JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Sorter Liqueurer, 1 Dito Ungersk Pot Aske. 1 Balle Senes=Blade; Vahrene kan tages 8 Dage forinden Auctionen i behagelig Øyesyn, i Compagniets Pakhuse paa dets Plads. Kiøbenhavn, den 1ste Junii 1764. De respective Interessentere udi den bestandige Enke=Cassa, vilde behage at betale inden 11te Junii den forfaldene Termin til Pensionisterne og Contoiret, til Cassens Bogholder Zacharias Zedeler boende i Vimmelskaftet; til Efterretning mældes, at Cassens Fonder til Dato 14871 Rdlr. 28 Sk., hvoraf paa Rente staaer 14600 Rdlr. Et Huus i Larsleistræde er under Haanden til Kiøbs, som en forsikret for 1200 Rdlr. Nærmere Efterretning erfares her i Bogtrykkeriet. Thee=Bohe 3 Mk. 8 Sk. Pd., Congo Thee 6 Mk. Pd., Grøn Thee 5 Mk. 8 Sk. Pd., Zion Zioun, Thee 8 Mk. Pd., Coffee=Bønner 2 Mk. a 2 Mk. 4 Sk. Pd., Cacau=Bønner 30 Sk. Pd., hvidt Puder=Sukker 10 Sk. Pd., Sago=Gryn 2 Mk. 6 Sk. Pd., Risen Gryn 5 Mk. 8 Sk. Lpd., Citroner 20 Sk. Dosinet, gammel Rom 28 Sk. Potten, Jndigo 10 Mk. Pd., er til Kiøbs i Porcelainsboe, den paa Hjørnet af Hummergaden hos Fischer. Hos Peder Jensen Nør i Frederichsberggaden, lige over for Bageren, er Stalderom til 6 a 9 Heste med Foer=Lofter og Vogn=Remisse strax at faae til Leye, og om forlanges kan og faaes Værelse dertil, ved Michaeli Flytte=Tid. En Jagt Vogn, som er lidet brugt og god forsvarlig Stand, med Berlinske Bommer og Hytter paa Hiulene, staaende paa lange Remmer, som og kan indrettes til en Chaise, findes til Kiøb hos Sadelmager Sr. Jonas Ahrentsen, boendes i Landemærket lige over for runde Kirke.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Fra Dresden er hidankommen en Madame og en Jomfrue, som forfærdige allehaande Galanterie efter nyeste Dessins, med hvilke de altid ere forsynede, saasom Garniturer, Tavirs Klæder at ganere; de forfærdige og ganske nye Dessins af Stok= og Uhr=Baan og tage unge Jomfruer under Jnformation. De boe i Borgergad. i M. Ole Madsens Huus, tet op ved den saakaldede grønne JægtJ. C. Richelin.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Et Qvinde Menneske navnlig Birthe Peders Datter, som for medelst Barnefødsel i Dølgsmaal, var arresteret paa Bregentve- og ved Grævskabets Birke Ret dømt til at henrettes efter Loven, har Natten imellem den 28de og 29de Mai faaet Leylighed til at und ge ved Hielp af hendes Tilhængere, hvilke med Force, som af en Jern Stang, har opbrækket Laasen for Arrest=Dørren. Hun var ved Undvigelsen klæd i en brunstribet Hvergarns Trøye med grømbundene Ærmer, et gl. grønt Bays Skiørt, en gl. rød og hviCartuns Kyse paa Hovedet og Træskoe paa Beenene, rødladen at Ansigt, Hænder og Arme bestandig rødblaae, dog undertiden ligsom plettede, kleinmælende, maadelig af Vext, noget for i Kro pen og omtrent 22 Aar gammel. Hvem dette Qvind=Menne maatte forekomme anmodes paa det skyldigste hende at anholde: fængslig forvare, derefter at give Forvalteren paa Brentved paa Ringsted det tilkiende, som strax til hendes Afhentelsen føyer de udfordrende Anstalt, og derforuden erstatter alle anvendte Bekoninger samt udbetaler en Belønning for Umagen. Den eller de som ellers om hendes Tilholdsted kunde give fuldkommen Underretniskal ligeledes nyde en Douceur og om forlanges deres Navn vor fortiet. Bregentved, den 2den Junii 1764. Carl Adolph Frost.