JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Norske Jntelligen No. 32. Onsdagen den 7 Augusti 1765. O Venskab, ædle Skat Almagtens største Gave! Du største Frugt i Paradises Have! Du Rigdom, som all Rigdom overgaaer, Og imod hvis Værdie een Verden lidt forslaaer. Du, som Elendighed mod Skiæbnens Magt forsvarer, Og giør dens Galde-Drik behagelig og sød; Du, som giir Feyhed Moed udi de største Farer, Og giør behagelig endog den fæle Død. Du rædder Svaghed fra de grumme Løvers Struber, Og fører Dyd udskadt igiennem Ulve-Gruber. Du løser Slavers Baand, Ja reent avmægtig giør Tyranners Morder=Haand. Ved Dig een Dverg paa Kiempers Nakker træder, Du kraftig Dyd, hvis Navn endog mit Hierte glæder. Hvor skal jeg finde Dig, Jeg seer vel Dine Klæder, Men ey Dig selv; jeg seer kun Øgler i Din Dragt: Ja Grumhed praler med Uskyldighedens Pragt. J Panden Venskab staaer, men under Kappen er Sværd, Skud, Forgivt og alle Ulykker. Din Høyhed, Frihed og Din Ædelmodighed Er væk, der staaer igien en Slavisk Ydmyghed, Et skident Hyklerie, som ræber naar Du ræber, Hvis fugtig Øye, naar du vil, paatimen flæder, Han har tilfals for dig hans Haand, hans Foed, hans Læber. Endskiønt hans Hierte er en Pøl, som skiult med Guld, Dog av Urteerlighed og Helved-Stank er fuld Og findes en, som er Dig noget meere lig, Hvis Siæl, hvis Sind er frie fra skiændig List og Svig Han er foruden Vægt og tumles af hver Vind, Et Ord, en Mine kand urolige hans Sind, Mistanke giør ham blind. Han standser ved hvert Trin og seer sig rundt omkrin Og søger i hvert Ord et skiult Forræder=Sting. Hvor er Du ædle Dyd? Er Du endnu i Live, Har U-dyds Fyrste nødt Dig Aanden at opgive, Hvor er du Venskab? Hvor er du Fortroelighed? Er Du paa Jorden, Viis mig Dine søde Fied! Sig: lever Du ikkun udi Poeters Skrivter, En daarlig Elskers Mund, som ublue nævner Dig? Og skiuler med Dit Navn Løsagtigheds Bedrivter, Ach! dersom Du er til, saa skiul Dig ey for mig Maaskee Du skiuler Dig i Sorgens sorte Klæder, Og Dine Systres Flugt i denne Dragt begræder Jeg hører nok Dit Raab, men som en flygtig Lyd, Et ynksomt Skriig udav et Hierte fuldt af Fryd. Der hører jeg en Flok mod U-dyder at raabe, Der er du; men har de og selv en ærlig Draabe: Dog hvem er det jeg seer der i en ringe Dragt? Jeg seer Medlidenhed udi hans Ansigt tegnet, Han staaer og reyser een, som er i Avmagt segnet For Avinds skarpe Skud, og noget fra ham staaer En Flok, som truer den, der læge vil hans Saar; Men deres Trudsler han betragter med Foragt. Saa er Du da endnu, o Venskab, til paa Jorden, Saa har jeg fundet en, som i Ulykkens Torden, Staaer fast, og svigter ey en ret oprigtig Ven, Ja meer end een, som den. Som i een steenig Jord, der fuld av U-krud var, Har fundet nogle Straae, som ægte Hveede bar. Midt i Ulykker da, udvalgte liden Flok, Jmens jeg haver Dig er jeg lyksalig nok. Mærkværdige Exempler paa adskillige Personer, som har været længe, under Vandet, uden at miste Livet.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Doktor Langelot fortæller: at han har seet en Urtegaardsmand, henimod 65 Aar gammel, men endda temmelig rørig. Denne, som havde engang vovet sig ud paa Jisen, for at redde en, som var færdig at drukne, falt selv i Vander og blev 16 fulde Timer under Jisen. Det var 18 Aar efter dette Tilfælde, da han fortalte Naturforskeren disse Omstændigheder. Han sagde: at hans Lemmer vare strax stivnede af Kuld, og at han derpaa mistede al Følelse, indtil det Øyeblik, da han fornam sit Hoved rørt af deres Baads-Hage, som leedte efter ham. Videre lagde han dette til, at strax efter at han var optaget, var