Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-07-27
Udenlandske Efterretninger, Engelland. Morgenbladet fra d. 16de d. indeholder den vigtige Efterretning, at Don Pedte er ankommen paa portugisik Grund, og at han har belat Oporte med sine Tropper. Fra Falmouth meldes under den 12te de nærmere Omstændigheder saaledes. Efter en gunstig Fart ankrede D. Pedros Flaade d. 8de for Oporto, og, da man ei mærkede til Forsvars=Anstalter, landsattes den følgende Dag ved Matozino ei langt fra Oporto. Tropperne, 7500 Mand, hvoraf 1000 Englænder og Franske, syntes besjælede af største Entsusiasme, rykkede mod Opocto. Da kun smaae Afdelinger fjendtligt Cavallerie viiste sig, og disse efter en Musketsalve smurte Haser, gav D. Pedro Ordre til at bryde frem. Jmidlertid besluttede Embedsmændene i Oporto at rømme Staden; de flygtede med det Militaire og D. Miguels Tilhængere, over Douro, og afbrøde Broen efter sig. D. Pedro holdt om Aftenen sit Indtog i Byen under Jndvaanernes Jubelraab. Miguelisterne toge Post i Villa-Nova, ligeover for Oporto, men D. Pedro lod 3000 Mand sætte over Floden, og efter svag Modstand fordreves Miguelisterne. Da Dampskibet Fire brand den 11te om Morgenen forlod Opotto, var D. Pedros Hær i Besiddelse af begge Bredder af Douro, og man troede, at Keiseren vilde umiddelbart rykke frem mod Hovedstaden. Et miguelistisk Regiment, skal have opfordret de Andre til Desertion og proclameret D. Maria, men være nedsablet af de øvrige Tropper. Aabenbart hersker Forræderie og Frighed i Miguels Armee, og, hvis hans øvrige Tilhængere ei vise sig fra en fordeelagtigere Side, end de i Oporto, saa har hans Regimente Ende. Man haaber, at Jndvaanerne i Oporto ville væbne sig frivilligen; ogsaa fra Lissabon og især fra Combra ventes Frivillige. Landingen ved Oporto skildtes som et Mesterstykke, fordi den største Deel af Flaaden, der meest bestod af Transportskibe, umuligt kunde under Kanonerne paa St. Juliano løbe ind i Tajor, og at nu Batterierne ved Lissabon ere aldeles unyttige. Vore miguelistisk-sindede Blade benytte den Omstændighed, at der ei siden den 12te Juli ere ankomne videre Beretninger, til at sætte denne Begivenhed i et mindre gunstigt Lys. - J det mindste vidner Nedsablingen af et heelt Regiment ved tre andre om den Aand, der hersker hos Flerheden af Miguels Tropper. D. Pedros Agenter i London ville derimod vide, at Miguels Armee har erklæret sig tilbøielig til at gaae over til D. Pedro under den betingelse, at samtlige Officerer skulle beholde sin Rang. D. Pedro dadles for at have landet saa langt fra Hovedstaden, hvor man vil faae Tid til at komme sig fra den første Forskrækkelse. Couret ren søger vel at fremstille Oporto som et Støttepunkt, som kan benyttes til offensive og defensive Hensigter, og hvorhen man kan trække sig tilbage i paakommende uheldige Tilfælde; ogsaa burde D. Pedro fremfor Alt der organisere sin Regjering. Fra Lissabon meldes at D. Miguel gjør Anstalt til at flygte paa et amerikansk Fartøi tilligemed sine Skatte til Amerika, ifald Krigslykken bliver ham ugunstig. - Den 13de Juli antog Overhuset den skotske Reformbill, saa at til Fuldendelsen af dette Værk endnu kun mangler den irlandske Bills Antagelse. I Underhuset tillodes Hr. Stanley ved en Majoritet af 92 Stemmer at indkomme med den irlandske Tiende, Bill. Jmidlertid modsætter man sig i Jrland stedse al Tiende Tagen, saa at man ei lovet sig noget Synderligt af den nye Lov. - Vore Blade indeholde den tydske Forbunds Protokol af 28de Juni, men bemærker, at hverken England eller Frankrig er beføiet til at blande sig i denne Sag. Coureten beklager, at den engelske Konges Repræsentant har deeltaget i denne Act mod Tænkefriheden.