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Mantua, vom 2 Mai. Die zwischen der durchl. Republik Genua und den Stadt San Remo vorgefallene Streitigketten, welche nunmehr bey dem Kayserl. Reichshofrathe angebracht sind, machengigenwartig einen der wichtigsten Gegen stande von der Nenbegierde des Publiciin Jtalien aus. Es wird also nicht unangenehm seyn, følgenden aus Genua erhaltenen Bericht von diesem Handel nu lesen: Die Gemeinde von la Colta, in dem Gebiette von St. Remo, glaabte, ihr ware von dem Magistrate dieser Stadt zu nahe geschehen, und wendete sich dieserwegen im Jahre 1753 an den gennesischen Senat, welcher fo fort dem Magistrate die diessalls nothigen Befehle zusendete; allein, anstatt sich denselben zu untermersen, lief er den zur Vollstreckung dieser Befehle dahin gesendeten genuestichen Commissarium, den Hen. Doria, arretiren, und entwafnete die zu dessen Bedeckung dienende Soldaten der Republik. Hierauf sendete der Senat zu Genua, im Junio desselben Jahrs, eine Bombardiergaliotte und 3 Galeeren, welche hinlanglich mit Truppen besetzt waren, unter Commando des Generals Pinelli, nach San Remo ab. Der General erklarte sofort bey seiner An kunst mit denen indergleichen Fallen ublichen Formalitaten, das, men man den Hr. Doria, nedst seinen Leuten und denen mit ihm arretirten genuesischen Soldaten, nicht innerhalb 2 Stunden auf freyen Fut stellen würde, er sich mit Gevalt des Orts bemeistern, und alle Einwohner uber die Klinge springen lassen wolle. Diese Dro huus schien ansanglich bey keinen von den Magistrats personen, oder von der Bürgerschaft, den geringsten Eindruck zu machen, indem selbige noch stets auf die Hülse hoften, um welche sie bey der maylandischen Regierung, Ansuchung gethan hatten. Allein, diese Bitte ward ihnen abeslagen. Hr. Pinelli lies alfo wirklich den Anfang mit dem Bombardemente machen, welches aus der Stadt durch einige schlechte Feldstukke beantworteword. Hierauf landette er, und machte, nachdom er sich aller Vorrosten bemachtigt hatte, Anstaltenzu einem Sturme. Jn dem Angenblicke aber, da seme Truppen zur Voilstreskung der bef hie schreiten wallien, melderen sich 2 Abgeordnete der Stadt, welche versicherten, da diese sich villig dem Gutbefinden der Republik uberlassen würde, falls selvige nur ihren Einwohnern Versicherungen ertheilte, sie beym Leben, auch bey dem Besitz uhre, Güther und ihrer Chre zu ethalten. Weil aber weder der Hr. Doria, noch die arretirten gennesischen Soldaten, welche zurück verlanget worden, mit den Deputitten ankammen; solies det General Pinelli diese letztern arretiren, wobey er ihnen doch die Erlaubnitz ertheilte, seine Entschliessungen ihren Mitbigern schriftlich bekant zu machen, welches sig auchitharen. Die Einwohner von St. Remo, die hierdurch furchtsam gemacht waren, sen deten sodann 4 andere Abgeordnette an den Herrn Pinelle ab mit welchen der Hr. Doria, dessen Gefolge, und di mit ihm arretirte genuesische Soldaten eintrafen. Nach einem geschlossenen Waffenstillstande ergab sich die Stads anf Diserection, und der General Pinelli liet durch seine Truppen das dasige Schlot und andere Forts besetzen. London, vom 18 Mai.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Der Fönigl. schwedische ansserordentliche Envoye beunferm Hofe, der Hr. Baron von Nolken, wird nachster Tagen hier erwartet. Der mit gleichem Carakter nacStockholm von unserm Monarchen abgefendete Ritter Godrik, ist daselbst bereits den 25sten des vorigen Monats angekommen. Diese Absendung der beyderseitigen Minister geshieheet, dem Vernehmen nach, vors erste mehr zur Freundschaltzeugung beyder Høie, als in Abstcht an eine besondere Unterhandlung; es miste denne seyn, das wegen des Handels etwas zum Vortheile bey der Nationen verabredet würde.