Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1814-03-15
D. 11 Febr. Det gamle Castel vecchio ved Verona (beliggende ved Strandbredden med et firkantet Taarn) overgiver sig. - Langs med den franske Kyst høres en Glædesild, og Aarsagen dertil tilskrives en af de Franske vunden Seir. - D. 12te. Statsbudet Sylvester kommer over Paris tilbage til London med Depecher fra Lord Castlereagh. Han har Passe fra Napoleon, og har paa sin Reise igjennem Paris intet hørt til Bevægelser mod den franske Regjering. - Fra Genf indløber den Efterretning, at Østerrigerne ere d. 7de rykkede ind i Grenøble (Hovedstaden i Jsere Dep. med 1200 Huse, 20,6 Jndb. og et Citadelle. - Fæstningerne Thionville, Luxemburg og Saarlouis blokeres af hessiske Tropper. - Kongen af Würtemberg faaer fra Hovedqvarteret Fontvannes den Efterretning: at Fyrst Colleredo er i en Affaire ved Courteranges bleven saaret i Hoften, og at Feldtm. L. Nostiz har indtil hans Helbredelse overtaget Commandoen over hans Armeecorps, at Kronprindsen har faaet oversendt Nøglerne til Troyes (Hovedstaden i Champagne ved Seine), hvor de allierede Tropper modtages meget godt, og som er af stor Vigtighed for den allierede Armees Forsynelse; at Napoleon Natten imellem den 6te og 2de er reist fra Troyes til Paris. - 2 Würzburgske Batailloner, 2300 Mand stærk, afgaae over Rastadt til Storarmeen. - D. 13de. Fyrst Schwarzenberg og General Barclay have deres Hovedqvarteer i Nogent sur Stine. - Det hvide Flag valer paa Hünningens Volde, hvilket ansees for et godt Tegn. - Kronprindsen af Sverrig, udsteder fra sit Hovedqvarteer i Cöln, og strax efter hans Overgang over Rhinen, en ny Proclamation til de Franske, hvori han siger, at han har greben til Vaaben, for at forsvare det svenske Folks Rettigheder; at han, efter at have hævnet de Fornærmelser, der tilføiedes det, og medvirket til Tydsklands Befrielse, er gaaet over Rhinen; at den franske Regjering hidtil har søgt at fornedre alt, og at det er paa Tiden, at dette System forandres; at alle Mennesker af Jndsigt ønske Frankriges Vedligeholdelse, men at de blot forlange, det ikke skal være Jordens Svøbe; at Fyrsterne ikke have forenet sig om, at bekrige Folkene, men blofor at tvinge den franske Regjering til at erkjende Staternes Uafhængighed; at disse ere deres Hensigter og at han indestaaer for Oprigtigheden deraf; at han, som Carl XIII. antagne Søn, ved et frit Folks Valg ophøiet til Tronens Trin, ikke har for Fremtiden nogen anden Ærgjerrighed end den, at arbeide for den skandinaviske Halvøes Lykke. D. 14de. Soissons (en temmelig stor, skjøn og velbygt Stad, hvor 1728 holdtes en Fredscongres) tages, efter en haard Modstand, med Storm. Den franske General Ruska, der commanderer et Corps af 6 til 7000 Mand, dræbes, og 18 Canoner samt megen Munition falde i de Allieredes Hænder. Hele General Ruskas Corps tilintetgjøres. - Fra Freyburg berettes, at i Slaget ved Brienne ikke en eneste Mand af de Allieredes Reserve er kommen til at fægte, og at de saaledes endnu have en ganske frisk Armee i Beredskab; at Napoleons Armee bestaaer af omtrent 80,000 Mand. J den første Linie fægter Garden. Linie infanteriet bestaaer næsten ganske af Conscriberede af sidste Udskrivning. For Canonerne ere Bønder heste spændte. - J London er man i stor Bekymring i Anledning af et Rygte, at de Allierede have lidt et stort Nederlag, der ikke allene bekræftes ved indløbne Privatbreve, men ogsaa ved den fra den franske Kyst hørte Glædesild, og en Telegraphberetning fra Bologne af 12 Febr., hvori siges, at Napoleon den 10de aldeles har slaaet et russisk Corps ved Sezane; at Generalen og hans hele Stab, tilligemed 40 Canoner, ere tagne, og at endelig General Sackens Corps d. Ilte har lidt et fuldkomment Nederlag. - D. 16de. Den engelske Regiering lader bekjendtgjøre i London, at Stats budet Fisbar, der er kommen tilbage fra Frankrige, har bragt Efterretninger fra Lord Castlereagh, der gaae til d. 10de, efter hvilke de Allieredes Hovedqvarteer var i Troyes. Napoleon havde trukket sig tilbage til Nogent og intet af Betydenhed var forefalden, men at Statsbudet dog har sagt, at Gen. Blüchers Division, bestaaende af 6000 Mand og 160 Canoner er afskaaret; at Chalons endnu er i Preussernes Besiddelse. - D. 16de. Det Lützowske Fricorps afgaaer fra Cöln til Julichs Blocade. - Hertugen af Weimar udnævnes til Gouverneur i Belgien, og formaner Jndbyggerne i en Proclamation til Rolighed og Orden. - 7400 Mand, for det meste sachsiske Tropper, gaae igjennem Bryssel til Enghien og Ath (i Hennegau.