JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-28
Formedelst anden Bestemmelse er den Leilighed i min Gaard paa Guldsmedgade Nr. 869, som for Tiden beboes, af Hr. Strømpevævermester Werner, at faae til Leie til Michaeli Flyttetid. C. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-28
En Slup i seilbar Stand, 9 Læst, bygget paa Kravel, af Eeg, beliggende her i Havnen, er, formedelst Eierens Svagelighed, at erholde tilkjøbs, og kan strax modtages. Man behage at henvende sig til Undertegnede, der foreviser Fartøiet, og afslutter Handelen. Veile, den 24de Juni 1847. Thomas Madsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-28
Den eller de af Byens Vognmænd eller Fragtkjørere, der attraae at paatage sig Opkjørselen fra Havnen til Kannikegade, af circa 50 Cubikfavne Grundsteen, anmodes om, en af de første Dage, at melde sig hos Consul P. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-28
Paa Moesgaard ved Aarhuus staae flere Udsætterfaar og beder til Salg, der ere tjenlige saavel til Tillæg som til Slagtning. Man henvender sig til Rasmussen, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-28
Nyt Ovartals-Abonnement. Aarhus Stifts-Tidende. modtages paa alle kongelige Postoontoirer, i Aarhuus paa Adressecontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
No 105. den 30te Junii. Onsdagen. privilegeret. Kongelig 18-Tidende. Aarhuus er Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Fædrelandet. Paa Gravensteen, Hertugen af Augustenborg Gods, er der fundet en riig artesisk Brønd. Man var ifærd med at grave en almindelig Brønd ved et Jægerhuus, da Hs. Durchl. selv kom til, og befalede Arbeiderne at standse og derimod at grave paa et andet Sted, hvor han stødte sin Stok i Jorden. Dette skeete man grov 18 Alen dybt, men fandt intet Vand, saa borede man endnu 15 Alen, og see, da vældede Vandet frem med en saadan Magt, at Arbeiderne skyndsomst maatte flygte op af Brønden, som ikke blot blev heelt fyldt, men flød over med et betydeligt Vandløb der stadig vedbliver at strømme. Hs. Durchl. kan altsaa virkelig, lig Moses, kalde Kilder frem af Jorden med sin Stok, hvilken Vinding i denne dyre Tid, hvis han ogsaa kunde lade Manna regne fra Himlen, Hveturde da længer tvivle om hans ophøiede Bestemmelse, at udfrie Guds udvalgte Folk, Schleswigholsteinerne af Ægyptens Trældom, og bringe det lykkelig og ved over det røde Havs Meerumschlungenheit ind i det tydske Forbunds Canaan. (Fædrl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Et andet mærkværdigt Naturphænomen har i denne Tid tildraget sig i Apenrade-Egnen. Forleden Dag laa en navngiven Mand fra Varnæs med Flere i Middagsstunden paa Mosen. Han saae tæt ved sig nedfalde af Luften ligesom glindsende Traade i smaae Stumper, ikke meget tykkere end Silketraade. Da han vilde see, hvad det var, holdt han begge Hænder under, og lod det nedfaldende lægge sig paa Overdelen af Hænderne, hvor det viste sig som en blank slimet Substants, der strax ligesom smeltede eller henrandt. Men nu mærkede Manden en brændende Smerte i Hænderne paa de Steder, hvor Substantsen havde ligget Hænderne opløbe i Vabler og hovnede stærkt, og han leed næsten utaalelige Smerter, ikke alene den paafølgende Nat, men i flere Dage. Han benyttede alskens Huusmidler, og nu har Svulsten lagt sig; men hans Hænder ere endnu bedækkede med sorte Saar, ligesom Brandsaar. Det var dog en Lykke, at Sliimtraadene der faldt tæt som en Mygsværn, krollende og bøiende sig for Vinden, ikke faldt i Ansigterne. (Apr. Ugebl.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