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Regensburg, pom 21 Mar.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Nachdem der Churfsæsisch Gesandte die ihm zu Frankfurt und auf det Reise behandigte Memorialien verschiedener Evangelischen Gemeinden, nach und nach dictiren zu lassen, versprochen gehaabt hat, sostes auch gesbehensind am 19ten dieses sechs Stucke per Dictaturam den Standen borgeleget worden. 1) Jst dictiret vorden ein Pro¬Memoria von der Evangelischen Gemeinde zu Pyrbaum, in weichem die Erfung gesmedet, das nicht nur alle bisherrige Beschwerden continuiren, søndern auch solche dadurch vermehret worden, das man von der Gegenseite an den neuen schom auf dem Katholischen Begrabnisplade ausgestellten Kreusdag Bildnis Christi angeheftet, und unter besagtem Krentze da Bild der Jungfrauen Maria gesetzet, auch eine solenne Krenz und Wallfahrt von Pyrbaum ans nach Allersberggehalten habe: 2) Jn dem 2ten Pro Memoria der Evangelischen, Gemeinde der gangen Grafschaft Sülzburg, wird dem Pyrbaumischen inhariret, aber dem Corporierangelico die Sorge uberlassen. 3) Giebt der Gan=Erbschaftliche Ort Mommenheim, bey Mann, dessen sion mehrmalen angezeigete triftige Beschwtrungen gegen den Hr. von Dahlberg, dem Corpori Evangelico wehmithigst zu erkennen, mit det Bitte, solche zu beherzigen, und doch einmal der Gemein de die vorrige Rube zu verschaffen, zumalenes soweit gekommen sey, dat die Evangelischen des Orts die vielen Feyertage, weiche die Katholischen begehen, und die somst von denen Evangelischen niemalen geseiert worden, mit celebriren und von aller Arbeit abstehen mutten. 4) Wiederholet unter dem 12ten Marz die Evangelische Gemeinde zu Bechtolsheim die vielen Versolgungen und harten Bedrückungen, welche sie von denen Katholischen Herren Gan=Erben bishero erlitten, undweshalb sich felbige an Ein Hochpreis Corpus Evangelicoruinschon vor 20 Jahren zu menden, nothedrungen gesehen hat. 5) Führet die Gemeinde zu Zeulitzhem weitlauftig an, pas di ser in Franken liegende Ort, erstlich unter der Herrschaft des Grasen von Wolfsthal, und sodann unter dem Grasen von Schønborn zu Wiesendheit, for Religionsbedrückungen erduidet habe. Undendlich 6) Jstans einem Udenheimisthen Memorial zu ersehen, das in diesom unter der Oberrheinischen Ritterschaftstehenden und dem Freyherrn Koth von Wanscheid, zugehørigen Orte die Bedrückungen dasiger Gemeindeeben sowenig als aller vorher gedachten, gemindert oder abgeandert worden find; vielmehr werde Katholischer, Seite getrachtet, immer mittere Eingriffe in dasige Kirchen=Pførre und Schulrechte and Einkunste zu thun. Verwihenen Dannerstag, den 17ten, ist der Königl. Daniske Holstein=Glückstadtsche Mitbevollmachtigte Comitial=Gesandte, Baron von Bachoff, von hier au seine Gücher im Altenburgischen abgegangen, woselbst er diesen Sommer hindurch verbleiben wird.