JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
En Pakke i Lærred, indført den 8de Knord. Novbr. 1841, fra Kiel med Skipper Chr. Hansen af Nakskov. Desaarsag indkaldes herved vedkommende Eiere til enten selv eller ved Commissionairer inden 3de Maaneder fra Dato her at melde sig og legitimere deres Adkomst til fornævnte Varer og Gods, da samme ellers, i Overeensstemmelse med 8 64 i Toldforordningen af 1ste Februari 1797, vil vorde bortsolgt ved offentlig Auction, og Beløbet for samme beregnet den Kongelige Kasse til Jndtægt. Nakskov Toldkammer den 23de Februari 1843. P. N. Winding, Kasserer. Cabinet af perspectiviske Rundmalerier.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Undertegnede har den Ære imorgen (Søndag) og følgende Dage paa Raadhuussalen at forevise sit Cabinet. Det nærmere vil erfares af de trykte Placater, Nykjøbing den 4de Marts 1843. Fr. Otte,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Landskabsmaler. Udsalg af Have- og Blomsterfrøe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Paa Apotheket i Saxkjøbing kan erholdes alle Slags særdeles godt Have- og Blomsterfrøe til de billigste Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Af umyndiges Midler kan strax erholdes 400 Rbd. 8 s. til Laans imod lovbefalet Sikkerhed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Grevskabet Christianssædes østre Districts Overformynderie den 2den Marts 1843. I. M. Lytzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Auctioner: I indeværende Foraar lader Puggaard, & Hage ved offentlig Auction til de Høistbydende bortsælge: i Nakskov circa 250 Sække god Brasil-Casse 250 dito dito dito i Maribo paa 9 Maaneders Credit. Det Nærmere vil blive bekjendtgjort.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
At der Torsdagen den 9de og Fredagen den 10de dennes om Formiddagen Kl. 11 holdes Auction, første Dag paa Corselitze og anden Dag paa forrige Skovridergaard Petersminde, over en Deel Skoveffecter, saasom Bøge=GavntræBøgefavnebrænde og 2, Knuder, Kamp, Enkeltkløvet, Fagot, og Udhug af Eeg, Bøg, Elle og Tjørn, samt Egetopbrænde, og Slingspaaner, det bekjendtgjøres herved. Corselitze den 1ste Marts 1843. P. Andersen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Tirsdagen den 7de Marts holdes Auction i Nagelst Skov - tæt ved Sundbye paa Lolland – over Ege- og Bøge=Træer paa Roden m.m. Mødet er Kl. 10 ved Slette bjerg=Huset.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Beneficeret Jord til Arvefæste. Fredagen den 17 Marts om Formiddagen Kl. 11, bliver ved offentlig Auction i Østofte Præstegaard, bortsolgt til Arvefæste, paa nærmere Approbation af det Kongelige Danske Cancellie: 45 Tdr. 4 Skpr. Land Ager og Eng af Østofte Præst-Embedes Jorder, inddeelte i 8te Parceller, imod en aarlig Arvefæste=Afgift af 2 Tdr. Byg pr. Tønde Land Ager, og 1 Tde. Byg pr. Tønde Land Eng, samt en Kjøbesum i Penge. Opraabene i Penge skee først parcelviis, derefter i 2de Lodder, hver paa 4 Parceller, og endelig alle 8 Parceller under Eet. Disse fede og veldyrkede Jorder paavises, naar forlanges, og Conditionerne saavel som Kortet ere til Eftersyn i Præstegaarden. Østofte den 2den Marts 1843. Kofod Ancher.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
til Documenter efter Stempletpapirs Forordningens § 5 Litr. b. 10 Rigsbankskilling Sølv. ( Peter Carl Christian Hammerich, virkelig Cancelliesecretair, Byefoged i Nakskov samt Herredsfoged i Lollands NørreHerred,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
