dette Palais er bestemt for H. K. H. Kronprindsen og tilkommende Gemalinde, og at den kgl. Residents ikke, som man tidligere har meent, vil blive forlagt til Christiansborg Slot, men forbliver paa Amalienborg. (Kbbp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Commandeur Lütken har ved sin Udtrædelse som Deputeret af Admiralitets-Collegiet renonteret paa det ham som saadan tilkommende Gage=Emolument af 1100 Rbd. Dette sjeldne Exempel paa Uegennyttighed bliver i nærværende Øieblik saameget mere mærkeligt, som det paa en paafaldende Maade contrasterer med de Fordring som gjøres af andre samtidigt med Hr. L. fratrædende Collegie Deputerede, som f. Ex, en vis Toldkammerdeputeret, der, med Hensyn til de enorme Jndtægter han i sin Tid har havt (navnligen ved PC. af de bekjendte Toldbodauctioner, skal have gjort Paastand paa – og have faaet? – en Pension af 6,240 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Jblandt de vigtigste Translocationer i Collegierne nævnes, at Conferentsraad Collin og Grev Moltke-Nütschau, ere gandske udtraadte af Rentekammeret og nu tilligemed Statsraad Holm ere blevne Deputerede alene for Finantsdepartementet. Gagerne for dette Departement ere ogsaa bestemte: hver Fuldmægtig skal have 600 Rbd. aarlig og Copiisterne, der nu føre Navn af Cancellister, 400 Rbd. aarlig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
En Mand som i mange Aar i Kbhvn, har bart et mindre end tarvelig: Udkomme som Fyrværker, blev forleden, da han paa Vesterbroes Theater virkede for sin Kunst, pludselig kaldet hjem med den behagelige Efterretning, at en Nærpaarørende af ham var død paa en Spadseretour i Efelenaden, og at han selv som den Afdødes Arving, nu var Eier af 120,000 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Ved Stændervalgene i Hovedstaden erholdt Justitsraad Skibsted - 97 Stemmer, hvilket endda ikke er saa betydeligt, naar der sees den til, hvormange høitstaaende, eller i gamle Former dybtindflettede Personer der i Hovedstaden ere valgberettigede Grundeiere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Ritmester Fr. v. Danmand i udtraadt af Husarregimentet og ansat a la suite ved Samme med Majors Charakteer.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Den 24 s. M. afsagdes atter Dom i Hof= og Statsretten i en af de mod Kbhvnsposten, anlagte Trykkefrihedsprocesser, nemg i Anledning af en i det beslag lagte Nr. af 23de Aug, d. A. indeholdt Artikel: Enden er ikke altid Begyndelsen lige. Dommen lyder paa Frisindelse og Betaling af Processens Omkostninger, hvorunder i Salair til Actor, Proc. Borup, 10 Rbd.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Ved Landsoveretten i Viborg er Arrestanten Christian Mathias Schiermever, der tiltales for udviist voldsomt og utilbørlig Forhold med Politibetjent Nørholm i Aarhuus, dømt til at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt-og Forbedringshuus 1 Aar. Jkke blot Aalborgs Vælgere, men enhver Fædrelandsven vil beklage at erfare, at de Bestræbelser, som herfra ere anvendte for Etatsr. Brink-Seidelin og Bankkaseerer Otterstrom at vinde to saa fortrinlige Repræsentantere for Stænderforsamlingen, have været frugtesløse. Etats, Brink-Seidelin har nemlig gientaget sin tidligere Tilkjendegivelse, at han, paa Grund at den Befrærlighed den nye Kasseanordning volder i hans Embedsførelse, umuligt seer sig istand til at modtage noget Bosa og H. Otterstrøm har i en i Viborg Avis indført offentlig Annonee allerede givet tilkiende, at hans Forretning ikke viste tillade ham at modtage Valg som Deputeret for det, næste Sexennium. . . . . Fra Odense skrives: Ved et muntet Jægerdal den 27de Decbr. blev følgende af Typograph Jørgensen forsattet Sang afsjunget til Melodien: Herligt en Sømmereaat. Herligt en Vinternat, Medens baa sølvbesat. Vuggelin Vaarguden blunder, Svulmende Foraarsliv Trylle ved kraftigt: Bliv Frem inden Tørre, – o Under!
