JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Hvad Brændeviinsbrænderne beklage sig over, bestaaer, i Almindelighed talt, deri, at de formene at ville blive ruinerede ved Brændeviinsproductionens Frigivelse paa Landet, under de i Resolutionen opgivne Betingelser, saa at de ikke allene derved vilde see deres borgerlige Stilling opløst fra Roden af, men endogsaa ved den betydelige Forringelse i Værdi, deres Brænderier og Steder, som en umiddelbar Følge deraf, ville undergaae, vorde udsatte for at see deres oconomiske Forfatning tilintetgjort, idet de holde sig forvissede om, at deres Prioritetshavere ville ile med at trække de Prioriteter, som de have indestaaende i deres Steder, ud af disse, og de da ei, formedelst sammes synkende Værdi, ville kunne erholde Laan af lige Størrelse med de deri indestaaende Prioriteter til Dækningen af samme, men derimod ville komme i den Nødvendighed at maatte lade deres Eiendomme realisere til Panthavernes Fyldestgjørelse, og tillige see Frugterne af deres Flid tilintetgjort, og de Bekostninger, som de til Forbedring af deres Brænderier have anvendt paa disse, opofrede, saavelsom de Bekostninger, hvilke de ligeledes, ifølge Fdn. af 6te April 1832, have anvendt paa deres til Brænderierne henhørende bygninger. Vel kunde det synes, at Kjøbstædbrænderierne tilstrækkeligen vare garanterede mod den Skade, Landbrænderiernes Anlæg i Almindelighed vilde medføre for dem derved, at Land brænderier, efter Resolutionens Jndhold, da ikkun skulde kunne forventes bevilgede paa saadanne Steder, hvor Kjøbstæderne ikke derved tilføiedes særdeles Afbræk i deres tilvante Næring; men sees der hen til, hvor relativt og ampelt Udtrykket særdeles Skade er, og at Resolutionen ved ikkun i Almindelighed at fastsætte en Distance af over 1 Miil for Landbrænderiernes Anlæg fra nærmeste Kjøbstad, som en Hindring herfor, saa synes det saavel heraf, som af den Omstændighed, at Resolutionen, ved ikkun at anføre Distancen som den eneste specielt opgivne Betingelse for Bedømmelsen af Spørgsmaalet angaaende Skadeligheden, at fremgaae, at Resolutionen indeholder en inddirecte Tilkjende givelse af, at Bevillinger i Almindelighed kunne forventes meddeelte til Brænderiers Anlæg paa Landet i en Afstand af over 1 Miil fra nærmeste Kjøbstad.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
At Resolutionen ogsaa af Landboerne er bleven forstaaet saaledes, godtgjør noksom den Omstændighed, at disse til Hans Majestæt allerede skulle have indgivet en stor Mængde Ansøgninger om Landbrænderiers Anlæg. Jeg skal derfor nu tillade mig specielt og derhos udførligen at omtale Brændeviinsbrænder nes Klagepunkter. De klage nemlig over: 1) At der ved Resolutionen gjøres dem et betydeligt Skaar i deres ved Lovgivningen. i saa mange Aar hævdede udelukkende Ret til Brændeviinsbrænden, der, overeensstemmende med Kjøbstædernes Privilegier, og Lovens Bestemmelser om de til Kjøbstæderne henlagte borgerlige Næringsbrug, formeentlig ikke burde udvides til Landet; ved de i Resolutionen omtalte Bevillinger, til Landbrænderiers Anlæg, saameget mindre som Borgerne i Kjøbstæderne til disses Communers Vedligeholdelse maae svare en betydelig Afgift under Navn af Næringsskat, og som de, til Vederlag for saadant Næringsbrug, er paalagt en høi Consumtionsafgift. De paaberaabe sig tillige i denne Anledning den forbemeldte ældre g tildeels endnu bestaaende Lovgivning om uberettiget Krohold og Brændeviinsbrænden paa Landet, hvorefter de vare og endnu ere berettigede til, ved Rettens Middel, at anstille Jnqvisitioner desangaaende i Husene paa Landet, der, saavelsom de i Fdn. af 2den August 1786 og de senere Anordninger, blandt hvilke navnligen. Placaten af 30te Mai d. A., for berørte Lovovertrædelser fastsatte Straffe, synes at contrastere med den Adgang, Resolutionen. aabner Landboerne til Brænderidrift, og den Leilighed, som derved tillige gives dem til uberettiget Krohold.