JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Huusmand og Skræder Johan Daniel Meyn og hans senere ligeledes afdøde Hustrue Anne Sophie Nielsdatter, eller Anne Sophie Meyn, født Mikkelsen, af Glumsøe Mark, under Bavelse Gods, indkaldes her ved, overeensstemmende med Placaten af 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, tel for undertegnede Skifteforvalter i Boet at anmelde og legitimere deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med lovligt Varsel, Arvingerne efter forbenævnte 2de Afdøde til, inden lovbefalet Tid at melde sig hos mig og godtgiøre deres Arveret. Næsbyeholm pr. Ringsted den 22de Februar 1826. H. P. Nielsen, Forvalter ved Næsbyeholm og Bavelse Godser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
J Stervboet efter afdøde Frederikke Johanne Hansen, Arvefæster af Bavelse Mølle i Præstøe Amt, C. Hansens Hustrue, bliver Mandagen den 20de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i bemeldte Bavelse Mølle, holdet en Skiftesamling, hvortil Boets samtlige Creditorer og Arvinger, i Medhold af Placaten 21de April 1824 §. 2, herved indkaldes til at møde, især for at afgive deres Erklæring med Hensyn til Enkemandens Andragende om at erholde Boet extraderet. De Udeblivende antages at samtykke i hvad de Mødende vedtager. Næsbyeholm pr. Ringsted den 24de Februar 1826. H. P. Nielsen, Godsforvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
Onsdagen den 15de d. M., Formiddag Kl. 10, lader afdøde Raadstuetiener Kofodts Enke, paa hendes Boepæl paa Skovsøegaden, bortsælge adskielligt Ud- og Jndboe, bestaaende af Meubler, Kobbertøi, Porcellain, Sengklæder m.v.; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 10de Marts 1826. Gude. Arvefæste under det KongeKorsbekgaard, lige Kommunitets Gods, i Giørløv Bye og Sogn, Holbeks Amt, af Hartkorn Ager og Eng 7 Tdr. 3 Skpr. 1 Fdkr. 2 4/5 Alb., med Jordareal circa 60 Tdr. Land samt med den nedlagte Vintersæd og nogen Besætning, bliver, i Følge Reqvisition fra vedkommende Udlægshaver, opraabt til absolut Bortsælgelse ved en fierde Auction, som afholdes i selve Gaarden Fredagen den 31te d. M., om Formiddagen Kl. 11 slet; hvilket tiener til Vedkommendes Efterretning Følge Pl. 22de April 1817. Eiendommen paavises af dens nærværende Besidder Jens Jensen, og Konditionerne kunne erfares hos Hr. Kammerraad Gruner i Ringsted. Løve Herreds=Contoir i Kirkehelsinge den 7de Marts Holm. Den Bager Lensch og efterlevende Enkes fælleds Bog tilhørende Gaard i St. Hansgaden heri Ringsted bortsælges ved tre Auctioner, som afholdes paa Tingstuen i Ringsted, Onsdagen den 15de, 22de og 29de d. M. om Eftermiddagen Kl. 3. J Gaarden har i mange Aar været drevet Bagerie, og denne har en for saadan Næringsbrug fordeelagtig Beliggenhed. Conditionerne, hvorefter Eiendommen kan tiltrædes 1ste Mai d. A., og største Delen af Kiøbesummen blive indestaaende i samme, ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted, den 2den Marts 1826. Harhoff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
Mandagen den 13de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, bliver paa Slagelse Raadstue, afholdt offentlig Auction til Bortleielse, alternativ paa et eller flere Aar af de Slagelse Kiøbstæd tilhørende Bygge- og Haugepladse paa Løvegaden, Slotsgaden og Biergbyegaden. Slagelse den 3die Marts 1826. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
