JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1831-06-23
Auctioner. Tirsdagen den 28de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 4, bliver ved Auction 1ste Gang opraabt til Bortsalg : Det paa Valdbyebakke ved Frederiksberg beliggende Landsted, nye Bakkehuus, kaldet, med Grund, Hauge og Jordlod, bestaaende af omtrent 2 Tdr. Land. tilhørende afgangne Kammerraad Adolph Christian Windersleffs og efterlevende Enkefrues fælles Boe. Auctions=Conditionerne, Vurderings Forretningen med øvrige Adkomstbreve, ere til Eftersyn hos Procurator Petersen i Compagniestrædet No. 20, anden Sal, og bemærkes det endvidere, at 1ste og 2den Auction afholdes paa Auctions-Directeurens, Cancellieraad og Birkedommer Holsteins Contoir i Frederiksberg Byes Bredgade, hvorimod 3die Auction, hvorved Eiendommen absolut og uden flere Auctioners Afholdelse bliver bortsolgt til den Høistbydende, af holdes paa selve Eiendommen. Kiøbenhavn, den 21de Juni 1801. Susdagen den 23de Juni førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 - 4 bliver ved Auction 2den Gang opraabt til Bortsalg : Huset Nr. 446 i Rosengaden og ud til Kokkegaden ved Nyboder, tilhørende Høker samt Thee- og Porcellainshandler Hendrik Pedersen Møllers og senere afgangne Enkes fælleds Boe, Bemeldte Huus, som er assureret for 13,200 Rbd. Sølv; men i den afholdte Vinderingsforretning ikkun vurderet til 10,000 Rbd. Sølv, indbringer, efter ret dersad af c. 12 a 1300 Rbd. Sedler til Kiøbesummens Forretning. Fradrag af Skatter, Brandpræmie, Bankhæftelses Renter samt Reparation Tredie Auction, hvorved absomt Salg forventes, afholdes Tirsdagen den at Conditionerne, Vurderingsforretningen, Adkomstbrevene m. fl. Eiendom 12te Juli næstefter, til samme Klokkeslet, men vedkommende Documenter, ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir paa Vestergade Nr. 20, saavelsom ved Auctionerne, der afholdes paa den til Salg averterede Eiendom. Aøbenhavn, den 15de Juni 1811. Stahlsest, Curator bousrum. nas gen Ifølge Forlig og passeret Udlæg, bliver Juulskovstedet ved Broholm i BrykSogn, som senest har været beboet at Skræder Henrik Mathiassen, stillet til offentlig Auction 1ste Gang Tirsdagen den 3de hun, 2den - Torsdagen den 14de Juli og 3die - Fredagen den 29de Julii næstkommende, De to første paa Odense Hefteds Tingsted og den sidste i Stedet selv, om Formiddagen Kl. 10. Steder, der er ansat til Hartkorn, Ager og Eng 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr., har et Tilliggende af 4 Jordlodder med henimod 30 Tdr. Sædeland, og kan strax liltrædes. Hvilket herved, overeensstemmende med Plac. 22de April 1817, bekjendtgjøres. Odense Herreds=Contoir, den 11te Juni 1831. C. A. Falbe.
Berlingske Tidende, 1831-06-23
Fredagen den 1ste Juli, om Formiddagen Kl. 11, holdes Auction i Kirkeværlse Kroe, over følgende Skoveffecter paa det 2det Kjøbenhavnske Skovdistrict under Kjøbenhavns Amt, 1) Græsset til Høeslet i den Deel af Districtets Skove. 2, 50 ravne frisk Bøgebrænde. 35 Favne beskadiget Bøgebrænde. af Favne Bøge=Knudebrænde i store og lille Hareskov. 3) 120 Bunker Eege-Udhug, størstedeel afbarkede i Nørreskov, tjenlig til Hæle, Stængetræe, Humlestager, m. v. 4) 15 Bunker Kaaletræe Udhug i Nørreskov Plantage, tjenlig til Lægter og Humlestager. 5) Endeel tilllingede Hanebaand af Lærk i Skoven Ryet. Lund.
Berlingske Tidende, 1831-06-23
Fredagen den 1ste Juli førstkommende, Eftermiddag Kl. 4, afholdes paa det ud for Marenlyst i Wordingborg Sogn værende Ukibningsted, Auction over nogle sammesteds henliggende rhinske Møllestene, nemlig 2 Stkr. 10 Spands og 4 Stkr. 8, Spands. Lysthavende indbydes. Wordingborg, den 26de Juni 1831. J. C. Kall.
