JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1804-01-01
En skjøn Handling. (Efter Tilsendt.) Endskjøndt den sande Menneskeven finder sin største Belønning i sin egen Bevidsthed, og lidet eller intet agter paa andres Ros, da han gjør godt, ikke for at ansees, men fordi han holder det for Pligt at gjøre hvar godt han kan, saa tilkommer ham dog den Roes han aldrig attrager, og hans Handlinger bør stilles for Lyset, som følgeværdige Exempler fer flere, efter Stand og Nylig døde en gl. Gartner, som i mange Aar har havt Underholdning for sig med Kone og mange Børn, af en lejet Hauge med Keglebane. Strax indfandt sig nye Lejere, som bøde Ejeren doppelt aarlig Afgivt; men forgæves. Den retskasne Menneskeven, Hr. Købmand Hans Dorph i Nakskov, kjendte en langt ædlere Glæde i at give den fattige Enke Hus, Hauge og Keglebane til Brug paa samme billige Vilkaar som forhen, end at modtage den tilbudne Fordeel, om den endog og havde været endnu større. Denne saavelsom flere i hans Virkekreds beviste Prøver paa Mandens retskafne Tænkemaade fortjener at kjendes og agtes.
Politivennen, 1804-01-01
Noget Torvefogden angaaende i Helsingør. Er det Torvefogdens Pligt, at paasee Forprang, Opkøb, uredelig Omgang ved Torvekøb, og at anmelde sligt for Politimesteren, saa bliver han vel at ansee, som en Art Politibetjent, og som saadan burde han vel ogsaa lønnes og udmærkes saaledes, at hans Persons Nærværelse kunde indgyde nogen Agt og forskaffe ham den nødvendige Anseelse. Skal han efterkomme sin Pligt, og alle Torvedage være nærværende, saa vil vel neppe hans smalle Lønning kunne være tilstrækkelig til at forsyne ham med det aarlig nødvendige Skotøj end sige Klæder og Føden. Hans usle Stilling og Forfatning gjør ham det umuligt at vise sig som det bør, og af denne Aarsag er det ikke sieldent at høre, hvor slet grove Bønder, uopdragne Kudske og Karle resonnere om ham, og hvilke Titler de tillægge ham. Det vilde derfor være meget ønskeligt, og fordrer ikke Byens Ære det, da han antages og lønnes af Byen, at han maatte erholde noget Tillæg til sin Løn, og forsynes lig andre Byens Betjentere, med en Slags Uniform, overensstemmende med hans Embede, der kunde udmærke ham og indgyde mere Agt for hans Embede. Paa Torvet skal han jo dog præsentere Byen i sin Person?
Politivennen, 1804-01-01
Min Mening om Gadernes reengjørelse om Vinteren, naar der er falden megen Snee. Medynksfuld maae man i denne Tid være Vidne til det meest trællefulde Arbejde som den megen faldne Snee foraarsager Mennesker og Heste, for at faae Gaderne kjøre- og og gangbare. Men det maa og tilstaaes at de bedste Midler til at lette Arbejdet ikke er udtænkt. Vogne saa svære, at et Par maadelige Heste kan have meer end nok i at slæbe dem tomme, end sige belæssede tillige med Sne, burde aldrig afbetjenes til Sneens Udførsel naar denne er almindelig falden, men allene Slæder, og helst af de firmejede svenske eller dobbelte Kilker. Fordelene derved, naar de indrettes som de bør, enten med 2 eller 4 Mejer, det er 5 Al. lange Fjelle og 1/4 høje samt lige opstaaende Fjælle med Forog Bagsmekker saaledes, at Bunden er 1/4 bred, ere indlysende, nemlig bekvemmere at faae paaog aflæssede, lettere for Hestene at trække, helst naar iagttages, at i de reengjørende Gader, endda bliver et Par Tommer Sne liggende til at slide paa; og dernæst ikke koster nær saa meget som en beslagen Gadevogn. Jmedens jeg har lagt Pennen for et Øjeblik, efter at have begyndt at nedskrive min Mening, har jeg havt den Fornøjelse at see den bestyrket i et af Stadens Kvarterer, nemlig: ved Vognmanden Erich Joensens Drivtighed med Slædebefordring for det meste istedet for Vogne, og det var derfor at ønske, at til dette Brug allene blev foranstaltet for offentlig Regning nogle 100de Træflæder efter bestemt Maal til Afbetjening for de Entreprenører, som have paataget sig Sneens Udførsel, og at disse Slæders Conservation i ubrugende Tid, blev sørget bedre for end for Landevejs-Sneplovene, som man saa ofte paa flere Steder har seet at staae i søel og Regn, Sommere over, for des før, muligt efter ønske, at forraadne. J. Vith, Kammerraad.
