Aalborg Stiftstidende, 1828-06-23
Udlandet. Jmedens Alt hvad hidtil er skrevet, underhandlet og foretaget, kun kan ansees som Forberedelser til den store Kamp, som skal afgjøre de vigtige Anliggender i Østen af Europa, medens selve de Operationer, som de russiske Hære ere i Begreb med i Øieblikket, neppe kunne kaldes mere end slige Forberedelser, hersker der naturlig i alle Cabinetter en Art af paatagen Rolighed, som ligesom synes ængstelig at vogte sig for at lade nogen af Fremtidens Planer skimte frem og AvisRedactionerne befinde sig i ikke ringe Forlegenhed, hvorledes de skulle tilfredsstille Læserne, som allerede saa længe have seet Begivenhedernes hurtigere Udvikling med Længsel imøde. Dette Blad vil nytte dette Øjeblikkets Havblik, som rimeligviis gaaer nær forud for svære Storme, til at meddele Fortsættelsen af Tyrkiets Statistik, som i vort No. 88 begyndte med dets Fladeindhold, ved i Dag at levere følgende Udkast over Tyrkiets Folkemængde. De Tider ligge langt tilbage, da man med en Hær paa 30000 Mand kunde stræbe efter Universalmonarkie, da man med Held kunde forsvare Sumpe og Bjergpas ser med slet bevæbnede Bønder, da man kunde vinde store Feldtslag med 6 Kanoner, og med Galeier og Skebekker erobre Herredømmet over Middelhavet. - Naar et Folk i vore Dage vil hæve sig til en Militairmagts Rang, maae det kunne bevæbne en Million Mennesker til sit Forsvar som Frankrig eller Rusland, eller, som England, formaae at sende 1000 Linieskibe i Søen, og dette fordrer i det mindste en Befolkning af 30 Millioner Mennesker og en Jndtægt af nogle Hundrede Millioner Specier. Alle de Stater i Europa, som ei have havt slige Borgener at stille, ere i det sidste halve hundrede Aar komne i den første den bedstes Besiddelse, som vilde eie dem og lige fra Weichselens Bredder til Abruzzernes Passer ere de smaae Magter blevne oprevne i heroiske, men frugtesløse Anstrængelser for at vedligeholde deres Uafhængighed. - Følgelig er, saaledes som den selskabelige Tilstand nu er, den første betingelse for et Folks Existents qua Stat, en talrig Befolkning, som ved sin Kraft og Energie, er istand til at tilbagedrive et Angreb eller bringe Forsøget derpaa til at mislykkes. - Støttende os paa denne Grundsætning ville vi nu i Antallet af Tyrkiets Jndvaanere søge at opdage, hvilken i Virkeligheden den Militairmagt er, som dette Rige besidder og hvilken Modstand det følgelig vil kunne sætte imod den Coloss, som truer at knuse det. Jkke kan man med Føie vente at kunne forskaffe sig en ganske nøie og bestemt Kundskab om de ottomanniske Provindsers Befolkning, da denne selve i de allertidligst civiliserede Lande i Europa endnu kun er ufuldkommen bekjendt. - Jkke beroe de Noticer, man har kunnet gjøre sig derom, saaledes som i vore Egne, paa Tællinger, Skatteregistre, Kirkebøger, Døbe, Vielses= og Døds=Attester. - Disse almindelige Midler blive ved et uregelmæssigt Afgifts-System, ved Forskjellen imellem de politiske Caster, og religiøse Secter aldeles unyttige; men de Reisende have, paa forskjellige andre Veie, opnaaet Talresultater, som synes tilstrækkeligt at nærme sig de sande. - Fra Kornconsummationen i Stæderne har man sluttet til Tallet af deres Jndvaanere; man har beregnet Landets Befolkning efter Krigs-Udskrivningen, man har talt Stædernes og Landsbyernes Huse, for deraf at slutte til Antallet af Familier som beboe dem og for ved at sammenholde alt dette at udfinde det hele Befolknings Antal. Følgende ere Resultaterne af disse Bestræbelser, saaledes som man efter streng Kritik erholder dem ved nøiagtige Forskninger af en Hughes, Carlysle o. m. fl. berømte Reisende. Forbinder man nu alle de partielle Angivelser overTallet af Jndvaanerne i de ottomanniske Provindser og sammenligner man Befolkningen med Gebetets Fladeindhold, saa kommer man til følgende Resultater: Det europæiske Tyrkie med Grækenland 11,240,000 Jndbyggere; 470 paa en fransk Qv. Mill. Det asiatiske Tyrkie med Øerne 10,548,000 Jndb.; 180 paa en fransk Qv. Miil. Ægypten 3,000,000 Jndb.; 1800 paa en franske Qv. Mill. Denne Befolkning, som var det ottomanniske Riges, førend den græske Jnsurrection og da Ægypten var falden tilbage under dets Herredømme, indtog i Europa den 7de Rang og selve den 6te naar man betragter det tydske Forbunds Statsforening som blot eventuel. - Dengang stod Tyrkiet i Massen af sin Befolkning over 11 af Europas Stater og blev blot over truffen af Østerrig, Frankrig og Rusland. Men alligevel dannede dets 25 Millioner Jndvaanere, adspredte paa et Gebeet af 84,000 franske Qv. Mile, adskildte i flere ueensattede Grupper uden gjensidige Berøringer, ikke nogen Magt, som man kunde sammenligne med samme Antal Mennesker, der, som Frankrigs eller de brittiske Øers Beboere leve forenede inden snevre Grændser og i Besiddelse af de Hielpekilder, som Civilisationens Kunster og Rigdomme kunne yde. Halvdelen af det ottomanniske Gebet er saa lidet befolket, at, selv naar Grækenland og Ægypten regnes med til de tyrkiske Provindser, bliver Antallet af Mennesker paa Qv. Milen af dette Rige kun 294; imedens den i Frankrig beløber sig til 1200, i England til 1600 og i Nederlandene og Lombardiet til 2000. - Det samme Antal Jndividuer, som lever samlet i Paris paa en Overflade af 4-5 Qv. Mile, findes i Tyrkiet, adspredt paa et Gebet af 1700 Qv. Mile og for at bevirke et Opbud i Masse af 30 til 40000 Mand, behøves det hele stridbare Mandskab af en Landstrækning, som er større end Sicilien eller hele Belgien.