JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-02
Da det paa Tallotterie=Kollecteur Larsens StervboehuusNo. 229 paa Vestergade gjorte Bud ikke er bleven approberet saa bliver bemeldte Huus stillet til en 4de Auction, som afholdes paa selve Stedet Fredagen den 9 Decbr., Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 2 Decbr. 1831. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-02
Ved Proklama, som læses inden Odense Byetingsret og ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, er indkaldet med 12 Ugers Varsel, ifølge Plakaten af 2 Juni 1819, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Tallotterie=Kollekteur Jacob Larsens Boe her i Staden, til inden ovennævnte Tids Forløb at anmelde og leginmere deres Krav for undertegnede Skifteret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres 3 Gange efter hinanden i den danske Statstidende og Fyens Stifts Aviser til Efterretning og Jagttagelse for alle Vedkommende. Odense Raadstue den 30 Novbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-02
Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Nr 187. 60 Aargang. Fyens og Stifts privilegerede. Kongelig allene Avertissementstidende. Adresse-Avis og overalt i de danske Stater. Forsendes med Brevposten, af Søren Hempel, Kancellieraad. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. Mandagen 5 December 1831. Jndhold. Frankerig (Blodig Opstand i Lyon. Oppositionens Adresse forkastet. Adresse i Anledning af Meddelelsen om Lyon.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Endnu er desværre, Tallet ikke fuldt paa de voldsomme Krampetrækninger i Staterne, hvorpaa Aaret har været saa rigt. En blodig Opstand i Lyon har atter forstyrret Frankerigs indre Fred, hvorom de officielle Beretninger levere følgende: Allerede om Morgenen den 21 Novbr. forsamlede Silkearbeiderne sig, og da der, efterat nogle Voldsomheder vare begaaede, maatte bruges Magt imod dem, forlangte de at træde i Underhandlinger, i hvilken Anledning Præfetten Dumolard og General Ordommeau forføiede sig, til dem. Men da de bleve anholdte, paatog Rhonedepartementets Militairpræfekt, General Rognet, skjøndt syg Kommanden og lod Oprørerne drive tilbage til den Forstad, hvor de havde deres Samlingsted. Den væbnede Magt blev saaledes Herre over alle Punkter, og da der atter blev parlamenteret, forlangte General Rognet fremfor Alt, at Præfekten og General Ordomeau skulde sættes i Frihed, hvilket ogsaa skeete med den Første, derimod blev den Sidste, endnu længere holdt fast. Formedelst det taagede Veir, kunde der ikke ved Telegrafen korresponderes mellem Lyon og Paris; men ved en Staffet erholdt Man senere den Efterretning, at Oprøret var fornyet den 22de, og at Arbeiderne havde besat alle Broer og afbrudt alle Kommunikationer, men frigivet General Ordonneau. Tropperne forsvarede endnu stedse Raadhuset, Tøihuset og Krudtmøllen; men maatte siden efter en haardnakket Modstand rømme det første, hvorpaa de trak sig tilbage mod Macon, saavel for at forhindre videre Blodsudgydelse, som for at sætte sig i Forbindelse med den tililende Forstærkning. Der skal være omkommet mellem 5 og 600 Mennesker ved denne Leilighed, blandt hvilke Nationalgardister, Officerer og adskillige Fabrikanter. En Hr. Schirmer ved Nationalgarden faldt saaledes i Spidsen for sit Kompagnie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Den egentlige Aarsag til Opstanden er Nøden iblandt Arbeiderne. Siden Restaurationen ere nemlig fremmede Fabrikater