Den Vest-Sjællandske Avis, 1832-12-29
Denne besynderlige Naturbeskaffenhed har ikke kundet undgaae at frembringe en særegen AandsUdvikling hos dette Lands Beboere, Ægypten har i Oldtiden været Landmaalingens, Vandbygningens og Astronomiens Land, paa hvilke Gienstande dets Beskaffenhed ledte det Folks Opmærksomhed, som havde taget det i Besiddelse, og dets isolerede Beliggenhed har tient til at udvikle hos det, i den ældste historiske Tidspunkt, en høist original og beundringsværdig Cultur, hvoraf de mærkværdigste Mindemærker ere tilbage, endskiøndt den maaskee er oprindelig indbragt fra Asien. Men de to Bestemmelser som Naturen synes at have anviist dette Land, at blive et Middelpunkt for den gamle Verdens Handel, og at tiene til en Boepæl for et uafhængigt Folk, ere hidintil ikke blevne opfyldte, undtagen i den fierneste Oldtid, atter et Beviis paa at et Lands naturlige Beskaffenhed ikke allene afgiør dets Skjebne, og at denne ikke mindre beroer paa under hvilken Himmelegn det er beliggende, og af hvilken Menneskerace det er blevet taget i Besiddelse. Dog har den Menneskerace, som beboede Nillandet i Oldtiden været høist mærkværdigt, selv i Mumiernes Ansigtstræk spores endnu dens paafaldende Phystognomie. Ægyptens Oldtids Kultur var Kronen for Afrikas Kultur; den var hiint Overtroens Lands Fetisisme iklædet Philosophiens Dragt. 28. Den mindste; men hidintil den mærkværdigste Deel af Jordkloden staaer allene tilbage at betragte, nemlig Europa; Oplysningens og Kulturens nærværende Sæde, og som uagtet sin ubetydelige Udstrækning er den herskende Deel paa Jorden; et nyt Beviis paa den menneskelige Fornufts Overmagt over physisk Kraft, naar et Lands Beboere ere af Naturen skikkede til hiins fortrinlige Udvikling, og naar den tillige befordres ved et gunstigt Klima og ved en fordeelagtig Beliggenhed. Ere virkelig Europas Beboere en bedre organiseret Menneskerace (den hvide eller Kaukasiske), som af Naturen er skikket til at modtage en høiere Kultur og Aands Udvikling, saa er det høist beundringsværdigt hvorledes der er anviist den den Plads til at udbrede sig paa Jorden, som var meest beqvemt til at befordre denne Kultur og Udvikling og til at lette den Virksomhod, som deraf maatte være en naturlig Følge. Næsten hele Europa ligger under det temperende Klima; det er frit for Ørkener, det er giennemskaaret af seilbare Floder; store Arme af Havet trænge sig ind i det og deele det paa alle Sider; Europa er aldeles den frie indbyrdes Forbindelses= og den lette Aandsudviklings Moderland; og hvor fordeelagtigt er ikke dets Beliggenhed for at udvide sin Virksomhed og lette sin Forbindelse med de øvrige Jordensdele; det er landfast med Asiens, og store Have sætter det i Forbindelse med de øvrige Fastlande. Er det at undre over at Enropa har spilt den første Rolle paa Jordens Skueplads og at det vil beholde den saalænge indtil den nye Verden, dets opblomstrende og kraftfuldere Datter vil engang i Tidens Følge først tillade det at spille den anden. J den gamle Verden har kun Asiens og Afrikas Ørkener sat Grændse for dets Herredømme, i den nye Verden vil Europa finde den i hiins indre Kraft, naar den først begynder at udvikle sig i sin hele Kraftfuldhed. 29. De Fordele, som Europa efter sin naturlige Beskaffenhed og Beliggenhed forskaffer sine Beboere i Henseende til Udvikling, Virksomhed og Magt, forene sig i en forstærket Grad ved det saalænge lykkelige Øeland, som fra Vesten slutter sig til det. Man kan sige, at England indbefatter ligesom en Qvintessens af alle de naturlige Fortrin, som giøre Europa skikket til at frembringe en virksom og dannet Menneskeslægt; det er derfor begribeligt at dette Land er blevet Kulturens Hovedsæde og det Middelpunkt, hvorfra den politiske Virksomhed paa Jorden fornemmelig udgaaer, og at det kan udstrække sine Forbindelser og sin Jndflydelse til Jordklodens fierneste Egne. Vil man have en klar Forestilling om hvilken Jndflydelse Bygningen af vor Jords Overflade kan have paa Menneskeslægtens Foretagender, saa har man kun nødig at henvende sine Blikke paa England. 