JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Fra Pressen er udkommet tvende mærkelige Prædikener: Hvad er det for en Kamp, hvortil vor nærværende Tid opfordrer den protestantiske Christendoms sande Venner, Prædiken paa 21de Søndag e. T. 1825, og Kan Nogen med sund Sands, med rigtig og uparltisk Følelse, ønske hine Mørkets Dage, da Luther mandigen stred og seirede, tilbage, Prædiken paa Reformationsfesten 1825. Af H. C. Michelsen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Corsøer, den 4de Novbr. En Miilsvei herfra er i en Tid af 8te Dage indtruffen to betydelige Jldsvaader; den ene om Morgenen den 25de Octbr. i Landsbyen Gryderup, hvor en Gaard og 2 Huse afbrændte, og hvor de uformuende Jndvaanere næsten ikke fik reddet det Mindste, og den anden udbrød i Onsdags den 2den d. om Aftenen Kl. 9 paa Gaarden Espe, der tilhører Hs. Excell. Hr. Geheime-Statsminister Greve af Moltke, hvor Jlden opkom i et tæt uden for Gaarden staaende Hæs, og da det stormede stærkt samme Aften, saa var i et Nu, alle Lader, Stalde, Forpagterens Vaaningshuus, Meieriet og Gartnerens Bolig bespændt med Jld; saa at Redning blev yderst vanskelig. Jmidlertid blev Hestene dog lykkeligviis slaget løs i Stalden og reddet, hvorimod nogle fede Køer og Qvier, tilligemed endeel Faar og nogle og tredive fede Sviin, bleve indebrændte; og saaledes saae den almindelig agtede, retskafne og stræbsomme Forpagter Hr. Mogensen, i et Par Timer sin hele indavlede Sæd og Forring, samt flere hundrede Tønder Sæd tilligemed Vogne, Avlingsredskaber, Jndboe og mangfoldige flere Ting lagt i Aske. Alle Lader, Stalde, Meieriet, Forpagtervaaningen og Gartnerens Huus, afbrændte lige til Grunden, blot Hovedbygningen blev staaende. Næsten maa man formode, at ondskabsfulde Mennesker har været Aarsag til denne skrækkelige Jldebrand, eftersom Jlden først udbrød i et af Hæsene. Beklagelsesværdigt er det, at der iblandt det menneskelige Samfund findes saa nedrige Sjæle, der istedetfor at tage Deel i den Jammer og Ulykke som deres Medmennesker saa uforskyldt er stedet i, endnu kan forøge deres Kummer og med fræk Tyvehaand berøve dem det Lidet, som Jlden levnede, og som de med største Livsfare har reddet af Luerne. Saaledes fandt den gamle Gartner paa Espe, der med stor Besvær og Fare havde reddet sit Chatol ud af sin brændende Vaaning, det kort derefter opbrukken, og sine møisommelig sammensvarede Penge bortstiaalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
En i Marstal hjemmehørende Skipper løb i forrige Uge med sin førende Jagt fra Kjøbenhavn for at gaae til Svendborg. Fordi han manglede Proviant, kastede han Anker uden for Egelykke paa Langeland. Som Passagerer havde han en Apothekersvend Fog og en Skomager ombord. Da disse havde Lyst til at komme iland, steeg de tilligemed Skipperen og en Matros, i en fra Fartøiet udsat Baad, som, fordi den var overlæsset med Salt, uden at man veed hvorfor Skipperen vilde have dette i Land, sank ikke langt fra Skibet, og de fandt Alle, undtagen Skipperen, der reddede sig ved at svømme, deres Død i Havet, paa en Tid, da dette var gandske stille. Ligene af disse Forulykkede ere allerede fundne, og hos Apothekersvenden, fandtes et Brev fra hans Forældre, hvori han var gratuleret for vel overstaaet Exammen. Skipperens Uefterrettelighed har saaledes været Aarsag til 3de Menneskers Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
