JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1802-01-01
Om Brænde, tilegnet Kobenhavns Magistrat. (efter Jndsendt) Brændet er nu atter, tildels ved Stormen den 3 November, blevet dyrere og dyrere, og endelig stegen til den forskrækkelige Priis 9 Rdlr. for Favnen; regnes nu Favnsætter og Læsser-Penge, Vognleje, Skæreløn og Opbærerpenge saa finder man, at Favnen af Bøgebrænde koster den stakkels Københavner paa lidt nær 11 Rdlr. forinden han kan varme sig ved den; en uhyre Priis paa en af Livets første Nødvendigheder. Det er naturligt at det synes den, der krymper sig ved denne haarde Udgivt, rimeligt at der vel maatte findes Udveje til at holde Brændet lavere. Vel troer Anmælderen at især Københavns Magistrat maatte kunne udfinde det bedste Middel; men han vil dog ikke undtade at nævne et Par, som strax falder ham ind 1) "At en eller flere formuende og rede"lige Mænd købte Brænde, hvergang det faldt vusædvanligt, og solgte deraf til en MiddelPpris hvergang det steeg usædvanligt. Dett: "Jndkøb kunde ikke allene skee her i Havnen, Sommer engang var imellem 6 øhvor det i s Rdlr.) mei ogsaa i Provindserne og "og "udenlands. Slige Mænd maatte nemlig gjøre "Fædrenelandet et Offer, ved at hengive en "vis Summa til denne Handel, med det fayste Forsæt aldrig at ville fortjene meere end "3 Mk. paa en Favn Brænde. Skulde vi vikke eje Mænd, der vilde sammenskyde en "50000 Rdlr. til en Handel, der indrentede "dem saa lidt, men gavnede deres Medborygere saameget?" "2) At dette samme Selskab eller et an"det anvendte alle tjenlige Bestræbelser for at "tilføre Staden Tørv og Stenkul for ved "disses Priser og Forbrug at tvinge Brændets. Det eneste Haab vi, for denne Vinter, inden sligt eller andet bedre kan iværksættes, have tilbage, er at Magistraten fnart vil aabne og til en taaleligere Pris. Dersom dette ikke er den muligt, maatte man heller ønske at den, hvad Brændesalg i Favne angaaer, slet ikke aabnede, thi til 9 Rdlr. er her endnu flere tusende Favne at faae af Privates. Det maae bekjendtgjøres Læserne, at dette Bidrag er indsendt før Magistraten aabnede da man endnu ikke kunde vide hvad Prisen paa dens Forraad af Brænde vilde blive; det staaer her altsaa blot for at gapne en anden Gang.
Politivennen, 1802-01-01
Om de elendige Forestillinger af den 2den April, i Tandemærke. De Herrer Kørner og Jiry der hos det Københavnske Publikum, som erindrer sig en Pierres Dulighed, ikke som Mekanikere kunne faae bedre Titel end Fuskere, synes dog, efter deres Avertissementer at dømm., at maatte have ikke lidet Tilløb. Og virkelig man har saa ofte havt slige Exempler at man ikke misunder dem deres Penge, hvis de blot vilde afholde sig fra, med vanhellige "ænder at røre vor Natious Hæder, fra at gjøre den jammerligste og falskeste Forestilling af den 2. Aprils Kamp. Denne Forgribelse kan vel neppe revses af Statspolitiet, men derfor burde den nok ikke slippe, saalænge der er Mænd, som det tilkommer at vaage over Nationens Dekorum. Disse Folk ville vel beraabe sig paa, at de have kongelig Tilladelse, men det kunde let bevises, at de ikke have kongelig Tilladelse til at vise det de vise. Tilladelsens Ord hjemler Dem vist ikke Ret til at give falske og Nationen fornærmende Forestillinger. At engelske Kobberstikkere kunne søge, at give en falsk Forestilling af 2den Aprils Hændelser, og troe at de Løgne de indgrave i Kobber kunne døve og kvæle de Sandheder Erfaringen i Kongedybet indgravede i de engelske Søfolks Minde, fra Nelsons til den ringeste Matroses, er mere begribeligt. Enhver som vil see hvorvidt engelsk Uforskammenhed kan gaae ligesaavel i Stik som paa Prent, og ikke vil købe de 5 velstukne Løgnestykker, som ere komne her til Byen, kan see dem i Konditor Komenmoilis Slue, hvor de ere ophængte til Skamme.
