JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-07-08
Ved Proclama, som er læst ved Underretten og snarest muligt vil blive læst ved Overretten, ere samtlige Creditorer og Arvinger i Dødsboet efter Gaardfæster Niels Christensen Stenør og dennes afdøde Hustrue Anne Hansdatter af Lundbye paa Thorseng, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til formig, som constitueret Skifteforvalter ved Stamgodset Thorseng, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav i Boet. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Thorseng Birks og Skifteforvaltningscontoir, den 20de Juni 1835. M. J. Pasbierg.
Berlingske Tidende, 1835-07-08
Creditorerne i Dødsboet efter afgangne Tienestekarl Hermand Theodor Mortensen af Duelundgaard i Lysgaard Herred, Wiborg Amt, indkaldes herved med 12 Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer formig, som Skifteforvalter. Lysgaard og Hids Herreders Contoir, Dalsgaard, den 18de Juni 1835. H. H. Holm.
Berlingske Tidende, 1835-07-08
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardmand Jens Sørensen af Reinemark, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Giesegaard, den 18de Juni 1835. Hansen.
Berlingske Tidende, 1835-07-08
Creditorerne i Dødsboerne efter: a) Gaardmand Ole Pedersen Lock af Femee, og 2) Gaardmand Niels Rasmussen Terkeldsen af Felse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter af anmelde og beviisliggjøre deres lovlige Krav. Feise, den 23de Juni 1835. Petersen.
Berlingske Tidende, 1835-07-08
Creditorerne i Stervboerne efter afdøde forhenværende Sognepræst til Besse og Onsberg Menigheder her paa Øen, Hans Jammer, saavelsom efter ogsaa afdøde Jomfru Elise Hammer, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer paa bemeldte Boer. – Arvingerne indkaldes ligeledes med lovligt Varsel. Samsøe Birks-Contoir, den 24de Juni 1835. Bay.
Berlingske Tidende, 1835-07-08
Ved Proclama af Dags Dato, som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som formene at have nogen Fordring i Stervboet efter Aftægtsmand Søren Jensen Gundersen i Hadslund, indkaldte med 12 Ugers Varsel for, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgjøres, med Tilføiende: at Skiftesamlinger i Boet afholdes her paa Contoiret den 14de August og 9de October d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders-Contoir paa Dronningborg Mølle ved Randers, den 20de Juni 1835. Wesenberg.
Berlingske Tidende, 1835-07-08
Ved Proclama af 20de forrige Maaned, som er læst for vedkommende Underret og snarest mueligt vil blive læst for Landsoverretten i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Lars Eriksens og Hustrues Petrea Christine, født Løgstrups, Separationsboe fra Winding, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Thyrsting Wrads Herreders Contoir i Brædstrup pr. Skanderborg, den 18de Juni 1835. Wittusen. aa Grund af indtrufne Omstændigheder, bliver den, til den 13de næste Maaned, bestemte Auctionsforretning i Kiøbmand R. Aastrups Boe herved udsat til Mandagen den 20de samme Maaned om Eftermiddagen Kl. 2. Randers Skifteret, den 27de Juni 1835. A. L. Reiersen. S. Poulsen. Priser. paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt Hertugdømmene Slesvig og Holsteen saaledes som de vare i Slutningen af April Maaned 1835. ifølge de til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger: Hvede. Rug Havre. Byg pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Pag. Saasnart a Rbd. Rbd. S. og T.S. og T.S. og T.S. og T. Kiøbenhavn. ( 4 16 as 20 (aa 40 Creditorerne i Dødsboerne efter: a) Gaardmand Ole Pedersen Lock af Femee, og 2) Gaardmand Niels Rasmussen Terkeldsen af Felse, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter af anmelde og beviisliggjøre deres lovlige Krav. Feise, den 23de Juni 1835. Petersen.
