JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Nykjøbing d. 19. Jan. J Tirsdags afholdtes. her i Byen det forhen berammede Møde af dertil udvalgte Medlemmer af de falsterske Sogneforstanderskaber, som constituerede sig til et varigt Selskab for i Forening at afhandle communale Gjenstande, og besluttede at holde 4 ordinaire Møder hvert Aar, omtrent i Midten af det Fjerdingaar, som forløber mellem Amtsraadets Sammenkomster, da der saaledes vilde være Leilighed til baade at forberede fælleds Andragender til Amtsraadet og at raadslaae om de Erklæringer og Oplysninger, som af dette maatte afæskes Sogneforstanderskaberne. Næst at udvælge en Formand, for indtil videre at lede Forhandlingerne og føre Forsædet ved Møderne, indskrænkede man sig denne Gang til at udnævne en Lovcomitee, bestaaende af 3 Medlemmer, hvem det blev overdraget i næste Møde at fremlægge et detailleret Forslag til Foreningens nærmere Organisation og de faa reglementariske Bestemmelser, som ansees fornødne. Oprettelsen af et Arbeidshuus, enten for hele Stiftet eller blot for Falster blev bragt paa Bane, men den videre Forhandling af denne høist vigtige Sag, som fandt almindelig Jnteresse, og om hvis Ønskelighed Alle syntes at være enige, blev udsat til et følgende Møde. Ogsaa blev den slesvigske Sag omtalt og Opmærksomheden henledet paa det Ønskelige i at understøtte Comiteen for den slesvigske Subscription, af hvis Jndbydelse flere af de Tilstedeværende modtoge Exemplarer, og paatoge sig at virke for Subscriptionens Fremgang. Saaledes er da her paa Falster grundlagt en Landcommunal-Forening, som lover at bidrage kraftigt til det communale Livs Fremvæxt, naar Sogneforstanderskabernes intelligente Medlemmer, navnlig Præsterne, fremdeles ville vise Foreningen Jnteresse og Deeltagelse, hvorom der da ikke er Grund til at tvivle, og naar de overordnede Autoriteter og nærmest Amtsraadet ville vise den imødekommende Velville. Da vil denne Forening vistnok afgive et Exempel, som fortjener at finde Efterligning hele Landet rundt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
J Aaret 1841 begyndte den talentfulde Kunstner Adam Müller (Søn af afdøde Biskop over Siellands Stift P. C. Müller) et stort Maleri Rom, forestillende Christus der inspirerer de fire Evangelister. Af dette billede har Academiet for de skjønne Kunster taget Anledning til i disse Dage at agreere ham. Maleriet er af Thorvaldsen kjøbt til Museet. - Denne Meddelelse, som læses i Ny Portefeille, har Hr. Procurator Larsen optaget i Lollandsposten, dog med den Forandring, at han lader Christus inspicere Evangelisterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Reisende fra den 11te til den 18de Jan. 1843. Fra Gaabense til Vordingborg. Med PakkepostenJungmand Andrea; Student Petersen; Frøken Fries, Forvalter Petersen; Handelsbetjent Meyer. Med Personposten, Cand. Schlegel; Handelsfuldmægtig Wulffeldt; Skibsfører Andrea; Dhrr. Sanderup og Hansen; Toldinspecteur Bille; Hr. Schmidt, Forvalter Mackeprang; Cand. Balsløv; Studenterne S. Koch og E. Koch; Lieutenant Rothe; Byfoged Buntzen; Cand. jur. Grandjean; Student Klein; Hr. Benzon. Udenfor Posterne: Møller Møller med Kone; Secretain Bessenberg; Søelieutenant Obelitz; Forvalter Siemssen. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten. Toldbetjent Hansen. Med Personposten. Hr. Lorenzen, Jomfru Johansen. Udenfor Posterne: Forpagter Ahlmann med Familie, Kjøbmand Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Udenlandske Efterretninger. Den 9de Januar aabnedes i Paris Pairernes og de Deputeredes Kamre med en Throntale, som Kongen personlig forelæste under hyppige og meget levende Bifaldsraab, der ogsaa ledsagede ham overalt paa Gaderne. Throntalen begyndte (med Hensyn til, at Kamrene vare samlede nogle faa Dage strax efter Kronprindsens pludselige Død) med følgende Ord: Frankrigs Kjærlighed og Deeltagelse. har opretholdt mit Mod. Med saaret Hjerte, men fuld af Tillid til Deres Hengivenhed, har jeg, idet