JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
London d. 14 Sept. Et Brev fra Windsor af II d. M. giver Haab om Kongens fuldkomne Helbredelse. - Siden i Gaar tales her i Staden, om en forestaaende Ministerialforandring. - Morning Chronicle indeholder angaaende forskjellige modsigende Efterretninger om de Forstærkninger, den franske Armee i Spanien har faaet, 2. Breve, som man skal have fundet hos en Coureer, der d. 6 Aug. blev ved Burgos anholdt af et Detachement Guerillas, som anførtes af Don Jos. Pailla, der indsendte benævnte til Juntaen i Gallizien. Det ene Brev er fra Divis. Gener. Grev v. Broissard til Kong Joseph og det andet fra Keiser Napoleon til sin Broder, saaledes lydende: Min kjere Broder! Det staaer ikke i min Magt at sende Dig alle de Forstærkninger, hvorom Du anholder. Men jeg har beordret adskillige Divisioner til Grændserne af Portugal og befalet, at een af disse Divisioner skal begive sig til Madrid, for der at være til Din Disposition, da jeg fuldkommen indseer de Vanskeligheder, Dumøder. Jeg har betroet Gener. Broffard Brevet, der saasnart som mueligt vil sende Dig det, da han har befaling at begive sig til Vallabolid, hvor han vil indtræffe midt i August. Flere Tropper ville følge ham; men i dette Øieblik kan jeg ikke med fuldkommen Sikkerhed detachere dem, der siden nogen Tid have besat den nordlige Deel af mit Rige. Saasnart Omstændighederne tillade det, skal jeg sende Dig nye Forstærkninger. Paris, d. 18 Julii 1811. Din affectionerede Broder Napoleon. (Journal de Paris beviser begge disse Breves Falskhed, thi 1) gives der ingen fransk General, der hedder Broissord; 2) er ingen fransk Division d. 20 Julii indrykket i Spanien; 3) var Keiseren d. 18de Julii i Trianon, men ikke i Paris; 4) skriver Keiseren aldrig angaaende nogen Sag, men det er hans Ministere; det, der vedkommer Armeens Bevægelser, skriver Major Generalen. Alle Breve, som omhandle noget af Vigtighed, og som man udgiver for opsnappede, ere falske; thi siden de i Madrid skrevne Breve ere blevne opsnappede af Gener. Moore, har Major Generalen den Vane at chiffrere alle sine Breve. Men hvad der øiensynligst beviser hiint forhadte System, at bedrage det entzelske Folk med falske Ting, er den Omstændighed, at netop i Slutningen af Julii mange Divisioner, der udgjorde over 60 Batailloner, ankom til Pou. 10 Mill. Mennesker kiende denne Kiendsgierning. J Rochefort ere ved Charente over 15,000 M., i Toulon over 20,000, i Jtalien over 100,000 Følgeligen er det ikke Frygt for at degarnere de nordlige Grændser, som forhindrer at sende Tropper til Spanien.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
Paris, den 22 Sept. Keiserinden er afreist fra Complegne til Brüssel. Man forsikkrer at 6 Ministere, nemlig Ministerne for de udenlandske Anliggender, det Jndre, Financerne, Marinen, og Minister=Statssecretairen ledsage Keiseren paa hans Reise. Amsterdam d. 26 Sept. H. M. Keiseren. ankom d. 18de d. M. Kl. 10 om Aftenen til Benlogne sur Mer. Ræste Morgen Kl. 6 afgik han derfra, for at mønstre Leiren paa høire Fløi. Derpaa har han paa Ordre Taarnet indtaget Frokost, besigtet Fartøierne i Havnen, og derefter indskibet sig for at besøge Havnen. Medens H. M. var ombord paa Flottillen, jagede den de engelske Krydsere for Boulogne. Disse toge strax Flugten og ilede hen under den engelske Kyst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