Gjør vitterligt: at for mig haver andraget Procurator Hviid af Nakskov, hvorledes han, som Sagfører for Fæstegaardmand Andreas Nielsen i Østofte, i Følge den ham under 22de December f. A. forundte allernaadigste Bevilling
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-04
til Mortificationsdoms Erhvervelse paa en under 6te December 1797 tinglæst inden Rakskov Byetingsret den 11te December f. A.) for 100 Rd. D. C. af Jørgen Sørensen Møller til Forpagter Niss Thorsen eller Thorsing paa Knuthenlund udstedt, men senere indfriet, Obligation hvorved er givet Creditor 1ste Prioritet i et Huus beliggende i Kongens Tofte i Nakskov, hvilket Huus nu beboes af Skipper P. Vinther, skal finde sig beføiet til at indstævne Jhændehaveren af nysnævnte Obligation, der er bortkommet, uden at være udslettet af Pantebogen, til bemeldte Mortificationsdoms Erhvervelse. Thi bliver paa Grund heraf den eller de, som maatte formene sig at have nogen lovlig Adkomst til forbemeldte indfriede men bortkomne Pante Obligation, indstævnet med Aar og Dags Varsel, at møde inden Nakskov Byetings ordinaire Ret, som holdes paa Raadhuset her i Byen, den første Retsdag i JuniMaaned 1844, dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, da den i andet Fald ved Dom vil forventes mortificeret saaledes at den af Pantebogen kan udslettes, alt efter nærmere Jrettesættelse og Paastand. Forelæggelse gives ei efter Forordningen 3die Juni 1796. Dets til Bekræftelse under min Haand. Nakskov den 1ste Marts 1843. Hammerich. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghdlr. Thierry i Nakskov, Kammerr. Suhr i Rødby, Posterpediteur Christensen i Stokkemarke, Boghdlr. Giegengack i Maribo, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted, Kbd. Wulff i Stubbekjøbing, Færgeforpagterne Arnkiel i Gaabense og Dyrehauge i Vordingborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Lollands 3 Falsters Pe Tidende. Stift. en Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing. Mandagen den 6. Marts. No 28.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Jndenlandske Efterretninger. Vi have tidligere meddeelt Underretsdommen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
(Vordingborg søndre Birks) i en Sag mellem 49 Gaardmænd og Gaardmænds Enker med Forvalter. Lassen paa Rosenfeldt, hvorved nogle af Førstnævnte mod Sidstnævnte i et til Hs. Majestæt Kongen under 30te November 1840 indgivet, Sjællandsposten af 22de og 26de Januar 1841. indrykket Andragende brugte Udladelser om at han var en Mand, som naar han holdes nøie til Lyset, det vil opdages om, at han just ikke fortjener den største Tillid eller Tiltro og allermindst offentlig Troværdighed, mortificeres, hvorhos Bønderne med Undtagelse af tvende under Sagens Drift Afdødes Enker, idømtes hver en Mulct af 50 Rbd., samt 1 Aars Censur, foruden Processens Omkostninger. Denne Dom er nu den 27de Febr.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
stadfæstet af Overretten. - Præste Amtsfattigkasses Jndtægter af bemeldte Mulcter vil saaledes udgjøre det betydelige Beløb af 2,350 Rbd. (Da.