JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1804-11-01
Jnspecteur Niss Andkier, Skibsted. - Hans Christensen. contra Citanten har for Høiesteret indstævnt enten til at kiendes uefterrettelig at være, eller til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den under 9 December 1802 inden Lindenborg Grevskabs Birketings=Ret af Birkedommer Frederich Petersen afsagt Klendelse og derefter paafulgte Behandling; ved hvilken Stævning han havde tillagt Sagen Fremme, uagtet den først for ForligelsesCommissionen burde været foretaget, samt under 24 Februarii 1803 afsagt Dom imellem Parterne, angaaende verbale Jnjurier, som Jndstævnt havde formeent at være sig tilfølet af Citanten. Derom var ved fornævnte Dom saaledes kjendt forRet: 1) At de grove beskyldninger, som Jnspecteur Andkier, saavel i Forestilling til Amtets Forligelses Commission, som i sine Kalds Memorialer har gjort med Hans Christensen af Eystrup, bør ansees som Nullitet, være mortifiterede, døde og magtesløse, saaledes, at de ei komme Hans Christensen, eller hans Familie, til Præjudice paa ærlige Navn og Rygte i nogen Maade. Maaned 1804. 2) Bør Jnspecteur Andkier for fine kumdristige stem bragte Beskyldringer, bøde til Store Brøndum Sogns Fattigkasse 4 Rdlr., som imod Beviis leveres dette Steds Sognepræst til Uddeeling, og endelig 3) bør han betale Hans Christensen i denne Sags forvoldte Omkostninger 14 Rdlr. Dom : Birkedommerens prange og løvstridige Eragtning af 9 December 1802 frasaldes, og bør den derefter i denne Sag, brugte Rettens Behandling og afsagte Dom uefterrettelige at være; hvorimod Sagen henvises til Forligelses=Commissionen. Processens Omkostninger for begge Retter betaler Hans Christensen til Jnspecteur Andkier med 80 Rdlr. Saa betaler han og til Justitskassen, for unødig Trætte 24 Rdlr., og end videre til samme Casse 5 Rdlr. Endelig bør Birkedommer Frederich Petersen døde til Justitskassen. pro meliori informatione 2 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
Dito Dato. No. 256. Jngen mødte. John Hoppe, Jncessator for Borger=Raadet paa St. Croix, contra Klingberg. - Lieutenant Lars Olsen.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
Contra=Citanten har for Høieste Ret indstævnt til Confirmation den forhen i denne Sag ergangne St. Croix, Landstings=Dom, afsagt den 20 April 1803, angaaende en Lodseddel, trukken af Exsecutorerne i Pitter Duurloes Boe, der er sluttet og reguleret den 20 Martii 1802, til Last Borger=Raadet paa St. Croix, i Faveur Lieutenant Lars Osen paa hans Frues Vegne.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
Ved fornævnte Landstings Dom er den inden Christiansteds ordinaire Bytings Ret den 20 September, 1802 afsagte Dom confirmeret, hvorved Borger=Raadet paa St. Croix, ved dets Jacassator John Hoppe, er tilligtet, under Lovens Tvang, inden semten Dage efter Dommens Forkyndelse, mod vedbørlig Qvittering. og Afskrivning paa Lodseddelen, at betale Lieutenant Lars Olsen den Summa 1905 Rdlr. 1 Real 5 Styver med 6 pro Centum aarlige Renter fra 14 Junii 1802 indtil betalt, og Processens skadesløse Omkostninger, hvorunder Procurator=Salarium er bestemt til 25 Rdlr. Saa tilpligtes og Appellanter, foruden det i Byetings=Dommen idømte, at betale til Contra=Appellanten denne Ap pels skadesløse Omkostninger, hvorunder Procurator Salarium for denne Ret bestemmes til 45 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
Ved bemeldte Byerings Dom er saaledes dømt : Borgerraadet ved dets Jucassator John Hoppe tilpligtes herved, inden femten Dage fra denne Doms Forkyndelse, under Lovens Tvang, imod tilbørlig Qvittering og Afskrivning paa den paastævnte Lodseddel, at betale til Lieutenam Lars Olsen den i hans Gunst paa dem udlagte for Høieste Rets paadømte Sager. forstævnte Sum 1905 Rdlr. i Real 5 Styver med aarlig Rente 6 pro Centom deraf fra Stavningens Dato den 14 Junii 1802 indtil betalt, samt Søgsmaalets Omkostninger skadesløs, Procurator=Salarium bestemt til 25 Rdlr. Dom: Landstings=Dommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger for Hølesteret betaler Citanten til ContraCstanten med 100 Rdlr. Dansk Tourant. Saa betaler han og til Justitskassen for unødig Trætte 24 Rdlr., og endvidere til samme Casse 5 Rdlr. Løverdagen den 10 November. No. 141. Klingberg.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
