JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Capt. Recke har afslaaet det paa ham faldne Valg, hvorved hans Suppleant, Justitsr. Harhof, træder ind som Deputeret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Det kongelige Tilsagn af 28de Mai 1831 om Jndførrelsen af raadgivende Stænder i Danmark, foranledigede flere fædrelandsksindede Mænd til offentligen at udsige deres Tanker og Indretningens Væsen og Værd. Det nye Lovbukaf 15de Mai 1834, der nærmere bestemmer Jnstitutioner og lader den træde i Virksomhed, er derimod endnu ikke. blevet Gienstand for offentlig Drøftelse. Overbeviisningen om, at offentlige Yttringer baade bidrage til at vække Folkets i Jnteresse for Sagen og foranledige en bedre Jndsigt i samme, eener det, som har givet Forfatteren Anledning til at fremstille sin Anskuelse af dette kongelige Bud, hvilken Fremstilling, han ikke vil have betragtet som en forklarende eller belærende Afhandling over Forordningen, men kun som Yttringer af een af Folkets Midte, der har søgt at gjøre sig selv Hovedindholdet klart." Med denne Indledning begynder i Dansk Ugeskrift, Nr. 129, en Afhandling om Forordningen af 15de Mai 1834, som har det i Jndledningen omtalte Diemeed og paa hvilken vi saa meget hellere henvende vore Læseres Opmærksomhed, som den er at faae i særskilte Aftryk hos herværende Boghandler Lundt for 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
En allerhøieste Resolution af 31te August d. A., communiceret ved det kongl. General-Commissariats Collegies Circulaire af 20de Septbr., kan tjene som et nyt Beviis paa Kongens faderlige Omhu for alle Klasser af Samfundet. De Pensioner, som efter mange Tjenesteaar tilstodes Sergeanter, Underofficerer, Understabsbetjente og med dem i Klasse staaende Jndividuer af Militairstanden, samt disses Enker, vare nemlig, efter ældre Regulativer, saa ringe, at de kun kunde ansees som et saare lidet Bidrag til det nødtørftigste Udkomme paa de gamle Dage. Krigshospitalskassen, i hvilken en heel Deel tilfældige Jndtægter, ofte i meget smaae Summer, indflyde, har nu, ved en hensigtsmæssig Bestyrelse, samlet en saadan Fond, at denne Kasses Hovedhensigt, at pensionere de omtalte Klasser, nu paa en langt mere velgiørende Maade kan opnaaes. Hiin kongl. Resolution bestemmer saaledes, blandt mange andre herhen hørende Bestemmelser, Pensionen for Underofficerer og de med dem i Klasse staaende Understabsbetjente, som have tjent under 20 Aar, hver aarlig 24 Rbd. For 20 Aars Tjeneste, hver aarlig 30 Rbd. Efter det 20de Tjenesteaar, indtil det 30te, stiger Pensionen for hvert Aar 3 Rbd., saaledes, at den for fulde 30 Tjenesteaar bliver 60 Rbd. aarlig. For Tjenesteaarene mellem 30 og 40 forhøies Pensiogen endvidere med 1 Rbd. 3 Mk. aarlig, saaledes at den for 40 Tjenesteaar bliver 75 Rbd. aarlig, foruden visse bestemte Munderingsstykker aarlig eller Godtgjørelse derfor i Penge. - J nogle andre Armeer, blandt andre i den Hannoveranske, bestemmes Pensionerne for Individer af Officeers klassen, ogsaa forskjelligt efter Antallet af Tjenesteaarene.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
J Fragment af et Brev fra Lolland, som læses i Dagen, bemærkes om Valget paa Deputerede af Sædegaardsgeiernes Valgklasse fra Lolland og Falster, at kun 9 Stemmeberettigede indfandt sig, da omtrent 10 af forskjellige Grunde hindredes fra at møde, og da Enhver havde 6 at stemme paa, nemlig 3 Deputerede og 3 Suppleanter, faldt samtlige 54 Stemmer, kun een eneste undtagen, paa de 9 tilstædeværende Vælgere. De anførte Valg - slutter Brevskriveren - kunde vel give Anledning til nogle bemærkninger, dog derom vil jeg hellere tie, Tiden vil bedst lære, hvorvidt de kunne kaldes heldige eller uheldige."