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Det allerede oftere udtalte Ønske, ved en Damp færge at tilveiebringe en levende Bro-Forbindelse mellem Aalborg og Sundby, vil forhaabentlig, maaskee allerede i Sommer, kunne ventes at gaae sin Opfyldelse imøde. Af Hr. Damp-Entrepreneur J.H. Lundt er nemlig indgiven allerunderdanigst Ansøgning om 10 Aars Eneret paa en saadan Dampfærge, og vil dette sandsynligviis have til Følge, at denne Rettighed tilbydes Færgelauget og, hvis den af dette maatte blive refuseret, tilstaaes Ansøgeren, naturligviis imod at denne paatager sig alle de Forpligtelser, der knytte sig til en saadan Ret, og forøvrigt efterkommer de Forskrifter, der af Generalpostdirectionen paa det Offentliges Vegne maatte blive stillede. At den høie Direction, i sin levende Jnteresse for Befordringsvæsenets Fremme, vil gjøre alt Muligt for at see et saadan Communicationsgode bragt tilveie, herom tør man vistnok holde sig forvisset, ligesom det vist heller ikke fra de locale Autoriteter og Privates Side vil mangle paa Medvirkning til Fremkaldelsen af en for hele det sydlige Vendsyssel som for Byen Aalborg saa vigtig Foranstaltning. Freqventsen imellem begge Fjordbredder er allerede i de sidste Aar kjendeligen tiltagen; at den, ved Establering af en Dampfærge (der kunde være i bestandig Activitet om Dagen og hver 10 Minutter føre Passagerer og Gods fra den ene Bro til den anden) vilde forøges med det fleerdobbelte Antal, derfor afgiver den stærke Færdsel, der, naar Jsen er lagt over Fjorden, finder Sted imellem begge Bredder, en grundet Sandsynlighed. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Af de indsendte Tabeller over Ægtevielser, Fødte og Døde i Lollands=Falsters Stift 1842 meddele vi her følgende Extract, I. Ægtevielser i Kjøbstæderne: Nakskov 27, Maribo 10, Saxkjøbing 9, Rødby 12, Nysted 2, Nykjøbing 21, Stubbekjøbing. 2, i Alt 83 Par. Der fødtes i samme Tidsrum: Nakskov 77, Maribo 36, Saxkøbing 45, Rødby 44, Nysted 32, Nykjøbing 87, Stubbekjøbing 27. J Nakskov forefaldt 8 uægte Fødseler, Maribo 5, Saxkjøbing 9, Rødby 4, Nysted 2, Nykjøbing 10, Stubbekjøbing 4 (Dødfødte ikke medregnede. Antallet af de Fødte i samtlige forannævnte Kjøbstæder udgjorde i Alt 348, hvoriblandt 1 Trillingfødsel i Maribo, i Nakskov 3, i Saxkjøbing 2 og i Nykjøbing, 2 Tvillingfødseler. J samme Tidsløb døde: i Nakskov 61, i Maribo 26, i Saxkjøbing 24, i Rødby 23, i Nysted 16, i Nykjøbing 46, i Stubbekjøbing 17, tilsammen 213, følgelig have Stiftets Kjøbstæder 135 flere Fødte end Døde. 2. Ægte vielser i Landdistricterne: a) Lolland, Musse Herved 150, Fuglse Herred 76, Nørre Herred 55, Sønder Herred 102 Par; b) Falster: Nørre Herred, 69, Sønder Herred 75 Par, tilsammen 527 Par. Der fødtes i samme Tidsrum i Lollands Musse Herred 580, Fuglse Herred 293, Nørre Herred 259, Sønder Herred 424; i Falsters Nørre Herred 366, og Sønder Herred 270; i Alt fødte i Stiftets Land districter 2,192, hvoriblandt 45 Tvillingfødte og 1 Trillingfødsel. J Lollands Musse Herred forefaldt 60, Fuglse Herred 24, Nørre Herred 16, Sønder Herred 33 uægte Fødseler; i Falsters NørreHerred 20 og Sønder Herred 9 (Dødfødte ikke medregnede. J nævnte Tidsløb døde i Lollands Musse Herred 418, Fuglse Herred 151, NørreHerred 166, Sønder Herred 299, i Falsters NørreHerred 232, Sønder Herred 167, tilsammen Døde 1,433, følgelig havde Stiftets Landdistricter 759 flere Fødte end Døde. (Dagen.) Stiftets Folkemængde er følgelig i Aaret 1842 forøget med 894.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Jtzehoer Wochenblatt, der er utrættelig i at væve om dansk Propagandal, danische Umtriebe. o. s. v. har da nu drevet sin Uforskammenhed saavidt, at den angriber den jydske Stænderforsamling, fordi den i en Adresse med en Pluralitet, der vel kan kaldes Eenstemmighed, har vovet at udtale den danske Nations Anskuelser af det slesvigske Stridsspørgsmaal. Bemeldte Blads Snak om, at Jyderne have blandet sig i et fremmed Lands Anliggender, o. s. v. er saa forslidt, at den ikke er værd at svare paa; derom dreier jo netop hele Striden, sig, og Forf. vil dog vel ikke formene os at udtale vor Mening, ligesaavel som Slesvigholstenerne udtale deres Men naar Forf. citerer den kongelige Commissarius i Viborg som en Autoritet for sig, og mener, at han er en god og ærlig Slesvigholstener, saa turde Glæden herover være noget voreilig". Vi ville i saa Henseende ret anbefale Dhrr. Slesvigholstenere med Opmærksomhed at læse Artiklerne i den Berl. Tid. om det danske Monarkies internationale Forhold, undertegnede Aar. Den Mand, der har skrevet disse Artikler, vil neppe faae sendt nogen Guldpokal fra Schleswig=Holstein og der gives flere Mænd i Verden, end Hr. Löck, om hvem man kunde skrive Samtaler mellem Hr. (Dannev.) Lock 1 og Hr. Löck 11.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Corfaren indeholder følgende Skrivelse fra Justitsraad Frederiksen til Redactionen, men tilføier i et Notabene, at Skrivelsen i Grunden er falsk, da Justitsraaden aldrig har skrevet Brevet. Sogneforstanderskaberne tilføie Landet stor Skade; Amtsraadenne mulig endnu større. De nedbryde Respecten for Embedsmændene og svække Embedsmyndigheden. Hvorledes det gaaer de andre Politi mestre, veed jeg ikke; men, hvad mig selv angaaer, da tør jeg bande paa, at jeg i den korte Tid, siden de traadte i Live, har tabt mere Respect, end jeg maaskee i hele min øvrige Levetid har vundet. Man tænke sig blot, at nogle Personer, for en stor Deel Bønder, naar de samles under Navn af Forstanderskab, kunne have Lov til at kalde flere af mine Embedshandlinger uforsvarlige, kræve Regnskab og Betænkning af mig og deslige, medens jeg, naar de samles under ethvert andet Navn, kunde lade dem fugtle fra hinanden af mine Politibetjente! Jeg er Gud forlade mig min Synd - nærved at bebreide Regjeringen altfor stor Liberalisme. Ellers har jeg vel ikke kunne klage paa den; men denne Jndretning med Sogneforstanderskaber og Amtsraader – jeg for min Part havde hellere seet den give Skattebevillingsret. Hvad kunde Skattebevillingsret skade mig? Jeg havde maaskee tvertimod selv sparet Penge derved. Men disse f...... Sogneforstanderskaber, Lade Bønderne faae Stemme og Myndighed ved Siden af Embedsmanden, Naar en Bonde kommer op at ride, kan Herremanden ikke følge ham, siger Ordsproget. Der er meget sandt i gamle Ordsprog; Regjeringen burde lægge sig dem paa Hjerte. Forresten troer jeg dog, at dette Ordsprog her er aldeles galt; thi det Onde stikker i Grunden ikke i Bønderne, det er de Andre, der ere med, som sætte det i dem. Endskjøndt - det er i Grunden heller ikke de Andre, flere af dem ere grundskikkelige Folk. Neil jeg troer, at Satan ved et Tilfælde er faret skinbarligen i Sengeløse, Høietostrups, Frederiksberg og Hvidovre Sogneforstanderskaber, eller ogsaa er Satan skinbarligen faret i mig. jeg er saa arrig tilmode, at jeg segu ikke er bange for at troe det.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Om Sorø Academi bemærker "Dagen": Denne Stiftelses Forhold og fremtidige Organisation har i den senere Tid i den Grad optaget Dagspressen, at den næsten synes aldeles at have sat den slesvigske Sag i Skyggen. Endnu sidste Onsdag har den vældige Kjæmper, Professor Hjort, leveret een Artikel i vort Blad og en anden i Fædrelandet og denne Gjenstand, medens samtidigen den Berlingske Tidende meddeelte nogle historiske Oplysninger og Oprindelsen til Academiets Formue.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