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Hallen i Høitidsbragt, Tublende Toners Magt, Vinen i skummende Bæger, Svunget blandt Piger smaae, Vaarlig fremtrylle maae - Liv for den fredige Jæger! Modige Jægersmand, Skjold for dit Fædreland, Svig kun din Pige i Dandsen, Kaldet Dig Stridens Larm, Vil Du med kraftig Arm Vide at hente Tig Krandsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Det vil sikkert glæde Publicum at erfare, at det ellerske Skuespillerselskab agter, paa Gjennemste i det Slesvigske, at give nogle Forestillinger der i Randers hvortil det venter at indtræffe først i næste Uge ( Det ehlersenske, oblienske, kjergaardske Selskab efter Haar dernu kaldet, skal, ifølge O. Thomsens Avis i denne Tid have givet Aftenunderholdninger i Holbek, Corsøer og formodentlig ogsaa i Nyborg. Ogsaa i Odense havde der ønske at optræde; men her er det tilchenske Selskab nok mreet i Ferkjøbet. Jfølge Aalb. Avis ventes det wer lybske Salskab om føie Tid til Aalborg.) (Rd. Av.) Hartall- og Skibsefterretninger. Meders det danske Orlogsflag af Fregatten Bellona, for første Gang fores til de fjerne Farvande omkrine Cap Horn, vil det største Fartøi i vor Marine, Linieskibet Christian den Ottende." heller ikke blive liggende ubenyttet i Flaadens stille Leie, men derimod til Foraaet gaae ud paa en Krydstour, der formodentlig dog vil indskrænke sig til Østersøen, eftersom en speciel Mission i dette Hav, efter hvad Man erfarer, i Særdeleshed skal foranledige dets Udrustning. (Kbhsp.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Fra Berlin søger Man nu at godtgjøre, at der just ikke er foregaaet nogen Forandring i Ruslands Anskuelse med Hensyn til Sundtolden, om hvis Afløsning denne Magt aldrig har interesseret sig. Ruslands Politik hedder vil det altid være, at see Danmark i Besiddelse, af Noglen til Øster- og Nordsøen, og følgelig vil Rusland heller aldrig udsætte Danmark for at fattes Midler til sin Selvstændigheds Opretholdelse. Engeland har omtrent den samme Jntention, om endog i modsat Aand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
(Forlangt Jndrykkelse.)¬ De saakaldte Liberale arbeide med megen Jver for at faae Kongemagten indskrænket; iblandt Andre har en Hr. C. F. – villet bevise af Historien, at Enevolds Kongerne have været Skyld i Alle de Uheld, der har truffet, Landet, alle Byrder, hvorunder den simplere Classe, af Undersaatterne have sukket; men man behøver kun liden Kandskab i Historien for at komme til gandske ansee, heel modsatte Resultater. Det er curigst nok at læse, hvorledes Hr. C. Fd taler om Adelens Maat under Enevoeds Kongerne, som om han ikke vidste, at deres Vælde var endnu større, skadeligere og fordærveligere fer Konge og Landet for den Tid. Naar Hr. C. Fd. for det ladet, vil indbilde os, at slet intet Gode er stittet for Landet af og under Enevolds Kongerne, har han ganske Historiens Vidnesbyrd imod sig. Frederiden Fierde iskaffede Vernedretten, endskiøndt han var Enevolds Konge At den igien blev indført under hans Efterman, mon det var fordi han var Enevolds Herre eller mon ikke meget mere fordi Adelen og Herremændenne endnu vare for mægtige, Endeligen blev Starnebaandet løst m. m. fl. Forbedringer fremmet under Enevolds Regieringen, og Hr. C. Fd maa være meget ung, eller saare almsom, hvis han ikke veed, eller kan erindre dette. Jorddrotternes Klaae til Kronprindsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
vor nu forevigede Konge - viser, neksom med hvilken Trobsighed tisse Herer modsatte sig hine Indretninger, der aldrig vare bleven fulddreven, hvis Adelen havde pa besiddelse af den Magt, den havde for 1660. Hvad have andre Lande vundet ved Demperatier, Pølen var et Valgrige, men, efter hvad fra har kundet udfinde af Reisebeskrivelser, levede Bonderne der i en udsel, undertrykt Tilstand, Kiøndt Landet er overmaade frugtbart, og Riget blev, under Parti=Kamp, Nabonerat tres Bytte.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
