JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
(Af de seneste Norske Aviser.) De Herrer Barlien, Carlsen og Andzion have med Kal. Privilegium af 20 Sept. anlagt et Glasværk i Numedalen, som nu er i fuld Gang, og hvor alt Slags Taffel- og Legerglas (hvidt Vindueglas) kan bestilles og erholdes. - Det Størdalske Compagnies Leerbønder have tilsendt Capit. C. F. Møller Casser med Spisevarer, hver Casse veiende 7 Vog til Uddeling blandt deres Sønner, der ere commanderede Søndenfields. - Med Christianiaavisen, følger som Tillæg en Fortegnelse (paa et halvt Ark over endeel endvidere indkomne frivillige Bidrag i Penge, Provisioner, Klædesorter a. til den Søndenfields i Aggershuus Stift under Vaaben værende Norske Armee. - Regjerings=Commiss. for Norge har under d. 16 Dec., paa Grund af Mangel paa Salt, indtil videre forbudet al Udførsel af Salt fra Norge. – J Trondhjemsavisen falbydes Caffe, 100 Pd. og derover for 29 Rdlr. pr. Vog (36 Pd.), og i Vogviis 30 Rdl. pr. Vog Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
I Paris begynder man igjen at øine Freds glimt, Communicationerne med Engelland - hedder det fra denne Hovedstad under 19 Dec. fortsættes levende. Den Russiske Statsminister, Grev Romanzoff og Ambassadeuren Førsten af Kourakin, have ofte Conferencer med Førsten af Benevent og Greven af Champagny. Den sidste reiser nu ikke til Spanien. - Medens man saaledes med Føie smigrer sig med Forventninger om en nærforestaaende Fred mellem Frankrige og Engelland, er d. 7 Nov. imellem Rusland og Sverrig sluttet en Militair-Convention efter hvilken den Svenske Armee trækker sig tilbage over Grændserne af Gouvernementet Ulenborg, og begge Bredderne af Kemifloden blive i den Russiske Armees Besiddelse. De Russiske Tropper have besat Brahe stadt og Ulenborg *), til hvilket første Sted Hovedqvarteret er forflyttet. Det er Gen. Lieut. Greve v. Kamenski 2., der har fuldendt Finlands Erobring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
J Paris ventes den Franske Keiser tilbage først i Januarii. Der er givet befaling, paa det hastigste at meublere de Værelser, som H. M. skal beboe, og Hr. Pæers ny Opera skal efter en udtrykkelig Ordre være færdig til Opførsel d. 6 Jan.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Moniteuren meddeler den 17de Bulletin fra den Franske Armee i Spanien, dat. Madrid d. 10 Nov. og ledsaget af adskillige opsnappede og fundne Breve, hvoraf nogle ere skrevne med sympathetisk Blæk Denne Bulletins vigtigste Jndhold er følgende: Hertugen af Jstrien er afreist. Han har renset Saragossas og Valences Veie, og taget 500 Fanger og megen Bagage. J Bastan blev en Bataillon af 500 Mand, indsluttet af Cavalleriet, sønderhugget. - Den ved Tudela og Catalayand slagne og af sine Generaler, sine Officerer og en stor Mængde Soldater forladte fiendtlige Armee, er hen smeltet til 6000 Mand. – D. 8 ved Midnat lod Hertugen af Jstrien, ved Gen. Montbrun i Santa Cruz angribe et Corps, der dækkede den fiendtlige Armees Flugt. Dette Corps blev forfulgt med Kaarden i Haanden og man fratog Fienden 1000 Fanger. Han vilde redde sig til Andalusien over Madrego. Det synes, at han har maattet adsprede sig i Cuencas Bjerge. De Franske ere uden Modstand rykkede ind i Toledo, 15 Lieus fra Madrit. Staden er for nærværende Tid meget fattig og har neppe 26,000 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Jmellem Wien og Petersborg er Coureervexlingen stærk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Udenlandske