JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Efter Koncerten blev Melodien til Den tappre Landsoldat, spillet og istemt af Publikum, hvorefter et kraftigt Leve for Kongen og et Hurra for vore tappre Soldater udbragtes. Vi have et Par Gange omtalt, at de haderslevhusiske Beboere her i Egnen ere blevne tilsagte til at udføre Kjørseler og levere Furage til den fjendtlige Armee, og at de som ikke mødte bleve afhende af Dragoner. Nør Fardrup Sogn havde imidlertid negtet at møde i nogen Tid indtil for et Par Dage siden, da Beboerne besluttede at møde for at undgaae større Ubehageligheder. De haderslevhusiske Beboere i Sognet have saaledes leiet 15 Vogne, der med Proviantering for 5 Dage samt det af Fjenden udskrevne Korn og Fourage har kostet dem, saavidt vi vide 12 Gaardmænd, 500 Rbd. J Høirup og Roager Sogne er der ogsaa af Riberhuserne bleven forlangt og leveret Vogne, Fourage og Korn, hvorimod en preussisk Officeer, da han i Hvidding og Vestervedsted af tjenestfærdige Aander blev henvist til Riberhusere og Fourage, erklærede at han intet kunde fordre af disse Beboere. De haderslevhusiske Beboere have saaledes maattet udrede betydeligt, ikke alene til Fjenden, men ogsaa til vor egen Armee, fordens sidste Tilbagetog fra Haderslev, og det havde vistnok været billigt om de danske Beboere havde taget Deel i Leverancerne og Kjørselerne i det mindste til vor egen Armee, hvilket ikke skete fordi Ribe Amt formente ikke hertil at kunne udstede Ordre. Vi skulle endnu kun bemærke, at da vor Armee trak sig tilbage efter Slaget ved Slesvig toge de haderslevhusiske Beboere – efter hvad der er os meddeelt fra paalidelig Haand - ikke i Betænkning at levere Furage til Armeen paa Ribe Amts Rekvisition, og vi ville derfor henstille til de danske Beboere, om de ikke maatte finde det ret og billigt, at de, nu da hele Byrden hviler paa deres haderslevhusiske Brødre, paa een eller anden Maade søgte at lette dem denne Byrde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Nogle af de af Fjenden rekvirerede Vogne ere i disse Dage benyttede til at kjøre Balgjæster sammen paa en Gaard ved Haderslev, iblandt disse var ogsaa, efter fleres Beretning, den bekjendte Ridefoged Riedell.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
5te Søndag efter Trinitatis, den 23. Julii, holdes i Domkirken Gudstjeneste for St. Cathrine Sogn. Hr. Pastor de Thurah prædiker.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
De, som have tegnet sig for frivillige ugentlige Bidrag a 1 ls. til de Qvæstede og de Faldnes Efterladte erindres om, at Jndbetalingen overeensstemmende med vor tidligere Bekjendtgjørelse skeer hver Søndag Eftermiddag fra Kl. 4 til 6 saaledes, at de som have tegnet sig paa Listerne hos Mom. Fölsch og Bogbinder Andersen, betale til medunderskrevne Bentzen, de hos Gjæstgiver Nielsen til Aagaard, hos begge Bogbinderne Termansen til Bech og paa Tingstuen hos Paulsen. Det bemærkes derhos, at man fremdeles kan tegne sig hos een af de nævnte Medlemmer af Comiteen. Ribe den 20. Juli 1848. Dangaard. Thurah. Hans T. Bech. R. Aagaard. W. Bentzen. M. Paulsen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Bekjendtgjørelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Ribe Kathedralskole. Da Indbydelsesskriftet til den offentlige Examen neppe vil blive færdigt fra Trykkeriet til Examens Begyndelse, Tirsdagen d. 25, d. M., saa tilladet jeg mig herved at underrette de af Byens og Omegnens Beboere, som ville beære Examen med deres Nærværelse, at denne afholdes d. 25. 26 27. 