en stor Mængde Luft gaaet ud af hans Mund, hvilken udenTvivl havde hindret ham fra at qvæles, og at hans Øren vare fyldte med Vand. Man havde gjort Begyndelsen med at indsvøbe ham paa det nøyeste fra Hovedet indtil Fødderne i et Klæde, hvorefter man Grad viis havde opvarmet ham for en sagte Jld Hr. Tillastus, kongelig Bogforvarer i Stokholm, gjorde paa samme Tiid Hr. Laugelot deelagtig i en endnu usædvanligere Hændelse, nemlig: en Kone, som i 3 Dage havde været under Vandet, hvis Liv man reddede paa samme Maade, Men (lægger Doktoren til) det som mig er fortalt af som Urtegaardsmandens."Hr. Burman, synes reent utroeligt (og deri har han Ret.) Han har fortalt mig: at da han engang hørde en Liig-Prædiken over en gammel Adelsmand, kaldet Lauriz Jona, fra den Flæk Bonnes, forsikkrede Præsten Forsamlingen, at denne Adelsmand i sit 17de Aar var faldet i Vandet, hvori han forblev i 7 Uger, men kom til Live ved den svenske Maade. Fortsættelsen følger.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Bekientgiørelser. Skulle nogen behøve en Capital af 1700 Rigsdaler iklingende Myndt imod suffisant Pandt i Jorde Gods, behager de at melde sig hos Regiments-Qvarteer.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
mester Windfeld, hvor samme en 8 a Uger fra Dato kand blive at erholde.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Skulle nogen behøve Høst-Havn for Hæster og Kiør, da kand samme faaes hos Frue Justits=Raadinde Nielsen, hvorom hos Hende selv kand faaes nøyere Underretning.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Dersom nogen skulde have en Chaise eller Halv-Vogn at sælge, som er i god Stand og med For=Sæde til, maatte samme anmeldes her i Bogtrykkeriet, hvor nærmere Underretning faaes.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Hos Christen Larsen Honning i Gamle Byen er næstkommende Løverdags Eftermiddag extra god Kirsebær Viin i Boutellie viis at bekomme. Prisen akorderes paa Stædet.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Skulle nogen behøve en SkriverDreng, der næsten 3 Aars Tid har været øvet ved Pennen, ville de behage at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra samme kand anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Sidstleden Tirsdags Aften er tabt en Kammerdugs Hylk og et Par Manschietter, begge Deele med fiine Knippels; hvor samme har fundet, behager at mælde sig i Bogtrykkeriet, da derfor nydes en raisonabel Findeløn.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Fredagen den 23de Augusti Klokken 2 slet Eftermiddag, bliver, i Følge de derover udstædde trykte Placater, til nye Auction exponeret Monsteur Jens Bruns iboende Gaard her i Byen, beliggende paa Hiørnet af Toldboed-Gaden og øvre Slots-Gaden imellem Monsr. Andreas Bergs og Anders Hansens Gaarder; ligeledes een ham tilhørende Leye-Gaard udi Slots-Gaden imellem Hans Øens og Anders Jensens iboende Gaarder, alt til Brandt-Cassens og de øvrige Creditorers Betaling.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Vil nogen sælge eller bortleye et Høe, Lade her ved Byen, maatte det tilkiendegives her i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Skulde nogen behøve et Galioth Skib paa 4000 Bords Størrelse, til Engeland eller andre Stæder, vilde de addressere sig til Peder Ørtlein, og tillige behage at tilkiendegive hvad Fragt de vil give, da Skibet strax kand komme. Ligeledes, om en Stue=Pige skulde være ledig, som har Lyst at tiene Vester, hos honnette Folk, som tillige kunde sye noget, samt lave Mad til, vilde melde sig hos bemeldte Ørtlein, da Tienesten kan antages til Michels Dag.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
