JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Da det danske Sprog i den slesvigske Stænderforsamling kun tolereres, og da det tydske Sprog derimod skal være Forretningsprog, kan det med Føie siges, at hiint paa en haanlig Maade er bleven underordnet i den slesvigske Stænderforsamling, vel at mærke, som Følge af den Mishandling, som det hedder i Artiklen, stolte og herskesyge Høitidskere have ladet det blive til Deel og vistnok fremdeles ville udøve. Det er aldrig af den slesvigske Forening eller dens Generalforsamling paatænkt at tillægge Kongen, at han ved sine Forholdsregler har villet undertrykke den naturlige Ret til at tale det danske Sprog, eller at han paa en haanlig Maade har villet underordne det danske Sprog det Tydske paa Folketinget. Saadant veed man for vel Kongen ikke vil; men det er antaget at saadant, under de stedfindende Forhold, vil blive Følgen af en mindre heldig Regjeringsforanstaltning, nemlig af Rescriptet 29de Marts 1844; men denne Regjeringsforanstaltning selv er hverken dadlet eller omtalt i utilbørlige eller usømmelige Udtryk. Skulde man ikke have Ret til at omtale Følgerne af en Regjeringsforanstaltning, selv om end disse maatte ansees og benævnes som de sørgeligste, vilde Discussionsfriheden snart ophøre, og Staten vilde overhovedet være ilde tjent dermed. Men dette er ogsaa fuldkommen tilladeligt. Det er derfor ogsaa den slesvigske Forening, saavelsom Hans Nissen, Udgiveren af Aarhuus Avis, og Enhver Anden, tilladt at sige: at det danske Sprog er undertrykt i den slesvigske Stænderforsamling, at det paa en haanlig Maade er bleven underordnet det Tydske, at det for danske Mænd, under saadanne Betingelser at møde i Stænderforsamlingen, vilde være det samme som at dømme sig og Fædrelandet værdig til den rædselsfulde Skjæbne: Rigets Opløsning, hvortil det saakaldte slesvigholsteenske Parti alt i længere Tid har arbeidet. Alle disse Udtryk indeholde ikke den mindste Lasten, ikke den mindste Usømmelighed eller Utilbørlighed mod Staten, eller Regjeringen. De ere, som sagt, udsprungne af ædel Patriotisme for Statens og Kongens Vel. Det er Maalet for Hans Nissens og hans Parties Stræben, at holde Landets forskjellige Dele samlede, og Modpartiets Stræben, Rigets Opløsning, er sikkerlig saa fordømmelig, at Hans Nissen fortjener al Roes, naar han kalder Rigets Opløsning, en rædselsfuld Skjæbne" mener dette saa, fortjener Den der indrykker Saadant i sit Blad, sikkerlig ei derfor Straf.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Jndbydelsen til Festen paa Skamlingsbanke er ligesaa uskyldig og passende, som vi nu vide, at Festen i sig selv var det. Jndbydelsen var til alle danske Mænd og Qvinder, der føle varmt for Landet og Kongen, og ikke deele det slesvig holsteenske Parties fordømmelige Bestræbelser til Landets Sønderlemmelse og Rigets Opløsning. Saaledes er det vist med største Føie, at samtlige Landets Censorer for politiske Blade, alene med Undtagelse af Een, ikke i den indførte Extract have fundet no ger Lovstridigt. Jeg nærer derfor det sikkre Haab, at Domstolene ogsaa ville finde Artiklens Jndhold ustrafbart, og jeg maa derfor protestere mod den paastaaede Mulct, saavelsom, for en Ordens Skyld, mod dens Størrelse, og ligeledes mod kortere eller længere Tids Censur, samt mod de paastaaede Omkostninger, der selvfølgelig bør udredes af det Offentlige. Jdet jeg derfor principaliter paastaaer Sagen afviist, maa jeg in subsidium paastaae Overkrigscommissair, Elmquist aldeles frifunden for Actors Tiltale og Sagens Omkostninger paalagte det Offentlige, samt mig alene i saa Fald, som Defensor, tilkjendt Salar. Hermed indlades Sagen. Aarhuus, den 20de August 1844. Dahl. Fremlagt i Aarhuus=Extraret den 21de August 1844. Rosenstand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Bekjendtgjørelser. Under en i Kjøbmand Linds, til Skiftebehandling overgivne Bo, i Dag afholdt Samling, er af Opbyderen, efterat have legitimeret at have