Viborger Samler, 1793-10-28
paagangen. FN og TTVINOR AARGN. Mandagen den 28de October. 184144, angaa 4. Slutningen af No. 42. Ved denne Plan opnaaes langt større Fordeele, end ved et eneste Universitet. Oplysningen for Nationen fik 3 Steder at udgaae fra; kunde altsaa lettere udbrede sig. Lærerne vilde giøre sig meere Umage med sine Forelæsninger, ligesom Frimestere frem for enkelte Monopolister. De vilde ogsaa stræbe at virke paa flere end de til Videnskabernes Dyrkelse egen lig bestemte, baade ved Forelæsninger, indrettede efter Ustudertes Begreb, og ved Skrivter. De Studerende havde 3 Steder at vælge mellem, hvor da foruden Nærheden hos Forældre, eller Nærbeslægtede eller sande Venner, som kunde have Opsigt med de Unge, adskillige vigtige Grunde ville komme i Betragtning af den Unges Forældre eller Formyndere. a.) Professorernes Flid, der vist ville rygtes, og altid rigtig bedømmes af Sandhedens Tolk, Vox populi, og altsaa uden anden Regieringens saa ofte mislige eller umuelige Opsigt, got kontrolleres og anspores, b.) Stedets Moralitet. Er der kuns eet Sted at gaae hen, og Professorernes og andre Vedkommendes Ligegyldighed over Studenternes eller Byens Jndvaaneres Sæder tillader Drik, Hoer eller andre Laster at tage Overhaand, som fordum i Halle, Leipzig, Jena, og i vore Dage i ** ", da er det vanskeligt, om er umueligt at raade Bod paa, siden den eneste Stiftelse ei kan undværes; men har man 3 Høiskoler at vælge imellem, og een forfalder enten i Henseende til Underviisning eller Sæder, da vil der snart regiere Tomhed, straffende Tomhed ved den forfaldne; af Træets Frugter vil man kiende det, og Vedkommende vil tvinges til at rette det Onde. c.) De unge Mennesker, deelte paa 3 Steder, ville lettere kunde bestyres ved en mild Opsigt. Er Flokken stor, maa den enten overlades ganske til sig selv, som er meget farligt, eller styres ved en streng soldateragtig Disciplin, som nok er endnu skadeligere. Saa lidet Antal derimod, maaskee i det høieste 150 paa hvert Sted blant saa mange Professorer ville meer blive deres Selskab, end deres Disciple, og derved vinde meget i Sæder og Kundskaber, d) Som jeg alt har rørt ved, at de Unge, udlært i Skolerne, og forladende Lærernes strenge Opsyn, eller Faderens indgetogne Huus, gjorde her mindre farlig Prøve paa Frihedens Nydelse og egen Styrelse i en mindre Cirkel af Forførere, hvor de Svage kunde bedre kiendes, bemerkes og veiledes, og, om de kom paa gal Vei, da lettere reddes ved at flyttes til en anden Høiskole, e) Jngen gamle Gedehamser kunde opholde sig paa saa smaa Steder, i saa smaa Flokke, deels fordi det ei betalte sig blant saa faa, deels fordi de stak for meget frem, og vilde snart forfølges, f) Reisen derhen blev ei saa lang, og Stedets Dyrhed ville blive mindre, jo mindre Antallet af de Unge blev. Noget vil det vist paa ethvert Sted i Norge jage Prisen paa Fornødenhederne i Veiret, saa meget meer, som alle Steder i Norge behøve Tilførsel deraf fra andre Lande. At jeg desuagtet har valgt Trondhiem til det eene, er, fordi den Kant haver ingen beqvemmere Stad, deels for at og een af Høiskolerne kunde ligge i en Stad, hvor Levemaaden er god, og Oplysning herlig uden Høiskole, g) De kom ei til det farlige Kiøbenhavn, for de havde naaet den sindige Alder. b) En Fordeel endnu ville nok den være, at den Tanke forandredes, at man ei gaaer til Akademier, uden for at beqvem giøre sig til et Geistlige, Dommer=, Dokter= eller Skole=Embede. Mange som, ei altraaede Embede, ville gaae derhen, for i Naturkyndighed, Mathematik a. at erhverve sig adskillige Kundskaber, som kunde nytte i den tilkommende borgerlige Næringsvei, i) Det, at de skulle tilsidst gaae til