JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Ved de befalede Syns- og Taxations=Forretninger skulle ingen unødvendige Formaliteter have Sted, men ikkun disse Forholds=Regler lagt tages: a) Den som begierer Syns- og Taxations=Forretningen, skal med 8te Dages Varsel ved 2de Mænd, mundtlig lade den anden Part tilsige, at møde til næste Rettes Dag ved Herredstinger, for at høre uvillige Mænd udmeldte af Dommeren til at besigte og vurdere Gaardens Bygninger, Besætning og Jnventarium af Korn og Redskaber, som enten skal annammes af Fæsteren eller tilbageleveres Huusbonden. b) Derefter kan Parten selv, uden Talsmand, møde for Retten og fremstille Stevningsmændene, for at afhiemle Jndvarslingen, da Dommeren strax haver at udnævne 2 kyndige og upartiske Mænd af et fremmed Gods, til at holde Forretningen. c) Dagen eller Aftenen førend Forretningen foretages, skulle de dertil beskikkede Mænd tilkiendegive Parterne den Tid Forretningen skal begynde, paa det at disse derved kunde være tilstede og iagttage deres Tarv. d) Syns=Mændene skulle derefter til næste Rettes Dag, uden videre Varsel for Parterne, fremlægge deres Forretning for den Dommer, af hvilken de ere blevne udmeldte, og med deres Eed bekræfte, at samme er forfattet efter deres Samvittighed og bedste Skiønnende. e) Dersom nogen af Parterne anseer sig fornærmet ved de 2 Mænds Besigtelse og Taxation, skal han strax ved Forretningen, saaledes som tilforn er meldet, erklære saadant og inden første eller anden Rettes Dag derefter indstevne den til et Oversyn og Omvurdering. f) Naar Oversyn og Taxation ved et dobbelt Antal af Mænd har Sted, skal disse samme Forholdsregler iagttages i Henseende til Jndvarslingen, Forretningens Bekræftelse og den øvrige Fremgangsmaade; dog med den Forskiel, at de 2 Mænd, som have holdt den Forretning der paaankes, tillige skulle indvarsles til den nye Besigtelse og Omvurdering. Fæsteren bør betale Omkostningerne paa den Syns- og Taxations-Forretning, som holdes over Gaarden og Besætningen, naar samme af ham bliver modtaget; dog følger det af sig selv, at ifald det ikke alt bliver ham overleveret paa eengang og ved een Forretning, men Huusbonden, formedelst at der ved den første Forretning kunde være befunden Mangler paa Bygningerne eller Besætningen, maatte lade holde en nye Besigtelses Forretning derover, efterat det var bleven istandsadt, bør denne Udgivt ikke være for FæsteBondens, men for Jorddrottens egen Regning. Omkostningerne paa denne Forretning, som holdes ved Bondens Dødsfald eller Fratrædelse, betaler derimod Huusbonden allene.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Naar nogen af Parterne paastaae Oversyn og Omvurdering, da bør den, som samme har forlanget, betale de dertil medgaaende Bekostninger, ifald den paaklagede Taxation bliver stadfæstet; men dersom den første Forretning bliver forandret til Fordeel for Appellanten, bør Udgivten deles imellem begge Parter. a) Herredsfogden bør, for Mands Udmeldelse og Forretningens Afhiemling, nyde 2 Mk., naar den angaaer en Fæstegaard, og 1 Mk. naar den holdes over et Huus. b) Ligesaa meget tillægges Skriveren for Actens Udfærdigelse i begge Tilfælde. c) Syns- og Taxations=Mændene skal hver forsig nyde 3 Mk. i Sallario, baade for Forretningen i sig selv og dens Afhiemling, uden Hensigt til hvad enten den er holdt over et Huus eller en Gaard. d) Stevne=Vidnerne betales for Jndvarslingen det samme, som de ellers nyde for en StevningsForkyndelse i andre Sager.