Berlingske Tidende, 1831-06-23
Naadagen den 4de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdes 5te V. Auction over den Boet efter afdøde Landvæsens, og Tiendecommissair Søren Busch tilhørende Eiendom, Snertingegaard kaldet, i Sværdborg Sogn, med underliggende Bøndergods, hvilken Eiendom findes beskreven i Tillæggene til Statstidenden No. 41, 43 og 44 for indeværende Aar Auctionen afholdes paa selve Eiendommen. Lysthavende indbydes. Wordingborg søndre Birks=Contoir, den 19de Juni 1831. J. C. Kall.
Berlingske Tidende, 1831-06-23
Tirsdagen den 5te Juli, om Formiddagen Kl. 11, holdes Auction i Farum Kroe over følgende Skoveffecter paa det 2det Kjøbenhavnske Skovdistrict under Frederiksborg Amt : 1) Græsset til Høeslet i den Deel af Districtets Skove. 2) 80 Favne frisk Bøgebrænde i Slagslundeskov, 3) 120 Bunker Ege=Udhug, storstedeel afbarkede i Farum Lillevang, tjenlige til Hjulege, Stænge= og Hæletræe, samt Lægter og Humle stager. 4) 40 Bunker Gjersel af Hessel i Nyevang, 5) Noget kasseret Redskab. Lund.
Berlingske Tidende, 1831-06-23
Ifølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 7de d. M., som vil blive læst J saavel ved den Kongelige Lands Over, samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, som ved Baroniet Løvenborg Birketingsret, og som er saa lydende i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de B Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Di marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: at Vi, efter Os elskelig Høiesterets Advocat Poul Egede Sporon, Vor Justitsraad og Søekrigsprocureur, hans for Os elskelig Carl Severin Christian Herman Baron af Løvenskjold til Friherskabet Løvenborg, Vor Kammerherre og Hofjægermester, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at Sidstnævnte ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den danske Statstidende, den Altonaiske Mercur, samt Addressecontoirets Efterretninger, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltale efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 7de Juni 1831. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Monrad. Ørsted. Lassen. Kieruli. Lange. Hansen. Wilse.
Berlingske Tidende, 1831-06-23
Bevilling for Kammerherre og Hofjægermester, Baron C. S. C. H. Løvenskjold til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem, som formene sig at have Noget at fordre. Bliver herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpenstilentii, indkaldt Alle og Enhver, som maatte formene hos mig at have Noget at fordre, til med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav for Secretair C. C. Clausen, boende ved Nørrevold No. 223, i Kiøbenhavn, inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre Løvenborg, den 17de Juni 1831. Løvenskjold.
Berlingske Tidende, 1831-06-23
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Lands Overret, samt Hof Bog Stadsret i Kiøbenhavn saavelsom ved Slagelse Byetingsret, ere Al og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Kiøbmand Johan Bech, heraf Byen, hans til Skiftebehandling opgivne Boe, med Aar og DagVarsel, indkaldte til for nedentegnede Skifteret i Boet at anmelde og beviis saadanne deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, Slagelse Kiøbsteds Skifteret, den 19de Juni 1831. Birch. Solow. Trykseil i No. 90, 3die Ep., ved at dets læst ved dets 4de Sp. Timers læs: Timer, 5te Sp. formdt læst forundt
Berlingske Tidende, 1831-06-24
polen. Fra den Litthauske Grændse, den 14de Junii. Med større Vished end forhen erfarer man nu, at det Corps, hvormed General Gielgud gik over Memel ved Gielgudischen, var Ti Tusinde Mand stærkt. Generalen har deelt sit Corps i tre Colonner; med Hovedstyrken er han selv marscheret over Kaidantil Wilkomier, en anden Afdeling, under General Dembitz, vendte sig mod Schaulen, og den tredie, under Jnsurgent=Høvdingen Puget, mod Rossienne. Hiinsides Memelfloden have omtrent 10,000, med Høeleer og Landser bevæbnede Jnsurgenter, - der i enkelte Hobe hidtil vankede omkring i Skovene. - sluttet sig til dem. De respectere overalt den Preussiske