JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
General-Rigs-Krigscommissariatet og Cancellierne ved Clarfaits Armee ere nu Hochst. De Keiserl. Generaler Erbach og Litiens Korps, som nu staaer i Russelsheim og Egnen der, udgiøre Reservearmeen. Jnfanteriet bestaaer meest af Rigstropper, nemlig Darmstad tere, Plalzer, Münsterske, Coburgske og Hilburghausiske Regimenter. Resten ere Slavonier og andre Østerriger. Cavalleriet bestaaer af Blankensteins og BerhinysHusarer, Uhlanerne af Keglowitsch, de Münsterske og Würsburgiske Dragoner. Hele Rheingau er nu befriet fra de Franske ved Major Williams, der commanderes Tschaikerne ved Maynz; han har ødelagt alle de fiendtlige Skibe i Egnen ved Rhinen, angrebet adskillige fiendtlige Batterier, og nødt de Franske til at fornagle endeel Kanoner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Efter Østerrigernes Seier over de Franske, rykte disse sidste dog igien frem, og trak ind i deres Jordhytter ved Manheim, men de bleve fordrevne derfra igien, og Jord hytterne stukne i Brand. Man har og commanderet Saldater og Bønder til at aabne Trencheerne for Manheim, og Hovedqvarteret er forlagt til Sechenheim.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Om Slaget ved Mannheim den 19de veed man, at det var om Natten til Løverdagen, at den keiserl. Armee, under General Wurmser, 30000 Md. stærk, i 3 Colonner, uden Bagage, trak ud med 600 Beegfakler mod de Franske, og strax overfaldt 5000 Franske i en Leir, og giorde dem til Fanger. Den Franske General Odino stødte i Taage paa en keiserl. Husarpatrouille, som han af Vildfarelse paa Fransk hilsede med de Ord: god Dag, Borgere, hvorved han strax forraadte sig for Corporalen, som da med sine Folk tog Generalen fangen med sin Escorte. Fra keiserl. Side har fornemmelig Szeckler=Husarerne og ChevauxLegers liidt meest; Østerrigernes hele Tak af Døde a. er 25 Officerer og omtrent 600 Gemeene. - Det er merkeligt, at Rhinbroen ved Manhelm er ganske ødelagt af de keiserl. Tropper, der iblandt andet ogsaa ved Ketsch have kastet den store Hollænderflaade i Rhinen, og ladet den drive mod Skibbroen, hvorved den ganske er slaaet istykker, og Tilbagemarschen afskaaret for de Franske.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Fra Overrhinen, den 24 Oct. Efterretningerne fra de Egne, hvor de Franske marschere tilbage igiennem, ere meget bedrøvelige. Alt Slagterqvæget maa tiene den franske Armee til Underholdning og Hestene maa leveres til Transporter, og allevegne udskrives stærke Contributioner i Penge. - De Keiserl. have ved Neuwied foruden meget Artillerie, ogsaa faaet 150 Munitionsvogne til Bytte, og 300 Franske ere fangne. Ved Lahnen have og Østerrigerne an get mange Franske, og adskillige Broer &c. ere faldne i deres Hænder. Endeel af de Franske ere nu ogsaa ved Cölln gangne over Rhinen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Wesel, den 25 Octbr. Fra Colln meldes, at der daglig ankomme adskillige Korps Franske, 30, 40, til 50 Md. a. paa deres Retirade, som ere meget misfornøiede, og klage over Forræderie. - Den 22 om Morgenen Kl. 10 bleve de sidste franske Poster i Deutz trukne tilbage over Rhinen, og den flyvende Broe bragt paa hiin Side Strandbredden. De Franske trække en vid Grav i Düsseldorf, omkring den saa kaldte Carlstadt, og giøre den opkastede Jord til Brystværn; de ere 8000 Md. der, som ville forsvare sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Duisburg, den 22 Octbr. De Franske giøre i dette