JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1803-05-16
Fredagen den 20 Maj næstkommende om Formiddagen Kl. 9 bliver udi Skive Raadstue foretaget offentlig Li K citation, over bemelte Raadstues Jstandsettelse og Reparation som efter Synsforretningen vil koste omtrent 180 T. Rixdaler.
Viborger Samler, 1803-05-16
Nogle Tønder meget god Sæde=Boghvede, faaes tilkiøbs paa Bogtrykkeriet i Viborg.
Viborger Samler, 1803-05-16
Trykfeil i No. 33. 6te Spalte 3 Linie fra Enden Almind, læs: Hiermind.
Viborger Samler, 1803-05-19
No. 40
Viborger Samler, 1803-05-19
London den 6te og 7de Maj. Jmedens man endnu her var i Tvivl om, hvad Ende Underhandlingerne ville tage, skeete her den 5te et uhørt og endnu uprøvet Bedrageri. Der kom nemlig Kl. 8 1/2 om Morgenen et Menneske klædt som Stats bud, med Støvler og Sporer paa og med en Støver, huus billede paa Kiolknappene til Lordmajorens Gaard, udgav sig for et Bud fra det udenlandske Departement, og sagde han havde et Brev til Lordmajoren. Lordmajoren var netop ikke hiemme, og han bad Tieneren, efterat han havde viist sig urolig over, at han ej var tilstede, at levere ham det i egen Haand. Brevet var rigtig forseglet med Lord Hawkesburys Vaaben.
Viborger Samler, 1803-05-19
Lordmajoren aabnede det saasnart han kom hiem og fandt følgende skrevet der: "Dovningstreet Kl. 8. Morgen. Lord Hawkesbury anbefaler sig Lordmajoren, og har den Lykke at melde ham, at Underhandlingerne mellem England og Frankrig ere endte paa venskabelig Maade, Lordmajoren havde ikke saasnart læst dette Trøstelige, førend han selv afskrev det og lod det opslaae paa sin Gadedør til Alles Efterretningen anden Afskrivt sendte han til Loyds Kaffehuus og med Originalen skyndte han sig paa Børsen, hvor Fondene, ved denne Efterretning, strax steeg fra 65 til 71. Da han Klokken 10 om Formiddagen kom derfra hiem, skrev han et Taksigelsebrev til Hawkesbury. Strax efter komBankeer Goldsmith til ham og, tvilende om Freds efterretningen, forlangte at see Originalen. Saasnart han havde seet noget paa den, erklærede han den for falsk. Lordens Haand var temmelig got efterskrevet; men Seglet var revet af et andet Brev og behændig klistret paa Konverten. Nu tog da Lordmajoren Brevet af sin Gadedør og sendte Bud til Børsen for at fortælle Bedrageriet. Derpaa faldt Fondene til 63. Kl. 12 bragte et Bud fra Skatkammeret ham og en Note fra Vansittart med Forsikring om Bedrageriet. Enden derpaa blev da: at Lordmajoren har udlovet en Belønning af 3000 Rd. for den der kand opdage ham, Brevdrageren, og Børsen har kasseret alle Penge handlinger som skeete der den 5te Mai og nedsat en Kommission til at undersøge de negocerede Summer.
Viborger Samler, 1803-05-19
Over 400 Pengemæglere have alt indgivet deres Regninger, og een af de kiøbte Bankosedler d. 5 Maj for 3 Tønder Guld til den Commission, der afbetaler Nationalgielden, til 70; men Banken erklærede strax, at den ej gav meere, end 64. Dette skammelige Bedrageri er vist opfundet af nogle der for stærkt have spekuleret paa Bankosedlernes Stigen og da det nu slog feil, paa denne bedragerske Maade have søgt at sælge dem og da maget det saa, at de strax have faaet Penge for dem, hvorover alle de, der den 5 Maj have betalt med Penge, ere skammelig bedragne. Penge mæglerne have lovet 30000 Rd. til den, der opdaget Ophavsmanden af Løgnen.