Brüssel d. 21 Sept. Alle fornødne Anstalter til D. M. Optagelse i det Keis. Pallads i Lacken ere fuldkommen tilendebragte, og i Staden er man nu sysselsat med at tilendebringe Forberedelserne til de høie Souverainers Jndtog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
Paris d. 25 Sept. H. M. Keiserinden er ankommen til Brüssel. – Fra 1 Oct. af forenes Journal de commerce, le Courier de Europe, la fenille Economique og le Journal des Cures med Journal de Paris, som antager Titel af Journal de Paris, Feuille politique, commerciale & litteraire. – Marchal Moncey er afreist til Holland. - Astronomen Burkhard har bekjendtgjort forskjellige Jagttagelser over Cometen, hvoraf sees, at den d. 12 September om Aftenen Kl. 10 var Solen nærmest: at den den Gang var 39 Mill. Mile borte fra samme og 54 Mill. Lieuts fra Jorden; at siden Cometens Afstand fra Solen vilde aftage; at dens ringeste Afstand fra Jorden vil være over 41 Mill. Lieurs.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
London d. 16 Sept. Et Skib fra Cadix af 16 Aug. beretter, at Blake er dræbt i en meget blodig Fægtning; men for Sandheden deraf kan man ikke indestaae. Ogsaa melder man at alle spanske Havne i Middelhavet staaer for, med det første at besættes af Fienden. - Alle Canoner og Munition skulle være bortførte fra Ferrol, da man erfarede at de Franske rykke med Magt frem mod denne Plads og kun skulle være 13 Mile fra denne Stad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
Viborg, d. 30de Sept. Om Skovbranden i Alling Skov haves nu saadan oplysende Efterretning: Jlden menes at være paasat, da den opkom i Mandags Eftermiddag i omtrent 300 Skud tørvskruer, som tilhørte Hr. Ledertoug paa Allinggaard og stode i Lysmosen, tæt under hans Skov. (Det var ikke rimeligt, at den forhenværende Brand i Mosen, som i nogle Dage ikke havde røgt, heller ikke var saa nær Tørvene, skulle afstedkommet Branden i Tørvene.) Paa en Time vare alle Tørveskruerne i Brand og tændte Skoven, hvoraf i en lang Strækning brændte omtrent 100 Træer, af nogle endog Rødderne med, foruden de, som ere forbrændte og udgaaede af Heden. Af den anden betydelige Skovparcel, tilhørende Mathias Tydsk, brændte derimod kun nogle Træer og omtrent 40 Favne der staaende hugget Brænde Jlden er bleven tilsyneladende slukket, hvortil den kommende Regn bidrog endeel. Man vil paastaae, at der samme Mandag Formiddag brændte et Stykke Skov Silkeborg tilhørende, som foraarsagede den sidst omtalte Røg fra Morgenstunden, af. - J de sidste 4 Dage har Jevndognen bragt os meget Regn, ledsaget med stærke Stormvinde af Sydost. En heldig Omstændighed for Skov og Mosebranden, der har saa vigtige Følger baade forden private Eier og de Offentlige. (Viborger Saml.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
Ribe, den 1ste Oct. Mandagen den 30de Septbr. sluttedes den offentlige Examen i Ribe Cathedral-Skole med en af Hr. Adjunct P. T. Hansen fremsagt Tale, hvori fremsattes de Fordringer Staten har Ret til at gjøre til den studeren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
de Ungdom der nytter de offentlige, til Videnskabernes Fremme sigtende, Foranstaltninger. For- og efter Talen blev afsjungen Sange, der accompaaneredes af de Herrer muliserende Medlemmer, af Ribe Concert Selskab. Til Examen og paafølgende Høitidelighed var Jndbydelsen skeer i et af Hr. Adj. H. J. Hansen forfattet Program. (Riber Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