Øieblik alle Anstalter, for at holde sig paa denne Side Rhinen. De lade deres Reserve=Artillerie komme fra Julich, og mange Tropper som allerede vare gangne over Ryinen, komme tilbagigien fra denne Side. Østerigerne staae 4 Mile fra Dusseldorf bag Wupper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Limburg, den 20 Octbr. Jgaar har den keis. Avantgarde fordrevet Resten af Fienderne fra Neuwied, og idag ere Generalerne Kray, Boros og Haddick opbrudte herfra til Alteenkirchen, for videre at forfølge Fienden, der trækker tilbage til Bonn og Colln. Vor Stad har i 4 Uger liidt meget; den 19 Sept. begyndte vor Ulykke: De Franske kastede om Aftenen over 200 Bomber ind i Staden, og Lykte ind den 22 Sept., da der fulgte en Plyndring paa, som man vurderer paa 50000 Gylden. Den 13 og 14 Oct. tog Rettraden sin Begyndelse, da der igien blev plyndret. Den 13de stak de Franske Forstadens Broer i Brand, som der kuns blev eet Huus staaende af, og ingen torde under Livsstraf slukke. Den 16. blev plyndret i Maynzer Forstaden her, omendskiønt de franske Officerer søgte at forhindre det; de ville og sprenge Lahnbroen, men Borgerne vovede sig til, og afværgede større Ulykke, ved at bortskaffe alle brændende Materier, nogen Skade fik Broen, saavelsom den ved Diet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Maynstrømmen, den 24 Octbr. Man seer her en rimelig Beregning over alle de krigforende Magters samtlige Krigsomkostninger og Menneskers Tab i Krigen fra 1792 til 1795, nemlig: 1) Det østerr. Monarkie 200 Mill. Gylden. 150000 Mker2) Det tydske Rige og Preussen 100 Mill. 50000 - 3) Storbrittanien = 600 = 98000 - 4) Holland 1793 og 1794 27 5) Spanien og 1795 135 = 29000 - 6) Portugal = 40 - 7) Neapel 8) Den pavelige Stat 10 - 9) Sardiniske Stat. 10) Rusland = 5 - Summa 1770 Mill. Gyld. 50100 Mennesker
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Frankeriges Krigsomkostninger have derimod allene været 6100 Mill. Gylden og 1 Mill. Mennesker. Begge krig førende Partier have altsaa et Totalforliis af 4472 og en halv Million Gylden og 1501000 Hoveder, hvilken Pengesum ustridig ved Aarets Udgang 1795 vil beløbe sig til Genun, den 8 Octbr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Efter Breve fra Savona holde Østerrigerne endnu 5000 Millioner Gylden. bestandig den vigtige Post ved Sambucco besat, uden at de Franske forsøge paa at fordrive dem derfra. De Kriserl. holde sig ligeledes rolige, fordi Veirliget er meget slet Det er nu vist, at Østerrigerne i Slaget den 19 Sept. ved Sambucto have kun mistet 416 Mand.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Wien, den 21 Octbr. Under Navn af Madame Moutier, har Gen. Fayettes Frue havt Audienz hos Keiseren, og faaet Tilladelse til, med sine 2 Børn at besøge sin Mand i Fængslet i Ollmütz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
London, den 20 Octbr. Alle Krigskibene, som tiente til Convoy for vore Koffardieskibe fra den middellandske Søe, ere lykkelig ankomne i vore Havne. Linieskibet Censeur tilligemed 40 Koffardiefarere ere tagne af de Franske, og nogle og 30 Koffardiefarere ere indløbne i vore Havn tilligemed Linieskibene Bedford (med 160000 Pund Sterl. i rede Penge) samt Fortitude og Fregatterne Lutine og Tisiphone. Nye=Orleans og nogle Vestindiske Øer skulle være behæftede med anstikkende Sygdomme. - Capitain Paget har i Rio Janeiro truffet henimod 20 Engelske Ostindiefarere, som alle vare bestemte til det gode Haabs Forbierg; de fleeste havde Tropper