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Under-Jndsendt læses i Randers Avis. J Anledning af et i dette Blad meddeelt Avertissement fra den Berlingske Tidende, tillader en Indsender sig at bemærke Følgende: Trangen til et Ølbryggeri af stort Omfang synes ikke at være saa følelig i Randers, at Publicum just skulde være den Mand, der, vel nærmest til sin egen Fordeel, entreprenerede et saadant Anlæg, megen Tak skyldig for hans Opopfrelser. Flere Bryggerier levere en vistnok tilstrækkelig Qvantitet af det Øl, der, under Benævnelsen af gen god Drik dagligt Øll, forbruges i simple Huse. For den den imod, der har Evne til og ønsker at kildre sin Gane med en bedre Sort af denne gamle danske Drik, leverer navnlig Hr. Kjøbmand N. Lunds Bryggeri, til forholdsmæssig billige Priser, forskjellige Sorter, der vistnok, i Henseende, til Velsmag, Kraft og et, paa en god Behandling grundet, smukt Udseende, ikke lade os Provindsboere meget tilbage at ønske. Trangen er altsaa ikke stor, Takken vilde vel heller ikke blive det.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Paa Reisen fra Rønne til Odense, har Skipper Hans Juul seet sig nodsaget at stikke fra hans førende Jagt Anker og Toug. Det staaer paa 7 Favne Vand, Vær 3 1 O. Agers i N. V. og Lollands Vesterhuk i ViJ T. Ankerbøien er sort og hvid, og Bøien paa Tougetumærket H.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Døde. Justitsraad, Stiftslandinspecteur P. H. Høyer, 63 Aar; afskediget Major P. J. v. Walther, 73 A.; begge i Kbh.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Branddirecteur P. Sehestedt, til Gamle Skivehuus, 46 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 2den Octb.: H. Sørensen f. Aalb., I. Larsen, og H. Sørensen f. Rand.; og d. 3die og 4de: P. Pettersen v. C. Olsen f. Sæby; alle best. t. Norge m. Korn, Feder og Kaffe, og alle udg. d. 4de. - Udg. D. 2den: K. Larsen f. Arend. t. Lønstrup. S. Johansen f. Aarh. og C. Koch f. Burg, begge til Norge, R. L. Evers f. Bandholm, t. Hull. D. 3die O. Odmann, A. O. Bock og H. Nielsen f. Aalb., Th. Thorsen, G. Jensen og K. L. Waae f. Rand. J. og P. Olsen f. Mariager; alle t. Norge. D. 4de: J. Abrahamsen og J. Rohde f. Rand., A. L. Bune og P. L. Bagger f. Horsens, H. Christensen f. Mariager; alle t. Norge, S. Gundersen f. Frohvn. t. Østerr. m. Korn og Fedev.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Hals Skibsliste. Jndk. D. 3die Octb.; C. Nielsen f. Nyborg, N. Jensen f. Rudkjøb., B. Michelsen f. Veile, alle m. Frugt. M. Berg f. Holmestr., J. Abrahamsen f. Kragers, C. Olesen, f. Odense, alle m. Træl. D. 4de: H. Jensen f. Norborg, m. Frugt. P. Baadsgaard f. Kjøbenhavn om Stykgods. D. 5te: H. K. Holm f. Petersborg m. Hør og Hamp. W. J. Wernekes f. Hamborg, ball. - Udg. D. 3die S. Willumsen t. Kbhvn. m. havre. P. Hemme t. Rostok og S. G. Madsen til Østerr., ball. D. 4de: L. Bahn t. Kbhvn, m. Aal. D. 5te: P. Petersen t. Arend. og J. Bentzen t. Udevalle, ballastede. Vinden. D. 3die V.; d. 4de: V., Eftmd. SSD., d. 5te: SSO.; d. 6te: Stille og Taage.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Bekjendtgjörelser. At Hr. Havneinspecteur og Lodsoldermand Brink, min Fraværelse, paa en Reise til Fyen, er constitueret til at besørge mine Embedsforretninger saalænge, undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre. Aalborg Søindrollerings-Contoir, den 8de October 1832. Undertegnede anbefaler sig med en Deel nylig hjemkomne Jsenkramvarer, saasom: fine og ord. Bordknive og Gafler, fine og ord. Saxe, samt Uld, Skrædder= og Havesaxe, Stryggerne, Jlder= og Rottesaxe, forskjellige