JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Efterat den svenske Regiering paa saa mange Maader ei alene har tilsidesat enhver naboelig Pligt mod Danmark, og ophævet alle de Forbindelser, der sædvanligviis finde Sted mellem Naboer og Stater, der leve i god Forstaaelse med hinanden men endog aabenbarligen brudt Freden mellem begge Riger, deels ved at tilføie de Kongelige Undersaatter betydeligt Tab, og end mere ved at indgaae Forbindelser med Kongens Fiender, som sigte til at underkaste sig Kongeriget Norge, seer Hans Majestæt Sig, skiønt ugierne, tvungen at gribe til Vaaben, for med Magt at afværge alle videre Fornærmelser af en Regiering, der alt længe har udøvet Fiendtligheder, mod de danske Stater og de Kongelige Undersaatter. De udforderlige befalinger i den Henseende ere allerede udstædte til Hs. Majestæts Søe= og Landmagt. - Aldrig var en Forsvarskrig retfærdigere. Aldrig har nogen Regiering med større Langmodighed og Overbærelse dvælet at anvende Vaabens Magt, for at hævde Statens Sikkerhed og værne om Undersaatternes Eiendom. Kun Nødvendigheden har kunne bevæge Hs. Majestæt til en Beslutning, der strider mod Hans Hiertes Følelser. Men disse maae vige for den høiere Pligt, at beskytte de Ham af Forsynet betroede Stater og Undersaatter mod ufremæskede og troløse Angreb fra en Regierings Side, hvis fiendtlige Planer mod Danmark ere heele Europa bekiendte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Hs. Majestæt, der altid med Tryghed stoler paa Sit elskede Folks urokkelige Troskab og Hengivenhed, har ikke villet tilkiøbe Sig en haanlig og usikker Fred ved Offeret af sine troe og tappre Nordmænd; men Han ønskede intet hellere, end at den svenske Regiering, ved at erstatte det Tab, der er bleven Hs. Majestæts Undersaatter tilføiet, og ved at antage og følge fredelige Grundsætninger, vilde give Anledning til, at den gode Forstaaelse mellem begge Nationer, der tiener til deres giensidige Fordeel, igien kunne vorde tilveiebragt. Kiøbenhavn, den 3die September 1813.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
(Flere indenlandske Efterretninger i et Tillægsblad imorgen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Ved Tallotteriets 858de Wandsbecks Trækning i Altona udkom følgende Nummere: 51. 81. 53. 75. 21.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Ribe. Døbte. I Domkirken den 5te Septbr. Rugbrødbager Povel Warmings Datter Maren, Fadderne: Mad. Krag, Jomfr. Høeg, Kiøbmand Povelsen og Hattemager Christian Peder Lund. Samme Dag, Hiuler Michel Jensens Datter, Anna, Fadderne: Søren Christensens Hustrue Anna Hans Datter, Anna Maria Johans Datter fra Hørbroe, Jens Aielsen fra Døstrup, Jens Nielsen Johansen fra Hørbroe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
AVEnissements. Efter et foregaaende kort Sygeleie behagede det den Alvise ved en rolig og sagte Död Onsdagen 1ste hujus at bortkalde til et bedre Liv min el skede Mand Krigsraad Peder Landrup i en Alder af 62 Aar og 4 Maaneder, hvilket herved lörgeligst tilkiendegives fraværende Slægt og Venner. Södt hvile i Mindets Favn den Hedenfarne, hvis virksomme, ærlige og uplettede Vandel erhvervede ham fine Samtidiges Yndest og Tillid. Haabet om Giensamling hisset hvor ingen Adskillelse er, styrke allene mit blødende Hierte, nu da jeg savner den kiærligste, ömmeste Ægtefælle, i hvis Arme jeg havde haabet at skulle have henblundet til den Hvile som er Støvet beredt. Lunderup pr. Warde, den 3die September 1813. Helene Sophie Landrup. föd Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
