JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Et af de mærkværdigste Steder for Oldgrandskeren og overalt Videnskabsmanden i Kjøbenhavn, er det Kongelige Geheime Archiv. Det ældste Document, som gjemmes her, er fra 1059, nemlig Erkebisp Albertus Confirmation af et Gavebrev, paa et Gods i Ditmarsken, skrevet paa Latin, og under samme Ærkebispens Monogram istedet for Segl, som paa den Tid endnu ikke var brugeligt. Uagtet dette Document er over 747 Aar gammelt, er det dog endnu meget læseligt. Det næstældste Document er fra 1194 og ligeledes en Confirmation af et Gavebrev paa et Gods i Holsteen. Foruden de egentlige Archiv=Documenter gjemmes her adskillige andre Mærkværdigheder. 1) Originalen, til Christian den Femtes Danske og Norske Lov, i Folio, ganske fortræffelig skrevne paa Pergament, saaledes som samme af Locommissionen forelagdes Kongen. Bindet er af Sølv og med det Kongelige Vaaben graveret paa samme. J den Danske Lov er Skriften endnu saa ypperlig, som om den var skreven for ganske nyligen, men i den Norske er den noget afbleget, da formodentlig den dertil brugte Blæk nok ikke var saa god. 2) Originalen til Kongeloven, ganske fortræffelig skreven af P. Schumacher (Griffenfeld), da værende Geheimecabinetssecretair, ligeledes i Folio og med Sølvbind, vedhængt det Kongelige Sigil af støbt Guld. 3) Originalen til den Danske Alen af Kong Christian den Femte. Alle de egentlige Stats=Documenter befinde sig i den nederste Etage og ere ordnede efter Alphabetet; de gjemmes i 50 Egeskabe, der, uagtet de ere forfærdigede i Kong Christian den Tredies Tid, og altsaa over 260 Aar gamle, dog see saa nye og friske ud, som om de vare forfærdigede for ganske kort siden. Tilforn have de staaet paa Rosenborg. De øvrige Documenter gjemmes i den øvre Etage. For den fædrenelandske Historieskriver er dette Archiv en uudtømmelig Skat, og det saa meget mere, som vor Regjering med en høist sjelden Liberalitet forunder enhver, der vil arbeide i Fædrenelandets Historie, Adgang dertil. Hr. Leisner Grosserer, Overformynder og Oldermand for Rodemesterne, har solgt sin Gaard No. 172 i Bredgaden til Hr. Grosserer P. C. Knutzon for 155,000 Rdlr., og Hr. Grosserer D. C. Willing sin Gaard Nr. 78 i store Kongensgaden paa Christianshavn for 30,000 Rdlr. Hr. Capitain Knudsen har solgt sin Gaard, beliggende li Bredgaden i Frederiksbergby, til Geheime-Conferentsraad Rabe=Levetzau, St. af D., for 45,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Colonialvarer vedblive endnu bestandig at stige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Den 27de Junii vare Priserne paa følgende Artikler saaledes, NB. mod contant Betaling: Candis 19 Mk. 12 s., Congo 7 Rdlr. 2 Mk., Caffe 26 Mk. 4 s., Havanna Sukkere 14 Mk. 8 s., Campeschetræe 48 Rdlr., Virgin Tobak 12 Mk., Marylands 8 Mk. 8 s. Der arbeides nu med Jver paa, at gjøre Susaaen, som kommer fra Tiustrup og Bavelse Søe, og som falder udi Stranden ved Korrebeksminde sønden for Næstved, seilbar for Pramme. De største Vanskeligheder møde imellem Herlufsholm og Næstved, hvor Aaen har kun meget lavt Vand, og Bunden er belagt med store Steen. Disse sprænges og tages op med stor Besværlighed. Nogle hundrede Militaire arbeide daglig derpaa. Man venter at vorde færdig i næste Aar. Omkring Tinstrup og Bavelse Søe og høiere op imod Sorøe Søe og henad Slagelse ligger et af Sjællands største Skovpactier, der nu ved Vandtransport vil blive Hovedstaden og andre brændemanglende Egne meget nyttigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Den commanderende General Lasson i Randers har paa en naiv Maade lagt sin Afskye for Bestikkelsesaanden for Dagen. Fra en i Provindsen bosiddende Mand var nemlig sendt ham 50 Rdlr. som Foræring, for derimod at permittere en af ham benævnt Mand i Høesletten. Dybt krænket ved denne Maade at forlange Tjeneste paa, lod Hr. Generalen disse 50 Rdlr. uddele iblandt det Sogns Fattige, som Pengenes Giver boer udi, og sendte denne