Aalborg Stiftstidende, 1830-05-03
Det i denne Avis No. 195 optagne Stykke fra Randers Avis, No. 156 alt i f. A., angaaende Sparekasser vidner om Sagkundskab og Forstandighed der vel fortjener nøiere Drøftelse; thi fortjener gavnlige Jndretninger at tages til Mynster for deres Nyttes Skyld, saa bør ogsaa deres Mangler omtales. Hente vi Exempler fra Staden Hamborg, der umiskjendelig har sand Fortrin for mange andre store Handelstæder formedelst dens priisværdige Handels-Jndretninger, dens udmærkede Omhu for, og Forbedring af dets Fattigvæsen m. m. m.; ei at tale om Central Cassens udbredte velgjørende Virksomhed, afgiver den et talende Beviis paa gavnlig og heldbringende Foranstaltningers Jndførelse da den stiftede en Sparekasse. J denne mægtige Stads Sparekasse staae fortiden omtr. 500000 Species, men hvilken Anvendelse gjør den af denne Fond, Den udlaaner villigen mod sikkre Hypotheker og Panter der taxeres for passende Værd, og paa denne Maade udbreder Liv og Virksomhed i alle Stænder. Hvad gjør man derimod hertillands, At ogsaa heri Aalborg er viist utrættelig Omhu for at udbrede formeent Velgierning, ved at gjøre rede Penge frugtbringende er uomtvistelig; og at Tilløbet af Jndskydere i Sparekassen har været anseelig bevises af de vistnok 60000 Species som i de faa Aar nævnte Casse har været til, henstaae i samme. Men hvilken Uforholdsmæssighed imod det grundrige vældige og folkerige Hamborg, om end ikke Capitalen i dens Sparekasse udlaantes, Kunde nu ikke godt antages at denne faststaaende Capital har standset al Penge-Circulation hos os da Pengemangelen føles her i en ubeskrivelig og hidtil ukjendt høi Grad, der næsten ikke kan være anderledes, aldenstund at ei alene vistnok mange formuende Privat mænds Capitaler indsættes, men vel endog offentlige Penge! Ei at tale om de Mangfoldige der putter Penge i Sparekassen istedetfor at betale deres Gjeld; dynge Renter op og lade deres Creditorer sukke under Mangel og Elendighed, Og nu - ikke faa af vore velhavende Bønder indsætte flere hundrede Rigsdaler i Sparekassen, istedetfor de ellers ikke sjeldne med Velvillie gik den borgelige Classe til Haande med Laan i faste Eiendomme, ophialp derved mangen skikkelig Kjøbstæd Famlie, hvilket nu ikke skeer mere. Spørges hvorledes anvendes de successive indkomne store Capitaler, da svares, at saa vidt vides blive de gjort frugtbringende i Hs. M. Kongens Casse, thi at gjøre privat Udlaan paa nogen som helst Maade er imod Planen; Kongelige Obligationer gjøre alene en Undtagelse, men hvor mange ere Eiere af saadanne? Analyseres en saadan Jnstitution, som fik Tilværelse paa en hidtil ukjendt sørgelig Pengemangelstid, noget nøiere, da vil den, hvis den som hidtil vedbliver at udstrække sin frygtelige Virksomhed, bidrage mægtigen til endmere at udbrede den saa kjendelig tiltagende Næringsløshed og stedse omsiggribende større Armod i en saa folkerig By hvis Vindskibelighed qvæles af Mangel paa al Drifts- og Betalings Midler. Hvorledes Randers By omsider vil være fornøiet med dens Sparecasse, vil Tiden lære, imidlertid er denne gode og nærsomme By ikke Aalborg, selv naar Spørgsmaalet er om Prisen paa faste Eiendomme; men hvo forudseer alligevel hvad Jndvirkning slige Anstalter i Fremtiden kunne have paa Randers og flere Byers Tilstand med mindre et allernaadigst Kongebud maatte sætte snævrere Grændser for Jndretninger der tjene til at spække Bank- og Finants=Casser og forfeile deres hæderlige Øiemeed, nemlig, at optage saadanne Smaa-Jndsætninger som den mindre Formuende og Almue, og Tyende Classen maatte kunde opspare. Kuni sidste Tilfælde vil Stiftelsen svare til sit Navn - Sparecasse, og den gode og vigtige Hensigt vil da kun være opnaaelig.