JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1776-04-05
Ja Kiøb- og Handelsmand her i Byen, Sr. Daniel NB. smaae, ved Skrivelse til Magistraten af 29. Mart. sidst har begiert sit Boe taget under Skifterettens Behandling til Deeling imellem hans Creditorer, og hans for nogle Aar siden afgangne salig Hustrues Arvinger, og vi underskrevne Skifteforvaltere derpaa strax have antaget Boet til Registering og Vurdering, der nu næsten er fuldført, saa bliver herved, foruden det fornødent eragtende Proclama, der, saa snart giørligt, skal vorde udstedt, og besørget, forkyndet samtlige Sr. Linaaes Creditorer tilligemed den salig Kones Arvinger, og Boets Debitorer, indkaldede, Creditorerne og Arvingerne deres Fordringer og Pretensioner med havende Ret lovskikket og beviisliggen at anmælde ved de udi Boet den 11. Maji og 22. Junii næstkommende om Formiddagen Klokken 10 Slet, holdende Skiftesamlinger, eller forinden Aar og Dag saadant for Skifteforvalterne, eller ved de herefter paa Aalborg Raadstue holdende Skiftesamlinger at bekjendtgiøre; Debitorerne derimod erindres deres Debit i Mindelighed at erlægge, da enhver derefter skal blive tildeelt, hvad ham efter Boets Tilstand og hans Kravs Beskaffenhed lovligen kan tilfalde. Og som en stor Deel heromkring og i Byen boende aarligen have handlet med Sr. Linaae paa Regning, som de sædvanlig til Viborg Omslag have afgjort og betalt, saa anmodes de nu til forestaaende Viborg Omslag at erlægge saadan Betaling til Borgemester Rubner, som for Boets Tilgodehavende meddeeler Vedkommende Regning og Qvittering. Aalborg den 3 April. 1776. C. Rübner, F. C. Wormstrup, Borgemester. Byefoged. a 3di Sr. Linaaes forrige Viinstue og Krambod, Ul kan, som forhen, bekommes Viine, baade ung, gammel og rød Viin, samt Brændeviin med videre til Kiøbs baade i Pot og Anker=Tal.
Jyske Efterretninger, 1776-04-05
Skulde nogen have bekommet Bøger til Laans af sal. Hr. Provst Gram, som formodes, da der ved sidste Skiftesamling blev i nogle befunden Defect, udbedes disse indleverede i Flade Stervboe til den 16. April førstkommende, da der atter holdes Skifte Session. Ugilt Præstegaard den 28. Martii 1776. H. Boje, Provst i Venneberg Herred.
Jyske Efterretninger, 1776-04-05
Til tienstlig Efterretning for dem, som i næstkommende Viborg, Snapsting kunde i Penge=Sager have at gjøre med mig, som Executor Testammenti i sal. Hans Kynde af Aalborg, hans Stervboe, mældes dette, at mit Logemente vorder hos Madame Knudsen. Ugilt Præstegaard den 28. Martii 1776. H. Boje. a Sognepræsten for Støvring og Mellerup Meenigheder og Støvring Closters Capell, Hr. Jesper Lund, ved Døden er afgaaen, saa bliver hans efterladte Stervboe aabnet til Registede, og derefter fortfaret med Skifte=Behandling paa de i Loven ring og Vurdering paa 30 Dagen den 22. April førstkommenforeskrevne Tider; hvilket herved tilkiendegives for enhver, som kan have noget ved samme Skifte at mælde. S. Wedege. Aar faaes 100 Stkr. Stude vel græssede, i Hjord med Gaar Ved Restrup kan fra Medio Man til Indbindings Tiden dette dens Stude, for billig Græsleye, formedelst ved Gaarden kan græsses et saadant Antal Fæehøvder fleere, end der om Vinteren kan i fødes. Hvo sligt forlanger, behager at adressere sig til Forpaga terne paa bemældte Gaard. Restrup den 2 April. 1776. Da jeg er kommen i Erfaring om, at en Deel Jldesindede ikke allene søger at lægge Vey og Gang over min uden for Vesterport her ved Byen beliggende indhegnede Korn- og Græs=Hauge, men endog befindes, at en Deel af Træeværket, som til Hegn omgiver fornævnte Hauge, imod min Villie og Vidende Tid efter anden bliver borttaget; saa bekiendtgiøres herved, at jeg ingen Gang eller Færdsel vil have over fornævnte min Korn=Hauge, og om nogen der skulde blive befunden, som jeg vil lade beobagte, maae de ikke allene vente at blive anholdte og pantede for ulovlig Overgang eller Fart i en indhegnet Eiendom, der har Fred ligesaavel i Uhegn som i Hegns Tider, men endog vorde saggivet og sigtet til Erstatning for hvad Skade, jeg har lidt paa det borttagne af min Eiendom, til vedbørlig Strafs Lidelse og Undgieldelse i den Orden, Loven befaler. Denne Lysning, som her skeer, er desuden læst og protocolleret paa Aalborg Byeting. Aalborg, den 1. April. 1776. C. L. Ørsnes.