Den saakaldte Waarbyegaard under Taarnholms Gods, som staaer for Hartkorn Ager og Eng circa 11 Tdr. 6 Skpr. med et Areal af circa 100 Tdr. Land, er at faae til Fæste, og kan tiltrædes næstkommende 1ste April, naar Vedkommende henvender sig til undertegnede Forvalter. Taarnholm den 6te Marts 1826. Mortensen. Praktisk Anviisning i Landoeconomien, udgivet af Tiende Commissair Giersing, første Deel, 47 Ark, iberegnet 6 Tabeller, har forladt Pressen, og faaes heftet for 4 Rbd. 3 Mk. Sedler og Tegn hos Kiøbmand Fischer i Slagelse, hos hvem Dhrr. Subscribentere anmodes at vilde lade afhente deres Exemplar. Denne Deel afhandler: Jordsmonnet, Grundforbedringer, Jordbruget ( hvilket Afsnit Sædeskiftet er omhandlet og bragt i Beregning efter de nyeste Principer) Agerdyrknings=Redskaber, Mark=Arbeide &c. J anden og tredie Deel vil blive afhandlet alt hvad der vedkommer Host-Arbeiderne, Sæd og Braffrugters Behandling i Huus, Huusdyrene, Regnskabsvæsenet, Overformynderiet, Lodsvæsenet, Gods Administration, Forvatter-Jnstrux, Jagttagelser ved Land Eiendommes Kiøb, Salg og Aflevering m. m., kort alt hvad der for den praktiske Landmand er af Vigtighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
Hvo der subscriberer paa det hele Værk, hvis 2den Deel vil udkomme i Midten af dette Aar, og 3die Deel i Begyndelsen af Aaret 1827, erholder denne 1ste Deel for 4 Rbd. Sedler.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
For en Huusholderske, der er forsynet med gode Anbefalinger, er til 1ste Mai en fordeelagtig Condition ledig, naar man derom henvender sig til Slagelse den 10de Marts 1826. v. Støcken. 150 Lpd., er for gangbar Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
Raigræsfrøe, tilkiøbs paa Konradineslyst i Wedbye Sogn. Sammesteds er 40 Tdr. reen Boghvede tilkjøbs. 30 Kiør, som ere tienlige at indsættes i det bedste Hollænderie; og staaer med første og anden Kalv; er tilkjøbs, anvises af Hr. Forvalter Møller paa Nørager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-11
Paa Fugleberggaard pr. Ringsted, er til Salg 30 a 40 Stkr. unge Kiør tienlig til et Hollænderie 5 Tyre, 4 store Bulle. - kan bekommes hos Gartner Fische Haugefrør paa Landgrav Mark ved Slagelse. 8 Fag Huus med Hauge, beliggende i Slotsbiergbye pr. Slagelse er enten at faae til Kiøbs eller til Leie til næstkommende Paaske Flyttetid. Nærmere Anviisning faaes hos Rasmus Christensen i Biergbye.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
est-Siællandske Avis, Den 9. eller: HRISTIAN Ugeblad. Slagelse. for den uden og indenlandske Historie. for tigste Nyeheder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. No. 21.12 Aarg. Tirsdagen d. 14. Marts 1826. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Om Religiøsiteten i de Forenede Stater. (Af Wardens Statistik og Wrights Reise)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
J de Forenede Stater bliver ingen Cultus erkiendt som Statens Religion og Gudstienestens Vedligeholdelse bliver bestredet ved frievillige Bidrag, hvilket Forhold stikker paa en besynderlig Maade af imod de Europæiske Nationers Statsindretninger og Politik, og dog bliver Religionen ingenlunde tilsidesat i Nordamerika. Det er vel sandt, at Landsbyerne have i det Hele ingen Overflødighed af Kirker; men man maae heller ikke forglemme, at Folkemængden er adspre det i smaae Afdeelinger over nyelig opdyrkede Egne, og at Europas Kirker, deres Mængde og deres store Pragt maae tilskrives en uoplyst Tidsalders Bigotterie og ikke en oplyst Tidsalders religiøse Jver. Ogsaa maae man betænke, at i de større Stæder i