JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Bekjendtgjørelser. Det vil være i det ærede Publicums Erindring, at jeg tilforn i denne Tidende har annonceret, at jeg til det kongl. Museum til Oldsagers Opbevaring, gjorde Jndsamlinger. At jeg ikke uden Held, har foretaget dette i archæologisk Henseende interessante Hverv, derfor skylder jeg de flere af mine Venner og Bekjendtere, som med Velville have imødekommet min Bestræbelse, min Erkjendtlighed og Tak. Ansee det imidlertid ikke for Ubeskedenhed af mig, at jeg atter venligen herved udbeder mig disse mine Velynderes Assistance, til at forskaffe mig Noget, hvoraf jeg hidtil kun har modtaget Lidet; det er nemlig for mig ønsket, at det nævnte Museum maatte erholde, i det mindste Prøver af udmærkede og nu sjeldne Meubler og Huusgeraad, ikke alene fra de ældste Tider, men dette fastsat indtil omtrent 1700. Det er naturligviis ikke Bestyrerne forMuseets Hensigt, at ville have alle gamle Træsager, Borde, Stole, &c., men kun Prøver af de forskjellige Slags, dog tilføie maae jeg tillige hvad i denne Sag er yttret: At Man paa udmærkede gamle Stole har en følelig Mangel. Aarsagen synes at være den simple, at de langt hurtigere end Skabe, Borde o. dl. ere blevne ledesløse og beskadigede, hvilket først har ført dem fra Stuerne til Lofterne og derfra i Kakkelovnene. At det vilde være mig kjærkomment at kunne af antiqve Meubler, især modtage slige udmærkede Stole, bekjendtgjøres herved med Tillæg, at for det Afleverede skal blive givet en billig Godtgjørelse. Man har givet mig det Vink, at mueligt nogle af de fra Nyekjøbings Slot bortsolgte Meubler, kunde være erholdelige, og jeg vil haabe, at af disse vel endnu enkelte Stykker kunne faaes. At vorde underrettet om de nævnte, eller andre Oldsagers Erholdelse, vil fremdeles interessere mig. Nysted den 8de Febr. 1839. Henrichsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
En særdeles god nye Bondegaard der for faa Aar tilbage efterat være brændt er udflyttet og af Egetømmer i Fod opført paa Lodden, som bestaaer af omtrent 55 Tdr. Land bedste sjellandske leermulddede Jorder med Mergel Underlag, og efter den nye Matricul omtrent bliver skyldsat for 6 Tdr. 5 Skpr. Hartkorn, kan med den nedlagte Vintersæd, Føde- og Sædekorn samt en ikke ubetydelig Deel af Besætningen underhaanden faaes tilkjøbs og til 1ste April tiltrædes, naar man i portofrie Breve eller personlig henvender sig til Forvalteren paa Lyngby gaard pr. Slagelse. Vaaningshuset, der er muret med brændte Steen, er indrettet for en Familie udenfor Bondestanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-10
Proclama. J Medhold af den mig under 29de Novbr. f. A. allernaadigst forundte Bevilling til at sidde i uskiftet Bo efter min afdøde Mand, Kjøbmand Jess Christen Jensen heraf Byen, og den mig ligeledes under 28de Jan. f. M. allernaadigst forundte Bevilling til, ved Proclama, med Aar og Dags Varsel, og med præclusiv Virkning, at indkalde hans Creditorer, og hvilken sidste Bevilling i Dag er læst her ved Retten og vil blive læst ved den Kongelige Lands-Overret samt Hof- og Stadsret i Kiøbenhavn, bliver forbemeldte min afdøde Mands, Kiøbmand Jess Christen Jensens samtlige Creditorer, med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, herved indkaldte til at anmelde og legitimere deres formeentlige Fordringer for mig, der, som meldt, hensidder i uskiftet Bo efter den Afdøde. Nakskov den 4de Februar 1839. Caroline sal. Jensen. Som Lauværge. Lyman. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Lollands Falsters Stiske Tvende. No 18. Tirsdagen den 12 Februar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Udenlandske Nyheder. England. Forholdene mellem Rusland og England, er i de seneste Aviser bleven forskjellig omtalt, skjøndt Resultatet er bleven det samme, nemlig at en Krig mellem disse to Magter ikke under de nuværende Forhold er at befrygte. Det engelske Blad Courier, som hylder denne Mening, støtter den paa, at 1/2 af de Artikler som Rusland, udfører, gaae til engelske Havne, og at derfor Ruslands Handel vilde lide et betydeligt Tab, der endmere vilde forøges, naar de engelske Kjøbmænd i Rusland trak deres Capitaler ud af den udenlandske Handel. At Rusland desuagtet oftere tør krydse Englands Jnteresser, og at dette Land finder sig deri, hidrører fra at England ikke ønsker at tabe en saa god Handelskunde som Rusland. Ansburg, allg. Zeit., der ogsaa behandler dette Theema, mener ligeledes at Udsigterne til Krig ere meget fjerne, da Jndien, hvorfra man venter at Krigen skulde udbryde, af Rusland ansees som besiddelser, der ligge udenfor den russiske Politiks Sphære, og at Ruslands og Englands forskjellige Forhold til Persien, ikke kunne forandre deres Stillinger til hinanden. Om denne Handelsverdenens Dom og Forholdene vil kunne udholde en Prøve, vil Tiden vise, men mærkeligt er det dog, at medens alle Ruslands Organer udtale sig meget fredelige, foretages der dog betydelige Rustninger fornemmelig til Søes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Efter Breve fra Detroit, have Englænderne ført Krigen i Canada paa en meget barbarisk Maade, hvorfor der ogsaa hersker et almindeligt Had mod den, ligesom og Stemningen i de forenede Fristater er saaledes, at Brevskriveren mener, at det ikke vil lykkes Præsidenten var Burens Fredelighed, i lang Tid at forebygge en alvorlig Kamp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Frankrig. Den forudseete Opløsning af Deputeretkammet, har nu ogsaa fundet Sed, i det nemlig Kongen under 2den dennes har udstedt den fornødne Ordonants, hvorved tillige Valgcollegierne sammenkaldes til den 2den Marts, for at Kammeret atter kan være samlet til den 26de s.M. Uagtet man var forberedt paa denne Forholdsregel, og skjøndt næsten alle Bladene ere enige i at den kunde ansees nødvendig, og derfor vilde være bleven anvendt af ethvert andet Ministerium, har den dog vakt endeel Opsigt. De ministerielle Blade rose naturligviis ubetinget denne Appellation til Nationen, og tvivler heller ikke paa, at Frankrig vil opfylde Kongens Forventninger og sende Deputerede, der ville stemme med Ministeriet Mole. Coalitionens Organer og den uafhængige Presse, bestride vel egentlig ikke Hensigtsmæssigheden af Kammerets Opløsning, men gjøre dog opmærksomme paa den Mærkelighed, at skjøndt Ministrene og deres Tilhængere paastaae, at de have seiret i Discussionerne og Svarsadressen, er det dog dem, der finde det nødvendigt at søge Majoriteten i et nyt Kammer, og at det følgelig er de foregivne Seierherrer og ikke de Beseirede, der søge Hjælp. Om Ministrene virkelig vil finde denne Hjælp i et nyt Deputeretkammer er imidlertid meget tvivlsomt, thi det kan med Bestemthed forudsees, at Valgene denne Gang ville blive meget bestridte. Hos den Ministrene fjendtligsindede Coalitions Ordførere. har alt fundet talrige Forsamlinger Sted, hvori det ikke alene er besluttet at understøtte Valgene af de 213, der have stemt mod Ministrene og til Vælgerne strængt at udtale sig mod de uparlamentariske