JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
(Jndsendt.) Fornøden Anmærkning over Stykket: Sundheds=Politie, i Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn No. 80. alde et Quidquid ostendis midt sig, incredulus udi. baaHorgt. 5. alle ved tre Det er en Fortjeneste, som ikke bør miskjendes, at gjøre sine Medborgere opmærksomme paa de Kilder, der afgive Stof til Sygdomme og have ufordeelagtig Jndflydelse paa Jndvaanernes Smid heds Tilstand. Men en væsentlig Betingelse er det dog herved, at disse Kilder da virkelig finde Sted, i manglende Fald gjør man kun blind Allarm og vækker utidig Skræk. - Dette er imidlertid Tilfældet med det ovennævnte i Kjøbenhavns Skilderie indførte Stykke, forsaavidt det der siges at de almindeligste Midler, som anvendes til at forfalske Vine o. s. v. - efter det Foregaaende, ogsaa i Kjøbenhavn anvendes til at forfalske Vine, eller hvorved man søger at give fure og fordervede Vine en forbedret Smag, ere: Arsenik, Blysukker, Allun, ulædsket Kalk, o. s. v., hvilke Gifter virke enten strax, eller langsomt. Vel lægger Forfatteren til, at han ikke troer disse Konstereb almindelige blandt Hovedstadens Viinhandlere, men at det imidlertid ikke er sandsynligt, at Enkelte kunne finde deres Regning ved at afsætte sligge fordærvede, men op smurte Vine. - Jndsenderen heraf, som chemisk har undersøgt næsten alle herværende Vinhandleres Vine, kan forsikre, aldrig her at have fundet Spor til en saadan Forgiftning med Arsenik (!), Bly sukker, eller Allun, hvilket første Jngredients og vilde være aldeles hensigtsløs, da det ikke forbedrer Smagen eller corrigerer Vinen. Det samme er og Tilfældet med ulædsket Kalk (skjønt det er snarere Potaske der bruges), hvilket iøvrigt ingen Gift er. Et andet Spørgsmaal vilde det blive, om ikke undertiden de indenlandske Vine, - sikkert ei til Gavn for Maven, misbruges til formeentlig at forbedre Vinens Smag. - Man kan ogsaa være overbeviist om, at de Herrer Viinhandlere, uagtet Svovlens stigende Priser, ere samvittighedsfulde nok til fremdeles, for Besparelse, at bruge slet Svovel hvilket næsten bestandig indeholder Arsenik – til at afsvovle Vine og Fade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Jnden- og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Jo mere Kjøbenhavns Fattigskoler trænge til Understøttelse i et Øieblik, da alle Livets Fornødenheder saa uhørt stige, desmere prisværdigt er det, at Mænd, som have Ævne dertil, række saadanne Stiftelser, der ere Staten af saa stor Vigtighed, en hjelpsom Haand. Hr. Politie=Secretair Bierg har gjort sig fortjent ved at indsamle en betydelig Sum til Fordeel for Trinitatis Kirkeskole, og at hans veldædige Bestræbelser endnu bestandig vedblive at bære Frugter, sees deraf, at han igjen nyligen har tilstillet Skolens Foresatte 50 Rd., som han har modtaget af ædelmodige Medborgere, til dette værdige Formaals Fremme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Mariboe, d. 6 October, Stege d. 28 Sept. Vi have til Jndhøsten havt det ønskeligste Veir, indtil i Gaar, da det regnede hele Dagen, hvilket og hidtil i Dag har fundet Sted. Høsten er næsten forbi overalt, den sildige Bygsæd undtagen, som endnu ei har været moden. Al Sæd, og i Særdeleshed Vaarsæden, har i denne Høst været meget indbringende, saa Landmanden med Glæde kan see sit kommende Aar imøde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Søndagen den 4de October blev ved