Berlingske Tidende, 1768-09-09
Paris, den 25de Julii. Da Bispen af Avranches havde berammet at holde Visitatz i si Bispedom, havde han, udi det derom til Præsterne omløbende Brev, paalagt dem at forfatte Fortegnelser over Jndvaanernes Antal i hvert Sogn, samt hemmelig at underrette ham om hvem, geistlig eller verdslig, som førte forargeligt Levnet, som ikke ordentlig søgte Sacramenterne, og hvad Aarsage han dertil kunne have, som var indviklet i Processer eller anden Tvedragt &c. Bispens Hensigt herudi har maaskee været ganske roesværdig, men, da dette som han saaledes forlanger, kunne have skadelige Følger, og tiene hos ildesindede Mennesker til at anrette et Slags Jnquisition, til at føde beførelse og Bagtalelse, naar Familiers indvortes Hemmeligheder skulle komme i Bispens Secretariat; "saa har Parle, mentet i Rouen under 11te huj. udfærdiget en Beslutning, hvorved Bispens Brev tilsidesættes. - Man beretter fra Toulouse, at Parlementet i samme Stad har den 4de huj., ved 34 Stemmers Overvægt imod 13, fattet en vidtløftig Beslutning, hvorved det, i Kraft af derudi anførte og paaberaabte Privilegier for Undersaatterne i Provincen Languedoe, som tilholde, at de ikke kunne dommes af anden Ret end Parlementet, forbyder alle og enhver at betiene sig af nogen Jndfordring for Store Raadet, under Straf, for de Geistlige og Munke=Ordenerne af deres Godsers Sequestra, tion, og for Læg=Personer at bøde 4000 Livres; forbyder alle Procureurer, Huissiers og Sergens at paategne eller forkynde nogen Jndfordrings=Seddel for Store=Raadet, under Fængsels Straf, forordner at denne Beslutning skal trykkes og publiceres over alt dets Jurisdiction, til Tegn paa Parlementets Aarvaagenhed over Folkets Privilegiers Haandhævelse, dem alle vore Konger have stadfastet, derudi, at ingen maa dømmes andensteds end af Parlementet, eller af de under samme hørende Retter." Den 29de Julii. Efterat Kongen havde fundet for got, ved en Forordning at oprette 20 ny Papeurs= og 20 Rente=Controlleur. Betieninger, havde Hs. M. ved udtrykkelig befaling (Lettres de Jussion) tilholdet Parlementet at protocollere samme Forordning. ikke desmindre besluttede Parlementet at hos Kongen skulle giøres Forestillinger herom, med Begjæring, at Hs. M. ville igienkalde denne Forordning. Paa saadan Forestilling har nu fulgt Hs. Msts. igientagende Lettres de Jussion, og i Følge samme er Forordningen den 25de huj. af Parlementet protocolleret, og den skal nu Dag publiceres. Jmidlertid har Parlementet ved sin Protocollation brugt følgende Ord: "Registreret efter Kongens udtrykkelige befaling i Sine Lettres de Jussion under 14de og 24de huj. &c. ; og skal Kongen allerunderdanigst anmodes, at ville ansee dette, at Hs. Parlement registrerer denne Forordning om Payeurs= og Rente Controlleurs Betieningers Opretning, for at være et Tegn paa dets respectuense Lydagtighed; og derhos bringes til Gemytte, at Parlementet ikke kan undlade, uden Ophør hos Hs. M. at forestille, hvorledes Gieldens Størrelse paa en Side, og Paaleggenes paa den anden Side, ere saa anseelige, at det er ikke længer mueligt at tænke til at forøge nogen af dem, men at her er ingen anden Udvey at forestille sig, end Sparsommelighed; at det er uforbiggængeligt at man legger sig saaledes derefter, at Hs. M. kan sættes i Stand til at lindre Folket, og at den vorder saa almindelig tiende lig, at Folkets nedslagne Tillid og Haab derved maa oprettes igien a. - Her er i disse Dage ankommen en Gesandt fra Keiseren af Marocco, for at stadfæste det Freds=Forbund, som Hr. Brugnon for kort siden har sluttet med bemeldte Keiser. Den 8de Aug. Saasom Kongen har givet mange Personer, Løfte om General=Forpagters Pladser, og de fleste af dem staae Fare for aldrig at komme til virkelig Besiddelse af nogen saadan Forpagtning, saa meget mindre, som man desuden har givet adskillige nu værende General=Forpagtere virkelige Adjuncter, saa hedder det, at paa det at de, som have erholdet saadanne Exspectancer, (kaldede des Bons) maatte blive visse paa engang at gelangetil nogen Pladses virkelige Besiddelse, skal fastsættes 20 visse Forpagtninger, dem de skulle tiltræde saa sort som samme vorde ledige. Og imidlertid at de da oppebie saadan virkelig Besiddelse, skal hver nyde 10 pro Cento Rente af 1 og en halv Mill. Gylden, som den Capital de hver have at forstrække Kongen; denne Jndretning vil saaledes indbringe en Sum paa 30 Mill. i det K. Chatoulle. - Marquis de Chauvelins Reyse af Corfica er atter udsat paa nogle Dage, formedelst en Upasselighed, som har overfaldet hans Frue. Den Escadre, som skal føre ham did over, har udi nogle Uget ligget seylfærdig i Toulon. - Parlementet i Diion har udfærdiget en Beslutning, hvorved det forbyder alle geistlige Ordener i sit District, under skarpe Bøder, at trække nogen Sag ind for Store=Raadet. - Man beretter fra London, at en Vexelerer der har remitteret General Paoli paa Corfica en Sum paa 75000 Pd. St. i gode Vexeler.