JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-13
Mandagen den 10de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Arvingerne efter afdøde Pastor Henneberg, i Kjøbmand Peter Raschs Gaard paa Algaden her i Byen ved offentlig Auction, bortsælge en stor Deel Kobber=, Messing= og Tin=Tøi, hvoriblandt Tærte=Pande, Kage=Former, Kasseroller, Kjedler, The=Maskiner, Lysestager og Plader, samt et Destilleertøi m.m. EnDeel Glasvarer, bestaaende i Karafler, Flasker, Glas=Klokker, Platmenage, en Mængde Glas-Rør &c. En Deel Porcellain og Steentøi, hvoriblandt et Bord=Service med blaa Kant, bestaaende af Terrin, 6 Dusin Tallerkener m.m., foruden adskilligt Andet. Fremdeles en stor Deel forskjellige mathematiske og physiske Jnstrumenter, samt man lige nette Ting, saasom en stor og skjøn Electriseer=Maskine med Aparater, hvoriblandt lade Glas=Kanon, Klokkespil, Vandspring, Jsoleer, Skammel m. m., Alt i brugbar Stand.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-13
En Galvaniseer=Maskine med Zinkplader, et Electrometer, den Luft=Pompe, et Nivalations=Instrument med alt Tilbehør, en stærk Magnet med Kugler til at bæres af samme, det Declinations=Compas, Octanter, Barometre, forskjellige Kikkerter, slebne Glas til samme og til Briller, Microskoper, Perspectiv=Kasser, et stort Camera obseurn. Meget forskjelligt Værktøi, især herhørende til UhrmageFriet, hvoriblandt Skjerremaskiner til Hjul, et Jern=Dreierblag, mathematiske Bestik, en Glas=Slibemaskine. Samt endvidere : Uhre, hvoriblandt et Guld=Dameuhr, Lampe uhr. Forskjellige Daaser, en Agat-Daase og en Rav Daase med Sølvlaag, en Spilledaase. En damasseret Riffel=Vindbøsse, et Sølv=Etui med Kikkert, med meget mere 2 Bestik med pletterede Knive og Gafler, et Speceri=Skab, med 15 Skuffer, et stort Hjørneskab, 2 Postaments=Speile, et Klaver, en udmærket god Violin, en liden Bilæggerlovn. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 12te Februar 1831. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-13
Ved Auctionen, der afholdes paa Nyehavn den 14de Dennes, bortsælges som Apendix, en stor Fiskekaag med Aarer og Roer, den ligger til Eftersyn i Hr. Agent Niel
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Jtalien. Den forrige Postdag, som Rygte, meddeelte Efterretning om Uroligheder i Savoyen stadfæstes dennegang ved følgende Notice i den franske Moniteur.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
En telegrafisk Depesche fra Lyon af 4de d. M. melder, at den mod Savoyen stilede Bevægelse er endt. Romarine og hans til 60 Mand formindskede Corps har i Nærheden, af Carouge kastet sig ind paa det genske Gebeet. Jgaar Morges Kl. 7 have de nedlagt Vaabnene, og Expeditioner er saaledes opløst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Man seer at de i Schweiz hospiterende Polakker ikke have spillet en uvigtig Rolle ved denne Leilighed; ogsaa fra selve Schweiz omtales dette, ligesom og de italienske Flygtning: nævnes, om hvilke man da og især kunde vente, at de ved denne Leilighed ikke have forholdt sig passive. Den hele Affaire synes at staae i Forbindelse med samtidige Uroligheder i selve Savoyen, men Beretningerne ere saa ufuldstændig og modsigende, at man af samme aldeles intet klart Begrefaaer om Sagen, der formodentlig kan ventes nærmere oplyst med næste Post. Alle Efterretninger fra Schweiz er desuden ældte end ovenstaaende telegrafiske Depesche i Moniteuren.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
