JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Hos Møller Mads Nielsen i Hyllested er Natten mellem den 20de og 21de i d. M. skeet Jndbrud og bortstiaalet følgende Sager: En sort Silkekjole, en dito Fruentimmer Hvergarns rødstribet, en dito grønstribet, den første Hvergarns med røde den anden med grønne Baand, et Sølv Fingerbølle, et Fruentimmer Liv Guldtræssebaand, endeel Smaating saasom Silkebaand, Kniplinger &c., omtrent 9 Rbdlr. Sedler og nogle Sølvpenge, en Mandsfrakke af graat Klæde, et Par sorte Manchesters Beenklæder, en C. Klarinet med en Knup til Tommelsingeren, 7 Pd. Hørgarn, og 2 Pd. Uldgarn, et halvt Lpd. reenheglet Hør, nogle smaae runde Sølvknapper. Til førstkommende 1ste November kan en Dreng blive antaget i Lære paa en Veirmølle.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Hvo som maatte attraae en saadan Plads, henvender sig til Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Et ungt Menneske, som kan skrive og regne og har Lyst at lære Handelen, kan strax blive antaget i en af Siellands Kiøbstæder. Nærmere Anviisning giver Slagelse Avis Expedition.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-23
Hvedemeel af bedste Sort bekommes hos H. A. Schov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Den Vest-Siællandske Avis, eller: BRARISTISSEUgeblad. Slagelse. den for landske Historie. uden- og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus, 11 Aarg. Mandagen d. 26. September 1825. No. 78.) 11te Aar. Mandagen d. 26. September 1825. No. 78.)Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Paraguar. Hr. Grandsire, som har været i Paraguay, meddeler følgende Efterretning om denne gaadefurde Stat: For omtrent 12 Aar siden erklærede Paraguar sig for uafhængig og forvandlede sig til en Republik under Bestyrelsen af en Regiering, som bestod af flere Medlemmer. Men for 9 Aar siden blev den executive Magt overdraget Doctor Francia paa Livstid, som nu er over 60 Aar gammel, og forestaaer sin Post med megen Talent og en høi Grad af Menneskekiærlighed. Han følger Jesuiternes gamle System, som han i mange Deele har bragt til en større Fuldkommenhed. Hans Rige er efter deres Exempel afsondret fra al Forbindelse med andre Stater (en Tilstand, hvori dog Jndvaanerne ikke kunne længe finde sig. Han bærer megen Omsorg for at Jndvaanerne ikke forblive uvidende eller overgive sig til Uvirksomhed. For at sætte Landet i Sikkerhed mod de Revolutioner, som have rystet Buenos Ayros, Santa F. og Corrientes, har han befalet, at enhver Jndvaaner i disse Lande, som vover sig ind over Grændserne i Paraguag skat henrettes og enhver anden Udlænding arresteres (hvilket Alt ikke er saameget menneskekiærligt). Dog har han fra Tid til anden givet Licenzer til disse 3 Staters Borgere, forat denne Afsøndring ikke skal have en skadelig Virkning paa hans eget Lands Handel. Siden Artigas Foretagende har han nærmet sig til Brasilien, og allene dette Riges Undersaatter maae handle med Paraguai; dog kun paa to Punkter, i Sønden i Jtapaa ved Paranafloden, og i Norden ligeoverfor Nye Combra ved Floden Paraguay.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
J Juli 1824 afreiste Hr. Grandsire fra Montevidro og ankom den 18de August til Jtapua, der maatte han blive til den 14de September; han boede hos Commandanten, som behandlede ham paa det bedste. Han indlod sig derfra i Correspondence med Dictatoren, som opholder sig i Hovedstaden Assomption, og denne tilskrev ham flere Gange, at den Stilling, som Europa og især Frankerige antager imod det sydlige Amerika, ikke kunde tillade ham, at give en Udlænding Lov til at reise igiennem Paraguay. Jeg agter, siger Hr. Grandsire, Dictatorens Grunde, og troer ikke at burde besvære mig derover, uagtet jeg derved blev nødt til ved min Opdagelsesreise at giøre en Omvei af 400 Mile. Da jeg opholdt mig i Jtapuabeløb Antallet af de Udlændinger, som vare anholdte i Paraguay, sig til 69 Personer; de bestode af Creoler, Portugisere, Spanier, Schweitsere, Franske, Englændere, Tydskere og Jtalienere: hvoriblandt flere Mænd, som paa