Europa, hvor Folkemængden, har taget stærkt til i Forhold til de Jndkomster, som oprindelig vare anviiste til Gudstienesten, er Kirkernes Antal slet ikke større end i de foreenede Stater. J Aaret 1817 havde Boston til sine 40,000 Jndvaanere 20 Kirker, Nyeyork til sine 120,000 Mennesker 53, Philladelphia til sine 100,000 48, og Staden Cincinate havde, endskiøndt den var bygget for 7 Aar siden og havde kun 3000 Jndvaanere 3 Kirker, og man var i Arbeide med at opbygge to nye, og hertil maae man betænke, at i Europa bestrides Udgifterne til Kirkerne af directe Paalæg, imedens de i Amerika tilveiebringes ved frievillige Sammenskud. Saavidt Hr. Warden; Mis Wrightyttrer sig paa følgende Maade om denne Gienstand: Det er besynderligt, siger hun, at see hvorledes de Reisende sige hinanden imod; thi hvad den ene kalder Hvidt kalder den anden Sort; den ene fortæller, at Amerikanerne have slet ingen Religion, imedens andre kalde dem Religionssværmere; men naar Amerikanerne ingen Religion havde hvorfor skulde de da bygge Kirker, og vare de bigotte saa vilde de vel ogsaa tvinge Folk til at gaae i Kirke; men som ikke skeer. Men uagtet alt er frivilligt i Amerika saa blive dog de Geistlige godt betalte og Kirkerne ere fulde af Mennesker. Der gives mange, som paastaae: at den religiøse Tolerance ikke er andet end Lunkenhed, og at Tolerance udviser Ligegyldighed imod Religionen, ligesom Forfølgelses=Aanden er en Følge af religiøs Jver; men det bedste er at saadan Jver findes ikke der i Landet. Endskiøndt der gives vel hist og her i de Forenede Stater Religions=Sekter, og hvilke man maatte formene, at de drive deres Religiøstet for vidt eller at i det mindste de ere for mørke og dogmatiske.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
J de Stater, som kaldes Rye England, udmærke saaledes Puritanerne sig ved deres kolde Væsen og strenge Forhold. En Amerikansk Søeofficeer har fortalt mig: at han i sin Barndom holdt det næsten for at være ligesaa stor en Synd at lee om Søndagen som at giøre et Greb i sin Næstes Lomme; men siden den Tid, sagde han, er jeg reist igiennem alle Staterne og har bemærket at der gives alle muelige Forskielligheder i Meeningerne, og at mine Landsmænd nu begynde at indsee det. Unitariernes Sekt, eller de, som nægte Treenigheden, har i kort Tid udbredet sig stærkt uden at nogen forfølger den derfor, endskiøndt der i Begyndelsen blev stærkt ivret imod den fra Prædikestolen. Man veed at Calvin bevirkede, at Dr. Servet blev i Aaret 1553 brændt, i Gens, fordi han foredrog denne Lære. Men i Nordamerika, hvor ingen Lov bestemmer hvad derer orthodor, er heller intet Menneske berettiget til at afgiøre hvad der kjætterisk, og den som vilde give sig af dermed vilde blive udlet. Gudstienesten i alle Nordamerikanske Stater er derfor fredelig uden Fordringer og foranlediger ingen Uenighed. Den fuldkomne Enighed, som hersker imellem de forskiellige religiøse Sekter kunde vist nok bringe en Udlænding paa den Formodning, at Amerikanerne vare deres Troe mindre hengivne end de virkelig ere. Der gives vel Personer, som ikke høre til nogen bestemt Sekt; men da de ikke forurolige andre angaaende deres religiøse Meeninger saa udviise disse igien imod dem den samme Tolerance." andre Lande forekomme selv i Aviser heftige Stridigheder og Religionen; men her i Landet seer man aldrig et saadant Skrift; thi da enhver har Friehed at skrive hvad han vil om Religionen og enhver vil gierne beholde sin Overbeviisning i Roe, saa lader han ogsaa andre beholde deres. Der hvor Religionen aldrig bevæbner den verdslige Arm opvækker den aldrig Trods og Klager, og hvor den fredelig træder ind i den huuslige Kreds for at udbrede Fredens Lærdomme og Haabet og Udødeligheden bliver den altid agtet af Unge og Gamle, selv af dem, som ikke indsee Styrken af Beviserne for dens Sandhed. Saaledes er det beskaffen med Religionen i dette Land. Jeg ønsker og sikkert mange med mig, siger Mis Wright, at det saaledes gik til i den hele Verden. Thellusons Testament.