Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1693-12-01
Den 18 om Morgenen kom Hertugen i Staden, til hvilcken Tid endnu nogle Bomber i Staden blef ind kastet. Fra Taarnet saae mand ved samme Tid en Fregat, som blef kiendt for en Capere af St. Malo hvilcken hafde en Prise med sig, samme Fregat blef givet et Kiendemercke, af Staden, at Fienden var paa Ree den, og saasom 2 Fiendtlige Fregatter seilede hannem imod, blef hand foraarsaget til at lade sin Prise fare, som var en Hollandsk Fregat, kommendis fra Surinam paa 100000 Rixdlr. Værdi, men saasom samme CaPpppp 3. Caper var vel beseylet, er hand lyckeligen i Stadens Hafn indkommen. Hertugen gaf saa paa Timen Ordre, nogle Chalupper, og en deel andet Fartøy at forfærdige, saasom mand Galleerne ey saa hastig kunde equippere, disligeste blef ved Dagens begyndelse, af Kongens Skantze, som ved 600 Skrit fra Staden ligger, sterck cannoneret og bombarderet, som foraarsagede at de Fiendtlige Fregatter sig maatte retirere. Samme Dag holdt de sig gandske stille, og blef intet meere skudt, hvorudaf blef sluttet, at deris Bombardeer Skibe var beskadiget, af hvilcke de enddog ickun ved 100 Bomber hafde udkast, og intet udrettet, eyheller noget Menniske død eller qvæst. Den 19 begaf der et Bombardeer Skib sig igien til sin forrige Post, og bragte et andet med sig, hvilcket mand formeente at være en Bombardeer Galliot, som begge ved Nattens Tid skulde bombardere, men siden fick mand at vide at samme Fartøyg var et Skib 300 Tønder stor, gandske nye bygt, og plat under Bonden, som med Bomber, Carcasser, Granater og allehaande Fyrverckerier af adskillige nye Jnventioner, var opfyldt; Samme Galliot hafde Vinden og Vand-Floden med sig. Paa den Kongl Skantze kunde mand det ey see, førend det kom et Musqvete skud nær Skantzen, fordi Seiglene vare sorte; Men saasnart mand det fornam, blef der skudt paa det, baade af Skantzen og Staden, og da bemelte Galliot imellem de Klipper vilde seile, som ligger imellem Skantzen og Staden, blef det fast siddendis paa en Klippe. De Engliske som det nu icke nærmere Staden kunde bringe, stack det i Brand, paa det vi det ey skulde bekomme, som var omtrent 150 Skridt fra Staden; det er ey troligt hvad for et skreckelig Knal det haver givet, den Tid det sprang op, det er vist, at mand icke anderledis troede, end at Himmelen og Jorden skulde forgaa; Udi den gandske Stad blef mestendeel alle Tagene paa Huusene i sønderslagen, og Vindverne i stycker sprungen, en Bombe nedfaldt paa Slottet, og et andet Konst-Fyr paa et Huus, som strax igien blef slugt halfparten af Masten, og en heel haab andre Træer, samt Jern og andet, nedfaldt i Byen, af hvilcket Gud skee Lof, enddog ingen synderlig Skade er skeed, men en deel Folck, som var paa Stadens Muure, kom til skade. De som denne Galliot, anstack, bekom ingen Tid at retirere sig, sig, thi Chaluppen blef i sønderstagen, 3 døde Mennisker fandtis ogsaa, af hvilke den eene formodentlihaver været en Officerer. Det er og vist, at i fald denne Machine indtil Staden hafde kundet komme, icke alleeniste den heele Stad, men ogsaa alle Skibe i Havnen hafde bleven ruineret, som dog Gud naadeligen afvendte. Den 20 Klocken 8 om Morgenen, er den gandske Esqvadre igien gaaet til Seigls, og tog sin Kaars ad Engelland til. Skaden regner mand ickun paa 80000 Pund.