JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
I Gaar Middag Klokken henimod 11 trak sig et Uveir op her over Staden, hvorved det nogle Gange temmelig sterk tordnede; men om Eftermiddagen Klokken 3 fulgte herpaa et langt sterkere Tordenveir med hæftig Lynen og Slag, saa at det midt om Sommeren ikke kunde have været sterkere. Dette Veir var ledsaget af en sterk Hagel dog var Luften derved meget varm; men derpaa fulgte en skarp Kuld. Nogle Mile herfra skal Tordenen have slaaet ned.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Altona den 5. Novembr. Beretninger fra Bagdad mælde, at den Persiske RegentKerim Kan er den 15 Mart. død i Schiras, og at hans ældste Søn, Abolsat Kan, er igien erklæret til Regent ved denne Forandring ere Krim-Kans fornemste Kaner og andre Store, ja hans Generaler og Fetter selv Nazarali Kan og Kalbali Kann, blevne myrdede. Siden den Tid har alle erkiendt den nye Kan, og heele Persien, var roelig. Den nye Regent er 24 Aar gammel. Aalborg den 11. Novembr.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Døde. i Den 24. Octobr. i Skanderborg Studiosus Schandorph 5 Aar. Den 30 Forvalter Schalstrup paa Thustrup 50 Aar. Den 27 i Kiøbenhavn Enke Frue Geheimeraadinde Regi i Sophie Scheel fød Baronesse af Guldenkrone. Hun blev Aaret 1762. den 31. Martii benaadet med Ordenen i Unior, varfatte, 74 Aar. Den 28 i Wiborg Madame Knudsen fød Frisenberg, afg. Christen Knudsen Guldsmed i Aalborg hans Enke i hendes Alders 72 Aar. Den 6, hujus i Ebbeltoft Veier, og Maaler samt Kiøb- og Handelsmand Wincenz Tørsleff.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Samme Dag i Aarhuus Frue Anna Cathrina, afg. Søe-Capitain Poulsens Enke, 84 Aar. Til Hielpe-Cassen. Rdlr. Den 10 hujus indsendt med Hosskrift: Ordsprog. Den 11 befandtes i Cassen med Hosskrift: Den Gud som hidindtil har hiulpet han hielpe os fremdeles. Anna 3de en hos ham a. Er 2 For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes skyldigst. NB. Paa næstkommende Onsdag den 17. No.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Pvembr. bliver ingen Concert paa Compagnihuuset.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
(Anmældelse fra (S. T.) Hr. Professor von Westen) Ting, end andres, og at sysselsætte sig med det, der hører et er altid rosværdigt, meere at bekymre sig om fine egne til vor egen Cirkel, end at besatte sig med det Uvedkommende, Men det bliver dog altid ligesaa utilladeligt, saaledes at indskrænke sig selv og Tiden, at man ei giør sig Umage for at kiende, hvad der gaaer for i Verden, og allermeest i sit eget Fædreneland og den Province, man boer udi. - Men, det gielder af for alle, end ikke for Borgeren og Bonden, efterdi enhver bør beslitte sig paa at vide det, der kan befordre deres Fags billige og nyttige Fordeele. Men af hvilke Kilder ville de øse, naar de ikke læse eller høre det af andre, og derved kan underrettes, nu om et, nu om et andet opdaget og anvendt Kunst= og Haandgreb, eller i en og anden Videnskab, der baade kan lette Umagen, og føre en større Fuldkommenhed for enhver i sit Fag med sig. - Skulle Fædrenelandets Anordninger, de af Regierigen i vore Tider saa faderlig givne ypperlige Opmuntringer og en eller anden Medborgers udmærkede Fliid kunde være nogen, der føler sig, som Patriot, ligegyldig, vel sandt, at mange sove, fleere opholde sig ved Fordomme, men de fleeste ere næsten følesløse, endog ved de kiendeligste Forsøg, ved de meest lokkende Fordeele. - Mangel paa Efterretninger, deels tagne