At den til den 13de d. M. herammede Auction efter afdøde Mad. Høhne her i Ribe formedelst indløbne Forhindringer bliver udsat til Løverdagen den 25de Septbr. førstkommende Kl. 9 Formiddag, det bliver herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgjort. Ribe, den 6te Septbr. 1813. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
En stærk og temmelig stor ege Baad kan faaes tilkjøbs hos Jørgen Schmidt i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
En nye lærreds Paraple er for nogen Tid siden ble den borte fra Undertegnede, enten jeg har forglemt den i Byen eller udlaant den, erindres ikke, men i hvilket Tilfælde bedes samme afgivet til mig, om forlanges mod en Kiendelse. Paraplyen er mkt. i Randen med Bogstaverne L. F. S. Jørgen Schmidt i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Torsdagen den 10de Septbr. førstkommende, Eftermiddag Kl. 2 lader Kiæmner Andersen ved offentlig Auction udi sin Gaard i Grydergade bortsælge endeel Bygningsmaterialier, bestaaende af Tagsteen, Bielker, Lægter, Stænger, Dørre, Vinduer m. m. De Lysthavende ville behage bemeldte Tid og Sted at indfinde dem.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Ribe, den 7de Septbr. 1813. Heilmann. Løverdagen den 18de Septbr. førstkommende Eftermiddag Kl. 4, bliver paa Raadhuset ved offentlig Auction bortsolgt afdøde Feldbereder Friderik Jensens Huus No. 351 paa Mellemdammen med tilliggende Jorder efter Udskiftningen, nemlig en Ager paa gamle Hede og Andeel i Forten samt paa nye Heede. Ligesaa bortsælges separat: Hvodumskiftet Nr. 15 med Damskiftet No. 170 og 2 Agre i Sorgestig Mark. De Lysthavende indbydes at møde bemeldte Tid og Sted, hvor Conditionerne skal blive bekiendtgjorte.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Ribe, den 7de Septbr. 1212. Heilmann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Mechanisk Theater. Med høie Øvrigheds Tilladelse agter Undertegnede, i Morgen Onsdag den 8de, Fredag den 10de og muelige sidste Gang Søndag den 12te, hvergang om Aftenen Kl. 7, at forevise sine mekaniske Kunster her i Staden. Den Erfarenhed, Kundskab og Øvelse jeg i en Tid af 10 Aar. i Petersborg, Stokholm. Hamborg og flere Steder har samlet, og hvor jeg med Publikums Tilfredshed har viist mine Kunster, giver mig Haab ogsaa her at vinde det ærede Publikums Tilfredshed og biefald. Skuepladsen er paa Raadstuen; og Prisen: 1ste Plads 4 Rbmk., 2den Plads 2 Rbmk. og 3die Plads 1 Rbmk. Billetterne faaes i mit Logie hos Frands Terkildsen ved Nørreport. Philip Davidson. NB. Skude een eller flere ønske at lære nogle af mine Behændigheder, da er jeg villig at lære dem samme mod en billig Betaling. Ved Telovnen ved Knud Winselts Gaard 1 Tannerup, blev Løverdagen den 4de September, tabt et gammeldags Sølv Lomme=Uhr med Sølv Skive; den yderste Kasse var lidet udgraveret og ved Uhret en Staalkiæde foruden Nøgle. - Den retsindede Finder som leverer det her paa Adresse=Contoiret erholder en passende Douceur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
