Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1823-02-04
2. J Henseende til de 12 Himmeltegn kunde vel været anmærket, at det er dem, hvorigjennem Solen fuldfører sit synlige Omløb paa Himmelen i 1 Aar - 365 1/4 Dage. Ligesom og at Maanen, med en ringe Afvigelse, gjennemløber de samme Tegn i omtrent 28 Dage, og at Maanen om Vinteren indtager den samme Stand paa Himmelen, som Sølen om Sommeren. 3. J Henseende til Solen og Planeterne vilde jeg ønske aftrykt en Underretning om deres Stilling, Størrelse og Forhold mod hinanden, lig den man finder i Bodes astron. Jahrbücher S. 2. Som de staae i vor Almanak, uden al Oplysning, gjøre de ingen Nytte, og ved det, at Maanen er sat sidst og benævnet Jordens Drabant, vil det maaske snarere forvirre end veilede den Ukyndige. Det var derfor ingen Skade, om Planetsystemet var aftrykt i et Træsnit, og bemærket, hvad der var Planet og hvad Biplanet eller Drabant. 4. Periodus Juliana kan uden Tab udelades. Ligesaa og Søndagsbogstavet. 5. Aspecterne bør vedblive, for at man strax kan see Oppositionens Conjunctioner og Qvadraturen. Det er nu engang af Astronomerne antaget, at betegne Conjunctionen med 6 og Oppositionen med ; men det var uden al Tvivl rettere, at betegne Oppositionen med 6 og Conjunctionen med 60. 6. Jstedetfor paa Almanakkens 1ste Blad, at læse: "De, som ville rigtigen stille deres Uhr efter Solens Op- og Nedgang, maa betjene sig af det øverste Tal, men de, som sædvanligen rette sig efter Solskiven, kunne betjene sig af det nederste, læstes maaske rigtigere, i det mindste forstaaeligere. Solens Op- og Nedgang er for hver Onsdag (8de Dag) anført 2 Gange. Den første angiver Middeltiden, hvorefter Uhrene i Kjøbenhavn stilles, og hvorefter et godt Uhr stedse maa rette sig. Den sidste angiver hvad en vel indrettet og rigtig opstillet Solskive til samme Tid maa vise, men hvorefter intet Uhr kan rette sig, og henvise til Forklaringen derover i Almanakken for 1819. Middeltiden burde anføres 2 Gange ugentlig, og tillige angives Forskjellen i Odense og Viborg, eller og allene i Aarhuus. - Maanens Op- og Nedgang, samt dens Culmination, burde 2 Gange ugentlig anføres paa samme Steder. 7. Veirliget burde ikke udelades, da der virkeligen gives en Veirprophetie; kun burde den indrettes paa en anden Maade. Alt Veirligt beroer paa Vindene og hvad Egn de komme fra eller fare over, og dennes Beskaffenhed er afgjort. Kun forsaavidt kan det tilkjendegives, men at ville til hver Uge bestemme selv dette, Aaret i Forveien, gaaer ikke an. Veirliget maa altsaa fremsættes conditionaliter. Gaaer Vinden f. Ex. om Vinteren paa Nordvest og Nord, bliver Frost og klart Veir, gaaer den paa N. O. eller Ø. Frost og tykt Veir, paa S. O. Snee, paa Syden Tø paa S. V. Regn, paa V. klarer Luften og giver hverken To eller Frost. Om Sommeren giver Nordvinden klart og kjøligt Veir, fjeldent Regn; men giver den Regn, da gierne i 2 a 3 Dage og rigelig. Nordostvinden koldt og tykt Veir. Østenvind klart og stille, Sydostvinden Storm og Byger med Regn og Torden; Syd lummert og varmt; S. V. Regn. Vest klarer Veiret op Nordvest klart, bygefuldt, og ofte ledsaget med heftige Storme, ligesom Sydvest Efteraar og Foraar. Men at bestemme, hvor Vinden skal blæse fra til bestemt Tid, og følgelig og hvad Veir den skal medføre, er vanskeligt, om ikke aldeles umueligt, naar man ikke vil lade sig nøie med det meget generelle, f. Ex. at N. V. blæser meest omForaaret; S. V. sidst i Juli og August, samt om Efteraaret; Østen i April; N. O. i Februar og Marts, men selv dette er ikke sikkert, da mange foldige Undtagelser gives. Har det længe og strængt frosset med N. O., saa vil f. Ex. Sydvestvinden ikke strax give Tø, men det vil med den ofte i 3 a 4 Dage fryse endnu haardere; men bliver den staaende paa S. V. længer, vil Tøen fremkomme og det med megen Kraft; alt af let begribelige Aarsager. Saavidt kan man anføre Veirliget med temmelig Sikkerhed, men at ville bestemme det Aar eller Maaneder, ja endog Uger i Forveien, er saare misligt, og beroer paa blotte, ikke Gisninger, men Gjetninger. Som det nu staaer i vor Almanak, er det aldeles vilkaarligt, og Forfatteren synes og selv at føle det, da han drager Underretningen derom saa langt ud som mueligt, og siger os i en heel Maaned ofte saare Lidet. Man læse kun Veirliget i Januar og FehrMaaneder d. A., og man vil strax selv føle Forfatterens Forlegenhed. 8. At forandre de nuværende Dagnavne til andre, har sine Vanskeligheder. Paa eengang at udkaste dem alle, eller vel et stort Antal deraf, gaaer ikke an. De Navne, som aldeles intet Krav have paa nogen Berømmelse, kunde gaae ud, og andre af For= og Nutidens berømte Mænd, og Qvinder kunde træde i deres Sted; men de Navne, hvormed visse vigtige Sysler i det borgerlige Liv nu ere forenede, maatte vedblive. Man erindre imidlertid, at de i Almanakkerne anførte Navne ere Navnene paa berømte eller formeentlig fortjente Mænd og Qvinder i hine Tider, og det turde let være muligt, at de i vor Tid formeentlig berømte Mænd og Qvinder, man nu muligen vilde indsætte i de Udstødtes Sted, om flere eller færre Aar vilde have samme Skjebne.