JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
J nyere Tider er Herregaarden Ringsted Kloster gaaet i Arv i den Neergaardske Slægt, lige fra Historien om Ringsted Kloster, ligger, ligesom de fleste danske Klosteres, indhyllet i et ugjennemtrængeligt Mørke. Materialierne dertil vandrede, ved Reformationens Jndførsel, ud af Landet med Munkene, der uden Tvivl, ligesaalidet som de franske Emigranter, ved deres Udvandring, ganske opgave Haabet om, igjen at vende tilbage, og derfor medtoge alle de Beviser og Adkomstbreve, hvorved de troede at kunne gjøre deres formeente Rettigheder i sin Tid gieldende igjen. Mange Documenter tilintetgjorde de selv, for ikke at give deres Modstandere Vaaben i Hænder; mange opoffredes af de nyindførte Læres Tilhængere, der vilde udrydde hvert Spor af Povedømmet og Catholicismen. De levnede Materialier til denne Green af Fædrenelandets Historie maa derfor søges i Rom og de romersk catholske Klosterbibliotheker. Om Ringsted Kloster veed man i det Hele meget Lidet. Det blev fuldført i Knud den Helliges Tid, 1082, og indviet til Jomfru Maria. Erik Menved begavede det, i Anledning af sin Broder Hertug Knuds Mord, med store Friheder og Jndtægter. Waldemar den Store gjorde ligesaa. Efter dem fulgte flere Velgjørere. For sit Leiested i Kirken forærede Erik Menved Klosteret fem Landsbyer. Det var endnu til adskillige Aar efter Reformationen, men i Frederik den Andens Tid blev det ophævet, og overgivet til Kongelige Befalingsmænd. Den sidste af denne Rang, som førte Navn af Abbed, var Jver Bartholinus eller Jver Bertelsøn. Denne for sin Lærdom saa navnkundige Mand kunde, før han blev befalingsmand, ikke godt enes med sine Medprofessorer ved Kjøbenhavns Universitet, hvilke han uden Tvivl var alt for voxen. Man lod ham derfor vide, at han skulde søge et andet Kald, hvilket han ogsaa gjorde. Men efterat han var bleven Præst i Stege, søgte man at paaføre ham en Proces, fordi han ikke havde ægtet et Fruentimmer, han var forlovet med, og fordi han havde udeladt Exorcismum ved Daaben. Consistorium skulde dømme i Sagen, og Følgen var, at han i Sorøe blev sat i Fængsel og ilde mishandlet i fem Aar. 1672 befriede Frederik den Anden, der kjendte hans Fortjenester, ham fra dette Fængsel, gjorde ham til befalingsmand over Ringsted og Sorøe Kloster, og forlænede ham med et Canonicat i Aarhuus. Han døde 1683, og ligger begravet i Ringsted Kirke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Ringsted Kloster blev strax ved sin Stiftelse, besat med Benedictiner-Munke. Deres Ordens Stifter var den hellige Benedict, en adelig Romer, der levede i det 6te Aarhundrede. Det Væsentligste af dens Regel gaaer ud paa, at den giver Munkene Forskrifter, hvorledes de skulle forene den virksomme Christendom med det beskuelige Liv. Derfor anbefales dem gode Gierninger, Taushed, Lydighed mod deres Foresatte, Ydmyghed, Fattigdom og Bøn. Overtrædelserne straffedes paa forskjellige Maader. Gjæstfrihed, Fattiges og Syges Pleie skulle være deres Hovedsysler i Henseende til Næsten. Derhos foreskreves dem visse Haandarbeider, der vel i adskillige Benedictiner=Klostere i lang Tid forrettedes, men som siden ombyttedes med Studeringer og gamle Bøgers Afskrivning, indtil omsider Hang til Magelighed ogsaa fortrængte denne Forretning. J Begyndelsen vare de ikke bundne til nogen vis Klædedragt eller Farve. Men siden blev den sorte Farve indført, og derfor kaldes de ogsaa ofte sorte Brødre. Deres lange til Fødderne nedhængende sorte Kappe