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Det Engelske Overhuus har i den sidste Parlament været beskiæftiget med at undersøge Gyldigheden og visse Bestemmelser af Thellussons Testament. Peter Thellusson var en Kiøbmand i London; han døde den 25de Juli 1797, og efterlod sig omtrent 70,000 Pd. Sterl. Eiendomme, af 140,000 Pund Sterlings Værdie og Plantager, i Vestindien. Da han døde overlevede hans Kone, 3 Sønner, 3 Døttre og 10 Børnebørn ham. Efterat han nu i sit Testamente havde betænkt sin Kone, sine Børn, sine Brødre og sine Venner, saa bestemte han at Resten af hans Formue som udgjorde 600,000 Pund i Capitaler, skulde tillige med 4500 Pund aarlige Jndkomster af Jordeiendomme, lægges op og Renterne altid anvendes til at opkiøbe nye Jorder og dette skulde skee saalænge hans Børn og Børnebørn levede, at sige de af dem, som vare fødte inden han døde. Naar den sidste af disse Overlevende var død, saa skulde den hele tilvoxende Formue deeles i tre Dele, hvoraf den ældste mandlige Descendent af hver af hans tre Sønner skulde erholde en tredie Deel, og ifald der ikke være mandlige Efterkommere efter hans tre Sønner, saa skulde hele Formuen deeles imellem dem, som der vare i Live, og var der slet ingen, saa skulde hele Capitalen tilfalde det synkende Fond for at afbetaleNationalgielden. Dette Testament gjorde saamegen Opsigt at det foranledigede en Parlaments Akt, hvori det blev bestemt, at for Fremtiden maatte ingen disponere over Renterne af en Capital eller lade dem oplægge længere end i 21 Aar efter Disponentens Død. Jmidlertid er Thellussons Testamente bleven staaende ved Magt, og for nogle Aar siden er en Sønnesøns Søn, af ham kommen i Besiddelse af den heele uhyre Formue, som nu skal beløbe sig til 30 Mill. Pd. St. eller 250 Mill. Rigsdaler. (Polit. Journ.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Efterretningerne fra St. Petersborg naae til den 25de Febr. og indeholde: at Keiseren har i 4 Dage været upasselig formedelst en ubetydelig Forkiølelse. Den Danske Gesandt Grev Blome har overleveret Hs. Majestæt i hans Monarks Navn Elephantordenens Jnsignier. - Keiserinde Elisabeth, befinder sig nu fuldkommen vel. - Keiser Alexanders Liig ankom den 14de Febr. til Moskau og afgik derfra den 18de. – Den 21de Febr. afreiste General=Adjutanten Fyrste Mentschikov i en overordentlig Mission og ledsaget af et talrigt Følge, til Teheran i Persien. - Hs. Majestæt Kongen af England er nu kommen sig af sit Gigtanfald; men maae dog holde Værelset. – Den Engelske Regiering vil paa nye organisere det frievillige borgelige Rytterie (Yeomanry) for at holde de uroelige Arbeidsfolk i Fabrikegnene i Tømme. Ogsaa ere allerede uroelige Bevægelser udbrudte iblandt de brødløse Arbeidsfolk i Macklessield, og to Escadroner fik Ordre at marschere imod dem, men de ere igien bragte tilbage til Orden. - Den Engelske Bank har besluttet at forskyde paa Varer en Summa af 3 Millioner Pd. Sterling for at hielpe Manufacturerne. En