JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
J Fredags den 22de gjorde Lord Stormontsin Forestilling i Henseende til Alliancetractaten med Preussen. Han spurgte Ministeren, om der foruden de bekiendte Artikler i Tracraten, som vel kan hedde defensiv, men dog kunde bringe Engelland i offensive Forfatninger, vare endnu andre forhaanden. Statssecretairen Hertugen af Leeds erklærte dette Spørgsmaal. for uregelmæssigt, og tiltroede Lord Stormønt for megen politisk Kundskab, at han skulde vente et directe Svar paa et saa udsvævende Spørgsmaal. Lord Storment svarede: han maatte slutte af denne Stiltienhed, at denne benævnte Tractat kunde ved sine Følger indvikle England, i den Krig, som paa nærværende Tid beskiæftigede endeel af Europa, naar Preussen af Yndest for Sverrig greb til Vaaben. Han indlod sig herpaa i et vidtløftigt politiskt Raisonnement, og dad lede at Engeland havde forladt Keiserinden af Rusland. - Storcansleren billigede Statssecretairens Taushed til Lord Stormonts Spørgsmaal. Han erklærte: "At Engelands Alliancer maatte forandres efter Omstændighederne, og, naar man endog antog, at Tractaten med Preussen kunde have den foregivne Virkning, saa havde Engeland dog grundede Aarsager til at bekymre sig om den nærværende Krig, for saavidt, at der blev forhindret, at Sverrig ikke blev bragt i Knæerne af Rusland. Alliancen med Preussen var indrettet til at give Kronen Engeland en sikker Jndflydelse i de politiske Anliggender paa det faste Land; men Ministrene havde ikke den Hensigt, at lade Nationen tage Deel i de udenlandske Uroligheder."Lord Stormont svarede atter herpaa, at han rosede de Foranstaltninger, som havde revet Holland fra deres Alliance med Frankrig, men paastod tillige, at Ministrene vare meget at dadle, dersom de havde indgaaet saadanne Forbindelser, som efter Kongen af Preussens Gotbefindende kunde styrte Engeland i Krig a. - Derpaa giordes Forslag til, at Huset skulde skilles af, og hermed endtes denne Samtale, i hvilken Storcansleren i visse Maader giorde Lord Stormont den Bebreidelsee, at han i denne Sag havde handlet som en udenlandsk Ministers=Agent, og syntes kun ved sin yttrede Mistanke, at ville føle Ministeren, paa Pulsen. Paa Lord Stormonts Bebreidelse, at Ministrene havde vendt Keiserinden Ryggen, (dette Udtryk brugte hen) gav Storcansleren at overveie: at dersom der indtraf Omstændigheder, hvorved den politiske Forfatning og Ligevægt i Europa i en vis Betragtning kunde blive forandret, saa blev det en Pligt for dette Lands Administration, at giøre saadanne Skridt, som kunde holdes meest passende paa hiin politiske Ligevægts Forandring.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Wien, den 23de Mai. Ved Privatbreve fra Agram er i Gaar Aftes indløbet den Efterretning hertil, at Feldtmarskal Landon er frykket frem for den faste Fæstning Crettin og har opfordret Besætningen. til at overgive sig. Men da de i samme værende Tyrker ikke vilde overgive sig, men gjorde Modstand og vilde oppebie Hielp, føiede Marskallen de fornødne Anstalter til at bemægtige sig Fæstningen, hvilket lykkedes saavel, at Fæstningen samt det der liggende Mandskab blev ved vore Miner sprængt i Luften. Dette er hvad man endnu veed derom, og hvorpaa man venter Bekræftelse ved Hofberetningen, hvilket dog ikke er skeet i Dag, hvorfor man og tvivler om denne Beretnings Sandhed. Det heder, at Feldtmarskal Landon nu skal foretage sig at beleire Wihacz. Denne Pladses Erobring er saa meget meere vigtig, saasom Oberste