Viborger Samler, 1783-10-13
Der findes da vel nogen saa patriotisk at opleede det, at forskaffe det, at forsøge det. Videnskabernes Akademie til Munchen skal først have givet Andledning hertil, ved visse Opgaver 1770, som, efter min ufuldstændige Beretning, skal have bestaaet herudi. 1. Om og hvorved Torden betages sin skadende Magt. Hertil skal være svaret Tvivlsomt, enten det kunde skee ved oprettede høie Jern stange, som Torden=Leedere eller ved Kanonskud. 2. Om og hvorved den tit med følgende Hagel kan fordeles og fordrives, Hertil svares fast intet. 3. At bevare en Egn fra Torden saaledes, at den ingen Skade, giør. Dette vil sees af Følgende: At bevare en Stad mod Torden - Uveir. Vedat stille Jernstange høiere end alle Husene, nedsenkte i Vandgrave eller Jorden. Slige Stange kaldes Torden=Leedere, fordi Lynet løber ned af dem. 5. At bevare en Huus eller Gaard fra Lynilden. Ligger Huset blant Bierge eller Træer høiere end Husene, Husene, har det ei Fare, men ligger det nedrigt, bruges Jernstangene med meere paa Skorsteenene, samt Skyden. 6. Enkelte Personer at bevare for Tordenslag. En man i Huus maae man ei staae ved Væggene eller ved Skorsteenene, men midt i en rummelig Stue, og skaffe al Metall ud, eller man ligger sig i en Seng ei for nær ved Vegge eller Skorsteene. Er man under aa den Himmel, da agter man Væirets Træk, og sætter sig ved en mellem Væiret og Sig, eller man ligger sig ned paa Jorden eller i en Huulvei eller et 50 Skridt fra et høit Træe eller Huus; thi man maa agte, at de høiere Steder først træffes i en tordnende Egn, Min Kundskab i Naturlæren er for lav til at udføre saa høie Ting høiere. Min Ævne er forliden til at anskaffe de tydeligere Opdagelser. Jeg vil kun ønske, de gode Hr. Proprietairer ville søge videre Oplysning herom ved de meere oplyste, som f. E. ved Hr. Professor Kratzenstein i Kiøbenhavn, der baade er en stor Natur=Lærer, en Tienstagtig Mand og siges selv at have slig en Torden Leeder paa sin Gaard i Kiøbenhavn. Jeg undskylder mig med den gl. Regel: In Magnis voluisse sat est. P. S. 2de Skrifters Navne herom ere mig bekiendte. Et von der Sicherheit wieder die DonnerStralen. Trykt Göttingen 1774. Et Et om Verhaltungs Reglen bey nahen Donner Wettern, nedst den Mitteln gegen die schadlichen Wirkungen des Blitzes. Gotha 778. Hver koster ongefær 20 sk. Og vil jeg foreslaae det Kongel. Danske Landhuusholdnings Selskab, som Dets Corresponderende Medlem, at krone Den med Lovtale og Præmium, som er saa ædelmodig først at opføre slig en Maschine i Jylland, der kunde tiene andre til et følgeværdigt Exempel. Resten af Spørgmaalene. i No. 41. 3. Naar en Selveiere eller Proprietair, hvis Hartkorn er inddeelt under et Strøe=Læg, har ladet lyse paa anbefalet Maade ved Kirker og Tinge efter en, fra samme Læg undvigt Bondekarl, samt taget Rømnings=Dom over hannem, og Karlen derefter opspørges, maae han da paa en hemmelig Maade give den Undvigte sin Frieheds=Pas, Er han ikke pligtig at lade Karlen indhente og levere til Lægget; 4. Er det ikke en Proprietair aldeles formeent, at udstæde Fæstebrev paa Gaard eller Boel til nogen af sit Godses Mandskab og derfor hæve Jndfæstning, forinden Karlen haver tient ved et af Regi Regimenterne i den allernaadigst anbefalede Tid, eller i det mindste for Sessionen været præsenteret og der, for Udygtigheds Skyld, bleven Casseret. Naar sligt skeer, tvertimod de høi Kongelig allernaadigste Anordninger, hvorledes bliver da saadan en Man dats Overtræder at ansee? 5. Naar en Fæstebonde ved Døden afgaaer, og Proprietairen, som haver Skifte=Rettighed, lader Gaarden taxere i Brystfæld ved Mænd, der ikke lovlig ere udmeldte, kan da saadan en Taxation og det derefter Jntenderende Skifte, ansees for lovlig, bor ikke Syns= og Taxations Mænd, i deslige, ligesom i alle andre Begivenheder, paa lovbesalet Maade, ved Retten udmældes og deres affattende Taxations Forretning til Tinge afhiemles, Herover ville Lovkyndige behageligst give deres Eragtninger.