Viborger Samler, 1803-05-19
Paris den 4de Maj. Allerede i Gaar bleve alle her residerende Ministre bekiendtgjorte fra Regieringen, at den engelske Ambassadør Whitworth havde søgt om Reisepasse, dem man og ville udfærdige og at Andressy til samme Tid var befalet, at forlade London. Endskiønt man i Dag siger Whitworth er reist, taler dog Monitøren intet derom. Et Par af vore Aviser, neml. Cabinetsnøglen og Argus taler kuns om, at det krigslystne Parti i England nu har vundet Seir og at Krigens Stormklokke først er ringet i St. James; men de forsikre tillige, at Frankrig har forberedet sig til alvorlig Modstand paa det faste Land og sendt fornemme Officerer til alle de europæiske Hoffer for at give Oplysning om Frankrigs Hensigter og dens Regierings Arbeider under det engelske Krigsparties Jntriger. Omendskiønt der vel altsaa ingen Tvivl er om Krigens snare Udbrud, har man dog denne Postdag følgende med Fredens Vandfarve tegnede Efterretninger fra Hamborg den 12te og Altona den 13de Maj. Hamborg. Den 1ste Maj kom hertil en Stafet fra Paris, der gik derfra den 4de om Formiddagen. Den blev herfra sendt til et fremmed Hof og medbragte den bestemte Efterretning, at Lord Whitworth var reist fra Paris den 4de Maj Kl. 5 om Morgenen, uden at tage Afsked med nogen. (At intet Handelshuus her har faaet Stafetter herom, undrer man dog over.) Adskillige Privatbreve, daterede den 4de, sige derimod :at Whitworth som han stod i Begreb med at reise og hans Vogn allerede i nogle Timer havde holdt for Døren, havde, efter en modtagen billet fra Talleyrand eller Bonaparte (som andre sige) ladet den spænde fra igien og begyndt nye Underhandlinger. Andre lade den russiske Gesandt Grev v. Marcoff være den, der afholdt ham fra at reise. Og atter andre lade ham blive syg, men hans følge og Tøj være paa Veie til England. Londonske Efterretninger daterede den 7de Maj Kl. 6 om Aftenen, lægge til det ovenforanførte, at Lordmajoren var fra Ministeren meldet, at han intet bestemt kunne sige ham om de nye Fredsrygter.
Viborger Samler, 1803-05-19
Altona. Et troværdigt Pariser Brev af 4de Maj siger og, at Whitworth ikke er reist Efterat Whitworth, hedder det deri, hele Dagen den 3 Maj havde ventet paa de forlangte Reisepasse, har han i Nat, efterat have modtaget nogle Linier fra Minister Talleyrand, ladet sin Vogn spænde fra igien og i Dag siger man, at der attter underhandles " Endnu en senere Efterretning kommen til Altona den 13de Maj, med overordentlig Leilighed fra Paris, derfra afgaaet d. 6te Kl. 12, siger, at Whitworth endog da var der og havde sendt en Koureer til London. Den 5te blev i Paris det Lovgivende Raad, Tribunatet og Senatet sammenkaldte, for at anhøre et Budskab fra Regieringen over de engelske Anliggender; men der kom intet Budskab, og derved er Haabet om nye Underhandlinger bestyrket.
Viborger Samler, 1803-05-19
Paris den 5te Maj. (over Holland) Lord Whitworth har, efterat han havde faaet sine Reisepassei Gaar og bestemt at reise Kl. 5 i Morges, opsat Afreisen, hvorfor veed man ei, da Monitøren saa ganske tier derom.
Viborger Samler, 1803-05-19
Wien den 4de Maj. Bliver der Krig med Frankrig og England skulle 40000 Md. Østerrigere trække til Jtalien for at besætte Grændserne af Jstrien, Dalmatien og det Venetianske.
Viborger Samler, 1803-05-19
Amsterdam den 7de Maj. De nye Krigsrygter foraarsage her en desto større Bekymring, da 25 af vore rigladte Skibe ere paa Hiemreise fra Batavia og fra vore vestindiske Colonier.
Viborger Samler, 1803-05-19
De Pariser Fonds ere faldne endnu mere, nemlig fra 52 til 49 1/2. Vestindiske Vahre steg derimod 15 Proc.
Viborger Samler, 1803-05-19
Pariser Privatbreve sige: at General Massena skal kommandere i Jtalien, Moreau i Tydskland og Macdonald i Holland, om fornøden giøres.
Viborger Samler, 1803-05-19
Magistraten i Vliessingen modsiger det Rygte, at den franske General Monnet forlangte et Sølv Tafselservice og sligt af Vliessingen.
