JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Spanien. Dronning Christines Overgeneral Espartero, der synes at have mere Lyst til at bruge Pennen end Sværdet, har atter udstædt en Dagsbefaling til sin Armee, hvori han meget beklager sig over at Regjeringen lader ham og hans Soldater mangle det Allernødvendigste, hvorfor han og agter at besvære sig over den for Cortesforsamlingen, men forøvrigt erklærer sig beredt til at forsvare Dronningens Sag indtil sidste Mand. Esparteros Klager skulle dog denne Gang være ugrundede, og Regjeringen, der veed at han lader sig lede af forskjellige Partiehensyn, begynder nu at blive kjed af ham, og er derfor betænkt paa at give ham en Efterfølger, naar den blot paa en eller anden Maade kan faae ham fjernet fra Armeen. Fra Krigsskuepladsen er intet Nyt, og da fuldstændig Efterretning om den sidste Seir, Christinerne skulle have tilfægtet sig, mangler, antager man, at det kun har været en af de ubetydelige Fægtninger, som spansk Pralerie har givet Navn af et Slag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Portugal. J Lissabon har atter fundet et Oprør Sted, som Dronningen dog ved egen Kraft, fik dæmpet. Foranlediget af at et udspredt Rygte fortalte, at Dronningen vilde vælge Chartister til Ministre, opfordrede Senhor Caldeira, Civilgouverneur i Lissabon, Senhor Franca, Commandeur over Arsenal=Bataillonen, og Senhor Mantas, Commandeur over Nationalgardens 15de Bataillon, hele Nationalgarden til at underskrive et Bønskrivt til Dronningen om ikke at vælge saadanne Mænd til sine Raadgivere. Opfordringen fandt imidlertid ikke almindelig Gienklang, og de forskjellige Partier, deelte sig nu, og Dronningens Modstandere bemægtigede sig Arsenalet. 8000 Mand Linietropper under Sada Bandeira blev nu sendt mod dem, men da flere Hundrede af Dronningens Tilhængere, flygtede ved det første Skud og de andre ikke viste megen Tilbøielighed til at angribe Jnsurgenterne, valgte man at underhandle med dem, og i et Kaffehuus blev man enige om, at Alt skulde forblive ved det Gamle, og at Jngen maatte straffes for dette Oprør. Denne Overeenskomst nægtede imidlertid Dronningen at sanctionere, og da hun uden at raadføre sig med sine Ministre besluttede at opløse Nationalgarden, samlede denne sig atter og Sa da Bandeira forlangte tilligemed de andre Ministre, deres Afskeed. Denne blev dem bevilget og mod Jnsurgenterne sendte man Linietropper under General Bomfin. J den Kamp, som nu opstod, blev Nationalgarden beseiret og Oprøret saaledes forTiden dæmpet. Hverken den engelske Gesandt eller Flaade have deeltaget i disse Begivenheder, og Dronningen har udviist meget Mod, men man frygter dog for Fremtiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Tydskland. J de cølnske Stridigheder er endnu intet afgjørende Skridt foretaget, og det er derfor kun Publicationen af de fra Romerhoffet medeelte Oplysninger i Sagen, der atter have bragt Liv i denne, af de tydske Journaler i høi Grad udtværede Sag. Hvad det romerske Skrift angaaer, da omhandler det kun de blandede Ægteskaber, og de Forhandlinger som i denne Anledning have fundet Sted mellem Hofferne i Rom og Berlin, og det er tydeligt, at meget er tilbageholdt formodentlig for at sikkre sig flere Argumenter mod Preussen, om de i Tiden skulde blive anseet nødvendige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Kongen af Preussen har kaldt Bunsen tilbage fra Rom, et Skridt, der synes at tyde hen paa en fjern Afgjørelse af Stridighederne. En af de colnskeGeistlige, der underskrev Klagen mod den afsatte Erkebisp for revolutionaire Hensigter, har senere tilbagekaldt denne Beskyldning som urigtig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Fædrelandet. J Kiel er aabnet en Subskription for Bidrag til Assistance ved det afbrændte Slots Gjenopførelse. Resultatet deraf har, som en Correspondent i Hamb. Corresp." siger, allerede viist, at Kielerne ikke blot vide at tale og skrive, men naar det gjelder, ogsaa at handle, endskjøndt den Sum, der ventes samlet, hvor betydelig den end turde blive