JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-08
London, den 24de November. J Forgaars gjorde Grev Moira i Overhuset sit Fordrag, angaaende Jrlands nærværende Stilling. Han skildrede denne, som meget forurettet og ulykkelig, og tilbød sig at bevise med Vidner, og bekræfte med Eed alle af ham opgivne Grusomheder, og tilføyede, at dette Strængheds System istedet for at dæmpe Misnøye, havde forøget de Misfornøyedes Antal, da efter de nyeste Beretninger de forenede Jrlændere i alle Landets Dele stedse blive talrigere, og nu ere tre Gange saa mange, som da Geheimecommitteer aflagde sin Beretning. Dette – sagde han – ere Strænghedens Følger. Endnu er der – troer jeg Vei til Forsyning; men ved fremdeles Strænghed bliver Jrland ikke 5 Aar til forenet med Engelland. Jeg anmoder, jeg beder Ministrene at tage Sagen i nøyeste Overveielse. Statssecretair Greenville ineente, at Sagen var ikke saa farlig, at Strængheden fremdeles var fornøden i Jrland, og overalt var det det tirlandske Parlaments Sag, og kom ikke det engelske ved. Herved blev det. Det hedder, at den fra Vestindien hiemkomne General Ralph Abercrombie skal have Commando over de 40000 Mand, der staae i Jrland, og som endnu skulle forøges. Modet fransk Jndfald i Jrland føyes nu forøgede Forsvarsanstalter, og især sendes meget Artillerie og Munition til det sydlige og vestlige Jrland, ligesom og Kingsmills Flode i Cor 7000 Satoller forstærkes med ti Linieskibe. dis billige. Den portugisiske Gesandt Pombeira skal have medbragt meget vigtige Depecher, nemlig Forslag fra det spanske Hof til en separat Fred med Engelland, da Spanien fast skal have besluttet, ikke at tilstæde de franske Giennemmarchen til Portugal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-08
Den Kongelige Familie blev sidste Gang ikke modtager Skuespilhuset, med sædvanlig ÆnthuusmusEfter befaling - hvorefter sligt næsten altid skeer opførtes de tvende Skuespil, den skinsyge Kone og Feilene i Brighton. Da de sigtede til en vis Misforstaaelse mellem et høibaarent Par, blev stærkt pebet, førend, og efter Dækket gik op, og Folket viiste høyt og lydelig, at det antog sig den lidende Uskyld. J Følge, er americansk Blad tvang General Toustain paa St. Domingo den 25de August, den bekiendte Commissair – efter 18de Fructidor til Patriot og Repræsentant blevne Santhonax at gaae ombord, for at aflægge Regnskab for sin Administration. Toussaint sendte en spansk Officeer med ham, og betroede denne sin Jndberetning til Directoriet. Da de vare i rum Søe, tilbød Santhonax den spanske Officeer, en Summa, han selv kunde bestemme, for at lade ham see sine Depecher. Denne vægrede sig. Herpaa brugte Santhonax Magt, lod Spaniens Kuffert brække op, fandt Depecherne, og lod Officeren sætte i Land i Tortuga. Hvorhen Santhonax siden er flygtet, veed man ikke. Hans Hensigt var at giøre sig til Herre af Domingo, og han havde bragt mange paa sin Side. Man troer, at Toussaint ved sit modige Forhold har frelst alle de hvide Jndvaanere fra at myrdes. J Paris undrer man sig, at Santhonar ikke kommer mod 6.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-08
J Dag har Hr. Pitt det svære Arbeid at forelægge den betydeligste Deel af sin Budget for næste Aar; det er midlertid at formode, at Parlamentets sædvanlige Føyelighed vil lette ham den Paris, den 23de November. Directoriet har al bekiendtgjort sit Forsæt at lade en Armee lande i Engelland, for at skynde paa Freden, i en Proclamation, som er et nyt sørgeligt Beviis paa Forbittrelsen mellem begge Regieringer. Rustningerne mod Engelland paa Kysterne fortsættes meget levende. Jsær søger man, indtil videre, at skade Engellænderne ved Kaperier. Fra Nantes udløb paa en Dag otte Kapere, og fra Toulon udløber med første Admiral Latonsse med en Kaperstorise paa 4 Fregatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-08
