JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Den 1ste Aug. Handskemager Saabye og Kone, samt Skoemagerenke Skræp fra Odense til Kbh. Pastor Dalgas og 2de Sønner med Følge fra Fridericia til Kbh. Mad. Saxdorff med Familie til Kh. Portraitmaler Conradt fra Kh. tilbage. Studenterne Haselberg, Hammercok og Præsten Saxdorff med 2de Sønner fra Kh. tilbage. Den 2den: Kapitain Bülow fra Loitved til Roskilde. Fra Korsøer. Den 30te Jul. Jfr. Schmidt til Ringkiøbing. Garnisons= og Distrikts Chirurgus Ratsaach til Nyborg. Baron Stiernblad- og Toldinspecteur Berner med Frue og Datter fra Kh. til Odense, Jfr. Kiærulf fra Kh. til Nordborg. Mad. Aagaard fra Kh. til Colding. Magister Bloch og Studiosus Theologi Annastatius, Nees, samt Frøken von Westen fra Kbh. til Fyen. KiøbmænBroling, Gram og Bomann fra Kh til Hamborg. Kiøbmand Brandt fra Kbh. til Faaborg. Kiøbmand Hall fra Kh. til Nr. borg. Controlleur Lenkevitz fra Kh. til Svendborg. CancellieraaBerg til Selleberg. Den 31te: Lunn, Søster, Cousine og Rabeck fra Knabstrutil Jylland. Kammerherre Rosenørn med Følge fra Kl. til Ulrichsholm. Doctor Theologi Schyth med Frue og Børn fra Haarslev til Odense. Pastor Borgen med Kone fra Kbh. til Fyen Jøder og Kiøbmænd Abraham, Ringe og Kiøbmand Maaarslet, samt Handelsbetient Nielsen fra Kh. til Hamborg, 2 unge Herre, Warnstedt og Hofmester Goos fra Frederichsdahl til LøitmarcMad. Schade og Datter til Odense. Jfr. Hedegaard fra K. til Nyborg. Mad. Thomsen og Søster fra Slagelse til Odense Den 1ste Aug. Svensk Coureer Giessen til Hanau, Slagte, Hekkendorf fra Kh. til Fyen. Den 2den: Skibskapitain Hansen fra Kh. til Haderslev Gre Trampe, Major Bassewitz, Bager From og Farver Kellinghuussen fra Kh. til Odense. Borger og Jndvaaner Cetti med Kone og Børn, samt Compagnon Rossi fra Kh. til Hamborg. Pastor Da gad og 2 Sønner, samt de la Harge fra Kbh. til Fridericia Kiøbmand de Vindt med Kone 2 Børn, 2 Negere og en Pige fra Kh. til Holland. Jøderne Bernt Abraham, Mejer Abraham og Nathan Løb fra Kbh. til Kiel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Den 3die Cabinets Coureer Tolenz fra Stokholm til Hamborg. Kiøbmand Linnich fra Petersborg til Altona. Kiøbmand de Lange, Skibscapitain Lorenzen og Jøde Moses Lazarus fra Kh. til Hamborg. Fuldmægtig Langsted fra Kh. til Fyen og Jylland. Grev Moltcke til Fyen. Den 4de: Jøde Berent Salomon med Kone og Barn fra Kl. til Fridericia. Kiøbmand Gasee fra Kh. til Hamborg. Kiøb mend Ruperti og Amann fra Kbh. til Lübeck. Kiøbmand Bech med Kone fra Kh. til Nyborg. Kiøbmand Bigum fra Kl. til Holstebroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Anmeldte Skippere ved Nyborg StrømtoldDen 30te Jul. Skipper C. Christensen af Svendborg fra Christiania hiem. A. Holst af Tønsberg fra ibd. til Nestved Jacobsen af Corsøer fra Nestved til Bergen. H. Togenæraf Notterøe fra Corsøer til Tønsberg. L. Christensen af Tiømøe fra Corsøer til Frederichshald. Den 31te: E. Birchholm af Nyekiøbing fra ibd. til Norge, N. Madsen af Faaborg fra Kønigsberg til Norge. C. Berkøaf Notterøe fra Corsøer til Tønsberg. H. Brandt af Nachschou fra Christiansand hiem. N. Faber af Nachschou fra ibd. til Christiania. J. Holm af Nachschou fra ibd. til Bergen. H. Tode af Femern fra ibd. til Norge. F. Buch af Corsøer fra Nestved til Bergen. N. Leer af Schagen fra Lübek hiem. Den 1ste Aug. C. Pedersen