Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1844-02-01
For at vore Medborgere kunne have en samlet Oversigt af alle Sagens Momenter bemærkes endnu følgende. J den af General=Qvarteermesterstaben under 23 Novbr. 1839 afgivne Betænkning om Fornødenheden af Kolonneveien qv. er det antaget i Krigs-Tilfælde og under supponerede militaire Operationer paa Fyens Østkant, fra Nyborg, fremad over Odense, eller trængt af en Fjende fra Vestkanten mod Odense og Østbeltet, at en saadan Vei efter Hindsholm vilde være fordeelagtig, da den i første Tilfælde giver et Flanke Korps Leilighed til at understøtte et concentreret Angreb paa Fjenden i Odense, og i det sidste, naar Fjenden retirerer imod Nyborg, giver et detacheret Korps Leilighed i den fjendtlige Flanke at genere og forsinke ham, medens tillige Kolonne veien kunde forebygge skadelige Collisioner paa Kongeveien. Det supponeres endvidere, at Veien langs med Odense Fjord og dækket paa denne Side af Havet, vilde afgive flere gode Holdnings=Punkter, især Broen ved Seden, som der opført, vilde gjøre samme Nytte, som i sin Velmagt Broen ved Aasum; men alle disse fra Strategien hentede Grunde qvadrere sig langt bedre i Aasumveiens Terrain og Broen dersteds. En Marsch paa denne Vei, der løber over en ophøiet Landryg, med Affald til begge Sider, og mod Syd dækket af den store Aar, er tjenligere end det lavere og fjernere Terrain ved Fjorden, og er lettere at forsvare. Broen ved Aasum, naar den conserveres og ombygges, afgiver et bedre Holdningspunkt end en Bro ved Seden, og hvis Aasumbroen blev brændt, demoleret eller tourneret, da har man i Nærheden, begemme Vadesteder, der savnes ved Seden. Veien ved Fjorden og den hele Omegn er ofte oversvømmet, hvilket i Forbindelse med den inpassable Havbred vilde kunne forhindre et Korps, i saadanne frie Evolutioner som Omstændighederne kunne paabyde. Hvis f. Ex. en Troppeafdeling blev trængt af en saa overlegen Fjende, at man ikke kunde slaae sig igjennem, og hindret ved Fjorden, ikke kunde retirere? Hvad da, Et af 3 enten capitulere, falde i en ulige og unyttig Kamp, eller lade sig begrave i Bølgerne. J det vi tillige af disse Grunde ville see at vindicere Aasumveien i Strategiens egen Jnteresse, er det jo ingen Umulighed, især i Relation til Døgnets Yndlingsthema, den almindelige Værnepligt, at Othenienserne i ovenmeldte Punkt stride for deres eget Afkoms Liv og Velværen; thi Kjøbstæderne, som med sin indbildte Overlegenhed i Jntelligents, dog ved flere Leiligheder have tabt Terrain i Stændersalen i sin aandige Kamp med Landets Skjødebørn og Bureaucratiets Kjæledægger, den hæderlige Bondestand, og hvorom in Specie Odense, i indeværende Aar faaer et belærende Snært paa circa 4000 Rbd., hvor den ellers kunde have sluppet maaskee med 10, maae fremdeles befrygte slige Nederlag, især i Relation til sin Valgtaktik, og det Slags Sammenhold Kjøbstad-Eliten hidtil har udfoldet. Det vil saaledes ikke være overflødigt at Kjøbstadungdommen belaver sig paa StøvletTjeneste og at tage Musketten paa Nakken og saaledes at formere Jordklodens største Uheld, de staaende Hære; Jngen bar mindre Grund til at betvivle et saadant Resultat i Stændersalen end netop Odenseerne. Kommunens sidste Valg fødsel, skjøndt ledsaget af mangehaande overordentlige Varsler, af en saa særegen Fødsels-Hielp fra Pressens Side, at man inden for Byens Port vist aldrig vil opleve magen, og under en vederstyggelig Haans og Snavspaakasten imod levende og døde Hædersmænd, hvad bragte denne svære Fødsel sine Vælgere: i det væsentlige intet andet og intet videre, end en Kjøbstads Forkyndelse af dens store Kjærlighed for den hæderlige Bondestand, en Medfølelse for, og en inderlig Trang til at lette dens Byrder, og at derfor Kjøbstædernes Børn skulle udskrives til den staaende Hær, og i de for disse Jndividers borgerlige Dont og Udvikling vigtigste Aar lade sig dressere for Soldatesken. (Sluttes.)