J sidstnævnte Artikel, der indeholder en historisk Fremstilling af Maaden, hvorpaa Academiet har erhvervet sine forskjellige Godser, har den foranske Jndsender søgt at imødegaae den i Stænderne udtalte Yttring, at Regjeringen havde ubundne Hænder med Hensyn til Dispositionen over de to Trediedele af Academiets nærværende Formue. Jndsenderen vil, nemlig ikke erkjende, at Academiets gamle Klostergodser ved Reformationens Jndførelse. gik over til at blive Statseiendom, ligesom han bemærker, at disse Godser ere langt fra at udgjøre de to Trediedele af Academiets Formue. Vi maae imidlertid vedblivende antage, at hiin i Stænderne udtalte Anskuelse er fuldkommen rigtig, thi om man end vil ansee det som en Vold, at Staten i hiin Tid bemægtigede sig alle geistlige Eiendomme, saa tilkommer det dog ikke Nutiden at bedømme Retstitelens Gyldighed, thi Statens Erhvervelse af hine Eiendomme maa ansees som en res transacta, der nu ikke længere kan angribes. Naar man til Kloster godserne føier Academiets nuværende Capitalformue samt Værdien af de tilkjøbte Godser, Nordruplund, og Morup, hvilke Eiendele ere erhvervede for Stiftelsens Overskud, hvis Oprindelse fra denne eller hiin Deel af Godserne nu ikke kan paavises, og man hertil endnu lægger det Kalkreutzske Gods, der var en Academiet af Staten paatvungen Gave, som først senere har bragt nogen Jndtægt, da kan det paa ingen Maade paatvivles, at denne Deel af Academiets Formue udgjør et dobbelt saa stort Beløb, som Friherskabet Holbergs Værdi, og at saaledes hine Yttringer i Stænderforsamlingen have været fuldkomment beføiede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Efter hvad vi have bragt i Erfaring har den ved sin Jnteresse for Vandlæge=Anstalterne bekjendte Dr. Med. Bataillonschirurg Hjaltelin indgivet allerunderdanigst Ansøgning om Tilladelse til at oprette en Vandlæge=Anstalt i Jægersborg Dyrehave, og i dette Øiemed at indrømmes et Stykke af den sydlige Deel af bemeldte Dyrehave til Disposition, samt om Tilladelse til i Forbindelse med bemeldte Anstalt at anlægge en Søbadeanstalt ved Strandkanten eller i Nærheden. Anlægget agtes foretaget i Retningen fra Klampenborg til Fortunen og Hovedetablissementet med solide Bygninger agtes opført ved Kilden. Sundhedscollegiet har i det Hele udtalt sig fordeelagtigen angaaende Ansøgningens (Dagen.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Gjenstand.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Odense, den 27de Februar. Efter det for Fyens Stifts Laanefond aflagte Regnskab for Aaret 1842 er der udlaant til 67 Laantagere mod haandfaaet Pant den Summa 1,801 Rbd., og til 168, Laantagere mod Selvskyldner-Caution 12,782 Rbd. Den 31te December 1842 udestode hos 25 Laantagere mod haandfaaet Pant 586 Rbd. og hos 93 Laantagere mod Selvskyldner-Caution 7,340 Rbd., altsaa havde Laanefondet udestaaende ved Aarets Udgang 7,926 Rbd. - Laanefondet havde et Rente Overskud af 148 Rbd., der uddeeltes saaledes: til Huusarme 48 Rbd., til Stiftelsen for gamle Haandværkere af 18de September, 50 Rbd., og til Asy(O. Th. Av.) let i Odense 50 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Man antager almindeligt, at den ved Guldbergs Død ledigværende Advocatpost i Høiesteret vil blive Orla Lehmann tildeelt ved hans Til(Aalb. Av.) bagekomst fra Paris. Ogsaa vor By, hedder det i Aalborg Av.", har havt sin Anpart i Nordens Carnevalslystighed: Fastelavnsløierne. Den 