JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Enhver Componist synes at have været betænkt paa at skabe en af den naturlige Musiks store Virkninger, som stedse udtaler sig i hans Værker. Viotti, Handel og Beethoven, have udtrykt alle Elementers Støi og Udbrud, indtil Forhauselse. Schoet hos Hayd og Beethoven er det mærkeligste at alle Phænomener som Klangens Theorie frembyder. Regjeret af lignende Love som Lyset, brækkes Klangen lig dette, paa samme Maade convergerer den i samme Punct eller fordeler sig i Rummet. Solens Straaler og Lysets Straaler ere underkastede selv samme Combinationer og System. Endnu mærkeligere er det, at hver Klang har 3 sammenblandede Toner, som hver Straale har 7 Farver. Vort i Speilet repeterede Billede, er intet andet end Schoet af vort ydere Tilværen; vor af en fraliggende Hule reciperet Stemme er kun en Refler af den Tone, som vort Bryst har givet fra sig. Stiller man sig under en af halveirkelformige Nitscher i Vestminster=Abediet saa ville Ord som man udtaler ganske sagte og som ikke kunne høres af Naboerne, meget tydelig og forstaaelig høres af den der staaer i Nitschen ligeoverfor.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Aalborg Kirker. Første Juledag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hs. H. Hr. Stiftsprovst Ridder Stochholm; i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh. - Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen, i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Anden Juledag prædiker til Høimesse i Budolphi Kirke Hr. Pastor Boesen; i Frue Kirke Hr. Pastor Krarup. Til Aftensang i Budolphi Kirke Hr. Candidat Bech, i Frue Kirke Hr. Pastor Fogh.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Bekjendtgjørelser. Efterat der, i denne Avis var gjort Forslag til Anskafselsen af nogle Apparater, til Brug ved Forsøg til Redning af Saadanne som staae Fare at drukne ved at falde igjennem den ofte tynde Iis paa Fjorden, udstædte Undertegnede udder 21de Januar f. A. en Jndbydelse, til, ved Sammenskud at bringe den fornødne Sum tilveie, hvilket ogsaa lykkedes efter Forventning; saa at vi bleve istand til, at anskaffe 4 Sæt Apparater, som fordeeltes paa følgende Steder: J Nyhavn hos Hr. Skibsbygmester Bonnesen, i Consumtions=Contoirerne ved Øster= og Vesteraa, samt i Færgecontoiret i Nørre-Sundby. En foreløbig Bekjendtgjørelse herom indrykkedes i forrige Vinter; men da Vinteren hengik uden Iislæg, undlode vi at meddele noget Udførligt om denne Sag for at den ikke skulde gaae i glemme, inden en Jisvinter indtraf. Skjøndt vi endnu ikke kunne vide, om forestaaende Vinter vil blive af den Beskaffenhed, at der kan blive Spørgsmaal om Benyttelsen af Apparaterne, ville vi dog ikke undlade at overlevere dem til det Offentlige, og tilføie: at Regnskabet over Bidragene, 48 Rbd., og deres Anvendelse ligger til Eftersyn paa mit, Thorbrøggers Contoir hver Sognedag. Den liden tiloversblevne Beholdning af 1 Rbd. 52 s. have vi skjænket til en gl. fattig, i lang Tid sengeliggende Mand. Dernæst ville vi meddele følgende: Fortegnelse. over et Sæt Rednings- og Sikkerheds-Apparater i samt Anviisning til deres Brug. a) en Ballon af Seildug, stærk malet og vedføiet en Line, 13 a 14 Favne lang. b) et Svømmebelte. c) en Baadshage med indstroppet Linne. d) 2 Par Sandaler af Hattefilt og Læder. Den der vil ile den Forulykkede til Hielp tager Svømmebeltet, der er forsynet med Axelseler paa, saaledes at det sammenbindes fora . Beltet anbringes ved Hjelp af Selerne saa høit oppe under Armene som muligt. Er Personen meget føer, løsnes