Proprietair Marcus Nicolai Møn rad, contra Mødte selv. - Procurator Rottbøll som befalet Actor.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
Citanten har for Høiesteret indstævnt til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring den forhen i denne Sag passerede Commissions=Dom, afsagt af Commissarius Bye og Herreds oged Lange den 20 August 1802, i en Sag, anlagt af Procurator Spies i Weyle, som befalet Actor paa Justitiens Vegne imod Citanten, formedelst dennes ulovlige Handlinger ved et Skiødes Udstædelse til Hs. Majestæt Kongen paa jus vocandi til Hveise, Kirke, dareret 14 Maji 1796, med flere i den Anledning af Citanten forøvede Handlinger, med videre. Herom er ved fornævnte Commissions=Dom saaledes kiendt for Ret: Proprietair Marcus Nicolai Monrad bør, for sit dristige, uforsigtige og urigtige Forhold med, til Hans Majestæt Kongen, i afgangne Amtsforvalter Friderich Christion Langes Navn, uden hans Tilladelse og Vidende, at have skrevet, underskrevet og indgivet en Ansøgning af 15 September 1795 om Præsten Hr. Peter Petersen Geltzers hastige Befordring mod jus rocandi Overdragelse til Hs. Majestæt Kongen, bøde 100 Rd. Ligeles bør han, for sit uforsigtige og mistænkelige Forhold med det urigtige Skiøde af 14 Maji 1796. paa jus vocandi til Hveisel Kirke, dets Jndgivelse til Hans Majestæt Kongen, at bøde 100 Rdlr., begge til lige Deling imellem Weile Kiøbstæd og Gadbierg Sogns Fattiges Kasser; hvorimod dette Skiøde, som ugyldig, mortificeres. Saa bør han og inden 3 Maaneder efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under 1 Rdlr. daglig Mulct, enten forskaffe Hans Majestæt Kongen et lovligt Skiøde paa bemeldte jus vocandi til Hvelsel Kirke, eller og erstate Hans Majestæt den derved tilfølede Skade, efter uvillige og sagkyndige Mænds Skiøn. J Hensigt til den af ham gjordte Paategning og Underskrivt for Novbr. Maaned 1804.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
paa det af afgangne Amtsforvalter Lang til Christian, August Petersen under 18 Junii 1796 udstædte Skiøde paa Hveiselgaard forbeholdes Justitens Tiltale mod Preprietair Monred, lig som og Hans Majestæts forlige Ret forbeholdes mod Vedkommende for det manglende Brug af det anordningsmæssig stemplede Papiir ved Contracternes Affattelse om de saa kaldte Hveisel Eiendomme.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
J Salarium for Commissionen betaler Proprietair Monrad til Tommissarierne Bye= og Herredsfoget Lange og Birkedommer Miden hver for sig 200 Rdlr., og desuden til den første, for havte Udlæg i Sagen, efter Regning 7 Rdlr. 2 Mk. 8 s. Til Actor Procurator Spies betaler han ligeledes i Salarium 150 Rdlr., foruden hans gjordte Udlæg 12 Rdlr. i Mk., hvori dog afgaaer 5 Rdlr. for den paa Leerbek ben 2 October 1799 holdte Forretning, hvis Bekostning Actor, selv bør at udrede. Til Commissionsskriveren Nicolai Hansen betaler Proprietair Monrad ligeledes 75 Rdlr., hvorimod Skriveren forbeholdes Ret til videre Betaling for Domsaktens Beskrivelse, efter Anordningerne. De af Parterne mod hinanden brugte forværmelige Udladelser mortificeret og ikke bør komme nogen af dem til Fornærmelse paa Ære eller gode Navn og Rygte i nogen Maade. Endelig betalet Actor Procurator Spies og Proprietair Monrad, for Sagens Forbaling her ved Commissionen, til Weyle Kiøbstæts Fattigkasse, den første 10 Rdlr., og den sidste 30 Rdlr. hvorimod ham forbeholdes Regres til hans brugte Fuldmægtiger under Sagen.
