JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Den 24de er Hertugen af Tarent høiere oppe ved Tilsit gaaet over Niemen og marscheret mod Rosiena (N. O. f. Tilsit) for at rense Flodens høire Bredde og dække Skibssarten. Niemen er seilbar indtil Kovno for Fartøier af 200 til 300 Tønder. Altsaa ere Communicationerne indtil Danzig og med Weichsel, Oder og Elben sikkrede. Et uhyre Forraad af Brændeviin, Meel og Tvebakker fores til Skibs fra Danzig og Königsberg til Kovne. - Hertugen af Bel lund besætter med sit Corps Landet mellem Oder og Elben. En Tidende fra Niemen af 30te Juni, forresten af samme Hovedindhold som den anførte Bulletin, tilføier, at Keiser Napoleon den 28 sildig indtraf i Willa, (Hovedstaden i Lithauen) hvor den russiske Keiser nogle Dage tilforn havde sit Hovedqvarteer. Ved Polangen ere 2 store russiske Magasiner faldne den allierede Armee i Hænderne; ligeledes et ved Willa, som Russerne i det de forlod Byen, vel havde stukket i Brand, men som dog af Franskmændene for største Deelen blev reddet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Fra Cassel skrives, at Hs. Maj. Kongen af Vestphalen den 30te Juni Kl. 1 er rykket ind i Grodne med det hele lette Cavallerie og 1 Div. Infanterie. Den næste Dag ventede man den vestphalske Armee, som var kun 6 Mile borte, Efter nogle lette Cavalleriefægtninger havde Russerne trukket sig tilbage og afbrændt Broen, over Niemen. Hs. Majestæts Avantgarde gik over paa Baade; den øvrige Hær paa 2de Broer, som bleve slagne paa Stedet. J Grodno er funden betydelige Magasiner. Den mindste Afstand mellem Duna og Niemen (fra Dünaburg til Kauen) udgjør omtrent 20 Mile.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Den russiske General Tormasow, som commanderes der 5te Armeecorps, er ankommen til Luck. Reserven for den af Fyrst Bagration anførte Armee forsamles ved Komel. Grændserne mellem Rusland og Gallizien ere besatte med Cosakker. Cavalleriegeneralen, Fyrsten af Hohenzollern, er indtruffen i Lemberg den 20 Juli.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Moniteuren af 8de Juli indeholder en Samling officielle, mærkværdige Actstykker. 1. "Afskrift af er Note fra Ministeren for de udvortes Forhold til den russiske Cantsler, Grev v. Romanfor, den 25 April 1812.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Efter at de samme Ankeposter, mod Rusland som i Jndberetningen til Senatet (s. forrige No.) ere anførte hvorhos dog maa anmærkes, at Frankrig, som her siges, skal have tilbudet Erstatning for Oldenburg. hedder det til Slutningen: "Hvorledes kan man længere dølge sig, at Rusland undviger enhver Nærmelse? J halvandet Aar har det bestandig antaget den Regel, hvergang at lægge Haanden paa Sværdet, naar man gjorde det Forslag til mindelig Forening.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Da Hs. Maj. saaledes saae sig nødt til at opgive alt Haab fra Ruslands Side, har Allerhøistsamme, førend denne Kamp begyndes, som vil koste saa meget Blod, holdt det for sin Pligt at henvende sig til den engelske Regiering. . . . . Oprigtig Attraae efter Freden har budet dette Skridt, som jeg er paalagt at bringe til deres Kundskab. . . . . Hvorledes endog Sagernes Stilling maa være, vil Freden endnu stedse være afhængig af deres Cabinets Beslutninger. "Nu meddeles 2. Et Afskrift af samme Ministers Skrivelse til Lord Castlereagh, dat. 17 April. Heri foreslaaes en Underhandling paa følgende Basis: Spaniens Jntegritæt garanteres, Frankrig frasiger sig al Udvidelse paa hin Side Pyrenæerne, det nærværende Dynastie erklæres for uafhængigt, og Spanien regieres af en Nationalconstitution af Rigets Stænder, (Cortes). Portugals Jntegritæt garanteres ligeledes, og Huset Braganza skal beholde Regieringen; den nærværende Konge af Neapel beholder dette Rige, og den forrige Konge bliver i Besiddelse af Sicilien. Spanien, Portugal og Sicilien skulde ifølge disse Stipulationer rømmes af de franske og engelske Tropper. (De øvrige Nummere skulle følge i Udtog.