JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Holland. Chur-Førsten af Brandenborg hafver ladet Fredens Tractater imellom sig och Frankrige for Staten kundgiøre, hvilket kommer en hver saa meget diss fremme dere for, som mand hafde større Tillid til, at Chur-Førsten efter sine Skrifvelse, til Herrerne i Staten skulde hafve efterkommet hvad hand med Grefven af Wal det hafde mundtlig aftalt, och ved sin Fuldmægtige Pelnis, der hand sidst annammede 425000. Gylden: førstkrede. Mand er derfor heel bekymret ofver, at mand ikke for halfandet Aar har lydt Wurtzes Troe och oprictige Raad, nemlig; at mand self skulde verfve Folk for de Penge, som til fremmede Potentater udgaf ves. Thi der ere til dennem fra den sidste Decemb. Aar 1672 och ind til nu fra 23. indtil 2400000. Gylden. udgifne. Jmellom Danmark och Staten er er en Pact (skrives der af Hag) oprettet, men dens Puncter och Jndhold veed mand ikke. Hans Hans Høyhed Prinzen er heel flittig och omhyggelig for at føre Alting i god Orden och Stik; Besætningen (Guarnisonen) i Stæderne skiftes och fordeeles ofte, paa det at Veien til alt Forræderi kand afskæres. Grefven af Waldet er Commandant ofver Neueschluts, Willes, Wesop och Munden; de andre Poster har Prinzen self i act. De Franske satte 4000 Mand i Land ved Gorcum, som komme fra Arkel, hvilket der Grefve von Hocrn fornam, udskikkede hand strax Øfverste Goldstein med en hob Folk til Hæst och Foeds, som skare et Digge igiennem och loede Vandet saa højt ind, at fornæfnte Franske kunde hverken komme fræm eller tilbage. Til Breukeln, en half Miil fra Neuerschiuis, hafde de Frandske sig beskandset; disligeste hafde de oprettet et Batteri paa Muyder-Bierg, men det er ved fire Skibe, af hvilke hvert førte 12 Stykker, i grund nedskudt. Derimod hafve de anfecter, Schonhofem, men ere och saa drefne tilbage. Til Coverden har et Forræderi, som ikke uden en stoer Ulykke var anstillet, været i Verk, thi en Forræder hafde indsneget sig i Tøyhuset, och stukket een af de store FyrMørser an til den Ende at hand vilde sprenge Tøyhuuset, at de Mynsterske ved saadan Handel kunde vorde Fæstningen mæctige; men hans Forsæt, til lykke! misslingede, thi der ginge ikkun tvende Granater af, som gjorde liden Skade; hvorofver Forræderen blef fangen och stoed sin Ræt. Aarlogs-Floden, som laa for Schonefeld hafde Befaling af Staten, at den intet skulde gaae ud i Søen at søge efter at komme i Dræbning med den Engelske och Franske Flode, men skulde aleeniste blifve liggendis til Værn der som den laa, paa det at de Engelske ikke skulde faa deris Forsæt fræm, som var at kaste Folk i Land paa Seeland och sig det bemægtige: hvilket der de Engelske och Franske fornume søgte de, der de saae lejlighed och at Vinden var dennem med, den Hollandske Flode for Schønefeld den 29 Maji om Eftermiddagen Klokken 2 och fectede skarp indtil 10. om Aftenen ; Paa begge Sider skrifver Rytter self, fectedes der saa skarp, at de snart ginge begge lige af Spillet. Paa de Hollænders Side blef ViceAdmiral Skram, samt nogle Capitainer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Den Franske Admiral, Grefven af Estree, berettis at være død, hvilken Liding deraff och bekræftis, at der af Duynkirken (hvor det under Lifs Straf er forbudet at skrifve eller berette noget om Søe-Slaget) berettes, at der er en høi Persons lig ankommen, som skal til Paris hiemføris. Prinz Robbert berettes och at være død, hvilcket och deraf bekræftes, at Due de Jork skal med Floden udfare: men den rette Vished om alt saadant maa med Tiden forventes.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-06-01
