JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Tyrkiet. Fra Egnen om Larissa berettes, at Churschid Pascha i Midten af October, efterat have faaet Forstærkning fra Ruselien og Macedonien, har med omtrent 12,000 Mand grebet Grækerne i Egnen ved Zituni, men er slaget til loge med et Tab af 7,000 Mand Dræbte eller Fangne hurschid havde derpaa tilfærdig trukket sig tilbage til La sa, hvor han fandt et Firman, som kaldte ham tilbage Constantinopel, maaskee for at kræve Regnskab af ham i hans mislykkede Operation paa Morea, og Aly Paschas Skatte. Til hans Eftermand er Abdullah Pascha af Sanichi udnævnt, som nu siges at rykke frem mod Larissa brat fratage ham Commandoen. Det kommer nu an paa i Churschid vil adlyde og reise sin Fordærvelse imøde i sonstantinopel. Den nye Seraskier skal have erklæret, at en vil giøre et Vinter=Feldttog til Morea. - Omen brione var til samme Tid draget ud fra Arta, men var leven nødt til at trække sig tilbage, da Grækerne havde belagt Alt lige til Vrachori med Jld og Sværd. Østerrigske Beobachter beretter ogsaa, at ved ovenmeldte lid var, ifølge en fra Churschid Pascha indløben Efterretling, Mehmed Pascha med 9,000 Mand gode Tropper, farscheret mod Zituny, hvor han traf omtrent 15,000 Mand, med hvilke han forbandt sig; men hvad Følgen lev af deres Actioner, derom tier den. Ligeledes beretter i overeenstemmende med ovenanførte Efterretninger, at ner Pascha ogsaa ved samme Tid var draget ud mod Mislunghi, og at der var forefaldet hidsige Fægtninger i denne son, hvorom det Nærmere dog ikke er bekiendt. Det er naurocordato, der holder denne Plads besat, hvor han siger den, efter hans egne Ord mener at kunne holde naar en græsk Flaade, som han venter, kun ankom er til rette Tid. Beobachteren giver endvidere Efterretning om den tyr ste Flaades Operationer. Den havde, siger den, under mus Hele Fart giennem Archipelagus 2 ubetydelige Affairer ed Jnsurgenterne nemlig for Napoli di Romania den 19de og 20de September. J den Første kom 40 græske Skibe i Fægtning med den africanske Division, 3 af dem bleve afskaarne, hvoraf 2 gik op i Luer, Et naaede Stranden, de Øvrige trak sig tilbage til Bugten. Den følgende Dag løbe atter 70 af Jnsurgenternes Skibe ud af Bugten; Tyrkerne formerede 3 Divisioner og skar i kort Tid 20 af disse Skibe af fra de Øvrige. Disse vilde ufeilbarlig have været tabt, naar ikke den tyrkiske Capudan Pascha af Frygt for, at der kunde være Brandere iblandt dem, havde trukket sig tilbage med Sine. Disse Efterretninger, siger Beob., ere tagne udaf Journalen ombord paa det tyrkiske Admiralskib. Paa Candia, beretter den endvidere, vare Tyrkerne vel i Besiddelse af alle faste Pladser; men det hele øvrige Land var i Jnsurgenternes Vold. Capudan Pascha maatte, for at forskaffe sig Levnetsmidler, ved Suda levere en blodig Fegtning, hvorved han skal have tabt 300 Mand.