af andre uden for Landet, af flittige Kunstnere, af Ager= og Land Dyrkere, deels i Landet, om vore egne Medborgeres Fliid og Bestræbelser, gjøre hertil vel der meeste. Men hvad er da vel billigere, hvad meere overeensstemmende med Menneske Venners Ømhed, og hvad kan dommes nyttigere, end at forebygge denne Mangel, og især paa en lettere Maade, der baade kan fornøie og gavne, uden anseelige Bekostninger, uden møisommelig Undersøgning. uden lang Tids Læsning, uden at afdrage noget fra eens lovlige Kald og Pligt; nemlig ved de offentlige Tidender, der ei allene tilfredsstille Nysgierrigheden, og Vide=Begierligheden, men og tillige underrette, vel sandt, der findes i vore Tider deraf en Overflødighed; nogle indrettede for de Lærde, andre for Orconomien, andre igjen for Commercen, andre for Tidsfordriv o. s.v. Men det vilde dog altid være at laste, naar man ved deres Læsning ikke lod det, som angaaer Fædrenelandet i Almindelighed og Provincen især, i hvilken man opholder sig, i Særdeles bed være sit egentlige Formaal. - Det maae ansees og antages for en besynderlig viis og naadig Anordning af Regieringen, at i Stifternes Hovedstæder ere anlagde Adresse Contoirer, hvis ugentlige udgivne Blade egentlig skal underrette Publicum om det Vigtigste og Betydeligste, der forefalder i denen Vende Kreds, dog, ikke saa indskrænket, at samme jo tillige indeholder noget fra alle Stænder, ligesom Rummet tillader det, neller der gives Anledning og Leilighed til at tilfredsstille Vide Begierligheden, at opmuntre Jndustrien, at anvise Kilderne til 1 Rigdomme og Fortienester ved gode Anlæg, lykkelig gjorte Forsøg, og hvad meere, der kan være Medborgeren til Nytte, Handelens Udbredelse, Penge Circulationens Befordring og hver Mands Tarv i Almindelighed og i Særdeleshed til Efterretning
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
og Bekjendtgiørelse. Skulle en liden pataalelig Udgift alt saa vel kunde have de vidrige Virkninger, ikke at ville tilfredsstille sin Vide=Lyst, nei, saa besynderligt maae man ikke vent at nogen skulde tænke, saa ubildig en Dom tør ikke fældes. J den Henseende giver jeg mig den Ære altsaa at invitere de Her Proprietairer, Geistlige, Embedsmænd og enhver Medborger af alle Stænder til at tage Deel i de Efterretninger, som ugentlig udgives fra mit allernaadigst privilegerede Adresse-Contoir i Odense for Fyens Stift fra Januar. 1780. at regne, og til hvilken Ende jeg ydmygst, ærbødigst og tienskyldigst udbeder mig at de, som maatte finde Bebag i at ville herefter holde mine Odense Adresse=Contoirs Aviser, vilde tegne deres ærede Navne enten. hos Velærværdige Hr. Wandall i Aalborg, eller udi Bogtrykteriet sammesteds. - Hvad Prisen angaaer, da bliver samme for enhver Avis at erlægge 8 Mk. aarlig. Og som jeg haar ber hertil at have fyldestgjort min Pligt, skal det saa meget meete blive mig fremdeles en hellig Lov, baade ved nye og nyttige Stykker af alle Videnskaber og i alle Fag, som ere tagne af tilforladelige Skrifter, og ellers alt andet, hvad en Adresse-Avis, bør indeholde, at fornøie og tilfredsstille det høistærede Publicum med den varmeste Jver og Bestræbelse. Ligesom jeg igjen giør mig forsikret herudi, som i alt andet, at finde mine Medborger res Understøttelse til at bestride de anseelige Bekostninger, som udenlandske Correspondence herover med videre medtager, der ellers vilde blive for vanskeligt, om ikke umueligt for mig. Hvortil jeg saa ærbødig, som tienstlig saaledes vil have mig i enhvers Bevaagenhed og Yndest recommenderet. Odense Adresse=Contoir den 25. Octobr. 