Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-03-10
Ved det at Slavernes Friegivelse er bleven gjort lettere, tager Frienegernes Antal overordentlig til; paa Jamaica er disses Antal steget siden Aaret 1787 fra 1800 til 36000 og det vedbliver at voxe i samme Forhold. Det er vel sandt at Slavernes Antal har aftaget meget i de Engelske Colonier, men dog kun de indførte Slavers det er derimod ikke Tilfældet med de Slaver, som ere fødte i Colonierne. Paa Øen Barbados har man ikke indført Negere siden Aaret 1786 og i denne Colonie, som har 69000 Slaver, havde deres Folkemængde i Aarene fra 1812 til 20 erholdet en Tilvært af 9000 Personer. J de forenede Nordamerikanske Stater har Slavehandelen længe været for det meste ophørt, i Virginien er siden 1775 ikke en eneste Neger bleven indført som har havt til Følge, at Negernes Afrikanske Skikke, som endnu tildeels sees i deres Leege og deres Sæder paa de Vestindiske Øer, ere der reent forsvundne. J de forenede Stater er Negeren bleven til en Europæer i sin Klædedragt, Sæder, Forlystelser og blander ikke længere sin Afrikanske Overtroe ind i den christelige Religions Lærdomme. Alle Slaverne bekiende sig til een eller anden christelig Sect, udvise en særdeles Tilbøielighed til Religiøsitet, nogle af dem prække endog i deres Menigheder; de fleste ere gifte, endskiøndt de ere udsatte for at blive skilte fra hinanden, naar de blive solgte til forskiellige Herrer, en Uskilsom tillige finder Sted i alle Colonier, og som Lovene for længe siden burde have afskaffet. Der bliver vel ikke sørget for deres Underviisning, desuagtet kunne dog mange læse; men kun faae at dem skrive. Hver Familie har sin Hytte og sin Hauge; Levnetsmidlerne ere i Almindelighed lette og deres Føde er sund og rigelig. Lovene i de forenede Stater have vel ikke sat visse Grændser for deres Afstraffelse; men Pidsken og Lænkerne ere dog for det meeste afskaffede, og Disciplinen imellem Slaverne der er ikke haardere end den som hersker ombord paa alle Europæiske Nationers Skibe. Det er blevet en Følge af denne bedre Behandling, at Negernes Antal har taget overordentlig til i de forenede Nordamerikanske Sta J Nordamerika er det saaledet langtfra at Slavehandelens Afskaffelse skulde have tilfølge, at der skulde blive Mangel paa Slaver; Planteurene der betragte endog med Skræk disses alt for stærke Tilvært og selv Regieringen føler sig meget foruroeliget derover. Naar Planteuren ved sine Negerslavers Formerelse ikke seer sig istand til at sælge dem, eller til at give dem nok at bestille, eller Produktionen ikke betaler sig nok, saa bliver hans talrige Negerflok til en trykkende Byrde for ham. Naar Arbeidsmanden er en frie Mand og Arbeidet standser eller betales slet, saa falder Trykket paa ham selv, og han maae da tye til Fattigvæsnet, eller udvandre eller crepere af Sult, saaledes som det nu er Tilfældet i China, i Jrland og i andre fra gammel Tid af civiliserede Lande (og som det tegner til at ville blive Tilfældet i hele Europa.) Men naar han er Slave, saa falder Byrden paa hans Herre og han har da ingen anden Udvei at gribe til, end at skiænke sine overflødige Negerslaver deres Friehed. Slaveriet maae da saaledes af sig selv høre op, og dette vil formodentlig blive Tilfældet i alle Lande som blive dyrkede af Negerslaver, saasnart Slavehandelen bliver afskaffet (især da Planteurerne tilsidst ville ved Mængden af Frienegerne faae Arbeidet gjort for billigere Priis end ved selv at holde Slaver, naar hine af Nød maatte beqvemme sig til at arbeide.)Man har bemærket i Nordamerika at i alle de Stater, som holde Slaver, tager disses Folkemængde stærkere til end de Hvides, denne aftager endog fordi de fattige Hvide vandre ud til de nye Stater, hvor Jorderne ere at faae for bedre Kiøb og Arbeidslønnen er høiere. Frienegernes Antal tager imidlertid overordentlig hurtigt til, de blive langt talrigere end den øvrige Deel af Folkemængden og tilsidst kan det ende med at de faae Overmagten over den. Jmidlertid er denne Menneskeklasse udelukket fra alle borgerlige Rettigheder; det er vanskeligt at troe, at den vil længe finde sig deri. Historien afgiver flere Exempler paa, at en Deel af Folkemængden i et Land er blevet holdet i en saadan Jnfertoritet af en herskende Folkemængde, saaledes f. Ex. Creolerne i de Spanske og Portugisiske Colonier, Grækerne og Jrlænderne. Men en saadan Tingenes Tilstand har aldrig kunne holde sig uden Undertrykkelse paa den ene Side, og Oprør paa den anden, og har tilsidst endt sig med at den tal rigste Folkemængde har faaet Bugt med den svageste. Man kunde tænke sig at dette Onde kunde i dette Tilfælde forebygges naar begge Racer vilde indlade sig i Ægteskab med hinanden, og saaledes smelte sammen; men deels skeer dette ikke og deels vilde det have til Følge, at i de Lande hvor den sorte Race er talrigst, vilde den hvide Race tabe sig i denne; Følgen deraf bliver da, at i alle de Lande hvor de Sorte blive de talrigste, ville de tilsidst blive Herrer over Landet; en stor Fare som truer alle de sydlige Nordamerikanske Stater, og mere end de Vestindiske Øer, fordi disse ere smaae og deres sorte Folkemængde kan lettere holdes i Tømme af Europæisk Militair.