JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Tyrkiet. Om den mærkelige Raadsforsamling i Constantinopel, hvori det russiske Ultimatum blev forkastet, fortælles følgende nærmere Omstændigheder: Selve Storherren skal useet have været Vidne til hele Sessionen; han stod - hedder det - bag et Teppe og hørte alle Divanets Forhandlinger og Beslutninger. Forsamlingen var saa fuldstændig og glimrende som muligt. Som præsiderende Medlem spurgte Storvezieren: Er det ret og overeensstemmende med den hellige Koran, at plante den store Prophets Banner og kalde alle Muselmænd til Vaaben, naar der giøres Fordringer til de Troendes Behersker, lig dem, Moskovitterne have gjort, Og eenstemmigen erklærede Geistlige og Lovkyndige, det er ret og lovligt. - Videre spurgtes: Er det ret og klogt, at kalde Muselmændene tilbage fra Fyrstendømmerne (Moldau og Wallachiet), saalænge Moskovitterne holde en talrig Hær samlet ved Grændserne og ikke ville opløse den? Kan Man fremtidigen som hidtil betroe de troløse og forræderske Græker og Bojarer den øverste Bestyrelse af tvende Grændseprovindser, Kan Man igien indrømme de oprørske Christne alle deres Kirker og Privilegier, saalænge de halstarrigen vedblive at byde Porten Trods, Alle disse Spørgsmaal. besvartes med Nei. Storherren siges, fuldkommen at have billiget disse og andre Beslutninger og at have befalet Storvezieren, at tilkiendegive hans Villie for de kristelige Magters Gesandter. Efter Forlydende har Divanet desuden besluttet, at iværksætte en Plan, der allerede var bleven bragt i Forslag i Portens forrige Krig med Rusland og Østerrig under Catharina og Joseph, den nemlig, at forvandle begge de ovenmeldte Fyrstendømmer til en Ørk, da de, som Grændseprovindser, ere blotte for hvert Angreb, vanskelige at forsvare og desuden beboede af uChristne, der sagtens ville understøtte Portens Fiender. Ali, Pascha af Janina, kunde hverken læse eller skri derimod forstod han adskillige Sprog. Et af hans G. somheds skarpeste Træk er dette, at han lod Et af sine; fre lægge fast mellem tvende Bræder og levende gienne sauge med disse paa flere Steder.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Holland. At den voldsomme Orkan sidste 11te Marts dog og gjorde nogen for Mennesket synlig Nytte, havde Ma Holland Beviis paa. J Aaret 1819 forliiste et Skib ved Harlingen ladet med Jern og Staal; ved den sig Orkan drev det op af Grunden igien og det listede sig ga uventet indtil Stranden ved Harlingen, saa at endnu stor Deel af Ladningen blev reddet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Den 14de April, om Eftermiddagen styrtede i Amsteren Fløi sammen af det forrige ostindiske Compagnies ning, som nu tilhørte Herr Cruys, hvorpaa var samt dynget 1800 Læster forskielligt Korn. Efter Ruinen dømme bliver maaske Jntet reddet, da det Hele er saa sunken i Grunden, at kun Overdelen af Bygningen, var 75 til 80 Fod høi, rager frem. Crups havde af 400 Læster liggende der. Man er nu ogsaa bekymret hvorledes man skal bierge Kornet af den endnu staae men meget truende anden Fløi. Magazinets melle Deel styrtede ud over en Brovippe, som derved af løsreves af sine Pæle. Natten derpaa faldt den Deden venstre Fløi, ved Klokken, og Kl. 5 om Mor Taarnet med Klokken. En Korndrager blev dræbt saarede af de Folk, som just arbeidede i Magazine(Noget Lignende, i det Smaa, er ogsaa for ende siden skeet i Odense.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Fædrelandet.