For det betydelige Landgods Vibyegaard i Sjælland, 5 1/2 Miil fra Kjøbenhavn, der endog under nærværende Conjuncturer siges at kunne forrente en Capital af 130,000 Rbd. Sølv, er ikkun ved 3die Auction, buden 60,000 Rbd. Det har complet Besætning og Jnventarium, en hollandsk Veirmølle og en Skov paa 80 Tdr. Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Forpagter Walter, paa Godset Gramm i det Slesvigske, bekjendtgjør til Efterretning og Advarsel: at hans Haarige Datter, Dolly, har fundet Døden, ved at spise Bellabonna-Bær, som voxte ved Foden af en rød Viinstok; inden Forældrene kunde udforske Sygdommens Aarsag, og inden Lægens Hielp kunde virke, døde Barnet i Convulsioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Dødsfald. Hs. Excell. Over=Kammerjunker v. Buchwaldt, St. af Dannebrogen, H. C. Hjelmdrop, Regimentschirurg i Garden, Pensionist Svendsen, Fuldmægtig Jacobsen, Alle i Khvn. H. N. Huusmann, Sognedegn til Svanninge; Pastorinde Platou fød Brock i Storehedinge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Khvns. Kours den 11te Novbr. 211. Specier 12 Mk. 10 1/2 s. Kgl. Obligat. (uden Renter, 86 1/2 a 87. Nationalb. Obl. (4de Febr. 1820) 101 1 Rbd. rede Sølv eller 107 a 107 1/2 i Sedler. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 188 a 188 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Bekjendtgjørelser. At Guds Veie med os hans Børn paa vor Vandring hernede til Hiemmet ere ofte usporlige, derpaa fik jeg 4de Gang i mit Liv en rystende Erfaring ved det Budskab, der som et Tordenslag forkyndede mig den anden af mine opdragne Sønners - Skibscapitain Carl Hoe Studsgaards Død, den han fandt i Bølgerne Natten til den 31te f. M., ved at rygte sit Kald med den samvittighedsfulde Troskab, som stedse var ham hellig endog under egen Livsfare. Men - at de dog ere idel Viisdom og Naade, denne store Fortrøstning giver mig Taalmod og Hengivenhed i min himmelske Faders Villie, ved hvem vi Kortsynede jo ikke bør gaae i Rette om Dødens Tid og Maade. Hans Forhold i alle hans Forbindelser gav ham i sin Død en Himmelfart, og gjør ham uforglemmelig dyrebar for os alle, der havde den Glæde at være knyttede til ham. Og, om end vore Hjerter maa bløde ved det smertelige Tab af denne Elskelige, der blev reven fra os midt paa hans virksomme Bane i en kraftfuld Alder af 29 Aar, saa finde vi dog Beroligelse i hans Hengang til Faderen, og haaber at vi om føie Tid skal samles evig med ham i en fuldkomnere Tilstand. Gud sende denne beroligende Straale af sin Kiærlighed ned i den vaandefulde Enkes lidet prøvede, men ubeskrivelig elskende, Hierte, der i sin navnløse Smerte føler blot sit store Tab, Aarhuus, den 15de Novbr. 1825. Studsgaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Torsdagen den 10de Novbr. behagede det den Alvise ved Døden at bortkalde min retskafne og elskede Hustrue Giertrud fød Berzig efter 14 Dages Sygeleie i hendes Alders 45de Aar efter 19 Aars kjærligt Ægteskab. Som Ægtefælle og Moder savnes hun dybt af mig og 3 efterlevende Børn. Aarhuus, den 15de Novbr. 1825. Joh. Bang, Skrædermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Efter 3 Ugers Sygeleie behagede det Gud at hjemkalde til sig, Jomfrue Mette Marie Adsløv heraf Byen i en Alder af 65 Aar, ved en stille og rolig Død i Gaar Morges Kl. 8; hvilket herved bekjendtgjøres for den sal. Afdødes fraværende Slægt og Venner af Aarhuus, den 15de Novbr. 1825. Laur. A. Jahnsen, executor testamenti.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Fredagen den 25de Novbr. bliver det aarlige saakaldte Skolebal samt Aftenspiisning i Polyhymnias Locale. Udenbyes som ønske heri at deeltage ville behage at henvende sig til Een af Undertegnede. Aarhuus, den 15de Novbr. 1825. Müller. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Formedelst indtrufne Omstændigheder bliver der intet Skuespil Onsdagsaften.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Søndagsaften opføres: Skoven ved Hermanstadt, romantisk Skuespil i 4 After af Johanna Weissenthurn. C. Becker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Den til den 30te Novbr. førstk., berammede Auction over det Niels Pedersens Fallitboe tilhørende Sted i Brabrand, som nu beboes af Mathias Sørensen, bliver herved tilbagekaldt. Hasle a. Herredscontoir, den 12te Novbr. 1825. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
At Anders Jensen Møller i Røde Mølle, Fruering Sogn, ved Døden er afgaaet og hans Boe taget under Skifterettens Behandling, vorder herved bekjendtgjort til alle Vedkommendes, an specie Pantecreditorernes Efterretning, med bemærkning, at en Samling i Boet, hvorved vil blive truffen Bestemmelser ihenseende til Realisationen af Boets Eiendele m.v., er berammet til at afholdes paa mit Contoir her i Byen Løverdagen den 19de ds. Kl. 10 Formiddag Skanderborg, den 10de Novbr. 1825. Blichfeldt, Skifteforvalter. Ved et af Mad. Jnger Marcussen fød Saabye under 18de Mai 1801 oprettet Testamente, blev Jomfruerne Lange og Hernkindt legeret, den første 500 Rd. og den sidste 300 Rd. med den Bestemmelse at efter deres dødelige Afgang skulde bemeldte Summer, der senere ere omskrevne til ialt 200 Rbd. Sølv, tilfalder Testatrix's Arvinger efter Loven. Da nu bemeldte Jomfruer Lange og Hernkindt, Begge ved Døden ere afgaaede, og altsaa fornævnte 200 Rbd. Sølv, der have indestaaet under Nørvang Tørrild Herreders Overformynderie, skulle skiftes og deles imellem Mad. Marcussens Arvinger, saa indkaldes herved disse, som efter det i Aaret 1811 afholdte Skifte efter Testatrix, maa antages at være følgende, nemlig: 1) En Broderdatter, Enkemadame Stephensen i Veile, 2) En afdød Broders efterladte Børn, nemlig: a) Karen Michelsdatter, som er død og har efterladt sig følgende endnu levende Børn, nemlig: 1) Fuldmægtig Marcussen i Aarhuus; 2) Michel Jensen i Gantrup; 3) Sidsel Marie gift med Gaardmand Jens Norboe i Uldum; 4) Karen, ugift og tjenende i Horsens; b) Cathrine Marie, gift med Gaardmand Christen Nyborg i Øftersnede; c) Gjertrud Marie, gift med Jørgen Jver sen i Saabye; 3) En afdød Søster Margrethes Børn, men som ikke vides om ere til og hvor de opholde sig, til at møde ved en Skiftesamling som afholdes paa Veile Byes Raadstue, Torsdagen den 8de Decbr. førstk., Formiddag Kl. 11, for i Tilfælde af at ikke flere Arvinger skulde vides, at overvære Delingen af foranførte 200 Rbd. Sølv, og Enhver modtage hvad han kan tilkomme. Veile, den 9de Novbr. 1825. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
At Lodsedlernes Fornyelse til 3die Classe af det 76de Lotterie ligesom Kjøbelodder til bemeldte Classe, ikke kan erholdes længere i min Collection end til den 28de i d. M. giver jeg mig den Frihed at bringe i behagelig Erindring. Gevinsterne fra 2den Classe ønskes seenest til ovennævnte Tid affordret. Horsens, den 14de Novbr. 