Ministre, men og, hvad der maaskee er det værste, ved Retten at anklage enhver ulovlig Valg-Machination. Ministrene og deres Tilhængere ere imidlertid heller ikke ledige, og medens de sidste holdte Forsamlinger, afsende de Første Ordrer til Præfecterne, hvorved ubetinget Lydighed indskjærpes dem. At der saaledes forestaaer Frankrig en betydningsfuld Krisis, er vist. – Nogle Blade melde at Kongens Svigersøn, Hertugen af Würtemberg, skal reise til et nordisk Hof i et politisk Øiemed, der efter et sydtydsk Blad angives at være følgende. De Franskes Konge ønsker nemlig at knytte det gamle Forbund mellem Frankrig og Danmark end fastere, og ønsker derfor Hertugen af Nemours gift med en med det danske Kongehuus beslægtet Prindsesse, men om denne enten er Sophia Bertha Clementine Augusta, en Datter af Prinds Frederik, Carl Emil af Holstein-Sønderborg-Augustenborg eller Luise af Holstein-Sønderborg-Beck-Glücksborg, vides ikke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Spanien. Ogsaa her frygter man i Foraaret for en Krisis, da man nemlig mener, at Overgeneralen Espartero vil, saasnart han har vundet en Seier over Carlisterne, erklære sig for Dictator, hvortil man mener, at General var Halen vil understøtte ham. Hos Don Carlos har nu atter det moderate Partie faaet Overhaand, og flere afde i Unaade faldne Generaler ere atter blevne ansatte. Foruden at dette vil have til Følge at Krigen vil blive ført paa en menneskeligere Maade, venter man nu og at Maroto vil udelukkende henvende sin Opmærksomhed paa Krigen, og søge at fremkalde et afgjørende Resultat.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Belgien. Spændingen tiltager her med hver Dag, da man endnu forgiæves har ventet at faae bestemte Oplysninger og hvad Regjeringen har besluttet sig til. Den Meddelelse, som Ministeren for de udenlandske Anliggender gjorde Deputeretkammeret, bestod kun i en historisk Meddelelse af Londoner-Conferentsens Forhandlinger, og det var forgiæves at flere Deputerede trængte paa, for at faae at vide, hvilken Beslutning Regjeringen havde fattet, da Ministeren erklærede, at Underhandlingerne endnu ikke vare endte. Sluttelig lovede de dog et afgjørende Svar til den paafølgende Onsdag, men da Regjeringen ikke til den Tid kan have Underretning og Jndholdet af den engelske Dronnings Trontale til Parlamentet, mener man at den vil forlange yderligere Udsættelse. – Den polske General Skrynecki er virkelig bleven ansat ved den belgiske Armee, en Omstændighed, der synes at tyde hen paa at det er Kongens alvorlige Villie at lade det komme til Krig. J den diplomatiske Verden skal denne Ansættelse isærdeleshed have vakt megen Opsigt, og saavel den østerrigske som den preussiske Gesandt skal endog have erklæret, at naar hans Udnævnelse ikke blev tilbagekaldt, ville de forlange deres Passe. – J Brüssel hersker der i denne Tid megen Gjæring, muelig som en Følge af at Kongen efter Rygte agter at opløse Kammeret, og at der i Ministeriet hersker Uenighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Fædrelandet. Sagen angaaende Andragende fra Lolland Nørre. Herreds Beboere og Nedsættelsen i Bropenge, som de betale i Nakskov, meddeles nu i Stændertidenden, og skjøndt Producenten tog Sagen tilbage, indeholder dog den afgivne Committee-Betænkning flere interessante Data. Saaledes udgjør hele den Jndtægt, Nakskov har af dens Broer for Tiden tilsammen 884 Rbd. Drager man fra denne ikke ubetydelige Sum de Udgivter, som Byen har ved Peere Broehusenes Vedligeholdelse