Berlingske Tidende, 1826-10-30
i Stykker nye spraglede islandske Nattrøier er den 16de September d. A. funden & paa Gaden heri Byen, og indleveret hertil, hvor Eieren kan melde sig fra Kl. 12 til 2 Middag. Kiøbenhavns Politiekammer, den 25de October 1826. Jnterims Reglement Lodsen i Kudkiøbing. Udfærdiget ifølge allerhøieste Authorisation af 4de April 1800, J Rudkiøbing skal der herefter, indtil videre, være en Lods, som beskikkes alden Kongelige Overlods i Fyens Distrikt, og hvortil vælges en Mand, som, foruden de for en Lods i Almindelighed nødvendige Egenskaber, er nøie bekiendt med Jndløbet til Rudkiøbing og med Farvandet imellem Langeland og Thorseng, samt er boesiddende i Rudkiøbing. Ligesom denne Lods tillægges Eneret til fra Rudkiøbing at udlosse Skibe og Fartøier, saa er han og pligtig til at besørge baade Udlodsning derfra og Jndlodsning dertil, naar saadant af ham maatte forlanges, og skal han, til den Ende, holde nøie Udtik efter ethvert Fartøi, som kommer seilende ved Steenodden, før, i Tilfælde af at der fra Samme giøres Signal efter Lods, da uopholdelig at begive sig til Det, og efter Skibsførerens Forlangende, lodse Skibet enten til Rudkiøbings Broe eller til Hestehave ved Faareneile Skov, eller til Eeghavn ved Thorseng ; eller til en af Havnene paa Ærøe. Ligesaa holder han Udkik efter de Skibe, som maatte forlanges lodsede fra Hestehave ved Faareveile Skov til Rudkiøbings Broe. Til Hielp i sin Tieneste, holder han en Reservelods. Tart for Lodsning. for Udlodsning af et Skib eller Fartøi fra Rudkiøbings Broe til enten Steen odden, eller til heehave ved Faareveile Skov, betales pr. Fod af Skibets Dybgaaende . . . . . . . 14 Rigsbankskilling Sølv. - Jndlodsning fra Steenodden til Rudkiøbings Broe. ligesaa pr. Fod. 14 - fra Hestehave ved Faareveile Skov til Rudkiøbings Broe ligeledes. 14 -. - Lodsning fra Steenodden til Hestehave eller i omvendt, fra Hestehave til Steen odden . . . . fra Hestehave til Marstall eller til en anden Havn paa Ærøe . . 20 - fra Rudkiøbing dirette til Marstall eller, til en anden Havn paa Ærøe. 34 fra Steenødden til Eeghavn ved Thorseng. 20 fra Rudkiøbing til Eeghavn. 34 - - Til Veiledning for de Seilende skal han være pligtig at udsætte og vedligeholde følgende Pritter eller Mærker : Paa Middelgrunden, nord fra om Bagbord 2 Piller - Risbjerg Grund . . . . . 5 -J Bugten næstderved, Paa Middelgrunden op efter Side Skandse . 3 -- Møllesækbugten . . . . . 2 -- Klipper ud for Byen . . . . . . 3 -- Stampemøllehagen sønden for Byen . . . -- Veiletlippen ud for Veilegadet . . . . . 2 -- Landgrunden sønden for Veilen . . . . . 1 -Ud for Kragholms nordre Gierde . . . . . . 1 - Paa Bøgeskovshage ud for Faareveile Skov . 2 - hvilke alle skulle være bevægelige, nemlig: flydende ved en Steen eller et Drak. Saa skulle de og alle være hvidmalede og have hvide Flagge. Nord fra paa Styrbordside: Paa Nordkanten af Naarsgrund ved Thorseng. 1 Priis - Sydkanten af samme . . . . . . 1 -Ud fra Siøsund i Bugten . . 1 Prikke med 2de Flagge, Ud for Siøgierde . . . . . . . . . . . 1 Prikke Langs med Nord= og Vestkanten af Sishage . . . 3 - Ved Barnestenen . . . . . . . . . . . 1 -- Skandsen . . . . . . . . . . . . 1 - Ved Stouvehage paa Sydkanten af Side . . . 2 Prikke. - Knæehagen lige over for Rudkjøbing . . . . 2 -- Sydkanten af Knæehagen . . . . . . 2 -- Klipper . . . . . . . . . . . . . . . . 2 -- Vestkanten af Jndløbet . 1 -- Thorsengs Grund eller Relledagen. . . . . 