Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1832-12-10
Foruden de preussiske Rustninger, forenet med uhyre Artilleriemasser ved Rhinen og i Hertugdømmet Sachsen, som Man paastaaer er de Franskes langt overlegen, og hvoraf nylig betydelige Transporter ere førte igjennem Fulda, tales stedse høiere og den tydske Forbundshærs Mobilgjørelse, over hvilken General Grollmann nu efter Forlydende skal føre Kommanden. Østerrig og Rusland skulle være ganske enige med Preussen, og saasnart dette har bestemt sig, staae 150,000 Md. Østerriger i Bøhmen og Mähren og ligesaamange Russer i Pohlen marschfærdige til dets Tjeneste. J Turin gjøres ligeledes nye Krigstilberedelser, og den sardinske Armee skal bringes til 60,000 Md., da Man indseer, at Tingenes nærværende Tilstand ikke kan blive af Varighed, og at der ikke meere er at tænke paa den rette Midtes Yndlingsplan, en almindelig Afvæbning. J London har et nyt russisk Laan, som dog foregives at være bestemt til en Kanals Anlæg, vakt nogen Opmærksomhed, men endnu mere tvende engelske Forordninger, den ene angaaende, at Forbudet af 6 Novbr. for brittiske Skibe at afseile til nederlandske Havne, ikke skal strække sig til dem udenfor Europa, den anden, at alle Skibe, som enten allerede ere eller blive opbragte, igjen skulle frigives og tillades uhindret at fortsætte Reisen, saasnart Ladningen er af den beskaffenhed, at den let kan bedærves. Føier Man endnu hertil, at der skal være givet befaling til at sætte Fæstningen Strassburg, Forsvarstand, Rustningerne i Schweitz m.m., da synes Frygten for en almindelig Brand i det mindste ikke ugrundet. Efter disse Jndledningsord vende Vi Blikket til Belgien. Den 30 Novbr. om Morgenen Kl. 5 lod Marskal Gerard General Chasse tilstille Opfordringen til at overgive Citadellet ifølge Traktaten af 15 Novbr. 1831. J saa Fald at han skulde blive nødt til at bruge Magt, vilde han dog ikke benytte sig af de Fordele, som Husene i Staden tilbød ham til et Angreb, i Haab om at Generalen ogsaa vilde afholde sig fra enhver Fiendtlighed imod denne, men blot besætte en Deel af samme, for at forhindre ulykkelige Tilfælde. "Et Bombardement - hedder det videre – vilde være et unytligt Barbarie og en Ulykke for alle Nationers Handel. Vilde Chasse desuagtet skyde paa Staden, da vilde Frankerig og Engelland forlange Erstatning for al den tilføiede Skade, og Generalen maatte selv indsee, at han i dette Tilfælde vilde blive personlig ansvarlig for at have gjort Brud paa en af alle civiliserede Nationer hævdet Skik &c. Parlamentairen blev ikke indladt, men svaret lovet og indtraf ved Middagstid. Det indeholder blot, at Generalen ikke vil overgive Citadellet, før alle Forsvarsmidler ere udtømte. Staden Antverpen lover han at holde neutral, saalænge derfra ikke skydes paa Citadellet eller Forterne, hvorhos det endnu gjøres til en betingelse: at den frie Forbindelse med Holland paa Scheldefloden ikke afbrydes. Til Slutning tilkjendegiver Generalen sin Forundring over, at Man midt under Underhandlingerne har begyndt Fiendtligheder ved Angrebsværker, og saafremt Man ikke inden Middag havde ophørt med samme, vilde han see sig i den Nødvendighed, med Magt at forhindre det. Paa dette Svar fulgte samme Dag endnu en anden Skrivelse fra Marskal Gerard, hvori han lader Generalen vide, at de første Fiendtligheder ere de Kanonskud, som Denne har stillet imod de franske Tropper i det samme Øieblik, da han modtog hans Brev. Digernes Gjennemstikning og Kanonskuddet paa en belgisk Officeer den 21 Novbr., kunde langt snarere gielde for et Brud paa Vaabenstilstanden, end de begyndte Arbeider paa en af de Franske besat