JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
En Bondekone, helst en Hedebokone, med sund og frisk Die kan strax erholde en god Condition som Amme, naar hun mælder sig i store Kanikestræde Nr. 31, i Stuen.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
En ordentlig Karl, som har Lyst at tiene i Miil fra Kjøbenhavn, kan mælde sig paa Nørrebro 1 & 2, hos Vognmanden, Løverdag den 30te December, imellem 12 og 1. Fore ordentlig, tro og duelig Enepige anvises Condition til 1ste Januar ved Frederiksholms Canal 244, i Kjælderen.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Skifteindkaldelse. Mandagen den 15de Januar førstkommende Kl. 12 Middag, bliver afholdt en Skiftesamling i Urtekræmmer H. C. Mallings Fallitboe, ved hvilken Boets Creditorer ville give Møde for at erklære sig deels over de af Curator fremlagte Regnskaber, m.v., deels over en anmeldt Pante ordring, samt iøvrigt at lagttage deres Tarv i Boet.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Den kongelige Landsoverrets= samt Hof og Stadsrets Skiftecommission i Kjøbenhavn, d. 29de Decbr., 1737.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Proclama. Ifølge kongelig allernaadigst Bevilling af 12te i denne Maaned, som vil blive læst i Landsover= samt Hof= og Stadsretten, saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Schlesvig, Holsteen, Stor mann, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi efter Os Elskelig Claus Hielm, Vor Justitsraad, forhenværende Kasserer ved Hovedkassen for Statsgjælden, samt ved Commissionen for Ørbierggaard og Kjøngs Fabrik, af Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saaog hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama sub poena præclusi et perpotui silentii med Aar og Dags Varsel, i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, Adressecomptoirets Efterretninger, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ham, hvad enten saadan Fordring maatte hidrøre fra de ovennævnte ham forhen betroede Embeder, eller fra private Anliggender, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb for ham at anmælde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forord. 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn. Hvore ter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 12te December, 1837. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Stemann. Ørsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Justitsraad Claus Hielm af Kjøbenhavn til ved Proclama i Aviserne at indkalde sine Creditorer, indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene at have noget at fordre hos mig, hvad enten saadan Fordring maatte hidrøre fra de i Bevillingen ommældte mig forhen betroede Embeder, el ler fra private Anliggender til for mig inden foreskrevne Tids Forløb at anmælde og beviisliggjøre saadant deres Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 27de December, 1832. C. Helm, boende paa Vesterbro Nr. 48.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Ved Proclama, der er læst ved Sorøe Birketingsret, og vil blive læst inden den kongelige Lands=Overret samt Hof= og Stadsret, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Gaardfæster Jens Mortensen og efterlevende Hustrue Karen Hansdatter, af Nidløse By og Sogn under Sorøe Academies Skiftejurisdiction, indkaldt til, inden 12 Ugers Forløb at anmælde og beviisliggjøre saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sorøe, den 9de December, 1837. Povelsen.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Ifølge kongelig allernaadigst Bevilling af 22de November d. A., som vil blive læst i den kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i afgangne Charlotte Louise Møller, fød Schoustrup, Enke efter forhen afdøde Skipper og Sæbesyder Niels Møller heraf Staden, hendes Bo, til for undertegnede Executores testamenti i Boet at anmælde og beviisliggjøre saadant deres Krav, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Kjøbenhavn, den 27de December, 1837. Joh. H. Schoustrup, L. Ring.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Landsover= samt Hof Urtekræmmer, og Stadsrets=Procurator, boende paa Gammelamagertorv boende i Løngangstrædet 171. Nr. 3.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Ved Proclama, der er læst ved Sorøe Birketingsret, og vil blive læst inden den kongelige Lands=Over= samt Hof= og Stadsret, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Boet efter afdøde Mette Sørensdatter, Enke efter forhen afdøde Arvefæsteparcellist og Hjulmand Jens Jacobsen af Pedersborg By og Sogn under Sorøe Academies Skiftejurisdiction, indkaldt til, inden 12 Ugers Forløb at anmælde og beviisliggjøre saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sorøe, den 8de December, 1837. Povelsen.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Ved Proclama, som er læst ved Sorøe Birketingsret, og vil blive læst inden den kongelige Lands=Over= samt Hof= og Stadsret, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter Gaardfæster Niels Andersen af Tjørntved By, i Steenlille Sogn, under Sorøe Academies Skiftejurisdiction, indkaldt til, inden 12 Ugers Forløb, at anmælde og beviisliggjøre saadant Krav for undertegnede Skifteforvalter, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sorøe, den 9de December, 1837. Povelsen.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