Kiøbenhavn, for at aflægge Embedsprøven, ville deels holde Lærerne i Norge i bestandig Aarvaagenhed; altid nøde dem til at gaae frem med Tiderne i Videnskaberne, og ei falde i Søvn, som nogle af de katolske Universiteter i Tydskland og fleere Steder; deels underrette en velsindet og faderlig Regiering om, hvilke af Lærerne der dannede de bedste Disciple, og deels ville det give de Unge mange gode Anledninger for nye Jdeers Opsamling, og forhen havtes bedre Udvikling, naar de i modnere Alder saaledes forlode en Høiskole og kom til en anden. c) Endelig ville alt det blive fortæret i Norge, som de 3400 norske Studerende ellers skulle fortære uden for Fædrenelandet, inden de nødvendigen anlagde paa Embedsexamen; og den Student, som kom i det Ærinde i til Kiøbenhavn, og havde lært alt det til Forberedelse, der kunde læres paa disse Høiskoler, kunde vist nøies med et halvt Aar, for at faae Examen theologicum eller Magistergrad, et heelt Aar til Examen juridicum, og 2 Aar til medicinsk eller kirurgisk Examen. Een eneste, men betydelig Jndvending vil man vist giøre mig og tage af mine egne Jndvendinger mod det norske Universitet, nemlig Bekostningen. Skal man have 19 Professorer foruden Mesterne paa hvert Sted, altsaa 57 i Stedet for 30 til 32, da vil bekostningen løbe langt høiere; tilligemed at hvert Sted maatte have sit Biblothek og øvrige Indretninger. Jeg nægter det ingenlunde, at, uagtet Professorerne kunde, siden de fik et mindre Antal Tilhørere, gierne hver have et andet Embede, geistlig eller verslig, saavidt der gaves passende Embeder paa Stedet, og derover for det meeste kuns halv saa megen Løn ved mine Høiskoler, som ved det store Universitet, hvor desuden blev dyrere Levemaade, og de unge Mænd kunde begynde med ringe Løn, og faae Tillæg, naar de givtede sig, eller fik Børn, eller udmerkede sig ved vedvarende Flid, saa ville dog samtlige 3 Jndretninger nok udfordre nogle Tusinde Rigsdaler, meer, end den eene, men disse kunde let faaes ved at forbindeNavigationsskolen i Kristiania, Seminarium Fridericianum i Bergen, nogle af de Angelske Stiftelser i Trondhiem og slige fleere, hver med den nærmeste Høiskole, saavidt det kunde skee ved Forflyttelse til det Sted, hvor den laae, uden Vold paa Stiftelsens Fundats og Øiemeed. Kort sagt: Viise Opsynsmænd finde nok Udveie, naar de vil lade sig overbevise om Sagens Fortrin. Ogsaa bør nok den Fordeel meget tages i Betragtning tilligemed alle de andre, at de Penge, som deels Høiskolerne kostede aarlig, deels de Unge fortærede, ved min Plan bleve satte i Omløb paa 3 saa langt fra hinanden i Norge liggende Steder, og ville derved udbrede Flid og Velsignelse i alle Landets Ender. Jeg er saa overbeviist om denne min Plans virkelige Fortrin, at jeg tænker, det ville ikke vare mange Aar, inden Regieringen vilde finde sig ved Erfarenhed overbeviist om dens Godhed, og indføre den ogsaa overalt i Danmark, ved at anlægge saadanne Høiskoler i Odense, Viborg, Tøndern, Altona, Jsland og Vestindien. Om der ligeledes burde een anlægges i Sorøe i Stedet for den til vore nærværende Tiders Tænkemaade saa aldeles upassende ridderlige Høiskole, det veed jeg ei vist, men det tør jeg fuldkommen paastaae, at, levede Holberg nu, han gav vist sin heele friherrelige Titel med samt Vaabenets bort igien, for at giøre sin Stiftelse om, og maaskee antog min Plan. Jeg troer og, at 10 saadanne Høiskoler under det Danske Scepter ville virke mægtig paa det kjøbenhavnske Universitet til dets Forbedring; vist meer, end den myndigste Prokanzler. Og da man ved de nye Indretninger kunde undflye Munke=Indretningerne ved den gamle, saa kunde man ogsaa derved med Tiden tvinges til at forlade dem der.