JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Nyeste Post Efterretninger. Ligesom Pairernes Kammer i Paris havde udvalgt Deputerede for at overlevere Kongen en Addresse, saaledes har nu ogsaa de Deputeredes Kammer efterfulgt dets Exempel. Den 14de November Kl. 3 om Eftermiddagen bleve Fløiene af Kamrenes Æresdør aabnede, og Hertugen af Richelsen tilligemed Finanzministeren Greven af Corvetto, ledsagede af 6 Statsraader, traadde ind i de Deputeredes Forsamlingssal. Grev Corvetto besteeg derpaa Talerstolen og fremsatte en udførlig Skildring af Finanternes Tilstand, og forelagde Budgetten eller Balancen over Statens Jndtægter og Udgifter forAaret 1817 og Forslaget til at dække disse. J sin udforlige Tale skildrede han først Nødvendigheden, af et godt Financesystem; derpaa anstillede han en Sammenligning imellem Budgetterne for 1814, 1815 og 1816; disse tre Aar havde indbragt over 161 Mill. Franker, men Udgifterne havde oversteget 2244 Millioner, saa at Deficit nu beløber sig til over 81 Mill. Franker. Han roste derefter saavel Regieringens som Undersaatternes Nøiagtighed at opfylde sine mangesidige Forpligtelser, og paastod, at man ikke allene kunde vedblive hermed, men endog gaae endnu mere kraftfuld tilværks hvilket lader sig udføre, naar flere Foranstaltninger bliver trufne og den offentlige Credit bliver styrket. Han viste fremdeles: at de Jndtægter, som Staten behøver i 1817, vil blive større end de, som den havde faaet anviist i Aaret 1816; Forskiellen vil beløbe sig til over 148 Mill. Franker; thi i Aaret 1816 var Budgetten kun ansat til 839 Millioner, men fra 1817 matte den anslaaes til 1088 Millioner. Men da Statens Jndtægter kun kan anslaaes til 774 Millioner, saa maae det betydelige Deficit dækkes ved Laan, Frankerige maae fra mu af og til 1ste Januar 1821 sikkert optage et Laan paa 7 til 800 Mill. Franker og være beredt, paa at betale Renter derefter. For A. 1817 forlange. Ministerne 30 Mill. Jnscriptioner til at dække Desicit.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
J det paafølgende Aar vil Udgifterne blive til Statsgielden 151 Millioner, altsaa 26 Millioner meere end i Aar. Civillisten bliver uforandret. Ministekomme til at bruge; heraf sees, at 1 1/2 Million skal ren gik nu igiennem, hvad hvert Departement vilde Almue-Underviisningen, Krigsministeriet vil komme. anvendes til at forbedre Geistlighedens Kaar og til at bruge i 1817 212 Millioner, i Stedet for i Fior kun 180 Mill., da saamange militaire Personer skal betales, og hele Armeen organiseres paa ny. Marinen, som saalænge er forsømt, udkræver to Mill. mere end i Fior. Til den synkende Fond skal man anvise 30 Mill. i Stedet for 20. For endnu mere at styrke dette Fond, maae store Skove, som tilhører Staten, bortsælges. England, tilføiede Staten kan, ved at giøre Gield, tillige berige Ministeren, har heri løst det Problem, hvorledes sig. Efter at have fremlagt disse Finantsberegninger, sluttede han sin Fremstilling med trøstende Udsigter, viiste, at Frankerig besad endnu sin Størrelse, sin frugtbare Jordbund og fordeelagtige Handelsbeliggenhed, og sine industriøse Jndvaanere, at det havde den Lykke at besidde en Konge, som er født fransk, og som vil dets Vel, at Statens Flor beroer paa den offentlige Credit, som understøttes ved fælleds Eenighed, og at Frankerigs constitutionelle Regieringsform, Revolutionens Slutte steen, grundfæster dets Lykke. For Aarene 1812 og 1818 vil Desicit komme til at udgjøre meere end 500 Mill., men maaskee det vil blive langt mindre for 1819. Tilliden maae komme af sig selv, og Freden og en fast begrundet Forfatning for de offentlige Anliggender ere de Elementer, som vil bringe den tilveie. Ministeren sluttede med de Ord: vil ville haabe, at Frankerige, med vores Hielp og deres Medvirkning, vil gaae frem som Seierherrer af Kampen mod Ulykker, og blive sin Konge værd og den Skjebne som venter det under Henrich den 4des og Ludvig den 14des Dynastie. Da Ministeren, havde sluttet sin Tale, oplæste Statsraaderne Baron Dudon og Hr. Baranti Lovudkastet til Skatterne, og Præsidenten lod Kamret vide, at Ministerens Oplysninger bleve trykkede og skulde fordeles blandt Medlemmerne, hvorpaa Kamrets Møder bleve udsatte til den følgende Mandag.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Oversigt af Dagens indenlandske og udenlandske Nyheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
