Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-05-05
Efter alle Særkjender lader sig en just ikke meget fugtig August formode. Den første Halvdeel aff denne Maaned vil med varme og klare Dage kun have faa mørke Timer at afvexle med. Men kjøligere ville Nætterne være, og allerede førend Midten af August ville tageduftige Morgener indtræffe - ogsaa vil man d. 15 d. M. høist sandsynligen see røde og gule Blade falde af Træerne. Dette er et Kiendetegn paa kold Natteluft. - De friske Luftninger om Natten og de smukke Eftermiddage, ville være gavnlige for Frugten. - Tordenregn vil ligeledes paa mange Steder vederqvæge Landet, og enkelte Dage bedække Himlen, efterat Tordenskyerne ere trukne forbi. Kornet vil blive haard i Kjærnen, men meelrigt. Jkke saa vandet, og mindre sød som i forrige Aar, vil Frugten blive. Ved det meget Solskin, vil Sukkerstof i alle Træfrugter bedre kunne udvikle sig. For Hauge= og Markfrugterne ville Udsigterne være fortræffelige. – Efterat denne Maaned er gaaet forbi, med en Mængde behagelige og varme Dage, med mangfoldige kort varende Jlinger og Tordenregn, maa endeligen i de sidste Dage af samme Hvidkløveren fremkomme, som Forbud paa Høstmaaneden. Skulde end paa de høie Bjergspidser under Sneelinien, i den anden Halvdeel af Maaneden, falde Snee, saaledes som ofte nok indtræffer i en Region af 7000 Fod og derover, i Høstmaaneden, i europæiske Sydbjergegne, saa vil dette dog neppe have saa stor Jndflydelse paa Veirliget i Maaneden September, til at jo den første Uge af samme skulde have flere klare end mørke Dage. Men omkring Bjerghøiene vil der den første Uge i mange bjergfulde Egne danne sig Skykrandse, der strøgviis ville gjøre deres Reiser i Nabolandene, og udgyde sig enkelte i Regn. Efter otte Dage vil ogsaa Middagsstunden indtil henimod Solens Nedgang være ret varm, men Nætterne ville være mærkeligen kjølige, og den østlige Side ved Solens Opgang bedækket med Skyer. Henimod Midten af Høstmaaneden ville Nætterne stedse blive koldere, og Vinduerne i beboede Værelser, paa den nordlige Side, ofte belagte med Dunster, men Frugterne paa Agrene være over modne. De hvide Traade af Hvidkløveren ville nu overtrække Markerne. Kun i de sidste otte Dage af denne Maaned ville adskillige mørke Dage bringe Regn igjen, men overhoved vil September udmærke sig ved smukt og behageligt Veir. Om end før og efter Midten af Maaneden nogle Nordvest, ligesom Østenvinde skulde blæse, ville Lufttrækkene dog snart igjen drage sig mod Syd og Sydvest, og derved hidføre en saa varm Luft, at Frugten stedse vil faae større Modenhed og vinde i Sukkerstof. Efter alle Kiendemærker lader sig i denne, ligesaa vel som i den næstfølgende October Maaned, vente en ret behagelig Høsttid. Over for megen Væde vil man i den gode Aarstid neppe have megen Aarsag til at klage. Snarere er det at befrygte, at i adskillige Provindser en saa stor Regnmangel og Tørke vilindtraffe, som mange neppe formode. - J bjergfulde Egne og paa de nordlige Skraaninger af de ved Østersøebække liggende Lande, maa mange Kilder en Tidlang være udtørrede. Vist nok kommer det an paa Vindenes Begyndelse efter Hostjevndognet, og dens fire Ugers større eller mindre Bestandighed at blive paa Syd- og Nordsiden, for at kunne forudsee det paafølgende Vinterveirlig og selv endog for Maaneden. October. Hvor fordeelagtigt end Veiret iøvrigt for den sidste vil falde ud, saa gives der dog, efter mangen mørk og skyfuld, saavelsom taaget Dag, Grunde, der lade befrygte, at i October ret kolde Nætter tidligen ville indtræffe. Ved sine fortsatte Jagttagelser, siger Forfatteren, over Naturtegnene, mange skriftlige og trykte Efterretninger, der maanedligen ere komne ham tilhænde fra forskjellige europæiske Lande, har han nu allerede for sjette Gang gjort den Erfaring, at der af de med hans Undersøgelsesmaade overeenstemmende særlige Kiendetegn, som Sommermaanederne give - en næsten ubedragelig Slutning lader sig gjøre for Beskaffenheden af det paafølgende Vinterveirlig.