Den 4. Junii har den Hollandske Flode, efter Printzens och Statens Befaling, med en god Vind søgt den Engelske och Franske, men de forføyede sig med hast ind i Temsee, hvorhen den Hollandske dennem skarp forfuldte. Och gick saa der fra igien til Skonefeld. For samme Sejrvinding har mand ofver gandske Holland holdt en almindelig Tacksigelsis Dag.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Kiøbenhafn. fter Hans Kongelige Maj. vor Allernaadigste Arfve-Konnings oc Herres Aller-Christeligste Paabud skulle tre Bede- oc Faste-Dage holdes ofver ald Danmark paa trende Fred dage efter hver andre, nemlig: den 15. 22. och 29. Augusti. førstkommendis; men i Norge den 26. Septemb. den 3. och 10. Octobr. næst efter. Paa samme Dage skal mand indtil Solens Needgang baade i egne Huuse, och i Gieste(Num. 10., och Kroe-Huuse faste, och sig fra ald Arbeid, Reiser (Posten alleene undtagen), sampt Spil och Dobbel och anden Verdslig Forfængelighed afholde; saa som Hans Kongl. Maj. derom udgifne Forordning videre ommælder. Texterne, som paa fornæfnte Dage skulle forklares, ere disse efterfølgende. Til Høymesse den 1. Dag det 1. 2. 3. 4. v. af den 143. Psalme: Til Aftensang Joh. 4. v. 19. 20. 21. 22. 23. 24. Til Højmæsse den 2. Dag det 5. 6. 7. 8. 9. v. af den 143. Psalme: Til Aftensang Luc. II. Lus 11. v. 9. 10. II. 12. 13. Til Højmæsse den 3. Dag det 10. II. 12 v. af den 143. Psalme: Til Aftensang Matth. 3. v. 5.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Chur-Brandenborgs Sendebud, Grosck, som for nogen Tid siden til Sverrigforreiste, har sig her hid paa Hiemreisen begifvet.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Af Salt-Compagniet er et Skib til Frankrige efter Salt udskikket.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Sverrig. At Hans Majest. hafver et mægtigt och vigtigt Tog fore, kand er paa tviles, eftersom der ere i Riget i ald Stilhed 30000. Mand satte paa Beenene, af hvilke en deel ere i Finland, 4000. staae i Lifland, och skulle ofver sættes til Pommern; 7000 staae i Pommern och skulle gaa ad Bremen, hvor der och er et stort Antal Folk. Til fornæfnte Tog at fortsætte hafver Hans Maj. ladet 72. store oc smaa Stykker ofverføres til Straalsund.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Hans Majest lader anlegge nogle Miles Vey fra Stade i Bremen, en ny Stad paa Weser Strøm, som skal hidde Carls Stad.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Hans Kongl. Majest. sampt Majest. Fru Moder forventes i Halmstad den 11. Augustii, hvor hand vil forblifve til enden af Octobri, men imidler Tid vil Hans Majest. Fru Moder giøre en Reyse til Holstein. Rigens Feldt-herre Wrangel følger Kongen til Gottenborrig. huor fra hand vil lade sig ofver sætte til Pommern. General Feldtmarskall Herr Helmfeld er needkommen fra Findland. Ellers siges at Grefve Ottho Wilhelm Kønigsmark er af Sverigis Krone kaldet til at være General Leutenant, och skal derfore inden kort Tid forlade sin Tieniste hos de Franske. For Traveminde ere 11. Heste, indskibbede, som Majestæten af Frankerige forærer Kongen af Sverrig, hvilke med Heste-TøyUdmundering og Dekkener skulle være 100000. Rixdl. værde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Tydskland. Eftersom Turaine befindes imod de Forsikringer, som den Frandske Resident til Wien gjorde Hans Keyser Keyserlige Majest. ikke aleeniste endnu at blifve paa den Tydske Grund, men end ochsaa at drage, høyere op i Landet end tilforne, da hafver hans Keyserlige Majest. befalet at Krigsfolket skulde samles ved Eger, hvort hen den Spanske Ambassadeur skal følge Hans Majest. som drager did at see Folket igiennem. Dennem skal gives tu Maaneders Sold forud, af hvilke de skulle tære och ikke være Landsaatten til Besværing. Mand vil sige at 36000. Mænd af den Svabeske, Saxiske, Frankiske och af en deel af den Westfalske Kreeds skulle samle sig med disse 20 Keyserlige Regimenter, som skulle saa ofver hundrede Stykker med sig foruden der tilhørige Fyrmørser.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
