JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1798-08-06
Ifølge Kongelig allernaadig Bering lade form. ere ved paalag af Haag igienden ligemed Bevillinger Tegnede samtlige godt bedsted. sendelseseddenderderen Dags Varsel, ligheder og sende ere sig gottergang havesessegade og og ringerarbeylig liggiøre for han almindelige ditorer paa at haver i denindten hvilket herved tiltage Vedkommende Efterretning de. kiendtgiøres giødendag den agende. paa et ere almindelige Slitets Vegne. en ved begang sammerladtgiørendes hos Stade. reisendes nogene at legange gandstingen andenen. alle ere de siden hagede ogsaa at førden eller den her aldrenderende ændeviinsbrænder. de eller parsel indtalte. ler et saalede og beganggiør deres gragter Undertegnede. den og de garnere ogsameget giøbenhavn, den ande allerede igiengang sageerup. i Thygesen. - foreslama som erslag i Kiøbendapaa har og vilder den sad han udgaden og ved Siellands Landsting. den sende sagenter ere dog de maatte have noget at fordre et ter afdøde Madame paa de gler hielig saa alentin og sendes forhenlagde paand at og Kapitain Niels visen hiel. en indkaldte med lovlig saalæggere saavel at anmelde og bedersen paa har og Stadsret. sig og eller ere Attringerne indkaldte al melde sig andene og egente Tid. vaaget.
Berlingske Tidende, 1798-08-06
ved proclamaaned langerup Postingende Hr. vil ved giøre og der og igaaret den 11te Junii og de siden ogning hansgade angige ere samtlig rede. løse eller sidde og søgningen gange forhen Kiøbmand delse indkaldte at møde, en gelsesgaden borgen og og givergang eller han udbetagaasessionsdeles gordringer at anmelde og de geliggiøre og og liggerne end videre bekiendtgiøres. sig dog en maalle have noget at fordre ud deels paaling og hans unGiestgaarigtige havde parationsboe, indtages hervet. med andre og sælges møde udi Kiøbenhavns Hal og inde. er tilkommeneng for at anmelde og bevise deres gererne. gang, ved Proclama, som et læst i Kiøben den høie og saadsret den 3de og ved gientads Landstingsret den 24de qviis paa, ere alle de. som maatte har noget at fordre efter afgangne Kongelig Stue. Hiller Jens Musted og forhen afdøde Hustrue Anne MargarerdeAarup, indkaldede dermed at melde sig i Hof= og Stadsret: tens Skiftecommission inden 12 Uger efter bemeldte Proclamas sidste Bekiendtgiørelses Dato, og beviisliggiøre deres grav paa Boet; ligesaaere og de Afdødes Arvinger indkaldes: med lovlig Varsel, for at beviisliggjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling. (os) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof en Stadsret den 23de og i Siellands Landsting den 23de Julii 1798, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgange forrige Copiin ved Politiekammeret, men tilsidst Pensionist Jonsom handelsen Dauldbryds Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Hol og Stadsrets Stiftecommission for at anmelde og denne deren. Fordringer; ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret. samt at lagttage deres Tarv under Stiftet.
Berlingske Tidende, 1798-08-06
(a) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hel og Stadsret den 24de og i Siellands Lande. ting den 23de mil 1808 ere alle de, som maatte bare noget at fordre udi afgangne Taffeldætter og Tiener hos StevindFriis Desmercieres, Made Pedersen osteds og efterlevende Enke Marie Frøstes fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavns Høit og Stadsrets Stifte. commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den Afdøde Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagt, tage deres Tarv under Stifter.
Berlingske Tidende, 1798-08-06
3) Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns hos og Stadsret den agde og i Siellands Landsting den 23de Julii 1798, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne forrige Stibsbygmester Jens sandsens og efterlevende Ente Anna Mararetha Kundsens alleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel at møde udi Kiøbenhavn har og Stadsrets Stiftecommission, for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlig Varsel den afdødes Arvinger for at anmelde og bevise deres Arveret. samt at lagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1798-08-06
(s) Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns del og Stadsret den aade og i Sielland. Landsting den 24de Julii 1788, ere alle de, som maatte har noget at fordre udi Urtekræmmer Johannes Søremen høire, ganilde, indkaldede med 12 Ugers Garsel at møde ud Kiøbenhavns hos og Stadsrets Skiftecommission for og anmelde og bevise deres Fordringer. 3) Ved Proclama, som et læst i Kløbendaraa det en Stadsret den 24de og i Siellands Landsting. den 23de Julii 1703, ere alle de, som maatte have noget at fordre udi afgangne Christiane Elladerd Morid, forhenalder. alædesaditor Johan Trongoti Meiners antes Stervboe, indkaldede med 12 Ugers Aarsel at møde udi Kiøbandsgaaet og Stadsrets Skiftecommission for at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere og indkaldede med lovlt Marie den Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Kire. ret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. ske og, Den som maatte have noget at fordrende a. gangne Student undtegs Paasen Jngeaar Særvboe, indkaldes herved med og ere marsel at med udi Kiøbenhavns Hof og Stadsrets Sluttecommonen fora anmelde og bevise deres Fordringen ligeledes indtaldes m. leylig Varsel den Afdødes Arvinger eller at anmelde og der vise deres Arveret, samt at lagttage dette Tarv under Stueet.