von Vukassovichs Foretagender da kunde blive understøttede af den Landonske Armee, Feldtmarskal Haddick vil beordre en Deel af Hovedarmeen til Bannatet, og Feldttøimester Clair fait trækker i Leir ved Caransebes. Efter Bre. ve fra Temeswar ere Tropperne til den 18de Maii beordrede derhen, - Breve fra Constantinopel af 17de April melde, at Divanet har forkastet alle Fredsforslagene af de Bourbonske Ministre. Den nye Keiser Selim paastaaer, at Krim skal blive uafhængende, og at alle af Østerrigerne og Russerne gjorte Erobringer, skulle gives tilbage, naar man vil tale om Fred.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Haag, den 26de Maji. Generalstaterne have ladet det Kongel. Danske Hof i Kiøbenhavn ved sin der værende Minister erklære: "At Deres Høimægtigheder, som allerede meer en engang i nærværende Krig, have givet tilkiende, hvor meget Fredens Jstandbringelse laae dem paa Hiertet, og derfor i Forening med Hofferne i London og Berlin, havde tilbudet deres gode Tieneste og Megling, med Bedrøvelse maatte erfare, at disse Bestræbelser hidindtil endnu have været frugtesløse, og at Fiendtlighederne, naar Vaabenstilstanden, imellem Kongerne af Danmark og Sverrig løb ud, maatte igien paa nye begyndes, hvorved da Midlerne til at virke Fred torde blive desto vanskeligere; at Deres Høimægtigheder derfore i det kritiske Øieblik igientage hos Hs. Danske Majestæt Deres fredelskende Tanker, ligesom de og ved Deres Minister i Stockholm; lode giøre Kongen af Sverrig en lige Erklæring, og alvorlig anholdte om, at Hs. Danske Majestet ved at antage en fuldkommen Neutralitet, eller i det mindste ved Vaabenstilstandens Fortsættelse vilde behage at forebygge, at Krigsluen ikke udbredte sig videre, og at bemeldte Hs. Danske Majestet vilde forene sig med Hofferne i London og Berlin og med Deres Høimægtigheder, for at oprette Freden igien imellem de krigførende Magter paa en varig Fod; at Deres Høimægtigheder, som en handlende Stat, bestandig havde taget for stor Andeel i Roelig heden i Norden, og Ligevægten, hvorpaa denne Rolighed grunder sig, at de ikke ved disse Omstændigheder skulde anvende alt hvad der kunde befordre denne gavnlige Hensigt; at de smigrede sig med, at Kongen af Danmark vilde betragte Deres Skridt fra denne Synspunct, og desto meer give efter, jo større Venskabet var, som fra lang Tid af har her skeet imellem Danmark og denne Stat.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Kiøbenhavn, den 5te Junii. Den af det Kongelige Videnskabers Selskab, for Aaret 1788 udsatte Priis for en lettere og nemmere Maade at finde Længderne ved Sol formørkelser og Fixstiernernes bedækning af Maanen er bleven tilkeiendt en Afhandling, hvis Forfatter befandtes at være Hr. Cagnoli, bestandig Secretair ved Academiet for Agerdyrkning, Handel og Konster i Verona, Med lom af Academiet i Padna og af Jnstitutet i Bologna. Ligeledes blev den for samme Aar udsatte Guldmedaille for den beste Fortælling om de Danskes Tildragelser fra 1182 til 1209. efter Arnold af Lübeck, sammenlignet med samtidige Skribentere, tilkiendt Hr. Justitsraad Wilh. Ernst Christiani, Professor i Veltalenheden og Historien ved det Kielske Universitet. Over ethvert af de tvende øvrige Priisspørgsmaale var vel indkommet en Afhandling, som dog ikke svarede til Selskabets Forventning. For indeværende Aar 1789 udsættes følgende Spørgsmage: 1) Hypothesin Cravfordianam de calore corporum insensibili & latente cura tius eramsvare, expositis argumentis tam pro en, quam contra som militantibus. 