JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Løverdagen den 15de Marts d. A., Klokken 11, bliver offentlig Auction paa Møerup, imellem Ringsted og Sorøe, over nogle Heste, deriblandt en lysebruun 4 Aars Hingst, et Esel, nogle Køer, nogle unge Tyre og Qvier, nogle Tillægs Tyr, og Qvie=Kalve, faldne efter Sveit ser Tyre, endeel Ungsviin og Grise af udmærket god Race, endeel Saaesæd af Vaarhvede, Himmelbyg, tidlig modne meget foldrige Ærter, Hestebønner, samt sort og guul engelsk Havre, nogle faa Tønder engelsk Kartoffel Havre, Hørfrøe og fine Kartofler. - Alt efter de ved Auctionen bekiendtgiørende Conditioner, hvoriblandt at vederhæftige Kiøbere gives Credit til Michelsdag d. A. Hvilket herved bekiendtgjøres. Ved Auction, som afholdes Loverdagen den 22de d. M., Formiddag Kl. 10, lader Skomager Fris's Enke i hendes Boelig paa Bredegaden bortsælge endeel Jndboe, bestaaende af Senge, Stole, Borde, Speile, Skabe m.v., samt endeel Sengeklæder, Linned, Kiøkkentøi og andet Huusgeraad, saa og en betydelig Deel til Skomagerarbeide henhørende Værktøi m.v., hvilket herved af Undertegnede bekiendtgiøres. Slagelse den 7de Marti 1834. S. Fog. under det Kongelige Universt,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Aggerupgaard, tets Gods i Holbeks Amt, i Nærheden af Buske Kroe, som ved Fæsterens Død er bleven ledig, bliver nu bortarvefæstet ved Auction, som er bestemt afholdt paa selve Gaarden, Fredagen den 14de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Gaarden har et Jordareal af 141 Tdr. Land og staaer kun for Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. og Arvefæsteafgivet 14 Tdr. 2 Skpr. af hver Kornsort, Rug, Byg og Havre. Gode Enge, Tørvemoser og Underskov til fornøden Brændsel haves ved Gaarden, saa og Jagtrettighed. Beliggenheden midt i sine Jorder, ikke langt fra den mindre Landevei og omtrent 2 enhalv Miil fra Roeskilde, er ikke ufordeelagtig. Det bemærkes fremdeles, at i Jorderne er nedlagt 13 Tdr. Rug, og at med Gaarden følger Besætning, Jnventarium, Sæde= og Fødekorn, samt at det er Bestemmelsen, at der ikke over Eiendommen afholdes flere Auctioner. Conditionerne er til Eftersyn paa mit Contoir og Eiendommen med Tilhørende paavises af Folkene i Gaarden. Ringsted den 27de Febr. 1834. T. L. Gruner, Universitetsforvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Paa Grund af Bortflytning lader Hr. G. Lorenzen ved Auction, som afholdes i hans Boelig paa Bredegaden, Løverdagen den 5te April førstkommende, Formiddag Kl. 10, bortsælge et godt Jndboe, bestaaende af Borde, Speile, Senge og Sengeklæder m.v., størstedelen nyt, og hvoriblandt en Mahognie Tronseng samt tvende store og smukke Speile, saa og et LysestøberieJnventarium, med omtrent 200 nye Tin Lyseforme af forskiellige Størrelser; hvilket herved af mig paa Eierens Vegne bekiendtgiøres, med Tilføiende: at Lysestøberie Jnventariet underhaanden vil kunne kjøbes. Slagelse den 7de Martii 1834. S. Fog.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
For 10 a 11 Dage siden er fragaaet mig en smuk og feed hvid Han Hønsehund (lydende Navnet Apollo) med brune Øren og en stor bruun Skjold paa høire Side; som herved efterlyses. Slagelse den 10de Marti 1834. Axel Graae Rye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
