Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1838-06-21
Provindsialstænderne for Nørre-Jylland. J de fortsatte Forhandlinger angaaende en Petition om Tallotteriets Ophævelse (S. 414) stemte Proprietair Nyholm for en Committees Nedsættelse, da de ikke kunde være noget Upassende i at tilkjendegive Nationens Afsky for denne skadelige Spilleindretning, og det jo var tænkeligt, at Man forinden nærværende Sessions Ophør kunde ved Underretningen om de deels allerede iværksatte, deels iværksættende Besparelser i Statshuusholdningen, som ere antydede i den allernaadigste Bekjendtgjørelse af 9 Mai d. A., finde sig foranlediget til at indgive et bestemtere Andragende for at faae hiint Statslegemets Kræftskade udryddet. Stiftsprovst Hald ansaae det ligeledes for en fornærmende Mistillid til Regjeringens Udsagn, hvis Man ikke forudsatte, at der vil blive tilveie bragt Ligevægt imellem Statens Jndtægt og Udgivt og slige Besparelser snart indtræde, at Regjeringen vil blive istand til at undvære den Jndtægt, som Lotteriet giver. Dette, bemærkede den kongelige Commissarius, turde være noget overdrevet; thi dertil vilde behøves mange betydelige Besparelser, og til et Beviis paa, hvor vanskelige disse ere at gjennemføre, vilde han blot anføre, at Proponenten i et andet Forslag formeente, at ingen Besparelse kan finde Node Sted paa det Militaire, hvilket dog i Almindelighed antages. Stiftsprovst Hald maatte yderligere bemærke, at ved den foreslaaede Jndskrænkning af Trækningsdagene vilde dog den fattigere Klasse, navnlig Almisselemmerne, der nu (som Taleren af Erfaring vidste bortspillede i det mindste 1/3 af den Almisse, som ved tvungne Bidrag blev skaffet tilveie for dem, mindre fristes til at sætte disse i Lotteriet, og saaledes vilde dog i det mindste een Uges Almisse blive bedre anvendt. Efterat Præsidenten endnu havde erindret om, at nærværende Andragende kun indeholdt Forslag til en successiv Afskaffelse af Tallotteriet, og Landvæsenskommissair Wulff havde bemærket, at Spille raseriet flere Aar tilbage i Tiden var i visse Landdistrikter, tiltaget saaledes, at Man der havde ikke alene saakaldte Hoved=Collectioner, men endog Filial=Collectioner; men fra den Tid at Landsbye-Collectionerne vare ophørte, var ogsaa Spillesygen næsten ganske ophørt, blev Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse med 41 Stemmer mod 10 besvaret bekræftende og til samme valgt: Stiftsprovst Hald, Assessor With og Tobaksfabriqueur Funder. Oberst Brock fremlagde derefter et Forslag om, at der istedetfor den collegiale Regjeringsform maatte indføres en Departemental Bestyrelse. Efter Talerens Formening kunde Besparelser ved Armeen og Flaaden ikke tilraades; men da alligevel gjennemgribende Besparelser maatte finde Sted, bemærkede han, at som af Regnskabet for 1835 sees, andrage Udgivterne ved den civile Administration ved vor Collegial=Indretning 1,067,709 Rbd. 76 s., hvorunder ikke er indbefattet 219,582 Rbd. 7 s. til Honorarer og Gratificationer, medens efter Budgettet for Aarene 1836. 1839 for Norge, der har en næsten lige saa stor Befolkning som det egentlige Danmark, Administrations=Udgivterne der kun beløbe sig til 262,973 Spd. 32 s., foruden Distribution til de slettest lønnede Fogder. Fordelene og Manglerne ved begge Bestyrelsesmaader vistes, ligesom Taleren og bemærkede, at et Forslag af en lignende Natur, i den Roeskildske Forsamling er fremført af Grosserer, Knudtzon, Han foreslog derpaa: 1) at istedetfor den kostbare Collegial=Bestyrelse enhver af de øverste Administrationsgrene maatte erholde en enkelt Chef med fornøden Myndighed og de fornødne Kontoirer til under hans Ansvar og Veiledning at bestyre Alt, hvad under samme Administrationsgreen var eller vorder henlagt; 2) at ved denne Leilighed Alt, hvad Underviisningsvæsenet og Geistligheden angaaer, maatte samles under Et og skilles fra Justits=Departementet; 3) at Alt, hvad Armeen angaaer, dens Kommando, Rekrutering, Armering, Mundering &c. &c., maatte samles under een Krigsminister eller Chef for Krigsdepartementet, og Søeværnet ligeledes underlægges dette ; 4) at Alt, hvad vedkommer Finantserne, Statens Jndtægter og Udgivter, maa samles under Eet, saaledes at derfra til enhver Tid, foruden ved Slutningen af ethvert Qvartal, stedse kan erholdes nøiagtig Efterretning om Statens finantsielle Tilstand; og at den aarlige fuldstændige Beretning herover maa vorde offentliggjort saaledes som allernaadigst er tilsagt i Bekjendtgjørelsen af 9 Mai 1838.