tiltagne, saa at Silketøierne fra Lyon ikke meere kunne holdes i den Priis som forhen. Arbeidslønnen maatte altsaa nedsættes, hvilket skeete ved en af Øvrigheden fastsat Tarif; men dette erklærede Casimir Perrier selv for lovstridigt, som noget, der ikke vedkommer Øvrigheden. For den, som intet mere har at tabe, bliver selv Livet ligegyldigt, og i denne Stilling befinde 20,000 Mænd, tildeels med Konen og Børn, sig i Lyon. Det var især Væverne, som vare forbittrede, fordi de nu ikke meere kunne sysselsættes med at forarbeide Tøier til Messeklæder. Carlisternes hemmelige Agenter have ikke glemt at puste til Jlden, og muligt sættes det Forefaldne ikke uden Grund i Forbindelse med Hertug, inden af Berrys Reise. Hele Paris er i Bestyrtelse over disse Begivenheder, og der er truffet alle Anstalter til at opretholde Roligheden i Hovedstaden selv. Hidtil have kun nogle Grupper af Nysgjerrige dannet sig i Haven ved Palais royal; men Politiet, holder strængt Øie med Arbeiderne fra Lyon, af hvilke allerede Bander paa henved 50 Md. vare dragne hjemad. Paa Børsen var Forfærdelsen almindelig; de offentlige Fonds faldt betydeligt, og en Mængde Staffetter afsendtes især til Amsterdam. Den Opposition, som Udnævnelsen af de nye Pairs vakte, og som Man befrygtede saa meget af, er allerede afvæbnet, idet Søve Adressen i alle Bureauerne, paa den 9de nær, er forkastet med 227 mod 133 Stemmer - en ny Triumph for Ministeriet, som ikke har bidraget lidet til at befæste dets Anseelse. J Adressen, klagedes over, at Ministrene havde overtraadt Grundloven, ved Udnævnelsen af de nye Pairs; at endog en Mindreaarig var udnævnt til Pairs; at der ved en anden Forordning var gjort Jndgreb i Kammerets konstitutionelle Rettigheder, og at Man atter havde adopteret Titulargraderne ved Armeen. Men uagtet den er forkastet, agter dog Oppositionen, hvoriblandt ogsaa begge Lafapetter (Fader og Søn) befinde sig, at indgive den til Kongen i eget Navn. Jmod Oppositionsforsamlingen hos Lointier traadte den ministerielle Forening Kivoli sammen i stort Antal; Adskillige f. Ex. Merilhou og Camarque gik endog over til den, og de Ministerielle søge ikke allene at godtgjøre den fuldkomne Lovlighed af Regjeringens Fremgangsmaaade; men fremstille den endog som nødvendig, hvis Kammeret vil naa sit Øiemed: Ophævelsen af Pairsværdighedens Arvelighed. Hertil kommer endnu, at Kongen allerede forhen uden nogen Modsigelse har optaget Marskal Soult og Admiral Duperre i Pairskammeret. Ligeledes er Forslaget og Befordringerne fra de 100 Dage netop udkastet i Armeens Jnteresse. Journal des Debats forsvarer imod Forventning Ministeriet, som derimod angribes heftigt især af Koureren. De nye Pairs (som jævnlig bringes Kattemusik) aflægge efterhaanden Eden og tage derpaa Sæde i Kammeret. De Deputerede beskjæftige sig for Øieblikket med de nødvendige Forbedringer i den borgerlige Straffelov. Dødsstraffen er beholdt, men Forviisning, Udstilling i Gabestok, HaandsAfhugning og Brændemærken ere afskaffede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Fra Nationalgarden i Perpignan er indkommet et Bønskrift, om at der maatte affordres Jndenrigsministeriet en Erklæring om dens Opløsning. Et nyt Blad er begyndt at udkomme under Titel Franskmanden og med Motto: Frihed, politisk Lighed i det Jndre, Værdighed og Nationaluafhængighed i det Ydre." Dette er det just, som Chateaubriand i en ny Piece angiver som det Punkt, hvori Carlister og Revolutionaire forenes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
De med Dagsposten her til Odense indløbne nye Efterretninger fra Paris naae til den 27 Novbr., og ere af følgende væsentlige Jndhold:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Den til Rolighedens Oprettelse i Lyon bestemte Armees store Hovedqvarteer er i Macon, og General Roguet maa allerede have forenet sig med Krigsministeren. Kronprindsen, er overalt modtaget med Begeistring; Nationalgarden har tilbudet sig i Nødsfald at marschere, og intet Anarkie meere! er det almindelige Løsen. De med Posten fra Lyon ankomne Reisende fortælle: at hele Staden og Eftermiddagen Kl. 3 den 23 Novbr. var i Fabrikarbeidernes Magt; men at der iøvrigt dengang heeskede den største Rolighed. Arbeiderne havde organiseret sig til en væbnet Borgergarde, og Vagterne bleve med en efter slig en Katastropphe beundringsværdig Regelmæssighed besatte. Da Militairmagten havde forladt Staden, saa var her indtraadt et Slags Vaabenhvile. Præsekten var bleven tilbage, og besørgede under Oprørernes Anthoritet de indre Anliggender. Brevposten, var ogsaa afgaaet med hans Tilladelse. Efter Gagetter skulle Lyonneserne endog forlange 5 Millioner Fr. førende de kapitulere. En Proklamation, hvorved Gen. Roguet den 22 om Morgenen lod Nationalgarden opfordre til at gribe til Vaaben, blev overalt afrevet og traadt i Snavset; Folket overfaldt Trommeslagerne, som slog Generalmarschen, og ituslog deres Trommer; enkelte Nationalgarder bleve afvæbnede, mishandlede og dræbte. Jngen vovede meere at lade sig see i Nationalgardens Uniform, paa hvilken Folket endnu er meere opbragt end paa Linietropperne. Magasiner og Vaabenværksteder bleve opbrudte og udtømte; Brostenene, slæbtes sammen i store Dynger, eller bragtes op i de øverste Stokværk af Husene, for at tjene til Munition. 3 Vare Magasiner vare ogsaa udtømte, Varerne offentlig brændte og et Kaffehuus sløifet. Jøvrigt bleve nogle Personer, som vilde plyndre, øieblikkelig skudte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Rygterne om lignende Opstande i Coulouse, Grenoble, Montpellier og Strasburg have hidtil ikke bekræftet sig. Men vist er det, at der i Paris træffes alle mulige Forsigtighedsregler: 4 Regimenter ere i al Stilhed beordrede dertil og ventedes Natten til den 27de. En Mængde Arrest befalinger ere udstædte, nemlig imod Tribunens Redakteur, Bascens, som dog har gjort sig usynlig. Bladet selv er i kort Tid 3 Gange efter hverandre konfiskeret, ligesaa ere Revolution og Globen anholdte paa Posten. Den bekjendte pohlske Historiker Chodsko blev hæftet den 26de, og Politiet har foretaget strænge Huussøgninger hos en Hr. Misley, der var indviklet med i den Modenesiske Revolution, og hos Hr. Lemox, som blev bragt til Politie=Præfekturet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Ogsaa i de Deputeredes Kammer gav Adressen til Kongen den 26de Anledning til nye hæftige Debatter og bittre Personligheder. Udkastet dertil begyndte saaledes: "Sire! Med Taknemlighed og Smerte have Vi modtaget de oprigtige og fuldstændige Meddelelser, som ere Os tilkomne af Deres Ministre om de i Lyon udbrudte Uroligheder. Paa Hr. Petous Forslag blev først tilføiet dyb, ved Smerte, men Ordet, Taknemlighed, derimod udeladt. Nu forlangte Hr. Mauguin ogsaa Ordene, oprigtiget og, fuldstændige, udslettede, og da han til Beviis oplæste et Brev fra Lyon, hvori siges: at Øvrigheden længe forud var underrettet og Opstanden, da Arbeiderne kun forlangte Retfærdighed og Brød; men den vilde fordrive Magt med Magt, udbrød der en heftig Ordvexling mellem ham og Statsraadspræsidenten, hvori denne begik den Uforsigtighed, at kalde Hr. Mauguin et Jndivid, hvilket Udtryk han vel igjen tog tilbage, som undsluppet istedetfor, Deputeret; men maatte derfor tage imod Piller af sin Modstander som disse, hvad Hjertet er fuldt af, løber Munden over med - gen Minister er ikke bedre end en Deputeret. - maae Vi da ikke meere bestige Talerstolen, uden at høre Skjældsord? - Ministerens Udtryk er temmelig impertinent; jeg overfalder Jngen, men forsvarer mig kun &c. Siden retfærdiggjorde Hr. Casimir Perrier sig med, at Ministrene i den sidste Nat havde ladet foretage otte høist vigtige Hæftelser i Paris ; men kunde endnu ikke bare sig for at titulere Hr. Mauguin gen Fiende af Talerstolens Frihed, hvorpaa en Mængde Stemmer gjentog: "Og De en Fiende af Maadehold. Tilsidst frafaldt Hr. Mauguin sit Amendement; men da der skulde stemmes over den samlede Adresse, blev næsten hele Oppositionen siddende paa deres Pladser. Den blev imidlertid antaget af de Deputerede med 294 imod 18 Stemmer, og af Pairskammeret samme Dag heenstemmig paa een Stemme nær, som Grev Mols udtrykte sig, da den bekjendte v. Dreux=Breze modsatte sig. Da Adressen endnu den 26de blev overbragt af den store Deputation i Tron salen, svarede Kongen: "De i Lyon udbrudte Uroligheder have inderlig bedrøvet mig; men Jntet egner sig meere til at forsøde denne Bitterhed, end den af Kammeret yttrede Tænkemaade. Linietroppernes og den Deel af den Lyonner, Nationalgardes, som har kjempet med dem, heeltemodige Tapperhed fortjener Fødelandets Tak. Jeg takker Dem, fordi De rigtig værdige min Søns Hengivenhed. Mit kjæreste Ønske er, at den maa virke hvad jeg haaber og bidrage til at føre en forvildet Folkemængde tilbage til Orden, oprette Lovens Anseelse og standse Udgydelsen af fransk Blod, som saa dybt smerter mig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Paa den udenlandske Politik ville disse Tildragelser heller ikke blive uden Jndflydelse, og for det første lægge Hindring iveien for den besluttede almindelige Afvæbning, hvorom Kourerer alt ere afgaaede til alle Hoffer. Den 25 Novbr. havde den keiserlige østerrigske Ambassadeur Audients hos Kongen. (De øvrige Efterretninger følge imorgen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Kjøbenhavns Børs-Kours. Hamb. 2 M. - k. S. 212. 4 s. Spec. 212, solgt til 12 Mk. 11 s., 2 Norske Spec. Sedl. pr. 1006 P.Sp. 151 a 151 1/2 Rbd. Sedl. 4 P. Sv. Sedl. pr. Rd. 65 a 6 s. T. 4 s. 4 PCt. Kongel. Obligationer i (u. Rente) 96 3 - R. Sedl. 4 P. Dito over 2000 pr. Stk. - Dito . . dito 85 i - Bcols P. Nationb. Obl. af Laan 4 Febr. 6 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. As. Dito 108 a 108 1/2 Rbd. Sedl. Be
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Kjøbenhavns Børs=Kours den 2 Decbr. 1831. b. 2 M. - r. S. 212. PCt. uopsigelige Rigsbank 212. solgt til 12 Mk. 11 ½ s. Oblig. 100 a 101 Rbd. r. S. ke Spec. Sedl. pr. 1006 PCt. norsk Laan 103 i - B. 15 a 15 1/2 Rbd. Sedl. PCt. dito dito 99 1/2 - Bco. Sedl pr. Rd. 45 3 s. T. 4 PC. nye norske Oblig. lyt. Kongel. Obligationer, dende paa r. S. 99 1/2 a 100 r. S. Rente) 90 3 - R. Sedl. 4 PCt. uopsigel. norske Stats over 2000 pr. Stk. - S. Obligat. 60. - Rd. Bco. . dito 85 i - Bco. 3 PCt. nye danske Oblig. (1 L. omb. Obl. af Laan 4 Febr. St. 14 Bcomk.) 65363 ½ L. St. og jo i og 1/2 Rbd. r. S. Asiatiske Actier - 3 - i Sedl. 108 a 108 1/2 Rbd. Sedl. Bank-Disconto. . 4 PCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
AVERTISSEMENTS. Nye Bestillinger. fra tilstundende Nytaar 1832 paa Fyens Stifts.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og Avertissementstidende. samt det uden videre Betaling med følgende Tillægsblad: Bidrag til Tidshistorien. modtages: for Kjøbenhavn paa det Kongelige Danske Brevpost-Contoir, for de Danske Provindser og Hertugdommerne paa samtlige Kongelige Post-Contoirer, og for Odense med Omegn hos Udgiveren. Fyens Stifts Adressecontoir i Odense den 1 Decbr. 1831. S. Pempel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Hos J. Milo faaes: Prædikener ved Dr. Theol. R. Møllers og Dr. Prof. Theol. N. Fogtmanns Jndvielse til Biskopper. 24 s. heft. Raketten. No. 11. Udgivet af M. Winther. 1 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Nordisk Tidsskrift for Oldkyndighed. Paategnede Planer eller Anmeldelser og Subskription paa dette Tidsskrift kan behagelig tilsendes Undertegnede, der da besørger dem indsendte til Hr. Prof. Rafn i Kjøbenhavn. J. Milo.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Paa Adressekontoiret faaes: Prædikener ved Dr. Theol. A. Møllers og Dr. Prof. Theol. N. Fogtmanns Jndvielse til Biskopper, holdne i Frue Kirke 21 Søndag efter Trinitatis 1831 af Stiftsprovst Clausen, Biskop P. E. Müller og Biskop R. Møller, samt de tvende indviede Biskoppers i Kirken oplæste Levnetsløb. 24 s. Diæretik eller praktisk Veiledning til at forebygge og helbrede de Sygdomme, der opstaae af Uorden i Fordøielsen. Af Dr. J. A. Paris. Oversat af Engelsk, forøget med Tillæg og med specielt Hensyn paa Danmarks National- og Lokal=Forskjellighed bearbeidet af Dr. F. V. Mansa. 9 Mk. heft. Liste over Dimittenderne til Examen arrium 1831. 3 Mk.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Den aarlige Examen i Lahns Stiftelse for fyedpeløse Børn begynder med den sædvanlige Høitidelighed førstkommende Løverdag den 10 Decbr. Formiddag Kl. 11, hvortil Stiftelsens Venner herved indbydes. Talen holdes af Hr. Pastor Øestengaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
At Kommunitetskasserer Koeford i forestaaende 11 Decbr. Termin hæver Renterne af de under vor fælleds Bestyrelse staaende offentlige Midler og derefter udbetaler samme til Vedkommende; det bringes herved til offentlig Kundskab. Odense den 3 Decbr. 1831. Cederfeld de Simonsen. Plum.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Skipper H. J. Topp, som ligger under Ladning i Kjøbenhavn med Stykgods til Odense, agter sig snarest mulig færdig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Skipper Ole Cornøe ligger under Ladning i Kjøbenhavn til Odense, og bliver færdig om 8 a 10 Dage. P. Brown.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Af Umyndiges Midler under Stamhuset Egeskovs Overformynderie i Svendborg Amt bliver, imod anordningsmæssig Sikkerhed, i 11 Decbr. Termin førstkommende at erholde til Laans 352 Rbd. 3 1/2 s. Sedler og Tegn. Vognsen. Egeskovgaard den 30 Novbr. 1831. En Ambolt tilkjøbs anviser Adressekontoiret. 15, 2 og 3 Etages Kakkelovne, Kanon- og Kjølleovne samt Bilæggere bekommes hos Undertegnede. Tillige haves Oplag af Kjøbenhavnsk grøn Sæbe. P. C. Jensen. Nyborg den 2 Decbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Huset No. 548 i Hans Jensens Stræde er at faae til Leie førstkommende Paaske Flyttetid. Om Leien afhandles med Huses Enke.