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Det stemplede Papiirs Brug til alt, hvad som vedkommer fornævnte Syns- og Taxations-Forretninger, (hvilke forfattes efter vedtrykte Forskrivt) vilde Vi allernaadigst have eftergivet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Naar det maatte hænde, at der bleve udmeldte Syns- og Taxations-Mænd, som ikke tilforn, havde holdt dette Slags Forretninger, skal Herredsfogden selv derved være tilstæde, de 2 eller 3 første Gange, for at undervise Mændene i Henseende til Formen. J Salario maae ham derfor tillegges 4 Mark Danske, foruden Befordringen, frem og tilbage. De samme Mænd skulle derefter bestandig udnævnes, som engang vare blevne vante til dette Arbeide, da Herredsfogdens Nærværelse altsaa siden blev ufornøden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Hvad der skal iagttages ved Gaards Forsidderes Udsættelse fra deres i Fæste havende Gaarde, naar samme skeer, førend Dom er falden. Naar en Jorddrot førend endelig Dom er falden over Fæsteren til at have sin Gaard forbrudt, anseer det nødvendigt til Sikkerhed forsit Tilgodehavende, at lade Bondens Boe beskrive og sætte ham ud af Gaardens Brug og Besiddelse, for at forekomme dens yderligere Ødelæggelse, bør saadant skee ved de i Loven foreskrevne Midler og forfølges paa den i samme befalede Maade. Og skal Amtmanden i dette Tilfælde beskikke Bonden frie Procurator, som udfører Sagen paa slet Papiir og uden Betaling til Rettens Betiente. Dersom nogen Huusbond, forseer sig derimod og paa egen Haand kaster Bonden ud af sin Gaard, eller beskriver hans Gods, skal han derfor ansees og straffes, ligesom om det var skeet imod en Fremmed. Fæstebondens Erklæring, under Arrest og Udkastelses=Forretningen, om at være tilfreds med at udsættes fra Gaarden, skal ikke ansees gyldig, med mindre han bekræfter og igientager den til Tinge, for Retten, da Huusbonden, i saa Fald, ikke har fornøden at forfølge Sagen til Doms. Huusbonden, naar han, førend endelig Dom er falden, lader Fæsteren udsætte fra Gaardens Brug, skal være pligtig at forskaffe ham Huuslye enten i Gaarden selv, eller andensteds, indtil Sagen er bleven paadømt, dog bør det ikke vare længer end 3 Maan der.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Angaaende Paakiendelse af Huusbondens Fordring i Fæsterens Stervboe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Naar Huusbonden har noget Krav i et Stervboe, der behandles af ham selv, som Skifte=Forvalter, da skal han, førend han derfor maae giøre sig Udlæg af Boet, lade samme paakiende, at Stedets almindelige Dommer, som uden videre Formalitet haver at indtræde i Skifte=Retten og bedømme saavel Fordringens Gyldighed i sig selv, som dens Fortrins Ret; hvilken Kiendelse indføres i Skifte=Protocollen. Og skal det tillige være denne Dommers Pligt, nøie at paasee, at ikke den afdøde Bondes Enke og Børn blive fornærmede, omendskiønt de selv, af Ukyndighed, kunde have manglet at iagttage deres Ret; Til hvilken Ende han, førend Kiendelsen afsiges, haver at æske Enkens og Arvingernes, eller disses Formynderes nøiagtige Erklæring over enhver Post.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Dersom Huusbondens Fordring ikke overstiger 20 Rigsdaler, kan Dommeren behandle Sagen og afsige Kiendelsen paa det sædvanlige Tingstæd, naar den almindelige Ret holdes, da Creditor skal tilsige den Afdødes Enke og Arvinger med Formyndere, at de kunne møde ved Retten, for at giøre deres Jndsigelser; men, naar Kravet beløber sig til mere, end fornævnte Sum, skal Dommeren indfinde sig i Stervboet og der undersøge og paakiende Sagen. For at afsige Kiendelsen, nyder han af Huusbonden i Sallario 3 Mark Danske, og tillige frie Befordring, naar han møder i Stervboet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
J Tilfælde af at Birkedommeren paa Godset skulle tillige staae i Huusbondens private Tieneste, skal dennes Fordring i Bondens Boe paadømmes af Herredsfogden. Om Hørighed og Lydighed imod Jorddrotten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
