JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-14
Fremmed Literatur. Goethes Studentenjahre, novellistische Schilde rungen aus dem Leben des Dichters; zwei Theile, 4 Rbd. 48 Sk. Gesammelte Schriften von Wilhelm Mein hold, erster Band: Maria Schweidler, die Bernstein here, 2 Rbd. 24 Sk. Die Marschen und Jnseln der Herzogthumer Schleswig und Holstein, von J. G. Kohl, drei Bände, 8 Rbd. Practische Anweisung zur Daguerreotypie, nach den nenesten Verbesserungen in Vollstandigkeit dargestellt von Uhlenhut, mit Abbildungen, 88 Sk. Jsraels Erbanungsstunden, erste Lieferung, 36 Sk. Der vollstandige Obstmein Fabrikant, oder Anweisungen, aus allen Obstarten und Beerenfrüchten haltbare, wohlschmeckende und gesunde Weine darzustellen, 72 Sk. Die Gährungschemie wissenschaftlig begrundet, und in ihrer Anwendung auf die Weinbereitung, Bierbrauerei, Branntweinbrennerei und Hefenerzeugung practisch dargestellt von Carl J. N. Balling, Professor, drei Bände, 11 Rbd. Heinrich Laubes dramatische Werke: Rokoko, Luftspiel in 5 Akten, 1 Rbd. 48 Sk. Schach-Almanak für 1846, 2 Rbd. 24 Sk. Das illustrirte Thierreich, naturgeschichtlige Unterhaltungen für die Jngend und ihre Freunde; zweite Auflage, mit 430 Abbildungen, 4 Rbd. 48 Sk. La Robe de Noce, par A. Dumas, aver le portrait de Pauteur, 48 Sk. Faaes i Den Reeske Boghandel.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-14
Mølle=Forpagtning. J Nærheden af en af de større Kjøbstæder kan en Vandmølle erholdes i Forpagtning paa gunstige Vilkaar og tiltrædes efter Overeenskomst. Man behage i frankerede Breve, mrkt. L., at henvende sig til Aalborg Stiftsadressecomptoir.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-14
Hovedgaarden Lengsholm i Hjørring Amt er tilkjøbs. Dens Tilliggende paavises af den paa Gaarden værende Forvalter, Carl Eyber, og om Handelens Afslutning henvender man sig til Eieren, W. Eyber paa Ørum i Thy.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-14
Auction. Torsdagen den 30te dennes og følgende Dag, hver Dags Formiddag Kl. 9, bliver i Hr. Consul Bendixsens Gaard i Vestergade ved offentlig Auction bortsolgt et godt Jndbo, bestaaende af Mahognie-Sophaer, Stole og Borde, Speile, en Chiffouniere, 2 Mahogni=Senge, Sengeklæder, Dækketøi, Tallerkener, Steentøi, KjøkkenRedskaber m. m., samt endeel Kjøbmandsvarer, hvoriblandt: Jern, Søm, Hør, Cardus=Tobak, Cigarer, Sæbe, Cichorie, Farvevarer, forskjellige Sorter Vine, gammel Cognac. Rom og Brændeviin, Steenkul, endeel tomme Flasker, Ost m.m. m.; endvidere sælges en Eenspænder=Vogn og en Hest, Alt tilhørende Kjøbmændene F. & A. Hartvigsons Fallitbo. Vederhæftige Kjøbere, som lade sig tilslaae for over 20 Rbd., erholde 3 Maaneders Credit. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thisted, den 11te Juli 1846. Nellemann.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-14
Auctionsplacat. Efter Begjæring af Hr. Agent Nisson hersteds, som Mandatarius for vedkommende Assurandeurer, bliver Mandagen den 20de dennes, om Formiddagen Kl. 10, afholdt offentlig Auction, i Toldbodpakhuset heri Byen, over circa 400 Flasker fine Champagne Vine, bjergede fra det i October Maaned f. A. paa Fjaltring Strand indstrandede Kufskib "Lamachina, ført af Capt. Greven, kommende fra Havre de Grace og bestemt til Østersøen, Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Thisted, den 11te Juli 1846. Nellemann. p. t. redigeret af Cand. phil. Jmm. Röe. Trykt med Hurtigpresse i Udgivernes Officin.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