Politivennen, 1804-01-01
Svar paa Spørgsmalet i Politivennen No. 294. Da jeg er overbevist om, at Spørgeren uagtet vores personlige Kjendskab, ikke har seet nogen af de af mig forfærdigede, og i Addresseavisen til Salg anbudne Masker, og af Spørgsmaalet maa slutte, at han ingen Kundskab har om finere og skjønnere Masker, end de som sælges dosinviissaa vil Spørgeren ved at tage samme i Øjesyn i min Bopæl, bedst kunde overbevise sig om, at mit Avertissement ikke indeholdt en Fejltagelse og at Spørgsmaalet følgelig kunde have været besvaret.
Politivennen, 1804-01-01
Anmodning. Den forhen værende Urtekræmer som vedbliver at efterabe mine Søbattailler, som uden hans Navns Underskrift hænger til Salg hos Hr. Hvis med flere Steder, behager for den Nytte han høster af mit Arbejde, at sætte om ikke sit fulde Navn, saa dog i det ringeste Bogstaverne til sit Navn derpaa, paa det enhver kan svare til sit Arbejde. C. Butty, forhenværende Sømand.
Politivennen, 1804-01-01
Anmodning til Gen. Postamtet. Kunde det ikke indrettes, at paa et vist Sted i Postgaarden kunde være anbragt et Bræt, hvorpaa man kunde see hvad Dag og Tid Posterne gik. Dette syntes Jndsenderen, vilde være til en stor Lettelse for en Mængde Personer som ellers maae forulejlige andre Folk sammesteds, med at spørge om den og den Post er afgaaet eller ikke. Dette Bræt maatte altsaa hænge saaledes, at flere paa engang kunde faae Underretning, malet med store og tydelige Bogstaver og ikke hænge for højt.
Politivennen, 1804-01-01
Ønske i Karlebo. Skuldt dette Særsyn ikke fortjene at anmærkes: J Karlebo Sogn, Hirsholms Amt, er et Kvindemenneske, som er saa vanfør, at hun hverken kan gaae eller staae, med Besværlighed kan bruge Hænderne naar hun sidder paa hiine og faaer Knæene til Støds, desuagtet har hun for nogle Aar siden ladet sig besvangre og frembragte en velskabt Dreng, samme har ogsaa lykket hende i dette Aar - ved en givt Mand. Ved sidste Reskript har Fattigvæsens Anordningen bestemt aarlig Understøttelse til de Frige, for derved at forbyde al Betleri. Ja endog de som gav Almisse skulle give Mult. Desuagtet skeer endnu ej andet til hendes og Barns Nødtørf i Husly og Forslægning, end at Sognets Beboere maae i Omgang transportere hende og Barn efter nogle Dage at have paa ethvert Sted med største Besværlighed baaret hende fra et Sted til et andet. Da hun ikke i mindste Maade kan hielpe sig eller Barn. Var det ikke at ønske at herpaa kunde raades Bod.
Politivennen, 1799-01-01
Tanker om Husnummere. Disse blive aldrig som de bør, før der bliver Bestemmelse, 1) hvor højt over Gaden de skal sidde, 2) hvor de skal sidde f. Ex. paa den midterste Pille. 3) Hvad Couleur Grund Tallene skal males paa, 4) Hvor store disse magtte være og 5) hvad Couleur de skal have og især for det 6) for at de kunne alle blive eens og komme frem paa en Gang, maatte det ikke overlades til enhver at lade dem paasætte naar han engang fik Jndfald eller ej, men en Tid skulde bestemmes inden hvilken de skulle være færdige. Det bedste var ligesom ved Renovation og Brolægning, at visse Folk bleve ansatte dertil, og at en lige Bestyrelse ogsaa havde Øje hermed, og lod det gjøre paa Borgernes Bekostning.