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Da de ved Auctionen den 28 f. M. gjorte Bud paa den afdøde Kjøbmand Jver P. Fahnses Stervboe tilhørende Gaard No. 10 & 11 i denne Byes Adelgade ikke ere blevne antagne, saa bliver denne Eiendom, saaledes som samme forhen i disse Tidender findes beskreven, stillet paa nye til Bortsalg ved en Auction, der afholdes paa denne Byes Raadstue Mandagen den 19 d. M., om Formiddagen Kl. 10. Konditionerne, der vil indeholde, at de 3/8 Dele af Kjøbesummen kan blive indestaaende i Eiendommen, ere til Eftersyn paa mit Kontoir. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Bogense Byefogedkontoir den 2 Decbr. 1831. Baadsgaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Skov=Auction. Onsdagen den 14 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bortsælges ved offentlig Auction i Hellerup Skove, Langager Grønnehauge, Koehaugen og Haundrup Bøgeskov, en stor Deel paa Roden staaende Ege, Bøge og Elle, samt noget Udhugning, for størstedelen tjenlig til Gavntømmer, ligesom og paa Hovedgaarden Hellerup sælges endeel saugskaaren EgeHuustømmer. Paa hvilket sidstnævnte Sted Liebhaverne ville behage at give Møde. Hellerup den 1 Decbr. 1811. Jensen. Steenstrup Kroe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Da intet antageligt Bud skeete ved 3die Auction over Steenstrup Kroe, saa bliver denne stillet til Bortsalg ved en 4de Auction, som holdes paa Svendborg Byes Raadstue Løverdagen den 17 Decbr. førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. Hvilket herved bekjendtgjøres, i Henhold til den Beskrivelse over den sælgende Eiendom, som findes i denne Avis udi No. 154, 156 og 158. Sunds Gudme Herreders Kontoir den 29 Novbr. 1831. Bruun.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Da det paa Tallotterie=Kollekteur Larsens StervboehuusNo. 229 paa Vestergade gjorte Bud ikke er bleven approberet, saa bliver bemeldte Huus stillet til en 4de Auction, som afholdes paa selve Stedet Fredagen den 9 Decbr., Formiddag Kl. 11; hvilket herved bekjendtgjøres. Odense den 2 Decbr. 1831. Reimuth.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
At Skiftet efter afgangne Guldsmed og Kirkeværge Theilgaard bliver foretaget paa Byens Raadstue Fredagen den 23 Decbr. førstkommende, Formiddag Kl. 10, hvor da samme forventes optaget til Slutning, bekjendtgjøres herved, i Overeensstemmelse med Plakaten af 21 April 1824. Odense Raadstue den 3 Decbr. 1831. Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Alle og enhver, som maatte have noget at fordre i Grovsmed Knud Nielsens Enke Johanne, fød Christensens Boe indkaldes herved ifølge Plakaten af 26 Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Odense Raadstue den 25 Novbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Borgemester og Raad¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Ved Proklama, som læses inden Odense Byetingsret og ved den Kongelige Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kjøbenhavn, er indkaldet med 12 Ugers Varsel, ifølge Plakaten af 2 Juni 1819, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Tallotterie=Kollekteur Jacob Larsens Boe her i Staden, til inden ovennævnte Tids Forløb at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteret. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres 3 Gange efter hinanden i den danske Statstidende og Fyens Stifts Aviser til Efterretning og Jagttagelse for alle Vedkommende. Odense Raadstue den 30 Novbr. 1831.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-05
Borgemester og Raad.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-06