Berlingske Tidende, 1835-07-08
Ved Proclama af 20de forrige Maaned, som er læst for vedkommende Underret og snarest mueligt vil blive læst for Landsoverretten i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre udi Lars Eriksens og Hustrues Petrea Christine, født Løgstrups, Separationsboe fra Winding, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for mig, som Skifteforvalter i Boet, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Thyrsting Wrads Herreders Contoir i Brædstrup pr. Skanderborg, den 18de Juni 1835. Wittusen. nerning Omstændighar bliver han til Kan 125. Fæst Maaned, bestemte Auctionsforretning i Kiøbmand R. Aastrups Boe herved udsat til Mandagen den 20de samme Maaned om Eftermiddagen Kl. 2. Randers Skifteret, den 27de Juni 1835. A. L. Reiersen. S. Paulsen. Ariser. paa Kornvarer i nogle af de vigtigste Handels- og Kiøbstæder i Kongeriget Danmark, samt Hertugdømmene Slesvig og Holsteen saaledes som de vare i Slutningen af April Maaned 1835. ifølge de til det Kongelige Rentekammer indkomne Efterretninger: Hvede. Rug Havre. Vaa pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. pr. Tønde. Pag. Danmark. 95. 6. Rbd. Rbd. S. og T.S. og T.S. og T.S. og T. Kiøbenhavn. ( 4 16 as 20 (aa 40 Helsingøer . . . . . . . . . . . . . .(aa 16 Holbek. Kallundborg. (3 80 (aa Kiøge Korsøer . . . . 3 48 Vordingborg . . 3 80 Nestved. . . . . . . 3 64 laa 2 Stege 4 Nakskov. 3 40 Nyested. 3 64 Nyekiøbing paa Falster. . . 3 64 Stubbekiøbing. 3 64 Odense. . . . . . . . . . . . . . Assens. . . . . . . . . 3 64 Nyeborg. Svendborg . . 3 80 Faaborg 3 40 Rudkiøbing. 3 75 Aalborg 4 - Aarhuus . . . . . . . . . . . . . . Horsens. 3 64 Randers. - Hobroe . . . . . . . . . . . . . . . Thisted Veile. 3 80 Kolding. 3 7 Fredericia. 4 12 Rbd. Rbd. Hertugdømmene. P. S. r. S. Flensborg . . . . . 3 80 saa 80 saa 32 Tøndern. . . 4 64 Apenrade. Eckernførde. 4 26 Glückstadt (4 26 (ad 27 Kiel. 4 25 Rendsborg. Ibeboe. (4 (aa Sønderborg. Rbd. s. Rbd. S. H. C.S. H. C.S. H. C. Sø Mona. anopestæt adspræst have Laas pril
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Aar 1835. No. 162. Torsdagen. den 9de Juli. Den til Forsendelse. med de Kongelige Brevposter. privilegerede. Berlinge politiste og Avertissements-Tidende. Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Udenlandske Efterretning er Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Paris, den 30te Junii. – umalacarrequi – ved bliver National. – var selv Skaberen af alle de Elementer, der maatte medvirke til hans Storhed. Selv har han dannet sig sin Hær, sit Parti, ja endog sin Skyggekonge, som han havde givet sig til Herre. De Principer, efter hvilke han handlede, vare af en saa eiendommelig Art, at de ikke vilde passe ind under de sædvanlige Regler, og deraf kom det, at de, der forsøgte at bedømme ham i det Fjerne, kun i et eneste Punkt stemte overeens nemlig deri, at man kunde forlade sig paa hans Planers Ufeilbarlighed. Hvorfra Zumalacarregui var kommet, hvorfra han egentlig gik ud, det vidste man ikke nøje, men endnu mindre kunde man beregne, hvor højt han kunde hæve sig. Han lagde Evner for Dagen, der syntes at gjøre ham skikket til at gjennem løbe en Bane med et, næsten usynligt Maal. Havde det været muligt, paa en venskabelig Maade at bilægge Borgerkrigen i Spanien, vilde Zumalacarregui sikkert være blevet det forsynede Spaniens første Mand. Døden, hiin velkomne Gjæst for den Hæder, der allerede har naaet sin Storheds Vendepunkt, kaster et stærkere Lys