Norske Intelligenssedler, 1793-04-10
Bekjendtgjörelse. I det corresponderende Topographiske Selskab for Norge ere indgaaede: Hr. Biskop Schiønbeider. Hr. Oberstlieutenant og forrige Generalveimester Krog. J. F. Hartvig. Kuns For den Lastefulde er Døds Tanken gyselig - Graven fæl og skræksom - Kuns Et Blik udover Ligenes Vaaning - og - Helten selv skal og bævede ynkværdig Rolig og frimodig, fuld af saligt Haab og Fortröstning stod derimod den Dydige ved Gravens Bredde og ansknede Naturens Ruiner - Skranken og Grændsen for Støvets pragtfulde Glimmer og forfængelige Stolthed, Antastet af de smerteligste Pinster- og ved disse som Dødens visse Herold forkyndt om at skiænke Naturen sin Ret - betale den tilbage sit borgede Støv og nedlægge sin Vandringstav, Endog da - da er den Dydige kiek og ufortærdet - stærk og mandig til sidste Glimt, og blunder altsaa södt og roelig hen Et Exempel herpaa var den ærværdige Olding Velædle Hr. HERONIMS JOHAN OSTERHANS Borger i Christiania. Fød i Bremen den 18de Februarii 1718. Gift den 9de December 1744. med Velædle Jomfrue DOROTHEA DIDRICHSEN med hvilken Han avlede 6 Børn, hvoraf de 3 allerede hvile, og 3 ere tilbage det med Moderen og 21 Börne-Börn af 35 maatte savne Ham den 29de Martii 1793. Læser! Redelig og oprigtig mod alle - falsk og underfundig mod ingen Fölsom og medlidende mod Trængende - velvillig og tienstfærdig mod Enhver, Flittig og stræbsom i sit Kald - nidkier og troe i hine Pligter, Elsket Mage for sin Ægtefælle - om og retskaffen Fader for sine Børn. Gudfrygtig og dydig - christelig og anstændig i sit hele Forhold. Dette er Mandens sandfærdige Eftermæle, Ingen Under altsaa at Hans Liv var velsignet og Hans Død salig Menneske! - Menneske! ønsker Du at døe den Retfærdiges Död, da lev og fremdrag dine Dage som Han Held skal da omgierde dig i Tiiden - Trøst i Döden og Salighed 1 Evigheden. Det maae nu være nok saa urigtigt, ikke mindre sædvanligt bliv det alligevel, at man ved Forslag, af nogen Betydenhed seer meere paa dets Ophavsmand eller Forebringer, end dets Grunde. Hvem er denne Person, i hvilken Embeds- eller Ærespost, i hvilke Forbindelser og Anseelse staaer han, indtil hvorledes seer han ud, gaaer gjerne forud, og det Foreslagne selv, dets modne Overveielse - ja dermed har det Tidsnok. Er Forslagets indvortes Værdie, Vigtighed eller Nytte, altsaa dets eneste Talsmænd, Savner det fremmet Biestand af udvortes Anseelse og Myndighed, vee da baade Projectet og dets Organ. Hvad er herved at giøre, Verden var nu aldrig anderledes: den maae tages som den forefalder og paa sin særegne Foed. Fordomme af dette Slags er ikke at spøge med. Tage de Modpartiet: Ansee de sig i Nødværges Tilstand mod Angreb paa Ære og Velfærd, understøttes de af gammel Myndighed, formentlig hævdet Besiddelse af Forbindelser og Jndflydelse: Forsvare de sig fra Mosis Stoel og Musernes Sæde, fra Arsenalet for de konstigste og skarpeste Vaaben, hvor farlig og haard ville da ikke Striden blive Hvad ville Udfaldet blive for Sandheden i sin Nøgenhed. Maae den ikke see sig om efter fremmet Hielp, efter Forbund med Magter, der kunde giøre Partiet og Kampen nogenledes lige. Disse Tanker opkom ved at læse Hr. Professor Wilses Jndbydelse i disse Blades No. 13. Meget godt og efter Norsk Troe sandt er der bleven sagt: Meget, som giør Forfatterens Mod, Patriotisme og Jver for Videnskaberne, lige stor Ære. Kun imod det, som skulde give Forslaget om et Academie i Norge, den fornødne Vægt, kunde maaske noget være at indvende. En Samling af private til nærmere Overlæg om, ja vel Subscription for et Academie hos os selv blir der bestemt og en Deputation derpaa til Regieringen foreslaaet. Er dette Skridt ikke baade for raskt og usikkert. Til at forberede et for Landet saa vigtigt Anliggende, synes denne Anstalt ikke at være stor og stærk nok. End om ingen efter Jndbydelsen indfandt sig: om baade Overlæg og Subscription udeblev, var dette da ikke et virkeligt Tab for den gode Sag; Fik det ikke til Glæde for Modpartiet Anseelse af, at hverken Ønsket eller Lysten til Biedrag for den Indretning var saa nationalt og almindeligt, som man foregav, og saaledes blev det Onde endnu værre. Man kom maaske et Skridt nærmere til Maalet, om der fra flere Videnskabs Elskere her eller andenstæds skeede en vel affattet offentlig Opbydelse til Liigetænkende i heele Landet, eller en Anmodning om, at ville forene sine Ønsker et eget Academie angaaende med deres, og inden en fastsat Tiid tillige med dem at frembære disse Ønsker hver for sine særskilte Stifters Directeurer. J dem fik Sagen troe og virksom Allierte, ved dem kom den paa en højtidelig Maade i Bevægelse og kunde saaledes udrustet, baade byde Fienden Spidsen og giøre sig Haabom Seier. Til Forberedelsen hørte ogsaa maaske en Belønning af 1 a 200 Rdlr. for den beste Besvarelse paa Spørsmaalet og et Norskt Academies Nødvendighed, beste Indretning m. m.; og til denne Sums frivillige Sammenskud skunde man ønske, at Hr. Wilse vilde for det første indskrænke sin Jndbydelse.