Berlingske Tidende, 1805-10-21
J Forgaars blev følgende Budskab fra Keiseren, dat. Strasburg den 30te Septbr., oplæst i Senatet: "Senastorer, Jeg har givet Storvalgherren den fornødne Fuldmagt til at præsidere i Senatets Forsamlinger og Administratione=Conseils. Det var mig meget behageligt, at have en Leilighed til at give denne Prinds et Beviis paa min Agtelse for hans Talenter og paa min uindskrænkede Tillid til hans Hengivenhed for min Person, samt at give Dem, Senatorer, tillige Sikkerhed for at min Fraværelse ingen lunde skal standse Forretningernes Gang. Jeg har ogsaa troet, at Fædrelandets Tarv kræver, at Storvalgherrer, forbliver hos Dem, imedens jeg er paa Grændserne." - Senatet besluttede derpaa, at bringe Keiseren sin Takadresse, for denne ny Foranstaltning og ved en høitidelig Deputation. lat bevidne Storvalgherren sin Glæde derover. Keiseren underskrev Decretet om Nationalgardens Oprettelse Dagen før sin Afreise fra Strasburg. J Følge dette Decret kunne alle Franskmænd fra 20 til 60 Aar indkaldes, for at tiene i Nationalgaden. Den skal ikke meere inddeeles i Batailloner, men i Cohorter, af hvilke enhver skal bestaae af 1 Grenadeer, 1 Jæger= og 8 Fusileercompagnier. Et bestemt Antal Cohorter skulle formere en Legion. Keiseren udnævner de Borgere til Officierer, som have tilstrækkelig Formue til at anskaffe sig Uniform og Equipage paa egen Bekostning. Præfecterne, Underpræfecterne og Mairerne skulle have Sæde og Stemme i Ofsicierernes Conseils. Nationalgardens Uniform skal forblive saaledes, som den paa nærværende Tid er, Knapperne skulle have den Jndskrift: Garde Nationale. Medlemmerne af Nationalgarden faae Vaaben af Rigets Tøihuse, og ere ansvarlige derfor, naar de requireres til Militairtieneste, faae de samme Sold, Qvarteer og Emolumenter, som Linietropperne. De Udgivter, Keiseren bestrider, ere Adjutanternes og Tambourernes Sold, Vaaben, Fane og Skrivermaterialier. Nationalgarden skal for det første organiseres i følgende Departements: 1) Somme, Pa de Calais og Nord og Lys. Senator Rampon er bleven udnævnt til Commandant og Lille til Hovedqvarteer i disse Departements, hvis Grenaderer og Jægere stedse maae være marschfærdige, for at ile til Boulogne og alle Kystpunkterne, for at forsvare dem mod Engellændernes Jnvassioner. 2) Roer, Rhin, Mosel og Dønnersberg. Senator og Marschall Lefebre er bleven udnævnt til Commandant og Maynz til Hovedqvarteer i disse Departements, hvis Grenaderer og Jægere stedse maae være marschfærdige, for at forsvare Rhingrændserne; Nationalgarden maae ogsaa være tilstrækkelig til at forsvare Fæstningen Maynz. 3) Øvre, og Nedre Rhin. Senator og Marschall Kellermann er bleven udnævnt til Commandant og Strasburg til Hovedqvarteer i disse Departements, hvis Grenaderer og Jægere skulle beløbe sig til 20000 Mand og maae stedse være marschfærdige, for at forsvare Rhingrændserne; Nationalgarden maae ogsaa være tilstrækkelig til at forsvare Straf burg og de øvrige Fæstninger. 4) Doubs, Jura og Leman. Senator Aboville er bleven udnævnt til Commandant og Besancon til Hovedqvarteer i disse Departements, hvis Grenaderer og Jægere nedse maae være marschfærdige, for at forsvare Grændserne; Nationalgarden maae være til strækkelig til at forsvare Besanton og de øvrige Forter.