kunne de trække sammen om Lænderne med en Gjord af Skind eller Uldentøi. Derover hænger et sort Scapulier af samme Længde. Paa Hovedet bære de en Kabus, der paa Ryggen ender sig i en Spids. J Chore og ved særdeles Høitideligheder trække de endnu derover en saakaldt Floke med nedhængende Ærmer. De bære iøvrigt Skoe og Strømper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Ringsted By tæller nu omtrent 800 Jndbyggere. Man finder her, saavidt jeg har kunnet erfare, hverken Klub, Privattheater eller Læseselskab. Paa Kierumgaard, en Fjerdingvei fra Byen, gives i den derværende smukke Skov hver Søndag et Vauxhall, hvor nogle 100 Mennesker, saavel fra Byen som fra Omegnen, more sig med Dans og Musik. Adgangen dertil koster for hele Sommeren 10 Rbd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Indenlandske Efterretninger. Den 27 August 1817 blev, efter Rigsbankens Foranstaltning, ved offentlig Forbrænding paa Exerceerpladsen ved Rosenborg Hauge tilintetgjort: Af Bancosedler, lydende paa Dansk Courant 296, 500 Rd. eller Rbdlr. 49, 16. 64 s.; af Slesvigholsteenske Skatkammerbeviser paa 2 1/2 Rbd. 214,500; dito Laane-Jnstitut=Sedler 70,000; af Anviisninger, udstædte fra Rigsbanken den 6te Februar 1813 gaa 110,000; af Rigsbanksedler 7,357,000. Ved samme Forbrænding lod Grosserer=Societetets Committee tillige opbrænde 600,000 Rbd. N. V. af de ifølge Placaten af 8 Junii 1814 udstædte Committeesedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Af de udstedte 5 Mill. Rbdlr. Commiteesedler ere nu inddragne af Omløb og tilintetgjorte ialt Tre Millioner og Et Hundrede Tusinde Rigsbankdaler. Committeesedler, som for to Aar siden solgtes for 67 til 60 pr. 100, betales nu med 106, og ere altsaa stegne til det Dobbelte. Mange af disse Sedlers Jhændehavere vare i sin Tid saa forlegne med at blive af med dem, at de gav dem i Betaling til nogle 20, endog mod ikke ganske sikkre Prioriteter og Vexelobligationer. Der er ingen Tvivl om, at om en saare føje Tid endog vil betales mere for Committeesedler end Rigsbanksedler, da de, som bekjendt, svare dagligen 1 s. i Rente, og der efter næste Trækning ikke vil være mere end 1 Million deraf i Omløb. Ogsaa Kongelige Obligationer ere i de sidste fire Uger stegne over 10 PC. Som Aarsag angives Statens voxende og Privates synkende Credit. Udsigten til, efter et Aars Forløb at nyde fulde 4. PC. S. V. i Rente af sin Capital, gjør at Mange, som have Capitaler at anbringe, helst sætte disse i Kongelige Papirer, der, selv naar de betales med 91 a 92 Rbd. N. V. for 100 Rbd. S. V., om en føie Tid yde 7 1/2 PC. N. V. Renter, altsaa til denne Jndkjøbspriis henved 8 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
J offentlige Blade læses følgende Linier, hvis Underskrift viser, at de ere forfattede af en bekjendt Digter, og hvis Jndhold henpeger paa et i disse Dage indtruffet Dødsfald. O. F. R. Mindes: han holdt sig kjet, da Kieltringer vegel Glemmer: han veeg i den Tid, Kieltringer holdt sig bedst! F. Hr. G. J Gaar har man begyndt at nedbryde Ruinerne af St. Nicolai Kirke, efterat et Stykke Muux var nedstyrtet i Onsdags Aftes, dog uden at foraarsage nogen Skade. De have nu staaet i 22 Aar, eller siden den store Jldebrand 1795. Det er en høist mærkelig Omstændighed, at Ruinerne af denne Kirke, som var den eneste fra de catholske Tider, Kongestaden lige indtil 1795 eiede, netop nedbrydes samme Aar og kun 2 Maaneder førend Reformationens tredie Jubelfest. skal høitideligholdes. Det Meste af Facaden udtil lille Kongensgaden er allerede nedbrudt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Mariboe, den 25de August. Den 22de dennes, om Aftenen, afbrændte Rasmus Hovmands Gaard i Grimstrup, under Grevskabet Knuhtenborg, 6 Grise, en Kalv, en Lankehund, 10 a 12 Høns, endeel Jndboe, 8 Traver Rug, 1 1/2 Tønde torsken Rug, 27 Læs Høe m. m. blev et Rov for Luerne." Jlden begyndte i det saakaldte Herberg. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Odense, d. 26 August. Landmandens Haab oplivedes igjen den 22de ved Hundedagenes Ende, da Luften, efter Dagen forud at være falden i en stærk Transpiration, begyndte at recolligere sig, bragte Blæst og gav os vedholdende Soelskin, som har vedvaret til igaar med de samme østlige Vinde der frembragte den vældige Transpiration der næsten sammenflød i kjendelig Sveed, hvoraf Kornet anden Dagen var mere gjennemtrængt end af alle foregaaende stærke Regnbyger. en idag have vi den gamle S. S. V. Vind igjen og Regn, Maatte dog den iaften indtrædende Fuldmaane bringe os anden Vind. Ved det i 5 Dage hafte gode Høstveir er meget af det Korn, der var tidlig høstet, kommet godt ind; men dette udgjør endnu kun den ringeste Deel. Meget staar endnu paa Roden. Saalænge den østen Vind varede, frøs det hver Nat. (Jversens Av.) Ribe. Selveierhuusmand Hagen Sørensen af Jørgens Have paa Gjerndrup Mark, her i Ribe Amt, er af Landhuusholdningsselskabet blevet tilkiendt det 3die Bæger for at have kastet 3000 Alen Grøvter og gjort Jndretning til at vande sin Englod, for at have forbedret sin Lod saa meget at han har mere end fordoblet sit Qvæghold og for at have anlagt en Kjøkkenhave og en Biehave paa 22 Stader. De Attesterende ere: Sognepræsten Hr. Christensen og Synsmændenne Frands Hansen og Thyge Hansen. Det er til betydelig Lettelse for denne Egns Beboere, hvor de fleste Kjøb og Salg skeer, rede Sølv, at vedkommende Authoritet har foranstaltet: at det anordnede stemplede Papiir, lydende paa Rigsbankpenge rede Sølv, kan faaes ved Stempletpapiirs Forhandlingen her, hvorved spares megen Uleilighed og ei ubetydelige Udgivter for Vekommende, der forhen maatte lade saadant besørge ved Commissionairer i Kjøbenhavn. (Ribe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Viborg. Tirsdagen den 5 August, bisattes i Sjørslev Kirke pr. Viborg, den paa Aunsberg. afdøde Olding, forhen Bager i Viborg, Hr. Pater Stilling. Den smukke Sjørslev Kirke var i den Anledning smagfuldt forskjønnet med Voxlys i begge Lysekronerne og prydet med Blomster. Hr. Pastor Meldal holdt en skiøn Tale over Sal. Ordsp. 16, 31. Den Afdøde efterlader sig 7 Børn og 30 Børnebørn, hvoraf 2 vare tilstæde, ved Høitideligheden og bestrøede deres Bedstefaders Grav med Blomster. - Det Tordenveir, som i Fredags Aftes var almindeligt ved Randers og Aarhuus, havde man og her fra Kl. 8 1/2 til 12 om Natten; Lynilden var usædvanlig hyppig; men Skade gjorde det ikke her. De følgende Dage have været ledsagede med stærk Regn. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Viborg, d. 23 August. Hvorvidt Pengebegjerligheden gaaer paa en Tid, da næsten Jngen har de høist fornødne Penge, seer man bedste deraf, at der i Dag blev begjært paa Torvet her 3 Rbd. 16 s. for een Skjeppe Rug, endskjøndt samme de 2 sidste Lørdage solgtes for 14 1/2 a 15 Mk. Skjeppen., alt i Vente af, at Regnveiret endnu længere skulle vedvare og Høsten forsinkes. Dette ukristelige Forhold, vil dog formodentlig nu med Guds Hielp ophøre; thi i Gaar, med Hundedage nes Ende, er