JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Fede=Vare. Jsl. saltet Lammekjød Td. - . Rd. Flesk, røger, Lpd. - 2 Rd. - Mk. - s. grønsaltet, Lpd. - 2 Rd. - Mk. 8 s. Oste, Fyenske, Skpd. 1416 Rd. - Mk. - s. - Holsteenske 20 a 26 Rd. - Mk. 2 s. Smør, Fyensk, Td. 36 a 40 Rd. - Mk. 2 s. : Sielland, Td. 40 a 60 Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. 36 a 40 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. . . 3 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 3 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 24 a 26 Rd. - Mk. - s. Graaser, saltet, Td. - . Rd. - Mk. - s. = = tør, Skpd. - - Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. . . - Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, saltet Td. - Rd. - Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 10 a 12 Rd. - Mk. - s. dito tør Tisk Skpd. 26 a 30 Rd. - Mk. - s. Klipsisk Skpd. - 23 a 30 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. - Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar-Sild Td. - Rd. - Mk. - s. - Høst=Sild Td. 10410 Rd. 4 Mk.. s. Norsk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s. . Høst=Sild Td. . - Rd. - Mk. - s. Tran Td. . . . 32 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . 5 Rd. - Mk. levneborgsk Td. . . 7 Rd. - Mk. i Spansk Td. . 7 Rd. - Mk. lengelsk Td. . . 4 Rd. 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Fransk Td. . . Vine. - Rd. - Mk. En Ahme Rhinsk Viin = 65 a 80 Rd.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Udenrigs 37 a 72 Rd. Et Oxehoved rød Viin = 60 a 80 Rd.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Udenrigs = 50 a 70 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin 40 a 60 Rd.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Udenrigs = 30 a 500 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændev. = 90 a 100 Rd.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Udenrigs = 75 a 25 Rd. Humle. Brunsviger = 245 a 250 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - Rb. - Mk. - s. Brabandsk ) = 200 a 240 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. - 19 Rd. - Mk. Tiære Td. . 6 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. 40 a 42 Rd.) efter dens Reen Hamp Skpd. 400 a 55 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr. Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell. 6 Rd. 2 Mk. - s. Pommersk Bøg, 6 Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bøg = = 7 Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt = = 8 Rd. - Mk. - s. Fyensk 1 Rd. 3 Mk. - s. Birk, Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1801-05-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs, 2 Rd. 1 Mk. - s. Et Læs Tørv. 2 Rd. 2 Mk. - s. Kal Td. . 3 Mk. 8 s. Forring. Høe et stort Læs = 5 a 6 Rd. - Mk. - s. et mindre dito - 2 a 4 Rd. - Mk. - s. Halmet Læs = 2 a 5 Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Kalkunske gl. Parret 4 a 5 Rd. - Mk. - s. . - unge Parret Rd. - Mk. - s. Capuner fede et Par . - Rd. - Mk. - s. = = mavre et Par Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret 2 Rd. 5 Mk. - s. = unge Parret = =Rd. 4 Mk. - s. i Kyllinger et Par 2 Mk. - s. Giæs levende Stk. . - Rd. - Mk. 2 s. Slagtede Stk., 2 Rd. Mk. - s. Ænder et Par . . Rd. - Mk. - s. Duer et Par = = 1 Mk. 12 s. Æg en Snees. 1 Mk. 6 s.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Madrid den 15de Marts. Vore Havne ere nu fulde af danske og svenske Skibe. Man har lagt Beslag paa alle portugisiske Skibe og al Communication med dette Rige er gandske ophævet. Jmidlertid troer man, at Portugal neppe vil lade det komme til fiendtligt Udbrud.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Prindsen af Parma er nu ved Hoffet bleven erkiendt som Toskanas Souverain. Han har faaet en Ærevagt, og man har i den Anledning illumineret i 3 Dage. Den 21de reiser han fra Madrit til Paris.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Vor Armees Hovedqvarteer er i Valladolid, og Planen til Feldttoget med Portugal er bleven aftalt med General St. Cyr, som er ankommen hertil i disse Dage. Fredsfyrsten, giør sig ogsaa færdig til Afreisen; imidlertid bliver Feldttoget ikke aabnet før den franske Armees Ankomst. Den franske Contreadmiral Dumanoir, som førte Bonaparte tilbage fra Ægypten, er her, men er bestemt til at reise til Cadix.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Constantinopel den 31te Marts. Den herværende engelske Ambassadeur Lord Elgin har nu faaet nærmere Efterretninger fra Admiral Keith om de Engelskes Landgang i Ægypten. Den skeete med 3000 Mand under General Moore ved Abukir, som er bleven saa bekiendt ved Admiral Nelsons Seier. De Franske gav ved denne Leilighed de meest udmærkede Beviser paa Heltemod. Saavel Jnfanterie som Kavallerie styrtede sig i Havet for at tilbagedrive de engelske Landgangs Slupper, som vare dækkede af Kanonbaade; imidlertid lykkedes det de Engelske efter to heftige Trefninger at lande med den øvrige Deel af deres Magt og de Franske trak tilbage til Fortet Abukir, som de endnu forsvarede den 12te Marts. De Engelske rykkede frem mod Alexandrien, efterat de havde ladet et Korps paa 3000 Mand, blive tilbage til Abukirs Belering. De Franskes Tab ved Landgangen er endnu ubekiendt; imidlertid havde de fægtet kiekt mod de Engelske, som i Slaget have mistet 700 Døde og 100 Saarede, hvoriblandt nogle fornemme Officerer. Man skal have skudt en Hest under Livet paa Sir Sidney Smith.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Den engelske Oberst Paget har udmærket sig meget ved Landgangen.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Fra den 12te til den 14de blev de engelske Troppers Fremrykken stedse foruroliget ved Skiermydsler fra fransk Side, som havde samlet deres Hovedmagt i en forskandset Stilling, ved Pompejus's Støtte. J Alexandrien har de Franske meget Artillerie men kun af smaa Caliber. Admiral Keith vil bombardere denne Stad fra Søesiden, imidlertid GeneralAbereromby angriber den fra Landsiden. - Efter nogle Beretninger skal Capitain Pascha være seilet mod Damlette, efter andre befinder han sig endnu i Macty. Storviziren er i Gaza, hvor han daglig faaer Forstærkninger. - Til den 14de Marts vidste man paa de ægyptiske Kyster endnu intet om engelske Troppers Ankomst fra Ostindien paa den anden Side af Ægypten.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Livorno den 8de April. De franske Tropper, som i Følge en hemmelig Artikel i den i Florenz sluttede Fred skulle besætte en Deel af Kongeriget Neapel, ere nu i fuld Marsch derhen og en Deel af de i Ancona forsamlede Tropper have taget samme Vei. Jndskibningerne, som skulde skee i Ancona, ville nu efter Rygtet finde Sted i Otranto eller Brindisi. J øvrigt vil man vide, at Neapel efter den nysmeldte Artikel ogsaa skal betale 10 Millioner Livres til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Ved den engelske Expedition mod Ægypten kommanderes Sir Sidney Smith Søesoldaterne, omtrent 600 i Tallet.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Den engelske Fregat Penelope har taget 2 franske Skibe, som løb ud fra Alexandrien og i Bombardeerskib, som vilde løbe ind sammesteds. Generalerne Julien og Verdier og den sidstes Gemalinde ere iblandt de Fangne.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
De Engelske have endnu ikke rømmet Øen Elba. De skal endog have i Sinde med Indbyggernes Hielp at modsætte sig hvert fremmedt Anfald.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra de russiske Grændser den 20de April.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Hs. Keiserlige Høihed Storfyrst Constantin er udnævnt til General-Jnspector saavel over Infanteriet som Kavalleriet i Brez, Ukraine og ved Dnisterfladen.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Fyrst Repnin, Fyrst Lapuchin, Vicekanzleren, Fyrst Kurakin, Fyrst Subow og Generalen Grev Subow have taget Sæde i Conseillet. Generalen Grev von Pahlen er afreist til Riga og Reval for at tage Forsvarsanstalterne paa Kysterne i Øiesyn. Grev von Panin er bleven Minister for de udenlandske Affairer og har allerede tiltraadt Bestyrelsen af dette Departement.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Endeel afskedigede Generaler ere atter igien blevne ansatte i Tieneste, iblandt andre General Apraxin og Fyrst Gallizin.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Paris den 22de April. Breve fra Neapel og den maylandske Avis af 3de April bekræfte Efterretningen og Engellændernes Nederlag i Ægypten, og at de igien have indskibet sig. - Moniteuren leverer tillige en Proklamation som General Murat har udstedt til sine til de neapolitanske Stater beordrede Tropper: Han siger deri: "Soldater, J vilde bekiæmpe Neapolitanerne, de have nedlagt deres Vaaben for Eder. En med Hensyn til sin egen Jnteresse alt for længe blændet Konge har sluttet Fred med den fra sk. Republik, og forjaget af sine Havne, Frankeriges og Europas Fiende de umættelige troelsse Engellændere." Jrykke fredelig frem paa det Territorium, som i vilde fiendtlig angribe; J skulle besætte neapolitanske Stæder; Enighed, Tillid og Venskab aabne Portene for Eder. Han formaner dem derpaa til god Opførsel og Beskedenhed; til at respektere Folkets Religion, Sæder ja selv Fordomme; til at være Verdens Mynster, men ei sammes Reformatører. Han slutter med den Trudsel: "Vee den Neapolitanske Nation, dersom dens Troelshed udoser en eeneste Draabe fransk Blod." - Foruden den i ovenanførte Proclamation anførte haarde Udladelse imod Engelland, siger en anden herværende Journal: "Frankerige maae vende sit hele Gennie og alle sine Kræfter imod Engellænderne." Den første Consul lader sig ey blænde, ved de af Engelland giørende Fredsforslag.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
J en anden Proklamation til Toskanas provisoriske Regiering, siger General Murat: Borgeren Aaar vil tilstille dem en Afskrift af Luneviller Freden, efter hvis 5te ArtikelToskang og den deraf afhængige Deel af Øen Elba skal tages i Besiddelse af Jnfanten Hertugen af Parma Lad da Toskanerne vide ved en Proklamation, at en Prinds af det spanske Huus den franske Republiks Allierede, kommer, om ringet af Fredens Velgierninger til dem. Da dette Lands Skjebne er fast bestemt, saa maa alle Lidenskaber og Erindringer uddøe.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Wien den 22de April. Keiseren har nu udnævnt Finantsministeren Grev von Sauran til Ambassadeur ved det Petersborgske Hof og han skal med det første afgaae til denne sin Bestemmelse. Fyrster af Schwarzenberg er tillige udnævnt til at overdringe Lykønskeningerne til den ny Kelser Alexanders Tronbestigelse. Natten til den 20de ankom en Coureer hertil fra Grev Cobenz i Paris, hvis Depescher angik de Fredsyttringer, som nu have Sted imellem Engelland og Frankerig.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Efter de Beretninger, som den engelske Gesandt LordMiato har faaet fra Constantinopel, er Kapitain Pascha afseilet til Abukir med 6000 Mand Landgangstropper. Efterretningen, at Adukir skulle være indtaget af de Engelske, er ugrundet.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
I Dag hedder det, at Baron von Thugut skal igien være kaldt tilbage hertil fra Ungarn. Man forsikkrer ogsaa, at den forrige Statsreferendar, Baron von Spielmann, skal i lige Egenskab igien træde ind i det geheime Statscancellie. Ved hver Bataillon af vore Linietropper skal nu oprettes: Compagnier Skarnskyttere, som er en Efterligning af de Franske.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Anden Skrivelse fra Paris den 23de April. Udrustningerne og Anstalterne mod Engelland blive drevne med største Jver uagtet Underhandlingerne med den engelske Regiering. Bestandig komme Tropper til Kysterne lige over for Engelland og deres Tal skal i Belgien bringes til 40000 Mand, 60 Kanoneerslupper blive udrustede i Dunkirchen og Contre at miral Neilly bereiser nu alle Havne i Belgien. Rygtet at de Engelske ere blevne tvungne til igien at forlade Ægypten vedvarer. Man paastaaer, at et Emigrantkorps skal være gaaet over fra den engelske General Abererombyls Armee til de Franske. Moniteuren i Dag har ingen nærmere Efterretninger om den ægyptiske Armees Operationer.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Haag den 23de April. Man forsikkrer, at det ved den Correspondence, som en bleven ført imellem den franske og engelske Regiering, er bleven forlangt som første Betingelse, førend Fredsulderhandlingerne kunne aabnes, at Frankerig skal standse sine Krigsoperationer mod Portugal, hvorpaa man fra fransk Side skal have forlangt, at de Engelske ligeledes skulle holde inde med Fiendtlighederne mod Ægypten og slutte Vaabenstilstand til Søes.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Coureervexlingen imellem Berlin og Paris er for nærværende Tid overordentlig stærk.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
De fra Tydskland til vor Republik tilbagekommende franske Tropper skal tildeels være bestemte til de nordlige franske Kyster for at deeltage i den udkastede Plan mod Engelland, ifald Fredsunderhandlingerne ikke komme i Stand.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Carlscrona den 23de April. Den 19de d. M. saae man den engelske Flaade paa Høiden af Jndgangen til denne Havn. Den sendte strax en Parlamentair=Fregat med en Skrivelse i det engelske Sprog af efterstaaende Jndhold til den herværende Gouvernør: Skibet London den 18de April 1801.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Da det Kongel. Danske Hof er bleven bevæget til at slutte en Vaabenstilstand, hvorved de ulykkelige Tvistigheder imellem Storbrittannien og det Kongel. Danske Hof ere blevne billagte, og da det ligeledes er mig overdraget at faae en bestemt Efterretning om det Kongel. Svenske Hofs Tænkemaade med Hensyn til Aftrædelse fra de fiendtlige Forslag, som samme har stillet i Forening med Rusland mod Storbrittanniens Rettigheder og Jnteresse, saa har jeg den Ære at tilsende deres Exellence dettte Brev i den Hensigt, at faae en Erklæring om det Kongel. Svenske Hofs Beslutning i Henseende til denne vigtige Gienstand, og det saaledes, at mine foretagende Operationer maatte være grundede paa det, inden at Timer efter denne Depesches Modtagelse, ventede Svar. Jeg har den Ære a. Hyde Parker, Øverstkommanderende for den brittiske. Flaade i Østersøen.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Viceadmiral Cronstedt, som nu her fører Kommandoen, har strax efter Hs. Majestæts Befaling, som den Gang befandt sig i Malmøe, givet følgende provisoriske Svar: At han, allene som Krigsmand, ei kan indlade sig i at besvare et Spørgsmaal, som el angaaer hans Virkekreds; men at Hs. Majestæt havde erklæret, at han kom med det første selv til Carlscrona og vilde da give Admiralen sin Beslutning tilkiende.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
