JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama af 10de dennes, som vil blive tinglæst ved vedkommende I Retter, ere Arvingerne efter den i Gaarden Ringsholt i Lendum Sogn under Horns Herred ved Døden afgangne Aftægteenke Mette Jensdatter, der sidst har været gift med Gaardmand Christen Sørensen af Buddet i Aasted Sogn, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til for nedentegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Ved samme Varsel ere ligeledes Credi= og Debitorerne indkaldte; de først for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav; de sidste derimod for at afgiøre deres Gield til Boet. Hvilket herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 12te August 1830. Flindt
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama, som i Dag læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i afdøde Snedkermester Peter Nicolay Harrens Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at melde og beviisliggiøre deres Krav, inden bemeldte TidForløb, for undertegnede Skiftecommission. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at legitimere deres Arveret og iagt tage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skiftecommission i Kiøbenhavn, den 16de August 1830. Hansen. Scheel. at alle de, der maatte have noget at fordre i Stervboet efter afgangne 24 Skolelærer Niels Jensens og senere afdøde Hustrue Else Chathrine Jensen, fød Falk, i Weistrup, er ved Proclama af Dags Dato, som 1 lases til Tinge, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Sunds Gudme Herreders Skifteret, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav i Boet; det bekiendtgiøres endvidere herved Sunds Gudme Herreders=Contoir, Svendborg, den 17de August 1330. Brun. Alle de, der maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Gaard Al fæster Jens Andersen af Wornes paa Thorseng, ere ved Proclameaf Dags Dato, som læses til Tinge, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Undertegnede, som constitueret Skifteforvalter ved Stamhuset Thorseng, inden bemeldte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Thorsing Birkecontoir i Svendborg, den 17de August 1830. Brun, const.
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama af Dags Dato, som læses til Tinge, ere alle de, der maatte B have noget at fordre i Stervboet efter afdøde Bødker og Huusmand Rasmus Nielsen og Hustrue Ane Margrethe Jørgensdatter, Ringe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for Sunds Gudme Herreders Skifteret inden bemeldte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre deres formeentlige Krav i Boet; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Sunds Gudme Herreders=Contoir, Svendborg, den 17de August 1830, Bruun.
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama, som vil blive læst inden Vesterlandfohrs Birketingsret og ved den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i afdøde Anders Nicolaisen Schmidte samt efterlevende Enke Kaie Schmidt i Nieblum paa Vesterlandfohr, deres fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel indkaldte, til at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for mig, som Skifteforvalter; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Vesterlandsohrs Skiftecommission, den 2den August 1830, Nielsen.
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Arvingerne efter Opholdsmand Peder Rasmussen Bredgaard i Kaste og dennes forhen afgangne Hustrue Mariane Nielsdatter ibidem, indkaldes herved, med Aar og Dags Varsel, til at melde dem for undertegnede Skifteforvalter. Det bemærkes, at Mariane Nielsdatter skal have havt en Halvbroder, Jens Nielsen Lassen, der i sin Tid som Dagleier boede i Kiøbenhavn, men for flere Aar siden er død, og har efterladt sig en Datter, hvis Navn ei vides, men som nu kan være henved 40 Aar gammel, og engang skal have været Sangerinde ved Theatret, uden at man har nogen Kundskab om hvor hun nu opholder sig. Stervboets Creditorer indkaldes med 12 Ugers Varsel. Hasle a. Herreds-Contoir i Aarhuus, den 16de August 1830. Seidelin.
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama, som er læst ved vedkommende Over= og Underret, indkaldes 29 samtlige Creditorer i Rendemester Biellerup og hans afdøde KonErikgine, født Haastrups, fælleds Boe, med 12 Ugers Varsel til formig som Skifteforvalter i Boet at anmelde og legitimere deres Fordringer. Nyborg, den 18de August 1830. Bierfreund. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i afdøde 3. - 1830. Pige Pauline Marie Nielsdatters Stervboe, indkaldes herved med tolv Ugers Varsel til i den Kongelige Lands Overrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission i Kiøbenhavn at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tar under Boets Behandling. J Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi et perpetui silentii, Alle og Enhver, som maatte have noget at fordre i Stervboet efter afdøde General=Adjutant, Capitain Tøger Abos ligeledes afdøde Frue Marie von der Spüp, til inden forbemeldte Tids Forløb, for nedentegnede Skiftere, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Ligeledes indkaldes med Aar og Dags Varsel, Afdødes Arvinger, for at legitimere deres Arveret samt iagttage deres Tarv under Boets Behandling Holbeks Skifteret, den 23de August 1830. Lynge.