De Leieboeliger i N. Bechs Sted paa Lovegade, kan erholdes i Leie til Paaske Flyttetid, naar man derom henvender sig til Reebslager Strand i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Fra Dato til medio April dette Aar, kiøber undertegnede Kreaturbeen til 20 Rbmk. pr. Skpd., og Hor frøe til Olie a 6 Rbdlr. pr. Tønde, alt frit hos sig leveret, mod Contant ved Modtagelsen. Skielsker den 6te Marts 1834. J. Hatting.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
En skikkelig Dreng, som enten er eller bliver F. L. confirmeret i dette Foraar, der har Lyst at lære Farveriet, kan til førstkommende April Maaned eller første Mai blive antaget ved et Farverie i en af Siællands Kiøbstæder. Hr. Kiøbmand H. L. Jørgensen, i Slagelse giver nærmere Underretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Hos Toldbetient Olsens Enke paa Skovsøegaden modteges fiin Vadsk, som skal blive behandlet paa det pro verste. Kunstige Giødninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Paa Joseph Owens Fabrik paa Amager ved Kiøbenhavn, ere følgende Sorter at faae: Been-Støv a 19 Rigsbankmark pr. Tønde, hvoraf udfordres circa 8 Tønder til 1 Tønde Land. Patent-Giødning a 2 Rigsbankdaler pr. Tønde, hvoraf behøves 5 a 6 Tønder pr. Tønde Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Pulveriseret Gips a 8 Rigsbankmark pr. 100 Pd., hvoraf bruges circa 800 Pd. pr. Tønde Land. Med Varerne følger en kort Beskrivelse over deres Anvendelse. Priserne ere beregnede at imodtage paa Fabrikken, og Emballage betales aparte. Kiøbenhavn den 1ste Marts 1834. En ugift Karl, som kiender til Avisbruget, og har Kræfter til udholdende Arbeide, kan erholde en god Kondition til 1ste Mai d. A. Dog uden gode Anbefalinger fra foregaaende Opholdsteder, kan det ei nytte at melde sig. Nærmere Underretning erholdes paa dette Blads Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
For en ugift Skytte, der ei er ukyndig i Skovcultur, og som kan forevise Attester for god moralsk Opførsel samt for Duelighed som Jæger, er en fordeelagtig Condition strax eller til 1ste Mai d. A. at erholde paa et stort Gods i Siælland, naar man derom henvender sig til Undertegnede. Waldbyegaard pr. Slagelse den 4de Marts 1834. Lind.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
En ugift Gartner søger Condition, enten strax eller til 1ste Mai. Gode Anbefalinger og Beviser mangler ikke. Avis Expeditionen anviser. Berliner Bakkelser, bekommes paa Torsdag (Markedsdag) hos Schwartzenhauer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
En saa god som nye Kobberkiedel til circa 10 a 12 Spande, 6 Birketræes Stole, et Fyrretræs Bord, et Topsengested samt 8 Pund fiint Horngarn og 9 Pund Blaargarn anvises tilkjøbs fra Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Da jeg Undertegnede, som har forestaaet Værkstedet, hos Skrædermester Mühlenbacks Enke, med hvem jeg er indgaaet i Ægteskab, har etableret mig som Skræddermester her i Staden, saa anbefaler jeg mig saavel til de ærede Borgere som til de Udenbyes, der ville forunde mig deres Arbeide; og skal min Bestræbelse stedse være at forfærdige godt og durabelt Arbeide efter nyeste Facon og til de nuværende billigste Priser. H. J. Hermandsen, Skræddermester, boende paa Løvegade i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Chocolade, udarbeidet til den største Fiinhed ved Dampkraft i Undertegnedes Fabrik ved Kjøbenhavn. sælges til Fabrikpriser fra 2 Mk. 4 s. til 8 Mk. pr. Pd. efter Qvalitet: J Callundborg hos H. L. Hesselberg. I Hillerød hos Hr. Thorsen. - J Slagelse hos