J Følge Kongelig allernaadigst Bevilling af 21de April d. A. som er læst i Landsoverretten og ved Fridericia Stadsting indkaldes herved 3de Gange i Rad sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afg. Præste=Enke Marie Manette Aldebreth heri Staden og hendes forhen ved Døden afgangne Mand; Pastor Jern Dalgas dermed at fremkomme og saadan deres Fordring beviisliggjøre for undertegnede Skifteforvaltere inden bemeldte Tids Forløb. Fridericia den 24de August 1813. Simmesen. Lanng.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Da Undertegnede, der hidtil have handlet i Forening under Firma A. C. Knudsen & Comp., nu venskabligen ere blevne enige om at ophæve denne Fælledshandel, og derimod at fortsætte den hidtil førte Handel hver for sig, saa anmodes Alle og Enhver, som skylder noget til Firmaet, at afgiøre saadant inden medio September næstkommende; til hvilken Tid ogsaa de, som maatte have noget retmæssigt Krav til Firmaet, kan vente Clarering, naar de derom melde sig, hvortil de ligeledes herved opfordres. Ribe, den 27de August 1813. J. Envoldsen. A. C. Knudsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
I Tirsdags den 24de August bortløb paa Kloster Mar ted en sort 7 Aars Hoppe fra Undertegnede; den havde i en Navleknub under Livet og var skoet paa alle Fire.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Hvo som kan give Oplysning om denne Hoppe eller bringe den til H. J. Lund i Foldingbroe Kroe, erholder alle, Omkostninger og en billig Douceur udbetalt. Schodborghuus, den 28de August 1813. H. C. Thomsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Helsengøer. Den 30te f. M. indkom en danske Galease nord fra som strax gik syd efter. Samme Eftermiddag lod man en svensk Skipper afhente som med sin Galease laae ved Helsingborg og udlossede sin Ladning, der bestod af Salt og Risengryn, uden her at have klareret Tolden. Chefen paa den ligeoverfor liggende svenske Fregat satte sig ikke imod Afhentelsen. Dagen derpaa beqvemmede Skipperen sig til at betale Tolden, m. v., og blev derpaa ført tilbage med en dansk Baad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Den 31te ankom endnu fra Kiøbenhavn 3 saadanne Baade herned. Jforgaars Aftes opbragde en af vore Kapere en svensk Nordbaad, lastet med 60 Tønder, Sild, noget Brændeviin m.v., som for Modvind ankrede med den ved Lappen. Jgaar Morges saaes en anden Galease at være tilkommen til Helsingborg, samt nogle svenske Kanonbaade der i Dag sees endnu at være forflerede. J Morges kom 2de Galeaser og gik nord ud. - Idag ved strygende Sydostvind forventes til Sundet en stor Flaade fra Malmøe, som længe der have samlet sig. - Ved det vedholdende stadige Veir, er Høsten her snart lykkelig fuldendt. - Tyvene blive nu saa dumdristige, at de stiæle ved høilys Dag. Saaledes gik den 20de f. M. en Tyv ind i en Mands Værelse om Eftermiddagen og bortstial 2de sølvbeslagne Meerskums Pibehoveder, paa det ene stod Bogstavet S. Rørene lod Tyven smukt ligge efter sig. - Den 30te kom en Person i blaa Trøie ind til Garvermester Kreidal under Paaskud at ville kiøbe Læder, men i samme Øieblik, som Pigen vilde kalde Mesteren, smutter Personen op i Sovekammeret og bortsnapper i saadan Jilet Gulduhr, at han rykkede Kieden over, og tog tillige et Sølvuhr. Paa Skiven af hiint stod le Nior a Paris og i Kassen af dette Uhrmagerens Navn N. Bath. Gid de maatte vorde opdagede, i hvilket Tilfælde der udloves gode Belønninger. Men der gives maaskee mange Hælere og Smuthuller hvor sligt Gods forvares og afhændiges.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Af de 3de for nogle Dage siden ved Sønder Strand i Lolland ankrede Flaader, er den nordfra kommende gaaet østerefter ud af Sigte. De 2de andre ligger der endnu formedelst Modvind.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Placat for Danmark og Norge, angaaende Kaper farten. Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge a., gjøre vitterligt. Da Vi, efter Omstændighederne have besluttet, at Kaperfarten igien skal sættes i Virksomhed, saa ville Vi allernaadigst, at Vort Reglement for Kaperfarten, og Prisernes Behandling, dateret 28de Marts 1810, og Tillæget til Samme, dateret 27de August 1810, tilligemed vore øvrige, angaaende denne Gienstand senere udgivne allerhøieste Anordninger, fremdeles skulle være gieldende, dog under følgende nærmere Jagttagelser. 1) De, i bemeldte Vort Reglement og in Specie under C. 3, 6, 8, 11 og 34 givne Bestemmelser, angaaende storbrittaniske Skibe og Havne, m.v., skulle være anvendelige paa alle fiendtlige Skibe og Havne m.v. 2) De af Vor Statholder i Norge, i Følge Vor allerhøieste Bemyndigelse udstedte Kaperbreve skulle være saa gyldige, som de, der udstedes gjennem Vort Admiralitets- og Commissariats Collegium. 3) Den i Reglementet C. 4 fastsatte Cautionssum bestemmes, med Hensyn til den i Statens Pengevæsen foregaaede Forandring, fra 500 Rbdler til 8000 Rbdlr. Sølvværdie, og bliver at beregne, i Stedet for 100 Rd. D. C., med 50 Rbd. S. V. for hverMand af Kaperfartøiets Besætning. 4) Hvad der i Reglementets 57 er bestemt i Henseende til, at Kaperie ei maae drives under de svenske Kyster ved Presund, bortfalder. 5) Mod Skib, som retteligen farer under dansk Flag, og beviisligen er dansk Eiendom, kan ingen Prisesag reises; men, naar en Kaperfører, under særdeles Omstændigheder maatte finde sig beføiet til at anholde et saadant Skib eller Fartøi for ulovlig Handel og Omgang, da skal Sag mod Samme allene kunne reises ved de sædvanlige Domstole, hvor Kaper føreren i saa Fald bliver at betragte som Angiver, Ligesaalidet maa nogen Prisesag reises mod Skib eller Fartøi, som med tilbørlig Toldelarering farer fra eet mellemrigsk eller indenrigsk Sted til et andet. 6) Det indskiærpes og gientages herved udtrykkeligen, at de Instructioner og befalinger, som Vi, igjennem Vort Admiralitets= og Commissariats=Collegium lade Kaperførerne meddele, blive, i Følge Reglementets §. 2, i alle Tilfælde at ansee, som specielle Lovbud for Kaper farten, hvis allerunderdanigste Efterlevelse og Jagttagelse paaligger saavel Kaperførerne som Kaperrehderne, i alt, hvad der angaaer ikke allene Skibes Anholdelse, men og deres Frigivelse, saavel i Almindelighed, som i de enkelte Tilfælde, hvor Vi maatte finde det for godt at afgiøre Sagen ved allerhøieste Resolution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Som en Følge af de nu mellem Danmark og Sverrig udbrudte Fiendtligheder, har Hs. Majestæt i Gaar(den 3 Sept.) ved Parolen allernaadigst tilkiendegivet, at Krigen med Sverrig er udbrudt, ligesom Allerhøistsamme i Dag har befalet, at alle svenske Undersaatter som maatte befindes paa opbragte eller opbringende Skibe, skulle behandles som Krigsfanger. Hvad Forskiel der for et Aarhundrede var blandt andet paa Monderingssagers Anskaffelse i Kong Fred. 1 Tid sees af følgende: 1701 kostede en Alen Klæde, Siellands Maal, 2 Alen bredt inden Liste, til Kongens Tieneste 3 Mk. 12 s., en Alen Bay 2 Mk., en Alen Lærred 8 s., et Dusin Knapper 8 s., Arbeidsløn med Tilbehør for over og under Møndering 3 Mk. En Hat 3 Mk. 5 s. Et Par Strømper 2 Mk. 12 s. En Skiorte, 4 Mk. En Halsklud 1 Mk. 8 s. Et Par Skoe 5 Mk. 8 s. Da Tropperne maatte komme ud med Overmonderingen i 3 Aar og Undermonderingen i 1 1/2 Aar, faa kostede en Karl aarlig til Over= og Undermondering, endog med Skilderkjole og Lædertøi ialt kun 5 Rdlr. 5 Mark 14 sk. d. C. og da behøvedes endda 4 Alen Klæde til en Overmundering og 5 Alen til Casaqven eller Overkjolen, og Vedkommende passede endda vel deres Fordeele ved Leverancerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Man seer nu en Beskrivelse over Nogle store Runestene der er fundne ved Slesvig; men af alle Forsøg til at fortolke sammes Jnscriptioner udbringes ikke meget, end at de ere satte til faldne hedniske Heltes Af mindelse omtrent ved den Tid Christendommen indførtes her. Det gik vel i de Tider med Steenhuggerne som endnu ofte med Malerne at de ikke vare stærke i at stave rigtig, og derved gjorde dumt Tøi, som Efterverdenen, siden har ondt ved at forklare.