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama, der er læst inden Horsens Byetingsret og vil blive læst i 2 den Kongelige Landsoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Stervboe efter den her i Byen afdøde Kiøbmand og Avlsbruger Lauritz Winther med 12 Ugers Varsel indkaldte til, for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 19de August 1830. Ræder.
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama, som er læst ved den Kongelige Lands Overret samt Hof 2 og Stadsret i Kiøbenhavn, samt ved Antvorskov Birketingsret, ere Alle og Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Malene Rasmusdatter, Enke efter forhen afgangne Selveiergaardmand Niels Larsen af Slotsbjergbye, med 12 Ugers Varsel indkaldede, til for undertegnede Skifteforvalter i Boet, at anmelde og bevise saadanne deres Fordringer; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Slagelse, den 21de August 183. Birch.
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama, som vil blive læst ved Under= og Overretten, ere alle og B enhver, som maatte formene at have noget at fordre i Stervboet efter afgangne Selveiergaardmand Peder Olsen i Ulstrup Bye, med 12 Ugers Varsel indkaldte til for mig, som Skifteforvalter, at anmelde og bevise deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Løve Herreds-Contoir i Kr. Helsinge, den 5te Juli 1830, Holm.
Berlingske Tidende, 1830-08-26
Ved Proclama, der læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne 2 Stervboet efter Hjulmand Bent Nielsen og Hustrue Dorthe Pedersdatter af Grønnegadehusene i Bloustrød Sogn indkaldte, ifølge Placaten af 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Hirschholms Amtstue, den 18de August 1830. C. H. Lytz. Alt den i Statstidende No. 111, 113 og 114 for indeværende Aar til den i 23de dennes berammede 3die Auction over Huset No. 141 Litr. B. Vimmelskaftet i Holbech, ikke bliver afholdt, bekiendtgiøres herved Holbek, den 20de August 1830. Longe.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Paris, den 17de August. Man har, som der siges, i et hemmeligt Rum i et Skriverbord fundet Papirer af stor Vigtighed, hvoraf Grev Mols, Minister for det udenlandske Departement, er i Besiddelse; deriblandt er Carl Xdes fortrolige Correspondence med Fyrst Polignat; adskillige Contrarevolutionsplaner ; en Liste paa de Mænd i høje Embedsstillinger, der vare slige Planers Fremme gunstige, ligesom ogsaa paa de lønnede politiske og periodiske Skribenter, og Opgivelsen af de Summer, som regelmæssigen betaltes til disse af Budgettet til særdeles Udgivter anviste Fonds. Ogsaa fandtes en Fortegnelse paa de til Døden bestemte Offere og alt dette blandet med mangeslags af den catholske Religions Symboler. - Man venter, at disse Papirer vorde bragte i Sikkerhed, at de Deputeredes Kammer kan bruge dem, som Beviisdocumenter ved Klagen, mod Ministrene.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
General Despinois er arresteret i St. Hermine og skulde bringes til Paris, da der kom Ordre fra General Dumoustier, at bringe ham til Larochelle, hvor han den 11te d. M. om Aftenen bragtes i Sikkerhed. Det forbittrede Folk forfulgte ham med Skriget: "Despinois døe, Chouanen døe!" Han har skriftligen beklaget sig hos General Lamarqve over hans lovstridige Fængsling, men intet Svar faaet. Da han meldte, at han vilde indgive en Klage til en kongelig Procureur, fik han det Svar, at dette stod ham frit, og at man gjerne vilde lette ham Midlerne dertil.