Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-03-23
Nyeste Post-Efterretninger. Den 11te Marts overleverede Hr. O'Connel i Underhuset en Petition om en Parlamentsreform, som var underskrivet af 30,000 Jndvaanere i London. Den 8de Marts havde Tilhængerne af en Radical-Reform i Underhuset holdet en Forsamling under Hr. O'Connels Forsæde, som tilkiendegav sin Stoltheds Følelse over at han kunne staae i Spidsen for en saadan Forening i England. J England, sagde han, som er Friehedens Fødeland, og Vugge, bør man aldrig underkaste sig Tyranniet; dette maae nu enten træde op mod Monarkiets forgyldte Spore eller i Adelens glatte Staalpantser. Han opfordrede derfor Tilhørerne til ved en moralsk, fredelig men uimodstaaelig Forening at forskaffe Folket sine tabte Rettigheder, som saalænge ere blevne det berøvede ved et skiændigt Oligarkie, ogsaa Dhrr. Hunt, Carlisle og Consorter toge Deel i Forsamlingen; hvoriblandt andet blev besluttet, at en almindelig politisk Forening skal oprettes efter Exemplet i Birmingham af Middelstanden og de arbeidende Classer af Hovedstadens Jndvaanere, for at tilveiebringe en Parlamentsreform. Comitteen for denne Forening, som kaldes det politiske Raad, bestaaer af 36 Medlemmer, hvoriblandt Dhrr. O'Connel, Hunt d. s. v. (Regieringen kan imidlertid være ganske rolig ved alle disse Bevægelser, naar kun ikke Nøden tager alt for stærk Overhaand i Landet; thi ethvert skikkeligt Menneske, og enhver som har en Skilling i Lommen, vil meget frabede sig en Parlamentsreform, som udspringer fra saadanne Kilder.) Vigtigere maae det imidlertid betragtes at være at der synes at danne sig et Partie i Underhuset som bestaaer af 90 til 100 uafhængige Medlemmer (hvilket alle retskafne Repræsentanter burde være), og som har til Formaal at drive paa en større Sparsomhed i Statsbestyrelsen, og Lord Altorp synes at være bestemt til at være deres Ordfører. – Man veed at Lord Palmersion har ganske nyelig i Underhuset angrebet den Brittiske Regiering, meget heftig formedelst dens Forhold ved de Portugisiske Anliggender. Bladet Times har anstillet endeel Betragtninger angaaende denne Debat og siger i Anledning deraf: at Regieringen kan ikke andet end være bleven klog af den erhvervede Erfaring, og ikke videre skiænke nogen Tillid til en Forpligtelse, som den faktiske Konge i Portugal vil paatage sig, naar der ikke erholdes derfor en sikker Garantie; den vil ikke forlade sig paa nogen politisk Amnestie, ikke heller paa noget givet Ord eller selv paa en Eed af en aabenbar Meenedig; men den vil fremfor alt glæde sig med Lord John Russel over, at den barnlige Dronning Donna Maria, er undgaaet den Beskiæmmelse og den frygtelige Ulykke at blive overgivet til en Onkels Magt, der har viist, at han i samme Grad ringeagter Blodets, Ærens og Religionens Baand. – Den Østerrigske Regiering skal imidlertid, som man siger, tage Sagen paa en anden Maade; den skal med sin sædvanlige Retfærdighedsfølelse have forlangt at Don Miguel skal først opfylde den Overeenskomst, som er afsluttet imellem ham og Don Pedro i det mindste hvad Formælingen med den unge Dronning angaaer inden det vil erkiende ham; og denne Erklæring fra Østerrigs Side skal hidintil, som man paastaaer, have hindret den En gelske Regiering fra at erkiende ham for Konge. Ogsaa Paven følger samme Grundsætninger. Han har ganske nyelig udnævnet flere Portugisiske biskopper, men ikke i Kongens, men i Jnfant-Regentens Navn. - Med Regentskabets Oprettelse i Donna Maria da Glorias Navn paa Øen Terceira har det imidlertid sin Fremgang. Marqvien af Palmella har i hendes Navn kaldet de fleste af de Portugisiske Flygtninge, som opholde sig i Paris tilbage til London, hvorfra de skulde begive sig til Terceira, hvor de skulle ansættes ved den proviforiske Regiering eller ved den Expedition som skulde udrustes imod Portugal. – Jnden Marqvien forlod England udstædte han i Plymouth en Proklamation hvori der erklæres, at det er Don Pedros Hensigt paa det kraftigste at understøtte sin Datter Dronningen af Portugals Rettigheder. Det hedder iblandt andet i denne Proklamation: at Hs. Brittiske Majestæt havde lovet Regentskabets Medlemmer sin Understøttelse; men man troer at de Afskrifter af Proclamationen, som circulere paa Børsen i London, ikke ere ganske paalidelige. Prins Leopold af Sachsen Coburg vil sandsynlig afreise til Dover og faa Dage, hvor han vil blive modtaget med de Æresbeviisninger, som tilkomme kronede Hoveder. J Frankerige har han ifinde at opholde sig en Maaned, derpaa vil han igien komme tilbage til England, hvor fra han vil afreise til Grækenland i Juli. - De Græske Fonds ere stegne til 45 1/2. - Man siger at Expeditionen imod Algier, som det Franske Hof ogsaa har notificeret det Preussiske, skal afseile den 30te April.