paa de Menneskers Berømmelse, som den overrasker paa deres Kæmpevandring. Phantasien fuldender den Statue, hvis Grundsteen egentlig kun er lagt, og behager sig i at udarbeide den til uhyre Forhold. J samtlige den nyere Tide strandede Revolutioner og skumle Kampe har ingen, i intet Land og af intet Parti, vidst at svinge sig saa højt i Veiret, som de baskiske Provindsers Generalissimus. Sjelden ere ingenlunde de Mennesker, der ved mange Millioners Hjelp, med store Anstrængelser, Bestikkelser, Voldsomheder og Uretfærdigheder lykkes at opretholde en bestridt og usurperet Magt. Men kun de ere sjeldne, der ved en uimodstaaelig indre Kraft indgyde alle deres Omgivelser Ærefrygt og Hengivenhed, og som kun skaffe sig Lydighed hos Mængden i Kraft af deres egen Fortjeneste og indre Værd Zumalacarreau hørte til disse, Ærefrygt indgydende Naturer. Alt føiede sig i hans Befalinger; Rang og Fødsel forsvandt ligeover for hans sande Fortjenester; han fandt kun Undergivne, ingen Medbejlere. Saaledes lykkedes det ham, selv at afnøde sine Modstandere Ærefrygt. Og dette er det sikkerste Tegn paa sand Storhed, at den ogsaa hos Fjenden finder Anerkjendelse, at Døden kan vække Sorg, endog i de Rækker, i hvilke den Levende udbredte Skræk. Hvo vil da undres over, at selv frisindige, paa triotiske Spaniere, rødmende over de constitutionelle Vaabens Skam, ved Zumalacarrequis Navn føle sig gjennemtrængte af Stolthed, fordi han, fri i sin Tænkemaade, som i sine Handlinger, atter hævede Spaniens sjunkne Hæder i Europas Øjne, Tydskland.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Hamborg, den 5te Juli. – Den svabiske Mercur skriver fra Danzig af 16de Juni, at Kejseren og Keiserinden af Rusland agtede at komme dertil den 16de Juni og at blive der to Dage. – Det samme Blad skriver fra Berlin, at Fyrsternes Congres sandsynligviis ikke vil finde Sted i Toplitz, men i Slutningen af September, efter at Maneuvrerne ere endte, i Warm bruun. – Det hedder at Jernbanen fra Nürnberg til Fürthskulde allerede aabnes den 25de August. – Committeen for Jeru banen fra Cøln til den belgiske Grændse bekjendtgjør, at den Sum af 1,800,000 Rdr. nu er undertegnet, og at Actionairernes Liste er i Følge heraf sluttet.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Nederlandene. Haag, den 2den Juli. J Følge en Ansøgning fra den engelske Regjering, skulle der paa de nederlandske Kyster anstilles Jagttagelser over Ebbe og Flod, samtidig med de paa de engelske Kyster anordnede. Hs. Majestæt Kongen har overdraget dette Hverv til Professor Moll.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Jndenlandske Efterretninger. Odense, den 5te Juli. – Et tydsk Skuespillerselskab, som ikke forhen har gjæstet os, har erholdt allerhøieste Tilladelse til at give Forestillinger i vor By, nemlig det Huber-Delfendalske, som agter at indtreffe hertil i September Maaned til Væddeløbsdagene. Selskabet spiller for Tiden i Heide, hvortil det ankom fra Jtzehoe, hvor udeelt bifald og talrigt Besøg havde lønnet dets Bestræbelser. Det roses for Udvalget af Stykker, hvoriblandt adskillige større Operaer, hvis Udførelse almindeligen havde tilfredsstillet.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Personposten fra Kjøbenhavn ankom i Løverdags hertil omtrent 1 1/2 Time sildigere end sædvanligt. Aarsagen dertil var en meget stærk Taage paa Beltet, som havde nødsaget Dampskibet til, i længere Tid at ligge for Anker.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Kjøbenhavn, den 9de Juli. Af de med Dampskibet i Gaar Middags Kl. 12 1/2 og i Morges Kl. 6 1/2 med Posten ankomne Tidender ere følgende de vig tigste Nyheder.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