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Kiøbenhavn. Af Forseete, en Tidende for Udvalg af Høiesterger, indeholder det udkomne første Numer blandt : Begyndelsen af Kommissionsdommen i den høist i lige, i Høiesteret den 9de f. M. begyndte Sag in Skipper og Styrmand, Toldbetiente, ProkuratFlere, opstaaet ved den til at bedrage Søe-Assu iværksatte Stranding af en Galease, tilhørende Kiødenne Musmann & Schwedler i Aarhuus.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Dr. G. L. Baden har i Statsvennen begyn Udsigt over Astrologien, hvori han blandt andet sig Luther, at han vel friede os fra Pavens Aag skaffede Os derimod Diævelen paa Halsen, og endelig med følgende Tirade: "Nei, det er ikke Li Melankton og deres Consorter, som skyldes vor men især det attende Sekels store Oplysning, det er siden henrunden Sekels de store Mænd, der udenfor Theologernes Dogmatik og det herskende Sy Philosophien, dristede sig til at see længere end Samtid, som vi have at takke for denne velgiøren lysning, det er Mænd som Hume, Voltaire, He 3 Preussens eneste Frederik, denne nu af Mysticisme forfulgte Oplysning skyldes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
J Oekon. Korrespondent klager En over, at han har maattet tage sin Søn fra Bundtmager=Professionen paa Grund af de milde Vintere, hvorimod han har sat ham til at studere Haarvidenskaben," hvilken Profession fordelst de mange skaldede Hoveder nu begynder at blive pandt de meest indbringende i Kiøbenhavn.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Tirsdagen den 9de April, høitideligholdt Enighedsmelskabet dens 41de Aars Stiftelsesdag. Ved denne Anledning blev paa samme Dag, af dets ædle Anvendelde Kasse" uddeelt til Opdragelses-Anstalter, Enker og andre trængende Personer, som personligen have forhen viist Selskabet Tieneste, i alt den Summa 267 Rbdlr.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Jblandt denne Vinters Særsyn er denne at Rug og og ere i eens Priis, 14 Mk. Td., da Rugen pleier at re næsten 1/2 Deel dyrere end Bygget. Et andet Særsyn dette, at Man i Vinter har staaet sig bedre ved at give Værnen til sit Qvæg og sælge Foderet, som er det Omvendte ædvanlige Aar. Man har givet i Kiøbenhavn i denne Anter 1 Mk. for et Lpd. Byghalm, og af Byghalm alene maa et Qvæghøved have 2 Lpd. om Dagen, som er dog et maadeligt Foder, da derimod een Skp. Byg eller Rug var særdeles stærkt Foder og meere end Kreaturet behøvede, og Prisen paa 2 Lpd. Halm, efter Torve=Prisen, svarer een Skp. Korn. De som have gjemt gammelt Foder, sig forrige Aar, staae sig vel ved at sælge det. Da Rugen lav Priis i Aar, er det meget almindeligt, at Manspører Heste med Rug istedet for Havre, En Enkefrue Grønbech, som vilde begynde en liden Handel, for dermed at underholde sig og 5 Børn, fortæl er, at en vis Urtekræmmer Lind, som før havde beboet den Etage, hun skulde flytte ind i, men selv var forlængst flyttet, forbød hende den 2den April at flytte ind inden Flyttedagen den 16de, med mindre hun for de resterende 3 Dage vilde betale ham 50 Rbdlr. Sedler. - En Tænkemaade, som virkelig fortiener Kundgiørelse! Hvor, som kan afhielpe Skorsteensrøg i et Kiøkken, og samme findes hjælpende, finder foruden Betaling, Taknemlighed i Badstuestræde 132. (Adresseavisen).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
En Embedsmand søger Kredit paa nogle Vare til Klæder, af Værdi omtrent 50 til 60 Rbd. Sedler, imod at betale en lige Summa i rede Sølv med 30 Rbd. Quar, taliter. (S. Bl.)