I Gaar Eftermiddag kom Kongen ogsaa virkelig hertil og overdrog Viceadmiral Cronstedt at give Admiral Parker følgende officielle Svar: Hr. Admiral! Kongen, min Herre, har befalet mig at give følgende officielle Svar paa den Skrivelse, hvormed deres Exellence har behaget at beære mig, under 18de d. M. J den Overbeviisning, at Deres Exellence kiender fuldkommen Værdien og Helligholdelsen af givne Løvter, forestiller Hans Majestæt sig, at følgende høitidelige Erklæring sikkert ei vil blive anseet uventet af Deres Exellence: at nemlig Kongen af Sverrig ei noget Øieblik har vaklet i at opfylde med Troeskab og Redelighed de Forbindelser, som Hs. Majestæt har indgaaet med sine Bundsforvandte, og det uden al Hensyn til en anden Magts særdeles Foreninger, hvilket Navn de endog maatte have, og hvis Virkninger aldrig kan udstrækkes til de hidindtilværende neutrale nordiske Magters fælleds Jnteresse. Dette er Hs. Majestæts faste uforanderlige Beslutning. Uagtet Hs. Majestæt saaledes baade ved Tilbøielighed og Pligt er forbunden til at ansee sine oprigtige Bundsforvandtes Sag gandske som sin egen, vil han dog ei undslaae sig for at høre de billige Forslag, som maatte blive gjorte af tilbørlige Befuldmægtigede fra Høibrittiske Majestæts Side til de forenede nordiske Magter, for at billægge nærværende Stridigheder. Carlscrona den 23de April 1801. Cronstedt, tienstgiørende Generaladjutant hos Kongen og forordnet Overbefalingsmand i Carlscrona.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Paa dette Svar har man hidindtil et havt noget videre fra den engelske Admiral.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Frankfurt den 25de April. I Gaar marscherede de første Tropper af General Greniers Korps fra Franken og 12000 Mand af Rhinarmeen skal skal være passeerte herigiennem til den 10de Maji. Hvad den altsaa er meldt i de offentlige Tidender om deres længere Ophold i Franken, er ugrundet. En Besætning er endnu tilbage i Aschaffenburg af den fransk-bataviske Armee; men GeneralBarbon er allerede igaar marscheret herigiennem til Holland.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
De churmaynziske Tropper have allerede besat en Deel af det Øvre=Erkestift. Fra Stuttgardt, hvor Overgeneral Moreau nu har sit Hovedgaarteer, erfarer man, at et Korps af 12000 Mand skal i Holland indskibes til en hemmelig Expedition, hvilken Afgang igien skal erstattes ved Tropper fra Rhinarmeen.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Skrivelse fra Berlin den 28de April. Foruden de indrykkede Kavalleri Regimenter von Voss og von Lestorg er Regimentet Gravenitz ankommet hertil fra Grosglogav og i Morgen indtreffer den Nedreschlesiske Brigadelet Jnfanterie. Man venter overhovedet 12000 Mand, hvis videre Bestemmelse man endnu ikke veed.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Blandede Efterretninger. Frankerig. Den udenlandske Minister Talleyrand har erklæret i et Circulaire til alle de i Tydskland accreditette Agentere: at efter Politiministerens Jndberetning vendte Emgrantere, som udgav sig for Haandværkere, daglig tilbage med Pas fra de franske Agentere. Blot Regieringen kunde tillade Emigranternes provisoriske Tilbagekomst og altsaa maatte ingen Agent i Fremtiden udstede Pas til Emigrantere. Alt hvad han kunde giøre var at indsende Emigranteres Ansøgning til Politiministeren.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Den berømte Lærde Dolomien har under sit lange Fængsel i Messina dog fundet en Ven og Trøster i den derværende amerikanske Konsul. Den franske Gesandt Alguler har sendt denne Consul en forbindtlig Skrivelse, fordi han ved sin Trøst og Blstand har opholdt en berømt Mand, som Frankerige giør sig en Ære af at kalde sin, og som tilhører hele Europa.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Bonaparte opholder sig endnu i Malmaison. Han har sendt Brigadechefen Durce, der som bekiendt for 16 Maaneder siden havde en Mission til bet herlinske Hof og i forrige Aars Feldttog i Jtalien var i Livsfare, til St. Petersburg i et polisk Ærinde.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Præfecten i Dyle Departementet (i de forrige Nederlande, har indberettet, at i Bael ved Løwen er Friehedstræet 3de Gange efter hinanden bleven omhugget.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Det hedder, at Toussaint, Overture skal have erklæret sig for uafhængig paa St. Domingo, og tillige have bemægtiget sig den spanske Andeel af hiin Øe.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Notarius Denis har bekiendtgjort en Plan til at henlægge Operaen til Odeons=Salen, uden Bekostning for Regieringen. Han forlanger dertil kun 400 Subscribentere, hver paa 400 Livres, som for deres Livstid skal have fri Entree i Opergen. De øvrige Omkostninger vil han bestride ved Gevinsten af et Lotterie paa 20000 Lodder. De paa Tilbagemarschen værende russiske Tropper faae samtlig i Coln ny Uniform, grøn med røde Opslag og Geværer af fransk Facon. Mange af samme, endog Kosakkerne. have lært at tale noget Fransk.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Ved Paris skal nu anlægges 3 store Kirkegaarde og i Paris selv bygges 6 Liig-Templer, hvor de Døde skal hensættes, førend de blive førte til Graven.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Efter sikkre Beretninger fra Bordeaux skal Frosten have gjort stor Skade paa Viinrankerne i denne Egn.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Adskillige krigsfangne Kosakker have i Frankerig skaaret deres Sklæg af, uagtet dette er stridende mod deres Religions Forskrivter.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Jtalien. General Murat har tilligemed de øvrige franske Generaler og Stadsoffecerer bivaanet en høitidelig Messe Florenz første Paaskedag.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Rusland. Efter Forlydende har den ny Keiser ved en egenhændig Skrivelse til Greven af Lille (Ludvig den 18de forsikkret ham, at den ham af Keiser Paul skienkede Pension paa 200000 Rubler skal vedblive og han har tillige bedet ham at vise Mod i sit Uheld, til hvis Lindring Keiseren gjerne vil bidrage.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Tydskland. Skibsfarten paa Elben er nu igien bleven fri og Tønderne til Mærke for de Søefarende ere igien blevne lagte ud. Prindsen af Pignatelli=Beltmonte er den 18de d. M. bleven formælet med den 3die Datter af den afdøde Hertug Peter af Curland og Sagon.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Sverrig Contreadmiral Baron von Cederstrøm er kun 30 Aar gammel. Han viiste megen Kierhed i den sidste Krig, med Rusland. Det ene Øie har han mistet.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Jndenlandsk. Fra det udenlandske Departement er indkommen en Skrivelse fra den danske Minister i Eutin, Kammerherre Rømmeling, hvori meldes, at fyrst Biskoppen af Holstein-Oldenburg har bestemt et Bidrag af 4000 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
schlesvig holsteensk Courant til de Qvæstede og Faldnes Enker, og Børn, Fra den venskabelige Klud i Svendborg indsendt ved dens Repræsentantere 246 Rdlr.; fra Kiøbmændene Sommer og Rønnenkamp i Flensburg ved Subskription i St. Maria Menighed 1084 Rdlr.; fra Kiøbmand Poppe i Hamburg, 331 Rdlr.; fra Stiftamtmanden i Aarhuus, Geheimeraad Guldberg ved Sammenskud af bemeldte Byes Jndvaanere 811 Rdlr. Alle disse Summer, hvortil komme meget anseelige Bidrag her i Byen, ere i disse Dage indløbne til Understøttelses=Commissionen.