Hr. Steiner, o. s. v. opført her i Mariboe; Brandskatten, et Lystspil i 1 Act af Kotzebue. Til Efterspil, den 11 Junii eller Naren til Torv, et Lystspil i 2 Acter. Til Slutning blev dandset en Allemands og en Solo Dands. Tilskuernes Antal var, som man kunde formode, temmelig talrigt. Med Hensyn til Sted og Omstændigheder blev alt særdeles godt udført. - Efter Beretning saaes den 16 September imellem Vresen og Hug 2de fiendtlige Rangskibe, som i lang Tid har lagt stationeret der. Canonaden den 1 og 2 Oct. hidrørte fra Fiendens Anstrængelser for at skyde en Brig i Brand eller Sænk, som var løbet paa Grund ved Langeland. - Den 2 Oct. d. A. døde Kongens redelige og nidkjære Embedsmand, Forstskriver Ørbech paa Christiansminde paa Falster. - Efter Øvrighedens Jndberetning vare Priserne paa Korn- og Fedevarer i September Maaned her følgende: 1 Tønde Hvede 30 Rd., 1 Td. Rug 24 Rd., 1 Td. Byg 15 Rd., 1 Td. Havre 10 Rd., 1 Td. hvide Ærter 20 Rd., 1 Td. Kartofler 8 Rd., 1 Pd. røget Flesk 1 Rd., 1 Pd. fersk Flesk 4 Mk. 8 s., 1 Pd. Oxekjød 2 Mk. 8 s., 1 Pd. Smør 8 Mk., 1 Pd. Ost 3 Mk., 1 Pd. Talg 9 Mk., 1 Slagternød 100 Rd., 1 Faar 15 Rd., 1 Sviin fra 40 til 110 Rd. (Mariboe Av.) Stavanger Amt i Aaret 1805. (Fortsat, see No. 80.)Man har ingen Hegler, og behandler derfor al Hør som Blaar, kjøber man reen Hør (man avler ingen) saa hugger man den i Stykker, for uden Hegling at spinde den som Blaar. - Man gjør derimod en Mængde uldne Tøier eller Vadmel, ei blot til eget Brug, ogsaa til Salg, især forarbeider man en stor Mængde uldne Strømper, som af Handelskarlene, tildeels ogsaa af Hardangerne, afsættes i Jndlandet og i Bergen. Dette er især Hovednæringen i Helleland. Denne Strømpe-Til virkning skeer meget i det store. Der udføres heel betydelige Partier. De ere bekiendt slette; men Prisen er og derefter. - Der virkes en Mængde Tepper, Qvitter eller Qviditler), som bruges til Senge, til Borde og til Bænke. - Rendegarnet til dette Slags Vævning hylles om en Bom, som hænges under Loftet eller paa Bielkerne, uden Væv stoel. Rendingen er saaledes vertical forved Vaversken. Jsletten pattes ind mellem Rendegarnstraadene, eller flettes paa den med Fingrene. Jsteden for Væverskee eller Rør, bankes Jsletten i Rendingen med en Hammer, paa hvis Ende sidder en liden Kam med 4 Tomme lange Tænder. Man indvæver saaledes allehaande Figurer. Produktet bliver meget tæt og stærkt, men ogsaa meget skjønt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Udenlandske Efterretninger. Efterretningen om Moscaus Jndtagelse blev bekjendtgjort i Berlin fra Skuepladsen og siden ved Canonernes Løsen i Lysthaugen. J Følge nyere Efterretninger fra Willna har Gouverneuren i Modcau, Gener. Restopschin, ladet sætte Jld paa Staden, derhos bortfjernet Brandfolkene og Sprøiterne, for at forhindre Redningen af denne skjønne Stad, som fortæres af Luerne. - Tydsklands fortrinligste geistlige Taler, Dr. Reinhardt (født d. 12 Martii 1753) er død d. 6 Sept. d. A. (Hamb. Corr.) Kreml eller Cremelin, hvor Keiser Napoleons Hovedqvarteer efter de seneste Efterretninger var, er et stort og prægtigt Keis. Slot i Mos ran, omgiven af 3 Mure og velforsynet med Skyts. Det beskyttes af en bred Grøvt, gjennem hvilken Floden Neglina løber. Det ligner en liden Stad og er de Russiske Keiseres, Storfyrsters, og Patriarchers Residence, naar de opholde sig i Moscau. Man finder her deres Begravelser og Skatkammer, foruden mange andre Kostbarheder. Ved Enden af Pladsen ere Magaziner og Provianthuse, der altid er overflødig opfyldte med Krigsprovision og Levnetsmidler. Midt i Gaarden staae to skjønne Taarne, der ere bedækkede med forgyldt Kobber. Det høieste kaldes Juan Welike (den store Johannes); det andet har en saa stor og svær Klokke, at 80 Mand maa trække deri, naar der skal ringes dermed, hvilket kun pleier at skee ved store Høitider, ved Keisernes Kronning og naar fremmede Ambassadeurer holde deres Jndtog. 