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Adresseavisen vrimler i denne Tid af Gratulationsvers Confirmanter. De ere saa omtrent alle gjorte over een Følgende velsammenhængende Carmen afskrives til Prøve; Anledning af F. Hillebrandts Confirmation Søndagen den 14de April 1822. Den Pagt, som De idag indgik med Gud. -De lovede at holde Dydens Bud. -De hidtil været har Forældres Glæde. - Som hidtil Livets Bane De betræde. - Vær god, og da det Gode møder Dem. -Ver virksom paa den Vand, De triner frem. -
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 29de Marts er Lector ved Universitetet i Kiel, H.C. Gotsche, beskikket til Sognepræst for Finderup Meenighed i Sielland; Cand. Theologi P. Sørensen til Sognepræst for Vester= og Øster=Egede Menigheder i Sielland. Den 10de April, Licentiatus juris P. D. Bruun beskikket til surnumerair Assessor i Viborg Landsoverret; Krigsassessor J. J. Jacobsen til Byeskriver i Hasle og Herredskriver ved Nørre Herred, paa Bornholm; Cand. Theologi C. Flor til Sognepræst i Tølløse og Aagerup Menigheder i Sielland forhenværende Stiftsprovst i Christianssand, H. Engelhart, til Sognepræst for Karise og Alslev Menigheder i Sielland; Exam. juris O. Dahlstrøm til Procurator ved Underretterne i Lollands og Falsters Stift.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Aalborg Kirker. Ægteviede. Den 26de April, Skipper H. P. Lausen og S. Lunds Enke. - Friesnedkermester P. Svenstrup og Pigen A. Gregersdatter.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Døbte. Den 4de April, Sadelmagermester P. M. Bier rings Tvillingdøttre, Bolette og Johanne Margrethe; Fadd. Mad. Grønnerup, Mad. Gleerup, Frøken Jackhelln, Jfr. Schiønning, Kiøbmand P. Rasch, Overbrandinspecteur Boss, Feldbereder Haslund, Skipper Sommer, Slagter Lars Lundbye, Skomagermesterne Østergaard, Haslund, Fuldmægtig Prehn, Tobakspindersvend Soelberg. Den 21de, Skomagermester J. Holms Datter, Anne Marie; Fadd. Mad. Lund, Jfr. Dahlin, Viinhandler Borregaard, Garvermester Petersen, Skomagermester Jacobsen, Handelsbetient Kier, Bagersvend Gyrsting.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Begravede. Den 23de April, Skomagermester A. Olesens Søn, Niels, 4 Aar. Pigen Johanne Nielsdatter, 51, Aar. Den 26de, Huusmand Kield Nielsen, 70 Aar.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Bekjendtgjørelser. Efter mange Aars Svaghed og 1/2 Aars Sygeleie, døde min gode og kiere Moder Ane Magrethe, fød Thessen, Enke efter min forlængst afdøde Fader Controlleur Lund her i Aalborg, i Aftes sildig, 79 Aar gammel. Hvorom fraværende Familie og Venner herved sørgeligst underrettes. Aalborg den 27de April 1822. Charlotte sal. Klinkbyes, fød Lund. .¬
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
At jeg er flyttet fra Algaden til Jomfrue Anegaden i forrige Frue Østergaards Gaard, hvor jeg som forhen forfærdiger saavel Sadler som alt andet Sadelmagerarbeide, hvormed jeg paa det bedste vil have mig anbefalet, har jeg herved den Ære at bekiendtgiøre. Aalborg den 29de April 1822. H. Funck, Sadelmager=Mester.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Skulde her i Staden eller Omegnen findes Forældre, som havde Sønner, der havde Lyst at lære Haandværker, og som havde Lyst til at lære Vognmagerprofessionen i uindskrænket Forstand, saavelsom flere andre nyttige og sieldne Kundskaber, saa tiener til behagelig Efterretning, at jeg nu kan modtage for det første nogle saa 16 Oplærelse i disse Videnskaber. Det bemærkes at Subjectet ei behøver at staae i Forbundt hos nogen anden, naar han har udstaaet sin Lære hos mig, og vi da paa lovlig Maade skilles fra hinanden, da jeg saa meddeler ham et fuldkommen uindskrænket Lærebrev, som ifølge det mig af Hs. Kongel. Majestæt i sin Tid allernaadigst forundte Privilegium, berettiger ham til at tage Arbeide uden nogen Bebreidelse og