England.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Parlamentet blev aabnet af Kongen den 4de Febr. Trontalen takkede H. M. Medlemmerne for den Virksomhed, som de havde lagt for Dagen i den forløbne Session, og nævnede især Slaveriets Afskaffelse som sammes vigtigste og tillige vanskeligste Resultat; han anbefalede dem fremdeles Municipal Collegiernes Tilstand, Fattig- og Kirkevæsenet som fortrinlige Gienstande for deres Opmærksomhed i det nu begyndende Møde. Angaaende de udenlandske Forhold nær nede Kongen Belgien og Portugal paa sædvanlig Viis; om Tyrkiet lyde Ordene saaledes: "Roligheden i Tyrkiet er siden Overeenskomsten med Mehemed Ali ikke bleven forstyrret, og den vil - som jeg haaber - ikke blive truet af nogen nu Fare. Det vil være en Gienstand for mine Bestræbelser at forhindre enhver Forandring i dette Riges Forhold til andre Magter, som kunde true dets tilkommende Fasthed og Uafhængighed.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Spanien. Endnu er der ikke indtraadt nogen vigtig Forandring i Henseende til dette Lands Forfatning, men der tales om samme som snart forestaaende. Messager meddeler følgende Skrivelse: "Ministeriet beskjeftiger sig uafladelig med Affattelsen af det Decret, der skal angaae Jndkaldelsen af Cortes. (Dette stadfæstes ogsaa i en kort Notice i J. des Debats). Da dette Decret allerede skal indeholde Elementerne til en Constitution, kan samme naturligviis ikke conciperes uden efter foregaaende moden Prøvelse. Ministeriet siges dog at være enig angaaende Hovedpunkterne; kun Finantsministeren skal herfra gjøre en Undtagelse. Iøvrigt ønsker Cabinettet ikke at see Nationens Repræsentanter samlede, førdet er lykkedes samme at faae Armeen ret organiseret, Finantsserne ordnede og Forholdene med Udlandet sat paa en fastere Fod." J samme Skrivelse hedder det videre, at Tropper drage i Jilmarscher fra Hovedstaden til Burgos uden at man veed Aarsagen dertil. Denne angives dog siden utvetydig nok, naar det hedder, at Jnsurrectionen i de nordlige Provindser antager en mere og mere truende Caracteer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
J hvor lidet man end i den senere Tid har hørt samme omtale, er den dog vist langt fra at være undertrykt. Det bedste Beviis herpaa er uden Tvivl følgende Proclamation i den officielle Gaceta: Min moderlige Omhu har ladet mig prøve alle mulig Midler for at formaae min Datters og Landets haardnakkede Fiender til at indsee deres Vildfarelser. Da det imidlertid ikke er lykkedes mig at bringe dem til at afstaae fra deres forbryderske Planer, fornemmelig i de baskiske Provindser og i Navarra, seer jeg mig sat i den piinlige Nødvendighed at gribe til strænge Forholdsregler, for at gjøre End paa de Ulykker, der endnu hjemsøge hine Egne af Landet Derfor befaler jeg da - efter at have hørt mine Ministres Raad at alle til de forskjellige Bander henhørende Jndihvider, skal - naar de fanges enten af Soldaterne, Bønderne eller de civile Autoriter - tjene 6 Aar som Soldater: Underofficererne nemlig i de Regimenter, der ligge Ceuta og Havanna, de øvrige i Garnisonerne paa Cuba Portorico og Philippinerne. Paa Anførerne og alle de Jndivider, der have antaget Officeers=Rang i hine Bander er denne Bestemmelse ikke anvendelig; disse skulle meget mere dømmes efter Lovens hele Strænghed."¬