Underhandlingerne med de Deputerte fra Nordamerica standse. De have paa Directoriets nyelige Forespørgsel, om de ere berettigede at give Fyldestgiørelse for Præsidentens Tale, og at sætte Staternes politiske Stilling paa den Fod for 1778, intet Svar givet. Steyes er blevet Præsident 1500, og Rostes i Oldingsraadet, disse Annal paa Man taler om store Skadesløsholdelser, der skulle være tilbudne det preussiske Hof, for at afstaae hen paa venstre Rhinbred liggende Lande – i Følge en hemmelig Artikel i den baselske Fred, sige nogle Svaret veed man endnu ikke, heller ikke vide vore Blade den preusiske Konges Død. 1. og Jtalienske Grændse, den 18de November, Span dingen mellem Kongen af Sardinien (der har fralagt sig at have betalt Mallet Dupan, som Correspondent) - og den eisalvinske Republik siges at vedvare, ja nogle italienske Blade tale endog om en Krigserklæring fra den mod ham. Mellem de Folkets Repræsentanter, Buonaparte har udnævnt den cisalvinske Friestat, ere de 8venetianske ivrig democratiske Municipaler, Dandolo, Gallini, Melancinn, Collalto, Widiman, Ferro, Armano, og Sordina, nogle af dem skulle have afslaaet det, som og med adskillige fra Ferrara, Bologna, og Exlombardiet skal være Tilfældet. J Venedig circulerer et Skrift, hvori den cisalvinske Republik indbyder de venetianske Patrioter og Linietropper at gaae i dens Tieneste, og bringe deres Effecter, Vaaben og Munition til Ferrara, hvor alt skal blive betalt med reede Penge. En Proclamation fra Buonaparte indeholder det samme. Dandolo har vovet at foreslaae Municipalitetet at giøre det; men det har ikke blot forkastet hans Forslag; men tillige sendt en formelig Protestation, saavel til Buonaparte, som til Serrurier. J øvrigt tager Pøbelens Had der til mod Democraterne, og Serrurier har i Proclamationer taget saavel dem, som Nationalgarden i Beskyttelse. Kastadt, den 25de November. J Gaar er Meer feld kommet med den keiserlige Ratification, og i Aften Buonaparte.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-08
Kiøbenhavn, den 8 December. Førstkommende Søndag den 10de December bliver anlagt Hofsorg for Hs. Majestæt den afdøde Konge af Preussen, som bæres i 4 Uger. Cavallererne bære sorte Klæder med Silkeknapper, blank Kaarde og Spænder, 3 Uger forte og 8 Dage hvide Silkestrømper. Damerne bære sorte Silkeklæder, 14 Dage Fryndser og sorte Baand. 8 Dage forte og hvide Baand, og 8 Dage brogede Baand og Kniplinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-08
Under Dato den 17de November er udkommet en Placat, som befaler, at Skippere, der komme fra Middelhavet eller Vestindien, og ei ere forsynede med Sundheds Passer, skulle give de vedkommende Sundheds Kommissioner Underretning om deres Ladningers Beskaffenhed, m.v.; faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-08
Under Dato den 21de November er udkommet en Placat, som befaler, at Lægdsforstandere, der ikke betimeligen tilstille Land- og Krigs-Commissairerne deres Lægdssedler, samt Af- og Tilgangs-Lister, m.v., skulle ansees med Strafbøder til Sognets Fattige, faaes for 2 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-08
J Tallotteriers 694 Trækning i Altona, den 5te December, udkom følgende Nummere: Hos Hofbogtrykker Schulz paa Hiørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet No. 64 faaes følgende Bøger: Revolutions-Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gøttinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. 8 Sk.; samt Musen-Calender for Aaret 1798 i Pergament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Kiøbenhavn. Aar. at
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Post-Tidende. Mandagen, den 11 December. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Constantinopel, den 1ste November. For kort siden indbød Reis Effendi den herværende russiske Gesandt Hr. Kotschubey til en Conference. Porten ønskede – forsikkrer man blandt andet nogen nærmere afficiel Beskeed om Betingelserne ved den Fred, Rusland har sluttet med Porten, og de Erklæringer, Kotschubey gjorde ved denne Leilighed, skulle fuldkommen have beroliget Porten. Mellem Grækerne i Tyrkiet tiltager Friehedsaanden bestandig. Ogsaa tilskriver man nu den Misfornøyelse, der hersker blandt en vis Classe her, de hyppige Jldebrande, der paa senere Tider have været her, og hvorved blandt andet 50000 KilKorn, der tilhørte Regieringen, skulle være blevne Flammernes Nov. Hiine Jldebrandes sande Ophavsmænd har man ikke opdager; men nogle Niddinger, som de havde brugt til deres Haandlangere, ere strangulerede.