Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-04-11
Man seer i Taheran ofte Gesandter fra Candahar, Cachemire, Usbek og andre Asiatiske Stater, over hvilke Sophi synes at have et uindskrænket Herredømme. - Perserne drive nu en vigtig Handel med disse forskjellige Stater, især med Jndien. Der gaaer bestandig Caravaner til Cabroul, Delhi og Gehanabad (Seringapatan). Over 20,000 Jndianere ere sædvanligen paa Hovedstadens Mackedspladse, alle yttre stor Misfornøielse mod Engellænderne. De klage bitterligen over det Engelske Compagnies Udsuelser, Toldafgivter og uhyre Paalæg, som de af alle Slags Gjenstande, under alle Slags Paaskud, oppebare. - Da den Persiske Jordbund ikke er rig nok til at kunne tilfredsstille Undershatternes virkelige og konstige Fornødenheder, saa ere de nødsagede til at tage deres Tilflugt til Jndustrien og at give sig af med Handelen. Uafhængige af de anførte Forhold staae de i directe og hyppige Forbindelser med Samarkand, Bokahara og Thibet. Aarsagen, hvorfor de ikke staae i saadan Samqvem med China, ligger deri, at Secten Aly ikke taales der mere. Jøvrigt ere Communicationerne med Georgien ikke blevne afbrudte ved Krigen mod Russerne; Caravanerne gaae og komme fra Teflis, og det Caspiske Hav er, ligesom i Fredstider, bedækket med begge Nationers Skibe. Sophis Jndkomster, som for største Delen beroe paa Handelen med Nabonationerne, beløbe sig, Troppernes Lønning uberegnet, til henved en halv Million Tomaner (25,000,000 Fr.) Af rede Penge existerer endnu en stor Overflødighed, og deres Gehalt er saa stor, at Regjeringen har seet sig nødsaget til at føie saadanne Foranstaltninger, at Udførslen hindres. - Antallet af de Tropper, Kongen kan stille i Marken, lader sig ikke nøie bestemme; men med Vished kan man sige, at det er meget betydeligt. Hver Soldat faaer hvert Aar, naar der holdes Revue, 15 til 20 Tomaner. Cavalleriet og Jnfanteriet er forbundet til at holde sig Vaaben, Heste og Mondering paa egen Bekostning. De ere paa en meget let Maade bevæbnede, og meget applicerede til Militairtjeneste. De marchere bestandig om Natten i Skinnet af en Mængde Fakler og under Lyden af en larmende Musik. - Perseren er begavet med en Nysigenheds=Aand, som tilskynder ham at opsøge nyttige Ting, og sætte Priis paa nye Jdeer. Han er virkelig tolerant og høslig mod Fremmede, og optager især Europæerne med en Jver, der grunder sig paaden i Persien almindelige Mening om deres Overlegenhed i Forstandsævner. Nationen hader Russerne og Engellænderne meget. De sidste have blot foreslaaet Sophi deres Mægling, at bilægge Persernes Uenighed med Russerne, for at skuffe dem, og selv der have Engellænderne, ligesom i Europa, ikke ophørt, at udstrøe deres Guld, for at vedligeholde en til deres Hensigter fordeelagtig Krig. De havde afsendt Manesty med en Mission, hvis aabenbare Øiemed var, at faae en Havn ved den Persiske Havbugt; man veed, at denne Gesandt har sendt adskillige Pengesummer til Georgien. Han rødmede ikke ved at sige: "Alt dette koster og intet; det er Tippos Bytte Longschamp=Festen i Paris har i Aar været ubetydelig, og man har hidtil ikke seet smukke Kareter og Vogne, Aarsagen dertil ligger deri, at mange Familier nu ikke leve i Paris, og deres Fædre ere ved Armeen. Det kolde Veir har ogsaa bidraget meget dertil.