JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
En Hest af det skjønne Syv=Spand, som Hs. K. H. Kronprindsessen ved sin Afreise fra Hjemlandet erholdt til Foræring af de mecklenborgske Godseiere, er bleven ihielstukket. Den havde forleden ved en hændelsesviis paa Landeveien liggende jernbeslaaet Kjep bibragt sig et Saar i Underlivet, hvorpaa der fulgte Mundkrampe, saa at Nødvendigheden bød at gjøre en Ende paa Dyrets Lidelser. (Hr. Av.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Den Person, som formodes at have udøvet Jndbrudet i Vallensbek Præstegaard, hedder Spenner, og har rimeligviis havt 2 andre Medskyldige, hvoraf den ene, ved Navn Jørgen Christian Bernsteen, blev antruffen i Høstakken Aftenen efter Jndbrudet; hvorimod den med Stedet bekjendte Person, der havde givet Anviisningen til Forbrydelsen, Hans Petersen Snolleløv, dog ikke skal have taget Deel i selve Gjerningen. Ved Præstens Anskrig kom endelig en Huusmand og nogle Andre tilstede; men Røveren havde da allerede faaet Leilighed til at undvige, efterladende sin Hat og en Kniv. Anmeldelsen angaaende det Passerede skeete strax til Justitsraad Frederiksen, og da bemeldte Spenner den følgende Morgen var seet at gaae harhovedet paa Vesterbro, hvor han ogsaa i et Værtshuus havde vexlet en Specie (det Eneste, der blev borttaget paa Gierningstedet), saa blev han strax anholdt; men har hidtil ikke villet gaae til Bekjendelse. Bernsteen og Snollelov ere ogsaa (Berl. Tid.) arresterede. "Dannevirke, berigtiger nu Ribe=Avisens Berigtigelse til førstnævnte Blads Beretning om den Ravnefader, der for 1 Rbd. i Haderslev solgte sin Søn til en omreisende athletisk Kunstner. Dette Factum paastaaer Dannevirket fremdeles at være rigtigt, men Talen er her egentlig om tre Børn: det, som Faderen solgte for de anførte Blodpenge; det, som Moderen overlod en omreisende Harpespillerinde, og endelig en halvvoxen Pige, som, skjøndt med hendes eget Samtykke, overlodes til en omreisende Jøde. Da der ved Afhændelsen af de tvende Sidste ikke fandt nogen Han deel eller Pengeindløsning Sted, troede Dannevirkes Redacteur sig ikke beføiet til at gjøre disse Familieanliggender til Gienstand for offentlig Omtale.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Copulerede. J Als Kirke den 27de August: Kongelig Forvalter og Tiendecommissair Hr. P. E. K. Wegener og Jomfru H. S. B. Jermiin, Begge fra Buderupholm.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Handels- og Skibsefterretninger Den 29de August afholdtes Hestemarked i Tonningen, paa hvilket 900 Heste vare bragte. Handelen var meget levende og man antager, at over 400 Heste bleve solgt til høie Priser.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Ved Generalforsamlingen den 27de August i Helsingørs Dampskibsfartsselskab blev det eenstemmig vedtaget at anskaffe et nyt Jern=Dampskib.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Kbhvns Borscours, d. 31te Aug. Hamb. k. S. 199. Sp. 200. N. Spdlr. - a - Rd. Sveedl. - a - Rbs. 4 pCt. kgl. Obl. 100 a 100 Rd. Nation. Obl. af 1820. - a - Rd. r. S. Rigsbank. Obl. af 1818, 104 a 105 Rbd. r. S. Bankactier 106 a - Rbd. r. S. Af. Act. Rbd. a - S.