JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Mayland og Wien. Under disse tvende Stæder søges de i Jtalien liidte Tab deels at forringes, deels at formildes ved et Eventyr, om, at det første Tab tildeels reiste sig af, at en Vogn underveis var gaaet i Stykker med General Beaulien, saa han ikke fik være tilstæde, deels at opveye det med et ubekræftet Rygte om en seenere Seier over de Franske. At de Franske skulde have besat Genua, har midlertid endnu ikke stadfæstet sig. Derimod melder Dags Moniteuren en tredie fransk Seier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Altona, den 6te Mai. Ved nyere Courerer fra Jtalien har, i Følge parisiske Breve af 28de April, Directoriet faaet den Tidende, at den piemontesiske Armee har forladt sin faste Leir ved Ceva, og kun ladet 600 Mand blive i Fæstningen; de Franske havde derpaa besat Staden, og haabede snart at faae Fæstningen ogsaa, Depechen var fra Mellezino den 17de April til Director Carnot. En Skrivelse fra General Berthier fra Ceva selv om Aftenen den 17de Kl. 10 bekræfter dette med Tillæg, at de franske Bagerier alt ere indrettede i Ceva, og at Østerrigerne giøre Mine til, ogsaa at trække sig ud af Acqvi, og have draget sig ud af Bocchetta. Forgaars har Savary i Femhundredes=Raadet foreslaaet en Seiersfest at holdes den 19de Mai over hele Republiken. J Slaget ved Montelezino, som Directoriet bebuder, som en afgiørende Seier, blev de franske Generaler Bannet, og Guenin i Spidsen for deres Corps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Under General Provera overgav sig et Corps paa 4 østerrigske, og 3 sardiniske Regimenter til de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Verona, den 21de April. Omstændighederne have meget forandret sig. Den 13de begav den ædle Veroneser Marqvise Carloti sig til Exgreven af Provence, og bebudede ham i det venetianske Senats Navn: at det ham forundte Friested ophørte, og han maatte følgelig, saasnart mueligt, forlade Republikens Grund. Paa denne Erklæring, der skeede gandske ligefrem uden mindste foregaaende Vink, svarte Prindsen: Jeg skal reise; men kun paa det Vilkaar, at man bringer mig den gyldne Bog, hvori min Familie er indskrevet, at jeg selv kun udsletter Navnet. Tillige tilbagefordrer jeg den Rustning, min Stamfader Henrik den 4de har skiænket Republiken. Mod dette Prindsens Svar protesterte Nobile Pringly, som Podesta af Verona, og tilbagesendte næste Morgen Prindsen denne Protest; men han erklærede, at han antog den ikke, ikke af selve Venedigs Raad. Han føyede til: Jeg har sagt, jeg vil reise, og giør det ogsaa, saasnart jeg faaer de forlangte Passer fra Venedig, men jeg bliver ved mit Svar, det skyldte jeg mig selv, og glemmer ikke, at jeg er Konge af Frankerig. Dag er han reist til Condes Armee, hvor han, indtil videre, vil opholde sig som blot fransk Adelsmand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
London, den 26de April. Hr. Grey har anmældt, at da de nødvendige Papirer nu ligge paa Bordet, vil han og 8 Dage foredrage en formelig Anklage mod Ministrene for krænkede Landslove. Den foreslagne Heede, bill, hvoraf Pitt lovede sig saa store Ting, er faldet igiennem; dog vil Ministeren nu indbringe den under en ny Form.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Kiøbenhavn, den 30te April. Under dette Datum har den altonaiske Mercurius tilladt sig at foregribe Domstolene, og uden Omstændighed erklære Hr. M. C. Bruuns aristokratiske Catechismus, for en Piece, der blot gjorde nogen Opsigt for den Uforskammenhed, hvormed Forf. søgte at latterlig giøre Religion, Regiering, og alt, hvad er, og maae være fornuftige Mennesker helligt, uagtet han et Øieblik efter erkiender, at Skriftet røber Vid, og – efter Forf. Alder - Kundskaber.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Uagtet dette Forhold af altonaiske Mercurius ikke er nyt, og uagtet det før har havt den Ære at see sine saaledes rask hen yttrede Domme, underkiendte ved Tribunalerne, troer man dog, at det fortiener at anmærkes, da der gives saa mange, der ikke synes at vilde vide, eller mindes, at den, der er under Lovens Tiltale, tillige er under dens Fred, og at en Mand ikke er lovfældet, fordi han er angivet af en Bisp, sat under Tiltale af et Cancellie, og indkaldt af en Generalfiskal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Kiøbenhavn, den 9 May.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Meteorologiske Observationer. Vinden. Barom. Therm. 2 May. Varme. N. O. N. O. 27. II. 6. S. V. N. V. N. V. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
