JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Vores fra det tyrkiske Slaverie tilbagekomne Fændrik Fenyessy er i disse Dage blevet Keiseren forestillet. Han havde i 21 Maaneder været Slave, da han den 11te Maji 1790, for at firere Tyrkerne, lod sig giøre til Tyrk. Men da han derpaa ikke vilde givte sig paa tyrkisk Viis, blev han igien, dog uden Lænker, fængslet i Storherrens Pallads, hvorfra han lykkelig, efterat have med Livsfare klat tret over 8 Muure, undkom til den franske Gesandt, som holdt ham skiult hos sig i fire Maaneder, og sendte ham med et Skib til Triest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Paris, den 31 October. Det hemmelighedsfulde, tilbageholdende og indgetogne Væsen vedvarer endnu uafbrudt i Thuillerierne. Dronningen holder sig stedse i sin Reglige, og al stadselig Pynt er hende fremmed. Som en velhavende Borgerkone og god Huusmoder sidder hun med sin Datter og Svigerinde, Prindsesse Elisabeth, ved Brodere-Rammen i hendes Arbeydssal, eller og hun tilbringer nogle Timer imellemstunder i Pavillonen, og det endda bag Jalousierne. Hendes Søn er ogsaa altid hos hende, Kongen tager jævnligen imod Besøg. J disse Dage har den gamle Greve d'Estning været hos ham. Kongen sagde gandske høyt til ham: "Siden Folket troede, at Constitutionen vilde giøre dets Lykke, saa har jeg med Fornøyelse antaget den, ja, jeg er endog villig til fra min Side at giøre nye Opoffrelser, ifald Nationen derved kunde blive endnu lykkeligere." – Vore ivrige Jacobinere tvivle bestandigen om det Oprigtige saadanne Kongens Erklæringer, og paastaae vist og fast at Kongen ey allene staaer i hemmelig Correspondence med sine Brødre i Coblenz, men man nævner endog Kammerlaquien Pigret som den, der, under Paaskud at sendes af Kongen i Ærinder til Rambouillet og Fontaineblau, alle rede har gjort adskillige Reyser frem og tilbage til Coblen; Har denne Underhandling virkelig Sted, saa var det at ønske, at den maatte endes med at alle Kongens Forvandt kom her tilbage. At Forslaget dertil er gjort Prindsern, forlængesiden, er bekiendt nok. Selv den unge Broglio een af det herskende Parties Lemmer, giør Anstalt til et Reyse til Coblenz, under Paaskud at formaae sin Hr. Fader, Marechalen, til at vende tilbage. Saa have ogsaa begge Lametherne, Barnave, Andree, Duport, Chapellier d'Aiguillon, Beaumarchais, Menoult, Thouret, Target, Bureau de Puzy og de øvrige Hovedpersoner i disse Dage havt hemmelige Sammenkomster med Victor Broglio i Lammervilles Huus. Jacobinernes Formodning gaaer end- og saavidt, at man, for at giøre Constitutionen antageligere for Prindserne, vil søge at bringe den til meere at ligne den Engelske, og følgeligen indrette i Paris et Overhuus for Prindser og Pairs. Jsær skal Hr. Andree være for dette Projects Udførelse. Men hvorledes en Constitution, der er erklæret for uforanderlig, kunde bibringes saadanne Forandringer, og paa hvad Maade saadant skulde drives igiennem – derom kan ingen give Oplysning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Paa indkomne Klage fra General Rochambeau, at der, foruden de emigrerte Officerer, ere mange af de endnu i Tienesten staaende fraværende fra deres Corps, har Krigsministeren nu givet alle permitterte Officerer Ordre at indfinde sig ved deres Regimenter. Endnu indløbe dagligen nye Denunciationer imod ham. Jblandt andre har den Deputerte Hr. Chabeau, en ivrig Jacobiner, reent ud beskyldt ham for, at han, ved at give Officererne Permission paa 12 Maaneder, har befordret deres Emigration.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