Efterretninger. Kønigsberg d. 20 Dec. Den 16de dennes var en Engelsk Kutterbrig at see paa PillauerRheden. J Gaar er atter en Engelsk Kutterbrig ankommen fra Engelland, som har medbragt Passagerer og Breve. *) Den har 3100 Jndb., 350 Huse, 16 Gader og 2 Torve. – Brahestad ligger 11 Mile derfra, ved den Botniske Bugt, og har kun 760 Indb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Krigen i Finland gjør en besynderlig Contrast i den nyere Krigshistorie. Siden den Tid, Napoleons Genie gav Krigskonsten dens nye Retning og Organisation, have enkelte store Slag paa een Dag, paa nogle Timer, afgjort Krigens Lod og Rigernes Skjebne. Jkke saaledes i Finland. Her saae man en Krig i den gamle Maneer. Heltemod imod Heltemod, opflammet af Nationalære og gammelt Nationalhad; daglige Fegtninger; Steder, Positioner besatte, erobrede og atter erobrede; Søer og Snevrer, Skjær og Strandbredde farvede med Blod, og derved ingen, i det mindste ingen store, ingen i den militaire Historie for bestandig glimrende Resultater. Vist nok ere store Slag i intet Land af Europa mindre tænkelige, end i Finland, dette europæiske Canada. Terrainets utallige Vanskeligheder, Mængden af Søer, Moradser, Defileer og Skove, forbundne med Provianteringens Besværlighed, gjøre det umueligt her i een Egn at opstille eller rettere at concentrere store Hære, derfor kan kun Fegtninger imellem enkelte Troppeafdelinger, i det høieste Corps d'Armee, finde Sted, men disse kan i Finland saa meget lertere blive mange og meget haardnakkede, som Landets Natur frembyder saa mange Positioner, der ere fastere end alle Konstens Anlæg. Krigen i Finland har nu varet noget over 7 Maaneder. Regner man Besætningen og Søefolkene paa Linie- og Roefloderne med, have i det mindste hundredtusende Mennesker været i Vaaben mod hverandre. Jntet Slag ved Marengo, eller deslige, gaaer fra den Finlandske Krig over til Udødeligheden, men de utallige Fegtninger i Finland til Vands og Lands have rigelig kostet ligesaa mange Mennesker, som et af den nyere Tids meest afgjørende Slag; og der har i Finland været Actioner, som i Henseende til Haardnakkenhed og heeltemodig Veddestrid om Seieren, fra den tidlige Morgenrøde indtil den mørke Nat, have overgaaet baade disse og hine af vort Aarhundredes meest berømte Batailler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Efter Bilagene til den Petersborger Hoftidende at dømme, vilde den Finlandske Krigshistorie, udgjøre et heelt tykt Bind, de Svenske Bulle tins og Hofberetninger i Stokholmstidenden have været kortere, og kun Fragmenter, der for det meste ved Omveie ere komne til Fastlandet. Nogle origingle, vel skrevne Artikler om den Finlandske Krig har Publicisten i Paris leveret under Rubriken, Lübek. - Undtager man de to vestlige Lande af Continentet, hvor Jnsurrectionens Hydra har reist Hovedet i Veiret, og hvor Fanatismens Afskyeligheder ere blevne saa mange, har intet Land i Europa i dette Aar liidt saa meget som Finland. Da man paa Svensk Side opfordrede Jndvaanerne i adskillige Egne, og for det meeste med god Lykke, til Jnsurrection og Bevæbning, saa havde dette naturligviis, ved den Mildhed, den Russiske Regjering proclamerede mod dem, som den havde erklæret for sine egne Undersaatter, fordervelige Følger for mange Deeltagere og deres Bopæle.