af Ærøeskiøbing fra Christiania til Nyborg. P. Aarslef af Nyborg fra ibd. til Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Befordringer: Den 16de Junii er Auditeur Johan Jacob Gulich beskikket til anden surnumerair lærd Raadmand, og den hidtil værende Underrets Advocat, Wilhelm Thiessen i Linneberg, til Advocat ved den geistlige og verdlige Overret Altona. Den 23de Junii er Professor Philosophie extraordinarius, Friderich Valentiner i Kiel, beskikket til ordentlig Prosefor. Den 30te Junii er Chirurgus Johan Friderich Feldtmanudnævnt til Provincial=Chirurgus i Grevskabet Ranzau, og den hidtilværende Diaconus til St. Johannes paa Føhr, Lorenz Andreas Nissen, til Diaconus ved Stadskirken i Apenrade. Den 23de Julii er Borger og Kiøbmand Andreas Christiansen i Flensborg beskikket til Hospitalsforstander sammesteds i den derfra dispenserte Martin Sommers Sted.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Ved Tal=Lotteriets 759 Trækning i Kiøbenh. udkom: No. 18, 27, 67, 52, 46.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Avertissements.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Circulaire. Pro Memoria. Den 15 Junii sidstleden er et Handelshuset Dunt; keldt & Compagnie tilhørende og fra Bengalen hertil bestemt, Skib, Cronborg kaldet, ført af Skipper sammes Tennent, indehavende en riig og kostbaLadning af adskillige ostindiske Vare blevet sat paa Grund lige ud for Gilleleje her i Sielland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Da Skibet paa denne Aarets Tid og i got Veirligesaaledes er bragt paa Afveie, at dets totale Forliis er rinde undgaaes, saa er det sandsynligt, at den Mand, ved Navn Svend Hansen, der, som Lodt have de paataget sig at føre og styre Skibet fra Kullen til Sundet, enten ikke maae have kiendt Fahrvandet og de a Lodts paaliggende Pligter, eller og han med Forsæt har søgt at sætte Skibet paa Grund, for selv og med sine Bekiendte der i Egnen at giøre sig Fordeel ved Bierg ingen, med videre. Mistanken om det sidste bestyrkes især derved, at han strax har gjort sig usynlig og ei været at opspørge fra det Øieblik af, da han mærkede, at man vilde have ham under Forhør, for at faae hans Forhold oplyst, og efter Omstændighederne sætte ham under lovlig Tiltale, i fald nogen Forbrydelse paa hans Side blev udfunden. Man skulle derfor tienstligst anmode Hr. Kammerherren, at De behageligen ville foranstalte benævnte Svende Hansen i den Dem anbetroede Jurisdiction eftersøge, og om mueligt paagreben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Efter indhentet Underretning skal fornævnte Svend Hansen være 27 Aar gammel, liden af Vext, bred af Skuldre, fyrig i sit Væsen, mørkladen af Ansigt, brun af Øine, skarp af Udseende, med sort krøllet Haar, og ved Undvigelsen skal han have været iklædt en blaa Kiol Skulde han vorde paagreben, da vil man nærmere vente sig derom Efterretning meddeelt. Det Kongelige Danske Cancellie den 5 August 1797. C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Rejersen, Til Kammerherre og Stiftamtmand Hr. Frederich Buchwald, Circulaire.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Ved allerhøiest Resolution af 26de sidstleden har det behaget Hans Majestæt, Kongen, at tillade, at fremmede slebne Uhrglas maae indføres i Rigerne indtil Udgangen af Aaret 1803 mod 1/4 Skilling i Jndførselstold for hvert Glas, men derefter, naar Forbudet mod Jndførsel af Glas i Almindelighed med Glasværkernes Forpagtning ophører, mod 3 Skilling Stykket. Dette udbeder Kamret sig tienstligen at blive for Uhr magerne og de Handlende bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Vestindisk Guineiske Rente= og General=Toldkammer, den 5te August 1797. Hansteen. Malling. Frelsen. Tønder Lund. Rosenstand Goiske, Føns Hr. Kammerherre og Stiftamtmand Buchwald. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