J Medhold af kongelig allernaadigst Bevilling, saaledes lydende Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi efter Vor constitueret Justitiarius og Skifteforvalter i Tranqvebar, Lorenz Sommer Lindhard, hans for Stervboet efter afgangne Oberstlieutenant Jørgen Mathias v. Mühldorff, forhenværende Medlem af Gouvernementet i Tranqvebar, herom allerunderdanigst gjorte Begjæring og Ansøgning, allernaadigst have bevilger og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemældte constitueret Justitiarius og Skifteforvalter L. S. Lindhard, ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, maa indkalde alle Dem, som i bemældte Oberstlieutenant J. M. v. Muhldorffs Stervbo maatte have Noget at fordre, saavel i Vore Riger og Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, at regne for desig udenfor Ostindien boende og sig opholdende fra den Tid saadant
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Proclama er læst ved Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, Kjøbenhavns Adressecomptoirs Efterretninger og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med Aar og Dags Varsel at regne for de i Ostindien boende og sig opholdende fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved Tranqvebars Ret og ved den europæiske Ret i Frederiksnagore, og een Gang indført i Madras Male Asylum Herald, med deres Fordringer at fremkomme og deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemældte Vor constitueret Justitiarius og Skifteforvalter i Tranqvebar at anmælde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse efter denne Vor allernaadigste Bevillings Forskrivter ansees og være ligesaa gyldig, som om om den var skeet ved Proclama efter Loven. Dog skal tillige nærværende Vor allernaadigste Bevilling forevises og Attest derom erhverves i Tranqvebars og Frederiksnagores Bogholder=Comptoirer, da Proclama i andet Fald ei skal ansees gjældende imod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vort Gouvernement paa Castellet Dansborg, den 30te Marts, 1837. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. K. C. Mourier. C. W. Jørgensen.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Kongelig allernaadigst Bevilling for constitueret Justitiarius og Skifteforvalter i Tranqvebar L. S. Lindhard til med Aar og Dags Varsel at indkalde Dem, som maatte have Noget at fordre i afgangne Oberstl. M. v. Mühldorffs Bo. indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i afdøde Oberstlieutenant og forhenværende Medlem a Gouvernementet i Tranqvebar, Jørgen Mathias v. Mühldorffs Stervbo, saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for Skifteretten i Tranqvebar at anmælde og beviisliggjøre. Tillige indkaldes herved med Lovens Varsel den Afdødes fraværende Arvinger. Tranqvevars Skifteret, den 30te Marts, 1837. L. S. Lindhard.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Ved kongelig allernaadigst Bevilling, ad mandatum udstedt af Gouvernementet i Tranqvebar den 23de Januar 1836, og som er saaledes lydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi efter derom gjort allerunderdanigst Ansøgning og Begjæring fra Laurent Buffel, som Administrator i Boet efter afgangne Enke Madame Elisabeth Gossard, have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemældte Laurent Buffel, ved Proclama aub poena præclusi et perpetui silentii, maa indkalde saavel :A. efternævnte testamentariske Arvinger efter bemældte Madame Elisabeth Gossard, nemligen: 1) Bastian, en Søn af den afdøde Johanne, 2) Hellene og hendes Søn Antoine Louis, samt hendes Datter Suganne, 3) Peter, en Søn af Julie, som B. hvis nogen af disse ere døde, da deres rette Arvinger efter Loven, ligesom og C. alle Andre, som maatte troe sig berettigede til at tage Arv i bemældte Bo, hvad enten boende i Vore Riger og Lande eller udenlands, med Aar og Dags Varsel at regne for de uden for Ostindien boende og sig opholdende fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved Vor Landsover= samt Hof= og Stadsret i Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende og den Altonaiske Mercur, og ligeledes med Aar og Dags Varsel at regne for de i Ostindien sig opholdende fra den Tid saadant Proclama er bleven læst ved Tranqvebars Ret. og ved den europæiske Ret i Frederiksnagore, og een Gang indført i Madras Male Asylum Herald, med deres Fordringer at fremkomme og deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for bemældte Laurent Buffel at anmælde og beviisliggjøre, og skal saadan Jndkaldelse efter denne Vor allernaadigste Bevillings Forskrifter ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven. Hvorefter alle Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet i Vort Gouvernement paa Castellet Dansborg, den 22de Januar, 1836. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. K. E. Mourier. P. Hansen. C. W. Jørgensen. Bevilling for Laurent Buffel til at indkalde de testamentariske Arvinger efter afgangne Enke Madame Elisabeth Gossard. Læst inden Tranqvebars Ret Mandagen den 1ste Februar 1836 og derefter indført i Pante= og Skjødebogen Ltr. A. Pag. 458, attesterer. P. Hansen.