No. 184, det sidste her ankomne Rummer af den preussiske Statstidende, indeholder Følgende under Berlin af 4de Juni Paa Telegraph Vejen er her indløbet den Efterretning fra Karls ruhe, at den Badenske Stænder-Forsamlings andet Kammer havde i et den 2den Juli afholdt Møde, med en Fleerhed af atten Stemmer, erklæret sig for Badens Tiltrædelse til det Tydske Toldforbund.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
General Ponsonby, Under-Statholder paa Malta, et den 21de f. M. over Neapel afreist til Turin, og Oberst Balneavis forestaaer i hans Fraværelse Embedet.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
De betydelige Udførster fra England til New-Pork, hvilke endnu stedse vedvare, ere uden Exempel. J disse Dage fragtedes et Skib, for at bringe Meel til Boston, et Tilfælde, der aldrig for har fundet Sted, undtagen nogle Aar efter de forenede Staters Colonisation. Sendelsen turde vorde indbringende, da Prisen er særdeles lav. Man taler ogsaa allerede om Korntilførsler til de forenede nordamericanske Stater, Ved Leveen hos Kongen af England den 1ste dennes tog Lord Durham Afskeed for sin forestaaende Reise til St. Petersborg. Den Kongl. Danske Gesandt, Kammerherre Blome, tog ogsaa Afskeed for en kort Tid.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
J Overhuset androg Lord Brougham den 30te f. M. paa Dags-Ordenen, nemlig den saa ofte udsatte Debatte om hans Opdragelses-Resolutioner. Lord Melbourne gjorde ham Complimenter over den skjønne Tale, hvormed hans Andragende var skeet, men gav ham tillige høflig at forstaae, at tage det tilbage. Efter en Tale antog Lord Brougham dette meget forstaaelige Vink.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
J Underhuset skreed man frem med Municipal Billen til den 23de Clausul; Amendements til den 14de, 19de og 23de afde Herrer Wynn, Sir R. Peel og Lord Stanley bleve respective med 86 mod 53, 267 mod 201, 220 mod 176 Stemmer forkastede.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Den 1ste Juli lovede Lord Morpeth, paa et Spørgsmaal af Hr. Shaw, om nogle Dage at forelægge den irske Tiende Bill. – Lord Russell erklærede at ville foreslaae, at der og Tirsdagene og Torsdagene ogsaa blev holdt Møder til Municipal-Billens Fremme. Han androg paa en Adresse til Kongen om Udnævnelsen af en Undersøgelses-Commission angaaende Kirkernes, Kirkesædernes og Religions-Underviisningens Formerelse. i Scottland, hvilken, efter nogle Jndvendinger af Sir N. Peel, blev antaget. Med Municipal-Billen kom man til den 36te Clausul. Den 3die demes om Aftenen skulde 19 Biller erholde den Kongelige Sanction.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Lord Stanlev og Sir J. Graham sidde siden den 1ste dennes paa de forreste Oppositionsbænke, i Stedet for som hidtil paa de ministerielle.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Den 2den dennes afgik Royal Tar med den første spansk-brittiske Bataillon til Plymouth og St. Sebastian, for enten at lande paa sidstnævnte Sted eller i Santander.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
