JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Blandede Efterretninger. Camilla de Noquesenil, fransk Skibslieutenant, gjorde i Aaret 1817 for Handelshuset Balqueurie i Bordeaux med Skibet le Bordelais. hvis Besætning bestod af 34 Mand, en Reise omkring Verden. Den varede indtil 1819, og Journalen over samme er nu udkommen i Paris, i to Bind. Hans Jagttagelser udbrede nyt Lys over Marquesas=Øerne i det stille Ocean over de americanske Nordkyster og Californien. Hans Opmærksomhed var især henvendt paa Søfartssikkerheden og Handelsgjenstande. Han beviser umodsigeligen, at man, uden Tilskud af ædle Metaller, kan handle med China, og hvor fordeelagtig en større Handel med dette Rige vilde være for Frankrig. Americanernes Handel paa China, som er i bestandig Tilvært, kostede dem dog i de 10 Maaneder førend Forfatterens Reise, et Tilskud af 716,800 Sølvplastre Nu have mange Huse, ved de faldende Prise, paa Varer fra China, liidt stort Tab. Engelland derimod trækker endog Sølv fra China, fordi det sender saa mange Uld- og Bomulds manufacturer did. J Aaret 1817 var Værdien af den engelske Indførsel i China 16, 126,700 Piastre, og Udførslen med alle Biomkostninger 10,394,700 Piastre. - Ombord paa nordamericanske Skibe har Forf. truffet Ynglinger af anseete Familier, der saaledes erhvervende sig de første practiske Kundskaber i Søvæsenet næsten i Barndomsaarene, allerede havde en Marinerang, men paa Mangel af en virkelig Ansættelse, gik med erfarne Coffardiecapitainer paa lange Reiser. Alle tunge Matrosarbeider forrettede de punktligen og godt. Med dem havde en Lærer indskibet sig, der ombord ogsaa underviste dem i andre Videnskaber. - Perus Bjergværker ere nu i Privatpersoners Hænder; 56 Mill. Piastre bleve den Gang endnu prægede aarligen i Peru Saa maadelig som Spanieren i Moderlandet er i Nydelsen af sine skjønne Vine og Brændevine, saa umaadelige ere derimod Creolere af begge Kjøn; endog Damer fortsætte Fandangen, for at høitideligholde Helgenfester. J Theatret røger det hele vicekongelige Hof, og Publicum sine Cigarrer. Al Cultur i Peru er omgiven af Mure, for at beskytte den mod fremmed Beskadigelse. Mange af disse Hegn ere ældre end Spaniernes Erobring. Man træffet her mange ødelagte Vandledninger fra Incaernes Tid, thi Peruvianerne forstode ypperligen ved langt fra hidledet Vand, at vande denne tørre Jordbund. Forladte Stæder og Soltempler, gamle Mure have endnu et frisk Udseende; ty her er det kun Jordskjelv, der ødelægger Menneskenes Værker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
F. Henniker forsikkrer i sin Reise i Ægypten, Nublen &c., at intet Tempel hverken i Theben, Denderab eller Philoe kan sammenligne med Chosambal, der er det mærkværdigste blandt alle ægyptiske Mindemærker. Man seer 6 Kjæmpestatuer i ophøjet Arbeid indhugne Klippen; de staae opreiste, og deres Arme hænge stift ned paa Siderne. Under hver Haand staaer igjen en Figur opreist, og disse sidste, der see ud som Børn, ere 7 Fod høie. Nabotemplets Statuer ere langt større, nemlig 70 Fod. De ere vel indtil Halsen begravede i Sand, men man seer desuagtet nok, for at kunne gjøre sig et Begreb om deres Størrelse. Ogsaa Indgangen var bedækket med Sand, men Forf. vidste efter syv Timers Arbeide at bane sig en liden Vei derind. Han blev strax 8 majestætiske Statuer vaer, 4 paa hver Side, paa hvilke Taget hviler. Men indvendig var det saa hedt, som i et tyrkisk Svedebad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Den forhen ofte omtalte Canal, som Alt Pascha lader anlægge ved Alexandrien, er et Arbeide, som forrettes af mange Udle, der slæbes med Magt sammen og betales slet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Det var i Mahomeds Tid, man kaldte Cairo "stor, thi man behøvede en heel Dag til at gjennemreise det, nu er en Time tilstrækkelig dertil. Gaderne, dersom man kan kalde dem saa, ere sjeldent over 2 Alen brede, men vrimle stedse af Mennesker. Forfatteren spørger: hvis det