Barometret steget, Vinden bleven nordlig og Solen lader atter til at fordrive den i lang Tid varende Regn. - Fredagen den 11te Juli holdtes i det i Ranum Præstegaard hos Hr. Pastor Becker og under hans Styrelse i forrige Aar oprettede Kongel. Skolelærer-Seminarium for Viborg Stift en offentlig Exammen, som tilligemed de øvrige Directionens Medlemmer ogsaa Stiftets Biskop Hr. Doctor og Ridder Bloch paa hans daværende Visitaz-Reise i Egnen bivaanede. - J Prøvelsen udviiste samtlige haabefulde Elever, i Forhold til den korte Tid de havde nydt Underviisningen, en Fremgang, som gjorde baade deres egen Flid og Naturanlæg, og deres værdige Lærer sand Ære. J Særdeleshed udmærkede da 2de Ynglinge J. C. Lyngbye og H. C. Mosbek. sig i Sproglæren, Historie og Skjønskrivning saa fortrinlig, at de fortjene offentlig at nævnes med Berømmelse. (Viborg Samler.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
J Viborg Samler No. 102 læses følgende: Næstkommende 28de, 29de, 30te og 31te August samt 1ste Septbr., vil Maanen staae op om Aftenen paa een Tid, og ligeledes den 26de, 27de, 28de og 29de Septbr. Det var ellers ønskeligt og tillige nyttigt om Maanens Op- og Nedgang herefter blev indført i vore Almanakker, ligesom i Reise-Calenderen, istedet for de uvisse Veirspaadomme, som Erfarenhed lærer alt for ofte slaaer feil. - Løvel Skole ved Viborg, den 23de August 1817. - J. J. Frisenberg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Kjøbenhavns Børs d. 29 August. Cours. Hamb. 2 M. 483, a vista 490. Amsterdam 2 M. 453, a vista, . London 2 M. 20 Rbdlr. 60 s. Paris 2 M. - . Spec. 500. Specier solgtes til 29 Rbmk. 14 s., Toldspec. 29 1/2, for Committeesedler blev givet (med Rente) 106 pr. 100; Oblig. 92 a 93. Norske Rbksedler 28 a 29. Dito Species. 24. Svenske Sedler 8 Mk. 4 s. Disconto 10 PC.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Blandede Efterretninger. J den Norske Rigstidende af 20de August er følgende bekjendtgjort: "Hans Majestæt har naadigst udnævnt den a la suite staaende Capitain L. Mariboe til Høistsammes Adjutant."J den udkomne Prælections-Catalog for det Kongelige Frederiks Universitet i dets niende Halvaar fra Begyndelsen af August Maaned 1817 ere Forelæsninger anmeldte af 18 akademiske Lærere, nemlig af Professorerne Dr. Skjelderup, Sverdrup, Rathke, Rasmusen, Platou, Dr. Sørenssen, Thulstrup, Esmark, Hersleb, Lange, Hansteen, Steenbloch og Orry, Lectorerne Stenersen, Lundh. Steenbuch og Flor, samt Professor Maschmann, som under Professor Keisers Fraværelse foredrager Chemien. J det forløbne Halvaar har Universitetet, desværre - tabt Docenten i Philosophie, C. T. Dahl, som formedelst svag Helbred vender tilbage til sit Fædreland Danmark. Derimod er Overlærer Flor bleven Lector i Botanik. Professor Sverdrup læser nu over det Latinske Sprog, det Græske Sprog og Philosophie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
J et nyligen udkommet Skrift om det russiske Pengevæsen, af Prof. og Statsraad L. H. v. Jakob, hedder det: "Ogsaa fra Rusland gjenlyder nu ny Jubel, da paa eengang Coursen er stegelover 24 pC. Men der sukker maaskee ogsaa Folk nok over denne Coursens Stigen. De Aarsager, som foranledige denne momentane Stigen, ligge klart nok for Dagen. Da adskillige Regieringer, maaskee af overdreven Frygt, og sikkerlig med stort Tab, have gjort saa uhyre Jndkjøb af Kornvarer i Rusland for Høsten og næste Foraar, saa maatte den derved foranledigede overvættes Efterspørgsel om russiske Penge naturligviis