J Kiel er opstaaet en Conflict imellem den nye Politimester, Hr. Krohn, Selskabet Harmonien" og Redact, af "Kieler Correspondent, Hr. Olshausen. Det havde nemlig stedse været Brug, at henlægge i Selskabets Læseværelse et Correcturaftryk eller Censurark af de Nr. af Kieler Correspondent, hvorpaa Censor havde anvendt sin Magt. Dette fandt Politimesteren lovstridigt og forbod det. Men Harmonien vilde ikke respectere dette Forbud og besluttede ved en Generalforsamling, med 49 St. mod 28, ikke at give efter for Politimesterens Fordring. Denne indberettede det til Regjeringen og udbad sig Jnstructioner, som da ogsaa bleve ham givne, og gik ud paa, at Redact. Olshausen blev truet med at fratages hans Concession, hvis han oftere lod henlægge sine Censurark i Harmonien, og Selskabet, hvis dette oftere tillod det, at blive mulcteret. J Anledning heraf har Harmonien, atter i Løverdags afholdt en Generalforsamling, hvori det, paa Directionens Andragende, besluttedes med 51 St. mod 11, ikke at ændse det samme tilstillede Politideret, men oppebie om og hvilken Mulct Politiretten vil anvende derimod, og derefter at indanke Sagen for den holsteenske Overret. Det synes saaledes, at det ved første Leilighed maa komme til en Crisis med Kieler Correspondent." – J Forbindelse med denne Efterretning om et heelt Selskabs Optræden mod Regjeringens Bestemmelser læses nogle Betragtninger i den vestsjællandske Avis, hvori det bl. A. hedder: Es leidet keinen Zweisel mehr, at en moralsk Smitte er udbredt i Hertugdømmerne, en Sot i Sjælen, thi kun Antagelse af en saadan Sjælesyges Udbredelse kan forklare, hvad der nylig er skeet i Kiel i Anledning af Censurarkets Udlæggelse i Klubben, naar Noget deri er strøget. Det er og bliver dog en Jlludering. Stedet stryges, fordi det ikke maa bekjendtgjøres, altsaa maa det ikke bekjendtgjøres. Man synes for Alvor at mene, at siden ingen Lov forbyder Udlæggelsen af et Censurark, saa er det lovligt og uforbydeligt at gjøre det. Man begriber paa den Maade Adskilligt, som for syntes ganske utroligt; det siges og gjøres ligefremt i moralsk Vildelse.")
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Væddeløbene paa Kjøbenhavns Nørrefælled ville formodentlig give Anledning til en Retssag. Der havde nemlig til det syvende Løb, der var bestemt for alle Slags Heste, og hvortil Gentlemans=Ryttere kunde stille en Andens Hest, meldt sig en ung Mand ved Navn Jøgersen, der forhen har været Elev paa den kgl. Rideskole og nu ernærer sig i Hovedstaden som privat Berider. Men Comiteen nægtede ham at ride. Man kan ikke forklare sig Aarsagen anderledes, end at den Hest, Hr. Jøgersen skulde ride, havde ved Prøveløbene viist sig som en særdeles udmærket Løber, der tilbagelagde 3000 Alen i knap halvtredie Minut, og da der til det syvende Løb havde meldt sig 4 meget fornemme Herrer, saa vilde det jo have været en stor Skam, dersom en Borgerlig var gaaet af med Seiren i en Concurrence, hvor det gjaldt om en af Hs. M. Kongen skjænket Pokal; thi hvor ilde vilde det ikke have klinget, naar en slet og ret Hr. Jøgersen skulde nævnes som Den, der havde seiret over Grever og Baroner – det var en Skandale, som man nok maatte bestræbe sig for at forebygge. (Flyvep.) Som et af de virksomste Midler til at forebygge meget af den Nød, der under den herskende Dyrtid truer en Mængde Mennesker, hvis der ikke gives dem tilstrækkelig Leilighed til et Erhverv, hvorved de kunne forskaffe sig et nødtørftigt Udkomme, anbefales