27de ds. om Middagen Kl. 12 droge Byens ærede Gaardskarle tilhest i Galladragt, med Musik og Faner i Spidsen, ud paa de militaire og olympiske Leges Kampplads, hvor Ringridningens Fest, der, uagtet Sneefoget, dog ikke manglede sit talrige Tilskuer=Publikum, skulde holdes. Efterat Kongepræmien var tilkjæmpet af Gjæstgiver Petersens Hest og Gaardskarl (paa homerisk Viis nævne vi Hesten først) og Prindse præmien af Klubvært Rybsams dito, vendte Toget, med sine kronede Hoveder i Spidsen, tilbagetil Byen, hvis Gader det under diverse Hurraraab gjennemkrydsede, Alt under bedste Orden og Rolighed. Om Aftenen blev slaaet til Ballonen, hvilken udgjorde Slutningsacten i dette nordiske Fastnachtspiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Den 23de f. M. er en Gjordemoder i Kjøbenhavn bleven arresteret, som anklaget for Foster mord, ved hvilken Leilighed tillige den unaturlige Moder er bleven et Offer. Moderen, en i Byen tjenende Bondepige, der var frugtsommelig ved en Karl og allerede i 6 Maaneders Svangerskab, henvendte sig efter Karlens Tilskyndelse til ommeldte Gjordemoder, som da ogsaa skal have været villig til at udføre Fostermordet. Hun maa imidlertid have baaret sig uforsigtigt ad, eller den Frugtsommelige for seent have søgt hendes Raad; thi efter Foster mordet fik Moderen en voldsom Blodspytning; hun blev bragt ud paa Hospitalet, og kort forinden sin Død aabenbarede hun her Aarsagen for Lægen og en Præst. Gjordemoderen har imidlertid hidtil nægtet Alt, ja, hun skal endog have lagt Haanden paa Liget og svoret, at hun er uskyldig i Mordet. Om imidlertid denne Eed vil frie hende, er et stort Spørgsmaal underkastet, da der allerede iforveien skal hvile stor Mistanke paa hende. (Aalb. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Da nu en samlet Skoletid allerede i mange Aar har været indført i franske og engelske Skoler, nok ogsaa i flere tydske - uden at man deraf har sporet skadelige Følger for Ungdommens Helbred, da baade Forældrene og Lærlingene stemme for den, og foretrække den for en deelt Skoletid, og da den ogsaa maa være til Fordeel for Lærerne, saa skjønne vi ikke rettere, end at den uden Betænkelighed kan indføres overalt, hvor ikke locale Omstændigheder lægge Hindringer i Veien. J den mod Anne Marie Andersdatter, Anders Nielsens Hustru, anlagte Sag, som forhen har været meddeelt her i Bladet, er ved Landsoverrets=Dom kjendt for Ret: BirketingsDommen bør ved Magt at stande. Ved Antvorskov Birks Extraret var hun dømt fra Livet for at have henlagt sit Barn paa Marken.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Man taler her om, at Amtmanden over Sorø Amt, Kammerherre Stemann, vil blive Stiftamtmand Bluhmes Eftermand i Aalborg Stift. ) Disse Friqvarterer maa da ogsaa være en Forfriskning for) Disse Frige Forfriskning for Lærerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Kjøbenhavns Børscours den 3die Marts 1843. Hamborg 2 Maaneder – a vista 203. - Species 200. - pCt. Kongelige Obligationer (uden Rente) 102 1/2 a 103 Rbd. Nationalbank Actier 113 a 113 1/2 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Kjøbenhavns Torvepriser den 4de Marts. - Rug 4 Rbd. 88 s. a 5 Rbd. 40 s.; Hvede, 5 Rbd. 32 s. a 6 Rbd. 48 s.; Byg, radet, 3 Rbd. 20 s. a 3 Rbd. 44 s. dito 6-radet, 3 Rbd. 4 s. a 3 Rbd. 24 s.; Havre, 2 Rbd. 52 s. a 3 Rbd. 8 s.; Erter, 4 Rbd. 16 s. a 4 Rbd. 48 s.; Flæsk, røget, Lpd., 1 Rbd. 72 s. a 2 Rbd.; dito grønsaltet, 1 Rbd. 48 s. a 1 Rbd. 72 s.; Smør, Pd., 22 s. i 25 s.; Æg, Snesen, 