JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Den 7de blev der holdt et stort Middagstaffel Kl. 4, hvorved den keiserlige, den franske og den polske Ambassadeur sadde øverst, og Kronprindsen, som Vert paa sin Hr. Faders Vegne, paa den høire Side af den keiserlige Gesandt. Efter endt Taffel blev foranstaltet en Maskerade og en Opera.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Den 8de blev om Eftermiddagen Hertug Philip af Glücksborgs Datter døbt i Slotscapellet, med hvilken hans Gemalinde her var bleven forløst. J Daaben blev hun kaldet Christiane efter Kongen. Denne Prindsesse blev 1650 formælet med Hertug Christian af Sachsen, Stifter af den sachsen merseborgiske Linie. Om Aftenen var Kongen selv til Taffels, efter hvilket en tydsk Comedie blev opført i en dertil indrettet Sal. Jstedetfor Forspil fremkom Hymen med 2 Kierligheds Guder og lykønskede de Formælede, imedens disse raabte: vivat Christian, vivat Magdalene Sibylla. Den 9de havde Kongen de fremmede Gesandter og fyrstelige Personer til Gjæst i et Lysthuus i Rosenborg-Have.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Dagen efter indfandt Hertugerne af Sachsen, sig atter i Skranken, og det i Bjergmandsdragt, med smaa Hamre i Hænderne, hvormed de begyndte at bearbeide et Bjergværk, som til den Ende var indrettet. Der saaes Bjergfolk, som opkastede og bortførte de afhugne Stykker, og tillige lod deres Instrumenter og Stemmer høre, hvilket i det Hele afgav et smukt Skuespil. Hele Dagen blev tilbragt med Ridderspil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Priis=Uddelingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Den 15de October blev Ringrenden fortsat til Middag, hvormed dette Ridderspil sluttedes. Om Aftenen blev foranstaltet Bal, og i en talriForsamling af Herrer og Damer, blev Prisen uddeelt til Sejerherren paa følgende Maade: De fireBanemestere, med deres Stave, gik med Pauker og Trompeter efter sig om i Salen. Efter dem kom Rigets Marsk, Jørgen Urne, med en Fakkel i den høire Haand, og en med Ædelstene besat Krands i den venstre, bestemt for Sejerherren; den tydske Kantsler, Johan Rewentlau, fattede med sin høire Haand Marskens venstre, og i sin venstre Haand førte han en Fakkel. Denne Kantsler var formedelst sin Anseelse og Veltalenhed, at ansee for Mercurius og Danmarks Hoftolk. Med de anførte Banemestere gjennemgik de Salen 3 Gange omkring de Dandsende, ligesom de søgte den Værdigste til Gaven. - Endelig bleve de staaende for Kongens kjæreste Datter, den uforlignelige Eleonore, og overrakte hende Krandsen, som hun skulde give Sejerherren. De greb hende derpaa Begge ved Haanden, og førte hende til ham, hvis Sted de havde opdaget. Kantsleren tiltalte ham, roste hans Færdighed i en ziirlig Tale, og sluttede med, at han, efter Kongens og Damernes Dom, blev tilkjendt denne Priis. Hvorpaa han takkede Kongen og Damerne. - Denne var Hertugen af Sachsens Vaabendrager, Hr. von Carlevitz, der bedst havde truffen Ringen med Landse. Derefter dandsede han med Eleonore, idet de benævnte Herrer med Faklerne gik foran. - Den anden Priis tilfaldt Hertug August af Sachsen, fordi han blandt Alle, havde udført sit Løb med den største Anstand. - Den tredie blev tilkjendt fire danske Adelsmænd, for deres sindrige Opfindelser i Optoget. – Endelig blev den fjerde, kaldet Fruentimmernes Gunst eller Jomfrue-Taksigelse, tildeelt den ældste Hertug af Sachsen, der vel var en Herre af Fortjenester, men hans Ansigt syntes just ikke at kunne erhverve det smukke Kjøns Deeltagelse. De der ikke havde Andeel