JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Frankrig. Her er atter skeet en betydelig Deel Embeds-Udnævnelser, der formodentlig vil tjene til at styrke Ministrene ved Deputeretkammerets forestaaende Aabning. Kongen opholder sig for Tiden i Fontainebleau, hvor der gives mange Hoffester. Oppositionsbladene beklage, at Lysten til at tage Deel i disse, skal hos mange Deputerede bringe dem til at glemme Grundsætninger og Fædreland, ja der paastaaes endog, at baade Lafitte og Odilon Barrot skulle have gjort dem megen Umage for at blive inviterede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Spanien. Don Carlos skal vel have erklæret sig villig til at befale sine Tilhængere i Spanien at ophøre med Fjendtlighederne, men derimod vil han ikke reenoncere paa sine formeentlige Rettigheder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Jnfanten Don Sebastian har derimod forpligtet sig til ikke videre at blande sig i de spanske Anliggender, og har derefter erholdt Tilladelse til at forlade Frankrig og tage til Jtalien. – Fra Espartero hører man atter Jntet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Jtalien. Tilstanden paa Sicilien begynder atter at blive foruroligende. Høsten skal nemlig paa de fleste Steder være slaaen Feil, og da de overordentlige Politiforholdsregler tilintetgjøre al Handel, saa finde de Utilfredse letteligen Tilhængere.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
- J Rom tænker man nu paa at nærme sig Spanien, og der skal alt være indledet Underhandlinger med Paven om at anerkjende Dronning Jsabella. Ogsaa med Portugal ere lignende Underhandlinger indledte, men her frembyder sig den Vanskelighed, at Paven alt tidligere har anerkjendt Dou Miguel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Hannover. Kongen har nu meddeelt Svar paa den indgivne Petition om Sammenkaldelsen af en ny Stænderforsamling, hvori det hedder, at, da denne Sag ene vedkommer Kongen, saa kan ingensomhelst anden Jndvirkning tilstedes. Skjøndt Svaret saaledes er afslaaende, saa mener man dog, at Regjeringen ikke vilde være villig til at sammenkalde en ny Stænderforsamling, naar den kun havde Vished om, at samtlige Corporationer og Byer i saa Fald vilde foretage Valg. Det nye Forfatnings Udkast er nu færdigt, og man kan derfor med det Første vente Stænderne sammenkaldte for at raadslaae om det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Tyrkiet. Efterretningerne herfra vedblive endnu stedse at være meget intetsigende og stemme kun deri overeens, at der overalt i Tyrkiet hersker almindelig Misfornøielse med Sultanens Regjering, saa at Jbrahim Pascha overalt vil blive modtagen med aabne Arme. Redschid Pascha, der efter sin Tilbagekomst til Constantinopel har forstaaet at skaffe sig megen Jndflydelse, holder hyppige Conferencer med den russiske Gesandt, og og Jndholdet af disse er der naturligviis mange Rygter i Omløb. Naar atter denne Post bekræfter, at der hersker Enighed mellem de europæiske Diplomater, saa maa denne Enighed forstaaes saaledes, at ingen vil tilstaae en anden Magt større Jndflydelse i Constantinopel end de allerede have, samt at det bedste for Tyrkiet var, at Mehemed Ali blev stækket, men og Maaden hvorpaa dette skal skee, deri ere de næsten alle uenige, og saaledes vedbliver en status quo, der er lige trykkende for Alle og kun vil bidrage til at Explosionen, naar den endelig skeer, bliver saa meget stærkere. Mehemed Alt har og erklæret at hans forstyrrede Finantser ikke tillade