Baandene i Ryggen af Beltet. Kan Vedkommende enten ikke gaae paa glat Iis, eller har Fodtøi paa, der ikke er skikket til, at gaae paa tynd Iis med, f. Ex. Træsko, saa paabindes Fødderne et Par Sandaler, hvilket skeer omtrent paa samme Maade, som med Skoter. Vedkommende forsyner sig nu med Ballonen eller Baadshagen eller bedre med begge Dele og nærmer sig den Forulykkede saa meget som muligt, hvilket kan skee uden Frygt, da Svømmebeltet er istand til at bære ethvert voxent Menneske paa Vandet, om Jsen endog brast. Kan man ikke naae den Forulykkede med Hagen, saa fattes Enden af den ved Ballonen værende Line, med den venstre Haand - Ballonen lægges paa den høire Haand og føres med et kraftigt Kast, langs hen af Jsen ligesom en Keglekugle til Stedet, hvor den Forul kkede har brudt igjennem. Skulde Ballonen ikke kunne komme saa nær til den Forulykkede, at han kan naae den, eller Linen, da er det bedre, at gjøre en kredsformig Bevægelse om Hullet, hvorved Linen bringes ligefor og hen til den Forulykkede, saa at han kan fatte den, end at hale Vallonen tilbage for at gjøre et nyt Kast, der vil medtage langt længere Tid.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
At der i Contoiret ved Østeraa efter offentlig Foranstaltning, bevares et Sæt Apparater til Skindødes Behandling, tro vi passende ved denne Leilighed at bringe i Erindring. Aalborg, den 24de Decbr. 1832. Thorbrøgger. Røe.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
I Hasselris og Sofiendahl har man forenet sig om at gaae Vagt om Natten, og anmoder derfor Enhver der bliver anraabt af denne Vagt, at give Svar og sig tilkjende, hvis man ikke vil udsætte sig for Ubehageligheder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
At Stervboet efter Kjøbmand Ahron Jacobsen i Dag er sluttet, bekjendtgjøres herved. Skifteretten i Aalborg, den 22de Decbr. 1832. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Nytaarsdag afholdes et Borgerbal i det dramatiske Selskabs Locale, hvortil Billetterne a 1 Rbdlr. kunne afhentes til i det seneste Mandagen den 31te December hos Aalborg, den 21de Decbr. 1832. Jens Borregaard.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-24
Løverdagen den 24de Dennes, om Aftenen Kl. 7, afholdes Generalforsamling i det dramatiske Selskabs Locale. Directionen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Holland. - Belgien. Beleiringen af Citadellet Antverpen skrider stadigen fremad, uagtet Hollændernes tappre Forsvar. Et Brev fra den franske Adjutant General Bandrand, dat. Antverpen den 13de om Morgenen, har til Paris bragt Efterretning om Jndtagelsen af Lunetten St. Laurent og indeholder tillige den Forsikkring, at samtlige Operationer drives med saadan Energie, at man kunde see Citadellets Fald imode om 10 Dage. Hvor lidet denne Forkyndelse overraskede Pariserne, kan man blandt andet slutte deraf, at Hr. v. Schonen allerede tidligere har bragt i Forslag, at Triumphbuen de Etoile paa ny skulde indvies og forevige de af franske Prindser ved Scheldens Bredder plukkede Laurbær, ligesom Hr. de La borde har foreslaaet en Commission nedsat, for at prøvede forskjellige Projecter, som ere udkastede til Oprettelsen af et Seiersminde paa en af Parises offentlige Pladse. (Hermed havde det vel ikke saa stor Hast, hvis ellers Bestræbelsen for at infinuere sig taalte nogen Forhaling. Breschebatterierne for Citadellet ere, det slette Veir uagtet, rykkede langt frem. Natten imellem den 15de og 16de har man ved tvende Siksak nærmet sig, fra Fortet St. Laurent, af Halvmaaneværkets bedækte Vei, og den paafølgende Nat