Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1821-11-10
Allerede i Slutningen af September var Vandet saa stærkt frossent, at man ikke, uden stor Møje, kunde nedramme Pæle, paa hvilke det Huus, hvori de mathematiske Jnstrumenter skulde gjemmes, opførtes. J Middagsstunden var det sædvanligen to Timers betydeligt Daggry, og selv paa de korteste Dage kunde man ret mageligen spadsere, og læse i en Bog, der var trykt med Sølvstiil, især naar den blev holdt mod Sønden. Hvad der opvakte stor Forundring, var den overordentlige Lydelighed af Tonerne i den stærke Kulde. Man kunde høre Spadserendes Samtaler, i en Miils Afstand ganske tydeligen. Den 11te Febr. hørte Capit. Parry nogle ved Stranden, spadserende Matroser, der endog vare over en Miil borte, synge. Samme Dag lagde man Mærke, til en anden Virkning af Kulden. Paa en Vandring bleve tre af Officiererne, da de allerede vare to Mile borte fra Skibene, pludseligen overraskede, paa Læsiden, af en Røglugt, der var saa heftig, at den nær havde betaget dem Aanden. Men da de kom noget videre, var den ganske forsvunden. Denne Omstændighed beviser, i hvilken Frastand fra Skibene Røgen, som Kulden ikke tillader at opstige, trækker sig horizontal fremad. Nærved de yderste af de Øer, som det Jndløb, der 1818 fik Navn af River Clyde, er besaaet med, kom 4 Canoter dem roende i Møde. Paa disse fandtes 4 Mand af de her boende Eskimoer. De nærmede sig med stor Dristighed, og kom ombord, uden at røbe mindste Mistanke. Den ene lod til at være over 60 og de andre 19 til 30 Aar. Neppe havde man faaet deres Baade i Sigte, førend de opløftede et lydeligt Skrig, som de, da de vare komne paa Dækket, fortsatte, og tilkjendegave derhos deres Forundring og Fornøielse. Saa ofte man forærede dem Noget, eller noget kun syntes dem nyt eller beundringsværdigt, udtrykte de deres Glæde ved høit Skrig og gjentagen Husen, som de vedbleve med, indtil de vare ganske aandeløse, og var ledsaget af en Hoppen, som de holdt ved med i eet eller flere Minutter. Selv den Gamle hoppede ogsaa denne havde et godt Nemme; ved at vise ham Portraitet af en Eskimo, gjorde man ham det begribeligt, at Lieuten. Brechy ønskede ligeledes et Conterse af ham, og han satte nu temmelig roligen en heel Time paa en Stoel, men rigtig nok maatte man give ham Foræringer, for at formaae ham dertil. Af de yngre tilhandlede man sig Klædebon, Harpuner og Hvalfiskebeen; men skjøndt de viste stor Redelighed, forstode de dog tillige at prutte; tilbød man dem f. Ex. en Kniv, saa tøvede de, førend de vilde samtykke, indtil de saae, at man ikke vilde give en høiere Priis, og erklærede sig da med eet tilfreds. De gade gjerne eftersnakke visse engelske Ord, de vare ude af sig selv af Glæde, da man holdt dem et Speil for Ansigtet, og vedbleve at hoppe og huje derved over et Korteer. Den Gamle smillede vel ogsaa derved, men kun et Øjeblik, og lagde mere Mærke til, hvorledes de engelske Matroser aabnede et Kar med Kjød. J det Hele ere Eskimoerne smaae af Væxt, omtrent 5 Fod 4 1/2 til 5 Fod 6 Tommer. De yngre vare pluskjæftede, glatte af Hud, meget mørke af Ansigtsfarve, havde hvide Tænder, smaa Øine, bred, men ikke meget flad Næse, sorte, stride og glindsende Haar, paafaldende smaa Hænder og Fødder. De fuldvoxne Fruentimmer holdt 4 Fod 10 Tommer indtil 4 Fod 11 Tommer. De to yngste havde meget regelmæssige Ansigtstræk Huden var klar og aldeles ikke mørk: Øinene vare smaa, sorte og fulde af Jld; Tænderne smukke og regelmæssige, og endskjøndt Ansigtets Form ligeledes var rundt og oppustet, og Næsen noget flad, saa vare disse Qvinder af Udseende, endog efter europæisk Begreb, ret tækkelige. Haaret var kulsort og hang slagrende ned af Skuldrene, oventil paa Jssen zirligen sammenbundet. Den yngste besad en naturlig Blyhed, og udmærkede sig fra de øvrige derved, at de vare tattoverede. Disse Eskimoers Telte eller Sommerboliger bestaae af Robbehuder, udbredte over opreiste Stange, især over et i Midten staaende 14 Fod høit Hvalfiskebeen. Teltets Længde er 17, Brede 7 til 9 Fod. Den smalleste Deel er ved Døren, den bredeste bagved, hvor de sove. Deres Seng er tildeels beredt af Andromeda tetragona og optager omtrent en Trediedeel af det Hele.