J nyeste Skilderie af Kjøbenhavn Nr. 78 d. A. har det behaget en Ubenævnt at meddele Publicum sine bemærkninger over den Exammen, Cathedral Skolens Deponenter den 16de Sept. underkastede sig. Er Embedsmandens Kald ham kjært og vigtigt, da kan han ikke være ligegyldig ved, at den Jndretning, for og i hvilken han efter Evne stræber at virke, fremstilles for Publicum ken en urigtig Synspunct. Til Læserens nøiere Underretning har jeg derfor troet at burde meddele Følgende. Blandt de Underviisningsgjenstande, der 1808 overdroges mig var og den, 2 Timer ugentlig at gjøre Eleverne i øverste Classe bekjendt med Philosophiens Historie hos de Gamle, og Gedikes bekiendte Chrestomathie - et fragmentarisk Udtog især af Ciceros philosophiske Skrifter, blev lagt til Grund. Her er ikke Stedet at drøfte denne Bogs Hensigtsmæssighed, det vil være nok at bemærke, at, hvis den skulde – om mueligt gjøres Eleverne forstaaelig, end sige, hvis dens Brudstykker skulde forenes til et Heelt, forudsat, tes, at Philosophiens Historie i Skolen behandle des vidtløftigere end ved Academiet. Den høie Direction for Universitetet og de lærde Skoler har derfor bifaldet, at istedet for de enkelte usammenhængende Stykker af de Gamle philosophiske Skrifter hos Gedike, et eller andet hielt philosophiske Skrift af Cicero eller Seneca blev læst i Forening med hensigtspassende Bemærkninger over den gamle Philosophies Aand og Historie. Ciceros Pligtlære er, som jeg i det mindste troer, et meget vigtigt Bidrag til at kiende den practiske Philosophies Tilstand hos de Gamle, og, for at forstaae dette Værk, forudsættes desuden Kundskab om de vigtigste philosophiske Systemer hos Grækerne, hvilket ti blot er blevet foredraget, men, saavidt Tiden tillod, og de opgivne Steder foranledigede – ogsaa examineret. Forresten forekommer det mig dog ikke heller saa aldeles urimeligt, at man kunde give en saadan Udsigt over Philosophiens Historie, at den blev en passende Forberedelse til selve Videnskabens Studium i en modnere Alder - dog, af Ovenanførte vil enhver Saakyndig, hvis Øie private Hensyn ikke have blændet, let kunne bedømme, hvorvidt det formeente hvid pro 910 fortiner at dadles eller ikke, og me dette var min Hensigt. Den 30te Septemb. 1817. S. B. Hersleb, Adjunct ved Cathedral Skoles i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-01
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Nyeste skilderie a Kjøbenhavn. nogen RanskaaOttende Aargang. No. 81. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 8 October 1811.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Da Prøverne, saavel i Kjøbenhavn, som paa Auctionsstedet, have været til Eftersyn forinden Auctionen, saa kan ingen Jndvendinger fra Kjøbernes Side, paa nogen Maade, ved Udleveringen antages, men Enhver maa uden videre modtage de Vare han, efter Cataloget, har kjøbt, i den Tilstand, hvori de findes ved Udleveringen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Da man ved den her omtalte Auction ingenlunde kan tvivle om Sælgernes Redelighed, saa kan denne Betingelse ved denne Auction ikke sætte Kjøberne i Frygt, men man indseer let, hvor haardt dette vilde være, at underkaste sig saadant i det Tilfælde, at man ikke var overbeviist herom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Jndenlandske Efterretninger. Onsdagen d. 16 Oct. Kl. 11 agter Hr. Dannebrogsmand Colding, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, at foretage sin anden Luftreise i en Montolfiere. Billetterne faaes hver Formiddag