Berlingske Tidende, 1798-08-06
Da deved Licitationen den 14ded noget Leveranten a den regaaende paa som andrandgaaende har til Hangne Tienegadedages giørte mindste indsatte at det Kongl. ment. kommer ere sandse antagelige saa bliver Leveranden at de meldte aar Lag agende paa atter Løverdagenden 31te Maane. egne og Eftermiddag elggandt Taastans Hansens Gaar raa kaldetfærdig paa Mantekammerets nærmere Approbation. ved siden ogsaa sngsal. 1) Til de paa Stald og holdeputaterne. det Staden des ogsaared. sen at stattiget ussteget medtaget. en 2) Til den forrige gialle Materialgaard som anden antage Stald paalender sagt for - som ud artiner Stald Etatens age. magaanvender afgrændte Slagaaede ter og at vedkommende Officerer mod. 1) Til undter udi Jagersborg Dyrehauge 4 som var det Kongelige Danmagazin god Seiltagen i Pedersdora Dørehaugs afleveres og af Slovilder mønner med tere. Tilsammen og das 221 Td. grat beregnet til havde. Candiniquemen dygtefter bemeldte 14824 221 Lpd. rasaa paa har alternative først dræg af Gangen, og derefter etdret Qvantum for og ander gropraaben, blive paa rieltationaldet opræge og kan forinden der paa Aminer erdeldes efterseerte Kiøbenhavns Amtstue den agte Junii dersen.
Berlingske Tidende, 1798-08-06
Tirsdagen den 14de Anang først., Eftermiddag al 1 Slets andet følgende Eiendomme der i Byen, Kiøbmand. givergaarde og dogsaa lenshageliggende malet til offent: lig nagtigede Gange nemlige idegaarde, beliggende in den ser Sogne Paris paa Sidesangad hossemail Landmand. danses destingsmanden Kramheden og søderaadige Paldal. Gaaserning dage og nagnalde forggade en ner gruar, dages godstørsel fra Stranden de paa Byens Mark. en see praade adenligniggades og holdende med ende de brøde til hansdagendere, d. den ned følger et sort Brandedring aarsgang til Løgle i kaldede som ser magerderning og hard paa paa maal. Til dige 2de Sande dagsmaade aar saaret fortesang aaringe anden. dene og og saae paaliggende Betientendeengadertil. deleshed og gaden vetømmer fordiendommede Tar et Teglgade dag taget aaltaaet med Dag, Pathans gien. det et udet Vaaningshavn og Stalderum, saa og et Bang. hvortil er beqvem Sellats med de fornødne Materialier, Stukke, disse Eiendommeldte ved 4de Auction bille bortsolgt, bliver samme atter sinet til 2den og 3de Auction den 21de og 28de paas. Nærmere Underretning saavelsom Conditonerne. al vorde bekiendtgjorte paa Auctionsstedet. Præsten den 1ste naust 100. Brorson.
