Den Vest-Sjællandske Avis, 1837-01-12
Udenlandske Efterretninger. Den forrige Efterretning om Bilbaos Befrielse ved Espartero har fuldkommen stadfæstet sig. Det lykkelige Resultat af de constitutionelle Troppers Fægtning erfarer man fornemmelig at kunne tilskrives den brittiske Marine og det brittiske Artillerie. Jfølge den officielle Beretning aabnede Jnsurgenterne d. 22de December ved Daggry deres Jld af en lang Kanon paa 21 Pd., der Natten iforveien var bragt op paa et Batterie, som var opført paa Dæmningen over Luchhaner-Broen. Dronningens Tropper holdt Høiderne ved Crandia besatte, og omtrent Klokken 8 begyndte deres Feldtartillerie og Haubitserne, som efter en carlistisk Beretning skal have beløbet sig til 14 Stykker, at beskyde det omtalte Batterie, og bragte det naturligviis snart til at tie. Jmidlertid havde Matroserne fra et Par brittiske Skibe slaaet en Ponton Bro over Galinda, for at Tropperne kunne besætte Høiderne ved Retegui. Fienden blev uddreven af sine Positioner. Den 24de om Eftermiddagen Kl. 4 begyndte den commanderende General en Chef sine Bevægelser opad Floden imod Luchhana ved Hielp af Baade og to Flaadebroer, som vare bemandede med spanske og engelske Matroser. Dronningens Tropper bemægtigede sig nu Fjendens Batterier paa BjergeCabros, og rykkede frem til Angreb. De borttog alle Kanoner paa den hele Linie fra den venstre Flodbred af Strømmen Asna til Augustiner=Porten i Bil bag. Jnsurgenterne lede et fuldkomment Nederlag og et meget stort Tab af Døde, Saarede og Fangne. De droge sig tilbage ad Veien mod Durango. Om Morgenen den 25de Kl. 9 rykkede Dronningens Tropper ind i Bilbao, og befriede denne Stads brave Forsvarere fra Overgivelse. Staden har lidt meget ved Bombardementet i de 9 Uger, den har været beleiret, og den havde Mangel paa Levnetsmidler. Dronningens Hær anslaaer sit Tab til 800 Døde og Saarede. Generalmajor Baron de Meer, General Mende, Vigo og en Oberst ere blevne saarede, og af Engellænderne kun to Matroser. Carlisternes Tab er ikke nøie angivet, men en stor Mængde Døde ere blevne liggende, uagtet de ogsaa her have fulgt deres gamle Sædvane, at slæbe deres Døde bort om Natten. 200 Fanger og 19 til 20 skjønne Kanoner, hvoriblandt nogle af svært Caliber, ere faldne i de Christinos Hænder. Ved Jndtrædelsen i Staden Bilbao steeg Espartero af sin Hest og begav sig tilfods til det Qvarteer, der var bestemt for ham. Her indfandt sig snart den brittiske Consul, Hr. Clark, som med flere brittiske Familier havde opholdt sig i den beleirede Stad, hos ham, og det Første, som Generalen sagde til denne, var, at han havde hans Landsmænd, de brittiske Søfolk, især at takke for et lykkeligt Udfald. J Nærværelsen baade af sin ege Stab og Bilbaos Authoriteter gav han den Erklæring, at uden Engellændernes Bistand vilde Alt have været forgjeves. De Afsavn, som Garnisonen og Jndvaanerne i Bilbao have været underkastede, skulde være store. Tilsidst manglede det dem næsten ganske paa Levnetsmidler, og et P. Hestekiød kostede over: Skilling engelsk, en halv Kat ligesaameget, en Høne 1 Pd. Sterling og 1 Skilling, og et Æg 1 Skilling. – General Evans forbliver endnu uvirksom med sin Legion, og underhandler om sammes Forpleining; men det hedder, at General Godfrey, som var sendt til Madrid fra den, er vendt tilbage med 10,000 P. Sterling, og med Løfte om 20,000 andre. En Skrivelse fra Bayonne tvivler heller ikke paa, at jo en ny Convention imellem Engelland og Spanien vil finde Sted, hvorved det første Land vil beqvemme sig til at stille 10,000 Md., og endog give Subsidier, naar St. Sebastian og Passages paa ubestemt Tid maae overlades til det.