Politivennen, 1804-01-01
Advarsel for Skøjteløbere, som ej ønske at plyndres. Søndagen d. 11 Dec. gik en Student med 2 unge Venner ned paa Stadsgraven ved Østerport for at løbe paa Skøjter. Da Jsen var stærk og god, bandt de Skøjterne paa og lovede sig den bedste Fornøjelse; men - neppe havde de løbet nogle saa Minutter, førend en Deel Matroser og Matrosdrenge, som ogsaa befandt sig paa Jsen, begyndte at insultere dem paa de meest krænkende Maader formodenlig for at faae Grund til Klammeri og saaledes at berøve dem et eller andet; men de vare kloge nok til ikke at bryde sig derom og tænkte blot paa at komme op af Jsen; løb derfor hen til et Sted lige nedenfor Østerports Vagt og begyndte at binde Skøjterne af. Men neppe saae hine dette, førend de omringede dem, og vare uforskammede nok til med Magt at borttage et Par Skøjter fra den yngste af Selskabet, efter at de forgæves havde søgt at tage hans Lømmetørklæde. Studenten bad dem nu høflig at tilbagelevere Skøjterne, men langt fra at udrette noget, maatte han høre en Hoben Grovheder og havde nær faaet Prygl - ja en holdt allerede sin knyttede Haand for hans Ansigt, og skulde maaskee nok have slaget til, ifald han ikke havde betaget ham Lejligheden ved at trække sig tilbage. Der var altsaa intet andet at gjøre end - som Tullin siger, at høre og tie og frygte og flye. Da de formodede at den vagthavende Officer maaskee kunde gjøre noget ved denne Ting, især siden et Par Soldater vare Øjevidne dertil - gik de strax op i Vagten og fortalte ham den hele Historie; Han sagde: at han ikke kunde arrestere dem alle; men at han gjerne vilde sende Vagt for at gribe Gjerningsmanden, naar man bestemt kunde angive ham; da de nu ikke kunde dette, saasom der var saamange Gjerningsmænd, maatte de - og det i Danmarks Hovedstad staae og see paa, at man betjente sig af Ting, som man med Vold havde berøvet! Man har troet, at burde bekjendtgjøre dette, deels at andre ikke skulde blive Udsatte for samme krænkende Behandling, deels for at gjøre sit til at slige Jsplyndringer kunde standses.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 Rd. 4 Mk. Rug, Td. 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. Byg To. 22 Mk. Havre Td. 16 Mk. Ærter Td. 5 Rdlr. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. Æg Snesen 44 Sk. Smør; Pd. 20 a 24 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Om Sne Samling paa Øresunds Toldkammer Plads i Helsingør. At den didkørende Mængde Sne er ikke, som i forrige Aaringer, bleven kastet over Bolværket i Søen, er vel i Følge et Forbud fra Havnekommissionens Side, da der med saadan Sne sædvanlig fulgte en Deel Fejeskarn og andet til Skade for Havnen og Opmudringen. Men at denne Vinters Mængde Sne, som nu opstables og henlægges paa denne Plads kunde ogsaa have skadelige Følger er ikke ganske usandsynligt saavel i Hensigt til Bolværket som den kgl.Bygning Øresunds Toldkammer. Ved indtræffende stærkt Trvejr kan Grunden ved Bolværket løsnes og Vandløbet gjøre sig selv Aabning, muligt ogsaa opfylde ToldkammerBygningens Kieldere. Om Opsynsbetjenten ved denne kgl.Bygning kan og hvorvidt han er berettiget til at give nogle og at nægte andre den Tilladelse, at didkøre Sneen, vides ikke, men i al Fald er Partiskhed ikke saa let at forebygge. Det udgivne Tegn, Øresunds Toldkammer Segl kan en sin Karl gjerne benytte for flere end for den Paalydende.