Københavns Adresseavis, 1837-12-30
Tranqvebar ut supra indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, alle de Personer, som formene sig berettigede til at tage nogen Arv i Boet efter ovenmældte Madame Elisabeth Gossard, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb for undertegnede Executor i Boet at anmælde og beviisliggjøre. Tranqvebar, den 24de Februar, 1836. L. Buffel.
Almuevennen, 1842-04-06
Nr. 14. Almuevennen. eller Belysning at Fortid og Nutid for den danske Almue, udgivet af N. Sørensen og J. A. Hansen. Onsdagen den 6te April. Ansvarhavende Redacteur. J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Trykt hos J. C. F. Græbe.
Almuevennen, 1842-04-06
(Jndsendt.) Skolelærer R. Sørensen i Vensløv og Valghandlingen i Rude Skole.
Almuevennen, 1842-04-06
Denne Læsebog af almeennyttigt Jndhold for Almueskolers øverste Classe og den voxne Almue, der udkom sidste Efteraar, og yndes meget af Almuen, der har læst den, finde vi at være af saa folkelig original Caracteer, at hverken Hjorths, Birchs eller Andre, tildeels fra Tydsk oversatte Læsebøger, kunne gjøre den overflødig eller tilstrækkelig erstatte det Savn, som denne afhjælper, vi mene, Savnet af en enfoldig kort Beskrivelse for Børn og Menigmand af vort Fædreland, og ligeledes en letfattelig Udsigt over de fremmede Lande og Stater. – At et saadant Arbeide under et saa sammentrængt billede, nødvendig maatte lide af ikke faa Brøst, det er, som den værdige Forfatter selv har følt, en følgelig Sag; saaledes kunde han f. Ex. vistnok have gjort sine Sætnings-Perioder baade fortere og lettere for uøvede Læsere, der trænge til flere Hvilepunkter, end vi kunne mærke Forfatteren har trængt til – Dog ville vi ikke her videre critisere hans Bog, som vi have læst med Glæde og gjerne see læst saavel i Skolerne som i Husene. – Bogens, som det ved første Oiekast synes, baqvendte Fortællings-Gang i Danmarks Historie, forekommer i Begyndelsen lidt underlig, men Traaden er fastholdt, og man maae ved Enden undres over, at saamange Begivenheder ikke altfor compendigst have ladet sig sammentrænge paa et saa lidet Rum.
Almuevennen, 1842-04-06
Amtsraads Valg i Thisted.
Almuevennen, 1842-04-06
Pastor Aabye i Tæbring paa Morsøe har under 24de Febr. d. A. indsendt en Beretning til Kjøbenhavnsposten, om Amtsraads-Valget for Thisted Amt, hvorefter det derved er gaaet saaledes til: Pastor Aabye mødte selv i Thisted, som Formand for sit Sogneforstanderskab, og der foretoges et Prøvevalg paa Raadstuen, førend den egentlige Valghandling begyndte. Ved dette Prøvevalg overbevistes Pastoren fuldkommen om det Mislige ved Valget, formedelst Mangel af Valglister, over hvilken Mangel der førtes en almindelig Anke, snart spurgtes om Cancellieraad Qvistgaard, snart og Justitsraad Fischer, eller om Prokurator Thordsen, eller Proprietair Sørensen vare valgbare, og da ingen Oplysning kunde tilveiebringes standsede Prøvevalget.