Viborger Samler, 1803-05-19
Blandede Efterretninger. En Borger i Brussel har ladet et Brev indrykke i Journal de Paris imod de deri overdrevne Beretninger om den Maade, paa hvilken man i Brussel agter at imodtage Bonaparte. Jsær støder han sig meget over, at der er bleven fortalt, at den Kniplings Kiole, der forfærdiges til Konsulinden, skulde væsenteres hende paa et Guldfad, hvilket han formoder at være fortalt af en Guldsmed og forundrer sig over, at man ikke har fortalt, at Stadens Nøgler skulde overleveres Bonaparte i en Kniplingspose.
Viborger Samler, 1803-05-19
Hertugen af Meklenborg bliver nu og Kurfyrste. De andre nye Kurfyrster anordne nu deres Titler og de Ceremonier med hvilke denne ny Værdighed, skal indføres.
Viborger Samler, 1803-05-19
De Jnsignier Keiser Paul lod forfærdige for Maltheserordenens Stormester, neml. en Guldkrone, Dolk o. s. v. sendes nu fra Petersborg til Messina. Keiser Alexander tillader nogle fornemme russiske Geistlige at bære en Guldkiede om Halsen med Kors i 33 faae Lov til at bære siolette Fløiels Kalotter, som Udmærkelsestegn.
Viborger Samler, 1803-05-19
Aschaffenburgs Kurfyrste har nu antaget Prædikatet Ertskantsler.
Viborger Samler, 1803-05-19
J England søges stærk efter danske Skibe til Fragter i Middelhavet, for den ventede Krigs Skyld, da man frygter at miste sine egne.
Viborger Samler, 1803-05-19
Mange Hollændere deponere deres Penge i Londons Banke, for at have dem i Sikkerhed naar Ufted begynder.
Viborger Samler, 1803-05-19
Hamborg Penge-Cours den 10de Maj. Schl. Holst. Spec 1 3/4 Procent slettere, end Banco. Danske Speciessedler 24 1 ½ Proc. slett, end Spec. Banco. Khus. Bankosedler 38 1/2 Proc. slett., end Species. 100 Rd. Khns. Bankosedler i Schl. Holst Cour 90 1/2 Rd. -1 Rd. dito. i dito 43 1/Lskl.
Viborger Samler, 1803-05-19
Kiøbenhavns Penge-Cours den 13de Maj. Danske Bankosedler 38 ½ Procent slett., end Species, 80 Rdl. Species, dansk Courant Rdl. 110 - 48 Skl. 1 Rdl. dito . . i ditto 1 Rdl. 37 Skl. Diskonto 8 Procent.
Viborger Samler, 1803-05-19
Jndenlandske Efterretninger. Til Directionen for det danske asiatiske Compagni er indløben den behagelige Efterretning fra Capt. Tranberg, som fører Skibet Kronprindsen, at han var ankommen til Angri og laae sammesteds den 9de Octbr. 1802 seilklar at fortsætte Reisen til China. Alting var vel ombord. Ligeledes er indløben den behagelige Efterretning fra Capt. Hans From, som fører Skibet. Prindsen af Augustenborg, at han den 17 December 1802 lykkelig var ankommen paa Sago Rehd i Ben galens Revier, alting vel inden Borde.
Viborger Samler, 1803-05-19
Skibsfarten igiennem Sundet er meget levende fra Nordsøen. En Capt. Kratz af Altona fra Bajonne til Helsingøer, Kiøbenhavn og Stettin, er total forliist paa Anholt; af Ladningen er circa 600 Oxehoveder Viin bierget.
Viborger Samler, 1803-05-19
Appellationsretten i London har den 25de f. M. bekræftet den ved Admiralitetsretten over det Danske Skib Grev Bernstorff, Capit. Belmore, tillige med sammes i Batavia indtagne Ladning, afsagte Confiscationsdom og har altsaa den af Handelshuset Blacks Enke & Comp. i Kiøbenhavn indlagte Apel været frugtesløs.
Viborger Samler, 1803-05-19
J Sverig har man nu fundet, at den sikreste Tid til Frugt og Løvtræers Beskiæring i kolde Climater, er enten efterat Frosten har begyndt om Efteraaret, eller tidlig om Foraaret før Frosten endnu har holdt op.
