Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-01-20
Ved Nederrihnen vil man, trods den stedse herskende Rolighed, absolut see nye krigerske Optrin i Møde. - Møreau forventes i Egnen ved Køln. J og ved Dusseldørf ligge 14,000 Republikanere. Ved Kobleng forstærke de sig meget, og den Neuvieder Broeskandse skal igjen besættes saa stærkt, som nogen Tid er skeet. - De Keis, giøre Anstalter til igien at rykke frem ved Siegen. - Forstærkningerne, som gaae til begge Armeer, ere uden Ende; alle Veie, som føre derhen, primle med Transporter af alle Slags. J. Jtalien. har det paa ny, indtrukne stormende Veirligt, paa nogen Tid tildeels standser begge Armeers raskere Fremgang. Men Tilberedelserne, især fra Østerrigernes Side, ere derfor ikke mindre truende. C. H. Joseph, som nu virkelig skal modtage Commanden i Jtalien, forventes med det snareste ved den kris. Armee. - Vurmer har al igien, i Breve fra Jtalien d. 24., men i en Skrivelse fra Venedig d. 25. Dec. gjort et af de kraftigste Udfald, angrebet Franzoserne i en 2 Miles Frastand, slaaet 2000 ihiel, gjort 1000 Fanger og taget en Mængde Kanoner, Munition og Levnetsmidler til Bytte. Viener offirielle Beretninger vide intet Ord af denne, eller de fleste foregaaende Hexerier. Efter nogle Breve af Jtalien bliver Mantua meget mere virkelig beskudt siden d. 25 og 26 Dec., og Bupnaparte opbyder Alt for at overvinde denne Fæstning, førend Østerrigerne paa ny rykke frem. Men i en officiel Skrivelse af 28de melder denne General blot, at Mantua maa, i Følge et opsnappet Brev fra Keiseren til Vurmer, befinde sig i den yderste Nød, og at den er tæt omringet. Buonaparte beretter tillige i samme Skrivelse, at han havde ladet Slottet i Bergammo tage i Besiddelse ved den brave Gen. Baragnay d' Hilliere, for at holde de imod den franske Republik ildesindede Jndvaanere af denne Provinz i Tømme, vedligeholde Kommunicationen mellem Adda og Etsch, samt at sætte Skranker for de Keiser, liges Fremtrængelse fra denne Side. - D. 25. Dec. kom ogsaa 3000 Republikanere til Legnago (som altsaa Vurmser paa den Maade ikke er i Besiddelse af), den 26de marscherte 20000 af dette Korps med 2 Kanoner over Rovigo, hvorhen allerede den 22de et ligesaa stærkt Detaschement var afgaaet. Aarsagen til denne Bevægelse skal være, fordi 15,000 Pavelige rykke i stor Hede frem mod Bologna og Ferrara, ja maaskee alt vare ankomne der ifald ikke en pludselig falden Snee havde afkiølet de aandelige Kiæmperes Hede. - Det franske Korps i Rovigo har skikket Piketeer langt fremad i det Venetianske lige til Loredo (ved Etschens Udløb, 5 a 6 Mile fra Venedig), for at opfange de Tilførseler af Levnetmidler, hvilke komme til den keis. Armee fra Søesiden. Venetianerne erfarede ikke saa snart dette, førend de, af Frygt for et Besøg i deres Vandstad, skikkede Kanoneerbaade og Tropper til hiin Egn, for at holde Franzoserne med Høflig hed derfra. - Paa Søen. Endnu ingen Oplysning over Brester Expeditionen. kuns saa meget: at nu Ingen mere troer Landgangen paa Jrland. Denne Meening, hedder det nu, er blot udbrede for at føre Engellænderne bag Lyset, og allerede længe siden maatte man have Efterretning og Expeds. Udfald, dersom det havde gieldet Jrland. Jkke heller Portugal, men til Jamaica og de øvrige engelske Besiddelser i Vestindien, skal den være bestemt, og der agere med den for kort Tid til samme Side afseil. 12 Liniesk. a. stærke spanske Flaade (s. No. 3 af disse Aviser). Levnetsmidler skulle være indskibede forlang Tid a. - - En anden Tildragelse - Tilsyneladelsen af den 5 Liniesk. og 1 Freg, stærke Touloner=Eskadre under Adm. Villeneuf, som d. 19 Dec. er ank. i Brest, beskieftiger imidlertid den offentl. Opmærksomhed, og det saa meget meere, som Jngen i Frankerig forhen havde hørt om dens Udløb. Den var lykkelig undvegen den engelske Flaade ved Gibraltar og for Brest, hvis Havn holdtes blokke ret af 21 fiendtlige Linieskibe, af hvilke den i hele tre Dage forfulgtes, og indløb den 23de i L'Orient. Ogsaa over dens Bestemmelse bliver meget politiseret: Den skulde have forenet sig med den Brester Flaade førend dens Udløb, men kom for sildig a. Den til denne Eskadre hørende Fregatte la Vestale blev ved Storm skilt fra den, angreben af en langt stærkere engelsk Fregat, og taget efter 2 Timers haardnakket Fægtning; men da den engelske Fregat ikke langt fra Cadix begav sig bort fra den, saa hidsede Mandskabet. atter fransk Flag, tvang de om Bord sig befindende Engellænder til at hvergive sig, og løb d. 16 Dec. om Aftenenlykkelg ind i benævnte Havn. - I Cadix ventes AdmiralLangaras Flaade tilbage. – J Fremtiden, hedder det, skal den hele spanske Søemagt agere i det middellandske Hav men den franske i Oceanet imod Engellænderne. - Et dansk Skib har bestemt Brester=Flaaden til Farten giennem den snevre Passage, le Rat kaldet, derved, at det advarede samme for den engelske, som krydsede ved Ouessant.