JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
J Torsdags Middags Klokken 12 1/2 foregik Universitets-Høitideligheden i Anledning af Oldingen Biskop Nicolai Edinger Balles Død. Forud var ved et latinsk Program Honoratiores, Geistlige s. indbudne at give Møde, og indeholdt dette et smukt Minde=Qvad, forfattet af Prof. Elog. Dr. Theol. og Phil. Børge Thorlacius, Ridder af Dannebrog. Sørgetoget samledes hos Hr. Etatsraad Bang i store Kannikestrædet, hvorfra det gik til Trinitatis Kirke. Man saae derimellem nogle og halvtredsindstyve Par af Stadens bekiendte Lærde. Ved Jndtrædelsen i Kirken præluderede Orgelet, hvorpaa istemmedes en af Hr. Professor Ridder Rahbek forfattet Sang. Derpaa holdt Hr. Professor Thorlacius en AmindelsesTale, hvori han skildrede den Afdødes grundige Lærdom, sieldne Embedsduelighed og inderlige Godhed. Efter Talen blev igjen afsiunget en, ligeledes af Hr. Professor Rahbek forfattet Sang. Hr. Jørgen Henrichsen, i Besser, paa Samsøe, bekjendtgiør, at den 9de November d. A. indtraf den sørgelige Begivenhed, at Kjøbmand Niels Henrichsen af Besser paa Samsøe, ved at seile fra Seierøe til Samsøe, paa en liden Baad, blev af en Bræksøe kastet overbord, da han ved at falde ud brækkede Roerpinden, som han havde i Haanden, blev al Anstrængelse af den medhavende Mand til hans Redning forgiæves. J flere Dage er skeet Eftersøgelse, saavel ved Strandbreden, som omliggende smaae Øer, men hidtil er hans Liig ikke funden. - De, der finde Niels Henrichsens Liig, anmodes om, at besørge samme hæderligen begravet paa næste Kirkegaard, da de derved medgaaende Omkostninger skal taknemmeligen blive erstattet af den Forulykkedes Broder, bemeldte Hr. Jørgen Henrichsen, i Besser, paa Samsøe. - Den Forulykkede var paaklædt, bruun Kalmukkes Trøie og dito lange Beenklæder, en hvidstribet linned Vest, et rødt Tørklæde om Halsen, en rødstribet femskaftes Vest eller Brystdug, stribede Underbuxer, et Par smaae Kalveskinds Støvler, og en bruun Kavay.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Nakskov, den 7de December. Fra den 30de November til den 7de December ere ved Nakskovs Toldkammer følgende Skibs-Capitainer ind- og udclarerede: Erich Brandt fra Flensborg med Muur- og Tagsteene. L. Smidt til Kjøbenhavn med Hvede og Rug. J. Thorøe til Kjøbenhavn med Hvede. P. Hansen fra Kjøbenhavn med Stykgods. H. Thomsen til Kjøbenhavn med Hvede og Rug. Jesper Friis til Aarhuus med Hvede. Poul Weilde til Sønderborg med Havre. Jens Andrea fra Kiel, baglastet. - Alle af Nakskov. - C. Raahauge fra Flensborg med Brændeviin og Muursteene. N. Bruun med Brændeviin og Muursteene og herfra til Holsteen med Byg J. Bøye med Brændeviin og Muursten, og herfra til Holsteen med Byg. - Alle af Marstall. Georg Jessen fra Flensborg, baglastet, og herfra til samme Sted med Byg. - Ved Auctionen over Hr. Billardholder Toftes Gaard i Søndergaden. her i Nakskov blev samme tilslaget Madame sal. Midlerkamp, for den Summa 25,000 Rbd. N. V. - Avlsgaarden Riddersborg, indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, for Resten over 50 Fag Bygt, med tilliggende 2 Huse, faa og 50 Tønder Land af Nakskov Kjøbstedsjorder, solgtes ved Auction den 4de December for 5000 Rbd. S. V. faste Penge og 2000 Rbd. N. V. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Odense, d. 10 Decbr. Een af Krigens følende følger er den overordentlige Frugtbarhed, iblandt Tienestepigerne, der gjør det saa vanskelige at faae stadige Piger. Som oftest komme de frugtsommelige i deres Tjeneste, og mangen Huusmoder, nødes til, for at faae en Pige, at tage et Barn med. Saaledes fandtes i Sommer her i Fyen tvende Naboe-Herregaarde, hvoraf den ene havde maattet paatage sig at føde 10 og den anden 14 Børn for at faae saamange Møde til at tjene sig for Malkepiger &c., og det samme er i mindre Forhold ogsaa Tilfældet i Kjøbstæderne. Den eneste Muelighed at formindske dette