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Erministeren Polignaes 13 aarige Søn blev underveis forladt i Albi af den Klærk, som Biskoppen af Hermopolis havde anbefalet til hans Lærer. Saasnart denne Uværdige havde erfaret Begivenhedernes Udfald i Paris, bemægtigede han sig Heste og Vogne, Penge, Bagagen, ja endog hans Elevs Linned, og lod ham, saaledes blottet for Alt, blive tilbage i et usselt Værtshuus. Det stakkels Barn nødtes til at aabenbare sig for Sognets Maire, der forsynede ham med Pas og de nødvendige Penge til Reisens Fortsættelse.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Le Temps meddeler et Brev, dateret L'ligle den 6te August, fra Hertugen af Ragusa til en Pariserinde. Han paastaaer deri, at han kun paatog sig Commandoen, fordi Carl X, som om Tirsdagen havde ladet ham hente, en halv Time før Middag. havde befalet ham, at gjenoprette Ordenen i Paris, hvor der var nogen Gjæring, og at det, efterat dette virkelig var lykket ham, den følgende Dag mod hans Villie var kommet til blodige Op sin ; om Aftenen havde han, da han mærkede, at Opstanden an og en revolutionair Characteer, opgivet alle offensive Planer og ellerede Kl. 8 om Morgenen flere Gange udbedet sig befaling til at underhandle. Om Torsdagen havde han ingen Fjendtligheder tilladt sig, opgivet sin desensive Position, for at dække Tillerierne og ikkun sjeldent besvaret de mod hans Soldater rettede Skud, ikke heller løsnet en Kanon, men derimod ved Hjelp af sen fremkaldte Maire begyndt en Underhandling, som tilintetgjorses derved, at Soldater gik over til Borgerne og i Forening med dem angrebe Louvre ; en panisk Skræk havde bemægtiget sig i Schweizerne, hvis Flugt havde Troppernes paa Carrouselpladsen, til følge, som rev ham med sig. - Han klager over sin ubegribelige Skjæbne og finder den eneste Trøst i sin - Samvittighed! "Hvor meget havde jeg endnu at sige Dem, tilføjer han - hvor mangen Skjændselsdaad kunde jeg ikke aabenbare. J Slutningen af Brevet fortæller han sin Correspondentinde, at han, naar han har bragt Kongen til Cherbourg, vil forlade Frankrige og da udgive en Beretning om Alt, hvad der i denne ulykkelige Sag angaaer ham selv.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Den ikke officielle Deel af Moniteuren for i Dag begynder med en beroligende Erklæring angaaende Algier og modsiger Efterretning om den Opstand, som skulde have fundet Sted der.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Den ministerielle Correspondance, der gaaer til den 7de August, omtaler den ei alene ikke, men indeholder endog intet Datum, der kunde give Anledning til at frygte for en saadan Begivenhed. - Efter Gazette melde Regjeringsdepescherne af 4de d. M. fra Algier, at de Syges Antal ved Armeen dengang ikke beløb sig til over 3,600, at Affairen ved Belida ingen skadelige Følger havde havt, at Ordonancerne af 25de Juli allerede vare bekjendte og havde opvakt en exalteret Stemning i Armeen; samme Blad tilføjer, at Telegraph=Depescher af den 8de d. M. vare indløbne, som Regjeringen vilde bekjendtgjøre i Morgen. - Correspondance-Efterretninger, som Le Constitutionel meddeler, og som gaae til den 2den August, bekræfte det Ovenanførte. J en Skrivelse af 1ste August fortælles imidlertid, at to Beduiner ere blevne hængte paa Porten Babasau og at tre andre have faaet Stokkeprygl. Ligeledes skjønnes af alle Beretninger, at Landexpeditionen befinder sig i en demoraliseret anarchisk Tilstand, der kan have de fordærveligste Følger. Jnsubordination, ja endog Røverie, hører til Dagens Orden.