tilfredsstillet største Deelen af Boets Creditorer, fremsat Paastand om Boets Extradition. Da Skifteretten imidlertid har troet ikke at kunne dette, forinden Samtykke hertil tilveiebringes fra samtlige de Creditorer, hvis Fordringer i Boet ere anmeldte, er dette i denne Anledning udsat til Mandagen den 16de Septbr. førstk., om Eftermiddagen Kl. 4. Ved herved, i Henhold til Pl. af 21de April 1824, at bekjendtgjøre dette, opfordres den eller de, som mod den saaledes paastaaede Extradition maatte have Noget at erindre, ved den ovenbestemte Skiftesamling at møde eller lade møde, for at erholde sine Jndsigelser fremsatte. Hvo som udebliver antages at samtykke i hvad de Mødende beslutte. Aarhuus Skifteret, den 19de August 1844. Tillige paa Cancelliraad Engelsteds Vegne Fleischer. Lauriz Andreas Bernth, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Voer og Nim Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Gjør vittterligt: At efter Begjæring af Enevold Hansen af Grumstrup bliver, ifølge dertil under 20de Juli d. A. allernaadigst forundt Bevilling, den eller de, som maatte have i Hænde en af Niels Jensen under 24de Juni 1811 til Skolelærer Christen Jensen i Assendrup udstædt og den 16de September 1814 inden Boer og Nim Herreders Ret thinglæst Obligation, oprindelig stor 700 Rd. D. C., men under 12te Juni 1813 omskreven til 440 Rdr. N. V., for hvilken Sum er givet 1ste Prioritets Panteret i en Jordlod paa Grumstrup Mark af Hartkorn Ager og Eng 4 Skpr. med den derpaa opførte Bygning, samt i en ham nu tilhørende Udlod paa bemeldte Grumstrup Mark af Hartkorn 4 Skpr. 2 Fdkr., saa og i Debitors Besætning af Ind- og Udboe, herved med Aars og Dags Varsel indstævnet til at møde inden Voer og Nim Herreders Ret, som holdes paa Horsens Raadhuus den første Fredag eller ordinaire Retsdag i December Maaned 1845, Formiddag Kl. 10, for med bemeldte Obligation, som skal være indfriet, at fremkomme og deres lovlige Adkomst til samme at beviisliggjøre, da saafremt Jngen inden foreskrevne Termins Udløb dermed skulde melde sig, Obligationen ved Dom vil blive mortificeret til Udslettelse af Pantebogen. Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Forordning 3 Juni 1796. Til Bekræftelse under min Haand og Segl. Horsens, den 23de August 1844. J Hr. Justitsraad Bernths Fraværelse J. Jørgensen, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Det keiserlig kongelig polske Statslaan, At Gevinsttrækningslisten for dette Statslaans 9de Serie=Trækning 14 Juli sidstl., ligger til behagelig Eftersyn herpaa Contoiret, for de Actionairer, hvis Serie Numere ved Trækningen d. 1 Juni d. A. ere udkomne, bekjendtgjøres herved, med Tilføiende: at der, paa det Jnteressentskabet om 12 Stkr. Lodsedler tilhørende og udkomne Serie Numere 1547, Obligations- 154, 606, er falden en Gevinst paa fl. 1500 p. Cour., samt at Gevinsternes Udbetaling herfra antages at kunne begynde omtrent den 12te eller 13de September førstk., imod Lod sedlernes Tilbagelevering. Aarhuus Commissionscontoir, i August 1844. anien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Kjöbenhavnsk at fra Kongens Bryghuus, til 6 pr. Flaske, er igjen arriveret hos L. F. Brönnum ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Sylte-Eddike, hvid, Spansk, lang og sort Peber, faaes billigst muligt hos L. F. Brönnum. Vine, saasom: Margeaux, Medoc No 1 & 2, Graves, gl. fr. Viin, gl. Cognat, hvid fr. Brændeviin, gl. Rom, faaes hos L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Nye Christiania Anchiovis faaes i Dunke og mindre Dele billig L. F. Brönnum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Stoltzer, Eidammer, Schweitzer og Meieri-Oste, samt Christiansfeldter Appetit-Oste, faaes hos L. F. Brönnum. Viinfade med Port. 1 a 6 Oxhoft og 1 a 5 1/2 Oxhoftes Størrelse, staaer til Salg hos Viinhandler P. F. Bolck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Ny Kirsebær paa Madeira og Kirsebær-Cognat faaes Viinhandler P. F. Bølck. Noget