Berlingske Tidende, 1804-11-01
Den befalede Actor for Høiesteret Procurator Rottbøll har ved Contra Stævning indstævnt denne Dom deels til Stadfæstelse og Skiærpelse, og deels til Forandring, og yderligere Paakiendelse. Saa har han og, ved udtagen Contra Contirugtions=Stævning, for saavidt den befalede Actor ved Commissionen Procurator Sples og de mod ham af Co tanten fremførte ærenærgaaende Sigtelser og Udladelser, angaaer, indstævnt ovenmeldte Dom deels til Confirmation, deels Skiærpelse, Forandring og yderligere Paakiendelse. Dom: Marcus Ricolai Monrad bør, for sit skammelige og dumdristige Forhold, bøde et Tusinde Rigsdaler til vor Frelsers Kirke. J Henseende til de tilkiendte Salarier og Omkostninger, den Acter for Commissionen givne Mortification, og de for Sagens Forhaling Vedkommende idømte Mulcter, bør den af Bye= og Raadstueskriver Lange afsagte Commissions Dom ved Magt at stande. J Salarium til Procurator Rottbøll for Høiesteret betaler Marens Nicolai Monrad 80 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
dende.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Skrivelse fra Constantinopel, den 16de Septbr. Man forsikkrer, at Porten, for at tilveiebringe Orden i Egypten og vinde Mammelukkerne, havde sattet den Beslutning, at udnævne den bekiendte Elfy Bey, der har opholdt sig længe i London, til Gouverneur i Calro. Men en herværende fremmed Ambassadeur har gjort saa eftertrykkelige Forestillinger derimod, at denne Beslutning formodentlig ikke bliver iværksat.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Porten har endnu ikke erkiendt den franske heller ikke den arvelige østerrigske Keiserværdighed.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Skrivelse fra Rom den 3die October. Pavens Reise er nu fastsat til den 12te d. M. Vicepræstdent Mulz modtager ham ved den italienske Republiks Grændser og ledsaget ham til de franske Grændser, hvor han bliver modtaget af Prinds Louis Bonaparte.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Den 27de Tiptbr. ankom en Coureer hertil fra Prinds Joseph Bonaparte til hans Broder Lucien. Denne Courcers Depescher angik Familiesager, fornemmelig Negoclationer imellem Keiser Napoleon og hans Broder Lucien. Den franske Armees Hovedquarteer i Kongeriget Nraner, skal nu forlægges fra Tarent til Barletta lige over for Corfu Den franske Armee bliver forstærket med 10000 Mand, som allerede ere paa Marschen fra Genua, Parma og andre Stæder.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Vesun har atter begyndt at udkaste Lava, som strømmet ned af Bierget i 3 Arme mod Tørre deel Greco. Ved Vesuve nærværende Udbrud er den Omstændighed mærkelig at Bierget snart udkaster Lave, snart Jld og Aske og snart Røg. Ved Vesuus sædvanlige Eruptioner kommer først Røg, derpaa Jld og Lavn, tilsidst Aske. Nærværende Eruption er saa stærk, at man frygtet for Hovedstaden Nrapel.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Kongen af Neapel har anviist det ny Jesuitercollegium Neapel en aarlig Indtægt af 40000 Sølvdukater, og Dronødrene. ningen har paataget sig at bes. udretning. og Meublering.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Skrivelse fra Semlin, den 5te Octbr. Kerzialerne have den 25 Septbr. faaet deres til godehavende Sold, der beløb sig til 175000 Plastre, udbetalt af Be kir=Pacha, hvorved de tillige bleve opfordrede til at skilles at og forlade Belgrad; men dette afsloge de aldeles og tvang endog begge Pachnernes Livvagt, at begive sig til Simendria, hvorved de altsaa forbleve Herrer over Staden, Fæstningen og Pachaerne. Under disse Omstændigheder staaer de christne Jnsurgenters Hovedcorps endnu i Nærheden af Belgrad, og deres Overgeneral, som formedelst Sygdom var reist hiem, er igien ankommen til Hovedquarteret. Man troer, han vil understøtte Pachaerne og agere mod Kerzialerne.