fra Kl. 9 til 11 i Fortunstræde 149 i StueEtagen og koste til 1ste Plads 6 Rdlr., til 2den Plads 4 Rdlr. og til 3die Plads 2 Rdlr. Stykket. De, som derimod have Billetter fra forrige Aar, behage at lade dem ombytte paa bemeldte Tid og Sted, i det seneste til Onsdagen d. 9de, mod ny, og betale kun til 1ste Plads 9 Mk., til 2den Plads 6 Mk. og til 3die Plads 3 Mk. for hver Billet, som ombyttes. Stedet, hvor Luftseiladsen foretages, skal nærmere vorde bekjendtgjort. Den grostatiske Maskine, hvormed Hr. Colding opgaaer, er dagligen at see i det harmoniske Selskabs Værelse i Viingaardstræde 131 anden Sahl fra Kl. 12 til 2 om Formiddagen og fra 3 til 4 om Eftermiddagen. Adgangen betales med 3 Mk. Ballonen er, naar den er fyldt, 68 Fod høi og 40 i Gjennemsnit. Den er forfærdiget af fiint ubleget Lærred og udforet med Papir. J Længden er den sammensat af 50 Stkr., hvoraf hvert er 76 Fod langt og i dets største Brede 2 1/2 Fod. Den bestaaer af 3 sammensatte Dele, nemlig en Halvkugle, 20 Fod høi, en Cylinder, som er 10 Fori Midten, og en afkortet kegledannet Halvkugle af 22 Fods Høide, som ender i en Aabning af 14 Fods Gjennemsnit. Ved Ballonen er befæstet den saakaldte Hals, hvori Jldapparatet er anbragt. Den er forfærdiget af stærkt Lærred, indvendigen malet med ildmodstaaende Farve, og har en Høide af 6 Fod. Ved Jldapparatet, 32 Tommer i Gjennemsnit, er anbragt en Jndretning, hvorved enhver optænkelig Fare er forebygget. Paa den nederste Side af den saakaldte Hals er Galleriet, hvori Luftseileren vil befinde sig, anbragt. Det er af Kurvfletning, 5 Fod langt, 2 Fod bredt og 13 Fod høit. Hele Apparatet er befæstet paa en Træring, som igien er fastgjort i den nederste Aabning af den saakaldte Hals. Ovenfor den øverste Side af Galleriet er anbragt et Vindue, 2 Fod høit og 2 Fod bredt, hvorigjennem Luftseileren, kan regjere Jlden. Det Hele er forfærdiget med megen Nøiagtighed, Smag og Nethed. Hele Ballonen fyldes ved Forestillingen i 4 Minuter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Da Hr. Colding ikke allene er den første danske Mand, der har vovet et saadant Forsøg, for hvis gode Udfald hans forhen gjorte Luftreise er fuldkommen Borgen, men tillige er den første i Norden, der er gaaet op i en Montgolfiere, saa bør man med Grund haabe, at Hr. Coldings Jver og Enthusiasme for denne store og vigtige Konsts Dyrkelse hos os, vil finde den opmuntrende Understøttelse og det erkjendtlige Bifald, som det ædle danske Publicum aldrig har nægtet end ikke den fremmede Konstner og Videnskabsmand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Subskriptionen til et norsk Universitet understøttes af alle Stænder i Norge med en Jver, der vidner om Oplysningens store Fremskridt i dette Rige. Denne Subskription er nu stegen til den overordentlige Sum: A. J Rigsdaler De. 357,730 Rdlr. eengang for alle og 2451 Rdlr. i aarligt Bidrag. B. J Rdlr. Dansk Spec. 3500 Rdlr. eengang for alle. C. J Byg 625 1/2 Td. aarligen. D. J Havre 200 1/2 Td. aarligen. Lægger man endnu hertil at Selskabet for Norges Vel har Haab om, at Regjeringen vil skienke dette Universitet adskillige Godser, saa er der ingen Tvivl om, at Norge snart vil eie en saadan Stiftelse i sit eget Skjød og ikke være sat i den ubehagelige Nødvendighed, at sende sine unge Studerende til en fraliggende Residence, paa en Tid, da Krigen har gjort Samfærslen mellem begge Rigerne dobbelt vanskelig. Efterat Directionen for Selskabet for Norges