Politivennen, 1802-01-01
En priselig Forbedring ved Brødtaxtens Bestemmelse i London. Hidindtil havde man sat Brødtaxten i London, som andenstede, efter den Regel, at et vist Maal Korn maatte give saameget Moel og følgelig saameget Brød. Magistraten har indseet at denne Regel er falsk, da Kornets Vægt og som Følge deraf dets Godhed kun være meget forskællig, og det bedstes Vægt forholde sig til det ringestes som 15 til 11, saa at Bageren taber naat § ornet er svagt og Publikum naar det er goct. Herefter skal derfor Brødtaxten sattes efter Kornets Vagt.
Politivennen, 1802-01-01
Forslag til General- Toldkammeret. Dette Kollegium, som har gjort saa mange Forbedringer ved Toldbodens Pladsers og Bygningers Lokal (hvorved endnu ere mange tilbage at gjøre,) veed maaskee ikke, hvor meget Tab og Beskadigelse, der i saa vaadt Vejrligt, som det vi i denne Tid have havt, lides paa mange af de Vare, der oplosses ved Toldbodens Bolværker. Pakkerne opvindes nemlig af Skibene og kastes paa Broen i Søl og Vandstader og medens det regner væk, uagtet man seer for sine Øjne, at det er Vare som ikke kan taale det. Pikhuskarlene kunne heller ikke bringe dem ind i Ly, førend de ere blevne afskrevne, hvilket ofte varer længe, da een Mand har mange Skibe at afskrive for. Dette er man dog vis paa Kollegiet finder ubilligt, og altsaa vil raade Bod paa. En Ting der let ved et Skuur langs Bolværket kunde iværksættes.
Politivennen, 1802-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Det paaankede offentlige Gadebræt tvers over Akademiegaden hvor denne krydser Bredgade, er borttaget og et nyt lagt istedet. 2) Ejeren af No. 106 i Løvstræde bør takkes for at have forandret sine Tagsprøjter til nedgaaende Piber. Gid slige Exempler maatte virke paa mange flere. 3) Ved Posterne paa Højbroplads, som havde mistet deres Lygter er den Forbedring gjort, at der ved hver Post er sat to almindelige Pæle. Skjønt dette afbøder Faren for at stode paa Posterne og deres Afvisere, haabes dog, at det ksin er en midlertidig Jndretning, og at de skjønne Lygter oven paa Posterne igjen sættes op, da Pælene vansire Posten og Pladsen, og dog ikke lyse saameget som Postlygterne, der vare klarere af Glas og højere fra Jorden. 4) Ved Nyhavn er nu indrettet et Stakitvært til Sikkerhed for dem, som formedelst Taage, Fuldskab eller andre Aarsager maatte være vildsarende.
Politivennen, 1802-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. Rug Td. - 5 Rd. 3 Mk. -6 Rd. Byg Td. - 20 - 23 Mk. Havre Td. 12 Mk. - 13 Mk. Fersk Flesk Lpd. 12 Mk. - 13 Mk. Æg Snesen- 38 Sk. Smør Pd.- 18 - 22 Sk. Ærter Sk. 4 Mk.