1639 bygtes herfor den unge Prinds et Palais af Steen i Jtaliensk Smag, da derimod den gamle Bygning har været af Træ, fordi Træhuse ansees for sundest.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Begge Palladser ere overordentlig prægtig udzirede, og man finder der mange kostbare og rare Ting fra fremmede Lande. Jnden for Murene af dette store Rum ere 50 smaa steenbygte Capeller, der ere dækkede med forgyldt Kobber, blandt hvilke St. Michaels er den vigtigste, da de gamle Czarers Begravelser findes her. Her ere ogsaa 2 Klostere, et for Munke og et andet for Nonner, af Benedictiner-Ordenen. Jnden for dette Slots Omkreds findes en Deel andre Kirker, der alle ere dækkede med forgyldt Kobber. De skjønneste ere den hellige Trefoldigheds, den hell. Marias og den hell. Nicolais Kirke. Ved Slotsporten mod Sønden, staaer den skjønne Hell. Trefoldighedskirke, som ogsaa kaldes Jerusalem, og er den allerberømteste i hele Rusland. En Fabel melder, at Gar Johannes Basilowitz, der har ladet den bygge 1550, glædede sig saa meget over dens skjønne Bygning, at han lod stikke Øinene ud paa Bygmesteren, paa det han aldrig meere skulde opføre en saadan Kirke. J Nærheden af denne Kirke staaer 2 Canoner, som ere rettede mod det Sted, hvor Tatarerne pleiede at bryde ind.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
(Af Hamb. Corresp.) Paris, d. 28de Sept. Den 26de forkyndte Canonerne fra Jnvalidernes Hotel Keiserens Seir ved Moskwa. - Moniteuren leverer Storarmeens attende Bulletin, dat. Mosaisk d. 10 September.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Den meddeler omstændeligere Efterretninger om og Stadfæstelse af forhen bekiendte Begivenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Berlin d. 3 Oct. Vore Tidender indeholde følgende: Under d. 26 Sept. har man i Willna modtaget følgende Efterretninger fra Moscan, Man har paagrebet i Moscan 300 Jldpaasætteve, og skudt dem. De vare forsynede med 6 Tommer lange og med 2 Stykker Brænde beklædte Lunter, Sværmere a., som de kastede paa Tagene (Træ) og derved satte samme i Brand. Gouvernementet har ladet disse Gienstande tilberede. D. 19de og 20de ophørte Jldebranden; omtrent tre Fjerdedele af Husene (Staden tæller henved 20,000, men som for det meste ere af Træ, ere afbrændte. Blandt andre Bygninger det af Catharine 11. saa skjønt møblerede Palais."At Russerne ville drage til Kasan, var at formode, fordi de nedad Hovedfloden Wolga liggende Provindser ere langt frugtbarere, end de nordlige ad Petersborg til. - For nogle Dage siden ere to nye Transporter russiske Krigsfanger ankomne her. at Posen, d. 28de Sept. Efterretningerne om Moscau udbredte sig meget over de Hielpekilder, som denne Stad, efter den Ulykke, der er rammet den, endnu tilbyder sine Jndvaanere og Storarmeen. - - Formedelst den Hurtighed, hvormed de franske Tropper i de sidste Afstande rykkede frem, kunde man standse det Ondes videre Fremskridt, og forekomme nye Uheld. Henved 300 af