Almuevennen, 1842-04-06
Da Valg-Forhandlingen for SædegaardseierClassen var endt, og Sogneforstanderskaberne begyndte at afgive Stemme, faldt en af disse paa en Gaardeler, i Thy, om hvem Valgdirecteuren selv maatte spørge, om han havde 30 Aars Alderen. Dette foranledigede at Pastor Aabye og Flere, paa eengang udtalte høit Ordet: Valglister, og nu blev der en almindelig Uro og Forvirring, nogle velanseete Mænd samlede sig om Valgdirecteuren, og forhandlede Sagen mundtlig, men denne lod føre til Protocollen, og derefter oplæste høit omtrent disse Ord: "Flere klage over Mangelen af Valglister. Jeg maa imidlertid ansee dette for et for Amtet uoverkommeligt Arbeide, ligesom Valglister og maa ansees overflødige, da de dog kun kunne oplyse Hartkornet og ikke, hvad der er det det Bigtigste, Alderen og Dueligheden. Forhandlingen fremmes. Nu traadte Pastor Aabye frem, og begjærede af Valgdirecteuren at faae sin Modbemærkning nedstreven, og at faae en Decision (en Kiendelse) afsagt af Valgbestyrelsen, men denne Begjering blev ham negtet; han kaldte de tvende Valgmænd til Vidne; men de lagde strax Pennen og forlod deres Sæde, hvorpaa han bad anført i Protocollen, at det blev ham negtet at komme til Protocols; da blev det ham tilladt, og han dicterede omtrent saaledes: Formanden for Tæbring Pastorats Sogneforstanderskab tillader sig at bemærke: han anseer det ingenlunde for et for Amtet uoverkommeligt Arbeide, at have tilveiebragt Balglister. En simpel Reqvisition til Sogneforstanderskaberne vilde uden videre Uleilighed for Amtet, have kunnet forskaffe i det mindste skrevne Valglister henlagte til Eftersyn her paa Bordet. Saavidt vides er endnu ikkun en Stemmegivning afgivet, og allerede under denne har den høie Valgdirecteur selv erklæret sig uvidende om, enten en Mand var valgbar eller ikke, Valglister kunne netop ligesaa godt oplyse Alderen som Hartkornet, da der i ethvert Sogneforstanderskab er en Præst, som derom kan give Oplysning. Skulde Balglister nødvendigen have en Rubrik for Duelighed, da vilde det Ord: "Balglistevist ikke været til. Han protesterede derfor imod Valgets Fortsættelse.
Almuevennen, 1842-04-06
Nu reiste Valgdirecteuren sig, gik omkring iblandt den forsamlede og oprørte Mængde, og, efter denne personlige Paavirkning satte han sig, og lod hvert Sogneforstanderskabs Udsendte kalde frem og spørge Maa Valget fremmes, eller ikke, hvorpaa der forlangtes et bestemt "Ja, eller "Nei, Herimod protesterede Pastor Aabye, men hvorpaa der ei reflecteredes.
Almuevennen, 1842-04-06
Een Sogneforstander udtalte med høitideligt Alvor: "Maa fremmes en Anden: "Det forstod hansig ikke paa, for ham gjerne; en Tredie: Han vilde nødig reise oftere, en Fjerde sagde: "De ville selv indsee, mine Herrer, at jeg ei kan stemme i Dag. Vi ere blevne enige om at stemme paa en Mand, som jeg nu hører ikke kan vælges. Jeg maae derfor først hjem og gjøre anden Aftale." Under denne Confereren nedskreve Valgmændene Streger for den, der antoges at sige "Ja eller "Nei, endskjøndt disse Streger ingenlunde kunde skrives med Bestemthed, eftersom Svarene faldt. Pluraliteten af Proprietairerne og Præsterne fra Thy, som vare tilstede i talrig Mængde, stemmede Rei, men Stemningen fra Mors var for Valget, da Vedkommende nødigen vilde reise oftere. Mors kom sidst for, og da afkrævedes ogsaa Aabyes Stemme. Han bad sig admitteret til Protocollen, men det negtedes ham. Han bad at denne Negtelse maatte blive bemærket i Protocollen, og da tillodes det ham at protocollere, han dicterede omtrent saaledes: "Formanden for Tybring Pastorats Sogneforstanderskab finder den mod ham brugte Fremgangsmaade, der har til Hensigt at retorqvere det af ham Anførte, urigtig. Hver enkelt Sogneforstander er nemlig bleven kaldt frem, og adspurgt under den Form: Maa Valget fremmes, eller ikke, Efter Tour er han ogsaa kaldt frem, hvilket ifølge det ved ham Passerede maa ansees overflødigt. Han har ikke appelleret til hver enkelt Sogneforstanders men til Valbestyrelsens Kiendelse. Slutteligen bemærker han: at flere, som høre til den intelligente Deel, have stemmet forat Valget ikke maa fremmes, og at navnligen de Sogneforstandere fra Morsø, som henhøre til Bondestanden, have stemmet for, at den maa fremmes, fordi de gjerne ønskede Sagen endt i Dag. Efter denne Erklæring saae han sig foranlediget til at forlade Thisted, Raadstue."
Almuevennen, 1842-04-06
Efter at Pastor Aabye var gaaet, udfandt Valgmændene, af denne besynderlige Stemmegivning, at 31 vare for og omtrent 16 imod Valget, og at 5 eller 6 havde appelleret til det kongelige danske Cancellies Kjendelse. Valgforhandlingen fremmedes, imod at dens Lovlighed skulde underkastes det høie Collegiums Dom.
