JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Udi Stervboen, efter afdøde Jens Madsen, som har været Postbud paa Barretschou, ville Credi- og Debitorer behagelig møde til 6te og 12te Ugersdagen fra Dato, som er den 22de Januarii og 5te Martii 1796, paa Barretschous Skriverstue, for rigtig Asklarering at aflægge, eller modtage. Barretschou, den 11te December, 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Ved Hogholms Teglbrænderie, kan faaes gode ved, brendte, som og blevbrendte Muursteene for billig Priis, naar derom med første accorderes med Forvalter Stub ved Hogholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
J et Huus i Aarhuus bliver Leilighed for unge Fruentimmer at lære Fransk og Tydsk, og hvad det unge smukke Kiøn bør vide af Fruentimmer Netheder, og alt dette af en Kone med al den Sikkerhed for gode Sæder og god Levemaade, som man kan ønske. J. Huset baade kan de logere og spise og være under Tilsyn. Bogtrykker Lund giver den behøvende Efterretning, og man tor gjerne beraabe sig paa Hr. StiftAmtmandens Vidnesbyrd. Skulle fleere end de der allerede har meldt sig, have noget at fordre efter min sal. Svigermoder Madame Birgitha Brunou, ville de behage at anmelde og beviisliggjøre deres Fordring inden 6 Uger fra Dato, da ingen Krav efter den Tid af mig antages eller betales. Holme, den 11te December 1795. M. Kieruls. smagende sig Tørne Bye under i Friherskabet Marselisborg, er Gaardmand Jens Pedersens Hustrue Zidsel Peders Datter den 16de f. M. ved Døden afgangen, uden at efterlade sig Livsarvinger. Boen er strax taget under Registering og Forsegling, hvor da blev anmeldt: at bemelte Afdøde haver efterladt sig følgende Arvinger, 4 En Søler Maren Pedersdatter gift med en Visiteur i Kiøbenhavn. b) En dito Berthe Pedersdatter, Enke af Niels Pedersen Blom, Spekhøker i Kiøbenhavn. c) En Halvbroder Jens Andersen, død og efterladt sig 4 Børn, nemlig en Søn, og trende Døttre i Kiøbenhavn. og d) En Halvsøster Ane Andersdatter, ugift og hiemme i Stervboen. Uagtet det ei formodes at i denne Boe bliver noget at arve, saa indkaldes dog disse Arvinger, de Umyndige med Værger, at møde eller møde lade i Stervbregaarden 6te og 12te Ugers Dagen efter Dødsfaldet. Jligemaade og til samme Tiid indkaldes Stervboets Credi- og Debitorer, da enhver efter lovlig Omgang, skal skee Ret. Marselisborg ved Aarhuus, den 11te Dec 1795.M. Kierulff. Den ved Forordning af 10de Julii allernaadigst befalede For liigs-Commission foretages for Thørsting og Wrads Herreder paa Silkeborg hver Mandag Kl. 110, naar der ere Forretninger. De Klagende ville Tiirsdagen forud skriftlig eller mundtlig afgive deres Klager til een af undertegnede Commissairer. Silkeborg og Løgag ger, den 28de November, 1795. Hoff. C. Mønster. Landsdommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Nyelig hiemkomne Citroner, Pomerantser, Viindruger, Cathrine=Blommer Krakmandler tørre Kirsebær og en deel Flasker beste Kirsebær Viin, samt store og smaae confect Figner faaes tilkjøbs paa Svane Apotheket i Aarhuus hos P. Lostager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
De som udi 5te Classe af det 2de Kongl. Kiøbenhavnske Classe Lotterie, under min Collection her i Randers haver vunden nogen Gevinst og ei allerede har erholdet samme udbetalt, vilde behage med første at lade disse affordre imod Original Gevinst=Lodderne. Saa er og daglig hos mig at bekomme nye Kiøbe=Lodder til 1ste Classe af det 43 Lotterie, samt udleveres Frie=Lodder, til samme Classe ifølge Planen af J. H. Stabell. Randers Post Contoir den 3die December 1795.