J disse Dage har ogsaa den bekiendte Postmester Drouet i St. Menehoud tilligemed hans Ven Guillaume klaget over, at Krigsministeren endnu lader Staden Varennes være uden Forsvar, og bliver ved at nægte den de decreter te Geværer og Kanoner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Eet af vore offentlige Blade forsikkrer, at Keyseren har givet en fornem fransk Emigrant, som, efter Commission fra Coblenz, anholdt om Monarkens Bistand, følgende Svar: "Dersom Franskmændene berøve Kongen de Rettigheder, som efter den accepterte Constitution tilkomme ham, saa kunde jeg begynde paa noget. Men dersom den nye Legislatur giver Kongen de Rettigheder og Prærogativer, som Constitutionen tilstaaer ham; dersom den Kongelige Værdighed virkeligen bliver det, Constitutionen har gjort den til, saa kan jeg intet foretage mig. Og skulde Kongen af Frankerige forlange af mig, at jeg vilde erklære mig bestemt, saavel i Henseende til det Væsentlige af Pilinitzer-Tractaten som vor Alliance-Tractat af 1756, saa maa og vil jeg svare, at da Hs. Majestæt har accepteret Constitutionen, saa maa jeg ogsaa acceptere den, ja at jeg, i Følge bemeldte vores Alliance-Tractat, vil søge at haandhæve den imod alle dem, som maatte handle imod Kongens Villie, for saavidt nemlig saadant er overeensstemmende med Riigsfyrsternes Rettigheder. Det skal være vist, at den forhen værende franske Minister i Petersburg, Hr. Segur, er udnævnt til Minister for de udenrigske Affairer, og at Hr. du Moustier gaaer som Ambassadeur til London.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Stockholm, den 1 November. Man forsikkrer, at der, saasnart Ratificationen paa den imellem Sverrig og Rusland sluttede Definitivtractat er ankommet fra Petersburg, skal arbeydes paa en for begge Riger fordeelagtig Handelstractat, ligesom man ogsaa troer, at Greve von Stackelberg med det første antager Caracter af Ambassadeur.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Det Forsøg, som Hr. von Acken i Hoffets og de fremmede Ministres Nærværelse har gjort paa Drottningholm med sin Composition til i en Hast at slukke Jlden, er faldet lykkelig ud. Tvende med Tjære og Talg tilstrækkeligen forsynede Huuse, foruden andre deri værende brændbare Sager, bleve stukne i fuld Brand. Hr. von Acken lod en liden Deel af sin Composition smelte i Vandet; og efter 8 Minutters Forløb var Jlden slukket. I Dag, Kronprindsens Geburtsdag, er der store Høytideligheder paa Drottningholm, iblandt andet ere adskillige Skibe herligen illuminerte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Det Ostindiske Compagnies Octroy er den 20de f. M. blevet fornyet. Betingelserne for de Particuliers, som handle paa Ostindien, siges at blive fordeelagtigere for Compagniet selv derimod ikke saa fordeelagtige som forhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Warschau, den 2 November. Dagligen bliver man underrettet om flere og besynderligere Omstændigheder ved Fyrste Potemkins Død og hans sidste Levedage. Hans Sygdom er egentligen begyndt i Gallacz. Derfra havde han ladet sig bringe til Husch, herfra til Cerdack, og endelig til Jasse. Her tog hans Feber mere og meere til, og giorde ham stedse afmægtigere. Da han den 15de paa en aaben Vogn tiltraadde Reysen til Nikolgewo, var han allerede meget udmattet, og paa det Sted, hvor han den 16de steeg af og opgav Aanden, var der paa en lang Distance ikke nogen menneskelig Boelig at see. Det afsiælede Legeme har i tre Dage ligget til Parade i den prægtige Feldtmarechals=Uniform. Endnu otte Dage før hans Død sendte Storviziren fra Schiumla en Effendi til Fyrsten, med den indstændige Anmodning, at han dog vilde eftergive i det ringeste noget af de paastaaede nye haarde Betingelser, siden hans Hoved derover let, naar han kom til Constantinopel, kunde staae Fare. Fyrsten moerede sig med at betragte den gode Effendi fra Hoved til Fod, og gav ham følgende fyndige Svar: "Siig Du i mit Navn Din Storvizir, ja Din Sultan, om Du vil, at dersom mine Betingelser, i hvilke jeg ikke forandrer det allermindste, ey staae deman, saa er der intet andet Raad, end at begynde Proceduren forfra. Og hertil er jeg færdig jo før jo hellere." – Adskillige Breve fra Jassy melde ogsaa, at Fyrsten strax Dagen derpaa har givet Admiral Uschakof Ordre at lave sig til at udløbe med sin Flaade, formodentligen for at give hans Betingelser desstørre Eftertryk, især da Tyrkerne havde begaaet den Uforsigtighed at afvæbne deres Flaade.