foren Stad som Kiel, dog stedse vil forekomme ringe i Forhold til Skaden, der anslaaes til 120,000 Rbd. Dette Beviis paa Kielernes Patriotisme understøttes naturligviis meget af deres Jnteresse for, at det tilkommende høie Ægtepars Bosættelse i Kiel maatte kunne realiseres uagtet den indtrufne Ulykke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Ved sidste Randers Hestemarked vare Priserne saa flaue, at en af de første holsteenske Hestehandlere indkjøbte sine bedste Heste til en GjennemsnitsPriis af 80 Rbd. Stk. Enkelte store gode Heste betaltes med 150 Rbd. og derover En 3aarig Halvblods=Hingst, falden efter Young-Moses i Veile, blev betalt med over 400 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
J Ørsløv Sogn under Grevskabet Holsteen borg, har i disse Dage den sørgelige Begivenhed tildraget sig, at en 60-aarig Kone, Margrethe Olsdatter, som havde været Sognets Gjordemoder, da hendes Mand, Huusmand Anders Mortensen i Oreby, havde erholdt Bevilling til Skilsmisse og Tilladelse til at indgaae et nyt Ægteskab paa Grund af at hun var bleven sindsvag, henimod den Dag, da hendes Mand blev viet til et andet Fruentimmer, lagde Jld paa Præstegaarden i Ørsløv, hvilken dog blev slukket, og da hun ifølge deraf blev arresteret, faa Dage efter hængte sig selv i Arresten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Fra Salling fortælles i Aalb. Avis følgende Historie: En Bondekus, der stod ved Malicen, i Kjøbenhavn, underrettedes fra Hjemmet om, at der var tilfaldt ham en Arvepart af circa 900 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Vor snu Sallingbo lod sine Penge strax komme over til Hovedstaden, gjorde derfor Jndkjøb af et Parti Nysølv og drog hermed tilbage til Salling, hvor han paa Landet tilbød nyt Sølv mod gammelt Sølv, et Bytte, som man naturligviis villig indlod sig paa, da det nye var meget stadseligere og kjønnere end det gamle. Senere kom man imidlertid til en anden Erfaring, og Jndustriridderen blev indklaget for Retten. Resultatet heraf er os endnu ikke bekjendt, skjøndt Man vil paastaae, at Retten har frikiendt Tiltalte, da han kun havde til tusket sig gammelt Sølv mod Nysølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Da Redacteuren af Kallundborg Ugeblad, Hr. Edvard Meyer, i denne Tid har vandret og i Slagelse i flere Huse, for at samle Subskribenter paa sit Blad, og man siger, at han paa lignende Maade har besøgt eller vil besøge endeel andre Kjøbstæder, i Sjælland, saa raader en Ven af Slagelse Avis dens Redaction at tage Posen paa Nakken og Vandringstaven i Haanden, for at gjøre det Sammesom Collega fra Kallundborg; i hvilken Anledning Redactionen af Slagelse-Avisen imidlertid undskylder sig med, at den ikke er meget rap tilbeens, men maa nøies med at bede Bladets nærværende og tilkommende Subskribenter undskylde, at den ikke i egen Person gjør dem sin Opvartning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Hr. K. Nommels fra Olufskjær fortæller i itzehver Ugeblad, at han med flere Andre fornylig gjorde en Slædetour over lille Belt til Assens. styrende lykkeligen ind i Havnen og derpaa over et lille Askebjerg og en Møddingdynge ind i Staden. Næppe havde han imidlertid sat Foden paa fyensk Grund, før der affordredes ham 72 s. i Bropenge, endskjøndt han ikke var kommen i den ringeste Berørelse med Broen. J den Anledning opkaster Hr. Nommels det Spørgsmaal: "om maaskee en Luftskipper ogsaa skulde betale Bropenge, selv hvis han nedsteeg midt i Byen?"At de Deputerede i Flensborg have handlet aldeles i deres Medborgeres Aand og Tænkemaade i deres Strid med Magistraten, synes en Takadresse til dem at bevidne, som er underskrevet af 687 af Flensborgs anseeteste Borgere. Vi bevidne Den (de deputerede Borgere) vor inderligste Tal hedder det der - fordi De saa udholdende og kraftigen have kæmpet for Vedligeholdelsen af Stadens Rettigheder, og derved fuldkommen retfærdiggjort den Dem ved Valget viste Tillid."