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Ved Skiftet efter een her i Byen bortdød Kone, navnlig Maren Nielsdatter, er det angiven, at hun skal have været gift med en Tommermand ved Navn Danniel Torning, hvis seeneste bekiendte Opholdsted for 12 a 14 Aar siden var i Kiøbenhavn, hvor han ligeledes efter al Formodning er bortdød, men da dette Boes Jndtægt er af meget ringe Beløb og det altsaa ikke formaaer at bekoste noget ordentlig Proclama, saa bliver bemeldte Daniel Torning, hvis han endnu maatte være i Live, hermed i følge allernaadigste Placat af 26 October 1792, trende gange efter hinanden indkaldet udi med 20 den Kiøbenhavnske Berlinske Avis og Aarhuus StiftsTiidender for at møde eller møde lade ved Skiftets N. dere Foretagelse her paa Byens Raadstue den 13de April 1796 om Eftermiddagen Kl. 2 slet, hvor det tilligemed lovskikkede Beviser maae gotgiøres at han er den her afdøde Kones Mand. Randers den 8de Decem19 Carøe. Stadfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Da Christen Christensen Slokrogs Opbuds Bod heri Byen, som af os er taget under Behandling, befindes at være af saa ringe Beløb, at det, naar de prioriterede Fordringer fradrages, aldeles ikke kan formaae at bekoste noget Proclama, saa bliver bemeldte Opbuds Boes Creditorer i Følge allernaadigste Placat af 26de October 1792 hermed 3 Gange efter hinanden med 12 Ugers Varsel fra undertegnede Dato indkaldet udi den Kiøbenhavnske Berlingske Avis, og Aarhuus Stifts Tidendes for at anmelde og beviisliggiøre deres til Boen havende Krav. J øvrigt tiener det til Vedkommendes behagelige Efterretning, at den 13de April 1796 bliver udi bemeldte Boe foretagen en Skifte=Samling herpaa Byens Raadstue. Randers, den 8de December, 1795. Carøe. . Stadseldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Da Madame Winther, Enke efter, sal. Forpagter Christen Winter, ved Døden er afgangen paa Schier vad under Grevskabet Scheel i Nørre Herred, Randers Amt den 1ste d. M. saa indkaldes herved alle Arvinger efter bemeldte Afdøde, til at møde paa Schiervad den 30te d. M. for at overvære i Boens Registering og Vurdering. Scheel den 3die December 1795. Paa Skifte Forvalterens Hr. Greve og Kammerherre Scheels Vegne. Jespersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Hos Thøger Kieregaard paa Meilgade er melg hiemkomne Citroner at bekomme for billigste Priiser. En stor Søe, som er hvid, med sort Hoved og Hals, er bortbleven paa Marsilieborg Skov for omtrent 3 Uger siden : hvem om samme kan give Oplysning, bedes at melde det til Eieren Lars Jensen fra Geding paa Ristrup Gods, som betaler al Umage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Hos Marens Volder i Kirstuelund, kan erholdes mod billig Betaling, Foeder i denne Vinter for en 40 Stkr. Fre Kreaturer, paa hans eiende Gaard i Skanderborg, Ladegaard. Og vilde dem som saadant attraaer, jo før jo hellere derom melde sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-16
Tirsdagen den 11te December, blev optaget paa For der hos Søren Mortensen Gaardmand i Aabye ved Aarhuus, en halv gl. sort stiernet Hoppe, med klippe paa Lænden S. R. S. og et andet ukiendelig Bogstav, som herved til Eierens Efterretning bekiendtgiøres og kan faaes imod dette Avertissements Bekostning, og andre paagaaende Omkostningers Erstattelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Omendskiønt den Engelske Admiraitetsret bestandig vedbliver med Friegivelse af de opbragte danske Skibe, saa skal dog Antallet af de endnu uafgjorte beløbe sig til 466.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Det Asiatiske Compagniets Skib Dannebrog, ført af Capit. Winther, er paa sin Udreise til Ostindien ankommen til Cap, og alting er i god Stand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Hiøring, den 4 December. Følgende Indstrandinger ere i forrige og indeværende Maaned indtrufne i Hiøring Amtsdistrict.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Skipper Michael David Eggert af Stetin med Galothskib, bestemt fra Bourdeaux til Stetin, med en ladning Viine, indstrandet under Øen Græsholm, ved Fladstrand. Skibet er ganske forliist, men Skibsfolket og tillige en stor Deel af Ladningen er bierget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Capitain Anders Pihlmann fra Gothenborg, med Galeasen Gustav Frederich, bestemt til Amsterdam, med Ladning, bestaaende af klar Sildetran, Jern, Jernplader, Staal, samt nogle Foustager med Steen eller Farvemose; indstrandet paa en Udgrund, omtrent en Miil N. V. fra Læssøe. Skibet er at ansee som forliist, men Skibsfolket og Ladningen bierget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Skipper Michel Henrichsen af Hokke Sogn i Norge, med Brigskib, bestemt fra Aalborg til Tønsberg med Korn og fede Vare, indstrandet ud for Voersage. Skidet ganske forliist, men endeel af Ladningen bierget.