En Expres, der havde forladt Madrid den 23de Juni, var ankommen til London den 3die dennes. Den melder, at Ministeren havde indgaaet et finantsielt Arrangement, for at befrie de fremmede Pladse for en Deel af det uhyre Beløb paa svævende Gjeldsbeviser, og man meente, at der med det første vilde udkomme en Forordning, at spanske Bons skulde tages i lige Betaling for Kirke- og Nationalgodser. Videre meldes, at foruden de fra Dampskibet i Bilbao landede Søsoldater og Kanoner havde Lord Hav ogsaa sendt Staden 60 Mand fra Castor med otte Kanoner til Hjelp. – Man melder, at en Haandfuld Englændere (25 Søsel, dater med Officerer), som den i spansk Tjeneste staaende Englænder, Commodore Henry landsatte, havde gjort de Beleirede i Bilbao de væsentligste Tjenester, og at det havde været en Congrevsk Raket af dem, som havde dødelig saaret Zumalacar regni. Men der er ogsaa at beklage, at Englænderen, Capitain Fitspatrick, var blevet dræbt af et Flinteskud af Carlisterne; ligesom ogsaa flere af de under ham tjenende Tappre. Elipse bringer Efterretninger fra Veraeruz af 9de Maj. fra Havana af 26de og 100,000 Pd. Sta. Ana var i Spidsen for 5000 Mand i Begreb med at forfølge Jnsurgenterne i Zacatecas, og Congressen raadslog endnu.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Maleren Baron Gros er den 29de forrige Maaned blevet begravet med stor Pragt. J et til Gazette de France stilet Brev modsiger en af hans Venner de udbredte Rygter om Selvmord. Liget er ikke fundet i Seinen, men i en liden Sump som neppe havde tre Fod Vand, saa at det er særdeles usandsynligt, at han havde villet drukne sig deri. Det er rimeligt, at han paa en Spadseregang er blevet truffet af Slag, hvortil han havde Tilbøielighed. Han har heller ikke, som man sagde, gjort sit Testamente Dagen iforveien, men allerede for flere Maaneder siden nedlagt det i den nævnte Vens Hænder. – Den Afdødes Elever begave sig den 29de Juni til billedgalleriet i Luxembourg, som indeholder de levende Kunstneres billeder, medens de Afdødes opbevares i Louvre, og behængte deres Lærers tvende berømteste Malerier: Slaget ved Eylau og de Pestsyge i Jaffa, med Laurbærkrandse.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Fyrst Talleyrand havde ogsaa den 29de atter en Andients hos Kongen i Neuilly. – Kronprindsen er for nogle Dage siden kommet igjennen Lausanne.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Den store politiske Retssag i Paris er siden den 29de Juni næsten fortrængt af Publicums Opmærksomhed ved en Retssag af en ganske anden Beskaffenhed, hvilken man allerede i længere Tid imødesaae med Forventning, og med Debatterne over hvilken alle Pariser-Tidender af den 30te ere fyldte. Talen er om Forsøget af en skjændig Forbrydelse paa en sextenaarig Pige. Hvad der giver Sagen en saa usædvanlig Deeltagelighed er de Deelhavendes Personlighed. Pigen er en Datter af General de Morell og ved sin Moder beslægtet med Marschal Soults Familie og andre Familier af første Rang. Den Anklagede hedder de la Ronciere, er ligeledes en Generals Søn og selv Officeer, Han nægter Alt; den bekjendte Advocat Chaire dest-Ange, er hans Forsvarer. For Civil Partiet, Familien de Morell, nemlig, optræde de Herrer Odilon-Barrot og BerryerDa Frøken Morell, som det synes i Følge den forsøgte Forbrydelse, lider af Anfald af Vanvid, og kun om Natten er ganske Herre over sine Sandser, saa maatte hun forhøres i et Møde efter Midnat. Mødet var dog offentligt; Pigen talde med temmelig Fatning.