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Spanien. En overordentlig Handelscoureer, som fra Paris var ankommen til Madrid, har dertil bragt Efterretning om de spanske Fonds stærke Falden paa Pariser-Børsen den 11te November. Denne Efterretning virkede som et Lynslag paa Hovedstadens Jndvaanere, som der troede at see et Signal til Krig. Forbittrelsen steeg til den høieste Grad; Riego og Galiano holdt forrige Taler, Alle meente, at Spanien vel aldrig havde foranlediget en Krig, men maatte dog, naar den kom, ansee den som en Velgierning, at Jntriguerne dog engang kunde faae Ende &c. - General Mina er avanceret lige til Grændsen og har forjaget alle de Troende ud af Spanien. Llivia blev rømmet den 21de November. Levningerne af Troesarmeen, Generaler, Officierer, Regentskabets Medlemmer, Alt er paa fransk Grund, især i Egnen omkring Foix. Ogsaa Baron Eroles er flygtet til St. Beate, en fransk Menighed i Over Garonne departementet; hvorfra Veien staaer aaben gjennem Arrandalen til Arragonien. Marqvis en af Mataflorida, Biskoppen af Urgel, Troesarmeens Generalstab, og en Bataillon Munke ventes til Foix. Ja Man mener endog der (i Foix), at en Fægtning er forefaldet ved Grændsen mellem Minas Tropper og den franske Cordon, uden ogsaa, som Andre meente, det var Troestropperne, de franske Soldater skiød paa, fordi de med Vaaben i Hænderne havde villet trænge ind i Frankrig. Fra Tid til Tid havde Man nemlig hørt Kanonskud fra Biergene, og alle Tropperne i Byen og dens Omegn havde faaet Marschordre. J de sidste hemmelige Cortesmøder har i disse Dage været omhandlet en vigtig Gienstand. Udenlandsministeren skal nemlig have forlangt Fuldmagt til at slutte en Handelstractat med Engeland, og at modificere Toldlovene, til Gunst for denne Magt; der skulde giøres et Laan i Engeland, Øen Cuba skulde være Hypothek derfor, og desuden skulde Spaniens Ret til at drive udelukkende Handel paa begge Americaer overdrages Engelænderne. Til denne Plan skulde det ogsaa høre, at Columbiens Uafhængig hed skulde anerkiendes, men under Engelands Mægling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
J det første Møde skal det være gaaet meget uroligt til, fordi de cataloniske Deputerede modsatte sig enhver Formindskelse af Tolden, da dette vilde medføre Ophævelsen af de faa Fabriker i deres Provinds, der endnu vare tilbage. Senere Efterretninger over Engeland melde, at den spanske Gesandt i London allerede er af hans Regiering authoriseret til at udstæde Kaperbreve, saasnart Fiendtlighederne ere declarerede fra Frankrigs Side. Denne Efterretning har allerede bragt Assecurantspræmierne paa franske Skibe til at stige betydelig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Frankerig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Siden Greven af Montmorencys Ankomst fra Verona til Paris, som indtraf den 30te November og Aftenen, arbeider Hans Majestæt uafladelig med Ministrene. Omtrent 3 Qvarteer efter hans Ankomst begav Gesandten sig til Kongen, som den 2den December om Aftenen afsendte en overordentlig Coureer til Madrid. Vicomte af Montmoreney er kort efter hans Hiemkomst ved en Kongelig Anordning udnævnt til Hertug. - Den 2den Decbr., da Posterne skulde afgaae til deres Bestemmelser, fik de Contraordre. Der blev spændt fra og Depescherne, som skulde føres bort, bleve baarne ind igien i Bureauerne. De bleve dog derved kun opholdte en Timestid.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Blandinger. J London ere, som i Paris, de spanske Fonds faldne stærkt. Den 2den December stode de først 58, derefter 56. Dagen efter om Morgenen 50 og Kl. 12, 52 1/2.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Den spanske Konge og hans Familie spadserer nu regelmæssig daglig i Prado. Forleden hørte Man raabe: leve Kongen og Dronningen!
