Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1688-04-01
Jtalien. Rom. De Stridigheder imellem Paven og Franckerige staaer gandske stille, thi enhver staaer paa sit, oc omendskiønt den Venetianiske Ambassadeur anvender all muelig Flid for at bilegge eller paafinde et Middel; saa vil dog den hellig Fader til intet sig beqvemme, før Kongen afstaaer Qvarterets Frihed. Venedig. J forleden Januarii Maaned hafver de Montenegriner, Clementiner oc andre af de Albaniske Bierge, 30 af de fornemmeste Mænd til General Cornaro affærdiget, icke alleeniste at forsickre bemelte General om deris bestandige Troe ved Republicquen, men ogsaa begieret at Generalen dennem med Gevæhr oc Munition vilde forsiune; Oc ere de af Generalen med stoer Skenck oc Gafve igien blefven affærdiget, oc derhos dennem ald hvis de begieret hafver, bevilliget. Hvorpaa Generalen besluttede at beleyre den Fort Medun som ligger ved Scutari Siøen. Da nu Soliman Bassa af Albanien bekom efterretning om en deel af disse Albanesers Resolution, blef hand bange at disse de andre formedelst deris gode Correspondenz ocsaa skulde giøre afspendig: Skref hand dennem et civil Bref til oc formanede, at de skulde forblifve det Ottomaniske Rige udi allering med deris Troe oc Oprigtighed bestandig, offe offererede dennem derved Penge, Klæder og andet, om de med Bassen af Ercegovina sig vilde conjungere, oc hielpe at forfølge alle de andre som ved Castel novo Erobring vare komne under Republiquens Devotion, begierendis derved at de skulde gifve hannem Gissel. Dog blef hans ansøgning ey af Jndbyggerne antaget, men de besluttede, at vilde ligesaa vel befrie sig af det Tørckiske Aag, som deris Medbrødre. Bemelte Bassa hafde alligevel forleden Aar bekommet af de Clemmentiner en stoer hob Qvind-Folck og Børn til Gissel, derforuden var der vel 1500 af samme Folck i hans Tieniste, af disse oc sine egne Folck formerte hand et Corpus af 7000 Mænd, samlede sig en stor Forraad af Proviant oc Munition, oc kom den 19 Martii til Bodgoniza; Men der nu Cornaro af de Montenegriner bekom Kundskab om dette, skikkte hand strax nogle Gallerer oc Galeotter med Munition, Gewehr, og Proviant til Cattaro, med Ordre til Commendanten af samme Stæd, at hand de Montenegriner med 1000 Mand oc gode Officerer skulde forsee. Saa snart det var skeed, beleyrede de den Fort Medun, hvorpaa den Tørckiske Leyer sig begyndte at movere, brænde nogle Lands Byer af, oc Marcherede imod voris Folck, saa at det komtil en skarp Fegtning, som ofver 10 Timer hafde varit; Voris Folck hafde taget posto ved en snefver Pass, som med Moras oc en liden Buschagievar omgivet, oc med 1500 Montenegriner til hinderhold forsiunet, hvorpaa de friske gick paa de Tørckiske, som strax skammelig sig begafve paa Flugten, efterladendis ofver 1600 Mand paa Vahlstæden, udi Morassen skal være ved 1000 Mand omkomne, en stoer deel blef ocsaa Fangen. En Time derefter kom Bassen af Ercegovina med 1500 Mand, i meening, at ofver falde voris Folck som nu gandske sicker skulde være, men hand blef ligesom hans Forgængere bevelkommet, at hand maatte tage Flugten, saa at hand neppe med Resten af hans Folck sig udi Castell Calasia kunde retirere. De Montenegriner skicke derefter General Cornaro tre af de skiøneste Tørckiske Hester med 19 Fahner til præsent, hvor imod Hans Exell. andre Fahner med S. Marci Vaaben samt mange Penge dennem meddeelte, ved forsikring at hand dennem med ald sin Magt vilde assistere. Ellers er der nogle andre Skermytzeler imod Tørckerne forbiganget, deels med Succes oc nogle med Skade, som var dog ey af importantz, hvorfore vi dennem her forbigaar. Af Levante beret tis, at der hafver været en saadant forfærdelig Storm, som hafver giort stoer Skade i Søen; Det KrigsSkib de 4 Brødre, er for-ulycket som med Folck oc Ladning er undergangen, 300 Mand af det ny ankomne Waldeckiske Regiment var ocsaa derpaa, af hvilcke slet ingen blef salveret. Fra Algiers berettis, at deris berømmede Siø-røfverske Admiral Canari, er ved Døden afgangen. Denne Republicqs Hertug Marcus Antonius Giustianus er udi Herren Salig hensofvet, J hvilcken Sted General Capitain Hr. Johannes Franciscus Morofini af det Geheime Raad er blefven udvælget, dog skal hand alligevel udi forestaaende Campagne commandere, Jmidlertid er hannem af Senaten den Hertuglige Hatt ved den Geheime Secreterer til Levante henskicket, ligemaade ere tvende Senatorer blefven Deputeret at begifve sig derhen om at opvarte hannem; Hans Durchl. Gagie er ocsaa blefven forbedret, General Capitain som nu er Hertuger fra Athene til Napoli di Romani ankommen, hand hafver de ny anlagde Fortifiactioner besigtiget, som efter hans Meening var temmelig avanceret. Eftersom de Tørcker udi Misitra i Morea, som formedelst Pæsten i Byen blef indsluttet, indtil samme Siugdom ophørte, hafver holdet med Bassen af Napoli di Molvasiaen farlig correspondentz, da hafver General Capitain befalet at mand dennem Capitulationen, som de ved Accorden bekommet hafver ey skulde holde, men for deris U-troeskab alle friske Mænd sætte paa Galleerne oc tage ald deris Gods fra dennem, men de gamle Mænd, Qvind-Folck og Børn skulde paa andre Tørckiske Platzer til Skibs blifve henskicket, hvilcket strax blef exequeret; Hen ved 2000 Mænd af dennem hafver begieret at vilde den Christlige Religion antage: Ved deris Afskeed var icke at sige hvad lamentation der var iblant dennem. General Capitain hafver med Krigs-Raadet besluttet at lade demolere Athen, de rigeste Jndbyggere hafver sig til Morea begifvet.