J de 2 sidste Tilfælde beskrives Manglerne stykkeviis, og ved enhver Post giøres et Overslag, hvad sammes Jstandsættelse kan koste. Koe- og Hestestalden, samt de øvrige Bygninger beskrives dernæst paa lige Maade, med de derpaa befindende Brøstfældigheder, hvis Reparations Bekostninger paa det nøiagtigste taxeres. Derefter giøres en udførlig og omstændelig Forklaring og Taxation over ethvert Stykke af den Besætning og de Gaards-Redskaber, som blive Fæsteren leveret, tilligemed Anmærkning over sammes Mangler og hvad Jstandsættelsen kan beløbe sig til. Endelig tilkiendegive Synsmændene deres Tanker, om de ansee Besætningen og Jnventarium tilstrækkelige til Gaardens og Hoveriets Drivt, eller hvad dertil endnu kunde udfordres, og tilsidst bestemmes hvormeget Føde- og Sædekorn de, efter Landets Skik og Gaardens Beskaffenhed, formene der bør tilstaaes den nye Fæster; hvorefter Forretningen sluttes saaledes: At denne Syns- og Taxations-Forretning er gjort efter Vor Samvittighed og bedste Overbeviisning, der ville Vi til neste Ting bekræfte, med Vor Eed." 2. Naar den samme Gaard eller Huus, ved Fæsterens Fratrædelse eller Dødsfald igien tilbageleveres Jorddrotten, forfattes Syns-Forretningen saaledes:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Vi Underskrevne indsandt og ifølge Rettens Udmeldelse den . - Datum, paa Gaard eller Huus i - . Bye under . - Gods, for at besigte og taxere bemelte Gaards Bygninger, Besætning og Jnventarium, saaledes som de nu, ved Fæstebondens = = Dødsfald (eller Fratrædelse) befindes. Ved Forretningen blev af . . fremlagt den, ved nu afdøde (eller fratrædende) Fæsters Tiltrædelse holdte Syns- og Taxations=Forretning af . - Dato, hvorefter Vi foretog Besigtelsen, over Gaardens Huse og Bygninger, ved at sammenholde dem med den Beskrivelse, som derover er gjort i fornævnte ved Tiltrædelsen, holdte Syns-Forretning, og befandt Vi da: Her anføres, om Bygningerne ere i den samme Stand, som den første Forretning viser, at de vare ved Gaardens Modtagelse af Fæsteren, eller om de i hans Tid ere blevne, enten i det Hele, eller i enkelte Deele forbedrede eller forringede. J de 2de sidste Tilfælde bør det nøie forklares hvori Forskiellen bestaaer, og saavel Forbedringerne som Forringelserne taxeres. Men, dersom Bygningerne befindes at være i den samme Tilstand, som ved Tiltrædelsen, har ingen Taxation Sted, da det i saa Fald blot skal meldes i Forretningen, at Husene i alle Deele forefandtes i den Stand, som de i første Forretning ere beskrevne, paa den Tid Fæsteren modtog dem. Derefter holdes paa lige Maade Besigtelse over Gaardens Besætning og Jnventarium, som stykkeviis confereres med den derover ved Tiltrædelsen gjorte Beskrivelse, da Synsmændene, efter den bedre eller slettere Tilstand samme befindes at være i ved Fratrædelsen, taxere Forskiellen. Til Slutning bestemmes hvad Sæde= og Fødekorn den fratrædende Fæster (eller hans Stervboe ifald han er død) bør erstatte, hvorved den Aarets Tid, paa hvilken han forlader Gaarden og det Qvantum af Sæde= og Fødekorn som er bleven ham leveret ved Gaardens Modtagelse, naturligviis bør komme i Betragtning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Under Dato Christiansborg Slot den 8de Juni 1787, har Hans Kongelige Majestet ligeledes allernaadigst udgivet en Forordning, hvorved nærmere bestemmes de Tilfælde, i hvilke Fæstebønder i Danmart kan af Husbonden imod Godtgiørelse fratages nogen Deel af deres fæstede Gaardes Jorder, samt hvorvidt Fæstebønderne ere forpligtede til at lade deres i Fæste havende Gaarde udfløtte, af følgende 2 Poster:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