1825. Malling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Friske Citroner, syltet Ingefær, hvis fransk (Narbonne) Honning, hollandsk Ost, Kirke= og Brevoblater, stærk jydsk Peberrod (NB. samme Slags som af andre kaldes tydsk Peberrod), faaes tilligemed mange flere nylig hjemkomne Vare til billige Priser paa Svaneapotheket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Gode Spegesild kan bekommes hos C. B. Frausing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Gode friske Pommeranzer og Citroner ere arriveret igjen, og sælges til særdeles billige Priser hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Meget god Biskop kan faaes igjen for 3 Rbmk. Flasken hos J. F. W. Røse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Hvor en god Violoncel, med Bue og Kasse, kan faaes tilkjøbs, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Hvor man her i Byen kan faae nye Tænder indsatte, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. J Studsgaden No. 152 kruses Krydskraver, Damepynt samt alle Couleurer Baand paa en fiin Maskine, til billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Jens Arndt Kryssings Enke røger Pølser, Kjød og Alleslags for Folk. Hun boer paa Fiskergade, ved Siden af Sadelmager Dyring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
2 Drenge kunne faae Arbeide om Formiddagen paa Frederik Reck. min Fabrik.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Skipper Jens Møller agter sidst i denne Uge at afseile til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Dhrr. som vilde afsende Noget, behager at henvende sig til Skipperen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Sidste Tirsdaga fien er indkommen i min Gaard en Soegriis med to Striber klippet i Ryggen, som Eieren imod Omkostningerne kan erholde hos Søren Hjelmager i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
J Fredags er optaget i Tegltoften ved Studsgades port, en mørkblakket Koe 10 a 11 Aar, som Eieren imod Godtgjørelse kan erholde hos Jens Kysing i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-15
Skipper N. J. Callesen har i Stormen den 31te Octbr. mistet begge sit Fartøis Ankere ved Endeelave. Det ene i V. til N. fra Møllen, hvorved et Toug paa circa 45 Favne med en Stang paa Touget og Bøie paa; da han stak det fra sig havde han 5 1/2 Favne Vand. Det andet mistedes paa østre Side af Skoven i V. paa 3 Favne Vand, det havde et Toug af circa 17 Favne med en Trosse og Bøie. De som bjerge det kunne vente en passende Bjergeløn, naar de skriftligen melde det enten til Hr. Grosserer Thøger From, eller til Hr. C. Riis i Kjøbenhavn, som har Skibets Dis passion.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Aar 1825. No. 154. den 18de November. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede. Kongelig allernaadigst Aarhuus. faldende. Jal. ses. Connosserers
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Nyheder fra Udlandet. Portugal. J Carvalhino, ved Duerofloden, tildrog sig den 10de Octbr. en sørgelig Begivenhed. Ved Foden af et høit Bjerg tæt udenfor Byen, ved en herlig Kilde, var det fra umindelige Tider Jndvaaner nes Forfriskningsplads i Heden, og nær derved en Dam, hvori de toede deres Linned. Netop som der hiin Dags Aften var et usædvanlig talrigt Selskab samlet i sin muntre Underholdning, rev den overhængende Klipper top sig pludseligen løs, styrtede med et frygteligt Bra over den hele Mængde, og begrov dem Alle tilligemed Vaskerpigerne i Dammen, saa ikke een Eneste blev redet. En Deel af Byens Jndvaanere, hvoriblandt nogle hele Familier, bleve saaledes midt i deres Glæde. pludseligen satte ud af Verden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Spanien. Den nye Minister, Hertugen af Jnfantado's Jndtog i Madrid, har lignet et Triumph. tog. To Kabinetskourerer vare gangne ham forud, og de royalistiske Frivillige toge ham imøde med fuld Musik. Hans første Foranstaltning skal have været den at forlange de franske Troppers Afmarsch. Gaaer det igjennem, da ville de Geistlige klarere Spaniens Gjæld til Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Engelland. Nu har man faaet Kundskab om, hvad det under Capt. Bremer ifjor med saamegen hemmelighedsfuld Taushed afsendte Krigskib, havde for en Ærinde. Det har i det store Ny-Holland (hvis K. ster have omtrent 3000 Miles Udstrækning) lagt Grunden til en ny brittisk Kolonie. Men nær var den hele med saamegen Statskløgt anlagte Plan, røget i Lyset. Tvungen af Storm maatte det engelske Skib gaae til ankers ved det gode Haabs Forbjerg, men hvor stor var Chefens Forbauselse, da et hollandsk Skib, forfulgt af de samme Storme, kom ind i samme Havn, og havde sessionas den selvsamme Bestemmelse. Om den engelske Plan var opdaget af Spioner eller om den hollandske Regjering tilfældigviis havde fattet den selvsamme Plan paa samme Tid, det veed man ikke, men det gjeldte nu om, hvem af dem som kom først. Det lykkedes Engellænderne, og da Hollænderne kom nogle Dage senere did, var allerede det brittiske Flag heiset paa et i Hastværk opbygget lille Fort. Capt. Bremer havde i den engelske Krones Navn taget hele Kysten i Besiddelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Den nye Kolonie ligger ligeover for Ny-Guinea, mellem Øerne Bathurst og Melville, og der formodes, at den vil erholde en meget stor Vigtighed. Ny-Holland, er et Land, der menes at være ligesaa stort som hele Europa, og af en hvistforunderlig Naturbeskaffenhed indvendig synes det, saavidt man endnu kjender det, at være et Paradiis, udvendig ligner det en Ørken, omgivet af høie Sandterasser, uden mindste Spor til Floder eller Søer, saa man formoder at der gives en stor Søe midt inde i Landet, hvortil Vandet har sit - Astob. Saaledes er intet Land paa Jorden skabt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Jtalien. Hertugen af Fitzjames var kommen til Bologna for at gaae til Rom, hvor man ventede ham som Forløber af en endnu langt vigtigere Person. Men hvem dette var, holdtes meget hemmeligt. Paven er nu oven Senge igjen, saa han nok frister Livet endnu dennegang. Mange Troende havde, i den Tid Hs. Hellighed laae syg, kysset hans Tøfler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Rusland. Hs. Maj. Keiseren er for nærværende Tid paa en Reise til Provindserne ved Don og derfra til Moldau.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Tydskland. Den nye Konge af Bayern har r afskediget sin Ministerpræsident, da han selv vil præsidere i Collegiet. Hs. M. har nedsat en Commission e for Besparelser i den hele Statsbekonomie. - Den østerrigske Keiserinde har foranstaltet en 40 Dages Sjælemesse for sin afdøde Fader. - Den 7de Novbr. indtraf Prindsessen af Lukka, Prinds Maximilians Brud, til Dresden, under Kanontorden og anden meere høitidelig Modtagelse. Prindsen løftede hende selv ud af Vognen. Samme Dags Aften gik Vielsen for sig i det kgl. Slotskapel. Blandt de fyrstelige Personer som bivaanede denne Høitidelighed, nævnes Storfyrst Constantin og hans Gemalinde Fyrstinden af Lovicz. -J Hamborg gik der, siden en Stafettes Ankomst fra Paris, de forskjelligste Rygter, som f. Ex. de franske Troppers Udmarsch af Spanien, Leirens Afbrydning: en forestaaende Ministerialforandring, o. s. v.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Blandinger. Det græske Krigskib Kimon, Capt. Miaulis, er afseilet igjen fra Engelland til Hydra. Endeel nordamerikanske Damer have forenet sig om at hjelpe Grækerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