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Paa en Tid, da alle Nødvendigheder fra Udlandet ere saa uhyre dyre, har, med Hans Excellenses Hr. Geheimeraad og Greve Reventlaus Tilladelse, en Steenhugger tilhugget en stor Kampesteen, der en Tidlang har lagt ubrugt i Grevskabet Christianssædes Skove, saaledes at deraf blev tildannet en særdeles god brugbar Møllesteen, der nu opfylder den forønskte Bestemmelse i en af Lollands Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Jøden, Hr. Hofraad Meyer i Kbhvn, er død i sit 62de Aar. Ligesaa er i Kbhvn død Helsingøers ældste Borger, Grosserer Ruben ogsaa af den jødiske Meenighed, 82 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Directionen for den nu ophævede danske og norske Speciesbank har bekiendtgjort: 1) At Udbyttet som af Hs. Kall. Maj. er tilstaaet Jnteressenterne for det forløbne Bankaar fra 1 Juli 1802 til 30 Juni 1813, 4 Procent eller 32 Rigsbankd. Sølvværdie for hver Actie paa 400 Rd. Species, og 8 Rbdl. Sølvværdie for hver Actie paa 100 Rd. Species, bliver af Bankens Kasserer, Schillerup, efter den for Tiden bestemte Cours paa Sølvværdie 375 Procent, udbetalt fra Mandagen den 4de October til Maanedens Udgang, hver Mandag, Tirsdag, Torsdag og Fredag Formiddag fra Kl. 10 til 1.2) At de, som ikke personlig kunne møde for at modtage Udbyttet, behageligen ville forsyne den, som paa deres Vegne i Banken skal modtage samme, med behørig Fuldmagt, forsynet med vedkommende Øvrigheds eller Notarial=Paattegning og Underskriftens Rigtighed, saafremt de ville vente samme antaget. - 3) Fra Dato, af og indtil 4de October, kan ingen Transport af Actien fra Eier til anden finde Sted.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Directionen for Rigsbankens flesvig holsteenske Afdeling i Kiel bekiendtgiør, at der den 1ste Juli og 26de August er offentlig opbrændt Papiirpenge af Species banksedler, Skatkammerbeviser, Assignationer, Repræsentativer a. for i Alt 889,982 1/2 Rdlr. Schl. H. C.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Taxten paa Lammekjød er i indev. Septbr. Maaned fastsat i Kbhvn, til 1 Mk. 6 s. Rigsbankskilling N. V. for Pundet af det bedste og til 1 Mk. 5 Rigsbankskilling N. V. for Pundet af det ringere. Taxten for Oxekjød er bestemt til 17 Rigsbankskilling N. V. for Pundet af det bedste og 16 s. Rbd. dito for Pd. af det ringere.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
En Mand i Fridericia, der har været Borger i 24 Aar, bevidner i Hr. Jversens fyenske Avis, at saalænge Byen med fremmede og egne Tropper har været belagt, har den ingen havt som Jndvaanerne i Almindelighed og i Særdeleshed været bedre fornøiet med end 1ste Jydske Jnfanterie Regiment 3die Bataillon under Hr.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Major Schjettigars Command, da saavel Officererne som Mandskabet har gjort dem fortient til Borgernes Yndest og Velvillighed for den gode Orden og Høflighed de stedse har viist, hvorfore dem ei allene skal følge, den varmeste Tak, men og Forsikringer og et kiært Minde. Ledige Embeder. Under det danske Cancellie, Callundborg, Sognekald 400 Rbdlr.; Stedets forrige Sognepræst Colling er i aarlig Pension tillagt totrediedeel af Kaldets Jndkomster, Oddens Sognekald i Siællands Stift 199 Rbdaler.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