især, at der saaavel fra Statens som fra Communernes og fra Privattes Side drages Omsorg for, ved Arbeide at forskaffe en stor Mængde Arbeidsløse Adgang til Fortjeneste. Det glæder os derfor at erfare - hedder det i O. Th. Avis af 19de ds. – at en slig extraordinair Leilighed til Arbeidsfortjeneste vil i disse Dage aabne sig for endeel Arbeidsløse i Odense Egnen, idet Handelshuset J. Ploug & Richardt har paatænkt, at lade udføre og i næste Uge paabegynde et for Privare ikke ubetydeligt Havneanlæg ved Klintebjerg, hvorved Omkostningerne ere anslaaede til 8000 Rbd. Skulde det tillige bekræfte sig, hvad vi fra flere Sider have hørt yttre, at det ogsaa skal være paatænkt for offentlig Regning at anlægge en meget savnet Ballast plads ved Klintebjerg, hvilken Ladeplads siden Aaret 1842 med hvert Aar stærkt er stegen i Betydning for Handel og Skibsfart, og at Dhrr. J. Ploug & Richardt, tillige agte, paa denne Plads i Aarets Løb at lade opføre flere nye Huse, da vil der derved aabnes en glædelig Udsigt til Erhverv for Mangfoldige, som, skjøndt besjællede af Lyst til Arbeide, dog med Bekymring og Frygt for at falde det Offentlige til Byrde have seet den nærmeste Fremtid imøde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Ogsaa i Odense have naturligviis de kgl. Theatermedlemmers Forestillinger, ligesom overalt i Jylland, vundet overordentligt bifald. En sand bifaldstorm hedder det i H. Avis - vakte allerede i den første Forestilling den baade som Sangerinde og Skuespillerinde fortryllende Jfr. Bergnehr. Vi kunne ikke erindre at have seet Publikum electriseret i en saa høi Grad som det skeete ved hendes Udførelse af Md. Voltisubito's Arie af "Recensenten og Dyret, efter hvilken hun ogsaa fremkaldtes som med een Stemme."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Om Dandserne hedder det i O. Ths. Avis: "at deres Dandse fremkaldte et saa stormende Bifald, som den Ynde og den udmærkede Kunstfærdighed, hvormed de udførtes, i saa høi Grad fortjente."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Den 22de d. feiredes i Nyborg Amtmanden, Kherre. Sporons Jubilæum som Amtmand i 25 Aar. Fra Størstedelen af Justitsembedsmændene i Svendborg Amt og en stor Deel af Amtets Procuratorer blev overrakt ham, som et Beviis paa deres Agtelse og Erkjendtlighed, en særdeles smuk og massiv Sølv=Caffeservice og en ligesaa massiv Sølv=Brødbakke. Der har været Jldebrand hos Kbm. Kieler i Nakskov, hvorved hans nylig opførte Gaards øverste Etage afbrændte, hans Varelager beskadigedes osv. Hr. Kieler havde, som det hedder, assureret i Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Den 14de Juni feirede Byfogden i Nakskov, Cancellisecretair Hammerich, sit Sølv=Bryllup, og modtog i denne Anledning et smukt Beviis paa den Deeltagelse og Hengivenhed, en stor Deel af Byens Jndvaanere nærer for ham, idet samtlige Haandværks lauge bragte ham et Fakkeltog og afsang en i Dagens Anledning forfattet Sang.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Fra Slesvig skrives i Børsenhalle". Den Efterretning er almindeligt udbredt, at Hs. Maj. Kongen allern. har bestemt, at Underviisningen ved Latinskolen i Haderslev skal fra Paaske 1848 føres i det danske Sprog. Den kgl. Resol. desangaaende skal være kommen uventet endog for en Deel af Regjeringscollegiet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Fra Preet meldes under 16de ds.: "Jgaar Eftermiddag blev en ung Pige dræbt af Lynilden. Hendes Moder havde skikket hende ud i Marken, hvor Faderen arbeidede, for at underrette ham om, at hans Moder var død. Han modtog saaledes et dobbelt Sørgebudskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