Slags Dør Bord= og andre Hængsler, store og smaae Skufrigler, Dør Skuffe= og Skablaase, Viinduesbeslag, Grimskafter, Jern og Messingtraad af forskjellige Dimensioner, Jern-, Blik og Messingplader, Baandjern af forskjellige Dimensioner, fine og ord. Ildtænger og Skuffer, forskjellige fine og ordi Knapper, Jernpander og Jerngryder af forskjellige Storrelser, Pap- og Læder=Kasketskygger, Gardinarme og Rosetter, foruden en Deel andre broncerede Varer, et godt Sortement Haandværkstøier af gode hollandske og engelske Fabriker m. m. m., foruden alle Slags Steentøi og Glasvarer, saavelsom gode Urtekramvarer, Rom, Punschextract, og Brændevine m. m., der alt udsælges til de billigste Priser af A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Paa Dronninglunds Kirkegaard ligge en Deel gamle Gravstene, som har lagt den befalede Tid; disse blive, efter Amtets Resolution, optaget og solgt ved Auction, til Fordeel for Kirken, ifald ingen Eier melder sig og lader Gravstedet forny inden denne Maaneds Udgang. Gjeraa, den 4de October 1834. Lars Nielsen, Kirkeværger.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Undertegnede er ankommen hertil Aalborg med en Ladning fiin Frugt, fra Norborg, af samme Sort som jeg var her med i Fjor, bestaaende af Gravenstener og Flaskeæbler. Fartøiet ligger i Østeraa. J. H. Gølstorff.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Christiansfelder-Formlys faaes hos Chr. H. Sødring.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
En skikkelig Dreng, der skriver en god Haand og har nogenlunde opvakt Hoved, kan blive antaget paa Contoiret. hos en Justits=Embedsmand. Portofrie Breve derom indsendes til Byfoged-Contoiret i Frederikshavn, bilagt med paalidelige Vidnesbyrd.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Skipper N. Heilskou, med Jagten "Janel, afseiler bestemt til Kjøbenhavn paa Fredag, og medtager Passaligerer og Fragtgods.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-08
Auctioner. . Mandagen den 13de Dennes, Klokken 10 Formiddag, bli er ved denne Kjøbstæds Havn bortsolgt den hertil, uden levende Folks Medfølge, indbragte Jagt eller Slup Haabet, af Kallundborg, 6 Commercelæster, klink bygget af Eeg, med sammes tilhørende staaende og løbende Gods. Hvilket herved bekjendtgjøres. Frederikshavns Byfoged-Contoir, den 4de October 1834. Lassen. Efter Reqvisition af Cancellieraad og Procurator Jensen, paa vedkommende Udlægshavers Vegne, bliver hos Bagermester C. Baggesen, i hans Bopæl paa Algaden her i Byen, afholdt offentlig Auction Mandagen den 20de October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, til Bortsalg af en Deel Meubler, Sengeklæder, Linned, Kjøkkentøi, 2 H.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Portugal. Efterat have med Kraft og Held forfægtet sin Datters Sag, har Don Pedro forladt det Jordiske den 22de Spth. om Middagen Kl. 12. Med den londonske Post af 3die October indtraf denne vigtige Efterretning til Hamborg den 6te, den havde gjort Omveien over Madrid til England, hvor ingen saa nye Efterretninger fra Portugal vare indløbne directe. Det var Brystvattersot, der gjorde Ende paa Keiserens Dage. Det synes at stadfæste sig, at Palmella kommer i Spidsen for det nye Ministerium, og at Carvalhefaaer Portefeuillen for Finantsdepartementet, og det er denne Omstændighed, man tilskriver, at Efterretningen om Dom Pedros Død ingen ugunstig Jndflydelse har yttret paa Londons Børs. De Deputeredes Kammer i Lissabon har erklæret sin Sammenkomst permanent, og udnævnt en Committee til at tage Bestemmelser om Valget af en Gemafor den