1779. Peter von Westen.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Bekiendtgiørelse. Af Aarhuus Hospitals og andre publiqve Penge ere 2688 Rdlr. l at bekomme til Laans næstkommende Viborg Omslags Termin imod 1ste Prioritets Pant og gangbar Rente; hvo samme maatte behøve, enten i en eller mindre Summer, vilde betimelig derom mælde sig ved Aarhuus Stifts Contoir.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Af Randers Hospitals Midler kan til næste Viborg Snapsting, 1780. faaes 7100 Rdlr. samlet eller adskilt, mod antagelig 1ste Prioritets Pant og ganghar Rente, hvorom Vedkommende behage at mælde sig paa Stifts Contoiret 1 Aarhuus. hos Engelbreth Hansen, Muurmester boendes i E. H. H. Skolegaden er got blødt Fisk at bekomme. sin gammel sort Hoppe, som før har havt hiem 1 Sæbye, og S paa sidste Dronninglunds Hestemarked blev solgt, men til hvem, vildes ikke, er nu sidste Torsdag kommen til Sæbye igjen hvor den af Eieren kan bekommes, imod Bekostningernes Erstatning, hos Byefogden sammesteds. Christian Lassen Winther i Thisted tilkiendegiver herved, at Fredagen den 19. Novembr. førstkommende bliver ved offentlig Auction paa Westervig solgt henimod 300 Stkr. grove Pak Lærreder og 4 Foustager med Sinner eller Aske, som er indstrandet med Skipper Marten Petersen fra Danzig.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Ja Borger og Værkshuusmand Johan Corneliusen her af T. Nibe den 1. Novembr. sidst haver givet sin Boe til Skifte og Deeling imellem sine Creditorer, og Boet derefter af mig er taget under lovlig Behandling, saa bliver saadant herved bekiendtgjort, med Anmodning til bemældte Johan Corneliusens Credi= og Debitorer, at de behagentlig ville mælde sig hos mig her i Nibe inden de Tider, Loven befaler, de første for at angive og legitimere deres Fordringer, og de sidste at erlegge, hvad de maatte være skyldige. Niibe den 6. Novembr. 1779. H. Thormohn.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
For nogle Dage siden er fra Stamhuuset Birchelse NB. Bonde, Christen Larsen i Rogild, bleven borte en blaagraa Hest i 6. Aar; hvo der paa samme kan give Anviisning, vilde behagentlig mælde det til undertegnede, eller til bemældte Eier af Hesten, som derfor giver en billig Douceur. Birchelse den 9. Novembr. 1779. Hesselholt.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
af Lemvigs Arresthuuster Natten imellem den 4 og NB. D. 5. Novembr. sidst udbrudt en Arrestant, af Navn Jens Simonsen, som for begangne stor Tyverie er bleven angiven og anholdt, samme Arrestant er liden og klein af Vext, sortsmutsig og liden af Ansigt, skulende med Øinene, har et sort slet Haar, og en Kramhue paa Hovedet, var klæd i en gammel mørk og blaa Kiortel. Efter Udsigende er han 6 a 27 Aar gammel, har ernæret sig deels som Natmand, deels som Glarmester, og deels med Tiggerie, skal sidst have opholdt sig hos Natmanden Elias, boendes paa Aaes Gods i Wensyssel, Madame Jerboe tilhørende, hvor endnu endeel af hans Tyvekaaster skal være bestaaende hos Jens Madsen, Jens Pallesen, Thomas Grægersen og Poul Sørensen af Taars Bye, samt Thøger i Houstrup, og Mads Andersen i Borrum; det fornemste Kiendetegn paa ham er, at han haver en tyk og ophovned Haand hvorover han af mange kaldes Jens Rakker med den tykke Haand. Hvo denne Arrestant maatte antreffe og opbringe, loves en convenabel Douceur, foruden de paa ham anvendende Bekostninger; ligesom og hans Affordring straxen skal vorde besørget, saa hastig jeg derom nyder Underretning. Lemvig den 6. Novembr. A. Bræmmer.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