vilde man lonronnere denne. Selve Værkets Grav er ikke meget bred. De nærmere Omstændigheder ved Jndtagelsen af St. Laurent anmeldes fra Antverpen. Den var kun forsvaret af 108 Mand, af hvilke omtrent 40 benyttede Forvirringen til at slippe ind i Citadellet gjennem en Hjelpeport. Den var tildeels bleven demoleret, kun 3 Piecer, Skyts befandtes i den. Da Explosionen af Minen havde aabnet dette Værks fremspringende Vinkel, begyndte snart paa ny Hollændernes levende Geværild, som, dette Vanheld uagtet, endnu holdt det besat. Dette Beviis paa Energie fra Besætningens Side, forbundet med den Omstændighed, at Breschen var yderst vanskelig at passere, bragte et Øieblik de Angribende til at opgive Stormløben, som et alt for voveligt Foretagende. Da imidlertid de til denne Operation forud bestemte Troppers gode Holdning og Energie havde beseiret Generalernes Tvivlraadighed og det var lykkedes Jngenieurerne tildeels at bortrydde Besværlighederne ved Gravens Overgang, gik 2 Elitcompagnier af det 65de Linieregiment, under Anførsel af Oberst Arnand og Commandant Borell, med Mod og Koldblodighed (?) over Graven og posterede sig i Slagorden paa Høiden af Breschen, hvorfra de med Raskhed styrtede sig ind i Værket. Hollænderne ventede ikke, som det syntes, dette dristige Anfald og da de Stormløbende havde erholdt Ordre af deres Chef, under intetsomhelst Paaskud at skyde, men kun betjene sig af Bajonetten, saae Besætningen, efter en kortvarende Modstand, sig tvungen til at vige for de Angribendes Overmagt og tage Flugten efter at have mistet nogle Mand. Forfulgte indtil Værkets Gorge, igjennem hvilket det lykkedes, endeel at undkomme, nedlagde de Øvrige deres Vaaben og bleve gjorte til Fanger. De Seirende besatte Værket, trods Citadellets vedholdende Jld, indtil Logementet foran hiint var færdigt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Den 17de skulde Hertugen af Orleans tilligemed Marschal Gerards Adjutant, Hr. v. Lafontaine, forrettet Tjenesten i Løbegravene, men der indløb Contraordre og Hertugen er bleven nødsaget til at gaae tilbage til Grændsen, for at stille sig i Spidsen af sin Brigade, da Alt lader formode en Bevægelse i den fjendtlige Hær.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Prindsen af Oranien er endnu fremdeles i Bergen op Zoom, omkring denne Plads staae vel ikke mere end 10000 Mand, men man veed, at den hele Armee befinder sig paa en Linie, der udstrækker sig til Eyndhoven. Fra Herzogenbusch meldes, at Tropperne i Nord= og Sydbrabant under General Georges have erholdt befaling til at forsyne sig med Alt for at kunne rykke frem. De ere derefter marscherte til Egnen af Breda og Bergen op Zoom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Den franske General Sebastianis Division er beskjeftiget med at opkaste Batterier ved Schelden, fordi Generalen, der hvert Øieblik venter at den hollandske Eskadre vil forsøge Gjennemfarten, holder sig beredt at forhindre den. I et af de sidste Generalstaternes Møder nedlagde Ministeren for det Udenlandske paa Bureauet en Afskrift af den Tractat, Preussen har foreslaaet imellem Holland og Belgien, hvilken, tilføiede han, Kongen med Forbeholdenhed af nogle ubetydelige Modificationer er villig at tiltræde. Sammes væsenlige Bestemmelser ere følgende. De 4 første Artikler angaae Landets Grændser, den 5te Neutraliteten, den Floders Afløb, den 7de behandler Udfør Spørgsmaalet betræffende de mellemliggende Floder, hvorved den i Henseende til Skibsfarten lægger Viener-Tractaten til Grund, medens Mainzer-Tariffen af 31te Marts 1831 ogsaa anvendes