Grændse. Krækau, den 14de Junii. Kuryer beretter, ifølge Breve, fra Lemberg af 6te Juni, at Opstanden i Podolien, med Undtagelse af Kaminier og Districtet Proskarow, der holdes besat at General Rüdigers Corps paa Sex Tusinde Mand, og i Ukrainudbreder sig mere og mere, fordi Godsejerne frigive alle deres Livegne, saa at Jnsurgenterne nu tælle Tredsindstyve Tusinde Mand, der have sporet Nationalregieringen Troskabseeden. Sobanskierne, fra Egnen af Olgopol og Balta, foregik med dette Exempel og de øvrige, f. C. Orlowskierne, Tiskiewitzerne, Kozlow, skierne o. s. v.; den største Deel af Jnsurgenterne skal være Cavallerister ; Wenceslaw Recruski, Montresor og flere have efter Rygtet femten Kanoner, hvoraf de sex først nylig erobredes, de andre derimod strax i Begyndelsen af Opstanden. Omkring Zitomir og i Districtet Machnowka skal det ligeledes see urolige ud. Al Communication med Kiew skal være afbrudt giennem Districtet Radomisk og med Petersborg giennem Owrutz. Der imod trak 600 Wolhyniske Jnsurgenter, der vilde forene sig med i Romarino og Chrzanowski, sig, da de trængtes af Russerne, tilbage til Gallizien, hvor de afvæbnedes.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Fra den Polske Grændse, den 17de Junii. Efter Forlydende skal den Polske Hovedarmee have vendt sig imod General Creutzes Corps; men da den Polske Hærfører forstaaer stil deligen at skiule sine Manoeuvrer, saa troer man, at ogsaa denne Bevægelse kun er maskeret og har en anden Demonstration til Øjemeed. J Warschau vil man allerede have Efterretning om, at General Sielgud er rykket ind i Schamaitten. - Dr. Leos Curmethode mod Cholera skal udrette Underværker, og anvendes allerede paa Landet, da Midlerne ere saa lette at erholde. Senatoren Grev Bninsk, som blev et Offer for Cholera, skal have paadraget sig Døden, fordi han først 24 Timer efterat han var bleven syg, lod en Læge kalde.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Antverpen, den 12te Junii. Næsten ingen Dag forløber uden at baade her og i Omegnen Begivenheder forefalde, der i høieste Grad foruroelige den fredelige Jndvaaner. En Deputation var allerede i Begreb med at begive sig til Brüssel, for at ansøge Regenten om, at Angrebs arbeiderne, der let kunde ophidse Hollænderne til Repressalier, maatte ophøre; men, da vor hidtilværende Civilgoverneur, den bekjendte Hr. Tielemanns, og Obersten ved Ingenieurcorpset, der have bestyret hine Arbeider, forlade os, saa holder man Deputationens Bortreise nu for unødvendig. J Forgaars Nat vare imidlertid endnu 400 Mand sysselsatte med Arbeider i Nærheden, af St. Laurentzfortet, og dersom Regenten ikke tager alvorlige Forholdsregler, saa kan med Føje frygtes, at General Chasse, snart vil iværksætte sine Trudsler og atter hjemsøge Byen med et Bombardement. Foreløbigen lader han Digen lige overfor Castellet gjennembryde, for, om det behøves, at skaffe sig en Passage for Skibene gjennem Polder, hvor vore Batteriers Kugler ikke kunne naae dem. Det er særdeles vanskeligt, at holde de herværende Soldater og den lavere Almueklasse i Ave. Endnu i Dag afsyredes omtrent 50 Flinteskud, paa hele Linien fra Nordfortet indtil Quaien, mod et hollandsk Skib, der seilede til Citadellet. Som man erfarer, vare alle de, der fyrede, Skildvagter. Paa vore Volde havde Artilleristerne i Dag, uden at have befaling dertil, forberedet Alt til at begynde paa at beflyde Citadellet; heldigviis kom Officererne betimeligen nok, for at forhindre de ladte Kanoners Affpring. Adskillige Soldater bleve arresterede og hos een af dem fandt man 37 Tregyldenstykker, hvilket tøber, at det bekjendte Partie i Brussel søger at forlede Militairet ved Bestikkelser til Excesser.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