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Efterstaaende Depesche fra Paris var den 25de f. M. ankommet til Bayonne: Mod Slutningen af Juni skulde tvende Dampskibe afgaae til San Sebastian, af hvilke hvert skal have en Bataillon i England hvervede Recrutter, paa 500 Mand, om Bord. Commandanten af San Sebastian har strax at treffe de nødvendige Forberedelser med Hensyn til disse Troppers Casernering og Proviantering af alle Arter. – Den spanske Vice-Consul i Bayonne er den 24de f. M. afgaaet til San Sebastian, for at aftale det Nødvendige med den spanske Commandant angaaende hiin Depesche. Don Carlos's forhen omtalte Proclamation, nemlig om de Forholdsregler, han agter at gribe mod de fremmede Soldater, der ville gaae i christinisk Tjeneste, som i lang Tid ansaaes for falsk, synes dog at være fuldkommen ægte. Den meddeles nu fuldstændig af "Journal des Debats.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Breve fra de forenede nordamericanske Stater, af 8de Juni, stemme overeens i, at de Jndskrænkninger, Skadesløsholdelses Tractaten har lidt ved Valazes Amendement, aldeles ikke have vakt nogen Betænkelighed hos Americanerne, der have faaet Underretning derom. Rew-Yorks Jndvaanere vare af den Mening, at de forlangte Explicationer kun angik Præsidenten Jackson, Forfatteren af hiint anstødelige Budskab, og at han lettelig vilde kunne enes med den franske Regjering i saa Henseende. Staten angik dette Punkt slet ikke. Jmidlertid havde man i New-York bearbeidet denne Gjenstand i mangfoldige Carricaturer, i hvilke den, ved Prasidentens snue Trudsler formeentlig mystificerede franske Regjering blev stemt medtaget.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Fra Toulon meldes af 24de f. M., at Linieskibene Triton og Restor og syv Transportskibe have gjennem Telegraphen faaet Ordre til, at holde sig seilfærdige, for paa første Vink at kunne afgaae til Algier. Dagen i Forvejen var Dampskibet Vautour gaaet under Seil derhen, som det heed, for at underrette General d'Erlon om, at Fremmed-Legionen skulde gaae over i christinisk Tjeneste.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Af de sidste Efterretninger fra Paris, af 3die d. M. bemærkes følgende telegraphiske Depesche, dateret Bayonne den 1ste Juli. Den Commanderende paa Sapho oversender følgende Melding: Bilbao forsvarede sig endnu den 29de Junii. General Labera (? Lahre, som commanderer i den fratraadte Val des's Sted, er paa Marschen mod Bilbao, hvis Skjæbne nu synes at være sikkret.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
J den franske Pairs=Rets Møde den 2den d. M., beskjæftigede man sig med den bekjendte Anklagede Lagrange, som rigtignok erklærede, ikke at ville blande sig i Debatterne, men tillige bad om, heller at dømme ham til Døden end til Fængsel.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
En den 30te Juni fra Bilbao til Paris ankommet Telegraph-Depesche melder, at Bilbao endnu holdt sig om Middagen den 27de. Disse Ord læser man den 30te i de ministerielle Blade; Dagen iforveien indeholdt de ordret det Samme, med Undtagelse af om Aftenen den 26de. Disse lakoniske Anmeldelser ere ikke egnede til at berolige Publicum over Stadens forestaaende Skjæbne. Af den lovede Undsætning ved General Valdes af Levnetsmidler og Munition fra Portugalete, paa hvilken Pladses Besætning af Espartero og Latre man havde bygget saa stort et Haab, af Alt dette er der Jntet blevet. Man undrede sig især over at disse Generaler ikke have benyttet den Mødløshed, Zumalacarrequis Død vist nok har vakt hos hans Tropper, til Dagen efter at udføre en Plan. Under disse Omstændigheder finde slette Rygter let Jndgang, og man fortalte