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Døde. Afsk. Premierlieutn. Hans Thorbjørnsen Schulz, 63 A.; Cancellir. Johan Christopher v. Westen (Stifter af det efter ham benævnte v. Westenske Jnstitut); forhenv. Silke= og Klædehandler Steffen Hjerrild; Secretair Wilhelm Kunzen, 43 A.; Postbud Hans Hansen, 23 A.; Sophie Fred. Tromer; Alle i Kjøbenhavn. Procurator Hans Peter Møller, 48, A., i Frederiksborg. Ole Lauriz Hansen, 2 1/2 A., i Hirschholm. Anna Sophie Witzleben, f. Schaltz, 77 A., i Horsens. Reisende. Afg. m. Daqv. igaar. Til Aarhuus: Jfr. Bech; Capitain Galthen; Mad. Arntzen; Frøken Mønster, Smedemester Arensborg. Til Rand. : Hofskriver Gottschalch; Mad. Gottschalch; Seminarist Gjerum; de Hr. Rahr og Jngversen. Til Hobro: Procurator Davidsen; Hr. Jørgensen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Indsendt. Vel kunne Veiene i Vensyssel, hvor Gruus ikke haves, ingensinde ventes saa gode, som f. Ex. i Thisted Amt m.fl. Stæder; men de kunne dog desuagtet, som ogsaa sees, med det Material der haves, blive farbare. At Distancer, Nygade. aaret formedelst Veiens Slethed, i al Stilhed væltede og brak Benet - endnu saa næsten er ufremkommelig, er en Besynderlighed, som Veiinspecteuren, maaskee af Mangel paa Leilighed, endnu ikke har kunne overvinde.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Bekjendtgjørelser. Søndagen den 5te September næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3, tager Fugleskydningen for iaar, sin Begyndelse ved Selskabets Skydebane. De dertil anskaffede Præmier ere allerede færdige og staae til Eftersyn hos Hr. Guldsmedmester Smith paa Nytorv, hos hvem tillige en Plan er henlagt, paa hvilken Enhver, saavel af Selskabets Medlemmer som udenfor Samme behagelig ville tegne, hvormange Lodder de ønske. Loddet betales med 1 Rbd. for Selskabets Medlemmer, hvorved dog er at bemærke, at ethvert af disse har et Lod i Fugleskydningen uden Betaling, hvorimod Loddet, koster 2 Rbd. for hver, som ikke er Medlem af Selskabet. Forøvrigt vil der, ligesom forrige Aar, blive sørget for al anstændig Fornøielse ved Festen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Aalborg, i Directionen for Skydeselskabet, den 28de August 1841. A. Hassing. Nissen. Thaning,
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
De Herrer, som agte at skyde ved forestaaende Fugleskydning, ville behagelig give Møde hos Hr. Restaurateur Hansen i Snorren" førstkommende Løverdag den 4de dennes, om Eftermiddagen Kl. 6, for at man kan faae det Fornødne arrangeret med Hensyn til selve Skydningen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Aalborg, i Directionen for Skydeselskabet, den 2den September 1811. A. Hassing. Nissen. Thaning. Cabinet for perspectiviske Rundmalerier.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Idag, Torsdag, Fredag og Løverdag er sidste Fremstilling, og bliver da følgende Prospecter fremstillede : 1) Ny=Torvet i Aalborg, 2) Stockholm, seet fra den Fersenske Have, 2) Maaneskinds Landskab, (efter Fleres Forlangende), 4) Paris, 5) Slaget ved Waterlod, 6) Gravdahl, 2) Rhinfald, 8) Nefsky Gaden i St. Petersborg, 2) Husum. Fr. Otte.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
En Guld=Ring er funden ved Vesteraa. Anvises fra Adressecomptoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
De Værelser, som Hr. Schrøder har i Jomfru Anne Gade, ere at faae tilleie til Flyttetid. M. sal. Scheels.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