Hr. O. R. Strande. - J Sorøe hos Hr. Tronnier J Storeheddinge hos Hr. S. H. Hoffmeyer. -J Holbek hos Hr. N. P. Stausholm. - J Helsingøer hos Hr. C. F. Eckardt. - J Skielskjør hos Hr. O. Vallentin. - J Nestved hos Hr. C. P. Ludvigsen. - J Faxøe hos Hr. O. Grum. J Kiøge hos Hr. F. W. Møller. - J Vordingborg hos Hr. S. F. Sørensen. Til Dhrr. Kjøbmænd i de Byer, hvor der ei findes fuldstændig Sortement, gives der ogsaa paa enkelte Sorter en passende Rabat, naar man behager at henvende sig til Hjørnet af Nørrevold og Larsleistrædet No. 161 i Kjøbenhavn hos P. Chr. Deichmann & Comp. - Bøger til meget nedsatte Priser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-11
Samling af Prædikener over de til Søndagene og Festerne anordnede Terter, holdne og udgivne til Brug ved Huusandagt, af Pastor B F. Rønne, 2 Dele (78 Ark) 1 Rbdlr. 32 s., (Prisen var forhen 4 Rbd.) - Bibelsk Historie med tilføiet Efterretning om Guds Kirke paa de Tider, om hvilke den hellige Skrift ophører at fortælle, ved Pastor B. F. Rønne, 2 Dele med Kaart (34 Ark) 5 Mk., kjøbes 10 Expl. paa eengang, da 3 Mk. 8 s. pr. Expl. (Prisen var forhen 7 Mk. 8 s. r. S. - Kort Veiviisning for den hæderlige Almuesmand til med Klogskab at behandle sine Bier, ved Pastor B. F. Rønne, indb. 16 s. - Forsøg til en kort Veiledning for Almuens Børn, til at kiende Dyrenes Natur og Bestemmelse, deres Rettigheder og Menneskets Pligter imod dem, ved Pastor B. F. Ronne, indb. 16 s. - Den christelige Religions Hovedlærdomme, 2det Oplag, af B. F. Rønne, indb. 20 s. - Kort Udtog af Clødens Beskr. over Palæstine, ved Rønne, 4 s. - Haandbog i Statsoeconomien af C. Schmalz, Geheimeraad, (21 Ark), 64 s. - Faaes i Schubothes Boghandling paa Børsen, samt hos dens Commissionairer i Provindserne. (Hermed følger det 10de Ark af Historiens Philosophie.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 20de Aarg. Løverdagen den 15de Marts 1834. No. 21. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Hvorledes seer det ud inde i Jorden? (Sluttet.) Hvod den vulkanske Jld inde i Jorden angaaer, saa har man derom, da den er saameget udbredet, og røber Forbindelser imellem meget fierne Egne, havt de forskielligste Meninger: nogle, saaledes en Engelsk Naturkyndig, Martin Lister, og en Fransk, Lemery, vilde i det 17de Aarhundrede forklare dette Phoenomen af store Masser Svovlkils, et Slags Jernerts, som antænder sig naar den bliver bragt i Forbindelse med Vand, og som skulde ligge opdyngede paa mange Steder under Jordens Overflade. Denne Formodning, som blev grundet paa Forsøg i det Smaae, fandt længe megen Tiltroe; men da man med Tiden undersøgte Sagen nøiere, og især de Materiers Beskaffenhed, som udkastes af Vulkanerne, saa tabte man efterhaanden Tilliden til denne Forklaringsmaade. – Den berømte Mineralog Werner meente at den vulkanske Jld lod sig forklare af at uhyre Lag af Bruunkul og Steenkul, som ligge nede i Jorden, som undertiden komme i Brand, og at Jlden brød af og til ud igiennem de ildsprudende Bierge; men ogsaa mod denne Forklaringsmaade har man giort store Jndvendinger. – J de nyere Tider kom mange Naturkyndige paa den Jdee, at den vulkanske Jld kunde være en Virkning af Jordens Electricitet, og at Jorden kunde have indvendig en konstig Bygning, som kunde have en Lighed med et physisk Apparat, som er blevet opfundet af en berømt Physiker ved Navn Alexander Volta, og kaldes efter ham den Voltaiske Stotte, og som