Ribe Stifts Adresseaviser, 1787-03-30
Det er i Foregaaende No. viist, hvorledes Bøndergodset, for Kong Waldemar den andens Tid, var, maalt og indelt Mark Guld og Mark Sølv Jorder, - ligelom det og er viist, at de catholske Geistlige og Adelen siden hafte faaet det, inddeelt i Hartkorn, hvoraf Bønderne svarede visse Species i Landgilde, som af Danmarks frugthare Herlighed ved Arent Berensen. nærmere kan eftersees. Efter denne gamle Matricul svarede Geistligheden og Adelen da de udrustede Krigsfolk og Skibe i Krigen, men naar denne, gamle Landmaaling er indrettet vides en videre, end nogle Gange blev befalet at indsende Jordebøger med Landgilde Species, hvilket og tilsidst. 1660 blev befalet at indsendes, hvorefter den saa kaldede Gamle Matricul formodentlig er indrettet, hvorpaa fulgte Forordningen, 1661 16de Febr. og 31de Marti angaaende de da værende 71 Lehne i Dannemark, hvorledes samme skulle administreres, med Hovedgaards=Avlingen og om Bøndernis Gield, hvoraf endeel vare pantsatte i Krigenstiid, og endeel af dem solgte for dermed at betale Rigets Gield. 1662 den 10 Febr. udkom denne Reen. terie=Taxt, hvorefter da LandgieldeSpecies skulle svares, ligesom forhen udkom den 14de Jan. en Consumtions Tvxt, paarde og drike Vahre, som siden blev ophævet, og Folke og Familie Skatten i Aaret 1671 indrettet og 1673 forandret, hvornæst Aar 1700 den anden Octbr. Forordningen om Consumtion Folke og Familie=Skatten udkom, som siden har vedvaret med en og anden Forandring. 1663 den 24de Sepbr. blev Skatterne lignede paa Hartkornet efter den gamle Matricul, hvorefter blev svaret 1 Skp. af hver Tønde Hortkorn, halv af Rug og halv af Byg, som da kaldtes Proviant=Skat og nu Korn Skat; - Samme Tid blev og en Lægsmand anordned i hver Sogn, som leverede Skatten, til Amtmanden og Amtsskriveren; - siden har disse Sogne Fogeder allene været til paa Kongensgods, Men Herremændene eller Proprietairerne har svaret og betalt for deres egne Godser i Amtstuen. 1664 den 19de Julii, udkom Udlægstarten i Jordegods, nemlig 40 rbl. for en Tønde Hartkorn af det, som var i god Stand, og 25 chl. en Tønde Hartkorn for det, som var øde, hvorefter Udlæg skeede i Skifter eller Gield, thi Auctioner blev først 1690 indrettet og anordnet. 1666 den 10 Febr. blev Proviant=Skatten for Floden indrettet, saa at af hver Tønde Hartkorn skulle svares en Oxe eller 2 Sl. daler og 5 Lpd. Flesk eller 4 Mk. 3 sk. Lspdet, hvilket er Begyndelsen til den saakaldte Oxe og Fleske Skat, som vedvarede en Tidlang, men siden betaltes med Penge, og nu kaldes Matricul=Skatten. 1673 den 7de Octbr. blev befalet, foruden 1 Skp. Korn=Proviantskat, at erlegge 1 Skp. Korn i Kornskat af hver Tønde Hartkorn, som siden har vedvaret aarlig i Korn og Penge og kaldes Korn=Skatten. - desforuden blev i Krigstider paalagt adskillige andre Skatter, saasom Kaaber Skat; 2 og en halv Tønde Hartkorn, skulle svare 3 Pd. Kaaber eller 20 sk. for Pd. det - Jldstæde=Skat, Qvæg=Skat- Krigsstyr- Rente=Penge=Skat- o. s. v. 1681 den 27de Novbr. blev den Gevorbne Militie - Skat indrettet saaledes: Maricul Skat 1 Rdl. - Soldaterhald 2 Mk. - Rostiensteen, 1 Mk. - af Tiender. 2 Mk. - betalt af hver Tønde Hartkorn, som i 4 Ovartaler betaledes; desuden var og Korn - Proviant - Fourage=Skatten 1 og en halv Skp. Rug og 1 Skp. Havre; - Oxe og Fleske - Skatten til Floden, - samt Fourage Skatten, af 30 Tdr. - Hartkorn 1. Læs Høe og 1 Læs, Halm - - Siden har disse Skatter efter Tidernes Omstændigheder haft sine Forandringer Mere eller Mindre indtil 1746 den 29de Novbr., da det blev fassadt, at af Tønde Hartkorn svares i 4 Qvartaler 11 Mk. 4 s. og af Skov og Mølle skyld 1 Tøndre Hartkorn 9 Mk. 4. s. foruden den Aarlige udkomme Korn, SkatsForordning i Korn og Penge. - 1682 den 18 Jan. blev det tilladt, at alle og enhver maatte kiøbe Sædegaarde, som Adelen allene tilforn var forundt, ligesom og Friheder om øde Gaarders Opbygelse 19de Debr. f. a. kom end videre benaadinger om Sædegaarde, hvoraf erfares; at da Selv=Eier Bønderne ei kunde hielpe sig selv, saa for at faae Herregaards Eiere til at betale de resterende Skatter, og for at faae de øde Gaarder opbygte, udgaves disse Benaadinger. 