(Fortsat.) En saa mærkværdig Hovedstad som München, i et Land som Baiern, hvor alting er bleven saa aldeles forandret under den nærværende Konges Regieringi, fortiener at blive nøiere bekiendt. Baiern var under den forrige Regiering nedgravet under katolsk Overtroe; under den nærværende Konge har Oplysningen begyndt at udskyde sine frodige Straaler over det; fordum var kun Mun chen Hovedstaden i et afmægtigt Kurfyrstendømme, nu er den bleven den glimrende Residensstad for et anseeligt Kongerige. Kirkerne i München ere pragtfulde udprydede med mange Malerier, men have dog ogsaa endnu mange Levninger af katholsk Overtro, saaledes er det endnu i Brug der at indfatte Helgenbeen i Guld og Sølv og opstille dem paa Alterne, eller at opstille Beenrader i Glas skabe i Kirkerne. J Kathedralkirken seer man endnu et Uhr, hvor Gud=Fader, som er udskaaret af Træ, trækker en Træfabel ud af Skeden, saasnart Klokken slaaer, og putter den ind igien: en Christus, som knæler for ham, klapper med Hænderne, og Marie, som beder for den syndige Menneskeslægt, neier for den Fortørnede. Paa alle Altre i München finder man Attester, som de godtroende Jndvaanere har udstedet til deres Helgener for deres mirakuløse Hielp i forskiellige Nødstilfælde, saamegen Overtroe hersker endnu i dette Land, uagtet al den Umage Regieringen har gjort sig for at befordre Oplysningen. – For nu at tale om verdslige Anliggender, saa prises Giestgiver gaardene, som gode i München, især den sorte Ørn, den gyldne Hjort og den gyldne Hane, man træffer der anstændigt og ofte interessant Spiseselskab. Kassehusene ere talrige, men slette; de besøges ogsaa af Fruentimre, Tienestepiger varte op, og ofte seer man fortredelige Ansigter, over Dørene læser man næsten overalt, man beder og contant Betaling. – München er forresten en lille Stad, som er paa Veien til at vore op og blive til en stor Fremmede modtages endnu ikke der med den Liberalitet som finder Sted i Paris, Wien, Berlin o. s. v.; ogsaa lægger man endnu her mere Mærke. til det Fremmedes afvigende Klædedragt end i hine Stæder. Adelen er i denne Hovedstad mindre glimrende og viser ikke saamegen Pragt som i de anførte Hovedstæder, forresten finder man samme Forskiel imellem Stænderne, og samme Bestræbelse hos den eene Stand til at efterligne den anden og til at træde udover sin naturlige Grændse som overalt, Carnevalstiden, som i de katholske Lande svarer til vores Fastelavn, har intet udmærKassebusene, hvor der ogsaa beværtes med varme Mad. Man seer endeel Masker paa Gaderne, især kende ved sig i München; man morer sig meest i Fruentimmer; ogsaa gives glimrende Maskerader i Skuespilhuset, som selv Hoffet bivaaner. Forsten har man de saakaldke maskerede Akademier, og galante abonnerede Baller; men de private Valler bliver efterhaanden stedse meere almindelige og fortrænge de offentlige. (Fortsættes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
den 14de Wandsbecker Trækning udkom følgende Nummere: den 962de Altonaer Trækning udkom følgende: Nummere: 34. 9. 37. 1. 63.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Af Børsenh., Hamb. Corr. inden, og udenl. Journ. . . - V. S. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