Forkleinelse, hvorsomhelst han ønsker, som ikke for enhver anden bliver Tilfældet. Endvidere bekiendtgiøres for Lærde og Kyndige, at alt nyt Arbeide forfærdiges hos mig efter Plan, som ene er den sikkreste, fordeelagtigste og hurtigste Arbeidsmaade i dette Fag og som allene læres paa Fabrikker, og store Værksteder og som ei engang min Læremester, uagtet han var Kongelig Hof Hiul- og Karethmager i Kiøbenhavn, kunde læke sin egen Søn, men maatte sende ham til Berlin og Paris, for at lære samme, og jeg maatte reise til Briin og St. Petersborg for at lære den Kundskab, og ingen vil nægte mig den Tilstaaelse, som fuldkommen har lært at kiende disse Stæder, at her jo gives virkelige og sande Høiskoler for Kundskabers og Oplysnings Udbredelse. Aalborg den 23de April 1822. H. C. Meyer, Kongel. privilegeret Vognfabrikant. Frie Kockoppe indpodning Onsdagen den 1ste Mai om Eftermiddagen Kl. 3 hos Westergaard. Gode Kornlofter til circa 1500 Tønder Korn er at faae tilLeie hos Procurator Brix. Otte Hundrede Rigsbankdaler Sølv søges til Laans i første Prioritet i en solid Eiendom her i Byen. Addresse-Contoiret anviser den Søgende.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
En toetages Kakkelovn er at faae til Leie. Addresse-Contoiret anviser.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
En skikkelig Dreng, der har Lyst at lære Bogtrykkerkonsten, kan strax blive antagen i Lære, naar han melder sig paa Adresse-Contoiret.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Et godt Leiested med Have paa Reberbanen ved No. 93 kan strax erholdes.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Proclama. Peder Olesen Skou, som boede herpaa Læsøe i Vesterøe Sogn, er ved Døden afgaaet uden Livsarvinger og hans Boe strax taget under Skiftebehandling, hvor hans efterladte Enke har angivet hans Arvinger at være: a) En Heelbroder Jens Olesen, boende i Torslev So; b) En Ditto Thomas Olesen, som har boet i Dronninglund Sogn, men skal være død og efterladt sig 3de Børn; c) En Heelsøster Karen Olesdatter, i ugift Stand, opholdende sig i Torslev Sogn; d) En Halvsøster Ane Pedersdatter, i Ægteskab med Gregers Nielsen i Torslev Sogn, og en Halvsøster Maren Pedersdatter, gift med Poul Tved en herpaa Øen. Disse samtlige Arvinger, de Umyndige med Værge, indkaldes herved med lovlig Varsel til at møde ved Skiftets videre Foretagelse herpaa Gaarden Mandagen den 1ste Juli førstkommende, for at erfare Boets Tilstand, som neppe bliver tilstrækkelig til Gieldens Afbetaling. Til samme Tid indvarsles med 6 Ugers Varsel Boets Creditorer at møde, for at anmelde og legitimere deres formeentlige tilgodehavende Fordringer. Klitgaard paa Læsøe den 22de April 1822. Hesselholt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Auctioner. Grundet paa passeret Forlig og Udlæg og efter Reqvisition, af Prøveprokurator Nascou i Nibe, paa den almindelige Enkekasse-Directions Vegne, bliver den Gaard i Langdahl, i Blære Sogn, som Kiøbmand Hans Clausen sidst haver beboet, stillet til offentlig Auction i Larsdahl, Torsdagen den 23de Maj førstkommende, Klokken 11 slet Formiddag, for, om antageligt Bud skeer, at bortsælges til Eiendom for den Høistbydende. Gaarden som staaer for Hartkorn 6 Td. 3 Skp. 3 Fdkr. 1/5 Alb. kan tiltrædes strax og af Kiøbesummen kan de 3 Deele indtil 646 Rbdr. Sølv blive indestaaende i Eiendommen. Løgstøer, den 25de April 1822. J. Scharling.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Næstkommende Onsdag den 1ste Mai om Formiddagen Kl. 10 slet, bliver paa Aalborg Raadstue, ved Auction opraabt til Bortleielse, fra nu af og til førstkommende Michaeli 1822, den Byen tilhørende Parselle i Vestermarken af Jndhold 6 Tdr. 4 Skpr. Land, som sidst har været bortleiet til Kiøbmand Hans Kirketerp Bay, inddeelt i 8 Agere, hvoraf er i den nordreste nedlagt 6 Skpr. St. Hans Rug, som staaer i god Grøde, de øvrige 7 Agere kunne afbenyttes til Havre-Sæd, Høeslet og Græsning, hvilken Jord er vel behandlet og af god Bonitet. Efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner, som forinden kan faaes til Eftersyn hos Magistraten. Aalborg den 26de April 1822. Schmidt.