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Würtsburg, den 7de Juli. J Morges Kl. 8. indtraf Hs. keis. k. H. vor allernaadigste Storhertug, i denne Stad til største Glæde for alle sine troe Undersaatter. Om Aftenen Kl. 7 havde vi den Lykke at modtage Hs. Maj. Keiserinden af Frankrig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Den 11te Juli er Hs. Durchl. Prindsen af Oranien afreist til Breslau.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Indenlandske Efterretninger. (Af Colleg. Tid. Statst. f. i Av. samt Ud.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Orlogskibet Dictator er paa 7 Kanoner og Briggen Calypso, som var inde i Havnen, paa 20, begge have lidt meget, hvilket især var kiendeligt paa Skraaget, og efter Udsigende af det Mandskab, som havde besat vore Brigger skal de have en stor Deel Døde og Saarede. Jeg er ligeledes overbeviist om, at de ved vores Attaqve med Canon=Jollerne have lidt endeel, da man saae dem kaste Døde overbord fra Orlogskibets Porte, og Briggens store Mersseil blev skudt ned, efterat de vare komne uden for Skiærene kastede en Tid over hver Boug og reparede Grundskud, hvorefter de holdt af S. O. hen. Med den smerteligste Følelse maae jeg tilføie, at vores Tab af Døde og Saarede er meget betydeligt, for en stor Deel Følge af Reisningens Fald, Dækkenes Knusning og Fregattens Synken, alt i et Øieblik, udlagtig kan jeg endnu ei opgive Antallet, men hidtil tælle vi ikkun imellem 1800 og 190 Biergede, hvoraf 85 ere Saarede. Haardt er det at jog paa Listen over de Døde haver at anføre Premier=Lieutenant, Ridder Grodtschilling og Second=Lieutenant, Ridder og Dannebrogsmand Buhl, begge ligesaa ædle Mennesker som kiække Officerer; endvidere Skibets 3 Chirurger Brørnholm, Jacobsen og Sorgenfrie, som døde under Udøvelsen af deres Kald, da det sank, tilligemed den interimstiske Proviantsforvalter Nørregaard; ombord i Briggen Kiel faldt Maaneds=Lieutenant Nolffsen= Ligeledes at jeg maae anføre iblandt de Saarede, Chefen for Briggen Sam søe, Capitain=Lieutenant Ridder og Dannebrogsmand Grodtsehilling haardt saaret i høire Arm, og Second=Lieutenant Ridder Dichman, ombord i Briggen Kiel, som har mistet den venste Arm. Laaland har havt 1 Død, 2 Saarede; Sam føe 2 Døde, 5 Saarede; Kiel 3 Døde, 7 Saarede, Officererne iberegnede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
J hvor ulykkelig jeg end føler mig ved Tabet af Deres Majestæts Fregat Naaden, ville det dog være høist ubilligt af mig, ifald jeg ikke anførte, at, i Følge min Overbeviisning, er af Brigcheserne, samtlige Officerer, og alt Mandskab ombord i Divisionen, som jeg havde den Ære at commandere, udviist den største Jver for Deres Majestæts Tieneste, og det standhaftigste Mod for at forsvare Flagets Ære. Lyngøer 2 enhalv Miil Østen for Arendal, den 9de Juli 1812. allerunderdanigst H. P. Holm.