ham i lang Tid at forblive i denne Uvished, en Erklæring hvortil man dog ikke har taget Hensyn Servien. Uagtet Fyrst Milosch yngste Søn Michael er anerkjendt af Sultanen, saa vil dog Milosch ikke tillade ham at tiltræde Regjeringen, da han paastaaer, at han ulovligen og ved Magt er bleven tvungen til at resignere. Efter hvad man nu hører, skal det heller ikke mangle Milosch paa Tilhængere, og disse skulle have besluttet at ville henvende dem til Frankrig og England, og søge at formaae disse Magter til at understøtte Fyrst Milosch, ved at gjøres opmærksomme paa, at den hele Revolution hemmeligen er foranstaltet af Rusland, der søger at gjøre sin Jndflydelse fremherskende Servien, hvilket ikke kunde lykkes saalænge Milosch havde Regjeringen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Fædrelandet. En Kjøbmand i Viborg er nylig af Overretten bleven dømt i en Mulct af 5 Rbd. fordi han med en Diamant havde tilskaaret Glas i Ruder efter Maal og saaledes solgt det. Formodentlig have Domstolene (som forhen ogsaa i dette Blad har været omtalt) af den Grund givet den klagende Glarmester Medhold, fordi Kjøbmanden havde deels bede tjent sig af hiins Værktøi, deels taget Maal; men ligesom enhver veed, at Brugen af en Diamant paa anførte Maade ikke er knyttet til nogen tillært Færdighed, saaledes ligger en saadan heller ei i at tilmaale Ruder. J det Hele er Glarmesterprofessionen nu langtfra ikke det, hvad den var, da Laugsartikler for meer end halvandet Aarhundrede siden derfor bleve givne (tilføier Helsingøers Avis) og det var vel ønskeligt, om den, efter hvad tidligere derom har været yttret, blev forenet med en anden Profession. Det indsees ogsaa, at naar et Haandværk er kommen paa det Punkt, at Færdighed i samme let erhverves, Consumenterne maae betale dyrere Materialier end billighed tilsiger, og som Tilfældet vilde være, hvis Haandværket ikke var et for sig selv bestaaende. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Viborg Avis meddeler, at Levring Vestergaard i disse Dage er solgt til Hr. v. Arenstorff for 5600 Rbd. uden Besætning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Den i Kiel foranstaltede Collect til Opbyggelsen af en Universitetsbygning i Athen har indbragt over 150 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Hr. Rosenkilde junior har faaet en fordeelagtig Ansættelse ved Theatret i Christiania. – De tre første Dandserinder ved den store Opera i Paris ere Fanny Elsler, Lucile Grahn og Therese Elsler. Fanny og Therese Elsler have hver 10,000 Fres, samt Fen hver Aften de dandse; Lucile Grahn, 10,000 Fres, uden Feu, men med frit Toilette. (Portef.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Historien om Moslle Rachels Ophold i Kjøbenhavn skal, efter en meddeelt Artikel til Viborg, Stiftst., forholde sig saaledes: Forrige Tirsdag kom en fransk Dame ind til en Bundtmager paa Østergade for at kjøbe noget Pelsværk. Bundtmageren der ei forstod Fransk, sendte Bud efter Hof friseur Cause, der boer i samme Huus, og under dennes Samtale med Damen gav hun sig tilkjende som Moselle Rachel. Jstedetfor nu at lade Nogen denne Nyhed vide, gik Cause, efter Damens Ønske hen med hende i Frue Kirke, hvor hun besaae Thorvaldsens Arbeider, og derpaa forsvandt hun som en Rysen. Paa Veien til Kirken fortalte hun imidlertid, at hun havde seet sidste Act af Ludvig den 11te Mandag Aften, hvori Hr. Krags Spil havde behaget hende meget.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