Politivennen, 1804-01-01
Et Ønske om Jndretning til Tidens Bestemmelse. Omendskjøndt mange Familier ugentlig lade deres Stue- og Taffenhre stille ved en Uhrmager, saa maae man dog tidt og ofte erfare, at disse Uhre, skjøndt de samme Formiddag ere stilte, differere 5, 10, ja flere Minutter efter det, et Par Timer derefter, paa det Astronom. Taarn udsatte Flag. Det var at ønske at denne Uoverensstemmelse for Fremtiden kunne forebygges. Maaskee kunde det skee ifald et Uhr overeensstemmende med Flagget var at see i Opgangen til Rundetaarn, der kunde da Uhrmagerne daglig stille deres Uhre.
Politivennen, 1804-01-01
Spørgsmaal til begge den reformeerte Kirkes Presbytterrer. Man ønskede at vide, om Opførelsen af det nye Stakitværk omkring Kirken, som ellers skeer ved offentlige Bygningers Reparationvar stillet til offentlig Licitation? Noget er maaskee da derved besparet til Kirkens Fordtel. At et af den tydske ref. Menigheds Medlemmer paa egen Haand, uden Forespørgsel hos Vedkommende, skulde have foranstaltet det gamle Stakitværks Nedbrydelse og det nyes Opsættelse paa egen Bekostning, er Sagn som ønskedes bekræftet.
Politivennen, 1804-01-01
Advarsel. Jeg har i en Tid omtrent af 2 Aar bemærket en Uskik, som strider tvert imod Anordninger, nemlig: at i Pilestræde No. 98 i Stuen hos Mad. Busk er Punsehus og at en Deel unge Mennesker der tilbringer hele Natten; Gadedøren findes her aaben til Kl. 2, 3, a 4 om Morgenen eller saalænge som nogen har Lyst til at drikke og sværme. Jeg anseer det for Pligt at advare offentlig for dette Sted som en bundløs Faldgrube for Helbred og Velfærd, ja som en Mordergrube for huslige Glæder. Jeg kan saa meget mindre tilgive denne Kone, efter som hun ingen Trang eller Nødvendighed har, for eget Udkomme til at drive saadant utilladeligt Vertskab, da hun i hendes afdøde Mands sidste Leveaar har vidst at blive antaget i adskillige borgerlige Enkekasser, der nu udbetaler hende en aarlig Pension af 560 Rdlr. Kbhvn d. 22 Dec. 1608. Matthiesen, Toldbetjent her i Staden St. Larsbjørnstræde 162 anden Sal.
Politivennen, 1804-01-01
Rædsom Slædefart paa Møllebakken ved Helsingør. Hvo der af en Hændelse seer disse overgivne Drenges mange Slags Nedgliden og Slædefart ned ad denne stejle Bakke gyser, og end mere ved Tanken om de Ulykker, som lettelig kunne indtræffe. Da de Nedglidende vel kunne see de Vogne eller Slæder, som komme fra Landevejen til Byen, og følgelig tage sig i Agt for samme, men formedelst Husene, ikke dem, som fra Byen søge Landevejen, og disse ikke heller de Nedglidende, saa kan det ulykkelige Tilfælde let indtræffe for den Uskyldigste, end mere for en fra Byen om Aftnen i fuld Fart jagende og noget i Hovedet fortumlede Bonde, at en Dreng hastig overkøres, derved lemlæstes og muligt dræbes. Hvo skal kunne tiltales, hvo bøde for en slig hændende Brøde? Det fra Politimesterens Side forhen skeete vise Forbud, som letsindige Børn hastig glemme, og uforstandige Forældre og Husbonder ej tage nær til Hjerte, ønskes indskærpet paa ny, og strængt at overholdes.
Politivennen, 1804-01-01
Om liderlige Malerier. Ved Forordning af 27 Sept. 1799 forbødes liderlig Kobberstik og Bøger. J Overensstemmelse hermed maatte man sandelig ønske, at der kunde skee noget imod disse Frihaandstegninger i Rødkridt, Kul, Kride Kalk, ja hvor en Malerpotte har været ved Haanden, endog med Oliefarve, hvormed saa mange Porte, Plankeværker, og selv nylig med Bekostning oppyntede Husmure, til Anstød for Øjet vansires. Man skulde troe at en Hob Linggamsdyrkere fra Jndien vare komne til Kbhvn for saaledes overalt at fremstille for Øjet de Legemsdele, der for dem ere tilbedede Billeder af Frugtbarhedens Guddom, men efter vore Sæder bør holdes fra offentlig Beskuelse.