hostet Byg og Havre, tilligemed Sæderug, kan kjøbes hos Løvengreen i Aarhuus. Til Syltning anbefales: smukt Melis til 19 , lyst og tørt St. Croix Sukker til 13, 14 a 15 3. Riismeel 12 a 14 s. God Brasil. Caffe 16, 18 a 20 sk. Fredericia, den 1ste August 1844. C. H. Levinsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Lammenld kjøbes til høieste gangbare Priser af H. v. Essen i Skanderborg, Bedste grøn Oliesæbe. haves i Oplag, og sælges i større og mindre Dele, som i 1/4 og 1/2 Tdr. til Fabrikpriis; tillige hvid Stangsæde hos H. v. Essen. Til forestaaende Syltetid. anbefales meget lyst Puddersukker og Melis, der i Toppe og i Lispunde, sælges meget billigt af H. v. Essen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Bedste kjøbenhavnsk Kornbrændeviin, faaes billigt hos H. v. Essen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Bedste Medde og gl. fransk Viin faaes hos H. v. Essen. Nye paraldskjærer Hoeleer. faaes til Fabrikkens Priser hos H. v. Essen. Farversvend. For en duelig Farversvend af god Familie, som vil være istand til i Sygdomstilfælde at bestyre et Farveri paa egen Haand, er en god Condition at erholde til 1ste October. Man behager at henvende sig til Hr. Farver Thrane i Skanderborg, der giver nærmere Oplysning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
En Dreng fra Landet, af god Opdragelse, der har Færdighed i at regne og skrive, ønskes anbragt ved Handelen, helst i Aarhuus. Nærmere Oplysning gives af Enkemadame Sperling paa Studsgade 201 i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
En Dreng som har Lyst til at lære Kobbersmedprofessionen kan strax blive antagen i Lære hos L. N. Lind paa Rosensgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Hvor nogle Smaapiger kunne faae Underviisning i Syening, og Ældre som ønske at lære Skrædersyening samt at tage Maal, anvises i Grønnegade Nr 787 hos Smedemester Striib.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Hvor 1 a 2 Skole=Disciple til 1ste October kunne faae Kost og Logis, anvises af Kjøbm. Koldt paa Klostergade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
For en duelig Lærerinde, der kan paatage sig Underviisning i de almindelige Skolevidenskaber, nu brugelige Haandarbeider, Tydsk, samt grundig Veiledning i Pianoforte, er til anstundende 1ste Novbr. en Plads ledig paa en Herregaard i Horsens-Egnen. Anbefalinger bedes snarest muligt indsendte til Adressecontoiret i Aarhuus, under Mærke: "Lærerinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
En Huusjomfrue, der forstaaer sig paa Madlavning. og, om forlanges, er villig til at deeltage i Meieriet, kan, ved at producere anbefalende Attester, faae Condition til førstk. Novbr. Hvor, anviser Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
En duelig Uhrmagersvend kan strax faae Arbeide hos Uhrmager L. Lundgreen i Aalborg, Herved giver jeg mig den Frihed at tilkjendegive mine ærede Debitorer som saa ofte have været krævede forgiæves, at disse Fordringer ere overdragne til Jncassation af Hr. Procurator Brændstrup heri Byen, der paa mine Vegne qvitterer for sammes Modtagelse, og har Fuldmagt til at sagsøge dem som kunne betale, men hidtil ikke ærbødigst have villet. Aarhuus, d. 20de Aug. 1844. J. C. Tarliong.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-03
Med dette Numer af Avisen følger til Abonnenterne i Aarhuus og dens Omegn, Subskriptionsplan, paa et, ved Foranstaltning af Foreningen for Kunstens Opmuntring, udført Basrelief: "Juleglæde i Himmelen, efter et af Thorvaldsens berømteste og sidste Arbeider, samt Hædersbonden Laurids Skaus særdeles veltrufne Portrait, hvorpaa kan subskriberes indtil 20de September d. A., hos A. Hansen, Foreningens auth. Agent i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