Politivennen, 1802-01-01
Uordener. 1) Vejen imellem Assistenskirkegaarden og Lygten er saa ufare, at naar en Vogn nøje styrer sin Kurs, skjønt over Slag og Huller, saa maae hver mødende Fodgænger skride ud til Siden i Skarn over Læggene. Man haaber at Geaeralvejkomissionen vil raade Bod herpaa. 2) Den 28 Nov. var Lygten ved Siseboden paa Vesterbro udbrændt Kl. 6 om Aftenen. 3) Ved Jldebranden i Gottersgaden var ingen Lygte udhængt, i det ringeste i den farligste Tid, fra Hjornehuset af store Regnegade. 4) Uden for Gaarden No. 96 i Badstuestræde, lige overfor Justitsraad Stefensens Gaard, er paa Fortogkt et Bræt over en Gaardrende, som staaer alt for højt op med den yverste Ende. ) Det slette Fortog i Pilestræde uden for No. 91 og 92 er endnu ved samme Pas. 6) Ligeledes det hæsselige Bræt over Gaardrenden udenfor No. 4 paa Amagertorv. 5) Foran i Hyskenstræde er en Hund i en Gaard som gjør en ugudelig Støj om Natten.
Politivennen, 1802-01-01
En farlig Omgang med Lys i Læderstræde. Der er i Læderstræde No. 48 i Gaarden en Mand, ved Navn Søren, der holder Renovationsvogn. Denne sætter, al gjentagen Adrarsel uagtet, Beboerne og man kan vel sige hele Staden i den største Fare for Jldsvaade, ved sin ufornuftige og dumdristige Omgang med Lys. Han gaaer nemlig ikke allene med et bart Lys uden Lygte i Stalden og paa Forloftet, men kliner endog Lyset under hans Arbejde snart paa et Spiltov, snart andensteds. At der endog blander sig en trodsig Ondskab i denne Mands Adfærd er tydeligt deraf, at en af Husets Beboere, der laante ham en Staldlygte, blev haanet, istedet for takket, og Lygten slet ikke brugt.
Politivennen, 1802-01-01
Om Sneens Bortførelse. Nan troer at den anordnede Bortførelse af Sneen vilde skee baade hastigere og mageligere, naar det paalagdes Kontrahenterne at forrette den med Slæder istedet for med Vogne, da baade større Læs kunde tages, mindre ved Stødene faldt af igjen, Læsseren hurtigere blev færdig, og Hestene ikke leed nær saameget.
Politivennen, 1798-01-01
Dito i Øster-Vibenshus-Allee. Det anmeldes: at i Øster-Vibenshus- Allee ligger endnu fra den Tid der arbejdedes paa Veien, som er længe siden, en Banke Smaasten paa omtrent 6 a 8 Læs og nogle Læs store Stene. De hindre aldeles Færselen paa Farvejene, og kunne i Mørke, let foraarsage Uheld.
Politivennen, 1802-01-01
Forslag til Bedste for Brændebærerne. Paa mange andre Steder seer man dem, som bære hugget Brænde op ao heje Trapper, at benytte sig af et meget belvemt Bæreiøj, der ligner en lille Srol, m i hvori det der forestiller Sædet er meget lavt og ikke udstaaende under en ret, men skeg Vinkel fra den Deel der forestiller Ryggen af Stolen. Dette Aæretøj kan magelig iumme en langt større Mængde Brænde, ent vore Bærere tage, og er meget mindre besværligt. Det er ulehageligt at see en Karl, sommetider en gammel Karl, vene sig under en saa ujærn trykkende Byrde, da han dog kunde hare det mageligere; og forunderligt nok at Brændebærerne ikke endnu have taget efter deres Kompagnoner Saugskærerne, der have deres Redskaber i meget god Stand.
Politivennen, 1802-01-01
En Skik i Studistræde. J Studistræde No. 6 * er en Skik opfunden, formodentlig kun iblandt de dovne Tjeneste Piger, som dog da de tjene i Stuen ere de nærmeste ved Gadeporten, men desuagtet ej lukke andre op, end dem der ringer 1 Slag paa Klokken; den der ringer 2 Slag skal første Sal lukke op o. s. v. men da denne Skik ikkun er nyttig for Husets Beboere og andre som veed det, og Ubekjendte let kunde blive fixerte ved ej at blive indladte, saa gjorde de bedst i, for at kræve Lydighed i dette, enten at slaae en Plakat udenfor paa Gadeporten hvorved om Aftenen skulde hænge en Lygte, paa det man til alle Tider kunde læse den, eller og skulde de ikke overøse fremmede Folk med Grovheder, som for første Gang kom i Huset.
