Aarhuus Stifts-Tidende, 1841-09-13
Circulairerne angaaende Armeens nye Uniformering afgaaer i disse Dage fra Generalitetet; men ang. de nye Uniformers Anlæggelse har Hs. M. forbeholdt Sig senere at bestemme Tiden. Officererne ville ikke faae Cantille-Epaulets, men derimod Skjæl=Epaulets, saaledes omtrent som Oberstlieutenanternes. (Rd. Av.) Officeercorpset ved Garden til Fods har som nanternes. (Rd. Av.) Officeercorpset ved Garden til Fods har som bekjendt erholdt Beneficium processus gratuiti til at anlægge Sag mod Fædrelandet fordi det deri er bleven kaldet lidet berømt." Skulde det ei lykkes dHrr. Officerer (yttrer Fædrel. Redact, endvidere) at faae en Hof= og Stadsretsdom for at være meget berømt kunne vi trøste dem med at de dog skulle faae en Slags Berømmelse, navnligen ved de Oplysninger Sagen vil medføre om Optrin i Theatret, dito efter Høiesteretsaabninger, ved Bidrag om afsk. eller i Civiliteten befordrede Medl. Liv, &c. "Men hvad mon Officeerpersonalet vil gjøre, dersom det erholder Overrettens Dom paa virkelig kun at være lidet berømt."- J Slaget ved Waterloo - hedder det i Fædrelandet for i Tirsdags – blev General Cambronne, Commandeur for Napoleons Garde, opfordret til at overgive sig; hans Svar var la garde meurt, mais ne se rend paa (Garden døer, men overgiver sig ikke). - Under en Høstmandeuvre i Dyrehaven Aaret 18, sendte Kong Frederik den 6te en Officeer for at erholde Underretning om en Fægtning i Nærheden; Officeren vendte tilbage med det Svar: "Det er Deres Majestæts Garde som overgiver sig, men ikke døer!" (eest la garde, qui se rend, mais nemeurt paa.) – J Felttoget mod Fædrelandet, vil Kong Christian den 9des Garde føre en Fane, hvorpaa i en Krands af Jmmorteller læses følgende Devise: "la garde ne se rend pas, mais se rend immortelle!" (Garden overgiver sig ikke, men gjør sig udødelig. De to hertil ankomne baptistiske Præster have i Mandags havt Audients hos Kongen og overrakt Hs. M. 8 Petitioner (af hvilke en var 51 Fod lang), underskrevet af 42 baptistiske Menigheder i Storbrittanien, som udgjøre en Folkemængde af 5 til 600,000. Deres Andragende gaaer ud paa, at de fængslede Baptister frigives, og at det tillades dem som enhver anden Baptist fri Religionsøvelse i de danske Stater, hvorhos der gjøres Hs. M. opmærksom paa, at da Baptisternes Menighed forjagedes fra Serampore og ikke dengang taaltes af den brittiske Regjering, da var det Frederik den Sjette, der ei alene optog denne Menighed paa dansk Territorium, men endog gav den Fribrev til at øve sin Gudsdyrkelse uhindret. (Da. & N. Av.)J en Sag, som Publicum har fulgt med spændt Forventning, afsagdes i Tirsdags Hof= og Stadsretsdom, nemlig i den der var anlagt mod Baptisterne Graveur Mønster og dennes Broder Student Mønster, samt Spisevært Ryding. Ved Dommen ansaaes begge Mønsterne hver med 60 1/2 og Ryding med 30 1 Mulct, hvoraf altsaa sees, at Retten ikke kan have henført dem under de i Loven omhandlede Gjendøbere", men har betragtet dem som evangelist lutheriske Christne, og rimeligviis kun mulcteret dem for deres Overtrædelse af Øvrighedens Decret. (Fædrel.) Hs. Maj. har allern, tilladt Naturforskeren Decret. (Fædrel.) Hs. Maj. har allern, tilladt Naturforskeren H. Krover at modtage og bære den ham af H. M. de Franskes Konge tildeelte Decoration som Ridder af Æreslegionen. (Dan.)