AVERTISSEMENTS. lagelsdramatiske Selskab. Torsdagen den 5te Decbr. opføres: Lpignanmel i 3 Akter af Kotzebue. geringen tager sig den Friched, at anmode atter, Medlemmer om, at paasee, at de som og maatte overlade deres Billetter til, ikke igien overlade dem til andre, da disse ellers til, ved at gaae igiennem Here Hænder, tilsidst komme i rette. Et færdeles dueligt og moralsk godt Menneske attraaer en Forvaltertineste hos en Jordgods-Eier her i Sielland Det nærmere erfares hos Postmester Sørensen i Roeskilde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Tirsdagen den 3die December, førstkommende om Formiddagen Kl. 9, bliver i Sorøe efter afgangne Paste Heggelund, ved Auction bortsolgt, endeel Gods og Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv, Senge og Sengeklæder, Linnet og Gangklæder, samt Meubler og Træevare, Porcelain, Glas, Tin, Kobber, Messing, Jern, nogle Favne Bøgebrænde, en gl. Postvogn, endeel Skilderier, og Bøger m. m., hvorover de trykte Fortegnelser kan erholdes hos Hr. Byefoged Stabell i Slagelse, Hr. Bye foged Harhoff i Ringsted, og paa mit Contoir. Sorve, den 21de Novbr. 1816. Møller, Auctions-Directeur.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Auctions-Placat. Mandagen den 9de December 1816, Formiddag Kl. 3. slet, bliver i Wedbyegaards Skove foretaget og holdet offentlig Auction over nogle og halvtredsindstyve Stkr. paa Roden staaende Bøgetræer, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Lysthavende indbydes at give Møde bemeldte Tid og Sted. Auctionen begynder ved Peder Knudsens Huus. Schardsdahl, den 22de November 1816. Bech.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Det Halve af min her i Byen tilhørende Gaard No. 143, beliggende paa det store Torv, er underhaanden at faae tilkiøbs; Bygningen mod Torvet er 2 Etager høi og 13 saa lang, indrettet til Værelser, som deels ere betrukne, dets malede. J Kiøbet kan følge en Jordlod paa circa Tdr. Land i Byens Marker, og en Have ved Aaen kulde en Liebhaver gives, som hellere ønsker at komme i iddelse af den hele Gaard samme og saa mueligen. erholdes. Vilkaarerne ere til Eftersyn hos Hr. Lieutenant Lund ver i Byen. Nestved, den 23de Novbr. 1816. N. Hansen. ænderie har igjen overtaget. Naar til Drivt, i hvilken Anledning jeg anbe- og med Vine, hvoraf et Forraad af gode Vare i C. Sorterup.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-11-30
Formedelst anden Bestemmelse, agter jeg paa billige Vilkaar at bortsælge min iboende Gaard, beliggende paa Slagelse nye Torv, Gaardens Beliggenhed er meget fordeelagtig til Handel, hvortil denne er indrettet, ogsaa for en anden honet Familie, Bygningen til Torvet bestaaer at 2de Etager Grundmuret til begge Sider, hvori er indrettet 8 gibsede Værelser, som overalt er aftrukne, samt Kiøkkener og 2 Spisekamre, samt Boutik, en Sidelængde og Baghuus Grundmuret til Gaden, og til Naboens Bindingsværk til Gaarden, indrettet til Bryggerie og Maltgiørerie, hvortil behørig Loftrum, Port, Stald, Rum til Foder, 2 Kamre i Gangen og et i Gaarden, et Halvtagshuus indrettet til Tørv- og Brændehuus, samt i Gaarden Locum, Hønse- og Sandhuus, og en god Brønd med tilhørende Jern Pompe=Redskab. Skulde ovennævnte ikke blive solgt, bliver overste Etage tilligemed Maltgiøreriet og Bryggeriet bortleiet til førstkommende Paaske Flytte-Tid, enten samlet eller separat. M. Møller.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
2. Aarg. No. 145. A v i 5 t i for Kjøbstæder. Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt ogforlagt af Peter Magnus. Slagelse, Onsdagen den 4de December 1816. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten til Dannemark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
Formedelst indtrufne ubehagelige Omstændighede udkom Avisen ikke igaar.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. (Fortsat.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
J den store Fabrikstad Birmingham var den 28de October et stort Folkeopløb, som Militairet maatte standse med væbnet Haand. – J Grevskabet Rottingham, hvor der gives hele Complotter, af Maskin=Ødelæggere, maae Jndvaanerne oprette Compagnier imellem sig og patroullere omNatten for at forebygge deres Udaad. J London selv fandt man nylig opslaget en Seddel paa mange Øl- og Brændeviinshuse i den østlige Deel af Staden, hvorpaa man læste de Ord: til Vaaben, Britter, brækker alle Gevær- og Sabel Manufakturer op, taaler ingen Forhøielse i Brød priserne; ned med Castlereaghs Hoved; ingen Nationalgield, hele Landet venter paa Signalet, fra London for at gribe til Vaaben; staaer nu fast, ellers gaaer Alt forløren. – Aarsagen til denne