Renterne af hvad disse have kostet, samt endelig de af den gaaende Skatter a., saa antager Committeen at Byen endnu beholder en Jndtægt af 200 Rbd. til de egentlige Broers Vedligeholdelse, og skjøndt den ikke seer sig istand til med Bestemthed at opgive hvad Broernes Vedligeholdelse aarlig kan koste, antager den dog, at dette kan skee for en betydelig ringere Sum. Uagtet Committeen kom til dette Resultat, kunde den dog ikke anbefale Forsamlingen at indgive nogen Petition i denne Sag, eller understøtte Petitionairernes Andragende, om at Broernes Vedligeholdelse maatte blive overdragne dem, deels fordi man ikke med Bestemthed kunde gjøre Regning paa at Jndtægten fremdeles ville blive saa betydelig som nu, da forandrede Conjuncturer herpaa vilde have megen Jnflydelse, og deels fordi Reskriptet af 24de Mai 1819, der regulerer Broafgivten, ikke udtalte sig som en interimistisk Foranstaltning. At overdrage Petitionairerne Broernes Vedligeholdelse, meente Committen, vilde have mange practiske Vanskeligheder. Efterat Committeens Referent, Kjøbmand K. Sidenius, havde foredraget denne Betænkning, bemærkede Producenten af Andragendet, Sognefoged Frederik Jørgensen, at han efter Anmodning fra Concipisten af Andragendet, ønskede en i dette indløben Feil rettet. Concipisten havde nemlig antaget, at Forordningen 13de December 1793 fastsatte Tugthuusstraf for dem, der bortføre Materialier, som høre til en Vei; men bemeldte Forordnings § 61 fastsætte ikkun Mulcter, for Saadant, og det er begribeligt, at Concipisten alene har villet sigte hertil, og at det Samme har været Tilfældet med Petitionairerne, da de underskreve Andragendet. Taleren maatte fremdeles bemærke, at der mellem Nakskov Kjøbstads Jndvaanere og Nørre-Herreds Beboere hersker et venskabeligt Forhold og god Harmoni, samt at det er 11 a 12 Aar siden, at de i Andragendet ommeldte Brostene bleve bortførte. Concipisten maatte tilstaae, at han i Andragendet havde betjent sig af vel skarpe Udtryk, men dette var kun skeet af Jver for Sagen, og han maatte derfor kalde dem alle tilbage. Forøvrigt ønskede Taleren, i Betragtning af det Resultat, hvortil Committeen i sin Betænkning var kommen, at tage Andragendet tilbage, hvilket og blev indrømmet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Sjællandsposten fortæller følgende om den berygtede Morder Ole Kollerød. For kort Tid siden skulde denne føres fra Blaataarn til Raadstuen i Forhør. Underveis lagde han Mærke til en Mand af Almueklassen, der betragtede ham meget nøie og engang imellem lo ad ham. Ole Kollerød besluttede at hævne sig paa ham derfor. Den Mand der, siger han til en af Politibetjentene, der ledsagede ham, har jeg havt meget at gjøre med. Det er en forbandet snu Krabat. Hvad er han forresten, spurgte den opmærksomme Politiebetjent. Ole, der formodentlig kjendte Manden af Anseelse, fortalte at han var Smed og angav hans Bolig. Dette var nok for Retfærdighedens Haandlanger; han fulgte efter Smeden og arresterede ham. Femten Dage maatte nu Smeden sidde i Fængsel, inden hans Uskyldighed blev opdaget, blot fordi han havde leet af Ole Kollerød." Alt for omtrent en Decennium siden blev Amtstueforvalteren i Roeskilde, J. C. Liebenberg, removeret fra dette Embede formedelst Kassemangel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Først i Mandags er Dommen falden ved Landsoverretten og hvormeget der i Anledning af Defecten skal tilsvares til forskjellige Kasser. Totalbeløbet, foruden Renter, er c. 36,500 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Det hedder i Kieler-Correspondenzblatt, at Hertugen af Augustenborg i Begyndelsen har vægret sig ved at betale Tolden, efter at den nye Told anordning er traadt i Kraft; men da man har gjort ham opmærksom paa, at Varerne ville blive anholdte, har han erklæret, at han er nødt til at give efter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