jeg atter kalder dem til de løbende Arbeider, nu villet fuldende, hvad Smerten tvang mig til at lade være ufuldendt ved Begyndelsen af denne Session. De have allerede gjort Meget for Frankrigs Sikkerhed og Fremtid. Jeg takker Dem i dets Navn. Hvor tunge Prøvelser, der end ville ramme os, jeg og Mine ville offre Alt, hvad Gud forunder os af Kraft og Liv, til Frankrigs Tjeneste." Om Spanien hed det: "Jeg beklager de Uroligheder, som nylig have bevæget Spanien. J mine Forhold til det spanske Monarchi tilsigter jeg blot at beskytte vore retmæssige Jnteresser, at vise Dronning Jsabella II. et trofast Venskab og at yde Menneskehedens Rettigheder den hielperige Agtelse, som ærer Frankrigs Navn, Forøvrigt er det kun mærkeligt ved denne Tale, at Visitationstractaten imod Alles Forventning ikke er nævnt med et Ord, og at Englands Navn slet ikke forekommer i hele Talen. Thiers tog ved Aabningshøitideligheden Plads i venstre Centrum, man siger, at han i Spidsen for Oppositionen vil træde kraftigt op imod Ministeriet og navnlig fordre Ophævelsen af de 1831 og 33 med England sluttede Tractater om Visitationsretten. Ad overordentlig Vei havde Hamb. Neue Zeit. i Løverdags modtaget den vigtige Efterretning fra Madrid af 4de Januar: at Espartero den foregaaende Dag havde opløst de Deputeredes Kammer og indkaldt den nye overordentlige Cortesforsamling til den 3die April. Dette uventede Skridt, som var foranlediget ved Frygt for den Storm, der truede Ministeriet fra Oppositionen og fornemmelig fra de heftige cataloniske Deputerede, havde naturligviis fremkaldt en overordentlig Gjæring. Provindsialregjeringen i Zaragoza har besluttet ikke at opkræve de Skatter, som Cortesforsamlingen ikke har bevilget. Den uafhængige spanske Presse har samme Dag, som Cortes blev opløst, udstedt en høitidelig og overordentlig kraftig Protest mod den tilsigtede Handelstractat med England, saafremt den ikke bliver bifaldet af Cortes i fuldkommen Nydelse af Forhandlingsfrihed. J denne Protest, som synes at forudsætte, at Deputeretkammeret er opløst for at kunne paatvinge Landet denne Handelstractat, hedder det, at den spanske Regjering befinder sig i en Afhængighedstilstand ligeoverfor Storbritannien, som truer Spaniens Jndustri med Undergang.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Fra Jndien berettes, at den engelske Hær nu har fuldendt Rømningen af Afganistan efter at have sløifet alle Fæstninger og vidt og bredt ødelagt Landet, hvor den kom frem. Tilbagegangen gjennem de frygtelige Cheiberpasser var atter forbunden med særdeles betydelige Tab, og franske Blade berette endog, at hele det engelske Artillerie med Tilbehør skal være falden i Fjendens Hænder. (Forlangt indrykket.) Selv den, der interesserer sig for de af Hr. Procurator Madsen og mig forfægtede Menings-Forskjelligheder, vil vistnok finde, at Jndbydelsen til Sogneforstandernes Møde, har været tilstrækkelig berørt. Sagen er tydelig for Enhver, der vil forstaae den og Skjævhed i Anskuelserne vil formeentlig kun blive individuelt for een af os. Det er Hr. Madsen utroeligt, at Jndbyderne vare villige til at ignorere Jndbydelsens Ord, men det er ham derimod ikke utroeligt, at de factisk gjorde det. (Som om det ene ikke var en nødvendig Følge af det andet.) Hr. Madsen var selv tilstede i Mødet den 1ste Decbr. og han vil derved have havt den bedste Leilighed til at forvisse sig saavel om, at begge Deele var Tilfældet, som om den almindelige Uvillie hvormed de resp. Sogneforstandere, af Bondestanden betragtede den desværre altfor tydelig udtalte Hensigt med den omqvæstionerede Jndbydelse; det vil ei heller være ham ubekjendt, at der blev givet det Raad at vise dem (Sognef. udenfor Bondest.) ud af Forsamlingen, hvilken Forholdsregel jo vistnok stod i et ret passende Forhold til de simple Menneskerettigheder, der skulde hævdes. Om Hr. Proc. Madsens gode Villie ved denne Leilighed kan jeg altsaa ikke være i Tvivl, ligesaalidet som jeg har betvivlet at Hr. M. ved Fremstillingen af enhversomhelst Sag havde Blad-Litteraturens meest gængse Udtryk og Vendinger i sin Magt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Provindsiallismerne ere mig, efter et flereaarigt Ophold her paa Øen, ikke ubekjendte, og havde de været det, vilde jeg i al Fald ved Hr. Madsens Jnserater have faaet et ret tydeligt Begreb om, hvorledes man med Conduite og god Villie, ved enkelte Leiligheder, kan være utidig. Henriksdal den 16de Jan. 1843. S. L. Müller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