En skikkelig Dreng, som er confirmeret, helst fra Landet, og har Lyst til at lære alle Slags Trækdreil og Foddreil samt alt hvad der hører til Væverprofessionen, kan til første November komme i Lære hos Undertegnede. Th. Holm, Dreils- og Bomuldsvæver, boende ved Veigaarden pr. Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Min paaboende Gaard i Færgehusene ved Skjellet i Mon Sogn, er underhaanden tilkjøbs, saavel med som uden Besætning. Gaarden skatter af Hartkorn circa 1 Tde. og 3 Skpr., og dens Jorder ere i fortrinlig Drift. Besætningen udgjør 4 Heste, 12 a 14 Fækreature samt 20 Faar. Til Gaarden er avlet og indbjerget 54 Læs Engho. Handelen kan afsluttes med undertegnede Eier. Færgehusene ved Skjellet i Mon Sogn, den 2den September 1811. Christen Pedersen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Oliefarver. af første Qvalitet, færdige til Paastrygning, saavel som veltørrende Linoliefernisser faaes til særdeles billige Priser hos Malermester D. Maynzhusen.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-02
Jagten Christiane Sophier, Capt. H. F. Petersen, agter at afseile til Kjøbenhavn førstkommende, Søndag og medtager Passagerer og Fragtgods. Jagten ligger ved Toldboden. I Hr. Reeds Fraværelse redigeret af J. Chr. Borch.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Udlandet.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Nyeste Post-Efterretninger. J det franske Cabinet skal der have været Tale om definitivt at udnævne Maurice Onval til Præfect i Øy re=Garonne. Flere Medlemmer skulle imidlertid have bemærket, at det vilde være bedre at lade ham blive i Toulouse, indtil Spørgsmaalet og Census er aldeles afgjort, og de at sende en ny Præfect dertil, fordi de Forholdsregler, Duval har sat igjennem og Maaden, hvorpaa han har gjor det, neppe vil gjøre ham elsket i hans Departement. Guizot er i al Hast kommen tilbage til Paris, efterat han var bleven fordreven fra Caen. Med Hensyn til Optrinene i denne By, bemærker man, at Moniteuren ganske ignorerer, at de specielt gjaldt Guizot. Et skammeligt Forsøg paa at foraarsage Uorden, siger den, har i Mandags om Aftenen fundet Sted i Caen. En Hob af omtrent 30 Elendige viiste sig pibende og skrigende udenfor Præfecturets Hotel osv. Den offentlige Foragt har hurtigt brud Staven over dette latterlige Foretagende. Med Hensyn til Guizots Tale til Vælgerne i Listeur tilføier samme Blad derimod den Slutningsbemærkning: "Denne Tal blev optagen med eenstemmig Jubel." - En Embedsmand i Udenrigsministeriet er afgaaet med Depescher til Gesandten, i Washington. Man troer, at disse angaae den forhøied Jndførselstold, som de Forenede Stater har til Hensigt at lægge paa franske Vine. - General=Gouverneur Bugeaud lever i aabenbar Strid og Kiv med Biskoppen at Algier Han har udstedt et Forbud, ifølge hvilket hverken Biskopper eller hans Clerus for Fremtiden maa indblande sig i politiske Sager og, hvis dette Forbud overtrædes, er Bugeaubestemt paa at tage militairiske Forholdsregler derimod. Grunden til denne Forbittrelse er, at Abdeel=Kadet havde benyttet Biskoppens forsonlige Skrivelse i Anledning af Fangernes Udvexling til at vække den Mening hos de Jnfødte, at Franskmændene bønfaldt om Fred.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Jfølge et af Spaniens Krigsminister udstedt Decter, skulle alle carlistiske Officerer og Soldatet, som ere sendte til Fangedepoterne paa de baleariske Der eller til Præsidierne i Afrika, og som inden 2 Maaneder underskrive Conventionen i Bergarn, blive deelagtige i de samme Velgierninger, som de andre i Conventionen indbefattede Jndivider, og erholde deres militaire Grader eller Embeder igjen. - Man har meget betænkelige Meddelelser om den finantsielle Nød, hvori den spanske Regjering befinder sig. Bekomring maa ogsaa den Omstændighed vække, at Fleertallet af Granderne ikke blot holder sig fjern fra de nuværende Magthavere, men endog forlader det spanske Gebeet; et stort Antal af dem befindes sig i dette Øieblik i Paris, men især i Bayonne og Pau man siger, at alle ville samle sig i en af de sidstnævnte Byer i Forventning af en Contrarevolutions Udbrud i Spanien. Det igaar meddeelte Rygte om Marie Christines Reise til det sydlige Frankrig modsiges fra andre Sider. - Madrids Gancta af 19de f. M. indeholder Decretet om Modificationen af de navarresiske Fueros overeensstemmende med Cortes's Beslutninger.