Københavns Adresseavis, 1773-08-17
Hvorledes Fælledskabets Ophævelses Hindringer best kunde hæves. (Jndsendt.) 1) De fornemmeste Hindringer, at Fælledskabet ey bliver ophævet, ere følgende forudfattede Tanker og ugrundede Forestillinger: a) At mange bekom slette Jorder i Steden for gode Denne Tanke bortfalder, naar betragtes: Skulde en og anden saae nogle Jorder i sin Lod, som vare enten maadelige eller slette i sin Natur, saasom Sand=Jorder, rød Leer saa kunde det bonificeres ved saa meget meere Antal af Qvadrat Favne; saaledes skeer det i Jylland, hvor Fælledskab ophæves. Desuden er der neppe nogen Jord, som jo kan forbedres ved Giødning og Hvile. Det er ey heller mueligt, at en skulde faae al slet Jord; thi naar en bekom sin Jord paa eet Sted, saa maatte saadan en Lods Eyere faae nogen god, nogen maadelig og nogen slet Jord, og saaledes er det endnu i Almindelighed paa Landet. b) Man meger, at megen Jord gaaer bort Til Grøfter. Men naar betragtes, at en Grøft af 2 Alens Brede, bliver ey allene et Middel til Indhægning, men endog at aflede Vandet, som ofte staaer paa sidde Agre, som giør Jorden ufrugthar, og at desuden saadanne Grøfter, naar de bleve beplantede med Pile, Hyld, Hessel, Torn eller andet, kunde tiene til adskilligt, saa sees lettelig, at den Afgang af Jord ved Grøfter blev erstattet ved større Fordeele. c) Nogle vil meene, at Arbeydet vilde blive besværligt, men den Besværlighed var let at overvinde, naar en Byes Bønder hialp en anden at grave Grøfter, hvilket en Proprietair kunde befale. J Coldinghuus Amt giøre Selveyer=Bønderne det paa egen Regning ved deres egne Folk. d) Mange vil meene, at det blev meget vanskeligt at holde saadanne Grøfter ved Liige. Dette er en ugrundet Frygt; thi naar de bleve beplantede med Piil, Hyld, Hessel eller Torn, da sammenbindes Jorden, og i Tiden behøves kun liden Eftersyn. Kan det skee i Jylland, hvorfore ikke i Siælland, Det er altsaa en uimodsigelig Nytte for enhver at kunde have sin Jord for sig selv, og ingen grundige Jndvendinger kan giøres derimod. Er Fælledskabet ophævet i Coldinghuus Amt i mange Byer, hvorfore kan det ey skee i Siælland, Men Aarsagen er denne: De fleeste ere for at blive ved det Gamle, og endskiønt vores allernaadigste Konge har ladet giøre saadanne nyttige Indretninger i Coldinghuus Amt, som en fuldkommen Prøve paa, hvor nyttigt det er for enhver at have sin Jord for sig selv, saa findes dog saa faa i Siælland, som efterfølge saa berømmeligt et Exempel, som vilde blive til Fordeel ey allene for Bønderne selv, men endog for Proprietairen. 2) Skal derfore Fælledskabet ophæves, som har saa mange onde Følger med sig, saa er intet Middel at hæve samme, uden Kongelig allernaadigst befaling, hvorved enhver Proprietair blev tilholdt at ophæve Fælledskabet i det mindste i een Bye paa sit Gods i hvert Aar, hvilket er kunde være til saa stor Bekostning, og som de fleeste Proprietairer, naar man undtager Grevskaber og Baronier, eyer vel ey meere end 6 a 8te Byer, saa kunde Fælledskabet paa deres Godser i faa Aar ophæves, da Grever og Baroner i Proportion af deres Godsers Størrelse kunde ophæve Fælledskabet aarlig i fleere Byer. Om at faae Bier ved Kunst til at sove. C. L. At foere Bier er ofte besværligt og skadeligt, men altid kostbart; thi formedelst Foeringen bliver Bierne mangen Gang dovne og lade til Jndsamling, men og Vinteren, naar det er mildt Veyr, alt for modige, saa at de, om de ikke flyer ud og da omkommer, dog alligevel giøre for megen Bevægelse i Stokken eller Kuben, og skader sig derved; i sær tabes ved Foeringen en stor Deel af den Fordeel og Vinding man kunde have af Bierne; i slette Honning=Aar faaer man ikke engang Forring nok, og den kunstlede Foering er gandske vist skadelig for Bierne. For at raade Bod paa dette, maatte man udfinde en Tilstand for Bierne, i hvilken de ingen Næring bruger, og tillige maatte man optænke Middel at sette Bierne i saadan Tilstand. K. 2. Hungeren foraarsages i de dyriske Legemer af en stor Iriitabilitet, og deraf kommende stærke Bevægelse i Maven og Tarmene, og denne kommer indvortes fra, naar der i Maven og Tarmene findes mange skarpe Vædsker, Galde, ufordøyede og gierende Spiser, og d. l. eller udvortes, naar den dyriske Maskine ved llehaande Arbeyder meget bevæges, hvorved Maskinens Fibrer og Nerver bliver anspændte. J 3. Alle de Midler, som altsaa forhindrer Irritabilitæten og Bevægelsen i Maven og Tarmene, hvad enten de foraarsages, indvortes ved Lægemidler, eller udvortes ved en gandske fuldkommen Stilhed og Rolighed, ere Midler til at forhindre og betage Hungeren. Men Rolighedens udvortes Midde forhindrer ikke Hungeren gandske, uden at have ophævet den indvortes Bevægelse, eller at have sat Maskinen i en følesløs Tilland.