J England, sukke de Fattige, den arbeidende Classe endnu under Korthelen, og flere Taltte i Parlamentii have forgiæves skrevet sig bæse derover, fordi dens Ophævelse strider imod de rige Godseieres og Forpagteres Jnteresse. Jeg har intersteds seet større Flokke af fattige, forfultede og lasede Mennesker, end i England. En det saaledes man vil have det, Faae vi atter i Danmark en Konge blot af Navn som for 1660, saa faae vi vel ikke strax saadanne Herremænd, der lade deres Bønder ride Træheste; men de høiere Stænder ville let kunne hæve over de ringere, og tilvende sig alle Fordele; thi let kan der da igjen opstaar en Generation af Stormænd, der, som forhen vilde være gandske ligegyldige og ubekymrede om de Næringsdrivendes Vilkaar. Faaer endog en enkelt Bonde Sæde i Stænderraadet, vil hans Stemme dog letteligen overdoves af de Mange der ere saa langt over ham i Dannelse, Kundskab og Veltalenhed. Oplysende Exempler kunde maaskee allerede gives. I. Pedersen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
(Hamburg Cours var den 22de Decbr. paa London 13 a 2 s. pr. L. Sterl. og paa Kjøbenhavn for 300 1 Bco. 198 Rdr. Hamb. Courant 23 p. C. danske grov Courant 24 og Schillinge 24 1/4 a 24 1/4 pro Cent. slettere end Banco.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Kjøbenhavns Børs den 22te Decbr. 1840. Cours. Hamborg 2 Md. - a vista 199. Species 200; Specier) solgtes til - . - s.) B.-Disconi4 pCt., norske Speciessedler pr. 100 Specier 193 a 193 – i Sedler; sv. Sedl. pr. 1 Rigsgjæld -- Rbs Tegn; 4 pCt. kgl. Oblaationer (uden Renter) 97 1/2 a 98 - Sedl.; Nationalb.-Obligationer (af Laanet 4de Februar 1820) 101 a 101 1/2 r. S.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Kjøbenhavns Havnepriser den 20de Decbr. 1840. Hyde sjællandsk 5 - Fasal Ask Hvede holsteensk. . . - FesatteresRug, fra Provinds. 4 - s. a 4 Lst Byg, toradet 2 3 a 48 Havre. . . . . . 2 - - . - s a 22 Ast. Ved Tallotteriets 1381 Tiærn, i Altona udkom 5, 31, 75, 18, 69.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
AVERTISSEMENTS. At Skolelærer Oblsen i Salsee et sat under Tina le for Trykkefrihedslevgivningen med Hensyn til et i No. 6 1/ af den Sudsiællandske Avis fra Siællandsposten optaget Stykke, hvor han paa en usommelig Maade udladt sig om Ovrighedsforanstaltninger og Foresatte, det bekiendtgiøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kgl. Danske Cancellie den 23de Septbr. 1830.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-02
Undertegnede efterlyser tvende hvide Faar Undertegnede efterlyser tvende hvide Faar, værket et Stykke oven af venstre Øre og en lig bag i det høire, det Eene har en vævet rime paa og den anden har en Simniping i Halsen med en sort Klud i Thisted den 2de December 1840, Christen Madsen.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Ao. 184. No. 2. Thisted, Kongelig allernaadigst privilegerede. Amtvavis og Avertissementstidende, eller: Den nordcimbriske Tilskuer. Forsendes med Brevposten overalt i Danmark og Hertugdømmerne Fredagen den 8de Januar. Redigeres, trykkes og udgives i Thisted af Joh. S. Lund.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Blandinger. J Følge de sidste Efterretninger fra Spanien vare alvorlige Uroligheder udbrudte i Cordova og man ventede snart Uroligheders Udbrud i de baskiske Provindser. Det bekræftes fra Madrid under 11te Decbr., at Hertugen af Victoria har ladet den portugisiske Regjering tilstille at Ultima sum, og givet den 25 Dages Betænkningstid.