Foranstaltning, som allerede har frembragt gode Virkninger. – Man antager at Huset Goldsmidts Fallitboe vil, naar alt bliver opgjort, afgive et Overskud af 140,000 Pd. Sterling. Hs. Majestæt Kongen af Frankrige har i Anledning af Jubilæum besøgt flere Kirker, hvorved han blev modtaget af Geistligheden foran Kirkedøren og ledsaget til Skriftestolen. – Redacteuren af Journal de Commerce er den 1ste Marts bleven dømt af de Deputeredes Kammer med 188 Stemmer mod 151 til den mindste Straf, nemlig Arrest i 4 Uger og en Mulkt af 100 Franker. - Det Spanske Statsraad har endnu ikke decideret noget angaaende Formindskelsen af den regulære Armee og Forøgelsen, af de frivillige Corps. – Den constitutionelle Oberst Bazan landede den 19de Febr. med 100 Mand i Nærheden af Alicante; de Royalistiske Frievillige brød op imod ham og afskar ham Tilbagemarschen fra Havet; hvorpaa han maatte kaste sig ind i Biergene efterat have plyndret en Landsbye og en Kirke. Han blev forfulgt af de Roalistiske Tropper og den 22de Februar omringet og taget til Fange af dem. Disse Revolutionaire vare afseilede fra Ejbraltar – Oprøriske Proklamationer ere blevne udspredte i Madrid, som skulle have den berygtede Præst Merino til Forfatter; han har taget Flugten derfra og Politiet søger efter ham. – Den 9de Febr. afseilede fra Cadix Orlogskibet Guerrero, tilligemed en Krigscorvet til Havanna; det havde 500 Soldater ombord; man befrygter en Opstand underveis, da Tropperne vare tvungne til at indskibe sig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Blandinger. Et i Pompeie opdaget, Freskomalerie, forestiller Vesuvs i Udbrud, udkastende Flamme og Lavastrømme, Processioner drage om ved Foden af Bierget. Man seer tydelig i Baggrunden det Miseniske Forbierg og Staden Neapolis. Vesuv maae i de nyere Tider have sunket meget, da det, i dette Malerie har en overordentlig Høide. Bierget la Somma synes at være dannet ved senere Udbrud fordi det ikke forefindes paa Maleriet. Provinsen Basilicata har været Middelpunktet for det Jordskielv, hvortil der den 1ste Februar, blev mærket et svagt Spor i Neapel. Stødet, som i Begyndelsen var vertiealt, blev bølgeformigt fra Nord til Syd, og holdt ved over 20 Secunder. To svagere fulgte bag efter, det ene en halv Time efter det andet. J Tito ere 60 Huse styrtede omkuld, og saare mange saavelsom Kirken true med at giøre det. 7 Mennesker omkom og af 4 saarede ere to uden Haab. J Potensi blev ikke et Huus ubeskadiget; Muurent af Hovedkirken ere beskadigede og det biskoppelige Palads, Hospitalet og Jntendant Paladset trænge til den allerhurtigste Reparation.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Der meldes fra Leipzig under 3die Marts, at Grunde til Mistanke, hvilken var opvakt derved, at de lovstridige Forbindelser imellem de Studerende paa Universitetet i denne Stad, som uagtet de alvorlige Forholdsregler, hvilke oftere ere tagne derimod, og uagtet den gode Aand, som hersker blandt Puraliteten, endnu ikke kunne ansees som fuldkomment undertrykkede, have i disse Dage foranlediget en paa høiste befaling stedfunden commissarisk Undersøgelse, og Beslaglæggelse paa de vedkommende Papire hos nogle af de her Studerende, og havt til Følge, at 4 Personer af dem, ere, som fortrinlig mistænkelige blevne arresterede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
