JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Det franske Hovedqvarteer var alt den 21 i Dessau, Man vidste imidlertid ikke, om Keiseren ogsaa befandt sig der. Dagen efter det store Slag var han i Jena, hvorfra har og Aftenen den 16de begav sig med sin Garde til Weimar. Efter Forlydende er Besætningen fra Braunan- ogsaa beordret til den store Armee og bemeldte Fæstning skulde igjen besættes med Bayerske Tropper. Franzoserne have ligeledes trukket sig tilbage fra Ragusa, Dalmatien og Jstrien, for i fornødent Fald at kunne være ved Haanden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Siden det Augereanske Korps regner man at der er trukket over 20000 Md. friske Tropper gjennem Bamberg til den franske Armee. Paa den anden Side hedder det, at Fæstningen Blassenburg ved Culmbach er endnu besat af Preussere, og at Besætningen er sindet at forsvare sig. Selv fra Würtzburg skriver man, at et fra Eysenach kommende Preussisk Korps, hvis Avantgarde er 2200 Md. stærk, endnu den 12te trak igjennem Fuld, var den 14de i Bruckenau og lod til at tage Veien over Hammelburg til Sinn- grund. - Slige Efterretninger ere kun lidet istand til at løse den forvirrede Gaade! Af mere Vigtighed er Stafæstelsen af Marquis Lucchesinis virkelig paafulgte Afreise til det franske Hovedqvarteer. Den 11te passerede han igjennem Wittemberg. Saavidt man i øvrigt kan blive klog paa de mange forskjellige Rygter og Beretninger, ere Franzoserne alt i Hildesheim, Blankenburg og Helmstadt og stode den 23de kuns 4 Mile fra Brunsvig. Storhertugens af Berg og Marskallerne Soults og Neys Korps have trukket sig til det Magdeburgiske. Magdeburg selv har alt i flere Dage været spærret og alle Fremmede ere bortviste derfra. Den 22 stode Franzoserne tæt udenfor og sendte en Trompeter ind i Fæstningen. Arbeiderne paa Udenværkerne have maattet trække sig tilbage til Staden. Man taler vel om en Fægtning ved Nordhausen den 16de, hvori Franzoserne skulle have tabt betydeligen; men det Preussiske Korps maatte alligevel, af Mangel paa en fast Stilling, trække sig til Magdeburg. Hertugen af Brunsvig-Oels siges og at have gjort en skjøn Rettrade med 10000 Md., som han fortsætter efter at have forenet sig med Hertugen af Weymar. Mindre kan det stemme overeens med Franzosernes ommeldte Fremtrængen, at der imellem Brunsvig og Magdeburg allerede skulde paa nye have samlet sig 40 til 50000 Md. Preussiske Tropper, hvilket lod formode, at her snart vilde forefalde et nyt Slag Saa mange Gisninger er en naturlig Følge af den Preussiske Armees tilsyneladende pludselige Forsvindelse, uden at man veed hvor den egentlig skal søges!!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Fra Berlin er nu ogsaa udebleven 2 Poster. Midlertid skulle de franske Tropper endnu ei have været der til den 23de. Kongen og Dronningen samt Grev Haugwitz skal befinde sig i Custrin og de fleste Broer over Oder være afbrudte.