En Dreng af skikkelig Opdragelse, anvises Tieneste hos en Kiøbmand i Aalborg af Jac. SaurbierJersom en velvoxen Dreng, som er skikkelig, og haver Lyst til Felbereder Professionen, eller een, som vil staae i For bundt, kan strax blive antagen og indskreven ; en Mester anvises ham her fra Bogtrykkeriet. Nichel Larsen i Gieroe, som beboede et Gadehuus ibid, paa 9. Dronninglunds Gods i Vensyssel, er sidstleden 3 Septembr. ved Døden afgaaen. Skiftet efter hannem er foretanet og udsat til den 13. Decembr. førstkommende, da dets Foretagelse og Slutning om mueligt, skeer i Stervboehuuset i Gie roe; Til hvilken Tid Arvingerne efter hannem, som skal være en Broder, navnlig Jens Larsen i Dorff, en Søster, Anne Larsdotter i Uldsted, og en dito, Maren Larsdatter, som har været i Ægteskab med Jens Kobbersmed i Sæbye, men er for nogle Aar siden ved Døden afgaaen, og har efterladt sig en Datter, navnlig Mette Catharina, herved indkaldes, de Myndige paa deres egne Vegne at mode, og de Umyndige med Værge at tage Møde. Dronninglund den 27. Octobr. 1779.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Paa høie Skifteforvalterens (S. T.) Hr. Brigadier von Halling, hans Vegne, Søren Wichen, Fuldmægtig.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Da Selveieren Sr. Jørgen Møller i Asserg, finder for godt ved Auction at lade bortsælge sin iboende Gaard under : No. 20 der er ansat for Hartkorn 8 Tønder, 3 Skiepper 2 Al dum, beliggende i Dronningborg Amt, i Nørhald Herred, den 24. Novembr. Kl. 10 Slet. Samme Gaard er for nyelig opbygt at nye, med ege savskaaret Tømmer, og for det meeste tækket med Rør=Tag; Stuehuuset er vel indrettet med Stuer, og Giæstekammere til en skikkelig Familie; J Gaardens Huuse. er Stald til 45 Heste, for Reisende, som ville logere hos ham for Betaling, og Gaardens Bygninger ere indsatte i Brandkassen for 990 Rdlr. Til samme Gaard kan saaes Byg aarlig 22 til 24 Tønder, Rug 9 a 10 Tønder, Havre 34 a 36 Tønder, avles Enghøe 14 a 16 Læs, og ligesaa meget Baarhøe, og undertiden meere, som Aaret er til, forres og græsses 20 a 22 Stkr. Køer, 10 a 12 Stkr. Beester, 36 til 40 Stkr. Faar. Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Hr. Borgmester Carøe i Randers, og hos Eieren, Jørgen Møller i Asserg.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Natten imellem den 26 og 27 October er fra Skipper Jen i Munchgaard fra Sæbye, beliggender med sin Baad i Ø steraae her ved Aalborg, blevet bortstiaalet tvende Ankere Viin, uden Mærke pet Anker Brændeviin mærket N. N., et halv Anker Rødviin, og et halv Anker Viinædike, mærket : M. H., alle forseglet paa Spundset og Proppen, hvo som om dette Tyverie kan give nogen Oplysning, vilde behage at mælde det her i Bogtrykkeriet, da dem derfore skal blive resonable betalt.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Ja en Huusfæster og Skræder af Profession, ClauP.M. holms Gods tilhørende, for ungefær 8 Dage sig den har absenteret sig fra sin Boepæl, og efterladt sig Kone og 2 smaa Børn i ringe Omstændigheder, under Paaskud at ville reise til Fladstrand, eller Sæbye, hvilket første Sted han skal være fød og paa sidste Sted kommen i Ægteskab med hans efterladte, samt været boesiddende 3 a 4 Aar, før han kom her til Godset; men efter Spargement skal være seet i Aalborg Kiøbstæd et par Dage derefter, uden siden at kunde opsøges eller