JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Jmidlertid har nu Førstekonsulens fremkomne Proklamation givet Sagen en anden Skikkelse og Alt er i spændt Forventning over de Ting, der skulle Det helvet. Korps paa 800 Mand, som stod i Lucern, er paa sit Tog derfra til Lausanne, uagtet Konventionen af 18de, blevet taget tilfange af General Paa Muren. Laulanne, 1 Okt. Jnsurgenterne have ved deres mislykkede Angreb paa Freyburg ikke tabt Modet. D. 27de og 28de rykkede de ind i Morat, men bleve hvergang tilbagedrevne af Børe. Men da nogle af Jndvaanerne, ved vore Troppers Jndmarsch, skiøde ud af Vindverne ja endog styrtede kogende Vand ud af samme, er Staden nu idømt en Kontribution af 20,000 Livres. Ogsaa Bønderne her i Egnen ere opstandne mod vor Regiering. De vilde have bemægtiget sig Artillerieparken i Mondon, men bleve forhindrede. Jgaar rykkede 4000 Bønder under Anførsel af en vis Pillichode ind i Orde, men bleve udbrevne igien. Sik kerhedssanstalterne forstærkes her meget. Strasborg, 6 Okt. Fra alle Punkter af Rhindepartementerne ere Tropper paa Marschen til Hünningen. Med disse Tropper kan General Ney paa første Vink fra Paris rykke ind i Schweits, hvor det ene Partie skal have gjort sig forgieves Haab om keiserl. Understyttelse.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Den 3die skal Jnsurrektionsa meen have tilsegtet sig en betydelig Fordeel over det Andermatiske Korps. Paris, 6 Okt. General Ney er allerede i Hanningen, for at samle det mod Sveits bestemte Korps.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Ligesaa er B. Haller afgaaet til Lausanne og Bern, for med Godt at bevæge begge Partierne til at føie sig efter Førstekonsulens Villie. Skulle Bernerne lade det komme til det Yderste, torde maaskee Wadtlandet, blive ganske revet fra Sveits og lagt til Frankrig.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Førstekonsulen arbeider i St. Cloud med erfarne Finanzerere inden lukte Dørre. J hans Kufferter skal nu befindes 200 Millioner i rede Penge, men som han kuns vil gribe til i yderste Nødsfald. J Paris klages meget over Pengemangel.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Neapel, 14 Septbr. En Flaade af 6 spanske Linieskibe er ankommen hertil, for at bringe vor Kronprinds og Prindsesse Maria, Prindsen af Asturiens Brud, til Barcellona. Admiralskibet, som netop hedder Prindsen af Asturien, er paa 120 Kan. og har 1200 Mand Besætning. Skibet er ganske af Cedertræ. Schaluppen, som Prindsen og Prindsessen skal hentes ombord med, er ganske beslaaet med massiv Sølv, og indvendig forgyldt. Officerernes Uniformer glimrer af Guld. - 2000 Md. neapolit Tropper ere herfra afseilede til Malta, for at besætte Øen, efter Freden i Amiens.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Wien, 6 Octobr. Besætningen her skal forøges til 20,000 Mand, hvorimod endeel tydske Rytterregimenter skulle skikkes til Ungarn, eftersom Hestesoderet, formedelst den tørre Sommer, er meget dyre, her.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Alle Personer, uden Forskiel, som her have intet at forrette og have ingen boesat Familie her, skulle skaffes bort, for derved at nedsætte Priserne paa Levnedsmidler og Huuslye. Saa har og Keiseren besluttet, at lade komme et stort Qvantum Bælgefrugter fra Udenlandet til Udsalg for billige Priser. Den skal nu og sættes Konventionspenge i Omløb, for at tvinge Vexelkursen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Amnestien for Passman Oglu veed man nu var ganske et Værk af fransk Mellemkomst. Paris, 6 Okt. Rygtet gaaer, at den helvetiske Regiering i Lausanne har seet sig tvungen til, at fortsætte Flugten derfra til Gens. Hvad Nytte Englænderne have draget af de hollandske Kolonier Surinam, Demerary &c. sees deraf, at de i Aaret 1801 førte deraf til England 30 Millioner Pund Sukker, ligge saa meget Kaffe og 9 1/2 Millioner Pd. Bomuld.