Præstens Qvittering derfor med en passende Tilretteviisning. Ved at bekjendtgjøre dette i samtlige Nørrejyllands offentlige Tidender, frabeder Generalen sig enhver lignende Correspondence, da han om saadant skulde skee oftere, agter at navngive den eller dem, der ved slig Fremgangsmaade vise udelikat Æresfølelse nok til at ville sætte en over sin Ære og Pligt med Omhyggelighed vaagende militair Embedmands Tænkemaade i Classe med sin egen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Odense d. 26 Junii. Ved at fratræde det siden Fyens Stifts patriotiske Selskabs Oprettelse saa hæderlig forvaltede Embede holdt den styrende Præsident, Hr. Amtmand J. Benzon, i Selskabets Møde sidste Onsdag en Tale, der afhandlede Vigtigheden af, isæt at opdrage den tilvoxende Ungdom til Haardførhed, Tarvelighed, Virksomhed og Fædrelandskjerlighed. Denne Tale, som i ægte Nordisk Aand forenede Sandhedens Styrke med et varmt og blomstrende Foredrag, tillader den ærede Forfatter haabentlig indført i Selskabets Tidsskrift, hvor den sikkerlig vil læses med samme Glæde og udeelt bifald, hvormed den hørtes af hele Forsamlingen. - Som en Følge af den idelige Afvexling med Regne og Soelskin staaer Grasset og Kornet overalt ypperligt; i Onsdags regnede det hele Dagen, siden har Vinden være vestlig og Luften temmelig afkjølet. (Hempels Avis).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Kjøbenhavns Vexel=Cours d. 29 Junii 1812. Sidste Tirsdag solgtes Hamb. Banco til 728 PC. S. og 730 PC. k. S. - J Tirsdags ingen Species=Cours noterets Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
(Af Hamb. Corresp.) London, d. 10de Junii. J. Dag løber der Rygte, at de forenede Stater formelig har erklæret os Krig. Ustridig vil vi snart faae at vide, hvad vi skal troe om denne Nyhed. Verfter i Plymouth er reent afbrændt. Thorn, d. 3 Junii. H. K. M. holdt her sit Jndtog til Hest. Da Vognen paa den sandige Vei kun kunde kjøre langsomt, saa stod Keiseren af, satte sig til Hest, og lagde saaledes hurtig den sidste Station tilbage. Ane Jndvaanerne var strømmet ham imøde, og stimlede hen af Veien og paa Broen, der er henved 1000 Skridt lang, for at see Monarken des nærmere. Luften gjenlød af Glædesyttringer. Armeen er i den prægtigste Tilstand. Blandt andre lagde man, for deres Skjønheds Skyld, Mærke til to-Regimenter Carabiniers Curassiers, der hørte til Marschal Hertugen af Elchingens Armeecorps. Det første Regiment Gardelæggere indtraf den 3die om Middagen i Thorn. Marschal Lefebude, Hertug af Danzig, var i Spidsen det for. Dette Corps tildrog sig den almene Beundring. Dets Holding var saa skjøn, som ved en Parade paa Carhusselpladsen. Det marscherede med krigersk Musik forbis Hr. M. Keiserens Vinduer, der tilkiendegav Officierene sin Tilfredshed. Veirliget er meget skjønt, Levnetsmidler i Overflod, og Keiseren nyder den fortreffeligste Sundhed. Paa Grændserne hersker fuldkommen Rolighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Kønigsberg, d. 15 Junii. Vor Tidende indeholder følgende: Befaling fra Divisionsgeneral Grev Dumas, Statsraad og Generalintendant ved Storarmeen. H. M. Kilseren har tilkiendegivet sin Misfornøielse over de Uordener, der have fundet Sted i Anledning af Forspandstilsigelserne, og vil, at denne væsentlig mod Tienestens og Armeens Tarv i Almindelighed stridende Misbrug skal ham mes. J Følge heraf har jeg den Ære at underrette samtlige Herret Ordonnateur, Krigscommissarier og Chef de Service, at for Fremtiden hverken Vogne eller Heste, der ere bestemte til Forspandstjeneste, maa nyttes til noget Privatbrug; og gjøres Efterlevelsen af denne befaling dem til Pligt. Det bliver strængelig forbudet nogen hvilkensomhelst til Armeens Administration, hørende Person, at kunne forlange Heste eller anden Befordring enten for sin egen Person eller under foregivne Tjenestepaaskud, til at befordre ham eller hans Effecter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