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Endskiøndt det smerter Hans Majestæt at have ved denne Leilighed mistet endeel af Sine brave Officerer og Søefolk, saa har Allerhøistsamme dog med særdeles Velbehag atter modtaget er Beviis paa, at Hs. Majestæts Søekrigere ikke give deres Forfædre noget efter i Tapperhed og Mød, naar det kommer an paa at vise sig værdige deres Navn og at hævde Dannerflagets Ære, hvorfor Hs. Majestæt har behaget at lade Capitain, Ridder Holm i Særdeleshed, ligesom og Cheferne for de vedkommende Kongelige Orlogsbrigger, og Flotilleafdelinger samt de øvrige Officerer og Mandskabet. i Almindelighed, tilkiendegive Sin allerhøieste Tilfredshed med deres ved disse Affairer udviiste Mod, Aandsnærværelse og udmærkede Tapperhed. Hvilket efter allerhøieste befaling herved bekiendtgiøres. Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 17de Julii 1812. F. Bülow. Generalmajor, Kammerherre, Hs. Maj. tienstgiørende Generaladjutant og Chef for Generaladjutant staben. Command. af Danneb. og Dannebrogsmand.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Til Uddeeling blandt de privilegerede Fabrikantere og Fabrikeurer har det Kongelige General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium tilsendt Øvrighederne følgende Bekiendtgiørelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Ved den 13de C. i Forordningen af 23de f. M. angaaende skiærpede Forholdsregler mod forbuden Handel, er det iblandt. andet allernaadigst befalet, at alle Manufactur= og Fabrik Eiere skulle herefter forsyne deres Forarbeidelser med et eget af dette Collegium anthoriseret Mærke, hvilket, naar det ikke allerede haves, snarest mueligt maa anskaffes, og at ingen Manufactur=Alenvarer, saasom Schavler, Tørklæder, Kniplinger, Tyller, Bomuldstrømper og Huer, eller Tøier indrettede til Klæder, der efter Anordningens 4de C. skulle stemples, maae udgaae som Handelsvarer fra en Fabrik, førende det af vedkommende Commission i den Bye eller det District, hvor Fabriken er beliggende, er forsynet med Stempling. Vel have allerede nogle Fabriker saasom Klædemanufacturer, antagne Mærker eller Stempler, ligesom de Forskrivter, der gielde for disse, i Henseende til deres Varers Halling m. v. have gjort det til Pligt for Vedkommende at forsyne deres Tilvirkninger med det allerede foreskrevne almindelige Mærke, men da, ifølge ovenanførte Anordning, alle indenlandske Vare=Tilvirkninger herefter skal forsynes med et særskildt Mærke, som af dette Collegium anthoriseres, saa maa man, forsaavidt de Manufacturer og Fabriker angaaer, der enten drives efter dertil herigiennem udfærdigede Privilegier, eller henhøre til de Fabriklang, som efter Forordningen af 20de October 1773 ere henlagte under dette Collegii Resort, herved til alle Vedkommendes Efterretning og Jagttagelse, opgive de Stempler og Mærker, som efter Varernes forskiellige Beskaffenhed maae blive at bruge, og vil henhøre under følgende Afdelinger: a) Med Plombe, indeholdende Fabrikantens Navn og Stedet, hvor Fabriken drives, vil følgende Varer blive at mærke, nemlig: Dugmagerlangets og de privilegerede Klædefabrikers Varer, samt alle TøimagerVarer, Bomulds=Manufacturernes Varer uden Undtagelse, samt Bomuldsgarn, hvilket saavelsom Ulden= og Linnedgarn, bliver at forsyne med Plombe paa Fedebaandene. Videre alle Slags Silkevarer, hvad enten de bestaae af Silke allene eller ere af Silke og Bomuld blandet. Glandslærreds= og Vordugsfabrikerne maae, foruden de couleurte Stempler, som de mueligen allerede have, ogsaa bruge Plombe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Gulvtæppefabrikerne, samt de, der tilvirke