en hæderfuld Maade have udmærket sig i Konsterne og Videnskaberne (et afskyeligt Despotie). Fremfor alle andre maae jeg her nævne den lærde Botaniker og Alexander Humboldts berømte Reisefælle Hr. Bonpland, som er forviist til Santa Maria de Fe 12 1/2 Miil fra Jtapua. Uagtet jeg var saa nærved ham, saa turde jeg dog ikke correspondere med ham, formedelst Dictatorens strenge Forbud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Hr. Bonpland har anlagt fortræffelige zoologiske bottaniske og mineralogiske Samlinger i Paraguay, oprettet Sukker og Honning Distillationer, og ernærer sig som Læge og Chemiker; han har 20 Jndianere til sin Opvartning og hans udvortes Omstændigheder ere meget gode. Til hans Ulykke har han aldrig kunne faae Dictatoren i Tale; dog har jeg ladet ham vide, at Keiseren og Keiserinden af Brasilien, ligesom ogsaa det Franske Jnstitut tage den inderligste Andeel i hans Skjebne. Efterat jeg var kommen tilbage til San Borja takkede jeg Dictatoren den 22de September skriftlig for den gode Modtagelse jeg havde erholdet i Fla pua, og bad ham om Hr. Bonplands Løsladelse. J Assomption opholde sig Dhrr. Deschamps og Renger, hvoraf den første ligeledes udøver Lægekonsten; ogsaa har en lærd Engelsk Botaniker opholdt sig 7 Aar i Paraguay, og ligeledes tilbage holdet der med Tvang. At det ikke er gaaet mig ligesaadan i Paraguay skylder jeg allene Anbefalinger fra Huset Stuart og Comp. i Buenos=Ayres og fra General-Capitainen i Montevidco Baron de Laguna. Alle tilbageholdte Udlændinger leve af deres Jndustrie og beboe forskiellige Distrikter, hvorfra de kun maae fjerne sig nogle faae Mile. Artigas bliver behandlet paa samme Maade; han boer 15 Mile ovenfor Assomption og erholder 40 Alle Piastre maanedlig til sin Underholdning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Jndvaanerne i Paraguay kunne læse, skrive og regne; overalt ere offentlige Skoler oprettede, som Børnene ikke maae forlade førend Magistraten, Ca bilde, holder dem for at være tilbørligt underrettede. Municipal-Forvaltningen er Grundvolden for Administrationen i Paraguay, og hvert Aar blive alle Cabildos i Republiken fornyede uden at Regieringen har middelbar eller umiddelbar Jndflydelse paa deres Valg. Dengang, da jeg opholdt mig i Jtapua, vare de 3 Medlemmer af Byens Cabildo Jndianere. Overalt seer man Beviser paa Regieringens Omsorg, som savnes i Brasilien; overalt ere Broerne vel vedligeholdte; man reiser yderst sikker og faaer aldrig Øie paa en Tigger."J Assomption gives Lyceer, hvilke ere ligesaadan indrettede som de Napoleon stiftede; Opdragelsen er aldeles militairisk, ogsaa er der oprettet en Stiftelse for fattige Piger; ligesom for Medlemmerne af Æreslegionens Døttre. Jndvaanerne synes i det Hele at være lykkelige og vel tilfredse med deres Regiering, som i flere Aar har forskaffet den udvortes Fred og indvortes Rolighed. Da min Reise er endnu ikke tilendebragt, saa haaber jeg endnu bestandig at see Hr. Bonpland befriet og at bringe ham tilbage til Europa med sine umaadelige videnskabelige Skatte. (Om Jndvaanerne virkeligen ere lykkelige formaaer Hr. Grandsire ikke at bedømme, som allene og under Opsigt har opholdet sig i en Grændsestad. Tilstanden er høist unaturlig aldeles stridende mod det menneskelig Hiertes medfødte Hang til Friehed og mod Albestyrerens Love for det Menneskelige Livs Forhold, som saaledes har indrettet Jorde og Menneskelivet, at Jordens forskiellige Nationer skulle nødes til at leve i Forbindelse med hinanden. Og aldeles afskyeligt er det, at Doct. Francia tilbageholder de Udlændinger, som komme ind i Landet; da han kunde jo lade dem transportere ud over Grændserne; dette Tyrranie er næsten uhørt. En saadan Statsbestyrelse kan umuelig længe vare, og interressant vil det blive at erfare hvorledes det vil gaae med Paraguai, naar det Sydamerikanske Statsforbund sættes i Virksomhed. Sandsynligen har det været Doct. Francias hemmelige Hensigt at conservere Paraguay for Spanien.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Nyeste Post-Efterretninger. Den 12te September om Formiddagen Kl. 11, blev Sessionen af begge de Baieriske Rigs stænders Kammere sluttet, og følgende Afsked for Rigets Stænders Forsamling oplæst af Ministerialraaden Doct. Wirschinger: Maximilian Joseph af Guds Naade Konge til Baieren. Vor Hilsen til Eder, J Rigets elskede og troe Stænder. Vi have ladet os forelægge en udførlig Beretning ved den nu indtrufne Slutning af vore Stænders Forsamling, over de Beslutninger, som begge Kammere have ladet os overlevere, og meddeler derpaa efter at have hørt vort Ministerium og Statsraads Betænkning derover vore Kongelige Resolutioner. (Alle Kammernes Beslutninger angaaende de forelagte Lovudkast ere blevne sanctionerede hvorved disse Udkast erholde Lovkraft. De vigtigste af disse ere: 1) Vexelretten og Vexel jurisdictionen i de Deele af Kongeriget, som endnu ikke ere forsynede dermed, e) Loven og Creditvæsenet; 3) om Hiemstanden; 4) om Næringsbrugen; om Budget.) Derpaa sluttedes den Kongelige Afsked med følgende Ord: J det vi meddele Vor elskede og troe Rigets Stænder vor nærværende Afskeed foreene vi dermed den Forventning: at de constitutionsmæssige Forskrifter ville i Fremtiden blive nøie iagttagne ved Debatteringen og Voteringen og at de constitutionsmæssige Grændser blive nøiagtigen fulgte i Henseende til de Forslag og Ønsker, som blive Os foredragne. Forresten finde Vi ved Slutningen af denne lange Session med Beroeligelse og Tilfredshed, at Ligevægten i Statshuusholdningen er tilveiebragt, at Statscrediten er for Fremtiden bleven consolideret paa en varig Grundvold, at den borgerlige og criminelle Lovgivning er bleven forbedret i flere enkelte Poster, og at Udsigterne til Oplivelsen af Vort Riges indvortes Kræfter, er bleven aabnet ved forskiellige Forordninger, som samvirke til dette Formaal. Ved at paaskiønne Kamrenes udviiste virksomme Biestand og ved med Velbehag at betragte det imod Osyttrede Sindelag af en troe Hengivenhed, gientage Vi Forsikringen om Vor særdeles Kongelige Yndest og Naade, hvormed vi blive Vore elskede og troe Rigets Stænder bevaagne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Den 16de September ankom Hs. Majestæt Kongen af Preussen med sine Sønner og Prinsesse Frederikke til Brüssel, og kjørte derfra til Slottet. Lacken. Den 17de gav Prinsen af Oranien de høieste Giæster et Diner i Pavillonet i Tervueren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Den 4de afreiste de høie Herskaber til Antverpen og den 21de vil Kongen af Preussen begive sig paa Reisen til Paris. – Den 9de September ankom deres Majestæter Kongen og Dronningen af Sver til Christiania, hvor de holdt deres Jndtog Kl. 6. om Aftenen efterat de vare først aftraadt i Profesfor Platous Huus, som ligger udenfor Staden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Et Fransk Ultrablad vil vide, at den Spanske Minister Hr. Calomardo ikke er bleven afsat.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Jndtil den 1ste September vare allerede 350 Personer arresterede i Madrid. Jblandt de compromiterede Personer ere mange fornemme Geistlige, saaledes Erkebiskoppen af Toledo, Patriarken af Jndien, Erkebiskopperne af Sevilla og St. Jago, mange Biskopper og Capuciner-Generalen Pater Cirillo af Almeida; og hvad der er det mærkeligste derved er, at et Jesuiter=Kloster er blevet befundet at være Samlingspladsen for den hele Munkeconspiration. Ogsaa General-Postdirecteuren Hr. Gutieres er bleven arresteret. Politiet har i Segovia opdaget en Green af den Bessieriske Sammenrottelse og 6 Kanoniker ere blevne satte fast. Man siger, at Bessieres blev forladt af sine Soldater, dengang han i sin Tiltale til dem udelod sig med følgende Ord: J skulle herefter tiene en anden Herre; thi Ferdinand den 7de er bleven kiendt uværdig til Thronen. – Jmidlertid ere kun fra faae Steder, hvoriblandt fra Logrono, indkomne Adresser for at billige Undertrykkelsen af Bessieres Foretagende. J Catalonien er paa flere Steder udbrudt en Opstand hvorfor nogle Geistlige staae i Spidsen og Tropper ere afsendte imod dem. Grev d'Espagne er kommen tilbage