1683 den 24de Marti begyndtes den nye, Landmaaling i Jylland, hvortil blev paalagt 2 Mk. af hver Tønde Hartkorn til Omkostningens Betaling derved; - alle Præsterne maatte da opskrive hver Fald Jord, som Bonden hafte i hver Mark, paa det Landmaalerne intet skulle glemme eller gaae forbi. - J samme Aar den 9de Junii udkom og Anordningen hvorledes de Resterende Skatter ved Execution skulle inddrives, der endnu vedvarer og i flige Tilfælde bruges. 1687 blev Landmaalingen fuldendt, som end nu er vedbleven og kaldes den nye Mutricul1690 Blev Bøndergodset anflaget for 50de enhver Tønde Hartkorn, og den Tid sees det, at der var en stor Deel Selv=Eiere, som gav deres Herligheder bort til omliggende Pro prie værer, for at faae de fresterede Skatter, betalte, og indgik mange besværlige Underhandlinger. 1700 til 1712 var Jordegodserne i maade lig Priis, thi det erfares af gamle Skiøder, at mange Herregaarde med 300 Tønder. Hartkorn blev da solgt for 8 a 10000de, som i vore Tider har kostet 100000dl. og derover. 1730 faldt Prisen igien paa Jordegodset; siden Korn, Fedevahre, Stude, m.v. vare i maadelig Priis, som vedvarede til 1742 da Korn og Fedevahre, Stude m.v. begyndte igien at slige i anseelige Priiser, og saaledes siden stedse vedvaret, saa at Jordegodset idelig er steget høyere og høyere i Priis alt efter Producternes høyere og høyere stigende Priser; - det er saameget forunderligere, omskiønt Qvæg Sygen af og til siden 1745 er vedvaret; - det merkeligste derved er, at de, som har haft Mindst til Beste, har vovet at kiøbe deres Besetninger paa nye, naar deres egen nylig var uddod og vundet saameget paa det igien kiøbte, at de ei allene har faaet deres Tab betalt, men endog fortient anseelig, saa at de, som har kjøbt Creaturene til deres Lives Ophold, har maattet betale samme dyrt, og følgelig kan man vel sige: at Qvægsygens Taber faldet meere paa dem, som har comsumeret Vahrene end paa Landmanden. - Qvægsygen har været siden nogle gange og endelig sidste Gang fra 1779 til 1782, da der blev trukken, en Cordon imellem Schleviske og Riiber Stift, og naar Qvægsygen paa eet Sted begynte i en Bye blev Høvederne ihielslagne og nedgravet og en Cordon sadt og Gaarden, og saaledes ophørde Qvægsygen, og de øvrige blev reddet fra samme baade i Sielland, Fyen, Jylland, og Øerne. 1769 den 6de Mai og 28de Junii udgik en Forrodning om Fælletskabets Ophævelse paa Landet. 1769 den 29de Julii bevilgede Hans Konglig Majestæt at der forrige Ryttergods, hvori Hs. Kall. Majestæt halve den halve Capital maatte opmaales og udskiftes af Fælletskabet. paa Hs. Majestæt Bekostning, efter Conferende Raad de Hofmands Forestilling. I følge deraf er nu 1786 nesten 6500 Tønder Hartkorn udeelt, og en hver har sin Eiendom indgrøftet i 2 Kaabler og indeelt deres. Eiendom saaledes: at de har 8 a 10 Afdeelinger; det halve til Korn, den anden halve Deel, til Høe Avlinggen, en fierde Deel at Græsse deres Heste, Faaer og Svin paa, fra 1ste Maii til Kornet kommer ind, hvorved Hestene er i god Stand, Kiørene give meere Melk end sædvanlig og siden Jorden har, 4 a 5 Aars Hvile, og de faaer mindre end tilforn men avler, meere Korn m.v. De store Gaarde har solgt noget af deres Hartforupaa deres udlagte Kaabler, hvor paa de har bygt Huuse, saa at der er nu over 4000 Boelsmænd; af bemelte Hartkorn har baade Proprietærerne til deres Bønder saa og SelvEiere ladet udeele en 1500 Tønder Hartkorn, hvormeget dette har forbedret Eiendommene, sluttes deraf: at det beste Land kostede 1 Tønde Hartkorn tilforn 150 a 200 og nu 8 a 1200, I de skarpe og Heede Egne tilforn 50 a 80,nu 160 til 200 orde hvoraf kand erfares hvor utrolig, Nytte det er, at Bøndernes Jorder udskiftes saa at naar Eiendomme nogle Aar er forsøgt er det først man med Vished kand vide, hvad samme kand indbringe. 1776 den 13de Maji udkom en ny Forordning og Fælletskabets Ophævelse og endelig. 1781 den 23de April udkom Forordning, hvorledes med Jordeelingen skulle forholdes, og saaledes bekom en fastsadt Plan til Kaablernis Jndeeling og Jstandsettelse. 1786 gjorde Rentecammeret en Forestilling.