den 30te f. M., at Portugalete atter var indtaget af Carlisterne. Messager nævner en ny præsumtiv Efterfølger af Jumalacarregni. Det er ingen anden end den ved Torrijols og hans Staldbrødres Mord berygtede General Moreno. Han skal have opholdt sig i Frankerig under Regjeringens Opsigt, men var undsluppet Politiet og var ankommet til de insurgerede Provindser, ligesom Don Carlos og saa mange Andre. Et lignende Beviis paa Politiets Uaarvaagenhed vil National vide. En fornem Spanier, skal nemlig for nogen Tid siden være reist over Paris til London, hvor han afhentede Don Carlos's Søn. Begge skulle være stegne i Land i Frankerig paa forskjellige Punkter, og nu efter al Sandsynlighed være ankomne til Spanien. J Følge de seneste Efterretninger over Paris fra Madrid, af 23de forrige Maaned, vare af Carlisterne for Bilbao blevet dræbte Lugue og Torres, og Villareal og Alzaasaarede, men Dronningens Tropper have ogsaa lidt meget.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Efter en Bordeaurer-Tidende ventede man at Bilbao vilde vorde undsat den 30te Junii.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
J en Efterskrivt melder et Pariser-Brev endnu, at man forsikkrede just i det Øjeblik, den 3die, at en Telegraph-Depesche havde anmeldt Regjeringen, at General Latre havde under Bil hans Mure vundet en fuldstændig Sejr, undsat Staden, og at fire Carlist-Chefer vare blevne dræbte. Restor, Duquesne og "Toulon afseilede den 30te Juni fra Toulon til Algier; ligeledes Castor.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
"Journal des Debats" siger: Ruslands Bevægelser, hvorom de engelske Aviser gjøre saa stort Væsen, ere ikke Andet end de sædvanlige Ovelses-Evolutioner i det sorte Hav.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Reisende. Til Kiøbenhavn. Hidkomne den 6te Juli, Kiøbmændene Holm, Koppel, Lorenz og Habener; Particulier Chapman, Kammerraad Qvinsel; Garver Rohde fra Helsingøer; Organist Paulsen fra Storehedinge; Birkedommer Møller fra Gyldensteen; Handlende Bjørnbek fra Landserne; Particulier Korn; Handelsbetient Beckstrøm fra Malmøe; Kiøbmand Andersen fra St. Thomas; Dr. Schønbeck fra Lund, Kiøbmand Weber; Skibscapitain Boss fra Rønne; Forvalter Rye fra Tyberggaard; Consul Smith, Kiøbmændene Frandsen og Galle fra Holbek, Fuldmægtig Qvistgaard; Garmer Hagen fra Restved, Krigsassessor Paulsen fra Møen; Skolelærer Petersen fra Haderslev; Capitain Strikker fra Løvenborg; Provisor Lacoridan fra Rudkjøbing; Kniplingshandler Hansen fra Møgeltøndern, Kiøbmand Christensen fra Skagen; Marschandiser Johansen fra Rødbye; Greve v. Scheel fra Ryegaard.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
AVERTISSEMENT.
Berlingske Tidende, 1835-07-09
Efterlysning. Hæstningslaven Lars Christian Madsen Bødtofte er idag undvegen fra offentligt Arbeide ved Citadellet Frederikshavn. Han er 30 Aar gammel, fød i Tranekiær Sogn paa Langeland, og indkom i Slaveriet i Aaret 1829. Hans Signalement er, middel Vært, proportioneret Legemsbygning, blaae Dine, lysbrune Haar, Hvo som enholder denne Slave, erholder de reglementerede Opbringerpenge. Kiøbenhavns Stokhuus, den 8de Juli 1835. Agerholm. Arbeidsmand Rasmus Nielsen, med tiltaget Navn Slud, indkaldes herved med 6 Ugers Varsel til at melde sig hos os, for at erklære om han paa nye vil leve i ægteskabelig Forbindelse med hans i Henseende til Bord og Seng separerede Hustrue Trine Hedevig Nielsen. Kiøbenhavns Raadstue, den 6te Juli 1835. Fattigvæsenet angaaende.