Aarhuus Stifts-Tidende, 1830-11-26
Den nederlandske Revolution. Belgierne og Hollænderne staae nu ligefor hinanden ved Breda, hvorden hollandske Prinds Frederik har sit Hovedqvarteer. Der havde allerede staaet adskillige Fægtninger mellem begge Partierne, og som det lod, til Fordeel for Belgierne, der havde sat sig fast ved Westerwezel. Belgiernes Hær angives for at være 25,000 Md. stærk. Den belgiske General Daine som erobrede Fæstningen Ven loo, har derfra begivet sig med sin Armee til Marstricht. Hollænderne havde reqvireret en stor Mængde Dampskibe for at hente Schweizertropper fra Keulen, Ved Venloos Erobring faldt der 2 hollandske Generaler, hele Garnisonen, 115 Kanoner og et stort Krigs magasin i Belgiernes Hænder. Den hollandske General van Geen har fra Breda udstædt følgende Dagbefaling til sin Armee : Soldater, Nu ere Eders Geleder lutrede, og Tilliden vendt tilbage iblandt Eder. Med hver Dag erholder Hæren ny Forstærkning; Borgere af alle Stænder stille sig frivilligt i Geleed med Eder for at stride under Oraniens gamle berømte Banner, der vajer paa de fjerneste Puncter, af vor Jordklode. De Fornærmelser, Grusomheder og Misbandlinger vi og vore Kammerater have maattet taale i Brussel, Antwerpen, a. opfordre os til Hævn. Op da Soldater, hver og een! Op. I Velsindede, Samler Eder omkring mig, som vor dyrebare Konge har skjænket sin Tillid. Eders General vil stræbe at gjøre sig den værdig. Følger mit Exempel, Mod, Mandstugt og Troskab skal vorde belønnet. Værer uforfærdede. J drage i Kampen for den retfærdigste Sag, J skulle forsvare Eders egen Jord og værne om Eders Dyrebareste. Lad Eendrægtighed udgjøre vor Styrke, Mindes vore Opoffrelser, og lad det forenede opstandne tro Folks Løsen være for stedse: Fædrelandet og Kongen level Wellington har givet Hr. van de Weyer, Advokat og Medlem af den belgisk provisoriske Regjering, der som bekjendt, er sendt til London, sit Æresord paa, at det i intet Tilfælde er den brittiske Regjerings Hensigt at paatvinge Belgien Noget, men kun at standse Blodsudgydelsen, forresten nærede han det Haab, at Belgierne vilde selv vide at indrette deres Regjering saaledes, at der ingen Strid skulde opstaae derover i Europa. J London ere Konferentserne i fuld Gang mellem de fom store Magters og Nederlandenes Ministre. Som Basis skal være antaget den Betingelse, at Bel gjen hverken maa blive Republik eller forene sig med Frankrige. J Brussel ledes Konferentserne af Hr. Carthvrigt, Secretair ved det engelske Gesandtskab, og Hr. Bresson, Talleyrands første Secretair. Deres første Forslag gaae ud paa, at Antverpen, samt Marstricht og Alt hvad Hollænderne holde besatte i de sydlige Provindser, skulle rømmes, samt Belgierne forpligte sig til ved en 3 Maaneders Vaabenstilstand at afholde sig fra alle Fjendtligheder mod det hollandske District, saaledes som det var bestemt førend 1814. Ogsaa GeneralChasse, i Antwerpens Citadel, fordrer nu en 3 Maaneders Vaabenhvile over hele Belgien. Man taler om, at Antierpen vil blive erklæret for en Frihavn under engelsk Beskyttelse. Jøvrigt er de store Magters Stilling med Hensyn til de nederlandske Anliggender den samme. J Forbindelse, med Rustningerne i Rusland meddeler, Allgemeine Zeitung en mærkelig Skrivelse fra den russiske Grændse, hvori siges: "at man siden October=Urolighederne i Pariis frygtede for, at den nye franske Revolution vil gjennemgaae de samme Grader, som den fra 1789, og derfor er nærved at fortryde, at det Forslag ikke antoges, som blev gjort strax efter Carl Xdes Afsættelse: at sammendrage flere Armeer paa Frankrigs Grændser, blot for at hindre Gjæringen fra at udbrede sig udenfor disse. Men uagtet der fra flere Sider yttredes Frygt for, at slige Forholdsregler kun vilde ophidse Gemytterne end nu mere, kunne Omstændighederne maaskee dog gjøre, at denne Plan atter optoges, og at der gjordes Alt, for at sikre de europæiske Regjeringers og Folks Rolighed."