J Nykjøbing paa Morsø er ogsaa Svovlætheren i denne Tid anvendt med megen Held af Districtslægen Hr. Nyrop, paa en Patient, som underkastede sig en betydelig Operation for Kræftskade. Under Operationen følte Patienten ikke den ringeste Smerte og er nu næsten restitueret. (Thist. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Under Tordenveiret i Løverdags er desværre en høist sørgelig Begivenhed indtruffen ved Hobro, idet en Proprietair der i Nærheden, Hr. Kjerulff til Lovisendal, ved bemeldte Dag at begive sig hjem fra Marken, blev, tæt udenfor sin Gaard, truffen af Lynilden og var død paa Stedet. En talrig Familie er haardt nedbøiet ved dette bratte Dødstilfælde. Han var kun 41 Aar gammel. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
En Gaardmandsdatter i Vreilev Sogn har i disse Dage født i Dølgsmaal og ombragt sit Barn, ved umiddelbart efter Fødselen at lægge sit Been over dets Ansigt, indtil det qvaltes. Hendes agtede Familie er trøstesløs over hendes Gierning. (Hj. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Læserne ville erindre, at et Avertissement fra Capt. v. Gedde (der gik ud paa at belyse de Forhold, under hvilke han havde virket i sin Stilling som Vei Jnspecteur i Viborg Stift, blev af Censor formeent Offentliggjørelse i Viborg Stiftstidende. Paa den derefter af Bladets Udgiver til Cancelliet i denne Anledning indgivne Besværing har bemeldte Collegium nu resolveret: "at det ikke finder tilstrækkelig Grund til at stadfæste det skete Forbud, og at den ommeldte Artikel saaledes vil kunne passere." Med Hensyn til den Jnteresse, Sagen har vakt, er det derimod mindre behageligt at erfare, at Capt. v. Gedde, muligt afGrunde, der ere for deelicate for ham at omtale, senere har contremanderet Offentliggjørelsen af det omtalte Avertissement. "For Principets Skyld - hedder det i Udgiverens Anmeldelse herom – kan jeg derimod ikke andet end være tilfreds med Cancelliets Resolution, thi man seer deraf, at der med en høiere Embedstilling ikke forbindes Fritagelse for at kunne gjøres til Gjenstand for Omtale i et privilegeret Blad."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Paa Veile Theater synes man at glemme, at der spilles Commedie, og Jnscriptionen ei blot til Lyst havde nylig næsten kunne vende sig til Bedrøvelse. Saaledes beretter Veile Av." at ved Forestillingen af "Axel og Valborg i Onsdags Aftes indtraf det Uheld, at da Hr. Søeborg, som Axel, klædt i den saarede Konges Hjelm og Kaabe og antagen for Kongen, blev angreben af Erling Skakkes Kæmper, blev han ved et af de fjendtlige Slagsværd saaret i eller ved Munden. Tæppet maatte øieblikkeligt gaae ned. Hr. S. er dog for saa vidt restitueret, at han næste Aften kunde træde frem som Albert Ebbesen i Elverhøi." Just som man i Randers glædede sig allermeest til, at see Grunden lagt til den forventede nye Latinskole, kommer det nedslaaende Budskab, at Hs. Maj. Kongen har resolveret: "at Sagen indtil videre skal stilles i Bero."(Rd. Av.)J Randers er Rugbrødstaxten nedsat til 4 1/2 s. pr. Pd., altsaa c. 2 Mk. 4 1/2 s. pr. 8 Pd. Brød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Handels-Efterretninger. Dampskibsfarten mellem Tønning og London skal begynde den 10de Juli. Actionairerne have forpligtet sig til, hver Reise at sende i det mindste 60 Stkr. Kreaturer, til London, og det for egen Regning, medens Resten bliver udfyldt for engelsk Regning. Alt eftersom Handelen udvider sig vil der ugentlig afgaae eet eller to engelske Dampskibe. Allerede er en stor Mængde Qvæg opkjøbt dertil, saavel for egen som for engelsk Regning, og dette Opkjøb strækker sig ind i det nordlige Slesvig. (Dv.