En Capital af circa 6000 Rdlr. publiqve Midler kan imod anordnet Sikkerhed enten samlet eller separat strax erholdes til Laans. Anviisningen, gives paa det biskoppelige Comtoir i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Til førstkommende 11te December 1797, kan a Umyndiges Mid A. ler bekommes til Laans mod anordnet Sikkerhed 2500 Rd. naar Vedkommende inden Augusti Maaneds Udgang derom henvender dem til Odense Overformynderie. Joh. Fr. Jversen. J V. Gottschalck. Hos Bogtrykker Fader faaes end videre. (Fortsættelse, 64) De to Sødskende, et Skuespil af Gothe, 10 sk. 65) Holger Danske, Overa i 3 Acter, sat i Musik af Kunzen, ved Gagnesen, 2 Mk. 66) Bortførelsen, Komedie i 3 Acter, efter Jünger, 24 s. 67) Hiertet beholder fine Rettigheder, et Skuespil i 5 Optog, af Bock, 24 s. 68) Erast eller den bedragne Varsomhed, Kommedie i 5 Alter, af Storm, 28 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Rd. tildeels Umyndiges Midler, henhørende under Baag J O Herreds geistlige Overformynderie, bliver til 11 Decbr. førstkommende at faae til Laan, imod sædvanlig Rente og befalet Sikkerhed, naar Vedkommende derom ville henvende den til mig i Dreslette Præstegaard ved Assens. Jacobsen. Paa Veien fra Gribsvad til Odense er tabt en liden Lærredspose, i Skikkelse af en Vadsæk, hvori var i den ene Ende et Stykke høirødt Klæde paa 15 Alen og i den anden nogle Gangklæder Finderen af denne Sæk bedes at levere den paa Fyens Addressecomtoir og Odense imod en billig Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Følgende Bøger sælges paa Adressecomtoiret for vedsatte Priser: La Religieuse ouvrage posthume de Diderot, indb. 4 Mk. Samme Værk paa tydsk oversat af C. F. Cramer i Paris, med Kobber, indb. 1 Rd. 2 Mk. Vie de M. Zimmermann Conseiller d'Etat & premier Medecin du Roi d'Angleterre i Hanovre par Tissot, indb. 4 Mk. Samme Værk paa tydsk med Zimmer manns Portrait, indb. 5 Mk. Rapport Falt a S. M. Louis XVIII, indb. 1 Rd. 2 Mk. Blatter aus dem Archiv der Toleranz und Jntoleranz. Ein freysilliger Beytrag zum Archiv der nenesten Kirchengeschichte, 1797, indb. 1 Rd. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Ueber den Englischen Nationaleredit. Ein Wort for den gegenmartigen Augenblick von dem Kammermeister undCommerzrath Patie. Jm Mars 1797, indb. 3 Mk. 8 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Historische Gemalde in Erzühlungen merkurdiger Begebenheiten, ans dem Leden berühmter und berichtigter Menschen. Herausgegeden von einer Gesellschaft, von Freunden der Geschichte, 3 Bande mit Kupfern, indb. 5 Rd. 3 Mk. Anekdoten aus Katharina II, Paul I und seiner Familie Privatleden, 1797, indb. 3 Mk. Hyperion, over der Eremit in Griechenland, von Fried. Hoderlin, 8, Tubingen 1797, indb. 3 Mk. Conrad, ein kommischer Roman, med Kobber, 8, Glück stadt 1797, inbd. 5 Mk. 12 s. Der Wunderbare, von Karl Reichin. 