No 163. Onsdagen. den 4de Septbr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Den til Forsendelse med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede Stifts-Tidende. Aarhuus Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Fædrelandet. Flere i disse Dage fra Hamborg og Altona til Kjøbenhavn ankomne Privatbreve berette følgende mærkværdige Begivenhed: "J Altona skal en Arbeidsmand ganske uventet være bleven en af de rigeste Folk i Europa For endeel Aar siden afreiste en Mand af Almues klassen fra Altona med et Skib til Ostindien, og efterlod sin Kone, med hvem han havde levet i slet Forhold, i frugtsommelig Tilstand. Han blev Slavehandler, nedsatte sig i Demerara, og døde for et Aarstid, siden, efterladende sig den uhyre Formue af 20 Millioner Bco. (?). Den engelske Regjering, som administrerede hans Formue, anstillede Efterforstninger om hans Arvinger, og det oplystes, at hans Kone, kort efter hans Afreise, var nedkommen med et Drengebarn, der nu, som Arbeidsmand, var ansat ved Handelshuset Bauers Pakhuus i Altona. Han har allerede godtgjort sin Arve berettigelse, og i disse Dage vil han komme i Besiddelse af Slavehandlerens uhyre Formue."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Natten imellem den 24de og 25de f. M. rasede i henved 3 Timer et usædvanligt stærkt Tordenveir i Egnen af Sore. Paa tvende Steder havde Lynilden slaaet ned i Bygninger, dog uden at antænde og uden at anrette synderlig Skade; det ene Sted var i Slaglille Præstegaard, hvor Lynstraalen gjennem en Skorsteen banede sig Vei til nogle afsides liggende Værelser og her kun efterlod ødelæggende Spor paa Lofter, Vægge og Meubler; og det andet Sted var i Annexets Fattighuus i Fuldby, hvor Lynstraalen fra Gavlen trængte ind i en Stue og anrettede Ødelæggelse paa forskjellige der værende Ting, uden i mindste Maade at beskadige et aldrende Fattiglem, som sengeliggende opholdt sig der.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Da det nu kan ansees hævet over al Tvivl, at den Stænderdeputerede for de mindre Landeiendomsbesiddere i Lollands Fuglse- og Musse-Herreder, Etatsraad Bang, vil som Bankdirecteur dennegang blive forhindret fra at give Møde i Roeskilde, og Suppleanten, Kammerraad Friderichsen, har anmeldt, heller ikke at kunne møde, saa vil efter al Sandsynlighed et nyt Valg blive foretaget til den forestaaende Forsamling. Det glæder os derfor at kunne berette, at flere indflydelsesrige Mænd i Districtet have besluttet at fremstille som Valgcandidat Capitain (af Studentercorpset) og theologisk Candidat Niels Frederik Jespersen, Eier af Arvefæstegaarden Grønneberggaard pr. Roeskilde, en Mand, der, i forskjellige Forhold og Stillinger, har gjort sig hæderlig bekjendt langt udenfor den Kreds, hvori han lever og virker. Han har stedse viist sig som en bestemt, uafhængig og frisindet Mand, og fornemmelig som en ivrig Bondeven, uagtet han har modtaget og bevaret videnskabelig Dannelse, er han dog med Liv og Sjæl Bonde i dette Ords bedste Betydning; han er nøie indviet i Landboforholdene, kjender af egen Erfaring de Tryk, som hvile paa Agerdyrkningen og den agerdyrkende Stand, og er besjælet af Jver for at bidrage Sit til at hæve dem. Da det saavel af Tidens Tegn i Almindelighed som navnlig af Forhandlingerne i Viborg er aabenbart, at den forestaaende roeskildske Stænderforsamling vil blive af overordentlig Vigtighed for Danmarks Udvikling, og faae Spørgsmaal at løse, som gribe dybt ind i alle vore Samfundsforhold, ville vælgerne let erkjende, hvor vigtigt det er at faae en Repræsentant, der vil og kan udtale den Stemning, som er den herskende hos dem, deres Savn og deres Ønsker; og det tør med Vished forudsiges, at de ville finde disse Egenskaber hos Capitain Jespersen, og at han navnlig i Bondesagen, og den liberale Sag i det Hele, vil slutte sig til Stiftets tvende hæderlige Bondedeputerede: Kammerraad Drewsen og Procurator Balthazar Christensen. (Loll. Falst. A.)"Det er et almindeligt Ønske i hele Landet – hedder det i Lollands-Falst. Stiftsed. – at den kundskabsrige og fædrelandssindede Mand Hr. Kammerherre Grev af Knuth til Grevskabet