En TSMT.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Hovedgaarden Thiele staaende for Hartkorn Ager og Eng 58 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 3 enhalv Alb. beliggende i Sønderlyng Herred Viborg Amt bliver førstkommende, 15de December 1813 om Formiddagen Kl. 11 paa Viborg Raadhuus ved offentlig Auction opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar, fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819, bemeldte Hovedgaards Jorder, der indeholder omtrens 800 Tdr. Agerland inddeelt i 12 Tægter, hvor aarlig faaes 60 Tdr. Byg 230 Tdr. Havre, 114 Tdr. Rug, drives ved 58 hoveriegiørende Bønder, til Gaarden avles aarlig 2 a 300 Læs Høe, den, derpaa holdende Besætning har hidtil været 120 a 130 Stude, 16 a 20 Kiør, og 80 a 100 Faar med deres Yngel. Jordernes fortrinlige Godhed vil Libhaberne behageligst erfare ved at tage samme i Øiesyn. De Conditioner hvorefter Bortforpagtningen skeer er fra 11te September d. A. til Eftersyn i Odense, Ribe, Aarhuus, Randers, Aalborg og Wiborg paa ethvert Steds Bogtrykker Contoir ligesom ogsaa paa Grundet ved Weile, og hos undertegnede. De Lysthavende ville behageligst give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele Mølle, den 29de August 1813. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-07
Hovedgaarden Wangegaard staaende for Hartkorn Ager og Eng 12 Tdr. 7 Skpr. 2 Fdkr. enhalv Alb. beliggende i Sønderlyng Herred, Wiborg Amt, bliver førstkommende 15de December 1813 om Formiddagen Kl. 11. paa Wiborg Raadhuus ved offentlig Auction opbuden til Bortforpagtning paa 5 Aar fra 1ste Mai 1814 til 1ste Mai 1819. bemeldte Hovedgaards Jorder indeholdes omtrent 150 Tdr. Agerland inddeelt i 12 Tægter hvor aarlig faaes 12 Tdr. Byg, 24 Tdr. Rug og 48 Tdr. Havre, drives ved 12 hoveriegiørende Bønder, den paa Gaarden holdende Besætning har hidtil været 50 Stude; Jordernes fortrinlige Godhed vil Liebhaverne behagelig erfare ved at tage samme i Øiesyn. De Conditioner hvorefter Bortforpagtelsen skeer er fra 11te September d. A. til Eftersyn i Odense, Ribe, Aarhuus, Randers, Aalborg, og Wiborg, paa ethvert Steds Bogtrykker Contoir, ligesom ogsaa paa Grundet ved Weile og hos undertegnede. De Lysthavende ville behagelig give Møde bestemte Tid og Sted. Thiele=Mølle, den 29de August 1813. Lund.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Corresvondent; Krigsefterretninger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Hertugen af Bassands Skrivelse af 27de August til Fyrst Erkekantsleren giver følgende Oplysning om de nyeste Krigsbegivenheder. Fiendtlighederne begyndte den 17de. Napoleon var den 19de rykket ind i Bøhmen, holdt de vigtigste Passer ved Rumberg og Gabel besatte og nærmede sig Prag paa 12 Miles Afstand. Den 21de var Keiseren i Schlesien. og slog den russiske preussiske Armee under Generalerne Sacken, Langeron og Blucher og forcerede de skiønne Positioner ved Bober. Medens Fienden troede at Hs. Majestæt stod midt i Sachsen, havde han ladet en betydelig Magt tilbage, under Hertugen af Tarent, lod sin Garde m. m. daglig lægge 10 Miil tilbage og indtraf den 26 om Aftenen i Dresden, som truedes med et nært forestaa De russiske, preussiske og østerrigske ende Angreb. Armeer, anførte af Wittgenstein, Kleist og Schwarzen. berg, havde om Eftermiddagen Kl. 3 deployeret 150,000 Mand, som marscherede mod Staden. Alle Angreb bleve tilbageslagne af den gamle og unge Garde. Fienden efterlod 4000 Døde ved Foden af de franske Skandser, Man gjorde 2000 Fanger, borttog en Fane og adskillige Canoner.