J lige maade anrætter Her General Capliers i Elsas en Krigshær af 18000 Mænd, til hvilke det gandske Souchiske og det halfve Sterniske Regimenter ere befalede at forføye sig. Foruden disse skulle och didkomme 3000. Lothringiske Ryttere och 6000. Spanske Folk; saa skulle och Svitzerne hafve stæd deris minde til at mand maa saa af deris Folk til Bestyrkning.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Fra Nürnberg berættes at den Frankiske Kreds Dag hafver ende, i hvilken der skal være besluttet, at hverfve fleere Folk, paa det Maynstrømmen kand forsvares, at ikke den Franske Magt, som Turaine hafver med sig, skal, maa skee, sætte der ofver. Ellers er der til Braunsvig holt en anden Kreeds Dag, hvor Keyserlige, Kongelige, Chur-Førstelige och Førstelige Fuldmægtige hafve været tilhobe, mand hafver stor Forhaabning om, at den skal fructe meget til det Gemeene beste, och det Romerske Riges Gafn och Forsvar, men mand veed ikke hvad Udgang den hafver taget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Der skal paa Landdagen til Regensborrig være besluttet, at ingen fremmede Hverfvinger skulle skee i det Rommerske Rige, och at mand i tide skal bevæbne sig. Hvorledis Moedet til Cølln vil afløbe med de stridige Partier skal Udgangen lære. De Franske Fuldmægtige skulle hafve erklæret sig baade til de Svenske Gesandter, saa som Meglerne och til de foreenede Nederlandes Fuldmægtige, at de ey i andre maade ville slutte med dennem, end at alt det som blef besluttet af dennem skulde være ugyldtigt och mactisløst, med mindre Herr General-Stater fornøyede och fyldistgiørde. Kii. giorde Hans Kongl. Majest. af Engeland hvad hand af dennem fordrede. J lige maade hafve oc de Engelske ladet sig forlyde til de Frandskes beste. Mende Hollandske Fuldmægtige hafve svaret at deres K. K. M. M. af Frankerige och Engeland hafde tilsagt och forkyndet dennem Feide och vilde dog nu begære fyldist och Betaling, adligevel de vare self Aarsag och Begyndere. Ellers siges der at Kongen af Frankerige vil nok giøre en skikkelig Fred med de foreenede Nederlande; dersom de vilde udlukke Kejseren och Spanien af deris Forbund. Men Hans Maj. af Engeland siu nis i ingen maade tilbøyelig til Fred, over hvilket de Kongl. Svenske Gesandter skulle meget besværge sig. Hand skal endnu engang først vil prøfve sin Lykke paa Seeland. Jndtil vi faar at see, hvad sig videre inden de Tydske Grændser tildrager, maa jeg her indføre en Historie om et seelsomt Foster, som hafver været at see i en Landsby ved Nafn Adspack, tilhørendes Græfven af Nassau Weilborrig, och liggendis imod en Miil Vejs fra Gie sen, om hvilket en fornem Person af Giesen hafver saaledis fortalt til Frankfort (hvor fra dette skrifteligen berættes) som efterfølger: Der en Engelænder af den Frandske General Feldtmarskalks Turaines underhafvende Folk den 27. Julii slagtede en Koe, som hannem til Corbach var medgifven til Fætalie, hafver det hendet sig at Koen, i det hand skaar den op, befandtes at være med saadant et vanskabt Forster, som var halfparten ligt et Menniske och halfparten ligt en Kalf. Hvad Høfvedet vedkommer, da var den underste part af Munden aldeelis som en Kalf-Mule lodden, men noget spids, Tungen var lang och hængte som Tungen paa en Kalf; Ofvermulen var bred, paa den stæd som Næsen skulde sidde hafde det et Hareskaar. Øynene sadde temmelig langt tilbage paa Hofvedet. Øf rene vare i ingen maade at skilne fra Kalfve-Ører enten paa Skikkelse eller Loddenhed. Hofvedet var bag til, som et ret Menniske Hofvet, men dog heel tykt. Halsen var som et Menniskes Hals, disligeste ochsaa Skuldrene och Ryggen, dog disse tvende Parter vare noget breede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Paa Lifvet var det dannet som et Quindfolk och hafde fire smaa Patter som en Ouie, hvilke sadde paa deris rette Stæd. Armeene vare. ofven ofven til fra Skuldrene til Albuerne som Menniske Armer, men needen for Albuerne vare de lodne och hafde Kløfver, som væget hafver, och lige saaledis vare og Fødderne skikkede. Det var fuldkommet stort och som Medici der om dømte, da skulde det inden faa Dage blefvet fød, dersom Koen ikke hafde bleven slagtet. Det lede halffierde Time och all den Tid ofver skreeg det som et Barn. Der det var dødt blef det opskaaren, och der mand hafde taget Jndvollen udaf det, blef det skikket til Wetzlar til den Frandske General FeldmarskalTuraine, som vil forsende det til Paris. Men enten det maa være en Soldatisk Kydskheds Frugt eller et Under i Naturen, vil jeg til andres Dom och Meening indstille.