Berlingske Tidende, 1798-08-06
Et smult Eiendomasted i en behagelig Can 21 Miil fra Stalden, med tildørende Jordens omtrent 2 Tde rand samt en Eiendoms Slag og blandt Fiskedam, er til Kiøbs, anvise fra Adresse Contoiret. gelen sædener danergen angen anden og Lemmes antaa Aars Ca den hans desseseddel. dens ere de deels og at have de sig dommendes at være paa demen den saa an at frøe. de
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Manland, den 2den Julii. Man vil her have den Efterretning fra Liverne, at Admiral Nelsen først den 26de Junii var afseilet med sin Flaade fra Egnen af Mana, for at forfølge Buonaparte, hvis Flaade allerede den 18de var afseilet, og som man om Morgenen. den 24de Junii ikke mere kundse. Foruden de franske havde ogsaa de spanske Riddere paa Malta været sig ved at søgte mod de Franske. Den franske Brig Lødt, som blev sendt til Alerandtien med Depecher fra den franske Regiering til General Bonaparte, ogsraadede den 4de Julii i en 4 Timers Festning med den engelske Brig i Atale for Portolonion derved Englænderne mistede 24 Mand, og den franske Dalg fortsatte sin Cours uden at have lidt meget. Den have de den Erdeputerie Tallien og General Lanus om Bord hvilke begge relse til Altrandrien. - Fra Civitaverchia melder under 14de Julii, at en fransk Kutter var løbet ind i den. ne Havn, efterat den en heel Dag havde sagtet med et engelsk Krigstid, som var den langt overlægen i Magt; at Natter, endelig begangede Kutteren som løb ind i denne Havn og at 15 Mand bleve derved brædt, og saarede, et Denne Kul ter kandaget være Driggen Ladte som efterat den havde segtet. med glanden ved Portslonagne, kunde have begivet sig til Civisaaeschia, saasom denne Havn ligger kun 14 Mile derfra.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Fra Genua har man nu ogsaa den Efterretning, at den franske Fregat, la Sennidle, som Buonaparte havde sendt fra Mania med Depecher til den franske Regiering, og paa hvilken Generald Hillers befandt sig er bleven taget af en engelsk Kreaar efter en kort Regtning i Strædet af Steilien. Efter en Deslutning af vort Directorium skal den franske R. og til bekomme til Foræring et skiønt Palais i Manland, og det Qvarter, hvori samme staaer, skal kaldes Taknemmeliggede Qvarteret - Natten til den 3de Julii er en Alde. ligefrønske Tropper rykker ind i Genua. Der ventes samme sendanstere som ere bestemte til at besætte alle Hoved plader i den Ugariske Republik. Paa denne Maade ere ny derling. Piement, Ligurien, Cisalpinien og det ro redet besatte at franske Tropper.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
J den hele cicalvinske Republik maae nu alle hellige Billeder, af hvilke der allene i Maylland ere over 3000, tages bort af Husene eller overstryges med Gids og giøres ukiendelige derover er i Veltlin opkommet Uroligheder imellem Bønderne, som under Præsternes Anførsel havde forsamlet sig mange 1000 Mand stærkt, og mordet mange Patrioter, Der er bleven sendt Tropper mod de Urolige.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
London, den 11te Julii. Den fangne franske Generald Pilliers, som er ankommen til Portsmouth med Fregatten Suctes, er endnu ikke kommet i Land. Fregatten Sensible er strax bleven bemande igien forsynet med Levnetsmidler, og ansat i Drittisk Tieneste for Cadix. Capitain Han er af Lord St. Vineent bleven udnævnt til Commandeur paa denne erobrede franske Fregatte med Post=Capitains Rang. Lord St. Vinens tog for nylig et Skib, som kom fra Syd=America, og havde blandt andre Statte Kongen af Spaniens Statue af Guld inde, hvilken var bestemt til en Foræring for hans Majestæt. Admiralen lod strax sende Statuen til Cadix og bad Hs. Majestæt modtage den. - Efter Privatbreve skal en Fredsunderhandling. være i Værk imellem Engeland og Spanien hvilken Admirat Lord St. Vinerne skal føre med det der værende Kabinet. Man troer endog at de af Sir Calder overdragte Depecher angaar denne Fredsunderhandling. Saa meget er vist, at det bliver verlede mange Stilstandsflange imellem den engelske og spanske Admiral ved Cadix og at en fredelig Forstaaelse er øiensynlig. Fra Jrland indløbe de behageligste Efterretninger. Rebellionen er ganske dæmpet, undtagen i Grevskabet Tipperary, hvor en ubetydelig Opstand er forefaldet. Særdeles mærkværdigt er det, at en Rebellion, som bestod i det mindste af 1000 Sammensvorne er i 2 Maaneder bleven dæmpe.