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Ved Landbrænderiernes Bevilgelse bliver Concurrencen derhos ikke allene større, men Brændeviinsbrænderne i Kjøbstæderne. ville derved tillige tabe en stor Deel af deres Kunder paa Landet, og deres Afsætning paa Brændeviin, til betydelig Skade for dem, blive saameget mindre. 2) At den Afgift, som ifølge Resolutionen, skal svares af Landbrænderierne, ikke staaer i et passende Forhold til den Afgift, som de maae svare af Kjøbstædbrænderierne, i det hiin bliver betydelig lavere end denne. De formene nemlig, at Afgiften af Landbrænderierne, 48 Rbs. Sølv pr. Tønde af Mæskekarrets Jndhold for hvert 5 Dogn, Karret staaer til Eierens Raadighed, er baseret paa det Fundament, at ligesom der til Fuldførelsen af en Brænding med 1 Mæskekar er tilstaaet Brænderierne i Kjøbstæderne 5 Dogn, i hvilke den Seddel, som de for hver Brænding løse mod den bestemte Afgift, er gjeldende, saaledes skulde Landbrænderierne ogsaa tilstaaes 5, Dogn til en Brænding, og den faste Afgift af disse Brænderier beregnes derefter lige med Kjøbstædernes. Men da en Brænding med 1 Mæskekar kan tilendebringes i 4 Døgn, saa er det klart, at Landbrænderierne, ved at benytte Tiden, vinde Afgiften paa det ene Dogn, eller 1/2 Deel af samme, og da det vel endogsaa, naar Værket drives med behørig Force og med et tilstrækkeligt Antal Mæskekar, eller, naar det er et saakaldet Pistorisk Værk, er muligt i 5 Dogn at foretage 5 Brændinger, istedetfor at man ved Landbrænderiafgiften har calculeret paa, at der i dette Tidsrum ikkun skulde kunne fuldføres 3 Brændinger, saa er det indlysende, at Landbrænderiernes Eiere derved vilde vinde Afgiften paa de to Dogn eller 2/3 Dele af den, hvilket, i Særdeleshed, naar de sidste Værker bruges, er aldeles vist.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Da nu Afgiften af Kjøbstædbrænderierne svares af hver enkelt Brænding, kunne disse Brænderiers Eiere ikke høste nogen Fordeel deraf, at de med 1 Mæskekar kunne foretage en Brænding i 4 Dogn, istedetfor de dem dertil tilstaaede 5 Dogn, eller at de i det sidstnævnte Tilfælde kunne i disse 5 Dogn foretage 5 Brændinger, hvorimod Landbrænderiernes Eiere, som ikke svare Afgiften af de enkelte Brændinger, men af Tiden, i hvilken de kunne benytte deres Kar, vinde Afgiften paa Tiden. Det er saaledes indlysende, at Afgiften af Landbrænderierne er ved Resolutionen. idetmindste nedsat 1/2 Deel, og at altsaa Resultatet maa blive, at til Exempel det Brænderi, som i en Kjøbstad vilde komme til at svare 5000 Rbd.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
i Consumtions og Brænderi-Afgift om Aaret, vilde slippe med 4000 Rbd., naar det laae paa Landet.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
til at udsælge Brændeviin til Landboerne lige til Kjøbstædernes Porte, og saaledes vel ogsaa ville kunne udsælge Brændeviin til Forstædernes Beboere. Overalt lader den skadelige Virkning, Landbrænderiernes Production i Almindelighed kan have paa Afsætningen af Brændeviin for Kjøbstædbrænderierne, sig ikke, saavidt man formaaer at skjønne, henføre inden Grændserne af et vist lovbestemt District, eller bringe under nogen Jndskrænkning; thi naar Brænderier af enhver Størrelse over det fastsatte Minimum kunne anlægges paa Landet, og paa fabrikmæssig Maade drives der med den størst mulige Kraft og Hurtighed, saa formenes det, at slig JndflyBrænderiers Virksomhed og delse paa Brændeviinsproductionen i nærmere og fjernere Egne ikke lader forudsige eller beregne. Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde e) Landbrænderierne skulle vel efter Resolutionen svare 5 Skilling i Consumtion af hver Pot Brændeviin, som der fra samme indføres i Kjøbstæderne, men ligesom det vil være vanskeligt at controllere og forebygge dets Jndsnigelse i aabne Byer, saaledes er denne Bestemmelse heller ikke i sig selv Kjøbstæderne til nogen væsentlig Nytte, efterdi Afsætningen af Brændeviin til Kjøbstædernes Jndvaanere ikkun, efter disses og Brændeviinsbrændernes Antal, samt i Forhold til Afsætningen. til Landet, er ringe, og det saaledes ikke vil kunne gavne Brændeviinsbrænderne i Kjøbstæderne noget, at Landbrænderierne er paalagt Consumtion for et Tilfælde, som ikkun sjeldent vil indtræffe, saameget mindre som Kjøbstædbrænderierne nærmest og beqvemmest ville kunne forsyne Kjøbstædernes Beboere med det fornødne Brændeviin, hvorimod det maa blive Kjøbstædbrænderiernes Eiere til betydelig og væsentlig Skade, at de, ved Landbrænderiers Anlæg, ville miste en stor Deel af deres Afsætning til Landet, til hvilket de hidtil have afsat, det meste Brændeviin.