En hjemvendende brittisk Ostindiefarer er forliist ved Deal, hvorfra man i to Timer saae det kæmpe med Bølgerne før det gik under.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Paa Viielandsgrunden er Natten mellem 29de og 30te Octbr. total forliist en engelsk Brig, som var bestemt til Bremen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Atter er et Fartøi med 4050 Passagerer forliis ved den irlandske Kyst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Elephanten i Kongen af Engellands Menagerie har dræbt sin Vogter, og synes siden at føle stort Nag derover. Dette Dyr fortærer 900 Pd. Foder med 35. Spande Vand daglig. Maaskee havde Vogteren formindsket dens Portioner, Et ildsprudende Bjergs Udbrud paa Java har ødelagt 700000 Caffetræer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Kongen af Benin har nu directe henvendt sig til Kongen af Engelland om at forskaffe sig en hvid Kone, og tilbudt sig at give ham tyve sorte for hende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Da Stadens Kasse i Vittoria forleden var det meest fyldte, den i mange Tider havde været, udtømte Kassereren den (venteligen for at den ikke skulde løbe over) og gik sin Vei dermed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
J Cambray er udbrudt tre Bankerotter paa ligesaamange Millioner Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Den forhenværende napoleonske Mameluk ButimGrolichon, lever nu som Brændeviinshandler i Cairo. J Rotterdam grassere Kopperne saa stærkt, at 1800 Personer havde været angrebne deraf i de sidste 5 Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Maleriegalleriet paa Malmaison - Keiserinde Josephines Efterladenskab - skal spilles bort i Lotteriet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Den berømte Komponist Rossin i laae dødelig syg i Paris af en hidsig Feber, men blev frelst ved 90 Blodigler, som paa eengang sattes paa ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
En Mand i Carlsruhe har opfundet et blæsende Jnstrument som efterligner 40 forskjellige Dyrs Lyd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
A. J. Saalfeld i Hamborg falbyder ægte Shawler, 5 Alen lange og 3/4 Alen brede, for 1517 Mk. Cour. eller 89 Rbd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
J de sidste to Maaneder herskede saadanne stærke Storme paa det asovske Hav, at al Skibsfart var op hort derpaa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Et stort Dampskib staaer under Bygning i Stockholm til regelmæssig Fart derfra til Kjøbenhavn, Rostock og Lübeck, som skal begynde næste Foraar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Ved Kongen af Sverrigs Nærværelse i Christiania bestemtes at opføre der en Fødselsstiftelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
J Tønsberg-Egnen havde man allerede den 20de Octbr. kjørt i Slæde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Fædrelandet. Hr. Kammerraad, Byefoged Møller i Mariboe, og Cancelliesecretair Jbsen i Rødbye ere allernaadigst beskikkede til at undersøge suspenderet og arresteret Amtsforvalter i Lolland, Kammerraad Lunddahls Embedsforhold, samt lige allernaadigst beskikkede til, som Skiftecommissairer, at tage bemeldte Hr. Kammerraad Lunddahls Boe under Behandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Under 22de f. M. har det behaget Hs. Majestæt allernaadigst at lade udfærdige et eget allerhøieste Reskript til det kongl. danske Cancellie, med befaling, at dette høie Collegium havde at tilkjendegive Hs. H. Hr. Biskop Boisen Hs. Majestæts allernaadigste Velbehag med den Jver og Virksomhed, han viser for den indbyrdes Underviisnings Udbredelse i Lollands og Falsters Søift.