Jyske Efterretninger, 1776-04-05
Hos Boghandler Christian Jversen bliver udi forestaaende Wiborg Snapsting paa den Latinske Skole at faae, som sædvanligt, en Samling af nyeste og ældre Bøger udi alle Sprog og Videnskaber. Det trykte Catalogus derover kan i Forveien, faaes i Aalborg hos Sr. Wille, Bogbinder ved Vesteraae; Wiborg paa Bogtrykkeriet; i Aarhuus hos Sr. Marcus Galthen i Randers hos Sr. Jens Buds; i Horsens hos Hr. Raadmand, Bierring; i Weyle hos Sr. Winge; i Colding hos Sr. Hør broe, i Fridericia hos Sr. Niels Pagh, i Holstebroe hos Sr. Bernsdorff, i Riibe hos Hr. Organist Nissen; i Ringkiøbing hos Sr. Hans Christ. Jversen, og i Schive hos Sr. Schum. 3di Stervboet efter Velædle Mad. Jde Sophie Unger, sal. Her U man Otto Würnfelds Efterleverske i Sæbye, bliver den 13. Maji førstkommende Klokken 9 Slet Formiddag foretaget Auction, og til Høistbydende bortsolgt saavel Stervboets tilhørende 2de Gaarde, beliggende paa de beste Steder i Byen, saavel til Kiøbmandskab beqvem, som ellers fornøielige Boepæle, alt i meget godt Stand med fuldkommen store Gaardsrumme og vel anlagte Hauger, der med smukke Træer og Hækker ere forsynede, saa og en Deel Markjorder af de beste, som findes i Sæbye Marker; item af Jndboe, Sølv, Tin, Kobber, Messing, Malm, Porcelain, Glas, og Steentøi, Jernfang, Kakkelovne, Linned, Senge= og Gangklæder, allehaande Meubler, Kiøkken= og Bryggers=Redskaber og Kar, samt Køer og Faar, med videre, som paa Auctionsstedet vorder foreviist. Næst paafølgende 20 Maji bliver Skiftesamling i bemældte Stervboe, da sammes Credi= og Debitorer, samt alle andre, som noget ved Skiftet kan have at forrette, sig behagelig ville indfinde. Sæbye den 1. April. 1776. G. Meldahl, Jdi Kiøbstæden Sæbye er udi dette Aar ved Døden afgaaen. 1) Sr. Mads Jensen, Kiøb- og Handelsmand; 2) Niels Andersen Baadsmand, Baadskipper; 3) Peder Ørs, Farver, svend. De 2de førstes Arvinger ere her paa Stedet, men Peder, Ørs, som skal være for i Sielland, hans Arvinger vides ei, hvem ere, hvorfore ønskes, at dette kunde tiene dem til Under= og Efterretning. Alle og enhver, som maatte have udi disse Stervboen enten at fordre, gielde, eller i andre Maader at erindre, ville behage at mælde sig dermed i lovbefalet Tid hos Skifteforvalteren, Sæbye den 1. April 1776. G. Meldahl.
