Aalborgs Stifts Adresseavis, 1821-10-29
Udlandet. Græsk-Tyrkiske Anliggender. Den sidstomtalte, for Grækerne lidet trøstelige og dog, om det lader, idet mindste halvofficielle Artikel i den preuss. Statstidende giendriver som en uforskammet Løgn, at Reiseren af Rusland har frabedt sig de høie Allieredes Jndblandelse i hans Anliggende med Porten og erklæret, heri at ville have fri Haand. "Saasnart den russiske Keiser, hedder det videre - i Laybach fik den første Efterretning om Grækernes rasende Paafund, følte hans giennemtrængende Forstand tillige strax en Sandhed, der siden er bleven godtgjort ved umodsigelige Kiendsgierninger, at nemlig Opstanden i Tyrkiet er foranlediget ved det samme revolutionnaire Parti, som, efterat have vendt op og ned paa adskillige af Europas Stater og seet deres Plan, ved Nehvels og Piemonts Revolution at adskille Monarkernes hellige Alliants, aldeles strande, nu paatog sig Religionens Maske, for at fremkalde en Begivenhed, der maatte sætte Alles politiske Jnteresse i Fare. Men Monarkerne øinede den Haand, som styrede dette Fordærvelsens Spil, og deres Forbund blev kun fastere. Giensidigen lovede de hverlandre, at Grækenlands Opstand ikke skulde bryde deres Venskabsbaand. Franuaf nærede Cabinetterne kun een Meening om dette Anliggende. Det russiske Hof har intet Skridt gjort, uden at have aftalt det med sine Alliere 4de. - - Ogsaa er det lykkedes Fornuftens Stemme, at badsprede den Vildfarelse, hvori det tyrkiske Divan en Tidblang handlede. Tilforladelige Efterretninger fra Constantinopel melde, at Porten har indgaaet alle Ruslands ForAdringer, saa Man kunde sige, Sagen var fuldkommen bilagt, hvis den ikke endnu hang ved nogle ubetydelige Bi sager. Fienderne af Europas Rolighed maa altsaa give Slip paa det Haab, at det mellem Rusland og Porten vil komme til Krig. De Nidinger, som af skiændige Hensigter have givet de bedaarede Græker Vaaben ihænde, og paa hvilke Skylden hviler for alt det Blod, der siden Marts er rundet i Tyrkiet, have begaaet saamange Forbrydelser, forgiæves. Hermed kan Man sammenholde en Efterretning fra Odessa"Paalidelige Efterretninger fra St. Petersborg melde, at Keiseren har misbilliget det ham af hans Allierede gjorte Forslag, at holde en Congres om de græske Anliggender, idet han ei seer sig istand til, for nærværende Tid at forlade sit Rige, og Grev Nesselrode hellere vil nedlægge sin Ministerpost, end overvære en Kongres, hvorved saa stort et Ansvar vilde hvile paa ham. Heraf kan Man i Udlandet skiønne, hvorledes Man hos os betragter de græske tyrkiske Anliggender." - Og følgende fra Wien: "Man vil ansee det for umuligt, at det saa hovmodige og upolitiske tyrkiske Cabinet vil komme de Samme forelagte Betingelser imøde. Den materielle Garantie, som Rusland fordrer, bequemmer Porten sig sikkert aldrig til og det saa meget mindre, som den i sin indbildske Forfængelighed mener at staae i et Forhold til de kristelige Magter, ifølge hvilket enhver Bevilling, tykkes den at være meer et Beviis paa frivillig Høimodighed, end en Eftergivenhed, hvortil dens Svaghed tvinger den." - Og endelig denne Stemme fra Engelland: "Hidtil var Grækenlands Sag ikke populair hos os. Merkantilske Beregninger qualte den menneskelige Følelse i de brittiske Patrioter, og en egoistisk Politiks Stemme talte høiere end Religionens og Menneskekiærlighedens. Endelig udtaler sig nu den offentlige Mening desto eftertrykkeligere for et Folk, der med brundringsværdigt Heltemod anstrænger sig for, igjen at tilkæmpe sig sin Uafhængighed og afryste den grusomste Despotismes Aag. Næsten hver Dag læser Man Grækernes Sag forsvaret med Aand og Varme i vore Blade. Jsær udmærker sig en Artikel i Times ved en beundringsværdig Fremstilling af Grækenlands Forhold til det øvrige Europa. Efterat Forfatteren har beviist, at alle store Magters sande Fordeel kræver at redde det græske Folk fra den det truende Undergang, viser han, hvilke glimrende Udsigter der tilsmile de Mænd, som tage Hellenernes Partie, de maa nu være Kiøbmænd, Soldater, eller Matroser. - Ganske forladte af det kristelige Europa, vilde Grækerne kun have at vælge mellem Død, Slaverie, eller Overgivelse til Rusland paa Naade og Unaade. Det Sidste burde vel vælges. Korsridder=Aanden begynder at opblusse paany. Hver Dag kommer tydske Ynglinger til Marseille, for at indskibe sig til Grækenland. 300 tydske Studenter have ladet deres Komme melde. J Marseille og Nabostæderne har Man tegnet sig for store Bidrag til deres Understøttelse. - Ogsaa fra Sverrig agte endeel Officerer, Studenter og andre unge Karle sig til Grækenland, at kæmpe mod Tyrken. - Til de fire danske Musesønner, som toge samme Vei, høres Jntet. Jordaki havde, kort før sin Heltedød, udstædt en Proklamation til sine Vaabenfæller, flammende af ædel Begeistring. Det hedder i den: "Vi Alle, mine ædle Brødre, ligge under for en frygtelig Skjebne. Forladt af vore frist ne Naboer, af hvilke den Ene lovede os Hielp, den Anden har stemplet vore blodige Anstrængelser, for at tilkæmpe os en fri Tro og en menneskelig Tilværelse, med Forbrydelsens Navn, have vi intet andet Valg, end Heltedøden. Op, Brødre, viser, at J ere værdige Ætlinge af Gammelgrækenlands Fædre! Den lovede Hielp kommer for silde. De Store ville tøve med deres Hielp, til Grækenlands Ungdomsblomster er knækket. Nu, saa lader os skue Døden kjækt i Øiet. Leve Grækenlands Frihed og Religion, døe Barbarerne!"