Viborger Samler, 1781-10-08
J saadanne og fleere Henseender var det altid bedre for Provsten selv, alle Vedkommende, og Herredets Forretninger saavelsom Præster, at Notariatet forblev een dertilbegem Mands, end fleeres ved idelig Omvexling, naar det ikke skulde paaligge den yngste Herredspræst frem for de øvrige at være Notarius saalænge indtil en anden ligesaa beqvem men yngre Medbroder afløste ham. Femte Spørgsmaal: "Skal Protocollerne være i Provstens eller i Notarii Giemme, og hvem af disse tilkommer det at udstæde Acter, Gienparter og Protocol Udtog? Svar: Svar, Protocollerne følge Notariatet ved hver verdslig Jurisdiction; og der er neppe nogen tilstrækkelig Grund, hvorfor det ikke ved den Geistlige i hvert Herred bør skee ligesaa. Det tilkommer ustridigt Notarto, men ikke Provsten, at udstæde Acter og give Gienparter af Forretninger beskrevne, ligesaavelsom han bør skrive Skiftebreve og forfatte Protocol Udtog, dog disse sidste efter Provstens Ordre eller Tilladelse. Vedkommende fordre alt saadant hos ham og bør betale ham derfor, som Skrivere, da han og har at rette sig efter Lovens Bydende i 1ste Bogs 8de og 25 Cap. i alle Tilfælde, som ham angaaer. Skulde han laane Protocollerne af Provsten hvergang han behøver dem til Afbetiening; hvo skal da betale deres Bæreløn frem og tilbage, naar Provsten og Notarius boe een eller fleere Miile fra hverandre, Skrivere ved Over= og Underrette ere Eedsorne Notarii, som staae til Ansvar for deres Protocollers Holdelse, Bevaring og Brug, samt alle dertil henhørende Documenter. Men, er den Geistlige Notarius ikke og ved Embeds-Eed forpligtet saavel til at handle oprigteligen i denne hans Bestilling som ellers til Troeskab i hans øvrige anfortroede Embeds=Forretninger, Og, skiønt Provsten bliver ene ansvarlig for Skifters og andre Sagers Behandling i den Geistlige Jurisdiction, saa bør Notarius være det for Protocollernes Førelse og Acters Udstædelse med hvad derhen hører. Altsaa er det fornødent for ham, at have Protocollerne i sit Giemme for at kunne uden hindring og Sinkelse betiene sig af dem, naar skee bør. Siette Spørgsmaal: "Hvor ledes bør Salaria, saa kaldede Gebührer, og alle Slags Jndkomster ved Geistlig Ret deles imellem Provsten, Assessor og Notarius, Svar: Det er lettere at fortælle, hvorledes saadan Deeling pleier skee, end at bevise, hvorledes den bør skee, Provst, Assessor og Notarius findes just ei udtrykkelig nævnede i Loven eller Forordningerne, hvor Rettens Gebuhrer bestemmes, dog kan per analogsom sluttes fra en Dommers, Skifteforvalters og Auctions-Directeurs til en Provstes, og fra Skriverens ved Verdslig Ret til den Geistlige Notarii lovmæssige Jndkomster. komster ved lige Forretninger. Men, tage disse 2de hver sit, hvad faaer da 3die Mand, Assessor bør have en billig Gotgiørelse for hans Reiser, forvoldte Tidspilde og Uleilighed ved at bivaane Retten. Og hans Salarium bliver det Provstens ikke mindre end Notarii Pligt at udreede pro qvota af deres Gebührer ved Sagefald, men ellers af Skifte= eller Auctions=Salariis, som fælles Jntrader. Den sædvanligste Deelingsmaade er: At alle Jndkomsterne ved en Forretning beregnes i een samlet Sum, hvoraf Provsten tager den halve Deel, og deeler den anden halve Deel lige imellem Assessor og Notarius. Denne Deeling er billigere, end hvor Provsten forbeholder sig 1/3 a 3/4 af alle, endog Notarii egentlige Gebührer og Salariis, og Assessorerne maa nøies med hvad, som efter adskillige paagaaende Omkomstningers Afdrag kan blive tilovers af deres tillagte fælleds 1/2 eller 1/4, hvilket undertiden bliver kun lidet. Jmidlertid bliver det stedse en fordeelagtigere Deeling for Provsten og Assessor, end at Notarii Tab jo er kiendeligt nok, naar han i al Fald nyder kun 1/4 af det, ham efter Loven tilkommer, for hvert Skiftebrev Auctions=Forretning og andet, som han udstæder, da da dog hans Arbeid er dobbelt mod Assessorens, ja han eene har Arbeid og Ansvar, men denne intet. En retfærdigere Deelingsmaade, naar alle ved den Geistlige Jurisdiction faldende Jndkomster skulle tilhobe beregnes i een Sum ved hver Forretning, (hvorom dog forud Accord imellem Provsten og Notarius burde skee, da det ikke er forordnet) bliver nok denne: At Provsten faaer 3/4, Notarius 3 og Assessor 1/2, hvorved hver kunde finde sig mindst brøstholden, forholdsviis til enhvers Deel i Forretningerne. Hvorvidt disse Svar kunde tiene Spørgeren og andre Paagieldende til Nytte og Efterretning, henstilles til Kyndiges Bedømmelse, og enten tause bifald eller forventende Modsigelser til bedre Oplysning. T. i Julii 1781. Spørgs Spørgsmaal.