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Fra Brussel skrives under 22de Decbr. at Regieringen har forelagt Kammerne et Lovforslag i Følge hvilket Armeens Contigent "paa Grund af "at man ikke veed, hvad Tingenes og Tildragelsernes nærværende Stilling kunne medføre . skulle bringes til 80,000 Mand.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Fra Storhertugdømmet Posen skrives, at Cabolikkerne træde bestandig meere aabenbart op imod Jkke-Catholikkerne, saaledes fandt forleden Dag i den lille Stad Zin, et saakaldet blandet Ægteskab Sted mellem en Protestant og et caholsk Fruentimmer, hvor da den catholske Geistlige nægtede at forrette Vielsen, denne foretoges af en evangelisk Geistlig; den catholske Befolkning viste allerede ved Tilbagegangen fra Kirken et fjendtligt Sindelag mod det unge Ægteskab; om Aftenen begyndte man med en reen Kattemusik uden for de Rygiftes Vinduer og imellem hørte man Raabet: "Kjetter og tyde Hund!" Det er beklageligt, at man i vores oplyste Tidsalder endnu skal høre saadanne Optrin Fra Stokholm skrives, at Statholderposten i Norge skal være tilbudt den norske Statsminister ved Hoffet i Stokholm, men denne skal endnu ikke have besluttet sig til at modtage samme, overalt synes man i selve Norge ikke at ansee denne Posts Besættelse som nødvendig.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Fra London skrives, at man begynder at fatte Tillid til den ny franske Regjerings Fasthed, og begynder at indsee, at den har mindre at frygte af Oppositionen, der er enig mellem sig selv indbyrdes. Da den største Fare er forbi, vil Hovedanførerne sandsynligviis følge de forskjellige Nuancer, og saaledes vil den almindelige Majoritet forstærkes. Man synes her ikke at være uden Bekymring for, at Frankerig vil slutte sig til Rusland eller Tydskland.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Den berømte franske Chemiker Rochet har foretaget en Reise i det sydlige Abyssinien, Han afreiste fra Sue; og begav sig til Mochaidet han besøgte de fornemste Havne paa Østkysten af det røde Hav. Derpaa passerede han Strædet ved Babel Mandeb, og trængte ind i det sydlige Abyssinien gjennem Kongeriget Adel han trængte en 120 Mile ind, i Kongeriget Schar, Kong Salissalasse modtog ham med Velvillie, endskjøndt de sidste Franske, der havde viist sig i dette Land, havde opbragt Fyrsten og Beboerne mod sig. Rochet roste meget den mod ham udviste Gjæstfrihed. Endskjøndt denne Deel af Abyssinien frembringer mange Sukkerrør, saa forstod dog ikke de Jndfødte den Kunst at gjere Sukker deraf, Hr. Rochet lærte dem denne tilligemed mange andre nyttige Kundskaber. Kongen var saa henrykt over hans Gjæsts Arbeider, at han efter en 6 Maaneders Nærværelse, kun lod ham afreise under den betingelse, at han med det Første ville vende tilbage. Under disse 6 Maaneder foretog Hr. R. flere Ud slugter i det Jndre, i Selskab med Kongen, dervar ledsaget af 15 a 20000 Ryttere. De Foræringer, som Kongen af Schoa sendte de Franskes Konge, var 1, en abyssinisk Konges Paaklædning; 2 et Sølvskjold, 3 en Sølvsabel med Skede, 4. En Hest, 3, en Klædedragt for Dronningen og 6. flere Manuscripter i det æthioviske Sprog, hvoriblandt Landets Love og den herskende Religions Troesartikler. Kong Salessalasse er selv Literatus og har forfattet flere Digte i det æthiopiske Sprog. Da vores Reisende var vendt tilbage til Tudschura, forefandt han en Baad, hvori han indskibede sig til Aden; Engelænderne have fra Landsiden meget stærk befæstet dette sidste Sted, hvilket var let for dem, da Naturen har omgivet det med en Halvkreds af lodrette steile Bjerge, og befæstigelserne fra Landsiden ere ogsaa Engelænderne uundværlig; thi de blive bestandig foruroliget af Araberne.