Berlingske Tidende, 1781-02-12
London, den 19de Januarii. Man taler om, at en Escadre af vore Krigsskibe skal gaae til Sydsøen, for at skaffe os af Staden Amsterdam den fyldestgiørelse, som Generalstaterne have vægret sig ved at give os. - Den 19de Novbr. har en Skipper mødt Admiral Rodney i Søen, da han allene med sit Skib satte Coursen til Vestindien. Hans Escadre skal ved en Storm være blever skilt fra ham. - Da de optagne Hollandske Skibe næsten alle ere forsikrede i Engelland, saa kan man ey ansee det for andet, end et stedse tiltagende Tab for vore Assecuradeurs. Alle de Fordele, som Kaperne have af disse Priser, komme kun enkelte Personer til Nytte; men Staten selv har ingen Fordeel deraf. Derimod ere de Skibe, som Hollænderne maatte kunde tage fra os, ikke forsikrede i Holland. Deres Kaperie kan blive os saa meget meere skadeligt, saasom de næsten have opkjøbt alle de Skibe, som vore Kapere, siden Krigens Begyndelse have solgt, og altsaa behøve de neppe ret lang Tid til at udruste dem til Kaperskibe. - J Følge en Liste, som den Hollandske Minister, under Marquis von Rockinghams Ministerio, indleverte, var den Hollandske Nation allerede den gang interessert i vore Fonds for 56 Millioner Pd. St., hvilken Summe siden den Tid endnu er bleven formert med 13 Mil lioner, saa at bemeldte Nation for nærværende Tid har 69 Millioner i vore Fonds. - Jnden 2 Maaneders Forløb have Hollænderne næsten 40 Skibe af Linien i deres Tieneste, og de to Trediedeele ere allerede virkelig færdige. De have meget gode Matroser, og de have ingen Mangel paa Penge: men ere tvertimod forsynede med alt hvad de behøve. Admiral Darby fik i Tirsdags Ordre at seyle strax til Gibraltar med 20 Linieskibe, for at forskaffe denne Fæstning nogen Lættelse og Hielp. Han er derfor reyst til Portsmouth i Selskab med Sir George Collier, Sir Richard Bickerton og andre Officerer. - Om faa Dage vil det udvise sig, om det Rygte er grundet, som siger, at Lord Howe skal paatage sig Commandoen over vores Flode i Kanalen. - Ordet gaaer her, at Republiken Holland har gjort vores Regiering nogle Forslag, til igjen at oprette god Forstaaelse: disse skulle være saaledes beskafne, at vores Ministerium har taget dem i nærmere Overveyelse. Den Russisk Keyserl. Gefandt skal drive meget stærk paa denne Underhandling. Jmidlertid troe vi, at dette endnu udkræver stærk Bekræftelse, saavelsom et andet Rygte, som siger, at Græven af Welderen, hidtil værende Gesandt ved vores Hof, skal gaae fra Haag til Bryssel, hvor Sir Joseph Yorcke, vores hidtil værende Gesandt ved Republiken, endnu skal opholde sig. Hvis dette virkelig forholdte sig saaledes, saa kunde der endnu være noget Haab tilovers om en Forsoning med Republiken. Uagtet alt dette bliver man dog endnu stedse ved at optage de Hollandske Skibe, endskiønt der siges, at Admiralitetet har udstædt Ordre, ey at udstæde flere KaperBreve imod Hollænderne. Det forsikkres ogsaa, at hvis Fiendtlighederne ey skulde faae videre Fremgang, saa skulle de Priser, som vore Kongel. Skibe have frataget Hollænderne, igien gives dem tilbage; men ikke de, som Privat=Kapernhave opbragt. Alt dette er dog endnu intet videre, end et Rygte, som andre aldeles modsige og paastaae, at Hollænderne have fast besluttet at lade det komme til en alvorlig Krig, Der remitteres endnu bestandig store Penge=Summer herfra til Holland, og Vexel=Coursen er meget falden. Vore Assecuradeurs see temmelig suurt til, at de maae betale for de Hollandske Priser. - Hottentott, een af vore Kapere, har taget og opbragt til Torbay 3 Hollandske Skibe, bestemte fra Amsterdam til Cadix, med Skibs=Tømmer: Han tog dem i Egnen ved Quessant. Man vurderer deres Ladninger for 40000 Pd. Sterl. Adskillige andre Hollandske Skibe ere ligeledes ankomne som Priser. - Det Krigskib paa 54 Kanoner som vi have frataget Hollænderne, repareres ufortøver i Charam, og skal, saasnart det paa nye er udrustet, bruges i Floden. De Hollandske Officerer, som vare om Bord paa Skibet, ere frie paa Parole. - Regieringen har endnu ingen tilforladelige Efterretninger faaet om Admiral Rodneys Ankomst til Vestindien; men man forventer dem her daglig, saa snart vi kun i nogle Dage faaer Vestenvind. Ligesaa lidet til forladeligt kan man sige om vores Forfatning paa det faste Land i Amerika. Man er begierlig efter at faae at vide, om General Leslie igien har forladt Virginien, og har maattet haste med at komme Lord Cornmallis til Hielp. - Hvis Compagniets herfra til Ostindien bestemte Skibe skulde være færdige, saa skal de gaae under Seyl med den til Gibraltar bestemte Flode og derpaa fortsætte deres Reyse til Jndien, under Convoy af en Escadre under Commodore Johnstone.