J Sverrig er megen Glæde over den Resolution som Kronprinds Oscar har afgivet paa den indsendte Petition og Sundtolden. Med fuld Fortrøstning - skrives der fra Stockholm – imødesee vi de energiske Forholdsregler, som sikkerlig i denne Henseende ville blive tagne; og vi nære det Haab, at det Tidspunkt ikke vil være fjernt, hvor denne Tribut, for den skandinaviske Marines Vedkommende, vil blive, om ikke aldeles ophævet, saa dog væsentlig lettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
J den for Jldspaasættelse mod MuurmesterErlewein i Kjøbenhavn anlagte Justitssag er i Dag den 5te Febr.) afsagt følgende Høiesteretsdom: "Joh. L. Erlewein bør hensættes til Arbeide i Rasphuset. sin Livstid. Ved Hof= og Stadsretten var han dømt til at have forbrudt sit Liv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
J disse Dage er der udstædt en Jndbydelsesplan til Kjøbenhavns Borgere om at yde Bidrag, til paa en passende Maade at vise Landsoverretsassessor Algreen-Ussing Stadens Taknemmelighed for hans Dygtighed &c. i Stænderforsamlingen. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Auctionen efter den rige Mac Evoi vedvarer endnu, man er idag den 5te Febr.) kommet til Marmorblokkene. Meubler a. gik i fast utrolige Priser; 3 Fag Gardiner kostede 600 Rbd. o. s. fr. Man siger, at Boets faste Eiendomme komme ikke til Auction, da en herværende Rigmand agter underhaanden at kjøbe baade Palaiet og Godset Bern(Aarh. Av.) storff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Af et Brev fra Tørring ved Lemvig hedder det i Hempels Avis. Flere Familier maatte i to Rætter og Dage opholde sig paa Lofterne, medens Vandet skyllede gjennem Værelserne underneden. En 75-aarig Mand reddede sin Koe ved at faae den oppaa et Bord. Fen Huse omstyrtede aldeles, og flere maa nedrives og henflyttes til andre Steder. Det var et underligt og sørgeligt Syn, at see Fiskene inde i Bygningerne: i et Huus fandtes to Aborrer og en Gjedde, og i en Gaardmands Lade en overordentlig stor Suder. Ogsaa fangedes en stor Mængde Brasen, der vare blevne blindede af det salte Vand. Som en Hædersgierning anføres, at en Mand i Sognet (Peder Lykke) kjørte gjennem Storm og Bølger ned til et af Vandet omflydt Huus og reddede en fattig Kone med hendes Barn, skjøndt Vandet paa somme Steder gik til Hestenes Øren."Hr. Christian Gottlob Frege, Associe af Banquierhuset G. Frege & Comp. i Leipzig, er bleven allernaadigst beskikket til dansk Consul sammesteds, og i denne Egenskab anerkjendt af den Kongelige sachsiske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
J Havre de Grace er Hr. Frederik Duntzfelt, allernaadigst udnævnt til dansk Consul, og som saadan anerkjendt af den Kongl. franske Regjering.