frembringer beundringsværdige Virkninger; men ogsaa denne Formodning har fundet megen Modsigelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Et mærkværdigere Phoenomen end den vulkanske Jld er den almindelige Varme, som man vil have observeret at skulle giennemtrænge Jordens Legeme, og det af to Aarsager; thi hiin vulkanske Jld kunde mueligen blot være lokal og fremkomme af en speciel Naturbeskaffenhed ved enkelte Egne paa Kloden. Denne indvortes Varme derimod maatte være en almindelig Egenskab, som gav Jordklodens Natur en bestemt Karakteer. For det andet fordi man ikke kunde undgaae derved at tænke paa de menneskelige og dytiske Legemer, som indvendig fra kunne frembringe Varme, og hvorpaa deres Liv og Tilværelse beroe. Man skulde formode, at da Jorden, naar man kommer dybt ned i den, synes at bestaae af Steenmasser, saa maatte den indvortes besidde Stenens Kulde; men Erfaringerne i Biergværkerne lære det modsatte. D'Aubuisson har anstillet Jagttagelser derover i Gruberne i de Sachsiske Erzbierge. Varmens Tilvæxt, ligesom man kommer ned i Gruberne, er meget betydelig, uagtet de ikke indeholde nogen Materie, som kan antænde sig selv eller frembringe Hede. Hans Forsøg med Thermometret bleve gientagne og befundne at være rigtige. Man har i England og paa mange Steder paa Jorden gjort lignende Jagttagelser, og der skulle gives de Gruber, hvori Arbeidsfolkene finde Varmen saa stærk, at de maae næsten gaae nogne naar de skulde arbeide. En berømt Naturkyndig holder det for sandsynligt, at Jorden maae i en Dybde af 3 Mile være brændende heed. - J de geographiske Epbemeriden for 1816, 49de Bd., April, 432. 38, findes meget interessante og ombyggelige Jagttagelser over denne mærkværdige Gienstand, anstillede af den Kongelige Sachsiske Berghauptmann von Trebra, Forfatteren til det bekiendte Værk: Erfaringer og det Jndvortes i Biergene. Han anstillede de nøiagtigste Jagttagelser med Thermometre i fire Aar, og fandt at Varmen tog omtrent 1 Grad Reaumur til paa hver Dybde af 150 Fod. Tager Varmen til nede i Jorden i samme Forhold, saa maae den i en Dybde af 1, 196, 250 Fod, som dog er meget langt fra Jordens Middelpunkt være saa stærk, at den kunde smelte Jernet. (Det er dog besynderligt, at denne lille vigtige Afhandling er bleven overseet) – J Transactions of the Royal Geological Society of Cornval, i det 2det Bind, har Hr. John Forbes anstillet høist interessante Jagttagelser om Varmen nede i Gruberne. Han beviser omstændeligt, at den indvortes Varme ikke kan forklares af nogen udvortes Omstændighed, hverken af Arbeidsfolkenes Aandedræt og Uddunstning, eller af de Lys, som bruges nede i Bierg værkerne og s. v.; han bemærker, at Vandene nede i Gruberne have samme Varme ved sig; saa at denne Varme maae forklares af en almindeliEgenskab ved Jorden. Det er umueligt her at berette alle de vigtige Observationer, som han anstiller over denne Gienstand).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Det er naturligt, at man ved saa mærkværdige Jagttagelser maatte komme tilbage til den Jde, som de Naturkyndige havde i gamle Dage, at der var en stor Jld midt inde i Jorden; eller at den er indvendig opfyldt med et ildagtigt Fludum. Den meget berømte Franske Physiker Biot siger herom: Man antage den faste Jordens Overflade, hvorpaa vi leve, er i Sammenligning med Jordens halve Giennemsnit kun af en ubetydelig Tykkelse, og at Jordens indvortes Huulhed er opfyldet af en flydende Materie, som endnu er i en vis Grad brændende; saa vilde de vulkanske Explosioner finde Sted i de Egne af Jordens Overflade hvor dens Skal var mindre tyk og fast eller hvor den var bleven mindre haard, og hvor der gives uhyre Huler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
