Københavns Adresseavis, 1780-07-03
Fortegnelse paa de Briismaterier og Premier, som det Kongelige Danske Landhuusholdings=Selskab udsætter for Hans Kongelige Majestæts Riger og Lande udi Aaret 1780. For Kongen og Fædernelandet. Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskabet i denne Liste alene Siellands og Fyns Stifter samt NørreJylland. 2. For al praktisk Flid, hvorfore Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel og Nødvendigheden deraf gjøres altsaa ikke nødig, da Selskabet haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger desuden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tre Personer, underskrevne, og af den beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil beedige dem. Ere Attestanterne er selv af Stedets Øvrighed, Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis for Attestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgjøre, hvorvidt alle de i Premie Materien anførste Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentligen at bekjendtgjøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed Prem er og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. 5. J Fald nogen kan meddeele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal en alene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tjeneste, og erkjende sig ham derfor forbunden. 6. J Premie=Æstningerne maae det ved den Æsken des Opholdsted nøjagtigen meldes i hvad Amt, Herred, eller Fogderie og Sogn den Æskende boer eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføres, og naar de Æskende ere af Bondestanden, maa det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilfælde om de ere Selveiere eller Fæste=Bønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes ville alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller for andre, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8. Naar nogen vil æske flere end een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, eller paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som i Følge Lovenes 6 Kapit. 3 §. udmerker sig med Flid og Vindskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier, er indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9 Naar nogen for Selskabet anmelder sin Flid, i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. 10. De, som ikke nøie lagttage alt, hvad Selskabet har foreskrevet saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m. m. maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger, ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 11. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds=Tid, hvor for alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter, eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers tabe deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt, næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agtes værdige til Belønning. 12. De, hvis Premie=Æskninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig. 13. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis: og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kjøbenhavn frankeres. 14. Premie=Æskninger, Attester, Forslag med videre behøver man ikke at skrive paa stemplet Papiir. 15. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meere end een Premie for den gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ei æske nogen af de mindre for samme Ting udsatte. 16. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Liste vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Liste ere bestemte. 17. Naar Selskabet tilkjender enten Medaljer eller vede Penge, beroer det paa den selv, som Premen eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Delene den vil have. 18. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Preme=Listen bestemte Tid, har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melder sig, kan den sidste, skiønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 19. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 20, Tegninger, som be lannes, beholder Selskabet uden Betaling. 21. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger; uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 22. Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Premie vindes. 23. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae ei heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maae Autor selve lade trykke, hvis Selskabet ikke, inden to Aar efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skrifter. Vil Selskabet alene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykke. 24. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Seddel med samme Devise uden paa, men inden i med Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Seddel aabnes, med mindre Afhandlingens Forfatter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 25. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges, mere end eengang, og maade Afhandlinger eller theoretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æske Premier, være skrevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, fin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 26. Dog maae Priisskrifterne være læseligen skrevne og indsendes sammenhæftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog, men de, som ere forfattede i de andre mest bekjendte enropæiske Sprog modtages dog ogsaa 27. Naar nogen i de Distrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsætter Premier eller Belønninger æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æskning skriftelig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning for samme Ting eller Handling Og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette tager Selskabet ikke hans Æskning i Betragtning. 28. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer forresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt for vidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 29. Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne. 30, Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kunst eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derom: men agter ikke derfor at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 31. Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte een eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medaljer, tillades det gjerne, naar Selskabet derom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det; dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patrioters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan rate sit bifald. 32. Selskabets Love underretter for Resten og hvad videre ved Premierne maatte være at merke. 33. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, og hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de urigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og alene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring.