Aalborg Stiftstidende, 1830-08-07
Om Urolighederne i Frankrig har man, tildeels over Antverpen og Lønden, følgende nøie Underretning: Politieprafecten i Paris har gjort alle Eiere af Kaffehuse, og Læsesale ansvarlige, for de Tidsblade og andre Skrivter der læses. De liberale Blades Eiere have protesteret mod Berøvelsen af deres lovlige Rettigheder, undtagen Journ. des Debats og tildeels Constitutio net, hvilke have indgivet Begjering om bemyndigelse. Nogle Bogtrykkere have vist Mod til at fortsætte liberale Tidsblades Trykning; andre have vægret sig, men Retspræsidenten i 1ste Jnstants, de Belleyme, tilholdt dem, paa Grund af manglende Formaliteter ved Trykkelovens Bekjendtgjørelse, at trykke den følgende Dags Blade; dog Postvæsnet negtede at modtage dem; derimod solgtes de paa Gaderne og forelæstes paa offentlige Pladse, uagtet en Mængde Gensdarmer var tilstede. Overhovedet have de fleste Krigere vægret sig ved at skyde paa deres Medborgere. Allerede den 25de var Gjæringen stor i Paris. Den 26de om Morgenen, var hele Staden paa Benene. Polignaes Vogn, som dog var kom, anfaldtes med Steenkast; hans Hotel er besat af talrige Tropper; hos de andre Ministre slog man Vinduerne ind. Paa nogle Steder, som i Palais Royal, har været Haandemænge mellem Folket og Soldaterne; men det er en afgjort Kjendsgierning, at den Kongelige Garde har vægret sig ved, at lade sig bruge mod Folket, nogle Compagnier af samme ere afvæbnede, ligeledes det 3die Regiment Jægere til Hest, fordi de, ligesom det 5te Linieregiment, er vilde fægte med Folket: le Temps siger: "J en Stad, befolket med deres Brødre, Venner og Medborgere, vægre franske Soldater sig med Rette for at fyre, og at vorde Medskyldige i syv Daarekistelemmers Brøde. Hvad vilde Seier baade dem her, hvad vilde være ulyksaligere, end om de frembragte et Nederlag, hvad vilde de svare vore Enker og Døttre, naar disse kom for at hente Ofrenes Liig, franske Soldater kunne er være Mordern; deres og Borgernes Sag er een. Et stort Antal Pairs have protesteret mod Forordningerne af 25de Juli, ligeledes have alle de i Paris værende Deputerte protesteret i kraftigste Maade mod den ulovlige Oplysning af Kamret, og ville negte al Betaling af Afgivter. De have sendt en Deputation til Commandanten og Præfecten, om Gjenoprettelse af Nationalgarden, da den i modsat Fald vilde blive indbuden til at forene sig til Hovedstadens Sikkerhed; Grev Labor de har paataget sig dens Overbefaling. Underviisnings ministeren har, i Universitetets Navn, udstedt et Forbud til samtlige Studenter mod at at forsamle sig. Den 25de havde Kongen udnævnt Marschal Marmont, Hertug af Ragusa, til befalingsmand for alle Tropper af den 1ste Militairdivision. 1000 Mennesker skulle være omkomne under Urolighederne og Fægtningerne i Gaderne. 2 til 3 Garderegimenter have forenet sig med Folket. Samtlige Ministre ere krøbne i Skjul. ger var flygtet til stontaineblen; ifølge et Document i Times, som dette Blad dog anseer for nægte, skulde han være erklæret afsat. 40000 Arbeidsfolk udbredte sig i Gaderne; de have knust de Kongelige Attributter. Under slig Omvæltning maatte Børsen og alle Banquircomptoirer lukkes, adskillige Vagthuse ere opbrændte; mange Mennesker forlode Paris, Retspleien var uden Virksomhed. Man frygtede, at de ved Valgforordningen (som betager de Patent-Skatte, pligtige deres Valgret) saa høiligen krænkede Fabricanter og Haandværkmænd skulde afskedige deres Arbeidere, for at ophidse dem mod Regjeringen. Hovedredacteuren af Bladet National er fængslet, og Typerne borttagne. Nogle Pairs have tilbudet sig at opsætte Bogtrykkerpresser i deres Huse, og at laane de forbudne Blade deres Navne som Udgivere. De offentlige Fonds vare atter faldne 3 Fr. Alle Vexelforretninger fra de sidste 7 Dage vare erklærede ugyldige, fordi 1 a 2 Personer (Ouprard skal have været den ene) hav benyttet hemmelige Efterretninger om Ministrenes Hensigter til at slutte fordeelagtige Salg. J Rouen havde den 26de Juli alle Fabrikanter lukket deres Værksteder. Præfecten var hængt.