Vel allerunderdanigst havde forelagt H. M. Kongen et Exemplar af dets nu trykte Lovforslag med Bøn om, at maatte paa Fortegnelsen, over dets Medlemmer nævne Hs. Majestæt som dets Beskytter, har det allernaadigst behaget Hs. Maj. under 17 Aug. at forunde Selskabet denne Tilladelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Mariboe d. 30de Septbr. Ved Hr. Major v. Bentzens patriotiske Bestræbelser for vore lidende Brødre i engelsk Fangenskab er i Nakskov og dens Omegn indsamlet 1372 Rdlr. 92 s. J den Anledning har Admiralitets og Commissariats Collegiet tilskrevet Hr. Majoren saaledes: Hr. Majors Skrivelse af 9de d. M. med derved fulgte Fortegnelse paa de af Nakskov Bye og Omegn, der have sammenskudt til de i engelsk Krigs-Fangenskab værende Danske og deres her efterladte Børn er bleven Hans Majestæt Kongen allerunderdanigst forelagt og Allerhøistsamme har derom under 19 Vid. M. afgivet saadan allerhøieste Resolution: bifalde allernaadigst at indbemeldte 1372 Rdlr. 92 s. maae anvendes paa den her allerunderdanigst indstillede Maade (Halvdelen til de Krigsfangne selv, og den anden halve Deel til deres uforsørgede Koner og Børn) og bliver Major Benzon i Nakskov for den af ham til dette velgiørende Øiemed aabnede Subscription – tilligemed samtlige dertil Bidragende at tilkjendegive Vor allernaadigste Tilfredshed. - Denne allerhøieste Resolution have Vi den Fornøielse at meddele Hr. Major til videre Bekjendtgjørelse. Tyverie tage meer og meer Overhaand. Ved Nysted have nogle Tyve været saa dumdristige at oversauge et Trærække for et Vindue for derud af at skjæle Smør. J Mariboe har en Dreng, der endnu ikke er got firmeret, stiaalet et Sølvuhr og 15 Rdlr. i Bancosedler. Uhret kom igjen tilbage til sin Eier og Pengene paa 3 Rdlr. nær. Bedrøvelige Udsigter!! (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Mariboe, den 3die October. Nord fra kommende er den 30 September passeret en fiendtlig Convoy, som gik Øster paa og bestod af 3 Linieskibe, 2 Kutterbrigger, 3 Lettres of marques og 62. Koffardieskibe. - J Halsted under Baroniet Jub linge, har en Kone hængt sig. Før hun skred til dette fortvivlede Skridt, skal hun have lagt an paa at afbrænde sin Gaard, som dog lykkelig og vel blev forebygget. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Odense, d. 1ste Oct. Jevndognet har denne Gang meget præcise viist sin gamle Jndflydelse. Den bragte os den saalænge ønske Regn i vældige Øsninger, ledsaget af Storm og Lyn. Natten til Søndag lynede det ofte i Nord, hvorfra stedse faaes svære Tordenskyer. J Søndags mod Aften klarede Luften med V. N. V. og henimod Kl. 10 faaes et temmelig udbredt hvidt Nordlys. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Aalborg, den 3 October. Søndagen d. 29. Septbr. blev, efter endt Gudstjeneste, et Sølv Smykke for Landbrugs Flid, af anden Klasse, med passende Høitidelighed, overleveret Gaardmand Christen Pedersens Kone Kirsten Jeppes Datter, Broust Kirke af Sognepræsten Hr. Provst Jansen paa Amtets Vegne. (Aalbarg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Aarhuus, d. 4 October. J efterstaaende ved den Kongelige Priseret i Aarhuus paadømte Sager, er saaledes kjendt for Ret: J Sagen, angaaende det af Kaperførerne Arboe og Cramer opbrageSkib, Tøndersfryd, Skipper Claus Winther: Det af Kaperførerne Areboe og Cramer indbragte Skib, Tøndersfryd kaldet, som sidst har været ført af Skipper Claus Winther, tilkiendes herved Hans Majestæts Kasse, dog reserveres Opbringernes Ret til Bjergeløn, saa bør ogsaa af Prisen at udredes Rets Omkostningerne. Endelig reserveres Justitiens Tiltale, i Overeensstemmelse med hvad forhen er anført saavel mod Rhederiet, som imod Skipperne Pharo og Claus Winther samt deres Mandskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