Viborger Samler, 1803-05-19
J Sverig er opfunden en meget ubekostelig Puds til Vægge og Gibslofter. Man tilbereder Leervand som sædvanlig i en nedgraven Tønde, indtil det bliver som en tyk Velling, opøser det siden i en Kalkbænk, blander deri 2 til 2 1/2 Fjerding lædsket Kalk i 6 til 8 Spandfulde Leervelling. Dette blande til det bliver en Grød, derefter blandes deri 1 eller 1 1/2 Tønde Hør avner (hvorfra først de grove og lange Straa ere borttagne) og omrører det vel, som er en Times Arbeide for 2 Personer. Denne Bedækning er siden saa fast at man i Sverrig, hvor den har været brugt i Træhuse, har hugget Vinduer igiennem, uden at den har revnet paa andre Steder, end hvor man hug. Tømmeret berøres ikke, men hakkes.
Viborger Samler, 1803-05-19
Kongen af Sverrig har forhøjet Konvojafgivten af Salt fra Middelhavet fra 5 Skl. 3 Rundstykke til 10 Skl. 6 Rundstykke pr. Tønde og af andet Salt ligesaa dobbelt imod før. Til Portugal udskibes i Sverig meget Jern og Staal. Prisen holder sig endnu højt herpaa.
Viborger Samler, 1803-05-19
En Mand i Hamborg har i sidste 11 Decbr. Termin indskudt 40000 Rd. i den danske Tontine af 1800 for 5 Børn.
Viborger Samler, 1803-05-19
I Haderslev har man anholdt de 2de fra Aarhuus civile Arrest undvigte Jøder. En Commando er afgaaet derfra for at afhente dem.
Viborger Samler, 1803-05-19
Hs. K. H. Hertuginden med H. D. Hertugen, af Augustenborg, en Prinds og 2 Prindsesser, samt Følge, ankom til Odense d. 11 Mai Eftermiddag Kl. 5 1/2 og fortsatte næste Morgen Kl. 6 Reisen til Augustenborg over Assens.
Viborger Samler, 1803-05-19
Fregatten Freia er kommen fra Nordsøen til Khhn.
Viborger Samler, 1803-05-19
Capitain Stage med Chinaskibet Lovisa Augusta var paa Udreisen d. 17 April efter en svær Storm i Behold paa Høiden af England.
Viborger Samler, 1803-05-19
Kadetfregatten er gaaet til Østersøen den 13 Maj.
Viborger Samler, 1803-05-19
Den 20 Maj agter Hs. Majestæt Kongen og de høikongel. Herskaber at begive sig til Frideriksberg Slot.
Viborger Samler, 1803-05-19
Fra den 10de til 13de Maj ere til Kbhn. indkomne Capt. Kryger fra St. Croix og 8 Nordamerikanere, alle med Sukker, Rom, Kaffe, Riis, Tobak, Bomuld og Farvetræ. Ostindiskibet Admiral Chapmanaf Kbhn. indkom med ostindiske Vare, Skipper Lorents Brun afgik sidste 2 Maj fra Helsingøer og var næste Dags Middag Kl. 2 færdig til at losse ud ved Drammen i Norge.
Viborger Samler, 1803-05-19
Ledige Embeder. Birkeskriver-Embedet ved Kjøbenhavns Rytter=Districts Birk, Kamble Sorenskriverie i Bradsberg Amt, Tyregod og Vester Sognet, i Ribe St. 200 Rdlr. Valle Sognek. i Christiansands St. 192 Rdlr. Byefoged- og Byeskriver-Embedet i Skagen; Veier= og Maaler-Tjenesten, sammesteds.
Viborger Samler, 1803-05-19
Befordringer og Afgang. under det danske Cancellie: Personel-Kapellan til Rakkestad Præstegjæld i Agershuus St. P. H. Hertzberg, confirmeret til Sognep, for Qvindherreds Præstegjæld i Bergens St. Personel-Kapellan for Skjolds Præstegjæld, J. P. Hveding, ligeledes til Personel-Kapellan for Hielmelands Præstegjæld i Christiansands St. Personel=Kapellan for Gudum og Faberg Menigh. P. S. Sidelman, ligeledes til Sognep. for Guldager Menigh. i Ribe St.; P. Grindberg ligeledes til Vrager i Molde; Esqvadrons-Chirurg ved det holstenske Rytter=Reg. M. Hansen, besk. til Districts-Chirurg paa Eilandet Fanøe under Ribe St.; Districts=Chirurg i Løgstøer, J M. Wensch, til Districts-Chirurg i Sæbye og Skagen med underliggende chirurgiske District.