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Pera, den 10de Julii. Det har opvakt hos Tyrkerne en Art af Gysen, da den Efterretning i forrige Uge ankom, at de Franske havde bemægtiget sig en Malta. Muselmændenes Angest blev desuder, forøget ved mange Slags Rygter. Man fortalte, at den hele Fløde under den store og udvalgte Propbet Buonapart var bestemt til Grækenland, og at det vrimlede paa alle hans Stibe af græske Tolke, paa hvis fittantede høie Huer man læser den Omskrift : Græsk Republii. Forresten er det vist. at intet Skridt og ingen nye Befaling fra Porten synes at give tilkiende, at den tager Deel i Hovedstadens Jndvaaneres Bekymring. Det hersker i Strailler en øiensynlig Uvietsom hed, og de Lovkyndige indskrænke sig blot til at sig offentlig :At dersom Grækenland alt forlørret, og skulde blive overvædet af den franske General Buonaparte, saa maatte saadan staae skrevet i Skjæbnens Bog, og i dette Fald var det ikke at afværge ved menneskelig Viisdom. Til de uhiemlede Rygte, høre, at Porten har frabedet sig en af den russiske Gesands Tamara tilbudet Undsætning af 13 Linieskibe og 30 Mand.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Jtalien, den 22de Juli. Den 12te kom atter et raansisk Stiv til Liverne, som var afseilet den 27de Junii fra Malia; men samme har ikke med bragt nogen nyere Efterretning om den franske og engelske Flaade. At de triserlige Tropper have besat Raania er endnu ikke bleven betræftet. Tre neapolitanske Courerer ere ankomne til Fiume, og ilede strax videre til Tyral til Commandanterne over den til Armee til dien og kondant. Din Courerer bleve stærdigede, efterat Kongen af Neapel havde havt en Samtale med en Officeer fra den engelske Flaade.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Londen den 23de Juli. Lord St. Vindenes første Capitain St. Rard Calder ten. i Gaar med Depecher til Admiralitet. De indeholde der behagelige Efterretning, at den franske Fregat Senne paa ge Kanoner er efter en haardnattet Fogtning bleven tage den 11te Junii al der engelske Stil Schøre paa an Kane ner som commanderes af Capman haae. Den adne Stal var et at dem, som Admiral Nelsen lod trydte omtring: og den franske Straat skulde gaae med Depecher fra Malig inden franske Regiering. Den havde Børgeren Hiller ombord som ved alle Leiligheder udmærkede sig i den nialienske Armer og derfor stod i stor Anseelse hos Buonaparte, som havde aldet ham en stor Rang ved nærværende Expedition. Han havde Seierstegnene fra Malia og nogle Diamanter dog nage end den franske Fregat stragt kastede den sine Depelder og Borde. Den mistede 18 Mand i Trefningen, og og bleve saarede: Senhørst derimod skal ikke have mistet mere end Mand, som ere blevne dræbte, og 3 Saarede. Saamar, Admiral Nelson havde affærdiget disse Depecher, sellede han efter Toulønner Flaaden. Buonaparte storede fra Malt den 18de Junii med Østen, og Nelsen kom den ande al Malia Man troer tilforladelig at den sidste skal naar den franske Flaade, saasom den maae seile langsomt formedelst dens Laske. Saasnart Captainen paa Scherse bard bemanden sin Prise, alt han strax talen i Søen. Sir Saldetem med Fregatten Sneres fra Lissabon til London. Fregat. ten Senstalter ankommen til Portsmouth Der stalle branden være indløbne Depecher fra Admiral Nelsen, efter høite han kun var 11 1 Miil børte fra den fran ste Flaade. Hans Flaade skal ogsaa være bleven forstærker. med portugisiske Linieskibe. Fra America skrives, at Forordningen angaaende Opdagelsen af at Handel imellem de nordamericanske Stater og Republiken Frankrig er bleven confirmeret af Congres Prandenten. - Sudscriptionen i Nordamerica til at har de nødvendige Seide beløber sig allerede til 2 Saledalere. Mangler Regning paa at den om tørt Tid skal mig til i Millien.