Corsaren, 1844-03-08
Endnu et Brev. Høistærede Publicum! Det er tidt og ofte blevet bebreidet de liberale Blade, at de nok kunne dadle og rive ned, men ikke bygge op og navnlig ikke levere nogen brugbar Plan, hvorefter deres Ønsker i Virkeligheden kunde realiseres. Navnlig blev denne Anke fremført i Constitutionssagen. Oppositionsbladene forlange Alt yttredes der, under det vage Navn Constitution; men see, om de kunne tilveiebringe et nogenlunde: brugeligt Udkast, hvori Tingen er behandlet practisk, Vanskelighederne gaaede imøde, Hindringerne for en slig Forfatning bortryddede o. s. v. Denne Anke skal ikke høres oftere: "Corsaren" giver en ny Forfatning. Fra April Qvartal d. A. vil en forandret Regerings- og Forvaltnings-Organisme, vi mene en ny Distribution af "Corsaren", tage sin Begyndelse. Man vil spørge, hvorledes vi kunne sætte dette i Sammenligning med en ny Statsforfatning, hvorledes vi kunne betragte Abonnenterne som vort Folk, Hvorledes? Ere de da ikke vort Folk? Tage vi ikke deres Penge? Have vi ikke mange Gange taget deres Penge, uden at de have faaet Noget derfor? Have vi aflagt Regnskab? o. s. v. o. s. v. Videre: Den Forandring, vi ville iværksætte, gaaer ligesom en Constitution ud paa at forganisere en simplificeret, hurtigere, mindre bekostelig Forretningsmaskine, hvorved der holdes tilbørlig Control. Endvidere: Den væsenligste Hindring for en ny Forfatnings Jndførelse er, som Fædre. landet, tidt og ofte har sagt, ikke Kongen, men Bureaukratiet. Det er heller ikke, Corsaren, selv, der saa længe har opsat den paatænkte Forandrings Jværksættelse, det er dens Bureaukrati, dens mægtige Embedsmænd, som nok tilsyneladende ere dens lønnede Agenter og Commissionairer, men i Virkeligheden næsten aldeles uafhængige. Disse ville ikke befordre den nye Forfatning, fordi Forandringen er imod deres Jnteresse. De sige Nu har det jo gaaet i fire Aar, saa kan det sgu gaae det 5te med. Hvad vil De have den Uleilighed for? Tetat c'est rous - "Corsaren", det er Dem! De er ikke til for Abonnenterne, men Abonnenterne ere til for Dem o. s. v. Dog - ikke Alle sige det! Der gives ogsaa liberale Embedsmænd, ogsaa iblandt Buxeaukraterne findes der Folk, som ere fulgte med Tiden. En af vore høieste Embedsmænd, Hr. Reitzel, har været den meest forekommende, den liberaleste, den humaneste. Men vor Geheime-Statsminister, den lille Høst, er en slem Torn og sætter sig med Hænder og Fødder imod. Vor Minister for det Udenrigske, Hr. Steer(han besørger nemlig væsenlig de norske Anliggender), er aldeles uberørt af Tiden og staaer med Haardnakkenhed paa sine 33 pCt. Hvad gjorde vi nu ved Bureaukratiet, der satte en saa stærk Modstand mod vore landsfaderlige Beslutninger? – Ja, de sige rigtignok, at vi ikke behandle dem kongeligt, men ligemeget: vi have gjort vor Beslutning energisk og udført den uden dem. Men, som "Fædrelandet pleier at sige, imod Bureaukratiet vil Kongen ikke kunne finde nogen bedre og tilforladeligere Støtte end sit Folk, saaledes og ikke anderledes gaaer det netop os, og vitage vor Tilflugt til vort Folk. Det gaaer nemlig os som saa mangen Konge, vi kjende ikke vort Folk. Vi vide nok, at vi have et skatteydende Folk; men dets Glæder og Lidelser, og, hvad der er os det Vigtigste, dets Navner og Bopæle kjende vi ikke. Bureaukratiet har omhyggelig holdt os fjernet fra vort Folk, det staaer som en fjendtlig Muur mellem vort og Folkets Hjerter, det vil, ikke opgive os Subskribentlisten. Derved troer det at tvinge os! Det siger: "Henvend Dig kun til Folket, o Corsar! Folket er ikke modent. Planen er ubetimelige". Det er blevet os Beviset for denne Paastand i skyldigt (Man veed jo, at denne Paastand aldrig bevises.) Vor Geheime-Statsminister yttrede i sin allerunderdanigste Betænkning af 1ste Marts d. A. : "Hvad taber De ved at maatte samle Subskribenterne sammen paany! en Deel, maaskee endog en stor Deel af dem, idet Mange ere for dovne til at melde sig paany. Danske! Ville I lade dette sidde paa Eder? Danske Abonnenter! Naar J have læst disse Linier, saa skriv Eders Navn og Bopæl ned paa en lille Lap Papir, og send os den, saa faae vore Statsministre en lang Næse, og vi vore Abonnenter.