til Madrid; han har ladet skyde 2 civile Personer og 2 Geistlige, foruden Bessieres og hans Officere, og har medbragt 16 andre Personer som Fanger, hvorpaa der hvilte Mistanke. – Der skal være holdet et Cabinetsraad angaaende Amerikanske Provinsers Emancipation, ogsaa skal Hr. Zeg have forelagt Kongen en nye Plan til et Laan, der skal funderes paa Ophævelsen af flere Klostere, og en Skat af 90 Millioner, som skal paalægges Cleresiets Eiendomme, men Kongen skal med faae Ord have forkastet denne Plan. – Det Engelske Blad Coureren siger at Frankerige har under de nærværende Omstændigheder i Spanien kun to Ting at giøre; enten at trække sine Tropper ud af Halvøen, og lade det komme an paa hvilket Partie der kan faae Overhaand, eller at lade sine Tropper, som allerede vare trukne ud af Halvøen, rykke paa nye ind i den for at forsvare Kong Fordinand imod det ene Parties Angreb, ligesom de tilforn have forsvaret ham imod det andets. Coureren formoder, at Sagen er bleven forhandlet, da Lord Wellington var sidste Gang i Paris, og vil vide, at den sidste Beslutning er fattet; isærdeleshed da man føler det nødvendigt at standse de Ultra Katholske Grundsætninger, som selv i Frankerige have yttret sig paa en foruroligende Maade. – Det Franske Blad Constitutionel siger, at de foruroeliggende Rygter om Jndførelsen af Avis Censuren ere forsvundne og at man skylder Hertugen af Angouleme Forkastelsen, af denne Plan. – Fra Portugal berettes fra flere Punkter, at mangehaande indvortes Giæringer finde Sted, og at oprøriske Plakater blive af og til opslagne nu af det ene og nu af det andet Partie for at sætte Folket i Bevægelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Den Øst. Jagttager har denne Gang ikke noget Ondt at fortælle og Grækerne; tvertimod hedder det fra Wien under 12te September: at man ved overordentlig Leilighed har der faaet Efterretning fra Smyrna over Bucharest, om at Tingenes Tilstand paa Morea har forandret sig noget til Grækernes Fordeel; da et Corps Arabere paa 1000 Mand, som var sendt ud for at fouragere, er blevet aldeles oprevet i Egnen ved Napoli. – Admiral Miaulis Søn var afreist fra Napoli med det bekiendte Dokument til London. - Ogsaa berettes fra Constantinopel under 20de August: at Jbrahims Operationer synes at være blevne standsede ved Commodore Hamiltons Forhold. J det mindste veed man ikke paa anden Maade at forklare sig hans lange og uvirksomme Ophold ved Tripolitza. Det skal være kommet til Erklæring angaaende Commodore Hamiltons og General Roches Forhold og man siger, at denne sidste, som endnu staaer i Fransk Krigstieneste, skal tilbagekaldes. Den af ham til Paris sendte Pakvet er ikke bleven udleveret og bekiendtgjort, og det synes af nogle Yttringer i Moniteuren, at den Franske Regiering begynder at vise sig misfornøiet med Grækerne. Jmidlertid har dog den Græske Committe i Paris indsamlet 120,000 Franker, som den har anvendt paa den Expedition, som er bleven affendtfra Marseille, og den bestræber sig for at afsende endeel Officere og Underofficere til Grækenland da de Græske Topper trænge saa høielig til at blive disciplinerede.) Endvidere fortælles fra Constantinopel, at der vedbliver at herske Uenighed imellem de Græske Anførere, og at de Engelske Agenter giøre sig forgiæves Umage for at forlige dem med hverandre. En Nordamerikansk Escadre er i Begyndelsen af August ankommen til Napoli di Romania og skal ifølge et almindeligt udbredt Rygte i Constantinopel have tilbudt Grækerne Hielp under den Betingelse: at delikke ville indlade sig i nærmere Forhold med England (udentvivk et aldeles falskt Rygte.) De Engelske Blade have endnu ikke udeladt sig om Grækernes Beslutning at underkaste sig Englands Protektorat naar Bladet Times undtages, som mener at det kunde ligesaagodt sømme sig for England at stifte Fred imellem Partierne i Tyrkiet, som for Frankerige at giøre det i Spanien. - Ved et Skib, som er ankommet fra Napoli di Romania til Zante har man i Livorno faaet Efterretning om at Jbrahim som er bleven slaget af Colokothroni er indsluttet ved Tripotamos, og at Hussein Pascha (der som bekiendt undertvang Øen Candia i forrige Aar) er bleven taget til Fange af ham.