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Skrivelse fra Madrid, den 5te Octbr. Saasnart Kongen var bleven underrettet om den Ulykke, der var mødt Stæderne Betja og Dalias samt en Deel et Adra i Provindsen Gronada ved de skrækkelige Jordskielv den 23de, 25de, 29de og 31te August, hvorved de nesten bleve aldeles ødelagte, befalede han, at de skulde nyde al mulig Understøttelse, samt at de kongl. Afgivter skulde eftergives dem. Samme Naade er ogsaa beviist Byerne Turan, Vicar, Requetes, Canayer, Adra, Almer, Mottil og Uryar. - Fra Albugnal i Provindsen Granada meldes, at denne Bye ogsaa er bleven hiemsøgt med Jordskælv den 25de August, hvorved alle Husene i Byen lede Skade og mange styrtede ned. Man mærkede endnu Spor af Jordsklelvet den 28de August. Alle Jndvaanerne maatte campere under aaben Himmel, indtil de kunde saae Baraker indrettede, Jorden havde paa nogle Steder saaet store Revner, hvoraf Vandstrømme fremkom, som havde oversvømmet de lave Gader i Byen.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Regieringen har bekiendtgjort en Beretning om Forebygelsesmidlerne mod den gule Feber og de bedste Curmethoder, af samme Fornemmelig anbefales Guldning med Bomalie som et ypperligt Middel mod denne Sygdom, hvilken Erfaring man ogsaa har gjort i America. J Begyndelsen af indeværende Aar har man giort et heldigt Forsøg dermed i Mallaga. Af Schwitzer, Regimentet von Reding, der bestaaer af 1600 Mand, hvis Oberst havde anvendt dette Forebyggelsesmiddel, døde ikke en eneste. - Sygdommen i Mallaga aftager un daglig. Den 22de Septbr. døde 83 Personer, den 23de 108, den 24de 92, den 25de 74, den 27de 49 og den 28de 58. Den 22de var de Syges Antal 2024 og den 28de 1413. Man haaber, at Sygdommen i Mallaga vil være endt om nogle Uger, hvorpaa der skal holdes 40 Dages Quarantaine. Den 24de satte et stærkt Jordskielv Staden i største Skræk, dog skeete ingen Skade. - Fra Alicante meldes under 18de Septbr., at der var udbrudt en Sygdom samm steds, som Lægerne havde erklæret, at være den i Mallaga herskende Epidemie. Man havde alligevel ikkun 11 Døde daglig, hvilket ikke er meget ved en Folkemængde af 25000 Mennesker. De halve Jndvaanere have forladt Staden og Handelen er aldeles standset. - Efterretningerne fra Cadix, som gaae til den 25de Septbr., ere ikke ugunstige. Sygdommen havde ikke tiltaget.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Kongen har givet Ordre, at et Corps af 20000 Mand skal marschere til Biscaya; 5000 Mand ere allerede ankomne til Bilbao, hvor Handelen er aldeles standset.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Skrivelse fra Livorno den 8de October. J afvigte Septbr. Maaned plagedes vil ofte af den udmatende Siroccovind, som foraarsagede en grasserende Feber, hvorpaa fulgte en usædvanlig stor Mortalitet. Et grask Skib, som ankom hertil fra Egnen af Mallaga, men som strax blev sat under Qvarantaine, fordi Mandskabets Sundhedstilstand var meget mistænkelig, forøgede den herskende Bekymring. Den anden d. M. forsamlede vor Regiering en Consulta af alle Læger, som efter lang Overveielse giorde den Erklæring, at den her i Staden grasserende Sygdom var en ondartet Galdefeber. Denne vil, som man haaber, høre op, saasnart Veiret bliver koldere og Siroccovinden ikke mere hiemsøger os.