Uvæsen var maaskee, at paalægge hver Barnefader til et udenfor Ægteskab avlet Barn, hele Byrden af Barnets Opfød ning og Underholdning, og i Mangel af Ævne dertil, at aftjene Bekostningen i Tugthuset; thi naar hele Byrden (foruden det lidet der paaligger Faderen i de første 10 Aar at bidrage) skal falde paa Moderen allene, har Erfaringen viist de skrækkelige skjulte følger som flyde deraf hos de først letsindige og siden til Fortvivlelse bragte Qvinder, - Lahns Stiftelse her i Odense for hjelpeløse Børn, - (hvori nu 70 unge Piger, forn den det Almindelige der læres i Skolerne, ogsaa undervises i alle de Haandgierninger der fordres af duelige Stuepiger og borgerlige Huusmødre) høitideligholdt idag som sædvanlig Stifterens Minde og Stiftelsesdagen, ved en ypperlig Tale af Hs. H. Stiftsprovsten. Deres Høiheder Prindsen og Prindsessen beærede den talrige Forsamling med Deres høie Nærværelse, og behagede at tage de af Børnene forfærdigede Arbeider i naadigst Øiesyn, hvorefter den aarlige Examen foretoges. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Aarhuus, d. 10 Decbr. Galeasen Marie Chatrine herfra Aarhuus, tilhørende Hr. Agent Meulengracht, kommende fra Bergen, lastet med Tran, Sild, Lys og Fisk, ført af Skipper R. Skonning, strandede 1 Miil norden for Klit Mølle, ved Thisted, Natten mellem den 1ste og 2den Decbr. Lasten er tildeels bjerget, men for Skibet er ingen Redning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Den 7de d. ankom Capt. Wippel her paa Rheden fra St. Croix i Vestindien. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Kjøbenhavns Børs den 13 December. Cours. Hamb. 2 M. 572, a vista 680. Amsterdam 2 M. 524, a vista - . London 2 M. 25 1/2 Rbdlr. Spec. 58. - Specier solgtes til 35. a 36 1/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 pr. 100; Oblig. 79 a 80. Norske Sedler 20. Svenske Sedler 8 Mk. 4 s.a 8 Mk. 8 s. - Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Blandede Efterretninger. Paa Øen Øeland anlægges nu, for at fremme dens Produkters Udførelse, en ny Stad med det Navn Borgholm, hvor Alle, som nedsætte sig, faae ti Fri=Aar. Paa Gothland, en Øe af 24 Qvadratmile og 28,000 Jndbyggere, ere alle Mand fra 15 til 50 Aar, i Tallet 7000, blevne dannede til en Milice af alle Vaabenslags og forsynede med 84 Officierer, hvis Sold beløber sig til 34,000 Rdlr.; ligeledes ere 600 Rdlr. aarlige Præmier udsatte for Faareavl og Væverier, og 7400 Rdlr. til et Arbeidshuus. (Norsk Rigstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Faareavlens Forbedring i Sverrige er eet af de mest paafaldende Beviser paa de Fordele, der ere udsprungne af Nordens og Sydens Handelsforbindelser. Det er fra Tydskland, England, men især fra Spanien, at man har hentet de Faar, der have forbedret den indenlandske Race. Væddere, fødte i Andalusien, ere paa svenske Skibe bragte til Østersøens Bredder, hvor vel styret Omhu har bragt dem til at trives. Fra 1761 til 1779, ere indførte til Sverrige 2815 fremmede Faar, hvoraf 831 vare didførte fra Spanien. Omkostningerne med Overførelsen, Jndkjøbet, Hyrdernes Underhold, og andre hertil hørende Udgifter, beløb sig til henimod 250,000 Rigsdaler. Man kan imidlertid ikke undvære fremmed Uld, hvilken man især behøver til fine Klæder. Uagtet de svenske Faars Pels er skjøn, har den dog ikke Merinos Fiinhed og Blødhed. J det her anførte Tidsrum, havde Landets Schæfferier leveret 1,984,376 Pund Uld; Jndførslen af fremmed Uld var 20,061,729 Pund. og Værdien af det Klæde, der forfærdigedes i Hovedstaden og andre Stæder, var 7,258,473 Rigsdaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Følgende er en officiel Fortegnelse over Sverrigs vigtigste Udførsel og Jndførsel i Slutningen. af forrige Aarhundrede: Udførsel: Jern for3,750,000 Rdlr., Kobber og andre Metaller for 250,000 Rdlr., Sild og andre Fisk 1,500,000 Rdlr., Bræder og Tjære 250,000 Rdlr. Jndførsel, Korn for 3,750,000 Rdlr., Salt for 450,000 Rdlr., Tobak 450,000 Rdlr., Sukker 326,000 Rdlr., Fabrikvarer 300,000 Rdlr., raae Materialier 1,750,000 Rdlr., Levnetsmidler for 300,000 Rdlr., Viin, Liqueurer, m.m. for 275,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Efter en officiel Bekjendtgjørelse var Summen af de i Omløb værende østerrigske Jndløsningsbeviser i Slutningen af April Maaned d. A. 208,715,725 fl. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-14