De til Udflytningen medgaaende Bygnings Materialier og de nødvendige Haandverksfolks Arbeidsløn skulle derimod af Jorddrotten selv tilveiebringes og udredes. Under samme Dato har Hs. Kongel. Majester, allernaadigst tillige udgivet en Placat, anlangende Skiøder og Pante-Breve at medføre Eiendom og Pant, naar de inden den i Lovens 5 Bogs 3 Capitels 28de Art. befalede Tid ere ting lyste, om endog Udstederne i den Mellem Tid fra Udstedelsen til Tinglysningen maatte være døde, med videre, - som saaledes befaler: At saavel de Skiøder, som Pantebreve, der inden den Tid ere tinglyste, som Lovens 5 Bogs 3die Capitels 28 Artikel befaler, skal medføre Pant og Eiendom, om endog Udstæderne, i den Mellem Tid fra Udstædelsen til Tinglysningen, enten maatte være døde, eller formedelst nogen af de i Danske Lovs 5 Bogs 3die Capitels 18 Art. og Norske Lovs 33 Art. anførte Aarsager, som uvederheftige, vare satte ud af Raadighed over deres Gods, dog at enhver Vedkommende forbeholdes sin lovlige Jndsigelse af andre Aarsager imod saadanne Skiøder eller Pantebreve.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Befordringer. Den 13de April d. A. har Hs. Majestet allernaadigst beskikket Diaconus Johan Christian Lau, i Neustadt til Svanepræst sammesteds. Den 27de ejusdem er Professor Philosophie Johan Georg, Wiggers i Kiel, og den 2den Maji Præsten Nicolaus Johansen i Walsbüll i Amtet Flensborg, efter Ansøgning i Naade entledigede fra deres Tienester. Den 11te ejusdem er Candidatus Thologi Henrich Johan Statius Wiebeking allernaadigst beskikket til Hospitalspræst og Catechet i Elmshorn i Grevskabet Rantzau. Den 6te Junii er Amtmand Oluf Stephensen allernaadigst beskikket til Amtmand over Vester-Amtet i Island.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Den 8de ejusdem er Compastoren ved Christ= og Garnisons=Kirken i Rendsborg, Ernst Peter Christian Königemann, allernaadigst beskikket til Sognepræst, Pastor Johan Andreas Bluhme til Compastor ved benævnte Kirke, og Diaconus Balthasar Stephan Faber i Niebol confirmeret til Sognepræst i Klirebøl i Amtet Tøndern. Den 13de ejusdem er Examinatus Juris Sammel Andreas Lind udnævnt til Copiist i det Søndenfieldske Comtoir under Rentekammeret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Vacance. Det residerende Capellanie i Wordingborg, 170 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Prædikant, paa 5 Søndag efter Trinitatis. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Ferslev, Klokker. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Gruner. Hospitals K. Hr. Borch, Coll. Sch.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Død. Fridericia, den 24de Junii, Hs. Excellence Hr. General=Lieutenant von Lüttichau, 77 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Bekiendtgiørelser. Proclama. Crmue, i Naade, Konge til Danmark og Vi Christian den Syvende, af Guds 4 Rdler. "Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, 1787. Dytmersken og Oldenborg; giøre alle vitterligt: at Vi efter Procurator Anders Petersen, af Vor Kiøbstæd Faaborg, og Forvalter Hans Jorgen Hansen paa Billesbølle i Vort Land Fyen, som udnævnte Opbudsmæd i Kiøbmand Jacob Møllers Opbudsboe af Vor Kiøbstæd Assens i bemelte Fyen, deres herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at de ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silen til med Aars og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og de Fyenske Aviser, samt den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre udi bemelde te Jacob Møllers Opbudsboel, dermed at fremkomme og saadan deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal dens ne Vores allernaadigste Bevilling tillige læses for vedkommende Værneting, samt den Oberret hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige ResidentsStad Kiøbenhavn, den 13de April 1787. Under Vort Signet; L. S.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Efter Hans Kongel. Majestets allernaadigste Befaling Luxdorph. P. Aagaard. Procurator Andreas Petersen og Forvalter Hans Jørgen Hansen som udnævnte Opbudsmænd i Kiøbmand, Jacob Møllers Opbudsboe i Assens, Bevilling at maae ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii med Aars og Dags Varsel i Aviserne indkalde bemeldte Kiøbmand Møllers Creditorer. Nr. 3. Alerunderdanigst læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 25de April 1787. H. Koefoed. Bendz. Uldall. Jørgensen. Og protocolleret af R. Rasmussen. zigesaa allerunderdanigst læst inden Assens Byetings Ret, Tirsdagen den 1ste Mai 1787. Saaog protocolleret af Nellemann. smold.