Hestehaars=Betræk og de saakaldede Haarpuder til Olie=Presning, Seildugsfabriker og Rebslagerier, maa forsyne disse Tilvirkninger med Plombe, v. Med farvet Stempel, enten paa Varene eller paa Papiret, Jndpakninger, Karduser m.v. indeholdende Navn og Sted, bliver følgende Varer at mærke, Cattuntrykkeriernes, hvilke skal forsynes med Fabrikantens Navn og Fabrikens Sted. Strømpefabrikernes, Baandvæveriernes, Garveriernes, Læderfabrikanternes samt Pergament, Prespapiirs og Tapetpapiirs Fabrikanternes Varer, saavelsom Couleurte eller marmorerte Papiirer. Tobakker, Handsker, Hør, heglet; Karder, Typer eller støbte Bogstaver, Cichorie eller andre Rødder til Kaffe, med det allerede approberede Stempel. Skedevand, Sennep, Platerede Varer, Metalknapper, Filt= og Straae=Hatte, Sukkerraffinaderier, c) Med Lak=Seigl, indeholdende Navn og Sted, for gende Varer, Kniplinger, hvorpaa Seiglet enten anbringes paa ethvert Stykke, eller paa et vedhæftet Papiir igiennem draget med Traad, som forbindes med Seglet. af Medpaabrændt Stempel med Navn og Sted paa Kasser og Foustager eller selv i Varerne, saasom: Spiger og Søm, Bly hvidt og Farvevarer, Liim, Olie og Sæbe, Tran, Agerdyrknings=Redskaber, samt Tærske= og Rensemaskiner, e) Med indbrændt eller indarbeidet Mærke, som efter Varernes Beskaffenhed bliver at vælge og opgive til Collegii Authorisation; Fajance og Steentøi, samt Fajance=Kakkelovne, Sukkerformer, Tobakspiber, Høeleer og Hakkelseknive, Seigl lak og Chocolade, Musicalske Jnstrumenter, herpaa maa findes Stedets og Fabrikantens Navn. Jøvrigt maae Collegiet, i det man har nævnt de Fabriker, og Jndustriegrene, hvis Tilvirkninger skal forsynes med Mærker og Stempler, herved paalægge enhver Fabrik=Eier og Fabrikant, ufortøvet at anskaffe sig de Stempler og Mærker, de ville betiene sig af, hvorhos det tillige vil blive fornødent, at nogle Aftryk indsendes af de under Litr. er, ommeldte Mærker, som det er Vedkommende overladt at vælge, og indsendt til Collegii Anthorisation. Slutningen, (see Nr. 56 og 57). 4) Til Efterretning ved Consumtions Giengivelse i Kiøbenhavn, i andre danske Steder, af 1 Pot 7 1/4 gradigt 2118 Sk. 131 1/2 Sk. For Brændeviine under 4 Grader gives ingen Godtgiørelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Ribe. Døbte. I Domkirken Søndagen den 19de Julii, Sø sen Nissens Søn, Nis Peder Sørensen, Fadderne: MichelHiulers Kone, Jens Hiulers Datter, Kleinsmed Peder Jørgensen og Skomagersvend Peder Madsen. J CatrinekirkeHr. Brandcapitain H. Müllers Datter, Chatrine Petrea Hansine, Fadderne: Md. C. M. Karstensen fra Tønder, Jfr. J. Hansen, Jfr. A. M. Bech, Hr. Kiøbmand Knudsen, Hr. A. C. Riis Lovsen fra Kiøbenhavn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Begravede. Paa Catrine Kirkegaard, den 21 Julii, forhenværende Branddirecteur Andresen, 51 Aar gl.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Ved Tallotteriets 886de Trækning i Altona udkom følvissements.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Vaccination. eller Indpodning af Kockopper foretages, for den Fattige frit, næste Søndag den 26de Juli Formiddag Kl. 11 i min Boepæl, H. P. Hoff Hansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Stifts=Physicus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Fredagen den 31te Julii næstkommende, Formiddag Kl. 11ve, afholdes Licitation over Opførelsen af 2de nye Broer, den ene paa Veien igjennem Giording, over den saakaldte Giørding=Aar, og den anden som er mindre, over Strømmen imellem Schølved