Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-12-19
J Hertugdømmerne har det Slesv. Holst. Patriotiske Selskab for at opmuntre Landsbyeskolelærerne til Virksomhed i deres Kald, begyndt paa at uddeele Agtelses-Tegn til de meest udmærkede, ved at forære dem nyttige Bøger forsynede med Selskabets Segl og Præsidentens Underskrift. Det var maaskee den beste Maade for at befordre Skolelærernes Flid ved deres møisommelige og for en Deel mechaniske Arbeide, naar man indrettede det saaledes, at deres Fortjeneste og deres Jndtægter steege med deres Flid, Man haaber at den nye Forordning af 24de August 1814 for Hertugdømmenes Skolevæsen, skal bevirke en velgiørende Forandring i dette for Folkets Vel saa vigtige Fag. J Stadstidenden, meldes: at d. 15de October blev Nestved Søndags skoles 5te aarige Stiftelsesdag høitideligholdt i det Venskabelige Selskabs Klubsal. Hr. Pastor Holst holdt ved denne Leilighed en fortreffelig Tale og uddeelte Præmier, bestaaende i Bøger til 3 af Eleverne. En Cantate blev afsiunget for og efter Talen af Herlusholms lærde Skoles Elever under Musiklærer Schwarzes Bestyrelse (hvormeget skulde ikke Redakteuren være, enhver af sine Ungdoms Venner og Bekiendtere og overhovedet enhver Skolemand forbundet om han vil de glæde ham ved umiddelbart at tilsende ham behagelige Efterretninger angaaende Skolevæsenets Fremme. Confirmations=Akter ere blevne afholdte i den seenere Tid, den 3die August blev nemlig afholdt Confirmation i Anledning af Kronningsfesten for 13 Elever af de Døvstummes Jnstitut; hvoraf kun to ere fra Kiøbenhavn, to fra Norge, en fra Sverrig og de øvrige fra de Danske Provindser. – Eleverne ere siden deels afhentede og deels anbragte ved Haandværkere – og d. 7de October blev i Naskow afholdt den første offentlige Confirmation i Byens mosaiske Synagoge over Børn aff denne Troesbekiendelse, da i Følge Forordningen af 29de Martii 1814, alle Børn af denne Religion skal confirmeres saavel paa Dansk, som paa Hebraisk. J enhver oplyst og velindrettet Stad, bør man ikke have noget imod at enhver Borger i Staten følger sin Religions Overbeviisning; Meeninger bør være frie og kan ikke tvinges, men Staten bør dog være sikker for at ethvert Menneske, som træder ind i de voxnes Samfund er underviist i Sædelighedens Grundsætninger; Moralen er som en Lygte der gives Mennesket med, naar det paa egen Haand skal betræde Livets vildsomme Veie, at det ikke skal tage Feil af sin Bestemmelse (for nogle Aar siden, skrev man ikke om andet end om Almuens Oplysning og Skolevæsenets Fremme, det var Dagens Æmne, nu er det bleven meere stille dermed, og dog bliver det en evig Sandhed at et Folks Vel beroer paa dets Oplysning, og at Grundvolden dertil skal lægges i Skolerne; man siger at Oplysningen kan misbruges, men hvad kan ikke misbruges; den aandelige Føde er underkastet samme Skjebne som den Legemlige. At ville i Almindelighed dadle Oplysningen eller Fornuftens Dannelse er en Gudsbespottelse; thi Fornuften er Skaberens beste Gave – hvor fortient kunde ikke den geistlige Mand giøre sig af den Stat hvori han lever, naar han ret alvorlig vilde søge at befordre Oplysningens Fremme, nu ved selv at læse med den voxne Ungdom og nu ved at indlade sig i lærerige Samtaler med de Ældre og at bringe dem til at læse gode Bøger; Regieringen har meget sørget for at forbedre Landmandens Kaar, han trænger blot til meere Oplysning, for at leve meere behageligt og at giøre sin Forfatning lykkeligere; det svier endnu til den nærværende Slægt at man i forrige Tider har været saa ligegyldig ved om den Ungdom, som skulde confirmeres, kunde læse rigtig eller ikke. Landhuusholdnings=Selskabet vedbliver i sine Skrifter at levere en Fortegnelse paa de Bøger, som passe til et mues Bibliothek, med Anførelse af det Sted hvor de ere at faae, saaledes ogsaa i det i Aar udkomne 3die Binds 4de Hæfte. Her kunde en ædel og riig Godseier virke meget godt, Prof. Nyerup vil udgive et Skrift paa 20 Ark om meenig Mands Moerskabs Læsning i Dannemark, egentlig om de gamle Krøniker, som ere i Omløb hos Almuen. Endnu et Ord: i Skolerne skulde man tænke paa at undervise Børnene i Sundheds lære, en Kundskab hvortil alle meest trænge, og hvortil man i det Danske Sprog har fortræffelige Sundheds og Hielpe- og Nøds Tabeller, at bruge til Veiledning.