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Parie, den 23de Julii. Mantract nu ber, at Buonaparte er lykkelig ankommes til Alerandtien i Cappien, dog har man endnu intet officiel. derom Paa nærværende Tid er man her meget hange forat den Pateraad med hanten Tallien var rent fra Toulen for at begive sig til Donaparte, er bleven taget at Englænderne. Paa samme befandt sig ogsaa General Laans og en San a Mame Caaren Renam. Dag har hverten Regieringen. eller Marine Miningen endnu faaet nogen Efterretning derom Paa amerikanske Stide er foreløbende bleven lagt Bestag. Ver Minister for de udenlandske Saaet Borget forgaard har ved Reisepaners Tilsendelse skrevet et Dier til den ommer ønske ogsandt, hvori det til Slutning hedder Directorier er endnu beredt og saa tildøielig som nogensind. til at lagde danneden Neapitation de imellem bra Landen søgende Sieldigheder. Sammes Misfornøielse og at dergaae de forenede Staler som Fienden er alt for stor tilat det naaet deres Giendtlige Demonstrationer vil vante, at gientaget dertilved vittligges endeligheder. Detsom De vi reise hørte min Dørre saa til i det mindste med at over ringe deres Regierlag denne hostidelige Declaration.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Viin, den 22de Julii. Grev Cobenille som afteiste herfra den 28de, skal efter Rygter ikke opholde sig lænderes Diteden og Derling end hans Forretninger udfordig, men strax derpaa begive sig til St. Petersborg Mette Drene fra Semlin melde, at Rebeller Parman Dala har slaaet Storadmalen fra Viddin, og at de anske Tropper lade saarenne hiem saa Storherrens Armee.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Gran den 23de Juli. Rebelleren Paaman Dalu har ved sine sidste lykkeller Udfald forskabet sig en saadan Respeer, at de storherlige Trop det braade sig hørt fra Middin og opholde at paa Høiene og Stevene. Denne danige og modige Rettade har giør, Pasaan Ogin saa drinlig, at han i sine Fienders Paa giver paa for Midden Tractementer under Lystræbte, og det lige Tropper egerere. Hans hele Armes tagner man paa nærværende Tid for og Mand, der staae i 2 Afdelinger. saaledes detail, at han kan angade de storherlige Tropper Kvigen og i Flanken. Under hans Corps tæller man 36. franske Officerer og mange Artillerier.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Strasborg den 28de Julii. Den spanske Gesandts Steretair i Wien er reist berigiennem til Paris, som man paastaaer med Depelder til den franske Regiering fra det mienske Cabinet Man holder den for vist at Directeret ikke vil have nogen nye Landtlig og at det giør alt mueligt for at afværge sammes Udsendes. Dani denne Dansat skal Directoriet, hvor maledes der anden med Udfaldet paa Salter Underhandlingerne have besluttet, at sortfalet paa en anden Vel Underhandlingerne i de me sig opkomne Stridighed Bilæggene Kandog under det vare deladet paaane Tilgaden blive Remterne Jtalien. Delinien og ved Rommen forsynede med alt hvad der er nødpaaligtaget nat Keinags Aabnen. Rygaden den agte HanDagende franske Minister, Bang. Detru og Røber ler have Gaar giører omsit Besøndas Directorialgeland. ten Darensen alding. De salle derhos have erklærer: at det alles dommeget ondt at erfare, at Rigsdeputationen i i Stede for at forsatte et hurtigt Svar paa deres sidste saabinge Noged sigtigede sig med et Fordsproget. De øn sted og ergang og ginet var paa deres Nøre og naar de ere og Side fremlægge en Kredstractat, desnaaret vil vedblive i renlægge bemeldte serarvil sig at for at raad rie, melder maaneiske Fredspro. i denne Uge skal fortfares alle Dage.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Arendal, den 11te Juli. antagen den 4de Juliidesandte det Kongel Arendal. skal an aarlige Stydning til Papegaven med dersadsgaler Orden og Daltidelighed. Førstales skudt for DeMaletarsvar allernaadigste Konge, af Kugletongen Ju stilstand Skyde, dernæst for Kronprinds Friderich, Arveprinds Frideri ertugen af Augustendig, at de Medlemmer i Selskaber som ved Lodtrætning tilfaldt samme Behandelse blev som forhen, arretter Hans Kon gende Majestæt og det samtlige Destongelige Huus med Kanogere Ladning fra Sandspanens Datterie. Derefter blestods at gaaetongen og siden af de øvrige Jnteressemter: hørt eller Deten trukne Mammere i den bedste og fornøie og Dede Ringen medfaldt ved Procurator Linds Stud. som dersen tilfaldt den derfor ladte Pemme, en dobbelt Sølv. Morgen. Hovedet, hvis