AVERTISSEMENTS. Jfølge modtagen Jndberetning er den 6te d. M. under Rødby Forstrand bjerget en fladbundet Baad med Egetræes Bund, 8 Alen lang, 3 1/2 Alen bred og 7 Bord høi, uden noget Mærke. Dennes Eier indkaldes herved til, under sit Kravs Fortabelse, inden Aar og Dags Forløb for Stiftamtet at anmelde og beviisliggjøre sin Eiendomsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Stiftamtet for Lolland og Falster, Nykjøbing den R. v. Jessen. 18de Januar 1843. Brødtaxt, for Jan. Qvartal 1843 og indtil videre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
1. Brød af sigtet Hvedemeel: Franskbrød for 4 s. skal veie . . . 12 1/2 Lod. Hvedesimler – – Rundebrød – – . . . . . . . 8 - Hvedetvebakker 1. II. Brød af grovmalet Rugmeel: for 48 s. skal veie 13 Pd. Et Brød III. Brød af sigtet Rugmeel: Suurbrød for 8 s. skal veie. . . . . . . . . 32 Lod. Rugtvebakker – – . . . . . . 7 1/2 - For at lægge, opslaae og bage 10 Pd. Brød 3 s. og over 10 Pd. 4 s. Nykjøbing den 16de Jan. 1843. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
En kyndig, med de bedste Anbefalinger forsynet Lærer, önsker sig heri Nykjøbing nogle af hans ei besatte Timer anbragte, enten hos en Familie eller i et Institut. Sprog er indbefattet i den fuldkomnere Underviisning af de almindelige Gjenstande. Adressecontoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
At Undertegnede agter med det første at foretage en lille Reise til Lolland og Falster, tillader jeg mig herved foreløbig at bekjendtgjøre med Tilføiende, at jeg medbringer endeel smukke Herreperuqver og Toupeer, samt mit Liigtorneplaster. Ærbødigst P. Neumann, Liigtornlægge og Friseur. Vindstampemølle ved Nakskov.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Til Efterretning for mine Kunder tjener: at det Vadmel, jeg for Fremtiden modtager til at farve og apretere til Klæde, bliver stampet aldeles gratis, og Farvelønnen saa billig som hos nogen anden Farver. Tillige bemærkes, at jeg expederer Stampetøi færdigt paa 2 a 4 Uger, da min Stampemølle ikke er beliggende i Abdera, men paa Færge landet ved Nakskov. Nakskov den 11te Januar 1843. J. F. G. Striegler, Farver og Tøifabrikør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
En Leilighed bestaaende af tvende Værelser, Sovekammer, Spisekammer og Kjøkken, kan erholdes tilleie enten strax eller til første April hos Garver Hørup i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Kjøber til nogle kongelige Obligationer anvises paa Amtstuen i Maribo. De betales efter den gangbare Priis, som nu er over det paalydende Beløb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Hos Boghandler Ravn i Stubbekjøbing modtages Subscription paa Ny Brev- og Formular-Bog, saavelsom paa alle øvrige litteraire Sager.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Auctioner. Tirsdagen den 24de dennes, Formiddag Kl. 10, lade Arvingerne efter afgangne Madame C. Schjerning, i den Afdødes forrige Gaard i denne Byes Langgade, ved offentlig Auction bortsælge en Deel særdeles godt Bohave, bestaaende af Divaner, Divansborde, Speile, Stole, Borde, Størstedelen af Mahogni eller Birketræe, Skabe, Senge, et Fortepiano, et 8 Dages Stueuhr, Sengeklæder, Kobber- og Jerntøi, hvoriblandt nogle større og mindre Kobberkjedler, Porcellain og Glasvarer, Trætøi m.m. Alt med Credit for vederhæftige Kjøbere til Mikkelsdag d. A. Meublerne og øvrige Effecter forevises af Stedets Beboere de sidste 4 Dage førend Auctionen. Trykte Fortegnelser over det der skal sælges, ville blive at erholde forinden Auctionen hos Procurator Tidemand her i Byen, Hvilket herved bekjendtgjøres. Auctions-Contoiret i Nykjøbing den 6te Jan. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