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Den tyrkiske Keiser har foræret Førstekonsulen en udvalgt tyrkisk Hest og et Telt af orientalsk Pragt. Derimod vil Førstekonsulen forære ham mange kostbare Ting af Tapeter, Slaguhre, Vaaben &c.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Jmellem Piemont og de øvrige italienske Stader er nu oprettet en dobbelt Tolde Linie.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
J Toulon udrustes 2 Linieskibe og 3 Fregatter, bestemte formodenlig til Konstantinopel, London, 5 Octobr. Forbudet imod Manufakturisters Udvandring og Manufakturværktøiers Udførsel til Udenlandet er nu bleven fornyet. Straffen er 100 til 1000 Pd. Sterling og 2 Aars Fængsel. Desuden trues hver engelsk Undersaat, som gaaer ud af Landet og lærer en Fremmed sin Metter, med Tab at sin Formue og Borgeret i England.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Vore Floder ere nu aftakkede, paa 39 Linieskibe nær som ere paa fiernede Stationer.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
J Aconburi ere 3 Pagtgaarde og 6 Bønderhuse, afbrændte ved en Tienestepiges Forsømmelse.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Jndenlandske Efterretninger. Endnu er Skatteforordningen ikke paptiseret, men det ventes med Sikkerhed at saadandt vil skee inden saa Dage. For saavidt den angaaer Kiøbstæderne, angives dens Jndhold i Publito omtrendt saaledes: Alle Forhuse i Kiøbstæderne som vende ud til Gaden, samt alle Side og Baghuse, forsaavidt de ere indrettede til Beboelse, Huusholdning eller Verksteder blive opmaalte. Opmaalingen skeer udvendig efter Bygningens Længde og Bredde, hvorefter Qvadratalene fra Grunden af indtil Taget beregnes i enhver Etage. Loft og Qvistkammerne komme ikke i Betragtning. J Afglintens Bestemmelse, sees paa til hvor høi en Sum Bygningen er taxeret i Brandkassen. De som kun ere at satte til 200 Rd. eller ringere ere aldeles frie, for de øvrige erlægges af hver Etage, Kielderen iberegnet, en Afgift som er indrettet i Forhold til Husets Taxation fra 200 til 4000 Rd. Naar Bygningen er taxeret til 4000 Rd. og derover, svares 1 1/2 s. af hver Qvadratalen i Kiøbstederne, og saaledes fremdeles nedad, dog med den Undtagelse, at den Leilighed der beboes af Personer som nyde Understøttelse af Fattigkaffen er befriet for Afgiften. Paa Landet erlægges den ogsaa at alle Fabritbygninger, Kroer, Møller og de dertil hørende Huuse, som ere indrettede til Beboelse ligeledes af Lyststeder der tilhøre Kiøbstedernes Jndbyggere. Af alle øvrige Bygninger, som ikke ere indbefattede herunder svares ingen Afgift. For de Pakhuse som en re anlagte særskildt, ertægges Skatten i samme Forhold som af Husene, dog ikke meere end 1/4 s. for hver Qvadratalen. Afgiften tager sin Begyndelse fra sidste afvigte 1ste Octbr. af.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
J Klasselotteriet er No. 31259 udkommen med 25000 Rdr. i Jnspecteur Bies Konettion i Kiøbenhavn og No. 40,936 med Firesindstive Tusinde. Rigsdaler hos Hr. Clausen i Christiania. Saa er og No. 13433 udkommen med 100 Rd. og No. 3930, med 600 Rd. hos Hr. Sveistrup i Aalborg.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Fregatten Triton, Kapit v. Berger, er hiemkommen fra Middelhavet.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Det er nu bleven forbudet, at ingen Børn maae komme paa Assistentskierkegaarden ved Kiøbenhavn, naar de ikke ere i Selskab med deres Forældre eller Forresatte; ligesom og andre Mennesker ere advarede, ik te at beskadige de der plantede Træer og Blomster.