En Dame (Toldbodveien No 284, 1ste Sal), bekjendtgjør i Comm. Tid. No. 231, at franske og tydske Personer kunne hos hende faae Underviisning i Dansk for 4 Skilling Timen. Betalingen ønskes samme Time, da Jngen veed sin sidste. Underviisning i Religion kan faaes gratis om Morgenen tidlig og om Aftenen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
J Stockholm har Lieutenant Tabnenhjelm opfundet et nyt Dykkerapparat, der for største Deelen bestaaer af en Kantschukklædning. Opfinderen, der selv gjorde det første Forsøg, opholdt sig en halv Time under Vandet, hvor han bevægede sig med Lethed, uden i fjerneste Maade at blive generet af Vandet eller Kulden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
For nylig ere 800 Eiderstadter Faar indskibede fra Kiel til Petersborg, for derfra at afgaae til det sydlige Rusland. De tilhørte en indfødt Holstener ved Navn Petersen, der er bosat i Rusland. Det af Bogtrykker Kastrup i Flensborg projecterede Ugeblad vil, efter Forlydende, komme til at omhandle Handel og Jndustrie, da Privilegiet indskrænker det næsten i enhver anden Retning. Dannevirke.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Den formedelst Jndbrudstyveri i Aarhuus arresterede, forhenværende Meieriforpagter paa Marseilsborg og Schaarupgaard, Henrich Lamp eller Lange, er i Løverdags Aftes undvegen af sin Arrest paa Raadhuset. Han er ved Under- og Overretten dømt til Kagstrygning og Fæstningsarbeide paa Livstid. (Aarh. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Kieler Corr. indeholder en meget udførlig Oversigt over Dampskibsfarten med Skibet Løven. Man seer deraf, at dette Skib ved dette Aars Fart har befordret 2020 Personer, hvilket er 436 Flere end i forrige Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Handelsefterretninger. Hamborg den 7 October. Med Hvede var det ved forrige Uges Udgang stille. Jgaar omsattes intet, men idag kjøbtes igjen c. 100 Læst, til Forsendelse til de forrige Priser: 124-125 Pd. Magdeborgsk til 152 Rd., 130–31 Pd. Markisk til 161 Rd., og 127-128 dito 156 Rd. Cour. – Rug solgt i smaa Poster til Forbruget til 7281 Rd. Ved Auction gik 60 Læst. 116-117 Pd. gl. Danzig ind igjen ved 76 1/2 Rd. – Af Byg ankomme kun smaa Partier, der gaa rask af til de forrige Priser. Al Udlandet er det noget flauere; og 111-112 Pd. al Holsteensk Østkyst solgtes til 7 Mk. 12 s. Bco., 108110 Pd. al Danmark, at aflade i Novbr., til 6 Mk. 8 s. Bco. - Skjønne, Koge=Erter betaltes med indtil 100 Rd. – Bønner ikke i Markedet. - Havre in loco uforandret; 7880 Pd. skjøn ny hvid af Danmark Østkyst solgt til 42 Rd. Bco. - Rapsæd kan kjøbes til de forrige Priser. – De høie Fordringer, 39-45 Rd. Ert., for Ævre=Smør indskrænke Omsætningen. deri. Afsenderne lade sig nøie med fiin middelt. – J uld var noget større Omsætning, men Sælgerne maatte finde sig i meget lave Priser. - Løverdagen den 12te kom Briggen Fortuna af Kjøbenhavn ført af Capitain F. Andersen, paa Grund ved Langøre Havn. Briggen havde i Callundborg indtaget en Ladning Byg, som skulde completteres ved SamsoEfter hvad man af den paa Samsø nedlagte Protest erfarer, holdtes Briggen om Morgenen den 12te krydsende med Lodsoldermand Jens Jørgensen og tvende andre Lodser fra Kyholm ombord, da den kom paa Grund imellem Kyholm og Langere, paa den venstre Side, efter at den ved en Maneuvre var kommen af stod man Øster over, hvor den atter tog Grund paa den østre Side af Farvandet og løb med Stevnen op paa en Steen og blev staaende fra Kl. 7 1/2 om Morgenen til Kl. 10 Formiddag. Vi haabe at vedkommende Collegium vil lade anstille Undersøgelse om denne Sag, og, dersom Forseelse har fundet Sted, kræve Vedkommende til Ansvar. (Berl. Av.