og Tange i Gjording Sogn. Disse Broer opføres af nyt Ege=Tømmer, og Overslage samt Conditioner ere forinden til Eftersyn hos Undertegnede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Licitationen holdes i Giørding=Malt Herreders Tingstue i Jernvedlund Bye. ----ermansen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Et af afgangne Mad. Holm forhen beboet, i BorreBye, Aal=Sogn beliggende og til Beboelse for en honet Familie indrettet Sted, af Hartkorn omtrent 4 Skpr. kan med sin fulde Avl strax faaes i Forpagtning. Paa Stedet kan græsses og foeres 3 Kiøer og nogle Faar, Dets beqvemliggende og af Fælledskab udskiftede Elendomme indeholde foruden meget god Ager og Eng, overflødig Tørve= og Klyne=Skiær. Det nærmere kan behagelig erfares og om alt accorderes hos og med Eieren. Aal Præstegaard ved Varde den 14de Juli 1812. Tratur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Auction. Mandagen den 10de August Kl. 10. Formiddag og følgende Dage holdes Auction paa Breining Gaard over afgangne Frue Etatsraadinde Albertins efterladte betydelige Jndboe, af Prætiosa, Guld, Sølv, Guld= og Sølv=Mynter, og Medallier, Kobber, Tin, Porcellain og Steentøi, Meubler, Sengeklæder, Dreiler og Lærreder i hele Stykker, Dækketøi m. m., hvorover trykte Cataloger beroer til Eftersyn: i Aarhuus hos Hr. Kammerraad Stokmann, i Randers hos Hr. Bogtrykker Elmenhoff, i Horsens hos Klubvært Hr. Donnslund, i Fridericia paa Posthuset, i Wiborg hos Hr. Kammerraad Just, i Ribe hos Giestgiver Hr. Ram seng, i Warde hos Klubvært Hr. Sørensen, i Ringkiøbing hos Giestgiver Hr. Christen Høy Huusted, i Holstebroe hos Kiøbmand Hr. Niels Jacobsen, i Lemvig hos Kiøbmand Hr. Andrup, i Odense hos Uhrmager Hr. Schmidt, samt hos Landvæsens Commissair Rosenvinge paa Breininggaard, hvor tillige Vahrene ere til Eftersyn. - Lysthavende indbydes herved til Møde. Ringkiøbing den 13de Juli 1812. Seidelin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-21
Formedelst min Mands Peder Olesen Dues Død sidste Efteraar, agter jeg underhaanden at bortsælge min paaboende Selveier Gaard, Nyesrum kaldet, beliggende i Ørum Sogn Bierre=Herred Weile Amt, som er en af Jyllands frugebareste og smukkeste Egne 2 enfierdedeel Miil fra Weile, og ligesaa langt fra Horsens Kiøbstæd, Gaardens Bygninger er for nogle Aar siden ved Markens Udskiftning udflyttet, og de af nyt opbygget, og indrettet til Beboelse for en honet Familie; dens tilliggende Eiendomme, er ansat til Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fk. 1 ½ Alb., hvortil er over 100 Tdr. Land a 14000 2 Alen, foruden betydelig Elleskov og Giærselhugst, samt overflødig Tørveskiær, og er paa adskillige Stæder paa Marken Overflødighed af Mærgel. Gaarden med fine Eiendomme og derpaa værende Avl af Høe og Korn, kan strax faaes og tiltrædes førstkommende Michelsdag, efter meget billige Konditioner. Nyerum den 11te Juli 1812. Else Kierstine Braadt. sal. Peder Dues Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Udenlandske Efterretninger. (Af Altona Mercur og Hamborg Correspondent.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Fra Hovedqvarterret Willa dateres den store Armees 4de Bulletin den 30 Junii. Efterat nogle Canonskud paa begge Sider vare vexlede, trak Russerne sig tilbage over Willia, afbrændte Broen og stak Jld paa de uhyre Magasiner, som vare anlagte i Willna af adskillige Mill. Rublers Værdie. Mere end 150,000 Qvintals Meel, et stort Forraad af Havre og Fourage tilligemed en anselig Mængde Klædningsstykker er opbrændt. Et stort Antal Vaaben, hvorpaa Rusland Almindelighed har Mangel, blev ødelagt og kastet i Floden. Om Middagen den 28 drog Keiseren ind i Willa, Broen blev istandsat, og nogle smaa Skiermydsler paa begge Sider af Floden kostede Russerne 50 Vogne og et Antal Cosakker, som bleve tagne.