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Petersborg, den 17de November. Den forhenværende franske General Feldmarschall, Hertug af Broglig - høystcommanderende ved den i 1789 mod Paris og Nationalforsamlingen bestemte Armee, og emigrert efter Bastillens Erobring – er med samme Rang traad i russisk keiserlig Tieneste. (En anden fra Revolutionshistorien bekiendt Person, Grev Fersen, forhen Oberst ved det Kongelig franske Regiment Rojalsuedois, og den fornemste Befordrer af Antoinettes og Ludvigs Flugt, hvortil han laante sin Vogn, er sendt som svensk Gesandt til Kongressen i Rastadt, og søger Værelser der til et russiske Gesandtskab, hvis Velkomst der vil uden Tvivl være noget tvetydig.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Keiseren har tilladt alle Jnspectører at ansætte tienstdygtige Skoledvenge, saasnart de ere 15 Aar gamle, ved Regimenterne, dog med foregaaende Rap gand Kokke July til nog Wien, den 25de November. Man vedbliver, skiøndt uden Hjemmel, at tale her om en nordisk Al dom 90
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
liance. mand hver At Montenegro skulde have underkastet sig det østerrigske Scepter, er urigtigt, Derimod skal Sindelauget paa Morea være høyst republikansk, og store Gjæringer herske at J Venedig er alting roeligt, siden i Følge en Proclamation fra General Sercurier, alle Fremmede maatte begive sig derfra. Adelen og Borgerskabet fryde (?) sig over deres tilkommende Skjæbne, og Adelen skal, efter hvad Breve mælde, endog synes at være froe, at Scepteret endda under saa taalelige Vilkaar er vristet det af Hænde, da det var i Begreb med at miste alt. Ogsaa Landadelen, der nu seer sig nærmet til Byadelen, som forhen fandt sig saa ophøyet over den, er saavel, som Landmanden, tilfreds med Forandringen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
J de gamles Raad har Laussat, og endnu eet Medlem talt stærkt mod Decretet mod de Adelige (som Buonaparte en Proclamation til den liguriske Republik har givet en Finte). Canton Berns Deputerede, ere bortreiste, eller, som andre sige, bortviiste herfra, og spaae nogle Schveits sin Part af Revolutions Stormene. Fra Bonn og Cøln ere her Deputerte, at forlange Jndlemmelse i vor Republik. Raskadt, den 30te November, Buonaparte er efter at Fredsratificationerne ere udvexlede, i største Hast kaldet til Paris, og kommer i ti eller tolv Dage ikke tilbage. Man frygter bestandig mere for venstre Rhinbred, alle de franske Ministres og Generalers Yttringer gaae ud paa den. Buonaparte synes ikke at erkiende andre, end tydske Hoffers Gesandte, dog har den svenske Gesandt havt Audients hos ham; men siges at reise herskaWien, den 29de November. De fleste Rigs stænders Deputerede have, efter Forlydende, den befaling at paastaae Status ante Bellum, og skulde der gives videre Vanskeligheder, siger man, disse Stænder ville give en Declaration af Dictaturam, hvori de erklærede Hs. Keiserlige Majestæt, at de, til at vedligeholde Rigets Jntegritet, vare nødsaget at anraabe fremmede Magters Hielp. Man venter her den til Freds congressen udnævnte russiske Befuldmægtigede, han vil kun faa Dage opholde sig her, og da gaae til Rastadt(hvor han neppe heller blive gammel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Mayland, den 22de November. Paven vil ikke erkiende vor cisalpinske Republik. Vort Directorium har ladet ham opfordre, at erklære sig inden 8 Dage. Midlertid bereder det sig til Krig, og har i Forventning af Svar ladet 10000 Mand rykke mod Rimini. Serbellon, er gaaet ud af Directoriet, og gaaer som Gesandt til Paris, og Savold, fra Brescia er bleven Directeur hans St. benhavn, den 11 December er Dato den 29de November er udkommet en en ing om Ophævelse af den ved Forordningen af Julii 1794 og 16de December 1795 paabudne extraordinaire Afgive for Bayer fra Transit, og Credit faaes for Oplag. en solgt en Decer gud Pram Aca 128. 137 Rdlr. Sk. tier, dem