unge Dronning. Hun havde allerede den 20de, en høitidelig Forsamling af Cortes, aflagt den foreskrevne Eed paa Portugals Grunolov. De ved slige Leiligheder sædvanlige Udbrud af Folkejubel, ledsagede hende paa Veien til og fra Forsamlingen, og nogle Raketter, man fandt Fornøielse i at afbrænde, havde nær kostet hende Livet, da Hestene for hendes Vogn løbe løbsk, og kun med Møie bragt tes til at standse. Paa Jntriguer, for at komme i Besiddelse af Regentskabet, i Tilfælde at Dronningen ikke var bleven erklæret myndig, har det ikke manglet. Den ung, Dronnings Tante, Donna Jsabella Maria, hendes Stedmoder, D. Pedros Gemalinde, Hertugen af Palmella og Marschal Saldanha, optraadte som Meddeilere i denne Kamp hvorpaa tilsidst hendes Myndigheds-Erklæring gjorde en Ende.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Den 29de September indtraf den vigtige Efterretning til Paris, at den 1ste Artikel af Torrenos Finantsplan var antaget af de Deputeredes Kammer i Madrid, og at følgelig alle af den spanske Regjering i Udlandet contraherede Laan, ere anerkjendte. Efterretningen selv hidrører fra Frankrigs Gesandt ved det spanske Hof, og meddeles ordlydende saaledes: "Alle af Regjeringen med Udlandet til forskjellige Tider, være sig før eller efter 1823, contraherede Laan, an erkjendes som Statsgield. Definitivt kan Sagen imidlertid ikke ansees afgjort, saaledes som ovenstaaende Telegraph=Depesche, dateret fra Madrid den 25de September, beretter den, thi en anden af 27de, som paa samme Vei er indtruffen til Paris, taler allerede om Tilføininger til hiin Artikel, der væsentlig modificere den. Det hedder nemlig i denne sidste Depesche. Uagtet Antagelsen af den 1ste Artikel af Finantsministerens Plan, har Kammeret i sit Møde, den 26de med en stærk Majoritet gjort det Guebhardske Laan ugyldigt. Det Nærmere og mere Afgiørende herom, maa altsaa endnu forventes. J Madrid var det den almindelige Mening, at Ministeriet maatte være vel fornøiet og prise sig lykkeligt, naar det kunde sætte sine Forslag i denne Sag igjennem med betydeligt indskrænkende Tilføininger. Og om ogsaa, bemærker et Blad vistnok meget brigtigt, Kammeret afgiør Sagen ganske i Ministeriets Aand, kan den vel ikke dermed ansees at være til Ende, thi Betalingen i sin Tid, den vil medføre Hovedvanskeligheden. For vigtig ansees ogsaa en anden Efterretning, at Genetral Mina er udnævnt til at føre Commando over et af de Troppecorps, som fægte for Dronningens Sag i det nordlige Spanien. Denne Udnævnelse har en vigtigere Betydning end man vilde tillægge en lignende, om den var skeet midt ud af den spanske Generalstab. Han ansees nemlig for at høre blandt de Mænd, om hvilke man kan sige, at de repræsentere et heelt Meningsystem, og, paa en Maade, snarere kunne ansees som et Symbol, end som et Jndivid paa den politiske Skueplads. Af denne mærkelige Mands Løbebane vil dette Blad engang ved Leilighed indeholde en sammentrængt Skildring.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Tyskland. Hertug Friederich af Sachsen-Altenburg er ved Døden afgaaet den 29de Septbr., paa sit Jagtslot Hummelsheim, formodentlig i en høi Alder, da han har regjeret 54 Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