AalborStiftstidende Adresse-Avis. Aar 1846. No 141. Onsdagen den 15de Juli.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Denne Avis, som udgives af Jens Chr. Borch & Bernhard Røe og redigeres af Sidstnævnte, udgaaer 5 Gange ugentlig og kan bestilles paa alle kgl. Postcomptoirer i Danmark og Hertugdømmerne samt paa Stiftsbogtrykkeriet i Aalborg hvor Prisen er 7 Mk. 8 s. qvartaliter.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 14de Juli. I Anledning af D. M. Kongen og Dronningen af Sverrig og Norges Ankomst til Kjøbenhavn strømmede allerede tidlig igaar Formiddags talrige Menneskemasser ud at Toldboden til, saa at de meest befærdede Gader i Byen næsten vare øde. Flere af vore Dampskibe vare, tæt besatte med Mennesker, gaaede det svenske Dampskib i Møde paa Rheden, hvor de bragte de svenske og norske Majestæter den første danske Velkomst. Da det svenske Dampskib var saa nær, at der saluteredes fra vore i Renden liggende Krigskibe, Castellet og Nyholm, gik Hs. M. Kongen, Hs. Kgl. H. Kronprindsen og de øvrige Prindser i Konge chaluppen ud til det svenske Dampskib igjennem Bommen under Mængdens vedholdende enthusiastiske Hurraraab. Hs. M. Dronningen og Prindsesserne opholdt sig paa Landingsbroen ved Nytoldbod, indtil Hs. Maj. kom tilbage med sine høie Gjæster. Da Majestæterne seilede fra Dampskibet, løde der fra Land og Skibene almindelige Jubelraab, der vedvarede ligge til de stege i Land, hvor de paa det Hjerteligste bleve modtagne af Hs. M. Dronningen og den øvrige kgl. Familie. Strax derpaa forlode Majestæterne Toldboden. J den første Vogn saade de tvende Konger, i den anden de tvende Dronninger, og i den tredie de tvende svenske Prindser, og derefter kom de øvrige danske Prindser og Prindsesler og endelig Følget. Hele Veien til Amalienborg ledsagedes de af Folkets Acclamation. – Om Aftenen opførtes, under Overværelse af de høie Gjæster, i det kgl. Theater foruden endeel Dandse ogsaa Kong Renes Datter."(Berl. Td.)– Det paatænkte Fakkeltog til D. Maj. paa Bernstorff Slot finder Sted iaften. Deeltagerne forsamle sig Kl. 8 1/4 i Charlottenlund paa Plainen i Nærheden af Jægersborg Allee, hvorfra Toget under Anførsel af dHrr. Borggaard og Ploug gaaer til Bernstorff Slot, paa hvis Plaine en Sang afsynges af de forskjellige Sang, foreninger. (Flyst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
J Søndags Morges løb Dampskibet "Heklaved Udseilingen fra Malmø paa Grund. Ombord vare De. K. H. Kronprinds Frederik og Prinds Ferdinand. Det er næsten ubegribeligt, hvorledes dette Uheld kunde indtræffe, efterdi Capt. Raffenberg, der fører Skibet, havde 2de Lodser, en svensk og en dansk, og en bekjendt Mand ombord. H. K. H. Prinds Ferdinand tog strax hertil med Dampskibet Malm, hvorimod Kronprindsen vilde blive ombord til Skibet kom af Grund. Dampskibet "Løven" afgik strax derpaa herfra for at stilles til Kronprindsens Disposition. Hekia" kom lykkelig af Grund samme Dag. (Fipst.) Fru Heiberg, dHr. Phister, Foersom og Waltz reise paa Onsdag, ifølge allerh. Jndbydelse, ned til Frederiksborg, for paa Slottet at underholde de kongelige Herskaber med deres Talent ved Opførelsen af den Heibergske Vaudeville "Nei. (Flyst.