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Efterretningerne fra Departementerne vedblive at lyde beroe ligende, men alle vidne om, at en langvarig Borgerkrig i Frankrige vilde have været uundgaaelig, dersom ikke den provisoriske Regjering og Kamrene havde taget energiske Forholdsregler til at gjenoprette Orden og Rolighed i Hovedstaden. Jsær saae man med længselfuld Forventning Efterretninger fra det sydlige Frankrige imøde, thi der havde det forrige Dynastie langt flere Tilhængere end i det nordlige. I Bourdeaux opvakte Forordningerne af 25de Juli heftig Modstand; Uroelighederne vedvarede indtil Seieren den 29de Julii blev bekjendt der. Udgiveren af Memorial Bordelais lod sit Blad udgaae, uden at ansøge om Autorisation. I Øjeblikket ødelagde Politiecommissairer hans Presser, efter Præfectens befaling; næste Dag, den 30te Juli, fristede Bladet le Defenseur samme Skjæbne. Nu stormede Folket Præfectens Boelig. Han saarede en Borger, bler selv saaret, og skylder ene nogle Borgeres ædelmodige Forsvar sit Liv. Folket udholdt Kampen med Garnisonen; den 31te Juli dannede Nationalgaden sig; men nu ankom kongelige Tropper fra Libourne; omsider blev Ordenen aldeles gjenoprettet den 1ste August, da Efterretningen om Parisernes Seiervinding ankom. Nu ere ingen Uroligheder meer at frygte i det sydlige Frankrige, men Bekymringerne, at Optrin, som de for 15 Aar siden, skulde fornyes, vare ingenlunde ugrundede. Alle Provindsialbyer følge Hovedstadens Exempel. Overilede Erklæringer kunde være blevne meget farlige for de mindre Byer; derfor oppebiede de Jnstructioner fra Hovedstaden. Aldrig (siger Journal du Loiret) har en mee diplomatisk Varsomhed fundet Sted ved politiske Forandringer af saa stor Vigtighed end i de franske Smaabyer.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Det Ministerium, som Hs. M. Kong Philipp Ludvig I ha udnævnt, bestaaer for største Delen af den provisoriske Administrations Medlemmer. Grev Mols og Baron Louis havde Embeder under Ludvig VIIldes Regjering. Hertugen af Broglig er bekjendt af sine Skrifter og af sine Forbindelser i Europa. General Sebastiani og Hr. Dupont de i Eure, have, siden Bourbonernes første Restauration, stedse hørt til det liberale Partier (Marinen synes ikke ganske tilfreds med at Gen. Sebastiani er bleven Søekrigsminister, da det ikke kan formodes, at han har fornøden Bekjendtskab med dette Ministeriums Forretninger. Med gender og for Underviisningsvæsenet hersker almindelig Tilfreds Hertugen af Broglies Valg til Minister for de udenlandske Anlighed.) Det ny Ministeriums Characteer i Almindelighed forvisser, Europa om, at Frankrige ikke er tilbøieligt til at forstyrre den Fred, som sund Sands og forstandig Frihed saa hurtigen har gjenvundet, til Trods for den forrige Regjerings Bestræbelser, at hindre hiins og dennes Fremskridt.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Den forrige Dey af Algier har leiet Palladset Paterno i Neapel. Hans Harem kom i Land den 4de d. M. Paa den engelske Øe Guernsen, hvis Jndvaanere ere af fransk Herkomst, yttrede den største Enthusiasme sig for den sidste Revolution. Der, ligesom paa Jersey og Alderney, leve mange franske Deserteurer. Disse forsamlede sig i et fransk Værtshuus og en af dem, en Curasseer af den gamle Garde, opfordrede sine Landsmænd til at vende tilbage til deres gamle Faner. J Montauban hersker en fjendtlig Stemning mod Tingenes ny Orden. Den 8de d. M. vilde Beboerne i en af Forstæderne bære den hvide Fane omkring i Byen. Derhen commanderedes Tropper fra Toulouse, som det lykkedes at forhindre Sammenrottelserne Endnu bærer ingen Privatmand den trefarvede Cocarde, og først den 10de August heisedes Nationalflaget paa Præfecturet og Mairiet, hvilket endda maatte iværksættes ved Soldater. Montaukan ligner en spansk Bye; den staaer under Klærkernes Despotie, Bourienne og hans frivillige og ufrivillige Vildfarelser; ved Her er et Skrift udkommet i to tykke Bind, med Titel mænd. Blandt Medarbeiderne ere: General Belliard, Grev et Samfund af Stordignitarier, Ministre, Generaler og Stats d'Aure, Ludvig Buonaparte, Cambaceres o. s. v.