dem, der paa satte Jlden, ere paa ny blevne skudte. Foruden Hjelpemidler af Levnetsmidler har man endnu forefundet 100,000 Bomber og Canonkugler, 1,500,000 Patroner, 400,000 Pund Krudt. De fleste af disse Krigsmunitioner befandt sig i et Depot, en Miil uden for Moscau. Alle Tropper ere bragte i Casernerne. Omtrent tre Fjerdedele af Husene ere afbrændte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Warschau, d. 23 Sept. Som Reisende fortælle og Privatbreve berette, har Moscaus Ulykke foraarsaget den Russiske Armee et uerstatteligt Tab. D. 14 Sept. om Morgenen blev Børsen, Hospitalet og den rige Postgaard overgivet til Luerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
J samme Øieblik udbredte sig en Deel Forbryder omkring i Staden og paa satte Jld paa 500 forskjellige Steder paa eengang. En uhyre Mængde Mennesker, bestaaende af Oldinger, Qvinder og Børn, ilede den seierrige Armee i Møde og søgte Beskyttelse hos den. Træhusene brændte snart, men Kielderne og Hvelvingerne bleve ubeskadigede. Jndbyggerne havde gjemt i samme deres bedste Sager og deres Proviant. Moscau er vel forsynet med Brød, Bælgfrugter, Viin, Brændeviin, Sukker og Caffe. Ogsaa Kjød findes her i Overflødighed. Armeen hviler sig af sine Strabadser. Den har fundet en Mængde Peltse, som ville være den meget tjenlige. - Fienden trækker sig paa Veien til Kasan, men uden alle de Hjelpemidler af alle muelige uhyre Forraad, som han siden 2 Aar og især siden Krigen havde samlet, for at kunne fordeele dem fra Moscau til alle Operationslinier. - Den Franske Avantgarde befandt sig den 16de 20 Verster paa hiin Side Moscan paa Sporene af den Russiske Armee, der vare bedækket med Liig og Mennesker, der vare styrtede af Mathed. En anden Avant gaarde befandt sig paa Veien til St. Petersborg, hvor Fienden ingen Tropper havde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Barcellona, d. 12 Septbr. Den Engelsk Spanske Expedition, der under General Maitlands Commando er landet i Alicante, og som, efter Jnsurrectionsbladene, skulde paa Stedet indtage Valencia, har endnu langtfra ikke opfyldt sin Bestemmelse. Følgende ere de seneste Efterretninger: Saasnart Hertugen af Albuferg havde erfaret denne Expeditions Ankomst, forenede han sin Armee ved Rucar og marscherede mod samme. Men ved hans Nærmelse trak Fienden, som havde gjort Mine at rykke frem, sig strax tilbage, og siden den Tid har han bestandig holdt sig under Beskyttelsen af Alicantes Canoner. Jmidlertid ankom Kongen af Spanien i Spidsen for Centrums=Armeen til Valencia og forenede sig med Hertugen af Albuferas Armee. Paa den anden Side manøvrerede Hertugen af Dalmatien, for at forene sig med denne Armee, og Alting bebudede, at denne vor Magts Concentrering, som Engellænderne frygte saa meget, snart vil paafølge. Over 20,000 Spaniere have i Kongens Følge forladt Madrid. - Det er vist, at de Spaniere, der have Familier og Forretninger, og især Kjøbstædsbeboerne, ere kjede af en indvortes Krig, der kun er Banditerne og Straten røverne nyttig, og at alle, efter saa lang Urolighed, længes efter Fred og Rolighed. – Jndvaanerne i Madrid ere paa det bedste blevne modtagne af deres Landsmænd i Valencia. Det Øieblik er upaatvivlelig ikke langt borte, da de ville vende tilbage til deres Hjem og høste Lønnen for deres Lidelser og Hengivenhed. (Hamb. Corr.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