2) Dato loci latitudiine & longitudine declinationem acus magnetice in utroque bemisphærio determinare, & curras, qvæ declinationes maaneticas exhibent, ducere. 3) Utrum 19 stemfendale, quod tamdin in Europa Universa viguit, tamtumque in statu ejus publico constituendo momentum habnit, inciden proximisPost Christum natum Seculis migratione gentium, a populis borealibus ad meridionales pervenerit, an vero subsecutis demum tempori bus, ad horum emplum in Septentrionem introductum sit? – Til disse Spørgsmaales Besvarelse enten paa Latin, Fransk, Tydsk eller Dansk indbydes alle Lærde, Selskabets nærværende Medlemmer allene undtagne. Prisen forden beste Afhandling over enhver af disse Opgaver bestaaer i en Guldmedaille af 100 Rdlrs. Værdie. Skrifterne, som maae være indkomne inden Junii Maaneds Udgang 1790, fen des, saavidt mueligt, postfrie til Selskabets Secretair, Hr. Conferentsraad Jacobi, Asses for i Høiesteret. Forfatterne ville i Steden, for at navngive sig, at lade følge med deres Arbeider en forseglet Seddel, indeholdende deres Navn og Opholdsted. Uden paa Seddelen tegnes en Devise, som ogsaa maae findes paa Afhandlingen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Prædikanterne paa 1ste Søndag efter Høymesse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Trinitatis. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen. Hr. Beck. Michael K. Hr. Provst Hasse (dansk) Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-12
Bekiendtgiørelser. Høverdagen den 27de Junii førstkommende om 2 Eftermiddagen Kl. 3 Slet, bliver ved offentlig Auction 5te Gang opbuden og til Høistbydende bortsolgt afgangne Vertshuusholder Peder Bøgvads og efterlevende Enkes fælles Stervboe tilhørende, og her i Byen paa Reen de=Banen beliggende Gaard, bestaaende efter Omvurderings Forretning af 28de Maii sidst, af 10 Fag Salshuus, 4 Fag Halvtag ved Salshuset til Gaarden, 4 Fag Bryggerhuus 9 Fag Stald og Lade, samt 1 Fag Hughuusmed Gaardsrum, Haugeplads og Pompevand, i Gaarden, med videre efter bemeldte Vurdederings Forretnings Omformeldning, tillige med den Gaarden i Byens større Mark tildeelte Jord; Thi ville de Lysthavende sig til bemeldte Tid og Sted, behage at indfinde, da Auctions Conditionerne skal blive bekiendtgjort. Colding, den 8de Junii 1789. H. Bang. eyle Apotheque den anseelige Gaard hvori samme er indrettet, den paa den anden Side af Gaden beliggende Frugthauge, Apotheqvet i sig selv, med dets Jndretning, Redskaber, Materialier, Kiøbmands=Vahre, Medicammenter, Laboratorium med tilhørende Vasa og Jnstrumenter med Indretning, deralt af Apotheqver Sadolin er sadt i god Stand, men nu efter Nams=Domme er udlagt til Apotheqver Sadolins Creditor= og Panthaver Hr. Regimentsqvarteermester Fisker i Horsens, bliver efter velbemeldte Dom=Pandt= og Udlægshavers Forlangende ved offentlig Auction bortsolgt Mandagen den 3die August førstkommenAuctionen holdes bemeldte Dag i Apotheqvets Gaard i Weyle om Formiddagen Kl. 10 Slet, Til hvilken Tid Liebhaberne behagelig sig ville indfinde, ligesom og Apotheqvet forinden at dennem kan tages i Øiesyn. Engvorstrup Gaard i Aarhuus Stift CaløJ Amt, Sønder Herred og Weilbye Sogn, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 21 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr., Skovskyld 3 Skpr. 2 Alb. lader Eieren, Kl. Rosenørn paa Katholm, stille til een eneste offentlig Auction til Salg, paa bemeldte Katholm, Fredagen den 31te Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10. Slet; Tiltrædelsen skeer i Tilfælde af fornøielig Bud, den 1ste Maii 1790, da den nærværende Forpagtning er udløben, som af Gaardens Avl har været 410 Tdr.; JordebogensBeløb er Rug 14 Tdr. 2 Skpr., Byg 14 Td. 2 Skp., i Penge 43 Rdlr. foruden Hoverie og Ugedage; Liebhaberne ville behageligen, saa vel til bemeldte Tid, som forinden til Eftersyn henvende sig til Eieren paa Katholm, hvor Conditionerne forevises.