Politivennen, 1804-01-01
Ønske fra en Deel af Kronborg Amts Bønder. Det er nuværende Birkedommer Lemigh, som vi og enhver redeligtænkende Husbonde skylder den varmeste Tak, for den Orden han ved sin Opmærksomhed har fremvirket, da han fra sit Embeds Tiltrædelse, og ved Slettens aarvaagne Pleje, har standset den i Svang gaaende ulovlige Kroegang, som var Tjennestefolkenes yndlings Syssel; men den bedste Villie og den nidkjæreste Embedsmand kan ej forebygge alt det skadelige, som den menneskelige Opfindelsesevne kan fremavle. Nu er iblandt Bøndernes Tjenestefolk indsneget sig et andet, mere skadeligt Onde, da sletsindede Huusbonder, deels af Bønder og deels af Huusbeboere, ere Ungdommen og Tjenestefolkene behielpelige i at laane dem deres Huse til Sammenkomster, under Navn af ØlGilder, hvor den bedste Lejlighed til Udsvævelser, Liderlighed og moralske Fordærvelser efterdi ingen Love iagttages der, som sætter Grændser for deres Forhold, der aldeles er overladt til egne Lidenskaber. Her maae enhver betaee 1 Mk. ja 24 Sk., enten han har Lyst at fortære noget eller ikke. Vel har Birkedommer Lemvigh ogsaa givet disse private Sammenkomster Tilsyn, ved at befale Fogden i Sognet at være tilstæde derved; men hvad vil en Mand udrette, hvor han ingen Assistense kan vente, og hvor han udsættes for Prygl ved anden Lejlighed, hvis han ville være Angiver, eller vise Nidkjerhed? Det var derfor godt om disse Sammenkomster aldeles bleve forbudne; vel skulde den ringe Almue ogsaa have Selskab men paa Landet vil altid belalte Selskaber blandt Almuen være betænkeligt at tillade, da Udsvævelser der ikke kan forebygges. de have heller ikke blandt Bønderne den Hensigt, som et Selskab bør hive og som Klubber kunne rose sig af; Nej! Drik og Sviir er Gjenstanden, og hvad kan nu ventes af et saadant Selskab? Den ene Uorden maae afløse den anden, og den onde Forfører den gode og uskyldige. - Vi skylde altsaa os selv, det Sogn vi boer udi, og vore Medbrødre at gjøre Øvrigheden opmærksom paa deslige Sammenkomster at disse ikke skal kunne fordærve Ungdommen, og bringe en Sæd midt iblandt et Folk, som af Naturen har Hang til Orden og Rolighed, hvorpaa Borgerlig Lyksalighed saa væsentlig beroede. Dette vort patriotiske Ønske fremstille vi til høje Vedkommendes Undersøgelse og Overvejelse.
Politivennen, 1799-01-01
Uorden ved Luftmaskinen. Da et Forsøg med en Luftballons Opstigelse, paa Utterlevs Mark sidste 28 October var mislykket, formedelst Vejret, skulde samme igjentages Onsdagen derpaa. Adskillige Tilskuere indfandt sig, men de Udlændinge som havde forfærdiget bemeldte Luftballon erklærede: at Vejret ikke den Dag tilled deres Forehavende. Man gik altsaa tilbage til Byen. Nogle saa Personer, som vare blevne tilbage paa Stedet, formaaede hine Udlændinge til at foretage en Prøve herimod Kl. 7 da Vinden lidet lagde sig. Efter at de havde fyldt en liden Ballon og vare i Færd med at give den slip, brød et Menneske frem, slog Hul i Ballonnen, rev den i tu, og derpaa med sit tykke Spanskrør anfalt een af bemeldte Udlændinge, som efter at have faaet adskillige mordiske Slag i Hovedet og paa andre Steder af Kroppen, først slap fra ham da Stokken var ganske ituslaget, fordi de saa Tilstædeværende ikke strax turde hindre Voldsmanden, af Frygt for nogle, som vare i hans Følge, og som gave ham Bifald. Hvem denne Person har været ønskedes anmældt for vedkommende Politiret, da det ikke vil mangle paa Vidner om hans Adfærd.