paa Maasfloden. Afgiften pr. Tønde af de til Belgien befragtede Skibe skal senere bestemmes og Lodspengene oppebæres efter en billig Taxt. Havnepenge a. skulle ved Commissarier fra de respective Regjeringer fastsættes. De belgiske og hollandske Skibe skulde i Henseende til Passagen af Floderne inde i Landene, have lige Rettigheder med de meest begunstigede Nationer, stedse efter Mainzer-Tarif fen. Benyttelsen af Kanalerne skal tilstaaes begge Nationer imod Afgifter som siden bestemmes. Handelsforbindelsen, imellem Mastricht og Sittard bliver aldeles fri og maa ikke under nogetsomhelst Paaskud afbrydes. Transithandelen paa Tyskland over Venloo underkastes en maadelig Afgift. Den 10de Artikel handler om den Statsgield, hvortil Belgien aarlig betaler 8400000 Fl. Rente. Den 11te Artikel tvinger Belgien til at betale 9000000 Fl. Restancer, i 3 Terminer. Den 12te Artikel fastsætter, at Antverpen kun bliver en Handelshavn. De andre Artikler behandler blot Localinteresser. Til dette Udkast er et andet tilføiet, der fra de 5 Magters Side stadfæster Belgiens og Hollands Adskillelse og gientager de af Holland til Belgiens Fordeel gjorte Modificationer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
J det andet Kammers Møde fandt nylig Forhandlinger, over det modificeerte Lovudkast Sted, hvorved Grundskatterne for 1833 fastsættes. Mange af Medlemmerne talte derimod. Finantsministeren forsvarede Udkastet; imidlertid blev det dog forkastet med 28 imod 19 Semmer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Den belgiske Moniteur af 16de Dennes indeholder i sin officielle Artikel følgende: Efter det sidste forgiæves Forsøg, paa at danne et nyt Ministerium, har Kongen, for at gjøre Ende paa en Tilstand, som ikke kunde vedvare uden de fordærveligste Følger for Landet, igjen overdraget Ministrene for Justitsen, for det Jndre, og for de udenlandske Anliggender deres respective Embeder.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Portugal. Efterretningerne fra Oporto over England, gaae til den 9de Decbr. De Beleirede og Beleirende befandt sig endnu næsten i samme Stilling ligeoverfor hinanden; dog var i Staden Mangelen paa Levnetsmidler følelig. Flere Skibe var det imidlertid lykkedes, den fjendtlige Jld uagtet, at komme op ad Floden og landsætte Tropper og Munition. Et af dem havde til sin Beskyttelse opsat det engelske Flag Da den portugisiske befalingsmand erfarede det, besværede han sig derover, og Capt. Glasconck, som fører Commando over den derliggende engelske Eskadre, lod Flaget tage ned og sendte det til England, for at Skipperen kunde blive tilkjendt den lovbestemte Mulct, 5000 Pd. Sterling. Den 29de November havde de Beleirede foretaget et meget stort Udfald, for at afskjære Tropperne, som laae i Leir imellem Matozinhos og da For, og ødelægge deres Barakker. Denne Hensigt blev fuldkommen opnaaet; Fjenderne bleve uformodentlig overumplede; endeel flygtede, de øvrige 7 a 800 nedhugge. Leiren stukken i Bran¬
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Blandede Efterretninger. De sidste Tidender fra Mexico over England, som naar til den 25de October, ere tildeels uovereensstemmende. Efter Nogle havde nemlig General St. Anna tilfægtet sig en afgjørende Seier over Regjeringens Tropper og Jntet stod længere hans Jndtog i Mexico i Veien. Efter Andre derimod, var det vel lykket St. Anna at benytte Vicepræsident Bustamentes Fraværelse, som ved Son Luis de Potozi havde totaliter slaaet General Montezuma og var beskjæftiget med at gjenindføre den tidligere Orden i Provindsen Zacatecas, til at overfalde General Facio og efter en lykkelig Fægtning den 5te October at bemægtige sig Pueblas. Men det skal være lykket Regjeringen i Merico at trække Forstærkninger frem, under General Bravo og Bustamente, og den 11te saae man en afgjørende Fægtning imøde under Hovedstadens Mure.