Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1823-09-26
Jfølge Efterretninger fra Patra af 11te f. M. var Capudan Pascha der med sin Flaade, og syntes at ville afvente Paschaen af Skutaris Operationer; men denne skal have lidt et stærk Stød ved AgraphaGrækerne. gaae endnu af med Seiren, og de Bevægelser, som i Begyndelsen af Juni foregik i Attika, forklare sig nu. Men disse Bevægelser havde hverken til Hensigt at slaaes ved Marathon, som man havde troet, eller at forsvare Passet ved Thermopylæ; Operationsplanen beroede paa en langt mere udstrakt Række af Combinationer. Saasnart de Christne vare underrettede om, at det var lykkedes Seraskierne Mehemed Morea VaLk (Mehemed Pascha) og Mustapha Morlalik-len-Valik (Paschaen af Skutari) at samle 40,000 Mand allevegne fra i Rume lien og Trakien, tvivlede de ikke meere paa, at de jo ufortøvet vilde blive angrebne. Desaarsag gik Strategos Odyssens til Livadien, efterat have forsynet Akropolis og Athenen med Levnetsmidler for mere end et Aar, og lagt en Besætning af 800 Mand derind. Nikitas samlede Tropperne fra Phokis og gik henimod Neapatra, imedens Kolokothron, Vicepræsident for den fuldbyrdende Magt efterat have forstærket Bjergvagten ved den forinthiske Tunges snevre Pas, rykkede frem igjennem Megaris og bagved Bjerget Kythæron i Plateas stenede Egn, hvor han var den 6te Junii. Jnsurgenternes hele Magt. paa de nys angivne tre Puncter beløb sig til 11,000 Mand, hvorfor de ogsaa vel vogtede dem for at opstille sig for en Fiende, som havde en næsten allene af Rytterie bestaaende Styrke af 30,000 Soldater. Man lod dem da rolig passere Bjerget Gurias, og danne Detaschementer, idet man lod sig nøje med at harcellere dem, og især bestanet holde deres Leir i Allarm ved Skytter, som fulgte efter hmanden, for at forskrække dem, og ved Jld, som blev antændt paa Bjergene. Parnas ligner hver Nat et Fyrtaarn, og naar det blev Dag, fandt Fienden, som imidlertid forgiæves havde udmattet sig ved at drage omkring, ingen Modstandere der. Saaledes vedblev man at drille Tyrkerne fra en Egn til en anden, fra Livadien til Delphos, hvor Nikitas pludselig standsede dem, og bibragte dem et Tab af nogle Hundrede Mand. Dette ubetydelige Øresigen gjorde Tyrkerne noget forsigtigere; imidlertid spurgte man sig selv, hvorledes det kunde være muligt, at de ikke gik fremad, for at prøve paa at trænge ind i Morea. Hvad havde de da fore, at blive i Bøotien, at gaae til Attika, Allerede var Paschaen af Negropont brudt derind, ja havde endog gjort sig den Fornøielse at komme ligge til Arbenen. Man maatte hielpe sig med Formodninger, indtil man erfoer, at en Afdeling af den tyrkiske Flaade var kommen til Bugten ved Antieyræ. Nu var der let at indsee, at Fienden, der havde sat sig fast i Arachova, vilde gaae ud fra dette Junct, for at indskibe sig paa den forinthiske Bugt. Saaledes undveg han at gaae over Jsthmos, og landede ved Sikyon hvorfra han kunde gaae over St. Georg mod Argos, og ødelægge denne Deel af Morea. Vi sige ødelægge; thi sætte sig fast der, kunde han ikke, da han ikke meere havde Nauplia og Tripolitza i sin Magt. og vilde blive omringet af Arkadiens Beboere. J denne Forudsætning droge Kolokothron, Odyssens og Nikitas fra deres Positioner og nærmere til Teben, medens SkaloDemos, Dyvonions og Høvdingerne fra Octastege ned fra Parnas. Man overlod det til Fienden at passere Helikan, men da man saae, at han aldeles ikke vilde tage denne Retning, men derimod vilde angribe St. Lukas=Klosteret, der ligger i en ubetydelig Afstand fra det gamle Askræ og Permessos Kilderne, saa traf man Anstalter til at omringe ham i denne Position. Der blev des aarsag kastet 400 Mand ind i Lukas Klosteret, og Mauromichalis tilligemed Fyrst Maurokordatos, som befandt sig i Megara, erholdt Vink om, at de skulde gaae mod Plataa, for at danne en Reserve for det Tilfælde, at Krigslykken ikke skulde være Grækerne gunstig. Disse Anstalter, bleve trufne den 13de og 14de Juni, fra den 15de til den 20de blev Fienden drillet med saa god Følge, at han den 21de om Morgenen endnu kuns viste saa megen Kraft, at han kunde angribe Lukas=Klosteret, hvorhan troede alle Attikas Rigdomme indsluttede. Man lod ham iværksætte det første Angreb paa dette velbyggede Citadel, og Kolokothron, som denne Dag, efter Ordenen, havde Commandoen, begyndte Angrebet, hvorved Tyrkerne efter to Timers Kamp bleve drevne paa Flugten. Om Middagen talte man 2000 Døde og det dobbelte Antal Saarede paa Kamppladsen; Skyts, Munition, Bagage, Muulæsler og Kammeler faldt i Sejerherrernes Hænder. De havde aldrig for gjort et saa rigt Bytte. Den 22de og 23de blev Fienden forfulgt, og man tilfægtede sig nye Fordele over ham ved Overgangen af Kephissos. Grækerne have de taget 2000 Fanger, hvoriblandt 2 Paschaer og 16 Beier.