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Fortsehung des Königl. preussischen General=LandSchulreglements. C. 9. Es soll daher auch zu diesem Zwecke jahrlich, an dem Michaelissonntage an jeddem Orte auf dem Land und in den Stadten eine sogenannte Schulpredigt gehalten werden, da man nach der besten Einsicht eine Materie, welche die christliche Erziehung und Erbauung der Jngende betrift, nach Anleitung des Fostevangelii, oder eines an derne dazu sich schickenden biblischen Textes aus dem After oder Neuentestamente, ermühlen, und der Gemeine faslich vortragen kan. Nach dieser gehattenen Predigt som auf geschehene Abkundigung und herzliche Ermahnung, des Predigers, zum Besten der Landschulen, undinsonderheitzum Ankause der nothigen Bücher in den Dorf. schulen for arme Schulkinder, in den Becken, oder durck den Klingebeutel, oder nach eines Orts Gewohnheit au eine andere Weise ein freywilliger Beytrag gesammelwerden; welcher denn mit den ordentlichen Qvartalcollectengeldern von den Superintendenten, Jnspectoribus, Prapositis und Erzpriestern gewissenhaft eingeschickes merden soll. Bie Einsendung selbst aber geschicht an das Consistorium einer jeden Provinz, welches da for forgen wird, das durch die Jnspectores und Prediger dergleichen freye Bücher angeschaft und mitgetheilet werden tønnen. S. 10. Da nun for den nothigen Unterricht der Kir der bestens gesorgt wird; so sollen diejenigen Eltern. Vormunder und andere, denen die Erziehung der Kindeoblieget, welche wider diese heilsame Verorduung ihre Angehsrige nicht zur Schule schicken, dennoch for jedes Kind de gesetzte Zeit uber, des gewohul. Schulgeld, med ches Vormunder in solchem Falle ihren Pflegekindernzu berechnen nicht befugt sind, den Schulmeistern entrichten, und wenn sie durch ernstliche Vermahnuug des Predigers dazu nicht zu bringen seyn, das sig die Kinder ordentlig zur Schule halten, so sollen sie dazu durch eines jeden Or tes Gerichtsobrigkeit, menn andere Mittel nicht helsen wollen, mit der Execution angestrenget werden. Wenne uberdem bey der Schulvisitation der Visitator in Erfahrung bringen sollte, dat Eltern ihre Kinder in dem vergangenen Jahre nicht fleissiguur Schulegehalten, so sollen sie dahin sehen, das deshalb 16 Groschen Strafgelder zur Schulcassa gegeben werden. Wir befehlen demach hiedurch allen Unsern Beamten und Gerichtsobrigketter, ernstlich, anfdie erste Anzeige des Schulmeisters, die El tern, Vormander, oder vel hen die Kinder zugehørenund in deren Brod fiestehen, sofort vor ufordern und zuvernehmen, warum die Kinder dom Schulgehen zurück gehalten worden, Sølte sich uun nicht finden, das dieselbe durch Krankheiten daran behindert worden, so missen ste durch gehørige wangsmittel, wie vorhin gedacht, die nothige Remedur fordersamst verschaffen. (Die Fortsetung solgt). Dredden, rom 24 Mai. Dieser Tagen ist allier der Prinz von Holstein, Kønigl. franzofiser Major, ein Sohn des hedem in KonPolnistchen und Chursachsischen Diensten gestandenen Generals, Herzogs von Holstein, welchen derselbe mit seiner Gemahlin, einer Grusin Orzelska, erzeuget, aus Frank reich angekommen, und bey Hofe mit Distinction aufgenommu worden.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
Altona, vom 29 Mai. Rach den gestern eingegangenen angsten Briesen, von Warschau, sind die Umstande der Pohlnischen, Angelegenheiten noch bestandig dergestalt verworten, das die Entwickelung derselben noch manche vorhergehende interessante Auftritte zu erfordern scheinet. Jn dessen sind auf dem Reichstage mieder verschiedene nichtige Beschlisse genommen worden. Den umstandlichen Bericht davon, und die brige mit gedachten Briesen eingegangene Pohlnische Neuigketen, mussen wir bis kunstig versparen.