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Vi komme nu til de planmæssige Tyverier, hvilke store Ævner, hvilken Duelighed udkræve ikke disse, – Her fordres, ligesom i Tragodier, Plan, Knude og Opløsning - med Konst udtænkte, med Smag udførte; her kan man ikke, som paa Skuepladsen, lade det komme an paa den blinde Skjebne, denne Nødhjelper, der i nyere Tragvedier ofte maa overskjære, med sin Skræder sax, den Knube, som Konstens Haand ikke formaaer at løse, - nei, her maa forudberegnes og forudtænkes, hvorledes man med Forstand og Naturlighed vil løse hver Kurre, der kommer paa Traaden. Her kan man ikke lade Choret fortalle Sammenhængen, som hos de græske Tragikere; nei, hver enkelt Person maa være et selvstændigt Væsen, der forud har beregnet hvert Ord han, i paakommende Tilfælde, skal sige, hver Udflugt, der kan redde ham og hans Deeltagere. Saaledes bliver da Stielekonsten tillige et Middel tilat øve sig i det, der, efter alle Vises eenstemmige Mening, er den egentlige philosophiske Steen for al Viisdom - Tausheden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Alle Moralister betragte Tyverie som en umoralsk Handling, men alligevel see de sig dog ikke istand til at bevise det af Naturretten; thi hvo andre end Naturen selv, har givet Skaden, Støren, Ræven og saa mange andre tyvagtige Dyr, Tilbøieligheden til at stiæle, Ved Tyverie (furtum, siger en berømt Retslærd, forstaaer man i Almindelighed den Gierning, ved hvilken En paa en hemmelig Maade og til sin Fordeel, borttager den Ting eller Gods han veed anden Mands at være, Men hvor imod Eierens Vidende og Villie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
mange Tusinde Tyve gives der ikke efter denne Desinition. Jkke behøver man altid at bruge Hænderne, for at skille anden Mand ved sin Eiendom, det kan skee paa tusinde andre Maader, som det vilde være for vidtløftigt at anføre her. Et noksom bekiendt Ordsprog siger, hver Mand er Tyv i sin Næring; men hvo kan fortænke Tyven, at han betragter Tyverie som sin Næring?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Man har til alle Tidersøgt at vise Stjæle konsten fra en meget forhadt Side. Man har i vort Sprog mangfoldige Ordsprog, for at gjøre vor Konst foragtet; jeg vil kun nævne eet: Lave a thief from the gallows and the will cut Fourthroat), – men derimod fortier man ganske vore gode Sider. J hvilke Compagnier inder man større Nedelighed, Venskab og Samdrægtighed end netop i vort Hvor deeler man vel Bytte og Udbytte med mere Samvittighedsfuldhed? Hvor ere Administrationsudgivterne mindre trykkende? De la Boette har villet forklare det derved, at Tyve og Røvere ere hverandre lige, eet Samfund; og at de, om de end ikke elske hverandre, dog frygte hverandre, og ved Splid ikke ville svække deres Magt. Men man seer aabenbart, at man ved Sophismer vil fratrætte os, hvad man i Grunden ikke kan og aldrig burde nægte os. De seer altsaa mine Høistærede, at Tyverie langt fra ikke er en saa foragtelig Næringsvei, som Mange vilde gjøre den til, men at det snarere fortjente at kaldes den menneskelige Aands Gymnastik. Det er i det Hele kun Bønhaserne i vor Konst, som blive foragtelige. Det fortrinlige Talent finder her, som i hvert andet Fag, Vejen aaben for sig til Ærens Tempel. Vi have vore Pantheon, vore Lovtalere, vore Pindarer, ligesaa godt som andre Virtuoser. Har ikke den store Rinaldo Rinaldini fundet sin Vulpius, ligesaa