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Medeorologiske Observationer Parom. Therm. de frisk alle arme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Hos-Hofvogtrykker Schulz paa Hjørnet af Høybroestrædet og Læderstrædet Nr. 64 faaes følgende Bøger Revolutions-Almanak for 1798, 1 Rdlr. 3 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral-Calendere, 4 Mk. Sk., samt Musen-Calender for Aaret 1798 i Per ament med Futteral, 5 Mk. 8 Sk. 168. d. A. W. dagen den 18de December og følgende Dage bliver ved Auction i Pilestræde No. 83.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-11
Partie Kramvare af Silketøier, Kassemir, Klæ solgt. de, Frakketøy, Kipper, alle Slags fine hvide Vare, Lærreder, Tørklæder, Strømper, pletteret Bordton, Guld, Sølv, Tin, Kobber, Meubler, Senge. Sengeklæder, Linned og Gangklæder m.v. mod Betaling til Procurator Dich, boende paa Auctionsstedet, hvor atalogi faaes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
Kiøbenhavn Aar. stumme, Post-Tidende Lom Fredagen, den 13 December. heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
Madrid, den 13de November, Kongen har udnævne Biskoppen af Salamanta, der tillige var Gouverneur i Randet i Castilien, til det vigtige Ærkebispe dom St. Jagt, og derimod General-Lieutnant Espelatte, forhenværende Vicekonge i Santa Fe til Gouverneur i Castiliens Raad. Finantsministerposten, som Marqvis Hormages, nogle Maaneder er blevet keed afer tildeelt Den Saavedra, og Naade- og Justiceministerposten, Don Govellands, der paa nogen Tid var bestemt til Gesandtskaber i Rusland. Disse Udnævnelser tilskriver man den Jndflydelse, Grev Cabakrus udover over Fredsfyrsten. Hvad man endog fortæller om denne Premierministers foregivne Unaade, faaer han dog daglig nye Beviser paa Dronningens og Kongens Bevaagenhed. (En anden Beretning siger, at Fredsfyrsten vil nedlægge sin Post, som Minister for de uden a man nævner allerede en Grev Re rigs Anliggender, som hans Eftermand). vellagt,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
Mangelen paa Levnetsmidler vedbliver at foraar Uroeligheder. Nogle Embedsmænds utroe Hjærrighed skulle være Skyld deri, men er de strængeste Anstalter derimod Hof det stilianske Raad adskillige Befalinhave den offentlige Røeligheds Beder samtlig forraade en Deel Foruden den befaling, at un Munkenes, Geistligheden, og Migen. maad samt at tælle Hovedstadens Jnd ita aflægges en Jndberetning, om og vaanere. de fremmedes Ophold er Staden nyttig eller skadelig. aff 16de November Hs. pavelige Hel bliver at nyde god Helbred og Sindsmunterligh. Sædvanlig gaaer Høystsamme hver Dag, naar he Været er godt, i een af Roms Kirker. - De Uroeligheder og Giæringer, der herskede i adskillige Egne af Kirkestaten, have ophørt; selv i Ancona, hvor det nogle Maaneder siden endnis saae meget stormfuldt er der nu roeligt. De derværende Revolutions ser vare nogle hundrede Vindhoveders Værk, den som bestandig, Hengivenhed for Mængde viiste, Til Loretto vedblive Pille roevelig serne, som tilforn, men den derværende Ma som Franske indpakkede, og bortsendte, ær sled igien, uden Tvivlder det med an koathed, bragt, fra Lörens til Paris. Det pa tacompletteret, og den offentlige Sikvelige. Rom bedre end tilforn, Laanet af kerhed
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
formedelst den haarde Byrde, som ved 6 Procenudfald kom over det pavelige Skatkammer, franske blev lagt paa hele Kirkestatens høyere og ringere Geistdredes af denne med en roesværdig Redebonligheden i Campoformid har opvakt stor Glæde hos den hellige Fader, og i hele Rom. Den der at haabe, at den vil befæste Roeligheden i Jtalien, der saa haardelig har følt Krigens Plager. Anna med land, den 20de November, Paven vægrer sig ved at erkiende vor Uafhængighed, derfor har Directoriet sendt Borger Andreali til Rom, med Ærende, at Paven enten inden 8 Dage skulde erkjende den cisalvinske Republik, eller have Krig J Førventning af Svar, rykke allerede 10000 Mand Cigalpiner under Generalerne Fiorilla og Dombrowsky frem mod Rimini. I. Rom er opper Triest den sterrigske