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Aalborg den 27de December. En af Hr. Strandingscommissionær Lindgaard med flere paa Læsøe, der fra Øen, i afvigte Efteraar udrustet Caperbaad, det gode Haab kaldet, som føres af Ole Erichsen Leganger, har været særdeles virksom og har paa sine Krystogter, flere Gange været i Besiddelse af fiendtlige Skibe, som endog tildeels ere tagne ud af Flaader, der have været convoyerede, men de gjorte Priser har igjen, formedelst tililende fiendtlige Krydseres Hielp maattet forlades, inden de kunde bringes i Sikkerhed. Saaledes har bemelte Caperbaad den 28de Novbr. d. A. under Sverrig omtrent 3 Mile fra Marstrand, tilbagetaget en af Fienden bortsnappet og derefter bemandet Jagt, die Erndte kaldet, hjemmehørende i Flensborg Fjorden og ført af Skipper Nichelsen, men maatte ligeledes, efterat have været i Besiddelse af samme 1 1/2 Time forlade den, da en Engelsk Fregat Fordevind med alle Seil holdte need paa Prisen, dog førend dette skede blev Masten kappet, saaledes at den var faldefærdig, og den Danske Styrmand Christian Emil Andreasen som var ombord reddet, samt noget ubetydeligt af Prisens Jnventarium med andet. Efter berørte Styrmands Beretning æntrede 10 af Caperbaadens Mandskab øieblikkelig fornævnte Jagt, saasnart de erfarede at den var besat af de Engelske, med et saa forigt Mod som egner Danske Mænd, og med saadan Raskhed, at den ombord værende Engelske Officier raabte grædende og bad for sit og Mandskabs Liv, da Caperens Mandskab ved Angrebet viste sig med opspændte Gevæhrer. Dette har man troet ikke at burde lade være anmældet, til fortjent Roes for berørte Mandskab, som med uforsagthed har gjort alt hvad der har kundet gjøres, for at skade Fienden, og som fremdeles vist ikke vil aflade at hævne tilføiet Uretfærdighed. Gid Udfaldet maatte svare til Vedkommendes Bestræbelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-03
Opløsningen paa Gaaden i forrige Numeer: Sygdom.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. de Ros Kasse Sjette Aargang. No. 26. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 7 Januarii, 1809. Nogle Bemærkninger. i Anledning af og med Hensyn paa det KalFinancollegii Bekjendtgjørelse af 28 Decbr. 1808, om at realisere Courantbanksedler ved rentebærende Kgl. Species=Obligationer. Allerede hører man forskjellige, og tildeels ganske modsigende, Domme om den Bekjendtgjørelse, der Kongel. Finanzcollegium under 28 Decbr. forrige Aar udgav, efter hvilken Courant Banksedler kunne indleveres i Courantbanken og andre dertil bestemte Kasser, og derimod erholdes Forskrivninger lydende paa Species. Ei troer jeg derfor, at det er et ganske fortjenstløst Arbeide, jeg paatager mig, naar jeg strax fremstiller den Synspunct, jeg betragter Tingen fra; hvilket, haaber jeg, dog kunde bidrage til at undgaae Mistydninger, og forebygge, at Personer, istedet for at følge deres egen Overbeviisning, i hvad der kunde bidrage til deres Fordeel, blindthen uden at vide det, hylde andres Hensigter, der i den tilforladeligste Tone fremsætte deres Paastande, og ved denne Dristighed søge at gjøre deres formeente bedre Jndsigter gieldende. Tingen, her tales om, er, saa synes det, meget simpel, men ikke destomindre er en blot overfladelig Betragtning er tilstrækkelig til strax at indsee den i dens Følger og Resultater. de Da Statsinteressen maa ligge enhver god Borger paa Hjerte, og denne ingensinde kan være ham mindre ligegyldig end netop nu, da vi have en saa haard Kamp at kæmpe, og da vor Frederik sidder ved Roret, saa vil jeg forsøge ogsaa i denne Henseende at betragte den ved Finanzcollegiet bekjendtgjorte Foranstaltning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Den Kapital som