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Vor Gesandt ved det britiske Hof, Hertugen af Montmorenty, at han ikke kan tage Deel i Deliberationerne, da hverken hans Laval, erklærer i en Skrivelse til Præsidenten for Pairskammeret: Pligt mod Carl X, eller hans Hengivenhed mod Ludvig VIIldes Charte, tillader ham at aflægge en ny Eed. ven af Chevreus, en af de 93 Pairs, som bleve creerede under Man forsikkrer, at den ærværdige Biskop af Bourdeaux, Gre Carl Xdes Regjering, atter skal faae denne Værdighed. Efter Forlydende er han udnævnt til H. M. Kongens Almosenier. I de sidste 14 Dage have kun tre Selvmord fundet Sted, af Spillehusenes Lukning. Mærkværdig er den offentlige Man forklarer det af den Virksomhed, hvori Alle have været, og Stemning mod disse. Allerede den 29de Juli, endnu før Louvre og Tuillerierne havde overgivet sig, vare Placater opslaaede i hele Lotterier mere!" Spillehusene i Palais Royal og Frascati Paris, som endte med de Ord: "ingen Spillehuse, ingen have fra den Tid været lukkede. Vel skal den saakaldte Salomdes Etrangers endnu bestaae, men Autoriteterne ere aarvaagne og ikke at spøge med. Man venter endnu i denne Session Lotteriernes Afskaffelse, som indførtes den 9de Vendemiaire i Aaret V.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Petersborg, den 12te August. Hs. M. Keiseren er i Gaar Aftes Kl. 11 reist herfra Sveaborg i Finland. Beretning om Finantstilstanden. Man seer deraf, at Stats Finantsministeren, Grev Cancrin, har indsendt sin aarl serne - uagtet den kostbare Krig med Tyrken ingenlunere udtømte, men at tvertimod betydelige Summer ere blev tilbage i Skatkammeret. - Rentefodens Nedsættelse i Skatkameret er skeet uden Vanskelighed; langt færre Fonds ere den uddragne end man formodede. - Den Plan, at inddrage til siske Statsobligationer, har retfærdiggjort sig som nødvendig gavnlig; det vilde været uklogt, at gjøre disse, af hvilke ind Overflødighed er, endnu sjeldnere, og betale dem med 10 til 5. p. Ct. Opgeld. Amortisationsfondet har en Saldo af 6 M. lioner, 168,270 Rubler, 36 1/2 Kopeks liggende ubenyttet. Derefter følger en interessant Udsigt over den hele russiske Nationalgield, af hvilken vi uddrage Følgende. J det sidste Aar er Summen af Bankassignationerne ingen Forandring undergaaet; den beløb sig 1ste Januar 183, til 595 Mill. 776, 310 Rubler.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
I Aaret 1829 ere de to hollandske Laan, tilsammen 42 Millioner hollandske Gylden, og et indenlandsk Laan paa 50,000 Rub B. A. indførte i den store Gjældsprotocol. Fremdeles at udenlandsk Gjæld: et hollandsk Laan paa 87, 600,000 fl., hvoraf imidlertid kun 44,600,000 Fl. hvile paa Rusland, da Nederlandene have overtaget Resten. Det andet hollandske Laan paa 11,820,000 fl. - Indenlandsk Gjæld i Sølv 2, 127,999 Rub og Kop. J Banknoter 232, 422,211 Rub.; af permanente Renter til 6 pCt. i Guld 14,220 Rub.; i Sølv 6,921,452, Rub. 93 1/2 Kop.; Banknoter 232,422,211 Rub. Renter til 5 pCt. i Sølv 68,827,100 Rub. Totalbeløbet af Gjælder, den 1ste Januar 1830. 718,575,479 Rub. 16 Kop., i Bank noter.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
J Aaret 1829 havde Afbetalings-Commissionen fra det keiser, lige Skatkammer faaet 49,909, 831 Rub. 99 1/2 Kop. B. A. Laanebanken eiede den 1ste Januar 1830 en Kapital af 17,687,678 Rub. 65 1/2 Kop. i Banknoter; 549 934 Rub. 37 1/2 Kop. i Sølv og 15,704 Rub. 62 1/2 Kop. i Guld, foruden 1) Million Rub. som Reservesond. Denne Bank har i Regnskabs aaret gjort en Omsætning af over 200 Millioner Rubler, hvorved den næsten har tjent 3 Millioner.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Commerce=Banken har med en Capital af 30 Millioner gjor en Omsætning af over 900 Millioner Rubler i Bankonoter.