er sandt, at Pestens Ødelæggelser ere saa store, hvor kommer denne uhyre Folkemængde da fra? J Palladset seer man ingen Malerier; den mahomedanske Lov tillader ikke saadant Afguderie, istedet for samme seer man Sprog af Alcoranen i Glas og Ramme. Jo flere Tegn og Snørkeler, der findes omkring samme, desto smukkere, men desto ulæseligere ere de. Vicekongen, Mohamed Ali, har for ikke længe siden bragt det saa vidt, at han kan skrive sit Navn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Naar En i Orienten kan skrive, undlader han sjeldent at vise det, ved at bære Blæk og Pen paa Brystet, hvorpaa han er lige saa stolt, som et Medlem af Æreslegionen paa en Tomme Silkebaand. Een af Beskyldningerne mod de Embedsmænd ved Mynten, som nyligen bleve hængte i Constantinopel, var, at de havde ladet deres Blækhorn indfatte med Brillanter. I den høist interessante Bog, Jnquisitionens Historie, af den forrige Jnquisitionsfecretair Juan Antonio Llorente og Leonard Gallois, udkommen paa Tydsk i Leipz. 1823, findes Side 318 følgende opbyggelige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Almindelig Oversigt af Jnquisitionsofferne i Spanien fra Aar 1481-1820. IIIIIIIIII. 12 Val C. G. C. G. CHE COTO. O COcON C. C. C. Oc GOCTO 200 ON C co Gan de dette er de antas : 2 en en De 2 a Sa pr. 88 sk. ; et saa vædt et 75 D. D. J. S. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
AVERT T T Saa og 3. en St. hans 988. 2 G. D. SSISCOOcOPPOOOOPO6 Sep D. C. OPOOPOPC. ODEDOCOOSSI c OSch DOSe 70000 Go CoPOOPOOSOOOmDe forenede Staters forhenværende Præsident Jefferson, som nu er henved 80 Aar, har i Charlottenstad i Nordamerica stiftet et Collegium, hvorved for det første 10 Professorer, ere ansatte og for 208 Studenter Boliger indrettede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Omkostningerne ved den paabegyndte Cheasapeake og Delaware-Canal, hvilke anslaaes til 7000,000 Pd. St., ere nu næsten temmeligen sammenbragte ved Forpligtelsen af Banken i de forenede Stater, Maryland og Delaware, og endeligen ved Privatactie-Subskriptioner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Fra Falmouth gaaer nu en Kongl. Damp Jagt, 300 Tdr. drægtig, i 50 Timer til Corunna, i 60 til Lissabon og i 126 til Cadiz. Et fransk Fartøi har nyligen betalt paa Toldboden i Portsmouth i Indførselstold af en Ladning Æg 200 Pd., som, beregnet til 1 Pennyfor hver halve Snees, viser, at Æggenes Tal maa have beløbet sig til henved 500,000. Man kan heraf slutte sig til den uhyre Mængde Fødemidler, som Jndbyggerne paa Kysten af Piccardie og Normandie indføre i Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Canalen mellem Arundel og Portsmouth, hvorved den indenlandske Skibsfartsforbindelse mellem London og Portsmouth fuldendes, er nu aabnet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Geistligheden i Rom bestaaer nu af 19 Cardinaler, 27 Biskopper, 1,450 Præster, 1,532 Munke, 1,464 Religiøse og 332 Seminarister.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Jndførslen i de forenede Stater har i afvigte Aar udgjort 72, og Udførslen 80 Mill. Dollars.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Prof. og Ridder Brøndsteds, interessante Antiksamling i Rom er nyligen blevet forøget med et i Palæstring opgravet Kar af Bronze.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Det hører til dem, der, under Benævnelse af mystiske Listere, hist og her anføres i Museerne, af 1 1/2 til 3 Palmers Høide, cylindriske, med fladhvelvede Laage, forsynede med drevne RingeDe paa Laaget værende Figurer røbe ved deres slette Arbeide en sildigere Tid, end de aandrig graverede Tegninger af Karrene.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
