JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
En stor Raane er tilkjøbs hos Steph. Rum &Et velgjødet Sviin er tilkjøbs hos Marie Lidemanboende i Vaterland. Hos Slagter Anders Christiansen i Larreten 2de voxne gjødede Sviin tilkjøbs. Hvor 2de Vintergrise og nogle levende Gjæs ere tilhøbs, anvises fra Bogtrykkeriet. Tvende vinter fødde Galtegrise, og tvende Vaar gribe, er tilkjøbs. Liebhabere behager at henvende sig Bogtrykkeriet, hvor Underretning gives. Hos Huusmandskonen paa Frue Arbins Løkke, er en velfødt 1/2 Aars gammel Galtegriis tilkjøbs.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
En stor og duelig Bandhund er tilkjøbs hos Ole Johansen, boende i Trindserud ved Aggers Sange. Hvor en levende Hare er tilkjøbs, anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Adskilligt. I Dronningens Gade No. 205 er indsat til Salg en overmaade god og smuk Pantograph af Messing, Mahagoni Kasse. Den er ikke allene fortrinlig brugbar for Landkort Tegneren til at formindske med men ogsaa for Tilhouettensen. Fra Bogtrykkeriet anvises tilkjøbs endeel Ammuntion, tjenlig for en Kaper, bestaaende af: Kanon-Carduser, Gevæhr- og Pistol-Patroner, samt Fængrøre. Et Partie 18 a 20 Fods 3 Toms Furu- og Gran og 10 a 12 Fods 2 Toms Gran-Planker, tørre, og tjenlige til Gulve a., sælges af Chr. Heierdahl. Et sølvbeslaget Meerskums Pibehoved, en Jægertrøie, et Par Epaulets og et Port d'Epee, brugelig for en Borger-Officeer, anvises tilkjøbs fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
En rød Munderingskjole, med tilhørende Premier, tientenants Guld-Epauletter, er indlagt til Salg Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Et Tvilet Skriin med Tilbehør anvises tilkjöbs fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Tvende Sengesteder af Birketræ, af moderneste Facon, er tilkjøbs hos Snedker Normann i Møllergaden. Den Engelske Seng er endnu tilkjøbs hos Jomfrue Saugstrup, og meldes herigjennem Liebhaberne, at hun har faaet Ordre end mere at moderere, Prisen. En stor Saltkiste, en gammel Ditto, samt Laage, Ringe til en Confurplade, anvises tilkjøbs fra Sogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Tilkjøbs forlanges. Dersom Nogen har Commedien: Ringen eller det af Delicatesse ulykkelige Ægteskab at sælge, anvises Kjøber dertil fra Bogtrykkeriet. Kjøber til Enebær i Tønde- og Skjeppeviis, anvises fra Bogtrykkeriet. Kjøber til en brugt men stærk Reisekjærre, anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
En simpel Reisekjærre, til billig Priis, ønskes tilkjøbs. Anviisning gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
2 a 3 gamle men brugbare Kakkelovne kjöbes af August. Ebbell.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Et gammelt Chatol, Dragkiste eller Linned-Com Tjenester ledige.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
For en confirmeret Dreng, øvet i Regning og Skrivning, er Tjeneste hos en Krambodhandler strax at bekomme; hvorom nærmere Underretning i Bogtrykkerier vil erfares. En Embedsmand, der med sin Familie i næste Maaned hertil ankommer, ønsker sig en stadig og duelig Tjenestepige, som kan fremvise troværdige Attester om sit Forhold. Nærmere Underretning erholdes hos Poul Bergvitz, i Storgaden, No. 7. NB: For en ærlig, ædruelig og paapasselig Gaard dreng er en Plads ledig til anstundende Flyttetid.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
