Berlingske Tidende, 1836-04-14
Efterat denne Sag har været Gjenstand for en dertil nedsat af 7 Medlemmer bestaaende, efterat den paa Committees Prøvelse, og lovbefalet Maade har været foretaget i tvende tillader ProvindPlenarforsamling dernes Forsamling sig allerunderdanigst til Deres Majestæts Opmærksomhed at anbefale nedenstaaende Andragende, betræffende en mulig fremtidig Forandring af den Consumtionsafgift, som ei hæves af Brænderierne, til en directe Skat. Forsamlingen maa foreløbigen bemærke, at dersom denne Forandring nogensinde retfærdigen og billigen skal kunne iværksættes, saa maa den ei alene omfatte Kjøbstæderne udenfor Kjøbenhavn, men ogsaa Hovedstaden. J. modsat Fald vilde nemlig det Misforhold, der til Kjøbenhavns Skade finder Sted mellem denne By og Kjøbstæderne i Henseende, til Levestedets Dyrhed i det Hele, end mere forøges, ligesom Landmanden hverken paa Sielland eller i de andre Provindser vilde kunne være tjent med at tage en billig og passende Deel i den directe Skat, der vilde blive at paaligne istedetfor Consumtionen, naar det vigtigste og for mange Producter eneste Afsætningsted, Kjøbenhavn, blev udelukket fra den paatænkte Foranstaltning Dette forudskikket, tillader Forsamlingen sig i dybeste Underdanighed at fremstille de Grunde, som efter sammes Formening medføre, at Consumtionen, forsaavidt den ei udredes af Brændeviinsbrænderierne, maa ansees for en af de uhensigtsmæssigste Afgifter, i den danske Stat. Denne Afgift har for det første den Ulempe, at den fortrinsviis maa hvile paa Livets første Fornødenheder, som forbruges i stor Mængde, og et saa let kunne unddrages Opsynet som andre Artikler. Men herved fordyres naturligviis Føde midlerne, især Brød, Kjød og Øl, for den fattigere Klasse af Borgerne, navnligen Arbeids klassen, uden at det er sikkert, at Arbeidslønnen for de Enkelte stiger i Forhold dertil, da dennes Størrelse heroer paa Concurrencen af de Arbeidere, der søge de forskjellige Slags Arbeidsfortjeneste. Det er dernæst vel Øiemedet, at Stederne indbyrdes ligeligen skulle bære denne Afgift, forsaavidt den ei udredes af Brændeviins le brænderierne, men dette er og vil blive af les uopnaaeligt. Byrden af denne Afgift bliver tvertimod høist enlige fordeelt. Den ene Byes mere aabne Beliggenhed end den andens giver nemlig i hiin større Leilighed til at unddrage sig Afgiften end i denne derhos kan det aldrig undgaaes, at Opsyner, føres mindre redeligt og nøiagtigt i den ene By end i den anden, og sammenligner manAfgiftens Størrelse i de forskjellige Byer med disses Folkemængde og øvrige Forfatning, saa vil det Misforhold ogsaa blive klart, som de anførste Omstændigheder maae fremkalde. Dertil kommer det Onde, at de locale Forhold i de danske Kjøbstæder, og navnligen deres aabne Beliggenhed og Tilgjængelighed ad flere Veie, som Opsynet aldrig nøie kan controllere, fremkalde saa mangfoldige UnSmuglerier, at disse, der dog i derslæb og deres Væsen gaae ud paa et bedrageligt Forhold, ei kunne andet end bidrage til, isærden lavere Klasses Demoralisation. Frem des kan Opsynet ei iværksættes, uden at føre særdeles betydeligt Ophold og Bryde for Yderne, hvilket igjen bliver til binder for Producternes Forædling og Afsættelighed i hele Landet og hæmmer den frie Samfærsel inden Rigets egne Grændser, hvil ten dog er en af de vigtigste Betingelser for Landets Fremgang til større Velstand og Vel J enkelte Tilfælde, navnligen i Hoved væren. staden, hvor Undersøgelsen ofte kan opholde Producenten flere Timer, kan denne Afgifts Erlæggelse endog blive høist skadelig, næsten ødelæggende for visse Producter, saasom Fedevarer, der, som bekjendt, om Sommeren, J adskillige ingenlunde taale Solheden. Byer lader Afgiften sig endog aldeles ikke controllere formedelst den Tid og Forsinkelse, som en nøiagtig Control vilde medføre. Dette er navnligen Tilfældet i de Sjællandske Byer, hvorigjennem den stærkeste Fart gaaer til jøbenhavn, saasom Kjøge, Slagelse, Hol at, Ringsted og Roeskilde, især den sidste 9. Det er her aldeles umuligt for et udskrænket Antal Betjente at aflæsse alle ge, som føre consumtionspligtige Va ved ind- og Udkjørselen, og efterveiele Læs, for at de kunne blive forvissede efter Kudskens Opgivende vir Alkeligen gaaer igjennem Byerne, ligesom da i alt Fald en saadan 3 eller maaskee 5 dobbelt Aflæsning og Omveining paa en Kjøbenhavnsreise vilde være det samme som et Forbud mod Reisen. Følgen af disse og flere Jnconvenientser er bleven, at Landmanden, ofte ved en Douceur kjøber sig fri for den nøiere Undersøgelse, og saaledes paalægges der ham en Byrde, som paa en længere Reise gjennem flere Byer kan blive følelig for den, der maa erlægge samme, medens det i høi Grad nedværdiger den underordnede Betjent, at han modtager og oftere tildeels lever af slige Douceurer. Endnu staaer tilbage at berøre den Hovedgrund, som Oppebørselens Bekostelighed afgiver.