Aalborg Stiftstidende, 1835-11-11
Spanien. Saalænge det var tvivlsomt, hvorvidt Mendizabal vilde gaae seierrig ud af Kampen mod de egenraadige Juntaer, blev han angrebet af de franske ministerielle Blade, som betillede ham med Navn af en Concessions Minister, nu das det synes at lykkes for ham at rede sig ud af sin vanskelige Stilling, yttrer de franske Magthaveres Gunst sig for ham i en ikke ringe Grad. Baade Journal de Paris" og Moniteuren" udbrede sig i Lovtaler over ham, da man nu troer, ifølge et Brev, man har modtaget fra Madrid, at see Forholdene i Spanien i et rigtigere Lys end tilforn. Det ser ond Villie og Partiaand, siger Journal de Paris, der have tillagt den nærværende Chef for den spanske Regjering let politisk (frifindet) System, som han aldrig har tænke paa. Hiint Brev oplyser nemlig en Deel af Mendizabals Færd saaledes: "Oppositionen og Juntaerne forlangte dette nærværende Kammers Oplysning og Jndkaldelse af constis. tuerende Cortes, men, tvertimod deres Forlangende, er detsse de sædvanlige Cortes, der virkelig ere indkaldte; flere Junii, taer havde fornemmelig lagt Vægt paa, at Regjeringen skulde bekræfte de af dem trufne Foranstaltninger og sauctionere de af dem gjorte Udnævnelser, men ingen af Delene er skeet. Ligesaalidet har Mendizabal indladt sig paa at af sætte en Masse af Embedsmænd, som Juntaerne erklærede sig imod og heller ikke paa at tilstede Pressen en uindskrænket Frihed, hvilket man med saa megen Varme havde gjort Fordring paa. Desuden synes det nu vist, at den Revision det kongelige Statut bliver underkastet, vil blive ledet af største Maadehold og Viisdom, idet mindste vil Hr. Mendisse habal og hans Collegaer opbyde Alt for at en saadan Aandiske ved hiin Revision kan blive den herskende. De Fortjener Mendizabal virkelig de Lovtaler, de franske miP. nisterielle Blade nu holde over ham; er det Lys, i hvilket lindet omtalte Brev vil have hans Foranstaltninger betragtede, be virkelig det rigtige, saa seer det ilde nok ud med den Frihed, ser som Spanierne stræbe efter. Det er da kun Liberalismen ni Maske, han bærer til Skue, for desto sikkrere, bag samme, sat kunne maneuvrere mod den i Spanien vakte virkelige Frihedsaand og efterhaanden stykkeviis at kunne til fintetgjøre den. Men det er naturligt, at OppositionensFournaler nødig ville til at troe eller inddrømme, at Dettellikan være Tilfældet. De sætte deres Liid til, at de Cortes, de som, efter den nye Valglov, skulle træde sammen, ikke ville er lade det spanske Cabinet slippe for saa godt Kjøb, som de de ministerielle Organer i Frankrig nære Haab om. Den Un da derstøttelse, som Mendizabal har fundet hos virkelig redelige se, og frisindede Spaniere, giver vel ogsaa Formodning om, at for det ikke er den Slags Lovtaler, Journal de Paris beærer ham med, han higer efter. Jøvrigt synes det at være vist, at Stemningen hos Fol sket med hver Dag helder mere til Regjeringens Side; Hin et dringerne, Ministeriet har at kæmpe med, blive med hver Dag færre; Jnsurrections=Tropperne, som fra DespennaPerros ere opbrudte til Arragonien imod Carlisterne, have derved ryddet en betydelig Anstødsteen for Spaniens Rolighed af Veien. Las Navas spiller nu en bedrøvelig et Rolle, forladt af sine politiske Venner, opgivet af sin i Hær, er han naturligviis ligesaalidet nu længere nogen Gienstand for Primierministerens Opmærksomhed, som for det vankelmodige Folks Gunst og bifald, men som en Jnsurgentchef uden Tilhængere, som en Jnsurgentgeneral uden Armee, er han snarere udsat for at udpibes, hvor han lader sig see. Denne Tingenes Vending giver Regjeringen Luft ogsaa paa andre Maader. I Krigsdepartementet beskjæftiger man sig nu for Alvor med at udkaste en Ordonnants, der skal kalde, ikke mindre end 100000 Mand under Vaaden, med hvilke man paa eengang vil knuse JnsurrectionsHydraens mange Hoveder. - En Skrivelse fra Madrid af 22de omtaler den portugisiske Hjælpehær paa 7000 Mand, som om den allerede er indrykket paa spansk Grund. Enkelte spanske Blade omtale desuden Tingenes nærværende Stilling paa en, for Dronningens Parti aldeles beroligende, Maade; efter dem kan man betragte alle Liberale som forsonede og forenede til Kamp imod Absolutisterne. - Med Jnd begreb af Garnisonerne i Fæstningerne i de baskiske Provindser og i Navarra, 11,000 Mand, anslaaes hele den Christiniske Hærs Styrke til 72600 Mand, hvoriblandt dog tigtignok Portugisernes Tropper, hvis Ankomst man seer imøde, lere regnede med; Carlisternes Hær anslaaes kun til 25000.