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Tirsdagen den 21de Maj førstkommende om Formiddagen Kl. 10, bliver hos Poul Jensen Block i Broehuus, Jetsmark, foretaget Auction over et Huus i Klostergaard med Hartkorn 5 Skpr., som er udlagt for Kongelige Skatter, hvilket herved bekiendtgiøres saavel til Lysthavendes, som muelige Pantecreditorers Efterretning. N. Sundbye den 23de April 1822. Spies.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Den Selveier Søren Pedersen tilhørende Gaard Nørgaard, i Høistrup, Torslev Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 6 Tdr. 7 Skpr. 2 Alb., bliver ifølge indgaaet Forlig med Pandtekreditor og efter Dennes Begiering, stillet til en eneste Auction til absolut Bortsælgelse : Tirsdagen den 7de Maj førstkommende Formiddag Kl. 10. Auctionen foretages i Gaarden, efter de da bekiendtgiørende, Conditioner, som forinden kan erfares hos Hr. Amtsprovst Deichmann i Torslev Præstegaard. Sæbye den 21de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Jfølge indgaaet Forliig med vedkommende Pandtekreditor bliver den Selveier Peder Mortensen tilhørende Gaard, Karupgaard kaldet, i Karup Sogn, af Hartkorn 2 Tdr. 6 Skpr. 3 Fkr. 2 Alb. Ager og Eng, ved en eneste Auction, som holdes i Gaarden Onsdagen den 8de Maj dette Aar Formiddag Kl. 10. opraabt til absolut Bortsælgelse, efter de da bekiendtgiørende Conditioner, som forinden kan erfares her paa mit Contoir. Sæbye den 21de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-04-29
Jfølge allernaadigst Høiesteretsdom og derefter passeret Execution og Udlæg, bliver ved 3de Auctioner, nemlig: 1ste Gang Løverdagen den 4de Maj, 2den Gang Tirsdagen den 7de Maj, 3die Gang Tirsdagen den 14de Maj næstkommende om Formiddagen Kl. 10, opbuden til Salg følgende Eiendomme her i Byen. a) Skoemager Peder Christopher Krøghs Huus, bestaaende af 5 Fag Muur- og Bindingsværk med til liggende Hauge og Jordlod, som er ansat for 2 Fk. 1/2 Alb. Hartkorn. b) Skoemager Christian Skioldanns iboende Huus bestaaende af 14 Fag Muur- og Bindingsværk med fornøden Gaardsrum. c) Fisker Jens Hansens iboende Huus, som er 7 1/2 Fa Bindingsværk, og tilliggende, Jordlod af Hartkorn, Skpr. 1 Alb., samt Fierdeparten i en Fiskerbaad med Seil og Tilbehør. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir her i Byen, og 3die Auction i de bortsælgende Steder, hvorved ligeledes auctioneres endeel Jndboe, bestaaende af Borde, Stol Sengeklæder og Kiøkkenredskaber med mere. Sæbye den 18de April 1822. Boeck.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Udlandet. Anliggenderne i Østen. "Det tyrkiske Kabinet vil slet ikke høre tale om nogen Overtrædelse af de bestaaende Traktater, hvorved Rusland, skulde have faaet Ret til, at blande sig i dets Anliggender, g Man tvivler meget om, at det vil bortkalde sine Armeer, for Grækeropstanden er aldeles dæmpet; Tillige forsikkres ler, at Tyrkerne i intet Tilfælde ville begynde Fiendtlighederne. "Naar Man tvivler om Krigens Udbrud mellem Rusland og Tyrkiet, fordi - som Man mener - uoverstige ge hindringer frembyde sig for den russiske Armee, da mes Man, aldeles at have glemt, at der endnu ere Græ Et til. Denne Nation har hidtil trodset den hele tyrkiske Vagt, den har slaget Tyrkerne i Felten, erobret Fæstninger med Storm, opbrændt Flaader og vundet meer end en glimrende Seier paa Bølgen. Naar denne lille tappre Skare formaaede at byde Tyrkerne Spidsen, lider det vel da nogen Tvivl, at Barbarerne ville vorde tilintetgjorte, naar Europas største Krigsmagt alvorligen begyndte og tsatte Krigen?" (Engelske Blade).
