Viborger Samler, 1787-06-11
Vor synderlig Bevaagenhed tilforn, Da Vi allernaadigst have funden for got, at ligesom i Aaret 1769 efter Vores befaling af 15 Junii samme Aar blev foretaget en almindelig Folketælling i Vore Riger og Lande for at faae en nøye Underretning om Folkemængdens Tilstand paa ethvert Sted til Oplysning og Veiledelse udi de dermed forbundne adskillige nyere Indretninger, saa skal og nu i samme Øyemeed foranstaltes saadan Optælling for det første i Vort Rige Danmark, som kan vise Folkemængdens Tilstand, overalt i dette Rige paa den første Dag i næstkommende Julii Maaned; Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at denne Tælling, paa der den kan blive saa nøyagtig og paalidelig, som det er muligt, skal foretages paa følgende Maade: 1. Den skal overalt saavel i Kjøbstæderne som paa Landet her i Riget, ligesom ved Tællingen i Aaret 1769 var fastsat, tage sin Begyndelse paa en vis bestemt Dag, hvilken skal være foranførte 1ste Julii næstkommende, som er en Søndag og saavidt Tællingen ikke paa een Dag kan fuldendes, fortsættes i Kjøbstæderne næstfølgende Sognedage og paa Landet paa de efterfølgende Søndage, og skal ved Tællingen paa ethvert Sted antages som en afvigelig Regel, at de Børn, som fødes efter den 1ste Julii, men førend Tællingen endnu er fuldendt, ansees som ufødte og tælles altsaa ikke, hvorimod de Personer, som maatte døe i dette Tidsrum fra første Julii indtil Tælingen paa ethvert Sted endes, tælles som levende, paa det at af den heele Optælling kan erfares Folkemængdens virkelige Tilstand her i Riget paa foranførte Dag. 2. Under Tællingen skal inddrages alle og enhver af hvad Stand de end ere, saavel indfødte, som Fremmede, der paa foranførte Dag opholde sig her i Riget, samt de Jndfødte, der vel kunde være fraværende paa Reiser, men hvorom vides at enten her have deres sædvanlige Opholdssted, eller at de igjen agte sig tilbage, for her at etablere sig, og skal denne Optælling strække sig til alle saavel Militaire som Civile. 3 I Kjøbstæderne skal denne Folketælling besørges under Magistraternes Bestyrelse af Rodemesterne, som skal gaae fra Huus til Huus, for efter Huusfaderens Anviisning og ved hans Hielp at optegne de udi ethvert Huus forefindende Personer tilligemed de Efterretninger som herefter om enhver især forlanges, samt, naar fleere Familier boe i et Huus, da særskilt for sig at anføre hver Familie tilligemed de dertil hørende Personer og skal under denne Tælling i Kjøbstæderne indtages, som meldt, alle saavel Geistlige og Civile, som Militaire. der sammesteds maatte ligge i Qvarteer, men de Militaire, som ligge enten i Fæstninger, der ej tillige ere Kjøbstæder eller i Casser ner besørges tilligemed deres Familier efter en Foranstaltning fra vedkommende Collegio optalte, paa hvilken Maade samme formeenes lættest at kunde skee, hvad derimod Tællingen paa Landet angaar, da skal Præsterne, ligesom i Aaret 1769 hver for sit Sogn med Annexer forrette samme, hvorudi Degn og Skoleholder i hver Sogn og Annex skal være pligtig at gaae dem tilhaande, og skal samme skee saaledes, at Præsterne hver i sit Sogn forud fra Prædikestolen indkalde at møde for sig den næstkommende 1ste Julii Huusfædrene fra saa mange Byer og Gaarde eller Huuse, hvis Jndvaanere han anseer paa den Dag at kunde faae optalt, for at angive de Personer som opholde sig i deres Gaarde eller Huuse, samt tillige for hver Person især at meddele de øvrige Efterretninger, som herefter ommeldes, og skal Præsten saaledes efter foregaaende Bekjendtgiørelse fra Prædikestolen paa hver af de efterfølgende Søndage fortsætte Tællingen indtil samtlige Sognets Jndvaanere ere optalte, og Præsten over dem har forfattet Liste, paa hvilken Gaardmændene med deres Familier skal anføres for sig og Huusmændene med deres Familier for sig, og skal i de Sogne, hvor Hovedgaarde ere beliggende, Hovedgaards Eierne eller de Personer som disse paa deres Vegne lade møde, være pligtige tillige at udførlig bringe skriftlig Underretning om alle dem, som opholde sig paa Hovedgaarderne. 