28. O. I. 7 Et Ord i Tide til christelige Medlærere, talet ved 4 Præste Vielser i Frue Kirke i Aaret 1795, af Dr. Nicolai Edinger Balle, faaes hos Hofbogtrykker Schulz hæftet for 24 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Rahbeks Prosaiske Forsøg, 4de Samling, er tilkiøbs hos Hof=Bogtrykker Schultz i Skindergaden Sammesteds faaes Landsbyen No. 36 for 3 Mk. Agnielas af J. B. Pollin, oversat af det Franske af Høst, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
Hos Hofbogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36 faaes den aarlige Samling af de i Aaret 1795 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Schlesvig=Holsteen trykte, Exemplaret for 5 Mk. 4 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-09
AVERTISSEMENT. Mandagen den 30te Mai førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1794 til den 12te Januarii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgjør samme, forinden Auctionen bemeldte 30te May begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Kiøbenhavns J No. Aar. leal Januar Aar.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Høst-Tidender, og nu mulig. liggeinstitut. Fredagen, den 13 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Philladelphia, den 15de Martii. For nærværende Tid sysselsætter man sig især med de i Repræsentanternes Huus opstandne Debatter om Tractaten med Engelland. Den 2den havde Præsidenten sendt Huset en Afskrift deraf med en Erklæring derover, og over den ny tilføyede Artikel, der ophæver, indtil videre, den 12te, Huset beordrede den at trykkes, og derpaa overveyes i en Committee af hele Huset. Derpaa foreslog Hr. Livingston, Deputeret fra Nyyork den 4de, at anmode Præsidenten, at forelægge Huset en Afskrift, af den Jnstrux, der var givet den til sidste Tractats Slutning befuldmægtigede Minister, samt den førte Brevvexling og andre didhørende Documenter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Den 7de Martii forvandlede Huset sig til en Committee under Talerens Muhlenbergs Forsæde. Tract fra Connectieut fordrede, Livingston skulde angive, hvorfor han havde fordret det. Om man vilde indbringe en Statsanklage, i Anledning af Tractaten, (Dette har Oppositionen længe erklæret det eeneste Middel. Han tvinlede ikke om Husets Ret dertil. Om man vilde giøre en bedre Tractat, eller forkaste denne, Livingston meente, han maatte først see Papirerne, inden han kunde sige videre; det Lys, de vilde give, vilde bringe Folket til Eenstemmighed, enten i at billige, eller forkaste Tractaten. Paa Statsanklage var imidlertid ikke tænkt. Murray fra Pensylpanien vilde have Tractaten til at være Landslov, over hvilken altsaa Huset ikke havde Ret at raadslaae. Derimod talte Galatin for den, videst gik midlertid Maddison, der endog forlangte, man skulde tilstæde Præsidenten at nægte Papirerne. Dette blev Dagen derpaa med 47 mod 37 Stemmer forkastet, midlertid vedvarte Debatten endnu denne Dag om Husets Competence, følgende Dag spurgdes paa ny, hvad Papirerne skulde bruges til, om man vilde fælde Dom over Præsidentens og Senatets Hoved, om der skulde forfattes en Lov, eller Præsidenten anklages, Endnu da Posten afgik, var ikke voteret over Sagen, dog syntes den da moden til Afgiørelse (som da tillige vil bestemme om Washington skal i sin Grav medbringe den Popularitets Nimbus, han saalænge omstraaledes af.) Medens man trættes her