og Bord til Admiral Elphinstones Flaade, der vil faae dem omtrent i Sepebr. Charette skal være omringet af de franske Gen. Hoche og Canclaux, og meget ilde faren, da han ingen Understyttelse kan faae af Engellænderne. Paa Jsle Dieu ere 2 Landsbyer, som beboes af Koner og Børn, da de fleste Mandfolk ere satte i Reqvisition. - Admiral Hotham skal allerede være kommet tilbage fra det middellandske Hav. Antiministerialpapirerne true ham med at miste Hovedet, ligesom Admiral Bing, fordi han ikke bedre har convoyeret vore Handelsflaader. - Her og i Birmingham er opdaget et Selskab af 40 falske Myntere, hvoraf de fleeste ere arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Skibene af vor Jamaicaflaade, som de Franske have taget eller vi have mistet, beløbe sig til 25. - Et Hollandsk Ostindisk Skib, som kom fra China, er strandet ikke langt fra Scilly, og 24 M. af Eqvipagen forulykkede. Ladningen af Theac. vurderes til 140000 Pd. Sterl. - Admiral Cornmallis har faaet Ordre ufortøvet at afseile fra Portsmouth med 7 Linieskibe og 3 Fregatter for at krydse. Sir Warren er stødt paa en Escadre franske Fregatter og andre Krigskibe, og har taget en Korvette paa 18 Kan.,men den øvrige Deel af den fiendtlige Flaade er ankommet til Rochefort. - Af vor Koffardieflaade fra den middellandske Søe ere atter 6 Skibe ankomne. Vi fattes endnu 23, andre sige 42 Skibe. Et Skib som ligeledes er ankommet, havde allene for 150000 Pd. Gods om Bord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Vore Fonds ere igaar stegne, da det Rygte udbredte sig, som vi ville ønske at være sandt, at der er en Freds Negotiation paa Tapetet imellem Lord Macartney og Borgeren Barthelem i Basel. Greven af Artois er endnu paa Jsle Dieu. - En Officeer paa Linieskibet Thescus melder fra Quiberonbay under 10de huj. Vi ere af bestandige Storme, drevne ind i Bayen her. Vi holde den franske Flaade endnu blokeret i Orient, men frygte for, at den vil angribe os, da den er os overlegen. 100 Transportskibe ere her allerede for at føre alle vore Tropper tilbage til Engelland. Vi have maattet skyde mange Heste af Mangel paa Fourage.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Den 11te Julii ere 450 Md. afseilede fra St. Helena til det gode Haabs Forbierg til Forstærkning, og man siger, at der hersker Skiørbug iblandt Tropperne. Communicationen med Frankerige er nu igien bragt istand, saa at vi nu have alle Efterretninger fra Paris. - Paa den skotlandske Øe Leviis er opdaget en Guld og Sølvmine.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Den 15de er den engelske Kutter Svanen, som skulle overbringe Depescher fra vor Regiering, tagen af 3 franske Fregatter og en Corvette ikke langt fra Jsle Dieu. Oberst Clive og adskillige Emigrant Officerer vare om Bord.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Paris, den 19 Octbr. Conventet, som den 15 om Aftenen blev forvandlet til et Geheime Udskod, gik først om Natten Kl. 12 fra hinanden. Rovere og Saladin, Conventsdeputerede, ere arresterede, da de ere beskyldte for, at de opvakte Uenighed i Conventet, og ville begunstige de franske Prindsers Udkast. - Nogle holde nu Jacobinerne for skiulte Stiftere af Oprøret den 5huj., som have brugt Royalisterne under Foregivende af royalistisk Sindelang, til igjen at faae det jacobinske Partie i Veiret. - Paris er nu ganske opfyldt med Tropper. Man kan ikke giøre et Skridt paa Gaden uden at støde paa Soldater. J Thuilleriernes Hauge formeres nu en stor Leir. - Conventets