Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1781-01-19
Hvor gavmild vores Landsmænd har været at give til den nylig udkomne I Tomme af Fundationer for heele Dan gudelig Brug, siden 1760 til nærværende Tid, erfares af nemark, da i Fortalen anføres, at samme udgjør tre Tønder Guld eller 300000 Rdlr., foruden Petersens Closter i Kiøbenhavn, hvilket er anseelig i en Tid af neppe 20 Aar. Men af disse Stiftelser anføres tillige, at saare lidet er givet til fattige Danske Skoler, og slet intet til fattige Jomfruer og Pigers Giftermaal, hvorfor i bemeldte Fortale giøres følgende Forslag nesker, som derved nyder nødtørftig Ophold, saa at fast nede, at af de for sidste Slags er meere end 12000 MenDa nu Kirker, Hospitaler og Fattige ere saavel forsyintet Land af Luttersk Religion er bedre forsørget, saa ind Nr. 35 Rd. stilles til mine kjære Landsmænds nøiere Eftertanke, om de, som Gud giver Midler, og har ingen Børn, vilde betænke at skienke noget til fattige Jomfruer og Pigers Giftermaale, samt til Danske Skoler i Kiøbstæderne og paa Landet; til den Ende forestilles kortelig følgende: 1) Angaaende fattige Jomfruer af Middelstanden, naar saadan en fattig Jomfrue blev given 500 Rdlr. ved sit Ægteskabs Jndtrædelse, fik hun en Præst, havde de ei nodig at sætte sig i Gield, i Synderlighed en Præst paa Landet, som er nød til at kiøbe Præstegaard, Besætning med videre, hvilken Gield de fast til største Deels ei deres LivsTid kan betale, fik hun en Officeer eller civil Betient, kunde de sette de 300 Rdlr. i Enke=Cassen, kjøbe Boehave for det øvrige, og derved blev hiulpen deres Livs Tid, hvor stor Taksigelse var ikke den Nydende Giveren skyldig? i Steden for mangen en brav fattig Jomfrue nu ikke kan blive gift, fordi hun har ingen Medgift, og saaledes kummerlig maa søge Brødet, til gifte sig af Nød, og saaledes værre faren, end den ringeste Tieneste=Pige. 2) I Holsteen og Tydskland er nogle Steder indrettet for Tieneste=Piger, at naar een har tjent ærlig og troe paa et Sted i sex Aar, nyder saadan een ved Ægteskabs Jndtrædelse 100 Rdlr. at sette sig i Stand med; en Haandverkmand maa betale Mesterstykke, Borgerskab, Haandverkstøi, o. s. v. og derved kommer i Gield, derimod, naar han fik denne Hielp, kunde han ved god Huusholdning blive en god Borger, og saaledes fleere. 3) Naar en skikkelig Pige paa Landet havde tjent sex Aar paa eet Sted, kunde nyde 50 Sidlr., naar hun indlod sig i Ægteskab med en god Bonde, vilde det hielpe til at faae flittige og duelige Piger, som siden blev duelige BønderKoner, hvoraf Bondens største Velfert bestaaer. 4) De Danske Skoler saavel i Kiøbstæderne, som paa Landet, undtagen Kiøbenhavn og de Kongelige Skoler paa Landet, ere til største Deels saa usel aflagt, at ingen uden maadelige og slette Skoleholdere søger samme Tienester; at paalegge Borger og Bønder mere til lige Skoleholdere formaae de visselig ikke, efter nu værende Omstændigheder. Derimod skal de Danske Skoler komme i Stand, maa det skee ved slige Stiftelser, hvorved Ungdommen kunde lære Christendommen og andre fornødne Ting, faae en god Opdragelse, vennes til Flittighed og Arbeide, i Steden for de nu opdrages i deres egen Villie, lærer lidet af Christendommen, og følgelig slette Lemmer i Staten.