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Fyrst Bagrathion, der havde faaet Ordre at ile tilWillna, stod allerede med sine Fortropper 4 Dagmarscher herfra; men saae sig ved Omstændighederne nødt til at vende tilbage, forfulgt af de Franske. Willa, Hovedstaden i Litthauen, har 25 - 30000 Jndbyggere, (deriblandt 5000 Jøder) en stor Mængde Klostere, skiønne Anlæg og meget patriotiske Jndbyggere. 42500 Studerende ved det herværende Universitet have søgt Tilladelse at oprette et Regiment. Samme Dag, som Napoleon drog ind i Willa, havde en Fægtning Sted mellem Hertugen af Reggiøder ved Kauen var gaaet over Willa, og Fyrsten af Wittgenstein, som commanderer det 1ste russiske Armeecorps. Ved de Franskes Bevægelse saae den russiske General sig nødt til at rømme Landet mellem Kovno og Havet, og trak sig til Wilkowirz (7- 8 Mile N. O. f. Kovno), hvor han stillede sig i Slagorden. Canonaden begyndte, Fienden blev fordreven fra den ene Stilling til den anden, og ilede tilbage med et Tab af 300 Fanger, 100 Saarede og Døde. Franskmændennes Tab skal være 50 Mand. De unge conscriberede Rommere viiste sig brave ved denne Leilighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
J Wilkomirz var ogsaa et stort Magasin, som Fienden selv opofrede til Luerne, dog blev en Deel deraf reddet ved de Franskes Bestræbelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Det bekræftes, at Kongen af Vestphalen med det 5te (under Poniatovsky) 7 og 8de Corps er rykket ind i Grodno. Russerne trække sig tilbage til Düna; og med Grund hedder det: "dersom de under Tingenes nærværende Stilling saae nogen Mulighed til Seir, saa havde Will nas Forsvar vel været et Slag værdt, og i ethvert Land, især dette, hvori vi befinde os, maatte Vedligeholdelsen af en tredobbelt Linie af Magasiner (som nemlig ere enten ødelagte eller faldne i Franskmændenes Hænder, bestemme Generalen til at vove et Slag." Rusland har tabt Magasiner af 20 Mill. Rublers Værdie har næstendeel rømmet sine polske Provindser, hvor en almindelig Jnsurection skaber nye fiendtlige Hære; de indre Provindser (ifølge opfangne Breve) erklæres i Krigstand, og Alt dette er udrettet næsten kun ved Napoleons Manøvrer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Paa Hertugen af Bassands Skrivelse til Lord Cast. lereagh, see f. No.) følger i Moniteuren 3) Dennes Svar, hvori fornemmelig æskes en Forklaring, over Ministerens Udtryk: "Det nærværende System skal erklære afhængigt og Spanien regjeres ved en Nationalconstitution af Cortes". Forstodes ved dette Dynastie ikke Ferdinand 7, og ved Cortes ikke den i hans Navn regjerende Forsamling, kunde hans k. H. Prindsregenten ikke antage et Fredsforslag, der er grundet paa saadanne Betingelser.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