8, Lübeck und Leipzig 1797, mit einem Kupser, indb. 1 Rdlr. Bagateller vom romantischen Jnghalt. 8. Wien 1797, mit einem Titelkuper, indb. 1 Rdlr. Gustav III (Kønigs von Schweden) Tod. Ein plycholgischemoralisches Gemahlde den Verierungen des Enthusiasmus und der Leidenschaften. Drammatisech. dargestellt in 2 Banden, mit des Kønigs wohlgetroffenen Portrait und vielem Kupfern. 8. 1797, 2 Baade, 2 Rdlr. 4 Mk. Opdaget Hemmelighed af de brugbareste Giæringsmidler til Bagen, Bryggen og Brændeviinsbrænden, og til lige Underviisning til at erholde en Femtedeel mere Brændeviin, af Riem, 1795, 16 s. heftet. Er det gavnligt eller skadeligt, at Ungdommen saa hyppigt anbringes til Studeringer, med Sammenligning imellem Studenten og Haandværkeren, 1796, heftet 8 sk. Betænkninger, foranledigede ved Jgiennemlæsningen af Hr. Doktor Bastholms korte Tanker om den geistlige Stand, indeholdende tillige Udkast til en Plan, hvorefter Præsterne fratages deres Jordbrug og Tiende, 1795, hft. 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Bidrag til Lauggenes Historie i Frankerig tilligemed nogle Erindringer i Anledning af Hr. Urtekræmmer a. Friborg saa kaldte Giendrivelse af de beskyldninger og Jndvendinger, som Ghr. Stampe og Prof. Gamborg, have gjort imod Lauggene a., udgivet af And. Gamborg, Pallas, et Maanedskrivt Jan. - Mai 1796, a Hefter 24 sk. er 6 Mk. Kort og eenfoldigt Udtog af Geniernes Katekismus, eller Anviisning til den allene navnkundiggiørende litterære Troe, som Anhang til Aristokraternes Katekismus, 1796 heftet 16 s. Wihst=Spilleren, eller en kort, men tydelig og fuldstænbig Anviisning til ret at lære Whistspillet, 1794, heftet 8 s. Erindring til alle Mødre, som deres Børns Sundhed, ligger paa Hiertet, om nogle vigtige Punkter i Børnenes Behandling i de første Aar af deres Levetid, 1795. heftet 12 s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Betragtninger for Konfirmantere af Bernhard Klesker, Præst i Osnabrock, med en Forerindring af Hs. Høiærværdighed Hr. Beskov Balle, 1796, 24 s. Var en overordentligen guddommelig Aabenbaring i Religionen nødvendig for Mennesket af C. G. Schulze, oversat ved J. W. Fischer, 1796, 20 sk. Beviis for, at Kongen ikke kan berøve Geistligheden sin Tiende i Kiærven, uden at udsætte den for trykkende Armod, i det ringeste for qvælende Næringssorg; med mere, fremsat i et Brev fra en Ven og helliget Vedkommendes nøiere Eftertanke, 1796, 4 s. Siri Brahe eller De Nysgierrige, et Skuespil i 3 Optog af Hs. M. Gustav den 3die, Konge i Sverrig, oversat af L. Reistrup, 1795, 2 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-11
Om Mavekrampe, dens Aarsager og Helbredelse, samt overhovedet hvorledes man stedse skal holde Maven i god Stand, en Huusbog, for enhver, som vil eller maae være uden Læge, af Dr. S. Schluter, oversat ved J. W. Fischer, 1797, 44 s.Fortællinger af Doro Caro, oversat af tydsk ved J. K. Høst, 1797, 44 s. bemærkelse over Nellikerodens Kræfter i det menneskelige Legem fornemste Sygdomme, anstillede af R. Buchhave, Doktor i Lægekonsteen, 1784, 56 sk. Grunden til Plantelæren, indrettet til Forelæsning paa det riderlige Akademie i Sorøe, af R. Buchhave, De Med. 1768, 16 s. Haandbog i Moralen for Ungdommen af S. Hempel 1796, 2 Mk. Trykp. 2 Mk. 12 s. Skrivp.