Grund. Tillige erklærer han, ikke at kunne tilstaae den frie Seilads paa Schelden, der fra min Side vilde være det samme som at beleire Dem, uden at afspærre Dem," og gjentager, at hele Ansvaret for at nægte Staden, Neutralitet, vilde falde personlig tilbage paa Generalen. Denne svarede atter, at Marskallen ved Angrebsværkernes Opførelse egentlig havde begyndt Fiendtlighederne, og at Man iøvrigt ikke kunde betjene sig af Stadens befæstning samt de Forter og Værker, som ere opførte til dens Forsvar, og ikke til Angreb paa Citadellet, uden at drage Staden, selv med ind i Kampen, hvorfor det første Kanonskud fra et af disse Steder vil lade ham betragte Staden som i fiendtlig Stilling til sig, hvilket kan udsætte den for aldeles Undergang, hvis sørgelige Følger maae falde personlig tilbage paa Hs. Excellence. Den frie Forbindelse med Holland ved Schelden er en saa retfærdig Fordring, at jeg ikke kan afstaae derfra, ligesom jeg heller ikke indseer, at den kan være Deres Beleirings-Operationer til Hinder. Forterne Burght, Austrumell og Liefkensboek bleve til samme Tid mundtlig opfordrede af General Sebastiani, men gave ligeledes et afslaaende Svar. Allerede om Formiddagen Kl. 10 hørtes fra denne Egn en levende Kanonade og Geværild, og der var givet befaling til at rømme Landsbyen Berghem i den tidligste Morgenstund. Strax om Middagen aabnede Citadellet Kanonilden paa Arbeiderne i Fortet Montebello; men hidtil var intet Skud skeet paa Staden. De første Kanonskud forjog over Hals og Hoved alle nysgjerrige Tilskuere fra Løbegravene, men foraarsagede saa stor Glæde paa den hele franske Linie, at Man sang Parisermarschen, hvori to Soldater, som strax fi Hænderne afskudte, dog neppe istemte. Allerede om Morgenen aabnede de Franske deres Løbegrave, hvorefter skulde skrides til Batteriernes Oprettelse. Hertugen af Orleans, Marskal Gerard og flere Generaler opmuntrede ved deres Nærværelse Soldaterne, som, Trods det skrækkelige Veir og 3 Dages uafbrudte Regn, arbeidede med en mageløs Jver. Jmidlertid vilde de sandsynligviis først kunne begynde Jlden om Morgenen, den 3 December. Af og til kastede Hollænderne Bomber paa Arbeiderne hele Dagen den i Decbr. Om Natten blev ogsaa fra det hollandske Krigskib Kommet fyrret paa de Franske i Marienfort. Fra Fæstningen kastedes af og til Jld kugler i Veiret, for at iagttage Fiendens Arbeider. De hollandske Kanonerer skyde ikke, uden hvor de kunne see; men da sigte de og desbedre. Paa fransk Side ere nogle Mand dræbte og Flere saarede. Ogsaa lod General Chasse den i d. gjøre tvende Udfald fra Citadellet og hele Omegnen saavidt muligt sætte under Vand. Over den stærke Regn var Terrainet saa slet, at Arbeiderne vadede i Dynd til Knæerne, og kunde ikke bringe Kanonerne af Stedet. "Ansterlitz=Aarsdag den 2 December! Din Soel skjules af Vand skyer, saaledes ender en Skrivelse fra det franske Hovedqvarteer. Samme Dag faldt en Bombe paa det ved Harmoniehaven nærmest liggende Batterie og rev en Kanoneer, midt over. Dagen for blev Hertugen af Orleans, som det hedder, døbt af Hollænderne, da en Granat slog ned i Jorden lige for hans Fødder; men en Artillerist kastede sig iveien, for at beskytte ham. Den franske Parallel er dækket af 10 Batterier, hvoraf Montebellofortet er No. 1. Ved et Udfald som Hollænder. ne den 2 d. gjorde Kl. 12 om Middagen paa Diget, vexledes Geværild, og nogle Kugler fra en Kanonbaad bevægede de Franske til igjen at forlade Diget, for ikke uden Nødvendighed at opofre Mandskab. Hollænderne vendte derpaa tilbage til Citadellet. Med al Soldaternes Jver blev det dem ikke muligt at fuldende Skytsets Opstilling den 2d.