Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-27
som den 1ste April ankom til Odessa, har mødt Contra Admiralens Escadre i rum Søe, seilende i den skiønneste Orden til sit Bestemmelsested. - Admiral Greig forlod Odesse d. 27de og begav sig til Nikolaiew. Man skriver fra den Wallachiske Grændse under 5te April, at de Russiske Udrustninger ere overmaade store, og differere ikke meget i Omfang fra de i den sidste Krig mod Porten. Man troer at den Russiske Hielpearmee, vil ikke blot indskrænke sig til at forsvare Constantinopel, men ogsaa angribe Jbrahim i Natolien. Et Rygte er i Omløb, at Mehemed Ali vil erklære sig for uafhængig Konge i Ægypten og Syrien, at England og Frankerig vil erkiende ham derfor under den Betingelse, at en nøie Tractat, afsluttes imellem Sultanen og Mehemed Alt for at give det Tyrkiske Rige en nye Styrke, (det gaaer med den arme Port, som med andre Patienter, som ligge paa Dødssengen, det er ikke godt naar man kalder formange Doctore til Hielp; det er bedre at krevere paa en honet Maade ved een allene.) J Wien ere Bankactierne stegne den 13de April paa den Formodning, at Sultanen vil forat redde sin Hovedstad antage alle Mehemed Alis Fordringer; (hvad kan man ikke formode, naar Børsen er i Knibe?) Fra Constantinopel skrives under 30te Maris: at man ikke vidste om Jbrahim var rykket frem; men at alle Tilberedelser, vare trufne dertil. Man fortalte at Ægypterne havde besat Smyrna. Man siger, uagtet den Østerrigske Jagttager bebuder det Modsatte, at alt forkynder en forestaaende Opstand; ogsaa hedder det at 200 Personer, hvoriblandt nogle fornemme Mænd, ere blevne hemmeligt henrettede som Deeltagere i en Conspiration, og deriblandt et Medlem af Divanet. Afsendelsen af AmedschiEffendi til Jbrahims Hovedqvarteer skal have til Formaal at standse dennes Fremrykning hvad det saa skal koste; men man troer, at det ikke vil hielpe noget, da han er underrettet om at Russerne er paa Marschen til Constantinopel og kan formode, at Sultanen ikke giver efter naar de først ere ankomne. - Det er mærkværdigt at observere hvilket Jndtryk denne overordentlige Crisis giør i andre Lande. – Fra Bøhmen tales om store Rustninger i de Østerrigske Stater og Jndkiøb af Heste til Armeen, fra Preussen om en nøie Overeensstemmelse af den Preussiske Politik med den Russiske, med Hensyn til de Orientalske Anliggender. - Det Engelske ministrielle Blad, Globe forsvarer aldeles Admiral Rousins Fremgangsmaade, og siger, at det skiulte Spil af en nordisk Magt ikke kan være ligegyldigt for en stor Deel af de Europæiske Regieringer; at det Tyrkiske Rige befinder sig aabenbart i sin sidste og farligste Sygdoms Tilstand. Bladet forsvarer den Engelske Regiering mod den beskyldning, at den ikke tager virksom Deel nok i de politiske Underhandlinger angaaende Orienten, da der ikke længere existerer noget Livs Princip i det Tyrkiske Riges døde Masse, og dette ikke synes at staae til at redde - Man siger i Paris, at Persernes Jndfald i Øst-Persien billiges af Rusland, som gjerne seer at Persiens Magt udvider sig til Jndiens Grændser for at bane sig selv Veien dertil, og for at kunne støde til den mægtige Rundschit Sind, Konge i Lahar og, man formoder at disse fierne Egne ville snart blive en Skueplads for vigtige Begivenheder og at Englands og Ruslands Magt vilde møde hinanden og deele alle de mange smaae Stater imellem sig i denne Deel af Asien. Fra Bordeaux berettes, at Præfecten Hr. von Lacoste er afreist den 14de April til Blaie, hvorhen ogsaa et Skib er afsendt med Meubler for Hertuginden af Berri. Hun er nærved at blive forløst; Accoucheuren Hr. Dubois sover om Natten i et Værelse ved Siden af hendes. Der ligger et Skib paa Floden for al bringe Hertuginden til Neapel, saasnart hendes Barselseng er overstaaet. - Hele Paris har været i Bevægelse i Anledning af at de Deputeredes Kammer har sat Hr. Lionne, Redacteur for Bladet Tribune, som er det republikanske Parties Organ, under Anklage, formedelst en mod Kammeret begaaet Fornærmelse. Efter langvarige Debatter imellem Centrumet og Oppositionspartiet blev han fremkaldet for Kammeret den 16de April. Mangfoldige Nysgierrige holdt alle Tilgange til Kammeret besatte; de offentlige Tribuner vare opfyldte af Tilhørere, især af mange pyntede Damer. Talrige Patrouiller giennemstreifede alle tilstødende Gader. J det Jndvendige af Salen var opført et Slags Forhøining for de Anklagede og deres Forsvarere. Kl. 12 1/2 lod Præsidenten sig see med en Værdighed som han ellers ikke besidder. De Deputerede indfandt sig for det meeste i Galla Dragt, og der herskede iblandt dem megen Alvor og Stilhed. Kl. 1 blev Mødet aabnet. Præsidenten lod først alle Kammerets Medlemmer opraabe, da de Medlemmer, som ikke havde været tilstæde ved Forhøret, ikke heller maatte deeltage i Voteringen; der fandtes da at 323 voterende Medlemmer havde indfundet sig, til at Kammeret skal ansees competent til at votere udkræves, som absolut Majoritet, kun 229. Kl. 2 1/4 blev Udgiveren af Tribunen, Hr. Lionne, fremkaldet, ledsaget af sine Forsvarere Dhrr. Marrast og Cavaignac. Efterat Hr. Marrast forgiæves havde protesteret mod 25 Deputeredes Deeltagelse i Votering i Sagen, paa Grund af at de vare personlige Uvenner af Hr. Lionne, begyndte Sagen. Hr. Cavaignac gik ud fra den republikanske Synspunkt, at der maatte tilstaaes Pressen Friehed til at dadle Kammeret saalænge det ikke blev repræsenteret af Folkets Pluralitet. Hr. Marrast byggede sit Forsvar paa den Sætning, at et Corruptions-System staaer i den nøieste Forbindelse med Nødvendigheden af et Monarkie, og som Journalerne maae have Ret til at angribe, og hvorved han selv paa det haardeste angreb den forrige og den nærværende Franske Regiering; hans Tale var meget lang og meget uskaansom mod Kammeret. Men disse irriterende Forsvarstaler forbedrede ikke Hr. Lionnes Sag; han blev erklæret for skyldig med 256 mod 50 Stemmer, og Kammeret antog Maximum af Straffen, 3 Aars Fængsel og en Mulct af 10000 Franker med 204 Stemmer; for Minimum stemmede kun 24 Medlemmer. Præsidenten befalede nu Straffens Execution; men Hr. Lionne tog Flugten til England. Alt forblev roeligt; Ingen tog Tribunens Partie og om tre Dage er Sagen. forglemt.