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Den Tilladelse, at samtlige Professionister, som forarbeide Huder og Skind, kunne ved udsendte Kommissionairer paa Landet opkiøbe de behøvende raae Materialier, maae, efter igl. Resol. af 13 Aug. d. A. vedvare indtil videre.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Af Odense Kommitets Midler skal herefter aarlig udbetales 2800 Rdr. til Kathedralskolens Kasse; ligesaa afstaaes Chordegnens Tiende Giæs og Qvægtienden til de tathetetiste Skoler sammesteds. Frue Rosenberg, Enke efter Cancellieraad Hansen til Hesselmed i Ribe Stift, har testamenteret 300 Rdr. til et Hospitals Opbyggelse ved Aal Kirke, og til samme Hospital 2000 Rd., hvis aarlige Renter anvendes til 4 Hospitalslemmes Underhold og 4 fattige Børns Opdragelse. Desuden givet til et Landalmuebibliothets Oprettelse i Aal Sogn, 400 Rd. For Sielland er anordnet, at ingen Rettens Betient maa antage noget Stiøde til Læsning fra Retten, med mindre der følger Præsteattest med, om der ved Handelen er givet noget til de Fattige, og da hvor meget. Kuratorrers eller Revisorers Salariregninger i Stervboer skulle bedømmes og modificeres af Stiften, retten (Cancel. Skr. 16 Okt. d. A.)¬
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
J Norge skulle de grevelige og frieherlige Residentser, samt alle Sædegaarde, tage Deel i det offentlige Veiarbeide, ligesom allerede forordnet er for Danmark. Kgl. Resol. 1 d. M.)
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Cirtulairbreve i Sorøe Amt skulle befordres af Jorddrotterne selv fra Sted til andet, uden Byrde for Sognefogderne og Bønderne. (Canc. Skr. 12 d. M., Jammes Price er tilladt, at forevise Publikum, for Betaling, en levende ung Krokodil, Den 15 Okt. er den residerende Kapellan paa Læsøe J. Bloch, efter Ansøgning i Naade og med Pr. sion entlediget.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Aalborg, den 22 October. Prædikanterne paa 19 Søndag efter Trinitatis.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Froeprædiken. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Provst Claudi. Hr. Mørch. Frue Kirke Hr. Meden. Hr. Aspach. Hospitalstirten Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Aalborg Byenyt. Kopulerede. Den 22 October i Frue Kirke, Smedesvend Erenst Frederich Qvistdorff og Pigen, Karen Sørensdatter.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Døbte. Den 15 October i Frue Kirke. Mousat. Wilhelm Holler Nelhausens Datter Karen Marie; Fadderne: Mad. Christensen, Jomf. Møller, Kammerjunker v. Moltke, Hans Baj, Borgerlig Artillerie=Lieutenant Hans Aabel, Kiøbmandskarlene Simoni og Lund. Den 18 October i Budolphi Kirke, Kiøbmand Christen Helligsøes Søn Engelbret; Fadderne: Mad. Klitgaard, Jomf. Østerild, Kiøbmendene Anders Brinch, Rostrup og Helligsøe. S. O. i Frue Kirke, Arbeidsmand Jens Hougaards Søn Christian; Fadderne: Mad. Lund, Jomf. Seip, Kiøbmendene Jens Hvidberg og Michel Malling, Kobbersmed Christian Sindels, Rottermundt. S. D. Bager Peder Pedersens Datter Marie Magrethe; Fadderne: Mad. Mørch, Jomf. Aarslef, Agent Qvist, Regimentsselskiær Scheel, Borgerkapitain Niels Borup, Kiøbmandskarl Biørn. Den 21 October i Budolphi Kirke, Vershuusholder Lars Sørensen, Grindsteds Søn Søren; Fadderne: Mad. Krogh. Jomf. Vindzettel, Kiøbmand J. B. Malling, gaard. Skriverkarl Jochum Lund, Gartner Jacob Bruus Knud Pedersens Søn Peder Knudsen, 7 Aar og 10 Begravet. Den 16 October, Grenadeer, Maaneder.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Avertissements. hiemkalde min kiære Mand, Cancellieraad Broerholt, I Dag Morges Kl. 2 behagede det alvise Forsyn at ket sørgeligst bekiendtgiøres fraværende Slægt og Ven fra dette til et bedre Liv, i sit Alders 59de Aar; hvil ner.