godt som Alexander Magnus sin Curtius Rufus, En ikke Cartuche bleven ligesaa navnkundig som Julius Cæsar, Lad Spidssindigheden længe nok gjøre Forskiel paa navnkundig og berygtet. Begge leve i Efterverdenens Erindring; hvorledes de vilde komme til at leve, kunne den Sidste ligesaalidt som den Første med Vished forudbestemme. Skal Borgerens Værd bestemmes efter den *) Frels Tyven fra Galgen, og han vil skiære Halsen af dig. Nytte, han stifter, saa kunne vi fuldeligen gjøre ligesaa stor Fordring paa Agtelse og Erkjendtlighed, som hver Anden. Det er os, som holder den store Maskine i bestandig Spænding. J det vi gjøre Eiendomsretten usikker, gjøre vi vore Medmennesker aarvaagne og paapasselige. Vi forskaffe mange hundrede Familier Brød, thi ved os leve Constablere, Sluttere, Støkkener med deres Qvinder og Børn. Vi give de Retslærde Leilighed til at øve deres Skarpsindighed, og Examinatoer til at vise deres Kløgt. Endeligen bringe vi mange Penge i uophørligt Omløb, og befordre derved den saa gavnlige Circulation, der er ligesaa nødvendig for Staten, som for Blodet i det menneskelige Legeme. De ville maaskee spørge, hvorfor hænger man os da, naar vi gribes Men herpaa maa jeg svare, alt Kjød er Hol og naar Tiden er kommet, er det i Grunden ligegyldigt, om man døer som en Fugl i Luften, eller en Fisk i Søen, om man fortæres af Maddiker i Jorden, af Krager i Luften, eller af Makreller og Gedder i Søen. O med hvilken Hervisme har man derfor ikke seet saa mange af vore Helte døe. Med rørt Hjerte tænker jeg endnu paa ham, der lige under Galgen, raabte til sin ang man, at han skulde lade hans Hustro vide, hvorlunde han fra sit Stade tydeligen kunde see, at Svinene løb ind i Kartoffel ageren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 16de Decbr. J Dag var den store Auction over de, afg. Conferentsraad og Overpræsident i Kiel, Baron v. Eggers, tilhørende, og til den nu ophævede Depositocasse pantsatte Statspapirer. Adskillige stode hidtil i den Formening, at den vilde bringe Priserne paa Statspapir til at falde noget, især da de til Salg anmeldte Bankfonds vare paa saa store Summer, og virkeligen har denne Mening været en medvirkende Aarsag til, at Kongel. Obligationer for kort Tid siden gik ned til 77. Men da det kom til Sagen, indfandt der sig saa mange Lysthavende, at Priserne gik langt høiere, end man ventede. Der solgtes: 1) 2 Obligat., udstedte af Credit cassen for Huuseiere med Kgl. Garantie, hver lydende paa 500 Rdlr., for 91 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 2) et 4 1/2 pC. rentebærende consignabelt Bankfonds-Beviis paa 12,000 Rdlr., for 90 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 3. et dito paa 12,000 Rdlr., for 91 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 4) et dito paa 30, 100 Rdlr., for 85 Rbdlr. 3 Mk. N. V. pr. 100 Rbd. S. V.; 5) et dito paa 10,000 Rdlr., for 90 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 6) et dito paa 10,000 Rdlr., for 90 1/2 Rbdlr. N. B. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 7) et dito paa 8, 100 Rdlr., for 91 1/2 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 8) et dito paa 3,400 Rdlr., for 92 1/2 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 9) et dito paa 32,000 Rdlr., for 88 1/2 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S.V.; 10) et dito paa 2900 Rdlr., for 92 Rbd. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 11) et dito paa 18,500 Rdlr., for 90 1/2 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 12) et dito paa 4,000 Rdlr., for 94 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V.; 13) et dito paa 20000 Rdlr., for 90 1/2 Rbdlr. N. V., pr. 100 Rbdlr. S. V., og 14) et dito paa 12,000 Rdlr., for 93 1/2 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S.V. (Foruden Kjøbesummen betales Auctionsomkostninger.) - Kongelige Obligationer ere derfor strax stegne under Haanden med Renter til 82. Committeesedler ere derimod efter Trækningen gaae de ned til 93. Der kjøbes og sælges nu underHaanden Committeesedler paa bestemte Numer, som man paatager sig at ville levere til en vis Tid. Dette kan altsaa betragtes som et Slags Veddemaal. - Vor Cours vedbliver at forbedre sig. J Dag solgtes Specier til 33 a 34 Rbmk. Derimod vedbliver den Norske Cours stedse at dale, og i Dag bleve Norske Rigsbanksedler ud budne til 20. Asiatiske Actier ere henved 300 Rbdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