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Da de for øvrigt nylig, ifølge Bestemserne i Forordningen af 6te April 1832, have maattet foretage betydelige og meget bekostelige Forandringer ved deres Brænderier og Maltgjørerier, ved nye Jordkøllers Opførelse o. s. v., samt tildeels maattet sætte sig i Gjæld ved denne Leilighed, saa vilde det være saa meget desto haardere for dem, om de, efter at have anstrænget sig for at efterkomme denne Anordnings Bud, skulde see sig udsatte for at gaae til Grunde i deres Stilling, og ved Tabet af deres Eiendomme tillige have spildt de nævnte og andre af dem, til Forbedring af deres Brænderier, anvendte Bekostninger. Disse ere de specielle Punkter i Sagen, som jeg, med Hensyn til den kongelige Resolutions Jndvirkning paa Brændeviinsbrændernes borgerlige og occonomiske Stilling, har troet at burde henlede den meget ærede Forsamlings Opmærksomhed paa, i Haab om at de maatte findes vigtige nok til at vorde Gjenstand for dens Betragtninger. Jeg skal nu tillade mig at fremsætte nogle bemærkninger, i Henseende til Sagens statstiske, statsoconomiske, og commercielle Standpunkt, hvilke jeg ligeledes haaber ikke maatte findes uværdige til Forsamlingens Overveielse.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
De eneste Landboere, som formeentlig kunde antages at ville komme til at profitere ved at brænde Brændeviin, og som der er nogen Sandsynlighed for vilde kunde faae solgt det producerede Brændeviin, ere Kromænd og Møllere, eller Andre uden for Bondestanden, som boe ved Lodse- eller Ladepladser; men da Resolutionen med rene og tydelige Ord siger: "naar det kan skjønnes at være til Landbrugets særdeles Gavn, saa er det indlysende, at denne Betingelse ikke kan anvendes her, siden de sidste sjelden drive Landbrug af nogen Betydenhed, og enhver Kromand og Møller besidder i selve sin Næringsvei et Middel til at forbedre sit Landbrug, som andre Landmænd fattes, og som gjor Brændeviinsproductionen, i Hensyn dertil, overflødig for dem; ligesom disse enkelte Mænds Jnteresse formeentlig heller ikke vilde kunne være Motiv for Lovgiveren til at frigive Brændeviinsproductionen, Møllerne fede i Almindelighed deres Creaturer, med Affaldet fra deres Møller, hvorved de faae Leilighed til at samle en Deel Gjødning. ligesom ogsaa Kromændene fra de Reisendes Heste og andre Creaturer, som indsættes, i Reisestaldene, indsamle en Deel Gjødning.
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Med Hensyn til at Kromænd og Møllere vel heller ikke egentligen regne sig til Land mændenes Klasse, da de unægtelig drive en Kjøbstæd Næringsvei tilligemed Landbrug, og desaarsag, saavelsom i Betragtning af hvad jeg forøvrigt har givet mig den Frihed at anføre om deres Stilling, formeentlig burde være de sidste paa Landet, som det blev tilladt at brænde Brændeviin, men det uden Tvivl vil blive dem, der ivrigst ville søge om Bevilling dertil, skjønner jeg ikke rettere, end at, om det endogsaa maatte findes at ville være til særdeles Gavn for en eller anden af de nævnte Egne i Jylland, og ikke at kunne gjøre Brændeviinsbrænderne i de nærmest liggende Kjøbstæder stort Afbræk i deres Næring, at bemeldte Egnes Beboere erholdt Tilladelse, til at brænde Brændeviin, denne Tilladelse dog ei burde udvides til Kromænd og Møllere, hvilket formeentlig saameget mindre burde skee, som det fornemmelig er til disse, at Kjøbstædsbrændeviinsbrænderne skulle gjøre Regning paa at afsætte en Deel af deres Brændeviin, og de, dersom denne Udvei reent afskjæres dem, ville komme til at nedlægge den halve Deel af deres Brænderier. (Fortsættes i næste No.)