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Med ovenstaaende Decret stemmer det ret vel hvad der meldes fra St. Sebastian, at nemlig Forbittrelsen den mod Carlisterne er saa stor, at Gouverneuren har seet sig nødt til at stille alle Fangerne for Retten for at tilfredsstille hiin Forbittrelse, som næres ved de Mishandlinger, Jnsurgentbanderne tillade sig mod de Fangne. Det stemmer ogsaa vel dermed, hvad der meldes i en Privatskrivelse fra Madrid af 28de Januar, nemlig at Grev Torreno er afgaaet til D. Miguels Hovedqvarteer i Santarem, med en overordentlig Mission. Han har Ordre til at erklære D. Miguel, at Regentinden vil betragte det som en Fjendtlighed, hvis han længere taaler D. Carlos i den Deel af Portugal, som endnu adlyder ham. Der tilføies, at der allerede er givet Ordre til at sammendrage et Corps, som under General Freyres Commando skal trænge ind i Portugal, og nenten tage Infanten til Fange eller forjage ham fra Halvøen. Menneskenes Forsøg paa at flyve med Vinger.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
(Til alle de efterstaaende interessante Data, kunne vi udpege Steder i bekjendte historiske Værker, men som vi udelade for Vidtløftighedens Skyld.) Mennesket har trodset Stormens Rasen og banet sig Vei gjennem Havet, for at sætte Continentet i Forbindelse med Øerne, der vare adskilte ved Naturens Haand; han har tvungen den glødende Jld til at laane ham dens Magt til hans Øiemed; han har selv tvungen Dampen til at vise ham umaadelige Tjenester. Efterat Mennesket havde udtømt det Mulige, har han gjort Forsøg paa det Umulige, og er derved meget ofte bleven overtruffen i sine Forventninger. Selv Fuglen har indgivet Mennesket den Tanke, at efterligne dens lette og raske Fart gjennem Skyerne. Talrige og stundom bizarre Forsøg ere hertil blevne gjorte, vi ville herved beskrive de fortrinligste af disse Forsøg. J Aaret 1460 fløi, efter talrige, samtlig heldige, Forsøg, J. B. Dante, en Jtaliener, med Tilnavnet den nye Dedalus.), fra det høieste Taarn i Perugia, 300 Fod ned, svævede nogle Øieblikke over Husene og tog derefter sin Retning henimod den skjønne Trasimener Sø, tre Mile borte, hvilken Vei han flere Gange passeerte frem og tilbage, til Folkets store Forhauseelse, der var Vidne til et saa nyt Skuespil; men da han kom tilbage til Staden, da brækkedes et Jern i den venstre Vinge, og Dante faldt ned paa Platformen af en Kirke og brak den ene Hofte. Nogen Tid efter kom han igjen paa Mathematikens Lærestol, han fortalte ) Efter en mythologisk Person, som kunde flyve. godmodig sit Uheld og lærte sine tallige Tilhørere Midlerne, til at gjøre det bedre. Ham har man de Studier at takkefor, som baade Jtalienere og Tydskere have lagt sig efter, denne Gienstand betræffende, saaog den Jver de efter ham, viste, for at opløse dette store Problem.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
En Olding, Musicus i Nürnberg, i Slutn. af d. 15de Aarhun, bevægede sig i den frie Luft med 2 store Vinger, hvilke han slog med megen Færdighed. Jngen Physikers turde paa den Tid gjøre ham det efter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
I det 16de Aarh. lykkedes det for en Uhrmager i Troyessiat forfærdige sig et Par overmaade kunstige Vinger; han fløisk ned fra Domkirken, svævede længe i Luften og fløi 3 Ganges over Seineflodens forskjellige Armee. Men pludselig standser, en heftig Østenvind hans Fart, den modige Menneske=Fug(som Folket kaldte ham, styrtede, trods al Anstrængelse, ned og tilsatte Livet. Siden have flere gjort Forsøg, men de maatte bøde haardt derfor. 1660 fløi 2de Englændere, Cook og Olivier, temmelig høit, og holdt sig i nogen Tid i Luften ved Hielp af Vinger, som de bare ved Hænder og Fødder. Don Francisco Guzmann af Lissabon steeg 1745 tilveirs paa et Slags Ørn, hvis Vinger han satte i Bevægelse; man paastaaer at han fløi over Tajofloden, og at hans havde drevet sit Experiment meget vidt, var han ikke bleven truet af Jnqvisitionen, der erklærede offentlig, at han stod i Pagt med Helvedes Aander. Den svage Kong Johann d. 1ste raadte da ogsaa Guzmann til at flygte, hvis han havde sit Liv kjørt. 