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Blandet. J den nærværende spanske Borgerkrig vækker en Amazone, Carlist-Chefen Bears Kone, megen Opsigt. For ikke længe siden blev hun taget tilfange, efter dog at have værget sig yderst tappert og faaet 4 betydelige Sabelhug og Landsestik. J et Belte førte hun en betydelig Pengesum hos sig. Hendes Dragt er røde Beenklæder, Blouse og Straa har, som hun har erobret fra en Alcade. Huu gaaer nu i sit 38te Aar, er af Middel-Størrelse og ret smuk endnu. Foruden Carabin og Sabel var hun bevæbnet med 2 Pistoler i Beltet og 2 i Sadelposerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Den svensk norske Eskadre, som i længere Tid har krydset i de levantiske Farvande, er den 19de Febr. gaaet tillankers ved Alexandrien, hvor dens Officerer, der (som Smyrner-Coureren udtrykker sig) udmærke sig ved fiin Levemaade, for en Deel have afbrudt den blandt Frankerne indtraadte for gelige Eensomhed som en Følge af Handels=Crisissen. Fra Annonay i Frankrig skrives: En 10-aarig Pige i det herværende Kloster var formedelst en ubetydelig Forbrydelse blevet indespærret i et mørkt Kammer i Nærheden af Kielderen, som tjente til at hensætte Skramlerier i. Flere Murere, som arbeidede i Nærheden, hørte hendes Angstskrig og sidste, søgte man at kalde Livet tilbage i Barnet, men forgjeves. Berørelsen af Dyret havde frembragt en dødelig Omvæltning i hendes hele Væsen. De rasende Haandværkere bemægtigede sig Abedissen, som nu er i Fængsel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Stadsmagistraten i Erfurt har tilkjøbt sig Ruinerne af det derværende Kloster, hvori Martin Luther for 300 Aar siden levede som Munk, og har der ladet indrette en beqvem Bolig for fem fader og moderløse Børnebørn (3 Piger og 2 Drenge) af den afdøde Doctor Johan Melchior Luther, Professor ved Universitetet i Erfurt og den eneste Efterkommer af den store Reformator.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
J Bamberger Dagblad af 5te Februar bliver blandt de Fødte ogsaa nævnt en Michael Kell ner, hertugelig Postillionsbarn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Lord Cochrane" (den kgl. Fuldblodshingst) vil i de første Dage af April tiltræde sin sædvanlige Sommerreise fra Sielland til Jylland. Aalborg er Bestemmelsen. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Ved Tallotteriets 1335te Trækning i Altona udkom: Jndsendt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Bekjendtgjørelser. Undertegnede har nedsat sig i Nysted som practiserende Læge, og anbefaler sig til Enhver som maatte behøve min Tjeneste; mit Logie er hos Hr. Gjæstgiver Suhr. Nysted den 2den April 1838. Poulsen, practiserende Læge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Licitation. Efter Begjæring af denne Byes Havnecommission bliver i Baron Selbys Magazin ved Stranden, Tirsdagen den 17de Bar April førstkommende, om Formiddagen Klokken 11, afholdt offentlig Licitation over Leverancen af 2,000 Stykker Faskiner, – og af 420 Alen 6 Tommers Egetømmer. Conditionerne og Prøverne af Faskinerne forevises af Kiøbmand R. Sidenius.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Samme Tid og Sted bortsælges ved Auction, mod contant Betaling endeel Ros og Træe=Affald. Nyekiøbings Auctions=Contoir, den 2den April 1838. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Auctioner. Da det ved Auctionen over Kammerraad Lunddahls Boes Gaard og Jorder i og ved Marieboe den 28de Decbr. f. A. gjorte høieste Bud ikke er af Skiftecommissionen blevet approberet, saa bliver denne Eiendom, der nærmere findes beskreven i denne Tidendes . 