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Jfølge forestaaende allernaadigste Bevilling, bliver indbemeldte Kiøbmand Sr. Jacob Møllers Creditorer, indvarslede at møde, sub poena præclusi et perpetui silentii udi Opbudsboen i bemeldte Jacob Møllers iboende Gaard i Assens, inden fastsatte Tids Forløb, at anmelde og behørig legitimere deres Fordringer, da enhver skal vederfares Ret efter Loven, og anmeldes til behagelig Efterretning, at Opbuds Sessionerne blive holdet den 21de Junii, 2den August og 26de Septbr. næstkommende. Faaborg og Billesbølle, den 12te Maji 1787. A. Petersen. H. J. Hansen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Auctioner. Løverdagen den 7de Julii førstkommende Kl. 10 Formiddag, bliver paa Odense Raadstue holdet offentlig Auction paa den aarlige Afgift af Heeden Sogns An parter Kirke=Korn- og Qvæg-Tiender, i Salling Herred under Stamhuset Hvedholm, til Fæste paa Livs Tid, efter de Conditioner, som paa Auctions Stedet vorder fremlagte, og forinden ere at bekomme til Eftersyn hos Landstingshører Rasmussen i Odense, og Forvalter Sparrewohn paa Steensgaard; Hvilket hermed til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 15de Junii 1787. H. Bille.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Mandagen den 9de Julii førstkommende om EftermiddaPd. gen Kl. 3 Slet bliver tredie og sidste Gang stillet til offentlig Auction det afgangne Kiøbmand Søren Møllers Stervboe tilhørende og i Nedergade beliggende Huus der beboes af Trompeter Worm, og som bestaaer til Gaden af 8 Fag Huus, Muur= og Bindingsverk, 2 Etager, med Kielder under, ligeledes et Halvtag til Gaarden, 5 Fag, nye opbygt, tilligemed et lidet Gaardsrum og Haugeplads, alt paa de Conditioner, som ved Auctionen, der holdes i bemeldte Huus, blive bekiendtgjorte. Odense den 2den Julii 1787. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Tiirsdagen den 10 Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 Slet bliver 3die og sidste Gang stillet til offentl. Auction og absolut bortsolgt: a) Et Huus paa 10 Fag, og b) et dito paa 23 Fag; begge Muur= og Bindingsverk og indrettet til Leievaaninger, med tilliggende Hauger. afgangne Kiøbmand Søren Møllers Stervboe tilhørende og beliggende uden Nørreport, alt paa de Conditioner, som ved Auctionen i det sidstnævnte Huus blive bekiendtgjort. Samme Tiid bliver og bortsolgt 3 udi Leievaanin, gerne staaende Kakkelovne. Odense den 4de Julii 1787. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-06
Seilfærdig Skipper. Skipper Chr. Ritz er hiemkommen fra Kiøbenhavn, 1 og agter igien at reise dertil om 10 a 12 Dage; de som ville have Bud med ham, ombedes at melde sig hos Hr. Kiøbmand Riissing, eller hos Skipperen selv.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
En London, den 19de Junii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
For et Par Aar siden nedrev man en Kirke for at udvide Banken, og mange ærlige og brave Borgere rystede med Hovedet derover. Nu har man paa Stedet af det nedrevne Capel opbygt et nyt Comoediehuus, under Navn af The RoyaltyTheatre, som skal aabnes i Morgen. Omkostningerne derved bedrage sig til 15000 Pund, og Hr. Palmer, som hidindtil har været en berømt Skuespiller paa det Kongel. Theater i Drurylane, er Entrepreneur deraf. Men de hidindtil etablerede tre Theatre, som tilegne sig udelukkende Ret til at spille offentlig, have desaarsag begyndt en Proces, og man veed endnu ei, hvordan den vil falde ud. London voxer saa uhyre i sin Størrelse, og alle omliggende Marke og Landsbyer blive saa beboede, at man ei kan forundre sig over, at saadant et Huus spirer op i den anden Ende af Staden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