For en troe, ædruelig og paapasselig Gaardskarl, der er vant til Jordbrug og at røgte Heste, helst fra Landet, er en god Condition strax at erholde, formedelst den Fæstedes indtrufne Sygdoms-Tilfælde, som anvises fra Bogtrykkeriet. For en ædruelig Gaardsdreng, der er vant til Jordbrug og at røgte Heste, er en god Condition strax at erholde, formedelst den Fæstedes Bortreise, som anvises fra Bogtrykkeriet. For en ferm og troe Dreng, eller Gaardskarl, er en god Condition, strax eller til Michaeli Faredag, at erholde, som anvises fra Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
En troe og ædruelig Arbeidsmand kan faae fast Tjeneste paa gode Vilkaar. Stedet anvises fra Bogtrykketiet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Bortkomne Sager. Tirsdagen den 8de October, om Aftenen imellem Kl. 5 og 6, er tabt paa Veien fra Stifteverrets Gaar ste den til Medicinal Vare Depotet, en Medaillon af Guld . med en deri indfattet rød Steen. Finderen heraf udbene des at indlevere samme i Bogtrykkeriet imod en passen re de Douceur. Tirsdagen den 8de October blev i Stiftsretsgaardens Port tabt 239 Rdlr., bestaaende i 2de 100 Rdlrs. ge 2de 10 Rdlrs. - 3de 5 Rdlrs.- og fire 1 Rdlrs. Sedler. Den redelige Finder ombedes, mod en raisonable Douceur, at aflevere disse i Bogtrykkeriet; skulde derimod Nogen ville lægge Dølgemaal paa samme, da udloves til af lige, for Oplysning herom, en god Douceur. En Cavai af grøn Kalmuk, med sort Fløiels Krave, er Torsdagen den 10de October tabt imellem Comme er diehuset i Grændsehaven og Kathedralskolen. Finderen af samme bedes, at aflevere den i Bogtrykkeriet, eller i es Opsloe Bispegaard, mod en passende Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Søndagen den 6te October blev hos Hr. Arne Grue al i Vaterland eftersat en ny grøn Callicos Parapluie med guult Skaf- og Messingbeslag. Denne har formodentaf lig en Uberettiget betjent sig af; men skulde samme være falden i Retskafnes Hænder ved Feiltagelse, formodes den ne tilbageleveret paa samme Sted. Skulde denne være kommen i et redeligt Menneskes Værge, ventes den tilbageleveret; men imangel heraf, udloves en Douceur for Oplysning herom. Eieren opgives, i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Afvigte Onsdag blev fra en Vandpost i Raadhuus gaden borttaget en Tønde med Jernbaand om. Hvo som maatte være vidende om, af hvem denne Tønde er borttagen, eller kunne give nogen Oplysning herom, udbedes at ville anmelde saadant i Bogtrykkeriet, mod at er holde en Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Afvigte Confirmations-Søndag er i Vor Frelsers Kirke tabt en Psalmebog; hvilken den redelige Finder ombedes at ville, mod en passende Douceur, indlevere, Bogtrykkeriet. En rød stikkelhaaret Hest med Hængeman er Natter til sidstleden Onsdag bortkommen fra Bentsebakkens Jorde ved Aggers Sauge. Hvo som maatte antræffe denne Hest, ombedes at anholde samme, og at anmelde det for Eieren Thomas Enersen, Huusmand under Gaarden Brekke i Maridahlen, mod at erholde en god Douceur. En rød og hvid hornet Koe, mærket med et rundt, Klip under det venstre og 2de Skure foran det høire Øre, er fra Undertegnede, Natten til sidstleden Tirsdag, bortkommen af Gaarden Nygaarden i Aggers Sogn, Hvo som maatte antræffe dette Creatur, eller være viden de om dets Opholdsted, udbedes at ville melde sig paa ovenmeldte Gaard, hvor de medgaaede Omkostninger og en raisonable Douceur herfor skal blive udbetalt. Erik Pedersen Hauge, fra Lyster. En Spansk sort Høne med ualmindelig stor Kam og en Kuul paa den ene Kloe, er udkommen af en Gaar her i Byen; hvor samme er indkommen, udbedes anmeldt i Bogtrykkeriet. Den 8de October udkom af min Gaard en fortspraglet Høne, uden Rumpe. For sammes Tilbagebringelse betales en Douceur af Ole Torkildsen. ind og opdagede Sager.