Politivennen, 1802-01-01
Forslag til Theaterbestyrelsen. Det vilde være kun liden Bekostning men til, meget Gavn, om Bestyrelsen bifaldt det Forslag, at der uden for hver Jndgang til Parterret vare satte Skrabejern. Det skeer ikke sielden i Sneevejr, at det skraae Gulv bliver saa glat, at man falder derpaa.
Politivennen, 1802-01-01
Dyrtid paa Brød i England og Vien. J England er Brændevinsbrænden af Korn bleven forbudt paa 6 Maaneder, formedelst Dyrheden af Brødkorn. J Vien har Kejseren af samme Aarsag midlertidigen tilstaaet Bagerne 5 Gylden Oprejsning paa hver 2800 Pd. Meel, for at hjøre Brødet ligesaa vægtigt som forhen. Tillige er Udførselen af alle Levetsmidler for Heste og Kvæg forbudte.
Politivennen, 1802-01-01
Mangel paa Brandlygter paa Kongens Havemur. Man saae Brandlygter udhængte overalt i Gottersgaden ved den sidste Jldebrand, undtagen paa Kongens Havemur, hvor der nok heller ikke er noget at hænge dem paa. Da dette imidlertid har den saare naturlige Virkning, at Gaden ikke bliver oplyst, saa bliver denne Mangel formodentlig afbødet for Fremtiden.
Politivennen, 1802-01-01
J Anledning af den i No. 199. foreslagne Klemten fra Refo. mert Kirkes Taarn. (efter Jndsendt) Den som har foreslaget, at der fra Reformert Kirkes Taarn skulde klemtes i Tilfælde af Jldebrand, har nok ikke været underrettet om at der ingen Klokker hænge i bemeldte Taarn, og det af den Grund, at den reformerte Religion ikke er den herskende, men kun tolerert. Foreslageren maae derfor udfinde et andet Middel, thi hvor nyttig dette end var, er det dog endnu nyttigere at en herskende Religiost nyder tilbørlig Udmærkelse.
Politivennen, 1802-01-01
Bekjendtgjørelse. Det slemme Bræt uden for No. 263 i Aabenraa, som var anklaget, er borttaget.
Politivennen, 1802-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td, Rug Td. - 5 Rd. 3 Mk. - 6 Rd. Byg Td. - 22 - 23 Mk. Havre Td. 12 Mk. - 13 Mk. Fersk Flesk Lpd. 12 Mk. Æg Snesen- 38 Sk. Smør Pd.- 18 - 24 Sk. Ærter Sk. 4 Mk. 8 Sk.
