JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
For det Tredie haver Grev Struensee haardeligen tracteret Kongens Søn, hans kongelige Høihed Kronprinds Frederik, saa det synes ligesom hans Hensigt har været, alene at faae Kronprindsen af Dage, eller idetringeste saaledes at opdrage ham, at han skulde blive udygtig til Regjeringen. Foruden hvad som er saa almindelig bekjendt og blev seet af faa mange Mennesker, erfarer den høie Commission af Hans Henrik Majols og Gundil Maria Schønbergs Forklaring, hvorledes denne mod et spædt Barn brugte Omgang er et Foster af denne uforskammede og dumdristige Mands Hjerne. Dersom han ei havde fundet sin Regning ved at blive Medicus, dersom han ei selv havde ordineret, hvad i denne Begivenhed blev foretaget, kunde man indvende til hans Undskyldning at Kronprindsens Opdragelse ei kom Majtre des requettes eller Cabinetsministeren til; men det skete tilsammen efter hans Befaling, da han, som Medicus, kunde vide, det umuligen kunde gaae an, saaledes at opdrage Børn. Jeg er viis paa, at Grev Struensee ei skal kunne vise mig Exempel paa saadan Maade at opdrage Børn, som den, han har tilraadet. Han har derfor tilraadet eller foranstaltet Saadan enten af en særdeles Ondskab mod denne uskyldige Herre, for, som jeg har meldt, enten at rydde ham afveien, eller og gjøre Prøve, hvad Virkning saadan Opdragelse kunde have; men i begge Tilfælde forgriber han sig høiligen mod den høikongelige Person, da Kronprindsen ikke burde være hans Læreklud. Jeg undseer mig ved at røre mere om Dette, og kan ingen Undskyldning gjælde, om endog Greven vilde beraabe sig paa (som og hans Ord ere faldne) de Umælende eller Dyrenes Opdragelse eller Opfostring. Grev Struensee, som jo ikke er saaledes opdragen, har jo saa lasket en Krop, som om han kunde være Victuailleur. Der er Forskjel paa, at opføde Børn saa kjælent, at der ikke maa blæse kold Vind paa dem, og at give dem altforliden Spise og at lade dem lide Sult og Frost. De Umælende bære bedre Omsorg, og Grev Struensee faaer aldrig den Ære, at sættes i Klasse med dem. Siden han derfor prætenderer, at have Forstand, saa er dette af ham foranstaltet aleneste af Overmod og Ondskab mod Kongens Søn, hvis Liv, formedelst hans som Medici onde Raad, har staaet i Fare, og da Gud hidindtil har holdt sin Haand over ham, saa er det ei Grev Struensees Ære, at han lever. Men jeg formener, at den, som forvolder, at Kongens Børns Liv sættes i Vove, er ligesaa skyldig, som Den, der eftertragter Kongens Børns Liv, og derfor fortjener, efter Lovens 641 at ansees og straffes. II.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
I Henseende til hans kongelige Høihed Kronprindsens Opdragelse, henholder jeg mig til Grevens egen Memoire, hvorfor han helligt forsikkrer og protesterer, aldrig at have havt saadanne Tanker, som Generalfiskalen tillægger ham. Han er i den Henseende saa forsikkret om sine Hensigters Redelighed, som han villig tør underkaste sig Medicorum Dom, om ikke Prindsens Sundhed og Constitution derved maatte forbedres og virkeligen er forbedret. Overalt var det Dronningens Villie, at saaledes skulde forholdes, og han har mere end eengang tildraget sig hendes Fortrydelse ved at forestille, at den rette Maade blev maaskee iblandt excederet. III.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Følgende maa jeg endnu anføre i Henseende til Kronprindsens Opdragelse. Jeg har fattet de Grundsætninger, hvorefter den var indrettet, i Kongens Forstand, og Dronningen har selv villet og selv udført den. Jeg tilstaaer og gjerne, at jeg har anseet den fordeelagtig. Kronprindsen havde, da den begyndte, en svag Legemsconstitution, megen Egensindighed, streg ofte, vilde ikke gaae, men altid bæres, hængte sig især til visse Personer, vilde ikke alene legge, men der maatte larmes, tumles, dandses for ham; saa var ham og bibragt en Frygt for Dronningen, ved