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Sidste Onsdag blev en Meerskums Pibe funden ved et Huus her i Christiania; hvilken Eieren kan bekomme tilbage, naar han opgiver Kiendetegn. Fra Bogtrykkeriet anvises, hvor den kan erholdes tilbage. Tirsdag Aften fandt min Tienestepige 2de 1 Rdlrs. Sedler og nogle Smaasedler; hvilken den rette Eier kan faae tilbage, imod dette Avertissements Betaling. Joh. Simonsen.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Fra en Mand fra Næsodden, som kaldte sig Tosten Gulbrandsen, fra Pladsen Haven, har jeg anholdt 4 Stkr. af et Par Skoespænder, som ansaaes for at være mistænkelige. Eieren faaer samme tilbage, naar han opgiver Kiendemærkerne, og betaler Avertissementet. Kanberg, Guldsmedmester. For 2 a 3 Dage siden er i min Gaard indkommen en rødplettet Koe, som Eieren kan lade afhente, imod at betale dettte Avertissement, og Erstatning for det Foder, Amund Huus Koen har fortæret. namme modes om at besørge den afhentet; mangel heraf lade jeg den sælge. Eieren behager at melde sig hos Lan 3 Sindsen. Søren Drengøe. Hos Maler Wanelius er indkommen en Høne, og Eieren kan faae tilbage, imod at betale Føden og den Avertissement.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Proclama. Afgangne Høker Andreas Christopher GrøndEnke, Kirstie Olsdatter, er nylig ved Døden afgang og da hun, efter Bevilling, har hensiddet i uskiftet Besaa er deres fælleds Boe nu taget under BehandliDe myndige Arvinger og de Umyndiges Værge, saa Boets Debi- og Creditorer, blive herved indkaldte møde inden den lovbefalede Tid; Arvingerne for at la tage deres Ret; Debitorerne for at indbetale deres Gj og Creditorerne at fremkomme med deres Fordring, Enhver nyder lovmedholdig Ret. Christianiæ civile Skifteret den 8de October 1811. Jngstad, Weidemann.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Enhver der har noget at fordre i Boet efter afdøde Borger Benjamin Flinch, indkaldes herved, m. Varsel efter Placaten af 26de October 1792, at af melde og bevise deres Fordringer for mig. Af en, ef den Afdøde, der ingen Livsarving har efterladt, fun Optegnelse, sees, at han er født i Malmøehuus Leaf Forældre Truls Flinch og Jnaar Jønsdatter, og, han har en Broder, ved Navn Peer Flinch, og en Et ster, ved Navn Cecilia Flinch; disse Arvinger, og i der gives flere, indkaldes ligeledes, at møde eller me lade, i Skiftet, inden lovbefalet Tid. Kragerøe den 1ste Octbr. 1811. Hersleb Hornemann Under den civile Skifterets Behandling i Christ nia staae følgende Dødsboer: Efter National Artillerist Amund Halvorsen, der i have efterladt sig en Søster, som er gift m. Christen Pedersen Bakken i EnebakMuurmester Ole Hansens Kone Maren Efstiansdatter.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-11
Pigen Karen Jonsdatter, der har efterladt, en Fader, hvis Navn og Opholdsted i vides. Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Placaten 26de October 1792, bekjendtgjøres til alle Vedkomme des Efterretning. Christianiæ civile Skifteret den 4de October 1811. Guldsmed Petter Henrich Holman og hans Ka Jngeborg Bøyesen ere her i April og September Ma med ved Døden afgangne, og Boet, som forudsees blive fallit, strax efter den Førstes Dødfald taget und Behandling. De som i dette Boe maatte have noget i gode, indkaldes med 12 Ugers Varsel, at anmelde og gitimere deres Fordringer, og de der skylde, ved hast Betaling at spare sig selv for Ubehageligheder. De uskadige 2 smaae Børn anbefales deres meere formende Sla og Venner paa Fædrene og Mødrene Side. Skifteretten i Moss den 2den October 1811.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Udgives to Gange ugentlig, Med allernaadigst Tilladelse forsendes med Brevposterne i Norge og 3 Samlet, trykt og forlagt af N. J. Berg, Christiania Furelligentssedler.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