General-Provera kommet med to Adjudanter, at tage Comm endnu ikke manden over de pavelige Tropper, (7. maae vente sig Krig, siden de ikke have begyndt at redelig med Bøy og Foste, 2. aladan sammen at Vor herværende officielle Journal, yttrer det synderlige Haab, at saafremt Freden mellem Frankerig, Parme Fa Portugal ikke kom i Stand, Hertugen, skulde aftræde vor Republik, sine Brater, og faae Skadesløsholdelse, i det vestligste Enkepara og 100 Aal løs anoaf alle i Wien, den 15de, Royember. Maner fore Omstændigheder at i vort politiske Syskeniat, adskillige gaaet en Forandring. Man forsikkrer, hemmelige Artikler ere blevne besluttede, at en Alliance med Frankerig skal paafølge. Dette skal være Virkningen af de nys fra Petersborg, komne. Efterretnintraad i gere. Det petersborgske Cabinet, siges, at være tiellem meget nøye Forbindelse med det herlinske, Bek, dem begge er en nye offensiv og defensiv ellignevigtige eller ovel allerede sluttet. Man fortæller en Omstændigheder, efter hvilke nogle ForandFade. russiske Keisers første Sindelag mod Predeu havt Sted men en vis Erklæring af Kongen Jensen, angaaende den haselske Fred, og Til Fri naf den almindelige Rolighed i Europa, Rephil. gaseren til den Beslutning, at sende Tyr hob Fredsmægler til Tydskland; alt var Dagen til Fyrstens Afreise fastsat, da Efterretningen om Leobens Freden indtraf i Petersborg. Hær 1 tids 1000 fra sands og Preusens Alliance har fælles Tarv, Henseer,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
Polen. At det er Frankerigs Hensigt gaae Polen, eller i det mindste en betyde paa Fode igien, er ingen Tvivl, under har, som bekiendt er, kun ugierne samtykket. Polens Deeling, og faaet det mindste deraf. Det russiske og preusiske Hofs Uroelighed vil ikke ophøre, saalænge, den dombrowskyske Legion er til. Og saa er endnu i det forhenværende Polen megen Gjæring, og i Litthaven skee mange Hæftelser, som og paa det berlinske Hofs Begiering alle herværende Polakker ere indkaldede af Politiet, da man mellem dem ventede nogle mistænkelige Personer. Man paastaaer Engelland skal og være tiltraad den nordiske Alliance. I. 22 16 udi, hvis Allesland. der H. 20de November. De nøye venskabelige, Forhold. mellem Preusen og Rusland forøge vore Forventningers Omtrent 14 Dage, for Kongens Død af genhændig Skrivelse fra den russiske Keiser, der angifde nu saa indvikklede politiske Anliggender, men kunde ikke besvare det. Hans Eftermand bliver det det i nærmere Forbindelse med dig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
Rusland a Planer ofver chada og lø November. Den 22de holde. første Forsamling med samme Ho Paris ved lige Leilighed blev anvenlern. have alle aflagt den Eed Buonaparte havde foreslaaet dem.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
Oldingsraadet lod Krigsministeren. falde. og forlangte hans Erklæring, om ningerne. Peschierg, og Fervang vare P. plantered, et Aar. Herpaa blev. udnævne en foreslaae de til Republikens S. ge Forholdsregler. J Gaars møder blef ladt, at aflægge, Regnskab over Re nær bærende. Tilstand; ogsaa blev der an dadlet, at Directorium hidtil havde indskrænket Pressefriheden. De Yngres Raad har endog ved et Decret erklæret denne Jndskrænkning for Constitutions stridig, og dog er den blot en Følge af Buonapartes Forskrivter, der har overdraget Directorium Politiet over Trykkepresserne paa et Aar efter Definitiafredens i ning, for derved at hindre samme Misbrugs lige Virkning i en opstaaende Republiuhme. General, Jtalien, den 25de November, maine commanderer nu i Buonapartes Fraværelfranske Armee i Jtalien, an og da man og opdom och Der er nu virkelig hods, Mans Jisaper i Fremlykning imod Pavens Gebeet, og lige Hensigt endnu 9000 Mand af den polske Legio brudt fra Mayland. Man tvivler ikke paa, at jo Paven vil beslutte sig strax til ufortøvet Erklæring af den cisalpinske Republik. Jmidlertid skal denne Republik endnu giøre en Fordring af 30 Millioner paa Paven, forde han i de med Republiken forenede Legationer Bolding, Ferrara, og Romagna skal være denne Summa skyldis. og adeligen hos J det Breseianske og Vicentiniske