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
London, den 19de April. Coureren indeholder en Artikel fra Constantinopel, dat. te Marts, hvoraf erfares, at de to mæglende Magters nistre vel have sendt den Note, de have faaet af Di net, til deres Hoffer, men at samme ikke officialiter de vorde bragt til Herr von Tatischeffs og Keiser Alex ders Kundskab. Dette er altsaa den Dør, Man har Pdt aaben for videre Underhandlinger og for Fredens Opholdelse. Heraf seer Man da tillige, at Divanets Svar aa hertillands vilde være bleven anseet som en gyldig lund til Fredsbrud, hvis det officialiter var bleven medeet vedkommende Hof. Paa den Erklæring, der slutter tyrkiske Note af 28de Februar (hvis Ægthed Coureren, Ma ikke nægter), "at nemlig Porten ei anseer det nød digt, at sende Underhandlere til Grændsen, da den er i nogen Krig med Rusland, ere Underhandlingerne i Constantinopel blevne fortsatte. Den 10de Marts overgave den østerrigske Jnternuntius og vor Gesandt i Fælleskab en ny Note, hvori Tyrkerne raades, at rømme Fyrstendømmerne, med tilføiet Forsikkring, at den russiske Armee ikke skal benytte denne Rømning. Jøvrigt mener Coureren, "at ingen, ei engang den russiske, Magts Jnteresse, rigtig forstaaet, kan tilraade nogen Krig i denne Tid. Frankrig og Engelland maatte ønske, at Tyrkiet forblev in statu qud, eller omtrent saaledes, og det samme Ønske maa Østerrig nære af endnu stærkere Grunde; thi det kunde umuligen ønske, at Fyrstendømmerne fik en anden Herre."