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Til Aargaus Repræsentation ved Landdagen ere fra 4 Districter i Cantonen (Aarau, Brug, Kulm og Lensburg, indleverede Protestationer med 10,773 Underskrifter mod Gjen oprettelsen af Klostrene.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Jfølge en Artikel i Conversations=Lexicon der Gegenwart beløber Europas hele Statsgjæld sig til den colossal. Sum af 10500 Millioner Rigsdaler Courant, hvoraf Rd. get over Halvdelen, nemlig 5,556 Millioner, falder paa England. Antager man imidlertid, at Storbritaniens Folkemængde er 25 Mill., saa viser den hollandske Statsgjælsig forholdsviis at være endnu større end den engelske, to medens denne, fordeelt lige paa hele Folkemængden, vilde blive lidt over 222 Rdlr. pr. Hoved, løber den hollandsk Statsgjæld (800 Mill.), fordeelt paa Folkemængden, op til henved 267 Rdlr. pr. Hoved. Spanien ansees almindelig hed for et meget forgjældet Land, og i nærværende Øiebliere dets Finantser unægtelig ogsaa i en meget slet Forfatning; men desuagtet er Spanien dog kun den ellevte Rangen blandt Europas meest gjældbundne Stater, hvori mod baade Frankrig, Danmark, Grækenland og samtlig tydske Fristæder i Frankfurt med 5 Millioner), staae høier, i denne bedrøvelige Rangforordning. Kongeriget Sachsen rangerer fra neden af, nemlig blandt de mindst forgiældede Stater, og er Nr. 8 1 Rækken. J Frankrig kommer om trent 54 1/2 Rigsdaler pr Hoved, i Frankfurt 91, i Danmar44 1/2, i Grækenland 11, i Portugal 38, i Spanien 36, i Østerrig 31 ½ i Belgien 30, i Kirkestaten 27, i Bayern 17 i Neapel 16, i Sachsen-Weimar 121, i Hannover 11 1/2 Preussen 11, i Rassau 10, i Rusland og Polen 9, i Baden 9 i Würtemberg 9 i Parma 9, i Modena 8, i Sadinien 7, i Kongeriget Sachsen 6 1/2 i Norge 4, i Mecklen, borg 31, i Sachsen-Coburg 2 Rdlr. osv. Fri for Gjælere: Oldenborg. Lippe, Anhalt-Dessau og Bernburg, samt Reus, i Begreb med at blive frie: Sachsen=Gotha, Hessen, Cassel og begge Schwarsburger. Sverrig har intet Statslaan gjort, men har derimod udgivet Papiirpenge. Ligesaa Tyrkiet.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Landgreve Philipp af Hessen Homburg har for budt at samle Jndfatser til Tallotteriet, at sælge Lodde eller besørge Kjøbet af saadanne, i det Hele taget i ham Land at virke for lignende Anstalter under Mulct af 50 t 100 Gylden. Salg af Classelotterisedler er vel tilladt, med dog er det ligeledes forbudt under Mulct at gaae fra Huus til Huus med disse. Angiveren erholder en Trediedeel er Mulctens Beløb, Keiseren af Rusland har befalet, at den gamle bygantinske Bygningskunst, saavidt muligt, skal iagttages, ved Udkastet af Planer til nye græsk russiske Kirkers Opbyggelse Norges Statsindtægter have i 1840 udgjort 2,903,201 Spec. og Udgifterne 3074286 Spec., altsaa en Underballance, af omtrent 170000 Spec.