106, 107 og 108 af f. A., stillet til Bortsalg ved tredie Auction, som afholdes paa denne Byes Raadstue, Fredagen den 20de April førstkommende, Formiddag Kl. 11. Conditionerne for Salget, hvoriblandt, at Nationalbanken, lader af dens Midler 2/3 Dele af Kjøbesummen forblive indestaaende i Eiendommen, mod 1ste Prioritet, ligge til Eftersyn herpaa Comptoiret. Marieboe Byfoged Comptoir, den 29de Marts 1838. Jørgen Sommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Tirsdagen den 17de dennes om Formiddagen Kl. 10 bliver paa Byens Raadstue mod contant Betaling bortsolgt en af Gaardmand Peder Jensen i Østerulslev under 11te November 1832 udstædt Panteobligation stor til Rest 70 Rbd. Sedler, tilhørende Aftægtsmand Mads Jensens Stervboe. Hvilket herved bekjendtgjøres. Rødbye den 1ste April 1838. Jbsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Mandagen den 9de April førstkommende om Formiddagen. Kl. 10, lader Hr. Proprietair Nissen paa Boderupgaard ved offentlig Auction bortsælge Kartofler, Hørfrøe, Kornvarer, Humle, Køer m.v. Andre indbydes at indsætte til Bortsalg ved denne Auction, hvorom Anmeldelse maa gjøres snarest muligt til Procurator Tidemand her i Byen. Vederhæftige Kjøbere gives Credit til Mikkelsdag d. A. Falsters Birk, Nykjøbing den 31te Martii 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Onsdagen den 11te April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Hr. Forpagter Mackeprang paa Ourupgaard ved offentlig Auction bortsælge: endeel Kornvare af Rug, Byg og Havre samt et stort Qvantum Lægge=Kartofler, 8 fede Sviin og endeel Ungsviin, imod Credit for vederhæftige Kjøbere til dette Aars Mikkelsdag; hvilket herved bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing den 28de Marts 1838. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-03
Efter Overeenskomst med vedkommende Auctions-Directeur, bliver paa Hardenberg Tingstue, Tirsdagen den 24de April d. A. om Formiddagen Kl. 11 1/2 slet, afholdt offentlig Auction, hvorved den i Waabensted, Sogn, paa Nielstrup Hovedgaards Mark, beliggende Veirmølle, Wentepose Mølle kaldet, med tilhørende Bolig og Jordlod, opbydes til Bortforpagtning i 10 Aar fra 1ste Mai 1838 at regne. Conditionerne hvorefter denne, for Maling fordeelagtig beliggende Mølle, agtes bortforpagtet, ere forinden Auctionen, til Eftersyn hos undertegnede Godsforvalter, som tillige lader Møllen forevise. Hardenberg den 28de Marts 1838. Dons. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
Lollands Falsters blif Tvende. No. 40. Fredagen den 6 April.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
Udenlandske Nyheder. Frankrig. Ligesom det nuværende Ministerium stærkt bliver dadlet af Journalerne, saaledes gaaer det og med hele Deputeret kammeret, som beskyldes for aldeles ingen Sands at have for dets egentlige Betydning. Vigtige materielle og legislative Spørgsmaale afgjøres hurtigen efter intetsigende Debatter, hvorimod Gjenstande, der kun have theoretisk Jnteresse, fremkalde vidtløftige Discussioner, fordi saavel de nye som de gamle Deputerede heri have Leilighed til at vise deres Talegaver og andre gode Egenskaber. Som en Uskik, der er optaget efter det forrige Kammer, hører det og, at de Deputerede komme meget seent. Efter denne Dom over Deputeretkammeret er det let at indsee, at deres Forhandlinger kun sjældent frembyde noget Jnteressant, og noget saadant kan derfor heller ikke meddeles denne Gang. Handelsministeren har tilbagekaldt sin ugunstige Beretning om Tilstanden i Nordamerika, imidlertid synes det ikke som den nordamericanske Gesandt vil lade sig nøie hermed, men skal derimod have i Sinde at besvære sig over Ministeren hos Kongen. Mellem den franske Gesandt ved Hoffet i Turin og dette er opstaaet et spændt Forhold, der formodentlig vilbevirke, at Gesandten, Hr. Ramugny, bliver kaldt tilbage, og Anledningen til alt dette er ene, at da en nordisk Magts Gesandts Kone ved en Hoffest bar en Hovedpynt, som kun Kongehusets Damer maatte bære, havde Hr. Ramugny tilladt sig nogle Vittigheder over den Jver, hvormed den sardinske Ceremoniemester søgte at forebygge en slig Forseelse i Fremtiden. Ceremoniemesteren bekjendtgjorde nu samtlige Gesandter, at det var forbudt at bære den omtalte Hovedpynt, og at Hr. Ramugny's Yttringer havde gjort en Gjentagelse af dette Forbud nødvendig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