Almuevennen, 1842-04-06
Cancelliet har nu i den Anledning resolveret, at den foretagne Valghandling skal ansees for ugyldig, og at nye Valg bliver at foretage, saasnart fuldstændige Valglister ere affattede og omdeelte i Valgdistrieterne. Af dette Blad udgaaer eet Nummer om Ugen, som betales med 24 s. hvert Qvartal. Ligeledes udgaaer i Forbindelse hermed: "Kjøbenhavns Amts Landcommunal=Tidende, der leveres Amtets Landbeboere uden nogen forhøiet Betaling, hvorimod de af Bladets øvrige Abonnentere, som ogsaa ønske at erholde denne Tidende, betaler samme med 1 qvartaliter. Man tegner sig for Bladet, hos samtlige Boghandlere i Provindserne, og i Kjøbenhavn hos Redacteuren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes.
Almuevennen, 1842-04-13
Nr. 15. Almuevennen eller Belysning at Fortid og Uutid for den danse Almue, udgivet af N. Sørensen og J. A. Hansen.
Almuevennen, 1842-04-13
Onsdagen den 13de April Ansvarhavende Redacteur. J. A. Hansen, forhen Borger i Fredericia. Trykt hos J. C. F. Græbe, Den danske Bondestands Forfatning under de uindskrænkede Konger.
Almuevennen, 1842-04-13
Laugsvæsen.
Almuevennen, 1842-04-13
Det har stedse været Tilfældet her i Verden, at de Foranstaltninger og Jndretninger der til een Tid have været hensigtsmæssige, nyttige, ja nødvendige, ere igjen i de følgende Tider efterhaanden blevne unødvendige, og længere hen endog høist skadelige; men det har ogsaa stedse været Tilfældet, at slige Jndretninger dog have søgt at opretholde og forsvare deres Bestaaen saa længe mueligt, ja ofte endog allerhæftigst i deres Tilværelses sidste Stund, naar den Almægtige alt havde udtalt Ordet: "Forgaae!" over dem. Denne Sandhed viser sig paa den nærværende Tid i flere Forholde, og blandt disse ogsaa med Laugsvæsenet, der nu kun er en gammel forstøvet Form, uden Liv og Aand. J dette Blad er alt fremstillet endeel af det der er at sige om denne udlevede Jndretning, og der er blandt andet i Nr. 5 viist, at flere Laug tage meere ved Mesteres Optagelse i Lauget, end de ere berettigede til; et Exempel haves nu og paa, at Laugsvæsenet yttrer sig paa samme Maade i Hovedstaden, idet en af Borgerrepræsentanterne har i disses Forsamling forelagt en Optegnelse over de Omkostninger, som en Mand har havt ved at forfærdige Mesterstykke ved et af Haandværks=Laugene, hvorhos han gjorde opmærksom paa disse Udgifters betydelige Beløb, stort 101 Rbd. 4 Mk. 8 Sk., samt paa, at der iblandt dem findes flere aldeles ulovlige Poster. Repræsentantskabet vedtog at tilstille Magistraten denne Optegnelse med Tilføiende, at man til samme maatte overlade om den maatte finde Anledning til at foretage noget med Hensyn til dette specielle Tilfælde, men at man paa Grund af denne saavelsom de flere lignende Klager der jevnlig føres over de store Omkostninger ved Mester- og Svendestykkers Forfærdigelse ved Laugene her i Staden, troede at burde yttre det Ønske, at der maatte blive sørget for, at det kan blive almindelig bekjendt hvormeget Enhver, der gjør Mester= eller Svendestykke ved et Laug her i Staden, er pligtig til at betale ved denne Leilighed, og nøie paaseet, at videre ikke bliver krævet eller erlagt. Som en i denne Henseende hensigtsmæssig Foranstaltning foresloges det at der af Magistraten forfattes en Fortegnelse over de lovbestemte Betalinger ved saavel Mester som Svendestykkers Forfærdigelse ved samtlige Laug, samt at en trykt Optegnelse herover for hver enkelt Laugs Vedkommende under Oldermandens Haand bliver at levere Enhver som indstiller sig til Mester- eller Svende stykkes Forfærdigelse, og at den Vedkommende da ved sammes Fremstillelse har at forevise denne Seddel, og derhos bliver at tilspørge, om han har betalt nogetsomhelst mere, end hvad der saaledes paalaae ham. – At en lignende Foranstaltning ogsaa blev truffen i Landets øvrige Kjøbstæder, var meget ønskelig, for at man dog endelig kunne blive tvungne til, overalt at lade "Laugs-Skik, komme i Samklang med Lovens Bud.