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Vien, den 30te Maji. J Onsdags Aften blev den første Livlæge, Hr. Baron von Størk, atter kaldet tilbage til Laxenburg, saasom Keiseren havde faaet nye Anfald af Feberen. Den 28de om Morgenen, reiste Baronen strax, og siden har Hs. Majestæt mærket nogen Lindrig. Samme Dag begave og Erkehering Franz og Hans Frue Gemalinde sig til Laxenburg. Rygtet fornyes igien om Storhertug Leopolds Ankomst her til Staden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Da Prindsen af Coburg rykker frem i stærke Marcher, saa synes Storviziren at have opgivet sin Hensigt paa Bannatet. I det mindste mærker man ikke til nogen nye Bevægelse ved den store Tyrkiske Armee, som staaer ved Widdin. Man paastaaer forvist, at Sultan Selim vil i Følge med nogle Europæiske Magters Ministre og fine Adjutantere afreise til Storvizirens Armee og paatage sig Overcommanden. J Bannatet bliver Leiren ved Mehadia endnu meget forstærket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Feldtmarskal Haddik er den 19de Maji reist til Schabats, og Prindsen af Ligne fører imidlertid Commanden over Armeen. Om faae Dage ventes Marskallen tilbage til Semlin. Ved hans nye Foranstaltninger skal Bannatet og Syrmien være ganske sikkre for fiendtlige Jndfald, og med at beleire Belgrad skal der giøres Begyndelse, saasnart Omstændighederne tillade det Berlin, den 6te Junii.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Ved sidste fra Constantinopel over Venedig indløbne Breve af 22de April har man nu faaet den tilforladelige Efterretning, at den nye Sultan ikke ganske har afsat den gamle Admiral, Hassan Pacha, eller ladet ham aflive, men blot taget Commanden over Flaaden fra ham, og udnævnt ham til Seraskier af Jsmail, med Ordre, at marchere til Oczacow, for at tilbageerobre samme, formodentlig fordi han tilskriver ham Forliiset af denne Fæstning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Commanden over Flaaden er betroet Viceadmiralen, som skal være en god Søemand, og elsket af Nationen. Samme har og faaet Ordre, at seile strax med Flaaden til Oczakow, for fra Søesiden at angribe den.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Udtog af et Brev fra Fieldbøigden Wang i Walders den 26de Maji.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Her er i Følge den lange Vinter og strenge Kulde, vi have havt, en bedrøvelig Tiid for Folk og Kreature, for een Bondemand er her død 5 Køer af Mangel paa Foer, og for en anden 15 smaa Kreature. Der ere mange her i Bøigden, som ikke have havt et Foerstraae siden den 14de April at give sine Heste, og have de været nødte til at samle et Slags Græs i Fieldene, kaldet Brisling, for at give dem, hvormed da Livet opholdes. Endnu er her intet stort Græs paa Marken at see; her har og siden Bededagen indfundet sig en stor Mængde Lemænd, saa der vrimler overalt af dem, og hvor de komme fortære de alt paa Marken. Endnu ligger Jsen her i Lille=Miøsen, og var den 21de Mari 1/2 Alen tyk, saa at i Steden for at roe maatte vi gaae. P. S. Disse smaa Dyr, som faldes Leemænder, ere ikke saa store som en Rotte, men større end Muus.