De Værelser, som Hr. Cancellie-Raad Fleischer nu logerer udi, blive til Leje førstkommende Michaeli hos Guld-Arbeider Winsløv.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
En vel øvet Skriver-Dreng søger Condition, og kand strax bekommes: Efterretning gives i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Min udi Skipper-Gaden ejende LejeGaard, der nu af Madame Schavenius. beboes, og er beqvem for hvilken honnet Familie det skulle være, er nu hos mig, fra førstkommende Michaeli Fare=Dag, at faae til Leje, Conditionerne kand strarens opgives.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Christiania den 6te Augustii 1765. Henrich Calmeier.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Om nogen skulle behøve til Leje en smuk Stue, samt et smukt Overværelse, enten separat eller begge tillige, som strax kand tiltrædes, ville behage at mælde sig her i Bogtrykkeriet, hvorfra Eieren skal anvises, som derom giver nøiere Efterretning.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Fra Glarmester Christian Køller her i Byen, er bortkommen een rød blak Gielk 8te Aar gammel, med staa Mann, skikkelig lang, hvilken Hæst gik i Havn paa Ullern Eng; hvem samme kand faae opspurgt og hiembringe til Eieren, skal derfore nyde fornøyelig Betaling.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
J Bogtrykkeriet sælges: Det fierde og femte Bind af de Tronhiemske Samlinger, udgivne af Phillaletho, hvert Bind for 48 Skill. Af det andet og tredie Bind kand endnu bekommes for samme Priis. Hvo som maatte have ladet afhænte det første Bind af samme Arbeide, og ikke vil continuere med de efterfølgende, ville behage at levere, samme her i Bogtrykkeriet, imod at de nyder deres udlagde Penge tilbage, og skulle de være indbundne, da skal samme ogsaa blive dem gotgjort. Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-07
Christiania, trykt hos
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Følgende Brev er indsendt. Min Herre! De veed jo, at jeg aldrig kand forsømme nogen Lejlighed, naar mig noget pudseerligt eller mærkværdigt forekommer, at jeg jo giver dem Deel derudi. Denne Gang kommer jeg med noget, som De vel neppe kand entholde sig at lee over. Jnd faldet er taget udaf den pudserlige Spatium, hvis Manuscript mig nyelig faldt i Hænderne, nemlig: Samling af Alt, hvorom han har skrevet i disse Sedler udi No. 27. Aar 1763 og viist sit første Prøve=Stykke. Bogen er fuldstændig; dog endnu uden Approbation. Jmidlertid meddeeles dette, Min Herre, Ord for Ord, som jeg har forefundet det: Anmærkninger over Madens Virkning. At Mad kand ikke undværes, hverken for Mennesker eller Kreature, er en Sag, som hver Mand veed; men hvor meget, og hvad Sort der er for enhvers Alder 2 fornødent, er endnu ikke afgjort. Det gamle Ordsprog, Maden lyver ikke hvor den kommer, vil jeg hverken bi- eller frafalde. Men jeg troer, at Temperamenterne kommer af Maden, og følgelig kand man give et Menneske et andet Temperammenend det virkelig besidder, ved at han for ung har bekommet for meget eller for haard "Mad, som har vanskabt hans Gemyts-Art fra hans legemlige Anseelse. Jngen nægter mig jo, at ikke al Slags Mad er tienlig for de Syge, følgelig er heller ikke al Slags Mad tienlig for de smaae og unge Børn. Ligesom en Syg ikke bør have meget; saa bør smaae Børn ikke heller faae meget. Dog dette er ikke hvad jeg vil afhandle i denne Materie, saasom før om sligt er skrevet; men, efterdi dette har sin Jndflydelse med det Efterfølgende, maatte samme og berøres. Og ligesom