i 2 Aar hæves i Species, er stedse lig Jndskudssummen. Jndskydes altsaa 3000 Rdlr. i Courantsedler, saa hæves i 24 Aar 2400 Rdlr. Species eller 3000 Rdlr. Schl. Holst. Courant. - Ved Kapitalens Tilbagebetaling i Species kan ikke alene Tabet paa Renterne hæves, men her tilbyder sig desuden en Fordeel for Jndskyderen. Denne Fordeel maa opstaae af Courantsedlernes Cours mod Species eller Banco i ethvert af de 24 Aar, Tilbagebetalingen skeer. Beregningen over denne Fordeel kan altsaa nu kun opgjøres under Forudsætning af en vis Gjennemsnits Cours. For des bedre at kunne oversee denne Gjenstand, synes det mig hensigtsvarende, at anstille en saadan Calcul for 2 Epocher, nemlig for de første 12 Aar for sig, og dernæst for de følgende 12 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Endnu frembyder sig en Synspunct ihenseende til Fordelen eller Sikkerheden ved at indlevere Men da Fordelen for Jndskyderen allerede er indlysende nok af foregaaende simple Beregning, saa har jeg her troet at kunne forbigaae disse meer indviklede Beregninger, der ei ere hver Mands Saa at efterregne. Banknoter imod de tilbudne Forskrivninger, en Synspunct jeg endnu ikke har berørt. Der gives nemlig de, der ere i Besiddelse af Banknoter, og ei ansee dem som Betalingsmiddel, men kun, hvilket ofte har Sted hos Fremmede, som et afsætteligt Effect, der ingen anden Værd har for dem end den, det har ved Coursen. Den, der saaledes er i Besiddelse af Banknoter, kunde anstille følgende Beregning. For 3000 Rdlr. Banknoter, som sælges, erholdes, ved en Cours af 190 Rdlr. Court. for 100 Rdlr. Species, kun 1579 Rdlr. Spec. eller 1974 Rdlr. Schl. Holst. Cour. Jndleveres derimod disse 30000 Rdlr. mod Forskrivninger i Species, saa erholdes derfor 2400 Rdlr. Spec. eller 3000 Rdlr. Schl. Holst. Courant. Jndskyderen undgaaer altsaa ved at modtage Species Forskrivninger et nu uundgaaeligt Tab og anbringer herved sine Penge med en Fordeel af over 50 PC. paa de Banknoter, han er i Besiddelse af. Modtager han endog disse Obligationer, kun for igjen at afsætte dem, saa har han dog en sandsynlig Udsigt til at realisere disse til en høiere Priis, end de Courantbanknoter, der ved øiebliklige Conjuncturer ere saa dybt sunne i Værd. Den der var i Besiddelse af rede Summer i Species eller Banco, som han vilde anlægge i Danmark, han havde, ved at tilforhandle sig og indlevere Courantsedler mod Speciesforskrivninger, den gunstigste Leilighed til at iverksætte dette; thi han høstede alle Fordelene af den nu faldne Priis af de danske Courantsedler, og sikkrede sig dog den uforanderlige Sølvværd heraf efter deres Pari. Disse ere de Bemærkninger, som jeg har troet kunne være af nogen Nytte, naar jeg ufortøvet forelagde Publikum dem. Da det, jeg havde at sige, kunde blive sagt for sildig, naar jeg havde opsat det i nogen Tid, for at vente, om maaskee en heldigere Pen vilde have gjort disse Linier overflødige, saa haaber jeg, at disse Tanker maae møde en ei alt for stræng Bedømmelse. Est qvoddam prodire tenus, st non datur ultra Kjøbenhavn, d. 2 Januar 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Indenlandske Efterretninger. Kongel. Forordning for Mæglerne i Kjøbenhavn (sluttet, see forrige Numer). J. 7. Jngen Mægler maae tillade sig at aabenbare, hvad ham af en eller anden Part vorder befalet at holde hemmeligt, langt mindre forsætligen i Slutseddelen forandre, eller afvige fra den imellem Parterne indgangne Accordt; ei heller maae nogen Mægler, for at forhøie eller nedsætte Varenes