For nu at anføre det Allernyeste, som er sagt om denne mærkværdige Gienstand, meddeles her følgende Sted af Wimmers Kosmologische Vorschule zur Erdkunde 1833. Han udbringer det Resultat af sine Undersøgelser: at Jorden har ingen fast Kierne; men er en huul Kugle, som er opfyldt med en elementarisk Jld. Denne JldsVirksomhed udgiør Jordens Liv, slukkes denne Jld i det den gaaer ud af Jorden, hvilket skeer efterhaanden, saa ophører denne Planet at leve med alt det som er paa den, og saa vil den styrte sig i Solen, som det Himmellegeme der behersker og bestemmer dens Løb. Tilværelsen af en blindTyngdekraft inde i Jorden, er for ham en Ubegribelighed. Dersom Jorden er en død Granit masse eller en Klump Metal, siger han, hvorfra kommer da Varmen, thi fra Solen kommer den ikke. Jo høiere man kommer op i Luften jo koldere bliver det, som enhver erfarer der bestiger de høie Bierge, eller som Physikeren Gay Lussac erfarede i sin Luftballon. Naar Jorden ikke besidder nogen indvortes Varme, saa kan den ikke heller udvikle nogen. Vandet besidder ingen Varme, saa fra Havet kan Varmen ikke komme. De uhyre Sneemasser, som samle sig om Vinteren, smelte indvendig fra naar Jordens Varme sættes i Bevægelse. Solstraalerne lokke Varmen ud af Jordskorpen og sætte den i Bevægelse. (Redacteuren af dette Blad har fremsat denne Jdee i Sophrosyne, 1ste Deel, 155). Derfor er Varmen storre i de tørre Aar, hvori Sollyset virker stærkere paa det af Jorden udstrømmende Varmestof, end i de fugtige. Forfatteren vil af Centralilden saavel forklare Jordens Bevægelse om sin Axel, som dens aarlige Bevægelse omkring Solen og hele Jordskorpens Dannelse. (Redacteuren har i Sopbrosyne, 2det Bind, S. 8085, foredraget lignende Jdeer med denne Forfatters, ved at yttre den, maaskee høist umodne Formodning, at Jordkloben kunne være et organisk Legeme, som ved en indvortes organisk Kraft, drog et organisk Stof indvortes til sig af Himmelrummets subtile Materie og samlede et pbyfisk Stof uden omkring sig; igiennem hvilken Skal dog hiin idelig, dreven af Varmestoffet og ifølge Jordens Bevægelse perspirerer, og i Forbindelse med Sollylet udvikler alle Planternes og Dyrenes Legemer paa Jordens Overflade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Oversigt over Dagens udenlandske Nyeheder. Fra Canton i China berettes under 25de September 1833, at et frygteligt Uveir (Typhon) har raset der i Egnen fra 25de til 30te August, som har anrettet en uhyre Skade. Den Engelske Brig Bee forgik 15 Mile fra Kysten; mange andre Skibe mistede Ankere og Master; man kan ikke beregne Antallet af de forgaaede chinesiske Skibe, hvoriblandt 18 Junker, af hvis Mandskab kun en eneste Person er reddet. Henimod 40,000 Mennesker skulle have tilsat Livet paa Landet eller paa Havet. Chineserne vanke omkring i tusindeviis uden Tag over Hovedet og uden Klæder, efterat de have mistet deres hele Eiendom. Fra den 29de August til den 10de September stod Vandet 4 til 7 Fod høit over det flade Land; i Factoriet maatte man seile paa Pramme fra et Huus til et andet. Alle Riis plantager i Provinsen Canton ere ødelagte, saa at der ikke