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Det er 6000 Franzoser, som ere rykkede ind i Münster og alt derfra skal være trængt frem til Bielenfeld. Nogle Hollandske Tropper ere ogsaa rykkede ind i Ostfriesland, hvorfra Preusserne have trukket sig over Oldenburg til Nienburg. Den Preussiske General Leogs 4 til 5000 Md. stærke Korps har nu ganske rømt det Vestfalske og trukket sig tilbage til Hameln. Man forsikrer at Franzoserne respektere Hannover og al Hannoversk Eiendom. De Hannoverske Foermænd faae Passer paategnet frit og ubehindret at kunne tjøre igiennem den franske Armee. Landsdeputationen har alt i Oveensstemmelse hermed opfordret Øvrighederne til at sørge for en god Modtagelse af de franske Tropper, hvis Ankomst nærværende Omstændigheder bebude, og holde Fourage=Forraad i Beredskab, for at kunne uddele samme paa Anfordrinefter de bekjendte franske Rationer og imod de sædvanlige Beviser. - J det Lauenburgske er skeet en pludselig Forandring. Den hele Svenske Bataillon paa 600 Mand under Oberst Morian foruden mange Officerer er indqvarterede i Staden og en Staffet sendt til Kongen, for at hente videre Forholdsordre. Den paa Øjnene blesserede Hertug af Brunsvig, som befinder sig i god Bedring i sin Hovedstad, har i det franske Hovedqvarteer ansøgt om Neutralitæt for sine Lande, som og skal være tilstaaet ham. Ved en offentlig Bekjendtgjørelse har han under 20de virkelig formaaet alle sine Undersaattere til at forholde sig stille og rolige, tage paa det venskabeligste imod alle fremmede Tropper og bidrage Alt mueligt til deres Subsistenz og Transport, som det som mer rolige Jndvaanere af et ganske neutralt Land der ingen Deel har i de større Magters Stridigheder. Endvidere er den 17de virkelig sluttet en Neutralitets=Konvention imellem Frankerig og Sachsen i Naumburg, hvorefter de Sachsiske Tropper skulle skille sig fra de Preussiske, og overalt paa de Kursachsiske Grændser skal allerede være opsat Neutralitats=Pæle. - Paa denne Maade har man nu det Særsyn: at Krigsskuepladsens hidindtibetydeligste Egne ere neutrale!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Rygterne om de Russiske Tropper komme denne Gang fra Warschau, hvor det i Midten af September vrimlede af disse, som i forcerede Marscher ilede til Sachsen, og Schlesien. General Michelson kommanderer deriblant en Armee paa 30000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
J Leirzig have Franzoserne forlangt en Angivelse over al Engelsk Ejendom inden 4 Dage. Jgjennem Gotha er kommen adskillige Transporter Preussiske Krigsfanger, som derfra transporteres videre til Schmaltalten o. s. v. Gymnasiet og Kirkerne ere opfyldte af dem. Fangerne havde deres fuldstændige Mondering og Tornise, men ved Udmarschen maatte de bortkaste deres Stokke og Ladestokke. J Naumburg og Weymar ere Kirkerne og de offentlige Bygninger ligeledes fulde af Saarede. De Landsbyer, som ligge nærmest ved Landeveien fra Bamberg ligetil den Thuringske Grændse, hvor Franzosernes Marsch er gaaet forbi, ere næsten ganske ruinerede og for størstedelen forladte af Jndvaanerne. Mange Familier havde 50 til 100 Md. Jndqvartering. Beboerne gave i Begyndelsen, hvad de havde, og da deres hele Forraad var fortæret, gik de ud i den vide Verden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