Ende og den ny Legislaturs Aabning nærme sig under meget ugunstige Omstændigheder. Alle Levnetsmidler stige i Dyrhed, og en Lousd for kostede i Gaar 1668 til 1880 Livres. Misfornøielsen er i den Henseende meget stor, et Pund Smør koster næsten 11 Rd. Mand har omringet det forrige Palais=Royal paa ny, og taget Agioteurerne der i Arrest. Louchet har endog foreslaaet i Conventet, at forandre det til en Kaserne. Jsær er man opbragt overden store Mængde Huuse her, som man veed ere opfyldte fra Tagkamrene indtil i Kielderne med Levnetsmidler, men som unddrages fra det offentlige Salg, for endnu mere at forbittre Folket. Louchet, som paastaaer, at Aagerkarlene ere vor heele Ulykke, har foreslaaet, for at afværge den Ulykke, der truer os: 1) isteden for Dødsstraf at indføre Landflygtighed. 2) at sperre Palais Roial, og giøre det til en Kaserne. 3) de, som ikke ville sælge Korn for Assignater, skulle først betale 6000 Livres i Straf. og saa forvises. 4) Vendee Krigen maa endes, og 5) Lovene mod Aagerkarlene og Emigranterne paa det strengeste udføres. Hans Forslag bleve henviiste til Udskoddene. - Logerne i Conventet ere næsten opfyldte med lutter militaire Personer af gyselig Udseende, som true overmaade stærkt. En af Militair-Conseilet har dømt Dommerge, Præsidenten, til Døde. Præsident Labois, som man sagde havde aflivet sig selv, et funden, og d. 16. bleven henrettet. Capt. Lecourtelle er dømt til 24 Aars Arrest.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Af en anden Skrivelse fra Maynz, den 22 Oct. En Coureer har allerede i Gaar bragt den Efterretning, at de Franske ere den 19. allerede slagne fra Manheim, og have mistet 1500 Døde; Jlden naaede endog til deres Leir, som bestod i Jord= og Straahytter. Den fiendtlige General Uhine er med 600 Md. fangen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Kiøbenhavn, den 30 Octbr. Fra Generalpostamtet er den 9 Oct. d. A. udkommet en Placat. ang., at Vognmændene i Corsøer og Nestved Kiøbstæder i Sielland maa forhaanden og indtil videre lade sig betale for 6 isteden for, at de hidtil ikkun have nydt Betaling for 5 Mile imellem fornævnte Kiøbstæder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
General=Land=Oeconomie= og Commerce=Collegium har bekiendtgjort, at det spanske Hof har ladet opbygge et nyt Fyhr taarn istedet for det gamle paa St. Sebastian, for at giøre Jndløbet af Havnen ved Cadix mere sikker. Dette er meget kiendeligt, formedelst sit klare Skins afvexlende Af og Tilgang i saa Minuter. Alle National- og fremmede Skide, som kaster Anker der i Havnen, skal betale 6 Qvartos pr. Tønde af Skibets Læstedrægtighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Den 27de huj. lagde Orlogskibet Tre Kroner ind igiennem Bommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Avertissements. Jnsdagen den 4 November bliver opført: Søstrene fra Landet, et Lystspil i 5 Optoge af Junger, F Heusser. Ba min Søster Cathrine Elisabeth Birch paa Boltinggaard er bortdød i ugift Stand, og hendes Efterladenskaber mig og min Svoger Byeskriver Bager i Svendborg, er tilhørende imod at betale hendes retmæssige Gield, saa bliver herved 3de Postdage efter hinanden alle hendes Credi og Debitorer indkaldet at møde hos mig inden 6te Ugersdagen fra Dato, for at afgiøre det fornødne. Magaard ved Svendborg den 28de Octbr. 1795. Poul Chr. Birch. i Aasum Kirke=Korntiende, som mig pro oficio er tillagt, En for nærværende Tid er fæsteledig, bekientgiøres herved, ifald nogen maatte have Lyst, om samme underhaanden at accordere med mig. Odense den 2den Novbr. 