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Finantsministeren siger i Slutningen af hans Rapport, at man, da alle Finants=Establissementer have virket med saa store Held, medens Krigen varede, turde haabe, at denne i Fredstilvilde trives end bedre.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Petersborg, den 17de August. Her er udkommet følgende Manifest. Vi Nicolaus af Guds Naade Keiser o. s. v. Endskjøndt Krigen med den ottomanniske Port ved den Allerhøiestes Velsig, nelse er tilendebragt, er det dog uundgaaelig nødvendigt, at det formedelst Krigens nødvendige Følger og de med samme forbundne Sygdomme foraarsagede Tab erstattes, og at de med Soldaterne sædvanlige Afgang og deres Afskedigelse, som vare uduelige til videre Tjeneste, opstaaede Lacuner atter udfyldes. Disse bleve saameget større, da Vi i de sidste Aar have skjænket gamle Kriger, deres Afskeed, uagtet de ikke havde udtjent. I det Vi derfor ansee det for nødvendigt, at complettere Vore Armeer og Flaade, saaledes, som deres Organisation i Fredstider kræver det, see Vi Os anledigede til, at paabyde en Rekrutudskrivning for dette Aar, og befale som en Følge heraf: 1) Over hele Riget, med Undtagelse af Grusien og Bessarabien, skulle 2 Rekruter, stilles af hver 500 Mand. 2) Tilvejebringelsen af det i Gouverurmenterne Cherson, Jekatheri noslav, Poltava, Kiev, Podolien og det slobodiske Ukraine, endnu resterende halve Rekrut Antal af den 92de Udskrivning, skal opsættes til fremtidige Rekrutudskrivninger 3) Udskrivningen af Rekruterne skal skee efter Principerne i den gieldende Lovgivning og Bestemmelserne i den tilligemed dette Manifest til det dirigerende Senat addresserede Ukase. J det Vi der blandt Andet byde, at man ved Maalet kun skal holde sig til den strænge Nødvendighed, have Vi især henvendt Vor Opmærksomhed paa Formindskelsen af de med Rekrutstillingen forbundne Udgifter, og til Lettelse for Vore tro og elskede Undersaatter, at Opkrævelsen af Penge til Rekruternes Eqvipering skal skee efter Priser, som, i Sammenligning med de ved de foregaaende Udskrivninger gængse Priser ere betydeligen formindskede. Givet Alexandria ved Peterhof, den 30te Juli (11te August) i Aare 1830 efter Christi Fødsel og i Vor Regjerings det 5te Nicolaus. Den ved ovenanførte Manifest befalede Rekrutudskrivning begynder den 1ste (13) November og skal ufeilbarligen være til endebragt i Løbet af 2 Maaneder. Rekruterne maae ikke være under 20 og ikke over 35 Aar gamle. Søeministeriet skal til stilles saa mange Rekruter til Flaadens Complettering, som paa højeste Sted resolveres. Alle de Andre skulle fordeles til Land armeerne.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Den 12te dennes, Kl. 9 om Morgenen er Hs. Majestæt Keiseren i ønskeligt Velgaaende ankommen til Viburg i Finland En Time derefter fortsatte Allerhøistsamme Reisen til HelsingsforLondon, den 20de August.
Berlingske Tidende, 1830-08-27
Sidste No. af Literary Gazette indeholder følgende Artikel: Ex ministerens Fyrst Julius Polignaes Fader maatte ved den franske Revolutions Begyndelse, ligesom saa mange andre franske Embedsmænd, emigrere og han tog Bopæl i Rastadt i Storhertugdømmes Baden. Engang, paa hans Søns, den ulykkelige Exministers Fødselsdag, (denne havde netop fyldt sit 10de Aar) indbød han alle sine Medemigranter, som opholdt sig der, og nogle andre Venner, og førte dem ind i et Værelse, hvor der stod et Bor med et Crucifix mellem to tændte Voxlys. Han befalede den unge Julius, at nærme sig til Bordet, og, efterlignende Hamilicar, Hannibals Fader, forpligtede han sin Søn (Et Barn med en Eed 1) til stedse at modsætte sig de Grundsætninger, der, efter hans Mening, havde anlediget den franske Revolution. Denne Ceremonie gjorde et dybt Indtryk paa den unge Polignac, og forklarer tildeels hans Afskye for liberale Grundsætninger.