Berlingske Tidende, 1764-06-04
AVERTISSEMENTS. Da Rasmus Adzlen hieselbst Todes verfahren ist und seinehiuterlassene Effecten darauf unter gebuhrende Berichtigung, von denen Schifteverwaltern des Ortes genommen worder find, man ist aber ungewis ob dessen Nachlassenschaft mehrerProclamationes verstatten werden, als an den Scheener Land gericht; Alfor und zu Følge den gewhhulichen Gebrauch, har man for nythig befunden, jo wieres hiednech geschiedet, diese Rasmus Adtzlens Debil und Creditoren in den nopenhagner Zeitungen von solchen Toderfall zu benachti hiem under aden, zu erscheinen, ins Schiftegericht binnen geseg formiger Frist. Richtigket abzulegen, mornach dann jeddermann recht formig behandelt werden sollen. Die Ausbleibendem medden solchen ihrer Nachlassikkert zujustreiden haben, den ihnen daraus enestehenden Verdrus. Scheen in Norwegen den 14 Mai 1764. Von des Hr. Justicerath M. Bention. undeigenes Wegen. Hans Krogh.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Genua, den 5te Mai. Det, at vore Tropper skulle have indtaget Erbalongaigien, stadfæstes ikke, tvertimod, Rebellerne befæstige sig der, blant andet med 4 Kanoner. Men disse have retireret sig fra Brando, 2 Mile fra Bastia, hvorpaa Oberstl. Mattra har taget Post der med et anseligt Detachement, Da han bemestrede sig Taarnet der, lod han en Officier og 12 Mand, som udgjorde Garnisonen, springe over Klingen; men Paoli har ikke lentet at følge dette haarde Exemvel med en Officier og 12 Mand Genuesere, som han fik Erbalonga til Fanger. Denne Chef exercerer sine Soldater paa Preussisk: En Bøsse, som uforvarendes har været ladet med Kugle, sendte Kuglen igiennem hans Klæder, den at skade ham, men en hans Oberst, som var nær hos ham, blev skudt død.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Paris, den 25de Mai. Man læser følgende Brev, som Pater Beauvais, Jesuit, skal have tilskrevet en af sine Paarørende: "Min kiære Fæter, jeg maa nu reyse ud af Riget. Jeg har tilbragt 3: har paa at danne Borgere; nu ophører jeg at føre de Embede. J min Alders 60 Aar nødes jeg at søge et TilMugtsted, og at fuldende i et fremmed Land det Liv, af hvilket 42 Aar have været opofret til Fædrenelandets Tie meste. Af 2de Onde, Forviisning, og en Eed, som jeg sikke troer at jeg bør aflegge, vakler jeg ikke i at vælge: Jeg Feyser, som et Slagtoffer for den Troeskab jeg skylder de hellige Forbindelser, som jeg har indgaaet, fuld af Respect for den Haand som revser, ydmyg imod den, som tillader, og anraabende kuns den som hielper.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Wien, den 19de og 23de Mai. For Eftertiden ville deres Majestæter Keiseren, og den Romerske Konge komme hid til Staden hver Tirsdag og Fredag, at blevaane Berraadslagningerne over Statens og Landenes Tarv, samt give Audiencer; thi de høie Herskaber ville i Laxemburg nyde deres Beqvemmelighed, saa at det er forbudet der at besværge dem med privat Sager, ligesom de ey heller der antage Memorialer, eller give Audience. Det Rygte om et K. K. Campement paa de Schlesiske Grændser, som skulle commanderes af Feldtøymester Friherre von Laudon, bestyrkes derved, at alle Officierer, ved de Regimenter som ligge i Mühren og Bøhmen, maa forføye sig til deres Poster, og at nogle Regimenter have erholdt Ordre at brække op. Ved den Nederøsterrigske Regiering er gjort store Forandringer, og flere forestaae: LandMarechallen har faaet Afskeed; de Landstændske Deputerede vare 6, forblive kuns 2; af øvrige Betientere afskaffes og de to tredie Deele; et saa kaldet engere