No. 83 5 October. 49de Aargang. Udgives to Gange ugentlig, Med allernaadigst Tilladelse forsendes med Brevposterne i Norge og Danmark. Samlet tryk og forladt af N. J Berg Christiania Furelligentssedler. angang geraad, Tilladelse forsen Brandsgarn, i Bang, og 5 Samlet tryk og forladt af N. J Berg
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Bekjendtgjørelser. Ved allerhøieste Resolution af 19de f. M. har det allernaadigst behaget Hans Majestæt Kongen i Henseende til udskibning af Kornvarer fra Danmark, indtil videre, at fastsætte følgende Bestemmelser: 11.) Forinden Kornvare, sig hvilket somhelst Sted i Vort Rige Danmark, maa udklareres forværts for privat Regning, skal Afskiberen i udkommende Toldkasse deponere en Udskibningsafgivt af Rdlr. dansk Courant pr. Tønde. 2) Handlende, som af Toldopsynet erkiendes vederhæftige, kunne, mod Vexepoligation paa 3 Maaneder, som Vi allernaadigst tillade at maatte udfærdiges paa ustemplet Papiir, frietages for at deponere contant, og naar den, for hvis Regninudskibningen skeer, ikke boer paa, eller i Nærheden af udskibningstedet, skal det være ham tilladt, at foranstalt, udskibningsafgivternes Beløb deponeret i den ham nærme værende Toldkasse, fra hvilken han da erholder Deponeningsbeviis, som til Udskibningstedets Toldopsyn afgives og af samme bliver at antage som Baluta for det deponerede Beløb. 3) Naar Kornvarer, for hvilke der efter foregaaende er deponeret Udskibningsafgivt, inden 4 Ma noer fra Udskibningen beviisligen indføres og udlosses en ten i Norge eller i nogen Havn i Danmark, da erholderafskiberen det deponerede Beløb af 3 Rdlr. pr. Tønde til bageleveret, og extraderet tilligemed de paaløbende Renter forsaavidt Deponeringen er skeet ved Vexelobligation, men er udlosningen skeet i en Havn i Vore Hertugdomme de tilbagebetales ikkun 1/2 Deel af det deponerede Beløb, og den øvrige 1/2 Deel forbliver Vor Kasse til Jndtægt. Kan lysningen paa indenrigs Sted ikke, som ovenanført, beviisliggjøres inden 4 Maaneder, da er den hele deponerede Udskibningsafgivt hjemfalden til Vor Kasse.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
for de Kornvarer, som indføres til Vort Rige Norge, tilstaaes endvidere Jndførselspræmie i Følge Vor Placaaf 8de Februar d. A., som saaledes, indtil Vi anderledes derom befale, skal vedblive at udbetales. 5.) Naar Kornvarer udskibes fra Kjøbenhavn, skal foruden den deponerede Udskibningsafgivt endvidere erlægges contant et erskildt Afgivt af 1 Rdlr. dansk Courant pr. Tønde, hvilken særskildte Afgivt strax, og uden Undtagelse i nog Tilfælde, forbliver, Vor Kasse til Jndtægt. 6.) Naar Udskibning af Kornvarer skeer fra Sjælland (Kjøbenhavn udtagen) eller fra Lolland, Falster og Møen til Steder, endenfor disse 4 Øer, erlægges ligeledes contant en særkildt Afgift af 1/2 Rdlr. dansk Courant pr. Tønde, som bebliver Vor Kasse til Jndtægt. Ved at fastsætte disse Bestemmelser for Kornudskibningen i Almindelighed for Danmark, ville Vi tillige have Vort General-Toldkammeer allernaadigst bemyndiget til at maatte indtil videre meddele Udførselstilladelser for Kornvarer fra Danmart til fremmede venskabelige Steder, paa derom indkom Ansøgninger, og imod contant Erlæggelse af Udskibningsgivten tilligemed den respective Tillægsafgivt for Udskibning fra Kjøbenhavn, Sjælland, Lolland, Falster