24 s. a 26 s.; Sjællandsk Smør, Fogn., 12 Rbd. 72 s. a 14 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Udenlandske Efterretninger. Det conservative franske Blad "Presse, som staaer i Forbindelse med Hoffet og ansees som det tes Organ, meddeler et mærkværdigt Actstykke, nemlig Peter den Stores politiske Testament, som det, uden at yttre mindste Tvivl om dets Ægt hed, kalder et historisk Document, som den daværende franske Gesandt ved det russiske Hof har tilstillet Ludvig XIV., og som nu først er fremdraget af det franske Regjerings=Archiv. Uagtet Hamb.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Neue Zeitung, som bringer det i Oversættelse, heller ikke yttrer Tvivl og Ægtheden, kunne vi dog umulig troe, at Peter Czar eller nogen russisk Statsmand paa hans Tid kunde eller vilde skrive en saadan politisk Lærebog, som meget mere synes at være en træffende og bitter Satire over Ruslands politiske System og hele Stræben i de sidste 150 Aar, og en frygtelig Advarsel for de europæiske Folk. Det er en Variation over det gamle TheemaDeel og herske, og hvad enten det nu er ægte eller falsk, er dets Optagelse i et fransk Hofblad af megen Betydning netop i nærværende Øieblik, hvor der tales saa meget om en fransk-russisk Alliance, og den Lære, som her med indtrængende Kraft til raabes Europas Nationer, Vorder enige, ellers blive J Offere for herskesyge og despotiske Magters rænkefulde Angreb, vil neppe blive uden Virkning J dette saakaldte Testament foreskriver den store Selvhersker sine Efterfølgere den Vei, de skulle følge for at undertvinge alle andre Folk og hæve Rusland til den Rang, som hele den civiliserede Verdens Behersker, hvorefter Alerander og Napoleon stræbte, og som det gamle Rom for en Tid havde naaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
AVERTISSEMENTS. At Nykjøbings Kirkes Regnskab for 1842, med Bilage, fra den 6te Marts 1843 henligger i Uger til Eftersyn hos Borgerrepræsentanternes Formand Bagermester Kryger, bekjendtgjøres her Communalbestyrelsen. ved af Cabinet af perspectiviske Rundmalerier. De for Tiden opstillede Prospecter ere at se idag (Mandag) og for sidste Gang imorgen (Tirsdag). Paa Onsdag opstilles 2den forandrede Fremstilling. Det Nærmere vil erfares af de trykte Placater, Nykjøbing den 6te Marts 1843. Fr. Otte,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Landskabsmaler.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Et ungt Menneske, som skriver og regner godt ønsker sig anbragt paa en juridisk Embedsmands eller Godsforvalters Contoir. De Reflecterende ville behage at henvende sig til Undertegnede. Nykjøbing den 6te Marts 1843. F. Hvalsøe, Malermester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1843-03-06
Auctioner. Fredagen og Løverdagen den 10de og 11te Marts førstkommende, bliver ved offentlig Auction bortsolgt endeel af det Kjøbmand M. D. Brabrands Opbudsboe i Maribo tilhørende betydelige Varelager, som især vil komme til at bestaae af Klæde tildeels først fortoldet efter Opbudserklæringen - Bookskin, Silke og Bomuldstøier, Shawler og andre Manufacturvarer af meget god Qvalitet. Auctionen begynder og Formiddagen Kl. 10 i Boets Gaard paa Maribo Torv. og vederhæftige Kjøbere gives Credit til førstkommende Mikkelsdag med Betalingen, som erlægges til Boets Curator, Procurator G. Aagaard paa Binitze eller Fuldmægtig Hansen i Maribo. Varerne ere 2 Dage for Auctionen. til Eftersyn for Liebhavere. Maribo Byfogedcontoir, den 15de FeC. A. Møller. bruar 1843.