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Den Avis, som udkommer i Messolongi, nemlig den Græske Chronik, er bleven forbudt, formedelst den revolutionaire Tone, hvori den len skreven.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Om Krigen i Jndien høres intet videre end at Kongen af Siam skal staae i hemmelige Underhandlinger med Englænderne for at angribe Birmanerne og at Jndvaanerne i Rangoon skulle komme tilbage til denne Stad og tilføre Englænderne de Fornødenheder de bruge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Den i forrige Blad omtalte Orkan har raset frygtelig paa Øen Guadeloupe. Staden Basseterre er med alle de Regieringen tilhørende Bygninger, som den indeholdt, bleven saagodt som aldeles tilintetgjort, 200 Liig ere fundne under Ruinerne af Bygningerne, og den Kongelige Gouverneur Admiral Jakob frelsede sit Liv i en Kielder. – Man hører at det ikke er bleven Haitiske Skibe tilladt at besøge de Franske Colonier. Det i London oprettede Haitiske Compagnie har afsendt Commissarier til Øen og træffe Foranstaltninger til at lade Biergværkerne paa samme forarbeide. Biergfolk tilligemed Maskiner og Redskaber skulde med det første indskibes i Falmouth og afsendes dertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Det var den 17de da Sir Charles Stuart ankom til Rio Janeiro med et glimrende Følge. Dagen derpaa havde han Audience hos Keiseren. Den Engelske Paquetbaad maatte opsætte sin Afreise til Europa og man vil sandsynligen snart erholde vigtige Efterretninger derfra. Man haaber, at denne Statsmands Ankomst vil biedrage til at hæve Misforstaaelserne imellem Brasilien og Buenos Ayres, De Engelske Blade have befrygtet meget farlige Følger for Brasiliens Tilstand af de Misforstaaelser, hvori dette Rige er kommet med den Sydamerikanske Republikanske Conføderation, og har formodet at det kunde foraarsage Monarkiets Fald i Brasilien og Jndførselen af en Republikansk Regieingsform. Jmidlertid skal det Rygte være ugrundet, at Brasilianske Tropper skulle være indrykkede i Peru, derimod skal Montevideo være blokeret af Jnsurgenterne. – Man har sagt, at Frankerige har søgt at underhandle i Brasilien inden den Storbrittaniske Ambassadeurs Ankomst. Ogsaa siger man, at Hr. von Villele skal nyelig have udeladt sig med, at Frankerige vil med det første erkiende de Sydamerikanske Staters Uafhængighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
De Svenske Krigskibe, som skulle gaae til Amerika mangle blot Officere for at afseile, da ingen Officere af Marinen maae tage Tieneste ombord paa Skibene. Af den Mexikanske Krigsekretairs Bekiendtgjørelse sees, at Regieringen der har isinde at forskaffe sig en Marine og lade bygge 2 store Fregatter, 3 Corvetter og endeel mindre Krigskibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Overgivelsen af det Spanske Orlogsskib Asia til Mexikanerne, blev foraarsaget ved en Opstand af Mandskabet; de fængslede Chefen Guruceta tillige med de øvrige Officere og satte dem i Land paa Øen Guajan, og overdroge Commanden til Lieutenant Jose Martinez, som opbragte Skibet tilligemed Briggen Constante til Havnen Monterey i Mexico. Corvetten Garinton blev opbrændt, men Fregatten Aqviles paa 48 Kanoner fik Tilladelse til at fortsætte sin Reise til Manilla. At Matroserne ikke havde faaet deres Sold udbetalt gav Anledning til Opstanden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Jndenlandske Efterretninger. Placat angaaende Qvartals-Coursen for October, November og December Maaneder 1825.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Af den i Overeensstemmelse med det Kongelige aabne Brev af 6te April 1818 til Qvartals-Cour sens Bestemmelse anordnede bestandige Committee, er den Cours, hvorefter Rigsbanksedler i October, November og December Maaneder 1825 skulle modtages i alle de Sølvbetalinger, der efter allerhøist bemeldte aabne Brev, kunne afgiøres med Rigsbanksedler, bestemt til 206 1/4 imod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbdlr. Sølv i alle foranførte Tilfælde kan betales med 1 Rbdlr. 