kan forventes noget Udbytte af Høsten i Decembee. Nogle Landsbyer ere bortskyllede med Folk og Kreature. Hele Handelen gik istaae, og først for nogle Uger siden have Kiøbmændene igien aabnet deres Comptoir. Den 22de have de Hong Kiøbmænd, paa Vicekongen Tichong-Tuks Anmodning, tilstillet Øvrigheden 120,000 Taels for at kjøbe Riis til de Nødlidende. Bekiendtgiørelser ere opslagne, hvori de formuende Jndvaanere opfordres til ikke at brænde saameget Offerpapiir, Røgelselys og Raketter, som hidindtil; men at anvende Pengene til deres trængende Landsmænd. Samme Elendighed hersker i Provinsen Qvang-Si. Siden den 10de ere 9 Skibe, hvoriblandt det Hamborger Skib Florg, afseilede til Java for at hente Riis, hvis Priis er stegen. - Fra Odessa berettes, at deri de sidste Dage i afvigte December reiste sig Storme med Sneefog, som vare saa frygtelige, at en stor Mængde Qvæg, som Tartarerne i Omegnen af Perekop havde drevet ind paa Jordtungen imellem det sorte Hav og Dnieper, af Angest bleve drevne til Havbredden og omkom i Bølgerne; Antallet af de tabte Heste, Qvæg og Faa, anslaaes til imellem 4 og 5 Mill.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Nyeste Post-Efterretninger. Den 14de Februar er Egnen ved Pontremoli i Storhertugdommet Toscane bleven hiemsøgt af et stærkt Jordskielv. J Staden holdt en meget hæftig Rystelse ved i 10 til 12 Minuter. Mange Klostere, Kirker og Huse bleve deels stærkt beskadigede og deels gjort ganske ubeboelige. En halv Time efter paafulgte en nye Jordrystelse, og kort efter en tredie. Om Aftenen og den hele følgende Nat rystede Jorden flere Gange; Stødene bleve af og til gientagne til den 17de. Den 15de sneede det ved Solens Opgang og den 16de regnede det uophørligt. Alle Mennesker flygtede ud af Staden og ingen mistede Livet derved, men i de nærliggende Landsbyer ere 4 Mennesker dræbte, Byen har lidt overmaade meget. Den 15de ere stærke Jordrystelser følte i Parma og Genua i Retningen fra Sydvest og til Nordost.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
En Engelsk Minister skal have erklæret: at der gives ingen Grund til at mistænke Ruslands Hensigter med Tyrkiet, efterat Cabinettet er blevet underrettet om dem; og desuden ere de fornødne Forholdsregler trufne for at forebygge ubehagelige Følger af Tractaten hvis saadanne skulle finde Sted. - Desuagtet siger man at den Engelske og Franske Escadre i Archipelet forstærkes. En Knude er endnu i Veien, den at Sultanen ikke vil, man veed ikke af hvilken Aarsag, modtage den Græske Gesandt, hvilket er saameget besynderligere, som at Sultanen trænger til Penge, og den Græske Regiering vil udbetale ham den stipulerende Erstatnings-Summa, som den har tilveiebragt ved et Laan af Hr. Rotschild. - Men Hs. Høihed er bleven overmaade glad over Resultatet af Achmed Paschas Mission til St. Petersborg; han er bleven Keiser Nicolaus saa hengiven, at han har befalet, at Navnet N med en Krone over skal anbringes ved alle Jlluminationerne i Moscheerne i Maaneden Ramasan. Af Forsigtighed forstærke Russiske Jngenieure Dardanellerne og anlægge Batterier i Bugten ved Saros for at ikke en Landgang skal der kunne foretages, hvorved Fortificationerne paa Jordtungen Gallipoli kunde tages i Ryggen. Sultanen har faaet den ubehagelige Efterretning, at en vild og morderisk Krig er udbrudt imellem de Tyrkiske og Græske Beboere i Provinsen Albanien, da disse ikke kunne længere udholde hines Mishandlinger, de spedde og maltraitere hinanden. De Rajahs have bedet Suttanen om at Redschid Pascha maae ansættes til Gouverneur over Landet. Medemed Ali har været saa galant paa Sultanens Anmodninger at løsgive Abdullab Pascha af Acre, og sende ham med alle sine Skatte paa en friegiven Tyrkisk Corvette til Constantinopel. Men ifølge Engelske Efterretninger skal Vicekongen befinde sig i en øieblikkelig Forlegenhed, da han trues med Oprør i Arabien, Syrien og paa Candia.