Priis, vidende, betjene sig af falske Efterretninger, eller paatage sig nogen Commission, som skal udføres ved Svig. Er det ham bekjendt, at der er indløben ugunstige Tidender om Uheld der er tilstødt noget Skib, eller deri indladet Gods, hvorpaa af ham skal besørges Assurance, da bør han ei derpaa lade tegne Police, uden i Forveien troeligen og uden Forbeholdenhed at have meddeelt Assurandorerne den ham om saadan Uheld tilkomne Efterretning. Befindes nogen Mægler at have handlet imod nogen af disse Forskrivter, skal han, som den der har overtraadt sin Eed og Pligt, have sin Mæglerbevilling forbrudt. §. 8. Det skal være Mæglerne aldeles forbudet ved deres Folk eller andre til Mæglerforretningerne uberettigede at afgiøre nogen Handelsaffaire. Allene i Sygdoms Tilfælde eller andet lovligt Forfald staaer det den beskikkede Mægler frit for, at ansøge Magistraten om Constitution for en anden at udføre hans Forretninger. Skulde nogen Uberettiget befindes at befatte sig med Mæglerforretninger, da straffes han for første Gang med en Mulkt af 20 Rdlr., anden Gang med 40 Rdlr., og saa fremdeles, ved hver igientagen Forseelse, med det dobbelte. Med lige Straf ansees saavel Mæglere som Handlende, der befindes at have betjent sig af Uberettigede til Mæglerforretningers Udførelse; og skal desuden alt, som er sluttet ved disse, agtes for intet, og ei drage til Følge for nogen af Parterne. Dog maae det fremdeles være Skibsmæglerne tilladt at lade Skibes og Varers Jndklarering paa eget Ansvar besørge ved deres Betiente, naar disse til den Ende ere forsynede med vedkommende Principalers skrivtlige Fuldmagt, hvilken Fuldmagt bør forevises for Magistraten, og med sammes Paategning indsendes til Vort Vestindisk Guineiske Rente- og General=Toldkammer, som derpaa efter Omstændighederne meddeler den Paagieldende Constitution til Toldbodforretningers Udøvelse, imod at denne forpligter sig til at iagttage, hvad bemeldte Kammer derved finder fornødent at foreskrive. Naar nogen, uden at være forsynet med saadan Constitution, befatter sig med Toldbod forretninger i Mæglers Navn, da skal baade han, og den der har brugt ham, ansees og straffes med samme Mulkt, som forhen om Uberettigede er fastsat. F. 9.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Da det er Vor allernaadigste Villie, at Handel og Kjøbmandskab allene maae drives af dem, som efter Anordningerne dertil ere berettigede, saa ville Vi herved have samtlige Mæglere paa det alvorligste paalagt, ei at betjene andre end saadanne Personer, som enten have taget Borgerskab paa Handel, eller paa anden anordnet Maade dertil ere berettigede. Befindes nogen Mægler herimod at handle, ansees han første Gang med en Mulkt af 50 Rdlr., anden Gang med 1000 Rdlr., og skal han tredie Gang have sin Bevilling forbrudt. J. 10. Naar Kjøb og Salg eller Skibes Befragtning efter endelig Aftale er sluttet, bør Mægleren strax, eller i det seneste fire Timer derefter, egenhændigen underskrive og udstæde Slutseddelen, ligesom han og bør staae til Ansvar for, at de kjøbte Varer ere overeensstemmende med de foreviiste Prøver, og om Varene uden forudtagen Prøve kjøbes, at de svare til den Qvalitet, han til den Kjøbende haver opgivet. Befindes nogen Mægler at have forseet sig i nogen af disse Poster, bør han dømmes til at give fuld Erstatning for alt Tab og Skade, som Parterne eller een iblandt dem beviisligen derved kan være tilføiet. Hvad Kjøb eller Accord saaledes ved ham er afsluttet, bør han ei tilbagekalde imod Parternes