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Man forsikkrer, at der forestaae store Forandringer med den italienske Republiks Constitution. Ministeren Marescalchi skal være i Besiddelse af den desangaaende udstedte Act, som Kelsee Napoleon skal have ladet ham tilstille under hans Ophold i Maynz.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Breve fra Boulogne tale om et andet fransk Troppecorps paa 20000 Mand, som snart skal marschere igiennem denne Stad til det sydlige Jtalien.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Skrivelse fra London den 19te Octbr. Til Armstralitetet er nylig indløben følgende vigtige Efterretning :
Berlingske Tidende, 1804-11-02
En engelsk Eskadre af Fregatter tra nylig 4 spanske Fregatter i Nærheden af Cadix. Den engelske Chef lod den spanske Admiral vide, at han havde Ordre at anholde alle spanske især med Sølv ladte Krigskibe. Da denne, efterat en Kugle var fyret over Admiralskibet, ikke vilde lægge bi, begyndte strax en Trefning, hvorved en af de spanske Fregatten sprang i Luften. Efter en halv Times Modstand strog Almitalen og endnu et Skib. Det fierde, som forsøgte at komme bort, blev indhentet og taget efter en kort Fegtning. Af de tagne spanske Fregatter vare de to ladte med Guld- og Sølvstænger. Af Mandskabet paa den fierde Fregat, som sprang i Luften, er slet ingen bleven reddet. Det bestod at 300 Mand. Oret Opbringelsen af disse spanske Skibe ere Dommen meget forskellige i vore offentlige Blade. Oppositionsbladene kalde denne Adfærd voldsom, da den er skeet førend udstedt Krigserklæring. Ministerialaladene kalde den derimod en eftertrykkelig Forsigtighedsregel af Regieringen. To store engelske Skibe og 3 Brigger have gjort et Tog til Sumatra, hvori de gjorde, Skibsladninger Peber til Bytte. Paa Tildagerelsen faldt en af de engelske Brigger en fransk Kaper i Hænderne.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Den engelske Gouverneur i Surinam har lagt en betydelig Skat paa alle Frihedsbreve for Negre for at standse SlaveFrigivelser.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Admiral Cornwallie er vendt tilbage fra Brest med sin Blokerings Division. J Gaar blev afsendt Depescher til alle Admiralerne paa vore Flaader. Sir Sidney Smith og Si Home Popham har havt lange Audiencer hos Lord Melville, Hr. Pitt har paa nogen Tid opholdt sig i Weymouth, hvor han har fulgt Kongen paa alle fine Lysttoure. Til Maltha sendes en stor Deel Ammunition og Tropper Den nordamerikanske Eskadre i Middelhavet laver sig nu til at beleire Røverstaten Tripolis af alle Kræfter.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Den amerikanske Minister i Engelland er isærd med at reise til Spanlen, for at hielpe paa Underhandlingerne. Man troer, at det spanske Hof giver efter. I Havanna samles en stor Deel spanske Tropper.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Fra Jersey meldes, at de franske Kanonkerbaade, som bleve blokerte af os i St. Malo's Havn, ere i mørk Nat slupne derfra og at endnu omtrent 30 bevæbnede Fartøier vare ankomne til St. Malo og ventede formodentlig kuns paa Leilihed til at forene sig med de andre. Vore Krydsere melde, at 50 til 60 bevæbnede Skibe, der høre til den store Armadendnu ligge i Cherbourg foruden 36 Transportskibe og 4 store Fregatter; 16 store Kanonbaade, 16 mindre og 12 Transportskibe ligge i Granville, omtrent 30 Kanonbaade, Prom me og fladbundede Fartøier samt 42 Transportskibe ligge i St. Malo.