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Skipper Jens Rasmussen af Aarhuus, med Galeaen bestemt fra Callundborg til Norge med Kornvarer. Ladningen er ganske forliist og Skibet tillige, undtagen Seilene og det løbende Redskab m.v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Et Skib hiemmehørende i Hamborg, eller Stetin, kommen fra Engelland, bestemt til Stetin, ganske baglastet, indstrandet paa Skagens Rif. Aldeles intet blev bierget, end ikke Folkenes Kister; thi næste Nat efter Strandingen gik Skibet i Stykker og tvende af Skibsmandskabet omkom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Capitain Pyde Grerte, af Norden i Dest Friesland, med Kuffskib, kommen fra Danzig, og bestemt til Amterdam, med Ladning af Hveede, alt i Sække, som er bierget, er vaadt, da Skibet strax blev fuldt af Vand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Skipper Hans Thorsen fra Flensborg, med Jagten, Die Liebe kaldet, kommen fra Mandal, med en liden Deel Tømmerlast, og nogle tomme Brændeviins Tønder, bestemt til Flensborg, indstrandet paa Vesterbye, Rif, ved Læssøe, samt Skipper Lorenz Christian Angel fra Bergen, med Brigskibet, Marie Catharina kaldet, bestemt til Stock holm, med en Ladning tørre Fisk, indstrandet paa Knuderne, omtrent trefierdedeels Miil fra Læsøe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Om begge de sidstmeldte tvende Skibes og Ladningers videre Skjæbne haves endnu ingen nærmere Efterretning. End videre ere indstrandede, paa Skagens Rif et Skib, ladt med Hvede, bestemt fra Dantzig til Amsterdam. Af Ladningen er endeel tørt ilandbierget: Og ved Dunken i Raaberg Sogn, et Skib, med Hvede bestemt fra Dantzig til Amsterdam. Ladningen ventes for det meeste bierget. Nærmere Underretning om disse sidste nyelig skeete Jndstrandninger ventes. den Aarhuus Under Forsegling blev mig i Dag tilsendt 1 Rdr. med Hosskrift: (til en liden Vederqvægelse for 12 Fattige paa Jule Aften.) Hviske efter denne Ubekiendtes Villie redelig skal blive uddeelt til bestemte Tid. Aarhuus den 19de December 1781. H. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Dandse-Selskabet i Aftes paa Raadstuen, glemte ikke, ved selskabelige Fornøielse, de Nødlidendes Trang, hvis Sammenskud 5 Rdr. 2/3 Mk. blev mig tilsendt, for hvilke ærbødigst takkes paa de Fattiges Vegne. Aarhuus, den 18de December 1795. P. Willadsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Ved en stille og rolig Død har det behaget Livets og Dødens Herre den 14de December sidstalvigte at bortkalde fra det timelige til det Evige min i Livet elskværdige Mand, Hr. Mathias Mohr Sognepræst for Woldum og Rund Meenigheder i sit Alders 76 Aar, til stor Sorg for mig og Efterlevende, hvilket herved bekiendtgiøres for fraværende Slægt og Venner af Magdalene Margrethe Brøchner, sal. Mohrs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Udenlandsk Frankrig. Fra Nantes er kommen en Coureer, med Efterretning, at Charette har lidt et fuldkommen Nederlag, og med et Følge af 12 Personer haver forlade Vende, og gaaet til Nederbretagne, for der af forerne sig med de Chouans. Fem af hans Chefer som ere fangne, Chevalier Lusignan, Prudhomme, Quigaard, Dens og Dupeyrat har man indbragt til Nantes, som der skal fremstilles for en Militair=Commission. Charetiblev paa sin Flugt forfulgt af 3 Compagnier republicanske Jægere. Det er General Gratier som har tilfegte sig denne Seir. General Hoche beretter, at hele Landet imellem de republicanske Linier og Løiren, er nu bragt til Lydighed og afvæbnet. Ved den bestandige Mangel, dyre Tid, med flere Onder, fremviser Paris sig i et sørgelig Syn. Kiøberne er om Morgenen, meget tidligere paa færde en Sælgerne, og staaer alt talrige uden for Boderne, naar de først høit op paa Dagen aabnes af Kiøbmændene, der ved denne Leilighed, ligesom paatager sig en stor Mands Miste, der tilstædet sine Undergivne Andiente. Den Kandt af Byen hvor de