30. Vi ville slutte disse Betragtninger med nogle Ord af Herder, han siger (Philos der Gesch. der Menscheit 1 Th. 467.), hvorfor udmærker Enropa sig ved sine Nationers Forskiellighed, ved sin Mangfoldighed i Sæder og Skikke, og allermeest ved de Jndvirkninger, som det har havt paa alle Jordensdele, Jeg veed vel at flere Aarsager støde her sammen, som man ikke let kan her sætte ud af hinanden; men en physisk Aarsag, som har medvirket dertil, er unægtelig, nemlig dets giennem skaarede og paa mange Maader dannede Land.Da Asiens Folkestægter droge hertil paa forskiellige Veie og til forskiellige Tider, hvilke Fiorde og Bugter, hvormange og forskielligt løbende Strømme, hvilken Afvexling af smaae Biergstrækninger fandt de da ikke her, De kunde komme sammen og igien adskille sig, virke paa hinanden og igien leve som Fiender; denne mangeleddede lille Verdensdeel var derfor Handelsædet og Foreningspunktet i det Smaae for alle Jordens Nationer. Det Middellandske Hav allene, i hvilken høi Grad, har det ikke havt en afgiørende Jndflydelse paa Enropa, saa at man næsten kan sige, at dette Hav allene har befordret Overgangen og Fremgangen, for hele Oldtidens og Middelalderens Kultur, Østersøen staaer langt tilbage for det, da det ligger langt mere mod Norden, mellem haardere Nationer og mere ufrugtbare Lande, og ligesom paa en Bievei af Verdens store Handelsplads; desuagtet er det dog hele Nordeuropas Øie, uden det vare de fleste tilgrændsende Lande barbariske, kolde og ubeboelige; det samme er Tilfældet med Jnd snittet imellem Spanien og Frankerige, med Kanalen imellem dette og England, med Englands, Jtaliens og det gamle Grækenlands Skikkelse. Man forandre disse Landes Grændser, tage her en Havbugt bort, lukke hist et Stræde til; og Jordens Dannelse og Ødelæggelse, og hele Nationer og Verdensdeles Skjebne gaaer en ganske anden Vei igiennem Aarhundrederne. Den Jndflydelse, som Jordens Produkter have havt paa Menneskene og Menneskeslægtens Skjebne. 1. J hvor flygtige end de Blikke ere, hvormed vi have betragtet Jordens Figur, dens Bevægelse og dens Bygning saavel i det almindelige som i det enkelte, med Hensyn til Menneskeslægtens Begivenheder, saa paatrænger sig os dog derved den Overbeviisning, at Menneskeslægtens Skjebne for en stor Deel beroer paa den Planets Figur og Construction, som den boer paa eller det Forhold hvori den staaer til den; og at en anden Form af dens Overflade og en anden Beskaffenhed ved dens Jndretning vilde have bragt ganske andre Begivenheder tilveie. Men Jordens Bygning er kun een Hoveddeel af dens Beskaffenhed, dens Produkter, eller de af dens Frembringelser, som kunne tiene til dens Fornuftige Beboeres Fornøielse eller Nytte, er den anden; deres Jndflydelse paa Menneskeslægtens Foretagender og Skjebne er derfor ikke mindre betydelig; men er beføiet til at sige, at Jordens Bygning, dens Frembringelser og Menneskenaturens særegne Characteer ere de tre Hovedhiul, hvoraf Menneskelivets hele Virksomhed, og Menneskeflægtens Foretagender og Skjebne udspringe. (Omden sidste Gienstand er handlet i det første Bindaf dette Værk No. 29 S. 11516.) 2. Den usynlige Fornuft, som har givet Jorden sin Jndretning og sat dens fornuftige Beboere, i et vist Forhold til dens Beskaffenhed, har tydeligen havt til Formaal ved den Rigdom paa behagelige og nyttige Produkter, hvormed den har udstyret denne, at vække Menneskenes Begiærligheder, sætte dem i Virksomhed og befordre deres indbyrdes Forbindelse og derved deres Aands Udvikling. Derfor den Forskiellighed af Frembringelser, som fængsle Jnteressen og opflamme Lysterne; derfor den Fordeling af de vigtigste Probukter imellem de forskiellige Egne af Jordens Overflade. Det Planteædende Dyr vandrer imellem sin Føde, denne tilbyder sig for det allevegne, det bliver derfor dorsk og uvirksom. Rovdyret drives af Vanskeligheden ved at erholde sin Føde til Virksomhed, som deels yttrer sig i Kraft og deels i Snedighed; men dets Ønsker