Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1827-03-09
De portugisisk spanske Anliggender. Af Marquis d'Angeias officielle Beretninger erfares nu, at Rebellerne, efter hans Forening med Grev Villaflor forlode Braga den 5 Februar og besatte Porto=Prado og Barcellos=Broerne over Cabado. Uagtet de alt havde afbrudt en af Buerne paa Pradobroen, forcerede Villaflor den 4de her Overgangen, hvorved en Kapitain med 54 Mk. og 2 Kanoner blev taget. Fienden forfulgtes derpaa til Barca, hvor han atter mistede 156 Fanger og 2 Kanoner, og overhovedet blev paa denne Dag gjort 260 Fanger, foruden Dræbte og Saarede. Æren for Seiren tilskrive egentlig Villaflors ypperlige Anførsel; ogsaa udmærket de Grev v. Taipa sig atter i Spidsen for Angrebet paa Prado=Broen. Rebellernes samtlige Afdelinger syntes at tage Veien til Gallizien, endskjøndt Jordao har gjort en Diversion til Tamega, hvor han dog neppe vil kunne holde sig. Bedre havde det vel været, om Man, ved at afskjære Rebellerne fra den spanske Grændse, havde sikret sig for en nyt Besøg, hvilket ogsaa skal have været Stubbs og Villaflors Plan. Jmidlertid forsikres nu fra Madrid, at de til Gallizien tilbagekomne portugisiske Overløbere bliver afvæbnede af spanske Tropper og skikkede til det Jndr. i Riget, som Man da ogsaa venter, at Britternes Opstilling ved Combra, imellem de to vigtigste Stæder Lissabon og Oporto, vil idet mindste gavne Portugiserne saameget, at de kunne bruge deres hele Magt til at dække de nordlige Provindser. At trænge ind i Minho og komme i Besiddelse af Oporto, var især Rebellerne magtpaaliggende, da det er en af Rigets bedste og meest befolkede Provindser, som desuden er opfyldt med Munke og Geistlige. Bestyrtelsen var og ved deres Nærmelse saa stor i Oporto at Mænd, Qvinder og Børn flygtede med Penge og Varer, deels paa Veien til Lissabon, deels ombord paa de engelske Skibe. Men General Stubbs Mod og Forsvarsanstalter kunde Man endnu denne Gang takke for Stadens Redning. De Frivilliges Enthusiasme gik saa vidt, at de neppe kunde afholdes fra et Udfald paa Fienden, som rykkede frem med 1500 Mk. Linietropper, 400 Md. Kavallerie og 2000 Guerillas, hvorfor Stubbs og i en Proklamation har tilkjendegivet Jndvaanerne Regentindens Tilfredshed, med deres udviste Troskab og Fædrelandssind. Qvarteermesteren ved den engelske Armee er skikket til London med Beretning om Marquis v. Chaves andet, om ikke det sidste Jndfald. Ved Rebellernes Fori sikring om Spaniens og Frankerigs Bistand ere mange Militser blevne forførte, hvorfor og Bønderne i Beira fra deres Baghold i Skovene eller Husene skjød paa de Konstitutionelle. Et brittisk Korps paa 1000 Mk. er den 9 Febr. rykket ind i Fæstningen Elvas; men de have for Resten ingen Deel taget i Fægtningerne. Paa Grændsen underholde Engellænderne og Spanierne sig med hverandre, som om Krigen slet ikke angik dem. Alligevel ruster Man sig i Spanien, og ved et Kongeligt Dekret af 8 f. M. er befalet en Udskrivning af 24,000 Md. Tjenestetiden er nedsat fra 8 til 6 Aar; dog kunne de Adelige frikjøbe sig for 15,000 Realer og de Borgerlige for 6000, naar de tillige stille en Anden i Stedet. 3 Kjøbmænd i Madrid, ere fængslede, for at have modtaget Breve fra Lissabon, som politiske Sager.