drive samme i Veiret. De vilde steget endnu høiere, dersom tillige en Søkrig havde forøget Efterspørgslen om Hamp, Talg &c. Men dette kan dog ikke give Coursen nogen Fasthed eller Papirrubelen varigt Værd. Coursen, vil ligesaa hurtigen styrte nedigjen, som den er stegen, saasnart en god Høst gjør andre Lande de russiske Kornvarer undværlige, og ikke andre overordentlige Omstændigheder indtræffe. der foranledige udenlands fra en forøget Efterspørgsel efter russisk Papir. En paa Pension afgaaet midaldrende Embedsmand med videnskabelig Dannelse, ønsker, for at lette sig Byrderne ved sine egne Sønners Underviisning, at paatage sig Tilsynet og endeel af Arbeidet med en privat Underviisning for 8 a 10 Drengebørn, hvis Forældre eller Formyndere samtlig skulde deeltage i de Omkostninger, som duelige Læreres Lønning og et beqvemt Lokale m. m. maatte medføre. Da han ganske kan og vil opofre sin Tid til saadant Foretagende, saa tør han haabe at kunne fyldestgjøre Vedkommendes billige Fordringer. De Fordele saa lidet et Antal Disciple nødvendigen har, med Hensyn til Underviisningens Fremme, berøres ikke her. De, som maatte behage at reflectere herpaa, ombedes at henvende dem til Confessionarius Liebenberg, boende i Skidenstrædet 59, hos hvem nærmere Oplysning erholdes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-08-30
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Fjortende Aargang. No. 70. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 2 September 1817. En ny Vise om Kong Salomo. Forfængelig dog Alting er "Paa denne usle Klode; Det Onde overveier her J høien Grad det Gode Saa prækker Konning Salomo, Og vil, at Verden ham skal troe. Men naar udklækked Kongen vel Den skumle Qvæker=Lære? Ei før han, mæt af Livets Held, Diæten maatte ære; Saa raabte han, og hører mig: Ak, Alting er forfængelig Thi mens han end hos Damer gik, Sig der insinuerte, Man aldrig nogen Præken fik Som Livet censurerte; Da raabte han ei, hører mig: Ak, Alting er forfængelig! Og mens han drak Maderaviin. Paa Skjødet af sin Pige; Da var hans Tale superfiin Om Jordens Himmerige, Saa raabte han ei, hører mig: Ak, Alting er forfængelig!" Da han til Bal tog hjerteglad Og spilled Elskerroller, Var lystig mangen Nat i Rad, Og tømte hele Boller; Saa raabte han ei, hører mig: Ak, Alting er forfængelig Da han Concerter daglig gav, Og Pikenik hver Aften; Og under største Støi og Jav. Blev ør af Druesaften; Saa raabte han ei, hører mig: Ak, Alting er forfængelig, Da han af Meerskums Pibe røg, Heel lystelig tilmode, Og spiste Steg med Purrelog, Trods Huseland og Tode; Saa raabte han ei, hører mig: Ak, Alting er forfængelig Og da han, som en halv Besat, Fra Zion galopeerte, Og med en galloneret Hat Sig stadslig præsenteerte, Saa raabte han ei, hører mig: Ak, Alting er forfængelig. Men da hans Kræfter ham forlod, Trods Sundhedschocolade,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
Trods Pebermynt og Chinarod, Og mineralske Bade; Saa raabte han, og hører mig: Ak, Alting er forfængelig!" Da tog han Piller uden Tal, Hvorpaa han mediteerte, Og i sin store Kongehal Med Young philosopherte; Og sagde: Børn, o, hører mig: Ak, Alting er forfængelig. J Stalden han nu aldrig kom, Men sad i Lænestolen; Drak ingen Arrak eller Rom, Og ænsed ei Fiolen, Men raabte: Venner, hører mig; "Ak, Alting er forfængelig Han aldrig læste meer Grecourt, End ikke brunske Skrifter, Men fandt i dem, nu ganske suur, De drabeligste Gifter; Hans Symbolin var tro kun mig; Ak, Alting er forfængelig! Tilsidst han meget hellig blev, Og bygte sig et Tempel; Han nu Moralsystemer skrev, Sit Folk til et Exempel. Og raabte: Børn, 9, hører mi Ak, Alting er forfængelig! Men lad den gamle Salomo Kun frisk moralisere:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
