Viborger Samler, 1831-08-09
Paa de fire Hovedfacader saae man Bastillens Bestormelse i 1789, Erobringen af Hotel de ville af Louvre og Ludvig Philip i det Øieblik, da han besværger Constitutionen. De andre 4 Facader indeholdt de Faldnes Navne. Paa en Pjedestal læstes: 27de 28de 29de Juli og Nationalgardens Di vise: "Frihed, Orden." For oven stode fire galliske Haner, og i Midten laae Chartet for 1830 opslaaet. 14 udfoldede Faner paa Spidsen betydede de 14 Departements der have bestaaet den blodige Kamp for Selvstændigheden. Kongens og de øvrige Telte vare opslagne bag Monumentet, med hvilket de ved en smuk Terrasse stode i Forbindelse; den uhyre store Plads var næsten opfyldt af Tilskuere. Kongen der har Nationalgadens Uniform, modtoges af Musikcorpset med la paristenne." Ved hans Side gik Don Pedro i Generaluniform, med en grøn Plumage i sin Hat; hans Miner røbede den meest levende Deeltagelse. Paa høire og venstre Side at dem befandt sig Hertugerne af Orleans og Nomours, bag efter fulgte fire Marschaller, Premierministeren, og en talrig Sutte, blandt hvilke en Deputation fra Julikroblingerne derefter det ovennævnte Cavallerie. Over en Time hørtes det uafbrudte Raab: vive leRai, Efter at have lagt den første Steen til Monumentet, begav Kongen sig med sit glimrende Følge og under levende Fryderaab og Trommehvirvel til Pantheon hvor han gav de Saarede fra Julidagene Audients. Deres Deputerede holdt en Tale, hvori han yttrede det Ønske, at de, der havde erholdt Julidecorationen, maatte benævnes: "den hellige Legion, hvortil Kongen svarede: "For Øieblikket kan jeg kun forsikkre Dem om min hele Erkjendtlighed." Ved Foden af Thronen hørte Kongen Fordraget af Marseillerhymmen; den øvrige Concert bivaanede han siddende paa Thronen; omtrent i Midten holdt Kongen en Tale der vil blive trykt, da den menneskelige Stemme ikke kunde trænge igjennem det umaadelige Rum. Toget gik nu tilbage til Palais=Royal, hvor Don Pedro var Gienstanden for Parisernes Hylding. Om Aftenen vare Theatrene lukkede. - Den 28de overlod Folket sig til sin Munterhed og Lyst til Fornøielse. Kl. 5 indtraf Kongen i de elysæiske Marker, hvor han modtoges med ubeskrivelig Jubel, ligesom ogsaa Dronningen og Prindsesserne, der fulgte i en aaben Vogn. Der dandsedes til Kl. 11. Saavel de elysæiske Marker som hele Staden vare prægtigen oplyste. - Den 29de fandt en af de meest glimrende Revner Sted, der nogensinde er seet; den bestod af Paris's og Districtets Nationalgade og 20,000 Md. Linictropper. Tropperne vare opstillede en have fra Thronbartieren til Stjernebarrieren og paa Boulevarderne. Ved Afholdelsen af Revnen ledsagedes Kongen af Don Pedro og sine to Sønner. Paa Vendamepladsen defilerede 120,000 Md. forbi Kongen. Pludseligen udbredte sig i Linierne Rygtet om, at Polakkerne havde tilfægtet sig en stor Seier; denne Efterretning udbredte sig som en Løbeild. Dette forandrede i et Øieblik hele Scenen. Soldater og Gardister fløi i hverandres Arme; man dandsede af Glæde, og citoyen-soldat og soldat citoyen bragte med hundrede tusinde Stemmer Polakkerne er Vivat. Den Nationalsympathie, som Ludvig Philip omtalte i Throntalen, kunde ikke erholde en mere haandgribelig Bekræftelse. Nationalgarden anskaffede snart Viin, hvormed de begave sig til Linietropperne, og Flaskerne tømtes, for Polakkerne, Linietropperne, Nationalgarden og Kongen; fra flere tu finde Vinduer nedhidsedes Kurve med Viinflasker, for at drikke paa Polens Vel. Ulykkeligviis var Efterretningen falsk, da de nyeste Efterretninger noksom vise Polakkernes mislige Stilling. Senere bleve to glimrende Fyrværkerier afbrændte og Paris var ligesom de foregaaende Aftener illumineret. Alt var Fred Glæde og Eendrægtighed; ingen Carlist eller Revolutionsmand vovede mindste Uorden. - Kongen har, ledsaget af Hertugen af Orleans og flere Ministre, aflagt et Besøg hos Don Pedro (der i Paris stedse kaldes Keiser), og decoreret ham med Æreslegionens Storkors. - Donna Maria, der nu befinder sig i Cherbourg, modtages overalt som Dronning. De største Vanskeligheder gjorde Don Miguel med Erstatningen af Krigsomkostningerne; først sendte han sin Adjutant ombord paa Admiralskibet; men Admiral Roussin erklærede ham, at han just var ved at give befaling til, igjen at begynde Fjendtlighederne. Dette skeede den 14de Juli en halv Time for Midnat; imidlertid bad man Admiralen endnu om nogen Opsættelse. Kl. 2 næste Dags Eftermiddag som Visconde Santarem ombord, og Forhandlingen endte med, at Admiralen kunde signaliere: "Lutter Stykportene, Frankrig har faaet Sati faction." Jmidlertid havde Flaaden, der havde forstærket sig ved de tagne portugisiske Skibe, lag sig nærmere til Staden. Krigsfangerne ere befriede, og Franskmændene forsyne sig i Land med Vand og Gront. De to Franskmænd Sauvinet og Bon domme, ere ankomne ombord paa Admiralskibet.