Spanien. Madrider Gaceta meddeler nu endelig nogle Efterretninger om den saa tit omtalte Fægtning, hvorefter den skal have fundet Sted ved Valdepenas den 14de f. M. Kl. 3 om Morgenen angrebe Christinerne under General Flinter Carlisterne, der bleve anførte af Basilio Garcia. Fægtningen varede til Kl. 8 om Morgenen, da Carlisterne trak sig tilbage med et Tab af 200 Fanger og mange Døde. Et Rygte om at BasilioGarcia ogsaa skulde være blandt de Fangne, og senere være bleven skudt af General Flinter, har ikke bekræftet sig. Carlisternes Vaabenplads i Catalonien, Ripell, skal efter en haardnakket Modstand, være indtaget af Christinerne, som der have gjort et godt Bytte. Uagtet saaledes Krigen endnu vedvarer i Spanien, skulle dog Partierne, efter en Skrivelse fra Frankfurt, nu være meget tilbøielige til at afgjøre deres Strid ved en Familieforbindelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
Jtalien. Tilstanden paa Sicilien skal ingenlunde være gunstig, men saavel her som i Neapel er en stum Forbittrelse synlig, og det er kun Uenigheden mellem de mange forskjellige Partier, hvori Landet er deelt, der giør, at denne Tilstand ikke er farlig for Regjeringen. Denne har dog truffet alle mulige Foranstaltninger, for med Magt at dæmpe ethvert Oprør. Foreningen af Sicilien med Neapel indseer nu Regjeringen frembyder langt flere Vanskeligheder en Fordele, og man ønskede derfor gjerne, at denne ikke var skeet; imidlertid spores ingen Tilbøielighed til, for det første at hæve den. Tydskland. Paven har gjennem sin Runtius, i Brüssel, Monsignore Spinelli, ladet tilkjendegive Geistligheden i hele Ærkebispedømmet Cölln, at han ikke anseer Dr. Husgens Valg, som Capitularforstander, for gyldigt, men at alle skulle rette sig efter den af Ærkebispen for 1837 udgivne Faste Anordning. Stridighederne mellem Regjeringen og Ærkebispen i Gnesen, der, som tidligere meddeelt, har efterfulgt Ærkebispen af Cöllns Exempel, vedvare endnu, og have i saa meget høiere Grad vakt Regjeringens Mishag, da man er overbeviist om, at Religionen her ene bruges som Maske for andre Tendentser. Den preussiske Regjering har atter alvorligt besværet sig over de idelige Angreb, som de baierske Blade tillade sig mod den, og Hoffet i München begynder endelig at indsee Nødvendigheden af at lægge et Baand paa Pressens Tøilesløshed i disse Stridigheder. J Preussen smigrer man sig forøvrigt med, at de collnske Anliggender maaskee ville bidrage til at forskaffe dem en friere Presse, da Regjeringen ved de i disse Stridigheder hyppigen udgivne Skrifter er bleven overbevist om, hvilken kraftig Understøttelse Pressen kan yde Regjeringen i enhver retfærdig Sag, ligesom og de baierske Blade have viist, at det Onde, Pressen, kan bevirke, stedse bedst modarbeides ved den. - Jnteressen for de hannoverske Stænder taber sig stedse mere og meere, især da man ved den Forsigtighed, hvormed deres Forhandlinger omtales, bliver mere og meere uvidende om hvad der egentlig foretages.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
J det første Kammer træffer Regjeringen en Modstand, den ingenlunde havde ventet, men om det andet Kammer har man derimod i Almindelighed den Mening, at det ganske har forseilet sin Opgave. Som en Følge af at de fleste og største Byer enten aldeles ikke have valgt, eller at deres Valg ere forkastede, er Oppositionen meget svag, og istedet derfor at gjøre hvad der ene er tilbage for den, nemlig ved ganske at forlade Forsamlingen, at bevirke dennes Opløsning, blive Oppositionsmedlemmerne der endnu, for, som de sige, at Kammeret ikke aldeles skal mangle en Opposition. Kongen af Hannover har forbudt alle sine Undersaatter at freqventere Forelæsninger ved Universitetet i Leipzig, rimeligviis som en Følge af, at Hofraad Dahlmann er bleven anført i Lectionscataloget blandt dem, der agte at holde Forelæsninger der. - Staden Osnabrück har henvendt sig til Forbundsdagen med en Petition om Opretholdelsen af Forfatningen af 1833, og man mener, at Kongen af Hannovers Stedsøns Afreise til Frankfurt staaer i Forbindelse hermed. J Göttingen har Magistraten og Borger collegiet ansøgt Kongen om Tilbagekalgelsen af de 7 Professorer. - Overalt fra Tydskland, Polen og Ungarn hører man Klager over den betydelig Skade som Floderne i dette Aar have foraarsaget ved Oversvømmelser, der fornemmelig i Warschau og Pesth skulle have været saa voldsomme, at Jndvaanerne maatte flygte op paa Tagene for at frelse Livet. J Pesth skal ved denne Leilighed flere Hundrede Fanger være omkomne i Fængslerne, og Jndvaanerne frygte endnu skjøndt Floden (Donau atter er sjunken for at flytte ind i Husene, da disse nu ere faldefærdige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