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Eskier den 19 October 1802. N. S. sal. Broerholts.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Subskriptionsplan. til at ville udgive en Samling af mine Poster, i mit ske Forsøg har fundet i Publikum, har jeg dristet mig Opmuntret af det bifald, som enkelte af mine poeti fatter, der ikke blot ønsker sig bifald, men ogsaa Kien saa strængt til Værks, som det er muligt for en For Valg af de Stykter, som jeg optager deri, skal jeg gaae deres Agtelse. Hele Samlingen vil udgiøre et Bind me Format som Hr. Bogtrytter Seidelins Samling af paa omtrent 20 Ark, trykt med samme Stiil og i sam danske Digtere. Da jeg ved den ulykkelige Ildsvaade, samling og hele Eiendom, end mindre end forhen seer som i Aar den 21 Maj fortærede min Bolig, min Bogningen, og med største Varsomhed maa vogte mig for mig i Stand til, at bestride Omkostningerne ved Tryk et Exemplar paa fiint Skrivpapiir 7 Mark. - J Aalskription paa denne min Samling. Prisen bliver for ethvert muligt Tab, saa indbyder jeg herved til Sub dall, hvor de som maatte ønske at eje denne Samling, borg modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Wan antegne. Allesøe ved Odense i Julii 1802. snarest mueligt ville behage at lade deres ærede Navne Jens Smith, Sognepræst for Allesøe og Næsbyhoveds Broby Menigheder. ved Gudumlund, hvortil Hs. Excellence Hr. Grev Jeg Undertegnede agter at anlægge en PapiirsfabrikSchimmelmann har lovet mig Grund til Bygningen de som her i Egnen ville indtræde som Jnteressentere i dette Anlæg behøves et Jnteressentskab, saa ønskes at samt den dertil udfordrende Steen og Kalt; men da til trykkeriet i Aalborg, hvor Conditionerne nærmere kan dette Anlæg, snarest muligt ville melde dem paa Bog erfares. Aalborg den 20 October 1802. Frederich Schert.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Hvo som maatte have noget retmæssig Krav paa S. T. Hr. Capitaine Baron v. Gersdorff, ville behage derom at melde sig hos mig Underskrevne inden fiorten Dage fra Dato, da efter den Tiid ingen Fordring mere antages. Aalborg den 22 October Grünner,
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Pr. Lieutn. ved 3die Jydske Jnfanterie Regiment.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Formedelst indtrufne Forhindringer kan det averteerte Assembleen Ball paa Compagnihuset den 28 i denne Maaned itte holdes, men udsættes derfore til Fredagen den 5 November, som hermed bekiendtgiøres for de respective Libhabere saavel inden som udenbyes fra Meller, Klupvært.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Skipper Jacob Smith med sin Schaluppe ved store Brygge beliggende, agter og 4 a 6 Dage at afseile til Kiøbenhavn, medtager Fragtgods og Passagerer. Aplborg den 20 October 1802.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Nogte Stykker gode Bornholmske Uhrer, er at faae til Kiøbs, hos Skipper Niels Møller i Marenturisgade.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Et Huus paa Frue Kirkegaard, indrettet til Boelig for en liden Familie, med 2 Under= og 1 Overværelse, Kiøkken m. m., samt en liden Have, er strax at faae til Leie hos Hans Ravntilde.