Knuthenborg, der nu har opnaaet den for at være valgbar fornødne Alder, bliver valgt til den forestaaende Stænderforsamling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Om Grev Rabens Uheld paa et norsk Dampskib (see Avisen No 161) læses følgende Beretning fra Laurvig af 20de August: "En sørgelig Begivenhed tildrog sig i Løverdags ombord paa Dampskibet "Christiania", omtrent 1/2 Miil udenfor Frederiksværn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Een af Passagererne, Grev Raben fra Danmark, faldt, under Skibets Slingring, over Karmen, der omslutter Aabningen over Maskinrummet, ned imellem Maskineriet, der formedelst svær Sø var i sagte Gang, hvilket bevirkede at Manden kom derfra med Livet. Han bragtes ind til Staværn, hvor han forpleies paa det Bedste."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
For kort siden læstes i fyenske Aviser en Beretning om Høsten i Fyen, hvori det heed: "at Landmanden i Almindelighed erklærer dette Aar for et af de uheldigste som vi i flere Aar have oplevet, og som hos Mange fordrer en stærk Ryg til at bære." Nu senere (31te August)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
hedder det fra Odense: "at man i de tre sidste Dage havde der i Egnen havt et skjønt Høstveir, saa at Høsten torde, hvis dette vil holde sig i længere Tid, blive bedre end det foregaaende yderst ugunstige Veirligt lod befrygte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Paa Lolland havde man Løverdagen den 24de August et frygteligt Tordenveir, under hvilket Lynilden, slog ned paa flere Steder i Mariboe, bl. A. hos Kbm. Henrichsen, hvor Lynstraalen var gaaet igjennem Taget og havde paa flere Steder trængt igjennem Brandmuren, flakt Husets Hjørnestolpe osv. Hos M. Nissen havde den spaltet en Bjelke, knust et Speil paa Væggen, kastet en herved staaende, med Linned bepakket tung Kiste omtrent 3 Qvarteer ud paa Gulvet, samt spaltet en Stolpe &c. En Straahat, som hang paa Væggen, fremviser Spor af at være berørt af Lynstraalen, en Dør blev sprængt op- og splintret, Muur- og Kalkstykker kastet omkring i Værelset; men lykkeligviis tændte Straalen ikke, saa at Huusbeboerne og Byens samtlige Jndvaanere slap med Skrækken. Paa Landet antændtes derimod en Bondegaard, som aldeles afbrændte. Thermometret havde f. D. viist paa 18 Sr. Dagen efter faldt der Hagl og Snee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Altona Mercur fortæller, at der i Slesvig har været et Gilde i Museum, hvori et talrigt Selskab af Stænderdeputerede og Stadens Honoratiores deeltoge. Stemningen var oprømt og gemytlig", som - siger Mercuren – "stak mærkelig af imod den fortrydelige og oprørte, der herskede under den forrige Stænderdiæt. Den Skaal, der fik størst bifald, var Hertugen af Augustenborgs for "Landrettighederne i tidsmæssig Fornyelse og under Bevarelse af Hertugdommets Selvstændighed og Uafhængighed. Ogsaa udbragtes en Skaal for den "tydsk fødte og tydsk sindede Fyrste af Augustenborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
"J Fredags Aftes – hedder det fra Haderslev – forefaldt en ny Bataille i Borgerforeningens Salon i Anledning af de af Slesvigholstenerne her over Orchestret paany ophængte fremmede Faner. Lieder talen gav en offentlig Concert til Fordeel for Asylet. Publikum bestod meest af Damer og et mindre Antal Herrer, næsten alle af det tydske Parti. Dette uagtet blev der ved Begyndelsen af det første Sangnummer stampet i Gulvet, ledsaget af Piben og Raabet: "Bort med de oprørske Faner!" Der opstod nu en forunderlig Hurlumhei; Sangen ophørte, hele Liedertaflen styrtede ned fra Orchestret, stimlede, i Forening med det slesvigholsteenske Herre=Publikum, omkring en af de forvovne Raabere, herværende Maler C. P. Møller, og skreg: "heraus, heraus!" J denne Situation forblev han et Qvarteers Tid, beskyttet af et Par tilstedeværende Borgere, indtil Politiet, som Liedertafel=Directionen lod reqvirere, kom og førte Møller ud af Salen, hvorefter