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Ungern. Mand hafve vel tænkt at Rebellerne i Ungern skulde engang hafve gifvet sig til freds med den allmindelige Keyserlige Benaading, som dennem blef tilsagt, men de vilde hverken kaldes Rebeller, ey heller lide nogen Arest, men hafve fri Leide; de hafve tractet efter at indtage Pressborrig med Forræderi, men deris Anslag, blef røbt: Och som der vare mange Sabacher och Ungerer sammenkomne ikke rerlangt fra Weisenborg, i de Caprariske Regiment, som til den ende var udskikket, ofver dem, och forjagede den største Part af dem, de andre bade om Naade och gafve sig. Men nu fornemmer mand at Rebellerne hafve gifvet sig til de 30000 Tyrker, som staae ved Neuheusel, och ville falde ind i Polen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Jmellem Husarerne i Ungeren och Tyrkerne til Neuheusel ere hellers atskillige Ofverfald skeede, i hvilke den ene hafver nu sat til och nu den anden.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Spanien. Den 7. Junii kom tre Engliske Fregatter med atskillige Engelske Kiøbmands Skibe ind for Cadix, men som Capteinen paa den eene Fregat bemestrede sig et Hamborger Skib ræt uden for Gabet paa Hafnen, blef hand efter Gubernørens befaling tagen i arest, och alle Stykker gjordes færdige til at skyde samme Fregat i Grund med, men der de Engelske tilbøde sig, at de vilde gifve Skibet igien och betale Skaden, igienkaldte Gubernøren sin befaling. Dette Rige skal ikke anderledes antage Mastrichts Jndtagelse, som af Bryssel fornemmes, end som de Frandske allerede hafde sagt det Feide til. Stade. Kiil Stadtholderen i Meland hafver forbudet at ingen, med mindre hand er jo fød i Frankerige, maa bruge Frandsk Dragt eller bære Parykker, saa vit hand hafver at biude ofver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Portugal. Eftersom de Algieriske Søerøfdere, som hafve 28 Skibe, och Saleiske, som hafve 10 Skibe, hafve jaget atskillige Portugisiske Skibe paa Land och taget dennem bort, da udrustes trende Galeer til Lissbon, som skulle holde Søekanten fri fra deres Røfver.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Frankrige. Mand er her fast i Jndbilding at der skal med det første blifve Fred imellem Frankerige och Holland, efterdi det meeste Frandske Krigsfolk vender sig til de Tydske Grændser, paa det de kunde baade gifve act paa den Keyserlige Hær, og holde nogle Rigets Førster til at giøre et med dem. Dette hafve de allerede begynt at sætte i Verk i den Chur-Trierske Stift, hvor de med Plynderen, Skænden och Brænden ilde holde Huus, hvilket de efter deres egen Berætning derfor giøre, at Chur Førsten af Trier, som nu holder sig op paa den Fæstning Hermansteen, hafver taget Keyserlig Besætning ind. Lige saa hafve de och taget afstæd i det Luxenborgiske Land. Men
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
som Kongen af Frankerige fornemmer hvad Hertugens af Lothringen Forsæt kand være i Elsas, i det hand søger efter at føre de Suitzer, som endnu holde med de Frandske, paa sin Side, og nogle Keiserlige Regimenter støde til hans Folk, som staar i Burgundien, da lader Hans Maj. en sterk flyfvendes Krigshær opreyse ved Pfaltzborrig, hvilken, om behof giøres, skal tillige med det Rytteri, som Hertugen af Navailles hafver under sig, hvor af en deel ligger i Brisgau, gaa ofver Rhinen til det andet Krigsfolk, Feldmarskal Turaine fører, och nu ligger ved Corbach. Der Hans Majest. af Frankerige drog need mod Mastricht i Beleyring, da tabte hand den beste Steen af hans Hattebaand, der hand drog der fra igien, slog Torden nogle Mul-Eseler ihiel, som vare bag ved Hans Majest. paa Veien, och der hand var i Sedan, da slog Torden ind i Kammeret til hannem och dræbte tvende af Hans Maj. Garde.