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Tirsdagen den 2 November førstkommende biver holdet Auction, og om antagelig Bud skeer absolut bortsolgt en velopbygget Gaard med Grund, beliggende ved Synderport i Nibe paa dens Allgades vestre Side, bestaaende af 23 Fag Huus til Gaden, hvoraf de 10 Fag som er Bindingsvært og meest murede Vegge, er indrettet til 2de Stuer, Spisekammer, Giestkammer og Krambod, og de 13 Fag er indrettet til Sovekammer, Kiøkken, Brøggers, Saltebod, Porthuus og Portindkiørsel, og 5 Fag Huus i Gaarden indrettet til Kammer, Stald, Lade og Saltammer, en god Brønd i Gaarden, godt Gaardsrum en god Have med gode Frugttræer udi. Gaardens Bygninger er i Brandkassen forsikkrede for 590 Rd. Gaarden ligger meget beqvem for de som vil bruge Kiøbmandskab, Sildesiskerie og anden borgerlig Næring. Kiøbesummen for Gaarden kan imod antagelig Sikkerhed blive staaende til 13 Junii 103, og saasnart Auctionen er forbi tak Gaarden tiltrædes om forlanges. J bemeldte Gaard bliver og samme Tid bortsolgt et komplet Brændeviinstøi, samt endeel Boehave. Nibe den 18 October. H. Bæch.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Tiltrædelses Prædiken, holden for FrueMinighed i Aalborg og i Søndertranders Kirke, 14de Søndag efter Trinitatis 1802, af Andreas Peter Meden, Præst ved bemeldte Menigheder; saaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 6 s.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Næstkommende Løverdag den 23 October om Eftermiddagen Kl. 3, bliver ved offentlig Auction i Teglgaarden bortsolgt nogle fede Kiør og Stude, 1 Tyr. nogle Faar, Sviin og Giæs; hvortil Kiøber indbydes.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Samtlige Arvinger efter forrige Borger og Vertshuusholder her i Aalborg, afg. Clemmen Christensen, Kieldgaard og hans siden efter ved Døden afgangne En ste Johanne Gregersdatter, indtaldes herved at indfinde sig hos os undertegnede Skifteforvaltere med behørige Beviser om deres Arverettighed, og for deres Tarv under dette efter begge begyndte Stifte ifølge Loven at iagttage. Ligeledes indkaldes og enhver som efter bemeldte Afdøde kunde have noget at fordre, saadant med lovlige Beviser og Kravets Rigtighed for os inden den ved Loven befalede Tids Forløb at anmelde. Aalborg d. 26 Oct. 1802. Top. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Jfølge Forening ved Forligelses=Commissionen heri Byen, og derefter meddeelte Separations Bevilling, af 16 August d. A., er der imellem mig og Hustrue Mette Cathrine Christensdatter skeet Adskillelse fra Bord og Sæng. J den Anledning, da vi saaledes lever fraskildt hver for sig, anmodes alle og enhver, ikke at betroe bemeldte Mette Cathrine Christensdatter noget paa mit Navn, da jeg efter forestaaende passerede ei finder mig pligtig til at betale samme. Aalborg den 13 October 1802. Christen Hau, Borger og Skippet.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Credi og Debitorer udi Stervboen efter afdøde Christen Pedersen, Fæstegaardmand paa Giettrup Gods udi Uldsted Bye Kier Herred, Aalborg Amt, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Plataten af 26 October 1792, at møde ved Skiftets Foretagelse 6te og 12te Ugersdagen den 9 Novbr. og 21 December d. A., udi Stervboegaarden i bemeldte Uldsted, de første forat anmelde og beviisliggiøre deres Krav, og de sidste for at betale hvad de ere skyldige. Høelund den. 2 October 1802. Paa Stifteforvalterens Vegne. A. Müller.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Paa Aaes Gods i Taars Sogn, Hiøring Amt, er ved Døden afgaaet Huusmand Morten Larsen i et HuusSchrold kaldet, og strax efter Dødsfaldets Anmeldelse blev hans Efterladenskaber registeret og vurderet. Efter Anmeldelse skal hans Arvinger foruden en umyndig Søn hjemme i Stervboet) være 4 Pigebørn, hvis Opholdsteder ingen vidste at give nogen Oplysning om: thi indkaldes ovenmeldte Arvinger og om flere skulde være til, da disse med, at møde med behørig Legitimation inden 12 Uger fra Dato. Til Efterretning for Arvingerne meldes, at ingen Arv kan ventes formeddeelt Boets Ubetydelighed. Ages den 2 October 1802. F.Udbye.