Sang-Concerten, der, som sædvanligt, i kunstnerisk Henseende ikke skal have været overordentlig, fortsattes. Det tydske Parties Jubel siges at være stor, idet man i det Skete øiner en Opreisning af det Nederlag, man leed under Borgerballet den 15de August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Nu har da ogsaa Censoren i Ribe, Overauditeur Borgermester Høyer, fratraadt Dommersædet i den mod Udgiverinden af Ribe Stiftsavis, Enkemad. Hyp hoff, anlagte Pressesag, og er i hans Sted Cancelliraad Herredsfoged Münster beskikket til Sættedommer. Vor Stænderdeputeret, Hr. Kjøbmand H. J. Müller – hedder det i Ribe Avis af 30te August er pludselig kommen tilbage fra Viborg. Grunden til denne hans uventede Hjemkomst har han meddeelt os, men da det er forbudet at offentliggjøre Noget om Stænderforsamlingerne, udenfor det Stændertidenden indeholder, saa see vi os ikke istand til at meddele noget videre om denne høist mærkelige Begivenhed; dog kan det neppe være os formeent at meddele, at Hr. Müller anseer sig forurettet i Forsamlingen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Fra Sindberg, Greis, Vindelev, Hveisel, Kollerup, Hornstrup og Østersnede Sogne i Veile Amt er indsendt en med 300 Underskrifter forsynet Adresse til dHrr. Stænderdeputerede Lydersen og Kirk samt Andre, som djærvet have talt Bondens Sag i Viborg, Stændersal.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Den høitærede Stænderforsamling for Nørre-Jylland, har, i en Adresse til Hs. Maj. Kongen, med aaben Frimodighed udtalt den Stemning der hersker, de Anskuelser der have dannet sig om forskjellige Regjerings=Foranstaltninger, og de Ønsker og fremadskridende Forandringer i det Bestaaende, der røre sig i Folket. – Skjøndt de ærede Deputerede der have talt og stemt for denne Adresse, vistnok ikke behøve nogen positiv Tilkjendegivelse om at det De saaledes have frembragt for Thronen, ikke alene er Deres egen individuelle Mening, men tillige et troe Afpræg af den Stemning der er den fremherskende blandt den oplyste og selvtænkende Deel af Folket; og skjøndt vi meget vel vide at Folkets Repræsentanter ville søge og finde Deres bedste Løn og kraftigste Støtte i egen Bevidsthed om at have handlet efter moden Overbeviisning, saa have vi dog følt os kaldede til at give de høitærede Deputerede et Vidnesbyrd om, at man her fuldkomment deeler Deres Anskuelser med Hensyn til det der er udtalt i Adressesagen, saavelsom til at nedbede Himlens Velsignelse over Deres Virksomhed, saa at det ved dens Bistand maa lykkes Dem at fuldføre Deres vigtige Gierning til Held og Hæder for vort elskede Fødeland, og til sand Tilfredsstillelse for Dem selv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Den 27de August om Morgenen trak en voldsom Hagelbygge fra N. V. hen over Østerhornum Sogn. Vel foer den, med en stærk Hvirvelvind, forbi i mindre en 5 Minuter, men de svære Jisstykker, af hvilke nogle holdt over en Tomme i Bredden, laae usmeltede til langt hen paa Dagen, og endnu ligger det afslagne Korn som en tyk Sæd spredt over Markerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Det Müller-Orlammundtske Skuespillerselskab begynder idag (Onsdag) sine Forestillinger i Aalborg. (Det kan ventes hertil Aarhuus midt i October.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Blandt sine Medlemmer tæller nu ogsaa Selskabet den bekjendte talentfulde Skuespiller Pallesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-09-04
Det Bidrag, som hidtil ialt er indkommet til de i Oxby Sogn paa Jyllands Vestkyst sidste Efteraar Forulykkedes Efterladte er meget betydeligt, og udgjør ialt 5,218 P. Deraf ere c. 10 Personer blevne understøttede, deels med Korn, deels med rede Penge med et Beløb af 1,880 88, c. 33 s ere medgaaede til Omkostninger, 55 8 beroe hos Districtets Herredsfoged og 3,250 8 ere afvigte 1ste Mai indbetalte til foreløbig Forretning i Statsgjældskassen til Hjælp og Opdragelse for de Forulykkedes 50 Børn.