Viborger Samler, 1803-05-19
Under Rentekammeret: Skovrideren ved Sorøe Academies 2det Forstdistrict, O. Ramløse, efter Ansøgning, i Naade entled. fra denne Tjeneste, der igjen er anbetroet den constituerede Skovrider ved PetersgaardsGodsers Skove, C. Saust; Skovfogden ved GrydebiergSkoven paa Sorøe Academies første Forstdistrict, Holtz. førster A. Randrup, udn. til Skovrider ved det bestemte Skovanlæg paa Randbølle Hede.
Viborger Samler, 1803-05-19
Under General-Toldlammeret: Consumtions=Betient P. Hytter, i Kierteminde, efter Ansøgning, i Naade entled. fra Tienesten, som herefter indgaaer.
Viborger Samler, 1803-05-19
Toldbetient C. Lindtner, paa Bagholmen paa Bergens Leed, hvis Tieneste ligeledes ophører, i Naade og efter Ansøgning entlediget.
Viborger Samler, 1803-05-19
Døde. Kbhn. Commander Christian Lütken. Christiania i Norge; Stiftoverrets Assessor Balthasat Sechman Fleischer, 36 A. Kørbech i Fyen: Jomfr. Lovise Kastrup. Husum: Doctor Medicinæ Wiggers, 92 A. Horsens: Sadelmagermester Frederich Sonnen borg. Viborg. Christian Thygesen, 92 Aar.
Viborger Samler, 1803-05-19
Copulerede. Viborg. Ungkarl Frantz Jsac Bubemann, Frimester skræder og Pigen Mette Marie Pedersdater.
Viborger Samler, 1803-05-19
Bekiendtgiørelser. At jeg Gotlid Sonnenborg Borger og Sadelmagermester i Horsens, i næste forestaaende Viborg Omslags Termin, udi min, sidste Vinter afdøde Broders Friderich, Sonnenborgs Sted, agter at opreise en Botik, i og ved Apothekerens Gaard i Viborg, hvor som sædvanlig alle Slags Sadelmager Arbeide er at bekomme. Og til den Ende udbeder mig, af de Høi= og Respective Herrer, som sædvanlig har beæret min afgl. Broder med deres Handel, at de lige behagelig i forestaaende Termin ville forunde migsamme, Forsikrende enhver om Arbeiders Godhed og reele Behandling. Saa ville og de, som har bestilt Arbeide hos min afdøde Broder, som ei endnu er afleveret; saavelsom de der skylder ham Penge for leveret Arbeide, behagelig samme Tid og Sted hos mig modtage og afgiøre saadant; hvortil jeg som Arving af Stedets Magistrat er Committeret. Mandagen den 23de d. M. om Formiddagen Kl. 10 lader jeg ved offentlig Auction i min iboende Gaard bortsælge min sal. Mands Bibliothek, bestaaende af en stor Deel indbundne Bøger udi forskiellige Sprog og Videnskaber, en nye Reise=Vogn med 2de Læder Agestole og en Træe dito til tve Personer, 2de gode Kiør m. v. adskilligt Ind- og Udboe. Thi ville Liebhavere behagentlig indfinde dem. Viborg den 14de Mai 1803. Mette Marie Munch, sal. Rogerts.
Viborger Samler, 1803-05-19
J den Tidemandske Klubgaard ere endnu 2de Værelser bortielede i forestaaende Term.
Viborger Samler, 1803-05-23
No. 4.