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Fra Lissabon berettes under 24de Februar, at Miguelitterne ere blevne slagne i en blodig Træfning ved Santarem. Af General Saldanhas Jndberetning til Krigsministeren Freira sees, at efter at han havde samlet sine Stridskræfter ved Santarem, saa formeente Migueliterne som have trukket General Lemos Stridskræfter fra Alemteizo og Brigadeer Rebochos Tropper fra Oporto til sig, at de vare stærke nok til at fordrive Pedroterne fra deres Position i Cataxo. General Lemos rykkede med et stærkt Corps løs paa Høiene ved Almoster imedens en anseelig Division skulde beskiæftige Pedroiternes venstre Fløi. General Saldanha forstyrrede dem ikke i deres Marsch; men tillod dem at opstille sig ved Broen ved Santa Maria; men nu lod han det 3die og 6te Jnfanterie Regiment angribe dem i Fronten, og to Batailloner chargere ham i Flankerne. Kampen var en tidlang frygtelig, endelig blev Fienden trænge ud i Floden, Høiene ved Villa Nova bleve tagne. Miguelitternes Flugt blev almindelig, og Natten giorde først Ende paa Forfølgelsen. 162 Personer bleve tagne til Fanger og to Fahner erobrede, som Major Saavedra skulde overbringe til Don Pedro. Ogsaa Pedroiternes Tab er betydeligt, Oberstlieutenant Miranda, en Franskmand, og Major Guillet, General Saldanhas Adjutant, bleve dræbte. Generalen tilstaaer at han paa alle sine Feltoge har aldrig seet et værre Blodbad undtagen i Breschen ved San Sebastian. Tilsidst chargerte de Constitutionelle med Bajonetten, og siger Saldante, denne Scene var saameget mere frygtelig som de Nedsablede tillige vare Portugisere. Ogsaa paa den venstre og høire Fløi gik det alvorligt til og Skarpskytterne paa begge Sider dræbte mange Folk. Saldanha roser saavel sine Officere som Soldater meget. Jblandt de fiendtlige Tropper var en complet udrustet Bataillon Spanier, som staaer i Jnfanten Don Carlos Tieneste, der kaldes Carl den 5te. Jblandt de dræbte Fiender ere Brigaderene Santa Clara, Brassaget, Greve Dubreuil og Oberstlieutenant Ricardo. De Fangnes Antal angives nu til 230. Oberstlieutenant A. J. Forreira er død af sine Saar. De Constitutionelle skulle have tabt 150 til 200 Mand. Men Miquelitterne skulle have tabt 6 til 800 Md. Mange Miguelitske Deserteure ankomme. Saldanhas Mod roses meget. Don Pedro er upasselig. Dronning Marias Gesandt til Spanien, Hr. Sarmento, er ankommen til Cadix og er der bleven meget godt modtaget. - Fra Spanien haves ingen paa lige Efterretninger; men kun en Deel usikkre Rygter i de mindre troeværdige Franske Blade.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1834-03-15
Den Franske Regiering begynder at udvise Kraft imod de indvortes Tumultuantere. Den er bleven overbeviist om at Giæringerne imellem Fabrikarbeiderne i Lyon have staaet i Forbindelse med Republikanernes Planer paa Savoyen, og at det har været lagt an paa at opvække Uroeligheder paa mange Steder i Landet; en Mængde Personer ere arresterede.