J Følge Bestemmelse under Skiftet efter afdøde Gaardmand Jørgen Hansen i Kjøbeløv, bliver den dette Boetilhørende og i bemeldte Kjøbeløv Bye i Lollands Nørre-Herred, beliggende Eiendomsgaard med tilliggende Jord af Hartkorn 10 Tdr. 2 Skpr. 2 3/4 Alb., bortsolgt ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Tirsdagene den 24de og 31te Jan. samt Onsdagen den 8de Febr. d. A. Formiddag Kl. 11. De tvende første Auctioner afholdes paa Raadstuen her i Byen og den sidste paa Gaarden selv. Det bemærkes, at Jorderne ere af udmærket god Bonitet og at Conditionerne ville blive favorable for Kjøberen, fornemmelig med Hensyn til Udbetalingerne. Hvilket herved bekjendtgjøres. Nakskov den 12te Jan. 1843. Hammerich.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Aftægtsmand Hans Christian Nielsens og tidligere afdøde Hustrue Gunder Jensdatters Dødsboe i Øster Karleby, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sæbyholm den 4de Jan. 1843. J. L. Thierry.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Fæstegaardmand Peder Nielsens og efterlevende Enke, Ane Rasmusdatters Boe i Vester Karleby, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sæbyholm den 4de Jan. 1843. J. L. Thierry¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-19
Proclama. Ved Proclama af 7de dennes, som læses inden vedkommende Retter, ere de, som maatte have nogen Fordring paa den i Fuglse By afdøde Selveiergaardmand Bor Jensens og efterlevende Enke Dorthe Hansdatters fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Hvilket herved bekjendtgjøres. Fuglse Herreds Skifteret i Rødby den 12te Jan. 1843. S. Jbsen. Adressecontoirets Commissionairer eret Over, Baghir, Thieren i Nakskov, Kammer. Suhr i Rodby, passeredeteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Lollands Falsters er Trende. StiseRedigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Løverdagen den 20. Januar. No 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Jndenlandske Efterretninger. Odense den 16de Jan. Hs. Maj. Dronningen, som i Løverdags Formiddags afreiste fra Kjøbenhavn til Augustenborg, for at besøge sin høie Moder, Hs. Kgl. Hhd. Enkehertuginde Louise Augusta, hvis Helbredstilstand i den sidste Tid har været meget vaklende og ikke uden Betænkelighed, ventedes igaar Eftermiddags paa Gjennemreisen at ville aftræde paa Odense Slot, hvor man havde beredet sig paa at modtage Allerhøistsamme. Jgaar lykkeligen ankommen til Nyborg, modtog imidlertid Hs. Maj. der ved en Estafette fra Augustenborg Efterretninger, som bestemte Dronningen til, efter et kort Ophold at tiltræde Tilbagereisen, til Kjøbenhavn. (O. Th. Av.) Hs. Maj. modtog nemlig i Nyborg det Sørgebudskab, at hendes høie Moder alt var afgaaet ved Døden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Kieler Correspbl. dolerer og det med fuld Føie over, at P. H. Lorenzens danske Foredrag i den slesvigske Stænderforsamling ikke ere optagne i Stændertidenden, og det mener, at det er et nyt Beviis for, hvor utilstrækkeligt et Organ denne Tidende er for Forhandlingernes Offentlighed. Stændertidenden - vedbliver bemeldte Blad – viser sig nemlig i den slesvigske Sprogsag som Organ for en Corporation, der ikke vil meddele alt Jnteressant, hvad der foregaaer i Forsamlingen, men kun det, hvad der ikke staaer i altfor stærk Modsigelse med Majoritetens Tendentser." Vi kunne med en liden Forandring, med fuld Føie sige: Ligesaa hos os. Den kongl. Commissarius strøg hele Discussionen i den slesvigske Sag, og Publikum maatte lade sig nøie med den Forsikkring, at Discussionen indeholdt Ting, som det ikke vilde have godt af at høre. Men Folket, som sender sine Repræsentanter til Stænderne, har Krav, upaatvivleligt Krav paa at forlange at høre hvert Ord, hvad disse Repræsentanter sige. Stænderforsamlingen er ingen privat Conferents imellem Commissarius og Repræsentanterne, men det er en Omhandling af Statens Jnteresser mellem Regjeringen og Nationen, og skal denne kunne bedømme sine Udvalgte, vide, hvorvidt den i Fremtiden kan have Tillid til dem eller ei, maa den kjende deres Færd i det ene Anliggende som i det andet. (O. Th. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Den Comitee, som Stænderforsamlingen i Viborg havde nedsat til at tage Trykkefrihedsselskabets Petition under Overveielse, har optaget de væsentligste Punkter af denne i sin Betænkning. Et vigtig Punkt - hedder det i Dansk Folkeblad – er der imidlertid, som ikke er optaget i Betænkningen, nemlig Ophævelsen af Reskriptet af 22de September 1835, der forbyder at meddele Noget og Forhandlingerne i Stænderforsamlingen, for det har staaet i Stændertidenden. Selskabets Petition lægger selv mindre Vægt paa dette Punkt, idet den siger, at Stændertidenden nuomstunder bliver saaledes besørget, at man ikke savner noget andet Organ ved Siden af den; men tilføier dog da den kongl. Commissarius fører et uindskrænket Tilsyn med Stændertidendens Redaction, kunde forandrede Omstændigheder bevirke, at man til andre Tider vil føle Trykkefriheden meget væsentlig indskrænket ved ovenmeldte Reskript." Disse andre Tider og disse forandrede Omstændigheder ere nu indtraadte, siden man har seet en heel Discussion, den om Adressen til Kongen i Anledning af de slesvigske Forhold, undertrykt i Stændertidenden. Offentlighed er en raadgivende Stænderforsamlings vigtigste Gode, da den fornemmelig skal virke ved sin moralske Jndflydelse, og vi tvivle derfor ikke om, at, hvis Betænkningen havde været affattet efter hiin Begivenhed, vilde Comiteen paa det Jndstændigste have tilraadet Forsamlingen at optage Ophævelsen af Reskriptet af 22de Septbr. 1835 blandt sine Jndstillingspunkter. Dette vil uden Tvivl skee, naar i næste Stændermøde Petionen fornyes, hvis ikke inden den Tid indtrufne Forandringer maatte gjøre det overflødigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Fædrelandet omtaler i en Artikel de Jndskrænkninger, som Pressen i Slesvig ere underkastede, og anker med fuld Føie over, at disse Jndskrænkninger ingen Hjemmel have i de gjeldende Lovbestemmelser, der slet ikke omtale Censur. Blandt disse Love nævner Fædrelandet ogsaa Patentet af 4de Marts 1820, der bestemmer, at intet Blad eller Tidsskrift maa udkomme i Hertugdømmene uden særligt kgl. Privilegium. Men Fædrelandet har, besynderligt nok, overseet, at det netop er dette Patent, der er den slesvigske periodiske Presses Død og Undergang. Alle Privilegierne blive nemlig udstedte under den betingelse, at det slesv.holst. Cancellie har Hals og Haand over Bladene, der tilstedes ingen Appel, ingen Undersøgelse. Det tydske Cancellies Adfærd imod Bladene er saaledes virkelig lovhjemlet, men derfor er Pressens Tilstand saameget beklageligere, thi saameget kjende vi til det tydske Cancellie, at vi kunne forsikkre, at det er en endnu større Hader af Bladskriveri(O. Th. Av.) end det danske.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
P. H. Lorenzens Portrait i Lithographi, udgivet af hans Svoger Prof. Jensen, er nu udkommet og faaes i Bogladerne samt hos Udgiveren for 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Fra Nykjøbing paa Morsø skrives: En Ordstrid mellem 2 Dagleiere har i disse Dage bevirket Begges Død. Den ene havde i et Værtshuus, i beskjænket Tilstand, spurgt den Anden, om han vilde hjem til sin pukkelryggede Kone. Dette bebreidede denne hiin næste Dag, og yttrede derhos, at det var bedre han passede sin Mølle=Pose, end udskjælde hans Kone, hvorved han sigtede til, at han havde været inddraget under en Sag med flere Personer, der havde øvet Tyveri paa en Mølle, under hvilken han dog var aldeles frifunden. Dette tog den saaledes Beskyldte sig saa nær, at han Dagen efter hængte sig, og da denne Anledning