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Et nylig fundet Brev fra den bekjendte smukke og aandrige, men usædelige Marion de Lorme, skrevet i Februar 1641, bevarer Mindet om en vis Salomon de Caus, der i Aaret 1637 fra Normandiet var kommen til Paris, for at forelægge Kongen en Beretning om Virkningerne af kogende Vands Damp, hvorved han paastod af kunne bevæge og styre baade Skibe og Vogne. CardinaRichelien skikkede imidlertid det naalet Menneske bort uden at høre paa ham, og da Salomon de Caus ikke derved lod sig afskrække, men med utrolig Halstarrighed forfulgte Cardinalen, hvorsomhelst han gik, blev denne tilsidst saa ærgerlig herover, at han lod ham indespærre i Bicetre (Daarcanstalt), hvor han omsider døde som virkelig paal Mands. - Hvis denne Anmeldelse er sand, hvorom der neppe kan være Grund til Tvivl, saa vilde altsaa, ifald den kloge Richelien ikke i sin jesuitiske Opblæsthed havde ringeagtet den stakkels Normanners Project, Dampmaskiner været opfunden 1641, istedetfor over et Aarhundrede senere og hvem kan beregne, hvorvidt denne Opfindelse da nu kunde have været udviklet, og hvor langt videre Culturen ved den kunde været bragt; men man forstod ikke Salomon de Caus, derfor døde han i Daarekisten, og Watt nyder nu Æren for Dampmaskinens Opfindelse.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
En Provinds-Embedsmands studerende Hr. Søn - fortæller Dorfzeitung: - kom nylig hjem efter overstaaer Exammen. Nu, hvorledes er Exammen løbet af spurgte man ham. Fortræffeligt var Svaret: "Saa fortræffeligt, at jeg, efter Alles Forlangende, maa gjentage den. Probat Middel imod Rotter og Muns. Man koger en tyk Bælling, 2 til 3 Pægl, af Melk og Hvedemeel, og tilsætter samme under Kogningen 2 Theeskeefuld Smør, naar Karret er taget af Jlden, rører man i Vællingen for omtrent 8 s. (24 Rbs.) Phosphor, som faaes paa Apotheket, Denne Phosphor smelter strax og blander sig med Massen, under Omrøringen, som bor fortsættes, indtil Blandingen er afkjolet. Af denne Blanding stryger man et tykt Lag paa Træspaane, hvortil sædvanlige Hugspaane ere passen, de, og lægger disse i de Værelser, som besværes af Rotter. Fordelen bestaaer deri, at Utøiet flygter bort for Lugten og intet fortæres af det Fremsatte, saa man ei behøver at frygte for, ved dette Middel at faae døde Rotte, bag Panelet eller i andre Kroge, ligesom Midlet heller ikke er farligt eller kunde fortæres af Mennesker og Dyr, da deels Lugten, deels den ulidelige Smag strax røber, hvad det er. Det anmærkes, at Phosphor er meget Jldfængende saa at Omrøringen ikke bør skee ved brændende Jld.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Fædrelandet. Kjøbenhavn, den 31te August. Prof. Bissen, er i disse Dage med sin Familie afreist til Rom, hvor han agter at opholde sig et Par Aars Tid for sin Helbrede, Skyld. Han medtager herfra Bestillinger paa nogle og tyve Statuer, af hvilke 18 ere bestemte til Christiansborg Slo(for største Deelen for at anbringes paa Trappegangen) og 2de til Universitetsbygningens Vestibule. Denne genial Kunstner vil saaledes i Rom blive sysselsat med Arbeider, der sikkert ville geraade ham og Fædrelandet til Ære. (Hels. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
J Anledning af det Spørgsmaal, der var opstaaet ved Besættelsen af Pladser paa Regentsen i forrige Efteraar, hvorvidt Adgang til denne Stiftelse kan staae aaben for Bekjendere af den mosaiske Religion, har Universitetsdirectionen i en Skrivelse af 7de Novbr. f. A. tilmeldt det theologiske Facultet paa derom gjort Forespørgsel, at den var aldeles enig med Facultetet i, at Studenter af mosaisk Troesbekiendelse bør, naar de iøvrigt dertil befindes qvalificerede, ansees berettigede til Adgang til Regentsen ligesaavel som til Communitetsstipendiet. (Th. Av.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