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Ledige Embeder. Herredsfoged-Embedet i Hohn under Hutten Amt. Caution 640 Rbd. i Kongelige 4 pCt. rentebærende Obligationer. Kirchspielvogt Embedet i Wewelsfleth og Beydenfleth under Steinborg Amt. Caution 1600 Rbd. i Kongelige 4 pCt. rentebærende Obligationer. Skovfogedtjenesten i Weesriis i det Glücksborgske Lehnsdistrict. Jslands Vestamts søndre Districtschirurgicat. Regimentschirurgicatet ved det Holsteenske Landseneer-Regiment.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Befordringer og Afgang. Forvalter ved Stamhuset Fousingøe, Forligelsescommissair P. S. Bloch, og Gaardeier i Sletterød Bye, Odense Amt, N. Olsen, udnævnte til Landmaalere; Eieren af Hovedgaarden Marienlund, Tiende commissair C. Trolle, forundt Kammerraads Rang, som Landvæsenscommissair i Odense Amt, Laquai H. Larsen, udnævnt til kongelig Mundskjænk, Opsynsmand ved Skovvævæsenet og Skytte ved Jagten paa Amager og Saltholm, H.D. Nissen, til Skovfoged ved Bassehuus paa det Frederiksborgske District, forhenværende Overskovfoged ved Meilgaards Godses Skove, Forstrandidat J. H. Døer, til Skovfoged ved Afdelingen Fælleskoven af Nordskoven paa det Jægerspriisske Skovdistrict; Opsynsmand N. Mortensen, i Hoppestaldhuuset til Skovfoged ved Afdelingen Studehaverne i bemeldte Nordskov og ved Langvads Plantage. Herredsfoged Christiant i Hohn under Hutten Amt, efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Bekjendtgjørelser. Assembleerne i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
At de for anstundende Vinter bestemte Assembleer tage deres Begyndelse förstkommende, Søndag d. 27 dennes Kl. 6 Aften, bekjendtgjöres herved. Billetter til samme Betaling som ifjor bedes forinden afhentede hos Exam. juris Bergenhammer i Nykjøbing. Nykjøbing d. 20 October 1839. Directionen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Committeen for den lollandsk falsterske Afdeling af Selskabet til Hesteavlens Fremme, vil indfinde sig paa Giestgivergaarden i Maribo Fredagen den 25de dennes om Formiddagen Kl. 11, for at forsøge Jndkiøb af nogle Hoppe-Føl og Plagge, faldne efter de her i Stiftet opstaldede Fuldblods- og ædle Hingste. Den kiøber kun velvoxne og velfødte Føl og Plagge og indbyder de der have saadanne til Salg behageligen at ville møde dermed til ovenmeldte Tid og Sted. Ourebygaard den 18de October 1839. Paa Commiteens Vegne Rosenørn Lehn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Directionen for det almindelige Brandassurance-Compagnie paa Varer og Effecter bringer herved til almindelig Kundskab, at ligesom Compagniets Overbestyrelse ved forskjellige i sin Tid kundgjorte Beslutninger, især ved de under 3die Decbr. 1830 og 8de Septbr. 1835 fastsatte Bestemmelser, har bestræbt sig for at lette og udvide Assurancerne ved Compagniet, saaledes ere ifølge Repræsentanternes og de Tilforordnedes Beslutning af 28de f. M. endvidere, til Fordeel for de Assurance søgende, for det Første følgende yderligere Forandringer fastsatte: A. Den Forhøielsespræmie for Forsikkringer i Bygninger, der henhører under Octroiens 1ste eller 2den Classe, som endnu ifølge af Circulairet af 8 Septbr. 1835 blev beholdt forsaavidt der i Bygningerne maatte drives Næringsveie, som i Særdeleshed ere forbundne med Fare for Ildsvaade, saavelsom den Forhøielse, der hidtil er erlagt i 3die Classe, skal for Fremtiden ikke fordres.