Fædrelandet. Sagen mellem Regjeringen og Banken ang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
de 12 Mill. er atter bleven omtalt i Kjøbenhavnsposten, da der nu skal være Tale om at afgjøre den ved Forliig. Af de Banken fra Regjeringen udlaante Protocoller over Forhandlingerne i 1818 skal Banken, som tidligere meddeelt, være kommen til Kundskab om, at Seddelgielden, som skulde indløses ved de 3 Renter, er ansat 4 1/2 Mill. for høit. Ved at omtale dette bemærker Kbhvst. meget træffende at Octroyen har udtrykt sig meget uheldigt, naar man ved alle courserende Sedler skal forstaae en Deel af de courserende Sedler. Det Forlig, Banken nu vil proponere, skal gaae ud, paa at de 4 1/2 Mill. fradrages Seddelgielden og at Finantserne af Resten circa 10,700,000 Rbd., der skulle afbetales aarligen med 820,000 Rbd. strax betaler 7,000,000 Rbd. da Forskjellen 3,700,000 er det Tab, som Banken lider i Renter ved den nærværende Betalingsmaade. At dette hele Arangement ikke billiges af Kjøbenhavnsposten er let at indsee, og det vil vel og være vanskeligt for nogen at fatte, hvorledes denne, i det mindste tilsyneladende, store Opoffrelse fra Bankens Side, kan bringes i Harmonie med den saa dyrkjøbte Erfarings Sandhed, at Banken ingen Opoffrelser bør gjøre for Finantserne, da derved Bankens Fasthed og hele Landets Velfærd bringes i Fare. Vi ville imidlertid haabe, at Bankbestyrelsen ikke i denne for hele Landet vigtige Sag vil, da Pressen saa tydelig har udtalt Nationens Ønsker, paa egen Haand afgjøre Sagen, men overlade dette til Bankactionairerne selv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
Nykjøbing. Ved den af den nykjøbingske Afdeling af Trykkefriheds=Selskabet den 3die dennes afholdte extraord. Generalforsamling blev foretaget Valg paa Repræsentanter i den kbhvnske. Repræsentant=Forsamling, hvis Resultat nærmere vil blive bekjendtgjort saasnart Efterretning er indløben om hvorvidt de, paa hvem Valget er falden, have modtaget samme. Dernæst blev vedtaget at indsende en Tak=Adresse til Trykkefriheds=Selskabets Skriftcommittee i Anledning af den værdige Maade, hvorpaa den havde udtalt sig angaaende den oftommeldte ubekiendte Resolution. Sidste Aars reviderede og deciderede Regnskab blev fremlagt. Efter eget Ønske udtraadte af denne Afdelings Repræsen tantskab, Adjunct Berg og Procurator Tidemand, samt Secretairen, Fuldmægtig Jespersen og Kassereren, Boghandler Berggreen. J de fratrædendes Sted valgtes: Pastor Giessing i Torkildstrup, og Cancellieraad, Districtslæge Matzen, Søe=Krigscommissair Rathie og Bogtrykker Laub, hiin tillige til Kasserer og denne til Secretair. Si J Torsdags i forrige Uge hændtes den Ulykke at en ung rask Mand, som over Jsen vilde gaae fra Stubbekjøbing til Sortsøe, slap igjennem og druknede. Over i fem Qvarteer havde den Ulykkelige kjæmpet for Livet, men Jsen var saa svag at den brast ved hvert Forsøg paa at komme op. Hans Raab om Hielp havde samlet flere Mennesker paa Strandbredden, hvoriblandt ogsaa hans Kone, der kuns med Magt blev hindret fra at styrte sig i det mellem Landet og Jsen aabne Vande til Mandens Redning. Efter flere anstillede frugtesløse Forsøg til hans Frelse, forsvandt han endelig og fandtes kort efter død omtrent paa samme Sted. Han efterlader sig Kone og 4 Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1838-04-06
Beltpassage. Overfarten er endnu i Dag vanskelig fra Sjælland til Falster, da endeel Driviis har spærret Jndløbet mellem Sjælland og Masnedøen, saa at Transporten atter for Øieblikket skeer over denne Øe, tillige er af og til Driviis i Beltet, som ofte vanskeliggjør Transporten.