om Tractaten, bryde Engellænderne den. Fra de vestindiske Øer have vi Efterretning, at det paa Jeremin den 9de Februar er kommet til ordentlige Fiendtligheder. Der laae adskillige americanske Skibe for Anker, hvis Matroser Captain Reynolds fra det engelske Skib Harriot vovede at presse. Americanerne værgede sig mod dette Menneskeran. Da han altsaa om Natten den 14de med en Baad fuld af bevæbnede prøvede at bestige et Skib fra Baltimore, blev han to Gange drevet tilbage, men han skiød først paa Skibsfolkene. Medens han tog til Land, at hente Forstærkning, samlede Americanerne sig, og han dreves atter tilbage. De engelskes Tab bestaaer, efter deres eget Udsagn, i 17 døde og saarede. Americanerne have vendt sig til Commandanten paa Jeremin, og bedet om Fyldestgiørelse, og det pressede Mandskabs Friegivelse. Han har lovet at giøre sit beste; da Skibet gik bort, hvis Captain havde gjort eedelig Forklaring, var alting roeligt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
London, den 26de April. Af Debatten om den nyelig forkastede Hundebill (ved en Trykfeil stod i sidste Avis Heedebill) maae endnu følgende anføres. Hr. Dent var den, der indbragde den, og Hr. Sheridan dens fornemste Antagonist, allerede en foregaaende Dag, da Dent udsatte Forslaget, fordi Pitt var borte, kunde vel Sheridan ikke indsee denne Hindrings Føye, men til raadde dog at tage Billen tilbage, og komme med en anden, da hver Artikel maatte forandres. Men da den nu i følgende Møde uforandret indbragdes, paa stod han: at man burde overlade Paalægforslagene til de Ministre, der ved deres ufornødne Krige gjorde Paalæggene nødvendige, midlertid viiste denne Bill, hvor lidet de forstode sig derpaa. Allerede Titelen: Bill til bedre Beskyttelse af Hs. Majestæts Undersaatters Personer og Eiendom mod de Ulæmper, der komme af af Hunde=Formeerelsen, ved at lægge en Taxe paa Hundehold, var urimelig. Man skulde nu snart troe, den Opdagelse var gjort, at de vare Skyld i alle Jndbrud, da de dog ofte bedre vogtede deres Herrers Personer og Eiendomme, end de, der betales vel af Staten derfor. Billen indførte en aabenbar Uretfærdighed; thi efter den skulde det staae enhver frit, at skyde, eller til eget Brug at tage en utaxeret Hund. Skulde denne Grundsætning anvendes paa andre Paalæg, torde det vel og engang falde een ind, at giøre det samme ved et puddret Hoved, der ikke havde betalt Puddertaxen. At dræbe Hundene, vore værdige allierede, der i denne gior værdige Krig til Religionens og Ordenens Opholdelse havde i Vestindien staaet os saa troelig bi (man erindre sig Bulbiderne paa Jamaica) var desuden den yderste Utaknemmelighed. Denne Rasenhed skulde rigtig nok blot meene de fuldvoxne og mandbare Hunde og Tæver; men om der da skulde holdes Føde- og Slægtregister over dem, bedre var det, i hans Tanker, at lægge Taxt paa visse ikke nær saa gavnlige Mennesker. Hr. Penton haabede Taxen ikke blev efter Hundenes Størrelse; thi ellers vilde hans Hund, der var Huset vel bekiendt, og veiede et Pund mere, end en ædel Lord af Overhuset, komme til at bære den største Afgift. Courtenen meente, at Dent, der tog sig saa meget af Faarene, maatte være en Pythagoræer, der troede paa Siælevandring, og forhen havde selv hørt til Faareslægten. Hvorvel Pitt, der allerede havde beregnet dens Jndbringende til 100000 Pund aarlig, nødig vilde give Slip paa billen, faldt den dog under almindelig Latter uden Votering igiennem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Hollandske Grændse, den 30te April. Følgende Beretning fra den franske Regieringscommissair Brüsle indeholder det væsentligste om den aabnede Scheldes første Beseiling, ved det svenske Handelskib Toscana, som af Hollænderne blev anholdet i Viessingen. Ved Efterretningen om denne Anholdelse begav vi Departements præsidenten Leveqve, Handelsbureauchefen Solvpos, og jeg, os did. Vi fandt den svenske Captain i Viessingens Havn, hvor de hollandske Krigskibe havde nødt ham at løbe ind, hvorover han havde