at true ham med, at Mama vilde komme, naar han ikke var artig. For at afhjælpe alt Dette, blev anvendt følgende Midler: Frugt, Brød, Vand, Riis, Mælk, og paa den sidste Tid Kartofler, og det Alt koldt, var hans Føde; han blev i Førstningen badet to til tre Gange om Ugen i koldt Vand, og tilsidst gik han selv daglig i Badet. De to sidste Vintre opholdt han sig i et koldt Kammer, naar han ikke var hos Dronningen. Han var kun tyndt klædt, og forrige Vinter mestendeels uden Skoe og Strømper. Alting var ham tilladt, som han ved egne Kræfter kunde erholde og udføre, men naar han skreg og egensindig begjærte Noget, som ikke var nødigt til hans Ophold, erholdt han det ikke, men fik derfor ingen Straf. Naar han faldt, lod man ham selv staae op, uden at vise sig forskrækket derover eller sige Noget tilham derom. Han legede alene med sine Legekammerater, der var ingen Forskjel gjort imellem dem, og ved Spiisning og Afklædning hialp de hinanden. –De klavrede op og sloge i Stykker, gjorde hvad de vilde, alene man satte alt Det bort, de kunde gjøre sig Skade paa. De vare mestendeels alene, og ofte i Mørke. Naar de beskadigede hverandre, beklagede de sig ikke, og de forligte sig med hinanden, naar de vare ueens, og Betjentene bleve forbudne, at tale eller lege med dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Kronprindsens Underviisning skulde begynde i hans sjette eller syvende Aar; til den Tid troede man, at det var nok, at overlade hans Begreber og Beqvem heder til egen Erfarenhed og Øvelse. Følgerne heraf have været, at Kronprindsens Legemsbeskaffenhed er saa stærk, som den kan ventes efter hans Natur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Hs. kongelige Høihed har siden den Tid, undtagen nogle Smaatilfælde, ikke været syg. Han har overstaaet Koppernes Jndpodning med den største Lethed. Han kan, efter sin Alder, bruge og anvende sine Lemmer. Han klæder sig selv af og paa, gaaer op og ned af Trapperne uden Hjælp, og veed at tage sig lagt, at han kommer ingen Skade til. Han har ikke den Frygt, som kommer af den idelige Erindring, er ikke bange for Folk, eller egensindig og forsagt. Forlanger man ikke Forstandens Kundskab, eller en Moralitet, som bestaaer kun i antagne Skikke, vil man savne Lidet af Det hos Kronprindsen, som man kan fordre hos et Barn paa fem Aar. Naar det er fordeelagtigt, at en Prinds har den første Opdragelse med alle andre Mennesker, at han naaer den Styrke, som en kjælen Opdragelse ikke giver, at han selv maa hjælpe sig, uden at vænne sig til, deri at dependere af Andre, at han ei for tidligt lærer at kjende sin StandsForskjelstegn, for ei at indblæse ham en Stolthed, som siden ved moralske Grunde igjen maa undertrykkes; – naar endelig den Opdragelsesmaade i de første Aar er den bedste, som nærmer sig meest den naturlige, troer jeg, at man ikke let forkaster eller anseerfor urimelig den, som er anvendt paa Kronprindsen. De eneste Straffe, som derved ere blevne anvendte, ere, at han ingen Frokost har faaet, og at han er bleven lukket alene ind i et Kammer, naar han var uartig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Bekjendtgjørelser. At min elskede Hustrue, Christiane Kirstine, født Krarup, efter længere Tids tiltagende Svaghed, ved Døden afgik den 14de d. M., i en Alder af 64 Aar, maa jeg herved sørgeligst underrette fraværende Slægt og Venner om. J 34 Aar deelte hun trofast Livets Glæder og Sorger med mig, og var en omhyggelig Moder for vore 2 Børn, som nu tilligemed mig begræde hendes Bortgang. Mørborg Præstegaard, den 19de Marts 1842. H. Øllgaard, Sognepræst for Moeborg og Nees.