Viborger Samler, 1803-05-23
London den 10de Maj. Natten til den 7de kom rigtig nok Statsbuddet Sylvester som Koureer hertil fra Paris, med den Beretning at Lord Whithworth, i det Øjeblik han ville staae til Vogn, havde faaet en Note fra Mr. Talleyrand, som sagde: at han havde faaet nye Forslag til Hs. Herlighed og at han troede at de ville bevæge ham til at opsætte sin Reise og oppebie den engelske Regierings derpaa givende Svar; hvorpaa Lorden og blev Svaret blev herfra meget hastig expederet. Kongen blev hentet fra Vindfor samme Morgen; et Statsraad blev holdt Kl. 11 og strax efter fik Sylvester Besked og var den 8de Kl. 10 1/2 Morgen allerede paa Veien over Vandet fra Dover til Boulogne. Man mener almindelig, at de franske Forslage ei bleve antagne. Man støtter denne Formodning paa følgende: 1) At Rustningerne, siden Sylvesters Ankomst fordobles. Matrospresningen udstrækkes nu til alle Søestæder; flere Krigskibe ere befalede udrustede og nye byggede; men dog allermeest 2) Af Mr. Addingtons og LordPelhams Udtrykke i deres Taler i Parlamenterne i Gaar. Addington sagde i Underhuset "uforudseere og uventede Omstændigheder, der dog den 11te Maj maatte være gante afgjorte, havde forhindret Whitworths Afreise og han bad Huset og Forladelse, fordi han ikke som hans Løvte var, i Dag kunne sige det Enden paa Underhandlingerne." Statsekretær Pelham sagde mere bestemt i Overhuset "Whitworth har troet sig forpligtet til, efter Talleyrands Anmodning, at burde sende nye Forslag fra den franske Regiering hertil og oppebie Svar herfra og, indtil dette indløber, opsætte sin Afreise fra Paris. Nødvendigen maae man altsaa oppebie denne korte Tid, førend jeg kand give Huset de lovede Efterretninger Underhandlingerne angaaende; men, den franske Regierings sidste Forslage seer jeg ikke at være af den Art, at de kunne bevirke nogen Forandring i disse Efterretninger. Lægger man hertil det Visse 1) At Adm. Nelson efter en lang Samtale med St. Vincent, er i Dag reist til Charam, for at gaae ombord paa sit Flagsskib Victory paa 112 Kanoner og kommandere i Middelhavet; 2) At der er beordret en Hurtigseiler proviantereret til en lang Søerelse, og at ingen Mand kommer fra Borde; 3) At 8 nye Linieskibe bygges i Portsmouth og Tropper sendes til Jrland og 4) At 6 Ostindiefarere, der alt vare afseilede fra Portsmouth, ere atter hentede tilbage og betydede, at de ej maatte gaae bort uden Konvoi; Saa er der saare Lidet der holder Fredens Spindelvæv.
Viborger Samler, 1803-05-23
Ambassadør Andreossy har gjort Afskedsvisit hos Sir Joseph Bancks og flere af sine Venner. Han talte rørt om det nære Fredsbrud imellem disse Lande. (Ja, det hædrer virkelig Andreossy, at forene godmodig Menneskefølelse med sin høie Rang som Minister, naar det vanhædrer enhver den, der glad kand tale om, tænke sig, see og høre den usigelige Jammer Europa nu atter trues med.)
Viborger Samler, 1803-05-23
Adskillige fornemme Englændere, Hertuger &c. og mange andre i Paris værende Privatmænd komme i Hobetal hjem igien, ligesom Bierne snurre hiem til deres Kube, naar det paa en delig Sommerdag trækker op til en hastig Tordenregn.
Viborger Samler, 1803-05-23
Ministrene ynde slet ikke, at Whitworth lod sig bevæge til at opsætte sin Afreise.
Viborger Samler, 1803-05-23
En af vore Aviser angiver det engelske Ultimatum og de sidste nye franske Forslage, saaledes: A. Det engelske Ultimatum: 1) De franske Tropper rømme Holland. 2) Schweits faaer en fri Regieringsform. 2) Maltha bliver i nogle visse Aar i engelsk Værge, indtil dens Uafhængig hed fuldstændig sikres England. B. De sidste franske Forslage eller Svarpaa ovenstaaende: Til 1) De franske Tropper skal vorde trukne ud af Holland. Til 2) Man vil underhandle herom; thi det er og Førstekonsulens Villie, at sætte Sveitserne istand til, at indrette sig en fri Regieringsform. Til 3) Den lange foreslagne Termin modsiges og en kortere Tid foreslaaes. Derimod tilbyder den franske Regiering, at formaae Kongen af Sicilien til, at England faaer Øen Lampedusa med Souverænitets=Ret. Ere disse Forslage ægte, som man ikke kan vide, saa vise de dog, at Frankrig derved skaffer England et fast Sted i Middelhavet, hvorfra Levantens Handel kan forstyrres eller begunstiges, ligesom og erkiender Englands Ret til at blande sig i Fastlandets Anliggender.
