Berlingske Tidende, 1832-11-12
udenlandske Efterretninger. London, den 30te October. Det saa kaldte Conservativparties. Jndflydelse vorder hver Dag større. Whigpartiet bebreider de store Herrer blandt Toryserne den lav Tænkemaade, fordi disse nu forbinde sig med Raditalerne, hvilke Whigpartiet nyelig i høi Grad smigrede, og vilde bruge som en Skammel, til derpaa at naae Herredømmet; men dette hindrer ikke, at det høje Aristocraties Forbindelse med de arbeidende Classer, der vel ei uden Føje holde sig for det egentlige Folk, og have altfor megen sund Menneskeforstand, til ikke at blive den Snare vaer, hvori man meente at hilde den, - jo danner en Oppositionsmagt, hvis Seier man vel ikke med bestemt Vished vover at bebude, men som er stærk nok til at indgyde de nuværende Magthavere Frygt. Vore forstandigste Politikere troe, at det, i alt Fald, formedelst den ugunstige Aarstid og Veirligets Beskaffenhed, ikke vil komme til active Fjendtligheder imod Holland før til næste Foraar. Den Dag, den Sorg! Det behøves kun, at Døden lukker et par Menneskers Øine, og Alt kan vorde anderledes Homo proponit, Deus disponit, siger et gammelt Ordprog, hvis Sandhed Historien saa ofte har stadfæstet: (Slutningen af det i No. 269 afbrudte Stykke.) Dette en Pund Bomuld, som vi nu have for Øine, skal altsaa være ankommet i London og derfra sendt til Manchester, for det at spindes paa en af denne store og rige Fabriksstads Tre Hundrede Dampmaskiner. De til dette Arbeide anvendte Midler ere bragte til en saa overordentlig Fuldkommenhed, at man af dette Pund Bomuld kan spinde Traade til den uhyre Fiinhed af 2520 Fods Længde. Saaledes spundet til Garn, sendes det til Paislyi Skotland, for at forarbeides i en af denne Byes mange Fabriker, af hvilke hver Uge udgaae 960,000 Alen Bomuldstøi. - Det af hiint Pund Bomuld saaledes tilvirkede fine Tøi føres derpaa til Ayr; hvor det atter tilberedes, derefter kommer det tilbage til Paisly, for ogsaa her at undergaae nogle Forvandlinger. For at broderes, maa det nu sendes til et af Værkstederne i Dumbarton, hvis Arbeide i denne Henseende er uovertruffen. En anden Reise maa det gjøre til Renfrew, for det at bleges; fra begge Stæder vender det endnu engang tilbage, for at faae en ny Facon, og kommer omsider til Glasgow, fær sigt til Salg. Fra Glasgows Havn vandrer det omsider til kondon, hvor det vorder et Atom i den britiske Jndustries Masse- Fra det Øjeblik, da den indiske Plantageejer har samlet det oprindelige Stof dertil af sit Bomuldtræe, indtil det Tidspunkt, da hiint vegetabilske Produkt, ved Mechanikens, Chemiens og Tegnekonstens, Samvirken forvandlet og forædlet til en langt høiere Værdie end dets oprindelige, over Havet, det paa sin Reise til England passerede kan vende tilbage til de Egne, hvorfra det kom, ere nu fire Aar forløbne. Uden Jndustriens Konst vilde hiint Pd. Bomuld, maaskee være blevet en plump Vægge, men, ved at anvende en uoverseelig Følge af de sindrigste Midler, er det nu blevet være digt til at smykke Sultaninden i Serallet og den pragtlysine asiatiske Fyrste. For at gjenvinde det, maa Indien nu finde Gange betale den Priis, for hvilken det der solgtes. - Men hvilken besynderlig Samvirken af Omstændigheder fordredes til at stembringe disse vidunderlige Virkninger, Hiint Bomuld maatte paa Hindostans Sletter tilbagelægge en Veistrækning af nogle Hundrede Mile, for at naae Calcutta, derefter Fire Tusinde engelske Søemile, for at lande ved de britiske Øer, hvor det paa Canaler, Jernbaner og Dampvogne, atter blev skaffet 300 Mile frem, og derefter beskjeftigede 150 Mennesker. Jndustrien maatte undertvinge mægtige Naturkræfter, tæmme Jlden, det voldsomste og meest ødelæggende af alle Elementer; Skibsfarten paa Ganges og paa Themsen maatte bringes i Forbindelse; den store Moguls Rige maatte gaae i Arv til et Compagnie af engelske Kjøbmænd, hans Lande gjenvindes for deres fordums Frugtbarhed og de Nationer, over hvilke han herskede, for Civilisation, - ved Erobrere, hvis Forfædre endnu vare Barbarer, da netop hine Asiens Lande, hvis Lærere de nu ere blevne, allerede for Tyve Aarhundreder siden kjendte Jndustrie, Videnskaber og Konster, og nødde disses Velgierninger!