Berlingske Tidende, 1836-04-15
Kjöbenhavn. Trykt i det Berlinge Officin, med Hurtigpresse.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
ongelig med forsendelse. til privilegered.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Brevposter de Sidende. vertissements Holstiske er langste Udgivet og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg. Løverdagen den 16 April. No 92
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Udenlandske Efterretninger. England.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
London, den 8de April. – Prinds Carl af Neapel, som i Forgaars ankom hertil med sin Gemalinde, skal i Bordeaux have været i en saadan Penge-Forlegenhed, at han allerede tænkte paa at sælge sine Effecter, da der til rette Tid blev tilbudt ham et Laan af 20,000 Franker. Man mener, at han vil flytte ind i Marquien af Hertforts Hö tel, hans personlige Ven, saasnart denne er kommet tilbage fra Jtalien. Hans Gemalinde, Miss Penelope Smith, er af den catholske Religion, og der existerer slet ingen Lov, der forbyder en neapolitansk Prinds at gifte sig med en Dame under hans Stand. Som bekjendt indgik Kong Ferdinand 1ste et morganatisk Ægteskab med en siciliansk Grevinde Partana, senere Hertuginde Floridia.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Paris, den 8de April. – Det har været fortalt, og er flere Gange blevet gjendrevet, at Marschallerne Maison og Moncey laae i en heftig Strid med hinanden. Man erfarer nu, at en saadan Strid virkelig hersker mellem Krigsministren og Jnvalidernes Gouverneur, skjøndt det endnu ikke er kommet til nogen Duel paa Pistoler. "Moniteuren" af 6te d. M. indeholdt nemlig en Ordonants, ifølge hvilken en Undersøgelses-Commission, bestaaende af flere Generaler, Pairer og Deputerede, skulde nedsættes under Marschal Lobaus Forsæde, for at oplyse, hvorvidt det forholder sig rigtigt med de alvorlige Besværinger, som Marschal Moncey fører over Jnvalid-Hotellets Bestyrelse. J Motiverne til denne Ordonants erklærer Marschal Maison, at han allerede tidligere har truffet de nødvendige Forholdsregler, for at de Mangler, over hvilke der med Rette var blevet klaget, kunde afskaffes, men nye Klager, fra Marschal Monceys Side foranledige ham til, for at opretholde hiint Jnstituts Ære, at foreslaae Nedsættelsen af en Undersøgelses-Commission, skjøndt han var overbeviist om, at Maaden, hvorpaa Administrationen førtes, ikke fortjente nogen Dadel.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Over disse Bemærkninger besværer sig nu Marschal Moncey i en, til flere Journaler indsendt Artikkel, hvori han blandt Andet erklærer, at Krigsministren vidste ret godt, at hans (Marschal Monceys) Klager, ikke vare af saa ungt Dato, ligesom det da ogsaa var umiskjendeligt, at Krigsministren bestandig havde optaget hans Embeds-Handlinger og Jndberetninger. paa det Ugunstigste og Uvenskabeligste. Lov-Forslaget om en Afgivt af Runkelroe-Sukkeret synes ikke engang at være blevet billiget af alle Ministrene. J Førstningen tilskrev man Hr. Thiers denne Jdee, men senere forbeholdt "Journal de Paris Hr. d'Argout, i hvis Departement den jo hører hjemme, denne Ære. De Herrer Passy og Pelet skulle uforbeholdent have yttret, at de aldeles misbilligede Maaden, hvorpaa man agtede at iværksætte Jnddrivelsen af denne Afgivt, imidlertid stod det Deputerede-Kamret frit for, at forandre denne Maade, da det nemlig blot var Regjeringen om at gjøre, at faae Afgivten paalagt. J en saadan Aand synes da ogsaa Kamrets Bestemmelse i denne Sag at maatte falde ud. J de enkelte Vureauer blev der i Gaar og i Forgaars ført levende Discussioner over hiint Project. De Deputerede, der toge Ordet, udtalte sig næsten alle mod samme. Jkke destomindre tæller den udnævnte Undersøgelses-Commission ligesaa mange Tilhængere som Modstandere af Projectet, J Deputerede-Kamret, som ikke holdt noget offentligt Møde den 5te dennes, udviklede Hr. Bresson den 6te et af ham og nogle andre Deputerede indbragt Andragende om en Nedsættelse af Saltskatten i de østlige Departementer. Efter en længere Discussion, hvortil kun Hr. Fulchiron mod Andragendet og syv andre Deputerede for samme vare som Talere indskrevne, blev paa Finantsministerens Ønske Andragendet ikke desto mindre forkastet. Derpaa skred man til et Lovudkast over Anlæggelsen af nye Landeveie paa Corsika, hvilket blev antaget.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