Politivennen, 1802-01-01
Uordener. 1) Den i Aviserne af Prices yppige Avertissementer saa bekjendte og vidt berømte Bajas (alias Pupuis) har en Pudelhund der om Dagen for sine Konster er en Beundring, for Antoni- og Christenbennikostrædes Lærlinger. Om Aftenen derimod, viser den sin Færdighed paa en Maade, der fortjener det Almindeliges om ikke Vægternes Opmærksomhed. Den gaaer nemlig med en eller to Lygter paa en Stok, og lyser maaske af Nødvendighed sin Herre hjem. Hvorlet kunde ikke et frugtsommeligt og frygtsomt Fruentimmer møde dette Dyr; hvorlet kunde ikke Jldefare befrygtes af denne Uorden. 2) J store Regnegade No. 185 og 190 har første Sted en forneden udstaaende BlikTud, og sidste 2de Tagrender eller Tuder øverst paa Huset, som rækker over Fortogs Fliserne. Forbigaaende udsættes altsaa i Regnveir for at tilstænkes. 3) Paa Nørrebro skraas over for Bageren, har længe staaet imellem 2de Bygninger oprejst en Korn eller Halm Stak eller Hæsse; spørges altsaa om Brandforordningen intet herom forbyder. 4) Formodentlig er der ingen Frislagter paa Uldfelts-Plads, siden de anordnede Skilter der ikke sees. 5) J Adelgaden ligesom i Helsingørsgaden, sees mange udstaaende Bliktude, som Forbigaaende i Regnvejr udsættes for. 6) Paa Hjorte-Længden venstre Haand fra Borgergaden, findes 6 Stk. for neden udstaaende lange Bliktuder. Over Portens Længde i forrige Brabands Gaard i Christenbennikostræde, er en til Gaden lang Bliktud. 8) J Permadsens Gang kan man næsten daglig i Rendestenen, paa venstre Haand af den der gager ind fra Østergade, see Formodninger for at den Brændevinsmand, som boer paa den Side, maae tillade sig den fordømmelige Skik at pumpe Natterenovation ud. 9) Paa Taget af et ligeover for denne Brændevinsbrænders liggende Huus i samme Gang nedhænge en Mængde farlige Jstapper som burde slaaes ned naar ingen var paa Gaden. 10) Pistolstræde er saa truet med kæmpemæssige Jstappe fra næsten hvert Tag, at det maae gyse i En, naar man gaaer derigjennemt. 11) Fra Tagene af No. 150 og 151 i Skidenstræde hænge nogle særdeles store og truende Jstappe ned over de Gaaende.
Politivennen, 1798-01-01
Spørgsmaal. Hvad hedder den Garderofficer, der, skjøndt selv et meget ungt Menneske, hver Dag paa Fælleden udmærker sig med paa det haardeste at prygle Gardere, der ere dobbelt saa gamle som han, og som maaske begaae Fejl i Erereicen? Kan dette unge Menneske, om det skulde fordres, selv exercere i Geled uden at begaae Fejl?
Politivennen, 1802-01-01
Til Pramlaget. Da det er skeet i disse Tider, at Folk forgæves have sendt Vogne til Sandkisterne, og ilke kunnet erholde Sand, hverken tøndevis eller læssevis; saa spørger man det ærede Pramlag, der har udelukkende Privilegium paa den fordeelagtige Handelsgren at forsyne Staden mned Sand, hvorledes dette kan tilgaae; og foreslaaer man Laget tillige, hvergang Sand skulde mangle i en eller anden Sandkiste, at underrette derom ved et Avertissement, for at Folk og Vogne ikke skal gjøre Aprilrejser.
Politivennen, 1802-01-01
En ny Bestilling for Præsterne paa Landet. Jammerlig er den Uvidenhed man finder hos de fleste af den Københavnske Ungdom naar man fører dem uden for Vesterport - sjælden eller aldrig gaaer deres Kundskab om Landet længer end Valdbye forbi, - dette lidet Bekjendtskab med det Land hvori man fødes er og opdrages er højst dadelværdigt, og var det vel ikke af Vejen, om endeel Geistlige forenedes om, at give os Beskrivelser over Købstæder, Landsbyer, efter det interessante MønJbe ster Præsten Lorens Bynch har givet os i Jris og Hebe ved sin Beskrivelse over Anholt.