1795. Seydlitz. Efter Forlangende fra de Herrer Magistrater udi Friderne, som Skifteforvaltere i afgangne Justitsraad og Tolder von Westens og hans derefter afdøde Enkefrues Stervboe ibidem, bliver den bemeldte Stervboe tilhørende Trostrupkorup Kirke under dito Sogn Ravneberg Herred og Odense Amt, her i Fyen beliggende, med Jure Patronatus Avocandi, Korn og Qvæg-Tiende, tilliggende Jorde og Huuse med Fæste=Rettighed. Landgilde og Afgivter, samt alle andre Rettigheder og Herligheder i Følge Lox- og Forordninger, som dertil henhører og med rette tilligge bør, stillet til Bortsælgelse ved offentlig Auction udi Ravneberg Herreds Tingstue i Odense Raadhuus, 1ste Gang Fredagen den 27de Nov førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet vorde bekiendtgjorte, og forinden hos mig blive at bekomme til Eftersyn; thi ville de Lysthavende forbemelte Tid behagentlig ved Auctionen dem indfinde. Odense den 14de Octbr. 1795. J. J. Mylius, Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Siirsdagen den 10de Novbr. førstkommende om Eftermiddagen A. Kl. 2 Slet, bliver stillet til offentlig Auction 4de og sidste Gang afgangne Christian Schaarups Stervboes tilhørende og udi Nørregade under No. 434 beliggende Huus, der bestaaer af 6 Fag Muur= og Bindingsværk til Gaden, med Gaardsrum, hvorfra er Adgang til Bækken; alt paa de Conditioner som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte. Odense den 1ste Novbr. L. M. Bendz. Maa Veien imellem Frederichslund og Brylle er den 23de Octbr. tabt en Spanskrørs Stok med en Guldknap; Finderen loves en raisonadel Dauceur, naar han melder sig paa Adressecomtoiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Af den Gunst endeel Herskaber og mange andre Velyndere i lang Tid Al have viist, ved at lade kiøbe de behøvende hele Ablater hos mig, opmuntres jeg hermed, at bekiendtgiøre, jeg fremdeles agter at holde samme, som og Kirkebrød, samt røde og hvide Brevablater, der kan bekommes i Gaarden No. 296 paa Vestergade lige for Lind Bøssemager og Mide Sadelmager. Odense den J. L. Hyllerup. 31te Octbr. 1795. Ven af Byens reelle Gader er en Gaard at faae tilkjøbs med tilhørende Sidebygning, Tverbygning og Haugeplads, samt et nyt opbygget Sted her i Byen, med Gaardsrum og 4 Fag Sidehuus. Begge anvises fra Adressecomtoiret. Ja Broen i Sønder=Brebye, paa Landeveien imellem Odense. og Faaborg, er brøstfældig, saa bliver over dens Jstandsættelse foretaget Licitation den 2den Novbr. d. A. om Formiddagen Klokken 10 Slet, paa Kroen udi Sønder=Brobye; Og Reparationen tilslagen den Mindstbydende, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og forinden kan læses hos Kroemanden Svartzer i bemeldte Sønder=Brobye. Toftgaard. Auctions-Directeur. Den første Torsdag i tilkommende Maaned, som er den 5 November, om Aftenen Kl. 6, bliver General=Forsamling i Enigheds=Klubben hos Hr. Leiels i Odense, hvortil de respective inden og udenbyes Medlemmer vilde behage personlig eller ved Fuldmagt til en af de tilstædeværende Medlemmer at give Møde; da endeel af Vigtighed skulde afhandles. Odense den 18 Octbr. 