J London fik man de første Depescher fra den Preussiske Armee den 20de. Hvad Virkning samme har frembragt, er ikke nærmere bekjendt end at der strax blev holdt et Kabinetsraad, som varede hele 6 Timer. Den 22de skulde udkomme et Kongeligt Manifest med Underretning om den hele Gang af Underhandlingerne med Frankerig. Endnu den 15de holdtes et geheimt Kabinetsraad, hvilket den tilbagekomne Preussiske Gesandt, Baron v. Jacobi og Lord Landerdale bivaanede og strax derpaa afsend. tes den bekjendte Statscoureer Basilico med Depescher fra Regjeringen til Lord Morpeth i Berlin, hvor han nu saa meget mindre vil treffedenne, saasom Lorden allerede den 22 har fortsat sin Hjemreise fra Hamborg til Engellard. Samme, Beskaffenhed vil det nok saae med et Troppekorps af 20000 Md. Jnfanterie og 5000 Md. Kavallerie, som Engelske Blade melde at skulle uopholdelig sendes Preusserne til Undsætning, siden man kuns endnu var ifærd med at anskaffe de fornødne Transportskibe. Opbringelsen af de Preussiske og Pappenburger Skibe, som sidst blev ammeldt, siges at være kontramanderet ved en Kabinetsbefaling, som dog ikke endnu er bekjendtgjort i Hoftidenden. Paa Søen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Om Aftenen den 15de blev paa Themsen foretaget den voldsomste Matrospræsning, som Nogen kan minde sig. Lord St. Vincent har den 30 Septb. igjen forladt Lissabon og er med sin Flaade vendt tilbage til den Brester Station. Engellænderne have gjort et nyt mislykket Forsøg imod Havnen og Staden Boulogne. Natten til den 14de søgde de ligeledes forgiæves at stikke Calais i Brand. Derimod haves nu Vished om, at der fra Brest er udløben 3 franske Linieskibe med Tropper, som man holder bestemte til Buenos=Ayres. Ogsaa den Spanske Flaade ved Cadix skal gjøre Mine til at udløbe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
J Forbindelse hermed fortjener at anmærkes, at man nu har tilforladelig Efterretning om, at Miranda den 2den Aug. under Bestyttelse af en Brittisk Korvet er landet i Coro=Bugten, en Dagsreise fra Øen Arnba, og har, efterat have med Storm indtaget 2 Spanske Batterier paa 19 Kanoner, den 4de holdt sit Jndtog i Staden Coro, hvor han som Chef for den Columbiske Armee, ved en eenergisk Proclamation har opfordret Jndvaanerne til at gjøre fælleds Sag med sig, for at erobre deres somveraine Uafhængighed tilbage. "Have Schveitzerne, Hollænderne og Amerikanerne - siger han - fordum med en langt mindre Folkemængde kunne afkaste Aaget, skulle vi da, som tælle over 16 Millioner Jndvaanere og beboe det skjønneste og rigeste Land i Verden, ikke kunne gjøre det samme?" Den Spanske Regiering opbyder imidlertid Alt, for at gjøre denne besynderlige Vovehals Modstand og enhver Jndvaaner er under Dødsstraf forpligtet at gribe til Vaaben. En nye Understøttelse, som han har ansøgt om fra Jamaica, er ogsaa bleven ham afslaaet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Af de diplomatiske Forhandlinger imellem Frankerig og Preussen (S. 555) følger her endnu den belovede Fortsættelse: Hr. Knobelsdorff begjærede fra sin Side i en No. te af 12 Septb., at de offentlige Acter maatte blive suspen. derede, indtil en Koureer var kommen tilbage fra Berlin. J samme Note forekommer blant andet denne mærkelige Yttring: "De Grunde som har bevæget Kongen min Herre til Rustningerne, ere Følger af Frankerigs og Preus. sens Fjenders Machination, som, misundelige over den