Politivennen, 1802-01-01
Koffardimatrosens Undervisning i Søartilleriet. Af Kollegialtidenden No. 52 d. A. sees, at der skal besørges trykte Reglementer og Undervisninger for Købstædernes Artillerister og Jægere. Denne Foranstaltning er ligesaa gavnlig som nødvendig. Man maatte derfor ønske at noget lignende gjordes for at danne Koffardi-Matroserne til større og hurtigere Brugbarhed i Tilfælde at de kaldtes til Orlogs. Mange af vore Koffardi-Skibe have Kanoner, og det var vist nok nyttigt om Skibsmandskabet i det ringeste vidste at bruge disse saaledes, at ikke enhver lille Sørøver eller Kaper, der blot pæger paa dem med en Kanon, skulde indjage dem Skræk. Man har hyppige Exempler paa, at engelske Købmandsskibe have værget sig imod Kapere og smaae Krigsskibe, ja endog undertiden nødet Angriberen til at stryge Flag. Dette skyldes maaske ikke lidet den Omstændighed, at de første Grunde af Søartilleriet hører til de Kundskaber en Navigatør maae lære. J de engelske Navigations-Lærebøger ere disse Underretninger om Artilleriets Brug tilføjede; og det vilde sikkert være godt, om det samme havde Sted ved vore Navigationsbøger. Maaskee kunde ogsaa disse nu oprettende Artillerikorpser i Købstæderne give Anledning til at afhjelpe den her omtalte Mangel. Hvor der var faste Batterier, kunde maaskee ogsaa haves een Kanon, der laae paa Rapert istedet for Lavet, og hvormed Søfolk der paa Stedet kunde øve sig. Eller maaskee hvert Steds Søfolk altid kunde høre med til Artillerikeret, naar de var hjemme, da de let ombord kunde modifisere det de havde lært af Landartilleriet til Stedet og Omstændighederne.
Politivennen, 1802-01-01
Nyttig Foranstaltning paa Volden. Med en prisværdig Opmærksomhed har Gouvernementet sørget for Voldenes Fremkommelighed ved at lade Voldene planere med Sneplove; saa at man nu meget magelig kan undvige de Mødende, istedet at den som før veeg maatte gaae til Knæene i Snee. Det vil ikke være paa urigtigt Sted, skjøndt maaskee lidt for tidlig, at bede Gouvernementet give disse yndede Spadseregange, i tilkommende Foraar en væsentlig Forskjønnelse eller rettere Forbedring, ved at forøge det nu saa overmaade ringe Antal af Bænke.
Politivennen, 1802-01-01
børnholmske Møllestene. En maget ønskelig og følgeværdig Benyttelse af indenlandske raae Materialier seer man i den begyndende Handel med børnholmske Møllestene. Allerede have ikke saa Møllere her i København og det øvrige Sjælland indseet hvor fordelagtigt det er, at have en indenlandsk Steen for omtrent 60 Skilling Kubikfoden, og altsaa for omtrent 30 40 Rdlr. istedet for at en Rhinsk ofte koster 100 Rdlr. og derover. Steenbrudet drives for kongelig Regning, og under Rentekammerets Bestyrelse. Stenene kunne faaes af hvad Tykkelse og Størrelse man opfiver, og tillige den Steenart man vælger, da der er flere end een Art, og af forskjællig Haardhed. Det var at ønske, at ogsaa den børnholmske Sementsteen af Rentekammeret besørgedes hidført til Salg, da man ganske mangler dette Material ved vore Vandbygninger, der vel endnu kun ere sfaa, men maaskee bleve flere, naar man alletider var vis paa at have et saa tjenligt Material, og for en billig Priis.
Politivennen, 1802-01-01
Dagens Torvepriser. Hvede Td. Rug, Td. - 5 Rd. 3 Mk.- 6Rd. Byg Td. - 21 - 23 Mk. Havre Td.- 12 Mk. - 13 Mk. Fersk Flesk. Lpd. 11 Mk. 12 Mk. Æg Snesen- 38 Sk24 Sk. Smør Pd.- 18 Ærter Sk.- 4 Mk: Uordener. 1) Fra Taget paa No. 141 og 142 i Aabenraa hænge nogle uhyre store Jstappe, som true med at slaae Hovedet itu paa de Gaaende.