J en Anmeldelse af Die Kunst in Jtalien, v. B. Spath, i Kunst=Blatt No. 44. d. A., hedder det: "Sund og med andre Efterretninger overeenstemmende, er den nuværende Tilstand af Operaen i Jtalien skildret, og fremfor Alt en ligesaa grundig som skaanende Dom fældet over vore Dages Toneafgud Rossini, som man vel med Føie kunde kalde den musicalske Kotzebue *), uden just derfor paa den anden Side at udskraale Friskyttens (Jægerbrudens) Mester, efter det modsatte Parties Modetone, som et non plus ultra af Tonekonsten."*) Man erindrer, at man engang i Engelland kaldte Kotzebue den tydske Voltaire. Men der er nok lige saa stor Forskjel mellem den franske Voltaire og den tydske, som mellem den musicalske Kotzebue og den dramatiske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Kjøbenhavns Børs, d. 5 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Obligat. (med Renter fra 11te Juni 1823) 82 1/2. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 Rbdlr. r. S. (uden Renter) eller 27 Rbdlr. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 Rbdlr. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-06
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Hest
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 2000000. oc Tyvende Aargang. No. 98 Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 9 December 1823. (Slutningen af det i forrige Numer P. 15371544 Indrykte.)At Faren er forhaanden; at Fattigdommens adskillelige Ledsagerinder Raahed og alskens Laster synlig udbrede sig; dette vil Hr. Doctoren sikkert ei nægte; dette bevise vore Criminal acter mere end tilfulde, og dog er det kun den mindst farlige Side af Demoralisationen, der her lader sig see den, som Lovene lettest kunne holde i Skranker, og som Alles Haand er vendt imod. Den skjulte, men langt mere udbredte Fordærvelsesaand, der viser sig i Aageren, de forud beredte Bankerotter og de snedige Lovtrækkerier, hvormed den Ene søger at overliste den Anden, og paa hvilke vor Bondestand desværre kun alt for meget har faaet Smag og Kundskab, spores ikke saa let af Theoretikeren paa sit Studerekammer, men den føles destomere af den practiske Borger, hvis Stilling tilfældigviis har bragt ham i nærmere Berørelse med en større Kreds af sine Medborgere, og indviklet ham i deres pecuniaire Forhold, og netop her er det, at Characteerfordærvelsen og den indbyrdes Mistillid lader sig see i det frygteligste Lys.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Det er her Grunden maa søges til det naturstridige Forhold, der for Øjeblikket qvæler Nationen; at dens Agerdyrkning og Jordbrug, der egentligen udgjør Statens eneste Existence, ere tilsidesatte, ringeagtede, ja frygtede af Rigmanden og Capitalisten, netop af dem, der have de bedste Midler i Hænde til at ophielpe den og bringe nyt Liv og forøget Virksomhed tilbage i Staten. Under Tingenes nuværende Forfatning føler Capitalisten intet af Landets u eldige Stilling; den er ham tvertimod en rig Kilde til ny Vinding. De lave Priser paa alle Producter give ham en forøget Nydelse af hans Jndkomster, og saa at sige fordoble derved hans Rente, uden at han imidlertid deeltager i Statens Byrder, eller bidrager sin Skjærv til Vedligeholdelsen af den Statsindretning, han nyder Godt af, og under hvis Beskyttelse han tildeels har erhvervet sig sin lykkelige Stilling. Medens han i selvvalgt No, og i det Forhold, der meest behager ham, nyder i det mindste 4 pCt. af sin Capital, har Landmanden, der ved Erhvervelsen, af sit Jordstykke nedlagde sin Velfærd i Statens Skjød, og betroede sin Formue i dens Varetægt, ved at indtræde som activ Borger deri, ikke 1 pCt., og som oftest har han tabt sin hele Capital, selv da, naar han allerede for 20 Aar siden erhvervede sin Jordeiendom til Datidens rimelige Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Sprogbemærkninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Ved vrange Oversættelser er der kommet mange vrange Ord ind i Sprogene. J det Jtalienske betyder et Sted, hvor selskabelige Sammenkomster eller Forsamlinger holdes, Ridottoeller Ridutto af ridurre, forsamle. En i det Jtalienske uvidende fransk Oversætter troede at slippe beqvemmest, ved at give Ordet med Redoute, og en baade i