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Foruden Hagbarth og Signe" gaves i Løverdags paa det kgl. Theater Holbergs "Sganares Reise til det philosophiske Land, der ikke er opført siden Aar 1753. Næsten alle de Actieprojecter, der i den senere Tid ligesom fremmyldte af Jorden, have jo, som bekjendt, den fælleds Skjæbne, at de en stakket Tid kunne glæde sig ved Livet, derpaa sygne hen og endelig gaae at Kjødets Gang. Saaledes er det ogsaa gaaet med Hr. Larsens Speculation at forsyne Kjøbenhavn med Melk og Fløde. Da Jndbyderen ikke var saa heldig at faae Publicum til at tegne sig for den ansatte Sum 30,000 Rbd., saa maatte dette Foretagende gaae den samme Vei som de fleste andre af lignende Art.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Af det af Professor Rector Henrichsen udgivne Jndbydelseskrift til den offentlige Examen i Odense Kathedralskole i Juli 1846 erfares, at Arbeidet ved den nye Skolebygning er skredet saa raskt frem, at man tør haabe, at kunne tage den i Brug henimod Slutningen af dette Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
J Skoleaaret 184546 havde Skolen en Udgift af 41,108 Rbd. og en Jndtægt af 51,432 Rbd., altsaa et Overskud af 10,324 Rbd.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Den af Dampskibet "Jris" i Søndags foretagne Lystfart til Veile var meget munter og behagelig. Under Musik og Sang løb Skibet ind i Veilefjord, og Kl. 12 landsattes Passagererne, omtrent et hundrede, der modtoges paa Havnebroen, under Kanonskud, Hurraraab og Borgervæbningens Musik, af en utallig Folkemængde. Med begge Musikcorpserne i Spidsen gik Toget til Gjæstgivergaardene, hvorfra der senere gjordes Udflugter i den deilige Omegn, og hvortil der var stillet en Mængde Vogne til de Fremmedes Disposition. Kl. 5 om Eftermiddagen tog Reiseselskabet igjen fra Veile, ledsaget af c. 40 Baade og Borgermusikken, ud til Skibet, som afgik under utallige Hurraraab fra begge Sider. (Aarh. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Aalborg, den 15de Juli. Ved den hæderlige fratraadte Sognepræst i Farstrup og Lundby, Amtsraadsmedlem og nuværende Provst og Pastor i Leyring, Hr. H. Wulffs Bortreise fra sit førstnævnte Kald ydede Sognebeboerne ham et smukt Beviis paa deres Høiagtelse ved deels efter Afskeds=Gudstjenesten frivilligt at offre og dernæst at overrække, Hs. H. et Stk. Sølvtøi til Vidnesbyrd om den Taknemmelighed, hvormed hans Virken i denne Menighed vil blive bevaret.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Desværre har Rusten i Rugen ogsaa heri Egnen viist sig og paa de Steder, hvor man har observeret den, i en temmelig stærk Grad. Den sidste Tids gunstige Veirlig lader imidlertid haabe, at ingen Smitte paa det endnu Uangrebne vil være at befrygte, men i alt Fald vil dog vistnok Rughøsten give et temmelig ringere Udbytte, end man først havde regnet. Til nogen ny Sygdom i Kartofler er heri Egnen, saavidt vides, ikke fremtraadt noget Spor, og i det Hele taget tegner Høsten af Markfrugter til at ville blive meget lovende.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Thermometret viser idag i Skyggen 21 Graders Varme.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Copulerede. J Frue Kirke i Aalborg den 15de ds. Kjøbmand, borgerlig Raadmand Frederik Simoni og Jfr. Mariane Hansine Bay.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Handels- og Skibsefterretninger. Dampskibet. Sultan var i Onsdags paa Veien til Aarhuus, men kunde formedelst den stærke Storm ikke uden Fare fortsætte Reisen fra Helsingør, saa at det samme Dags Aften Kl. 8 indtraf igjen til Kjøbenhavn. (Ah. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Reisende. Ank. Med Pakkep, igaar, f. Nibe: Mad. Rasmussen. Med do. igaar, f. Hjørr.: d'Hr. Bodelsen og Key, Kudsk Albeck. Med Liimfjorden igaar, f. Thisted: Handelselev Holst, Komene. Eggert m. Søster og Schjellerup, Handelsreis. Nielsen, 2 Dækspass.: f. Løgstør, Mad. Holm, Marchandiser Frederiksen, Hr. Griishauge, Skolel. Christensen, Jfrne. Jensen og Meier, 2 Dæksp. (13 Pass.)Med Pakkep idag, f. Haderslev, Dile. Petersen; f. Aarh.: Kammerr. Schoum Søn, Hr. Kriel; fra Hobro: Slagter, Grumstrup. Med "Jris idag, f. Kbhvn. Mad. Ring m. 4 Børn, Skomagerm. Handberg m. Datter, Jfr. Holm, Børnene A., F. og C. Leth, Stud. Spreckelsen m. Søster, Jfr. Jørgensen, Mad. Degner m. K. Morck, Skibscapt. Bøn søe, Barnet Christensen, Forp. Jelstrup m. Kone, Cand. Zedeler m. Søster, Stud. Hvass, Komd. Lunøe, Mad. Holm, Handelsreis. Bøie, Justitsraad Back m. 3 Børn, Stud. Jensen, Provst Jngerslev, Discipel Bendixsen, Pastor Sørensen, m. Frue, Kom. Feist, Frin. Wølfferdt, Brdybedr. Brøndum, Forv. Ovesen, Collecteur Grønnerup, Discipel Pagh. Jfrne, A. og C. Honewell, Stud. With, Stud, Holbeck, Pastor Jacobsen, Stud. Schmidt, Pastor Holm, Cand. Albrecht, Assessor Bruun, Propr. Nosborg, Stud. P. og P. B. Christensen, Skibscapt. Lassen, Figurant Borck, Komd. Færck, Mad. Larsen, Landmand Larsen, Jfr. Buckhoff, Læge Selmer, Hr. v. Mylius, Cand. Meyer, Skomagerm. Elmqvist, Jfr. Fischer, Komd. Hallengren. Stud. Troyel m. Søster, Stud. Spærch m. Broder, Barnet Dahl, Stud. Schwartz, Toldbet. Olsen, Mad. Reifenstein m. Barn, Skomagerm. Andersen, Studenterne Lorenzen, Jensen og Sørensen, Cand. Gregersen m. 2 Brødre, Stud. Giern, Stud, Jssem, Fru Klüglein, Enkemad. Jntz, Studenterne Hansen, Nielsen, P. Nielsen, Wilhelmsen, Blichfeldt m. Søster, Pausen og Winde, Toldassist. Bisserup, Pastor Blicher m. Søn og Datter, Dyrlæge Ahden, Discipel Lorenzen, Propr. Lohse, Jfr. Holm, 10 Dæksp. (111 Pass.) – Afr. Med Pakkeposten igaar, til Hobro, Cand. Glud. Med do. idag, til Frdhvn. Mad. Fischer, Hr. Kriel, Propr. Rosborg. Med Dagvognen idag, til Rand. Mad. Schmith, Mad. Alsleben, Hr. Nielsen; til Aarh.: Skibstømmerm. Bonnesen, dHrr. v. Borries, L. Holst og Bindesbøll, Komd. Schou. Med Liimfjorden idag, til Løgstør: Hr. Sønderholm, Mad. Poulsen, Læge Selmer, Komd. Lunøe, Jfr. Troyel, Tobaksfabrikeur Poulsen, Stolemager Jvendorph, Bager Dreyer, Skibscapt. Olsen, Komd. Holuff, Frin. Sattrup, Skolelærer Christensen m. Datter, 1 Dæksp.; til Fæggesund: Pastor Jacobsen, 2 Dæksp.; til Thisted, Provstinde Hald m. 4 Børn og Pige, Hr. Dyrkop, Komdene. Eggert og Nielsen, Stud. Sørensen og Jensen, Discipel Bendixsen, Jfr. Petersen, Kammerr. Schou m. Søn, Pastor Sørensen Frue, Jfr. Fischer, Skibscapt. Lassen, Capt. Leth m. 3 Børn, Pastor Holm, Stud, med Blichfeldt m. Søster, Stud. Poulsen, Hr. Key, 3 Dæksp. (48 Pass.)