Pøbel-Forbittrelse ligger i, at Parlamentet for det meste bestaaer af Jord-Eiere som har forpagtet deres Jorder bort for overordentlige Afgifter, og at disse ikke kan svares, i Forbindelse med de høie Taxer, saalænge ikke Kornvarer og Levnetsmidler staae i en høi Priis; at de derfore holde over den Lov, at Kornvarer ikke maae indføres i Landet førend de naae en vis Priis, at de har bevirket Jndkomstskattens Afskaffelse, som meest traf dem; at Ministerne maae give efter for dem for at Oppositionen ikke skal tilvoxe, at det bliver en Følge deraf, at Levnetsmidlerne blive dyre for Almuesmanden; at Manufacturisterne ikke kunne arbeide for en billig Arbeidsløn, og at Fabrikerne ikke kunne holde Priis med Udlandet uden Tab. Landet fyldes derved med brødløse og urolige Mennesker og Tiggere, og Klagen over Ministeriet og Parlamentet tiltager. J England er alle Livets Fornødenheder uhyre dyre, og Varer og Fabrikater kunne derimod faaes for en Bagatel. Der reiser sig saaledes en Spænding imellem den jorddyrkende og den fabrikerende Deel af Folket, imellem Landets og Kiøbstædernes Beboere, som kan drage de betænkeligste Følger efter sig. Den oprindelige Grund til dette Onde ligger i den ved de mange Krige paadragne, Nationalgield, som udkræver, deels formedelst Renternes Svarelse og deels for at afdrage Gielden selv efterhaanden, store Paalæg paa Folket, som ikke passe til en almindelig Fredstilstand og de med den følgende lavere Priser paa alle Frembringelser; en offentlig Byrde, som den ene Deel af Rigets Beboere søger at paavælte den anden; deraf kan denne Partie=Aand og disse idelige Giæringer forklares. Engelske Blade skildre denne Tilstand selv med megen Frimodighed. Men det kan ikke paatvivles, at jo Englands vise og kraftfulde Statsbestyrelse med Tiden vil finde Udveie til at helbrede denne indviklede og dybt indgribende Statsygdom, Parlamentets Aabning maae derfore sees i Møde med Forventning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
Hvor forskiellige Landmændene og Kiøbstæd beboerne i England ere i deres Meninger, kan især sees af en Forsamling, som en Deel Jordeiere nylig holdt i Frimurernes Tavern i London, hvori man forenedes om at ansøge Parlamentet om at en svær Told maatte lægges paa Jndførselen af hollandsk Smør og udenlandsk Uld, for at deres Smør og Uld kunde holde sig i Prisen, uden at betænke, at skulde ogsaa Ulden blive forhøiet i Prisen for Fabrikanterne foruden Levnetsmidlerne, saa maatte disse gaae reent bag af Dandsen. Men hver tænker først paa at faae sin egen Pose fyldt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
Ved den sædvanlige Fest, som holdtes i Aar i Londen i Anledning af den ny Lordmajors Tiltrædelse, var ingen af den kongelige Families Medlemmer tilstede, formedelst Hofsorgen for Kongen af Würtemberg; ingen af de engelske Ministre, at deres særskildte Grunde, og ingen af de udenlandske Ministre, som alle vare indbudne, paa den amerikanske nær, som indfandt sig; men Folket strømmede til i stor Mængde for at see Processionen, og trak Lordmajorens Vogn; Hr. Wood yttrede, at han mod sit Vidende maatte have fortørnet Ministrene. – Uagtet den Opposition imod Ministeriet og den republikanske Aand, som yttrer sig hos det engelske Folk, saa har dog hiint ogsaa et stort Partie paa sin Side, som sees af en Fest, som Magistraten og Jndvaanerne i Belfast (en Stad i Jrland paa 25000 Jndvaanere) nyligen gave til Ære for Lord Castlereagh, som har i denne Tid giort en Reise til denne Øe. Man priste ham for hans fuldendte Fredsværk, han besvarede deres Berømmelse med en Tale, hvori han sagde: at Freden var et Gode, som ikke nok kunde vurderes, da det havde været Bonapartes aabenbare Plan, at styrte England, og man kunde forestille sig, hvad det vilde have kommet til at lide, dersom det havde lagt under, da det langt mindre Preussen havde maattet betale 50 Millioner i Kontribution til de Franske. Forresten tilstod han, at Freden har ført med sig en besværlig og slan Tilstand, og at England nu lider af en Udmattelse, da Krigen gav Handelen et Sving, som nu har tabt