opsat en Protocol. Da Contreadmiral Vanstabel var fraværende, havde hans Major reqvirert den bataviske Marines Commissarier, at hæve Hindringerne mod dette neutrale Skibs videre Seilads. Han fik Nei. Vi sendte strax til Dunkirken til Contraadmiralen, og denne kom ufortøvet med 7 væbnede Fartøyer til Viessingen. Nu forlangte de hollandske Commissarier 12 Timers Udsættelse af ham. Jeg kan ingen 12 Minuter tilstaae dem, lød Svaret. De truede, at deres Krigskibe skulde fyrre. De kan skyde mig i Sænk, svarte han, men de Franske paa Øen vil hævne mig. Efter dette hans kraftige Svar søgte de at giøre den svenske Captain bange, og truede at skyde paa hans Skib med Cartescher. Et Qvarteer derefter lod Vanstabel det svenske Skib lægge sig mellem to franske Fartøyer, og lagde sig selv midt imellem det svenske og de hollandske Skibe, og lod det saaledes gaae, og gik forbi de hollandske, der gjorde nogle fiendtlige Anstalter, men holdtes tilbage ved hans Standhaftighed. Derpaa laae det svenske Skib sig for Anker paa Reeden paa hiin Side de hollandske Fartøyer, og følgende Morgen Klokken 5 gik vi med gunstig Vind under Segl. Før vi kom til Fort Baz, havde Vanstabel lade giøre de fornødne Anstalter til Fægtning, hvis Fortet skulde modsætte sig Forbiseilingen. Men efter at han havde dækket det svenske Skib med et fransk Fartøy, seilede vi i denne Orden uden Hindring og videre Forespørgsel forbi til Antwerpen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Paris, den 28de April. Den tredie Seier af den franske Armee (hvorom vort sidste Blad mælder) er saaledes indberettet af Buonaparte. Vor høyre Fløy, træt af Slaget den 14de overlod sig gandske til Seirens Sikkerhed, og lod sig ved Dagbrækningen Landsbyen Dego borttage af 7000 Østerriger. Beaulien for at udslette den forrige Dags Plet, havde forsøgt dette Vovestykke med 7000 af sine bedste Folk. General Massena angreb, Fienden, men dreves tre Gange tilbage. General Causse gik med sine atter samlede Tropper løs paa Fienden, men faldt dødelig saaret. Da han blev mig vaer, spurgde han, om Dego var indtaget igien, da dette besaaedes, raabte han: Republiken leve, jeg døer tilfreds, Klokken to om Eftermiddagen var endnu intet afgjort, da Generaladjudant Lasne med den i Orden bragte 8de Brigade styrtede ind paa Angrebets venstre Side. En Kugle bortrev ham det venstre Skulderbaand. Han har udmærket sig hele Krigen igiennem, og jeg forlanger til ham en Brigadegenerals Plads, der ved General Causses Død er bleven ledig. Vort Cavallerie fuldbragde Fiendens Nederlag, og hans Tab regnes paa 2000 Mand, hvoriblandt 1400 Fanger. Vi have tabt Brigadechefen Rondeau, med Tilnavn den tappre, og Dupuis. Paa den anden Side har General Rusca indtaget den vigtige Post St. Giovan, der bestryger Borm idadalen, erobret 2 Kanoner, og gjort 100 Fanger. General Serrarier, har besat Høyderne Battisado, Bagnasto, og Ponte Nocetto, og General Angereau Montezenos Redouter, som Fienden rømte ved hans Anmarsch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Louvets Ugeblad Skildvagten indeholder et Vennebrev fra Buonaparte, hvori han siger: Jeg staaer atter til Hest, jeg søger den østerrigske Armee, og finder den ikke. Da jeg ikke veed, hvad jeg skal tage mig til, vil jeg give paa den piemontesiske." Disse Troppers Hoved position var Ceva, hvor de havde en meget forskandset Leyr, som de, tilligemed Staden rømte, da de Franske nærmede sig. Lykkes det General Berthier at bemestre sig Fæstningen, staaer Veyen til det mailandske aaben. Det udspredte Rygte, at Genua var besat af de Franske, og 40 Millioner Liret udskrevet i Contribution, er i Officialtiden er læret ligesaa latterligt, som strafværdigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Det Piemontesiske, den 21de April. Hos os er hele Landmilicen i Bevægelse. (Andre Tidender fortælle, at alt ungt Mandskab under Livsstraf er sat i Reqvisttion, og nogle, der vægrede sig, virkelig arqvebuserede). Den 15de og 16de troede man, de Franske