Temperamenternes med sig førende Dyder og Lyder ere noksom beskrevne, bliver samme her heller ikke igientagne. Det er altsaa Madens Mængde, dens Godhed og dens Virkning, som betragtes: 1.) Madens Mængde. Da holder jeg for, saasnart et Barn bliver afvant med at die, maa det vel have til, og om mueligt er, god Mad; men lidet, saa bliver Maven ikke for meget udspændt. Naar dermed fortfares indtil det kand komme i Skoelen, bliver det siden aldrig nogen stærk Ædere; men en stærk Tænkere, og siden en stærk Arbeidere, saasom det ved tiltagende Aar er duelig til at lære noget, hvori det bliver underviist, siden finder det ved sin TænkeKraft selv at forbedre det, ja, at opfinde noget, hvorpaa hans Lærmester, som maaskee kunde være vandt at æde 10 Gange saa meget, som hans Discipel, følgelig burde ogsaa 10 Gange saa meget vide og giøre, aldrig har tænkt; thi en stærk Edere bekymrer sig aldrig om nogen Ting, end om Mad, og naar han er mættet, saa er han lad og doven. Hvem han ligner, enten Mennesker eller Bæster, overlades til andres Domme. Fortsættelsen følger.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Bekientgiørelser. Hos Jens Giæsted er gode Citroner at faae kiøbt.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Hos Johan Friderich Samuelsen er tilkiøbs god Hollandsk Fris Ost, saavel som uhæklet Hamp, for billige Priser. Meldes til Vedkommendes Efterretning, at Skipper Christopher Holm fra Kiøbenhavn, som her er beliggende, bliver seyl-klar sidst udi denne Uge; skulde der være nogen, som vil have noget Gods at forsende, saavelsom Passagerer at med reise, antages det imod billig Fragt, og kand de addressere sig til ham selv, eller til mig, som Mækler, Bertel M. Møller.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Mandagen den 19de Augusti førstkommende, bliver udi David Boltes Gaard ved Auction bortsolgt endeel Sølv Medailler og gamle Penge, samt arbeidet Sølv og Guld, Kram=Vahre, Rinsk Viin, Rosiner og Corender, Engelsk Cardus Tobak, samt Huus Meubler. Udi Ladestædet Drøbak er underhaanden at faae tilkiøbs en meget god og velindrettet Gaard, hvorudi er 4 Jern Kakkelovner, og bestaaer af en Stoer Stue, en Daglig-Stue, et Senge-Kammer, nok et Kammer, samt 2de afdeelte Klæde-Kammere, Fade-Bord, 2de smaae, Spiis-Kammere, en god Kielder, Kiøkken, Brygger-Huus med indmuret Kaabber, Kiedel og Bagerovn, 2de store Boder, Stald, Fæe-Huus, Vogn-Skiul, 2de Veed-Skuur, 2de store Gaards-Rumme, i det ene en stoer Brønd, hvorudi er stedse meget godt Vand, samt en stoer og god Frugt- og Urter-Hauge; Liebhaberne behager at melde sig hos Told=Betient Wendel sammestæds.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Hvem som behager at kjøbe det nye udkomne Skrivt: Forsøg til en politisk Avhandling om Handel, a Exemplaret 2 Mark 16 Skilling paa Tryk=Papiir behager at adressere sig til Velærværdige, Hr. Frideric. Christian Bruun i Christiania, som haver nogle Exemplarer for Liebhabere i Commission. Et lidet Parti Sokker af Frederichshalds Raffinaderie, er for en Handlende for Raffinaderiets Priser at bekomme paa 3 a 6 Maaneders Kredit; hvo samme vilde imodtage, behager at melde sig hos mig. Jørgen Lassen.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Et Skabrak er for omtrænt 14 Dage, bleven fundet imellem Ruse-Løkken og S. T. Hr. Cancelie-Raad Støedts Løkke; hvo samme haver tabt, kand afhendte det imod dette Avertissements Bekostning hos Frans Gottlieb Wolff.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Da een liden Hund af den Spanske Sort, sort af Kouleur med bruune Labber, 2 bruune Pletter over Øynene, og hviid under Bugen, er fra sin rette Eiermand bortkommen; saa ombedes enhver, som samme Hund maatte overkomme, at levere den udi Bogtrykkeriet, hvorfra Eieren anvises, som derfor lover en convenabel Recompanse.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