i denne Handling, drak rigeligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Den natlige Turnering, J den paafølgende Nat opførtes i Slotsgaarden et krigerisk Skuespil. J Slotsgaardens Midte vare anbragte Skranker af 3 Fods Høide, ved hvilke paa hver Side 20 bepandserede Adelsmænd, parviis gik løs paa hinanden med Landser. Det første stridende Par var Prinds Frederik og Kongens naturlige Søn, Christian Ulrik. Da de havde stridt med Landserne, droge de Sværdene og kæmpede med disse, først Mand mod Mand, dernæst anfaldt begge Skarerne hinanden, og saaledes at Skrankerne vare imellem dem. Jmidlertid blev der, af de paa Slotsgaarden optrukne Soldater, givet stærke Salver. Alt dette havde virkelig Udseende af et Slag; thi i selve Skrankerne vare paa en konstig Maade anbragt Krudt, der af og til flammede og sprudlede. Prinds Frederik blev uforsagt staaende til allersidst midt i denne Jld, ved Skrankerne, og eenstemmigen blev han af Alle erklæret for Sejerherren. Denne Seier erholdt han ikke heller ganske omsonst; thi hans Støvler bleve brændte, og hans Haar begyndte Alt at blusse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Jndenlandske Efterretninger. Den 12 Januar sidst samledes Præsterne af Sorøe Amtsprovstie i Ringsted, for paa en høitidelig Maade at tage Afsked med Hr. Biskop Mønster, ved hans Aftrædelse fra Provstiet, og Tiltrædelse til Aarhuus Bispedomme. Samlingen fandt Sted paa Raadhuset, hvorfra, efterat Biskoppen var indbuden og afhentet til Foreningen af sammes 5 Repræsentantere og havde takket enhver af de Tilstedeværende, de begave dem, tilligemed Amtmanden over Sorøe Amt, og en stor Mængde højagtede Mænd af Biskoppens Venner, i Procession til Kirken, hvor Høitideligheden begyndte med en Hymne, hvis, saavelsom Chorenes skjønne musikalske Composition skyldes Hr. Musiklærer Pedersen i Sorøe, som tillige godhedsfuld forestod Udførelsen deraf, ved 12 musikkyndige af Amtets Kirkesangere, der assisteredes af flere til Solopartiernes Udførelse udmærkede Stemmer; efter hvilken Biskoppen, i samtlige Medbrødres Navn, blev takket ved en Tale af en af Præsterne, som dertil var udvalgt. Efter denne Tale, antydedes i et Chor, at Skilsmissens Øjeblik var kommet, hvorefter Biskoppen nu, ligeledes i samtlige Medbrødres Navn, blev lykønsket til sit biskoppelige Embede, ved en latinsk Tale af en anden af Præsterne, ogsaa dertil udvalgt. Da denne Tale, som bliver trykt, var tilende, istemtes et Chor af Præsterne allene, som indeholdt Bøn til Gud om fremtidig Held og Velsignelse for den elskede Biskop. Denne Bøn ledsagedes af dæmpet Orgel, spillet af Hr. Adjunct Høiberg i Sorøe. Biskoppen fremtraadte nu; aflagte sit redelige fromme Hjertes Bekjendelse; takkede den Allerhøieste for denne Kierlighedens Dag, og skiltes, under Andagtens hellige Taare, fra sine Brødre og Venner, sluttende med Hymnens sidste Ord: Saa lad os spredes efter dit Behag, Os samler dog igjen en evig Dag Slutningschoret blev nu opført og Højtideligheden dermed endt, efterat have varet i 2 1/2 Time, i Kirken, som ei allene var festlig, men tillige skjønt og rigt oplyst, af Øvrigheden og flere anseelige Jndvaanere i Ringsted, som paa denne Maade bragte Biskoppen det sidste behagelige Beviis paa deres Agtelse og Kjerlighed. Processionen gik nu tilbage til Raadhuset, hvor, under et Brodermaaltid i den store og skjønne Sal, i Overeensstemmelse med den antagne Festorden, udbragtes følgende trende Skaaler: For Hans Majestæt Kongen, dernæst, for Fædrenelandets Fred og Velsignelse, og sluttelig, Afskedsskaalen