J Continuation af vor forrige Meddelelse om de foreløbige Bestemmelser, der ere tagne med Hensyn til Armeens Uniformering, tilføier Loll. Falst. Av. endnu Følgende, som senere er kommen til dens Kundskab. Trøierne ville erholde blaae Kraver og blaae Opslag, med to Rader, Knapper - ikke, som forhen feilagtig meddeelt, een Rad Officerernes Uniform vil blive besat med Sølv, ligesom de og faae en Sølvbort paa Beenklæderne, fremdeles Skjerf og Sølvepauletter. Jægernes Farve bliver grøn, og de ville blive uniformerede med korte Frakker, eller, hvad man paa gammelt Dansk kalder, Kofter.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Jøderne i Bøhmen have faaet Tilladelse til at kjøbes faste Eiendomme og til at opholde sig hvor de ville, det er meer end den holsteenske Stænderforsamling vil indromme dem. Man erfarer ellers ved den Leilighed den Mærkelighed, at i Bøhmen hidtil kun de ældste Sønner og de eneste Sønner af Jøder have maattet gifte sig; nu er det ind(Loll. Falst. Av.) rømmet dem alle.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Af den Frisindede erfarer man, at det er forbudtToldbetjentene at ryge Tobak paa deres Post.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Efterretninger og ledige geistlige Embeder. Rind og Herning Sognekald i Ribe Stift; gammel Angivelse 300 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Korntienden af begge Sognes 304 Tdr. Hartkorn udgjør circa 81 Tdr. Rug, 47 Tdr. Byg og 10 Tdr. Havre. 2) Qvægtienden 10 Rbd. 3) Offer og Accidentser 250 Rbd. 4) Smaaredsel og Midsommersrente 1 Pd. Ost pr. Tde. Hartkorn samt et ikke ubetydeligt Qvantum Smør og Æg. Præstegaarden staaer for Hartkorn 2 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 Alb. med et Area af 126 Tdr. Land. Tvende Afbyggersteder ere bortfæstede mod aarlig Afgift af 10 Rbd. af hvert. Af et til Præstegaarden hørende Fæstested med 1 Alb. Hartkorn svaret aarlig 8 Rbd. J Præstegaarden er perpetueret ProvsBerings Legat til Fattige, af Beløb 100 Rbd., som af gaae i den ordinaire Jndlysningssum. Skatterne udgjøre circa 108 Rbd.; Expenser 6 a 8 Rbd. Nationalhest holdes Hs. K. H. Kronprindsen afseilede i Mandags fra Odense. til Fredericia, hvor Høistsamme agtede at opholde sig et Par (D. Th. Av.) Dage.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Committeen, der er sammentraadt for at anlægge et Museum i Kiel, har fra Hs. M. Kongen modtaget et Rescript, hvori Allerhøistsamme bevidner den sit Velbehag med den Forehavende og tillader, at det forrige Slotscapel paa Kiels Slot maa indrettes til Locale for Museet, saa længe der intet andet Brug haves for det. Bissen har foræret Museet Afstobninger af alle sine Værker, og lovet saadanne for (Kiel. Corresp.) Fremtiden.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Jfølge en Meddelelse i Husum Ugeblad giør Capit. v. Petersen, Digecommissair og Landskriver paa Pellworm tildeels med offentligt Hværv og paa Statens Bekostning, for Øieblikket en hydrotechnisk Reise igjennem Holland og Belgien, for at iagttage disse Landes Fremskridt i Dige- og Vandbygningsvæsenet.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Jfølge en meddeelt Efterretning fra det Slesvigske reis i denne Tid Ohrr. Pastor Vollqvartz og Advocat Bremer om i Hertugdommet for at omvende Folk til den rette flesvigeholsteenske Tro. De henvende naturligviis især deres Virksomhed paa de Deputerede, der have Ord for at være svage i Troen, men hidtil skulle de ikke have været synderlig (D. Th. Av.) heldige.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Det saakaldte Beckerske Skuespillerselskab, under Anførsel af der. Lange og Orlamundt, ventes om forTid til Frederiksborg, hvor de agte at give en Række For stillinger. (Dg.)