og Møen, dog at slige Tilladelser for Sjælland, Lolland, Falster og Møen, indskrænkes til kun at gjælde paa 14 Dage til 3 Uger, for Fyen til 4 a 5 Uger, og for Jylland til 6 a 8 Uger efter Stedets Fraliggenhed. Og ligeledes har Hans Majestæt under samme Dato, med Hensyn til Jylland i Særdeleshed, behaget at fastsætte, at de Skibe som i Jylland maatte være i Begreb med at indtage Ladning af Kornvarer med Bestemmelse til Kongeriget Norge, skulle tillades, efter indtagen Ladning, at afgaae efter de hidtil gjældende Bestemmelser, uden at de i Reskriptet af samme Dato, angaaende den almindelige Kornudførsel fastsatte Afgivter og nærmere Bestemmelser skulle gjøres anvendelige paa dem, hvilken Begunstigelse ogsaa allernaadigst er udstrakt til de fra Norge allerede ankomne Skibe, hvis Bestemmelse er at indtage Retourladning af Kornvarer til Norge, Hvilke allerhøieste Bestemmelser som os gjennem Stiftet er communiceret herved bekjendtgiøres. Christianiæ Raadstue den 11te October 1811. Bull. Ofterhaus. Larsen. Jngstad.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Torsdagen den 17de October afgaaer Diligencen til Drammen. Antegnelsen af Passagerer og Fragtgods skeer Eftermiddagen forud, fra Kl. 2 til 5.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Concert paa Theatret i Grændehaven.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Den forhen averterede Concert paa Theatret i Grændsehaven, gives af det musicalske Lyceum Torsdagen den 17de October förstkommende. Concertens Indhold er fölgende: Første Deel No. 1. Sinsonie af Weise. No. 2. Dobbelt Fløite-Concert af Fürstenau. No. 3. Violin-Concert af Viotti. Anden Deel Syngestykket: Arrestanten, oversat af Prof. Bagge, sen efter Durals franske Original til Della Marias Musik. Billetter a 1 1/2 Rdlr. Stykket afhentes hos S. T. Her C. Eger, Onsdagen den 16de October, om Formiddagen fra Kl. 9. 11. Indgangen aabnes Kl. 5. Conseerten begynder Kl. 6.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Denne Concert bliver atter given paa samme Tid og Sted Söndagen den 20de ved. M. Concert. Fredagen den 18de dennes agter Undertegnede, med det musicalske Lyceums Bistand, og det ældre dramatiske Selskabs Tilladelse, at opføre paa Theatret, 1ste Deel. En Simphonie af Mozart.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
En Violin-Concert af Kreutzer, spilles af Undertegnede. En Arie. Variationer, componerede, og spilles af Undertegnede. 2den Deel. En Violin-Concert af Graset, spilles af Undertegnede. Duet af Syngestykket. En Times Ægteskab, Fantasie og Violinsolo, samt Fuga paa een Violin, spilles af Undertegnede. Saavel Dhrr. Subscribentere, som andre Liebhabere, ville behage at lade afhente Billetterne i mit Logis hos Hr. Tracteur Carstens, mod 1 Rdlr. 48 sk. Stykket. Indgangen aabnes Kl. 5. Concerten begynder Kl. 6 Ærbødigst. præcise. Henrich Paulson.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Undertegnede giver sig herved den Ære at bekjendtgjøre for det ærede Publikum, at han forev i se endeel her tilforn ikke seete Elektriske og Physikalske Luft-Experimenter: Første Afdeling. Elektriske Experimenter. 1. Elektriceermaskinens positive Kraft. 2. Ved Forplantning at vise dens positive og negative Kraft. 3. At isolere en Person, saaledes at der kan trækkes Jld af hans hele Legeme. 4. Jgjennem samme at trække en eletrisk Snist, hvorved man tænder Spiritus. 5. At vise Tordenlederens Nytte ved Elektricteten, C. At lade en eletrisk Guist nedslaae i et Huus uden Afleder, hvorved Huset tændes. 7. At skyde en Pistol af ved Elektrictet og Vandstofgas. 