til Selvmordet blev bekjendt, græmmede den Anden sig saare, og endte paa samme Maade sine Dage. Begge vare Familiefædre, og havde, efter deres Stilling, gode Kaar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Kiel den 8de Januar. Efter Privatbreve fra Kjøbenhavn har den i Anledning af de holsteenske Matroser, som vare med Fregatten Thetis, indledte Undersøgelse, ført til følgende Oplysninger; Skibspolitiet haandhæves af den Næstcommanderende, og denne var, snurrigt nok, den eneste tydske Officier, Capt. Jrminger, hos hvem altsaa ikke kan være Tale og Nationalhad mod Tydskerne. Ratio nerne af Smør havde først ophørt, da det Klima, hvori man befandt sig, ikke længere tillod dets Brug. Jstedetfor samme fik Matroserne Penge. J en fremmed Havn kommer aldrig en Matros iland, for at forebygge Desertion. De anførte Skjældsord vare størstedeels udgaaede fra en uvidende Underofficier, som uden Forskjel havde beæret Jyder og Tydske med Titler af Jydske Tranlampe, Tydske Vindbentel og sandsynlig vil vorde straffet. Undersøgelsen er endnu ikke sluttet. (Dannevirke.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Da det er temmelig almindelig bekjendt, at der i sin Tid er bleven anlagt Justitssag mod Kammerraad, Landvæsenscommissair og Docent ved Veterinairskolen Gustav Michelsen, for at have bidraget til Usædeligheds Fremme, troe vi ikke at burde tilbageholde Udfaldet af denne ved Hof- og Stadsretten i Tirsdags paakiendte Sag, hvilket er, at den Tiltalte er dømt til 3 Gange 4 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Om der i Hr. Michelsens offentlige eller private Stilling eller i Beskaffenheden af hans Brøde, der vistnok deles af mere end een høi og fornem Person, skulde findes tilstrækkelig Anledning til paa ham at anvende den Benaadningsret, hvorom den stakkels Nye, som ikke havde bidraget til Usædeligheds Fremme, men kun paa en upassende Maade givet en ædel og loyal Følelse Luft, og som ikke destomindre netop nu i Vinterens Hjerte maa lide sin ubarmhiertige Straf, forgiæves anraabte, - derom kunne vi ingen Mening have; men derimod ansee vi det for afgjort, at selv om Kammerr. Michelsen benaades, eller om han straffes mildere ved Høiesteret, saa vil han dog ikke kunne vedblive at være Lærer ved en offentlig Underviisningsanstalt; hertil vil en fuldkommen Frifindelse ved den øverste Jnstans være fornøden, thi ellers vilde Staten selv let faae Skin af at bidrage til Usædeligheds Fremme." (Fædrel.)J Justitssagen Etatsraad Salicath contra Carl Larsen og Christian Jensen (Defensorer Justitsr. Liebenberg og Advocat Buntzen) der tiltales for at have myrdet Huusmand Niels Jørgensen i Eiby, dennes Hustrue og elleveaarige Søn samt for en Mængde andre Forbrydelser, er igaar (den 20de afsagt følgende Høiesteretsdom: Commissariernes Dom bør ved Magt at stande. Salarium til Etatsraad Salicath for Høiesteret betale de Tiltalte, een for begge og begge for een, 100 Rbd. Sølv. - Ved den indankede Commissionsdom var Carl Larsen og Christian Jensen af Vensløv dømte til at have deres Liv forbrudt og lægges paa Steiler og Hjulm.v. (B. T.)Med Posten i Mandags - hedder det i Fædrelandet – have vi modtaget en Prøve paa den schleswigholsteinske Vittigheds Tarvelighed. Det er en Carricatur, hvorpaa en stor kalkunsk Hane, hvis allerkonstløseste Frembringelser, under Titelen Rigsbankmynt, opsamles af tvende mindre Kalkuner. En Flok Mænd, i hvis Spidse en tyk Herre med en svinepolidsk Mine, nærmer sig med ærbødige Complimenter Hanen og overbringer en Pokal og en Mængde Dankadressen underskrevne af danske Männer, Fædrelandet stikker ud af Lommen paa een af dem. Til yderligere Oplysning er det Hele forsynet baade med Overskrifter og Underskrifter, baade med danske og tydske Vers, der, hvor slette de end i og for sig ere, dog her unegtelig ere til Nytte, thi ellers vilde Tegningen ikke være let at dechiffrere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-01-20
Ved Tallotteriets 1369 Trækning i Wandsbeck udkom: