JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Den ostindiske Bill, som Hr. Pitt i Tisdags bragte i Parlamentet, undersøges i en Committee. Hans Bill mod Smughandelen er vidtløftig, og sigter til at udrydde den fra Roden af, og ved en behørig Regulering af enhver Deel af de offentlige Indtegter paa engang at give alle dem et Stød, som ville leve af de offentlige Indkomsters Ruin. J Parlamentet anmældte han blot Billens Hensigt. Den første var, at udvide Hovering=Lovene til alle Farvande; 2) at forbyde alle Skibe, uden Tilladelse at føre Admiralitets=Vaabenet; 3) aldrig at give de optagne Smughandlerskibe meer tilbage, paa det at de aldrig meere skulde anvendes til deres bestemte Brug, 4 at det skulde forbydes at bygge visse Slags Skibe, som har nogen Liighed med dem; 5) at visse Varer, som Thee o. s. v., i mindre Fade eller Paketter, end Lovene tillade, skulle foraarsage det heele Skibs Confiscation; 6) at forhindre Skibene, under Forskud af Bag lastens Udlysning, at drive Smughandel. Hr. Pitt gjorde endnu mange Anmærkninger desangaaende, inden han indgav sin Bill. J Forventning af den Virkning, som denne Bill vil have, bevidner man Hr. Pitt alt offentlig Taksigelse, fordi han er betænkt paa at hemme dette offentlige Onde. Det er undsigeligt, hvor fræk og voldsom Smughandelen drives paa vore Kyster Smughandlere binde ikke sielden an med de krydsende Jagtskibe. De gaae bevæbnede 20 til 30 samlede i Land, og naar de spores gaaer det ikke af uden Blod og Mord. - De ostindiske Anliggender og Smughandelen (læser man i Morning Cron.) ere de to Hydrer, imod hvilke Nationen venter en mandig Kamp af dens unge Hercules. Vel er den første meere en Oppositions=Slange, end at den i sig selv skulde fortiene dette Navn. Men den anden er i egentligste Forstand et Uhyre, som nærer sig i Landets Jndvolde. Da Afgivten af de Artikler, som nu fornemmelig ere Smughandelens Gienstand, var langt ringere end den nu er, beløb Consumptionsstolden sig høiere end den har været i de sidste Aaringer; thi Smughandelen, var naturligviis da mindre, og de Omkostninger, som Regieringen nu maae anvende paa at holde Jagtskibene, for at standse den, ogsaa meget ringere. Hertil kom meer endnu, at det er et virkeligen falskt Principium, naar man troer, at de mange Jagtskibe imod Smughandlerne er en Planteskole for Søemænd, da de vel paa Statens tunge Bekostning beskiæftige en Mængde Matroser, men ikke danne dem saa, at man af dem kan love sig noget synderligt.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Rom den 19. Junii. Det her i forrige Aar af Paven under Direction af Abt Sylvester anlagte Jnstitut for Døv= og Stumfødte, bliver meget beundret, og tager saa stor Fremgang, at det maae næsten holdes utroeligt for dem, der ikke med egne Øine have seet det. Disse have i en kort Tid lært at skrive declinere og conjungere. Nogle af dem kan give en tydelig Tone og andre kan ikke aleeneste udsige nogle enkelte Ord, men ogsaa heele Perioder.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Wien den 27. Junii. En Ungersk Cavalier som har 35000 Gylden aarlig Jndkomst, har nyelig giftet sig med en Dame som derved forliser nogle Tusinde Gylden i Pension og desuden en Capital paa 80000 Gylden; men derimod har hun ogsaa faaet den allerfyldigste og tykkeste Egtemand i Kongeriget Ungern.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Man læser her en trykt Plan til en nye Kluub, eller et sluttet Selskab, der i næstkommende Maaned skal tage sin Begyndelse, men vil neppe længe vedvare, saa haarde og besverlige skal Lovene være.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Nogle Negociantere have nyelig forestillet Keiseren, at det vilde blive et stort Tab for de Handlende om Galla Dage skulde vorde afskaffede og Pensioner blive indskrænkede; men Keiseren skal meget hæftig have svaret dertil Hvor jeg seer og hører, saa baade æder, drik, ker og lever de Herrer langt bedre end jeg, og deres Koner pryder sig efter de nyeste og kostbareste Moder; hvor kan i da overtale mig til at troe andet, end at deres Handel jo maae være i den lykkeligste og beste Forfatning. Aalborg den 16. Jul.