Politivennen, 1804-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. 6 Rd. 4 Mk. Rug, Td. - 5 Rd. a 5 Rd. 3 Mk. Byg Td. 21 Havre Td. 15 a 16 Mk. Ærter T. 24 a 25 Mk. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. Æg Snesen, 44 Sk. Smør; Pd. 5 Mk. 8 Sk.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) Paa Hjørnegaardens Port paa Hjørnet af Dyrkøb og Nørregade mangler et Ringetøj. 2) Uden for et Sted i Reverensgade er indrettet som en Kasse til Snee, formodentlig fra Gaarden. Ved denne Lejlighed maae ogsaa paaankes denne Uskik, som nogle have, at opbære deres Gaardsnee paa Lofterne, for af Tagvinduer at udstyrte den, som om det var Tagsnee.
Politivennen, 1804-01-01
Om det bedste Sted til en Qvarantæne for Danmark. Til Udg. af Politivennen! Da det i disse Dage, skal være under Ventilation, at oprette en Qvarantære, og Vedkommende kun skal være Uenige om Stedet saa kan jeg ej undlade, da det vedrører Politiet, at gjøre Dem opmærksom paa følgende: Var det ej muligt, at den danske og svenske Regiering kunde blive enige om, under lige Byrder, at oprette saadan Qvarantæne paa Ejlandet Hveen, som kunde være tilsælles for begge Nationers ulykkelige med Pest eller epidemisk Sygdom befængte Brødre, eller om Sverrig, til det Øjemed, vilde overlade Danmark saamegen Plads der, som dertil behøvedes. T. Morgenstjerne.
Politivennen, 1804-01-01
Erklæring. J Anledning af Toldbetjent Mathiesens i Politivennen No. 296 dateret 24 dennes anførte ligesaa usande som ubeviislige, skammelige og højstfornærmelige Paasagn om mig og mit Husforhold, sinder jeg for Tiden, allene nødvendigt at melde, at jeg agter at søge ham paa lovlig Maade til Satisfaktions og Erstatnings Erholdelse for mig herved foraarsagede Tab i min borgerlige Agtelse og Kreditsspilde med videre. Kbhvn d. 27 Dec. 1803. E. C. Busches Enke, Pilestræde No. 98.
Politivennen, 1804-01-01
Møllemangel i Ringsted. (Efter Jndsendt) Næst Hungersnød er neppe noget haardere for den Fattige end Maletrang. Saaledes er Ringssted By og Omegn i den største Elendighed for at faae deres Korn malet, da der ingen Vejrmøller er, og Vandmøllerne idelig aftage. Folk, som har Befordring, nødsages at køre til Roskilde Møller og slere Steder af lige Længde. Dertil er 4 Mile, og da disse Møllere forst expederer deres omliggende Møllegæster, saa udsættes man ofte for 2 a 3 Gange at gjøre forgjæves Rejse, hver Gang 8 Miil frem og tilbage. Men hvad skal den Fattige gjøre, Han som ingen egen Befordring ejer. maae udslette sig for de Riges utilladelige Egennytte, eller, som værre er, lide Mangel. J vore oplyste Tider synes det ikke muligt, at en saa stor Nød kan være paa det Sted, som Naturen har tildeelt saamegen Overflødighed. Hvad nytter os Kornet, naar vi ikke kan faae det maalet. Det var meget at ønske at Caneelliet eller Rentekamret ville være saa menneskekjærligt, at raade Boed paa de Uordener, som ved den Lejligheda meer end een Side lettelig kan gaae i Svang; hvilket alt hæves, naar denne Købstad ligesom alle andre, faaer en Vindmølle.