Jyske Efterretninger, 1776-04-05
Ved offentlig Auction, der tager sin Begyndelse paa Hovedgaarden Restrup udi Aalborghuus Amt førstkommende 16. April og videre paa Torstedlund den efterfølgende 22. dito continueres, skal en Deel afg. Hr. Geheime Conferentsraad, Greven Levehaus, og ligeledes afdøde Frue Grevindes Stervboe tilhørende Boehave og Effecter bortsælges, bestaaende af Sølv, Tin, Kobber, Messing, Jernfang, Bliktøy, Porcelain, Trævahre, Linnet og Sengeklæder, item nogle Kreature, Vogne og Hestetøy, samt en Deel Smede=Redskab, adskilligt Gaards- og Avlings Redskab, og en Kaag med Tilbehør, med videre ; alt efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstederne vorde ved ctionens Begyndelse bekiendtgjorte.
Jyske Efterretninger, 1776-04-05
En Skiftesamling skal holdes paa Clausholm den 118. A. E førstkommende efter sal. Hr. A. D. Aspach, for at be Skiftet til Endelighed (om mueligt er). Des Aarsag, gieldende samme Dag sig der vilde indfinde. J. D. Carlsen, Provst i Jerslev Herre.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Neapolis den 10. Mart. Et Engelsk Skib, efterat det havde solgt sin Ladning, en bestoed af Fisk, i Venedig, seilede derfra til Gallipoli, der at lade med Olie, og bringe til Stettin. Da det fandt sig nær ved dette Riges Kyster, myrdede 2 af Maserne Capitainen, Cargadeuren og 2 andre Matroser omsatten, toge alle rede Penge og andre Sager af Værdield sig, og flygtede fra Skibet med Baaden.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Rom den 13. Mart. Nu er Prophetindens af Valentano Sag afgjort. Den hujus blev hun tilligemed alle de Nønner, som for hen 3 Skyld vare arresterede, saa og de 2de Exjesuiter, An mio Veniaza og Coltraro, satte i Frihed. Heele Rom bøde nok ventet, at denne Prophetinde havde blevet straf i, men hendes Dommere have dømt hende at være skiør Hovedet og afsindig, og saadant et Menneske kan ikke straffes efter Lovene. Jmidlertid er det besynderligt, meget af det, som denne Qvinde har forud sagt, er ble opfyldt: Den gode Pave Ganganelli skulde døe til en stemt Tid, og see, han døde. Cardinal Braschi skulde ve Pave, og han er det nu, under Navn af Pius 6. Un i ham skulde hun faae sin Frihed, og dette er nu ogsaa Paris den 18 Mart.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
De nye Edicte og Declarationer, som ere blevne regi trede i Lit de Justice, læses nu offentlig paa Tryk, og ledes med saa stor Begierlighed, at man i det Kongel. legrykkerie ikke kan skaffe nok færdige deraf. Man bedrer den Fyndighed, hvormed disse Love ere affattede, og man er ganske indtagen af de Bevæggrunde, som have givet Anledning til samme, og for hvilke Hs. Majestæt har behaget at gjøre sine Undersaatter Regnskab. Overalt fremlyser baade Retfærdighed og Menneskekierlighed, og i meget vidtløftige Indledninger, allerhelst til de Edicte, hvorved Langene og Hoveriet blive ophævede, yttrer Hs. Majestæt sine Bevæggrunde saa omstændelig og i saa naadige Udtrykke, at man har faa Exempler derpaa. Forblindelsen saaledes hedder det i Indledningen til Edictet, der ophæver Laugene) er gaaen saa vidt hos nogle Personer, at de have paastaaet, at Rettighed til at arbeide er en Kongel. Rettighed, som en Fyrste kan sælge, og hvilken Undersaatterne maae kiøbe. Vi tage os ikke den Umage at forkaste saadanne Grundsætninger. Gud, som gav Menneskene deres Nødtørft, og anviiste dem at arbeide, som et fornødent Hielpemiddel, har gjort den Rettighed, at arbeide, til ethvert Menneskes Eiendom, og denne Eiendom er den første, den helligste af alle, og aldrig underkastet nogen Ælde. I Jndledningen til Edictet, der ophæver Hoveriet, forestiller