Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1829-04-13
J Mangel af nogetsomhelst Nyt fra Krigsskuepladsen, frembyde de Græsketyrkiske Anliggender. ved deres tiltagende Forvikling Jagttageren desto rigeligerStof til Eftertanke. Den politiske Horizont - skriver Man fra Ancona - synes atter at graane, og de gode Ønsker, som ledsagede Magternes sidst overleverede Erklæring, til Porten, at blive uopfyldte. Ei allene fortsættes Krigen med Rusland; men Breve fra Konstantinopel, som Man vil have paa Corfu, tale ogsaa om Sultanens fiendt. lige Stemning imod Frankerig, da Porten, ved de lige forde franske Troppers Øine vedvarende Fiendtligheder paa det græske Fastland, begynder at betragte den franske Expedition ikke udelukkende bestemt til Moreas Beskyttelse, men som en direkte fiendtlig Adfærd imod sig. De CorfuskeBreve tilføie, at Man ene og allene kan takke den engelske Regjering for, at Porten ikke har ladet sig henrive, og at det maa tilskrives Lord=Overkommissairen, Sir Frederik Adams Jndflydelse paa de tyrkiske Anførere i Livadien og Albanien, at Sultanen er bleven afholdt fra et rask Skridt, der høilig vilde have kompromitteret baade ham og det franske Ministerium. Candiens Blokade og Kommunikationens Afbrydelse imellem Alexandrien og de asiatiske Kyster ved russiske Skibe giver Porten Grund til nye Besværinger og Mistanke om en særskilt Forstaaelse imellem Frankerig og Rusland, for at tiltvinge sig betingelser, af hvilket Al drages den Slutning: at der finder ikke mindre en faktisk Krigstilstand Sted imellem den og Frankerig, end med Rusland. Jfølge denne Anskuelse paastaaer Man, at Porten, træffer Anstalter, som forraade farlige Hensigter, og trøster sig kun endnu ved Tanken om, at de engelske Agentere, Jntet lade uforsøgt, for at forhindre Krigsluens videre Udbredelse. Men desuagtet befrygter Man, at Porten tilsidst, uden at høre Klogskabs Raad, vil vove det Roerste. Disse bange Anelser bestyrkes, ved fra flere Sider at erfare, med hvilke Øine Britterne betragte den egyptiske Eskadres Forlagelse fra Candien af den russiske Flaade, som fuldkommen har stadfæstet sig ved Breve fra Alexandrien. Disse melde nemlig, at da Vicekongen, i Tillid til den engelske Generalkonsuls offentlige Bekjendtgjørelse om Ophævelsen af Candiens Blokade fra Engellændernes Side, havde udrustet et Transportskib og en Korvet, for under en Fregats Konvoi at bringe Levnetsmidler og Munition til Candien, bleve de her et Linieskib og nogle andre Krigsskibe raer, hvilke havde heiset engelsk Flag. Men da et af Transportskibene nærmede sig Linieskibet, satte det russisk Flag til, fyrede og nødte hiint til at stryge. Den egyptiske Fregat tog strax Korvetten paa Slæbetoug; men da den, efterat være forfulgt af det russiske Linieskib i 15 til 18 Timer, ingen anden Redning saae, maatte den overlade Korvetten til sin egen Skjebne, og slap selv lykkelig ind til Alexandrien. Et egyptisk Regiment, som var paa Marschen fra Cairo og bestemt til Candien, havde derpaa (ti Lykke for de Kristne, hvis Slagterie det jo gjeldte om!) faaet Kontraordre, ligesom hiin Divertion af Russerne, vil have den gode Virkning, at Vicekongen nu maa tage i Betænkning at sende Porten de forlangte 30,000 Md. Hjelpetropper.