det Jtalienske og Franske lige uvidende Tydsker oversatte igjen Redoute med Redutte, som hverken er Jtaliensk, Fransk eller Tydsk. - Paa Fransk betegner egentligen Redoute en Skandse, formodentligen af redoutoble, skrækkelig. Men i det man af Uvidenhed forbyttede i dette Sprog to saa modsigende Begreber, som en Skandse, hvorfra man skyder Folk ihiel, og et Forsamlingsted for glade Damer og Herrer, overflyttede man begge Begreberne igjen med eet Ord i det Tydske. Til Lykke have vi i Danmark hidtil kun havt Assembleer i vore Selskaber og Redouter i Fæstningsværkerne. - Ellers er vort Sprog rigeligen forsynet med radbrækkede franske og tydske Ord. F. Ex. Kukkenbager, Urtebod (efter Gewurzladen); Zahlkammer; Gartner (Gartner, istedetfor det gamle ægte danske Urtegaardmand) og alle derfra nedstammende Ord, som Gartnerie, Gartner exammen os. v.; Stads=Hauptmand; Stervbod; Geburtsdag; Gebyhrer; Gehalt; Gestalt; Gevaldiger (der Gewalltige); Frøndse (die Franse). - Derimod ere adskillige Ord, af blot Sprogrenselsessyge, fortrængte deraf, f. Ex. Geist og geistlig, der komme af det angelsaxiske Chost, som endnu betyder i det Engelske, den menneskelige Siel, og altsaa ligesaavel kan være nordisk som tydsk. Men de samme Sprogberigere, der med saa stor Redebonhed optoge rene tydske Ord, istedetfor de ægte danske, man allerede havde, forsømte heller ikke at udfeie virkelige danske, blot fordi de lignede tydske. Dette har f. Ex. været Tilfældet med feire, der er ligesaa gammelt som det tydske feyrn. Fidora.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Taschenbuch auf das Jahr 1824. weiter Jahrgang. Herausgegeben von H. Gardthausen. Mit Kupfern, u. Musik (von S. C. Apel und F. Kuhlau. Sie brachte Blumen mit und Fruchte, Gereift anfeiner andern Flur, Jn einem andern Sonnenlichte, Jn einer glücklichern Natur. Und theilte jedem eine Gabe, Dem Fruchte, jenem Blumen aus; Der Jüngling und der Greis om Stabe, Ein jeder gieng beschenkt nach Haus. F. Schiller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Med Glæde see vi atter den hulde Eidora nærme sig Sjællands yndige Kyst og række Dannerkongen i Aar, som den rakte Landets Moder i Fjor, sin skjønne Krands. Hverken Ynglingen eller Oldingen ved Staven forglemmer den venlige Naade at byde Hesperidernes Blomster og Frugter. Denne anden Aargang af en ikke blot i Fædrenelandet, men ogsaa i Udlandet, med saameget Bifald optagen Lommebog, staaer i ingen Henseende tilbage for sin ældre Søster, men overgaaer den maaskee endog i mange. De Forfattere, der have bidraget til at udstyre den unge Mø ere: Fouque (L. M.), Prätzel (S. J.), Gardthausen (H.), Koch (O.), Andresen (A. P.), Asschenfeldt (C. J.), Dørscher (H.), Fouque(F., Baron de la Motte), Franzen (B. S.), Høgh Guldberg (Fr.), Hennings (A. v.), Jacobsen (S.), Jngemann (B. S.), Klausen (S. C.), Lindenhan (A. B.), Müller (Tilemann, Neu ber (A. W.), Nicolai (J.), Paulsen (L.), Pohl. (W.), Pratzel (K. S.), Ries (G. W. O. v.), Schirach (C. v.), Schmidt von Lübeck (S. P.), Steinheim (S. L.), Suadicani (C. F.), Walter. (Magnus), Warnstedt (W. v.), Ziegler (F.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Fra Gefjons havombruste Øe, Ved grønne Skov og dybe Søe En Røst fra fremmed Land jeg hørte, Som venlig mig i Sjælen rørte: Liig Frendes Aanderøst den klang, Og lisligt som Undinesang. Heelt vel den Bardes Aand jeg kjendte, Som fjernt mod Nord slig Røst udsendte Til den, hans Øie aldrig saae Dig saae ei heller dette Øie Dog længst, o Skiald, blandt Barder høie Jeg hørte Dig Guldharpen slaae. Tidt, naar Du løfted Tonevingen Paa underfuld romantisk Kyst, Jeg i Din Verden stod med Lyst, Omsnoet af Digtnings Trylleringen. Med Kors paa gyldne Glavind stred J Natten sælsom Ridderskare, Mens, drømmende om evig Fred, Jeg saae, o Skiald, hvor Du fremskred, Fru Minneholds de Øine klare. Med Oldtidsharpen i Din Haand, Med Riddersværdet ved Din Side Jeg saae Dig from og djærv fremskride Og søge høie Fædres