sig, og mange gamle Handels=Canaler ere tilstoppede og de nye endnu ikke aabnede. – Uagtet al den OppositionsAand, som under de nærværende Omstændigheder yttrer sig mod Statsbestyrelsen, og uagtet al den Partie Aand, som yttrer sig imellem de forskiellige Klasser af Statens Jndvaanere, saa ere de dog alle enige i det som der vedrører deres National Flor og Storhed, falder derfore England engang, som Alt paa Jorden, der har naaet sin Høide, saa vil det snarere skee ved indvortes Begivenheder end ved udvortes Anfald, Napoleon havde engang Europa i sin Haand, men paa gammel Englands Kyster strandede hans Magt; Skjebnen og Storbrittannien fældede den tilforn uovervindelige Mand.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
Denne engelske National-Aand yttrer sig ved hver Leilighed; saaledes da Lord Exmouth for nogen Tid siden kom til Cheltenham havde Folket forsamlet sig og modtog ham med Frydeskrig, spændte Hestene fra hans Vogn og trak ham til hans Boelig, en militairisk Musik aabnede Toget, og man spilte den Sang: see den seierrige Holt kommer. Og denne National=Land sees af Englændernes Had til Nordamerikanerne, endskiøndt disses Hovedstamme er Englands Afkom; men de kan ikke tilgive dem, at denne unge Stat vil tragte efter at kappes med gammel England og vil gribe efter Skibsfartens og Handelens Palme. Redakteuren vil blot anføre et Par Steder af nye engelske Tidender, saaledes læser man i et Blad, vi holde det for en Fordeel for Verden i det Store, at Englændere og engelsk Sprog udbrede sig over hver Deel af Jorden, undtagen i Amerika, og et andet Sted læses, man burde bringe alle de Forbrydere, som sendes til Botany-Bay, i det Sted til Nordamerika, f. Ex. til Kentucky, hvor ingen Love gives, og til Pensylvanien, hvor man ikke har Galger; der vil det ikke sige saameget, om man stiger over et Gierde for at see og Naboens Frugter ere modne, eller i hans Kielder for at probere om man kan aftappe hans Øl; det er blot visse Naboe=Frieheder, som vilde komme disse Forbrydere særdeles tilpas, og der kunde de Frieheds elskede Jrlændere med Plaseer flygte i Skovene, uden at risikere at blive til Skeletter, da de der derimod kunde have en ganske klækkelig Jndtægt af at gjøre andre dertil; thi det menneskekiærlige og fromme Folk i Pittsborg (i Amerika) har udsat en Kapital, som staaer aaben for alle, som bringer dem Huderne af Jndianernes Hoveder, naar kun Ørnene ere derpaa. – Frieheden tillader saadanne bittre Yttringer og urimelige Beskyldninger; men er det godt, at saadanne lidenskabelige Følelser næres hos et Folk, og vil det være til Gavn for England selv, dersom Nationalhadet mod Amerikanerne skulde saaledes tiltage, og endog blive stærkere end mod Englands gamle Fiender, de Franske. Hvorledes skal desuden Nordamerikas Tilvært i Magt forhindres, siden nu engang Al-Verden har faaet det i Hovedet, at i Amerika skal man søge sin Lykke, J Jtalien er Svindel=Aanden for at reise dertil tiltaget i den Grad, at Regieringen i Parma har seet sig beføiet til at lade udgaae en befaling, i Følge hvilken alle de Personer, som forlede nogen. til at gaae til Amerika, skal straffes med 20 til 50 Pidskeslag og sættes i Tugthuset fra 2 til 5 Aar. Hvorfor vil man dog holde paa dem, som ikke har Lyst til at blive? Jsær Franske som komme fra de belgiske Havne komme i Aar i stor Mængde til Amerika; mange af dem bringe betydelige Pengesummer med, som de enten nedlægge i de amerikanske Fonds, eller hvorfor de anlægge Fabriker og kiøbe Jorder. Den bekiendte Real er kommet til Ny-York, har bragt en stor Formue med sig, og vil udgive et omstændeligt Skrift om den franske Revolution, som vil komme til at indeholde mange nye Oplysninger. De Franske i Philladelphia har ladet udruste et Skib for at afhente de proscriberede Generaler Savary, Lallemand, og flere Franske, fra Tyrkiet til Amerika.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