1795. Directionen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Høverdagen den 7de Novbr. førstk., om Formiddagen Kl. 10. Slet bliver i Winding Bierge=Aasum Herreders Tingstue holdet Licitation paa Anskaffelsen af 50 Cubik Favne Steen til Chausee, til 100 Favne af den ny Landevei ved Ullerslev Kirke, og Anskaffelsen tilslagen den Mindstbydende, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Hr. Forvalter Hansen paa Ronningesøegaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Je ugentlige Concerter i Petersens Klub tage for indeværende Vinter deres Begyndelse Tiirsdagen den 3die Novbr. ført kommende om Aftenen Kl. 6. Odense den 24 Octbr. 170. Tives herved for alle og enhver tilkiende at Onsdagen den ny Novbr. førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet ble ver efter Begierning af Magistraten i Odense foretaget udi KluseGaarden ved den saa kaldte Jordbroe uden for Odense Byes Nørreport en eneste Auction over den Odense Bye tilhørende Jord, Doctor Jorden kaldet, beliggende strax ved Kluse Gaardens Jorder i Lumbye Sogn, af Hartkorn Ager og Eng 3 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb., og bestaaer omtrent af 4 til 5 Tdr. Rug-Sædeland foruden Engbund og en stor Strækning Torvegrund af god Bonitet, hvoraf nogle hundrede Læs Tørv kan skiæres. Thi ville de Lysthavende behage at indfinde og bemelte Tid og Sted, og forinden Auctionen kan Conditionerne faaes til Eftersyn hos Landsdommer og Borgmester Bendz. Johan Jacob Mylius, Odense den 24 Octbr. 1795. Auctions-Directeur. Port Underviisning i Hauge=Kunsten af J. C. Steen, GartN ner paa Hollufgaard, faaes paa Adressecomtoiret for 1 Rdlr. De som herfor have antegnet sig paa Adressecomtoiret, ville behage at afhente deres Exemplarer. Terved bekiendtgiøres: at Tiirsdagen den 3die Novbr. førstk. om Formiddagen Kl. 10 Slet bliver paa Faaborg Raadstue, foretaget offentlig Auction over eendeel og og Sølv, afgangne Mad Møllers Stervboe tilhørende. De Lysthavende behager ommeldte Tid og Sted sig at indfinde. Faaborg den 16de Octbr. 1795. Dedlau. Auctions-Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-02
Da jeg agter ved Abonnement at afhende den første Benk paa Parquettet i Commediehuset, saa beder jeg underdanigst at den eller de, som har Lyst til at abonnere en eller flere Pladser sammesteds, behagelig ville tilkiendegive mig saadant, da Planen strax skal blive enhver, som forlanger det, tilsendt. Odense den 21de Oct. 1799. Fran; Heusser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-06
Middelfart, den 3 November. Natten imellem sidste Søndag og Mandag udbrød, her en skrækkelig Jldebrand i Avlsmand Lars Pedersens, og Bager Christen Hansens Ladehuse og Baghuse, omtrent 40 Fag Huse stode paa et Øieblik i Lyslue; Husene vare fulde af Korn, og hos den første brændte 2 Heste og 4 Køer. Til Lykke bar Vinden af Stranden til. Mange flyttede og fik endeel af deres Tøi spoleret; men ved fornuftige Anstalter, gode Sprøiter og raske Folk, samt ved at nedrive no meget lidet, fik man Magt med Jlden, saa at intet videre end de ommeldte Lade= og Baghuse brændte; Side= og Forhuse, saa en stor Mængde Favnebrænde, som der var Jld i, bleve sten over al Formodning, reddet. Jlden skal efter Forkaning være kommet af Skiødesløshed, og Skaden er oment 2000 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-06
Af udenlandske Aviser, fra Kiøbenhavn, d. 24 Oct. Kommandeur Vleugel, med sit 74 Kanonskib har nu faaet Ordre at legge ind igiennem Bommen, og i Lommandeurens Sted har Commandeur=Capit. J. Fisker nu faaet Opsyn over Dokken - Arveprinds Frederich er nu i Bedring, dog kunde han ikke i Gaar bivaane Apartementet. - Den ny preussiske Minister ventes her med første, men den ny engelske Minister Firgerald kommet nok ikke før til Foraaret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-06