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Den preussiske Statskanzler, Fyrsten af Hardenberg, er den 26de November pludselig død i Genua. Denne ventede, for nærværende Øieblik dobbelt følelige, Tildragelse, har vakt stor Sensation i Berlin. Man troer, at inden 3 Maaneder vil Roligheden være tilveiebragt i Jrland paa alle Puncter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Nylig blev i Wien holdt Forhør over adskillige Jndividuer af Militair= og Civilstanden, som en fremmed Agent allerede for nogen Tid siden havde bestukket til at hielpe ham at faae den Hemmelighed udspeidet ved at forfærdige de Congreveske Raketter, som Oberst Augustin hidindbesidder. De bleve dømte til de sværeste Straffe, satte paa Falsknerie og Spionerie. Agenten havde sit Opholdsted i Baden, og derfra indledt Forbinde nogle Artillerister i den saakaldte Raketbye, hvor Au Laboratorium er, men ved Opdagelsen af denne Tildhavde han absenteret sig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Greven af Skaane (Prinds Oscar) var den 6te J ber ankommen til Hamburg, som han forlod igien de December.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Billedhugger Canova skal have efterladt sig en 8 af 7000000 Fr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
En brasiliansk Avis forkynder Landets Uafhæng, følgende Ord: Borgere, Naturens Kald har skabt An til at være fri og uafhængig; Naturens Gud har opbfor Brasilien en Prindsregent, til at give denne umaStrækning sin Uafhængighed. Hvi nøle vi, Øieler der, Portugal fornærmer os, America misund Europa har sine Øine henvendt paa os, Prindsen fors os. Borgere, raaber Alle: leve den constitutionell. ser af Brasilien, Don Pedro I.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Kiøbenhavn. Livløsheden i Handelen tiltager endnu mere ved A. den, skiøndt den er usædvanlig mild; dog har Sto Slud indfundet sig. Sexradet Byg er steget lidt, tales med 15 til 16 Mk. Ved en den 5te d. M. a Auction skulde 36 Kister hvide Havannah Sukkere have bortsolgte; Eierens eget Bud, 28 s. Repr. med blev det høieste. 75 Tdr. St. Croix Sukkere gode naire, solgtes for 16 1/2 - 19 1/4 s. pr. Pd., ligelede Skpd. Drujaner Rakitzer Hør 1ste Sort for 88-89. pr. Skpd. Directionen for Statsgielden og den synkende For siger i Statstidende at udbetale til 11te Juni 1823de. ligationer for indleverede Committeesedler, som lyde Procent, naar Eierne ikke ville lade dem henstaae i Procent. De som ikke melde sig inden 11te Marts for ikke at ville antage dette Vilkaar, og kunne altsaa 11te Juni ikke vente nogen Rente, men maae modtares Capital.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Ved Landsover samt Hof= og Stads=Retten er en termester, som havde vovet sig paa Skribentbanen, litievennen, dømt for sine Udeladelser imod en anden M. til at bøde 50 Rbd. Sølv til de Fattige.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Blandt den Mængde Tidsskrivter vi have, der i udgjør det meste af vor nutids Literatur, fattes vi de nu et Blad for Lægevidenskab og Diætetik, (siden og Frankenau hørte op at følge Gazette de Sants og zers Fodspor) hvilket nu D. Hr. Dr. E. Otto og T. Repp have foresat sig at tilveiebringe, og kan blive moersomt og gavnlig. - Ulykken er kun, at ligesaa som enhver gierne vil kiende de fornødne diætetiske Forst ligesaameget og endnu mere synde de daglig derimod: lantninger give da Lægen ideligen Stof til moersom Un holdning, hvorved igien andre Skrantninger, om ikke al cureres, saa dog føle et behageligt Paliativ ved at ærholde sig med Lægen levende, eller i døde Bogstaver.