For 14 Dage siden er fra sin Eiere bortkommen en bitte liden sortebruun Hund, hviid under Brystet og guul paa Fødderne, med 3 Bielder paa et grønt Baand om Halsen; Hvo samme kand igienfinde, loves en billig Recompence af Eieren, som fra Bogtrykkeriet anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Skulle nogen behøve en SkriverDreng, der næsten 3 Aars Tid har været ovet ved Pennen, ville de behage at melde sig i Bogtrykkeriet, hvorfra samme kand anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
En ung Dreng fra Danmark, som kand regne og skrive, og har været til Confirmation, søger Tieneste ved Pennen eller i anden Begivenhed, hvorom gives Efterretning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-14
Fra Glarmester Christian Kølver her i Byen, er bortkommen een rød blak Giel8te Aar gammel, med staa Mann, skikkelig lang, hvilken Hæst gik i Havn paa Ullern Eng; hvem samme kand faae opspurgt og hiembringe til Eieren, skal derfore nyde fornøyelig Betaling. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
Bekientgiørelser. Skulle nogen behøve en Capital at 700 Rigsdaler i klingende Myndt imod suffisant Pandt i Jorde Gods, behagede at melde sig hos Regiments-Qvarteer, mester Windfeld, hvor samme en 6 a Uger fra Dato kand blive at erholde.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
Dersom noget redeligt Menneske maatte have funden en emailleret Guld Lænke, Ærme-Knap, som blev tabt sidstledet Søndag, og vil melde sig med samme Bogtrykkeriet, loves 2 Rdlr. i Finde-Løn.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
Natten til den 21de Aug. er i Christian Bruuns Have i Stor Gaden bortstiaalet, et Lagen, en Dug, 4re gandske nye og meget fiine Lærrets Forklæder, det ene navnet A. S. samt 2de andre Forklæder, hvo som kand give noget Underretning om samme, behager at mælde sig enten i Bogtrykkeriet eller hos Christian Bruun, i Stor Gaden, da baade deres Navn, om det forlanges, skal blive fortiet, og de for Opdagelsen kand vente sig en convenabel Recompence.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
J Søndags Aften er paa Veyen fra Sr. Jørgen Pedersens Huus og Toldboeden tabt en sleben Guld Ring med H. A. S. udi, hvo samme leverer hos Hr. Jørgen Pedersen, loves en Douceur.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
Hvo som maatte have noget at fordre efter Afg. Erland Jochumsen og Hustroe, ville melde sig inden nestkommende Uges Udgang, da Skiftet efter dennem skal sluttes. Herved bekiendtgiøres, at Hr. OberHoff-Rets Procurator Scheitlies iboende Gaard ved offentlig Auction den 24 hujus førstkommende bliver bortsolgt. Hos Herman Wang er needsadt til Forhandling: en gandske nye enkel Dække Cariol, hængendes paa Remmer, grøn mahlet, med fiint grønt Klædes Træk med Snorer belagt, Fordække af Læder og Gardiner af Voxdug, og paa Fløyet, et Læder Magazin, og bag paa indrettet til Koffert med Ringer, i behørig Stand, at reise med, om hvilken hos ovenanførte kand accorderes om Priisen. En Student Navnlig Peder Breum som nyelig er ankommen, er uden Condition, om nogen skulde behøve hans Tieneste, til at informere Deres Børn i Latinen, Regning, Skriving eller Christendommens Øvelse, da behage De at addressere sig i den saa kaldede Hammer-Gaard, hvor han logerer, da han om forlanges strax kand træde i Tieneste, eller og om nogen det for godt synes, da kand Deres Børn gaae til ham paa hans Kammer hvor han vil de sædvanlige Timer under vise dem for hvad De kand blive korderet. J Bogtrykkeriet gives Anviisning: 1.) Paa gode Hollænder Køer, som er til Kiøbs.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