Fra Aarhuus meldes: Paa Tørsting Marked d. 13 Oct. sidstl. kom en Mand, navnl. Mads Grættrup af Snede Sogn, i Klammerie med nogle Fyenboer, og til hvis Hielp kom en gevorden Rytter fra Horsens; under hvilket Klammerie Mads Grættrup blev qvalt og liggende død paa Stedet. Rytteren og en Fyenboe bleve strax arresterede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-06
Altona, den 2 Nov. Statsraad Litz og Agent Donner have i Altona og Hamburg foranstalter en frivillig Indsamling til de Brandlidte i Kiøbenhavn, som i Altona har beløbet sig til den Summa 16087 Mk. 13 s., og i Hamborg til 30994 Mk. 6 s., i alt 15694 Rd. 3 s. Courant, hvilke Penge ere indsendt til den Danske og Norske Speciesbanque, i Kiøbenhavn, efter Hs. Kongel. Høiheds Kronprindsens Foranstaltning, som har tilstillet Hr. Etatsraad Lavatz og Agent Donner følgende Skrivelse: "Mine Tanker over den ædelmodige Maade, paa hvil ten Altonas og Hamborgs Jndvaanere have tilbudet sig at give Bidrag til at understytte de brandlidte Kiøbenhavnske Borgere, er Dem alt bekiendte. Af OriginalSubscriptionsbogen, som er mig tilsendt fra Dem, har jeg seet, at disse Bidrag ere voxne til den anseelige Summa af 15694 Rdlr. 3 s. lybsk Courant, en Summa som fuldkommen tilkiendegiver de Bidragendes ædelmodige Goddædighed. - Jeg kan ikke lade den Fornøielse fare, endnu engang at forsikre Dem om de Følelser, som denne Prøv f sand Menneskekierlighed har opvakt hos mig. Jeg beder Dem tillige at bevidne dette for alle dem, der have bidraget dertil, og selv at være overbeviist, at Jeg er Deres velbevaagne Friderich, K. P. Kiøbenhavn den 24de Octbr. 1795.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-06
Stokholm, den 23 Octbr. Anstalterne til at opdage det mordiske Complot blive fortsatte, og man tvivler ikke paa, at jo Skuddet har sigtet til Hertugen, da han paa sin Tilbagegang til Slottet skulle just passere den Vei, og næsten har samme Uniform som Livdrabanternes Corporal. Men Hertugen viiste den største Rolighed, og afdeelte selv Vagterne. Jsær har man søgt at tage sig vare for, at ingen skal snige sig bort som forklædt Fruentimmer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-06
Haag, den 27 Octbr. Repræsentanterne i Holland ile med at anordne alt det, som kan tiene til at befordre det Bataviske National Con vents Sammenkomst, omendskiønt Seeland og Friesland, er derimod, og Grönningen endnu ikke formelig har stemt dertil. Den prægtige Sal i Statholderens Palais, som for faa Aar siden er bygget, indrettes til Conventets Sæder. - Pensionair Spiegels Arrest er saa skierpet, at foruden hans Kone og Børn tør ingen komme til ham, og disse dog kun i en Betients Nærværelse. - Af Arvestatholderens solgte Vare, ere 20000 Gylden indløste. Til at betale de i vor Sold staaende franske Tropper er der nedsat en egen Commission. Man har i disse Dage talt om, at de franske Tropper skulle gandske marschere ud af vore Provindser. Ja der siges og, at man fra Fransk Side har forlangt, at den 5te Mand af hvert Compagnie Hollandske Tropper skulle stilles i fransk Tieneste.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-11-06
Frankfurt, den 27 Octbr. Der tilføres de Keiserl. er stærk Artillerietrain. Neusmied har liidt meget, da de Franske have der plyndret alt, og endog i Staden selv have slaaedes med de Keis Disse have nu Staden og Egnen inde, men de Franske have endnu 3000 Mand i deres Forskandsninger ved Neuvied, og Øen Niederwerth have de endnu besat. -