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Præmien for Forsikkringer, der tegnes i Gjestgiver- eller Herbergeer=Huse, erlægges herefter kun med 24 s. p. a. af hvert 100 Rbd. naar Bygningen, paa Grund af dens egen Beskaffenhed, henhører under 1ste Classe, dog med undtagelse i Henseende til de Varer, hvoraf der, som Følge af Bestemmelserne i efterfølgende og 3 skal svares en høiere Præmie. Ligeledes forsikkres med samme Undtagelse Brændeviinsbrænderes, saa og Sæbesyderes, Sukkerraffinadeurers, Skibsbyggeres, Bødkeres, Snedkeres, Bryggeres, Bageres og Smedes Redskaber, Materialier og Vareoplag, hvoraf hidtil er erlagt deels 3die, deels 2den Classes Præmie, for Fremtiden mod den Præmie, hvortil Bygningens Beskaffenhed qvalificerer dem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Hvad angaaer de under 3die Classe hidtil henførte Forsikkringer af Chemisters og Apothekeres Materialier og Varer, samt af Beeg, Tjære, Terpentin, Vox, Hør, Hamp, Olie, Smør, Talg og Brændeviin, samt andre saadanne de Varer, som deels ere let antændelige og deels hurtigt udbrede Jlden, saa og af Handelsvarer, der vanskeligen kunne bortflyttes, saasom Porcelain, Glas og Pottemageranvarer, og hvoraf i Forhold til Forsikkringssummens Størrelse hidtil erlagdes 72 s., 96 s. indtil 120 s. p. a. af 100 Rbd., da nedsættes Præmien for disse saaledes, at naar Forsikkringen tegnes i Bygninger, som ere af saadan Beskaffenhed, at Assurancen derefter kan tilstaaes, raa mod første Classes Præmie, saaderlægges ikkun i Alt 48 an, s. af hvert 100 Rbd., naar derimod Bygningen medfører, at 2den Classes Præmie skal tilsvares, saa erlægges 64 s. af 100 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Undertegnedes Boghandel er henflyttet i Gaarden paa Hjørnet af Frisegade og Bastebrostræde. H. Berggreen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Steenkalk. Den 28de og 29de October kan faaes Steenkalk ved Berritzgaards Teglværk til sædvanlig Priis. Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-22
Efter Begjæring af Vedkommende, bliver det Avlsbruger, Rasmus Clausen tilhørende Huus i Kattesundet her i Byen med tilliggende Gaards- og Haugeplads saavelsom en Jordlod i Møllemarken stor circa 5 Tdr. Land, bortsolgt ved en eneste Auction som afholdes paa Raadstuen her i Byen Mandagen den 28de d. M. Formiddag Kl. 11. Af Kiøbesummen kan forhaabentlig 800 Rbd. blive indestaaende i Eiendommen. Hvilket herved bekiendtgiøres til Efterretning for Liebhavere. Nakskov den 17de October 1839. Hammerich. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i W. Laubs Officin i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Lollands- og Falsters Stift Tivende. No 127. Fredagen den 25 October.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Fædrelandet. Doctor og Professor S. Meisling, den forrige helsingørske Latinskoles sidste Rector, har givet et følgværdigt Exempel paa en gavnlig Anvendelse af det Otium, hans Pensionering har forskaffet ham, idet han nemlig i Dagen har erklæret sig villig til, uden Vederlag, 6 Timer ugentlig at ville gjennemgaae en eller anden mindre bekjendt classisk Autor for 8 a 10 Studerende, samt i 6 andre Timer at gjennemgaae enten Schakspeares dramatiske Værker eller en italiensk Forfatter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Til det den 22de dennes begyndte Uldmarked i Kjøbenhavn var, ifølge den berlingske Avis, kun ankommen 26,000 Pund. Man