J Gaar Morges (d. 16de) døde vor høistfortjente Balletmester, Professor Vincenzo Tomaselli Galeotti. Ridder af Dannebrogen, i en Alder af 84 Aar. Med fuldkommen Vished kan hans Alder ikke bestemmes, da, under den franske Revolution, Kirkebogen i den Kirke, hvor han var døbt i Jtalien, bortkom. Han kom her til Danmark for omtrent 40 Aar siden, og betragtede siden dette som sit andet Fædreneland. Han var uden Tvivl den meest berømte af Noverresendnu arbeidende Elever, og han besad en særdeles fyrrig Jndbildningskraft, og var især heldig i Groupperingerne og Situationerne. J Aaret 1786, da man maaskee endnu ikke tilfulde indsaae, hvad vi eiede i Gallotti, indkaldte man igjen den berømte Ballermester Sacco, som, førend Galeotti, havde i 10 Aar været i den danske Skuepladses Tjeneste, og lod ham, foruden to smaae Bællefter, componere Generalen til de tre Stjerner, en Ballet, som man længe har ønsker atter opført, men, som man, saa paastaaes, ikke kan give, fordi Musiken dertil er forkommet. De vigtigste af Gallottis Balletter ere Kierligheds Magt, Laurette eller den forbedrede Forfører, Semiramis, Telemaque, Lagertha, Romeo og Julie, Rolf Blaaskjæg, Machbeth &c. Han nød i sit lange Liv en uforstyrret Sundhed, og besad, lige indtil hans høie Alderdom, ikke allene fuldkommen Rørighed, men endog ungdommelig Fyrrighed; og maaskee han endnu havde levet, dersom ikke en besynderlig, i psychologisk Henseende høist mærkværdig, omstændighed, var indtruffet. Han vilde nemlig aldrig lade sit Portrat male, fordi han havde den Jdee, at han samme Aar, han blev afmalet, vilde døe. J Martii Maaned d. A. havde hans af Erkjendtlighed gjennemtrængte Elever, foranstaltet paa hans formodede Fødselsdag en Fest til hans Ære, ved hvilken Leilighed man bekrandsede hans Portræt, som man, ham uafvidende, havde ladet male. Men neppe var Oldingen blevet dette vaer, førend det synligen gjorde et ganske besynderligt Jndtryk paa ham, og fra dette Øieblik af begyndte han at skrante. Han efterlader sig to sørgende Døttre. Hans Balletcompostioner vare i egentlig Forstand Digterværker, og den berømte FruSchaz har under sit Ophold i Kjøbenhavn ikke noksom kunnet beundre disse. Hun har ikke allene givet i Tydskland den første Act af Rolf Blaaskjæg, men hendes Mand, Prof. Schatz, har ogsaa i tydske Blade sat den Hedengangne et fortjent Minde, ved at give en Skildring af hans Ar*) Balletmester ved den Kongel. Opera i Paris, og beromt som Balletcompositeur. Han har skeede adskillige Værker over sin Konst. beider. Endnu for kort Tid siden skal han have faaet en Opfordring fra Wien at komme did, hvor man, under hans Bestyrelse, vilde give adskillige af hans Balletter; men paa Grund af sin høie Alderdom afslog han dette Tilbud. - J sine Fritimer morede Galeotti sig med Blomsterdyrkning, som han var en lidenskabelig Elsker af, og havde til den Ende en Hauge uden for Porten, hvor han om Sommeren tilbragte sine lykkeligste Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Mariboe, d. 13 December. Dette Efteraar har været indbringende for endeel Landmænd, ved de høie Priser paa Kornvarene; de have derved afgjort mangen Restance og Privatgjæld. Maatte de nu, for at nyde Godt af et foregaaende fedt Aar i et tilkommende mueligen magert, være opmærksomme paa, ikke at sælge til Andet, end de allernødvendigste Udgivter, førend Foraaret, forleddede af den Omstændighed, at Priserne nu falde lidet, men som allene hidrører af Mangel paa Penge og Skibsfart til fremmede Steder, hvor der afgjort et Kornmangel, og for Alting ei sælge sig saa nær, at de selv udsættes for igjen at kjøbe Sæde- og Føde-Korn; thi Skatter og Nødvendigheder ville upaatvivleligen blive høiere i næste Aar, end de have været i dette, og derfor vildet være godt at have Noget at rede fra sig med.