Om nogle habile og ædruelige Møller-Karle behøve Tieneste, hvor de samme kand faaes. 3.) Om nogen skulle finde for got at vilde leje nogen god brugbar Eng, enten 10 eller 20 Maal, som de selv finder for godt.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
For 3 Uger siden er fra sin Eiere bortkommen en bitte liden sortebruun, Hund, hviid under Brystet og guul paa Fødderne, med 3 Bielder paa et grønt Baand om Halsen; Hvo samme kan igienfinde, loves en billig Recompence af Eieren, som fra Bogtrykkeriet anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
Udi Ladestædet Drøbak er underhaanden at faae tilkiøbs en meget god og velindrettet Gaard, hvorudi er 4 Jern Kakkelovner, og bestaaer af en Stoer Stue, en Daglig-Stue, et Senge-Kammer, nok et Kammer, samt 2de afdeelte Klæde-Kammere, Fade=Bord, 2de smaae Spiis-Kammere, en god Kielder, Kiøkken, Brygger-Huus med indmuret Kaabber, Kiedel og Bagerovn, 2de store Boder, Stald, Fæe-Huus, Vogn-Skiul, 2de Veed=Skuur, 2de store Gaards-Rummel, i det ene en stoer Brønd, hvorudi er stedse meget godt Vand, samt en stoer og god Frugt- og Urter-Hauge; Liebhaberne. behager at melde sig hos Told=Betient Wendel sammestæds.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-21
J Bogtrykkeriet sælges: Neue curieuse Beschreibung der gantzen, Artillerie, worinnen nicht allein ausführlich gehandelt vird von unterschiedlichen Manieren und Gestalten derer Gies-Oesen, darinen allerhand Arten Stucken, &c. zu giessen, Jngleichen, wie und auf was Art man aus Stücken, Haupitzen, Feuer=Morsern, gluend und andere Kugeln, Granaten, Kartatzschen, Feuer-Brænde, Kleb-Kugeln und Steine, schiessen und verffensoll, Jtem von Erwehlung derer BüchsenMeister und Feuer-Werckern, was denenselben bey der Artillerie zu wissen von ud then, als: Erkantnitz des Pulvers, der Pulver-Mühlen, von Pulver-Machen, Salpeter, dessen Natur und Egenschafften, von Probierung des Pulvers, von Werffung des Feuer-Wercks und Granaten, &c. wie auch bey Attaqvirung derer Festungen, mit den Geschütz und Feuer Werck, von Batterien und Schies=Schar ten, in einer Attaqve, von Pulver=Kam mern, auf den Batterien und andern Sachen mehr, so vor als invendig der Festuntelgen gebraucht werden. Christiania, trykt hos Samuel Conrad Schwach.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Bekientgiørelser. Frue Cammer=Raadinde Blixes til hørende Løkke, kaldet Peters Borg, med paastaaende Lade, og derved Huuse Bygning med Frugt=Hauge, er at bekomme til Kiøbs, ved forenet Accord under Haanden, eller efter Beslutning, ved offentlig Auction, som videre skal blive bekiendtgjort. Og meldes Liebhaberne til Efterretning, at en Deel hugget og u-hugget Furru- og Gran-Tømmer, samt Rækker, til Planknings=Materialier, a. kand bekommes, hvilket alt kand tages i Eftersyn paa Løkkens Eiendeel, hvor samme befindes; nøyere Oplysning behage Liebhaberne sig at lade være underrettet om hos Eieren.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Hvem som behager at kiøbe det nye udkomne Skrivt: Forsøg til en politisk Avhandling om Handel, a Exemplaret 2 Mark 16 Skilling paa Tryk=Papiir, behager at addressere sig til Velærværdige. Hr. Frideric. Christian Bruun i Christiania, som haver nogle Exemplarer for Liebhabere i Commission. Under den Kongelige Mathematiske Skole her i Christiania, ere 2de hvelvede Kieldere, som strax kand bortleies; Thi vilde Liebhaberne behage at addressere sig til Hr. Secretair Widding for at tage bemeldte Kieldere i Byensyn, og med Hannem om Leyen at accordere.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