lovgivende, Forsamlinger træder sammen, er eensom og forladt, eftersom alt fremtrænger sig til Børsen. Om Aftenen tiler Kiøbmændene ligesaa meget med at lukke deres Boder, som de er dovne om Morgenen med at aabne dem, og da synes det ligesom alle Pariserne har forladt Staden, der formedelst den svage Lysning, de faae Lygter giver fra sig om Aftenen, fremstiller sig i et ligesaa sørgelig Syn som om Dagen. Den nye Finantsplan som i de 500des Raad er bleven decreteret gaaer nu ind igien, da de Gamle forkaster den. En nye Plan af Lasond=Ladebat synes antageligere, og yndes af mange. Han foreslaaer et almindelig Banqve, som skulle oprettes af gode Borgere i Paris og som skal igjen have et Contoir i enhver Stad i Frankrig. Saadanne Banqver, sagde han, har havt de bedste Følger i Jtalien, Holland og Nordamerica. Paa hvilket sidste Sted, Papiirpengene endnu var falden meere end Asignaterne i Frankrig, men Robert Mortil Bancosedler, som traadde i deres Sted, havde strax faaet Værdie med klingende Myndt. Et lige Establissement maatte nu oprettes i Frankrig, og beskyttes af Regieringen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Directoriummet maatte afhændige til denne Bank for 1200 Millioner Nationalgodser. Denne skulle igien til almindelig Tieneste levere 600 Millioner i Bancosedler og med de andre 600 Mistioner indløse Assignaterne til een Procent. J 3 Maaneder skulle National skatten udbetale alt i Bancosedler og en Maaned derefter, ikke indtage andet end Bancosedler, da ville Eierne af rede Penge snart see sig nødsaget til at indvexle Bancosedler for samme. Begge den henrettede Orleans yngste Sønner, som nu i 2 Aar har sadt fangen i Marseille, har villet flygte af Arresten, men ere igien grebne. Den ene af dem har ved denne Leilighed brukken en Fod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Engeland. Pitt har seiret. Den 3die December var den afgiørende Dag, da hans Bill 3die Gang blev forelæst, og gik igiennem med 266 Stemmer imod Jver, Ministeren har ved disse 2de Biller fulgt den Grundsætning, at forlange meget, for at faae noget, og om han ikkun havde fordret, hvad ham nu er tilstaaet, saa havde dog Oppositionen skreget lige høit derimod. J den nedsadte Commite, som skal undersøge, hvem der er Forfatter til Pamphletet: Tanker over den engelske Regiering, er det bleven Reeves overbeviist, da det er bleven sadt efter hans Haandskrivt, ligesom han og har læst Correcturerne derpaa. Da en Oppositions=Adresse, under Navn af Londons Kiøbmænd og Banqverer mer traad frem for Lyset, hvori endog bedes om Ministerens Afskedigelse, saa har de Ministeriale igjen udgivet en Adresse derimod, som fører til Titel: Londons Kiøbmand og Banqverer i Urtekræmmer nes Forsamlingssal, hvori man erklærer sig for begge Bills og Understøttelse for Ministerens Forholdsregler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Den Vestindiske Fløde kan formedelst den vestlige Vind ikke løbe ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Tydskland. Den største Deel af de og om Paris værende Tropper, 30,000 Mand stærk, er opbrudt i 3 Colonner for at gaae til Rhinen, Avantgarden er alt ankommen til Brüssel. J Provindsen Luxemborg bliver nu alle Levnetsmidler tilsammendreven, for at bringes i Festningens Magasiner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Frankfurt am Mayn, den 7de December. Den Keiserlige General Kray har trængt sig ind i Lautrreck, som var besadt af General Marceau, og har der nedhugget 2 Siendtlige Batailloner til paa 8 Officerer og 150 Gemene, som blev taget til fange. Efter de nyeste Beretninger var den hele østerrigske Armee i Bevægelse, for at levere Franskmændene et Slag, som har besadt den venstre Bredde af Nadefloden fra Kreutnach til Bingen. Franskmændene skal ellers hverken have Telte eller Straae. De maae enten med Gevalt ser at trænge sig frem, eller og snart forlade Egnen. Deres Hovedqvarteer er i Trarbach, hvorfra de streifen, langs Nahe indtil Rhinen. Deres Baaage staaer bag ved Mosel, over hvilken de har adskillige Broer. Prindsen af Conde har alt den 30te November faaet befaling fra Grev Wurmser, at forlade