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Ledige Præstekalds-Jndtægter. Bloustrød og Lillerød Sognekald i Sjælland: 1) Tienden 78 T. Rug, 78 T. Byg. 2) Offer og Acc. 500 Rbd. 3) Af en Overdrevslod 20 T. Byg. Pot. Htk. 3 T., 2 Skpr., 1 Fdkr. Areal 55 Tdr. Land A. og E. Skatter a. 100 Rbd. - Feldballe og Rødager Sognekald i Aarhuus Stift: 1) Tiende 150 T. Rug, 32 T. Byg, 32 T. Havre og 10 T. Boghvedegryn, 2 Qvægt c. 20 Rbd. 3) Rannest 460 Pd. Ost, 98 Snese Æg og 36 Gjæs. 4) Offer og Acc. 200 Rbd. Psig=Htk. 5 T., 5 Skpr., 2 Fdkr., 2 A. Areal 78 T. Land Ager og 24 T. Land Eng. Skatter og Afgifter c. 108 Rbd. Enkepension svares. Ledige Skolelærerembeder. Kirkesanger= og Skolelærer-Embedet i Vadum. Indt. 6 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg, in natura, 20 Tdr. Byg efter C. Taxten, 10 Rbd. i Kirkesangerløn, Offer og Acc. 25 Rbd., Jordlod, Brændsel og Fourage. Biskoppen over Aalb. Stift kalder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Skolelærer-Embedet i Hammer Sogn. Løn 4 T. Rug, 4 T. Byg in natura, 15 T. Byg efter C. Taxten, 10 Rbd. for Kirkesang, fornøden Brændsel, men ingen Jordlod. Ansøgn, stiles til Skole-Directionen for Thyrsting Vrads Herreder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Dødsfald. Frøken Christiane Frederike Hansen, Datter af Oberstlieutn. og Postmester Hansen i Veile, 24 Aar gl. Fru C. M. Bendz. Enke efter Sognepræst Bendz i Rønninge. Blikkenslager Heyne i Faaborg, 32 Aar gl. Fru Nicoline Feddersen i Møgeltønder, 34 Aar gl. Forhenv. Superintendent, Consistorialraad Dr. theol. og Philos. A. Kochen (født i Kiel 1776) i Flensborg. Niels M. Schmidt i Viborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Copulerede. I Khvn, den 19de ds. Bagermester Joh. Scheer og Jfr. Caroline Jensen, Kbm. N. Møinichen og Jfr. Julie Gram; Skomagerm. Chr. Finchen, og Jfr. F. Rothe, den 20de Materialist Michaelsen og Enkemad. Grethe Wagner af Rudkjøbing; Musicus, Carl Petersen og Jfr. Augusta Bugge. – J Laastrup Kirke den 15de de Postfører Hansen af Colding og Jfr. Elsine Sall af Viborg. Med Christian VIII fra Aarhuus til Kjøbenh. Kammerraad Krarup, Kom. Lange, Propr. Pettersen, Frøken Bauditz, Landsoverretsprocur. Dahl, Kbm. Chr. Schoubye, Consul M. T. Schmidt, Hr. Howaldt m. Kone, Hr. Bonnesen, Jfr. Bagger og nogle Dækspassagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
(Jndsendt.)Er der da ikke en eneste Skolelærer, som kan og vil hylde Hr. Bering's Mening i Skolelærersagen, Skal alt det Gode, han har virket for sine Embedsbrødre, nu være ganske og aldeles glemt? – Disse, eller lignende Spørgsmaal, har man den største Grund til at opkaste, naar man læser den Feide, som har været ført imellem Bering og hans mange Modstandere. - Den største Anke, man fører imod ham, synes at ligge i den Omstændighed: at han har forandret sine Meninger om Maaden, hvorpaa man bør søge at afhjælpe den Trang, som er tilstede iblandt de fleste af Landets Skolelærere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Forlangt Jndrykkelse. (Fortsættelse fra dette Blads Nr. 97.