3. At vise den elektriske Dukkedands, eller dens tiltrækkende og frastødende Kraft. H. Det eletriske Klokkespil.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Anden Afdeling. Physikalske Experimenter. 1. At tænde i dephlogistiseret Luft et udslukt Lys2. J Surstofgas at smelte Uhrfiedre, saa de gnistre 3. Ved Surstof- og Vandstofgas at frembringe af en Sæbeblære en Explosion saa stærk som et Skud af en pundig Kanon. 4. Ved Surstofgas at frembringe en Lysning i en Glasskaraffel, som overgaaer Solens Glands.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Forestillingen skeer Onsdagen den 16de dennes paa Raadhuussalen. Jndgangen aabnes Kl. 5, og Begyndelsen skeer Kl. 5. Billetterne faaes i mit Logis hos Hr. Trakteur Carstens og ved Jndgangen, mod 1 Rd. 48 sk. Stykket. Christiania den 11te October 1811. August Paulsen.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Tirsdagen den 22de d. M. er en Skiftesamling berammet at afholdes paa Christianiæ Raadstue Kl. 3 Efter sens Boe formodentlig da ende sluttet. Ve indbydes at møde.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Christianiæ civile Stifteret. Qvarteerpengene for den combinerede GrenaderBataillon af det 2det Aggershuusske og Tellemarkske Jnfanterie-Regimenter og sammes Officierer, for den Tide vare indqvarterede her i Byen udi forrige Aar, betales af Kiøbmand Christen Nielsøn til de sig derom anmeldte Qvarteerværter.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Den til næstkommende 22de October berammede og i forrige Nummer af disse Blade averterede Licitation over Holeverance til AggershuuFæstning er efter Ordre aldeles indstillet. Christiania den 15de October 1811. Smith.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
J Dag modtag jeg til Uddeeling blandt værde ge Trængende 100 Rdlr. i en anonom Skrivelse Ædle, mig ubekjendte Giver, modtag for den store Gave min meest inderlige Taksigelse og de helligste Forsikkring, at Anvendelse skal blive efter Ønske. Christiania den 12te October 1811. Eggertz. At S. T. Hr. Capitaine v. Tscherning i Dag h. indsendt i Fattigcassen 3 Rd., som er en erlagt Mul af en Tjenestepige, der ikke ville tiltræde sin Tjeneste, det gjøres herved offentlig bekjendt, efter Hr. Capitnens Forlangende. Christiania den 12te October 1811. Eggertz.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
At Jern og Støbegods af Bærums Jernver Production er forhøiet med 5 Rdlr. pr. Skippd. bekjendtgjøres herved. Christiania den 14de October 1811. C. Lehmann.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
I Fölge Vice-Statholderskabets Resolution af 28 f. M., er Prisen paa Salt her ved Verket, indtil vidre, forhøiet til 10 Rdlr. pr. Tönde af 250 Pund Vægt, og 11 Rdlr. 24 sk. pr. Ditto Foustage; hos ket herved bekjendtgjöres. Walløe Saltverk den 5te October 1811. J. Lerche. J. C. Hvoslef.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Selskabet for Asker Præstegields Ved Til Efterretning for de ærede Medlemmer, Selskabet, som maatte eie Actier i Asker Præstgjelds Bygdemagazin, bekjendtgjøres, at ved Sa skabets sidste Møde bleve følgende 12 Actienummeudtrukne til Jndløsning: Jhændehaverne af de Actiebreve, som have di Nummere, ville behageligst henvende sig til Slatiskabets Casserer, Hr. Biørnstad paa Fossum, som mod Actiebrevenes Annammelse betaler de paa dende Summer, tilligemed Renterne af samme 8de Juni 1810 til 18de Juni 1811, ifølge de Selskabet vedtagne Bestemmelser. Hans Petersen, Selskabets Secretaire.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
den spanske Ulds Behandling, for at blive skikket til Tøier.