J Sydamerika hersker samme Stræben fremad som i Nordamerika; thi hvorledes det ogsaa vil gaae med de spanske Colonier, om hvis Skjebne intet med Vished kan erfares, saa er dog allerede brasilien et Land, som kan vække de største Forhaabninger; det giver ikke Europa meget efter i Størrelse; det er et Paradis af Naturen, og Statsbestyrelsen der ledes for nærværende Tid af en stor og klog Minister, den berømte Aranjo. Portugiserne vil paa ny komme til at spille derfra en Hovedrolle paa Jorden, og naar nu den østerrigske Erkehertuginde Levoldine kommer til at pryde Brasiliens Throne, saa vil en ny Culturens Morgenrøde opgaae over dette Land. Englænderen John Mave har nylig gjort os bekiendt med de brasilianske Guldbiergværker og Ædelstene, især de prægtige Topazer. To Tydskere, som Kongen har taget i sin Tieneste, de Herrer Eschwege og Feltern, har indført store Forbedringer ved Biergværkerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
En stor Skov ved Rio Janeiro bliver nu udryddet og forvandlet til Haver og Agerland. Brasilien har selv en fortreffelig Overberghauptmann Canara, som har studeret ved de tydske Biergværks=Akademier; Alt faaer efterhaanden et andet Udseende i dette Land: en botanisk Gartner ved Navn Salle bereiser for nærværende Tid Brasilien for at studere dets Planter; og en tydsk Prins, Maximilian af Neumied, foretager sig de vidløftigste Vandringer igiennem dette ubekiendte og endnu øde Land, som i Tidens Længde vil see den gamle Jomfrue med hendes Fiskebeensskiørt (Portugall og Europa) (Fortsættes.) over Skuldrene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
Jndenlandske Efterretninger. Slagelse. Natten til den 2den Dec. sidstafvigte, omtrent Kl. 1, opkom en frygtelig Jld i Ladelængden af den Hr. Universitetsforvalter Gruner tilhørende og paa Slottets Gade beliggende Hestemølle; Jlden greb saa voldsom om sig, at 2de Længder af ermeldte Eiendom, saavelsom et lidet Udhuus, tilhørende Naboen, Vognmand Carl Friedrich, af Jlden var bespændt forinden Hielp kunde anvendes, som dog øieblikkelig, efter skeet Anskriig, tillilede. – Desuagtet lykkedes det dog, ved Forsynets Biestand, Slagelse Kiøbstæds, tilforn ved flere Tilfælde, udmærkede Brand-Corps, her ved en mageløs Anstrængelse, som oftere forbunden ved egen Fare, at forhindre at Jlden er greeb videre om sig, uagtet at de 3de Længder, som bleve et Rov for Luerne, og som vare fyldte med Høe, Sæd og Tørv vare ganske ibyggede med Stuelængden. Anledningen til Branden har ei været at opdage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
De tvende Brandlidte mistede al deres indavlede Høe og Sæd, samt Brændsel; og 4 Faar blev tillige opbrændte. Deres Jndboe blev betydelig beskadiget; ingen af dem havde anssureret. Den Nidkiærhed, hvormed Amtets høie Øvrighed har vigileret for Straaetagenes Afskaffelse, velsignedes ikke alleneste i Farens Øieblik, men erkiendes af alle, som det, en stor Strækning af Byen har at takke for dens Redning under denne Jldsvaade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
(Af Børsenh., Hamb. Corr. indenl. og udenl. Journ. SSISSES
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
AVERTISSEMENTS. Mine ærede Medborgere, som saa velvilligen stode mig bie i Nat til at flytte mit Boehave ved den truende Jldsfare, aflægger jeg herved min forbindtligste og skyldigste Taksigelse. Slagelse, den 2den December 1816. Peter Magnus, Bogtrykker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
Creditorerne i Stervboet efter Gartner Magnus Liunquist her i Byen, tilkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, at møde for nedentegnede Skifteret, for at anmelde og bevise deres Fordringer, samt for at iagttage beres Tarv under Boets Behandling. Slagelse Kiøbstæds Skifteret, den 1ste December 1816. Birch. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
Onsdagen den 11te December førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes paa Tersløsegaard en Skiftesamling i forrige Forpagter af Brorupgaard, afdøde Hans Steenkiers Boe, og ventes Boet da om muelig sluttet. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-12-04
En Guld Brystnaal med ægte Stene er sin Eier her i Slagelse frakommen; for Tilveiebringelsen loves en raisonabel Douceur af Stabell.