Tillid, der hersker imellem begge ge Magter have gjort det Umuelige, for ved falske Beretninger at allarmere fra alle Sider. Herpaa svarede Tal. leyrand i en nye Note af 13 Septb., at Hs. Majestæt med Fornøielse havde seet, at Preussen ikke havde indgaaet nogen fjendtlig Forbindelse imod Frankerig og at dets Rustninger kuns vare foranledigede ved en Misforstaaelse, og derfor befalet at opsætte den Kommunikation, som skulde været gjort Senatet, og at ingen flere Tropper, end de det vare paa Marschen til Rhinen, skulde sættes i Bevægelse, indtil det Berliner Hofs Beslutning indløb. Blev samme tilfredsstillende, da skulde bemeldte Tropper strax igjen vende tilbage. J en tredie Note af 19 Septb. tilkjendegav Talleyrand Hr. v. Knobelsdorff, at saa politisk et Monstrum en Krig imellem Preussen og Frankerig end var, nødsagede alligevel de tiltagende Efterretninger om Preussenskrigersk Bevægelser Keiseren til at lade Rustningerne vedvare, da han allerede havde begaaet en stor militærsk Forseelse, ved at tøve en heel Maaned med samme. J v. Knøbelsdorff Svar af 20 Septb. yttrede han sin Bekymring herover, da han haabede, at de optrukne Styer snart igjen vilde adsprede sig. Derpaa fulgte Hr. Knobelsdorffs sidste vidtløftige Not fra Metz med de af det Preussiske Manifest bekjendte 3de Forslag, hvorpaa han forlangte ubetinget Svar inden den 3 October. Kunde. - hedder det i samme - Minde, om det Forbigangne ikke være Keiseren et Pant for det Tilkommende, Og hvo kunde være forblindet nok til at troe, at Kongen i 9 Aar vilde have været saa konseqvent, maaske, endog saa partisk for Frankerig, for uden Nødvendighed, at sættes i et ganske andet Forhold til samme han, som mere end engang maaskee har kunne tilintetgjøre det og nu alt forvel kjender dets Vældes Stigen. Med Preussen er det anderledes. Dets Erindringer om det Forbigangne ere foruroligende, forgiæves har det været neutral, Ven, end- og Allieret. De Omvæltninger, som omgive det, og den gigantiske Tilvært af en væsentlig militærsk og erobrings syg Magt, som lidt efter lidt har fornærmet det i dets stør 1ste Jnteresse og som overalt truer det, lader det nu uden Garantie Denne Tingenes Tilstand kan ikke vedvare. Kongen seer omkring sig næsten intet uden franske Tropper eller Frankerigs Vasaller, som ere rede til at marschere med det .... Frankerig bliver ikke mindre mægtig, naar det er retfærdig, og Preussen har ingen anden Ærgjerrighed, end dets Uafhængighed og dets Allieredes "Sikkerhed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
J Minister Talleyrands anden Rapport til Keiseren, dateret Maynz 6 October, udbreder han sig over denne Notes Jndhold og siger, at den anden Punct (om en Nordisk Konfoderation) alt for tydelig forraader det Berliner Kabinets sande Mening. J et heelt Aar har Preussen med rolige Øjne seet de franske Armeer i Tydskland, og de franske Tropper havde rømmet Abbedierne Essen og Werden, endskjønt Storhertugen af Berg var med mange Dokumenter bleven bestyrket i den Mening, at de hørte med til Cleve. "For altsaa siger han - at nære den umætteligste Ærgjerrighed, samtykker Preussen i, at sønderrive de Baand, som knytter det til Frankerig og at bringe nye Jammer over det faste Land."