München, d. 16 Junii. General Grev Minuzzi, der commanderede en Brigade af General Grev Wredes Division, kommer for sin svagelige Helbreds Skyld tilbage til Bayern. Det hedder, at General Wrede faaer Commandoen over helden bayerske Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Paris, d. 17de Junii. En Luftskipper, ved Navn Dauphin, har isinde ufortøvet at gaae tilveirs i Bourdeaux med en Ballon, hvortil, istedet for den sædvanlige Gondole, hæftes en Jndretning af hans egen Opfindelse. Da dette offentlige Forsøg er det første i sit Slags, som Hr. Dauphin foretager, har han underkastet sin nye Opfindelse; en Undersøgelse af en ved Mairen i Bordeaux nedsat Commission, og denne Commission har givet en meget gunstig Jndberetning derom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Brüssel d. 6 Junii. Administrationsraadi den moderlige Velgiørenheds Dameselskab i Brüssel har i Dag holdt sit femte Møde. Alt har det kunnet give 50 fattine Mødre Understøttelse; men end 2000 kan ligeledes i Løbet af dette Aar faae Understøttelse med de 3000 Franker, Centralcommitteen i Paris har sendt den herværende. Saaledes opfylder denne ædle Jndretning, som Geniet har stiftet og udstyret, som en ophøiet og velgjørende Protection styrer, og som en virksom og oplyst Velgjørenhed underholder, alt det Øiemeed, hvortil den er stiftet, og vil opfylde det endnu mere ved de Udvidelser, Exempel og Held vil give den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Harlem d. 18 Junii. Det herværende Videnskabers Selskab har blandt andre til Medlem udnævnt Baron v. Schubart, Vicepræsident ved det italienske Videnskabers Academie i Livorno. Nancy d. 9 Junii. Den 3die dennes udbrød i Schwarzbach mellem Blitscastel og Zweybrücken et frygteligt Uveir. Paa faa Øieblikke var Dalen oversvømmet, Bjergene omstyrtede, Reisende i deres Vogne bortskylledes af Vandet, og vare ufeilbar druknede, havde de ikke faaet hurtig Hielp. En Kone omkom tillige med hendes Mand, der havde styrtet sig i Vandet, for at drage hende ud.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Wien d. 17. Junii. Jmellem Keiserhofferne Østerrige og Frankrige er under d. 14 Martii sluttet en Defensiv-Alliance=Tractat, hvis væsentlige Bestemmelser ere følgende: Begge de contraherende Magter garantere hinanden gjensidigen deres nuværende Besiddelsers Jntegritet; i Følge denne Garantie ville begge i Forening arbeidepaa de Forholdsregler, som maatte synes at være dem de passeligste til Fredens Vedligeholdelse, og de ville i det Tilfælde, hvor den ene eller den andens Stater trues med Angreb, anvende deres bedste Bestræbelse for at forhindre et saadant Angreb. Men da imidlertid denne Bestræbelse mueligen ikke kunde have den attraaede Virkning, saa forpligte de sig at hielpe hinanden gjensidigen, i Fald den ene eller den anden skulde angribes eller trues; den stipulerede Hjelp skal bestaae af 30000 Mand, hvoraf 24000 M. Jnfanterie og 6000 M. Cavellerie, som bestandig skulle holdes i complet Krigsstand; fremdeles af et Artillerie, bestaaende af 60 Canoner; denne Hielp skal ydes efter den første Opfordring fra den angrebne eller truede Part; den skal sætte sig i Marsch i den korteste Tidsfrist som mueligt og i det seneste inden 2 Maaneder efter at Opfordringen er skeet. Begge contraherende Magter garantere Jntesriteten af den Ottomanske Ports Besiddelser i Europa. De erkjende og garantere ligeledes den neutrale Skibsfarts Grundsætninger saaledes som samme ere erkjendte og stadfæstede ved Utrecht Tractaten; H. M. Keiseren af Østerrige fornyer, forsaavidt det er fornødent, den indgangne Forbindtlighed, at holde sig fast ved det antagne Forbuds-System mod Engelland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Fra Weichsel d. 10 Junii. J Hertugdømmet Warschau hersker i Armeen stor Bevægelse. General Rosinocky, Anfører for Hertugdømmets Tropper, drog mod Terespol ved Bug (lige for Bresc), ligesom og General Funch med Sachserne. General Regnier var gaaet fra Palawy (i det Lublinske) over Wieprz.