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Løverdagen den 12 ds. fandt Universitetets aarlige i Høitidelighed, i Anledning af Reformationsfesten, Sted i Regentskirken. Det i den Anledning udgivne Jndbydelsesskrift er en af Hr. Prof. og Dr. J. L. Rasmussen forfattet latinsk Afhandling og Arabernes og Persernes Bekjendtskab til og Handel med Rusland og Skandinavien i Middelalderen. Fakultetets Dekanus, Hr. Professor Rahbek, nævnede med offentlig Roes de unge Mennesker, der med Udmærkelse havde bestaaet Exammen Artium, og som ere følgende fem: 1) J.H. Wegener fra Herlufsholms Skole; 2) J. P. G. Jensen, privat dimitteret fra Hovedstaden; 3) L. F. Scavenius fra Sorøe; 4) C. W. Kolthoff, privat dimitteret fra Hovedstaden; 5) P. Zartmann fra Viborg Skole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Af de 162 Candidater, som i Aar ere blevne Studenter, dimitteredes: fra Metropolitanskolen i Kjøbenhavn 5 (alle Laud.), Roeskilde 3 (alle Laud.), Odense 6 (3 Laud. 3 hill.), Ribe 8 (7 Land. 1 h. ill.), Aarhuus 6 (5 Land. 1 h. ill.), Colding 5 (2 Laud. . 3 h. ill.), Frederiksborg 6 (4 Laud. 2 h. ill.), Aalborg 9 (5 Land. 4 h. ill.), Horsens 2 (1 Laud. 1 h. ill.), Jsland 2 (begge h. ill.), Viborg 4 (1 udm. 2 Laud. 1 h. ill.), Nyborg 6 (4 Laud. 1 h. ill. 1 formedelst og i Geographien, N. C. ). Slagelse 3 i (alle Laud.), Vordingborg 1 (Lande), Nakskou 1 (Land.), Helsingøer 3 (2 Laud. 1 h. ill.), Nyekjøbing 5 (4 Laud. 1 h. ill.), Sorøe Academie 2 (1 udm. 1 Laud.), Herlufsholm 2 (1 udm. 1 h. ill.), Borgerdydsskolerne 24 (17 Land. 7 h. ill.) Rønne 5 (4 Land. 1 h. ill.) andre Privatister 54 (2 udm. 22 Laud. 29 h. ill. 1 N. C.).
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Til den fuldstændige juridiske Exammen havde i sidstafvigte Semmester meldt sig 8 Studerende, af hvilke dog 2 ikke udholdt den skriftlige Prøve og 2 udebleve fra den mundtlige. Af de øvrige 4 erholdt 3 Characteren Laudabilem og i Haud illandabilemTil den danske juridiske Exammen havde 17 Candidater meldt sig, hvilke alle underkastede sig den mundtlige Prøve, saalededes, at 10 erholdt Characteren Beqvem, 6 Ei Ubeqvem, og 1 blev afviist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1825-11-18
Generalkrigskommissair Neergaards Skrift, som i denne Tid har vakt megen Sensation og endnu er Gienstanden for almindelig Omtale (hvilket dog meere tør være at tilskrive Forfatterens høist levende og underholdende Fremstilling, end det, ei for Alle lige interessante Æmne, der ligger til Grund for samme) angaaer egentlig nogle falske Jndberetninger og Attester, ifølge hvilke en Hr. J. D. Skovgaard paa Vildhøigaard havde faaet adskillige Belønninger af det kongl. Landhuusholdningsselskab for udmærket Avlsbrug, hvilket Hr. Generalkrigskommissairen erklærer for det sletteste i hele Herredet. "Jeg har - siger Forfatteren - givet disse Oplysninger i Trykken for at gjendrive et falsk Rygte, og for at gjøre Borgmesteren i Slagelse, Hr. Cancellieraad Birch, det ret begribeligt, hvor raadeligt det er, at han og Consorter i Fremtiden holde sig indenfor de Skranker, som Sandhed og skjønsom Erkjendelse af min hidtil viste skaanende Overbærenhed i bør foreskrive dem, da jeg ellers letteligen kunde faae i Sinde at tage til Gjenmæle paa en Maade, hvorved de sandelig ei skulle lystes, og angribe dem med Vaa ben, der, trængende langt dybere ind, muligen efterlade ulæggelige Saar, dennesinde har jeg faret heel lempeligt med dem, især med Borgmesteren i Slagelse. Som et Vink med Hensyn til Tonen i sit Skrift, anfører Forf. Voltaires: Cest bien difficile Sels ver, quand le sujet see baisse!