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Kjøbenhavn. Man taler om en Forandring ved den chirurgiske Examen, der i Fremtiden ikke skal kunne tages uden i Forbindelse med medicinsk, og kun de, som have underkastet sig denne fuldstændige Exammen, ville faae Tilladelse til at practisere. H. C. Andersens bebudede Digt: "Aarets tolv Maane" er udkommet. Det har følgende vakkre Dedication til Hs. M. Kongen. Et fattigt Barn jeg var, mig Jngen kjendte, Men i mit Hjerte Digterflammen brændte; Den drev mig modigt frem i Verdens Vrimlen, Skjøndt kun jeg eied den og Gud i Himlen. Til Danmarks Konge ledte de min Fod, Jeg følte kun, jeg hos en Fader stod, Der gav mit Hjerte Mod, min Tanke Vinger. - Og Faderhjertet tryg min Sang jeg bringer; Jeg seer ei Tronen, hvor jeg knæler ned, Men i Dit Øie: Fader=Kjerlighed. En ny Piece, betitlet: "Reveillen, er udkommet. Den indeholder blandt Andet. Jesuiten. Hykleren. Oplysninnings Fjende. Magister Lindberg &c.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
En vis Magister, saa fortælles der, skal forleden være kommen ind i en af Hovedstadens Kirker, hvor en ung Prædikant prædikede, og have sat sig nedenfor denne med Papiir, Pen og Blæk, formodentlig for at optegne hans Foredrag. Taleren skal af Forhavselse over denne nye og usædvanlige Methode ganske have tabt sin Fatning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
En Auditeur herfra Hovedstaden er beordret til Horsens, for sammesteds at fungere ved det slesvigske Curasseerregiment, imens sammes Auditeur, Hr. Overauditeur Petersen, opholder sig i Odense, for at optage Forhører over det fyenske Dragonregiments Officerer og Corporaler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
En meget elegant Person kom for nogen Tid siden hertil, logerede sig ind hos Knirsch, og førte et brillant Liv. Endeligen blev han attraperet for Tyveri, som han havde begaaet i adskillige Boutiker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Skriver-Embedet ved Søbenhavns Forligelsescommission, med en aarlig Gage af 400 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Vexel-Cours. Kjøbenhavn, den Ade December. Hamborg 2 M. - : vista 213. Species 211. Species solgtes til 12 Rbmk. 10 1/2 s. Aarhuus, den 21de December.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Det Müllerske Skuespillerselskabs Forestillinger vedblive at være stærkt besøgte. J Onsdags blev der. Müller og Hougaard fremkaldte for deres udmærkede Spil i Vennernes Festl.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Odense, den 21de December. J det Øieblik da Avisen sluttes, imellem Kl. 5 og 6 Aften, staaer hele Ladegaardsbygningen ved Christiansdahl, en halv Miil her fra Byen, i lys Lue. Sprøiter med Brandfolk og Alt er her i Bevægelse, for at ile ud til Redning. Senere Kl. 10. Med Ladegaarden er, desværre, den store Besætning af Køer, paa nogle faa Stykker nær, og endeel Heste brændte. - Der arbeides af al Jver, for at redde den skjønne Hovedbygning, der, ligesom Kirken og Præstegaarden, er i den øiensynligste Fare, og man haaber det vil lykkes. J den østre Gavl er Glasset i de fleste Vinduer sprunget af den stærke Hede. Beklageligt, at en Deel Meublement ved Udkastning er spoleret. - Saa Meget foreløbigt af dette Sørgebudskab. Hempelske Avis.)
