Aarhuus Stifts-Tidende, 1794-03-22
J det vi nu vilde forfølge Seieren, bragte en Courier Ordre, som Ronsin havde udvirket, hvorefter Generalerne Dubanet og Canclaux bleve paa Steder afsatte, og 3 Dage blev den Maynzer Garnison uden Anfører, indtil en nye General IEchelle ankom den 8de October til Nantes, ledsaget af Prieur, Hentz og Bourbotte, som den 9de indsat ham til General over den vestlige Armee, medens Rossignol førte Commando ved Kysten af Brest. Philippeaur reiste atter den 10de October til Paris, hvor han havde no om Jntrigue og Forrædderie at fortælle. Han udvirkede en Undersøgelses Commission, men den ministerialle Cliqve havde Anseelse nok til igjen at faae den ophævet. Philippeaux maatte taale adskillige Chicaner og truedes med at blive denunceret. General L. Schelles Heltebedrister bestod deri, at han lod Royalisterne tage Noir, mouthier, Machecoul og Øen Bouin, rømmede Montaigu og opbrændte en Mængde Pulver, Riis og 12000 Rationer Brød, lod Armeen lide Nød, medens Generalerne vare omgivne med Gøglere og Maitresser. Han tillod Royalisterne en roelig Overgang over Loire, hvor after de plyndrede Jngrande, Ancenis og Varadis i 3 Dage, indtoge og holdte grumt Huus i Craon, Chateaugontier og Laval, han sendte 4000 Mand imod dem, men under saa slet Anførsel, at de alle bleve nedsablede og Dagen efter 800 Mand under Chambertin. Alle Hel ste i 4 Miles Omfang vare optagne til at bringe Generaler, Comoediantspillere, Maitresser og Civil Commissarier i Sikkerhed til Saumur. Den tappre Marigus tilbagekaldtes og Krigs=Departementet sendte igien en Boivin, som det synes, for at overlevere Nantes og Krigs=Cassen til Rebellerne; at det ei skeede, maae tilskrives Royalisternes Forsømmelse og de troe Republikaneres Aarvaagenhed. En Olanier i Spidsen af 5000 Mand flygtede, uden at see Fienden og overlod Posterne Charaubriand, Vitre og Fougeres de naturlige Volde som Nantes, i Rebellernes Magt. Jndvaanerne i LaGuerche, som 2 Gange havde ilet Nantes til Hielp, lod Rossignal afvæbne, at de ei skulde giøre Royalisterne videre Modstand. Fra Vitre, som, besat med 1500 Mand, kunde modstaaet den største Magt, borttog han Garnisonen og ligesaa Jndvaanernes Vaaben. Tohundrede Røvere overfaldt derpaa, myrdede og plyndrede i Staden. En Bataillon af 800 Mand commanderedes mod 15000 Royalister. Af de 800 bleve 600 paa Pladsen, og et Pariser Canoneer-Compagnie, Reunion, blev reent nedsablet. Bataillonerne lagdes adspredte en halv Miil mellem hver, des lettere var det for Fienden at ødelegge dem, som og skeede. Royalisterne gjorde Udfald fra Fougeres, som de havde inde og anrettede Ødeleggelse særdeles i den nordlige Deel af Depart. de la Manche-Chatteauneuf og Citadellet St. Servan, som Generalen havde forladt, blev af nogle Patrioter besat og Staden St. Malo derved sikkret. Efter en erholdes liden Fordeel ved Dal leed Convents=Armeen et skrækkeligt Nederlag. Det heele 41de Regiment og 900 Bre ster Borgere, alle ivrige Patrioter, opofredes. Strax derpaa begyndtes Opstand i Depart. du Morbihan. Frankrig. Saa taalmodig som Folket i Paris hidtil har taalet Mangelen paa Levnetsmidler, der ei længere kan dølges, saa lidet er nu Conventens Løvter, om Provisions Anskaffelse eller dens Udflugt, at kaldet det en fingeret og af Aristocrater foranstaltet Trang, i Stand til at tilfredsstille de af Sult knurrende Maver. Folket flokkes ved Korn=Oplagsstæderne, hvor i Steden for Korn findes forseglede Breve og naar de aabnes læ sees offentligen deraf de skammeligste og meest fornærmende Udtryk mod Conventen, hver Nat opslaaes paa Hiørnerne Opfordringer til Folket, at bortjage Conventen, tage en Konge eller en anden Regiering hvorved Republiken kan befæstes, og paa Gaderne høres om Natten raabe: Kongen leve! ingen Convent, En Proclamation er derfor udstædt fra Politie=Administrationen, til at hæmme dette Onde, og Conventen, som derved er sat i Forlegenhed, har truet med haarde Midler og at erklære Staden i Krigs- og Beleirings=Stand. De Arresteredes Tal forøges og er nu over 600 i Paris. Klammerier anlediger det i Klubberne, hvoraf een beskylder den anden for at stifte saadan Tumult af Had til Conventen, som vel og kan være sandt. Heele Tropper, gaae imidlertid ud fra Staden og med Magt borttage de Levnitsmidler som Landfolkene ville indbringe og National Garder udskikkes for at plyndre de nomligende Egne. Maatte kuns ikke Bierget ved disse Rystelser forgaae Savoyarde Selskabet bestaaende meest af Skovudsere, Løbere og Skorstenfeierdrenge, har givet sig det prægtige Navn af Allobrog Patrioter residerende i Paris, de har foræret Conventen deres Archin og 130 Livres. Rossygdom henriver mange Steder de i Republiqvensammendrevne Heste. Deputeret Laurent Contre har mældet Conventen, at man i een Maaned allene i Fortaineblau har des Aarsag maattet skylde 200. En Borger har nu foreslaaet et Middel derimod som skal prøves, Bernhard, Folke=Repræsentant, har fra Mømpelgardmeldet de Skridt Fornuften giør i Bispedømmet Basel, efterat en Revolutions=Tribunal med Guillotine der er indsat. Kirketøiet bliver fra adskillige Steder indleveret, og til Beviis, at Fanatiomen (den catholske Religion) er sit Fald nær, anfører han, at han og de andre Lemmer i Revolutions=Commissionen, Folket til et godt Exempel, har ved deres Gildelang drukket af Kirkekalkene. Hvad Orden Liigheden har indført i enkelt Selskab og i det heele, hvor Guillotinen ei staaer ved Siden, sees tydelig af den liden Agt som Commissarierne Betientere i Frankfurt vise for deres Herrer. Naar Commissarien siger til en Betienter: Min Ven! giør det, har man hørt det Svar: Bie, Borger, jeg har endnu ikke Tid. De gaae og, som deres Herrer, med Hæders dragten den røde Jacobinerkappe.