Egnen af Mühlhelm ved Basel og marschere mod Rhinen, for at gaae over den i Egnen ved Manheim. Man taler om en Plan, til at trænge Franskmændene ind paa deres egne Grændser i Elsas og langs med Rhinen til Cøln, for at bekomme rolige Vinter qvarterer. Paa den høire Rhinbredde ankommer mange nye Tropper fra det Østerrigske. J det Bambergske er gjort Anstalter til en betydelig Armees Modtagelse. Mange østerrigske Regimenter, som ved Udmarscheringen af de Belgiske Festninger, maatte forbinde sig til ikke i et Aar at bruge Vaaben imod Frankrig, vender nu igien tilbage til Krigsskuepladsen. Efter et Øievidnes Udsigende, blev de tydske Posteringer ved Kreutznach angrebne. med saa stor en Overmagt, at den eneste Post, den hungrige Ulv, hvori var kun 200 Rothmantler og en Kredsbataillon, blev angreben af 4000 Mand Fransk Jnfanterie og 2 Jæger Regimenter, saa at denne svage Post ikke allene blev dreven tilbage til, men endog igiennem Kreutz nach. Da Rhingreven igien derpaa uddrev Franskmændenne af Staden, posteerte de Franske Jægere sig bag ved det tilbagevigende Jnfanterie og ville tvinge dem frem igien med Sabelen, bandede forskrækkelig derved, og skreege, frem af Skytter. De Tydske raabte ligeledes til hinanden; fremad Kamcrater, og opnaaede deres Hensigt, men bleve strax derefter anden Gang af den franske Overmagt tvungen til at forlade Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Fra den 1ste til den 4de skal ellers intet betydeligt, være forefaldet ved Kreutznach. Den Keiserlige GeneralNauendorf er den 4de med 18000 Mand ankommen der i Egnen, hvor den hele Clairfaitske Armee var saaledes concentreret, at Grev Wurmser endog har paataget sig at forsvare Positionen ved Lautern. Ved Manhem arbeider daglig 7000 Bønder paa Forskandsninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Den Chursachsiske Contingent skal i næste Feldttog igien vise sig ved Rhinen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Fra Strasburg. Den franske Rhinarmee forsvarer endnu sine Positioner i den Part af Linierne ved Qveich, som strækker sig fra Germershelm til Anveiler og videre. Deres Forposter gaaer til Edeshelm og deres Patrouiller til Weingarten. General St. Cyr har trukken i en Leir ved Pirmasens for at hindre Fienden fra denne Side at trenge frem. Den hele Armee venter anseelig Forstærkning, baade af Jnfanterie og Cavallerie, og da vil Pichegri paa nye angribe 3. den. General Vende er ankommen hertil fra Paris og skal have medbragt nye Forholdsbefalinger til ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
General Pichegra skal den 1ste og 2den December have giennemreist Linierne og indgivet Soldaterne Mod samt lovet dem Belønninger. Adskillige Officerer som har har funden den største Jnsubordination hos, har han afladt og ladet andre arrestere. Denne Generals Udvortes er beskeden, ceusformig, kold og han taler lidet. Det geraader han til stor Ære, at han bestandte har viist den største Menneskelighed imod de Emigrerte, som kunne skee uden Lovenes Overtrædelse. Saa viser han sig og, efter hans Ophøielse meget tienstagtig imod sine Ungdomsvenner, der, ligesom han er Bøndersønner og opdragne med ham. Hans Kone som han var gift med før hans Ophøielse, lever i Besancon ganske ubekiendt og paa den samme indskrænkede Fod som før Spanien. Fra Cadix har Hoffet faaet den Efterretning, at den af Franskmændene opbragte engelske Convoy, skal være af Værdie 14 Millioner Scudi.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Kongen har tilladt at den Franske Admiral Richern der maae sælge sine Priser, ligesom det og skal staae Engelænderne frit for, ligeledes at sælge deres Franske Pa ser der. J Anledning af et Portugisisk Skib som Franskmændene har opbragt til Cadix, har Kongen erklæret, at det ikke kunde ansees for nogen god Priise, da Portugal ikke havde Krig med Republiken. De Portugisiske Tropper, som har hiulpen og i Krigen, mod Franskmændene, ere nu afgaaede fra Barcellona til Spanien. For igien at sætte Festningen Figueras, i Stand, har Kongen anviist 2de Millioner. Admiral Alava, har faaet befaling fra Hoffet, med 3 Linieskibe