J Carlsruhe udkom et Blad under Titelen: "Tidsaanden. lunder 27de Septbr. gjorde Redactionen af dette Blad bekjendt, at den ikke længere agtede at falde Censuren besværlig, og heller ikke kunde være bekjendt, at lade sine Læsere, nøies med hvad Censuren vilde unde dem, hvorfor den havde bestemt at lade Bladet aldeles ophøre.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Tyrkiet. J Constantinopel har Divanet været samlet i Anledning af Depescher, som vare indtrufne fra Mehemmed Ali. Det Beslutning er vel ikke bekjendt, men den almindelige Formodning er for Fredens Vedligeholdelse, da Mehemmed denne Gang skal føre et forsonligt Sprog, og synes stemt for mindelig Afgjørelse af sine Stridigheder med Porten. Fleertallet af Portens Ministre stemme for at komme Mehemeds ydmyge Tilbud om Udsoning imode, men hidtil har Mahmuds Stivsind neppe ladet Fredspartiet komme til Orde. Det kan vel ogsaa være, at Sultanen netop i denne Satraps Forsonings=Skridt seer en Anerkiendelse af hans Svaghed, og at han deri vil finde en ny Støtte for sin Beslutning, at angribe Ægypten. Jmidlertid have Omstændighederne, Englands Forestillinger og Rustningerne i det vestlige Europa, saaret hans Stolthed betydeligt, og voldt ham ikke ringe Bekymringer. Ruslands Vægring, at yde ham den Bistand, han forlangte, har vakt Tvivl hos ham om Oprigtigheden, i denne Magts Venskab, men allermeest har den Mangel paa Yndest for sin Person, netop formedelst hiin Alliance, med Rusland, som han har opdaget hos sin Hær, aabnet hans Øine. Da Tropperne nemlig hørte, at de skulde marschere mod Jbrahim, erklærede de: ei at ville fægte mod deres Vaabenbrødre (skal vel hedde Troesforvandte) i hvis Spidse der desuden staaer en Mand, som idet mindste ikke er afhængig af Rusland, om han ogsaa er sit Folks Undertrykker. At slige Attringer havde Henrettelser til Følge, kan man ikke tvivle om, men vel, om slige hos Folket rodfæstede Meninger derved lade sig udrydde. Det Rimeligsten bliver vel, at Sultanen griber Leiligheden til at ende sinen Stridigheder med Ægyptens Vice=Konge, med hvem en Feide let kunde bringe hans Trone til endmere at vakle.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Cholera. Den 1ste Octbr. var i Stockholm Antallet af de af Cholera Angrebne steget til 7650, de Helbrededes til 3622, det Dødes til 3235. D. 2den: 7690 Angr., 3700 Helbr., 3243. Døde. D. 3die 7729 Angr., 3926 Helbr., 3249 Døde. J Følge officiel, til den kgl. norske Regjerings Departement for Kirke= og Underviisnings=Væsenet indløben, Beretning, er af bemeldte Departement under 22de September bekjendtgjort, at den ondartede Cholera-Sygdom er udbrudt, i Ladestedet Fahrsund. Sammesteds var indtil 24de Septb. 42 Angrebne, 9 Helbredede, 22 Døde.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Blandede Efterretninger. Af Hofraad, Prof. Fr. Tiersch's Værk over Grækenlands meddeler Dansk Litteratur=Tidende Nr. 8) følgende Notitser, Det græske Fastland, med 22 Eparchier, 30 Stæder og Flækker, og 811 Landsbyer, har omtrent 206000 Jndbyggere neppe Halvdelen af hvad det havde for Krigen; Morea har 35 Eparchier, 86 Stæder og Flækker, og 1335 Landsbyer, med en Folkemængde af omtrent 429250 Sjele, hvoriblandt Mainotterne, der udgjøre omtrent 154000 Familier, ere iberegnede; de 33 beboede græske Øer endelig have omtrent 176185 Jndbyggere; saaledes det hele græske Kongerige kun noget over 811000 Mennesker paa 1100 Qvadratmile, i Stedet for at Tiersch antager, det med Lethed kan føde fem Millioner Mennesker, naar engang alle dets I Hielpekilder ere satte i Virksomhed. Hvad Grækenland engang som Handelstat vil blive, kan man alene slutte deren af, at efterat dets Handel under Krigen med Tyrkerne var aldeles tilintetgjort, besidder det nu allerede en Handelmarihue af omtrent 1000 større og mindre Fartøier, og indenfor det nye Kongeriges Grændser kan man antage, der allerede gexistere omtrent 30000 Handelshuse og Kjøbmandsfamilier.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