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Blandede Efterretninger. Engelland, Parlamentet bliver nu dissolveret, og man begynder alt at hverve for de nye Kandidater saa de støjende Optrin ved sidste Valg snart kan ventes fornyede. Den franske Admiral Lacrosse i Boulogne sørgede ved en talrig Vagt for Lord Landerdales Sikkerhed paa Gjennemreisen, da Folket var meget opbragt over Engellandernes foregaaende Bombardement. Paa Veien, som han passerede til Havnen var opstilt Tropper ved begge Sider. De nye Brandraketter, som Oberst Congreve har opfunden, og hvormed bemeldte Forsøg nylig blev gjort imod Bonlogne, er en nye Efterligning af den saakaldte græske JldRaketterne indeholde en Mængde inflammalle Pile, som slaae sig fast, hvor de træffe, og have 6 Huller i Bunden, af et Blikrør, hvoraf den flydende Jld, Masse udstrømmer. Disse ødelæggende Redskaber kunne brænde i 10 Minuter og flyve næsten to Engelske Mile bort. Der skal i Alt være kastet 300 slige Raketter, hvoraf nogle faldt ned i Havnen blandt Skibene, uden at gjøre synderlig Skade; men de fleste fløi over Havnen ind i Staden og antændte nogle Bygninger. Hr. For ligger begravet tæt ved Siden af sin gamle Modstander Hr. Pitt og Lord Charam. Prindsen af Wallivar dog ikke med i Liig følget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Nu forsikre Londoner Blade, at General Moreau har været i London og er efter nogle Konferenzer med Ministre. ne afreist til Fastlandet. Spanien. Jkke ganske troværdige Breve fra Bajonne melde atter, at Kongen af Spanien har erklæret Portugal Krig, og at Fredsfyrsten skal kommandere den imod samme bestemte Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Frankerig En stor Engelsk Fregat er efter at have tage den fra St. Malo udløbne franske Korvet Salammander paa 28 Kanoner, selv tilligemed sit Bytte strandet paa Kysten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Ved et Keiserligt Dekret ere alle Franzoser, som befinde sig ved den Preussiske Armee, tilbagekaldte, under Dødsstraf for slige Officerer, som efter en Maaneds Forløb findes med eller uden Vaaben.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Tydskland, Prinds Louis af de mange Saar næsten ukjendelige Liig er bragt til Saalfeld, hvor det ligger i Slottet, saalænge til der kan blive ført til Berlin. J Frankfurt har Fyrst Primas igien bekræftet Katholikerne i deres gamle Rettigheder, og ingen Sekt er mere udelukt fra Embeder hvilke tilforn blot beklædtes af Lutheranere. Jøderne skulle iligemaade beskyttes imod enhver Ringeagt, hvori de ikke gjøre sig selv skyldige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Senatet i Hamborg har under nærværende kritiske Tidspunkfornyet dets Mandat og Varsomhed i at tale og skrive om Krigs= og Verdensbegivenheder, da de selv maae tilskrive sig alle deraf flydende ulykkelige Følger. Cours af Danske Bankosemod Speciesd. 27 October 43 pr. C. Paa Søndag Allehelgens Dag præker Hr. Kapellan Lund til Høimesse og Hr. Klokker Ferslev til Aftensang i St. Knuds Kirke. Ved Tallotteriets 739 Trækning i Vandsbek udkom: No. 88, 16, 27 79, 23.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Dersom nogen haver at fordre i Stervboet efter forrige Organist og Skolelærer i Ringe Kristoffer Schjørsler, som den 9de dennes ved Døden afgik, ville de behage at anmælde deres Krav hos mig Undertegnede som Skifteforvalter i Boet; Langaae Præstegaard den 29 October 1806. Conradt. En laqveret Stok med en sort Knap og sort Litse, der er : fundet paa Gaden, kan mod en billig Douceur faaes hos Tømmermester Langhof.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
Hvor gode Kartofler kunne faaes tilkjøbs, anvises her fra Comtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-10-31
