Viborger Samler, 1781-04-23
J Qvæksølvet finde vi, 1. den forskiællige Grad af Udvidelse, efter den forskiællige Grad af Varme. J det Hugenianske Barometer, er dette i sær at mærke, efterdi Høiden af den Spiritus, som befinder sig i det aabne Rør bliver endnu ulige meere forandret af Varme og Kulde, som man tydelig kan see, naar man bringer Barometret hen paa et varmt Sted, eller holder Haanden paa den nederste Deel af Røret. Men endog Qvæksølvet selv giver sig mærkelig ud ved Varmen, og sammentrækkes ved Kulden. Bliver Qvæksølvet, eller Spiritussen meere udbredet ved Varmen, saa synes Qvæksølvet at stlige høiere, og man giør altsaa den Slutning, at Veiret vil forandre sig, som dog ikke skeer. 2. den forskiællige Grad af Seihed hed i Qvæksølvet. Naar Qvæksølvet ikke er fuldkommen reent, men blandet med Blye, saa er det ikke flydende nok. Qvæksølvet hænger sig derfore stærkere paa Glasset. Naar nu Qvæksølvet formedelst Luftens formindskede Tyngsel skulle falde i Barometret, saa bliver det endnu opholdet svævende formedelst sin Seihed. At dette er mueligt, seer man allerede deraf, at Qvæksølvet, naar det holdes stille, endog holder sig svævende i Glasrøret paa en Høide af 70 Tommer, endskiønt Luftens Tyngsel kuns kan holde det til en Høide af 28 til 30 Tommer. Men ryster man saadant et Rør, saa falder Qvæksølvet ned til dets sædvanlige Høide. XII. J Glasrøret finde vi 1. den forskiællige Grad af Udvidning ved Varme og Kulde. Naar Barometer=Røret bliver hastig varmt, saa vider det sig ud til et større Rom, dets indvendige Rom bliver større, og Qvæksølvet maa altsaa falde. Det kan altsaa hende sig, at Qvæksølvet falder af denne Aar sag i Barometer=Røret, skiønt Veiret ikke forandret sig. Thi Udvidelsen kan skee ved en forøget Varme af et Værelse. Bliver Glasrøret derimod hastig koldt, saa trækker det sig sammen, dets indvortes Rom bliver snævrere, og Qvæksølvet maa stige i Veiret. Men begge Deele skeer kuns paa en kort, Tiid. Thi naar Varmen i første Fald er meddeelet Qvæksølvet, saa begynder det igjen at give sig ud, og stiger igjen i Veiret. Men bliver i det andet Fald Kulden Qvæksølvet meddeelt, saa falder det igien ned i GlasGlasrøret. 2. Glasrørets forskiællige Tykkelse. Da Qvæksølvet hænger sammen med Glasset, men Sammenhængen voxer med Massen; saa maa Qvæksølvet, hænge stærkere sammen med et tykt Glasrør, end med et tyndt. Da nu Qvæksølvets Bevægelse i Glasrøret bliver hindret ved Sammenhængen, saa bliver Qvæksølvet ikke saa bevægelig i tykke Glasrør, som i tynde. Bliver derfor Luften ved tykt Veir lettere, saa at Qvæksølvet skulle falde; saa vil dette ikke skee, formedelst den stærkere Sammenhæng, følgelig vil Veiret forandre sig uden at Barometrets Høide forandres. 3. Hører Rørenes forskiællige Viide herhid. J snevre Barometrer, er Qvæksølvet ikke saa bevægelig, som i vide. Det kan derfor blive staaende ubevægeligt i et meget snævet Rør, skiønt baade Høiden i videre Rør, og Veiret selv forandres. Man bør derfor alletider foretrekke Barometre med vide Rør fordem med snævre. 4. Maa man see paa Glassets indvortes Overflade, om den er nævn, eller ikke. Er Overfladen rue og nævn, saa hindres Qvæksølvets Bevægelse, og det kan derfor ikke stemme overeens med Luftens Beskaffenhed. (Resten følger.) Forskiel i Tænkemaade.