Viborger Samler, 1803-05-23
Øen Lampedusa, (forhen Calypso kaldet,)er 20 engelske (omtrent 5 danske) Mile i Omkreds, den ligger i Middelhavet imellem Maltha og Afrika. Den er ubeboet, uden for saavidt, at en Maltheser Præst boer der som Eremit og har et Kapel, der er indviet Jomfru Maria. Han er tillige Vært for Søfarende der lande og Pillegrimme, der af Andagt besøge Kapellet og ham. Han dyrker Korn og Havefrugter og har Qvæg. Øens Kyster vrimle af Fiske, og den frugtbare Jord frembringer mangfoldige vilde Oliventræer. Den har en god Havn. Fra Susaa i Afrika, Gjorgenti i Sicilien og Maltha ligger den omtrent 190 engelske (25 danske) Mile, og forbi Øen passere Skibene fra og til Levanten. J Krigstider, kand en Flaade ligge her ligesaa got, og bedre i Skjul, endet Livorno. Krigsfornødenhederkand Den saae langt bedre Kiøb fra det jorte Hav, end fra Jtalien og Proviant fra Afrikas Kyster og Sicilien. J Historien er den mærkværdig af, at Keiser Carl den 5tes Flaade strandede der i Nærheden, i Aaret 1552.
Viborger Samler, 1803-05-23
Den Gartyv, der befordrede det falske Brev til Lordmajoren, har man vel ikke opdaget; men dog faaet saameget at vide, at han paa Landeveien havde bedet en der kiørende neapolitansk Koureer om at sidde i hans Vogn med, for at komme desto snarere til London, og da de stode af, overtalet ham ved Frokosten til, at tage Brevet med til Lordmajoren, da han skulde forbi hans Dør inden han kom til Departementet med sine Paris den 6 og 10 Maj. Avisheden om Krig og Fred er den samme som Depecher. for. Whitworth var den 7de til Giæst hos Krigsminister Berthier. Af Underhandlingerne veed man intet. Man troer, at Whitworths forlængede Ophold kun blev bestemt til 6 Dage. Adjutant Lauriston var nok reist, men ikke til England; kun til vore Kyster. Bonapartes belgiske Reise lader endnu at skulle gaae for sig i Maj. Monitoren siger "Tydsklands Anliggender ere nu endte. Keiserens Ratificatifitionsdekret er dateret 28 April og protokolleret paa Rigsdagen. Kurfyrsten af Maynz kalder sig herefter Rigs-Erkantsler."
Viborger Samler, 1803-05-23
Jndtil de mange i Rom værende franske Konstnere, der nu siden Revolutionen i Rom nyde Pension, forsørges eller afgaae, skal der kuns hvert andet Aar sendes een til Rom for at studere billedhugger, og Malerkonst.
Viborger Samler, 1803-05-23
De nye 5 Frankestykker have saa ophøjet et Præg, at de ej kunne stilles paa hinanden uden at falde ned; de indkasseres derfor atter, omsmeltes og gives et andet mere beqvemt Præg. Der er lovet 5000 Rdlr. i Præmie for Opfinderen af det bedste.
Viborger Samler, 1803-05-23
Staden Lions Gudstieneste skal i Aar allene koster135000 Franker.
Viborger Samler, 1803-05-23
Haag den 14de Maj. Overgeneral Montrichard forelægger sit Hovedqvarteer fra Breda til Nymmegen. Jmellem Nymmegen og Cleve skal staae en fransk Leir paa 20,000 Mand.
Viborger Samler, 1803-05-23
De fleste Garnisoner fra venstre Rhinbred beordres derhen. Den franske Expedition til Louisiana, er, efter Bonaparres Ordre, afbestilt. Tropperne indskibes atter og gaae til Breda. Til Antverpen er kommen den befaling fra den franske Søeminister at der fra den 10de Maj af ikke maatte afgaae noget for Regieringens Regning fragtet Skib til Vestindien. De Handlende maatte og tage sig meget nøje i Agt, da det let var muligt, at England begyndte Krig uden forud at erklære den."