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Constantinopel, den 11te Marts. Man kan nu ikke længere nære mindste Tvivl om Portens Hensigter. Divanet har allerede for rum Tid siden været overbeviist om Umuligheden af, at vedligeholde Freden, thi Porten har aldrig været tilsinds, at inddrømme Ruslands Fordringer, men det var den kun om at giøre, at vinde Tid, forat fuldende sine Rustninger, da de tyrkiske Tropper ikke ere at bevæge til, at gaae i Felten om Vinteren. Derfor har Divanet holdt Underhandlingerne hen saalænge og ved sine Jnsinuationer givet Haab om en mindelig Overeenskomst. Fremmede herværende Kiøbmænd, der kiendte Tingenes Stilling og de tyrkiske Magthaveres personlige Tænkemaade, havde ikke ladet sig skuffe, men itide taget deres Forholdsregler. J hele Staden kiendte Man iøvrigt Storherrens faste Beslutning, ei at lade sig foreskrive Love af de europæiske Kabinetter, og allermindst at give efter for den russiske Regiering, som Sultan Mahmud hader i høieste Grad. Paa denne Maade var Resultatet let at forudsee. - Med største Forbittrelse maa en saadan Krig vorde ført, og ei maa Man troe, at Tyrkerne ville være saa lette at overvinde, som der ialmindelighed menes. Thi deels staaer Muselmændenes Fanatismus nu eengang i lys Lue, deels har det ottomanniske Rige, hvor slet det end forvaltes, uhyre Hielpekilder, hvilke Man sagtens vil benytte til den kraftigste Modstand. Alle Tyrker, der ere istand til, at bære Vaaben, maa træde ind i Hærene. Sidst i Februar og først i Marts kom der allerede uhyre Rækker af Asiater til Scutari og sattes over paa den europæiske Side; af dem dannes der en ny Hær, der skal afløse den store Reservearmee, som hidtil var opstillet i Nærheden, af Constantinopel og nu maa afmarschere til Donau. Nye Tropper fra alle asiatiske Provindser maa rykke efter. Porten ændser Perserkrigen kun lidet; paa denne Kant er dens Seiershaab alt for vist. - J de første Dage af Marts bleve adskillige græske Kiøbmænd myrdede og mange anseete græske Huse plyndrede. Man frygter et almindeligt Christenslagterie, naar Fiendtlighederne udbryde, Frankerne troe sig slet ikke sikkre, men lave sig til Bortreise, saavidt de formaae. Der udrustes en ny Flaade, bestemt til det sorte Hav. Til Gurgiewo ved Donau er afgaaet talrigt Artillerie. den 23de Marts.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Med spændt Forventning seer Man Forholdenes Udvikling imøde; her i Staden er det gaaet temmelig roligt og ordentligt til. Storadmiralen er sysselsat med Affattelsen af bedre Marine=Love. Med det Første vil han løbe ud med 40 Skibe, Man veed endnu ikke ret, om til det middellandske eller det sorte Hav. - den 25de Marts De anholdte Skibe under østerrigsk Flag ere blevne konfiskerede og bragte til Arsenalet. Capitain og Mandskab (Græker) er bleven indsperret her. Skibene havde i Odessa taget østerrigske Papirer. De vare, saavelsom et Andet under russisk Flag, bestemte til de græske Jnsurgenter, Det Sidste havde samme Skjebne. Capitainen var flygtet til den østerrigske Gesandts Hotel; Storadmiralen forlangte ham udleveret og fik ham rigtig.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Den 10de Dennes have Engellands og Østerrigs Ministre, Lord Strangford og Grev Lützow, overleveret Reis Effendi en Note, der er erklæret at skulle blive den Sidste i sit Slags og alvorligen formaner Porten til, ubetinget at antage det russiske Ultimatum og tilbagekalde den fiendtlige Note af 28de Februar. Jstedetfor at svare herpaa, fortsætter Porten sine Krigsrustninger med største Jver og har indtil denne Dag ikke værdiget Nogen af ommeldte Gesandter et eneste Ord. Haabet og Fredens Vedligeholdelse maa derfor tabe sig meer og meer. Jdag sende begge Ministre overordentlige Courerer til deres Hoffer med dette, Budskab. - Fra Persien er indløben officiel Efterretning, at den afdøde Prindses Søn allerede har begyndt Fiendtlighederne paany. Sultanens Egensindighed har bevæget Schachen til, formeligen at erklære Krigen. Han skal med et stærkt Armeekorps være brudt op fra Teheran, for i egen Person at føre sine Hære i Felten. Alt have hans Fortropper forenet sig med hans Sønnesøns og rykke frem i Ere rum Paschalik.
Aalborgs Stifts Adresseavis, 1822-05-01
Odessa, den 26 Marts. Vi vente i det Seneste inden 14 Dage afgiørende Efterretninger fra St. Petersborg. De nyeste Breve fra Constantinopel, der gaae til 22de Marts, melde virkelig, at Østerrigs og Engellands Ministre endnu stode i Underhandling med Porten. Men det var dem, trods alle deres Forestillinger ikke muligt, at faae en ordentlig Conferents med Reis-Effendi.