J Følge Efterretninger fra New=York fra Julii Maaned i havde Heden i America naaet en hidtil ukjendt Grad. Det Fahrenheitske Thermometer viste næsten bestandigt 920 og den 16de endog 93, i Skygge. Livskraften var sin Opløsning nær, Mennesker og Heste styrtede døde om i Gaderne; de første fordi de havde nydt en kold Drik, de sidste af Mathed. Tømmermænd, Murere, og næsten alle i det Frie arbeidende Haandværkere havde ophort med deres Forretninger. Den 15de sank tre Arbeidere i Hudson=Streetlisdøde til Jorden.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Chinas Befolkning bestod - efter Martins British Cotilonies i Aaret 1393 af: 60 Millioner 545811 Jndivider; i 1743 af: 157301755, i 1762 af: 198214553; det i 1792 af: 307467200, og for nærværende Tid af: 352, 3 Millioner, 866602 Jndivider paa et Fladeindhold af 1 den Million 219749 engelske Qvadrat=Mile, saa at der komme 288 Personer paa hver Miil. Denne Befolkning er, skjøndt bestandigt det Modsatte paastaaes, ikke overordentlig naar man betænker, at der i England kommer 289 Mand, i Jrland 292 og i Nederlandene 320 paa en engelsk Qvaeildrat Miil.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Mannheimer=Tidenden beretter, at en Tydsker, fra Storhertugdommet Baden, har gjort det engelske Admiralitet Tilbud om, imod et passende Honorar, at ville meddele det Beskrivelse over og Modeller til en af ham gjort Opfindelse, e hvorved alle store Krigs- og Koffardiskibe kunne sikkres imod 3 i Skibbrud ved Storm. Hans Opfindelse skal være grundet paa mathematiske, fornemmelig arithmetiske, acrostatiske og hydrauliske Beregninger. Opfinderen tilbyder at lade sin Maskine undersøge af 4 Skibskyndige af den engelske Hanrindels=Marine og 3 af Krigs=Marinen; forkaste de den, fortilanger han ingen Godtgjørelse for Modellerne.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Nylig blev der holdt Auction efter en Apotheker Baude, i Staden Alost i Belgien. Cataloget var meget betydligt, den Afdøde efterlod sig ikke blot 3000 Malerier og Kobberstykker, 283 Statuer og Haveornamenter, men desuden 200 Stykker Porcellain, 133 Lysekroner, Lysearme og Candelabrer, og 1100 Speile, 72 Stue= og Lommeuhre, 530 Par Beenklæder, 800 Kjoler, 780 Par Strømper, 500 Par Handsker, m. m. Han var ugift, levede hos sin Søster, gik aldrig ud, og saae heller ingen Mennesker hos sig. - Det var altsaa ikke Forfængelighed ved at vise sin Stads, eller sit Jndbo, der ledede ham, blot Lysten til at besidde, til lat vide, at han eiede Tingene.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Ved Kjølhalingen af Briggen Endrægten, Capit. Zimmermann, som i afvigte Julii Maaned var ankommen fra Bahia til Gothenborg, blev Arbeiderne Noget vaer, som stak fast i Kjølen og som det slet ikke var dem muligt at trække ud med Hænderne. Først efter at en Tallie og Blod var bleven anbragt, vare 4 Matroser istand til at faae det ud; og viste det sig da at være et 15 Tommer langt Stykke af en Sværdfiskes Sværd, der var jaget 8 Tommer indste i Skibets Fyrrekjol. Tommermanden forsikkrede, at en Jernkile af samme Størrelse ikke uden mange Slag af en Hammer vilde kunne være dreven saa dybt ind. Formodentlig har Sværdfisken, der som bekjendt er Hvalfiskens værste Fjende, anseet Briggen for en Hval og angrebet den. At det er skeet i Nærheden af Linien slutter Capitainen deraf at han, paa den Tid Skibet passerede Samme, en Dag bemærkede et heftigt Stød og næste Dag igjen usædvanlige Bevægelser ved Skibet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Den store Concert i Vestminster. .