28 og 29. d. M. hver Dag fra Kl. 8-12: Form. og fra Kl. 2-4 Efterm. Ribe d. 20. Juli 1848. C. H. A. Bendsen, Rector.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Den offentlige Examen i Borgerskolerne – Betalingsskolen og Friskolen – afholdes Tirsdagen den 25. Juli og de tvende følgende Dage. Examinationen begynder hver Dags Formiddag Kl. 8 og Eftermiddag Kl. 2. Børnenes Forældre og Foresatte, saavelsom Enhver, der interesserer sig for Underviisningen, indbydes herved til at beære Exammensprøverne med deres Nærværelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Ribe d. 20. Juli 1848. P. N. Fibiger, ord. Catechet og Overlærer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
De ærede Herskaber og Beboere her i Byen og Omegn, der saa velvilligen ydede deres Bidrag og Trykt i Ribe hos Chr. sal. Hyphoff. Gaver til Jndtægten af Concerten, som blev given til Fordeel for de i Krigen Saarede og Faldnes Efterladte, modtage herved paa Vedkommendes Vegne min forbindtligste Tak. Jndtægten beløb sig til 60 Rbd. som ere indsendte til Krigsministeriet i Kjøbenhavn. Varde d. 18. Juli 1848. Rohde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
En Jomfru, der paa egen Haand kan paatage sig Bestyrelsen af en større Huusholdning, søges til førstk. Mikkelsdag. Fæstecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Nogle Piger kunne til førstk. Skiftetid erholde Condition. Fæstecontoiret.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Ved Proclama af Dags Dato, der læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver som har Fordring i Boet efter afdøde Gaardmand Søren Lausten af Lunde, indkaldte til, inden 12 Uger, for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket endvidere bekjendtgjøres. Trøyborg Godses Skifteret d. 11. Juli 1848. Beck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Alle og Enhver som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Capitain Wilhelm Adolph von Friederiksen af 13de Linie-Jnfanterie-Bataillon indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Fredericia Skifteret, den 29. Juni 1818. Rahbeck. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest vil blive læst inden vedkommende Under- og Overret ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Enkefrue, Oberstinde Ane Christine Hviid født Bruun heraf Staden indkaldte med Aar og Dags Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Samme Varsel er givet Arvingerne. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fredericia Skifteret, den 29. Juni 1848. Rahbeck. Dræbye.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Jdet jeg har etableret mig her som Sømsmed anbefaler jeg mig med alle mulige Slags Søm, smaa og store. Min Bopæl er i Brogaden hos Hans Kohn, bag i Gaarden. Varde d. 13. Juli 1848. Otto Dobert, Sømsmedmester.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Ledige Skolelærerembeder. Ved Sønderhoe Skole paa Fanøe er 2det Lærer embede ledig til 1. Novbr. næstkommende og skal besættes med en Seminarist. Lønnen er 60 Rbd. aarlig foruden Kost og Logie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Ved Hyllerslev og Kiærup Skoler i Janderup Sogn er Lærerembedet ledig. Lønnen er 16 Tdr. Byg e. C. T. aarlig, samt Kost og Logie hos Beboerne i Nærheden af Skolerne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
Ved Nordby Skole paa Fanøe er for en Seminarist en Plads som Hjælpelærer ledig til 1 Septbr. næstk. Lønnen er 160 Rbd. aarlig. Den som ansættes maa tillige kunne forestaae Kirkesangen. Ansøgninger og disse Embeder indgives inden 14. August næstk. til Provst Tobiesen i Thorstrup pr. Varde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-21