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Foranlediget af at man i Jylland agter at oprette et Hædersminde for Niels Ebbesen af Nørreriis, skal man, efter en Skrivelse fra Kiel, være betænkt paa i Rendsburg at oprette et lignende Minde for Grev Geert eller Gerhard den Store. At Holstenerne hædre den af dem vistnok fortjente Grev Gerhard, kan neppe i og for sig dadles, men naar der som Motiv herfor anføres, at han var en uforsonlig Fiende af Danmark, da maa man ikke alene beklage de Yderligheder, hvortil Parti Anskuelser, kan forlede Folk, men det er vel og at haabe, at da Danmark og Holsteen have fælleds Regent, vil han vide at foranledige de behørige Modificationer i den paatænkte Plan. At man efter Forlydende agter i Ditmarsken at feire Aarsdagen for Slaget ved Hemmingsted, hvor de Danske bleve overvundne Aar 1500, kan tillige tjene til Exempel hvorledes Stemningen bliver bearbeidet i Holsteen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Blandet. En af Europas udmærkede Statsmænd, Fyrst Liewen, der ledsagede den russiske Storfyrst=Thronfølger paa hans Reise, er død af en Blodbetændelse i Rom Natten til den 10de f. M. En Hr. Loge i Bordeaux har opdaget den Hemmelighed, hvorledes Lithographien kan anvendes ogsaa paa Steentøi. Mairen i Bordeaux har tilkjøbt sig Opfindelsen, og taget Patent derpaa; og snart vil man paa Overfladen af simple Tallerkener, komme til at beundre de store Maleres Mesterværker, aftrykte baade i Sort og med Couleurer. Historien om, at der i Maanen boer Menuesker, begynder atter at spøge i London. En Hr. Hogsin vil ved et af ham opfundet Teleskop have seet Skibe, der ligne store Tønder, hvoraf der lige alle Menneskehoveder frem og disse blæste allesammen en stærk Rog fra sig. – Hr. Hogsin antager det for lidenskabelige Cigarrøgere. Ogsaa Hvalsiske vil han have seet i Maaneoceanet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Da Passagererne paa den Berlin Potzdammer Jernbane fornylig - ved Lokomotivernes pludselige Standsning – kom til at støde Hovederne sammen og En fik Næsen knust, gav en Anden den Qvæstede det ondskabsfulde gode Raad, at han blot skulde kjøbe Jernbane-Actier, saa vilde man nok igjen dreie ham en Næse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Handelsefterretninger. Amsterdam den 1 Febr. J Kornmarkedet er det meget stille. Hvede flau, og kun solgt et Parti 123 Pd. gl. Frisisk til fl. 365 i Entrepot. - Rug kun omsat i smaa Poster; 116 Pd. ny Preuss. fl. 222; 118. Pd. Odessa fl. 220. - Byg, Havre og Boghvede uden Handel. – Rapssæd gaaer kun trevent af til de forrige Priser; Rostocker 60 1/2 Lvl.; 9 Hectol. pr. Septbr. og Octbr. solgt til 58 Lol., hvilket er 1 Lol. høiere. – Hamborg den 5 Febr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
De sidste Engelske Poster have gjort det noget flauere med Hvede. - Rug uden Søgning og billigere – Byg stille; 2 radet fra Danmarks Østkyst kan faaes til 7 Mk. Bco. pr. 108-110 Pd. - Havre, Bønner og Erter uden Handel. Rapssæd uforandret, ved ringe Efterspørgsel. – Smør holdes noget høiere i Mecklenborg og Holsten. - Uld uden Forandring.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Ved efter det Tydske at meddele en Afhandling om den Jndflydelse den engelske Kornbill har havt paa Tydsklands Agerbrug og Jndustri, gjør Handelstidenden følgende bemærkning: "Det lader sig forudsee, at endog med en Told af 10 s. pr. Qvt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Hvede ville Priserne i England i kort Tid saaledes dale formedelst den derved fremkaldte store Concurrence, at Afsætningen af Danmarks Overflod vilde blive ligesaa lidet lønnende som den har været det, med Undtagelse af Øieblikket, i de sidste henvundne Aar, og at Danmark derved vil lide i en langt høiere Grad end Preussen og Tydskland, da det ikke, som hine Stater, har tænkt paa at lade andre Resourcer træde i Stedet for den manglende Afsætning paa Korn. Det