3 s. i Rigsbanksedler og Tegn. Hvilket herved kundgiøres til alle Vedkommendes Efterretning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Det Kongelige Danske Cancellie, den 20de September 1825. Kaas. Cold. Monrad. Ørsted. Lassen. Kierulff. Lange. Hansen. Moltke. (L. S.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Kiøbenhavn den 19de September. I Gaar afseilede Corvetten Diana, under Commando af Capitain C. Wulff, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, herfra til Vestindien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Den 4de d. ankom Nord fra et russisk Linieskib og en Fregat og den 5te endnu en Orlogsfregat, som gik til Ankers i Renden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Hs. Majestæt har allernaadigst behaget, under 3die dennes at benaade Thies Meinert i Borefleth i Steinburg Amt med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Under Overskrift: "Grundtvigs nyeste Fortienester af dansk Stiil og Foredrag meddeler Stats vennen en Prøve af hans Raisonnement i Septbr. Heftet af theologisk Maanedsskrift, der maaskee siges her - overgaaer alt det, han forhen har ladet flyde fra sin Pen, med Undtagelse af det smukke Sted i Kiøbenhavns Skilderie for nogle Aar siden, hvor han truede med at kaste Præstekiolen og smide Skidt paa Drengene i den bare Best." Blandt flere rasende Udfald her giøres paa Fornuften, kaldes den løgnagtig, falsk, den nye Tids Pave, der har opkastet sig til Kristi Statholder paa Jorden, en Luft-Pave, der sætter sig i Guds Sted, en dumdristig Løgner, en Kiærlighedsfornægter, som under Kiærligheds Maske stræber at forstene eller sønderknuse alle Hierter, som banke høit for det evige Liv, den lille strutryggede Dværg med heele Mennesket og heele Aandens Verden som ingen Ting i Hænderne, en Stodder-Konge i de Dødes Rige, en Nogle=Bærer i det store Tugthuus, som selv bekiender, at du, i det Mindste en Gang om Ugen, lader dig bestikke af de uærlige Slaver dine egne smukke Lidenskaber følger dem til Kroes, drikker med dem saalænge du kan see en Flue paa Væggen, hielper dem saa Fuldskab at hore og stiæle myrde og bedrage, og er, naar de da har sovet Russen ud, dog immer den ædrue, rene, selvstændige, retfærdige, ubestikkelige, ufeilbare Fornuft, eller Fanden heller!" Og dog indrømmer samme Forfatter bedrehen hiertensgierne, at man aldrig kan holde saa store Lovtaler over den rene selvstændige, frie, guddommelige, ufeilbare, Alt i Kiærlighed begribende, i Sandhed forklarende Fornuft, aldrig saa store Lovtaler, den jo fortiener dem alle; thi den Fornuft er Lyset og Sandheden, selv, Gud med Faderen af Evighed" &c. – Spørgsmaalet bliver altsaa kun, om dette ikke lige saa vel gielder og de Andres som om hans Fornuft, eller Hvo der tør driste sig til at udgive sin Prøvesteen for den rette og paastaae, den er den ene bibelske og christelige (Hemp. Av.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Ved allerhøieste Resolution af 15de denne Maaned har det behaget Hs. Majestæt Kongen allernaadigst at tillade, at de Jnterressentere i det hamborgste Laan af 1819, som opholde sig i Danmark, og som, i Medhold af den om Laanets Opsigelse udstædte Bekiendtgiørelse, ønske fremdeeles at lade deres Kapitaler blive staaende mod en nedsat Rente af PC. aarligen, kunne, forsaavidt deres Declarationer herom afgives inden den 15de December dette Aar, faae deres Obligationer forsynede med den fornødne Paategning i Statsgields-Contoiret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
J det undertegnede Direction bringer denne allerhøieste Bestemmelse til offentlig Kundskab, tilføier den tillige, at der i Statsgields-Contoiret er indrettet en Protocol, hvortil Erklæringerne om Kapitalernes Henstand ville blive at afgive, og hvorefter Obligationerne ville blive forsynede med Paategning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-09-26
Direktionen for Statsgielden og den synkende Fond, den 19de September 1825.