En rask konfirmeret Dreng kan strax blive antagen som Møllerlærling paa Midtmøllen i Ribe Erichsen, Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Ribe. Avertissements-Tidende. Stifts Avis og Udgivet af Chr. sal. Hyphoff, redigeret af E. Hyphoff. Mandagen den 24. Juli. No 88.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Rigsforstanderen, Erkehertug Johan, er d. 11. Juli ankommen til Frankfurt og blevet modtagen med stor Festlighed. Dagen efter førtes han i høitideligt Optog til Nationalforsamlingen, og aflagde der det Løfte at overholde Loven om den provisoriske Centralmagt. Samme Dag nedlagde Forbundsforsamligen sine Funktioner. Rigsforstanderen er uansvarlig, en Bestemmelse, der har fremkaldt megen Misfornøielse hos den yderste Venstre i Forsamlingen og paa adskillige Steder i Tydskland. Derimod ere Rigsforstanderens af ham valgte Ministre ansvarlige. Til Forstanderens Virkekreds hører navnlig alt, hvad der angaaer Tydsklands Krigsvæsen og Forholdet til Udlandet. Gesandter og Hærens Overbefaligsmand udnævnes af ham og Spørsmaal og Krig og Fred med andre Magter afgjøres af ham i Forbindelse med Nationalforsamlingen Som Ministerpræsident nævner man Hr. Camphausen. Kongerne af Preussen og Hannover synes ikke at ville finde sig i at indtage nogen underordnet Stilling. Sidstnævnte har erklæret den konstituerende Stænderforsamling i Hannover, at dersom den provisoriske Centralmagts og Rigsforstanderens Virksomhed gjør noget Skaar i Hannovers Selvstændighed vil han ikke forblive i en Stilling, hvori han umuligt kan befordre Landets Vel; han vil forlade Landet saasnart dets og hans Rettigheder krænkes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Frankrig. Det nu herskende Parti beskylder La martine og hans Tilhængere for Deelagtighed i det sidste Oprør, og man paastaaer, at Lamartine beskylder Regeringen for det samme og han vil fremkomme med Paastande, der skulle sætte den i Forlegenhed. - Ved Paris skal dannes en Leir paa 50,000 Md. Linietropper. - Adskillige Pariserblade ere undertrykte, hvoriblandt "Presse med 70,000 Abonnenter. Dette Blad beskjeftigede alene 759 Mennesker, indbragte Statskassen daglig 2200 Fr. og forbrugte daglig for 4000 Fr. Papir, Typer og Farve.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Tyrkiet. J Moldau skal 10,000 Md. Russer, være rykkede ind og 4000 Md. Tyrker ville rykke ind i Vallachiet, hvor begge Magter traktatmæssigen ere berettigede til at intervenere til bedste for den afsatte Hospodar. Kolera. J St. Petersborg var Kolera den 8. endnu i Tiltagende, hver af de sidste Dage kom 1200 nye Patienter til, hvoraf over Halvdelen døde; dog bemærkes, at Dødeligheden iblandt de dannede og formuende Klasser, hvor man strax søger Lægehjælp, er meget ringe medens derimod de lavere Klasser ved deres Uforsigtighed med Hensyn til Diæten og deres Uvillie mod at søge Lægehjælp fremskynde Døden. Jfølge Forsøg, som ere gjorte af Videnskabsmænd, skal Luften i Petersborg nu næsten aldeles savne den Elektricitet, som den bør have og sædvanlig har, og man har ligeledes bemærket, at Magnetens Kraft betydelig er formindsket samtidig med Epidemiens Udbrud. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Indenlandske Efterretninger. Fædrelandet af 18. Juli meddeler fra nogle hæderlige og anseete Mænd fra det sydostlige Jylland, et Brev, som er fremkaldt af den uhyggelige Stemning, der gav sig tilkiende i Kbhvn ved det første Rygte og Vaabenstilstanden, og som syntes at lade udgaae en ugrundet og umoden Dadel over Ministeriet. Brevet dadler denne Misfornøielse, der vel nu er forbi, men som dog skal have gaaet saavidt, at man har tænkt paa et nyt Ministerium, en Foranstaltning hvorimod Brevets Forfattere paa det bestemteste protestere, og vi ere overbeviste om, at alle eller idet mindste den langt overveiende Pluralitet i Jylland tiltræder denne Protest. Baade med Hensyn til Forfatningssagen og den overhængende Fare, hvori Forræderi og troløst Overfald har styrtet Staten, have Ministrene handlet som redelige og dygtige Mænd, og vi ere pligtige at skjænke dem den Tillid, uden hvilken de intet kunne udrette.""Kun den Ting mene vi, at hele Folket ubetinget forlanger af Ministrene - hedder det videre i Brevet at de ved Fredsunderhandlingerne gjøre alt muligt for at rede os ud af det tydske Maskepi, saa vi faae bestemt at vide, hvad der er vort eget, for at ikke Tydskerne i Fremtiden saa let skulle kunne tage sig en Anledning til at overfalde os, naar dem behager, og for at ikke det danske Folk skal moralsk fordærves, naar det oftere maa see paa, at i Danmark er det ingen Forbrydelse at svige de helligste Pligter mod Konge og Fødeland, naar man blot holder til med en overmodig og uretfærdig Nabo. Lad da ogsaa Freden kræve Offre; vi maae jo, ene og forladte som vi ere, finde os i Opoffrelser, naar de ikke ere større, end at vi endnu kunne bære dem Og kun da, hvis det danske Folks og dets legitime Konges Ret skulde i den Grad agtes ringe af de store Magter, at man ikke vil unde os de nødvendige Betingelser for, at vi kunne bestaae som selvstændigt Folk; kun da, naar man ikke vil unde os en Land grændse, som kan forsvares, eller Ret til at raade i eget Land, kun da mene vi, at det er kommet til den Yderlighed, at vi maae reise os alle Mand og kæmpe Dødskampen med Tydsken for Livs og Frelses Skyld.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Hs. Majestæt Dronningen af Sverrig og Norge, gjæstede i forrige Fredags Hs. Maj. Enkedronning Caroline Amalie paa Sorgenfri Slot. (H. Av.) Overbefalingsmanden over de svenske Tropper i Fyen, Gen. Lieut. Grev Løvenhjelm har i en Skrivelse til Redaktionen af Aalb. Av. erklæret det af Flyvep. udspredte Rygte, at de svenske Tropper have indgivet en Petition til deres Konge om at maatte komme til Jylland for at angribe Tydskerne, for aldeles ugrundet. De svenske Tropper have ingen andre politiske Sympathier end deres Konges, siger Generalen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
De Udtryk, hvormed Kong Georg den Første d. 26. Julii 1720 til Kong Frederik den Fjerde af Danmark udstedte Garantiakten for Slesvig, ere Ord til andet som følger: "Saaledes lover og forbinder Hs. brittanniske Majestæt sig, for sig, sine Arvinger og Efterfølgere til at garantere og bevare ham (Hs. Maj. af Danmark) i en varig og fredelig besiddelse af den Deel af Hertugdømmet Slesvig, hvilken Hs. danske Majestæt har ihænde, og at forsvare den det bedste imod alle og Enhver, som maatte ville forsøge at forstyrre den, det være direkte eller indtrekte." Det er Ordene: den Deel af Hertugdømmet Slesvig, hvoraf Schleswigholsteinismen har villet udlede den Paastand, at England alene havde villet garantere Danmarks Krone den tidligere saakaldte hertugelige Deel af Slesvig. Men at denne Paastand er aldeles urigtig, beviser Hr. Th. Overskou i en Afhandling i "Flyveposten med uimodsigelige Grunde, af hvilke allerede følgende maa være afgjørende Hvad Hs. danske Majestæt d. 26. Juli 1720 havde ihænde, af Hertugdømmet Slesvig, var ikke blot hiin Deel, men en langt større Deel, næmlig næsten hele Hertugdømmet, blot med Undtagelse af Smaadelene: den hertugelig nordborgske Deel af Als, noget af Ærø med Staden Ærøeskjøbing og det lidet, som den glücksborgske Linie besad. (H. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Om Formiddagen den 18 dennes ere, ifølge NytAftbl., den brittiske Gesandt og den svenske norske Gesandt ved vort Hof, tilligemed Orholm afgaaede fra Kbhavn Nordpaa med Dampskibet "Hertha. Man vil vide, at Maalet for denne Reise er Fredericia og det danske Hovedkvarteer. Løbeseddel fra Generalkommanden i Veile, dat. d. 18. Julii, Kl. 10. Form.: "Da General Wrangel har erklæret sig imod nogle af Betingelserne for en Vaabenstilstand, er denne kun bleven afsluttet til imorgen Aften Kl. 10, til hvilken Tid det forventes, at vor Diplomat Reed vil være vendt tilbage fra Kbhavn med de fornødne Jnstruktioner; og for nu i ethvert Tilfælde at befinde sig i en bedre Stilling til at kunne møde Fjenden, har General Hedemann indtaget en saadan ved Veile, hvorhen han igaar for lagde sit Hovedkvarteer. – Nørrejyllands General kommando bryder sandsynligviis imorgen op til Aarhuus." (V. Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Fra Altona skrives under 15. dennes, at man fra den paalideligste Kilde er sat istand til at meddele, at det fra tydsk Side er gjort til Betingelse for Vaabenstilstanden, at Als skal rømmes af de Danske, og at den provisoriske Regering uforandret skal vedblive at bestaae. (V. Av.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
J den ulovlige Stænderforsamling i Rendsborg har Hertugen af Augustenborg erklæret, at Schleswig Holsteen var kun en Deel af Tydskland, og naar Tydskland sluttede Vaabenstilstand eller Fred, saa maatte man ikke sætte sig derimod.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Jfølge den nu indkomne officielle Rapport om Forpostsægtningen d. 29 og Retræten d. 30. Juni, har vort Tab ved denne Affære været følgende: 3 Døde: de frivillige Espingolister Johan Rollin og Peter Kruse, der ere begravede i Kolding, og Menig Anders Jespersen Vallentved af 4. Reservebat. J. Kompagni. 14 Saarede: Sappor Grønfeldt af 1. Jngeniørkomp., frivillig Espingolist Chr. Fr. Kofod, Dragonerne R. Petersen Dougshøirupsmark af 6. Reg. 3. Esk., og Jørgen Hansen Heden af f. R., Underkorporal Thomas Hansen af 13 Bat. 1 Komp.; af S. Bat. 1. K. de Menige Niels Ginnerup, Ole Kristrup og Lauriz Saxbjerggaard, af 43. Bat. 1. K. de Menige Niels Hansen Bredt, Overkompl., Mads Holm, Hans Peter Kock, og af 2. K., Jens Riis, Underjæger Peder Madsen Ballinge af 3. Jægerk. 4 K. og Menig Jens Christian Havre af Lieutn. Jagds K., samt 42 Savnede, for største Deelen af 13. Bat. (Fyens Av.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Brev fra en Svensker i vor Hær, dat. Frorup i Nordslesvig d. 22. Junii. "For at J derhjemme rigtigt kunne forstaae denne Krigs Beskaffenhed, maa jeg først kortelig beskrige Terrænet. Landet er gjennemskaaret af Grøftevolde og Hegn i 3400 Alens Afstand fra hinanden, bestaaende af Tjørn og andre tætte Buskværter. Bag disse ligger man i Kjæde og skyder tilmaals efter hverandre. Naar man har holdt ud et Kvarteerstid eller lidt mere dermed, begynder det at blive for eensformigt; man raaber da til Soldaterne rask over, Gutter, Huggerterne drages og hver og en søger i den størst mulige Fart at hugge en Aabning gjennem Hegnet. Naar man saa er kommen vel igjennem, begynde Kuglerne at hvine og pibe omkring Ørene paa en Maade, som er lettere at