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Hr. Pastor Egge i Kiøbenhavn har i Trykken udgivet Prædiken under den Titel: Kommt, es ist alles 1 Julii Maaned d. A. er fra Danmark og Hertugdømme følgende afgivtsfrie Varer udførte til fremmede Sta 20,294 1/2 Tdr. Hvede, 44,365 Tdr. Rug, 47,879 1/2 Byg, 22,275 1/2 Tdr. Havre, 174 Tdr. Boghvede, Tdr. Ærter, 808 1/2 Tdr. Vikker og Bønner, 201 1/2 J. Hvedemeel, 221 Tdr. Rug- og Bygmeel, 507 1/2 Tdr. gryn, 200 Tdr. Havre= og Boghvedegryn, 3589 1/2 F. Malt; ialt 141,419 1/2 Tønder, samt desuden 93,100 ud Grubbe= og Perlegryn, 1,103,631 Pd. Smør og 3751 Pd. Ost.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Ligeledes er i afvigte August Maaned fra Danmark og tugdømmerne udført følgende: 9631 1/2 Tønder Hvede, 156 1/2 Tønder Rug, 31,186 1/2 Tdr. Byg, 27, 177 Tdr. vre, 11 Tdr. Boghvede, 703 Tdr. Ærter, 503 Tdr. ikker og Bønner, 234 Tdr. Hvedemeel, 201 Tdr. Byg Rugmeel, 24 Tdr. Havre= og Boghvedemeel, 895 Hr. Byggryn, 154 Tdr. Havre= og Boghvedegryn, 3,630 Hr. Malt; ialt 120,505 Tønder, samt desuden 88,824. ind Grubbe= og Perlegryn, 910,588 Pund Smør og 153 Pund Ost.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Blandinger. Den 14de Novbr. fandt den høitidese Formæling Sted i Cosvig, imellem den Kongel. ske Kammerherre Grev v. Blome-Salzau og Hs. burchlauchtighed Prindsesse Agnes af Sayn Witgenstein, la Wisthum hos Fyrstinden af Anhalt Zerbst. Efter lydende vil Greven med sin Gemalinde med det første give sig over Berlin til sine Godser i Holsteen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Hvad Røverstaterne have kostet Danmark i et Tids b af 10 Aar, fra 1778 til 1787, viser følgende summa ste Fortegnelse derover i Handelstidenden, nemlig: til ligier 485,038 Rd., til Marocco 443,329 Rd., Tunis 52,757 Rd., til Tripolis 47,362 Rd., sit 1,038,486 Rd. Kour. Gagerne for dette Tidsløb, ere for Algier 40,019 Rd., for Marocco 20, 183 Rd., Tunis 19,200 Rd. og for Tripolis 15,000 Rd., hvor endnu kommer Omkostningerne ved Bestyrelsen i vedkom ende Departement.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Galeasen Anna Margretha, Skipper Hochreuter af og sta Flensborg, bestemt til Dordrecht med en Ladning Rap sid er indkommet til Marstrand med lækt Skib og maa Skibet Maria, Skipper Kraft, bestemt fra Kiøben savn til Jersen, er den 23de f. M. løbet ind til Ramsgatmed sønderrevne Seil.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
J Bladet Statsvennen læses følgende Sammenligning mellem Literaturtidenden og Korsør Klokker. Hvorfor giøres ei i Dagen Udtog af Skilderiet, Statsvennen, Postievennen, og andre Blade, ligesaavel som der i samme bestandigen giøres Udtog af Litteraturtidenden, Svar: Fordi de første læses af alle, og ingen læser den sidste. Den ligner Klokkerne i Korsør, som ere saa slette, at ingen kan høre, naar der ringes med dem. Af den Aarsag maae sammesteds, naar der ringes til Kirke, en Person gaae om for hver Mands Dør, udraabende: Det ringer første Gang, det ringer anden Gang, det ringer sammen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Af en Skrivelse fra Kallundborg, af 25de November: Ved en Aae, som løber her fra Skarritssøe og til Tiissøe, gaae trende Vandmøller, som ligge omtrent et godt Bøsseskud fra hinanden; den mellemste af disse har det besynderlige Navn Grydemøllen, og dette skal have sin Oprindelse fra det mærkværdige Sted, som jeg traf paa, og som ligger tæt op til den. Det er nemlig en aflang for oven tilrundet Banke, ikke høi, men lang, og ganske i Form af en aflang Liigkiste; rundt om den er sat et stort Antal store Stene, som ere reiste paa Enden, og denne, kaldet Kæmpegraven, synes at indeholde endeel gamle Begravelser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