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Paris, d. 19 Junii. Kong Carl den Fjerde, som siden nogle Aar har opholdt sig med sin Familie i Marseille, og som ønsker at boe i et Clima, der mere ligner det, han er vant til i Spanien, er reist til Rom, hvor han vil ankomme d. 17de d. M. Han kommer til at beboe Palladset og Villa Borghese, som Keiseren har overladt ham. Underveis har man bevidnet ham store Æresbeviisninger. Storhertuginden af Toscana har begivet sig til Florenz, for at modtage ham i sit Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Willna, d. 30 Maji. J Gaar er Hs. Maj. Keiseren kommen tilbage her fra Grodne, efter at han havde holdt Revne over de der forsamlede Tropper. - General Gouverneuren i Moscau, Greve v. Gudowitsch, har for sit Helbreds Skyld, efter Ansøgning, erholdt sin Afskeed, med den Forret, atter at tage Plads i Rigsraadet, naar han er kommen sig igjen. - General-Lieuten. v. Winzingerode, som før har staaet i Østerrigsk Tjeneste, er bleven udnævnt af H. M. Keiseren til GeneralMajor og General=Adjutant. (Alt. Merk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-06-30
Kønigsberg, d. 17 Junii. J Morges Kl. 2. er Keiser Napoleon, efter flere Dages Ophold, afreist fra Gumbinnen, og henimod Middag er Hertugen af Bassano (Maret) fulgt efter ham; ogsaa har næsten Alt, hvad der omgiver H. M., forladt vor Stad. Paa alle Relais vare 200 Heste beordrede. (J Følge nyere Beretninger skal H. M. allerede være indtruffen i Wehlau.) (S. Bl.) Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Eca Niende Aargang. No. 54. Udgivet og forlagt af Boghandler S. SoldinLoverdagen den 4 Julii 1812. Tugt-, Forbedrings- og Raspehuset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Fra den Tid af blev det brugt til ryggesløse Mennesker og liderlige Qvindfolk, som der inddømtes til Arbeide. Deres Tal, som da var 200, voxte til 600, for største Deelen Qvindfolk, efter som samme Konge havde befalet, at endog Gade tiggere skulde holdes til Arbeide. Førend 1658 eiede Børnehuset over en Tønde Guld, men Krigen formindskede Capitalen og 1662 overdrog Kongen Gaarden til de Fattiges Directeurer. Siden efter indsamledes ved Collect 4000 Rdlr.; for de betalte Præstegaarde indkom 42,500 Rdlr.; for 6te og 10de Penge 20000 Rdlr.; Peder Oxet Legatum 1000 Rdlr. Riegels veed ikke selv, om disse Capitaler tilhørte Børnehuset eller tildeels Fattigvæsenet. J Aaret 1726 den 2 Jan. var Børnehusets Capital i Specier 17,926 Rd. 64 s., i Kroner 32010 Rdlr., i Courant 7770 Rdlr. 80 sk., tilsammen 37,707 Rdlr. 48 s. J Aaret 1731 var Copitalen bragt til 48,420 Rd., 1787. var den derimod, efter Riegels's Paastand, sjunken til 24,493 Rdlr. - Raspehuset blev indrettet i Børnehuset 1734, og under 2 April samme Aar meddeelt Privilegium paa at raspe Farvetræer, hvorved det tillige blev forbudet at indføre i Danmark og Hertugdømmerne malet eller raspet Farvetræ. Børnehusets Hovedbygning blev opført Aaret 1739 for 16,400 Rd. medens en til samme svarende Fløis Opførelse 1753 kostede 24,870 Rd., hvilket viser at allerede paa den Tid Bygningsomkostningerne i en Tid af 14 Aar stege over 25 PC. Valkemøllen i Dyrehaugen som tilhørte Børnehuset blev overladt H. M. Kongens Kammertjener Jessen, som anlagte der en Fabrik. Disse korte Efterretninger om Børnehusets Historie ere tagne efter Riegels, der, efter Sædvane anfører samme uden at nævne nogen Hjemmel, og udstafferer dem med sarcastiske, men i Grunden ofte kun lidet sigende Anmærkninger. Den frempinte Vittighed, at sammenligne Børnehuset med Staten, udtværer han indtil Kiedsomhed. Skal man drage nogen Gisning af de ufortjente Lovtaler han holder over Stiftelsens daværende maadelige Fo fatning og den Virak, han offter sammes daværende Bestyrere, saa fristes man rigtig nok til at troe, at han har øst sine Efterretninger fra en god Kilde men den reneste Kilde kan forplumres, naar er Skribents Roes eller Dadeel ikke holder sig inden for Upartiskhedens Grændser, eller naar han hverken kan see det Gode eller Onde uden igjennem et Forstørrelsesglas. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Placat. - Ved Anordning af Dags Dato, betræffende en affentlig Færgefart imellem Rødby paa Laalland og Femern, er det i Følge Hans Majestæts allerhøieste Resolution a. 11 Martii sidstleden forbudet enhver privat Baadfører, at befatte sig med at befordre Personer eller Gods og Varer af hvilketsomhelst Navn enten fra Rødby eller noget andet Sted paa Øen Laaland eller de hosliggende Øer til noget Sted i Hertugdommene, eller fra Hertugdømmen til Rødby eller andre Steder paa Laaland eller fornævnte Øer, under Straf, naar Varer overføres, af deres Confiskation samt en Mulct lig Beløbet af Varernes Værdi, og under samme Straf for Personers Overførsel, som er bestemt for dem der overføre pasløse Personer. Hvilket herved bekjendtgjøres til alle Vedkommendes Efterretning. - Generalpostdirectionen, den 20 Junii 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Jndenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Glükstadt den 28 Junii 1812. J denne Tid ere Hertugdømmerne blevne befriede for en for den offentlige Sikkerhed, meget farlig Person ved Navn Johan H. Schmidt, der ogsaa kalder sig Qualen og Filter, og som formedelst adskillige her i Landet begangne ove Tyverier og andre Misgierninger er bleven dømt af Overcriminalretten til at arbeide sin Livstid paa Kronborg Fæstning, hvilken Dom det har behaget Hs. Majestæt at stadfæste. Han er ikkun 35 Aar gammel, og dog udgjør den største Deel af hans Liv allerede en Kiede af Forbrydelse. J sine yngre Aar stod han nogen Tid i Lære hos en Smed i Kiel, som han snart forlod, og derfra gik som ubefaren Matros til Archangel, Amsterdam og flere Steder. Ved sin Hjemkomst til Altona tog han Tjeneste hos en Viinhandler som Kyper, og begik adskillige Tyverier hos sin Huusbonde og hos Andre, hvorfor han blev dømt til Tugthuusarbeide paa nogen Tid. Siden gik han til Wismar og tog Krigstjeneste, men deserterede og begik i Forening med Andre adskillige Jndbrud og betydelige Tyverier, saavel i det Holsteenske som udenlands. J det Hannoverske gjorde han sig skyldig i Voldtægt, og blev dømt til offentlig Arbeide paa Livstid, men han afstlede sine Lænker og undkom. Siden førte han et omflakkende Liv og stod altid i nøie Forstaaelse med de meest berygtede Tyve. Han besidder en mageløs Færdighed i at bryde ud fra Arrester og at forfalske Passer ved at give sig andre Navne, og man har derfor Aarsag at lykønske det menneskelige Selskab med at han rimeligviis herefter ikke let vil finde Leilighed til at undvige paa nye. - Efterat have anført et Exempel paa den menneskelige Naturs Fordærvelse er det mig kjert at kunne nævne et andet af en glædeligere Beskaffenhed. En Landsoldat her i Garnisonen ved Navn Lundquist har med egen Livsfare reddet en Dreng paa 6 Aar, som var faldet i Vandet, og ved hensigtsmæssige Midlers Anvendelse bragt ham til Live. For denne ædle Daad vil han erholde den anordnede Præmie af 5 Ducater.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Ribe, den 26 Junii. Natten imellem den 21de og 22de d. M. gjorde 3 Karle Jndbrud hos en Bonde i en Bye som hører til Warde Sogn. Den Bestiaalne opsporede Dagen efter Tyvene, som laae sovende i Heeden, og tillige de stiaalne Koster. Han forsamlede 6 Mand for at gribe dem, hvilket ogsaa lykkedes; men under Transporten begyndte de at sætte dem til Modværge, i Nærheden af Kissendahls Huus ved Sækbæk. Denne, en Mand paa 60 Aar, tilligemed sin Søn ilede til for at hielpe til at overmande dem, og greb een af dem, som værgede sig med en stor Kniv, saaledes at de andre ikke turde vove sig til ham. Men i det han greb denne gav en anden af Tyvene ham med en stærk med Jern beslagen Stok, et saa vældigt Slag i Baghovedet, at han farlig saaret for nogle Øieblikke tabte Bevistheden. Tillige fik han et hæftig Slag