maae beklage hedder det fremdeles i den berlingske Avis, at Lolland og Falster, netop de Provindser, hvorfra man har ventet betydelige Tilførseler, og som meest have foranlediget Oprettelsen af Uldmarkedet, allermindst have bidraget til dette; thi hvad der er tilført os derfra er ikke værd at omtale." Skjøndt denne Artikkel ved den indflettede Tallemaade: hvad der er tilført os, synes at ville tilkjendegive, at den er gaaen ud fra Committen for Uldmarkedet i Kjøbenhavn, saa kan man dog ikke antage at den har et saadant Udspring, thi om Committeen maa man sikkert forudsætte, at den, forinden den bestemte Tiderne for Uldmarkedet, har erhvervet Oplysning om hvorfra den kunde vente at faae Uld, og har den søgt saadan Oplysning, da maa den og have erholdt Underretning om at i de betydeligere Schæferier, heri Stiftet blive Faarene kun klippede eengang om Aaret, nemlig i Forsommeren, hvorfor Uld herfra og kun kan ventes indsendt til Sommer-Markedet. Efteraars-Markedet er, efter hvad den berlingske Tidende desuden selv tidligere har yttret, nærmest bestemt for den islandske Uld og Kalk-Uld, men af den sidste Uld kan der i det Hele kun ventes lidet her fra Stiftet. At Committeen for Uld markedet har havt Kundskab herom, kan vistnok med Bestemthed antages, da man ellers maatte komme til det Resultat, at de, der have stillet sig i Spidsen for Uldmarkedet i Kjøbenhavn have handlet uden at indhente fornøden Efterretning fra dem, der, da de ikke alene have foranlediget Uldmarkedet, men og forpligtet sig til der at henbringe deres Uld, maae ansees at være væsentlige interesserede i et heldigt Udfald af Uldmarkedet, noget der vel neppe kunde gives Medhold. J det vi derfor antage at den nævnte Artikel ene er udgaaet fra Redactionen af den berlingske Tidende, forvente vi og at den i et følgende N vil tilbagekalde en Klage, der ene har sin Grund i at den har undladt at indhente fornøden Underretning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
J kongl. Parolbefaling af 10de Octbr. hedder det: "Da det er befalet, at Underofficerer og Mandskabet skulle bære Knebelsbarter, saa vilde det være ønskeligt, at Eskadrons- og Compagniecheferne paalagde de hjempermitterede Mandskaber at vedblive i deres Hjemstavn at bære disse Knebelsbarter, saalænge de kunne vente at blive indkaldte til Tjeneste."Med Hensyn hertil skulle vi blot bemærke, at Eskadrons- og Compagniecheferne, efter vor Formeening, ere aldeles uberettigede til at give det, under de civile Love og den civile Jurisdiction sorte rende, hjempermitterede Mandskab, nogensomhelst befaling med Hensyn til Bibeholdelsen af ovennævnte, militaire Attribut; og naar Mandskabet møder med Knebelsbarter ved Jndkaldelsen, beroer det upaatvivleligen iøvrigt paa dets eget Forgodtbefindende, om det i Hjemstavnen vil bære dem eller ei. Er den kongelige Parolbefaling derimod communiceret Mandskabet i Form af en kongelig Ordre, da forandrer dette naturligviis Sagen. En Ordre, af nysnævnte Art, fra Eskadrons- eller Compagni Chefen behøver neppe nogen hjempermitteret Soldat at adlyde. (Den Fris.