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Aar 1842, Løverdagen den 12te Marts, blev i den Kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen 3 3, Procurator Ring som Actor, contra: De Tiltalte, den forhenværende navngivne Redacteur af Bladet "Corfaren", Jens Christian Lind, og Cand. philos. Meyer Adolph Goldschmidt, og saaledes kjendt for Ret: Tiltalte, den forhenværende navngivne Redacteur af Bladet "Corfaren", Jens Christian Lind, bør hensættes i Fængsel paa Vand og Brød 3 Gange 5 Dage samt være undergiven den i Forordningen 27de Septbr. 1799 820 fastsatte livsvarige Censur. Derimod bor Tiltalte, Cand. philos. Meyer Adolph Goldschmidt, for Actors Tiltale i denne Sag fri at være, dog at han in solidum med Tiltalte Lind betaler alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, hvoriblandt Salarium til Procuratorerne Jydtmann, Ring, Nyholm, Secretair Stahlfest og Lottsadvocat Dam kjer med 10 2 Sølv til hver. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab ifølge Forordningen af 27de Septbr. 1799. Justitscontoiret i den Kongelige Lands-Over samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn, den 16de Marts 1842. Hoff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Jfølge Forordningen af 10de August 1841 dens 29de §. bekjendtgjøres herved, at til Medlemmer af Amtsraadet for Aarhuus Amt blev den 19de dennes valgt følgende Mænd. Af Sædegaardseierne: Procurator og Stiftsrevisor Jngerslew til MarselisRitmester v. Friis til Lyngbyegaard; og borg; til Suppleant: Overrets=Procurator Dahl til Moesgaard. Af de mindre Landeiendomsbest. dere: Møller Langballe til Grundfor Mølle, Hr. Secher til Faurgaard, Sognefoged Jens Andersen af Østerbye, Hr. Wittusen til Gammelgaard; og til Suppleant: Hr. Storm til Kjærgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Aarhuus Stiftamthuus, den 21de Marts 1842. Rosenørn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Auction over Worgaard. Formedelst anden Bestemmelse bliver Gaarden Norgaard, i Bælum Sogn, Aalborg Amt, med underliggende Bøndergods, Skove og Mølle, bortsolgt ved een eneste Auction, som holdes paa Gaarden den 13de April, Formiddag Kl. 10. Gaarden staaer for ufri Hovedgaardstaxt Ager og Eng 13 Tdr. 3 Skpr. 2 Alb. og Skovskyld 1 Skp. 1 Alb., med et Areal af omtrent 450 Tdr. Land geom. Maal, Ager, Eng, Kiær og Skov. Paa Gaardens Mark er et Afbyggersted og et Huus, desforuden hører til Gaarden 9 Gaarde og 18 Huse, der tilsammen foruden Hoveriet betale i aarlig Landgilde 200 25. Besætningen er for Tiden 94 Hoveder, hvoraf 52 Kver- og 30 Stude, desforuden 150 Faar og 6 Heste. Bygningerne ere vel vedligeholdte, og ligger ved Gaarden en liden Vandmølle, som bruges til Kornmaling. Mergel haves de fleste Steder paa Marken. 33 Tdr. Land er besaaet med Rug, og 7 Tdr. Land med Raps, som Alt staaer særdeles godt. Den største Deel af Besætningen og det hele Jnventarium følger med i Kjøbet. Endeel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen til første Prioritet, og vil paa Auctionsstedet blive afgjort, om Budet bliver antaget eller forkastet. Nolagtigere Underretning over denne Eiendom erholdes, naar man henvender sig til Eieren enten personlig eller i portofrie Breve under følgende Adresse, Proprietair Alsen til Worgaard pr. Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Hovedgaarden Engelsholm, hvis skjønne Beliggenhed, 2 Mile vesten for Veile, er bekjendt, agter Eierinden at bortsælge ved een eneste Auction, som afholdes Onsdagen den 13de April næstkommende, om Formiddagen Kl. 11, paa selve Gaarden, og vil Salg da finde Sted, naar antageligt Bud skeer. Gaardens Underliggende udgjør et Areal af circa 600 Tdr. Land Ager og Eng, og over 100 Tdr. Land forfrialig Skov med c. 19 Tdr. Hartkorn fri Hovedgaardstaxt og 4 Skpr. Skovskyld, ligesom ogsaa til Gaarden hører Norup Kirke med Kirketiende, hvilken svares af over 180 Tdr. tiendeydende Hartkorn. Størstedelen af Besætning og Jnventarium følger med Gaarden, hvis Eier desuden har Consens til Anlæggelsen af et Brændeviinsbrænderie. behagelige Eiendom, erholdes, naar man i frankerede Nærmere Underretning om denne skjønne, gode og Breve