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Toldprokureur Ohmsen og J Normann have ved Subskription i Christiania samlet 2303 Rdlr. og Biskop Hansen i Christiansand har nedsendt 200 Rdlr. til Understøttelses=Commissionen.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Directionen i Coalitions=Klubben har foranstaltet en Subskription, hvorved er indbragt 1800 Rdlr., som ere sendte til Understøttelses=Commissionen, og fra Directionen for det harmoniske Selskab er ligeledes sendt et Sammer skud af 2031 Rdlr. til Understøttelse for de Qvæstede og de Faldnes Efterladte.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Kammerherre Moesting med flere have indsamlet ved Subscription af Jndvaanerne i Haderslev Amt 3077 Rdlr. og Birkedommer Dahlstrøm har paa Falster ligeledes indsamlet 854 Rdlr. til Understøttelse for de Qvæstede og de Faldnes Efterladte Koffardiekapitainerne Schmarye og Pasche i Altona have indsamlet og oversendt 515 Rdlr. til sammes ædle Brug.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Kammerherre Grev Ranzau, Deputeret i Oeconomie= og Commerce Collegio, har skienket 500 Rdlr., og fra Jndvaanerne paa Godset Rastorp i Holsteen 221 Rdlr. Den danske Consul Anton Dull i Amsterdam var skienket 400 Rd., Supercargue Ernst 300 Rdlr. og von der Smissen og Sønner i Altona 200 Rdlr. til de Saarede og de Faldnes Efterladte.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Overkanoneer C. H. Krag, som var Artillerie=Regnskabs rer paa Blokskibet Wagrien, er i Anledning af Slaget den 2den April bleven af en Ubekiendt offereret en stor Sølv Medaillie og 10 Rdlr. i Penge, og atter igien af en anden en Sølv Mebaille i Futteral mrk. M.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Helsingøer den 4de Maji. J afvigte Uge ere 80 Skibe expederede i Sundet. J Fredags passerede en engelsk Kutter og en Kutterbrig fra Nordsøen. 3 engelske Skibe ligge ved Kullen.
Berlingske Tidende, 1801-05-04
Kiøbenhavn, den 4de Maji. Kort for Udbrudet af de virkelige Fiendtligheder imellem Danmark og Engeland har følgende Correspondence været vexlet imellem den danske befuldmægtigede Minister i London, Grev Wedel Jarlsberg og den første engelske Statssecretair Lord Hawkesbury Vor Minister klagede i en Note af 4de Marts over den slette Fremgangsmaade af Kapitain Hamstead, i Østerrisøer Havn den 5te Febr., hvor han bemægtigede sig 44 svenske Skibe, bortførte og ildebehandlede Lodserne. Han forlangte Straf over den nedrige Kapitain og Skibenes Udleverelse. Under 18de Marts overgav han en anden Note, hvori han klagede over den niddingagtige Opførsel af Kapitain Barnet, kommanderende Officeer af Kutteren Achilles, der efter at have trænket Kongen af Danmarks Territorialrettighed ved af Egvaag Havn at bortføre en fransk Prise, lod sine Folk ved Skjoldnæs paa Søerøverviis skyde paa forbiseilende vaabenløse Nordmænd, hvoraf een blev ihielskudt. Han forlangte ligeledes den borttagne Prise tilbageleveret. Under 19de Marts fik han af Lord Hawkesbury til Svar, at disse Sager skulle uden Tidspilde blive bragte for de offentlige Domstole i Engelland. Grev W. Jarlsberg svarte herpaa i en Norte af 20de Marts at Kongen af Danmark, Hans Herre, ikke kunde lade sig sine Territorial Rettigheder tildømmes eller frakiendes af engelske Domstole; men til Svar herpaa fik han af Lorden den 23de Marts den Efterretning, at de svenske Skibe ikke kunde fratages Kaptøren uden Dom. Denne Mening igiendrev Greven ved en Note af 24 Marts. Samme Dag tilmeldte Lord Hawkesbury, at Kapitain Hamstrads Voldshandlinger vare befundne rigtigangivne af Greven, at de Svenske Skibe tilligemed deres Besætning skulde vorde frigivne og at de omtalte engelske Officerer skulle tilkiendegives Hs Brittiske Majestæts høieste Uvillie over deres hele Opførsel.