Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1784-09-10
Efter begge de berømte Grever Hr. von Estain, og Hr. von Grasse, var Hr. Soufren den, som i den sidste endte Søekrig har ført den vigtigste og besværligste Flaadekommando, og har dog, uden at tilfægte sig en glindsende, og afgiørende Seier, erhvervet sig en saa udmerket Roes, at den franske Marine har været stolt af ham og hans Tieneste. Han havde den Ære at føre det franske Flag 2 Aar. i Ostindien mod en endnu sterkere engelsk Magt, igjen at fratage Engelænderne den erobrede vigtige Trinconomale, og paa sin Henreise til Indien reddet det gode Haabs Forbierg for Hollænderne. Han nedstammer fra en gammel adelig fransk Familie, og er i Aaret 1729 født i Staden Aix i Provence. Hans Opdragelse var saaledes, som man pleier at give en ung Cavailler, der er bestemt til Maltheser Ordenen og Søetienesten. Hans første Tienesteaar ligge i Forglemmelse, og først efter Udbruddet af Krigen mellem Engeland og Holland, da det hollansk ostindiske Compagnie tilforhandlede sig en fransk Understyttelse, foreslog Grev Hr. von Estain, den franske Søeminister, Hr. von Soufren, til at commandere den til Jndien bestemte Escadre, hvorhen han ogsaa strax i Aaret 1781 gik under Segel. Hans Slag med Commodore Johnstone, paa Hiemreisen ved PortPraya, og det Forspring, som han derved vandt til det gode Haabs Forbierg, er for bekiendt, at det her skulle udfordre en særdeles Fortælling, men følgende Efterretninger ere af et Øienvidne, som i mange Maaneder har været ombord med ham paa hans Flagskib. Hr. von Soufren er 5 Fod og 7 Tommer høi, temmelig corpulent, og den meest utrættede Offcier, som findes i Tienesten. Naar enten noget bliver bygget paa hans Flaade, eller en Leckage bliver tilstoppet, saa maae han altid selv være nærværende. Hans Cabinet i Skibet staaer aaben for enhver, og mestendeels modtager han alle dem, som besøger ham, i bare Skiorte, og lange Matrosbuxer; hvorunder Strømperne hænge ham ned paa Læggene. Hans Haar har han paa Skibet gemeenlig sammenbundet med en Seglgarnstraad. Den fine Hof=Levemaade hos en Chefterfielder fattes ham vel, men hans ud vortes Opførsel ligner heller ikke en raae Søemands, men er meget meere en Blanding af begge. Hans Ord ere hellige, men ingen Folkeret, besynderlig naar de ere stridende mod hans Hoftienestes Fordeele; Hans Fientligheder paa den neutrale portugisiske Rehd, for Port Praya, og Borttagelsen af et portugisisk med Munition beladt Skib, som just ved Storm var drevet ind i Havnen, hvor det da laae, har givet Anledning til denne Formodning. Persons Anseelse har ingen Sted hos ham, og en Officier af Rangen, der ikke giør, hvad han skal giøre, bliver af ham ligesaa vel straffet, som Midschipmannen eller Cadetten bliver tugtet. Naar der indløber Klager til ham over slette Levnetsmidler, saa har han ofte svaret: "Det giør mig ont, at vi have det ikke bedre, men jeg spiser det selv ikke anderledes, og desuden har Kongen ikke sendt os herhid for at æde, men for at fegte." Den engelske Admiral, Eduard Hughed, havde i et af de fem første Slag, som han holdt med ham, besluttet, at skyde det franske Flagskib med Hr. von Soufren i Grund, og lod ved tre Linieskibe, hvis Kanoner vare ladte med Kartetscher, uophørlig fyre derpaa. Hr. von Soufren var saa lykkelig at blive utrettet, og har paa sit Felttog paa den forommandelske Kyst erobret 300 engelske indianske Proviantskibe, hvorfra han for sin Flaade fik friske Levnetsmidler, og derpaa, ved at opbrænde det komme Skib paa MadrasRehd, givet de der værende Jndvaanere et herlige Fyrverkerie, hvilket Slags af Auto da Fe han fire Gange har igientaget, saa at Engelænderne tilsidst kaldte ham Dievelens Admiral, (TheDetil Admiral. Da hans Capitainer forestillede ham, at Engelænderne vare sterkere end han, og gav det Raad, at man maatte forlade Kysten af Korommandel, svarede han. Og mit Raad er endnu i Dag at slaaes med Frankerigs Fiender. Det skeede, og Erobringen af Trinconomale var Følgen deraf. Da den engelske Fregatte Meden bragte ham efter det sidste Slag Efterretning om Freden, modtog han vel den engelske Capitain meget artig, men kunde dog ikke bare sig at sige til ham: "Jeg haaber at Engelænderne ikke meere, i det rin, geste i Ostindien skal giøre Paastand paa den saa særdeles forroeste Superioritet af deres Flag. Til Gierrighed har han ikke den mindste Tilbøielighed, og han har heller ikke Aarsag dertil, fordi hans nærværende aarlige Jndkomster beløbe sig til henved 100000 Livres, da hans Contoir aarlig indbringer ham 54000 Livres, og hans Viceadmiralsplads 24000 Livres. Desforuden blive de Foræringer, som Hyder Aly have gjort ham beregnet til 3 Millioner Livres.