London, d. 21 Sept. Erkebispen af Mos gau, Platou, har sendt General Kutusows Armee Billedet af den hellige Sergius, Staden Moscaus Skytspatron. Han kalder Moscan Verdens første Hovedstad og det ny Jerusalem. – J Løverdags har man erholdt Breve fra Sir Robert Wilson. Denne Officier befandt sig ved Slaget ved Smolensk. Efter hans Beretning beløb Russernes Tab sig til 6000 Mand Døde og 4 Generaler. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Wien, d. 16de Sept. Statsraad Grunert, forhenværende Politie=Directeur i Berlin, der er bleven arretteret i Prag og siden bragt til Wien, examineres her flittigen. Han havde i Prag et særeget Correspondencebureau for det hemmelige Selskab, Dydens Forbund kaldet. Adskillige Gods gere og andre Personer i Bøhmen, som ere indviklede i denne Sag, ere blevne kaldte til Wien(S. Bl.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
J. J. F. Etienne, kaldet Laplanche, er for begaaet Mord paa sin egen Moder dømt af Cassationsretten i Paris til at henrettes paa følgende Maade. Han føres barfodet fra Melim til Schell, Retterstedet, bedækket med et sort Slør. Hans høire Haand bliver derpaa afhuggen, og siden henrettes han, efter Straffelovens Art. 13. En saadan Henrettelse har siden denne Lovbogs Jndførelse ikke fundet Sted i Paris. (Hamb. Corr.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
J Aaret 1789 havde Capitain Bligh, der gjorde en Reise til Selskabsøerne for at hente Brødfrugtplanter, det Uheld, at Skibsmandskabet, under en vis Christ. Fletschers Anførsel, gjorde Opstand. Det Engelske Skib, som skulde afhente Oprørerne, fandt kun et lidet Antal tilbage. Hvad der var blevet af de øvrige, kunde man ikke erfare. Men nu har man paa den meest uventede Maade faaet Efterretning om deres Skjebne. En Americaner fandt Pittaire Øen befolket af hvide Mennesker, der talede Engelsk, og fik opdaget, at Chr. Fletscher i Begyndelsen havde begivet sig til Otaitihvor endeel af hans Mandskab nedsatte sig. Han og 8 andre fandt det raadeligst, at opsøge et hos Eiland, og drog med adskillige Taitiske Qvinder, og et Antal Mandfolk som Betjentere, fra denne Øe. Da de ankom til Pitkare=Den bleve de unige. Christian gik fra Forstanden, og aflivede sig, efterat han havde ødelagt Fartøiet. Otaiterne myrdede Engellænderne, paa den eneste Smith nær, som man, stærkt saaret, lod ligge, da man ansaa ham for død. De otaitiske Qvinder dræbte om Natten deres Landsmænd og offrede deres myrdede engelske Ægtemænds Maner samme. Smith med 9 Qvinder og 4 eller 5 Børn vare nu Øens eneste Beboere. Han sørgede for den lille Colonies Underhold, Børnene voxte til og giftede sig. Da Americanerne landede her 1808, bestod Colonien allerede af 36 Personer, der erkiendte Smith for deres Overhoved og Stamfader. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Helliggeistes Sogns Arbeidshuus, No. 141 i Kokkegaden ved Helliggeistes Kirke, er solgt til Marschandiser Sivertsen for 16,000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-10
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. hos Ros Recte Niende Aargang. No. 83. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Tirsdagen den 13 October 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Tanker og Bryggerierne i Kjøbenhavn og i den Danske Stat i Almindelighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