Auschus er ophævet. De Afskedigede beholde en tredie Deel af deres Løn, indtil anden Befordring. Alle øvrige Collegier have lige Forandring at vente. J adskillige Dicasterier ere 40 Raadsherrer afskaffede. Proviant Bogholderiet afskaffet. End og den geistlige Stand vil blive mynstret. Regieringens roesværdige Hensigt hermed er Statens Nytte, Huusholdningens Forbedring, og Gieldens Betaling, som paa ingen anden Maade kan skee. Papiir=Betalingerne tage og mærkelig af nu, hvilket maa ansees som den første Frugt af disse se nye Jndretninger. Græven af Wurmbrand er afreist til Kiøbenhavn, som K. K. Gesandt ved det Kongel. Danske Hof.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Harlem, den 25 Mai. Den 23de har Videnskabernes Academie i en Forsamling besluttet, at det Spørsmaal, som blev opgivet 1762, men ikke tilstrækkelig besvaret, skal endnu udsættes for de Lærde, at besvare inden 1ste Jan. 1766. Spørsmaalet er: "Ar bestemme saavidt mueligt Strømmenes i Nordsøen fornemmeste Strøg, saavel langs med Kysterne, som ved indfaldende Flod og Ebbe paa visse Dage i Maaneden; fornemmelig efter Vinde, som have blæst een eller 2 Dage forhen. Saa og at at angive Strømmenes paa Kysterne meere eller mindre Kraft og Hastighed, efter Vinds og Veyers Beskaffenhed, og den sikkerste Maade til at hemme den Kraft, som man tilskriver Floder og Strømme, og at sagtne deres Hastighed." Fremdeles er opgivet, at besvares til samme Tid: "Hvilke ere de beste og letteste Midler til at forhindre Strandbreddens Aftagelse ved Harlemmer Havet: "Præmierne for hvert Spørsmaal er en Guld=Medaille med Sælskacets Vaaben; den Besvarendes Navn og Aarstallet i Randen. Spørsmaalet, opgivet 1763, at besvare inden 1765, er : "Hvorledes skal man regiere et Barns Forstand og Hierte, at af det maa blive et nyttig og lyksaligt Menneske?
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Helsingøer, den 7de Junii. Her i Sundet ere følgende Skippere ankomme; Den 3die hujus, M. Petersen af Romøe fra Trundhiem til Flensborg med Baglast. C. Jebsen af Sonderborg fra Bergen til Kiøge med Fisk. N. Jebsen. af Sønderborg fra Kiøge til Frederichshald med Malt. N. C. Hansen af Kiøbenhavn fra Bergen til Stockholm med Fisk. Den 4de Dito. J. H. Ahlman af Sonderborg fra Drammen til Kiøge og T. Andersen af Moss fra ibidem til Kiøbenhavn med Jern. J. Rønne af Bergen fra ibidem til Østersøen med Fisk. C. Krigsman af Somderborg fra Memel til Langesund med Hamp. Den 5te Dito; S. 6te Dito. G. Lundscher af Oldenborg fra Danzig til Amsterdam og Jansen af Kiøbenhavn fra ibidem til Island med Provision. Den J. Stoustand af Christiansand fra Danzig til Christiansand med Rug. T. J. Tecker af Kiøbenhavn fra ibidem til Langesund, S. Reeder af Sønderborg fra Helsingøer til Drammen og P. J. Schiør af Apenrade fra Kiøbenhavn til Moss, disse med Baglast. C. Jensen af Sognedal, S. Torstensen af Lister og L. P. Ørslund af Bertil Bergen med Rug. T. Winther af Sognedal fra Kiøge til Bergen, disse fra Kønigsberg, M. O. Meyer af Bergen fra Riga, alle gen med Byg. H. Giønge af Kiøbenhavn fra ibidem til Vestindien, med Stykgods. H. Ahlman af Sønderborg fra Kiøbenhavn til Finmarken med Meel. J. Thomsen af Kiøbenhavn og C. Kock at Sønderborg begge fra Kiøbenhavn til Jsland med Provision. J rade fra Riga til Port a Port begge med Hør. J. Soderup af Apenrade fra Riga til Ribe og C. Jversen af ApenKiøbenhavn, den 8de Junii.