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Det Broch Bredalske Udstyrs=Legat for indeværende Aar er tildeelt Jfr. Petrine Hansine Raupach, en Datter af Komd. N. Raupach i Randers.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Ved det Tordenveir, som Natten mellem den 21de og 22de f. M. trak over den vestlige Deel af Fyen, hændtes den Mærkelighed, at en stor Deel Frøer og sorte Jgler regnede ned i Ørsted Præstegaard. De bleve fundne Søndag Morgen, endog efter at Consistorialraadens Ænder deraf havde taget en complet Frokost, i hundredeviis udenfor Kjøkkenforstuedøren, paa en og nogle Klynger fandtes endog kastede omtrent een Alen indenfor Forstuedøren, som havde staaet aaben; de vare alle døde. Under Uveiret hørtes engang en stærk Susen og Brusen, som af en Skypompe, og den store Mængde af døde Frøer og Igler, som forefandtes, lader formode, at en Skypompe virkeligt er draget over Gaarden, uden at andre (Hp. Av.) Spor heraf endnu have været at opdage.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Om Høsten i Hads Herred hedder det i Horsens Avis, Da det nu er faldet i smukt og stadigt Veir, er Rughøsten, her i fuld Gang, paa de fleste Steder endog tilendebragt, men giver ikke nær det Udbytte som forrige Aars Høst.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Byg= og Havrehøsten er ogsaa paa en Deel Steder begyndt, hvoraf man venter en riig Høst; dog er sidste tynd og kort i Straaet, men forsynet med en god Top. Ærterne tegne til paa de fleste Steder at blive daarlige. Raps høsten er for længere Tid tilendebragt og har givet en god Høst, dog foraarsagede den megen Regn under Tærskningen forøget Arbeide, saa meget gik tabt paa Ageren.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
Fra Voerbasse pr. Kolding hedder det under 23de Aug. J Løverdags Aftes trak et svært Uveir op over vor By. Orkanagtige Vindsted, i Forbindelse med Regnskyl, Hagel og Jisslag ituslog de fleste Vinduer i Byen og paa Kirken og ødelagde aldeles, saavidt Veiret strakte sig, de modne Kornmarker. 5 a 6 Lodseiere fik deres Avl aldeles ødelagt.
Aalborg Stiftstidende, 1841-09-03
For de fattige Beboere i denne skarpe Egn er der kun for gelige Udsigter; Trangen til Hjælp er stor. Gid de velhavende Landmænd, der glæde sig til en riig Host, ville have dette i Minde, Ogsaa paa Præstens Toft anrettede Uveiret en Ødelæggelse, som ikke kan oprettes. Over 30 Traver næsten modent Korn, som vilde udgjøre meer end 2/5 af Præstens lille, men for ham vigtige Avl, af langstraaet Sæd, er ødelagt for iaar. Ageren seer ud, som om en Folkeholhavde tærsket løs paa den med Tjørneknipler: Straaet knækket og nedslaget i Jorden og Vipperne aldeles afrippede. (Veile A.)