J Anledning af Anmeldelsen i Kjøbenhavns Skilderie No. 80, Sundhedspolitiet angaaende, meldes: at jeg har anstillet mange Forsøg med forskjellige Viinsorter, baade fra Grossererne og Viinhandlerne her i Staden, og disse Forsøg have ikke afgivet noget Resultat, hvoraf man med Grund kan befrygte de af Hr. Forfatteren nævnte giftige og skadelige Tilsætninger i Vinene. Hvad Kaffe bønnerne betræffer, hvorom Anmelderen ligeledes taler, da høre disse saavel som Vinene til de almindelige Drikkevarer, hvis Skadelighed, naar de ere bedærvede, ei heller er overseet af mig, skjøndt jeg ikke, som Hr. Forfatteren, har anmeldt det offentligen. Naar derfor Anmelderen udraaber, at ad disse slette Varer offentligen og uden mindste Jndsigelse fra Sundhedspolitiets Side, opkjøbes og forhandles, saa gjør han herved Sundhedspolitiet en ligesaa ubillig som usandfærdig Beskyldning, hvilken Urigtighed Hr. Anmelderen vilde have undgaaet, dersom han, førend han lod Anmeldelsen trykke, havde erkyndiget sig om hvad der fra Sundhedspolitiets Side var gjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Kjøbenhavn, d. 10 Oct. 1812. Lund, Stadsphysicus.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Historisk statistiske Efterretninger om Moscau.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Jmidlertid er det sandt, at Blomstelskere, især i Holland, have betalt og endnu betaler saadan Tulipanarter meget dyrt. Dette er den lille Tulipanmanie, som alligevel har foraarsaget mange latterlige Tilfælde. En Engellænder, der i en Hollandsk Hauge tog nogle Zvibler, hvormed han vilde anstille nogle Jagttagelser, blev anklaget som Tyv, og maatte endelig betale en meget stor Regning. - En Kjøbmand gav en Matros, der havde bragt ham nogle Vare, en Sild. Karlen tog nogle af de omliggende kostbare Qvibler, som han ansaae for almindelige, og spiste. Ved dette Misgreb kostede denne Matrosens Frokost. Kjøbmanden mere, end om han havde trakteret Prindsen, af Oranien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Jndenlandske Efterretninger. Hr. J. K. Høst har begyndt at holde Forelæsninger over den Svenske æsthetiske Litteratur hvor Mandag og Torsdag fra Kl. 3 til 4. Enhver, som veed med hvilken Flid Hr. Høst har lagt sig efter at studere denne for os Danske saa vigtige Nabolitteratur, vil sikkerlig finde sig her fuldkommen tilfredsstillet, især da man hidtil synes at have kjendt langt mindre til den Svenske Atteratur i Danmark, end man i Sverrig, kjender til den Danske Litteratur, en Omstændighed, hvis vigtigste Grund nok maa søges deels i den alt for ringe Forbindelse imellem den Svenske og Danske Boghandel, deels i den alt for ringe Opmærksomhed, vore Litteraturyndere hidtil have skjenket det Svenske Sprogs Studium. Hr. Høst har man at takke for den dobbelte Fortjeneste, at der ved ham allerede for endeel Aar siden er vakt nogen Sands for dette Studium, og det af ham udgivne Tidsskrift Nordia lagde Grunden til det skandinaviske Litteraturselskab, der oprindelig var bestemt til at knytte et fastere Baand imellem den Danske og Svenske Litteratur. - Hr. Høst har i disse Dage ogsaa begyndt at holde, hver Spudag fra Kl. 1 til 2, Forelæsninger over en anden, endnu mere almeeninteressant Gienstand; Christian den Syvendes Regjeringshistorie, som han veed at give en saa ualmindelig Grad af Jnteresse, der maa betragtes som Frugten af Kildernes utrættelige Studium, og en ligesaa klar som velovertænkt Fremstillingsmaade, at Tilhørernes Tal allerede er temmelig anseeligt, og adskillige af Statens ypperste Lærde findes deriblandt. - Baade de første og de sidstnævnte Forelæsninger holdes i Springgaden No. 13.