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Jtalien. Dette Lands Stater vedblive at fremstille et underholdende Skuespil for Europa, paa hvilket man med spænde Længsel seer Udfaldet imøde. - Den cialpinske Republik, som nu har høitidelig optaget de 3 Provindser, Romagna, Ferrara og Bologna i Forening med sig. og allerede af Ferrara udnævnt Borgeren Contarini til sin femte Direktor, synes heldigst at ende sin Rolle, uagtet her ogsaa skal findes Stæder, hvor visse Folk ikke utydeligt yttre deres Lyst til en Modrevolution, som vel vil blive afværget. Republiken har nu valgt Borgeren Viscontii til sin Gesandt i Paris, er tillige formelig erkiendt af det Turiner=Hoff, og skal have skikket en Deel af sine Krigsfolk i Forening med de franske Tropper til de venetianske og piemontesiske Grændser, hvis Bestemmelse er dog aldeles ubekiendt. Rygtet taler og en nye Udvidelse af Republiken ved det pavelige Mark Anconas Forening med samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Efter Breve fra Maland af 25de Julii skulde Giæringen i Premont være steget til det høieste, og Revolutionen for Alvor brudt løs: I Jurea (Hovedstaden i Landskabet Canavese) gjorde en Bataillon af Besætningen fælleds Sag med Jnsurgenterne, hvilke myrdede Gouverneuren, og bemægtigede sig Artilleriet og Kastellet; i Fossand - en Stad ved Floden Stura, som har sit Navn af det der værende Sundheds=Vand (sons sa aus) - besatte de ligeledes Staden, og toge Artilleriet. Kavalleriet, som laae i Sevigliano, ilede til for at stille Tumulten, men gav, da det fandt Portene lukkede og vel forsvarede, dets egne Officerer Afskeed, og forenede sig med Insurgenterne, hvilke derpaa lode det rykke ind Staden. J Cornio (en stor Flekke i Dalen di Pont) blev Jnsurrektions=Fahnen under almindeligt Frydeskrig, opstukket. Urolighederne bleve med hver Dag betænkeligere i Turin, hvortil Dyrtid og Brødmangel ikke Fulde bidrage lidet. En Brødsælger blev et Offer for Folkets Forbittrelse; Stadens Porte vare lukkede; Hoffet var saa paapasset, at det ikke dristede sig ude. Nyere Breve fra Maland af 29 Julii melde vel om disse revolutionistiske Bevægelsers Tilværelse, men berette tillige, at Roligheden blev efterhaanden igien bragt tilveie. Andre Breve fra Jtalien drage derimod disse Efterretninger, i Tvivl, da de haves fra Maland, hvor man ingen Mangel skal have paa Opfindelser af dette Slags Næste Post vil give den beste Oplysning. Stakkels Venedig er af Skiæbnen gjort til den politiske Korsdrager. Den Uvished, hvori denne Stad svæver om, hvad i Gudernes Raad vil blive besluttet over dens tilkommende Forfatning, gjør den saavel mod som trøstesløs. Da den 22de Julii et Skib skulde løbe af Stablen, skre Folket, ligesom under den forrige Regiering: "den hellige Markus leve, og yttrede kiendelige sin Uvillie over Tingenes nye Orden. Dette bevægede Municipalitætet til, at holde en overordentlig Forsamling ved Midnat, og at udgive en Proklamation, som under Dødstraf forbyder, at prædike Ulydighed imod Regieringen, eller ved Skrivter at rose den gamle Regiering. Det Onde - hedder det i denne Proklamation -er steget til det høieste, Regieringen er foragtet, Folkets Repræsentanter fornedrede, mangfoldige Skrivter prædike Opstand, og de strængeste Forholdsregler ere fornødne, hvis en Modrevolution skal forhindres. Municipalitætets Forsamlinger selv skulle være yderst stormende og en hastig Afgiørelse af Stadens Skiebne vil nok allene kunne forebygge en almindelig Forvirring og Blodsudgydelse,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