J Fortiden, siger Sagnet, skal man have gravet midt i den, hvor endnu sees en Aabning, af 4 store flade Stene, paa Kant ved Siden af hinanden, som i en almindelig Kæmpegrav, og i denne skal man have fundet en Gryde, med Guldpenge, hvorfor Vandmøllen blev bygt og fik Navn af Grydemøllen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Atter have Mordbrænderne i Harritzlev været paa Spil, og lagt Jld i en Vogn i en Port, som dog lykkeligviis ikke kom til Udbrud. Fortællingen herom er i Mariboe Avisen, ledsaget med følgende solide Ønske: "Kunde Man dog engang faae fat i slige Umennesker, der afbrænder Folks Eiendomme, slaaer Vinduer ind medens Man ligger i sin tryggeste Søvn, rider forsætligen en Politibetjent overende, saa at Hovedet næsten blev knuset paa ham, bortrøver ved Jndbrud igiennem en Mands Vinduer omtrent 500 Rbd., og skyder Folk ihiel i Skoven. - Smukke Folk!!!" Viborg.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Den 5te d. M. tildrog sig den ulykkelige Hændelse i Sparkiær, Borrits Sogn i Fiends Herred, at 2 halvvoxne Bønderdrenge fik fat paa et ladt Gevær, som Stenen af Forsigtighed var aftaget; men den ene Dreng satte en Steen paa Hanen og sigtede paa den anden Dreng. Skuddet gik af og ramte ham i Mellemgulvet, saa han døde strax.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Bekjendtgjørelser. Uagtet min tunge Skjebne, føler jeg det dog for Pligt herved offentlig at aflægge min erkiendtligste og ærbødigste Tak til enhver i Almindelighed, der meer eller mindre kom mig til Hielp med at rædde mit Gods i Farens Øieblik, og i Særdeleshed Brandcorpsets Personale, der saa hastig og kraftfuld standsede Jldens videre Ødelæggelse og truende Fare, modtage herved samtlig min forbindtligste Tak. Aalborg den 14de December 1822. F. Sauer.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Grækernes Frihedskamp. Et Digt af Søren Møller, Pastor emeritus i Ørting, faaes heftet for 24 s. hos Vogelius. Hvor et næsten saa godt som nyt Claveer er at faae tilkjøbs navises fra Addresse-Contoiret. Til Publikum.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Skjøndt Dandsemester Bagges Avertissement i Randers Avis No. 149 aldeles ikke fortjente noget Svar, saa maa jeg dog, som Udgiver af Bladet Mercuren, ei undlade at gjøre det højstærede Publikum opmærksom paa, at Bagge, før han skrev sit Snusprodukt, ej ved et eneste Ord i Mercuren var fornærmet, og at altsaa hans Anfald mod Bladet var aldeles uforskyldt, som det da ogsaa allene maatte være en Bagge, der kunde føre slig elendig ærefornærmende Snak paa Læberne og publicere samme. At han endnu vedbliver sine Grovheder, mod mig, fordi hans sidste Skummelskrift er bortkommet, viser ham end yderligere i sit rette Lys. Jeg vil iøvrigt for Eftertiden aldeles ikke kives med ham i offentlige Blade, i hvad han endogsaa, efter sin tølperagtige Skribentmaneer, vil overvælde mig med. Kun vil jeg til Slutning endnu anføre: om Bagge, der saa skammelig angreb, uden at være angreben, ikke fuldkommen fortjener, hvad han har faaet til Giensvar? - Dog, at give ham mere af samme Suurdei, vilde være spildt Arbeide, thi ifølge hans Natur kan enhver sandfærdig og alvorlig Anskuelse af hans Feil ikke bide paa ham. Aalborg den 16de December 1822. Albert Borch.