ere udbrudte rørske Bevægelser. Neppe vare de franske Tropper marcherede derfra, førend Jndbyggerne overlode sig i forskiellige Udsvævelser. Commandanten af Berong skikkeds 2000 Mand derhen, som ogsaa snart tilbagebragde, Roeligheden. Ogsaa i Genua skal herske en stille Giæring, og dette være Aarsagen, hvorfor nogle tusende Mand franske Tropper have nærmet sig bemeldte Ste dal ved 100 Rastads, den 2den December. J Gaar skeedte, imellem Hs. Excellence Statsminister, Greve Cobenel- og Overgeneral Buonaparte Udvexlingen af Aarsationen paa den i Campoformid sluttede Fredstractat. Sidstafvigte Nat er den franske General Buona. parte, tilligemed General Berthier, og adskillige af hans Adjudanker afreist til Paris, han vil ingensteds opholde sig paa Reisen, og inden 10 Dage vende tilbage. 973. 3 100 Rdinamma 107300 og desal.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
Rastadt, den 3die December. Natten imellem og 2 er General Buonaparte pludselig afreist til Pa 1 Kl. 12 om Matten bleve Posthestene bestillede, General Berthier reiste Kl. 12 1/2 med en Adjudanieren fiespændt Vogn, og Kl. 2 reiste Buonaparte, ligeledes i samme Kiøretøi. Denne pludselige Afreise har opvakt saa megen dermere Opsigt, her, som General Feldttøimester Lato samme Nat meget tidlig ligeledes afreiste til Mannheim. Flere af hans Vogne vare netop ankomne om Aftenen, og maatte om Morgenen igien vende tilbage. General Latour skal endnu meget sildig samme Aften have været hos Buonaparte. Det er ikke at tvivle paa, at jo Latours beordrede hidkomst har havt en betydelig Grund, i Hensyn til den afsluttede Fred og dens ratificerede Udvexling. Desmindre kan man forklare sig denne hastige Afreise. Den ratificerede Fred er imidlertid sikkert udvexlet, og Prinds Lichtenstein, som Coureer afgaaet dermed til Wien. J. Gaar Aftester ogsaa Grev Meerfeld afreist til Mannheim, hvorfra han dog ventes tilbagersom Huusse amo W. IIIIII som anmod Gaar Aftes Kl. 8 indtraf endelig ogsaa den keiserlig kongelige Minister Grev Metternich, J Morgen aflægges Visiterne hos ham. Om Congressen først skal aabnes efter Buonapartes Tilbagekomst, eller om Legitimationen kan foretages uden ham, er endnu uafgjort. Efter Buonapartes Ord, wil han i 160 Timer reise til Paris, og inden 8 til 10 Dage være her igien. Saa pludselig imidlertid denne Afreise var, saa var den dog to Dage i Forveien besluttet hos ham. Begge Gesandtskaber synes overordentlig virksomme. Det franske Gesandtskab afsender, og faaer hver Dag en Coureer fra Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-15
Jmellem nogle tydske Ministere, især imellem, den maynziske og sachsiske, og imellem første og den trierske skal være forefaldet meget levende Samtaler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-12-18
Kiøbenhavn. hinanPost-Tidender, Mandagen, den 18 December. Herg, udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. S. Schullayland, den 25de November. Efter at Valtelinerlandet, Chiavenna, og Bormio allerede vare foreenede med den cisalvinske Republik, sendte Granbundtens øverste Deputerede at underhandle med Buonaparte, angaaende Tvistighederne med Valtelinerne; men fik til Svar, at deres Land var slet raadet, og at det nu var forseent, da bemeldte Lande ugienkaldelig vare foreenede med den cisalpinske Republik. J øvrigt sagde han, vil dette aldeles ikke forstyrre det Venskab, da den Beskyttelse, som, høye og mægtige Herre! Republiken altid vil bevilge den, saasnart de mod den opføre dem med den Agtelse, der tilkommer Europas mægtigste Folk. Vasel, den 1ste December. Man udspreder, at Buonaparte forlanger af Canton Basel for Frikdalen, som han vil afstaae det, 12 Millioner Livres, og tillige, at Cantonerne, Bern, Solothurn, Zürich, og Freyburg skulle antage en Democratisk Forfatning. Den bekiendte Oberznestmaster Oefs har i det baselske Raad gjort det Forslag, som har gjort meget Opsigt, at revidere Constitutionen, og indrette den mere efter vore tider, for at forebygge en Revolution. Fremdeles siges Buonaparte, at vilde fordre en betydelig Sum Penge af Bern, hvorudover man der er i megen Angst.