var alt i Turin. Fra Chivos til Turin var idel Flygtninge og Muul æsler. Alle flygtede; den kongelige Familie og hele Hoffet var alt i Begreb med det samme. General Colli tilbagesendte alt nogle Batailloner at besætte Turins Slot, hvorved Frygten bragdes til det høyeste. Den franske Avantgarde rykkede virkelig allerede frem over Cherosini- og Sanfre mod Casanuova, men blev dog trykt noget tilbage. Hele Landet er, tildeels af det turinske Tøyhuus, blevet væbnet. Men Turin er endnu ikke reddet. Maa General Beaulien forlade sin Stilling ved Acqvi, frygter man, Turin vil blive beleiret, og man troer hans Magt ikke stærk nok til i dette Tilfælde at beskytte enten denne Stad, eller Cunco.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Wien, den 30te April. For at oprette det i Jtalien liidte Tab, er sendt en Stafet til Wurmser, at sende 4000 Mand af Overrhiinarmeen til Lombardiet, hvorhen ogsaa 6 Batailloner fra Ungern paa det tilfærdigste ere beordrede. Den franske Regiering skal have været meget villig til at slutte en Separatfred med Østerrig og Sardinien; men Keiseren har, for at holde det Ord, han fast har givet Engelland, afslaaet det, midlertid mældes dog nu, at der er givet Ordre til Toldvæsenet, der synes at bebude det modsatte, ogsaa skal Hoffet i Turin, have meget Lyst til Fred.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
London, den 29de April. Ere de franskes Seire i Jtalien – sige vore Oppositionsblade – virkelig saa betydelige, som de anmældes, ere de Fremskridt, de Franske i Jtalien kunne giøre, ikke at beregne. Den østerrigske Armees Tab kan ikke let oprettes, og den Skræk, som derved foraarsages Hoffet i Turin, turde bevæge det til at giøre Fred paa ethvert Vilkaar. Piemonts, det maillandske, og fast hele Jtaliens Skjæbne synes derved afgjort, hvis de Franske finde for godt at udstrække deres Erobringer indtil Rom. Ved Rhinen kan ingen Fordeel vindes, der kan opveye dette. Keiseren. vil opoffre Belgien, for at redde sine italienske Eiendomme, og i saa Henseende kunne de franskes Seyre fremme Almeenfreden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Pitt har paa ny indbragt Hundebillen, og sat den igjennem. Man vilde udløse Sir Sidney Smith for en fransk Krigsfange; men i Betragtning af hans Mord brænderier, frygter man, det vil ikke blive bevilget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Paris, den 2den May. Atter en ny Seierberetning fra Jtalien. Efter Cevas Besættelse, hvor 400 Piemonteser bleve paa Pladsen, angreb General Serrurier den 20de Landsbyen St. Michel, og erobrede det med Forliis af 150 Fiendtlige. Den piemontesiske General Colli stod meget fordeelagtig bag den rivende Tanaraflod, men drog sig Natten til den 21de til Mondovi. General Massena gik til samme Tid over Tanarofloden, fulgte General Colli, angreb ham den 21de i Landsbyen Vico, og tvang ham at rømme Valpladsen. Piemonteserne mistede 1800 Mand, hvoriblandt 1300 fangne, tre Generaler, og 4 Oberster. De Franske erobrede 11 Fahner og 18 Canoner, og rykkede om Aftenen indMondoni. Denne Depeche er dateret den 22 fra LezegnoRastadt, den 28de April. Monsieur er under Jncognito af en Greve af Lille just nu ankommet fra Jtalien til det condeiske Hovedqvarteer. Det er - sagde han til Prindsen af Conde ikke Kongen, der kommer at commandere sin Armee, men Kongerigets første Adelsmand, der vil tiene under en Descendent af den store Conds.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Strassburg, den 28de April. Den 24de er General Moreau, der skal commandere i Pichegrus Sted, ankommet i Hovedqvarteret i Hagenau, man troer, at Feldtoget nu snart her vil blive aabnet, og skulle de Keiserlige ligeledes dertil have faaet befaling.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Stokholm, den 29de April. Hvorvel den sidste Coureer ikke fra Rusland skal have medbragt de bedste Tidender, haabe vi dog endnu at beholde Fred. Midlertid arbeides endnu bestandig meget ivrig paa vore Værkstæder, og Laboratorier. Den schwerinske Reisemarschal Bulow er tilkiendegivet, at Kongen, formedelst sin Upasselighed, endnu vil udsætte sin Formæling. Samme Anmældelse skeer og til Schwerin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Kiøbenhavn, den 13 May. Mandagen den 16de May bliver sidste Apartement ved Hoffet. Tirsdagen den 17de Mai er Ordensdag for Ridderne af Elephanten og Dannebroge.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
