Ribe Stifts Adresseaviser, 1795-03-27
Seelands Kapitulation har her foraarsaget nogle Bekymringer; men man sette sig hen i Tid og Sted, betænke den strænge Vinter og de Besværligheder, som et af Kanaler giennemskaaret, med Øer besaaet Land kunne foraarsaget os, dersom det var levet Engelænderne til et Forsvars= og Foreningspunkt. For at overvinde Seeland maatte vi havt en Flaade og udøst meget Blod. Ved denne heldige Opecation berøvede den Franske Republik det Engelske Kabinet en Hielpemagt, der, ligesom Portugal var samme hengiven. Vi erobrede, den frie Fart paa de 3 store Floder Rhin, Maas og Schelde, og forskaffede os Alliance med et arbeidsomt Folk, der har forskiellige af Verdens Handelsgrene i Hænderne. Forresten, have vi Jntet at befrygte i dette Land. Velferdsudskuddet har befalet, at alle Fæstningerne der skal besettes med Franske Tropper. Vi have nu 80000 Mand i Holland og vil ved en Forstærkning fra Sambre= og Maas=Armeen snart faae 120000 der. Alle Magasiner, alle Havne ere i vore Hænder. Den Bataviske Armee er forafskediget eller i det mindste vidt fordeelt. Derpaa ville Carnot forelæse den Brevvexling, som Velferdsudskuddet har ført med Folkerepræsentanterne og Generalerne; men adskillige Konventslemmer brøde ham af med den Erklæring, at denne Publicitet kunne blive Fienderne nyttig, da de derved erfarede de Midler, man havde anvendt eller endnu ville anvende. Charette og de øvrige Royalisteneraler i Vende have været i Nantes og besøgt Komme dien i fælles Loge med Folkerepræsentanterne. Dette var vel den første Gang siden Revolutionen, at den hvide og 3 farvede Kokarde, nogensteds sadde rolige ved hinanden. Følgende Middag blev anstillet en stor Fest. Folkerepræsentanterne bragte Republikens Sundhed, Charrette derimod foreslog at drikke Kongens Sundhed. Begge Deele gik ind igien; Men da Folkerepræsentanterne derpaa frembragt te Nationens Sundhed, stod hele Selskabet op- og raabte eenstemmig: Nationen leve Omendskiønt alle Punkter ei endnu ere berigtigede, saa lover man sig dog, at Forliget snart skal sluttes, og da torde Engelænderne maaske neppe finde en farligere Fiende at stride med, end just disse Royalister, da de ere, som man forsikkrer, paa det yderste opbragte imod dem. For at lette Freden med Vendisterne og giøre dem Amnestien behageligere, har Konventen den 21de Decbr. gandske opgivet Dekadefester, ne, og derimod dekretteret alleslags Gudsdyrkelser for frie. Boissyd Anglas havde atter andraget, over denne vigtige Gienstand i Velferds= Sikkerheds= og Lovgivnings=Udskuddets Navn: Konventen, sagde han, har alt længe sukket over Gruesomhederne i Vendee. Religions meningerne vare et Paaskud dertil og aldrig skulle Krigsluen have ødelagt dette skiønne Land, dersom man ikke med Magt ville have undertrykket Meeninger. Dette ødeleggende System maa vi opgive, eller vi sønderlemme os med egne Hænder. Udskuddene have hidtil sysselsat sig med Gudsdyrkelses=Politiet. Menneskene behøve en Religion, da de finde i den Kilden til deres Pligter. Religionsvildfarelser bleve for Menneskene en Grund til Fordomme og et Paaskud til de skrekkeligste Elendigheder. Religionen har dyrt solgt Menneskene de Velgierninger, som den har beviist dem. Den var Despotismens Hielpemagt, den var intolerant og herskesyg. Den første Nat. Forsamling indførte et religiøst Hierarkie (Constitutionsbiskoper) og derved et Schisma mellem de Præster, der aflagde Eeden og dem, der vegrede sig ved at aflegge den. En Chaummettes og Hee berts Afsindighed rev denne Uerfarenheds Bygning ned. Nu bleve Bønder, Haandverksfolk o. s. v., som stial sig til at høre en Messe, fængslede, ja vel endog bragte paa Skafottet. Saadanne Gruesomheder gjorde vor Revolution Skam. Lad os nu holde inde med al Forfølgelse, og indføre en fuldkommen Samvittighedsfrihed. Lad Menneskets Hierte være en Helligdom, som Regieringens Øie ikke maa trænge ind i Ærer alle Meeninger og lad ingen Sekter komme op.