Jyske Efterretninger, 1802-10-22
Paa Biørnsholms Gods i Sleth Herred er ved Døden afgaaet Anne Marie Wogensdatter, som sad tilhuse i det saakaldede Paykiær Skiøtthuus, og strax efter Dødsfaldets Anmeldelse blev hendes med efterler end Mands Christen Nielsens fælleds Efterladenskaber registeret og vurderet. Hendes Arvinger blev anmelde at være: a) En Heelbroder navnlig Niels Wogensen, boende i Seit paa hin Side Horsens; a) En Heelsøster Kirsten Wogensdatter, givt, men død og har efterladt sig Børn men hvor mange vidste Enkemanden ikke af angive dog vidste han at hun havde en Søn, navnlig Niels Nielsen og skal boe i et Huus Lykhuset taldet, 6 Mile paa hin Side Viborg, og en Søn Jørgen boende i Scit. Disse saavelsom flere, om flere maatte være. indtaldes herved 3de Gange i de Aalborgske Jydske Efterretninger om de maatte sinde fornøden at møde dette fattige Stervboe med 12 Ugers Varsel. Til Efterretning for Arvingerne meldes, at en Stiftesamling er berammet i Stervboet den 1 Novb. førstkommende, Creditorerne ville og til samme Tid behagentlig give Møde. Løgstøer den 23 September 1822. J. Scharling, Skifteforvalter.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Paris, 8 Oktobr. Jhenseende til Helvetiens Anliggender, opstilles egentlig 4 Armeekorpser, nemlig eet paa 12 til 15000 Mand ved Versair, eet ved Besancon, eet ved Hünningen og endelig eet ved Genser=Søen. Dersom de berner Jnsurgentere og de smaa Kantoner nu ikke lægge Vaabnene ned, vil det ulykkelige Sveits om kort Tid være oversvømmet sen franske Soldater.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Da de engelske Manufakturvare ere en Svøbe for det faste Lands Erhvervstid, saa fordobbles nu Opsigten langs Rhinbredden, de bataviske Grændser, og i alle vore Søehavne for at forhindre Jndførelsen, paa det franske Gebeet.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Ved den diplomatiske Audienz igaar forestillede ogsaa den kgl. danske Gesandt Præsidenten i det danske Cancellie, Grev Moltke, og den til Lissaborgaaende danske Gesandt, Hr. v. Kaas, for Førstekonsulen. Blant 36 Englændere, som forestiltes, befandt sig en Major Allan, som ved Seringapat nams Bestormelse havde gjort sig berømt ved med legen Livsfare at trænge ind i Tippo Saibs Pallads, for at redde denne ulykkelige Regents Koner og Børn.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
En Mængde Musik= og Theaterelskere have forlenet sig, for i Vinter at opføre dramatiske og lyriske Atheneer. Venus, Pallas, tilligemed Herkules's Manuskripter og andre rare Oldsager ere underveis til Marseille, for at opbevares i det pariser Museum. Paa det seneste Marked i Beaucaire var den Vare for 61 Millioner, hvoraf blev solgt for 40 Millioner. Men der var ogsaa 100,000 Mennesker til Marked og der ankom 217 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Blant de i Louvre udstilke Opfindelser vare nogle Hiul uden Nav, som af Sagkyndige anprises meget til Brug ved Artilleriet; skiønt Kudske og Vognmænd paastaae, at de due slet intet.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Borgerinden Filibert i Anzin er i hendes 58de Aar nedkommen med en frisk og rask Pige. Faderen er 66 Aar gammel.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Af Hr. Neckers afdøde Gemalindes lærde Efterladenskaber er udkommen et Skrift med Titel: a Betragtninger over Egteskabskilsmisse. Ogsaa Datteren arbeider paa et nyt Værk. Spradebassene lade sig nu see paa Gaderne i gjen i elegante sorte Klæder, friserede og pudrede, med Haarpunge og Galanteriekaarder, akkurat ligesom før Revolutionen.