1773 svingede v. Baqueville sig ned fra Taget af hans Huus i Paris, han holdt sig ligeledes nogle Øieblikke svævende over Floden, med ved en Uagtsomhed styrtede han ned paa en Jolle og blev haardt saaret. 1797 gjorde den unge Calais i Paris et nyt Forsøg, Tvende Vinger ved Skuldrene, som han satte i Bevægelse med Armee og Been, og dertil endnu forsynet med en Fjederhale udbredt som en Vifte, steeg han op paa en hø Søile, han probeerte sin Kunst, men var saare Uheldig. 1808 steeg en dygtig Uhrmager i Vien, Jacob Degen offentlig flere Gange til Veirs, og fløi i alle Retninger; Førstningen 54 Fod høit, derefter dobbelt saa høit og tilsidst 3 Gange saa høit. (See Morgenblatt for 1808.) Med sine Vinger, der paa det bredeste Sted holdt 22 1/2 Fod, fløt den modige og dygtige Mekaniker vilkaarlig op og ned; og han kunde, som man paastaaer, naar Vinden ikke var ham imod, flyve 14 franske Mile i Timen. Enhver Bevægelse, som han gjorde med Vingerne, fortrængte mere end 1300 Qvadratfod athmosphærisk Luft, og Kraften af hvert Ving slag var som af en Vægt paa 156 Pd. Degen steg den 10de Juni 1812 fra Tivoli i Paris 150 Fod over de høieste Bygninger; han svævede henover hele Hovedstaden, og har lykkelig nedladt sig næsten (danske) Mile fra det Punkt hvorfra han fløi ud; man maa dertil bemærke, at D. benyttede sig tillige af en liden acrostatisk Ballon, uden hvis Hielp han vistnok neppe vilde have kunnet holdt sig i Luften. . J 1813 gjorde en Geistlig i Frankrig samme Forsøg, med kunstige Vinger. Han fløi ned fra Toppen af en Skibsmast, og det lykkedes ham, at holde sig i Luften over 12 Time. Han lod sig som han forsikkrede frivillig) ned li en Arm af Havet og svømmede i Land. En Duel imellem tvende Fruentimre.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Tvende Fruentimre i Dublin, der længe have været jalouppaa hverandre, duellerede den 6te Decbr. paa eet offentligt Torv, efterat Udfordringen var skeet en Maaned iforveien. En Øresigen, som den Ene havde givet den Anden, havde især paaskyndt Duellen. Den Ene fik et næsten 1 Tommers dybt Stik i Brystet, og døde kort derefter. Den Anden blev sat under Tiltale, men hendes Sagfører paastod, at hun ikke kunde dømmes, fordi der ikke gaves noget Lovbud imod Duel imellem Fruentimre, og Duelmandaten ikke havde forudseet dette Tilfælde. Juri var af samme Mening, og Duellantinden blev ogsaa virkelig frikjendt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Fædrenelandet. Kjøbenhavn, den 10de Februar. Hr. Phister vandt ved sin, iaftes for propfuldt Huus, givne Aftenunderholdning et overordentligt bifald, saavel for sin Fremsigelse af den humoristiske Prolog: "Theema med Variationer, af Th. Overskou, som for Slutningsnummeret: En travesteret Fortælling af Handlingen i Axel og Valborg, i sjællandsk Dialect, begge Deele morede almindeligt, og savnede heller ikke ægte komiske Momenter. Kbhvanspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Krigen om den skjønneste blandt Roser: "Die Königin von Dannemark er (hvorvel man efter den Boothske Bulletin maatte ansee det udenfor al Tvivl) endnu ingenlunde tilende. Brochurer og Erklæringer fra begge de krigførende Parters Side vedblive at løse hverandre af, og Prof. Lehmann har nu i den hamborgske botaniske Have offentlig ladet fremlægge det Bind af det Redoutiske Rosenværk fra Aaret 1817, hvori den Rose, han kalder la Courtisanne findes afbildet, for