J det den 25de Februar holdte Møde i det philomatiske Selskab i Paris meddeelte Hr. Payen, som for nyelig er ankommen fra London, en meget interressant Efterretning om en nye Maskine, som synes at være bestemt til at hæve Ubeqvemme lighederne af Dampmaskinerne med høit Tryk, og som i denne Henseende vilde forholde sig til Damp maskinerne, som disse forholde sig til de Maskiner, som de med saa stor Fordeel have erstattet. Opfinderen Hr. Brunel, Fransk Jngenieur, som er bleven saa berømt af de af ham i Amerika og England udførte Værker, og som i dette Øieblik er beskiæftiget med Anlæggelsen af Veien under Themsen. J Forbindelse med ham have Dhrr. Ternaux og Delessert taget et Importations-Brev for denne Opfindelse. J dette Apparat, bliver Bevægelses kraften frembragt af den Kulsyre, som befinder sig i flydende Tilstand ved en Temperatur af 10 ved et Tryk af 30 Atmophærer. Dette flydende Gas er indsluttet i to Cylindre og som ere anbragt paa begge Ender af Apparatet og ere satte i Forbindelse med hinanden. For at ophæve Ligevægten er det tilstrækkeligt at lade Temperaturen af det Fludum, som indeholdes i den ene af Condensatorerne afvexle. – Varmens Jndflydelse paa dette flydende Gas, er af den Art, at man ved en Forhøielse af 100 erholder et Tryk af 90 Armophærer, et uhyre Tryk, som, da den kun har det som udøves af den anden Condensator, til Modvægt, stræber at fortrænge Bevægelsesprincipet (le moteur) med en Kraft af 60 Atmophærer. Hr. Brunel har allerede ladet forfærdige en Modet, og han beskiæftiger sig nu med en Maskine, hvis Kraft skal være saa stor som 8 Hestes. Den største Fordeel ved denne Maskine bestaaer i, at det ikke er nødvendigt at forhøie Condenfatorens Temperatur over det kaagende Vands for at frembringe det betydelige Tryk af 60 Armosphærer. Hr. Thenard troer at den største Vanskelighed vil bestaae i at erholde Trykket af 30 Armosphærer, som ere fornødne for at comprimere Gasset. Har man først engang tilveiebragt dette Tryk, saa vil intet være lettere end Maskinens Bevægelse, hvorved desuden ikke en Draabe af den flydende Kulsyre vil kunne gaae forloren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Nye Opfindelser og Opdagelser. J Verhandelungen des Badischen Landwirtschaflichen Vereins 1823, 9de Hefte Pag. 39 læses en Afhandling om Beenmeel; hvori berettes at en Hr. Bausch fabrikerer og sælger det for 4 Gylden Centneret og bringes i Erindring, at det har længe været i Brug i England. Dette Beenmeel er unægteligt det kraftigste af alle Giødningsmidler og kan bruges i ethvert Jordsmon. Væxterne bringes ved dette Giødningsmiddel 15 Dage før til Modenhed, i Sammenligning med de Væxter, som dyrkes i en Jordbund, som er bleven giødet paa den sædvanlig Maade. 25 Pund af dette Meel frembringer en større Virkning end et heelt Læs af Giødning af Kreature.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
J Journal d'agriculture du Departement du Nord, Juni 1825 læses følgende: Vi have havt den Fornøielse at see et nyt Slags Kartofler, som efter al Sandsynlighed tegner til ved sin rige Production og sin ypperlige Beskaffenhed at blive en vigtig Gienstand for Ager- og Havedyrkningen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Dette Slags Kartofler, som har en aflang Figur, en hvid og glat Overhud, synes at besidde et større Antal Rodspirer end nogen af de Arter vi hidindtil have seet. Men det meest udmærkede derved er deres Frugtbarhed og Maade at voxe paa i Klaser. Denne nye Art er hidbragt fra Canada og er først bleven dyrket i den botaniske Have i Liverpool.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Fra den sydlige Deel af Nyeholland er bragt til Have=Selskabet i London en Biekube med en Biesværm. Disse Bier ere væsentlige forskiellige fra de Europæiske, da de ere meget mindre og uden Braad. Man siger at deres Honning er ypperlig og udmærket sig ved en aromatisk Smag; det kommer nu an paa om deres Honning kan blive ligesaa god i England som i Nyeholland, hvor Bierne have næret sig med andre Slags Planter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