forestille sig end at beskrive. Fjenderne blive naturligvis glade, fordi de endelig have faaet nogen at sigte paa og benytte sig ogsaa flinkt deraf. Saasnart 10-12 Mand lykkelig have banet sig Vei gjennem Hegnet, kommanderer Officererne: rask fremad, frisk paa med Bajonetten, Hurrale og nit gaaer det mod Fjenden i Stormskridt. Fjenden reiser sig da ogsaa bag sit Hegn og hilser de Fremrykkende med en Kugleregn, dog, som jeg formoder, uden at sigte, thi paa nært Hold skyde Tydskerne altid forbi. Jmidlertid falder naturligvis en og anden af de Fremstormende, og Resten besætter Hegnet, som Fjenden for det meste har den Høflighed at forlade i Spring, og da man ikke gjerne vil staae tilbage i Gavmildhed, saa sender man ham uden videre Kompliment et og andet Blaabær med paa Veien. Naar Hegnene forsvares tilbørligt skulle de næsten være uindtagelige, thi de ere allerede ved deres naturlige Beskaffenhed et saa godt Værn, at der udfordres utrolig Møje og Anstrengelse for at gjennembryde, dem, og naturligvis blive Vanskelighederne mangefold forøgede, naar Hækkerne ere spækkede med Bajonnetter. Desuagtet joge vi dog den 28. Mai Hannoveranere, Brunsvigere og Oldenborgere frem foran os fra Hegn til Hegn næsten 1 1/2 Miil, men denne Jagt varede ogsaa til det blev mørkt. – Af de Officerer, som falde, ere næsten alle Premierlieutenanter, da de føre Kjæden mod Fjenden, hvorimod Kapitainer og Sekondlieutenanter sædvanlig gaae i Reserven, saafremt ei hele Kompagniet er rykket ud, og det skeer sjeldent. (Dagl. Alleh.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Af alle til det slesvig-holstenske Ridderskab henhørende Familier er, saavidt vides, ene og alene den ved Rigdom, Kundskaber og Dannelse udmærkede Familie v. Plessen ikke kompromitteret ved, at nogen af den Slægt har taget Deel i Opstanden imod Kongen af Danmark. Navnlig ere saavel Gesandten i Berlin, Grev Plessen, som og Legationssekretæren i St. Petersborg, Baron Otto Plessen, og Deputeret i Rentekammeret, Baron Carl Plessen, forblevne den danske Sag hengivne, og er det isærdeleshed den sidste, til hvis Retsind, Patriotisme, Dygtighed, Karakterfasthed og Jndsigter, til hvis Kundskaber, angaaende Lokal- og Personal-Forholdene i Hertugdømmerne man mere og meere bliver henviist og hvis Uegennyttighed og Retsind selv af hans polittiske Modstandere i Hertugdømmerne ikke omtvivles. (Kbhp.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Priserne paa det d. 18 og 19. ds. i Odense afholdte St. Knuds Marked ere i Fyens Av, opgivne saaledes: Unge gode Heste betaltes med 110 a 130 Rbd., gamle do. fra 30 til 50 Rbd., Smør fra 10 til 11 Rbd. pr. Fjerd., 15 a 16 Mk. pr. Halvotting; Flæsk 21 a 24 Mk. pr. Lpd.; Æg 18 a 20 s. Snesen; Boghvedegryn 7 Mk. Skjeppen; Byggryn 5 Mk. Skp.; Hørlærred 20 a 26 s. pr. Al.; Blaarlærred 16 a 18 s.; Dynevaar 3 a 4 Rbd., do. pr. Al. 32 a 36 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Ledige Embeder. Mon Sognekald i Viborg Stift. Gl. Angivelse 200 Rbd. Opslaaet vakant den 10. Juli.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Et Adjunkt Embede ved Frederiksborg lærde Skole, i hvilket fortiden bliver at overtage Underviisningen i Latin og Græsk samt i Historie og Geograst. Aarlig Gage 4000 Rbd. – Et Adjunkt Embede ved Kolding lærde Skole, i hvilket HovedUnderviisningsfagene ere Naturhistorie og Naturlære. Aarlig Gage 400 Rbd. – Begge disse sidste Embeder ere opslaaede vakante den 11. Juli. B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Kjøbenhavns Børs-Kours, den 18. Juli. Hamborger Banco a vista 199 1/2 pCt. Bank-Diskonto 5 pCt. London 3 M. 8 Rbd. 90 s. Do. K. S. 9 Rbd. 2 s. Disconto paa Vexler paa Hamborg 4 pCt. 4 pCt. Kongl. Obligationer 94 a 95 Rbd. - Nationalbankactier 149 1/2 a 150 Rbd. Ribe. Jfølge flere Blade var Vaabenstilstand, sluttet mellem begge Generaler til i Onsdags Aftes. Vi have dog ikke erfaret, at Fjenden endnu er gaaet ind i Jylland.