(Paakiendt den 30te Septemper.) – J Sagen: angaaende det af Kaperfører Niels Jørgensen til Aarhuus indbragte Skib, Christiane Ulriche. Den af Kaperfører Jørgensen fra Fienden tilbageerobrede danske Jagt, Christiane Uriche, eller Værdien deraf, tilkiendes ham med 1/2 Deel, og den beviislige Eier deraf med 2/8 Deele, ligeledes tilkiendes Capteuren, Deel af den Deel af Lasten, som maatte befindes af arstaae af Brænde, og den beviislige Eier deraf 33 Dele, hvorimod Ladningen, forsaavidt den bestaar af Egetømmer, tilkiendes Capteuren som god Prise. Retsgebyhrene af det Hele at udredes. (Paa kjendt samme Dato.) - Hvilket herved, i Overeensstemmelse med Kaper-Reglementets 27de §., bekjendtgjøres af A. L. Schumacher, Priserets Secretair. (Aarh. Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Den 13de f. M. døde i Fahrtoft i Marsken Hans Momsen, den bekjendte Mathematiker, i en Alder af 76 Aar. Han efterlader sig en Enke og fem Børn. Han var fød i Kongen ved Fahr toft i Marsklandene, i Aaret 1735. Han var Landmand og een af de faa, som ved eget Geni og utrættelig Flid, uden mundtlig Underviisning havde bragt det temmelig vidt i de høiere mathematiske Videnskaber, og foruden Naturkundskaben og andre fortræffelige Jndsigter, lært saa meget af Sprogene, at han var istand til at forstaae alle de mathematiske Bøger, der ere skrevne i det franske, engelske, hollandske og latinske Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Jblandt disse Skrivter fandtes nogle angaaende den sphæriske Astronomie, men kun faa theoretiske Han indsaae desuagtet allerede den Gang, at han ved Hielp af astronomiske Tabeller kunde beregne og forubestemme Solens, Maanens og Planeternes Længde, deres Standpunct, Formørkelse o.s. v., men, naar man undtager Gletermakers Tabeller, fandt han ikke saadanne astronomiske Tabeller i sine Bøger. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Kjøbenhavns Vexelcours d. 2de Oct. J Fredags var Spec. Bankens Cours af danske Bankosedler mod Spec. 802 PC. - Disconto 6 PC. J Fredags solgtes Hamb. Bco. til 794 pC. lang Sigt og 800 PC. kort Sigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
(Af Hamb. Corresp.) Petersborg, d. 17 Sept. Det herværende ny Tempel, den Kasanske Cathedralkirke kaldet, er til ganske færdigt. Denne Pragtbygning bestaaer af lutter russiske Materialier, og er udført af lutter indenlandske Konstnere, Mestere og Arbeidere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Paris, d. 28 Septbr. Om Keiserens Reise. have vi følgende Efterretning. D. 22de ankom Han fra Boulogne til Calais, fra Calais gik Hantil Ostende, derfra til Brestens, hvor Han indtraf d. 23de om Aftenen. D. 24de om Eftermiddagen Kl. 1 begav Han sig ombord paa Escadren, og har siden den Tid sovet hver Nat ombord paa Charle Magne, og derfra gjort Excursioner til Scheldebredderne og de Jerlandske Øer. Det hedder, at Gaarsdagen har været bestemt til at mødes med Hs. Maj. Keiserinden i Antwerpen. Ogsaa Prindsessen Borghise ventedes i Antwerpen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Hertugen af Padug er ankommen til Genua.