at Enhver kan overtyde sig om, at det ler ganske den samme Rose som Die Konigin von Dannemark. (S. Bl.) Overskous og Bredals nye Opera: Guerillabanden, der, som bekjendt, første Gang opførtes i Anledning af Hs. M. Kongens Fødselsfest, er ved de tvende næste Forestillinger bleven givet for fuldt Huus og med uddeelt bifald. -J Fredags opførtes for første Gang: Bruden fra Ludgattet Lystspil i 2 Acter, oversat efter Jerrolds engelske Original. Vort Publikum har ved dette Stykke gjort Bekjendtskab med en af vor Tids engelske Lystspildigtere, hvis Talent i hans Fædreland har vundet stor Opmuntring og Bifald. Nærværende Lystspil staaer vel ihenseende til corretCharakteertegning og ægte Humor langt tilbage for de ældre hengelske Lystspil, men savner ingenlunde komiske Situationer, ligesom det ogsaa oplives af enkelte gode Jndfald og i det Hele besidder dramatiske Jnteresse. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Jblandt de kostbare Sager hvormed Samlingerne af OldAsager ere forsynede, er det betydelige Fund af Guldsager, som forhen i dette Blad er omtalt at være fundet ved Pløining i en af det fyenske Stamhuus Broholms Hovmarker. Ved Opgravningen bestod det af 49 Stkr., og er et af det rigeste, som ere gjorte her i Norden siden det sidste Guldhorn i Christian den 6tes Tid blev fundet. Vægten af disse Sager udgjorde tilsammen ikke mindre end 263 Lod 2 1/2 Qvintin, eller omtrent 1120 Species=Ducater. Man henfører disse Sager til det 5te Aarh. efter Christi Fødsel. Man finder en Beskrivelse over samme med Afbildninger i det nylig udkomne andet Binds første Hefte af Nordisk Tidsskrift for nordisk Oldkyndighed."
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Prof. Werlauff ligger i denne Tid betænkelig syg, og har alt for længere Tid siden maattet afbryde sine historiske, Forelæsninger.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den 11te Februar. Hamborg 2 M. - a vista 207. Species 207 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 7 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 165 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45 3/446 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 90 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 871 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 105 1/4 a 1052 i Sedler. 2 pCt. uops. Rigsb. Obl. 101 a 1011 Rbd. r. S. 6 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 a 103 ½ i Banco. 4 pCt. Ditto Ditto 100 i Banco. 4 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 100 1 i r. S. 3 pC. nye danske Obl. 701 a 71 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Hamborg, den 11te Februar. Bordeaux 189. tersborg 91. London 2 M. 13 Mk. 71 s., k. S. 13 Mk. 8 1/4 s. Madrid 45 1/2. Cadix 46 1/2. Lissabon 45 3/8. Am: sterdam 2 M. 365, k. S. 35, 95. Kjøbenhavn 205. Species 3/4 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Altona, den 7de Februar. Her og i det Pinnebergske grasserer i nogen Tid er Mesling=Epidemie, der i det Hele taget synes ikke at være ondartet, men har grebet meget vidt omkring sig.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Kiel, den 4de Februar. I Dag ere to for Mistanke om Deeltagelse i forbudne Forbindelser arresterede Studenter sen Lübecker og en Brunsviger, blevne under Politi=Eskorte transporterede til Eisenach, for der at stilles for Retten.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Physicus Hr. Dr. Roll i Haderslev er i disse Dage død i den kraftfuldeste Alder, af Nervefeber. Dronningborg Mølle, 12 Miil fra Randers, med tilliggende Eiendomme, af Hartk. 