- Municipalitætet har paa Dandolos Forslag dekreteret: at alle udvandrede Nobiliers Godser skulle konfiskeres, hvorhos dog skal sørges for deres Børn, og den efterladte Gield betales. Dette Dekret har bevæget mange bortreiste Nobili til, at vende hiem igien. - Derona klager man over, at Klubbisterne ikke ville lade gamle Skikke blive. Herrepladsen skal hedde Nationalpladsen; de Borgere, som ikke have ægte patriotisk Tænkemaade, fordrives ; en biskop anklages, fordi han ikke sætter Ordene: "Frihed og Liighed, ovenfor i sine biskoppelige Breve 2. Dog, alle disse Besværligheder, vilde man vel overvinde, dersom ikke den lille trykkende Omstændighed kom til, at Franzoserne have i en Tid at 3 Maaneder gjort Pengepungene i Staden og Egnen deromkring en 4 Millioner Livres lettere, og forlanger nu paa nye et Bidrag af henved 3 Millioner til den franske Armees Underholdning. Til Belønning herfor, troer man at Veroneserne skulle blive keiserlige Undersaattere. -J Genua har Folket ogsaa gjort et Opløb, hvori det fordrede Hovedet af en vis Cresta, som det hedte at Bankdirektorerne ved St. Georgs=Banken vilde forpagte. Toldstederne til. Tumulten blev stillet derved, at Bankdirektorerne forsikrede, aldrig at have tænkt paa denne Forpagtning. - (Om Mantua see Fredsefterretninger.) - Valtelinerne haaber man nu skulle, ved Buonapartes og det cialpinske Direktoriums Mægling, indgaae Forliig med Granbunderne paa de tilbudte Vilkaar (see sidste Nr. af disse Aviser). - I St. Gallen have de Schweitzer Mæglere bestemt, at de ved Landets Privilegieanordnede almindelige Folkeforsamlinger skulle igien komme sammen til visse Tider som lovgivende Magt; men Abbeden og hans Kapitel skulde holde sig inden sine lovmæssige Skranker. Natten derpaa er Kapitlet flygtet til Con stang. Man troer, at Abbeden vil, som Rigsfyrste, søger Hielp hos Keiseren.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Frankerig. Friheds=Festen i Anledning af Robespierres Fald, som blev holdt i Pallads i Luxemburg den 28de Julii, og begyndte med de tyrkiske, pavelige og gennesiske Gesandters Andientser og endte med Musik og Sange, et den betydeligste Nyhed, som haves fra dette Land. Efter Gesandternes Taler (hvori blant andet den pavelige, paa Hs. Helligheds Vegne, gjorte Undskyldning for det Mord, som i Rom skeete paa den franske Legationssekretair Basseville) og deres Besvarelser af Direktoriets Præsiden. Carnot, samt efterat den med mange Skrammer og Saar udmærkede Adjutant Gauthier var af Krigsministeren, bleven forestilt med 2 østerrigske Faner (som General Moreau havde erobret ved den sidste Rhinovergang i April Maaned), og denne havde faaet Broderkysset og et Pa Pistoler til Foræring, forkyndte en Artilleriesalve den egentlige Festes Begyndelse. Carnot holdt en Tale, saa kraftig og skiøn, saa bestemt og republikansk, at den intet giver hine stolte Romeres efter i Udtryk og Liv. Han skildrer det tilforn i Frankerig herskende Tyrannie fortræfseligt og siger, at Frihedens Epoke i Frankerig først begynder den 27de og 28de Julii 1794. Der gives dog smaae Smørere, som trods Carnoris, Frankernes og den hele seende Verdens Vidnesbyrd, afmale den franske Fre hed og Retfærdighed med de ynkeligste Farver, og