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Vi have over Lissabon faaet Breve fra Cadix af 17de Skp. tember, af følgende Jndhold: i Staden Cadix er i meget bedre Forfatning, end nogle andre i Nærheden af samme. J Provindsen Granada vare Jordskielvene saa heftige, at : store Byer, hvoraf hver omtrent havde 3000 Jndvaanere, styrtede ned, saa at neppe 10 Huse bleve staaende. Antallet af de Mennesker, som omkom herved, er meget stort, de øvrige ere flygtede til Biergene, hvor de bygge sig Hytter Kirker, Klostere, Casteller og Palladser ere nedstyrtede, Veien ere blevne ubrugelige, Floder og Kilder ere tilstoppede og nyt fremkomne paa Steder, hvor forhen ingen vare De seneste Breve fra Ny York af 9de Septbr. melde fra St. Domingo, at et Corps spanske Tropper have slaget de Sorte ved St. Jago, hvorved over 1000 Negre bleve paa Pladsen.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Fra Dublin har man meget betænkelige Efterretninger om en opdaget skrækkelig Sammensværgelse, 30000 Mand stærk. Man holder denne Efterretning for overdreven. Stocks den 16de 3 Procent conf. 51 1/2, den 19de 57 1/2 Omnium 6 3/4, 6.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Skrivelse fra Haag, den 20de Octbr. Ambassadeuren Schimmelpennink ankom den 16de hertil, fra Amsterdam og har siden sin Ankomst havt mange Conserencer med Medlemmerne af Regieringen. J Dag er han reist til Paris, for at overbringe Planen til Constitutionen. Leiren ved Zeyst bliver nu hævet og Tropperne gaae tilbage til deres forrige bataviske Garnisoner. Overgeneral Marmont flytter sit Hovedquarteer fra Utrecht til Amsterdam En Deputation fra Staden Amsterdam har i denne Anledning været i Leiren hos Overgeneralen, for at tilkiendegive ham Stadens Ønske herom og tillige træffe de fornødne Jndretninger med ham. - De to franske Leire, som hidtil have staaet ved Ostende, brækkede op den 9de d. M. og Tropperne cantonere i Byerne.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Den 15de d. M. fik alle Skibe, som vare anholdte i Amsterdam for formeentlig mistænkelig Communication med Fienden, Tilladelse at seile derfra. Ordren om at hindre Spioneret til Søes, var bleven urigtig forstaaet og urigtig udført.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
En nordamericansk Skipper, som gik fra Boulogne til Antverpen og blev visiteret i Canalen af en engelsk Fregat beretter, at Engellænderne have lildt et stort Tab ved deres sidste Angreb paa Flottillen i Boulogne; 6 Chalupper sand med Mandskabet og en Catter blev skudt i Sænk af Landbatterierne.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Skrivelse fra Paris den 22de October. Keiseren har den 14de givet de offentlige Authoriteter den første Søndagsandlence efter sin Hjemkomst. - Ved et Decret af 17de d. M. er det lovgivende Corps blevet sammenkaldet til den 22de Novbr., for, i Følge Rigsconstitutionen, at bivaane Kelserens Salving og Kronning. Moniteuren melder, at Kronningsfesten er bleven opsat til den 25de No. vember.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Senator Chaptal er bleven udnævnt til Senatets Skatmester, Statsraad Lhomond til Præsect for Roer=Departementet og Hr. Mechin til Præsect for Aisne=Departementet. For nærværende Tid ligge 10 Linieskibe og 7 Fregatter i Havnen ved Toulon; 3 Linieskibe og 2 Fregatter staae paa Verfterne sammesteds.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