med en Steen for Brystet. Vel er det at haabe, at han beholder Livet; ogsaa bliver han paa offentlig Bekostning forfleget. Men det er med Grund at befrygte, at følgerne af Jernens Beskadigelse kan blive sørgelig for ham, og Aarsag til en tidligere Død. - Han er yderst fattig, og for lang Tid, hvis ikke for bestandig sat ud af Stand til at fortjene noget. Konen maae opofte sin Tid til at sørge for Børnene der har Feberen. Tyvene er bragt i god Forvaring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Præsten Hr. Schulz i Warde opfordrer velsindede Medborgere til at understøtte Kissendahl og tilbyder sig at modtage Bidragene. (Efter Ribe Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
J de under 1 Dec. 1693 confirmerede Statuter for Elephantordenen var det blevet anbefalet dem, som benaades med denne Orden, at betænkede Fattige i Hillerød ved Frederiksborg, efter deres egen Genereusitet. Disse Penge, som fra Begyndelsen af kaldtes Ridderpenge, bleve i Følge Rescript af 10 Junii 1695 udsatte paa Renter, og disse aarligen uddeelte til fattige Skolebørn i Frederiksborg Skole. 1734 vare de voxne til9141 Rd. 5 Mk. 8 s. Jndtil Aaret 1808 erlag, te, efter forbemeldte Rescript enhver ny Ridder af Elephanten noget til Frederiksborg Skole, i Almindelighed 125 Rdlr.; udenlandske Fyrster gave undertiden mere. Under d. 4 Junii d. A. har Hs. Maj. befalet, at istedet for de Jndtægter, som hidtil have tilflydt Frederiksborg Skole af Ridderpromotioner, skal den herefter fra 1 Jan. 1809 af at regne af Finantscassen oppebære en aarlig Godtgjørelse. af 200 Rdlr. D., hvilken svarer omtrent til Middelbeløbet af Skolens forhen aarlige Jndtægt af Ridderpenge. - Den fra de foregaaende Tider opsamlede Capital af disse Ridderpenge udgjorde i Aaret 1805 32,330 Rdlr. De.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
(Af Hamb. Corresp.) Kønigsberg, d. 17 Junii. J Dag Morges, Kl. 2 afreiste Hs. Maj. Keiser Nopoleon med sit Følge herfra til den store Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Paris, d. 20 Junii. Man har her Efterretninger om Hs. Majestæt, der gaae til d. 13de.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Keiseren befandt sig i allerhøieste Velgaaende, steeg ofte til Hest og holdt ofte Revne. Tropperne ere i den skjønneste Tilstand af fortræffelig holdning, muntre og fulde af Tiltro til sin allerhøieste Chef, der lever imellem dem som en Fader mellem sine Børn. Den stedse tiltagende Nøiagtighed i Maneuvrerne viser, hvor omhyggeligen den franske Soldat exerceres. Jmellem vore og de fremmede Tropper har af sig selv en fuldkommen Harmonie, dannet sig. Jblandt de sidste Tropper udmærke sig Polakkerne, der kappes med vores i Disciplin, Jver og Raskhed. Man kan ikke see de tydske Tropper, uden at bemærke den Jndflydelse vort Exempel har virket paa Militairet af denne Nation. Snittet af de franske Soldaters Klædedragt, Formen af deres Eqvipering, deres Vaaben blive dagligen indførte hos vore Naboer. Overalt, hvor Hs. Maj. passerer, modtages Allerhøistsamme med Glædesbeviisninger. J Særdeleshed velsignes den Orden, som hersker ved Armeen, hvorved Provianteringen. af alle Slags sikkres og Jndvaanerne ikke trykkes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Strasburg d. 17 Junii. Alle militaire Anordninger forbyde alle og enhver, der ikke er forsynet med en bemyndigelse fra Major Generalen, Krigsministeren eller Minister=Directeuren for Krigs administrationen, at begive sig til Armeen. Dette uagtet hænder det dog ofte, at Folk begive sig didhen under forskjellige Paaskud, uden at være autoriserede dertil. Det tilkjendegives dem herved, at de udsætte sig for at blive arretterede og sendte tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-07-04
Wien d. 17 Junii. Den danske overordentlige Gesandt, Grev Bernstorff, befinder sig her siden den 12te d. M. - Den 21de Februarii blev Baron v. Budberg udnævnt til Russ. Keis. Chargd'Affaires ved det neapolitanske Hof.