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Ved vore Betragtninger over det sociale Liv her i Byen troe vi at have belyst, hvor vi hovedsagelig skulle søge Grunden til den Adsplittelse, der finder Sted i Communen og som altid har været den Anstødsteen, hvorpaa Alt er strandet, naar noget Væsentligt skulde udrettes. Men der er dog endnu een Omstændighed, der bidrager i allerhøieste Grad til at forøge Jndvaanernes Misnøie og som altid giver Anledning til en feilagtig og falsk Dom, og denne Omstændighed er Mangel paa Offentlighed i Bestyrelsens Handlinger. Communen her hører til de Største i Landet, dens Jndtægter og Udgifter ere af saare betydeligt Omfang, og Jndvaanerne have betydelige Summer aarligen at udrede. Enhver Commune er at betragte som en stor Huusholdning. Magistrat og Repræsentantskab er sat til at bestyre samme, imedens enhver Jndvaaner er Deel haver i Communen. Det ligger nu i Tingens Natur, at Enhver, der har Deel i et Selskab, Foretagende eller Anliggende, hvortil han maa bidrage sin Part, til sammes Vedligeholdelse, ligefrem fordrer at kjende, hvorledes dette hans Bidrag anvendes, om det anlægges saaledes, at det giver Fordeel eller hvorledes. Man kan derfor ikke undres over, at Jndvaanerne i en Commune ogsaa gjerne ville vide hvorledes deres Anliggender bestyres. Vel er der intet Pengendbytte at vente directe, men Fordelen, der ikke destomindre bliver enhver Deelhaver til Deel, naar Bestyrelsen paaseer, virker og udfører Alt til Alles Bedste, er saa væsentlig, at Alles Øine ere henvendte til Bestyrelsen, og dens Handlinger følges med Jnteresse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Jndvaanerne her i Communen savne nu aldeles enhversomhelst Oplysning eller Underretning om, hvorledes og paa hvad Maade dennes Anliggender blive besørgede i enhver Retning. Det har aldrig et Øieblik kunnet falde os, eller vistnok nogen Borger, ind, at drage Communalbestyrelsens redelige Villie i Tvivl, men denne sorgløse Hengiven er ingenlunde nogen Tilfredsstillelse; Overbeviisning om Midlernes (ikke alene de pecuniaire) rigtige, hensigtsmæssige og fordeelagtigste Anvendelse er det, man attraaer, og denne Overbeviisning opnaaes ingenlunde, saalænge Borgeren ikke bliver sat i Kundskab derom ad Offentlighedens Vei. Offentliggjørelse af Alt, hvad der foretages for Communen og i dens Tarv, giver den sande Overbeviisning, og uden Offentliggjørelse fældes som sagt Domme, der ligesaa ofte ere vrange, falske og urimelige, som de undertiden kunne være rigtige. Saalænge der ikke existerer en saadan Offentlighed, ere Folk henviste til en Bageftersnakken, fordi de i Uvidenhed om, hvad der skal foretages, maae lade sig nøie med at omtale, hvad der allerede er foretaget. Det er da naturligt, at man, naar der gives Anledning dertil, udtaler sig aabent, uforbeholden og stundom bittert om det Skete; thi i blind Tillid til de valgte Bestyrere venter man den hensigtsmæssigste og bedste Behandling, og af Mangel paa Offentlighed bliver man først "bagefter opmærksom paa, hvorledes mankan være skuffet i denne Tillid. Som oftest bliver der da meget at ønske tilbage, og Bestyrelsen maa tilskrive dens egen Hemmelighedsfuldhed den stedfindende Bedømmelse, fordi denne kun kan skee efter Udfaldet, idet Bevæggrundene ikke kunne komme i Betragtning. Jmidlertid har en Bageftersnakken, under saadanne Forhold dog ogsaa sit Gode. Man ledes derved til at slutte fra det Skete til hvad der vil eller kan skee eller foretages fremtidig, og den blinde Tillid faaer dog efterhaanden Øinene op, og vil da yttre sig om Fremtiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