antræffes, uagtet, han samme Tid fandt Leilighed til at udføre en stort Bedragerie og Skielmstykke, ved Undvigelsen var han iklæd en grønagtig gammel fiin Klædes Kiol, og en grøn Barcans Vest med grønne Glasknapper udi, nogle ringe Skindbuxer, en gl. bruunagtig Parykke, Hat paa Hovedet og Skoe paa Fødder, ne, af Alder 28 Aar, syntes at være 62 Tomme høi, klein af Lemmer, men ret og lige, blakket Haar, afskaaret tet ved Halsen, panderaget til langt op paa Hovedet, taler vel for sig, har blaa Øine, mageragtig bleegt Ansigt; men da han og ved en af hans Skielmstykker har bragt med sig sort Manschester til Buxer, grøn Klæde til Kiol og Vest, samt alt Behøvende til en Klædning, nogle silke Tørklæder, adskillige Couleurer, et stk. siolet Zirtzeartun m. m. kan man og forestille sig, at han forandrer sin forrige ringe Klædedragt; thi lader jeg undertegnede fornævnte Hans Jensen Dahl efterlyse, med tienstærbødig Begiering til alle respective forekommende, samme Person, hvor han findes, at ville lade anholde, og under sikker Bevaring hensætte, og mig Anholdelsen ved Posten pr. Aalborg a Clausholm tilkiendegive, som ikke allene skal besørge Personen afhentet, og betale alle paa ham anvendte Omkostninger, men endog for Uleilighed betaler til den som viser mig saadan Tieneste, 10 Rigsd. Courant. Clausholm i Vensyssel den 26. October 1779. Foreviser den Undvigte noget Lærebrev, Pas eller det NB., lige, er det et falsk Instrument, som skeer for al befordre hans ulovlige Rømning fra i fæstehavened gode Boepæl, da han i øvrigt er meget tilbøielig til Ladhed og Dovenskab, samt Snustobak. Carl Fr. Hagstrøm, Deres Kongelig Majestæts virkelig Kanmerraad.
Jyske Efterretninger, 1779-11-12
Løverdagen den 25, hujus er paa Budolphi Kirkegaard blevet fundet en Tegnebog, hvori findes nogle Regninger med videre; hvo samme har tabt, kan mælde sig hos Laurs Nielsen Fynboe, Vægter her i Byen, og der angive, hvorledes den er beskaffen, da den imod en billig Findeløn og dettes Bekostning kan udleveres sin Eier.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Fra Leiren ved St. Roch f. 3 Octobr. Engelænderne beflyde endnu stedse vore Linier. sen imellem den 22 og 3 faldt en Bombe i Corps de Garde ved St. Philip, og saarede 4 Soldater. Nogle Deserteurer sige, at Besætningen ikkun faaer halve Nationer. Enhver Arbeider faaer 2 Pd. Brød og 1 Pd. Kiød for 3 Dage. En Katholsk Hanoversk Deserteur sagde, at der var Riis nok i Fæstningen, men man havde Mangel paa Krud og Træe. Krudet gjøre Engelænderne selv, men det er slet, da de vel have Salpeter nok, men den fattes Svovel. Nantes den 23. Octobr.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Fregatten " Almable er nogle Dage efter Protecteur i en sammerlig Tilstand kommen til Øen. Grouais, og Skibsfolket siger, at den den 17 Septembr. indfaldne Storm har været en af de hæftigste, som man nogen Tid har havt i aaben Søe. Siden den Tid ere 10 Skibe af den adspredte Flode ankomne i Havnene af Bretagne og 3 ere indløbne til Belleisle. Man troer, at de meest beskadigede Skibe vel maae være indløbne til Boston.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