4. Til Regel ved Tællingen saavel i Kjøbstæderne som paa Landet skal antages, at enhver ved Tællingen regnes til det Huus, hvori han sover, at naar en Person, som sædvanlig sover i et Huus er fraværende enten allene i Forret de retninger i Landet eller og udenlands med det Forsæt, at komme tilbage, for Exempel til Søes, da regnes til den Familie, fra hvilken han er bortreist og til hvilken han agter sig tilbage; at ligesom Tællingen overalt maae skee gaard og hunsviis, saaledes at for hver Gaard eller Huus anføres alle deri værende Personer, saa skal og i Listerne anføres hver Persons fulde Navn tilligemed dens Alder, hvorved iagttages, at det løbende, men ikke det opfyldte Alders Aar anføres, for Exempel ved nyefødte Børn skrives een og ved den som er i sit 25 Aar skrives 26 og ikke 25, at for hver Person anføres hvad som er i Huuset, saavel Mand, Kone, Børn, ægte eller uægte, af første, andet eller hvilket Ægteskab, Slægtning og hvor nær, Tieneste Tyende, samt Svend og Dreng, til Leie boende, logerende, indqvarteret og saavide re, at for hver Person giøres Forklaring om den er gift første, anden eller hvilken Gang, eller ugift eller i Enkestanden den første anden eller hvilken Gang; at Personernes Titel, Embede, Forretning, Haandværk eller Næringsvei anføres, samt saavidt de maatte være Vanføre eller leve af Almisse. 5. Paa det at Tællings Listerne kan naae den mueligste Grad af Tydelighed, hvortil især kræves, at alle, saavidt passende, maa være indrettede paa lige Maade og efter lige Regler, tilskikkes Eder herved til Uddeelelse saavel til Magistratterne i Kiøbstæderne, som Præsterne paa Landet trykte udfyldte Schemata, som vise hvorledes de Personer, som tælles, bør anføres og i hvilke Rubriker de om dem forlangte Efterretnin er anmerkes; Foruden disse udfyldte Schematafølger og til Lættelse i Arbeidet nogle til Listernes Forfærdigelse linierede Ark Papiir, hvorpaa allene Rubrikerne med deres Titler ere anførte. 6. Naar Listerne saaledes efter Schema ere forfattede og fuldførte, skal de i Kiøbstæderne giennemsees af Magistrater ne eller Byefogden, som retter eller lader rette de Feil og Mangler, som derved forefindes, og derefter indsender samme til Dig Stiftbefalingsmand Hauch for fra Dig tilligemed de Anmærkninger, du ved samme maatte finde, at tilstilles Vores Rentekammer, men de af Præsterne paa Landet for deres Sogner og Annexer forfattede Lister tilstilles Provsterne for af disse nøye at eftersees, om ved een eller anden Person nogen af de Efterretninger, som forlanges, maatte. maatte være forglemte og i saa Fald igien at tilstilles vedkommende Forfatter, til at udfylde de manglende, og naar Præsterne derefter hver for sit Herred have samlet Listerne i foreskrevne Form, indsendes de til Dig Biskop Tetens, som, naar intet derved findes at erindre, ligeledes indsender dem til Vores Rentekammer. Derefter J Eder allerunderdanigst haver at rette og samtlige Vedkommende sligt til Efterretning at tilkiendegive med Opmuntring herpaa at anvende al muelig Flid og Nøyagtighed; J øvrigt indberettes Os af Eder, at J denne Vores befaling haver bekommet; befalende Eder Gud, skrevet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongelig Residentz Stad Kiøbenhavn den 11 Maii 1787. Under Vort Kongelige Haand og Signet. Schack Rathlou. Christian R. Luxdorph. P. Aagaard. Til vedkommende Reisendes Efteretning gives tilkjende at Aaebroe, tilhørende Grevskabet Frysenborg, bliver i denne Uge taget under Reparation, og at ingen Fart kan blive over den i 5 eller 6 Uger. Naar den er færdig, skal det i disse Tidender blive bekiendtgjort. Aaebroehuset den 11 Junii 1787.