for Hr. Biskop Mønster, Biskoppen foreslog siden Stifts- og Amtsøvrighedens Erindring, hvilket Forslag med Høiagtelse og Glæde antoges, og mindede, ved endnu een Skaal, sine forsamlede Venner. Ved Bordet blev Bønnen, efter christelig Skik, forrettet af Hr. Amtsprovst Brundum; den var kort, kjernefuld og inderlig. Forsamlingen opløstes Kl. 10 om Aftenen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Det anmærkes endnu at nogle ædle Danneqvinderi Ringsted havde smagfuldt omgivet Talestolen i Kirken med en mørkerød Damaskes Beklædning, og paaheftet samme Religionens Symboler: det af Naturens Skjød fremkommende Himmellys, og den gyldne Verdensring, som Symbol paa dens Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Repræsentanterne ved Højtidelighedens Anordning vare Dhrr. Amtsprovster Flemmer og Brundum, Consistorialraad Fuglsang, Pastorerne Just og S. Salicath.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Den store Nytte Fyrskibet ved Trin delen ved Lessø har viist for Skibsfarten har foranlediget 99 brittiske Skibsførere til igjennem det brittiske Consulat i Helsingøer til at indsende en Takskrivelse til Hs. Majestæt Kongen for Oprettelsen af bemeldte Indretning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Blandede Efterretninger. Mange Navne have vedligeholdt sig uforandrede fra Oldtiden. Saaledes er der ved Foden af den tarpeiske Klippe, som formedelst det forhøiede Jordsmon ikke mere er saa høi og frygtelig som i gamle Dage, et lille Stræde, som hedder Vicolo della rupe Tarpeja.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Berigtigelse. J dette Blad for forrige Aar Nr. 102 S. 1624 L. 7. er Hr. Kammerraad Poulsen anført istedet for Hr. Parelius, der som Kasserer og Bogholder paa den meest uegennyttige Maade, med megen Opofrelse af Tid og Arbeide, fungerer ved Sparekassen i Nyekjøbing paa Falster.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-19
Kjøbenhavns Børs, d. 3 Januar 1830. Hamburg 2 M. - a vista 209 Species 209. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 12 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1149, 249 Rbd. Sl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. 40 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 97 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 93 1/4 i Banco. Dito Dito. . . . ...... Nationalbank-Obligationer. 1 Rbd. r. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) i Sedler. Dito Dito. ........ 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. 101 1/2 102 r. S. Renter pr. 6 Januar 6 pCt. norsk Laan, 96 - i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pCt. nye norske Obligat. ved 100 r. S. Dito lydende paa r. S. 4 pCt. Dito Dito. .....- i Banco. Rd. Banco. 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 74 1/2 - L. Sterl. 4 pCt. nye danske Obligationer
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-23
den Gernerske Præmie og aarlige Mindefest stiftet etc. Noksom bekjendt er det ogsaa, hvorledes en, nu afdød, ædel Fyrste indviede fædrenelandske Dyder et Tempel under Lundens høitidsfulde Skygger, og prydede det med Kunstens talende Sindbilleder. J samme Aand har man i senere Tid seet dennes ophøiede Søn, i lige Grad Skjønner og Ynder af Alt hvad der er smukt og priseligt, at anvise historisk mærkelige, tildeels i Fædrenelandets Erindring dyrebare Personers jordiske Levninger et værdigere Gjemme, og med sømmelig Højtidelighed at lade dem nedlægge i det for dem udseete passende Hvilested. IIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIII. Regnskab for Bombebøssens 4 Quartal 182. (Oprettet den 11te August 1819.)(See Skilderiet Nr. 83 for f. A.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-23