En Soldat i Mastricht, født i Hamborg, har i denne Tid arvet 2 Millioner og 300,000 Gl. efter en Onkel paa Batavia.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Brüssel, den 11te Junii. Gud give, at det her ikke maa komme til det Yderste, Vor Stilling vilde vorde meget kritisk, dersom enhver Forbindelse med Conferentsen i London og med Kabinetterne der og i Paris blev afbrudt. Destoværre vil denne Katastrophe maaskee fremskyndes ved Garnisonen i Antwerpen, der absolut vil have Kamp og løbe Storm mod Citadellet. Regentens befalinger ringeagtes. Først i Forgaars standsedes med Fæstningsarbeiderne. Borgerne glæde sig; pludselig skyder man i Gaar atter paa et Hollandsk Skib, og en Kanoneer gribes i det Øjeblik, han vil kaste en Bombe indi Citadellet. Hvilken sørgelig Skjebne forestaaer vor Bye, Citadellet, de Engelske og de Hollandske Krigskibe true, i Samfund, at tilintetgjøre den.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Fra Haag erfares, at femten Tusinde Mand ere afmarscherede derfra. En Deel af dem har begivet sig til Venlo, den anden til Scheldebredden.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Paris, den 15de Junii. J Moniteuren siges: "at en stor Pøbeltumult om Natten mellem den 12te og 13de Juni fandt Sted; ikkun Nationalgarden og Linietropperne skyldes Tak for at den offentlige Roelighed igjen blev tilvejebragt. Vi ville omhyggeligen samle alle Omstændigheder, der ere nødvendige, for at oplyse Publicum og overtyde det om, hvorvidt en Haandfuld factionistiske Personer, kan drive Ufornuft og Formastelighed. Et stort Antal, der blev grebet paa fersk Gjerning, er arresteret. Anledningen dertil var, at en Person, der raabte med en Hie storie om Napoleon under de hundrede Dage, blev slaaet blodig af en Uhrmager, hvis Vinduer Pøbelen, som erklærede ham for en Carlist, sønderslog. Politiet havde lovet, at lade ham arresteres; da dette i Gaar endnu ikke var skeet, saa ødelagde Pøbelen hans Boutik, og da den nu engang var kommen i Aande, tumulterede den hele Natten.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Fra Cherbourg meldes, at Keiseren og Keiserinden af Brasilien (der nu opholde sig i Caen) har medbragt et følge af 32 Personer. Keiseren har skrevet til vor Konge, at han agtede, at ledsage sin Gemalinde til München, hvor han vilde tøve, indtil hun var bleven forløst, men ønskede derefter, tilligemed hende, at leve i Indgetogenhed som Privatmand i Frankrige.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Polen. I Warschau atager Cholera, hvoraf nu blot gamle Patienter, døe. Unge Mennesker finde stor Lindring ved at faae 15 til 30 Jgler paa Maven. - Bismuthum hitricum, med varmt Vand, har viist sig langt virksommere end Calomel og Opium.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Den berømte, (før omtalte) med Choleras Behandling saa fortroelige Læge, Dr. Kildatzewsky, som Ruslands ædle Keiser, en saa menneskekjerlig Hensigt vilde sende til os, er nægtet Tilladelse, at komme dertil, fordi vor Regjering holdt hans Sendelse for et politisk Stratage af Rusland og troede, at han skulde være dets Spion her Fra Linz i det Østerrigske, den 9de Junii. Alt faaer nu der mere og mere et krigerskt Udseende. Land værns-Bataillonerne øves i Militairtienesten aldeles ligesom Linietropperne. Efter allerhøieste befaling skulle endeel Landværns Batailloner holde sig rede til at marschere til Mayland. Helden Østerrigske Hær angives til Tre hundrede og Sytten Au finde, Sex hundrede Mand.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Hamborg, den 21de Junii. Jndtil den 11te Juni havde Cholera allerede antaget en mi dere Characteer i Riga, og Sundhedstilstanden paa alle de Skibe, det laae i Bolderaa og ved Byer, var nu fuldkommen god.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
En Privatskrivelse fra Riga af 6te d. M. siger: "at Sygdommen før havde været saa ondartet, at næsten Jngen, især i dens første Periode, helbrededes, ja at nogle Angrebne faldt døde til Jorden. Kun faa af de høiere Klasser have havt den, men Antallet af de Døde vil tilsidst overslige al Troværdighed. Nr. viser den sig dog saaledes, at Lægebehandling med Nytte kan anvendes. Man havde modtaget Efterretning, at Havretranspor, terne, der vare afsendte fra Kønigsberg til den russiske Hær ere faldne i General Gielguds Hænder; han var paa Marschen, til Lichau.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