Hs. Majestæt paa den ene Side den Uretfærdighed, at tvinge de arme Bønderfolk til at arbeide for intet; og paa den anden Side at nøde Eierne til, at de maae levere deres Levnetsmidler ringere, end Prisen er. Dette heds der siger Hs. Majestæt, lige saa meget at skade de adskillige Classer af mine Undersaatters Eiendom som Frihed, dette hedder ligesaavel at giøre den ene fattig som den anden, for at vise begge vexelviis paa en uretfærdig Maade Gunst. Paa saadanne Afveie geraader man, naar man forglemmer, at Retfærdighed allene kan holde Ligevægten imellem alle Retter og al Jnteresse. Dette skal altid være en Grundregel til min Regiering m.v.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Polske Grændser den 22. Mart. Breve fra Lithauen mælde, at alting er der i en hæftig Bevægelse. Man taler om en Conforderation, som med det første vil udbryde, og bestemmer Storfeldherren Oginsky, og Prints Adam Cartorisky, til Confoederationsmar skaller for denne Confoederation. Man vil endog for vist sige, at Lithauerne have i Sinde at ville skille sig fra Polen, og at vælge deres egen Storhertug. Jmidlertid er det vist, at Lithauen ikke er vel tilfreds med Kronen, særdeles formedelst den sidste Rigsdag og Deelegation.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Warschan den 23. Mart. Forleden Nat imellem Tisdag og Onsdag havde Tyve indsneget sig her i St. Johannis Collegial=Kirkes Sacristie, og bortstiaalet 8 Sølv Kalke, hvoraf nogle vare forgyldte, Skrinet med Døberens den hellige Johannis Helligdomme udi, saa og adskillige Stykker Guld og Sølv, besatte med Edelsteene, hvilke vare brækkede af Monstran, zer. I Gaar Morges har man bragt 3 Jøder, som skal have begaaet dette Tyverie, til Greven af Brühl, Gouverneur her i Staden. Hovedtyven skal være en Jøde fra Lissa, der hidtil har været Factor hos en stor Herre, hvilken man og har faaet. Greven har overleveret dem til Kronmarskals Vagten. Efterdi der og for nogen Tid siden er skeet et stort Tyverie her hos Basilianerne, eller de unicerte Græker, i Podwal og i Kirken, i det man har stiaalet fra disse gode Præster deres heele Formue, nemlig 18000 Dukater, hvilket Tyverie ogsaa skal være begaaet af en Tydsk, Jøde, saa haaber man tillige at opdage dette Tyverie.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Ved den sidst i Lithauen holdte Deputationis Landdag i Kaun, til næstkommende Tribunal, har det gaaet temmelig skarpt til, i det at 12 Personer ere blevne hugne til Skamme. Der skal have været saadan en stor Forbittrelse imellem det Oginskiske og Tyranhausiske Partie, at man strax har grebet til Sabelen. Heraf kan man slutte, hvad man havde at vente, dersom ikke Russiske Tropper skulle være i Landet.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Da man veed, at Prints Henrich allerede er reist fra Berlin til Petersborg, saa tænke mange, at Greven af Stakelberg først kommer tilbage igien fra Petersborg, naar Printsen der er ankommen. Bemældte Prints Henrichs Forretning skal ikke allene angaae Polen, men endog andre Hoffer.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