Ved Bombesøssens Aabning den 6te Januar 1830. fandtes i samme . .r. S. 58 Rbd. 8 s. S. og T. 30 Rbd. 20 s. hvoraf 1 Rbd. r. S. var indlagt i en Seddel med Paaskrift. Paa en kjær Moders Fødselsdag den 10de Novbr. 1829. Endvidere blev taget til Indtægt: Huusleie af Stiftelsens Bygning til sidstleden Michaelis Renter til 11 Decbr. sidstleden af Stiftelsens Obligationer Renter af de i Sparecassen indestaaende Penge, Bombebøssen paa Dampskibet Prindsesse Wilhelmine var forefundet hvoraf 20 Rbd. r. S. ere nedlagte af Hr. Capitain Lou med underhavende Mandskab.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-23
For Contrabøger var indkommet og for 14 Exemplarer af Skrivtet om Seiladsen, i Canalen af Capitain de Coninck var indkommet r. S. 513 – 57 S. og T. 231 - 22 - Bombebøssen eier nu1. Gaarden Nr. 167 paa Hjørnet af Dybensgade og Sqvalder gade, der, efter Kjøbesummen for samme, med Tillæg af den senere indløste Bankheftelse, ansættes til Værdie rede Sølv 14,000 Rbd. 2. Inventarium af Senge, Sengeklæder, Borde m.m., med Tillæg af Conferentsraad Bruuns sidste Gave. Sølv. 3. Hofraad Meyers Legat i kongelige Obligationer, a 4 pC. 4. Hofraad Gersons Legat i Nationalbankobligationer, a 4 pC. 5. Den af Pastor Walther og Hustrue legerede Depositocasse=Obl., a 4 pC. hvilke Renter ere bestemte til strandede Søefolk. 6. Grev W. Moltkes kongelige Obligation, a 4 pC. 7. Den af det oeconomiske Velfærds-Selskab skjenkede Capital i Obligationer, a 4 pC. hvoraf 177 Rbd. 90 s. rede Sølv aarlig, indtil videre, ej kommer Bombebøssen til Indtægt. 8. Capital i Nationalbankobligationer. 9. En af et Selskab af Venner skienket kongelig Obligation, stor 10. Af en Ubenævnt skjenket d. 28 Septbr. 1826 en kgl. Priis=Obligation. hvis Renter anvendes til et Middagsmaaltid d. 22 Marts 11. Af Selskabet Holbergs Minde skjenket en kongelig Obligation. 12. Af en Anonym skienket 2 Actier i Badeanstalten, . . Sedler 1100 13. J Sparekassen. . . . Bombebøssens Eiendom d. 31te Dec. 1829. . . . . Sedl. 1700 Sølv Bombebøssens Eiendom d. 31te Dec. 1828 . . . Det betydelige Overskud Bombebøssen i Aar haver havt, maae i Særdeleshed tilregnes vore vestindiske Medborgere som (ved Hr. Justr. Pontoppidan paa St. Croix og Capt. Rohde paa St. Thomas) med saa megen Velvillie modtog Directionens Anmodning om Bidrag til Stiftelsen, hvoraf Directionen haver modtaget omtrent 1600 Rbd. r. S. J øvrigt takker Directionen de Mange der paa saa forskjellige Veje, men alle med samme Hensigt: at blidgjøre den gamle Sømands Dage, have sat Directionen i Stand til at forøge Disses Antal til 40. Directionens Regnskab for Aaret 1829 er tilstillet det Kongelige Cancellie. Stiftelsens Renskabsbøger der indeholde alle Indtægter og Bilag for alle Udgivter i Aaret 1829 ville forefindes i Directions-Stuen i Friboligen d. 26de 27de og 28de Jan. fra Kl. 9 til 12. Directionen for Bombebøssen d. 20 Jan. 1830. M. Lütken. Langberg. Schack L. Larsen. F. Duntzfeldt. T. Arboe. J. Chr. Møller. Wilse. Haberbier. accorporarvevar mindre saadan, at angaabenaan¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-23
