Viborger Samler, 1827-07-23
J Odessas Havn er det meget levende; Gaderne ere opfyldte med Karrer, der bringe Vahre til Havnen, og alene i 3 Dage vare 80 Skibe, hvoraf de fleste skulle lade Korn, komne, saa at man begyndte at forhøie Prisen betydeligt - En anden Tidende dateret Odessa 24de Juni, dog ikke officiel er mærkelig nok, og indeholder, At Freden mellem Persien og Rusland er nærved at sluttes paa den Maade, at Ruslands Keiser beholder det Persiske Land til Floden Araxes, hvori den vigtige Fæstning Erivan og er indbegrebet -Man troer, at dette erhvervede Landstrøg kan indbringe Rusland aarlig alene af Silkeorme, 50 Millioner Franker." Denne Tidende har i Odessa vakt megen Glæde og Fryd, da man antager, at en heldig Vaabendaad maae være foregaaet, hvorom man endnu ikke har officiel Beretning fra Petersborg. Odessa 24de Junii. Vore Tidender fra Constantinopel gaae til den 16de Juni, Tyrkehoffet havde bestemt Gesandten Marquis v. Ribeaupierres formelige Audients hos Storvisiren til den 7de og hos Storherren den 12te Junii. Dog fandt den hos Storherren ikke Sted før den 14de Juni, fordi et Russisk Stib kom ind i Havnen med mistænkelige Papirer som voldte, at man fratog Skibskapitainen det Russiske Flag og sendte Hr. Marqv. v. Ribeaupierre det men denne Gesandt indigneredes over en saadan Ringeagt mod sin Keisers Flag, saahan paastod Anholderen afstraffet og Flaget heiset igjen, der og et Par Dage derefter skeete og derpaa fandt Gesandtens Andients Sted, der i Ovrigt er en ceremoniel Form og hverken betyder Venskab eller Fjendskab. Grækervennerne see Sagen fra modsat Side; thi de hverken bor eller kan troe Tyrkerne; de troe at Portens officielle Afslag om Grækernes Frihed var hertil Aarsagen; men de tage heri ganske feil; Porten og Divanet er fast af Karakteer og bryde sig aldeles Jntet om, hvad Forslag der af de Europæiske Magter monne skee til disse Ulykkeliges Frelse. Jkke er det at nægte, at denne Marquis Ribeaupierres pompose Audients hos Storherren, faa Dage efterat Divane, havde afslaaet de Europæiske Magters Mægling og Mellemkomst i Grækersagen, jo hos disse have val Bekymringer og dæmpet en stor Deel af deres Haab om Sagens fredelige Tilendebringelse. Man rosen ogsaa her Divanets Klogskab; men det er vel udenfor al Tvivl, at den stormodige Russiske Keiser og hans Medforbundne ikke ville lade Divanct fremdeles afsige Dommen over dette for Friheden kæmpende brave Folk. - Fra London skrives den 14de Juli "At de 3 Magters Flaader, der allerede skal være komne i Grækerhavet, bestaaer af 39 Linieskibe og Fregatter, og skal blokere Modon og Nauplion for at hindre de derliggende Ægyptiske Skibe fra at lobe ud." - Det hedder i en anden Efterretning: "At Vicekongen af Ægypten har gjort sig uafhængig at Storherren, og lader i Genua og Sverig bygge Fregatter og Brigger, da de franske falde ham for dyre. Den for Grækersagen aldeles utrættelige Hr. Eynard (hvis Navn bør være indgravet i ethvert græsk Hjerte) har udstædt en menneskekjerlig Opfordring, til de ellers overalt velgjørende Britter om, at sende Grækerne flere Vaaben, Provisioner og Penge. Han troer ikke endnu deres Sag tabt, fordi de have døie saamange Vanheld. Han meddeler og troværdige Beretninger fra Lord Cochrane og General Church, den vise, at meget af det Os før (fra Østerrig af) bebudede om Grækernes Uheld ved Athen, o. s. v. er overdrevet; strax efter Slaget ved Athen lod Seraskieren Restid Paska 18 Grækervenner (fra Europa og 200 fangne Grækere i sit høie Paasyn, myrde med Dolke. Den Engelske Regjering har fra Corfu igaar erholdet den Tidende: "At der i Albanien er udbrudt Opstand." Man siger her paa Børsen, at der imellem Franskmændene og Algier er forefaldet en Søetræfning.