Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1842-09-10
(Resultatet af Forhandlingerne i denne Sag læses i denne Avis S. 590.) 45de Møde den 30 August. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen betræffende Udkast til en Forordning ang Forbedring i den islandske Geistligheds Kaar. Som Referent for den nedsatte Committee (Johnsson, Finn-Magnussen, Mynster) oplæste Amtmand Johnsson den af Committeen afgivne Betænkning. Derpaa blev Sagen betræffende Udkast til en Anordning for Kongeriget Danmark, angLadningsdokumenter for søvært indgaaende Varer, foretaget til foreløbig Behandling. Som Referent for den i Sagen nedsatte Committee (Hvidt, Kirck, Cancellieraad Bang) oplæste Etatsraad Hvidt Committeens Betænkning 46de Møde den 31 August. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen betræffende Etatsraad Neergaards Forslag til Oprettelse af Amtslaanefond. Som Referent for den i Sagen nedsatte Committee (Statsraad Bang, Duntfelt, Harhoff) oplæste Etatsr. Bang Committeens Betænkning, der gik ud paa, at der maa blive forelagt den næste Stænderforsamling et Lovndkast om Oprettelsen af et Laaneinstitut for Ostifternes Vedkommende, der ved Udlaan i faste Eiendomme, har at frugtbargjøre de Midler, som nu af Skifteforvalterne, Overformynderne, offentlige Stiftelsers Bestyrere og Sparrekassernes Directioner indsættes til Forrentning i den kongelige Kasse; og at de foreslaaede specielle Forslag maae komme under Overveielse ved Udarbeidelsen af et saadant Lovudkast, J et vidtløftigt Foredrag erklærede Kammerraad Hillerup, at han ikke ganske kunde være tilfreds, hverken med Proponentens eller med Committeens Forslag. Efter at være i flere Punkter bleven modsagt af Statsraad Neergaard, yttrede Hillerup: "Jeg erkjender med Fornøielse, at Proponenten langt bedre end jeg kan bedømme, hvorvidt der paa de andre Øer føles nogen Trang til Capitaler; men, naar jeg har yttret den Formening, at de foreslaaede Laaneindretninger paa Grund af den høie Rentefod ingen Indgang vilde finde, har jeg dermed kun havt Fyen for Øie, idet jeg har meent, at, naar Conjuncturerne ikke ere gunstige for en slig Foranstaltning, maa man afvente, indtil der atter opstaaer Trang til Capitaler. Propr. Langkilde: "Jeg skal ikke videre gaae ind paa Sagen, som allerede er bleven saa udførligt drøftet, men kun slutte mig til Grosserer Hansen, idet jeg med ham mener, at, hvis der indgives nogen Petition, denne bor gaae ud paa, at der enten oprettes flere forskjellige Laanefonds, saaledes at hvert Stift faaer sit, eller at det projecterede Jnstitut faaer flere locale Afdelinger, og in Specie skulde jeg formene, at der i Fyens Stift bør være en saadan. Jeg maa derhos bemærke, at der i Kjøbenhavn haves Capitaler nok, saa at det ikke behøver at trække Capitaler fra Provindserne dertil. Propr. Hansen: "Jeg maa med Kammerraad Hillerup indrømme, at der i Fyen kan erholdes Capitaler, og det ikke saa ganske enkelte, tillaans i mindre Landeiendomme, imod en Rente af 3 eller 3 1/2 pCt.; men man er udsat for, at saadanne Capitaler blive opsagte, og de overstige desuden i Almindelighed ikke 12000 Rbd. Derimod er jeg af den Overbeviisning, at der i bemeldte Provinds meget ofte savnes Capitaler paa 3- 6000 Rbd., til at udsættes i en Land- og Kjøbstadeiendom, og jeg maa derfor ganske være af den Mening, at den intenderede Laaneindretning vil være meget gavnlig. - Dernæst foretoges til foreløbig Behandling Sagen betræffende Andragendet ang. Forbedring i Huusmandsklassens Kaar. Som Referent for den nedsatte Committee (Statsr. Bang, Etatsr. Neergaard, Rosenørn-Lehn, Ussing, Haastrup oplæste Etatsr. Bang Committeens Betænkning. J Betænkningen hedder det, at Statsraad Estrup i et privat Brev til Præsidenten har foreslaaet følgende Midler til Forbedring i den nævnte Klasses Kaar: 1. Fremtidig Jndskrænkning i Brugen af Jndsidderstue, i Tilladelsen til at udstykke og opføre nye Huse til Beboelse, betinget ved de respective Sogneraads Approbation. 2. Corrective Forholdsregler med Hensyn til Krostuer, Legestuer, Spillehuse, Smughandlere, Auctioner med lang Credit og andre Misbrug paa Landet, under Sogneraadets nærmere Tilsyn. 3. Leiesystemets successive Afløsning ved Fæste Jndretningen, befordret ved en facilitteret Lovgivning. 1. Bestemt Hoveri og bestemte Ugedage istedetfor det ubestemte. Committeen foreslaaer 1) At den i Fdg. af 30 Jan. 1807 fastsatte Arbeidstid, ei ved Fæstebreve eller Leiecontracter tør udvides over 12 Timer, selv i de længste Sommerdage. 2) At Opsigelsestiden for uleiede Huse paa Landet maa blive fastsat til en vis bestemt Tid mellem 1 April og 1 Mai, med et halvt Aars Opsigelse. 3) At Huusmændenes Pligtarbeide. forsaavidt det ei anvendes til Hør eller Korn-Høsten, skal bestaae enten i bestemt Arbeide, eller i enkelte Dage om Ugen eller Maaneden, saaledes at Eieren en passende Tid forud, f. Ex. halvaarsviis, har at tilkjendegive, hvilken Dag i Ugen der bliver Arbeidsdag. 1) At det maa blive forbudt, at udøve Huustugten mod givte Folk af Huusmandsklassen. 5) J Forbindelse med ovenstaaende Forslag ansees det hensigtsmæssigst at henstille, om der ei maatte være Anledning til at see det Spørgsmaal endeligen afgjort, hvorvidt den med Hensyn til en Bondegaard gjeldende Fæsteforpligtelse, ved sammes Udparcellering, maa ansees anvendelig paa de ved Deelingen fremkommende Parceller. 17de Møde den 31 Aug. (Eftermiddagsmøde.) Sagen betræffende Udkast til en Forordning ang. Forbedring i den islandske Geistligheds Kaar blev foretagen til endelig Behandling. 18de Møde den 1 Septbr. Den i Gaarsmødet paabegyndte foreløbige Behandling af Sagen, betræffende Andragendet ang. Forbedring i Huusmandsklassens Kaar fortsattes.