4) Note fra Fyrst Kurakin til Ministeren for de udenlandske Anliggender der 18de Apr. Heri kræves som Grundvold for alle Underhandlinger: de preussiske Staters og Fæstninger fuldkomne Rømning, Formindskelse af Danzigs Besætning, svensk Pommern Rømning og en Overeenskomst med Kongen af Sverrig, der kan tilfredstille saavel Sverrig som Frankrigs Krone. Paa sin Side vil da Keiseren af Rusland ingen Forandring giøre i sit Forbud mod den engelske Handel, tilbyder at indføre et Licensystem i Rusland efter Frankrigs Exempee, og slutte en Tractat om Hertugdømmet Oldenburgs Afstaaelse mod en billig Godtgiørelse. 5) Hertugen af Bassano svarede: at Hs. M. kunde ikke andet end ansee Betingelsen og Preussens Rømning som vanærende for Frankrig, og - fra Ruslands Side - som en bestemt Vægring for Underhandling. Den øvrige Brevvexling imellem den russiske Gesandt og den franske Minister for de udenlandske Anliggender er af ubetydeligt Jndhold, og endes med, at Fyrst Kurakin (den 11te Mai ) forlanger de fornødne Passer til sin Afreise. 6) Grev Romanzovs Svar paa Hertugen af Bassanos Note af 25de Apr. er datteret Willna den 11 Maii; der hedder det: "De sidste Jnstructioner, som Fyrst Kurakin har erholdt, frembyde alle Midler til at ende vore Misforstaaelser og aabne en Underhandling, saaledes som Deres Hof har ønsket den. Vi have med Fornøielse erfaret vore Forslags gunstige Modtagelse af Keiser Napoleon. Svaret, som deres Excelderpaa vil give, skal definitiv afgiøre det vigtige Spørgsmaal om Krig og Fred. 7) En Skrivelse fra Ministeren for det udenlandske Anliggender til Grev Lauristion, Gesandt ved Hoffet i St. Petersburg. Dresden, 20de Waii. Det paalægges Grev Laurision at ansøge om Pas for at begive sig til Grev Romanzov i Willna eller hvilket Sted, der ellers maatte blive bestemt til en Sammenkomst med denne Minister. Dersom Fyrst Kurakin ikke er gaaet udenfor sin Fuldmagt, hedder det i denne Skrivelse, dersom Preussens Rømning virkelig er en Betingelse, som Keiser Alexander selv kræver for at indtræde i nærmere Underhandling; saa maa Hs. M. Keiseren af Frankrig ganske opgive Haabet om Udsonning. 8) Grev Romanzovs Skrivelse til GrevLauriston. Willna, 27 Mai. Paa Grev Lauristons Ansøgning om personlig Andients hos Keiser, Alexander svares: at Hs. Maj. gjerne havde opfyldt hans Ønske, men da han erfarer, at Postens Gang mellem Frankrig og Rusland just nu er standset, saa kunde en Oplysning desangaaende være nødvendig, og imidlertid anmodes Hr. Greven hellere at forblive i Petersburg og meddele skriftlig, hvad han kunde have at frembringe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Breslau, den 15de Julii. Russerne skulle have trukket sig tilbage til Smierie, 10 Mile bag Will na. Kongen af Vestphalen staaer tilligemed den polske Armee ved Minsk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Det østerrigske Corps under Fyrsten af Schwarzenberg er rykket frem til Broese Litewski, hvor Jndbyggerne have tiltraadt den polske Generalconfoederation.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Fra Berlin hører man, at Forstaaelsen mellem Indbyggerne i denne Hovedstad og de fremmede Militaire just ikke er den allerbedste. Deres gjensidige Venskab, som tilforn er bleven roest i Aviserne, er nu saa kjønnet, at Politiet maa true med Tugthuusstraf og Fæstningsarbeid for at betrygge de franske Soldater for voldsom Behandling.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Fyrst Poniatowsky har udstedt en Proclamation til sine polske Tropper; "Vi ville, siger han, bevise for hele Verden, at Fædrelandets hellige Navn giør dets virkelige Sønner uovervindelige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Det østerrigske Armeccorps er fra den 16 Juni sat paa Krigsfod og skal besoldes i Conventions Mynt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1812-07-24
Freden mellem Rusland og Tyrkiet er ikke bleven ratificeret.