Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-06-20
Staden Mantesas Jndvaanere have gjort Oprør mod den franske Garnison, og paany reist Konstitutionsstenen, hvisaarsag General Donadien har afsendt nogle Regimenter, for paany at tage samme i Besiddelse. - Reisende fra Navarra berette, at Troestropperne som lage for Pampelona have gjort Opstand mod General d'Espagne, og vare aldeles løbne fra hverandre. - General Romagssa er med nogle af sine Tropper kommen til Puicerda (12 Mile V. for den franske Stad Perpignan), for i Forening med denne Fæstnings Garnison at observere Fiendens Bevægelser i Huulveiene deromkring. - Marskalk Moncey har den 29de Mai holdt i Cardaden et almindeligt, Krigsraad, hvortil alle Generalerne vare sammenkaldte. Man troer, skrives der fra Grændsen, at i Krigen i Katalonien samt i hele Spanien nu snart vil tage en gandske anden Skikkelse. Disse og flere Omstændigheder i Forening med de betydelige nye Troppemarscher og den Reservearmee, paa 25,000 Mk. som under Marskalk Laaristens Kommando i største Hast skal samles og derpaa ligeledes rykke ind i Spanien, bestyrke ingenlunde de Ef efterretninger man hidtil havde fra Paris om de franske Vaabens Held. Desuden er det høist paafaldende, at den franske Regiering i lang Tid ikke har ladet bekiendtgiøre noget om de mange Fægtninger i Katalonien, uagtet der fra Perpignan og flere franske Grændsebyer skrives, at man siden 22de Mai har kæmpet næsten uophørligt. Der meldes kun at Moncey var kommen tilbage til Girena, og derfra begivet sig til Vigue, visiteret sine Tropper, og fundet dem uforanderlig besielet af den bedste Aand for Bourbønnernes hellige Sag. Forresten berettes intet officielt om Donadien eller øvrige Corpsers Stillinger, og det synes som Blokaden for Hostalrich er hævet. Om Spaniernes Overfald paa de Franske i Matarg haves kun forvirrede og modsigende Efterretninger. Saameget kan man see, at Jndvaanerne ved en almindelig Festivitet. havde drukket Franskmændene saa dygtig til, at de ikke vidste noget af det for en heel Kolonne Spanioler var i Forstæderne. Der sloges Larm, men endeel af de franske Soldater tilbageholdtes af deres Varter. Men alligevel (siger den franske Armeeberetning) dreves Fjenden tilbage med fældet Bajonet. At de Franske først ere blevne drevne bort derfra, og at de sidenefter have indtaget den igien, synes følgende Ord at bekræfte: "Vort Rytterie har lidt endeel ved Mataros Jndtagelse. Blandt Fangerne som vare indbragte til Girona, befandt sig ogsaa mange af Stadens Jndvaanere som vare i Forstaaelse med Fjenden, og hos hvem der fandtes alskens Brandmaterialet til at kastes mellem vore Soldater medens de kæm vede i Staden. Fom Franskmænd deriblandt, ere i strax blevne skudte. Ultrabladet Etoile siger: at 80 franske Soldater vare i Mataro gaaet over til Spanierne og flere paa andre Steder. Jsær er det mærkeligt, at man kan see, at de Konstitutionelle havde endog bemægtiget sig Casteltersol (mellem Hostalrich og Vique), thi hedder det fra Perpignan da de Franske atter indtoge Staden, saa fægtede Byens Jndvaanere og Fruentimmerne imod os, men hvorved dog ogsaa Byen blev næsten ødelagt. - Da Hospitalerne i Girona, Campredon, a. ere fyldte med Syge og Saarede, saa bringes nu disse efter baands til Frankrige. Der skrives fra Bayonne den 4de Juni, Med Længsel see vi her den franske Reserve-Armees Ankomst imøde, thi de talrigt om sværmende Guerillas ere nærved at forurolige os De have opfanget adskillige Pengetransporter til Armeen. Paa vore Fæstningsværker arbeides med største. Iver. Fortet Reduit, mellem her og St. Esprit, bliver paa Krigsministerens befaling istandsat. Vi have faaet Ordre til den 8de at være beredt paa en Giennemmarsch af 10 Fodregimenter."