J Mødet den 7de blev ligeledes et Par Lovudkast, som kun havde local Deeltagelighed, angaaende Veje o. s. v. antagne, og til Slutningen blev Discussionen over Toldloven udsat til næste Onsdag. – Den 8de hørte det sparsomt forsamlede Kammer forskjellige Commissionsberetninger, som ikke vare af Betydenhed.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Tydskland. Udvandringen fra Würzborg til Nordamerica er i dette Aar usædvanlig stor, da dette er en af Europas meest velsignede Stæder, saa ligger ikke Grunden i nogen virkelig Nød; gives der end nogle Smaabyer, som ligge i særdeles ufrugtbare Egne, saa erholde de dog let og til billig Priis alle Livets Fornødenheder fra Undermaynkredsen.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
At iøvrigt, som Kreds-Jntelligentsbladet fortæller, atten Familier fra eet Sted i Spessart samtidi ville søge deres Lykke i den anden Verdensdeel, have vi endnu ikke oplevet, endskjøndt rigtignok Rothe bachs Beliggenhed, fra hvilken By de bortdrage, hører til de af Naturen mindst begunstigede.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Leipziger Paaskemesse-Catalog anmelder paa 371. Sider 3941 udkomne Skrivter og 98 Landkaart hos 530 Boghandlere. 179 Skrivter loves at skulle udkomme med det Første.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Jtalien. Det bekjendte Handelshuus Falconnet i Neapel har hørt op at betale. Dets Chef har skudt sig en Kugle gjennem Hovedet. Husets Deficit angives at være 2 1/2 Million Franker.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Grækenland. Fra Athen hedder det af 23de f. M.: Det Vigtigste, der er forefaldet i de tre Maaneder, Kong Ludvig af Bajern har opholdt sig her, er den højtidelige Frasigelse af den eventuelle Tronfølge i Bajern, som Kong Otto i disse Dage har nedlagt i sin Faders Hænder. Bekjendtgjørelsen heraf har vakt stor Glæde blandt Grækerne.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Nordamerika. Uyork, den 9de Marts. – Flere tusind Mennesker og Heste ere beskjeftigede med at bortskaffe Gruset af de, den 16de og 17de December f.A. afbrændte Bygninger, der bedækkede 53 Tønder, Land, i kortere Tid end et Aar ville endnu skjønnere Bygninger reise sig her, og ethvert Spor af den store Jldebrand være forsvundet. Mange Grundeiere holdt sig efter hiin Begivenhed for aldeles ødelagte, da de af Assecurants-Compagnierne ikke kunde vente synderlig Erstatning. Grundene ere imidlertid blevne betalte høiere end de derpaa afbrændte Bygningers Værdi beløb sig til. Saaledes besad en Grundeier for Branden et Antal Huse og Magaziner, i Nærheden af Børsen, hvilke han for tolv Aar siden havde kjøbt for 250,000 Dollarer. For nogle Dage siden bleve Pladsene, paa hvilke disse Bygninger havde staaet, offentligt solgte, og en Sum af 765,000 Dollarer indløstes deraf.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
J Washingtoner-Cabinettet er der foregaaet mange Forandringer, saaledes er Repræsentanthusets Taler, Hr. Polk, udnævnt til Krigssecretair, og Hr. Mason fra Virginien betegnes som Taler.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