giv sig en Mine af Vigtighed, i det de lyve for at sige ne get. - J begge Raadene hersker Fred og Rolighed, Over Finantserne gav Dafresne den 30te Julii i 500de Raadet Beretning og gav den uhyre Mængde Anticipations=Anviisninger, som Regieringen har givet paa flere Kasser, Skyld for den store Mangel i den offentlige Ska a. Han foreslog, at authorisere Skattens Kommissarie til, at giøre de endnu i Kassen havende bataviske Reskrivtioner i Penge, men der blev intet besluttet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
Spanien. J Cadix aander man nu friere og er langt mindre ur lig end tilforn, da Engellænderne, efter et tredie forgiæveForsøg paa et Bombardement, have maattet trække tilbage med et Tab af 3 Schalupper og et Linieskib meget beskadige af Batterierne fra Fæstningen. Dog venter man et nu Angreb, saasom de have i Sinde at stikke den spansk Flaade i Brand. Den laver sig derfor til at gaae under Seil og Admiralen har ladet alle Skibs=Kapitainer vidt at, saasnart man var ude af Bugten, vilde han give Flaaden Signal til at lægge sig i Linie; dersom nog Skib ikke gjorte sin Mandevre vilde han give nok et Sin nal, som betydede, at man skulde arrestere Skibs=Kormandanten, og at den næst Kommanderende efter han strax skulde paatage sig hans Post a. Man opbyder alle Kræfter, for at giøre den engelske Flaade tapper Modstand. Spanierne ville i Nødsfald skyde med gloende Kugler, Staden har tilbudt Admiral Mazaredo 50,000 og Kommerzen 100,000 Piastre, for at belønne Søefkenes Tapperhed. Enhver som bemægtiger sig, eller ød lægger en engelsk Schaluppe eller Bombardeergalliot, faa en stor Præmie. I Staden selv blive Magasinerne, som ligge under Murene og ikke kunne beskadiges af Kand nerne, udtømmede og tiene nu Jndvaanerne til Sikkerhed, sted. Enhver som overbevises om Tyverie, straffes med Døden. Fra Hoffet skal nu endog være kommet Ordre, til bombardere Gibraltar. Admiral Mazarede har i 3 rigt Fuldmagt af det til at handle, eftersom Omstændighederne byde det, og at optage de fornødne Penge i Cadi og afdrage samme paa den 1 1/2 Millioner Piastre, som Staden for kort siden har tilbudt Kongen. - Den engelsk Admiral St. Vincent har sendt et Parlamentair=Skib og ladet forlange 9 Officerer, hvoriblant en af hans næt Paarørende, udleverede; men da de formodentlig have været 2 paa den ene af de 3 Schalupper, som er sunken, saa kunde Officererne umueligt blive ham tilbageskikkede. Engelland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1797-08-14
I Hoftidenden læses 2 Official=Depescher fra Lord Sa Vincent over det frugtesløse Bombardement paa Cadi af hvilke sees, at man intet har udrettet, uden faaet en Deel Menneskeer paa begge Sider, skilt ved Livet og 3 en Deel gjort til Krøblinger. Kommandeuren som at førte den spanske Flotille blev selv taget, efter at 1 Mand vare dræbte paa den Barke, hvorpaa han besandt sig, og han selv med de øvrige 8 Mand saarede. En gellænderne skulle ved Kysten af Gribraltar, ved Gibralhar selv og Cadix have 66 Krigskibe, hvoriblant 2 Linieskibe. - Ved Lissabon er udbrudt et Mytterie paa en engelsk Schaluppe, hvorved Kapitainen stak en af Oprørerne ihiel paa Stedet og dødelig saarede en anden. - Hiemme hænger man endnu daglig hele og halve Dosin Matroser af Gangen. Ved en nye Proklammation er Forhøielsen i Matrosernes Haandpenge forlænget til d. 31 Okt.