Om St. Nicolai Kirkes Ruiner. Endeligen har man nu begyndt at nedrive disse Ruiner, som i samfulde 22 Aar have vanhældet Hovedstaden, og som man allerede længe har on sket bortryddede. Der siges, at Taarnet skal blive staaende og indrettes til et Signaltaavn, efter en Tegning, som allerede er færdig. Men vil det ikke, hvorledes man end indretter Taarnet, altid paa den Plads, hvor det nu staaer, blive en Vanziir for Staden, Hvad skulle Fremmede gjøre sig for et Begreb om Smagen i Danmark, maar de, uden at vide, at dette Taarn er en Levning fra en fordums gothisk Kirke, see et saadant hoved og haleløst Spektakkel paa en fri Plads, Skal man endeligen have et Signal taarn paa denne Plet, endskjønt Niendigheden heraf aldeles ikke undsees, saa er det jo ligesaagodt at nedbryde det gamle, og anvende Stenene til at opføre et nyt mindre, men smagfuldere Observatorium paa et passende Sted. Besparelsen er her alt for ubetydelig i Forhold til den store Vanziir, det gamle Taarn, naar det blev staaende, vilde medføre for Kongestaden. Vi have desuden Fruetaarn, Helliggeistskirketaarn og Rundetaarn, der letteligen kunne indrettes til Signaltaarne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
Sommertheatret paa Vesterbro. J Anledning af det i det priciske Ridetheater, nyligen indtrufne Uheld, at endeel deraf faldt ned, er hos nogle opstaaet den Tanke, om det i Aar færdigt blevne Kunske eller Casortiske saakaldte Sommertheater besidder den Styrke, at de mange Mennesker, som ugentligen et Par Gange indfinde sig der, kunne besøge det, uden Frygt for mueligt Nedfald eller Jndstyrtning? Anmelderen tvivler aldeles ikke paa, at der over denne Træbygning i Forveien er optaget lovlig Synsforretning; men da det forekommer ham, at Hoved bjelkerne til en Bygning, der skal rumme endeel Hundrede Mennesker, naar man vilde være aldeles sikker, kunde være stærkere, end de ere, saa anseer han det for Pligt, at henvende Vedkommendes Opmærksomhed paa denne vigtige Sag. Et Uheld af den Natur, lig det nyligen indtrufne, som Himmelen forbyde, vilde være i dette Sommertheater af alt for skrækkelige Følger, til at jo hver Menneskeven bør gjøre Alt for at forebygge endog Mueligheden deraf.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
Jndenlandske Efterretninger. Theaterdirectionen har ladet bekjendtgjøre: 1) at den er forsynet med et saa betydeligt Antal antagne og endnu ikke opførte Oversættelser af Skuespil i forskjellige Sprog (?), at den ikke i flere Aar seer sig istand til at bringe dem paa Skuepladsen, og derfor finder sig forpligtet, indtil videre, at frabede sig Jndsendelser af oversatte Skuespil; 2) at den, med Hensyn til Originalstykker, paa samme Grund, finder sig beføret til at beskjendtgjøre, at den indtil videre ikke seer sig istand til, at give de Originalforfattere, der maatte indsende Stykker, nogen bestemt Forsikkring, til hvad Tid de, i Tilfælde Stykkerne maatte blive antagne, kunde vente at see dem paa Skuepladsen, og altsaa faae deres Forfatteraften derfor. – Denne Bekjendtgjørelse vidner om en ualmindelig dramatisk Frugtbarhed, og vi kunne forud glæde alle Skuespilyndere med den Efterretning, at vi i den nu begyndte Saison kunne vente os opførte Shakesveares