London den 2. Novembr. Vor store Flode under Admiral Hardy er endnu i Søen, og den skal, som man troer, ikke have faaet nogen Skade i de sidste Storme. Her udbrede sig adskillige Rygter og samme. For et Par Dage siden sagde man, at den befandt sig for Brest, hvor den Franske Fløde endnu laae for Anker. Derimod skal i Gaar en Expresser, være ankommen til Admiralitetet med den Efterretning. at den forenede Franske og Spanske Flode var ved Indgangen i Kanalen i Syne af vores, og at man hver Time ventede en Trefning. Saa siges der og, at en Fransk Fregatte, som vilde recognoscere vor Flode, var kommen samme saa nær, at 2 af vore Fregatter havde borttaget den. Den Franske Capitain, som commanderede bemældete Fregatte, skal have sagt, at den forenede Flode var den 25, i forrige Maaned seilet ud af Havnen ved Brest; at man har troet, at den Engelske Flode laae for Anker ved Spithead, og at man derfor har villet vove et Forsøg paa Plymouth; men man vilde, efterdi den Engelske Flode er i Søen, vende igien tilbage til Brest I et Brev fra Plymouth af 29 i forrige Maaned mældes, at samme Dag var en Cutter ankommen fra Admifral Hards Flode, og havde medbragt den Efterretning, at Floden krydsede vesten for Ovessant, og at 2 til samme Flode hørende Fregatter havde optaget 2 Franske Vestindiefarer, som vare bestemte til Brest.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Paris den 2 Novembr. Omendskiønt der overalt forsikkres, at vor Flode er udløben fra Brest, saa veed man ligesaa lidet Dagen, naar den skulde være udløben, som Antallet paa de udløbne Skibe. Nogle ville imidlertid for vist sige, at den er afseilet den 26. i forrige Maaned, og bestaaer af 50 Linieskibe. Den 23 gik allerede 5 Fregatter, som Flodens Avantgarde, derfra under Seil, og den foreenede Flode vil vist snart have solgt efter, da vi her have tilforladelig Efterretning, at Admiral Hardy allerede den 22 var fra Portsmouth afgaaen med den Engelske Flode. Det torde altsaa formodenlig komme til en Fegtning imellem begge Floderne.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Manheim den 3 Novembr. J Strasborg har en gammel Enke ved sin Dotter, som er 18 Aar gammel, ladet forgifte hendes Broder, som var gift. Giften var blandet i en Suppe, hvoraf Manden, hans Kone og Pigen spiste. Manden, som havde spiist det meeste af Suppen, døde Dagen derefter; Konen er kommet sig igien, da hun ikkun spiste en Skeefuld deraf, men Pigen er endnu syg. Baade Moderen og Dotteren ere blevne arresterede.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Warschau den 3. Novembr. J Lithauen herske endnu stedse mange Uroligheder, og de Fornemste i denne Provints synes at være deelte i adskillige Factioner.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Amsterdam den 6 Novembr. En i Texel ankommen Hollandsk Skibs-Capitain har den 25 Octobr. passeret den store Engelske Flode ved Lezard. Den skal have bestaaet af 48 Skibe. Aalborg den 17. Novembr. Man har med Fornøielse imodtaget en (den første af sit Slags) til Bogtrykkeriet under 15. Novembr. indsendt Efterretning fra Landet og nogle lykkelige Forsøg af en Huusmand og Skræder i Aalborghuus Amt, saavel i Henseende til nogle nyttige Træers, samt Humles Plantning som og nogle Biestaders Anlæg og Behandling efter (S. T., Hr. Etatsraad Fleischers udførlige Afhandling om Bier; Og da denne vindskibelige Mand Christen Hermansen boende i Store Brøndum inden sin snevre Kreds stræber efter at giøre sig værdig til een Gang at nyde det Kongelige Danske Land=Huusholdings Selskabs høie Agtelse, saa ønske vi, at han der maatte opnaae sit Ønske og nyde en Belønning til destostørre Opmuntring for ham selv og til Exempel for andre, der endnu ere indtagne af Fordomme imod alle nyttige Forbedringer. Men som denne indkomne Efterretning best passer sig til det Maanedlige Tillæg, hvor slige Oeconomiske