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Her i Lolland skal nu kunne kjøbes Hvede for 25 a 27, Byg for 12 a 13 Rbd. Tønden, men forgodt reent Korn er og nyeligen givet i Mariboe 29 a 30 Rbd. for Hveden og 14 Rbd. for Bygget. i Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Odense, d. 13 Decbr. Forleden Aften fik mange Mennesker her i Odense en lykkeligviis utidig Skræk, da St. Knuds Kirkes Klokke ringede Kl. 7 1/2, som var en Time for den om Vinteren sædvanlige Aftenringning. Det opdagedes imidlertid snart at være en Feiltagelse af Taarnvægteren, som enten maa have stillet sit Uhr efter Solen ved sidste Formørkelse, eller og drømt sig en Time frem i Tiden. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Aalborg, d. 10 Decbr. Det indtræffer stil den ved denne Aarstid, da tyk Luft og som oftest Snee og Uveir pleier at indfinde sig i vore Egne, at man har det Held at faae tvende Formørkelser at see efter hinanden ved den reneste og klareste Himmel, som dog var Tilfældet denne Gang ved den store Solformørkelse den 19de Novbr. og nu ved Maaneformørkelsen den 4 Decbr.; da derimod, den totale Maaneformørkelse, som indtraf Midt sommerstid den 10 Juni dette Aar, blev af Regnskyer hindret i at vise sig her, skjøndt Maanen kort før Formørkelsestiden skinnede klart. Allerede for Maaneformørkelsen den 4de Decbr. begyndte, bemærkedes Halvskyggen, nogle Minuter i Forvejen at udbrede en fremskridende svag Dunkelhed over en Deel af Maanens speilklare Overflade, som efterhaanden meer og meer tiltog, alt ligesom en mindre eller større Deel af Solen forhindredes af Jorden i at kaste sine Straaler paalden, og tilsidst blev den Deel af Maanen, hvor Jordens Skygge skulde indtræde, ligesom indhyllet i en tyk Røg, der gjorde det vanskeligt uden en god Kikkerts Hjelp at blive vaer, naar Skyggen selv berørte Maanens sydostlige Rand. Dette indtraf for Aalborg Kl. 7. 55 sande Tid, (eller efter Middeltid, som Uhrene stilles efter, Kl. 7. 46 41), just i det Øjeblik, da Budolphi Taarnuhr slog halvgaaen Ni. Den var paa sit Høieste Kl. 9. 22, 30 da næsten 1/2 Dele af Maanens sydlige Deel var dækket af Jordens Skygge, og den endtes Kl. 10. 50 uden at man blev Halvskyggen i den Grad vaer, som ved Formørkelsens Begyndelse. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Det betydelige Tyverie, som den 29de Sept. blev begaaet hos Hr. Juveleer Henriques, er ved et, ved Kjøbenhavns Politieret begyndt, og i længere Tid fortsat Undersøgelses Forhør, befundet at være udøvet af Hr. Henriques's egen Tjener, som havde været 3 1/2 Aar i hans Tieneste. Kosterne, af Værdie 30,000 Rbdlr., havde Tyven henlagt under et optaget Brædt, under Vasken i Kjøkkenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Kjøbenhavns Børs den 17 December. Cours. Hamb. 2 M. 537, amista, 6000 Amsterdam 2 M. 500, a vista, . London 2 M. 23 3/4 Rbdlr. Spec. 655. - Specier solgtes til 332 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 94 pr. 100; Oblig. (uden Rente) 82. Norske Sedler 19. Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-12-17
Blandede Efterretninger. En Skrivelse fra Stockholm, af 15de November, melder: Siden Deres Kongel. Høiheder, Kronprindsen og Arveprindsen ere komne tilbage fra Reisen til Norrkjøpning, taler man om en Rigsdag, og at Samme skal holdes i denne anseelige Fabrikstad. - Jfølge en Kongelig Forordning er Ceremonien med Haandkys afskaffet for de fremmede Gesandters Gemahlinder. (Norsk Rigstid.)