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Hvad der klæder paa Graat, klæder ikke paa Blaat.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Kong Frederik Vilhelm den 1ste af Preussen blev paa en Ridetur tiltalt af en Bogbinder Reichard i Berlin, der klagede over, at han havde en Proces, som aldrig kunde faae Ende, fordi han havde Fiender paa Raadhuset, der forholdt ham, som mange Flere, sin Ret. Kongen, der ikke troede Magistraten, - og overhovedet var mistroisk, ligesom hans store Søn - sagde til Bogbinderen. "Du lader til at være en fifsig Karl, du skal blive hjulpen; siden du veed saa godt Rede til Magistratens Fremfærd, saa skal du af og til aflægge mig Beretning derom, og saa ville vi nok komme de Herrer tillivs. Jeg giør dig herved til Raadmand med Sæde og Stemme, og skal lade Magistraten underrette dersom. Efter Kongens befaling blev Bogbinderen nu ansat, og bivaanede regelmæssig alle Møder, men mærkede nu slet ingen Uregelmæssigheder mere, som han kunde fisle til Kongen. Noget efter saae Kongen ham igjen paa Gaden, kaldte paa ham, og gjorde ham Bebreidelser for, at han aldrig havde indberrettet ham noget om Magistratens ulovlige Værtskab. Raadmanden undskyldte sig med: at han ingen blev vaer, og hvert Hoved var i den senere Tid bleven ganske anderledes tilsinds. I ere Skielmer allesammen, raabte Kongen, naar J ikke regjere med, raisonnerer J, og naar J Slippe til at regjere, saa gjøre J det ikke bedre end 4de Andre Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Kjøbenhavn, den 7de Octbr. te Nødvendigt Supplement. - Med megen Opmærkat somhed har man, for kort Tid siden, i Dagen læst en it af den Hempelske Avis in extenso aftrykt, yderst detaillerer ge og saare svulstig Beretning om de Festiviteter, m. m., som i fandt Sted i Fredericia, i Anledning af H. K. H. Prind Frederik Carl Christians Ankomst sammesteds. Med Hensyn til den, i ovennævnte hyperbolske Beretning, fortalt Omstændighed, at selv den simpleste Mand ved Jlluminalitionen bestræbte sig for, ved pyntelig Udførelse at deeltage i i den almene Velville ved denne glade Sysser, maae vi til lade os den Modbemærkning: at man, fornemmelig i de meer afsondrede Dele af Staden, undertiden i hele Gader, kun fandt enkelte Huse tarveligt oplyste. - Et Fakkeltog er saa vidt vi vide, ikke før seet i Fredericia, skjøndt det maaske kunde have taget sig ligesaa godt ud hiin 25de Juni 1826 da Staden hædredes med Hs. Majestæts allerhøieste Nærværelse, som den 14de Septbr. 1834. Kopst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Jgaar Formiddags afgik ved Døden den unge, talentrig, Kunstner, kongelig Skuespiller Carl Winsløw.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
J Søndags Eftermiddags afseilede fra Renden til Vestindien Orlogsbriggen St. Thomas, under Commando af Hr. Capitain=Lieutenant H. Aschehoug.
Aalborg Stiftstidende, 1834-10-11
Kjøbenhavns Havnepriser, den 4de October. Holst. Hvede 4 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Sjell. Hvede 4 Rbd. - Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Loll. Hvede 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Dansk Rug 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, Lrad. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. Byg, brad. 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s.