Aand. Mod gamle Hjem din Længsel stunded, Hvor Kæmpen under Høien blunded; Du Runen fandt paa Sigurds Grav, Du stirred mod det dybe Hav, Du lytted til Undines Stemme; J Kilden syntes Du fornemme En Gjenlyd af den Havfrusang, Som ved Din Fædrevugge klang: Liig djærve Bjergmand under Jord, Sølvaaren fulgte Du mod Nord, Og dybt paa underlige Gang Din ridderlige Harve klang. Med Lykke op, du Sanger tro. Meer end Du søgte, har Du fundet: Hvor Dine Fædres Aander boe, Er Livets Urvæld Dig oprundet. Did vil med Pilgrimssang Du gaae, Vil from ved Aandens Kedron bygge; Der, under stille Palmers Skygge, I venlig Drøm min Sjæl Dig naae. Vandring fra Romsdalen til Lessøe, i Guldbrandsdalen (Gudbrandsdalen) i Juli 1822. (Fortsættelse; see No. 96.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Den nye Forfatnings Forholde, siden Norge er blevet en Broderstat med Sverrig, ere saaledes, at de Enkeltes Opmærksomhed vil lidt efter lidt med besynderlig Jnteresse vende sig paa Landets Styrelse, paa Stillingen mod Nabostater, Naar man her virksomt griber sig an, for at lede denne Opmærksomhed fornuftigt, og at hensætte hver enkelt Statsborger paa den Standpunkt, ud fra hvilken af han med Sindighed formaaer at bedømme sig som Lem af det Hele, saa at han erkiender sine Forpligtelsers og Ydelsers Retmæssighed og Omfang, ligesaavel som sine Beføielser og Rettigheder, og afmaaler sidste kun efter den Maalestok, hvilken denne Erkiendelse lærer ham, saa kan og maa Norge vorde een af de lykkeligste Stater. - Rigtig nok maa dette i et Land som Norge være forbundet med ganske eiendommelige Vanskeligheder, og deraf lader det sig forklare, at jeg paa mange Stæder endnu ikke fandt den første Begyndelse gjort til denne stafsborgerlige Opdragelse, saasom hist og her Menigmand endog ikke i de raaeste Omrids vare underviiste om deres nye politiske Forhold (meest indbilde de sig, deres nuværende Forhold til Sverrig var det samme, som det tidligere til Dannemark), saa at jeg ofte har undret mig, hvorledes det var muligt, at fløtte et Folk, hvilket i sin Historie tog saa lidet Deel i de større Tildragelser, havde saa faa Berørelsespunkter med Udlandet, saa liden Leilighed til sin historiske Uddannelse, yderst pludseligen fra den tidligere Standpunkt paa den nuværende, (som i sig selv staaer i Contrast mod hiin, uden at holde det for den første og fornemste Betingelse, at giøre hele Massen bekiendt med Tingenes nye Forfatning (Lage), og paa en Maade at kundgiøre *), saa at man henviiste med Fynd og Klem, efter en forstaaelig, populær Fremstillelse af den nye Ordning, paa de nødvendige Midler til dens Grundfæstelse og Vedligeholdelse ligeledes, som og paa de for Heelheden (Gesammtheit) ligesom for de Enkelte deraf oprindende Fordeele. Paa denne Maade vilde sikkert det Klagemaal have været hævet, hvilket tonede mig fra saa mange Kanter imøde over de forhøiede Paalæg, over Statsmidlernes Omkostning, siden den nye Forfatnings (Constitutions) Jndførelse, over Eiendoms Pantsættelsen til hine Paalægs Udredelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
en Constitutions- (Forfatnings) Catechismus foruden Troens-Catechismus; dette synes at have været Falsens Jdee, hvorved han visseligen ikke kunde have et Parties Egenfordeele (Jnteresser), men Totalmassens Tarv (Wohl) for Øine. Doctor Naumanns Anm. Misceller. Det Ord "Bocksbeutel, skal, efter Zeune, betyde det samme som Buchsbentel (Booksbude, Buchbentel), fordi Konerne i Hamborg fordum pleiede at bære deri deres Psalmebøger, naar de gik i Kirken. Limmermann, i Chronik von Hamburg, siger: at de Hamborger Raadsherrer toge i saadanne Punge deres Statuter op paa Raadhuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