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Under 9 hujus har Hans Majestæt allernaadigst beskikket Sognepræsten i Ørting, Hr. Peder Brøchner til Sognepræst i Greenaae. Ligeledes Copiisten i Hof= og Stadsretten Jonas Lym Geelmuyden, til at være Bye og Raadstueskriver i Fridericia, samt Herredsskriver i Elboe, Holmans, og Brusk Herreder.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Døde. Hillerslef Herred Hr. Niels Raae. Han var fød i Thisted den sit 63 Aar. Den 11. hujus i Rhær Præstegaard Provsten i Den 10, hujus, i Hasserns Ungkarl Anders Christensen, i Rhær, Hanstæd og Vixøe Meenigheder den 12. Februar 1745 26. Novembr. 1719. blev kaldet til Capellan pro Persona for hos da værende Sognepræst Hr. Kornbech, som døde den 20. Maji beskikket til Provst den 12. October 1774. Den 13 her i Byen, 1750. da han blev hans Eftermand i samme Embede og siden i Hospitalet, forhen Gaardmand i Hasseriis Niels Justesens Enke Anne Biørnsdotter, i sit 74 Aar.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Bekiendtgiørelse. Hos Hr. Wandall i Aalborg kan faaes til Kiøbs Araspes og Panthea = 2 Mk.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Professor Seydlitz Tale paa Kongens Fødselsdag 1784. 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Birchs Tanker og en Prækens Egenskaber for Tilhørere paa Landet, tilligemed sex Prækener
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
tvende Taler holdne i Anledning af Sko. 1 Mk. 2 s. le Væsenets forbedrede Indretninger = 1 Mk.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Jagttagelser ved Forklaringen over Nadverens Sacramente. 1 Mk. 4 s.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
De Herrer Subscribentere, der ei endnu have ladet de sidste Numere og Hefter af Bellettristiken afhente, eller betalt samme, enten her, eller paa de Steder, hvorfra de have bekommet dette Maanedsskrivt ville behage at afgiøre deres Regning med Vedkommende paa hvert Sted. som herved tienstligst anmodes om, uden længere Henstand, at indsende Betalingen og hvad der endnu rester med første agende Post til Wandall. Aalborg den 15. Julii 1784. H. W. H. Hos mig er at bekomme de Kongelige Forordninger, J for Aar 1783 og Danmark og Norges Gest lige Staat for Aar 1783. Hans Wille.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Ved Udlaan af en Pareplye (som jeg mig ikke kan erindre hvem var til,) er jeg ved dettes Erindring begierende, samme maatte vorde mig igien sendt. Siem. Kraft. er til Kiøbs.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Hos mig underskrevne, er en sort Klædes Kiol og Vest at faae A. C. Ramus.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Mester Skræder boende paa Vestergade i Aalborg. uldne og linnede Tøier, ville behage inden et halv Aars Nette Eiere til de endnu hos mig værende uaffordrede trykkede Forløb fra Dato, at lade samme indløse og afhente fra mig udi min nu iboende Gaard No. 375 paa Algaden her i Byen, da jeg efter den Tid ei længere derfore kan være ansvarlig. Aalborg den 13. Juul. 1784. Anne Mørch, Enke af forrige Borger og Trykke sal. Niels Eneschou. U dig den 8 Junii at miste en Bancoseddel paa 1000 Rdlr., di sidstafvigte Snapsting var en af mine Logerende saa uhelmen formoder ikke at samme skulde være ham paa sit Kamme frataget, da han ikke tillod andre end bekiendte og honette Folder at indtræde, men snarere troer, at den ved Uagtsomhed er ham frakommen, paa et af de Stæder i Byen hvor han havde de den efter at have været nogle Steder ude her i Byen, og da penges Udgivter, hvilket han og selv troer, da han først savne disse ikke var hos andre, end respective Folk, saa skulle jeg paa kommet ovenmældte Bancoseddel tilhænde, ville være saa rede Vedkommendes Vegne ganske indstændig bede, at den som en lig og menneskekierlig findet, at lade den levere enten til Hr. Jacob Saurbier eller mig, imod en convenable Douceur, paa det omstændigheder ikke kan taale saa stort Tab, (da Sedlen ikke den som saa uhældig vis er bleven af med den, og som efter sin betroed) igien maatte faae den tilbage. Aalborg den 14. Juul. tilhørte ham selv men en anden, hvis Commissioner ham var Jens Lunøe, boende ved Vesteraae.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
den 16. August. næstkommende, lader Eieren, Mandagen bortsælge paa sin Gaard Westervigkloster, en Deel udet Meubler og Effecter, saavelsom 2 Skpd. af det fineste Engelske Fieder=Staal, en Deel Skibs Jern, ege og fyere Bielker fra 10 til 20 Alens Længde, nogle Tønder Tiære, som og 30 Stkr. Cedertræe med videre, hvilket af de trykte Catalogis nærmere erfares, og gratis udleveres paa Viborg og Aalborg Bogtrykkerie. arvingerne, samt Credi og Debitorerne i Stervboen efter J afgangne Kirsten Nielsdatter af Størup i Schallerup Sogn paa Kiersgaards Gods bekiendtgiøres herved at Skiftet efter hende bliver atter aabnet, og, om mueligt er, sluttet, i bemældte Storup den 9 Augustii næstkommende. Kiersgaard den 7. Julii 1784. J. Bergh.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Som indfaldende strænge Vinter ved anstillende og i I. Aviserne bekiendtgjorte Auction over Wistoftgaard, med underliggende Eiendom og Bøndergods sidstafvigte 8. Martii hindrede Liebhabere saavel dertil, som til hvis af Jndboe med mere der var at sælge, saa bliver bemældte Gaard og Gods efter de i Aviserne forhen skeede Bekiendtgiørelser, atter ved offentlig Auction i Wistoftgaarden paa Mols opbuden til des dertil Liebhabere forinden, kan samme underhaanden faaes Bortsælgelse Torsdagen den 19. August. førstkommende, og fin hos Eieren til Schaumgaard pr. Viborg. i Haurkrogens Markjorder og Enge i Vesterhassing, H. Bt Sogn, som i sidste Matricul er ansat til 17 Tdr. Hart eller 17 Tdr. Hartkorn under 17 Nummere, lader Eieren de korn, og nu ere opmaalte, afdeelte og afpælede i 17 lige Deele. vis stillet til offentlig Auction paa Gaarden, Mandagen den 2.12 Deele eller Tdr. Hartkorn fra No. 1 til 12. inclusive, styk August. førstkommende Klokken 10 Slet Formiddag, og om forditioner som paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjorte, og nøleligt Bud skeer, til de Høistbydende bortsælge, efter de Con og lader forevise Eiendommene. Haurkrogen den 14. Jul. 1784. imidlertid kan faaes til Eftersyn hos Eieren paa Gaarden, som D. Th. Hagstrøm, sal. Kiers. U Mandagen den 19. Jul. solgt af Capit. Jan Spans Lad de Kiøbmand C. Lassen Winthers Huus i Thisted, bliver ning, ungefæhr 20000 Alen fine og grove hvide Cattun Lærreder, Netteldugger, Sukkerduner og Moseliner, 2000 Alen Zir zak, 92 Stkr. røde og blaa Tørklæder, 37 Stkr. violet silke Tøier, alt tørre og gode Vare.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Jvo som maatte have noget at fordre i Stervboet efter W. I den paa Woergaards Gods i sidstafvigte Efteraar, ved Døden afgangne Huusfæster Otto Christensen af Aunkiødtslund i Schiæve Sogn, indkaldes herved trende Sinde, at anmælde og lovlig bevise deres Krav, ved det begyndte Skifte, som efter berørte Afdøde er til endelig Slutning berammet at foretages her paa Gaarden og Skriverstuen, Mandagen den 23. August. om Formiddagen Klokken 10 førstkommende; ligeledes blive og de, som maatte være noget skyldig til dette Stervboe, erindrede om samme Tid og Sted at møde, for at betale hvad de ere pligtige, enten med Afregning, eller i anden Maade, saafremt de sig for videre Uleilighed vil befrie. Woergaard den 10. Jul. 1784. Paa Høie og Velbaarne Hr. Kammerherre Reedzes Vegne. Peder Langebech.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
hos Christen Svarre i Randers, kan bekommes nye Tavle Blye pr. Skpd. 20 Rdlr., og gammel Tavle=Blye pr. Skpd. 17 Rdlr. 3 Mk.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Udi allerunderdanigst Følge Hans Kongl. Majestæts mig allernaadigst meddeelte Bevilling saa lydende: C. 7. 1784. Fire Rigsdaler. Vi Christian den Syvende af Guds Naade Konge til i Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt, at vi, i Anledning af Os elskelig Frue Catharina Margaretha Thye, forrige Borgemester udi Vor Kiøbstæd Aarhuus, i Vort Land Nørre Jylland, afgangne Justitsraad Friderich Christian Gleerups Efterleverske af bemældte Aarhuus, hendes herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade: At hun udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt den Altonaiske Mercur 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter fornævnte hendes afgangne Mand, enten i Henseende til bemældte hans Borgemester-Embede, eller i andre Maader, at indfinde sig hos hende inden den i Loven fastsatte Tid, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Overret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelig Residence-Stad Kiøbenhavn den 30 April. 1784. Under Vort Signet; (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Frue Catharia Margaretha Thye, forrige Borgemester i Aarhuus afgangne Justitsraad Gleerups Efterleverske. Bevilling at maae i Aviserne indkalde bemældte hendes afgangne Mands Creditorer. Allerunderdanigst publiceret for Rettens Holdelse paa Aarhuus Byeting, den 21. Maji 1784., læst for Hr. Raadmand og Byefoged. Hvid. C. Fellum. K. Schytte. Allerunderdanigst fremlagt og læst for Aarhuus Raadstue Ret Mandagen den 24 Maji 1784. N. Rohde. K. Schytte. P. Riisom.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Jndkaldes herved alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter min salig Mand Justitsraad og Borgmester Gleerup, enten i Henseende til bemældte hans Borgemester Embede, eller i andre Maader, at indfinde sig hos mig inden den i Loven fastsatte Tid for at anmælde og beviisliggiøre deres havende Krav. Aarhuus den 26. Maji 1784. C. M. Thye. Som Laugverge, sal. Gleerups. A. Gieding.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
J allerunderdanigst Følge Hans Kongel. Majestæts allernaadigste meddeelte Bevilling, saaledes lydende: Vi Christian den Syvende, af Guds Naade Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, gjøre alle vitterligt: at Vi, efter Niels Rohde, Borgemester i Vor Kiøbstæd Aarhuus, i Vort Land Nørre Jylland, og Niels Hvidt, Vice=Raadmand og Byefoged sammesteds, som Skifteforvaltere efter forrige Byefoged i bemældte Aarhuus, afgangne Claus Trane, deres herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, alletnaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at de udi de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender, de Aalborgske Jydske Efterretninger og den Viborger Samler, samt Altonaiske Mercur 3 Gange efter hinanden maae indkalde alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter bemældte afgangne Byefoged Trane, enten i Henseende til fornævnte hans Byefoged Embede, eller i andre Maader, at indfinde sig, inden den i Loven fastsatte Tid hos bemældte Skifteforvaltere, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav, og at saadan Jndkaldelse i Aviserne maae ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for Byetinget og Raadstue=Retten i bemældte Aarhuus; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn den 4 Jun. 1784. Under Vort Signet; (L. S.) Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Luxdorph. P. Aagaard. Borgemester Niels Rohde og Raadmand Niels Hvid af Aarhuus, som Skifteforvaltere efter forrige Byefoged i bemældte Aarhuus, afgangne Claus Trane. Bevilling at maae i Aviserne indkalde bemældte afgangne Claus Tranes Creditorer. Allerunderdanigst læst for Retten paa Aarhuus Raadstue den 21. Jun. 1784. N. Rohde. Og tillige protocolleret, K. Schytte. Allerunderdanigst læst inden Aarhuus Byetings=Ret Torsdagen den 24 Junii 1784. testerer: N. Hvid. Og sammesteds protocolleret af K. Schytte.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Jndkaldes herved alle de, som formeene sig at have noget at fordre efter afgangne Byefoged Claus Trane enten i Henseende til bemældte hans Byefoged Embede eller i andre Maader at indfinde sig hos os inden den i Loven foreskrevne Tid, for at anmælde og beviisliggjøre deres havende Krav. Aarhuus den 29. Junii. 1784. N. Rohde, N. Hviid, Borgemester. Raadmand og Byefoged. Freditorene udi Stervboet efter afgangne Matthias Jversen, i forhen Bedemand her i Byen, indkaldes herved at mælde deres Fordringer ved Skiftesamling udi Enkens iboende Huus i Skolegaden 6 Uger fra Dato den 11. August, om Eftermiddagen Klokken 2 Slet, alt til Skiftets videre Afgiørelse imellem Vedkommende. Aalborg den 30 Jun. 1784.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Etatsraad Kircketerp i Randers, agter til førstkomP.M. S mende Aar aldeles at ophæve sin Handel, og imidlertid er Sindet underhaanden at bortsælge en Deel af sine betydelige Eiendomme i Randers og Hobroe, tilligemed Skibe. Skibsparter med meere; hvilket mældes til Liebhaberes behagelig Efterretning. Randers den 25. Jun. 1784.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