London den 26. Mart. Man er endnu stedse i Uvished om Staden QvebeksSkjæbne og alt, hvad som mældes derom, er enten Gisninger eller saadanne Efterretninger, som i Dag fortælles og i Morgen ikke troes. I Gaar blev fortalt, at General Clinton havde sendt en Jndianer med Breve til Boston, hvilken underveis var bleven optagen af Provincialerne, og sendt til Provincial=Leiren ved Cambringe. Clinton havde i disse Breve udbedet sig en Forsterkning af Commandanten i Boston, og i samme givet Efterretning om Garnisonernes slette Tilstand i adskillige Stæder, saa og op adskillige andre Omstændigheder, der ere meget vigtige for Provincialerne. Man tvivler ikke paa, at jo Provincialer, ne have benyttet sig af disse Efterretninger, og man vil Dag vide, at Ministerium har faaet Efterretning om, et Qvebek er overgiven med Capitulation.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Fra Donau den 28 Mart. En Efterretning fra Wien af 14 hujus mælder følger de: Her opholder sig en Ulænder, som giør stor OpsigHan skal være en Armenianisk eller Tyrkisk døbt Jøde, me ingen veed tilvisse, hvor han er fød. Han kalder sig Fran qui. Han har, saa længe Urolighederne varede i Polen opholdt sig i Bruun udi Mæhren, da han forhen boede i Polen. Jmidlertid tales her snart om intet andet, endom hans uforlignelige smukke Dotter, hans overmaade prægtige Opførsel, og hans umaadelige Rigdomme. Han kierte her ind med 5 Engelske sexspændige Vogne under en Folge af 6 Uhlaner og 4 vel ridende Husarer. Hans hele Reisefølge bestaaer af 43 Personer, alle klædte paa PostKammertienerne og Huushofmesteren i Fløiel, broderet med Guld, og de andre Domestiker i Skarlagen med Gud Galoner. Hans Datter har ligeledes sine egne Domestiker. Denne overordentlige Fremmede sender hver anden Maaned sine Uhlaner til Polen, og de komme aldrig tilbage igien, uden at medbringe 15 til 20000 Dukater. Man bestemmer hans Jndkomster maanedlig paa 10 til 12000 Dukater. Forleden Søndag havde han den Naade at for restilles Deres Keiserl. Majestæter, ved hvilken Leilighehan gjorde et overordentligt prægtigt Optog. Det er og saa mærkeligt, at han taler intet Sprog, og at hans Dotter, som taler Jtaliensk og Tydsk, tiente ham som Tolhos Deres Keiserl. Majestæter. I øvrigt siger man, at Brünn skal være hans Fodested; men hans Folk forsikre at han skal være fra Smirna.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Kønigsberg den 28. Marts J Forgaars Aftes ankom Hs. Kongelig Høihed, Prins Henrich hertil, og traade af paa det her værende Kongel. Slet.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Frankfurt den 30 Mart. Man læser i nogle offentlige Blade følgende: En stoMonarchinde, ved hvis Regiering Millioner Undersaatte intet tabe, uden at den ikke kan være ævig, skal, efter et udstroet Rygte, ved en i dette Foraar forehavende Reise, ved re findet at overlevere Regieringen over hendes vidtløftig Stater, og i Særdeleshed det Militaire, i saadanne Han der, hvilke enhver Undersaat kysser som en ligesaa sto Velgierning.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Aalborg den 11. April Paa Wraae og Jermitskegaard ere Staldstudene i disse Dag solgte til Sr. Asmussen. Ligeledes ere og Staldstudene solgte paa Rødsleth til Sr. HarBødsfald: Hr. Jacob Aagaard døde den 1 April, i hans Af dets 40 Aar; han blev Præst med Benja Ætatis i det 21 Aar, aabekrup, Buderup og Gralles, og 1761. Sogneret til birch og Yding Meenigheder i Aarhuus Stift, blev gift 1762. ud Margretha Cathrine Pontoppidan, som døde 1775. efterlahar Ernst Hartmans Kiæreste, Mad. Karen Jensdotter Mørch, sig 3 Døttre. Den 5, hujus i Bandlev Præstegaard Hr. Ca herre, Fisbek og Romlund, Meenigheder udi Wiborg Stift; 2 Aar. Den 7. i Wiborg Hr. Jørgen Ravn, Sognepræst til st 43 Aar.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