Blandede Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Kaukasus. Jeg har sidste Sommer med bedste Hæld besøgt Badene i Konstantinogorsk. Jeg var henrykt over sammes Virkning saavelsom over en af de skiønneste og imposanteste Egne i Verden, hvori de ligge. J en Omkreds af 40 Werster finder man Suur, Salt, Svovl-, Jern, og alkalisk Vand i deres Bestanddeles værdifuldeste Forhold. For lamme, rheumatiske, gigtiske Patienter høre de ustridig til de fortrinligste i Verden. Jeg saae det sieldne Tilfælde at en Amaurotisk, som var fuldkommen blind, blev rask af Badene. Til fuldkommen Indretning, Forskjønnelse og Beqvemmelighed er allerede gjort særdeles meget, og aarligen gjøres endnu mere. Det nye saakaldte Nicolaibad, der er bleven udført efter en fra Petersborg sendt Plan, med 16 Bade, er ei allene saa smuk og beqvem, at jeg endnu ikke har seet noget bedre ved noget Bad i Europa, dertil et sandt architectonisk Pragtstykke *). Behagelige Promenader og tildeels skyggefulde Alleer, hvilke det i Begyndelsen manglede, forskjønne nu Opholdet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-23
Generalgouverneuren v. Emanuel og Badedoctoren Herr Conradins Jver skylder man denne Anstalts raske velgjørende Fremskridt i de sidste Aar. Sidstnævnte er meget elsket for sin Driftighed og Humanitet. Hvad der endnu her kunde være at ønske, var et bedre, frit Apothek, og derved ansatte en duelig Botaniker og ligeledes en Chemiker. Det nu bestaaende Kron=Apothek tilfredsstiller ikke *) Foruden dette er der ved alle Kilderne endnu flere andre Vade. apparagonaparts opragonaparagonapan maatte maanedag paastaae, alle Ønsker. Et Fortrin for de herværende Bade er endnu det, at de udspringe fra et Bjerg og at det derfor er meget let at lede Vandet til alle Retninger. Bemærkelsesværdig er ogsaa den yppige Vegetation, og den kaukasiske Floras mangfoldige Planter; – den Velsignelse af en usædvanlig Mængde Vildt, af Hjorte, Raadyr, Vildsviin, Harer etc. Høns fra Hederne, fra Bjergene og Markerne Vagtler og Fasaner; – som en Følge af de yppige Græsgange er Hornqvæget af den herligste Smag. Pundet af Oxekjød koster 8 Kopeker, en Hare med Skindet to Papirrubler, et Par Fasaner 40 Kopeker, og saaledes forholdsviis alle Levnetsmidler, her finder man ogsaa alle Sorter Havegrønt Brødet er meget billigt. Klimatet er her i Nærheden af Badene meget sundt. Vandet som kommer fra Sneebjergene smager fortræffeligt. Med Henrykkelse saae vi hver Morgen de tildeels i 150 Wersters Frastand liggende Sneebjerge, iblandt hvilke Elborus i en kortere Frastand hæver sig imposerende og majestætisk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-23
Det synes som om Naturen her har forenet alt Velgjørende, Fortryllende og Ophøiet. Mærkværdige ere ogsaa for Geologerne de uhyre høje Kalk bjerge, der tildeels indtil visse Dybder ere spaltede i forskjællige Retninger og løbe saaledes saa at sige bladede mod Skyerne. - De slemme Naboer, Ticherkesserne, ere for længe siden ikke mere farlige og fra Badene selv bleve de hidindtil afholdte ved den derværende Besætning. De skride stedse frem til mere Sædelighed. Jnteressant er her i Nærheden en Colonie af Skotlændere, men som nu for størstedelen bestaaer af Tydskere, hvis Hovedøjemed er at danne, at døbe og at opdrage Tscherkesserne til Christne, ogsaa at kjøbe fangne Slaver af dem. De tælle blandt deres egne Landsbyebeboere tildeels 8 Ticherkesserske Familier. Denne Colonie besidder fortrinlige Rettigheder og Fortrin. Først om 35 Aar f. Ex. betale de 15 Kopeker af Landet. De ere for stedse frie for alle øvrige Afgifter, af Jndqvartering og Recrutering, og have nu til deres Beskyttelse 50 Mand Infanterie og 15 Kosakker med en Kanon. Foruden Generalgouverneuren over den kaukasiske Provinds, Generallieutenant v. Emanuel, befandt sig ogsaa flere udmærkede Officerer, hvoriblandt flere Saarede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-23