maa derfor saameget mere være en Opfordring for vore Landmænd til ikke længere at lade Kornavlen være Hovedgjenstand for deres Jd, og for vore Capitalister, til heri at understøtte dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Ledige Embeder. Aulum og Hodsberg Sognekald i Ribe Stift, 210 Rbd. Poulsker Sognekald paa Bornholm, 220 Rbd. Rudkjøbing og Skrøbeløv Sognekald paa Langeland, 473 Rbd. Nautrup, Sæbye og Vile Sognekald under Viborg Stift, 130 Rbd. Kaldet er forundt særdeles Lettelse i Skatter. Det residerende Capellanie ved Vor Frue Kirke i Aalborg og det dermed annecterede Sønder Tranders Sognekald under Aalborg Stift, 396 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Befordringer og Afgang. Provst i Langelands Provstie samt Sognepræst for Rudkjøbing og Skrøbeløv Menigheder, C. P. Gad, beskikket til 2den Præst ved Domkirken, i Roeskilde; Sognepræst for Poulsker Menighed paa Bornholm C. A. Købke, til Sognepræst for Svanike og St. Jbs Menigheder paa Bornholm; residerende Capellan for Frue Menighed i Aalborg, H. F. J. Fogh, til Sognepræst for Nykjøbing og Systofte Menigheder i Lollands=Falsters Stift; Sognepræst for Nautrup, Sæbye og Vile Menigheder under Viborg, Stift, H. T. Mygind, til Sognepræst for Lem og Veibye, Menigheder i samme Stift; residerende Capellan for Bjerregrav, Aalum og Thanum Menigheder under Viborg Stift, samt Skolelærer for Bjerregrav Sogn, J. B. Berg, til Sognepræst for Seiling og Sinding Menigheder i Aarhuus Stift, forhenværende personel Capellan hos Sognepræsten for Maglebye og Holtug Menigheder i Fyen, C. V. Boesen, til ordineret Catechet og første Lærer ved Borgerskolen i Roeskilde; forhenværende personel Capellan for Borre Menighed paa Møen, J. Engelsted, til Sognepræst for Vaagens Menighed blandt Færøerne; Sognepræst i Helligenstedten, D. F. Møller, beskikket til Sognepræst i Reinfeldt, ordineret Candidat C. Christiansen, til Diaconus i Schenefeldt; Collaborator ved Gymnasiet i Altona Dr. phil. C. G. Schner, til Conrector ved den lærde Skole i Husum; Subrector ved den lærde Skole i Glückstad A. C. Lucht, til Conrector ved samme Skole; Toldcontrolleur i Bramstedt, Lieutenant C. A. F. Lau, til Toldcontrolleur med Oppebørsel i Oldenborg, constitueret Controlleur A. F. D. Hanssen i Wedel til Toldcontrolleur med Oppebørsel sammesteds, begge fra 1 Januar d. A. at regne; 3die Medlem af Directionen for Tontinen af 1800, Grosserer, J. B. From, beskikket til Agent med Rang No 1 i 6te Klasse i Rangforordningen af 14de October 1746; Vagtmester ved Livregimentet Curasserer og Skriver ved Generalcommandoen i Hertugdømmene, J. C. G. Karstadt, til Toldcontrolleur i Oldenborg; Toldcontrolleur i Nordborg, J. F. Sand til 2den Toldcontrolleur i Rendsborg, og Toldcontrolleur i Slesvig, J. P. Schiørt, til Toldcontrolleur i Nordborg; Volonteur W. A. Benck, til Copiist i Kammerets tydske Contoirer; Adjunct ved Frederiksborg lærde Skole B. H. Mørch, beskikket til Adjunct ved Metropolitanskolen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-02-12
Bekjendtgjørelser. Den danske Hof- og Statscalender for Aaret 1839 vil udkomme i Slutningen af denne eller i Begyndelsen af næste Uge, og kan i Provindserne erholdes for 3 Rbd. 32 s., naar Bestilling desangaaende skeer paa de respective Postkontoirer. 257 Rbd. 4 Mk. 14 s. tilhørende Wester UlsløvSogns Skolevæsen, kan, imod anordningsmæssig Sikkerhed, erholdes til Laans, naar Vedkommende desangaaende henvende dem til Undertegnede. Bremersvold den 5te Febr. 1839. Jansen.