Under Dato den 27de April er udkommet en Placat, angaaende 1/2 Species-Stykkers Udmyntning for Kongerigerne Danmark og Norge, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
J Tallotteriets 557 Trækning i Wandsbeck, den 10de Mai, udkom følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-13
AVERTISSEMENT. Mandagen den 30te Mai førstkommende, bliver paa det Kongelige priviligerede Assistentshuus foretaget Auction over endeel forfaldne og uindløste Pandter, som fra den 11te Julii 1794 til den 12te Januarii 1795 ere satte, bestaaende af Guld og Sølv, Silke, linnede og uldene Gangklæder og Tøy, samt Tin, Kobber og Messing m.v. Tillige bekiendtgiøres: 1) At saafremt nogen indleverer sin Assistence=Seddel til Fornyelse, bortgaaer, og ikke igien indfinder sig, for at betale den af den laante Capital forfaldne Rente, imod at erholde en nye Assistence=Sæddel; men derimod udebliver med Rentens Betaling, og ikke afgjør samme, forinden Auctionen bemeldte 30te Mai begynder, bliver Pandtet ved Auctionen bortsolgt, uagtet en saadan Pandte Eier har indleveret sin Assistence=Sæddel til Fornyelse. 2) At Kiøberne af de Contrebande og til udførsel af Landet; bortsolgte Pandter, have gandske at rette sig efter Placaten af 30te December 1780, og at slige Pandter maae være udførte inden 3 Maaneder fra den Tid, de til Toldboden ere afgivne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Kiøbenhavns Aar. No. laastianen, Justru. liti.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Post-Tidender. Anden. iaar Mandagen, den 16 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schultz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Haag, den 3die Mai. Den preusiske ny Demarcationslinie og dens Jndretning tildrog sig i Gaar Nationalconventens heele Opmærksomhed, og efter nogle hæftige Forestillinger af enkelte Medlemmer, decreteredes en Commission til ufortøvet at giøre sig bekiændt med ind- og udvortes Fienders sande og rimelige Hensigter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Ved alle forskiællige Rygter om en projecteret Contrarevolution er man her fornemmelig opbragt mod det londonske Ministerium og Hr. Pitt, og endnu i Gaar taltes stærkt imod ham i Conventen. Formodentlig vil om faa Dage ikke blot et stærkt Manifest udkomme mod det engelske Ministerium, men der turde og blive decreterede krigerske og mercantilske Repressalier mod Engelland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
J Nationalconventen er decreteret, at udstæde et Ombudsbrev til alle Provindser, og der begiære en Summa af 60 Millioner Gylden til Armeens, Marinens o. s. v. Omkostninger for i Aar. Denne BegiæJulii, ring skal efterkommes i tre Terminer, nemlig 1 Admi1 September, og 1 December. Provindsernes denne nistrationer overlades Midlerne at tilveiebringe Summa, men de formanes ingen utilstrækkelige Jndretninger eller halve Forholdsregler at vedtage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-05-16
Provindsen Utrechts Repræsentanter have udstædet en Bekiændtgiørelse, hvorved fastsættes, at alle Lemmer af den forrige Stats- og Stadsregiering igien skulle tilbagegive alle de Penge, de, som saadanne, have trukket af Landet, saavel som de aarlige Tractamenter og Emolumenter, de fra deres Statsforsamling i Amersfort den 30te August 1786, og indtil deres Afskeeds-Dag 1795 have oppebaaret, og det inden fire Uger efter denne Bekiændtgiørelses Publication. Herfra ere de Afdødes Arvinger ikke frietagne; men vel det forhenværende Regieringscollegiums Ministre og Secretairer.