En hvelvet Kielder, som er forsynet med Jern Dør, og strax kand tiltrædes, er at faae til Leje, Ligeledes er at faae til Kiøbs, et Par sort-brune skaarne Vogn=Hæste, i deres beste Aar. Om begge Deele gives Anviisning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Hos Rasmus Dybwad kand nu bekommes Risengryn i heele og halve Hundrede Pund a 5 sk. per Skaalpundet, nogle faae Casser lyse guul Candi-Sukker for 19 s. Pundet, samt endeel hvide, guule og blaae Nankin for meget billig Priis.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Et Skabrak er for omtrænt 14 Dage, bleven fundet imellem Ruse-Løkken og S. T. Hr. Cancelie-Raad Stoedts Løkke; hvo samme haver tabt, kand afhendte det imod dette Avertissements Bekostning hos Frans Gottlieb Wolff.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Et lidet Parti Sokker af Frederichshalds Raffinaderie, er for en Handlende for Raffinaderiets Priser at bekomme paa 3 a 6 Maaneders Kredit; hvo samme vilde imodtage, behager at melde sig hos mig. Jørgen Lassen.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Natten til den 21de Aug. er i Christian Bruuns Have i Stor Gaden bortstaalet, et Lagen, en Dug, 4re gandske nye og meget fiine Lærrets Forklæder, det ene navnet A. S. samt 2de andre Forklæder, hvo som kand give noget Underretning om samme, behager at mælde sig enten i Bogtrykkeriet eller hos Christian Bruun. i Stor-Gaden, da baade deres Navn om det forlanges, skal blive fortiet, og de for Opdagelsen kand vente sig en convenabel Recompence.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Udi Ladestædet Drøbak er underhaanden at faae tilkiøbs en meget god og velindrettet Gaard, hvorudi er 4 Jern Kakkelovner, og bestaaer af en Stoer Stue, en Daglig=Stue, et Senge=Kammer, nok et Kammer, samt 2de afdeelte Klæde-Kammere, Fade-Bord, 2de smaae Spiis-Kammere, en god Kielder, Kiøkken, Brygger-Huus med indmuret Kaabber, Kiedel og Bagerovn, 2de store Boder, Stald, Fæe-Huus, Vogn-Skiul, 2de Veed-Skuur, 2de store Gaards-Rumme, i det ene en stoer Brønd, hvorudi er stedse meget godt Vand, samt en stoer og god Frugt- og Urter-Hauge; Liebhaberne. behager at melde sig hos Told=Betient Wendel sammestæds.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
For 3 Uger siden er fra sin Eiere bortkommen en bitte liden sort bruun, Hund, hviid under Brystet og guul paa Fødderne, med 3 Bielder paa et grønt Baand om Halsen; Hvo samme kand igienfinde, loves en billig Recompence af Eieren, som fra Bogtrykkeriet anvises.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Hvor en god Hollænder Koe er at faae til Kiøbs, som skal bære 8te Dage for Juel, kand gives Underretning i Bogtrykkeriet.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
J Bogtrykkeriet sælges: Det fierde og femte Bind af de Tronhiemske Samlinger, udgivne af Phillaletho, hvert Bind for 48 Skill. Af det andet og tredie Bind kand endnu bekommes for samme Priis. Hvo som maatte have ladet afhænte det første Bind af samme Arbeide, og ikke vil continuere med de efterfølgende, ville behage at levere samme her i Bogtrykkeriet, imod at de nyde deres udlagde Penge tilbage; og skulle de være indbundne, da skal samme ogsaa blive dem gotgjort.
Norske Intelligenssedler, 1765-08-28
Anmærkninger over Norske Lovs 5te Bogs 5te Capitels 1ste Articul om OdelsGods, ved L. E. indbunden 8 s.