Villie, ei heller derom til Uvedkommende give Underretning, til Skade for de contraherende Parter; forseer han sig herimod, bør han staae den Tabende til Ansvar for Følgerne. J. 11. Enhver Mægler, som bortsælger Varer ved offentlig Auction, skal, ved For handlings-Regningens Jndlevering til sin Committent, tillige være pligtig til, om forlanges, at forevise Auctions=Contoirets Regning for Auctions=Salarium. Forhandlings Regningen bør affattes saaledes, at, om Auctions=Salarium for det Hele er lige, da anseres Auctionens Beløb paa Forhandlings Regningen under een Summa, er det ulige, efter de bortsolgte Varers forskjellige Slags, anføres Auctionens Beløb for hvert Partie Vare især, og derefter beregnes, hvad Mæglerens Committeent for sin Andeel kan tilkomme at svare i Auctions=Salarium. L. 12. Det er Mæglerne aldeles forbudet, at befatte sig med Dispachens Udstædelse eller andre til de af Os beskikkede Dispacheurers Bestilling henhørende Forretninger. 5 13. Jngen Mægler maa drive Handel eller befatte sig med noget Kjøbmandskab, Spedition, Skibsrederie, Vexelnegore, eller andre til Kjøbmandsstanden henhørende Forretninger for egen Regning, samt hverken directe eller indirecte deri med nogen anden deeltage, under sin Bevillings Fortabelse. Som en Følge heraf, skal enhver Mægler, som kjøber, være sig paa Auction eller under Haanden, strax efter fuldendt Auction eller sluttet Kjøb, paa Sælgerens Forlangende, opgive den rette Kiøbers Navn. Kan han det ikke, gaaer Kjøbet tilbage og agtes for intet, og Mægleren bør første Gang ansees med en Mulct af 20 Rdlr., som i ethvert Overtrædelses Tilfælde fordobles. Befindes det derimod, at han har opgivet et falsk Navn, og Kjøbet er skeet for hans egen Regning, bør han have sit Embede forbrudt. J. 14.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Vore Capere have besat en svær Americansk Coffardiefregat, som nu staaer fast i Jsen i Dragøe Rende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Den Engelske Krigsbrig Fama, som de Engelske havde frataget os i Sommer ved Nyborg, er d. 23 Dec. strandet ved Bernholm. Af dens Besætning, 1 Lieuten. som Chef, 1 Master, 2 Midshipmen og 500 Mand, fandtes Chefen, 4 Mand og Fruentimmer deels dede ombord, deels druknede ved Ladningen. De øvrige ere gjorte til Krigsfanger. Skibet er ikke at redde, men det meste af dets Jnd havende, hvoriblandt alle dets Caroneder. 12 Coffardieskibe ere opbragte til Bornholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
En Galease med Engelske Krigsfanger er ankommen til Kjøbenhavn. Kl. En ung Pige, som er en Datter af en Hanboist her i Staden og en Discipelinde af vor fortjente Professor Lem, lod sig høre i Søndags paa Violin i det musicalske Academie. Jblandt andet spilte hun en dobbelt Violinconcert af Rode, og udmærkede sig saavel i dette som i de øvrige Musik numere ved et Buestrøg og især ved et Foredrag, som henrev alle Tilhørere og tilveiebragte hende det lydeligste Bifald fra deres Side, uagtet dette ellers ikke er brugeligt i Academiets Concerter end- og naar Virtuoser lade sig høre. Med Længsel venter man at see hendes Konstfærdighed sagt for Dagen ved flere Prøver, hvoraf enhver vil tjene ligesaavel til hendes fortreffelige Lærers, som til hendes egen Berømmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-07