For nylig spiste Lord North, som ei endnu er kommet sig af sin Øiensvaghed, hos sin Læge, Doctor Warren, som sagde ham i Spog Sandheden, og Oprindelsen til denne Svaghed. Lord North svarede ham. "Jeg vil tage imod alt af dem, min kiere Doctor, undtagen Piller. fire. beidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
Stokholm, den 20de Junii. Paa Kongens nylige Reise til Upsala besaae han Sluseverket, og var dermed saa vel fornøiet, at han til dets Fuldførelse skienkede 40000 Rdlr. i Svenske Penge. 30 Sluser ere allerede færdige og 6 blive endnu gjorte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
Versailles, den 20de Junii. Kongens Datter, Marie Sophie Helene Beatrix, er død igaar i en Alder af 11 Maaneder og 10 Dage. Smerte for Tænder, der foraarsagede hende heftige Convulsioner, var Aarsag i hendes Død.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
Paris, den 22de Junii. J afvigte Maaned er Jsle de France hiemsøgt af en frygtelig Orcan, hvorved 22 Skibe bleve drevne ud i Søen, og mange kom ilde til Skade.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
London, den 22de Junii, Hans Kongel. Høihed, Prindsen af Wallis, hans Sundhedsomstændigheder forbedrer sig daglig, men Kronprindsessen og Prindsesserne Auguste og Marie ligge, skiønt dog uden Fare, syge af Meslinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
Den brave Forsvarer af Festningen Gibraltar, General Elliot, er i Mandags under mange Fryds og Æres=Beviisninger landet til Portsmuth. Da denne ærværdige Gamle kom til Landet, bleve Kanonerne affyrede fra Batterierne, og om Aftenen var hele London illumineret. Han fik strax en heel Deel Depecher fra Statssecretairens Cancellie. Med hans Ankomst opvaagnede igien det Spørgsmaal: "om det ikke var bedre for England, at afstaae denne Festning, som i Krig og Fred koster saa mange Penge og Mennesker, til Spanien mod en anseelig Skadesløsholdelse?"Men dersom man betænker de mangfoldige Statsfordele, som England har af Besiddelsen af disse uovervindelige Klipper midt i Landet, tilhørende en fremmed Nation; saa skulle vor Statsminister kun giøre sig lidet elsket af Folket, naar han vilde udføre slig en Plan. Doctor Priestley har paa samme Maade, som Lavater, forhen Moses Mendelsohn, i et trykt Brev opfordret den her værende berømte Jøde David Levi til Undersøgelse af Beviset for Christendommen, og den sidste har svaret den første i et lærd Skrivt. Stridigheden vil formodentlig endnu frembringe mange flere lærde Producter, førden kommer til Ende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
Ved den sidste store Concert i Westminster Abbedie har paa 7 forskiellige Gange 15317 Mennesker været nærværende, og er derved inddrevet, 13365 Pd. 9 Skill. Sterling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
Neapolis, den 8de Junii. Paa nogle Dage har Vesuvii Udbrud været meget stærkere end forhen, og dets Lava havde vendt sig mod Taarnet Nunciate, og foraarsaget megen Skade paa Murene, saa at Jndvaanerne selv vare satte i stor Frygt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
Lemberg, den 10de Junii. Vi erholde endnu stedse mange religiøse Misbrug, i vore Lande. Paa afvigte Paaskefest lagde den russiske Biskop i Lemberg i Kirken sine Ornamenter, paa Hovedet af Folk. Efter den gemeene Mands Troe skal dette være et Middel mod Hovedpine, Øresusen a., og er det at anmerke, at denne velgiørende Handling bliver betalt med brav Offerpenge. - En Polsk Sang er og merkværdig, som bliver siunget i Egnene af Resuzow, hvori Guds Moder bliver anraabt at udrydde de Tydske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1787-07-10
Osen, den 16de Junii. Fra Szigeth bliver meldet, at en Svaghed, som begynder med Hovedpine, forandrer sig til en Hidsigfeber, og i 7 til 8 Dage døder, har alle rede bortrevet mangfoldige Mennesker.