De Retsindige, Forstandige og Veltænkende iblandt en Bestyrelses Medlemmer modtage vist gjerne de Vink, der saaledes gives dem, imedens der vel ogsaa findes Nogle af Bestyrelsen, der ansee det som en Misgierning, naar Nogen vover at yttre sig over deres Færd, endsige vover at controllere dem. Folk, med slige Anskuelser, kunne ikke være berettigede til at forlange, at man frikiender dem for eensidig og partisk Adfærd, og imedens de, i enhver misbilliggende Yttring, frygte et Opraab til almindelig Utilfredshed, bestyrke de kun derved Folk saameget mere i den derved opstaaende Tro, at deres Handlemaade ikke taaler at belyses og endnu mindre at forsvares. En Tidlang henlevet i salig Tro om deres Uforkrænkelighed, vaagne saadanne Folk, som ramt af et Tordenslag, ved den mindste Berørelse, og endnu i deres ætheriske Bernusning ville de gjerne hænge Vedkommende baade ved Øre og Tunge, om det stod til dem. Hvorom Alting er, saa er en Offentliggjørelse af Bestyrelsens Forhandlinger det Eneste, der kan give Borgerne sand Kundskab om, hvorledes deres Udvalgte behandle Communens, altsaa ogsaa deres Anliggender, og alene Offentliggjørelsen kan forhindre vrange Meninger, Anskuelser og Domme og Bestyrelsens Adfærd, og ligesom Borgerne med fuld Føie kunne ønske paa den Maade at følge Sagernes Gang, saaledes maatte dette være Bestyrelsen meget vigtigt til dens egen Beroligelse, foruden at derved opvækkes en høiere Sands hos Borgerne til Jnteresse for Communen, hvorved der absolut opnaaes en større Enighed og Sammenhold, som nu ialmindelighed savnes, og hvorved desværre saameget Godt ofte forhindres i at komme til Udførelse. Vi opfordre derfor Bestyrelsen til, i saa Henseende at rydde alle Betænkeligheder af Veien, og vi indsee ikke, hvorfor vor By skal savne en saadan Offentlighed, som finder Sted i Hovedstaden og de fleste Kjøbstæder, ja selv i Amtsraaderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Jndtil dette er skeet, maa Bestyrelsen finde sig i en Bageftersnakken", især naar den ikke har fulgt de Vink, der ere givne itide. Det er saaledes for os sat udenfor al Tvivl, at Regjeringen igjennem dens Organer, ligesaagodt her, som andetsteds, allerede i Februar Maaned, og maaskee tidligere, har henledet Bestyrelsens Opmærksomhed paa den muligen indtrædende Kornmangel, og derved givet den Anledning til at tage sine Forholdsregler. Vi have i sin Tid seet Sligt offentliggjort i en anden Commune, og overbeviste om, at det ogsaa er skeet her, droge derfor den Slutning, at Bestyrelsen her havde foretaget Noget i den Retning. Af Mangel paa Offentlighed i dens Forhandlinger, erfarede man først, da Nøden var for Døren, at slet Jntet af den var foranstaltet." Ja den Kongelige Gunst, der tildeler Communen Consumtions indtægterne for 5 Maaneder, have vi at takke andre Communers Forestillinger og Andragender for.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-06-30
Vi spørge nu, hvorledes er det kongelige Rescript, som bragte denne sjeldne Gave, her opfyldt? Jstedetfor at Communalbestyrelsen selv skal foranstalte Anvendelsen til almindelig Lindring, overdrager den dette til en Comitee, der, uafhængig af Bestyrelsen, handler med denne Sum, som med det tvungne Oplagskorn, efter egen Anskuelse; ja efter hvad vi vide, er denne Comitee saa uafhængig af Bestyrelsen, at de fleste af Borgerrepræsentanterne ere uvidende om, hvad den foretager sig og hvorledes den udfører det. Rescriptet taler ikke om nogen Comitee, og Bestyrelsen maa derfor staae til Ansvar for hvad der er skeet og skeer, og vi holde os derfor ogsaa til den alene.