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Fra Slesvig vedblive unge Folk, der ere udskrevne til Rendsborg, at flygte til Jylland. Jforgaars kom saaledes 6 raske Karle fra Apenradeegnen igjennem Byen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Ribe Torvepriser, d. 22. Juli. Rug pr. Td. 2 Rd. 16 1s.; Byg 1 Rd. 32 s.; Havre. Rd. 10 ls.; Boghvede 1 Rd. 40 ls.; Boghvedegryn pr. Skp. 2 1/2 s.; Byggryn 26 ls.; Smør pr. Pd. 6.16. Æg 5 s. Snesen Kartoster pr. Skp. 8 s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
(Jndsendt.) Berl. T. Nr. 1773 indeholder et Brev fra London, hvori vort kjære Fædrelands commercielle Forhold omhandles. Jkke mindre end Brevskriveren ønsker Jndsenderen heraf en Emancipation fra Hamborg, ikke alene fordi vor egen Fordeel opfordrer dertil, men ogsaa, og fornemmeligst, paa Grund af det fjendtlige og hadefulde Sindelag Hamborg paa saamange Maader har lagt for Dagen imod os. Man indvende ikke herimod, at kun nogle Exalterede i Hamborg ere os fjendske, at den fornuftigttænkende Hamborger erkjender vor Ret og ønsker vor Sag retfærdigen ordnet; en saadan Jndvending har intet at betyde saalænge Kjøbmændenes Hovedorgan, Borsenlisten, saa skjendigt søger at nedværdige os i Verdens Øine ved sine lognagtige Artikler. Et hollandsk Blad har sagt, at Forræderne mod Danmark har kjøbt dette Blad for at de der kunne udspy deres Gift imod os; dersom den hamborgske Handelsstand ikke deelte Forrædernes Anskuelser og Sindelag imod os, da havde den forlængst overbudt disse eller paa anden Maade søgt at virke mod dens OrgansSlethed, hvortil der kun findes Mage i enkelte af de slesvig-holstenske Blade. Men det vil ikke være saa ganske let, som bemældte Brev udtaler, i alle Henseender at rive os løs fra Hamborg, fra gammel Vane og Slendrian.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-07-24
Hvad Kolonialhandelen angaaer, da staaer det fuldkomment i Kjøbenhavns, Provindsernes og Flensborgs en gros Handleres Magt at tilegne sig den, og dertil udfordres: 1) At de sælge ligesaa billigt som Hamborg, og ligesom denne By søger den større Gevinst i den betydeligere Omsætning, hvilket er meget let, da Hamborg tager en god Avance. Desuden have vi for transatlantiske Vare en Toldbegunstigelse, som muligen ogsaa kunde udvides til alle Varer, der bevisligen indføres direkte fra Produktions- eller Fabrikationsstedet. Hertil kommer, at Varene ved at gaae over Hamborg ved Løsning, Ladning, Stadertold, Hamborger Ind- og Udførselstold, Pakhuusleie, Assurance i Pakhusene a. paaføres en Udgivt efter deres højere eller lavere Værdi og Kvantitet af fra 2 til 10 pCt. 2) At de give ligesaa lang og villig Credit. Heri staaer Kjøbenhavn langt tilbage for Hamborg. Vi vide saaledes, at da de nærværende Tidsomstændigheder have ført den jydske Kjøbmand til Kjøbenhavn, er endogsaa flere meget solide negtet Credit. Vil den kjøbenhavnske Handelstand selv bidrage noget til at fore den jydske Handel til sig, da maa den først og fremmest lægge sig efter at give Credit lige med Hamborg; thi uden Credit kan Handel ikke existere. 3) At de aarligen to Gange lade Landet bereise af Agenter, da det saaledes nu engang er ført i Brug.