Ve 188. 60 Aargang. Stifts Fyens Kongelig allene privilegerede Adresse-Avis og Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten. overalt i de danske Stater. Redigeres, trykkes og udgives i Odense. af Søren Hempel, Kancellieraad. 6 December 1831. Tirsdagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-06
Jndholl d. Belgiske Anliggender. Pohlskerussiske Anliggender (Ny Organisation af den russiske Landadel (Schlachty).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-06
Storbrittannien. Tydskland. Jtalien. Tyrkiet. Grækenland. Cholera. Udenlandske Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-06
Fædrelandet. Lovgivning. Offentlig Foranstaltning. Skibs-Efterretninger. Videnskabelighed. Blandinger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-06
Belgiske Anliggender. Medens Londonnerkonferentsen slutter Fred med Kong Leopold og garanterer ham det belgiske Gebeet, har Kongen af Holland forelagt Kamrene et Lovforslag, for at blive sat i Stand til at vedblive med den engang begyndte Modstand, til Opretholdelse af Landets Ære og Uafhængighed, skjøndt han derhos beklager at maatte bebyrde sine Undersaatter med endnu flere Paalæg. Den preussiske Statstidende yttre, ogsaa, at Alt ikke kan ansees for at være bragt paa det Ren saalænge Holland vedligeholder den nuværende provisorisk Tilstand. "Jubelen i Brussel - siger den - over Statens Uafhængighed begynder nu at gaae over i et Smiil ved Tanken om, at Staten dog træffende kan lignes ved en ret uopdragen Dreng, som de Ældre omsider give efter forunder den Betingelse, at han vil være artig. Jmellem Kanonererne i Brussel og det 4de Regiment er forefaldet et Slagsmaal, hvorved der gaves nogle Saarede, Pohlskrussiske Anliggender.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-06
Ved en keiserlig Ukase af 11 Novbr. er den samme borgerlige og retlige Forfatning indført i hele Litthauen med Bialystok, samt Podolien, Wolhynien og Kiew, som i Gammel-Rusland. Ved en anden Ukase af 31 Octbr. er der foretaget væsentlige Forandringer med den under Benævnelsen, Schlachtyk bosatte Landadel i de vestlige Provindser (Litthauen, Podolien, Wolhynien og Kiew), saaledes nemlig, at de, som kunne bevise deres adelige Herkomst, blive optagne i den egentlige Adel, de øvrige derimod skulle lade sig indskrive enten som Borgere i Stæderne eller som Fribønder paa Landet, og paatage sig disse Folks Forpligtelser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1831-12-06
Storfyrst Michael afreiste paa sin Fødselsdag, den 20 Novbr., fra Warschau til Riga, hvor han opslaaer sit Hovedqvarteer. Fyrst Paskewitsch modtog paa hans Vegne Lykønskninger, og allerede Dagen i Forveien havde en Deputation takket ham for den Beskyttelse, han havde viist Hovedstaden, og bedet ham at anraabe Keiseren om Naade for den og Landet. Jsær skal det smukke Kjøn være tilfreds med at Krigen har Ende, fordi under den næsten ingen Æg teskaber bleve sluttede. For den i Novbr. f. A. faldne General Blumer er der holdt en høitidelig Mindefest. Amnestiedekretet staaer nu indrykket i de warschanske Blade. De under Revolutionen udstædte Dekreter, som ikke ere givne i Kongens Navn, have tabt deres Kraft. Præsten Sindlarski (en af Hovedmændene for Begivenhederne den 15 Aug.) er grebet i en af Provindserne. Fyrst Michael Radziwil og den gamle Nakwaski ere afførte til det Jndre af Rusland. Det Pahlenske Korps, som bestod af 35,000 Md., men smeltede meget sammen i Krigen, bliver atter kompletteret.