Viborger Samler, 1829-06-18
Jfølge samme blive Møllere og Kroemænd paa Landet, hvad enten de ere fødte i Bondestanden eller ikke, og uden Hensyn til, om de, i Forbindelse med deres Møllebrug eller Kroehold drive noget Agerbrug, at indbefatte under den værnepligtige Stand. Det samme gielder om alle dem, der paa Landet ernære sig af Haandværker. Dog blive de egentlige Fabrikanlæg, hvori Naturprodukter forarbeides og forædles i det Store, ikke i foranførte Henseende at behandle lige med Haandværker. Da adskillige Jndustriegrene, der stundom faae Navn af Fabriker, til Exempel Lyse-, Stivelse, Sæbe=Fabriker, er bor give Anlæg af en saadan Natur ovenmeldte Fortrin, vil det ved en nærmere Bekjendtgjørelse blive fastsat, paa hvilke af de nuværende Jndustrie=Anlæg samme skal være anvendelig. Ladefogder, Skovfogder, Skytter og alle Andre, der ikke staae i en høiere Stilling, blive ogsaa at henføre til den værnepligtige Stand, om de end ikke ved deres Fødsel hørte til samme. Dog skulle Gartnere, naar de med god Karakteer have aflagt den anordnede Exammen, saa og de, der bruges paa Hovedgaardene blot til personlig Opvartning eller Huus gjerninger, ikke derved gaae over til den værnepligtige Stand, dersom de ikke allerede ved Fødselen hørte til samme. De, der tjene som Godsforvaltere, Contoirbetjente, Skovridere eller i andre saadanne Stillinger gaae herved ikke heller over til den værnepligtige Stand. Men forsaavidenten nogen af disse Personer allerede ved sin Fødsel hørte til denne Stand, eller han tillige driver nogen Bondebrug, kan foranførte hans Stilling ikke virke nogen Befrielse for ham eller hans Afsom fra den Forpligtelse, der af slig Aarsag maatte hvile paa dem. Dog skal herfra finde en Undtagelse Sted med Hensyn til Forvaltere paa complette Godser, der efter Øvrighedens Constitution bestyre Skifteforvaltningen og Overformynderiet, naar disse tillige have aflagt juridisk Examen ved Kbhvns Universitet; thi naar en saadan endog er født Værnepligtig, saa skulle desuagtet hans Sønner, som fødes efterat han er udslettet af Lægdsrullen, og medens han befinder sig i foran sorte Stilling, være frie for Værnepligten, forudsat at han ikke tillige driver Bondenæring. De Stillinger, som have til Følge, at en Person, der ei er født i den værnepligtige Stand, gaaer over til samme, medføre dog ingen personlig Værnepligt for ham eller for hans tidligere avlede Sønner. De, som ere fødte i den værnepligtige Stand, udtræde ikke af samme, ved at bygge paa Hovedgaardsjorder. De Sønner, som en værnepligtig Fader har avlet, inden han enten har udtjent eller opnaaet 36 Aars Alderen, vedblive at være værnepligtige, uden Hensyn til nogen senere Forandring i Faderens militaire Stilling, eller den Alder han siden opnaaer. Den ved Forordningen af 20de Juni 1788 s. 7 hjemlede Befrielse for Born under 10 Aar, som Faderen bortflytter til Kjøbstad, bortfalder og for Fremtiden. Sønner af de Skolelærere og Kirkesangere, som for Fremtiden ansættes, bør indføres i Lægdsrullen og i sin Tid udskrives til Krigstjeneste, naar de ikke enten ved at oplæres i Skolelærer-Seminarier eller paa anden Maade erhverve Ret til Befrielse i Overeensstemmelse med de i saa Henseende foreskrevne almindelige Regler. Derimod blive Sønner af de alt ansatte Skolelærere, og Kirkesangere fremdeles fritagne for Værnepligt, forsaavidt Forordningen af 20de Juni 1788 S. 30 i Forbindelse med Forordningen af 11te Juni 1802 s. 2 hjemler dem saadan Frihed. Den Frihed Forordningen af 20de Juni 1788 s. 30 hjemler Sønner af geistlige og verdslige Embedsmænd, selv om disse tillige drive en Bondegaard, og hvilken Frihed iøvrigt, ligesaavel som den der er tillagt Adelens og de lige med samme Privilegeredes Børn, bliver i Kraft, kan ikke komme andre Embedsmænds Børn tilgode, end deres, som ere forsynede med Kongelig Bestalling eller anden af Kongen underskreven Expedition. Sønner af et ugift Fruentimmer, der har hjemme paa Landet, bør indføres i Lægdsrullen, hvis hendes Fader hørte til den værnepligtige Stand. Men er, eller har hun været gift, vil deres Værnepligtighed beroe paa Mandens Stilling. Uægte Børn, der fødes i en Kjøbstad, blive at behandle paa samme Maade, som om de vare fødte paa Landet, saafremt Moderen 9 Maaneder forud havde sit Hjem paa Landet. Ligeledes blive alle Drengebørn, der fødes paa Fødselstiftelsen i Kjøbenhavn og opfostres ved Hielp af den dermed forbundne Pleie stiftelse, Værnepligten underkastede, naar de udsættes paa Landet, dog at der forbeholdes Pleieforældrene den Ret til at stille et sligt Barn i en Søns Sted, som Anordningerne hidtil have hjemlet dem. Senere Legitimation gjør ingen Forandring i en Persons medfødte Værnepligt, undtagen i det Tilfælde, at den legitimerende Fader er en af de Kongelige Embedsmænd eller er af Adel eller lige med Adel Privilegeret da, i saa Tilfæde, ligesaavel hans legitimerede Born, som de Børn, han har avlet, inden han gik over i hiin Stand, nyde godt af Forordningen af 20de Juni 1788 s. 30. Forordningen af 20de Juni 1788 s. 28 skal bortfalde med Hensyn til Perioner udenfor Bondestanden, der for Fremtiden tiltræde noget Gaardbrug paa Landet dog skulle saadanne Gaardbesidderes Sønner, paa Andragende for Cancelliet, fritages for Værnepligt imod en passende Kiendelse til Landmilice-Fondet. Naar nogen saadan vil paa denne Maade befrie sine endnu ufødte Sønner for Værnepligten, bliver Kiendelsen 100 Rbd. Sølv for dem alle; men naar en allerede født Søn saaledes skal frigjøres, bliver der at erlægge 50 Rbd. Sølv, hvis han endnu er under 2 Aar, og ellers 5 Rbd. Sølv meere for hvert Aar han er ældre. En allerede udskreven Person kan ikke, paa foranførste Maade, fritages. Forordningens S. 29 bliver derimod aldeles i Kraft. Nysnævnte Bestemmelse skal og finde Anvendelse med Hensyn til alle Andre, der, uden at være fødte i den værnepligtige Stand, have tiltraadt eller herefter tiltræde saadan Næring paa Landet, at deres Sønner derved, efter de foranforte Regler, blive værnepligtige. Forsaavidt nærværende Anordning udvider Værnepligten til Personer, der, efter de hidtil gieldende Regler, ikke have været samme undergivne, skal den i mtet Tilfælde anvendes paa dem af disse, der allerede ved Begyndelsen af Aaret 1829 have tilbagelagt deres 10de Aar. Hvad de yngre angaaer, da kan og Befrielse, imod en i Analogie af ovenbestemte Kiendelse eller, efter Sagens Beskaffenhed, endog en ringere Kjendelse, ventes paa Ansøgning til Cancelliet, naar saadanne særdeles Omstændigheder oplyses, som anbefale Ansøgningen.