Med dette Numer følger en Subskriptionsplan paa en Samling af deels utrykte, deels forhen trykte humoristiske Arbeider af Forfatteren til nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. De, som ville subskribere paa samme, behage enten at levere den paategnede Plan til Budet, eller indsende den til Mad. Höecke, i store Helliggeiststrædet Nr. 144. Subskribentsamlere tilstaaes paa 8 Exempl. det 9de
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Hos Mad Raad Sjette Aargang. No. 27. Udgivet og forlagt af J. Werfel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 10 Januarii, 1809.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Om Kjøbenhavns Dødeliske for Aaret 1808.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Det var i Aaret 1687 første Gang, at man begyndte at optegne her i Kjøbenhavn de Fødtes og Dødes Tal. Denne saa høist priselige Skik kunde have sin store Nytte, dersom Saakyndige benyttede sig af saadanne Optegnelser som et Vehikel til at bestemme Dødelighedens og visse Sygdommes Af og Tiltagelse. Men hvor mange Læger have vel hidtil søgt at drage den rigtige Nytte deraf, Man bekjendtgjør dem i offentlige Blade, blot for at efterkomme en gammel Formalitet; man læser dem næsten ikke med større Opmærksomhed end de aarlige Fortegnelser over Laugenes Mestere, Svende og Drenge. Men neppe gives der et ubedrageligere medicinsk Barometer, der kunde vise os Dødelighedens og Sygdommenes Stigen og Falden, end netop disse Optegnelser, især naar man kun kunde antage, at de ere forfattede med Nøiagtighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Ved at anstille en Sammenligning mellem Kjøbenhavns Dødeliste fra 1761 *) med den fra 1808 – et Tidsrum af 47 Aar – faaer man følgende Resultater: 176 vare 2593 Døde og 2470 Fødte, altsaa 123 flere Døde end fødte. 1808 vare 4000 Døde og 3486 Fødte, altsaa 1120 flere Døde end Fodre. 5) Jeg har valgt det første det bedste Aar, jeg stedte paa. Forholdet mellem de Sygdomme, hvoraf dette Antal døde, var i begge Aar saaledes: Aar 1761. 1808. Brystsyge (Lungesyge) 307. 882 Pers. Svindsot (Tæring) 124. Slag *) Vatersot
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Forraadnelsesfeber. Nervefeber, Krampe, formodentlig allerede anført under Slag, ligesom og I. 112.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Tænder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Kopper. Feber (hidsig, Flodfeber) 94 98 Durkløb Alderdom 176.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1809-01-10
Paa Optegnelsen for 1808 savner man: Apoplexie, Barnsnød, Blodstyrtning, Brok, Frisler, Gigt, **) Guulsot, Halssyge, Mavepine, Meslinger, Obstruction, Orme, Trødske, Værk, altsammen Tilfælde, hvoraf der 1761 døde endeel Mennesker. Det er uvist at sige, om disse Sygdomme, 2) J Dødelisken for 1761 anføres her i Paranthese meest Børn. Pr.) Etatsraad Callisen anseer Gigt og Forkjølelse, for den meest almindelige Sygdom i Kjøbenhavn, som hersker fra Hytter til Palladser, som angribet begge Kjøn i enhver Alder, og blander sig med alle andre, saavel chronske som acute Sygdomme. S. hans Phys. medic. Betragtninger over Kjøbenhavn. T. r. S. 130. ere udeglemte af Listen for 1808, eller om de virkelig have ophørt at være saa farlige som fordum, eller om Lægekonsten ved sine store Fremskridt har gjort dem mindre dødelige, eller om de ere blevne afløste af andre Sygdomme og Svagheder. Upaa tvivleligen gives der adskillige Sygdomme, som ved en fornuftigere Behandling og ved ny Lægemidlers Jndførelse ere blevne mindre farlige nu end for et halvt Aarhundrede siden. Sygdommene antage desuden forskjellige Skikkelser og blive mere og mindre ondartede efter Veirligets og Levemaadens Forandring.