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Engeland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Efter at Krigsfolket, som indholder 12000. Soldater och 4000. RytRyttere, var sat om Borde, er den Frandske och Engelske Flode endeligen udløben den 21. Julii, som samtlig var 200 Seyle stærk. Med samme Flode ginge mange fremmede Skibe ud, som ikke før maatte komme ud, af den Aarsag, at Alting skulde blifve hemmelig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Ved Harich i Engeland er efter en Stormvind med Regn, Hagl och Torden, seet en stor Hoese (det er et Slags Skyer som lader sig need paa Hafvet och blifve fulde af Vand, vel bekiendt i de varme Lande mod Østen och Synden, men ikke i Nord-Søen) som blef meget større och høyere end de mand i den Syndre Søe nogen Tid hafver seet. Der den var blefven fuld af Vand brast den i Søen uden for Congaand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Holland. Mand haaber her, at mand skal komme til at slutte i sær med Engeland och i sær med Frankrige, til hvilken Ende der sendis dagelig Envoyer saa vel fra Spanien som fra H. Staterne til Engeland derom, at mand vil bevæge samme Krone til en særdelis Fred. Mand siger at Her Bevering och Haeren skulle ikke reyse tilbage igien til Cølln, førend mand faar nogen Beskeed fra Engeland. Dog ere Her Staterne, som paa en 8 Dagis Tid hafve været fra hver andre, atter samlede til at beslutte, hvad de paa de Frandskes och Engelskes Fordring ville svare. Der Mastricht hafde i 13. Dage været belagt af Kongen af Frankrige med 40000 Mænd, hafver den ved Dagtingning ofvergivet sig til Hans Kongl. Maj. den 30. Junii (10 Julii) efter at der vare slagne, och saarede af Besætningen, som var 5400 Mand sterk der Byen blef belagt, 3000 Mand och derforuden 100. høye och lafve Officirer. Commendanten, Græfve Fario berømmis meget af hans Tapperhed. Hand loed slaae Hofveder fra en Captein, som lod sig drifve af en half Maane, och paa samme Stæd opreise, som de Frandske kom ind i half Maanen, efterat det Jtalienske Regiment, hafde slaget dem der udaf igien. Der Borgerne i Byen begyndte det Oprør imod hannem, som blef Aarsag til Byens Opgifvelse, da skød hand tu ihiel af dennem. Der den Frandske Feldt-Tøymester berømte hannem af hans Tapperhed svarede hand. Jeg hafver ingen ræt trofast Bistand haft, som jeg kunde lide paa, ellers skulde jeg saa vel hafve forsaart denne uofvervindelige Fæstning som jeg hafver tilforne forsvart andre. De Frandske hafve i denne Stads Beleyring tilsat 70. Førstelige Personer, 250. Officirer och 10000. gemeene Soldater, och ere der gjorde 27592. Stykke Skud til Byen och befæstningen, for hvilke den Frandske Feldt-Tøymester Louvois begærer af Borgerne til Mastricht 100000. Rixdl.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Som de Foreenede Nederlande hafve lidt stor Skade i Mastriches Ofvergang, saa hafver Lykken igien været dennem behielpelig i nogen maade, thi de hafve faaet Ny-Skandse ind, der de det mindst tænkte, och och det paa denne Maneer: General Rabenhaubt gaf Øfverste Leutenant Taminga Order, at hand, Natten imellem den den 12 och 13 Julii, der Klokken var 1, skulde storme til en half Maane, som ligger mod Stoksterhorn for førberørte Skandse, den stund det Folk som laa paa Bonder Side spillede med Stykker paa Skandsen, Øfverste Leutenanten derfor, som vilde efterkomme den udgifne befaling, befaler 60 Mænd forsøge det, om det ey kunde være mueligt, at de kunde komme ind i forberørte half Maane, hvilke krobe ud mod Grafven paa Hænder og Fødder indtil de vare tæt under Skildvagten, saa disse, uanseet Skildvagten gaf løs paa dennem, der hand blef dennem vaaer, sprunge dog op och formedelst nogle Haandgranater, som de sloge løse imellem de 