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Fyrsten efterlader sig vel meget store Rigdomme i Godser og Juveler, men, som man forsikkrer, ogsaa en overordentlig stor Gield. Han var, som bekiendt, en Elsker af Pragt, og hans Orchester, der bestod af de udsøgteste Musici, var 60 Personer stærkt. Han havde en Kasse med meget store uindfattede Brillanter, som han fordrev Tiden med i Stedet for Kort, og fornøyede sig over at lægge dem i forskiællige Figurer, for at see, hvorledes de giorde den bedste Effect.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Leipzig, den 5 November. Efter private Breve fra Warschau troede man der, at Freden med Porten vilde maaskee snarere blive istandbragt nu, da Fyrste Potemkin er død, Kosakkerne sørge allermeest over dette Dødsfald; thi han havde ved sin bekiendte Godgiørenhed ret vidst at vinde deres Kierlighed. Ey allene i private Selskaber, men ogsaa i offentlige Huuse blev der i Wien talet med megen Misfornøyelse om det der indførende nye og strænge Politie. Man fortalte hinanden adskilligt om endeel med Kartætsker ladte Kanoner, og at Politie-Vægterne altid skulde forrette deres Tieneste med blote Sabler. Denne store Forsigtighed syntes Jndbyggerne ufornøden, og de dølgede derfor ikke deres Betænkning derover. Den patriotiske Greve von Choteck havde imidlertid gjort Keiseren bekiendt med disse Anmærkninger; og Hs. Majestæt skal have besluttet at opsætte Udførelsen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
J Grevskabet Lippe finder man det aldeles ikke besynderligt, ja det skeer endog meget ofte, at lutherske Candidater prædike i de reformeerte Kirker. Den Jndretning, at lutherske Præster have i reformerte Kirker betient Lutheranerne med Alterens Sacramente, er allerede mange Aar gammel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Amsterdam, den 5 November. Efter Hs. Durchlaut. Arvestatholderens Forslag, og som en Følge af de Underhandlinger, som Regieringen i Brüssel har aabnet ved Republikens Minister sammestæds, Hr. van der Hoop, have Deres Høymægtigheder under 21de f. M. besluttet at committere deres Minister i Wien, Hr. van Heften, til at nytte den første den bedste Leylighed for at forsikkre det Wienske Hof, hvorledes Deres Høymægtigheder med den største Fornøyelse tilkiendegive deres Ønske, i traftigste Maade at bidrage til at faae det Venskabsbaand, som allerede saa lykkeligen er knyttet imellem Hs. Majestæt Keiseren og Republiken, endnu stærkere, som og til at haandhæve den offentlige Rolighed og Orden i de under Hs. Keyserl. Majestæts Overherredømme staaende og tilgrændsende Nederlande, samt at Deres Høymægtigheder, i Tilfælde at Keiseren finder for godt at foreslaae giensidige Forholdsregler, fra deres Side ere villige til at træde i Underhandling desangaaende, paa hvilket Sted Hs. Keyserl. Majestæt til den Ende vilde anviise; alt i den faste Overbeviisning, at begge Staters Naboeskab og de lige Omstændigheder, hvori de begge befinde sig, udfordre disse giensidige Forholdsregler. Tillige besluttede Deres Høymægtigheder, at denne Resolution skulde bekiendtgiøres de fremmede Hoffers Ministre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Altona, den 9 November. Den her begyndte Frost varede lykkeligviis ikke længe; og Farten paa Elven, som allerede i Gaar var standset for store Skibe, vil ved det i Dag paafulgte Tøeveyr, om samme vedholder, snart blive aaben igien. Altsaa ville de paa Elben forventende og de her seylfærdig liggende Skibe formodentligen endnu alle naae deres Maal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Kiøbenhavn, den 14 November. Hs. Kongel. Majestæt haver allernaadigst beskikket Candidatus Theologi Johann Hermann Gottfried Zurmühlen til Præst paa Øen Nordmarsch, i Amtet Husum. Candidatus Theologi Jochim Conrad Bargum til Præst i Hügum, i Flensborg Amt. Forrige Rector i Hannover Jacob Struve til anden Professor ved Gymnasiet i Altona. Diaconus Birckenstock i Suderau til Sognepræst i Neuenbrock. Candidatus Juris Man, hidtil værende Copiist i det tydske Cancellie, til Cancellie- og supernumerair Regierings-Secretair ved den Holsteenske Lands-Regiering.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