J Congressen i Brüssel erklæredes den 15de et Andragende af Borgemester Lergrelle i Ammerpen, ved en Deputation at anmode Regjeringen om, at tage de virksomste Forholdsregler, til at forbindre, at Underhandlingerne forstyrredes i deres Gang ved et pludseligt Udbrud af Krigen, og at underrette Hæren om denne Beslutning ved en Parolbefaling, efter en lang Debat med 63 mod 51 Stemmer, for et saadant, der intet Ophold taaledes hvorpaa en Commission blev nedsat, for at indgive sin Betænk, ning desangaaende. Dette slette og Forsamlingen antog den af Commissionen foreslagne Resolution, ifølge hvilken man ikke kund befatte sig med Andragendet, fordi det blot tilkommer Regenten at føre Krig og at straffe Overtrædelser af hans Befalinger, som man forresten ikke frygler af de Belgiske Soldaters Patriotisme, i det mindste ikke i den Grad, at Regjeringens Planers heldige Udfald derved kunde sættes i Fare.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Efterretninger af blandet Jndhold. Feldtmarskal Diebitsch.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Den Russiske Ovnfeldidere er ikke meer, Det Jndtryk, som dette Budskab gjorde, rystede Alle, endog de ivrigste Venner afden Sag, som han bekjæmpede. Mindst vilde i dette Øjeblik et Ord, der røbede Exultation, sømme sig for dem. Hans Færd i Polen var ikke ledsaget af de Rædsler, der bebudedes ; ei behøvedes hans Død, for at indgyde de Tappre, der kæmpe for Uafhængighed, nyt Mod. Saa være det heller ikke her undersøgt, om det kan gjøre Skaar i hans Krigerhæder, at han ikke var i bestemt til at iværksætte Ulasernes Trudsler. Man viser, din hedengangne tappre Kriger den Agtelse, man skylder ham, naar man adskiller hans Minde fra den Sag, for hvilken han sidst stred, og mindes hans tidlige saa berømmelige Bane. - Han var født den 13de Mai 1785 i Grossleippe i det Preussiske Schlesien. Allerede som Dreng røbede han en uimodstaaelig Tilbøielighed til Soldaterstanden, og blev i sit tolvte Aar optagen i Cadetcorpset i Berlin. Da hans Fader var traadt i Russisk Tjeneste, blev ogsaa Sønnen, strax efterat Keiser Alexander havde tiltraadt Regjeringen, ansat som Fændrik ved et Russisk Garde regiment. - J Slaget ved Austerliz erhvervede det personlige Mod, han lagde for Dagen, ham Keiserens særdeles Tilfredshed, Efter Slaget ved Friedland udnævntes han til Kapitain, da det Russiske Rige blev angrebet af de Franske Armeer, aabnede hans Optagelse i den Russiske Generalstab en videre Mark for hans Jndsigter i Krigskunsten. Den 18de October frelste han, under Franskmændenes Tilbagetog, ved at forcere en Broe, det Witigensteinske Corps fra stor Fare og Skade. Snart drev Wittgenstein det flygtende Preussiske Hjelpecorps foran sig, og ikke uden Smerte saae Diebitsch sig i Begreb med, at overskride sit Fød lands Grændser. Med stor Snildhed forfulgte han den Preussiske Gen. York, skuffede ham aldeles i Henseende til Styrken af det Corps, der forfulgte ham, og bevægede ham til at slutte den bekjendte Capitulation af 30te December, der vel af York blev indgaaet egenmægtigen, og som Diebitsch til sin Forhauselse erfarede, uden nogen hemmelig Instruction, men dog blev Signalet til det Preussiske Folks Opvaagnen, der nu begyndte den hellige Krig imod Napoleon, for Frihed og Arne. Som General drog Diebitsch, snart derefter ind i Berlin, hvilken Stad han for tolv Aar siden havde forladt som Cadet. - J Aaret 1818 medvirkede Diebitsch, der nu havde vundet Keiser Alexanders uindskrænkede Tillid, til at slutte den hemmelige Tractat, der den 14de Juni sluttedes i Reichenbach imellem Frankrige, Østerrige Preussen og England. Efter Slaget ved Leipzig udnævnte Krise Alexander ham til Generallieutenant. D. var dengang 28 Aar gammel. - Da en panisk Skræk i Marts 1814 nær havde formaaet den Russiske Hær ved Arcissur=Aube til et Tilbagetog var det Diebitsch, hvis Raad, at gaae offensivt tilværk, trængte igjennem. I dette Feldtog udmærkede ogsaa Paskewitsch sig.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Paa Diebitsches gamle Faders Fødselsdag droge de Allierede indi Paris, - et betydningsfuldt Moment i den Helts Liv, hvis Hengivenhed til sin Familie saa almindeligen roeses. - Efter Freden giftede Diebitsch sig i Warschau med den russiske Statsraads Tornaus Datter. Dette Ægteskab blev uden Børn. -