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Døde. Malerm. Schmidts Datter, Wilhelmine Caroline Cathinca, 20 A.; Strømpevæversv. Johan Carl Gottlieb Bethmann, 65 A.; Skomagerm. Jensens Søn, Peter Thorvald Jensen, 14 A.; Alle i Kjøbenhavn. Kgl. Skuespiller Eenholms Enke, i Vangede. Forhenv. Mynt, og Stadsguardein Fabritius, i Vedbek. Skipper Schjeldsgaard, i Thisted. Sognepræst for Fruering og Wit ved Rasmus Müller, 69 A. Bondevennernes Selskab.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Efterat et tilstrækkeligt Antal Medlemmer til dette Selskab havde tegnet sig efter den af Kammerraad Drewsen og Procurator Christensen dertil udstædte Jndbydelse, opfordrede disse, overeensstemmende med det der givne Tilsagn, fem Mænd til i Forening med dem indtil videre at danne Selskabets Bestyrelse. Da disse, nemlig Skolelærer, Gleerup. Capitain Jespersen, Høiesteretsadvocat Lehmann, Etatsraad Povelsen og Capitain Ticherning, erklærede sig villige til at overtage dette Hverv, constituerede Selskabet sig den 5te Mai d. A. Til Formand valgte Bestyrelsen Capitain Ticherning og til Secretair Cand. jur. Jensen, boende paa Nørregade Nr. 25 (forgyldte Nøgle, til hvem alle Selskabet vedkommende Meddelelser bedes rettede. Hvorvel Selskabets endelige Organisation maa udsættes, indtil det er fuldstændigere udbredt over hele Landet, og indtil den ved en begyndende Virksomhed vundne Erfaring derved kan være til Veiledning, ansaae Bestyrelsen det dog for nødvendigt strax at inddeele alle Medlemmer efter Districter, og i hvert af disse at antage en Formand, der selv vælger sig en Medhjælper i hvert af Districtets Sogne. Det er disse Districtsbestyrelsers Sag at holde Lister over Medlemmerne og at optage nye, – at indcassere Bidragene og derfor aarligen at aflægge Regnskab, – og ialmindelighed med Raad og Daad at understøtte Selskabets Virksomhed, navnligen ved at forskaffe Bestyrelsen de fornødne locale Oplysninger. Til at bestride de dermed forbundne Omkostninger m.v. bestemtes det, at af hvert Districts Jndtægter en fjerde Deel skulde forblive hos Formanden og hans Medhjælpere, ligesom det, for at lette Overbestyrelsen, Samqvemmet især med de fjernere Districter, vedtoges, saasnart der i et Stift findes et tilstrækkeligt Antal Medlemmer, at organisere Stiftsbestyrelser og at overlade disse en passende Andeel af Stiftets Jndtægter.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Det er fornemmelig ved en offentlig og alsidig Undersøgelse af de i Danmark bestaaende Landboforhold, at Bondevennernes Selskab haaber at kunne virke for disses hensigtsmæssige og retfærdige Reform, og dermed for Bondestandens høiere Udvikling til Frihed og Lighed med Statens øvrige Borgere. Ved at danne et Foreningspunct for Bondestandens egne lovlige og sømmelige Bestræbelser i denne Retning, kan Selskabet ikke komme i Strid med Regjeringen og endnu mindre med den i Danmark bestaaende Statsforfatning; thi det vil derved ikkun understøtte hvad der under enhver Statsforfatning er enhver god Regjerings vigtigste Opgave, og navnligen en hellig Pligt for den Regjering, til hvilken en folkelig Revolution har overdraget den høieste Magtfylde for at sætte den istand til ved Privilegievæsnets Betvingelse at begrunde den borgerlige Lighed. Bestyrelsen vil til enhver Tid naturligviis rette Selskabets Bestræbelser paa de Gjenstande, som indenfor dets omfattende Formaal maatte have meest paatrængende Krav paa den offentlige Opmærksomhed eller frembyde størst Udsigt til virkeligen at sætte Noget igjennem. Jmidlertid har den dog troet her strax at burde nævne de Hovedpuneter, som ansees fortrinsviis skikkede til Selskabets Overveielse.