Politivennen, 1802-01-01
Om Tranbrænderiet. Jmellem en heel Deel Jndretninger her i Staden, som sætte den Tænkende i en ubehagelig Forundring, er et stort Tranbrænderies Anlæg inden for Stadens Volde, ja paa lidet nær i dens Midte, højst mærkeligt. Den væmmelige Stank af dette Tranfabrik, der i det ringeste efter Jndsenderens Mening overgaaer i Ækelhed og Usundhed al anden Stank, forpester derfor altid, Vinden være hvordan den vil, noget af Staden, og da Sydvestvinden ikke er fjelden, saa har Amalienborg meget ofte den Ubehagelighed at være opfyldt med disse slemme Dampe. Hvor usund denne Stank er, kan man læse i hver Forbedringshuslems gustne An sigt. Jndsenderen har kun eengang beseet dette saa besynderligen benævnede Fængsel, men den utaalelige Transtank han der i een Timestid inddrak (man veed at Lemmernes Uld er indsmurt i Tran), paadrog ham en Upasselighed af nogle Dage, og een af hans Venner, som var med og som paa Loftet aabnede en Sidelem paa et af de fra Stuerne op over Taget udgaaende Trækrør, faldt om af den pludselige Virkning af den i Trækrøret samlede og stærkt opfarende Stank. Selv Hamborg, som ellers ikke kan berømmes for sin Renlighed, har sit Trankogeri udenfor Byen, ved Elvbredden nedenfor Hamborger Berg, saa at Staden dog kun under een Vind er plaget med Stanken. Vel muligt, at een Konstitution bedre end en anden kan taale Transtank, men at mange lide usigelig derved, er sandt; og hvorfor skal disse lide?
Politivennen, 1802-01-01
Om Brænde-Oplage. (efter Jndsendt) En af de Ting, som af enhver Patriot maa ansees som et Uhæld, er det naar et almennyttigt Foretagende standses for den Mand, som dermed søger at gavne sine Medborgere. Dette er Tilfældet med det af Hr. Kapt. Looft alt i tvende Aar holdte Brændeoplag. For omtrent 2 Aar siden lejede han af Generalitetets Territorium en Plads paa den søndre Side af Langebro, imod en aarlig Afgivt; de derpaa anvendte Bekostninger med Jndhegning af Plankværk o. s. v. beløb over 500 Rdlr. Denne indhegnede Plads brugte han til BrændeOplag af omtrent 5 a 600 Favne, og solgte det altid under Magistratens Pris, og enhver Jndvaaner kunde da faae saavel i halve som hele Favne. Pladsen havde han just valgt, da den laae ved Stranden, og Skibene kunde lægge der til at losse. Og neppe er der inden for Stadens Volde nogen Plads bekvem til Brænde-Oplag foruden denne og Magistratens, da Brandanordningerne ikke taale Oplag i Staden selv. Sikkert vilde det, hvis det Rygte er sandt, at Generalitetet havde opsagt ham Pladsen, være haardt for ham at have tabt i Bekostninger og Leje over 600 Rdlr. og for Stadens Indvaanere, alle at blive nødt til at vende sig til Magistraten, eller til de for samme Pris sælgende Partikulære, hvor dyrt end Brændet der maatte holdes.
Politivennen, 1802-01-01
Et Spørgsmaal til Bedste for Dem, som torve cørv eller Brænde. Har Skillingsmanden, paa Nørrebro eller paa nogen Bro her til Staden, Lov til, foruden sin Skilling at fordre, eller modtage ufordret, 6 Tørv af hvert Tørvelæs, og 1 Stykke Brænde af hvert Brændelæs? Man troer at han ikke har Lov dertil, og giør sig den Slutning deraf, at de som have Mod til at modsætte sig denne Afgivt, ere blevne fritagne derfor. Man troer at om endog en Misbrug er gammel, og indført før den nærværende Betjents Tid, og denne altsaa ikke har frembragt den bør han dog ikke taale den eller see igjennem Fingre dermed, hvor fordeelagtig den end kan være. Bønderne ere ellers saa vante til denne Afgivt, at man seer dem, for ej at forrykke deres Læs, at have de omtalte sex Tørv paa en Snor, færdige til Skillingsmanden.
Politivennen, 1798-01-01
Spørgsmaal. J Berlings sidstudkomne Maanedssavis staaer i Priskuranten: Levende Gjæs 2 Mk., Slagtede Gjæs 5 Mk. Man spørger paa hvad for et Torv i Kjøbenhavn levende Gjæs ere at faae for den Pris?