ere indskrænkede: allene for Jordens fornuftige Beboere tilbyder sig en Mængde af Nydelser, som indtage Sandseligheden, henrive Jndbildningen, bevæge Fornuften til Anstrængelser, udvikle dens Kraft; men sætte den ogsaa i Fare for at beherskes af Sandseligheden. Naar man kaster et Blik ud over Jordens Produkter, saa kan man tillige ikke afholde sig fra at tænke paa de Handelsforetagender de have frembragt, og de indbyrdes Kampe imellem Jordens Folkeslægter, som de have opvakt, deres store Jndflydelse i Menneskelivets Hændelser ville blive os klare, naar vi foretage os en Gang igiennem Naturens tre Riger for at tage dem i Øiesyn 3. Vi begynde med den døde Natur, med disse livløse uorganiske Legemer, som ere saa uvirksomme i sig selv, og som dog i Menneskets Haand have virket saameget i Verden. Jord- og Biergarterne synes vel ikke at have nogen videre Jndflydelse paa Menneskelivets Begivenheder, uden forsaavidt de udgjøre de Masser, hvoraf Jordens Bygning er bleven opført, og af hvilken, saameget at det der skeer i Verden er afhængigt; og de synes allene at tiene til at befordre det huuslige og borgerlige Livs Virksomhed, og dog har blandt disse den pragtfulde Ædelsteen, det til Konstarbeider dannelige Marmor og flere Kostbarheder af denne Deel af Naturen vakt Menneskenes Attraae og forøget deres Forbindelser, foruden at de have opvakt deres Talenter og Opfindelsesevne og været en Gienstand for deres Konstfærdighed. Ædelstenen er bleven slebet; Marmoret omdannet til skiønne Statuer, Reliefer og Søiler. - Af større historisk Vigtighed ere de brændbare Stoffer, som Jordens eller Havets Skiød indeholder; det Rav, som Enropas nordlige Have udkaster, var det første Middel i Oldtiden til at vække de sydligere Nationers Begiærlighed, for at beseile og lære at kiende disse koldere Egne; og de store Steenkulslag, som findes i Jorden udgiøre Hovedkilden til de Landes Rigdom, som besidde dem i Mængde; herpaa har England grundet sin uhyre Velstand; herpaa holder det den vedlige. Og hvor vigtigt er ikke Svovlet, som i Forbindelse med Salpeteret danner Krudtet, hvis Opfindelser har forandret Krigens og Staternes Beskaffenhed; tilbudt den menneskelige Aand de vigtigste Gienstænde for Eftertanken og givet Europas Folkeslægter et afgiørende Overherredømme paa Jorden. Man seer at de brændbare og de saltagtige mineraliske Legemer have i Forening med hinanden bevirket de største Forandringer i Menneskelivets Begivenheder; men ogsaa Saltet for sig er et Mineral, som sætter Menneskene i uophørlig Virksomhed og bringer Nationerne i Forbindelse med hinanden; det findes i samme Lande i stor Overflødighed, og det mangler aldeles i andre, det udgiør et af Menneskets første Fornødenheder, og det er derfor et Middel til at nøde de raaeste Nationer til at træde i Handelsforbindelser med hinanden f. Ex. i Africa, hvor mange Nationer aldeles mangle Saltet, og det aabner derved Adgangen til Meddelelse af Jdeer og derved til Civilisation. - Men endnu mere end disse mineralske Legemer have Metallerne været en Hoveddrivefiæder i Menneskeslægtens Foretagender; det er mærkværdigt, at de mineralske Legemer, som findes i en adspredt Tilstand, og som med Møie maae udbringes, have været af en langt større Jndflydelse i denne Henseende end de, som forefindes i store og let tilgiængelige Masser. J Oldtiden var allerede Tinnet det Middel, som bevægede Phoenicier og Chartaginenser til at beseile det dengang endnu vilde Englands Kyster, ligesom samme Metal endnu lokker Europæerne hen til Chinas, eller Kobberet til Japans Kyster. Kobberet var i Oldtiden Krigens Redskab, det stærkere Jern fortrængte det siden, og hvorpaa har Nationernes Skjebne meere beroet end paa Brugen af Sværdet, J Jern=Ertser blev Magneten fundet og nu frarev Jordens mørke Skiød den stiernefulde Himmel den Ære at veilede de Søefarende paa Jordens vildsomme have (det var en Nutidens Seier af Gæa over Uranus); Menneskeslægtens Virksomhed fik derved et nyt Sving, og disse ædle Metaller, som ved deres