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Fædrelandet har i en Artikel om Auscultantvæsenet omhandlet den Skik, eller rettere Uskik, at der i Regjeringscollegierne ansættes unge Herrer, der ere fornemme Folks Børn, som Auscultanter, og derved forud bestemme dem for de høiere Stats-Embeder, ved hvilken Leilighed atter omtales den nylig skete Ansættelse i Generalpostdirectionen. Efter at Forfatteren fremdeles har gjennemgaaet de mange skadelige Følger, som flyde af at Folk, der kun ved Fødselen udmærke sig fremfor Andre, saaledes alt som ganske unge Mænd trækkes frem, og at derved Hovmod vækkes hos disse unge Herrer, og gjøre dem det mindre indlysende, at man behøver at anstrænge sig og at erhverve sig Kundskaber og Dygtighed for værdigen at udfylde sin Plads i de høiere Statsembeder, slutter Forfatteren saaledes: Men Sagen er at det hele Auscultantvæsen er et af de Midler, hvorved Nepotisme og Protection, kan virke til sit Øiemed, uden at gjøre megen Opsigt; thi at blive Anscultant, ansees i og for sig ikke for noget stort, skjøndt det Store ganske sikkert kommer bagefter. Af denne Artikel, som vi ret ønske ikke alene at maatte blive læst, men og erindret af dem, Sagen nærmest vedkommer, seer man forøvrigt, at det danske Cancellie er et af de meget faa Collegier, der ingen Auscultanter tæller, noget der vel ikke vil blive regnet det til Last af andre end een eller anden fornem Junker, der havde Lyst til ved at indtræde i en saadan Plads at sikkres et godt Embede i Fremtiden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
De gudelige Forsamlinger have i de senere Aar udbredt sig i al Stilhed udenfor det sydvestlige Sjælland, hvor de, som bekjendt, allerede i flere Aar have været holdte, og man træffer dem nu ogsaa følgende Landsogne: Farø, Roholte og Kongsted i Bieverskov Herred, lille Heddinge Sogn i Stevns Herred, Krummerup, Fuglebjerg, Tinstrup, Fersløv, Gundersløv og Karrebek Sogne i Øster Flakkebjerg Herred, og Tersløse i Meerløse Herred. Kun paa det sidste Sted have de mødt borgerlig Modstand. (Nord. K. Td.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Til den i dette Efteraar stedfundne medico chirurgiske Exammen vare 14 anmeldte, af hvilke i ikke indfandt sig og 3 forlode Examen. Ved samme erholdt 6: C. F. Jespersen, L. J. E. Hjorth, C.V. H. Petersen, N. H. From, G. C. Sølling og C. F. Tolderlund Charakteren Landabilis og 4. R., W. H. A. Callisen, J. Wulff, J. Nielsen og G. V. Kofod, hand ill. pr. gr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
Ved kongl. Rescr. af 29de September er allernaadigst bifaldet, at Corvetten Fortuna casseres til Ophugning ved Holmen. Gubitz's Volks=Calender for 1840 er hidkommen og faaes hos Boghandler Reitzel. Denne, ogsaa her i Kiøbenhavn mange Læsere velkomne og velbekjendte Nytaarsgave, er, som sædvanlig udstyret med mangfoldige smukke Træsnit, af hvilke en Deel endog kunde gielde for Kobberstik (deriblandt Pariser-Gadedrengene S. 66). Man finder i den nye Aargang, foruden noget andet Belærende og Morende, en Afbildning og Beskrivelse af Schillers i Mai d. A. i Stuttgart opreiste colossale Statue, hvilken, som bekjendt, er af vor Thorvaldsen. (Dagen.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1839-10-25
J det nylig udkomne Hefte (No 11) af Archiv for Søvæsenet, findes en Afhandling af Lieutenant C. van Dokum om Dampskibe og deri blandt andet følgende om Dampskibes Jndførelse i vor Marine: Forberedelser træffes netop for Tiden til at sætte et Krigs-Dampskib paa Stabelen, af 160 Hestes Kraft. De bugtede Farvande, der i alle Retninger omgive vore Øer, synes fuldkommen skikkede til Dampskibets Benyttelse. Den Jndvending, der ellers gjøres mod disse Skibes Brugbarhed, at de ere afhængige af deres Kulforraad. falder bort, naar de anvendes til Kystforsvar. Saalænge Dampskibet forbliver paa egne Kyster, er det istand til, overalt at complettere sit Forraad af Brændsel.