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Ved den hos Muurmester Sauer den 13de d. M. om Aftenen Kl. henved 6 slet opkommende Jldebrand, er af Brand væsenets Brandspande bortkommet 6 Stkr. Skulde nogen af de respective Borgere have ved Feiltagelse erholdt samme, skulde jeg udbede mig dem tilbageleverede, da disse ere betegnede med enhver Sprøites Nummer. Ligeledes skulde jeg ikke undlade at bekiendtgiøre, at 16 Stkr. af Borgernes tilbageblevne Brandspande ere henliggende hos mig til Afhentelse. Aalborg den 16de December 1822. H. Boss.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Herved bringes til offentlig Kundskab saavel for Uden som Jndenbyes, som vil forunde mig deres Søgning, at fra idag af er paa mit Lysestøberie i Gaarden ved Vesteraae No. 134, Priserne atter nedsat paa mine Lys, nemlig: bedste Formelys med Bomuldsvæger, 6 a 8 paa Pdt., 20 s. Pdt.; Spedelys med linnede Væger, 8, 10 a 12 paa Pdt., 18 s. Pdt. Ligeledes modtages Talg til Støbning og leverer jeg det fornødne Garn, dertil. Redelig Behandling og gode Vare skal stedse være mit Formaal at levere. Aalborg den 16de December 1822. Cathr. sal. Jensens.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Til Salg staaer en nye Kane hos Anders Wognsen paa Allgaden, hvortil Liebhabere indbydes. Extra god Peberrod, i liispund- og pundeviis, faaes hos David Jacobsen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Auctioner. Da der ved 3die Auction over Gaarden Sindholt, i Alstrup Sogn, ikke skeete noget Bud, bliver bemeldte Gaard og Eiendomme ved 4de og sidste Auction den 20de Januari 1823. om Formiddagen Kl. 10, absolut bortsolgt, hvilket, saavelsom at Auctionerne holdes paa Gaarden, herved til Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. N. Sundbye den 11te December 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Da de ved den 3die Auction over Haals og Skibsted Broer, samt Ludsholms Vase gjorte Bud ei ere blevne approberede, saa er en 4de Auction berammet at afholdes Løverdagen den 28de December, Formiddag Kl. 10, paa Fielleradgaard, hvortil de Lysthavende vilde give Møde. Kirstein.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Tirsdagen den 4de Februari, Tirsdagen den 18de Februg- og Fredagen den 7de Marts 1823, hver Dag, Klokken imelle 11 og 12, opbydes ved offentlige Auctioner, til Salg, ifølReqvisition af vedkommende Skiftecommissairer, efterskrev faste Eiendomme, tilhørende Johan Michael de Neergaards Opbudsboe: Restrup Hovedgaard i Aalborg Amt, med under liggende Bøndergods, Skove, Møller, Tiender m.v. saaledes: a) Hovedgaarden selv, med dens Afbyggere og Jorde Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng 10 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr., dertil skattepligtige Areal, Af og Eng, over 1500 Tdr. Land, og nogle 100 Td. Land Overdrevsjorder, en Vandmølle med Møllesty1 Td. 4 Skp. b) Bøndergods i Nørholm, Sønderholm, Freilev, H. num, Ellitshøy, Svenstrup, Aorlev og SkiørpirSogne, Ager og Engs Hartkorn over 600 Tdr., Meleskyld 9 Tdr. 4 Skp. 2 Fdkr. Skovskyld 3 Tdr. Skp. 2 Fdk. 2 Alb., dertil en sluttet god Bøgeske af flere 100 Tdr. Land. c) Kongens og Kirkens Korntiender, samt Kirkens Qvartiender i Nørholm, Sønderholm og Freilev Sogn, saa og Konge-Korntienden af Ellitshøy Sogn, m. triculeret til 154 Tdr. og tiendeydende Hartkorn beregnet til enkelt Tiende over 1200 Tdr. d) 56 Stkr. matriculerede Sildebundgarns Fiskestader, Liimfjorden.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-16