J Dr. G. Hassets Lehrbuch der Statistik, 1822, siges, at Waidhofens Fiskekroge skulle være saa smaa, at 17 til 20,000 gaae paa et Lod. Bogens Recens. i Hall. Lit. Zeit. anseer dette for urimeligt og altsaa for - utroligt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Blomsterhandlen har, efter samme, været Jndbyggerne i Harlem, hvorfra, som bekjendtBlomsterzviblerne komme, saa indbringende, af man i sin Tid betalte for 3 Tulipanzvibler 30,000 Gylden, og for en enkelt Samper Augustus 3000 Gylden. (Men var det ikke mere forVeddemaals, end for den virkelige Besiddelse af Blomsternes Skyld?)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Kjøbenhavns Børs d. 9 December. Cours. Hamb. 2 M. 244, a visto 247. Spec. 250. - Specier solgtes til 15 Rbmark. Oblig. (med Renter fra 11 Juni 1823) 82 1/2 88. Nationalbank-Obligationer (af Laanet d. 2 Febr. 1820) 101 1/2 a 102 Rbd. r. S. (uden Renter) eller 127 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. r. S. - Norske Sedler 14 1/2 a 14 1/2 Rbd. pr. 10 Specier norsk. Svenske Sedler 58 1/2 s. - Disconto 5 pC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Post contoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Enkelte Numere overladet ikke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-09
Kjøbenhavn. Trykt hos J. H. Höecke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-13
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-13
Skilderie af Kjøbenhavn. Tyvende Aargang. No. 99. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 13 December 1823. En Røst af den gamle Verden. (Udskrift af en jydsk Moders Testament til sin Datter.) Bitte Else! Nær J efter min Død holder Jer op hos Jer Faster (der skal J være og ingen anden steds; det befaler a Jer!) saa see Jer val forte J kommer ittee i slet Røgte, som kan skee ganske mageligt, dersom J inte holder Jer kjønt inden Ærbarheds Grændser. Mangen Jomfru lader som hun gik i Kirke, for at bede; men hun gaaer der hen for at gloe paa Snuus hanerne, og for at blive narret af dem, de ere itteke faare, men løsagtige. J maa see stivte paa Preisten, og val give Agt paa hvad han seier. Nær J da kommer ud af Kirken, saa tag gudelige Bøger og læs i dem; men, læser I Kjærligheds og andre saadanne onde Bøger, det vil a saa marre inte have!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-13
Circulerer endnu hist og her i Jydland og er, som bemærkes, skrevet i jydsk Dialect. En Dito af den Nyere. Tager min Elise efter min Død til sin Tante (som jeg ønsker, da hun er en Dame af Verden, anbefaler jeg hende først og sidst at bevare en vis Slags Renomse; den er ligesaa let tabt, som den ofte kun dependerer af, ret med fiin Discretion at saaveleles apparences. Mangen Dame er f. Ex. saa uforsigtig, naar hun skal paa Bal, at yttre, hun haaber der at træffe den eller den Herre, danse med ham, valse med ham. Det gjøre min Elise aldrig; det choquerer de Andre saa let; vore Nutids Herrer ere saa pripne; de maa absolut tages med en vis Facon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-13
J Kirken maa min Elise holde Øiet paa Taleren, man er ellers saa let udfat for Omtale; imidlertid forbyder jeg Dig aldeles ikke Brugen af de Theaterkikkerter, hvori man, skjøndt de stilles ligend, dog netop kun seer, hvad man vil, til Siden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-12-13
Paa min Elises Fortepiano finde man Bøger, der vidne om en Espece af Tact for Lecture. Du kan jo f. Ex. lægge der Schiller, Göthe, Walter Scott ingen danske). Glem ikke hist og her at sætte et lille Mærke, saa det lader, som Du læser flittigt i dem, men husk for Alt i Verden, engang imellem at flytte dem. Forresten, Barn, generer jeg paa ingen Maade Din udenoms Lecture: Det gaaer, som man siger, ind af det ene og ud af det andet Øre. Nær J er til Gilde, saa tal meget Spørger de Jer Lidt og for Jer kjønt op om Noget, saa svar med faae Ord og lee inte, for det lader ilde! Nær J sidder ved Bordet, see, saa maa J kjønt æde meget lidt og tage Maden langsom, ligesom Jer Faster giør, som boer i den forgyldte Hjort i Randers. Hun var en meget fiin Jomfrue, før hun blev gift. Gjør J itteke det, saa vil Folk seie: "See, det er en ubehøvlet Qvinde.