Forsøg, saavelsom andre Theoretiske og Praktiske Afhandlinger altid gratis(uden Betaling) skulde vorde indførte, saa skal ogsaa den. ne derudi vorde bekiendtgjort; En Prøve saavel af Honningen, som og af den hiemavlede Humle kan tillige her vorde foreviist. - Alle veltænkende ville vist ikke ilde udtyde denne Anmældelse, men meget meere fornøie sig over at see Vindskibelighed udbredt og belønnet blant Almuen da Effarenhed noksom viser at det er ikke ved Bør ger og Skrifter man overtaler Bønder til at forlade en gammel, skiønt høistskadelig Vane, og tage fat paa noget Nyt, men her skal ofte igientagne og næsten daglige Exempler til, som kan legge dem Fordeelen af det nye tydelig for Øinene. - Gid vi kunne oftere faae Leilighed til at meddeele vore Læsere det der kunne blive til Fædrenelandets Nytte.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Afsagte Domme i Høiesteret. Den 11. Novembr. sidst. No. 101. Lars Jacobsen Møller, med fleere contra Herredsfoged Noragger med fleere. Contra Commissariernes Dom i første Post bør ved Magt at stande, don saaledes, at Herredsfoged Mads Norager bør til næste Snapsting efterkomme Testamentet, og i Følge samme aflægge Rigtighed for Boets Midler, samt at Citanterne for de idømte 200 Rdlr. bør fri at være. J Sagens anden Post bør Contra-Commissariernes Dom ved Magt at stande, dog saaledes at Geheime-Conferentsraad Hr. Baron Jver Holck bør til Lan Jacobsen Møller betale i Reparation og Processens Omkostninger for begge Retter 500 Rdlr.; saa betaler han og til JustitsCassen 24 Rdlr. og end videre til samme Casse 5 Rdlr. En delig bør Procurator Friis for hans brugte uanstændige Skrivemaade bøde til vor Frelseres Kirke 10 Rdlr. og betale ligesaameget til Justitz Cassen. Den 13. Novembr. No. 78. Thisted Kiøbstæd cont. Mads Thousgaard. De ergangne Domme bør ved Magt at stande, denne Processes Omkostninger ophæves. Til Justitz=Cassen betaler Mads Thousgaard som Tabende 5 Rdlr. Hielpe=Cassens Billance for Sept. og Octob. Maaneder. Jndtægt. Rdlr. Mr. s. Cassens Behold . Viidere kan sees af Nr. 37. - 42. at der i disse tvende Maaneder var i alt indkommet 8 Er 27 4 15 Udgift: Den 4 Novembr. blev uddeelt til 57 Huusarme, Syge og Nødlidende i Budolphi Sogn 14 . Den 9, ligeledes uddeelt til 66 i Frue Sogn de øvrige Er 27 4 1 Desuden blev og samme Tid den anden Qvartal af salig Himmerigs Legato 37 Rdlr. 3 Mk. uddeelt til de udnævnte i begge Sognene. Til Hielpe=Cassen. Rdlr. Mk. s. Den 15, indsendt med Hosskrift: Udlovet til Søes til Fattige og Nødtrængende for Herrens naadige Bistand. Den 18 indsendt med Hosskrift: Ol Herre, vær os naadig og forbarme dig over dit Folk, = 1 2 Desuden befandtes i Cassen =er . . . For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes skyldigst. Paa Løverdag udkommer det Maanedlig Tillæg. No. 10 for Octobr. Maaned, samme indeholder: Anmærkninger over det gamle Testamentes Urim og Thummim.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Efterretning om Præstevielse i Aarhuus. Gravskrifter.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Anmældelse af et i Berlin nylig udkommet Skrift om Qvægsygens Jndpodning. Jndbydelse fra (S. T.) Hr. Professor von Westen til at tage Deel i de Efterretninger, som ugentlig udgives fra hans Adresse-Contoir i Odense.
Jyske Efterretninger, 1779-11-19
Copulerede. Den 17, hujus her i Byen, Mester Skoemager Marcus Ly bie og Anne Kirstine Weile afg. Skoemager Malmbergs Enke. Samme Dag Muurmester Søren Christensen og Christense Grubbe.