Marbeth og andre Stykker af saadan Ælde, at man maa formode, de henhøre til det betydelige Antal Skuespil, som, i Følge Theater directionens Bekjendtgjørelse, for længe siden have været indsendte, og, paa Grund af AncienniIIII tetsretten, ikke kunde opføres førend nu. Kun maa man beklage, at de fremkomme paa en Tid, da man hverken har en Schwarz eller Rosing, Knudsen eller Foersom, i hvilke Konstneres Periode Stykker af det Slags vare saa godt som bandlyste fra Skuepladsen. - Enhver Skuespilynder maa det imidlertid glæde, at Directionen er saa rundeligen forsynet baade med Oversættelser og Originaler, og skal man slutte sig fra de Originaler, den i de forrige Vintere har givet os, som f. Ex. Forføreren, Betlerpigen, Uglspil streger, Masken, Bedsteforældrene, Tyveaarsfesten, de tre Galninger, &c. &c., til dem, man kan vente sig i denne Saison, saa ville vi i Vinter faae en sand dramatisk Fest. Saare mærkeligt er det iøvrigt, at Tydskland, der er femten Gange saa stort som Danmark, ikke kan rose sig af en saadan Velsignelse af Originalstykker, men at man der, istedet for at frabede sig saadanne Arbeider, endog tvertimod udsætter Præmier for at faae dem. - Den Danske Skueplads aabnedes denne Saison med Kabale og Kjerlighed, oversat af Theaterdirecteur, Ridder og Professor K. L. Rahbek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
J No. 61 af Skilderiet nævntes, blandt andre Ædle, der ved det paa Nyholm indtrufne Uheld, da Orlogskibet Danmark var løbet af Stabelen, ilede de i Vandet styrtede Ulykkelige til Hjelp, adskillige Søeadetter. Uden personligen at kjende det mindste til disse brave unge Mænd, der vide, at der for danske Søgutter gives mere end een "Vei til Roes og Ære, troer Anmelderen dog at burde anføre her deres Navne, saaledes som de af een af Bladets Velyndere ere blevne opgivne: Christmas; v. Scholten: Aschlund; Christopher Prøsilius; Grev Raben.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
Under 25de August er Hr. Hofgraveur Albert Jacobson optagen til Medlem af det Kongelige Academie for de skjønne Konster i Kjøbenhavn. Hans Receptionsstykke er Hs. Exc. Overhofmarschal Hauchs Portrait, modelleret i det Store i Gibs, og graveret i en Agat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
J Fredags opraabtes ved Auction paa Børsen en af Kjøbmand Frederik C. Petersen den 2den October 1812 til Smedemester Christian Bech udstædt og den 5te næstefter i Retten læst Panteobligation, stor 14000 Rd. d. C., som er omskreven til 3500 Rbdlr. Sølvværdie, lydende at betales efter et halvt Aars Opsigelse, dog saaledes: at i de første 9 Aar, fra 11te Juni 1812. at regne, ingen Opsigelse maa finde Sted; og er ved bemældte Obligation givet 1ste Prioritets Panteret i Gaarden gl. No. 38 & 39, nyt No. 143. i Hyskenstræde i Snarens Qvarteer her i Staden. Denne Obligation er af Kobbersmedmester Hans Petersen, ifølge Fuldmagt af 31 Marts 1815, ved Vexelobligation af Dato 10de April næstefter pantsat til Fuldmægtig Hamerum. - Mod denne Obligations Salg protesterede Hr. Procurator Hansteen paa Kobbersmedmester Petersens Vegne; men efter Auctionsdirecteurens Decision, at den skulde sælges, blev den tilslaaet Debitor for 114 Rbdlr. N. V. pr. 100 Rbdlr. S. V., foruden 8 PC. Auctionsomkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1817-09-02
En fortræffelig Schweizerbonde, som den berømte H. K. Hirzel har reist et værdigt og varigt Minde i den velskrevne Bog: "Die Wirtschaft eines philosophischen Bauer, Jn rich 1774."