Berlingske Tidende, 1799-03-08
Minister Pitt havde den 14de Februarii, om Natten Kl. efter 13 Dages Debatter i Underhuset, den Glæde, athan gandske satte igiennem med sin foreslagne Plan til forelingen med Jrland. Den sidste Gang, da der blev stemmer hver denne vigtige Sag, havde han 120 Stemmer for og kun imod sig. - Det irlandske Parlement har derimod forkaset Jrlands Forening med Engeland ved en Stemmester, af 6 Stemmer. Man paastaaer dog, at man endnu ikke i lade fare dette Foreningsforslag, og taler om nye Tropper, den skulle afgaae til Jrland. - J Løverdags Morgen indløb beger ubehagelige Efterretninger fra Lord Nelson og Lord St. Vindent. Den Førstes Depecher ere af 16de December, og træfte Forliset af de neapolitanske Tropper, for hvilket Getral Macks Frighed og Forræderie gives Skylden, da har ud være at forsvare Hovedstaden. Tropperne havde nedlagt deres Vaaben og adspredt sig, omendskiøndt de endnu var kienden overlegne i Tallet. Under disse bedrøvelige Omstænligheder holdte Deres Majestæter af Neapel, den Kongelig derling. en Familie og omtrent 600 Personer af høi Rang, for nødvendigt at rædde sig paa de i Bugten af Neapel liggende engelske Krigskibe, og Kongen med Dronningen bestege Skibet Von gaard, paa hvilket Lord Nelson bragte Dem til Palermo i Sitilien, efter en meget stormende Søereise, som varede i Dage. Deres neapolitanske Majestæters ungste Søn, Prind Albert, døde underveis i Ladn Hamiltons Arme, som, tilligemed sin Gemall, vor derværende Gesandt, geleidede Deres Majestæter til Palermo. Kongen modstod med meget Standhaftighed Relsens Besværligheder, og blev ved Landstigningen imodtaget af alle fine derværende Undersaattere med alle Tegn paa Troeskab og Hengivenhed; men Dronninger var formedelst Forliset af Hendes Søn, meget bedrøvet og upasselig - Medens den sidste Storm varede, som fordrev vor Flaade fra Cadix fandt 2 spanske Linieskibe, tilligemed 5 Fregatter og den franske Fregat Vestal Leilighed til at løbe ud derfra; Capitain More er bleven vaer denne skadre og har taget et at de convoyerte Skibe, som er 20000 Pund værd. Breve fra Spanien og Portugal berette, at det spanske Hof har tilladGiennemmarchen af 80,000 Mand franske Tropper, som ere bestemte mod Portugal. - Den 3die Januarii ere 3 Linieskide med engelske og irlandske Tropper afseilede fra Waterford til Lissabon, og i Portsmouth opholde Generalerne Cupler og Caricion sig, som skulle commandere de engelske Tropper i Portugal. - Et ameritanske til Portsmouth indløbet Stil har overbragt den Efterretning, at 24 af vore Vestindiefarere ere blevne opbragte af franske Kapere. - En af vore Kuttere er kommen tilbage fra sin Krydsning for Brest. Fienden. havde 15 Linieskibe i seilfærdig Stand; men en Svensk, som kom fra det Jndre af Havnen, meldte ham, at de Franske, uagtet de strængeste Reqvisitioner, neppe havde kunnet opbringe den tredie Deel af det behørige Mandskab. Admirat Bridport holder sig i Beredskab til at beskytte de irlandske Kyster, ifald der med denne Rustning skulde sigtes til en nye Landgang i Jrland. J Lissabon ere nogle Personer blevne teresterte, som have vilke begunstige de Franskes Jndfald i Portnaal, hvoriblandt befinder sig ogsaa Grev Zenobio, som nylig til Tilladelse at reise herfra til Portugal. J et Brev fra Lissabon meldes derom følgende : Grev Zenobio blev, tilligegemed sin Gemalinde, 2 Dage efter hans Ankomst, arresteret her paa Forlangende af en Medlem af Corps Diplomati ee. Den kelserlige Gesandt forlangte ham udleveret, saa som han var en keiserlig Undersaat. Adskillige Engelænder ere ogsaa blevne afhørte. Hr. Brown, som er Hofmester Statssecretairens for det udenlandske Departement Hr. Pin tos Huus, skal afgaae som Coureer til Chevalier d'Almelda London. Vor Regiering har faaet den Efterretning, at Spanien ikke kan modstaae de Franskes Forlangende, og at man altsaa raadede at slutte Fred saa hastig som mueligt. Hertug d'Alforus, Dronningens Oncel og Generallissimus over den portugisiske Armee, og Hr. Secabra, Statssecretair for det indenlandske Departement, har nedlagt deres Embeder Den franske Ex Director, Bartheleme, og General Villot, ere ved god Helbred ankomne paa Øen Martinique, og skul med Admiral Harver, tiltræde deres Reise til Engeland, Den 13de blev Dr. de Conninck fra Kiøbenhavn forestillet Kongen ved Hoscouren af den her værende danske Gesandt.