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Den 16de Mai er ved Husar-Regimentet den forhen i fremmed Tieneste standene Frantz Hinrich August von Sudhausen bestilt til Ritmester à la Sutte. Fra det Holsteenske gevorbene Regiment til Fod er den caracteris. Major Friderich Paul von Ellebracht bleven forsat til det Nordensield, ske gevorbene Regiment til Fods som Second=Major, hvorimod Capitain Johan Christian von Suensen af dette sidste Regiment igjen er forsat til førstbemeldte Holsteenske gevorbene Regiment til Fods. Den 23de hujus er ved Rendsborg Fæstning Plads Majoren Oberst=Lieutenant Johan Nr. colaus von Bippen efter Ansøgning udi Naade dimitteret, og udi hans Sted Capitain Vagtmester i Citadellet Friderichshavn Frantz Henrich von Hesselberg med Majors Caracter af Jnfanteriet igien til Plads=Major beskikket. Den 30te hujus er ved det Jydske gevorbene Dragon=RegimenSecond=Major Oberstlieutenant Palle Christian Trolle efter allerunderdanigste Ansøgning udi Naade dimitteret, og be raadet med Caracter som Oberst af Cavalleriet.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Under Dato Fredensborg Slot den 4de Jun. a. c. haver Hs. Kongel. Majest. allernaadigst behaget at lade udstæde en Placat, hvorved alt fremmed Kruds Jndførsel til Danmark og Norge forbydes. Saasom FrederichsVærk i Sielland, og flere Krud=Værker i Rigerne kan yde nok, og forsvarligt Krud, forbydes at indføre fremmed Krud til Danmark og Norge, under Vahrenes Confiscation og Straf efter Told-Ordonnancen, som for contrabande Vahre.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
J Gaar Morges Klokken 3 er paa Lyst=Slottet Sorgenfrie ved Døden afgangen Hendes Durchl. Frue Sophia Carolina Christiana Henrica, fød Margrævinde af Brandenburg=Culmbach a. den 31te Mart. 1707. Formælet Fyrstinde af Ostfriesland den 8de Decbr. 1723. En yngre Syster af Hendes Kongelige Majestæt den Kongelige Frue Moder. Den salige Frue Fyrstindes. Gemahl, Hans Durchl. Hr. Georg Albertus, regierende Fyrste af Ostfriesland, forlod Hende, tilligemed Verden, den 12te Jan. 1734, og fra den Tid af har Høystbemeldte Fyrstinde opholdt sig i et Kongel. Palais her i Staden, for at være nær ved dette Kongel. Danske Hof, hvor saavel det Kongel. Huses, som Undersaatternes sande Kiærlighed har ladet Hendes Durchl. vederfares vel fortient Ret i Livet, og efter Hendes Død, giør Sorgen desto heftigere.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Fra Riibe berettes, at den 3die hujus, om Morgenen, Kl. 5 og en halv Slet, er der død efter nogle Dages Svaghed, Hr. Doctor Hans Adolph Brorson, Biskop over Riiber=Stift, fød i Aaret 1694; demitteret fra Riibe Skole 1712; blev Sognepræst til Randrup Meenighed 1722. tredie Præst i Tondern 1730; Stifts-Provst i Riiber Stift, og Sognepræst til Vor Frue Kirke i Riber 1737. Biskop over bemeldte Stift 1741, og Doct. Theologie ved Jubelsesten 1760.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Videre er den 5te hujus død her i Staden Hr. Professor Jens Schelderup Sneedorph, 40 Aar gammel: Han blev 1751 den 18de Dec. Prof. Jur. Publ. & Philos. ved Sorøe Ridderlige Academie, og 1761 i Mart. Jnformator hos Hs. Kongel. Høyhed Arveprints Friderich, han er især bekiendt af Ugeskriftet den Patriotiske Tilskuer, som han i nogle Aar forfattede med ikke mindre Jndsigt og Duelighed end bifald af sine Læsere.
Berlingske Tidende, 1764-06-08
Den unge Græve, Johan Henrich, Græve af Knuth, en Søn af Hs. Excellence Hr. Stiftsbefalingsmand over Siellands Stift, Hr. Eggert Christopher von Knuth, udstod sin offentlige Exammen Juridicum her ved Universitete i Nærværelse af en høy og talrig Forsamling til samtlige Fornøyelse og Velbehag.