og 2 Fregatter, at gaae paa en hemmelig Erbedition fra Cadix til Sydsøen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Adskilligt. Man taler meget om en Pengegave af 400,000 Gülden, som Staden Manheim, paa General Wurmsers Forestilling, har bevilget de Keiserlige Tropper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Den Franske Folkerepræsentant Meynard i Aachen, skal paa det Danske Hofs Forestilling have foranstaltet at de Grev Bentheim-Steinfurt tilhørende Ejendome med Staden Alpen, saa meget muelig skal blive befriet for alle Krigen medførende Paalæg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
I et Brev fra Paris, skrives, Man hører her nu ikke tale om andet end Beregninger og Regnskabs førere, saa døver Ørene paa os med Millioner og Milliarder. For Neckers Tid, talede man om tusinde Livres, før Revolutionen talede man oms Millioner, men nu taler man kun om Milliarder. Vore vittige Hoveder, som spotter over Levnetsmidlernes Mangler siger: Vi har nu et Overhuus og Underhuus, men ingen Kiøkken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Man forsikrer nu som vist, at Ludvig den 16de Datter, Natten til den 29de November er i al Stil bortført fra Temple og til Basel. Personerne af hendes Følge skal alt Dagen forhen være afreist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Den 23de November er til Calais paa en engelsk Paqvetbaad, som blev ført af en Dansk Capitain, ankommen 2de Commissairer, hvis Depescher strax ved en Coureer blev afsendt til Directoriummet i Paris, hvorpaa Commissairerne er reist bag efter. Hensigten af deres Sendelse er, angaaende de ved Calais strandede Emigrantere som stode i engelsk Sold. Den engelske Regiering forlanger deres Frigivelse og at de skal afsendes til Engeland, og skallerklære, at man i modsadt Tilfælde vil igien bruge Repræssalier mod de til Martiniqve afsendte 4 franske Commissairer, som der ere fangne af Engelænderne. De Emigranter, som befandt sig Calais skulle først være bragt til St. Omer, men nu Alver de for det første indtil videre i Calais. rensen
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Den nye Sild har nu atter fornyet sit aarlige Besøg, til Baghus=Lehns Skiærgaard, og er allerede fra Gothenborg af den nye saltede udskibede over 4000 Tønder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Det svenske Asiatiske Compagnies afseilede Skib, beder Resolution, er drægtig 250 Læster, føres af en Americaner ved Navn Pendock Neale, og var efter Foregivende destineret til Bengalen, lastet med Jern og Tougværk a.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
J den Forsamling af Kiøbmands Societeten, som Danzig holdtes den 21de November i det Bahonske Huus, blev besluttet, at her altid skulle haves et Forraad af Erter, af 50 Læster, hvilket altsaa ved Udskib, ningerne er at iagttage. Videre aftaltes, at naar en Kiøbmand ville kiøbe af de til Torvs kommende Erter, saae maae han førend Kl. 11 ikke indfinde sig der, paa det Jndvaanerne imidlertid kunde have forsynet sig med det nødvendige til taalelige Priser, hvilket vel i sig selv er en gammel Lov, men som ganske var kommen at Modens
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
J en lige Forsamling, som Kornhandlerne sammesteds holdte den 25de November, haver de aftalt og med deres Underskrivter bekæftet: At ikke kiøbe noget Rug af det saakaldede Sækkegods som føres hid til Torv fra det Dantziske og Naboelauget deromkring beliggende Gebeet, det være sig til Lands eller Vands paa Vogne, Slæder eller Gefæsser, men at overlade til Bagerne og herværende Consumanter, til næstkommende Foraarerne og allerne at kiøbe og betinge heele Tilførselen af slig Rug i Sække. Fremdeles besluttedes, at ikke betale høiere end 270 fl. Preusisk Courant, det er 360 fl. Danziger, Courant pr. Læst af den øvrige fra Stæderne i Vestpreussen hidkommende Rug, hvilken Beslutning skal staae ved Magt til næstkommende Foraar. Disse Beslutninger haver billige Brødpriser for Jndvaanerne til Hensigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-12-19
Ved Slutningen af Velfærds Comp ere 12 danske Affairer afgjorte.