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Den Trang til bedre Skoleunderviisning, som i den senere Tid har viist sig hos Bondestanden selv, er saameget glædeligere, som det især er Standens Mangel paa høiere Aandsdannelse, man har paaberaabt som Grund imod dens Fordring paa borgerlig Liighed. Dette gjør det da dobbelt til Pligt for Staten, ikke blot ved Forbedringer i det almindelige olevæsen at gjøre denne meere frugtbringende for andens Udvikling og Livets Behov, men ogsaa at skale Bondestanden en nogenlunde billig Adgang til en Underviisning, der gaaer ud over det nødtørftige Maal, som det tvungne Skolevæsen kan sætte sig. At Trangen til saadanne Middelskoler tildeels er ligesaa stor i Kjøbstæderne, som paa Landet, indeholder kun en forøget Opfordring til ved dens forenede Afhjælpning at tilveiebringe en nærmere Forbindelse mellem de to store Samfundsclasser, der ere de vigtigste Bestanddele til en kraftig Middelstands Udvikling. Naar Bondestanden betragter den Værnepligt, der som en Levning af Livegenskabet udelukkende paa hviler den, som en af de største og byrdefuldeste Uligheder, hvorunder den lider, saa er Retfærdigheden af dens Fordring i denne Henseende anerkjendt baade af Regjeringen og af Stænderne. Det er vistnok ikke mindre i Bondestandens, end i de hidtil fra den almindelige Recrutering undtagne Stænders Jnteresse, at Danmarks Forsvarskræfter igjennem en almindelig Folkevæbning ordnes saaledes, at et dygtigt Forsvarsvæsen opnaaes med det mindst mulige Offer, og at Værnepligtens Udøvelse, befriet for alle uvedkommende Biøiemeed og forældede Love, gjøres frugtbringende for den unge Statsborgers aandige og legemlige Udvikling. Men Bondestanden har ialtfald Krav paa, at Udskrivningens Udvidelse til alle Samfundsclasser ikke udsættes efter de Reformer i den militaire Organisation og i den militaire Lovgivning, hvis Gjennemførelse netop vil sikkres bedst derved, at de blive fælleds ogsaa for de meere formaaende Deele af Befolkningen. Bondestandens Bestræbelser maae altsaa nærmest være rettede paa, at dette første Skridt gjøres hurtigen og fuldstændigen, og at altsaa det hele System af Undtagelser, der nedbryde den tilsigtede og lovede Lighed, udslettes af Værnepligtsloven.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Naar som Rester af en længst forsvunden Tid forskjellige Grene af Statsmyndighed over en vigtig Deel af Bondestanden ere knyttede til Landbesiddelse og saaledes Gjenstand for Arv, tildeels endog for Kjøb og Salg, saasom Amtmandsmyndighed, en særdeles Jndflydelse paa Dommer, Præste- og Skolelærer-Embeders Besættelse, Skiftejurisdiction og Skatteoppebørsel, saa er dette stridende ikke blot imod at god Statsorden, men ogsaa mod Bondestandens Vel. Naar dette bliver almindeligen erkjendt, vil det vel kunne bringes derhen, at Bønderne ligesom alle andre Statsborgere ikkun komme til at staae under selvvalgte eller af Staten beskikkede Ombudsmænd, og at Godsvæsenet indskrænkes til et blot Eiendomsforhold, hvormed da det sidste Paaskud for den fordærvelige Ulighed i Landeiendommes Beskatning, hvis ufortøvede Ophævelse man forøvrigt kan imødesee, vil bortfalde.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Den nu bestaaende Ordning af Næringsforholdene er vistnok lige skadelig for Land og By, hvis Velfærd, uadskilleligen er knyttet sammen; thi medens Landboernes Vindskibelighed er lammet ved fordærvelige Jndskrænkninger, ere omvendt Næringsbrugene i Kjøbstæderne ved det paa Landet indførte Bevillingsvæsen, udsatte for en Concurrence, der ikke er stillet under lige Vilkaar. En lovordnet, ligelig Næringsfrihed, for Kjøbstad og Land vilde derfor i lige Grad hæve begges Flor og ved Siden af Consumtionens nærforestaaende Ophævelse være det kraftigste Middel til at begrunde et naturligt Forhold imellem alle Landets Communer, tillige en god Forberedelse til en bedre Ordning af Jurisdictionsforholdene og til en fælleds Repræsentation af deres nøie forbundne Jnteresser i Amtsraad (eller Stiftsraad, hvori ogsaa Kjøbstadcommunerne vare repræsenterede.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