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Blandede Efterretninger. Redacteuren af Dagen er bleven meddeelt følgende Notilse af et Brev fra Holland af 6te November: "Af Nyt kan jeg kun sige Dem, at for en kort Tid siden førend Helligdagene, har Over=Rabbineren fra Amsterdam anholdt hos General Chasse om Jøderne i deres Helligdage kunde blive permitterede, og Generalen tillod dette, blot at de, som ere ved Castellets Bevogtning, ikke blive fritagne, men Generalen ønskede at bemeldte Jøder maatte blive tilsendt en Sefer Thora med de flere hellige Bøger for at holde deres Helligdage i Castellet, thi forlader samme Castellet, saa kunde han ogsaa forlade det.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Kvartalscoursen forbliver i næste Kvartal som i indeværende. Copulerede i Ødum Kirke, Forpagter Chr. Lihme og Jfr. C. C. Hyphoff fra Collerup. De Danskes Bibliothek i Rom.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
(Efter Kjøbenhavnsposten.) Ved velvillig Understøttelse af derr. Reizel, Schubothe, Riise, Deichmann, Colding, Prinzlau, Liunge og Thiele, blev tilveiebragt en Samling af danske Bøger, som Grundvold til et Bibliothek for Danske, der opholde sig i Rom. Ochlenschlager skjænkede dertil sine samtlige Værker. Samlingen er desuden prydet med Skrifter af Baggesen, Jngeman, J. L. Heiberg, Hertz, Boye, Bredahl, Andersen, Vil ster, Blicher, Molbech, Tode og Wessel. Desuden Brøn steds Voyages, Thieles Værk om Thorvalsen, Finn Magnussens Eddalære og Walter Scotts Romaner paa dansk, ialt omtrent 300 Bind. Giverne ville ogsaa fremdeles understøtte Foretagendet. Følgende vakte Skrivelse er nu indgjørelse. J Rom, hvor et større Antil Danske end beget andet Sted i Udlandet, tilbringe flere Aar af deres Liv, beskjæftigede med Kunst og Videnskab, føledes Savnet af dansk Literatur, og den Tanke, aldeles at være berøvet Glæden af, i aandelig Henseende, at kunde følge Skridt med Fædrenelandet forøgede ikke lidet de Danskes naturlige Længsel efter det fjerne Hjem. Med Velvillie efterlod rigtignok flere Landsmænd ved Afreisen fra Rom deres faa medbragte Bøger, og saaledes opstod, efter en Række af Aar, en liden Bogsamling, som omhyggeligen bevaredes, men hvis gode Bøger desværre alt for hurtigt kunne gjennemlæses, og umuligen være istand til tilfredsstillende at udfylde de regnfulde Vinterdage, naar Roms Himmel, som ikke altid er blaa, tvinger Meisel og Pensel til at hvile. Paa den behageligste Maade bleve derfor Landsmændenne iaar overrasket ved en Skrivelse fra Kjøbenhavn, som indeholder den glade Tidende, at deres Ønske var opfyldt og at henved 300 danske Bøger, deels Originalier, deels Oversættelser af udmærkede Forfattere, allerede vare afsendte fra Hjemmet til hiint Øiemeds Opnaaelse; tillige fulgte den li saa skjønne Efterretning, at flere Værker ikkun vente paa en given Leilighed, for strax at følge.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
J Forhold til Gavens Vigtigtiged og Jnteresse, er ogsaa det danske Landsmandskabs inderligste Tak, som herved offentligen bringes enhver især af de ærede Deeltagere, der paa en saa ædel Maade gik deres fjerne Landsmænds Ønske, imøde, og saa ufortrøden afhialp det længe følte Savn. Endnu staaer tildage at bemærke, at Bøgerne lykkeligen ere ankomne til Rom, og at der fra de Danskes Side intet er forsømt, for at give denne liden Skat, som Nationaleiendom, efter en planmæssig Indretning, al den fremtidige Sikkerhed, som den fortjener. Bemærkning. Albert Thorvaldsen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Hvo der maatte vilde bidrage til Forøgelsen af dette danske Bibliothek i Rom, ved Bøger eller Tidsskrifter, kan indsende disse til Boghandler Reizel eller Secretair A. P. Liunge i Kjøbenhavn, der besørge samme til deres Bestemmelse.