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Efter Napoleons Tilbagekomst kaldte Keiser Alexander Diebitsch, til Congressen i Wien, sendte ham derefter, som Chef for Generalstaben, til det første Corps. Som Generaladjutant var D. nu idelig om Keiserens Person, og ledsagede ham ogsaa paa hans sidste Reise. J Sebastopel sagde Keiser Alexander til ham; "Skulde jeg eengang drage mig tilbage fra Regjeringens Sorger, saa ønskede jeg at ende mit Liv her. Han endte det i hin Dage i Nærheden af hiin Bye. - Diebitsch ilede til Peters, borg. Ved at undertrykke den bekjendte Sammensværgelse imod Keiser Nicolaus viiste D. som ogsaa stod paa Fortegnelsen over dem, hvis Død Complottet havde besluttet, - stor Virksomhed; Keiser Nicolaus erkjendte denne med de Ord: "een Diebitsch har handlet!" Nu sendtes han til Warschau og kon tilbage med Storfyrst Constantins Erklæring, ved hvilken denne frasagde sig al Ret til Thronen. - Manifestet mod den Tyrkiske Sultan udkom. Den sidste Russisk-Tyrkiske Krigs Begivenheder ere noksom bekjendte. At Diebitsch gik over Balkan vil stedse blive een af vort Aarhundredes mærkværdigste Vaabendaad Og ikke mindre skal det erkjendes, at den tyrkiske Vældes Yemygelse og Grækenlands derved afgjorte Uafhængighed, ty begge disse Mamenter lade sig ikke adskille - bør kaldes Civilisationens Seier. Hæder være Helten, der vandt saa mangen Seier og nu hviler i sin Grav, Hæder være ham og - Rei færdighed. (Diebitschs interessante Biographie, efter meddeelte Familie=Efterretninger har Belmont udgivet. Dresden 1830; 182 S. 8vo.)
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Cholera I Danzig vare Eet Hundrede, Tre og Tyve Huse, der an faaes for at være inficerede af Cholera, den 13de Juni tillukte Tallet af de Personer, der indtil den Dag vare angrebne af Choma, detob sig til Eet Hundrede Ser og Tredstudstyve, af hvilke 114 ere døde; nitten ere i Bedring.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
De sidste Efterretninger fra Riga ere af 9de Junii. Jndtil den Dag vare ifølge de officielle Lister, Angrebne. Heibredede. Døde. Endnu Syge. I Privathuse...... Skl. 28 .... 240 . . . . 223. I Hospitalerne . . 1082 . . . . 180 s. . . 644 . . . . . . 288. Ombord paa Skibene døde sex Skibsførere og Eet Hundrede og Halvtredfindstyve Matroser.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Indenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 18de Junii. Deres Kongl. Høiheder agte at reise herfra i Morgen tidlig Kl. 6, og om Aftenen at være i kjøbenhavn. De begive Sin samme Vei tilbage, som De kom nemlig med Dampskibet Merkurius til Kalundborg, og derfra over Land til Hovedstaden. Jgaar Aftes gave Høistsamme et Balsom varede til i Morges Kl. 4. J Torsdag vare D. K. H. paa Rosenholm, og i Dag ere De paa Wilhelmsborg.
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Aarhuus, den 21de Junii. Efterat vi i noget over 3 Uger, havde været saa lykkelige at have Deres Kongelige Høiheder Prinds Frederik Ferdinand og høie Gemalinde hos os, afreiste Høistsamme i Søndags Morges Kl. 6, ledsaget af vore kjærligste Ønsker, forenet med det glade Haab, at vi maaskee til næste Sommer kunne vente at see det elskede Fyrstepar igjen hos os Deres Kongelige Høiheder ankom til Kjøbenhavn i Søndags Aftes.)
Berlingske Tidende, 1831-06-24
Politimesteren i Holkenhavns Birk (i Fyen) bekjendtgiør, at der i Marts M. d. A. er udbrudt Typhus, stærk smitsom Feber, i Frørup Sogn, hvorfor det aldeles ikke tillades, at noget Besog finder Sted St. Hans Aften eller Dag ved Frorups Kilde, ligesaalidet som noget Ophold af Fremmede, der i Væggringstilfælde ville blive bortviste med Magt. Dette i Forbindelse med sat Frørup Sogn naaer til Kysten af Østersøen, der for Tiden maa skjænkes Opmærksomhed med Hensyn til Cholera, anseer han for sin Pligt at bringe til almindelig Kundskab.