En udvidet Næringsfrihed vil være et kraftigt Middel til at forekomme den talrige og vigtige Huusmands classes Forarmelse; men selv om man tør forudsætte, at Regjeringen er beredt paa at gjøre noget til Løsningen af denne Sag, vil den dog frembyde et rigt og alvorligt Stof for Selskabets Bestræbelser, især saalænge den store Udstrækning af bunden Grundbesiddelse i Landet gjør det næsten umuligt for en stor Deel af Befolkningen at erholde selv den nødtørftigste Bolig, uden paa Vilkaar, der sikkre Grundherren dens Arbeidskraft, for siden at vælte Fattigforsørgelsen over paa Communen, der i sin Afmagt ofte end ikke kan liger nødvendige Grund, forskaffe sig den til Fatte Den Sag, der maaskee en end nogen anden har givet Bondevennernes Selskab sin Tilværelse, er Spørgsmaalet og Fæsteforholdets Overgang til Selveiendom.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Da dette saaledes vil blive den nærmeste og vigtigste Gjenstand for Selskabets Virksomhed, skulle vi her indskrænke os til at bemærke, at Undersøgelsen om dette Spørgsmaals rette Løsning ikke blot vil omfatte de bestaaende Retsforholds Beskaffenhed og Virkninger, men ogsaa den gjældende Lovgivnings Overholdtil hvilken Ende Bestyrelsen vil tilstille alle Districtsformændene og deres Medhjælpere en Række af Sporgsmaal, og til Veiledning ved sammes Besvarelse directe lede Undersøgelsen paa et Par enkelte Godser. Paa denne Maade haaber Selskabet at kunne erholde en gavnlig Jndflydelse paa den offentlige Mening, og derigjennem baade paa Stænderne og Regjeringscollegierne; ligesom det vil benytte hver sig frembydende Leilighed til opmuntrende og veiledende at understøtte Bøndernes Stræben efter ved egne Kræfter at erholde Selveiendom. Disse Bemærkninger har Bestyrelsen troet strax at burde forudskikke sin Opfordring til alle Bønder – Gaardmænd, og Huusmænd – og til alle Bondestandens og Fædrelandets Venner og talrigen at tiltræde Bondevennernes Selskab og om med Raad og Daad at understøtte Bestyrelsen i Udførelsen af sit vanskelige Kald, som den, saasnart Omstændighederne tillade det, ønsker at overdrage til en af Selskabets eget Valg fremgaaet Bestyrelse.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Kjøbenhavn, den 1ste Juni 1846. Tscherning. Balthazar Christensen. Drewsen. Gleerup. N. F. Jespersen. Orla Lehmann. Povelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Einladung. Die 24ste Versammlung deutscher Naturforscher undAerzte wird vom 18ten bis 24sten September d. J. in Kiel Statt finden. Hat die Versammlung des stets als einen grosen Gewinn betrachtet, wenn auch Gelehrte anderer Nationen an ihren Arbeiten Theil nahmen, so haben wir, die unterzeichneten Geichaftsführer der Versammlung, bei der ausgezeichneten Stellung, welche die Dänischen Gelehrten in der Wissenschaft einnehmen, und bei den nahen Beziehungen, in denen wir zu denselben steen, es uns nicht versa gen konnen, die Naturforscher und Aerzte Dännemark hier durch noch besønders zudieser Versammlung ergebenst einzuladen, und die frendige Hoffnung auszusprechen, das sie dieselbe in recht grosser Zahl besuchen werden. Diesenigen Gelehrten, welche in den offentlichen Versammlungen Bortrage zu halten wünschen, bitten wir, womoglich vor dem 1sten September davon Anzeige machen zu wollen. Um unseren gehrten Gasten eine grotere Bequemlichteit der Wohnungen sichern zu konnen, ware es uns sehr erwünscht, wenn möglichst viele und ihre Absicht, hier her zu kommen, vorher anzeigten.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Die vexehrlichen Redactionen von Zeitungen und Journalen in Dännemark werden høflichst ersucht, durch Aufnahmedieser Einladung in ihre Blatter zur Verbreitung derselben beizutragen. Kiel, den 6ten Julius 1846.
Aalborg Stiftstidende, 1846-07-15
Professor G. A. Michaelis, Professor H. F. Scherk.