Generallieutenant Oldecop, Generallieutenant Tatscheninoff, Generalmajor Scheremetieff, Oberst Lazarez, General Lukovin. Den mærkværdigste blandt Gjæsterne var en kalmukisk Prindsesse, ved Navn Chanschinoff, der levede i sin Filthytte, dagligen spiste sin Portion mørt Hestekjød, og saaledes i alle sine Sæder, midt iblandt de europæiske Russer, blev sin mongolske Oprindelse troe. Hun gjaldt her for en af de første kalmukiske Skjønheder. Let og dog vanskeligt. - Intet er lettere, end at bringe et Æg til at staae, og alligevel var maaskee Midlet dertil endnu ikke blevet fundet, dersom Amerikas Opdager ikke praktisk havde meddelt det til de spanske Statsraader. Saaledes gik det os nylig i et muntert Aftenselskab, hvor vi fordreve Tiden med at opløse Gaader, og En pludseligt spurgte: Hvad gjøre tre Spurve paa et Tag, Ingen af os kunde give Sphinz et tilfredsstillende Svar, indtil vor Værtindes lille Søn, som raabte: et ulige Tal pludselig beskæmmede os alle og tilfredsstillende løsede Gaaden. Man seer heraf, hvorledes det Simpleste forfeiles allerlettest, og ved en Erfaring, vi nylig have gjort, bekræftes dette endnu mere. Adskillige Godseiere, jeg kjender, i et af vort Fædrelands Provindser, (dette Stykke er oversat af den Dresdenske Merkur), have ikke, trods alle Processer og Tvangsmidler, kunnet bevæge sine Undergivne til, uden Betaling, at kjøre Veed til en Bye, som ligger nogle Mile fra deres Hjem, og paa samme Tid kom En af dem til Maalet, uden nogen Vanskelighed og i den bedste Forstaaelse med de Betyngede. Den brave Mand har nemlig indrettet et Slags Kammer af Deputerede, hvori samtlige Hoverie=Pligtige have Sæde og Stemme. Der blive alle Beslutninger tagne ved Stemmeflerhed, og det er paalagt Enhver, at stemme efter Pligt og Samvittighed. Det er utroligt at sige, men alligevel gik et Forslag, at enhver Hoveriebonde, som ikke præcis Klokken Sex om Morgenen mødte paa Herregaarden, skulde sættes i Hullet – saavelsom nogle andre Propositioner, der ligesaameget knækkede de gjenstridige Veedkjørere – med stor Stemmeflerhed igjennem. Ubegribeligt – raabte jeg, da S. v. X. - saaledes hedder vor liberale Bondeven – fortalte mig dette. – Jntet er lettere end det – svarede han -, betænker De da ikke, at jeg, som gjør Forslaget, ogsaa samler Stemmerne?" - Jeg begreb det, men paa Kunstgrebet selv kunde jeg ikke have faldet, saa let end Sagen N. M. virkelig er.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-23
Kjøbenhavns Børs, d. 22 Januar 1830. Hamburg 2 M. - a vista 200 Species 299. Specier solgtes til 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 1 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier, Svenske Sedler 48 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 97 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 95 1/4 i Banco. Dito Dito. . . 93 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 - Rbd. r. S. i Sedler. Dito Dito. 107 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 101 1/2 102 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 – r. S. 100 - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . . . 3 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 65 1/2 – Rd. Banco. 4 pCt. nye danske Obligationer, 74 1/2 - L. Sterl.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Nyeste Skilderie, øbenhavn. hos Syvogtyvende Aargang. No. 8. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Veneditz. Af Karl Ludvig Fernow.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