Norske Intelligenssedler, 1811-10-15
Efterat flere patriotisk handlende Mænd, som ikke prale af, men indsee fuldkommen Nødvendigheden og Nytten i at formere og forbedre den, norske Faareavl, og lægge Haand paa Verket, havde læst min ubetydelige Piece om Faarerøgt i Norge, prøvede de at bruge den Maade, at vaske og karte Ulden paa, som findes anført S. 11, og erfarede, at den ikke var gandske tilstrækkelig, Flere skrev mig til i den Anledning om Raad, som jeg ikke viste bedre og sikkrere at hente, end hos den erfarne og indsigtsfulde Assessor Elieson paa Evje, som havde den Godhed, for det almindelige Bedstes Skyld, at meddele mig følgende Erfaringer, som ere af den Art, at jeg holder det for gavnligt, at de komme til almindelig Kundskab; især paa en Tid da alle gode Oekonomer begynde, paa en Deel af deres Vinter=Arbeide, Uldens Til beredning, til saadanne Tøier, som foruden det, at de ere nødvendige, ere ofte af den Godhed, at kun de Ufolsomme, Egennyttige og Upatriotiske sammenligne den strax med Udlandets fineste Klæde Producter, og erklære dem, ved en foragtelig Mine, for grove og slette. Assessorens Raadlyder saaledes: Vist nok er den spanske Uld vanskelig at karte; men denne som alle andre Vanskeligheder bør Mennesket overvinde. Før Krigen fugtede jeg Ulden, med Olie, havde store Fabrikkarter hvorpaa den blev fiinartet. Da disse Hjelpemidler deels ikke vare at faae, deels bleve saa dyre, at deres Brug derved blev forbudt, har jeg behjulpet mig paa følgende Maade: istedetfor at vaske Ulden, har jeg vasket Faarene, holdt dem efter Vaskningen meget eenlige med Halmstrøelse, og efter 3de Dages Forløb klippet dem. Derved er bidraget til, at Ulden af sig selv nogenledes har faaet Fedtagtighed, som den eller fik ved Olien. Naar den siden skal Lartes, har jeg ladet den lægge paa en Jernhelle, hvorpaa ellers bages Fladbrød, og Varmen af Hellen har da virket paa Ulden saaledes, at den har skildt sig af og er bleven skikket til Kartning. Paa denne Maade har jeg behjulpet mig meget vel og har virket næsken ligesaa smukt Tøi for før. Uagtet denne Vanskelighed med Hensyn til Kartningen, vil den spanske Uld vist nok beholde sin Priis formedelst Tøiernes Blødhed og Styrke hvilke gjøres af den, thi jeg er overbeviist om ved flere Erfaringer, at Tøi fabrikeret af spansk Uld, varer meget længere, end Tøi af anden Uld, som har lige Fiinhed. Enhver sand Patriot vil sikkert ansee det for en Fortjeneste, at meddele deres practiske Erfaringer til almindelig Oplysning om Faar, Faareraser, Faarerogt, Uldens Forberedelse og Tilberedelse til Tøier. Kun Ueftertænksomme ere ligegyldige ved den Sag, som gjælder Legemets Bedækning! M. R. Flor, Overlærer. Det Kongelige Selskab for Norges Vel.