sin Gartner som ganske vel forstaaer sin Profession, samt at Sanlægge Hauger efter nyeste Mode, saavelsom at ympe, plante og opelske Skove, kan anvises af Madame Bruusgaard i Aalborg til næste Mikkelsdag. Halle som har faaet Penge hos mig paa Pandt ville indløse det inden 6 Uger, hvis ikke, bliver det paa Auction bortsolgt. Aal borg den 8. Julii 1784. Hans Ravnkilde. J. E. H. Hos John Frihen Holm ved Vesterport, kon blive vasket alle Slags Flor og Silketøier. E dre i afgangne Kongelig Strand-Controlleur Klingbeches Endskiønt det ikke formodes, at nogen skulle have noget at for Stervboe, paa Als Ode i Mariagers Told=District, under Aalborghuus Amt, paa Haunøe Gods, saa dog til Vedkommendes Efterretning, som formeener at have nogen Prætension til hans efterladte Stervboe i nogen Maade, under hvad Navn haves kan, bliver dette hans Dødsfald herved bekiendtgjort, udi de til Forsendelse med Posten alene privilegerede Kiøbenhavnske Tidender, og de Aalborgske Jydske Efterretninger, trende Postdage efter hinanden, (saasom Stervboet ikke formaaer Proclama at bekoste) med Erindring, at Vedkommende behagelig indfinder sig paa bemældte Als Ode, eller paa Haunøe, forinden den Tid udløber Loven allernaadigst foreskriver, fra Dato at regne, for beviislig at anmælde deres Krav; ligeledes erindres fra, værende Arvinger med Formyndere, og de Umyndiges Fødeværge, eller Slægtninger, som nogen paa Fædrene Side efter Loven er til ) at møde eller lade møde i Stervboet den 26. Juli førstkommende, eller inden Skiftets Slutning, for deres Myndlingers Ret at iagttage, saasom Enken 30. Dagen den 14. Junii sidst, ikke derom kunde give Oplysning. Haunøe den 16 Junii 1784. Paa Skifteforvalteren Hans Excellence (S. T.)Hr. Geheimeraad og Stiftsbefalingsmand von Levetzaus Vegne, som committeret, S. Wammen.
Jyske Efterretninger, 1784-07-16
Ja Michel Nielsen Schaaning, som under 18 April. 1781. er bleven meddeelt Bestalling paa at være Hesteskiærer eller Capunmester udi Kier= og Jerslev Herreder i Vensyssel for nogen Tid siden skal have absenteret sig fra samme hans Distrieuden at det vides hvorhen han sig har begivet, ligesom han er heller dertil med Tilladelse har seet sig forsynet, saa bliver han herved 3 Gange efter hinanden efterlyst med Advarsel, inden Uger fra Dato at anmælde sig paa Aalborg Stifts-Contoir eller i manglende Tilfælde forvente sig, at den hannem givne Bestalling vorder som uefterrettelig at ansee, og en anden duelig Person i hans Sted antaget til Hesteskiærer eller Capummester Professionen i Kier og Jerslef at forestaae. Aalborg Stuts=Contoir den 30 Jun. 1784. f Wraae Godses Reserva=Mandskab, er kort siden undvigA Niels Pedersen Meelholt, og Søren Nielsen Staae, af hvilke den første er 63 a 64 Tomme høi, 21 Aar gammel, tyn og langagtig af Ansigt, noget Skeeløiet, breed af Skuldre og stærk af Been, sort slet Haar, og ved Undvigelsen var iklæd er graae Vadmels Trøie og dito Kiol, en stribet Hverkens Under trøie, en broget bunden Hue eller en blaa Klædes forret dito, er Par guule Skindbuxer, et Par graa Strømper og Træeskoe paa Fødderne. Den anden, nemlig Søren Nielsen er 18 Aar gammel, 60 Tomme høi, rød og rundagtig samt meget frennet at Ansigt med kroget Næse, lidet Krogrygget, stor og brusende rø Haar, beskadiget paa den venstre Pægefinger af en Hakkelsekmu- og formodentlig iklæd da han bortgik: En hvid Vadmels Tron og en Lærreds Kittel, et Par guule Skindbuxer, og et Par hvide Lærreds dito, lyseblaa ulden Strømper og Hat eller blaa uden Hue paa Hovedet. Hvilke tvende bortrømte Personer herved efterlyses, med Begiering til hvem de maatte forekomme at de maae vorde anholdte, og derom give Efterretning til (S. T.)Hr. Greve Holck paa Wraae i Vensyssel, som da strax besørge deres Afhentelse, samt betaler alle Omkostninger og en Douceufor Umagen. Skulle nogen befindes at overtræde den Kongel Forordning af 14 Septembr. 1774., ved at huse eller dølge dito se Deserteurer, kan de vente sig paa lovlig Maade tiltalte. Wraae den 28. Junii 1784. Paa Høibemældte Hr. Greve Holck. Vegne, J. Christensen.