9 Tdr. 2 Fdkr. fri Hodgtaxt, er underhaanden at faae tilkjøbs af dens Eier, Hr. Kriger, Herredsf. Wesenberg. Pengevilkaarene kunne blive med get billige. Gaarden Roeslund, af 2 Tdr. 6 Skp. Hartkorn i Hellevad Sogn blev ved den derover i Torsdags afholdt 3die Auction bortsolgt, og kostede 1470 Rbd. Sedler i Kjøbesum, foruden endeel Omkostninger.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Hr. Prof. Eschricht er opfordret af Hr. Prof. Schoum om at meddele nogle af sine Foredrag i den naturhistorisk Forening, til Dansk Ugeskrift, redig. af Hr. Prof. Schouw. Til Bergen indkom den 16de Jan. Jagten Anne Magria Chirstine, Skipper J. P. Kjerulf, af Aarhuus, fra Hamborg med Stykgods, hvormed han var bestemt Hjem. Fartøiet har lidt Søskade, saa at Ladningen maa losses for at det kan blive istandsat.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Sluppen Caroline Cecilia Pauline, Skipper Jørgen, Jørgensen, fra Hamborg bestemt til Aarhuus, er beskadiget indkommen til Bergen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Copulerede i Viborg. Hr. Pastor Finchenhoff og Jomfru M. Harder.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
ledige Kirkesanger- og Skolelærer-Embeder. Kirkesanger= og Skolelærer-Embedet i Seierslev paa Morsø. Lønnen er efter approberet Skoleplan 6 Tdr. Rug og 30 Tdr. Byg, Offer og Accidentser derunder indbefattede; 10 Læs Hedetørv og 18 Læs Mosetorv, anordningsmæssig Fourage og Skolejord.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Kirkesanger= og Skolelærer-Embedet i Ørding paa Mors. Lønnen, efter approberet Plan, 6 Tdr. Rug og 10 Tdr. Byg in natura, samt 15 Tdr. Byg efter Capitelstaxten, Offer og Accidentser derunder iberegnede; 16 Læs Mosetørv, 8 Læs Hedetørv, 1 Læs Lyng, 2 Læs Hø, 4 Læs Halm; Skolejord 6 Tdr. boniteret Land a 14000 11 Alen; Kirkesangerpenge 10 Rbd. Sølv. Biskoppen kalder til begge Embeder. Ansøgninger indgives inden Midten af næste Maaned.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Døde. Viinhandler A. Preus, 70 Aar; Major og Handelsgartner I. F. W. Mohr, 86 Aar; Fru Fr. L. Chr. Birch, f. Rottbøll, forhenv. Kaffe= og Theeskjænker I. Andersen, 57 Aar; Cancellist Chr. Fr. Schou, 28 Aar; A. M. Hansen, f. Lausgaard, 66 Aar; Alle i Kbh. S. F. Kornerup, 16, Aar, i Roeskilde. Enken R. Leth, 67 Aar, til Klarskov. J. J. Müller, 19 Aar i Ribe. S. D. Smith, f. Krarup, til Krogsdahl. Præste=Enke J. Frisenburg, f. Bredsdorff, 79 Aar, til Danberg Præsteg. Enken M. Jørgensen, f. Nielsen, 81 Aar, i Aarhuus. Handelsbet. H. Langballe, 24 Aar, i Randers. - Physicus Dr. Roll i Haderslev.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Frederikshavns Skibsliste. Indk. D. 10de Febr.: A. Hermannsen m. Korn f. Nestved, best. t. Bergen. H. Petersen f. Skielskjør m. Kornv., best. til Christiania. - Udg. D. 10de. L. N. Maag t. Havre de Grace. B. Hansen t. Nakskov.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Hals Skibsliste. Jndk. D. 11te Febr.: S. M. Sørensen a 9. f. Aarhuus m. Cicorie.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Aalborg Torvepriser, den 15de Februar. Oxekjød 5 a 6 s.; Kalvekjød 8 a 9 s.; fersk Flesk 9 a 10 s.; saltet Flesk 10 a 11 s.; Herregaardssmør 16 a 18 s.; Bøndersmør 12 a 14 s. Pundet. - Rug 2 Mk. 8 s.; Kartofler 8 s. Skjeppen. - Æg 16 s. Snesen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Aalborg Kirker. Første Søndag i Faste prædiker til Høimesse i BudolphiKirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Krarup, i Frue Kirke Hr. Licent. theol., Pastor Hald. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Copulerede. Den 12te Februar. Johan HenrikHalkjer og Pigen Else Marie Danielsdatter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Døbt. Den 9de Februar. Skomagermester I. 6. Holms Søn, Frederik Nicolai Holm; Fadd.: Fra Provstinde Fogh fra Romdrup, Jfr. Spreckelsen, Kjøbm. Hallengreen, Tobaksfabeg. Kier, Overbrandinspect. Boss, Klubvært Borregaard, Fuldmægtig Nissen, Contoirist Jørgensen. Sundby Kirke.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Døbt. D. 9de Febr.: Fisker Lars Haus Søn, Christen Larsen; Fadd. Pigerne J. M. Larsdatter og M. Jensdatter, Huusmand A. Larsen, Ungkarlene P. Hansen, og P. C. Jensen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Ved Tallotteriets 1394de Trækning i Kjøbenhavn udkom: Nr. 14. 55. 59. 30. 63. (Næstsidste Gang.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Mandagen den 17de Febr. opføres. i det dramatiske Selskabs Locale C. Moskmann, junior, eqvilibriske og gymnastiske Kunster. Derefter: Tordenveiret i Møllen eller Pierrots Styrke, comisk Pantomme i een Act. Paa Tirsdag gives sidste Forestilling. Jndholdet sees af Placaterne. Selskabet aflægger herved det ærede Publicum sin ærbødigste Taksigelse for dets opmuntrende bifald og Besøg
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Bekjendtgjörelser. Det blev min tunge Lod at miste min elskede Hustrue Marie Elisabeth, født Kahlen. Efter flere Aar Brystsvaghed og efterat have baaret de hende tilskikkede Lidelser med Taalmodighed og Gudhengivenhed endte hun sin jordiske Løbebane, den 8de Dennes Klokken 3 ½ om Morgenen, i en Alder af 39 Aar. Enhver, der kjendte den Afdøde, vil billige min og mine 3 smaae Børns dybe Sorg. Frederikshavn, den 9de Februar 1834. U. Nissen.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Mandagen den 10de Dennes bortkaldtes, ved en pludselig Död, vor ældste kjære Sön, Geor Gottlieb, 4 Aar gammel. Fornuftens Lys blev ei tændt for ham i hans korte Levetid. Vi söm ge, men paaskjönne Guds Velgierninger med from Hengivenhed. Skagen, den 12te Februar 1831. v. Bergen. L. v. Bergen, födt Schleianer.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Idag Morges Kl. 5 behagede den alvise Gud at bortkalde til et bedre Liv, min uforglemmelige Mand, Blikken slagermester C. F. Bægnahl, i hans Alders 49de Aar hvilket herved sørgeligst bekjendtgjøres af hans dybtsørgen, de Enke og 3de efterladte Børn. Aalborg, den 14de Februar 1834. Anne Cathrine Bælum Vindmølle, liggende i Fælum Sogn, Hellum Herred, Aalborg Amt, som fører 4 Qværne: Meelqværn, 1 Brækqværk og 2de Pilleqværne, kan fra 1ste Mai 1834 til 1ste Mai 1840 erholdes i Forpagtning paa favorable Vilkaar, naar derom træffes Accordt med undertegnede Forpagter.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Det bemærkes, at den i Sommer erholdt betydelige Forbedringer, ligesom den er noksom bekjendt for sin gode Beliggenhed for Maling og Værkers Godhed. Færch.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Til Skolen i Nibe efter indbyrdes Underviisning attraaes strax en Seminarist, som Hjelpelærer. Lønnen er 40 Rbd. haarlig og fri Kost, Logis og Vask. De herpaa Reflecterende, blandt hvilke en Musikkyndig vil komme i fortrinlig Betragtning, ville behageligen henvende sig til Degnen Justesen sammesteds. Maa trykkes. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1834-02-15
Den i Avisen Nr. 24 ommældte Gangvogn af Nordamegrikansk Opfindelse har i nogen Tid været under Arbeide her i Byen. Den ventes færdig sidst i Marts, og bliver her indtil 21de April, da Eieren dermed vil foretage en Reise. P. D. Faber.