J en behagelig Egn 5 Fjerdinqve, fra Odense, er 40 til 50 Tdr. Ager og Enge med tilhørende Jagt og Fiskerie at faae til kjøbs enten samlet eller i Parceller og tiltrædes førstkommende Maj. Der kan avles 30 til 40 Læs Høe og har meer end fornøden Gierselskov og Tørveskiær af beste Sort. Man vil behage at melde sig jo før jo hellere til Henrich Madsen i Skovs høirup, Næsbyehoveds-Brobye Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-03
Krigsskuepladsen i Tydskland. Den 24de October og Middagen ere virkelig 15000 Md. Franske Tropper rykke de ind i Berlin. Den franske General Hulin er ud navnt til Kommandant sammesteds. Keiser Napoleor sel ventedes næste Dagen til Sanssouci og den 26de til Berlin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-03
Den egentlige Krigsskueplads maae nu søges i Mark Brandenburg. Den 25 f. M. var Fyrst Hohenlohes Hvedqvarteer i Neustadt ved Dossefløden og den 26de ere Hirtugen af Weymar (hvis Korps paa henved 20000 Md. ikke deeltog i Slaget den 14de) og Hertugen af Brunsvig. Ogs gaaede over Elben ved Sandau, ikke langt fra Hawel. beg. Det vil nu komme an paa, enten Preusserne eller Franzoserne først naae Oder. General Wartensleben. son befinder sig i Magdeburg med 12000 Md., skal den 16de have gjort et Udfald, hvorom intet Nærmere er bekjendt Den 27de ere Franzoserne rykkede ind i Brunsvig; Garnisonen afvæbnedes, blot Officererne og Underofficererne beholdt deres Sidegeværer. General Daendels, som er rykket ind i Ostfriesland havde den 26de sit Hovedqvarteer i Leer. Samme Dag kom General Grandjean til Osnabrick med 60 Bataviske Dragoner og har strax taget Fyrstendommet i Besiddelse i Hs. Majestæt Kongens af Hollands Navn, til hvis Modtagelse Slottet ufortøver sattes i Stand. Det er nu - skriver man herfra - den tredie Landsherre i 5 Dage. J Onsdags vare vi endnu Preussiske, i Torsdags bleve vi Hannoverske og nu ere vi Hollandske. Fra Hannover er sendt en Deputition til Hammeln, for at bede den Preussiske General Lecoat rømme denne Fæstning, hvilket ogsaa alt er skeet og hans Arincekorps er paa dets Retirade til Elben over Celle, Ueltzen a. alt den 29de ankommen til Lüneburg. (Den sidste Preussiske Gesandt i Paris, General v. Knobelsdorff. passerede den 26de igjennem Hannover til Hamborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-03
Som det hedder i en Beretning i den Leipziger Tidende om den franske Seier indbringes daglig Fanger i Tusindtal af den Preussiske Armee, som er sammenmeltet til den tredie Deel og uden Kanoner og Bagage. Efterat Reserbekorpset under Prinds Engen af Würtemberg ogsaa er sig get den 17de ved Halle - hedder det - kan dette Feldttog ansees som ende, og der behøves blot nogle Marscher, for at sikre sig dets Resultater. Det forrige imod Østerrigerne var endt paa 6 Uger; i en Tid af 8 Dage har den store Napoleon baade begyndt og fuldendt det nærværende !¬
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-03
J Moniteten haves nu 4 Bullettins fra den store Armee. J den første angives Aarsagen til Preussens KrigsOpbriisning at have været den utidige Beretning fra Marqvis Lucchesini, at Frankerig var bleven enig med Rusland, Østerrig og Engelland, om at oprette et Kongerige for Storfyrst Constantin af Polen, og at Preussen igjen skulde aftræde Schlesien til Østerrig og Hannover til Engelland. Knobelsdorff, som siden blev udnævnt til LucchesinisEfterfølger, kaldes her en Mand af den retskafneste Karakteer og ægte Moralitet. Det bebreides ei allene Preussen, at dets Fornærmelser mod Frankerig ere meget gamle, men siges endog, at det gjorde Uret imod Rusland, som ikkke kan glemme, at den den 1ste October 1805 undertegnede Pots danske Traktat ei blev opfyldt og den Vienske Traktat med Frankerig siden sluttet, ja lader det endog høre, at det paa mangehaande Maader