Pemme var en Sølv Potage. stiv tilfaldt Sørenskriver Kinne ved Kiøbmand Ole Kalk, delegge Sandøire Vinge en Sølv indvendig for eget Senepstande med Steen tilfalde Kiøbmand Johan Al. selsen ved Kiøbmand Christian Kittels Stud. Venstre. Blade ardfaldt ved Organist Redachs Stud, for Forvalte. Betleri Toldestrand, som derfor bekom en Sølv Peberbøsse, Rumpen, hvis Præmie var en Sølv Fiskeskee, tilfaldt Kiøbmand Melchtor Otte i Christiansand ved Kiøbmand Erich, Lunds Stud. Endelig nedfaldt Brystpladen eller KongeGevinsten for Appiberer Eckhol ved eget Stud, som derfor be som Gevinsten en Sølv forgyldt Sukkersvand med Sigt, og derved blev dette Aar Selskabets Fuglekonge. Men da ved Brystpladens Nedskydelse tillige nedfaldt Præmierne No. og at blev samme derefter af og for samtlige Medlemmer af sudt paa Stiven, og punden som oven er meldt. Og da nu saaledes dette Aars Fugleskydning til alle Nærværendes Glæde og Fornøielse var afholdet, begav Selskabet sig med advanlig Ceremonie til dets almindelige Forsamlingssal. hver ogsaa Aftenen derefter et muntert Bal og et anstændige Aftensmaaltid glædede Selskabet med indbudne Damer, under hvilken Glæde de alle ved Potaler og Kanoners Løsning. erindrede vor elskede dyrebare Konges og det samtlige Høikongelige Huses Velgaaende
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Jndsendt.) Mandagen den 16de Julii foretog det i Aaret 1773 Nestved stiftede borgerlige Skydeselskab den sædvanlige aarlige Skydning efter Stiven paa Byens Felled. Om Morgenen forsamlede Borgerskabet sig paa Torvet og marcherede derfra under Borgercapitain Kiøbmand Hr. Martin Henrich, Stenerkes Anførsel med flyvende Fane og klingende Spil til Stedet, hvor Stiven var og at, hvorpaa Skydningen be gandte efterat endeel geligen og Fanens civile og militaire. Embedsmænd og dog havde forenet sig med Selskabet. For Hang paa en gangen blev skudt første Send ved Hr. Cancellie Raad og Borgemester Muli, og for Hans Kongelige Dølved Kronprindsen det næste ved Hr. Kiøbmand Stenecke hvornæst Selskabets Medlemmer og Deeltagere skiød enhver efter sin Orden. Første Gevinst, en Sølv Sutterskaal med Steen tilfaldt da Kiøbmand Hr. Lange, som for dette Aa den Selskabets Konge, anden Gevinst, en Sølv Potageskee, tilfaldt Dr. Gasmann, og Tredie, et Sølvbæger, Sognepræsten Hr. Holm. Om Aftenen forsamlede Selskabet sig paa Dr. Kammerherre Baron Wedel Jarlsbergs tæt ved Byen tilhørende Gaard, Sortebrødre. Foruden at Haven var illumineret havde Dr. Kammerherren anbragt et smukt Sindbillede fra et af Værelserne ligefor en stor Aller, hvor der blev sviist ved et til 10 Personer af begge Kiøn velindrettet Bord, Ved Bordet bleve tvende, i Anledning af Dagens Hensigt og Glade, forsattede Sange afslungne, og under Kanoner Lyd, udtømt Staaler for det danske Folk, for Hans Majestæt, Kongen og det Kongelige Huus, og for hver Borgerclasse Staten. Efter Maaltidet blev danset paa Sortebrødre indtil anden Dags Morgen, da Selskabets Lemmer adskiltes glade over at kunne samles i Fred, og frydende sig i Haabet. om at en blid Fremtid, efter saa lykkelig ind- og udvortes Rolighed, vil blive Danmarks Lod.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Helsingøer, den 10de August. Fra den 6te hujus til i Dag ere 190 Skibe passerede Sundet. Den 6te ankom Fregatten Cronborg under Capit. Dackens Command fra Nordsøen.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Copulerede. Den 1ste August : Hr. J. L. Hertel, Sognepræst til Rønnebet og Olstrup, og Frøken Wilhelmine Hasiner.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Ved Tallotteriets 396 Trætning i Wandsbeck udkom: "Onsdag Morgen den 18de August staaer den Kongelige Frøresser til Norge. Passagerer, Parter, Pratiosa Penge og Dancosedler, anmeldes og imodtages Dagen fer, fra Klokken 11 til 5, paa Kiøbenhavns Norske PostContoir.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Species=Coursen for 1 Dag. Cours af Danske Banksedler imed Species 21 pr. Cento.
Berlingske Tidende, 1798-08-10
Vexelcours, den 7de August. London 2 Maaneders Slat - 3 Rd. 67 s. pr. Livt. Sterl. 14 Dages Sig . - 1 Amsterdam i Bes 2 M. Dato 111 ania . pr. Cent. Hamborg - 3 Maan Dato 121 drist. 14