J Senatet er det kommet til en meget heftig Discussion over Slaveriets Afskaffelse. J dette Øjemed var nemlig et Bønskrivt blevet indleveret fra Districtet Columbia. Hr. Calhoun, Senats Medlem for Syd-Carolina, en af Forsamlingens meest udmærkede Talere, talte med særdeles Varme over de Beskyldninger, man har reist mod de sydlige Stater, og der besluttedes næsten eenstemmigt at forkaste Petitionen. Kun to Medlemmer, de Herrer Davis og Wedster, stemmede for samme.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Den 21de Februar udsatte Tenessees Legislatur sine Møder, efterat den havde antaget 226 Acter, blandt hvilke en indeholdt, at Enhver, der forfærdiger et Skrivt, et Maleri eller en Tegning, i den Hensigt at udbrede samme, eller virkelig udgiver noget Saadant, for at vække Utilfredshed blandt den sorte Befolkning, skal ansees for skyldig i Feloni- og sættes fem Aar i Tugthuuset. Staten Arkansas Repræsentanter have, idet de vare forsamlede til et Convent, besluttet en ny Forfatning for Staten, og ved een af dem taget Bestemmelse er det blevet nægtet Statens Legislatur at udstede Love til Slavers Emancipation, uden Eiernes Jndvilligelse, eller at forbyde de ankommende Nybyggere at medbringe saadanne Jndivider, der ifølge denne eller hiin Stats Love ere at ansee som Slaver.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Jfølge de sidste Efterretninger fra Montreal, var General-Gouverneuren, Grev Gosford, uagtet hans personlige Anskuelser, allerede geraadet i Strid med det populaire Parti. Repræsentanthuset havde nemlig forlangt Dommeren Gales Afskedigelse, fordi han under Lord Dalhouses Forvaltning havde viist sig som dennes ivrige Tilhænger og sat et Bønskrivt, om en legislativ Forening mellem Over- og Nedre Canada i Omløb (hvorved nemlig det engelske Parti vilde beholde Overhaand). Der var desuden anført andre Grunde til Besværing, hvilke dog skreve sig fra et Tidspunkt, da Hr. Gale endnu ikke havde været udnævnt til Dommer. Lord Gosford svarede, at da han af Kongen var blevet stadfæstet i sit Dommer-Embede, og siden den Tid ikke havde gjort sig skyldig i Noget, kunde det ikke engang tages under Overveielse, om han burde afskediges eller ej Sydamerica.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Af en Depesche fra General Sta. Ana til den mexicanske Krigssecretair, dateret fra Hovedqvarteret Leone Vicadio den 1ste Februar, seer man, at hans hele Hær var paa Marschen til Santo Antonio de Bear. Blandt Texanerne var der udbrudt Stridigheder: det ene Parti vil nemlig ikke skilles fra det mexicanske Forbund, medens det nordamericanske Parti forlanger aldeles Uafhængighed, og desuden vil erobre de mexicanske Mine Districter, til hvilke Tampico ogsaa hører.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Jfølge Breve fra Cayenne, af 20de Februar, havde Jnsurgenterne i Para bemægtiget sig en fransk Goelette, der fra Cajenne var blevet expederet derhen, for at opkjøbe Qvæg. Med Nød og Neppe var det lykkedes Mandskabet at redde sig, dog med Undtagelse af Styrmanden, der var blevet ihielslaaet af Jnsurgenterne.
Berlingske Tidende, 1836-04-16
Jndenlandske Efterretninger. Aalborg, den 9de April. – J Gaar afreiste vore Deputerede, Dhrr. Agent J. Nielsen og Toldcasserer Thorbrøgger herfra til Viborg. Medborgeres bedste Ønsker ledsage disse Mænd did, hvor ogsaa de ville bidrage Deres til, at den jydske Stænderforsamling træder i sin værdige Forgængers Fodspor. J Morgen opsender den i Viborg Domkirke sine Bønner til Alherrens Trone, om Kraft til saaledes at rogte sit vigtige Kald, at det i Tiden ogsaa om den maa kunne siges, hvad der med saamegen Sandhed af en af Danmarks Hædersmænd, er sagt om Forsamlingen i Roeskilde: "Hvor stor Samstemning viser sig ikke her imellem Folk og Konge. Hvad Kongen lader foreslaae, opfattes, prøves og uddannes med Kjærlighed af Folkets Valgte, og hvad disse bringe i Forslag, er saaledes beskaffent, at man næsten sikkert kan sige, at Kongen med Fornøielse vil antage det." Dertil give Gud sin Velsignelse! Da vil ogsaa denne Forsamling, liig dens Forgænger, bære Vidne om det Culturtrin, hvorpaa Nationen staaer, da ville Europas Folkeslag ogsaa ved den blive opmærksomme paa, hvad det er for en Enigheds- og Samdrægtigheds-Aand, der, under det meest souveraine Scepter, har udviklet sig hos os, medens Lidenskaber og Mistillid mere eller mindre hemme det Godes Fremskriden andensteds, hvor den saakaldte Frihed troner.