J Tallotteriets 514de Trækning i Altona, den 10de November, udkom følgende Numere: Udi afvigte Uge fra den 3te Novbr. til den 12te dito, ere i denne Kongel. Residencestad copulerede 32 Par. Fødte Drenge 36. Piger 29. Tilsammen fødte 65. Døde Mænd 10, Qvinder 10, Drenge 26, Piger 23, af følgende Sygdomme: Alderdom 1. Barselseng 3. Brok 1. Brystsyge 4 Død føed 1. Forraadnelses=Feber 1. Hastig død 1. Hidsig Feber 1. Hoste 1. Jhielslagen 1. Kiighoste 1. Kopper 17. Kræft 1. Nærvesyge 1. Slag 14. Steen=Smerte 1. Sting 1. Svindsoet 2. Tænder 1. Tærende Syge 4 Uangivne Svagheder 9. Vattersoet 1. Tilsammen døde 69. Altsaa 4 flere døde end fødte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Vinden. 7 Novemb. Kulde. S. V. Varme. S. V. II. S. O.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
Det af Hs. Majestæt Kongen den 14de October sidstleden Allernaadigst approberede Udkast til en Octroy for det Asiatiske Compagnie paa 20 Aar fra den 12te April 1792 af beregnet, tilligemed General-Land Oeconomie, og Commerce-Collegii Skrivelse til Directionen for Compagniet af 15de ejusdem i den Anledning, er fra nu af trykt at bekomme for Compagniets Interessentere, naar de behage fra Compagniets Bogholder-Contoir samme at lade afhente.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-14
De Bestemmelser og Oplysninger, som Directionen i Henseende til den nye Octroy finder sig beføyet at fastsætte for og forbunden at meddeele til Compagniets Interessentere, kan og af disse sammesteds behagelig afhentes. Kielderen under Gaarden No. 199 i Frederichsberggaden, tienlig formedelst sin gode Beliggenhed nær ved Torvet til Handel, er under eet eller separat strax til Leye at bekomme, om samme tales med Viinhandler Glasing paa Hiørnet af Vandkunsten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Kiøbenhavns Aar No. Au til munis. Post-Tidender. vi Fredagen, den 18 November. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopsiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Livorno, den 28 October. Den 24de hujus ankom her den Hollandske Fregat, Union, efter 5 Dages Reyse fra Algier, og havde den Kongel. Svenske Consul med sin hele Familie ombord. Man erfarede tillige, at Deyen i Algier havde erklæret Sverrig Krig, ved at kalde benævnte Consul til sig, og betyde ham, at han inden 5 Dages Forløb maatte forlade Algier; med det Tillæg, at Deyen tilstod de svenske Skibe ikkun 40 Dage til at bringe deres Sager i Rigtighed i og være ude af Regieringens Farvande; thi efter denne Tid skulde de, som bleve tagne af de Algierske Corsarer, erklæres for gode Priiser. Endskiøndt man ikke kan angive nogen retfærdig og gyldig Aarsag til dette Fredsbrud imellem den Algierske Regiering og Sverrig, saa troer man dog, at Deyen heri handler i Overeensstemmelse med Porten, der formodentligen vil tage Hævn over Sverrig, fordi dette forlod den i Krigen med Rusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Med samme Skib har man ligeledes faaet den Efterretning, at Deyen har tilskrevet den franske Nationalforsamling, at han ogsaa vilde erklære Frankerige Krig, saafremt det ikke ved sin Mægling bragte det derhen, at de i Genuesernes Vold værende Algierske Slaver blive løsladte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Fra Jtalien, den 29 October. Paven skal, som man paastaaer, have besluttet at udfærdige et Manifest til alle Europas Souverains, hvori han vil forestille dem de farlige Følger af den franske Revolution, og derpaa udsende Bannstraalen imod Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Coblenz, den 3 November. Det Brev, som Monsieur, Greven af Artois, Prindsen af Conde A. have udfærdiget til Svar paa Notificationen om den Kongel. Acceptation, er nu trykt, og saavel i Henseende til Jndholdet som Protestations=Tonen ligelydende med deres forrige Breve. Strax i Begyndelsen sige de: "Skulde en ulykkelig Monark, der stedse fangen, endskiøndt han efter Anseende synes at være frie, har ved Acceptationen omsonst givet sit Samtykke til en foregiven Constitution - skulde han omsomst have undertegnet sin egen Ydmygelse? Denne af Kongen de facto til en afskyelig Lovbog givne Sanction, er de jure et Jntet. En midt iblandt Usurpateurer