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Efter de nyeste officielle Efterretninger er alting vel paa St. Domingo og Guadeloupe. Dødeligheden giver efter. Negerne giøre kun Opstand i smaa Hobe, og sattes Vaaben, da man alt har frataget dem 40,000 Flinter. Admiral Lacrosse har paa Guadeloupe igien tiltraadt sin Post som Generalkapitain. Ved Martiniqve vare over 40 franske Skibe ankomne, og havde gjort god Handel.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
2 unge Franskmænd lokkede i disse Dage een af vore rigeste og anseeteste Negocianter hiem i deres Logis, hvor de ved at holde Pistoler for ham vilde have tvunget ham til at underskrive en Vexel paa 11000 Franker, ventelig af Taknemmelighed fordi han ofte havde givet dem Middagsmad. Men han blev dem for klog, og begge de unge Herrer sidde nu arresterte, Samtlige i Udenlandet staaende franske Gesandter have faaet Ordre, at give deres Domestiker Forstekonsulens Livree, grøn med Guld, Førstekonsulen sagde i Søndags til 5 Præste fra Lyon, som bleve ham forestilte: a Det giør mig ondt, at Præsterne i Lyons Stift ikke kunne forliges. Den katholske Religion prædiker Forsoning. Jesu Religions karakteriske Dyd fordrer Kierlighed.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Hvad skulle de Verdslige nu tænke om de Præster, der ikke ville forglemme og tilgive, Sandelig, allevegne hvor jeg hører, at Præster vise sig intolerante: slutter jeg, at de prædiker, en Moral, som de ikke udøve og at kun verdslig Handel beskjæftiger dem. Sveits, 4 og 8 Okt. Jgaar har man slaaes. paa den hele Linie. Hans Exellence, General Bach. mann, angreb Kl. 3 om Natten Regieringsarmeen. ved Murten, imedens General Auf der -Maur trængte igiennem en meget fast Skovegn, for at fordrive Fienden fra Paafuglskoven. Alt lykkedes. Regieringens Armee blev bragt paa Flugten. Ved Dompierre vilde de Flygtende have sat sig igien; men ogsaa der bleve de sprængte fra hinanden og tilbagedrevne paa alle Kanter, og endnu sildig Aften blev Payerne indtaget efter en stærk Kanonade, hvor de seierrige Jnsurgentere gjorde 400 Md. Fangne og erobrede 3 Kanoner. Den 5te har Freyburg overgivet sig ved Kapitulation og Besætningen er gjort til sange.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Regieringen i Lausanne kom herover i heftig Uroe. Den vilde just have flygtet til Gens, da pludselig B. Rapy, Førstekonsulens Generaladjutant indtraf, og bekiendtgjorde Senatet Bonapartes Proklamation, og hvorefter han strax aftriste til Bern, for ogsaa at meddele Jnsurgenterne den. Senater erklærede: at det antog Proklamationen med hiertelig Taknemmelighed og skulle fuldkomment føie sig efter dens Jndhold. Nu kommer det an paa, om Jnsurgentregieringen i Bern vil sige det samme, som er at formode, da der meldes fra Strasborg, at de franske Troppers Forsamling ved Hünningen allerede har gjort stort Jndtryk, saa at Contrarevolutionsanstalterne gave øiensynlig efter.
Jyske Efterretninger, 1802-10-26
Førend man havde Kundskab om Førstekonsulens Proklamation, vare begge Partierne yderst forbittrede paa hinanden, og de bevæbnede Bønder sparede hverken Christne eller Jøder. - Jnsurgentarmeen, som den 3 seirede over Regieringsarmeen, var omtrent 40000 Md. stærk.