Hovedgaarden ligger ved Landeveien midt imellem Aalbor- og Nibe 1 1/2 Miil fra hvert Sted, har en stor herskabet solid Beboelse af 3 grundmurede sammenhængende Bygniger, med en stor og prægtig have, samt vel vedligeholdLadegaardsbygninger svarende til dens store Bedrift. Jo derne drives for det meste ved Hoverie og ere under er for Eieren fordeelagtig Forpagtning i flere Aar. Besætningen er nu for Tiden en 150 Køer, foruden Heste og Faar, og der kan paa Overdrevet endnu græsses 200 a 30 Stude. Jordebogsafgifterne ere aarlig: 17 Tdr. 6 Skp. Rug, 195 Tdr. Byg, 141 Td. Havre, 18 Giæs, 744 Rbd. Sølv, 1266 Dagsarbeide. foruden det egentlige Hoverie og de paa Korn sat Tiender, hvorunder Ellitshøy Kongetiende og enkelYderes i de andre Sogne ei ere ibegrebne, give aarl omtrent 600 Tdr. af Rug, Byg og Havre. De 2 første Auctioner holdes paa Hornum og Fleskum Hereders Tingsted i Nibe, men den 3die i Aalborg hos Giestgiver Brünes. Conditionerne for Salget samt Jordeboge, vil om 3 a 4 Uger ligge til Eftersyn hos Hr. Kammerjunker Raben Hvitfeld Levetzau til Kierstrup pr. Maribo hos Hr. Cancellieraad Harhoff i Ringsted, hos Hr. Over krigscommissair Christensen til Clarupgaard pr. Aalbor- og hos undertegnede Auctionsforvalter. Det anmærkes, at Ellitshøy Kongetiende og omtrent 20 Tdr. Hartkorn Bønder, gods i Bunderup og Binderup Byer vil blive opbuden og solgt for sig selv, uden Forbindelse med det Øvrige. Ogsaa er de paatænkt, om Omstændighederne føie, at sælge det hoverifriGods i Sønderholm og Hornum Sogne, omtrent 100 Tde. Hartkorn, samt de 56 Fiskestader i Liimfjorden, adskildte fra Hovedeiendommen, til hvilken da allene bliver tilbage om trent 500 Tdr. Hartkorn Bøndergods, alt Mølle= og Skovskyldet over 1000 Tdr. Hartkorn, Tiender og en stor Mængde Huse. Det formodes, at en Fideicommis Capital af 45000 Rbd. Sølv kan blive indestaaende paa 1ste Pant i Hovedeiendommen. Nibe den 9de December 1822. Bassesen.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-19
Udlandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-12-19
Kongressen angaaende. Fra Verona er endnu intet Officielt bekiendtgjort. Jmidviid synes alt det Væsentlige at være afgjort, saa at Man kun beskjæftiger sig med at bringe Protocollen i Orden. give den en officiel Form. Ministrene arbeide uafladelig 20de November havde de Conferents hos Fyrst MetUnich, som varede 5 Timer; hos Lord Wellington arbeides der en heel Dag og ind paa Natten. Forresten in holde Efterretningerne fra Verona kun Beskrivelser over Festligheder, som finde Sted der. Den 20de Novemei har Sangeren Galli fra Malland, der gielder for den sidste Bassist i Jtalien, ladet sig høre paa Theatret, og siser Alexander, der kun engang før skal have besøgt The tret der, beærede ham med sin Nærværelse. Den før utalte Fest paa det antike Amphitheater fandt Sted den 4de November. Omtrent 40 til 50000 Mennesker skal ve været tilstæde. For de kronede Hoveder og fyrstelige hersoner var en pyntelig Pavillon indrettet ligefor den i Pidten opbygte, for Festligheden bestemte Plattform. H. 12 begyndte Skuespillet, hvorved Dandsere viste deres unster, Ryttere giennem fore Circus &c. Ogsaa et Lotte i blev trukket, hvorved Gevinsterne steeg fra 5 Lirer til i Ducater. Det Hele varede omtrent 20 Minuter. Den de om Aftenen var Staden pragtfuld illumineret. Beggseiserne toge Oplysningen i Øiesyn i en aaben Vogn. - den 27de vilde Lord Wellington forlade Staden for at føre en Reise til Mayland, Como og Genua og om en Dage være der tilbage igien. Kongen af Preussen, tedes den 17de December til Verona. - En fransk liis har den Efterretning, at efter Monarchernes Afreise fulde endnu en europæisk Committee, bestaaende af de 5 Kagters Ministre, i kort Tid blive forsamlede i Verona, og fra begive sig til Wien.