Skiønhed, deres Haardhed, deres Uforgiængelig hed, deres Villighed til at antage en vis bestemt Form og tillige deres Sieldenhed, have bevæget Menneskene til at antage dem som et almindeligt erkiendt Repræsentativ for alle legemlige Ting af Værd paa denne Klode; hvor have de ikke opflammet Menneskenes Begierligheder, til hvilke vovelige Foretagender have de ikke tilskyndet dem, hvilke Grusomheder have de ikke foranlediget, disse Produkier, som bære de ædles Navn, have foranlediget de uædelste Handlinger. Allerede i Oldtiden bevægede Tørsten efter Guld de handlende Søefarere til at foretage de farligste Søereiser og som syntes at overstige deres Jndsigter og Duelighed, for at komme i Besiddelse af Afrikas Guldstørvovede sig Caravaner ind i denne Jordensdeels brændende og farlige Egne, og Skibene søgte til dets fraliggende Kyster. Begiærlighed efter dette Metal fuldendte Amerikas Opdagelse og Erobring. i et kort Tidsrum og havde de frygteligste Rædselscener til Følge, ligesom siden efter en Hovedforandring i Europas indvortes Forfatning. Kort sagt, Sølvet og Guldet have ledet Jordklodens cultiverede Nationers Foretagender hen imod Jordens hedeste og midterste Egne og derved tilskyndet dem til at opdage dem og til at træde i en Forbindelse med dem, som ellers ikke saa let vilde have fundet Sted formedelst Klimatets Ubehagelighed; og dersom denne Begiærlighed imellem har forledet Menneskene til oventyrlige og daarlige Handlinger, som f. Ex. alle de forgiæves Forsøg, som ere gjorte for at opdage det formeentlige Guldland, Eldorado, i Sydamerika, saa har dog ingen Gienstand for de menneskelige Begiærligheder meere tient til at giøre Menneskene bekiendte med den Klode de beboe end denne. 4. Bortvende vi vore Betragtninger fra de mærkværdige Produkter, som Jorden frembringer i sit Skiød, og henvender man dem til de ikke mindre mærkværdige, som den frembringer paa sin Overflade, saa finder man ved først at betragte de levende; men ikke følende Skabninger, som beklæde den eller ved at betragte den vegetabiliske eller den blot organiske Natur, endnu langt større Forskiellighed end ved de Produkter, som frembringes under Jordens Overflade. Hine ere i det Hele tagne meere skikkede til at tilfredsstille Menneskenes absolute Fornødenheder end disse; men deres Jndvirkning i Menneskelivets store Tildragelser er ikke saa stor som de uorganiske Produkters, hvilke gjemmes i Jordens Skiød. Jmidlertid er dog ogsaa deres Jndflydelse paa Menneskeslægtens Foretagender stor og af betydelige Følger, ogsaa de ere i utallige Forhold fordeelte over Jordens forskiellige Egne og bringe dens Folkeslægter nu ved dens Nytte og nu ved den Fornøielse de yde, i en vedvarende Forbindelse medinanden; ogsaa ved dem opflammes megen Begiærlighed og megen Kamp opvækkes paa Jorden. Hvormeget er der ikke f. Ex. bleven kæmpet omde Egne i Amerika, hvor de vigtigste Farvetræer, voxe, hvilke idelige Anledninger til Krige have ikke de Vestindiske Øer været, fordi de vare tienlige til Sukkerets og Kaffeens, Bomuldens og Jndigoens Dyrkelse, drages ikke Europas nordlige Beboere idelig hen til dens sydlige Egne, for at forskaffe sig de saa behagelige Sydfrugter og deres Vine, og hvilken Værd har ikke Europas nordlige Land formedelst sine Skove for dens Sydbeboere, knytter ikke Theetræet Forbindelsen mellem Europa og China, Riisen, Bomulden og Kryderierne imellem denne Jordensdeel og Jndien har ikke Hampen gjort Rusland til Englands naturlige Allierede, og vil ikke den nye Hampplante Phormium tenasom voxer paa Nyeseeland ikke engang i Tiden forbinde den sydlige Halvkugle med den nordlige: allerede Brødfrugten er et saadant Baand, og har foranlediget vigtige Expeditioner, Tobakken, Cacaoen, Kartoflerne og Chinaen vare fire vegetabiliske Produkter i den nye Verden, som giorde den uundværlig for den gamle, saaledes sætter Planterigets Produkter Jordens Nationer i en uopløselig Forbindelse med hinanden og fletter en Kiæde af Virksomhed, Planer og Foretagender, som aldrig ville ophøre.