J Wochenblatt des Landwirtschaftichen Vereinsin Baiern 1824, 25de Januar No. 17 læses følgende Middel til at conservere Kartoffer, som havde lidt af Væde: ved en Oversvømmelse var en heel Kartoffelavl sat 3 Dage under Vand. For nu at forebygge at de ikke skulde raadne deelte Eieren dem i 3 Hobe; den ene blandte han med Aske, den anden med Aske og Kalk og den tredie med tørt Sand. Alle disse Forsøg lykkedes fuldkomment, de som fulgte denne Methode conserverede deres Kartoffer, imedens de, som man tørrede i Luften bleve fordærvede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
J samme Tidsskrift 1824 No. 24 Pag. 399 angives følgende Middel til at kaage Ærter, Bønner og Lindser. Ærter have ofte den Feil at de ville ikke lade sig kaage møre uagtet al den Umage man giør sig dermed, Feilen ligger enten i Ær ternes Natur eller i Vandets; i begge Tilfælde er det godt at komme lidt Potaske i Vandet inden man kaager det. Ærterne faae altid denne Feil, naar de ere blevne høstede for tidlig, eller naar Jorden har været for feed, et vedholdende vaadt eller koldt Veie er ogsaa skadeligt for Ærternes Godhed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Jndenlandske Eferretninger. Ved Høiesteret er Arrestanten Peder Christophersen for begaaet Kirketyverie dømt til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus. i to Aar. J en Sag anlagt af Justitien mod undvigt Svensk Skipper C. Akasson, Dansk Skipper Christian Koefoed, samt forrige Toldbetient J. C. Schmidt og Borger i Rønne, Niels Siersted, for at have oprettet pro forma Dokumenter og derved besveget den Kongelige Kasse for Toldafgivter m.m., er J. C. Schmidt frikiendt for Actors videre Tiltale i denne Sag, Carl Akasson og Fr. Chr. Koefod tilfundne. Een for Begge og Begge forEn, i Erstatning til den Kongelige Kasse at betale 208 Rbd. 52 s. rede Sølv, samt bøde 1306 Rbd. 20 sk. rede Sølv til Anvendelse efter Toldanordningernes Bestemmelser. Niels Siersted bør insolidum med de tvende sidstnævnte Tiltalte udrede af Erstatningen 45 Rbd. 86 1/2 s. og af de idømte Bøder 270 Rbd. 1/2 s. J en anden Justitssag, hvorunder Skipper Christian Koefoed og Matros Jens Hansen Marcher tiltaltes for, paa en svigagtig Maade at have tilvendt sig nogle Pengesummer af den Nederlandske Regiering m.v., ere de Begge frikiendte for Actors videre Tiltale i denne Sag, dog at de betale alle af Actionen flydende: Omkostninger Ved Hiemtinget var Skipperen, dømt til Arbeide i Kiøbenhavns Forbedringshuus. i 2 Aar, samt have det af ham vundne Borgerskab i Rønne forbrudt, og Matrosen til at straffes med to Gange som Dages Fængsel paa Vand og Brød.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1826-03-14
Kiøbenhavns Torvepriser, den 10 Marts. Rug, Tdn. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 3 Rbd. - Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Nøget Flesk Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. - Mk. 8 s. a 1 Rbd. 1 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 11 Rbd. 4 Mk. a 13 Rbd. Æg, Snesen 1 Mk. 2 s. a 1 Mk. 4 s.