Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1841-06-29
Frankerig. J. des Debats indeholder en Artikkel fra Athen af 25de, hvis Optagelse i dette Blad giver det en Slags Vigtighed, den lyder saaledes: "Vi leve i et Land, som overalt aanden Krig, Emancipation og Uafhængighed. Alle vore christelige Brødre i Orienten komme vore Ønsker imøde, paa Candien har Kampen allerede begyndt, og hvem veed den Skjebne, der er opbevaret denne skjønne Øes Politik. En Mængde Grækere forlade Landet for at forene sig med Cretenserne, de tage Vaaben og Bagage med. Vores Regjering, der af politiske Hensyn er tvunget dertil, lægger Vanskeligheder i Veien for deres Afreise, men da Grækerland paa alle Sider er omgivet af Havet, saa er man paa vore Kyster hvert Øieblik Vidne til hiin Enthusiasme, som bringe Grækerne til at le dem til Hielp, der endnu ere under det tyrkiske Aag. De unge Mennesker reise enten til Candien, eller til Thessalien. Man taler om en Opstand, der skal finde Sted i Vola. Hvad man ogsaa siger og hvad man ogsaa giør, det tyrkiske Rige falder sammen, og de Christne i Orienten ville snart ikke meere være Slaver. Fra Syra skrives under 6te Juni, at et Dampskib var ankommen fra Candien til Pyræus, Tyrkerne, der, have gjort et Udfald fra deres Fæstninger Canea og Castro for at føre Krigen i det Jndre, ere blevne tilbageslaaede og tvungen til at trække sig tilbage til begge Fæstninger, hvor de ere strængt bloquerede. Tyrkerne paa Candien og i Bulgarien synes selv at have givet Signalet til Fiendtlighedernes Aabning; Opstanden i Macedonien og Thessalien er allerede ordnet, og flere Acter ere der udstædte af de der dannede Regjeringer, man seer der et Segl med det græske Kors og Ordene: "Makedonon politeia" - Thessalyn politeia". Allerede længe har man sagt, at Tyrkerne kun ere leirede i Europa, det Øieblik nærmer sig, da de ere tvungne til at afbryde deres Leir." - Det er besynderligt, hvad der skrives fra Toulon, at et Dampskib var den 14de Juni ankommen dertil fra Candien, som det havde forladt den 5te Juni, og dette melder, at 9000 Tyrker under den tyrkiske Admiral Tahir Pascha havde begyndt deres Operationer mod Jnsurgenterne, og det var nogle Lieus fra Seida kommen til en heftig Kamp, Tyrkerne paastaae at have seiret og drevet Jnsurgenterne tilbage til Bjergene, dog dette behøver Bekræftelse og er noget stridende mod de foreløbig anførte Dagsberetninger derfra; saameget er vist, at Grækerne paa Grund af Blokaden ikke kunne faae meere Hjelp fra Grækerland. Paa den anden Side vil det være vanskeligt, at Tyrkerne nogensinde kunne trænge ind i Bjergene. Tyrkiet. Tcherkessien. Der meldes nu at det modificerede Hattischerif var fra Constantinopel affendt til Mehemed Ali, i Følge dette erholder Vicekongen Arvefølgen for sin Familie i directe Linie, Tittel af Pascha kan han kun uddeele med Portens Tilladelse, og han maae ikke uden Portens Tilladelse bygge noget nyt Krigskib, han skal betale en Tribut af 40 Millioner Piastre. - J Følge upaalidelige Rygter i Paris heed det, at Mehemed Ali ville giøre Forestillinger mod dette Firman, og ville kun aarlig betale en Tribut af 6 Millioner Piastre. Fra sidste Sted meldes der ogsaa fra Odessa under 22de Mai at i Circassien vare Fiendtlighederne igjen begyndte. Circassierne begyndte Angrebet med at kaste 150 Kugler ind i Fæstningen Ghelenbick, og de tvang en Krigsdampbaad til at fjerne sig fra Kysten. Tydskland. J det Hannoverske andet Kammer havde Kapitain Bøse andraget, at der i Adressen til Kongen udtrykkelig skulde staae "at Stænderne i Bevidstheden om deres Pligter maatte udtale, at Kronens nuværende Raadgivere ikke besidde Landets Tillid, hvorfor der maatte andrages om deres Fjernelse;" efterne dette Andragende var bleven antaget med 44 mod 27 Stemmer, foreslog Dr. Siemens, at der skulde nedsættes en Commission af 7 Medlemmer til at udkaste Adressen, men at Kapitain Bøses Forslag udtrykkeligen skulde indføres deri. J et følgende Møde foreslog Hr. Holter mann, at Man skulde spørge Regjeringen om hvorfor Ossnabrück endnu ikke var repræsenteret i det andet Kammer; Hr. Buddenberg vilde hu ve, at Kammeret foreløbigen skulde prorogere sig i 3 Dage, saafremt Regjeringen ikke inden føie Tid oplyste, hvorfor den osnabrückske Deputerede (Hr. Stuve) ikke tillodes at give Møde, men atter her satte Dr. Siemens et mildere Forslag igjennem, nemlig at Man skulde anmode Kabinettet om ikke at lægge Hindringer, iveien for Borgermester Stuves Jndtrædelse, da denne Mand nød Folkets Tillid. Den 17de Juni lod Kongen derpaa Kammeret sige, at Stuve aldeles var udelukket fra Sædet som Deputeret, og at Suppleanten Breusing derfor var indkaldt.