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Døde. Kaabbersmed H. C. Hansen, 52 Aar; Overgraver N. E. Lund, 79 Aar; H. Fohlmann; Enke-Amtsprovstinde A. Smith, f. Lottrup; Enken M. C. Jensen, f. Steffensen, 38 Aar; alle i Kbhvn. Mad. B. K. Lassen, 60 Aar, til Hellested Mølle. C. A. Rasmussen, f. Siersted, i Corsøer.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Conventualinde i Odense adelige Jomfrukloster, Frøken Chr. Fr. Falkenskjold. Forhenv. Brændeviinsbrænder R. H. Holm, 75 Aar, i Randers. - M. D. Brugmann (forhen sal. Dreyers), f. Eberhardt, 68 Aar, i Altona. Frøken C. J. Dame, 74 Aar, i Frederiksort.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Frederikshavns Skibsliste. Jndk. D. 20de Decbr.; C. M. Eegholm af Corsøer, fra Nyborg til England med Vikker, Ærter og Kreatur been. D. 21de: P. Erichsen af og til Frovn, fra FlensLæder og Æver.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Hals Skibsliste. Jndt. D. 2de Decbr. D. H. Østergaard af Aalborg fra Altona m. Stykg. M. Olsen af Lysekihl fra Moss m. Træl. D. 28de: L. Nisted af Aalborg fra Kbhvn. m. Stykgods. Vinden. Den 20de: V., mod Aften N.; den 21det V., Eftrid. Kl. 3 S.; den 22de og 28de: S.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Bekjendtgjørelser. I Dag Morges Kl. 8 bortkaldte Gud, efter næsten 3 Maaneders smertelig Sygdom, Jomfru Maren Marie Bjerring, i hendes 3dte Aar, af hvilke hun tilbragte de 2de sidste hos os. Dette bekjendtgjøres herved hendes fraværende Familie og Venner. Kjersmølle, den 26de Decbr. 1832. I. C. Christiansen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
En ung Landmand, der har opholdt sig i Holsteen og Jylland ønsker sig anbragt i denne Egenskab. Reflecterende ville godhedsfuldt henvende sig til Forvalter thor Straten paa Lundbech, der kan meddele det Nærmere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Et godt, nyt og hensigtsmæssigt Kjerneværk ønskes tilkjøbs. Adresse-Contoiret anviser den der attraaer et saadant.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Bal i Nibe, Torsdagen den 3die Januar 1833, hos V. Pettersen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
At Skudehandler M. J. Bæchs Fallitbo i Løkken foretages til Slutning her paa Contoiret Mandagen den 14de Januar 1833, om Formiddagen Kl. 10, og at de, Creditorerne accorderede 25 pro Cento af deres Fordring derved ville blive dem betalte, bekjendtgjøres herved til Vedkommendes Underretning. Borglum Herredscontoir i Hjørring, den 22de Decbr. 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
Handelsleilighederne i Gaarden Frisenborg her i Byen bestaaende af Tømmerpladse, Salterier, Kornlofter og Pakhuse, saa og anstændig Bopæl for en ugift Handelsmand, ere til 1ste Marts 1833 at erholde til Leie. Endvidere det Locale, hvori det, for nogle Aar siden nedlagte, Brænderie og Bryggerie var anlagt. Alt dette har saavel for Land som Søhandel den fordeelagtigste Beliggenhed, og er, med Hensyn til alle Varers Transport, tillige meget besvarende.
Aalborg Stiftstidende, 1832-12-27
For et gjenoprettet Ølbryggeri frembyder Situationen Udsigt til rask Afsætning især af Skibsol. Disse Pladse og øvrige Locale kunne erholdes enten samlet eller særskildt efter Omstændighederne, naar man derom ville behage at handle med Eieren sammesteds.