har fornærmet den Tydske Keiser og det hele Tydske Statslegeme, at det bestandig modsatte sig Rigsdagene, og var i Fred med Fjenderne, naar det Tydske Rige førte Krig. "Dets bestandige Pønsen - hedder det - har været at ægge Magterne til Krig, for i Fredens Øjeblik at kunne høste Frugterne af sin Snildhed og deres Lykke. Det er en stor Vildfarelse at troe, at al denne Om tumlen er en Følge af en moralsk Feil hos Fyrsten, som svæver imellem Hofpartiernes, Lidenskabernes og Jutriguernes Labyrint, uden et eneste Øjeblik at ophøre at være en retskaffen Mand. Ved Tidenden om de fordoblede Krigsrustninger og at man havde sjunget anstødelige Vers paa det Berliner Theater, maatte Keiseren endelig gribe Vaaden imod sine Allierede. Med den sidste Note fra Knobelsdorff, Prindsen af Benevent som bekjendt tilsendte Kejseren, fulgte nok et Brev fra Kongen af Preussen paa omtrent 20 Sider.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-03
Den franske Armees Dispositioner forSlaget var følgende. Den skulde bryde op i 3 Direktioner. Den høire Fløi, bestaaende af Soults og Neys Korps, samt en Bayersk Division, skulde opbryde fra Amberg og Nürnberg, forene sig i Bayreuth, og den 9de Octber være i Hoff. Centrumet, bestaaende af Storhertug Jo Reserve, Marskal Ponto Corvos og Davousts Korps samt den Keiserlige Garde, skulde marschere fra Bamberg til Cronach, indtræffe den 8de i Saalberg, og rykke igjennem Saalberg og Schleitz til Gera. Den venstre Fløi bestaaende af Marskallerne Lannes og Augereans Korps, skulde fra Schweinfurt begive sig til Coburg, Grafenthal og og Saalberg. Nu følger Detailen over Franzosernes bekjendte Fremtrængen over Schleitz, Gera, Saalfeld &c.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1806-11-03
Det Preussiske Kavallerie, hedder det, erfarede, hvorledes det franske Jnfanterie modtager samme. Ved Gera gjorde de franske Husarer et Bytte af 500 Munitions= og Baggage=Vogne; Hvort lette Kavallerie er belæsset med Guld: Prinds Louis Død (som her tilskrives et Stok af en fransk Underofficeer) kaldes ærefuld og beklagelsesværdig. Hann, døde, som enhver tapper Soldat skulde ønske at døe." Hverken Dres den eller Berlin, anmærkes her, vare dækkede 4, nogen Armee. J den tredte Bullettin siges Fægtningerne ved Schleitz og Saalfeld at have afstædkommet Bestyrtelse hos Fjenden. "Alle opsnappede Breve vise, at man raadslaaer om, hvad Partie man skal vælge. Men imedens man raadslaaer, marscher er den franske Armee. Prinds Hieronymus, som Keiseren har betroet Kommandoen over de Allieredes og et Bajersk Korps var ankommen til Schleitz, efterat han havde ladet Fortet ved Culmbach, blokere af et Regiment. Den fra Dresden afskaarne Fjende søgde at forene sine Kolonner, som han i offensivt Øjemed havde sendt til Cassel og Würsburg, da han vilde aabne Feldttoget med en Jnvasion i Tydskland. Weser, hvor han har anlagt Batterier, Saale, som han ligeledes vilde forsvare, og de andre Floder ere næsten tournerede ligesom Jller i afvigte Aar, saa at den franske Armee staaer ved Saale med Ryggen imod Elben og marscherer imod den Preussiske, som paa sin Side vender Ryggen til Rhinen: en Position, som er ufordeelagtig nok, til at foranledige vigtige Begivenheder. Og allerede i den 4de Bullettin fra Gera den 13de meldes, at den Preussiske Armre har mistet sine Magasiner i Naumburg, hvor Davoust borttog dem den 12te, og lod til at tænke paa en Rettrade til Magdeburg; men den franske Armee, hedder det, har 3 Marscher forud"Aarsdagen af Slaget ved Ulm - forudsiges her bestemt - vil blive mindesværdig i Frankerigs Aarbøger. Derpaa følger en opsnappet Skrivelse af en Preussisk Officeer, fra Naumburg den 12te October, hvori han tilkjendegive sin Bekymring over den Preussiske Armees Stilling og de forestaaende Slag.