Politivennen, 1804-01-01
Klage paa Roskildevejen. Over Vejene imellem Roskilde og København i Almindelighed, og fra Hedehusene til Roskilde i Særdeleshed, klager enhver Rejsende, som ogsaa har største Aarsag dertil, da de foruden at tilbringe 8 a 10 Timer paa Vejen, maae udsætte sig for at vælte flere Gange, der med mange har været Tilfældet; uagtet at det er 8 Dage siden Snevejret ophørte og Tøen indfandt sig, synes dog paa sidste Vejstykke intet Spor til at der har været foretaget Sneekastning eller Ophugning nok.
Politivennen, 1804-01-01
Tanke underkastet Gen. Postamtets og Gen. Vejkommissionens Dom. Burde ikke enhver Postmester, imod et Salar, berejse og have et Slags Kontratilsyn med Vejene, og som den de Rejsende og Posterne altid strax og direkte maae addressere sig til, saaledes være istand til direkte og strax at foranstalte det manglende afhjulpen, og i øvrigt staae til Ansvar for enhver Klage og Ophold?
Politivennen, 1804-01-01
Bekjendtgjørelser. Det farlige Vandsted ved Broen i Nestved, er nu sat i forsvarlig Tilstand. Det glæder Anmælderen, at Byens Borgemester saa hurtigt har hævet en Uorden, som Almenheden maae skylde ham Tak for. 2) Det tilsendte Bidrag, om Kandidater og Præster der købe Kaldsrettigheder eller faae dem forærede, for at overdrage Kongen samme, kan ikke indrykkes. Ligeledes kan Udgiveren ikke, i den Form den er, indrykke den tilsendte Opfordring til Øvrighed, Præster og Læger, offentlig at see drøftet det Spørgsmaal: Bør authoriserede eller tolererede Horehuse finde Sted i en stor Stad, eller omvendt?
Politivennen, 1799-01-01
Varsko paa ny Amagertorv. Den 24 Oct. gik en honet Borgerkone over ny Amagerrorv, hvor hun vilde kjøbe af en Kone nogle Strømpebaand; en Jødedreng, fordi hun ej vilde kjøbe af ham, gik hen og udlod sin Urin langs op af hendes Ryg, som næsten bedærvede en ny sort Lystrings Kaabe. Hun havde ikke vidst det, hvis ikke en Mand, som holdt paa Torvet, var nedsteget af sin Vogn, og havde sagt hende denne uforskammede Gjerning, som hun ikke engang vilde troe, førend hun ret blev overbeviist derom. Da Drengen saae dette, løb han sin Vej. Rygtet sagde, at han boer i Smedensgang i Vingaardstræde hos sin Moder, som de omstaaende Folk sagde, at han tidt prygler. Skulde en saadan lumpen og ondskabsfuld Svinagtighed, hvis Mage siden Historien med den Officer, der bevandede Skræderens Lomme, ikke er hørt, være som jeg troer værdig til Politiets Undersøgelse, skal det meget glæde Jndsenderen, da han i saa Fald kan vente Synderen afstraffet. J modsat Fald vilde han dog ikke undlade at advare sine Medborgerinder for slige uforskammede Drenge.
Politivennen, 1804-01-01
Uordener. 1) J Bredgade, paa Hjørnet af Garnisonspladsen op til Kirken, er intet Husuummer. 2) Uden for samme Hus ere to Afvisere, som begge, men især den ene, saaledes hælde ind over Fortoget, at de Gaaende meget let kunne støde sig paa Knæet, som er en saa farlig Legemsdeel igjen at faae lægt. 3) Nogle yderlig farligt liggende Fliser kunne sees udenfor den saakaldede Silkefabrik i Bredgade.
Politivennen, 1804-01-01
En Bøn til Hyrekudskekarle og Vognmænd. Man seer ikke sjælden at Fodgængerne paa Fortogene komme i en ikke lille Befippelse, og løbe (de svage og gamle kunne desværre kun stræbe at løbe med Angst hid og did, naar en Karet eller Vogn, som daglig er Tilfældet, sætter paa engang med Fart ud af en Port Er Porten ikke dyb, seer man gjerne lidt af Hestene og tager sig i Agt. Ogsaa pleje endeel fornuftige Kudske at fare ganske langsom ud af Porten; og just denne fornuftige Opførsel er det man ønskede Jes dem alle, og lover sig, at de som læse dette ville lægge sig til.