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Brüssel, d. 27 Sept. Hds. Maj. Keiserinden indtraf her i Gaar Middag, og efterat Hun havde taget St. Gudula Kirken med dens Mærkværdigheder og prægtige Tapeter i Øiesyn, besøgte Hs. Maj. Hr. Vanderborges skjønne Kniplings fabrik, og begav sig om Eftermiddagen til Parken. for at overvære den Fest, Staden Brüssel gar H. M. London, d. 21 Sept. Hs. M. Tilstand er endnu bestandig der samme. Ankomne Breve og Aviser fra Cadix indtil 1 Septbr. indeholde den officielle Efterretning om Murcia-Armeens Nederlag. Tidenden Conciso af d. 30 Aug. indeholder desangaaende følgende: Murcie, d. 17 Aug. Den hele Armee er ankommen her, den er i fuldt Tilbagetog. D. 9de angreb Marchal Soult os med 8000 M. paa 2 forskjellige Puncter. Den ene var en Tidlang bleven forsvaret af General Freiremed stor Tapperhed; men paa den anden Punct kunde vi ikke holde et Øieblik Stand, fordi Divisionen Qvadra og 3000 M. af Expeditionen ikke befandt sig der, uagtet den havde udtrykkelig Befaling dertil. Linien blev paa Stedet gjennembrudt, og Spanierne, den Valloniske Garde, Regimentet de la Patria og Jægerne have skrækkeligen liidt. Deres Forliis forøgedes ved Cavalleriets og Artilleriets Fraværelse, der befandt sig hos Qua dra. General Freire fortjener for det Tilbagetog af 37 Lieues, som han har gjort, den største Roes. Fienden er 3 Lieuts herfra, paa den anden Side af Lorca. - Forskjellige Breve, som man i Cadix har erholdt fra den slagne Armee, stadfæste denne Beretning. – J Gaar Morges indløb Depecher fra Lord Wellington. Deres Jndhold er hidtil endnu ikke blevet kundgjort. Hert. af York begav sig til Prinds Regenten for at meddele ham samme. Man slutter deraf, at de ere vigtige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Deal d. 20 Sept. J Dag har man hele Dagen hørt en uafbrudt Canonade fra den franske Kyst. Stærkest var den Kl. 9 om Morgenen og Kl. 5. om Eftermiddagen. - Dover d. 20 Sept. J Morges Kl. 9 har man hørt her fra den franske Kyst en saa uafbrudt og stærk Canonade, som man siden 3 Aar ikke har havt Mage til. Den var for stærk til at være en Glædesild og lignede snarere en Fægtning. Nogle sige, Flottillen har skudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
J Gaar vare, som vi vide, 70 Seilere i Boulognes Havn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Grændserne af Schweiz. J Følge Breve fra Basel er Greven af Gottorp d. 20de d. M. igjen ankommen der. Puris d. 28 Sept. Fra 1 Oct. af udkomme i Paris dagligen kun 4 politiske Blade, nemlig Moniteuren, Journal de lempire, Garette de France og Journa de Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Brüssel d. 26 Sept. Under Hs. Maj. Keiserindens Ophold her opførtes paa vort Theater: Andromache og Kalisen i Bagdad. J det første kappedes Tolma, som Oxestes, Jomfr. Duchesnois, og Jfr. Burgning, den sidste som Andromache, om at vise deres Talenter ved denne Leilighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Hr. Marie de St. Urbin, Læge i Paris, der for kort siden gjorde den Opdagelse, ved Hielp af Lugten at udforske et ufødt Barns Kjøn, gjør nu en diætetisk Grundsætning bekjendt, nemlig den; at skaane Mandens Kraft ved at beholde Skjægge haarene. Han selv bærer et Skjæg, der naaer ham til Brystet, men som han, indtil alle Mænd have erkjendt hans Grundsætning, bærer under Halsbinder. (S. D.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1811-10-08
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.