1 - hvilke samtlige ligeledes skulle være bevægelige, nemlig : flydende ved en Steen eller et Dræk. Men disse Pritter eller Mærker skulle være sortmaalede og have sorte Flagge. Jntet Skib eller Fartøi er her underkastet nogen Lodstvang; altsaa kan ikke nogen Skibsfører affordres Lodspenge, naar han hverken bruger Lods, eller giør Signal efter Lods. Men naar de i f. 4 benævnte Prikker eller Mærker ere udsatte, og saalænge de behørig vedligeholdes, er Lodsen berettiget til, af ethvert Samme passerende Skib eller Fartøi, naar der til dette et har været brugt eller forlangt Lods og følgelig ei heller af det er betalt Lodspenge, at oppebære for disse Pritters eller Mærkers Udsættelse og Vedligeholdelse, en Godtgiørelse af 2 Rigsbankskilling, Sølv pr. Kommercelæst, naar Skibet eller Fartøiet er hiemmehørende under Rud at kiøbings Toldsted, men naar det ikke er hiemmehørende under dette Toldsted, da 3 Ringsbankskilling Sølv pr. Kommercelæst. For denne Afgivt skulle dog Post= og Færge=Fartøier, samt Fiskerqvasser eller de Fartøier, som allene fare med fersk Al. Fisk, være aldeles fritagne. Lodsen er, paa Forlangende, pligtig at give Qvittering for Prikkepengene, samt og for Lodspengene. Lodsen skal være ansvarlig for at de omhandlede Prikker eller Mærker behørig vedligeholdes, samt, i Tilfælde af Krigsudbrud, være pligtig at borttage dem. Hvor, som enten borttager eller beskadiget nogen af de udsatte Priller eller Mar ler, vil derfor vorde tiltalt og straffet. Lodsen skal have Tilsyn med at der ikke fra Skibene udkastes Baglast eller andet br. til Skade for Løbet, men at Udkastelse deraf kun skeer paa saadanne Steder, som ved Havnecommissionen, efter Overlæg med ham, bestemmer. Herom advarer har de Skibførende. Dersom nogen saadan skadelig Udkastelse alligevel skulde finde Sted, anmelder han det for Stedets Øvrighed, saasnart han derom bliver vidende. Forsømmer han dette, belægges han med en Mulkt af 4 Rbdlr. Sølv til Stedets Fattige. J Henseende til Told- og Qvarantainevæsenet retter han sig efter de derom gieldende Anordninger, forsaavidt disse maatte vedkomme ham. Hvad iøvrigt hans Lods-Pligter og Rettigheder angaaer, da bliver den for Fladgrands og de dermed forenede Lodserier, under 27de October 1800 udstædet Jnterims=Anordning, indtil videre at følge ved Rudkiøbings Lodserie, forsaavidt samme der er anvendelig. Admiralitets- og Commissariats=Collegium, den 9de September 1826, Steen Bille. C. F. Grove. H. Holsten. (L. S.) C. Raven. Foranførte Anordning bringes saaledes herved til almindelig Kundskab, Rudkiøbing Byefoged-Contoir, den 17de October 1826. Herholdt. Til Opdragelse og Underviisning i de almindelige Skolevidenskaber og, om øn Æ skes, det latinske Sprogs Begyndelsesgrunde, kan Undertegnede endnu modtage et Drengebarn. Overbeviist om Gavnligheden for det unge Menneske af, at det lærer, at giøre Noget med Hænderne, har jeg sørget for Mueligheden at Noget af Snedker= eller Kleinsmedprofessionen, efter Enhvers Ønske, kan læres i Skoleaarene. Holstrup ved Sorøe, October 1826. Hoyer, Cand. philos. og Skolelærer, I Henhold til de ved Cancellie=Placat af 13de i d. M. kundgjorte Kongelig allerhøieste Resolutioner af 29de Mai 1825 samt 16de Februar og 25de Juli d. A. blive de af Aalborg Amt udskrevne Mandskaber, som have gjort Krigstieneste i Aal rene 1813, 1814 og 1815 og for disse Aar have Douceur- og Undermunderingspenge tilgoge, herved, med 12 Ugers Varsel, indkaldte at melde sig paa Aalborg, Stiftsamtscontoir, hvor de have at legitimere Dem med Deres Afregningsbøger, Jndrullerings= eller Afskedspasse, og De der henhøre under Jordegodser, tilligemed Tilstaaelse fra deres Huusbonde, at intet fra hans Side er til Hinder forat De hæve Deres Tilgodehavende, da saa Deres Afregninger ville blive dem udleverede for at de efter samme paa vedkommende Amtstue kunne erholde udbetalhvad de have tilgode. Dog anmærkes det, at Mandag og Torsdag, saavelsom alle Helligdage, udieveres ingen Afregninger.