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Christiania, den 28de Maji. Tvende norske Skibe ere nylig i England, efter dette Lands lige indtil Lovgivningen med Jalausie med al fremmed Handel opfyldte Maneer, anholdte. Tilfældet er kortelig følgende Et Skib, som hedder Fortuna, men for Jacobud og Johannes, bygger Witby, blev 1783 taget paa en Reise fra St. Enstache, og det gik for Hollandsk Regning, af Engelske Krigskibe, opbragt til England, og dømt afAdiniralitetsretten som lovlig Priis. Et ander, Niels Aal, et Americansk Skib, blev ligeledes anholdt, opbragt til England og der Priistømt. De bleve paa sædvanlig Maade, satte til Auction, og kjøbte for Norske Kiøbmænds Regning. Behørige Formaliteter bleve iagttagne, Afgivter betalte og Documenter udstædte, for at giøre dem frie og berettigede til, som fremmede Skibe at handle for det Land, hvor deres Eiere hørte hiemme, paa enhver brittisk Havn, mod Erlæggelsen af de Afgivter, som maae erlægges af fremmede Skibe. De vare saaledes allene Danske Undersaatters Eiendom, og have fra 1783 af ofte uden Molest beseiglet forskiellige brittiske Havne, afsat deres Vare mod at erlægge the foregn duty, seiglet hiem og kommet tilbage aarlig Aars.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Nyelig ere disse Skibe, som sædvanlig, komne med deres Træelast, men førstegang er der nu opstaaet Tvivlsmaal hos de Herrer Toldbetiente, om saadanne Skibe ogsaa lovligen kunde indføre endog saadant Gods, som er af det Lands Product, hvor Eierne høre hiemme, og af hvis Undersaatter Mandskabet bestaaer, og om de kan være at ansee privilegerede, som Dansk bygte Skibe. Følgen af denne Tvivl, hvortil ingen Grund er given, er at Skibene ligge for høie Omkostninger med deres Ladninger ombord, skildte ved Afsætning og til meget Tab for deres Rhedere. En lovkyndig Ven i England har paa Forespørgsel erklæret desangaaende: at han ikke begriber under hvad Paaskud man nu kan anholde dem, uden nogen Feiltagelse i Angivelsesmaaden skulde have opvakt nogen Tvivl, om ikke disse Skibe virkelig vare brittiske Undersaatters Eiendom. Stikker Feiltagelsen heri, saa er det nødvendigt at underrette the Commissioners of the Customs, at Skibene ere allene Norske Undersaatteres Eiendom. Skulde Anholdelsen endnu vedvare, og man nægtede at anlægge en Mishandlingsproces (Action of Trespass). Paa en eller anden Maade maae man da kunde udholde en Proces desangaaende, men man maae nøie vogte sig for at indlade sig i og forfølge et Søgsmaal, hvis man skulde forsøge at condemmere Skibene, efter Handels Uso.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Prædikanterne paa 2den Søndag efter Høymesse. Aftensang. Trinit. K. Hr. Provst Claussen Hr. Beck.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Trinitatis. Michael K. Hr. Provst Hasse (tydsk, Hr. Fenger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Bekiendtgiørelser. Served bekiendtgiøres: at bliver stillet til of) fentlig Auction 3de Gange, nemlig den 9de 16de og 23de Julii førstkommende hvergang om Formedagen Klokken 10 slet afgangne SelvEier Michael Piilegaards efterladte Eiendoms Gaard, Piilegaard kaldet udi Wester=Anbye, Sogn og Bye beliggende, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 17 Tdr. 2 Skpr. 1 Alb. foruden 3de Huse med behørende Kaalhauger, der følge Gaarden. Gaardens Bygninger er bestaaende af 4re Længder, nemlig en Stuehuus Længde 22 Fag med Portrum, og i hvilken Længde tillige er indrettet til Hestestald og Karle=Kammer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
En Længde 29 Fag indrettet til Korn= og Tærsker=Lade. En dito 21 Fag indrettet til Koestald og Forderhuus, og endelig en dito 27 Fag indrettet til Stue= og Bryggerhuus, samt et lidet Huus i Haugen paa 3 Fag SvineStie med tilliggende Gaards= og Haugerum, udi hvilken er enddeel unge og fine Frugttræer. Til denne Gaard, der har sine Jorder for sig selv indhegnet, kan aarlig faaes 20 Tdr. Rug, 24 Tdr. Byg og 30 Tdr. Havre, og kan indavles 70 til 80 Læs Høe. Ved Gaarden kan holdes en 40 Stkr. Køer, foruden Ungqvæg og de fornødne Bester. Desforuden er til Gaarden endeel Ege= og Bøgeskov, en stor Overflødighed af Gierselskov, saavelsom Tørveskiær. Gaarden er beliggende udi den beste Korn Egn i Salling Herred, Nyeborg Amt, tet ved Stranden, hvor den til de der indløbende Fahr tøier kan sælge og transportere sit Korn uden nogen Kiørsel. Ligeledes bliver udi bemeldte Piilegaard, den 23de Julii førstkommende, stillet til offentlig Auction endeel Meubler og Effecter, bemeldte afgangne Selveier Michael Piilegaard, tilhørende, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Dragkister, Kister, Skabe, Dækketøi, Uldent og Linnet, Stole, Borde, Speile, Heste, Køer, Sviin, Vogne, Plove, Harver, en eel øvrige Gaards=Redskaber, 28 Tdr. Rug med mere, efter Catalogi Jndhold, der forinden Auctionen kan faaes til Eftersyn, hos Kiøbmand Hr. Jessen, boende paa Hiørnet af Raadhuusstrædet og Nyetorv Nr. 2 et 3 i Kiøbenhavn, Giestgiver Hr. Lausen i Oden sel, Hr. Kiøbmand Qvist i Svendborg, Hr. Kiøbmand Kiædlert i Nyeborg, Hr. Ammentorp i Wester=Aabye og hos mig. De Lysthavende vilde behage fornævnte Tider og Sted sig at indfinde. Faaborg, den 11te Junii 1789. Dedlau. Auctions=Directeur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Veyle Apotheque, den anseelige Gaard hvori samme er indrettet, den paa den anden Side af Gaden beliggende Frugthauge, Apotheqvet i sig selv, med dets Jndretning, Redskaber, Materialier, Kiøbmands=Vahre, Medicammenter, Laboratorium med tilhørende Vasa og Jnstrumenter med Indretning, der alt af Apotheqver Sadolin er sat i god Stand, men nu efter Nams=Domme er udlagt til Apotheqver Sadollins Creditor= og Panthaver Hr. Regimentsqvarteermester Fisker i Horsens, bliver efter velbemeldte Dom=Pandt= og Udlægshavers Forlangende ved offentlig Auction bortolgt Mandagen den 3die August førstkommenAuctionen holdes bemeldte Dag i Apotheqvets Gaard i Weyle om Formiddagen Kl. 10 Slet; Til hvilken Tid Liebhaberne behagelig sig ville indfinde, ligesom og Apotheqvet forinden af dennem kan tages i Øiesyn. Engvorstrup Gaard i Aarhuus Stift, Caløe Amt, Sønder Herred og Weilbye Sogn der staaer for Hartkorn Ager og Eng 21 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr., Skovskyld 3 Skpr. 2 Alb.,me underliggende Bøndergods i Renbye 41 Tdr. 1 Skp. 3 Fkr. 2 Alb., lader Eieren, Kh. Rosenørn paa Katholm, stille til een eneste offentlig Auction til Salg, paa bemeldte Katholm, Fredagen den 31te Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet; Tiltrædelsen skeer i Tilfælde af fornøielig Bud, den 1ste Maii 1790, da den nærværende Forpagtning er udløben, som af Gaardens Avl har været 410 Tdr.; Jordebogens Beløb er Rug 14 Tdr. 2 Skpr., Byg 14 Tdr. 2 Skp., i Penge, 43 Rdlr. foruden Hovedrie og Ugedage; Liebhaberne ville behageligen, saavel til bemeldte Tid, som forinden til Eftersyn henvende, sig til Eieren, paa Katholm, hvor