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Den 27de om Morgenen Kl. 4 var Keiserenselv. paa Pladsen, Regnen faldt i Strømme: Marskallerne, Hertugerne af Ragusa og Bellund passerede Broerne med deres Corp, og Kl. 8 begyndte de Franskes Augreb, med en meget levende Canonade.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Generalerne Giulay og Klenau commanderede Østerrigernes venstre Fløi, som ved den plauenske Dal var adskilt fra den øvrige Armee.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Keiseren lod Hertugen af Belluno, og General LatourMaubourgs Cavallerie under Kongen af Neapels Befaling angribe Fienden. Til denne Dags Tropheer høre 15000 Fangne, blandt hvilke Feldtmarskallieutenant Medka, 2 Brigadegeneraler og mange Stabsofficerer, desuden 20 Canoner og 10 Faner. Jmidlertid rykkede Gen. Vandamme frem fra Kønigstein, bemægtede sig Indgangene til Bøhmen, slog 15000 Mand, som han stødte paa, og afskar Veiene til Petersmalde og Frelberg, hvor Preusserne og Russerne vare trængte frem. Den fiendtlige Armee er meget talrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Siden Slaget ved Ulm har den franske Armee ikke fægtet i saa slet Veir og under saa heftige Regnstrømme, desuagtet var Keiseren den hele Dag under aaben Himmel. Siden den 24de eller 28de maa Hertugen af Reggio være i Berlin. Hertugen af Tarent rykker, med Resten af den schlesiske Armee mod Breslau General Moreau befinder sig ved den fiendtlige Armee i den russiske Keisers Følge som hans Geheimeraad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
De Franskes Tab ved Dresden er ikke betydeligt; begge Dagene have ikke kostet dem nogen Person af Udmærkelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Keiseren har endnu ikke havt Tid til at meddele nogen udførlig Beretning om det Forefaldne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Til Divisionsgeneral Margaron skrev Hertugen af Bassano den næste Dag, at de Allieredes Tab af Fangne, Døde og Saarede nu sikkert kunde sættes til meer end 50000 Mand. Blandt Fangerne ere mange Officerer af alle Grader. Keiser Alerander var Øievidne til sit Uheld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Til disse Efterretninger kommer følgende Artikel fra Dresden af 29de August. Den fiendtlige Armee, søgte igien til Bøhmen. Paa de Veie, den maa passere, er den udsat for at tabe Meget af sit Artillerie og sin Bagage. Dens Tilbaget og er ikke allene en Flugt, men en fuldkommen Forvirring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
General Vandamme, som marscherede mod Petersmalde, har i Morges slaaet Russerne under Prindsen af Würtemberg og frataget dem 2000 Mand. samt 6 Candner. Paa fransk Side er General Rus dræbt, forresten er deres Tab ringe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
General Chastel er over Freyberg falden Fienden i Ryggen og har frataget ham 300 Artillerievogne. Alle Byer ere fulde af Saarede og Flygtende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1813-09-10
Det skal være Moreaus Raad, som den fiendtlige Armee har fulgt i sine sidste Operationer. Man forsikkrer, at eet af de første Canonskud skal have truffet denne General og bortskudt ham begge Benene, hvorpaa han en Time efter skal være død.