Jyske Efterretninger, 1784-07-23
London den 2. Julii. Fredagen den 18. Junii aabnede Hr. Pitt i den dertil udnævnte Committee sin Bil imod Smughandelen, med een en Time varende Tale. Det er, sagde han, almindeligen bekiendt, hvormeget Smughandelen besynderlig med Thee tager Overhaand. Det vilde være et frugtesløst Arbeide, ved endnu strængere Love at ville holde Smughandelen i Tømme, naar man ikke kunde oprykke dette Onde med Roden. Dette kunde efter hans Meening bedst skee, om man borttog de nu værende baarde Paalæg paa Theen, og derimod lagde en nye Taxt paa Huse og Vinduer. Det sees af Committeens Rapport, at den uretmæssigen i Landet indførte Thee beløbe sig til over 13 Millioner Pund, og det er bekiendt, at der kun fortoldes 5 Millioner Pund. Naar nu Tolden blev formindsket, saa fandt Smughandleren ingen Profit meer, og de fremmede Ostindiske Compagnier vilde til Tab for det Engelske ikke føre saa megen Thee fra China hiem længer. Han foreslog for Fremtiden for Theebohe 2 Sh. 1 St. for Compagniet, og 3 Sk. 4 St. for Udsælgere i enkelte Partier, som en fastsat Priis, for Congo, Sufhong, Sanglo og Heysan, i Forhold efter dens Værd Naar Tolden saaledes blev nedsat, saa erholdte ved Staten kun 169000 i Steden for forhen 800000 Lsterl. Jndkomst om Aaret af denne Artikel; men deels haabede han at der nu vilde retmæssigen sælges meget mere Thee, deels foreslog han derfor den nye Taxt: Huse, som havde under 7 Vinduer, skulde betale 3 Sh. de paa 7, 6 Sh. og saa videre til 180 Vinduer, som var det største Antal Vinduer paa noget Huus i Landet, hvilket vilde beløbe Ju sig til 620000 Lsterl. om Aaret. Han gjorde den Beregning, at enhver Person i Landet brugte aarlig Thee for 3 Pdsterl.; thi hvert Herskab gav sin Pige 1 Guineetil Thee om Aaret. Man kunde giøre den Jndvending, at Compagniet i London fik Monopolium paa Thee, og kunde sætte Prisen som det vilde. Men han vilde før ge for at ogsaa udenlandske Handels=Compagnier skulde i saa Fald faae Tilladelse til at indføre Thee i Engelland. Derved vilde en stor Deel Søefolk beskjæftiges, og Kiøbmanden befries fra Toldbetientens besværlige Besøg, endelig sluttede han med at anholde om, at Told og Afgivt af den i Britannien indførende Thee maatte ophæves. Aalborg den 22. Juul.
Jyske Efterretninger, 1784-07-23
J Tirsdags Aften ankom her til Byen udi al høi Velgaaende Hans Høigrevelige Excellence og Ridder af Elephanten Hr. Greve von Osten fra Kiøbenhavn. Studiosus Severin Møller er kaldet til residerende Capellan til Vraae, Emb og Serretzlef Meenigheder her i Stiftet.