den ankom først Onsdag Eftermiddag Kl. 5, men medbragte ingen Kiøbenhavns Post.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Bekiendtgiørelse. nemark und Norwegen, og Prof. Christiani i Kiel nu ud da det er bekiendt, at Prof. Gebhardi Geschichte von Dansende Geschichte von Schlesvig und Holstein, ere de nyeste og stændigste, som hidtil haves af Fædernelandets Historie, saa 1 Lybeck, foresat sig at udgive en Dansk Oversættelse deraf, ne Christian Jversen og Compagnie, Boghandlere i Odense hertugdommene Slesvigs og Holstens, Historie ind. 4der Titel: Kongerigerne Danmark og Norges, samt al vore Tider, i 8 Bind, trykt i 4to med Kobberstykker og liget, have de valgt Subscriptionsveien, hvorefter de, som lade Egnetter, paa Skrivpapiir. For nogenledes at bestemme Op sin udkomme, betale Subscribenterne mod hver Deels Annam antegne, intet Forskud betale, men ligesom Deelene efterhaan delse 1 Rdlr. Og da den Schlesvig=Holsteenske Historie er den se først at udgive den, som leveres færdig til Mikkelsdag, og siden ligtigste, i Henseende til de forrige Fyrstl. Besiddelser, saa agte hert halve Aar at afvexle med en Deel af den Danske og Nor herre, skiønnes deraf, at der vare over 1200 Subscribenterne paa i Historie. Hvor vigtig den Slesvig=Holsteenske Historie maae en Tydske Original. Subscriptionstiden er udsat til førstkomvende St. Hansdag, hvorfore de Hr. Lysthavende i og omkring sed Aalborg ville inden denne Tids Forløb behage at lade sig an sten hos Bogbinder i Aalborg. Christopher Wille, ende Wiborg Omslag, hvor han i Markedstiden er at finde stopher Wille af Aalborg agter sig (vil Guld) til forestaa deel Bøger i adskillige Videnskaber ere ogsaa Forordninger, in Bogsamling lige for Nyetorv Gyde. Foruden en ansee beckers Applications Udtog, 2den Deel. De, som have de for blandt andre Juridiske Skrifter kan nu og faaes (S. T.) Hr. bundne, som i raae Materie, saa og separate Aargange sta 1670. til 1775. Aars Udgang complette at faae, saavel lige Deele indbundne, og forlange de sidste i lige Bind, ville beha at medtage samme, for at faae en Lighed i Bindene.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Hos Boghandler Christian Jversen bliver udi forestaaende Wil borg Snapsting paa den Latinske Skole at faae, som sæd, hanligt, en Samling af nyeste og ældre Bøger udi alle SprogAborg paa Bogtrykkeriet; i Aarhuus hos Sr. Marcus Galthen haves i Aalborg hos Sr. Wille, Bogbinder ved Vesteraae; i og Videnskaber. Det trykte Catalogus derover kan i Forveien, i Randers hos Sr. Jens Buds; i Horsens hos Hr. Raadmand bitt i Fridericia hos Sr. Niels Pagh, i Holstebroe hos Sr. Bierring; i Weyle hos Sr. Winge; i Colding hos Sr. HofBansdorff, i Ribe hos Hr. Organist Nissen; i Ringkiøbing hos Et Hans Christ. Jversen, og i Schive hos Sr. Schum. Paa en nyemodig sterk Carosse til 4 Personer, brugelig saavel til en Reise, som en Stats=Carosse, gives Anviisning herlig Bogtrykkeriet, hvor den her i Byen er til Kiøbs. me, som til forestaaende Snapsting kunde have noget at forrette eller afgiøre udi Stervboerne efter afg. sal. Jacobus Himmerig og Mad. Kynde, ville, som sædvanligt, saavel i Aalborg som Viborg, behagentlig adressere dem til Sr. Anders i Østrild, som paa egne og øvrige Executorers Vegne samme besørger. Aalborg den 8 April. 1776.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Ja Hals Bye, der haver sin egen Skibbroe, og er vel bebygt med en Deel smukke Huuse, som ligge ved Jndseilingen af Liimfjorden, hvor forbi alle Fartøier, som seile til og fra Aalborg, og øvrige Kiøbstæder i bemældte Liimfjord, skal passere, unægtelig findes beqvemmeligere og menagerligere for Søefarende at boe udi, end omrørte Kiøbstæder, deels formedelst Huusleie, Jldebrændsel, og andre faste Udgifter, der er langt lettere end i Kiøbstæden, deels og i Henseende til mangfoldige andre i Oeconomien forefaldende Udgifter, som i Kiøbstæden medgaae, og der enten kan svares eller haves for meget moderate Priser. Men, som det mig er berettet, at