30. Mænd som laa i denne halfve Maane, kom dennem saadan Forvirrelse at de flyde til Skandsen. Commendanten vilde undsætte de Mynsterske men det var forsildig, thi Øf verste Leutenanten Tamingar undsatte sine saa snart at de tillige med den Mynsterske Undsætning, kom ind i Skandsen. Commendanten vilde vel gjort Modstand, men de gemeene Soldater kaste deres Vaaben fra dennem och bade om varteer. Om end skiønt Friesernes Anslag paa Schwartz Schluys, gick dem ilde af, saa hafver dog Printz Mouriz i nogle Dræb ninger gjort de Mynsterske stor Afbrek. Ved Maasslands Sluse fangede en Hollandsk Fisker en Krabbe, som haffde en Keyserlige Krone paa sig med Lilier runden om, huilke blefve alle sorte naar mand satte Krabben i salt Vand.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Ved Utrecht er paa nogle Ugers Tjd fanget saa stor en Mængde af smaa Gedder, som ere ikkun en Spande lange, saa det er fast utroligt. Anno 1574. skeede det ligesaa sammestæds med Karper.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Ost-Jndien.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Den Hollandske Admiral i Ost-Jndien Her Goes hafver ved Ceylon slaget den Frandske der henskikkede Admiral Monsieur de la Haye, oc taget 4. Skibe fra hannem och jaget de 5. øfrige paa Flucht, och hafver indtaget huis de Frandske hafde til Trienqvemale. Paa samme maade hafve de Hollandske och indtaget hvis de Engelske hafde paa Cormondel, och taget 4 Skibe fra dennem.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-07-01
Polen. Den forrige Misforstand imellem Hans Majest. og de Høye i Riget siunes meere at tage til end af. Littauerne hafver nyligen skikket 6000. Mand til Kronens Krigshær. Den Muskovittiske Undsætning staar ved Dniper 150000. Mand sterk, och hafver et skiønt Artillerie med sig.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Danmarck.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
en 24. Aug. ere Hans Kongl. Maj. af Sverig Kammer-Herre Grefve Gustav de la Gardie, samt Hendes Encke-Dronningl. Maj. Ofver-Kammer-Herre, Friherre Bielcke komne hid til Kiøbenhafn med et anseeligt Følgeskab, hvilcke hafve haf samme Dag Audientz hos voris allernaadigste Arfve Herre.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
J ligemaade ere voris aller naadigste Arfve-Konnings Kammer-Herre Grefve Schack og Dronningl. Majest. Kam Num. 11.) mer-Herre, Friher Heide, saa ochsaa Prinz Georgs Staldmester Monsieur Lützou igien ofverskikkede til Skone til Hans Kongl. Majest. af Sverig och Hans Kongl. Majest. Fru Moder.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Tvende Salt-Compagniet tilhørende, Skibe ere fra Spanien, hvort hen de i forleden Aar i December-Maaned (pag. 17.) ere afløbne, lykkeligen och vel hiemkomne. Mand hafver nu ochsaa sandferdig Tidende fra det Skib Færøe, som for tu Aar siden gick til West-Jndien, at samme samme Skib den 4 Augusti. med en riig Lading, er indløbet udi Kars-Sunds-Hafn i Norge, 10. Mile fra Bergen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Fra Norge berættes, at i Christiania formedelst een uforvarendes Jld Proviant Huset med stort Forraad af Korn er lagt i Aske den 7. Augusti.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Fra Jydland formældes at de der med det allersletteste Veyrlig paa nogle Stæder hafve bekommet saa rig een Høst i dette Aar, som icke tilforn i 50. Aaringer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1673-08-01
Sverrig. Som af Skone berættes, er Hans Kongl. Maj. samt Hans Maj. Fru-Moder ankommen til Malmøe den 21. Augustii, og for nogle Dage reist op til Sverig igien. Brefve af Hertugdommen Bremen vidne, at der kommer daglig meere och meere vel udrustet Folk did, och at Carlsstads Bygning gaar vel for sig, eftersom 1200 Soldater och 300 Dam-grafvere arbeyde daglig der paa, saa der meenes, at nogle Runddeele ud mod Veser-strøm skulle blifve færdige for Vinter, saa Stykker kundne legges paa dennem.