(Af det Tydske.) menter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Efterfølgende Breve fra Fernow til en af hans ældste og kjæreste Ungdomsvenner, ere tagne af en endnu utrykt Korrespondenz, som Fernows fortræffelige Biographinde, Johanna Schopenhauer, ikke synes at have kjendt. De indeholde imidlertid saa meget Oplysende og Fuldstændiggjørende om hans Kunstnerbanes Gang og Udvikling ogsaa er der indblandet i dem saa mange interessante Skildringer og Kunstnotizer, at de synes os en Meddelelse værdige. Ogsaa hans Karacter viser sig i dem meget elskværdig. Hans indre Følelse for Venskab, hans bevægelige og dog rene Kunstnersands for enhver Skjønhed, saaledes som den især prydede Tydskeren, hans Beggeistring forAlt, som han holdt for stort, som fremskinner saa meget mere glædeligt, jo sjeldnere det bliver truffet i Forbindelse med saa megen Beskedenhed, alt dette danner et saa skjønt Helt, at det maa tjene opadstræbende Ynglinge til Mønster. Skulde efterfølgende Beskrivelse over Venedig opvække Interesse, saa haabe vi endnu at kunne meddele Mere om Jtalien fra samme Pen. hand kan Tirsdagen den 26 Januar 1830.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-01-26
Her er over tyve Palladser fulde af de udsøgteste Malerier af de herligste Mestere af den lombardiske Skole af Guido, de tre Caraccis, Guercino og mange andre. J intet af Tydsklands Gallerier maaskee ikke fra alle sammentagne, vilde man kunne sammenbringe saa mange fortræffelige Malerier, som her er at finde i et Pallads Tydsklands Galleriers største Rigdom bestaaer i Malerier af Nederlænderne, der som en Syndflod har oversvømmet Tydskland, England, Holland o. s. v. Disse finder man derimod ikke her. Man seer her ingen Gjenstande fra den almindelige Natur, alt er Ideal og udvalgt Skjønhed. Jeg har imidlertid seet, saameget jeg kunde, og opfattet hvert fortræffeligt Kunstværk med inderligt henrykt Blik. Jeg vil ikke gjøre dig Tiden lang med Beskrivelsen derover; thi det er et, at see et Kunstværk, et andet, at læse det beskrevet. Saa megen Nydelse det første giver, saa kjedsommeligt er det sidste. Enhver Sands skal beholde sin Ret; man skal ikke høre et Malerie og ikke see en Mu fik. Vistnok vil jeg udarbeide noget til Trykken over min Reise, saasnart jeg har Leilighed til, at ordne Stoffet og indklæde det i Fremstilling; dette sidste er især nødvendigt, da mine bemærkninger kun udbrede sig over æsthetiske Gjenstande, hvis Beskrivelse ogsaa maa være æsthetisk, naar de skulde træde Læseren saa levende for hans Phantasies Øine, som den Beskuende selv saae dem. Jeg har allerede under mit otte Dages Ophold i Venedig udarbeidet saa meget, som omtrent fire Ark, eller noget derover. Dersom det ikke kostede Postpenge, havde jeg sendt dig det. Jeg troer, at det ikke lønner Umagen, at lade denne Ubetydelighed trykke, maaskee giver jeg det til Indrykkelse i en Journal. Jeg har indklædt det som Fortælling til en Ven og vil dog uddrage for dig et Sted som Prøve; Scenen er i Theatret St. Luka. Man gav et Lystspil af Goldoni, hvis Navn er gaaet mig af Glemme. Næsten alle Skuespillerne vare over det Middelmaadige, nogle fortreffelige. Alle havde deres Roller inde indtil paa hvert et Ord, og det Hele gik saa livligt, saa raskt, Slag paa Slag indgribende i hinanden, som man nogensinde kunde ønske det; og som man i Tydskland, maaskee selv paa Schrøders Theater, kun sjeldent faaer det at see. Jeg blev indtil Stykkets Ende henreven af en blid, stedse voxende Tilfredsheds Strøm, der ved intet blev afbrudt.