isoleret Prinds, omgivet af sin Trones Ruiner, Skrækkebilleder og Truseler, har ikke have frit Valg. Havde han vægret sig, saa var han blevet erklæret for at have forbrudt Kronen, ja selv ved at foragte den krænkede og af Rebeller frembudne Krone, havde han ey engang tordet vælge sig et Tilflugtstæd, men var maaskee blevet udsat for nye Voldsomheder og Forhaanelser, og hans troe Undersaatte for Proscription, Mord og Brand Havde Kongen virkeligen havt Haab om at døe med Ære og at redde Frankerige med sit Blod, saa vilde han sikkerligen viist Mod dertil; men han var eene, forladt, forraadt, fangen i sine Fienders Hænder, uden Tropper, uden Bistand, af en byrdefuld Mængde snarere beleyret end beskyttet, ja havde ey engang en Ven, med hvilken han kunde deele sin Kummer, og som kunde aftørre hans Taarer; han havde altsaa ey kunne vægre sig for Acceptationen, uden at sætte Kronen og sit Liv i Vove. Hans Aftakkelse og Død vilde været et unyttigt Offer. Men havde Kongen endog proclameret denne Acceptation midt iblandt sin hele Familie og omringet af sine gamle troe Tienere, af sine Huustropper og sin forrige Glands, saa vilde denne Handling vel været frie, men derfor ikke retfærdig; man vilde da ikke baaret nogen Tvivl om Handlingen selv, men vel bestridet Rettigheden dertil; thi endog den frie Konge vilde ikke havt Ret til at sanctionere Love, der stride aabenbar imod Rigets Grundlove, og opoffre hans Familie, Efterkommere og Folkets sande Vel, ligesaa lidet som han vilde havt Ret til, som Arving til hans Forfædres Trone, at omstyrte denne Trones Grundpillere, ved at give Slip paa de den fra ældgamle Tider tilhørende Rettigheder." – Til Slutning protestere alle Prindserne i det forvildede Folks, i Religionens, i Monarkiets Grundmaximers Navn, fra hvilke Kongen ikke kan afvige, imod den nye Constitution; og forbinde sig i det høyeste Væsens Nærværelse og i den evige Retfærdigheds Navn, til at haandhæve alle Statens Stænders, alle troe Franskmænds og det hele Bourbonske Huuses Rettigheder, hvortil deres Pligter opfordre dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Stockholm, den 4 November. General Baron von der Pahlen er reyst til Finland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Det Svar, som den franske Charge d'Affaires, Hr. Goussiin fik, da han først i forrige Maaned under forseglet Couvert tilstillede Statssecretairen Frank den ham fra Paris indløbne Kongelige Acceptation, med Udskrivt: Mission de France en Suede, lyder saaledes: "Statssecretair von Frank har i Dag fra den franske Charge Affaires, Ridder de Goussin, modtaget en Pakke med den Udskrift: Mission de France en Suede. Men da man, i Betragtning af hans Konges Fangenskab, hverken i Sverrig eller i Rusland erkiender nogen fransk Mission; saa har han herved, efter Kongens, hans Herres, udtrykkelige befaling den Ære at tilbagesende Hr. Ridderen bemeldte Pakke aabnet, samt tillige at tilkiendegive ham, at al videre Correspondence om denne Materie er aldeles overflødig. Drottningholm den 8de October 1791.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
(Den i forrige Avis under den Stockholmske Artikel anførte Beretning, om det Svenske Ostindiske Compagnies Octroys Fornyelse, var taget af den Hamburgske Tidende No. 180, som nu i No. 182. melder, at Beretningen var ved en Forseelse i Trykkeriet henført under den Stockholmske Rubrik, hvor den ikke henhørte, men under Nyehederne fra Kiøbenhavn, siden det var det Danske Ostindiske Compagnies Octroy, der taledes om.)Ad