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Engelænderne have der en Besætning af 2000 Md. og alle Levnesmidler blive hidbragte til Søes. Fra Aden vendte Hr. Rochet tilbage til Mocha, han anseer det næsten for umuligt at Engelænderne kunne holde sig der, i Fald de bemægtige sig dette Sted, thi denne Provindses Jndvaanere ere meget krigerigske, og deres Uvillie mod det brittiske Flag, er aldeles ikke tvivlsomt.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Blandt den store Verden i London, opvakte for nogle Maaneder siden en Hofdame Lady Flora Hastings Død megen Opmærksomhed. Hun skal have været en Ungdoms Veninde af Dronningen - men faldt ved en Hofeabale i Unaade. Denne skal hun ikke have kundet bære, hun faldt i en Sygdom og døde. Endnu for hendes Død, skal Dronningen have besøgt hende. Laden skildres som en Dame med alt for overspændte dydige Principer. Efter hendes Død er udkommen en Samling af Poester; Bladet Atlas annoncerer denne saaledes: "Desværre skulle disse Digte være af det Slags som det paa Digte rige Engeland har nok af, nemlig den saakaldte Rosa Mathilde Poesie, der hverken gjør et behageligt, eller ubehageligt Jndtryk, uden Slægts Kiendetegn, som Engelen i Himlen, møderne bydig, men meget kjedsommelig, J Følge de officielle Opgivelser beløb Stor brittaniens Befolkning den 1ste Januar 1839. sig til 21,261,844 Jndvaanere, hvoriblandt 6,080,000 vaabendygtige Mænd fra 20 til 60 Aar. Paa Engeland og Wales kommer 15,666,00 Jndbyggre, og paa Jrrland 32 p. Cent af den hele Befolkning.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Kulden er i denne Tid stræng i det sydlige Europa (efter Folks Mening et Forbud paa, at vi ogsaa faae en stræng Vinter her oppe i Norden.) Siden 17de Decbr. er Seinen tillagt med Jis, og Man har om Morgenen havt 13 Graders Kulde. 20 til 25 med Viin ladede Barker ere ved Bercy blevne knuste af Jisgangen. (J Petersborg har Thermometret siden den 19de f. M. daglig staaet imellem 20 og 22 Grader Reaumur under Frysepunctet.)
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
En Snedkermester Riger fra Nordlingen foreviser i denne Tid i Augsburg en Model til en af ham opfunden Krigsmaskine, der forestiller en Munitionsvogn, hvori er skjult et lidet Antal Mandskab, som med Lethed sætter Vognen i Bevægelse og udfører de øvrige Functioner ved Samme. Ved en Mechanisme lades det deri anbragte, Skyts (Geværer eller smaae Kanoner), samt rettes og affyres med stor Hurtighed. Man anseer denne Maskine fornemmelig anvendelig til at bryde Quarreer med. Banquererne Breest, Gelpke og Kuckerling i Berlin have under 9de De, i 8 Aar efter hinanden, for Omfanget af hele den preussiske Stat erholdt Patent paa en, efter indgiven Tegning og Beskrivelse som original anseet, Sættemaskine, for Bogtrykkere.
Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-01-08
Den bayerske Regjering har taget en Beslutning, der fortiden vækker udyre Sensation. Hidtil var det næmlig Skik og Brug i Bayern, at alle til de saakalte dannede Klasser henhørende; militairpligtige unge Mennesker, naar de ei traf sig fri ved Sessionen, bleve indskrevne blandt "Permitterede." Ved de for 2 Maaneder siden eristerende Udsigter til en nærforestaaende Krig med Frankrig, anfaae Man det for nødvendigt, og saa at indkalde denne Klasse af Værnepligtige, men Man antog dog almindeligt, at efter skeet Jndøvelse vilde hele Mandskabet faae Lov til at gaae hjem igjen. Dette Haab er imidlertid nu ved en kgl. Beslutning een Gang for alle bleven tilintetgjort, idet ogsaa hiin Reserve-Klasse. alene med Undtagelse, af de theologiske Candidater, skal være pligtig til, under sin 6 Aars Tjenestetid, hvert Aars 1ste April at møde i Garnisonerne, hvorimod Permission kun kan ventes for Vinter=Maanederne. At forskaffe sig Stedfortrædere, er i denne Tid meget vanskeligt og kostbart.