Conditionerne forevises og 8 2 Os underskrevne, er allernaadigst tilhænde kommet Hs. Majestets allernaadigste Commisforium, saaledes lydende: Jmus. i Christian den Syvende af Guds Naade, Konge til 4 Rdlr. Danmark og Morge, de Ven18Lufteders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg; Vide maae J. Michael Seidelin, Borgemester i Vor Kiøb sed Odense, og Hans Jørgen Trøiel, Birkedommer og Skriver ved Scheelenborg Bil i Vort Land Fyen, at eftersom Andres af Baar paa lille Hesberggaard i bemeldte Fyen. og Os elskelige Justitsraad Peter von Westen, Tolder og Consumptions=Casserer i Vor Stabelstad Fridericia, hos Os allerunderdanigst haver anholdt om 2de Commissarier, til at tage afgangne Etatzraad Jens Baars og ligeledes afdøde Hustrues, Freie. Birgitha Catharing von Bergens fælleds. Bye under Behandling, til Skifte og Deling imellem Arvingerne; Saa er hermed Vores allernaadigste Villie og befaling, at rette Eders Leilighed efter, som Skifte, Commissarier, at foretage Eder bemeldte Skif"te, og derved i alle Maader forholdes Eder efter den fra Vores danske Cancellig under 14de Junii 1771 udgangne Placat. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongl. Residents=Stad i Kiøbenhavn den 21de No. vember 1788. Under Vort Signet. (L. S.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Efter Hs. Kongel. Majestets allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schov. Co biørnsen. Andreas Baar paa lille Hesberg i Fyen, og Justitsraad Peter von Westen af Fridericia Commission til Borgemester Seidelin og Birkedommer Trøjet af bemeldte Fyen, anlangende, at forrette Skifte og Deling efter afgangne Etabraad Jens Baar og Hustrue, Foreviist til Skifte Samlingen efter Salg Statsraad Baar og Frue den 1ste Decbr. 1788. og en Gienpart deraf leveret til Forretningens Jndlemmelse. Paa Amtmandens Hs. Excellenes Hr. Geheime Conference Raad Bille Brahes. J. Sættes. Vegne. en Ja ogsaa . Fuldmægtig Allerunderdanigst fremlagt og læst ved Skifte=Commissionen efter Sal. Hr. Etabraad Baar og Frue den 31te Januarii 1789. der Seidelin. Trøiel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
Udi allerunderdanigst Følge heraf (a adskillige Ventilationer, imellem de myndige Arvinger, har udsat denne Jndkaldelse til nu bliver alle og Enhver, som ikke have meldt sig, der maatte have udaet at fordre, udi Stervboen efter afgangne Hr. Etatzraad Jens Baar og tillige, afdøde Hustrue Frue Birgithe Catharine von Bergen, som boede og døde paa lille Hesberggaard udi Rauneberg Herred her i Fyen, deres Stervboe, med 6 og 12 Ugers Varsel, indkaldte for os, at møde i Skifte=Commissionen, som holdes hos Hr. Birkedommer Lund udi hans iboende Gaard udi Odense, at anmelde deres Krav, og under Commissionen lovbefalet. at beviisliggiøre samme; hvorefter enhver skal blive tilkiendt sin lovlige Ret; Og meldes herhos tillige, at de for Creditorerne i Særdeleshed fastsatte første 2de Samlinger, ere berammede at holdes den 24de Junii og 15te August førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet. Odense, den 29de April 1789. Seidelin. Tæsel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1789-06-19
No. 8 Læst inden Fyenboe Landsting, Onsdagen den 29de April 1789. L. M. Bendz. J. J. Mylius. J. Uldahl. Protocolleret af R. Rasmussen. Ligeledes læst inden Odense Raadstue, Ret, Onsdagen den 29de April 1789. Seidelin. A. Digensen. Nr. 2. Læst og Protocolleret inden Ranneberg. Herredstings Ret, Torsdagen den 30de April testeren. J. J. Mylius.