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Paris, den 4 November. Den Nyehed, som i Dag giør størst Opsigt, er, at Kongen i Gaar Aftes, efter holdet Statsraad, har affærdiget en overordentlig Coureer til Hr. Fayette, for ufortøvet at kalde ham tilbage til Hovedstaden. Det hedder, at Kongen vil sende ham i et vigtigt Ærinde til det Londonske Hof hvormed Hensigten ey skal være mindre, end at slutte en for begge Nationer høytidelig Off- og Defensiv-Alliance, for at befæste vor Revolution og tilintetgiøre alle Planer imod samme. Om en kort Tid maa det vise sig, baade om dette forholder sig saaledes eller ikke, saaog om det Storbrittanniske Hof er villigt til at entrere deri. Man gaaer endnu videre, man taler nemlig om en i Forslag bringende Formæling imellem Prindsen af Wallis og Madame, Kongens 13 Aar gamle Datter, som i dette Fald skulde gaae over til den Protestantiske Religion. Jmidlertid kan man, indtil bemeldte vidtudseende Rygter faae nogen Grad af Virkelighed, melde, at Hr. Fayette, saasnart han er kommet tilbage til Paris, skal tiltræde sin nye Post som Stadens Maire.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Den udenlandske Ministerpost, som Hr. Montmorin nu virkelig har nedlagt, er af vore Nouvellister bortgivet til næsten alle vore Gesandte. Hr. Segur har saaledes havt den i 24 Timer. Hvad man med Vished kan sige herom er, at denne Post ad interim forsynes af den indenlandske Minister de Lessart. J Mandags var Hr. Montmorin for sidste Gang som Minister tilstæde i Nationalforsamlingen, og gav følgende Afbildning paa endeel europæiske Magters Sindelav i Hensigt til Frankerige. "Paa Notificationen om den Kongelige Acceptation have vi ey endnu faaet noget Svar fra Porten, Rusland, Neapoliis, Sardinien og Churcoln. J Rom have vi ingen Gesandt; der har man altsaa gjort Publicum bekiendt med bemeldte Notification. J Wien har Keiseren svaret, at hans Ønske var alt det, der kunde bidrage til Kongens og Dronningens Tilfredshed, ligesom og at leve i god Forstaaelse med Frankerige; hvilket vel ogsaa alle Magter ønske. Engeland har yttret den tydeligste Deeltagelse i Kongens, hans Families, og hans Undersaatters Velfærd.
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Holland har udtrykkeligen ønsket Monarkiet og Kongen til Lykke med Revolutionen. Churfyrsten af Sachsen, General-Gouvernementet i Brüssel, Canton Zürch, Republiken Gens, og Churfyrsten af Trier ligeledes. Under Paaskud, at Kongen ikke var frie, har Ministeren i Stockholm faaet Depechen tilbage; men den skal paa nye overleveres, og ifald den atter skulde blive afviist, har Kongen befalet Ministeren strax at forlade Stockholm, uden at tage Afsted. Kongen af Spanien har svaret, at han ikke kunde overtale sig til at troe, at Kongen af Frankerige var physisk og moralsk frie, at han ey heller vilde svare, førend han var fuldkommen overbeviist om hans Cousins Frie Med denne Rapport og Hr. Montmorin Afsked. hed."
Kiøbenhavns Postrytter, 1791-11-18
Warschau, den 5 November. Det Churfyrstelige Sachsiske Hofs Svar paa den af Rigsdagen den 22de September vedtagne og den 1ste October i Dresden insinuerte Note er af følgende Jndhold: Undertegnede har ikke undladt at forelægge Churfyrsten den Note, som Hr. Greve Malachowsky, Kongens og Republikens overordentlige Gesandt og befuldmægtigede Minister, under 1ste hujus har tilstillet ham.""Overmaade rørt over de der viiste Kiendetegn paa Republikens Tillid, smiggrer Hs. Churfyrstel. Durchlauchtighed sig med, at hans hele Forhold under de nærværende Omstændigheder vilde tiene til Beviis saavel paa hans Erkiendtlighed imod Hs. Majestæt Kongen og den respectable polske Nation, som paa den Jnteresse, han tager i sammes bestandige Lyksalighed.""Da denne Lyksalighed fornemmelig maa grunde sig paa Rigets nye Constitution, saa har Churfyrsten, i Følge denne hans Tænkemaade, anvendt den største Omhu paa at undersøge Constitutionen i det heele og de siden paa fulgte Anordninger, efter den authentique Communication, han har faaet om samme. "Hs. Durchlauchtighed har i Pohlens nye Grundlove fundet adskillige Puncter, ved hvilke nogle vigtige Tvivhave havt Sted, og som synes at behøve nærmere Oplysning, førend han kan beslutte at indlade sig i ringeste Underhandling over Pacta Conventa.""Disse Beretninger bringe Hs. Churfyrstel. Durchl. til at troe, at det tienligste Middel til at faae bemeldte Tvivl opklarede vilde være det, som foreslaaes i Hr. Greve Malachowskys Note, nemlig at udnævne nogle Personer, som det fra Kongen og Stænderne maatte overdrages at træde i Underhandling her med dem, som Churfyrsten maatte udnævne, for ved fælles Bestræbelse at hæve de Hindringer, som ere hans Beslutning imod.