henvender sig til Hr. Proprietair P. Neergaard. til Tørsløvgaard pr. Restved eller til Cancelliraad Anchersen i Veile, paa hvis Contoir nærmere Conditioner, – hvorefter blandt andet Eiendommen kan tiltrædes strax eller til 1ste Mai d. A., og idetmindste 3/8 Deel af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, – tre Dage forinden Auctionen ville være at erholde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere saavel Arvinger som Creditorer i det herunder Jurisdictionen behandlede Skifte efter den under 25de August 1835 i St. Charles i Staten Missouri i Nordamerika afdøde Niels Schoug, indkaldte med Aar og Dags Varsel til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Rettigheder og Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads & Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 4de Marts 1842. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere alle de, som maatte have noget at fordre i Dødsboet efter afgangne Gaardmand Jacob Hansens Enke, Maren Rasmusdatter af Holme By, Ring Herred, Aarhuus Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til inden denne Tids Forløb, under Tabet af deres Fordringer, at anmelde og beviisliggjøre samme for undertegnede Skifteforvalter i Boet; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Hads & Ning Herreders Contoir i Aarhuus, den 3die Marts 1842. Nyholm, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst i vedkommende Over- og Underret, ere allede, som maatte have noget Krav paa Stervboet efter Mette Rasmusdatter og forhen afdøde Mand Niels Pedersen Molboe af Trustrup Bye i Sønder-Herred, Randers Amt, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre saadant for undertegnede Skifteforvalter under Fortabelse af deres Ret; hvilket herved bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 1ste Marts 1842. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Creditorerne i Stervboerne efter: 1) Ane Cathrine Jacobsdatter, Enke efter Fyhroppasser P. Hansen af Hyllested By og Sogn; 2) Tjenestepige Mariane Thomasdatter af Borup By, Helgenæs Sogn; 3) Toldbetjent Blegvad heraf Kjøbstaden; indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter, under Fortabelse af deres Ret. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 1ste Marts 1842. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Bytingsret, og vil blive læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afgangne Snedkermester Hans Christian Henzels og senere afdøde Enke Mette Larsens Fælledsboe, med 12 Ugers Varsel blevne indkaldte til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Horsens, den 1ste Marts 1842. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Ved Proclama af Dags Dato, der snarest muligt bliver læst inden vedkommende Under- og Overret, ere Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre i Boet efter Enkefrue Ane Bülow fød Clausen, som i Januar Maaned d. A. paa Rosenholm ved Døden er afgaaet, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig som Skifteforvalter at anmelde og bevise deres Fordringer. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med Lovens Varsel til at legitimere deres Arveret og varetage deres Tarv under Boets Behandling. Dette bekjendtgjøres herved med Tilføiende: at Samlinger i dette Bo afholdes her paa Contoiret Mandagen den 4de April og 6te Juni d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Rongs &c. Herredscontoir i Randers, den 4de Marts 1842. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Ved Proclama, der under 9de dennes er læst ved Underretten og som læses for vedkommende Overret, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afgangne Gaardmand Niels Erichsen af Wiuff Sogn, Brusk Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved bekjendtgjøres, øvereensstemmende med Forordningen af 2den Juni 1819. Eldboe, Brusk og Holmanns Herreders Contoir, den 12te Februar 1842. Boeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Ifølge Placaten af 26de October 1792 indkaldes herved, med 12 Ugers Varsel, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter Skovrider Johan Peter Klein, som ved Døden er afgaaet paa Thorsbehoved, Barretschous Gods, under Stamhuset Rosenkrantz, til for Undertegnede at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Barretschou pr. Horsens, den 15de Marts 1832. Schmidt, committeret Skifteforvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Extract Stævning. Ved Mortifications=Stævning, udstædt fra Bjerre og Hatting Herreders Contoir under 22de Febr. sidstl. indført i Aarhuus Stiftstidende Hs 38 for dette Aar, er den eller dem, som maatte være i Besiddelse af en af afdøde Martin Pedersen Bødker til Jørgen Laursen, i Nørre-Aldum under 24de Juni 1811 udstædt og den 22de Juli samme Aar inden Bjerre Hatting Herreders Ret tinglæst Panteobligation, oprindelig stor 300 27 dansk Courant, men ved en ifølge Forordn. af 5te Januar 1813 foretaget Omskrivning nedsat til 105 Rbd. Sølvværdie, ved hvilken Obligation var givet 1ste Prioritets Panterettighed i det Hjulmand Jens Rasmussen nu tilhørende Sted paa Laugsgaard, som tilforn har hørt under Skierrildgaard, af Ager og Engs Hartkorn 1 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. med de til samme stødende Jorder – indstævnede med Aar og Dags Varsel, til at møde for ovenmeldte Herreders Ret, som holdes paa Tingstedet i Bjerre den første Mandag i Juni Maaned 1843, og der og da at beviisliggjøre deres Ret til bemeldte Obligation, da der i modsat Fald over samme vil blive hændet Dom til Mortification og Udslettelse af Pantebogen. Hvilket herved kundgjøres. J Forbindelse med Remonte-Commissionens Bekjendtgjørelse af 3die Febr. d. A., undlader samme ikke herved at tilkjendegive Vedkommende, at Commissionens Opholdsteder til Indkjøb af Remonteheste ere følgende, nemlig: Aarhuus, den 17de Mai, Grenaae, – 19de – udenfor Markedstiden. Randers, – 21de – Skanderb., – 23,24, 25 Mai, Hjørring, – 28de udenfor Markedstiden. Aalborg, – 30te, 31te - Hjallerup, 1ste og 2 Juni, Thisted, – 3die Ringkjøb., – 6te udenfor Markedstiden. Skive, - 8de og 9de – Horsens, – 12, 13, 14 – Faaborg, – 17de Svendb., - 18de udenfor Markedstiden. Assens, - 20de t. 23 – Haderslev i Remonte-Commissionen, den 12te Marts 1842. C. W. v. Düring. N. v. Nørager. F. W. v. Rosenkrantz.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Ved det af Sogneforstanderskabet for Hvirring og Hornborg Sogne sidst afholdte Møde blev vedtaget: 1) At Betlere og Løsgængere, der ikke høre hjemme her i Sognene, skulle, naar de her antræffes, strax anholdes og transporteres til Politi=Øvrigheden til vedbørlig Afstraffelse. At man, for at afskaffe Bissekræmmer-Handelen, der ansees særdeles skadelig for Almuen, vil anvende ethvertsomhelst lovligt Middel, og til den Ende anholde Enhver som antræffes med Vare, til hvis Ud Hvilket, efter ligeledes vedtagen Beslutning, herved brinsalg der ikke haves Tilladelse. ges til offentlig Kundskab, til fornøden Advarsel for alle Paagjældende. Rosenlund, den 2den Marts 1842. Som Formand for Sogneforstanderskabet, Frich.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
At Sogneforstanderskabet for Kattrup, Ørritzlev og Tolstrup Sogne have vedtaget, at anholde og til Øvrigheden overlevere alle her antræffende Kræmmere og deres Kram, samt at fremmede Betlere og andre Løsgængere heller ikke blive taalte, bekjendtgjøres herved til Advarsel for disse. Gjedved, den 3die Marts 1842. N. G. Helms, Formand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Damp Chocolade, udarbeidet til den fuldkomneste Fiinhed i den Deichmannske Handels Chocoladefabrik ved Kjøbenhavn, erholdes til Fabrikpriserne: 2 Mk. 4 s. a 8 Mk. pr. Pd. i Aarhuus hos Hr. L. Chr. Schmidt, L. P. Schmidt, A. W. Stigaard, - S. Lind. N. Malling, og - Chr. Christensen; i Ebeltoft – – N. & H. Colding Mariager – – C. Bering. i Grenaae J. A. Møller. Horsens - C. W. Høyer; i Skanderborg H. Jespersen; Fredericia – – Brosbølls Enke & Comp.; Veile. I. C. Boesen; - C. H. Lewinson; Colding. – – C. F. Müller; i Apenrade – – D. Damm. Ribe - - L. Frandsen Varde - Edv. Hoffmann, i Ringkjøbing - - P. F. Nyboe; Lemvig, A. W. Andrup; i Holstebroe - - F. C. Bruun; Viborg L. Buchvaldti Callundborg - - O. M. Thrane; i Nykjøbing i Sielland hos Hr. J. Bruun. Ligesom Fabricatet med fuld Føie kan anbefales fortrinligt, saaledes er der ogsaa sørget for smagfuld Udstyrring. Kræmmere, som træffes i Østbirk og Yding Sogne, blive herefter anholdte, og med deres Kram transporterede til Øvrigheden, ei heller taales fremmede Tiggere; hvilket herved tjener til Advarsel for Vedkommende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Sogneforstanderskabet i Østbirk og ding Sogne, den 18de Marts 1842. Paa dets Vegne Strange, Formand. Beskelere. Tvende Halvblodshingster: Tarent, lysebruun, 7 Aar gammel, og Albufera rødbruun, ligeledes 7 Aar gammel uden Aftegning, Begge af ikke ualmindelig Størrelse, 10 1/211 Qvarteer, stærke og feilfrie, tillagte paa Wassersleden ved Flensborg, efter de bedste Fuldblodshingster, staae til Afbenyttelse for Enhver i indeværende Bedækningstid her paa Gaarden. Bedækningspengene er 5 Kr. S. for Tarent, og 3 Kr. S. for Albusera, som erlægges naar Hoppen første Gang føres til Hingsten. Hopper som beviisligen ikke blive med Fol efter Bedækning ved disse Hingster i Aar, kunne næste Aar blive bedækkede imod Betaling af de halve Springpenge ved de samme Hingster her paa Stedet. Efter flere Sagkyndiges Dom egne ovennævnte Hingster sig i Særdeleshed for Jyllands Hopper. Fuldblodshingsten I. Moses staaer ligeledes her, og kan afbenyttes imod Erlæggelse af samme Springpenge som i forrige Aar. Vetersholm ved Weile, den 5te Marts 1842. P. Lorenzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Landeiendom til Salg. En circa 2 Miil fra Hovedstaden beliggende fortrinlig Avlsgaard, med fri Hovedgaardstaxt, ønsker Eieren formedelst anden Bestemmelse at afhænde. Eiendommen, som har en særdeles skjön Beliggenhed ved Skov og Søe, er forsynet med herskabelige og fortrinlig vel indrettede rummelige og tildeels nye Bygninger. Arealet udgjør noget over 150 Tdr. Land, og Besætningen, der kan følge med i Kjöbet, bestaaer af 44 Køer, 100 Faar og 10. Heste, hvorhos det bemærkes, Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. at foruden hvad Gaardens Drift indbringer, haves der en aparte aarlig Indtægt af 500 Rbd., som endog meget kan forøges. Nærmere Underretning om denne indbringende: og skjönne Eiendom, samt om Penge-Vilkaarene, erholdes, naar man personlig eller i frankerede Breve henvender sig til C. P. Berthelsen, lille Kjöbmagergade N. 189 i Kjöbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Landeiendom tilkjøbs. J Kleis Bye, Raarup Sogn, 2 Mile sydost fra Horsens, i en af Jyllands smukkeste Egne, kun 1 Miil fra Færgestedet Juelsminde, er tilkjøbs 20 Fag Stuehuus, forsynet med Loft, Vinduer og Dørre, med tilliggende Hauge, der indeholder mange gode Frugttræer, og en Toft. Arealet er omtrent 4 Tdr. Land af udmærket Qvalitet, med 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb. Hartkorn, Ager og Eng. Huset er beqvemt indrettet, og afgiver Bopæl for en Familie udenfor Bondestanden. Fra den øverste Stue er en smuk Udsigt ud over Havet til Fyen. Lysthavende behager at henvende dem til Gjæstgiver Brøchner i Horsens, eller til Eieren, Gaardmand Hans Winther i Kleis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1842-03-30
Da jeg har etableret mig her i Colding som Maler, saa anbefaler jeg mig til de ærede Jnden- og Udenbyes med alt til Malerprofessionen henhørende, hvorved jeg stedse skal søge at vinde Enhvers Tilfredshed.