J Savoyen have Oversvømmelser foraarsaget mange Ødelæggelser. Forstaden Jean Jeaques i Chambery blev sat under Vand, hvorved mange Huse styrtede ned og over 200 Mennesker omkom, hvoriblant Professor Mine; var.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Kiøbmand Sancts og Mægler Giron udmærkede sig herved, da de styrtede sig i Bølgerne og reddede mange Menneskers Liv.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
I et Brev fra Staden Santo Domingo af 20de Juliimeldes, at Staden nyder fuldkommen Rolighed og at Garnisonen daglig forstærkes af franske Flygtninge fra de nærliggende Øer. Rebellernes Forfatning er meget kritisk, især fra ten Tid af, da de myrdede nogle Nordamerikanere, af hvem de nu ingen Hielp faae. Mulatterne ere meget forbittrede over Dessalines Opførsel og desertere hobeviis. Mange Negre have nedlagt Vaabnene og begivet sig til Biergene, hvorfor der ikke udfordres en stor, Magt for atter at undertvinge Øen.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Blandede Efterretninger. Frankerig. Kelseren har givet det franske Artillerie Navn af det keiserl. Corps, som et Beviis paa hans Majestæts Bevaagenhed for et Corps, der har været Vidne til hans Anstrengelser og Hæder. Ludvig den 14de gav, som bekiendt i Aaret 1693 det Füseleerregiment, som han havde betroet fine Kanoner, Navn af det kgl. Artillerie. Siden bleve alle Tropper, som vare bestemte til at betiene Artilleriet, indlemmede i dette Corps, hvis Oberst Kongen selv var. I Aaret 1715 bleve Ingenieurerne forenede med Artilleriet, hvilken Forening varede til 1758.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
De Foræringer som Keiseren gjorde i Trier, bestaae af 50000 Fr. til Byen Kussel, 30000 Fr. til de Fattige i Trier, 20000 Fr. til St. Simonskirken, der skal sætres i samme Stand, hvori den var under Romerne, 10000 Fr. til Domkirken, 12000 Fr. til den Geistlige, der læste Messe for ham og 600 Fr. til en Præst, der rækkede ham Vi vundet, da han besøgte hans Kirke. Desuden skienkede han Staden 3 Klø stere, som skulle indrettes til Fattigstiftelser og et Kloster, der skal indrettes til en Haandværkskole for 400 Børn.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Nationalinstitutet har aflagt en meget gunstig Beretning om Hr. Chabannes Vilocieres og viist de Fortrin disse Vogne have fremfor de almindelige Postvogne, da de ere lette, varige og sikkre for at velte.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Rigsmarschall Berthier har som Overjægermester tilkiendegivet Præfecterne det Ønske, at lære at kiende alle Privatpersoner, hvis Tilbøielighed og private omstændigheder kunde sætte dem istand til at modtage Bestallinger som Lieutenanter, ved Ulvelagten.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
En krigsfangen engelsk Officier, som var undveget fra Hospitalet i Metz, er bleven anholdt af Gensdarmeriet ved Pialzburg og bragt tilbage til Verdup.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Engelland Ved Reparation paa et Huus i Londen, fandt nogle Haandværksvende under Tømmerværket en Sølvpotte, hvori var 100 Guineer med Georg den 1stes Stempel, en stor Deel antike Ringe og mange andre Kostbarheder.
Berlingske Tidende, 1804-11-02
Tydskland. Hr. Riemer i Dresden har gjort en Plan til den udødelige Luthers Monument. Efter samme skal det bestaae af en Obelisk af 150 Fods Høide, som vil komme til at koste 25000 Rdlr.