der vel en Deel af deslige Gotfolk, saavelsom Pensionister og andre honette Familier, kunde virkelig have Lyst, ja og finde deres Regning ved at nedsætte sig i Hals Bye, naar de og deres Børn vare befriede og exiperede fra Hæftelse og Vornedrettigheden; altsaa for at vise, med hvilken Attraae jeg søger at kunne faae dette beqvemme Søestæd bragt til den ønskeligste Flor og Fremvæxt, haver jeg ikke villet undlade herved at bekiendtgiøre, at jeg af de i Hals værende Huuse, der ere over 96 foruden 23 Gaarde og 7 Boelsteder, haver resolveret at bortfæste eller bortleie en 10 til 15 Stykker af de smukkeste Huuse efterhaanden, som de blive fæsteledige, paa Vilkaar, saaledes, at de, som samme fæste eller leie paa Livstid, eller visse Aar, kan efter lovlig Opsigelse og Huusets Aflevering i den Stand, de samme modtoge, qvittere saadan deres Boepæl i Hals, og søge deres Lykke andre Steder, om bedre Leilighed skulde gives, uden at jeg eller efterkommende Eiere til dem eller deres Børn i sin Tid kan eller maae gjøre nogen Prætension. Og da der til Michaelis førstkommende kan faaes trende gode Huuse, som i slig Henseende blive ubortfæstede til Julii Maaneds Udgang, saa ville de respective Liebhabere, som maatte attraae sig en fornøielig og menagerlig Boepæl, behage forinden at adressere dem til mig underskrevne Hals Eier, for og Afgiften og Conditionerne nærmere at accordere, da jeg haaber, Vedkommende vist skal finde sig tiente og fornøyede. Grønlandslykke den 8 April. 1776. Nicolai Duus.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Fra Kiøbmanden, Erich Hoeg i Hiøring, er Natten imellem i den 26. og 27. Mart, sidst ulovlig bortgaaen af sin Tieneste en Bondekarl, navnlig Thomas Madsen, der var klæd udi en blaa perset Vadmels Kiortel, drættet med Hverkens Tvi, rød nistret, og brede Metal Knapper udi, en nye hvid Vadmels Trøie, udrættet, med smaa Metal Knapper, et par Støvler med meere, hvilket han samme Nat deels fra Husbonden, og deels fra hans Medtienere stiaalet haver, foruden han forhen er befunden i Tyverie. Hvem som samme maatte forekomme, vilde behagentlig lade hannem anholde, og mig tilkiendegive; af Størrelse er han middelmaadig, glat i Ansigtet, men hænger med Læberne, lumsk af Gesigt, hans udvisende Ansigt overbeviser ham, at han ikke har Udseende til got, men ventelig, hvor han kommer, vil forøver større Tyverier, da han allerede har øvet sig med at brække Døre. &c.
Jyske Efterretninger, 1776-04-12
Jisdagen den 7. Maji førstkommende om Formiddagen Klokken & 9 Slet og følgende Dage vorder udi Sr. Christen Lembergs iboende Gaard foretaget og holdet offentlig Auction saavel over bemældte Gaard, som Fallitboets Kramboed Vahre, Løsøre og øvrige tilhørende Effecter, thi ville Liebhaberne behage til samme Tid at indfinde sig, da Conditionerne paa Auctionsstedet skal vorde bekiendtgjorte. Aalborg den 10 April. 1776. de, der have Tin, som til at repareres eller omstøbes, er indleveret til Sr. Christen Lemberg her i Aalborg, indkaldes herved forinden Auctionen, som er berammet den 7 Maji næstkommende, at mælde dem i Fallitboet, for at indløse og modtage bemældte deres Tin; thi i Mangel deraf bliver samme for Vedkommendes eget Tab og Gevinst ved den berammede Auction bortsolgt. Aalborg den 10. April. 1776. Bloch. Wormstrup, Raadmand. - Byefoged. Tiden jeg er undet at forandre Boepæl, agter jeg underhaanden at bortsælge min iboende Eiendom med tilhørende Leie, gaard, som kan indqvartere 13 Mand og Heste, 2de Leiehuuse ved Siden af, med tilhørende Kakkelovne, alt beliggende i Nyegade her i Aalborg, og kan Kiøberen tiltræde den, naar forlanges. Joen Matzen Müller.