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Udtog af en Skrivelse fra Tøndern af 8de October 1812. Den 1ste i denne Maaned opstod et stærkt Uveir i Egnen ved Landsbyen Langenhorn i Bredsted Amt om Aftenen imellem Kl. 9 og 10. Lynilden slog ned i et Huus, som var opfyldt med Høe, Korn og andre Fødevarer, og hvis Beboere allerede vare gaaet til Sengs. Jnden faa Øieblikke stod det i lys Lue, og det varede ikke længe, førend det blev lagt aldeles i Aske. Eieren og hans Huusfolk fandt netop Leilighed til at frelse deres Liv, uden at kunne redde det mindste af deres Boehave eller øvrige Eiendom. - Her i Landet ligesom i hele Kongeriget Danmark have vii Aar havt Overflødighed paa Korn, og i Geest egnen er Alt bleven lykkelig indhøstet. J Marsk egnene derimod er hist og her endnu noget Korn bleven staaende paa Marken, da Alting i Aar er modnet saa silde, og det nu indtrufne vaade Veirlig har ikke tilladt at indhøste det. - Ogsaa her gaae Collectbøger omkring, for at samle Bidrag til Gjenoprettelsen af Frue Kirke i Kjøbenhavn, som et overmodigt og troløst Angreb for 5 Aar siden lagde i Aske. Jkke ubetydelige Summer ere allerede indkomne, og enhver, som ikke er ligegyldig for Religionens Sag, yder med Glæde sin større eller mindre Skjerv, for at bidrage til at dette stolte Tempel kan reises af sin Aske, og snart igjen tjene til fælles Opbyggelsested for en talrig Forsamling af Christendommens Bekjendere og Venner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Mariboe, d. 8de October. Den 6te October lynede det her i Mariboe meget stærkt om Aftenen. Paa sine Steder faldt en skyllende Regn. Dagen efter var Luften meget varm. - Omendskjøndt der i Aar er avlet en stor Mængde Byg, saa er dog endnu kun meget lidet bleven faldbudt her. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-10-13
Christiania, d. 6 Octbr. Den 22de Septbr. sidstleden Kl. 2 1/2 Eftermiddag lod Grosserer Hr. Poul Biørn i Kragerøe et smukt Fregatskib, circa 100 Commerce=Læster drægtigt, løbe af Stabelen fra den ham tilhørende Kgl. privilegerede Kran eller Skibsverft i Langesund. Skibet blev hædret med Norges yndede Vice-Statholders Navn, og kaldet: Prinds Friedrich til Hessen. Det var en smuk Dag. Skibet gik ualmindelig godt af. Det var udziret med Flagge og Vimpel. Paa Havnen laae endeel Skibe, som alle lode Flag og Vimpel vaie. Mange Tilskuere vare nærværende, og alle istemmede Hurra Raab. – Kl. 4 indfandt sig efter Jndbydelse af Skibets Eier 54 Personer af begge Kjøn paa hans Gaard Langøen, beliggende lige over for Langesund et Bøsseskud derfra. Selskabet som bestod af Roeflotillens Officierer, samt andre af Langesunds 6 Brevigs hæderlige Jndvaanere, blev beværtet paa sædvanlig Maade, og forlystede sig ved et Balsom varede til Kl. 3 om Morgenen. Ved Aftensmaaltidet bleve følgende Skaaler udbragte: Hans Majestæt Kongen; Hendes Majestæt Dronningen; Det hele Høikongl. Arvehuus; Hans Hvifyrstelige Durchlauchtighed Prinds Friedrich til Hessen; Lykke og Held for den Danske og Norske Marine, og for den Danske og Norske Landmagt. Skaalerne bleve ledsagede af et frydeligt Hurra-Raab. - Henved Kl. 4 om Morgenen den 23de Septbr. skiltes Selskabet ad, og forlode Stedet under de bedste Ønsker for Hs. Høifyrstel. Durchlauchtighed Prinds Vice-Statholderen, saavelsom og for det Skib, der har den Ære at bære hans værdige Navn. (Christiania Avis.)