Viborger Samler, 1821-05-23
Udenlandske Efterretninger. Rio Janeiro, den 27de Febr. og 4de Marts. En fuldstændig Militær-Revolution har nu og fundet Sted her - Den 22de Februar ankom Grev Palma hertil fra Bahia for at bevirke Kongens Bekræftelse paa den der antagne ny portugisiske Forfatning - Der udkom vel et Dekret den 24de, hvori Hs. Majestæt erklærede: "at ville sende sin Søn Prinds Pedro til Portugal for at høre Undersaatter, nes Klager afskaffe Misbrug og bekræfte Constitutionen" Men med disse Udladelser var Folket her ikke tilfreds især fordi det tillige bestemtes at de udvalgte Repræsentantere skulle først her raadslaa med Regjeringen og Forbedringer i Forfatningen. Nogle Patrioter der for det meste skal have være Kjøbmænd, virkede ved Penge saaledes paa nogle faa Militære, at de paa et Skib i Havnen samledes og raadsloge. Natten til den 25de blev en Bataillon Politivagt beordret at arrestere dem, da man havde faaet Nys derom. Men dette befordrede Revolutionen - Jægerregimentet forlod paa egen Haand samme Nat deres Caserner og opfordrede de herliggende Jægere til at forene sig med dem, hvortil de vare villige. De droge alle til Pladsen Rocio - Kl. 3 om Morgenen den 26de kom Kronprindsen, (som een af Revolutionsmændene derom havde underrettet, for at ikke hans høifrugtsommelige Gemalinde skulle forskrækkes) ganske uventet paa Pladsen hvor Jægerne stode, de tilgrændsende Gaader vare forsynede med Kanoner. Efterat Prindsen, der for sit Frihedssind er meget yndet kortelig havde samtalet med Officererne, besteg han, omringet af det nysgjerrige Folk, Theatrets Platform og oplæste en Kongelig Beslutning, dateret 24de Febr. (men som man paastaaer blev trykt med en Haandpresse, paa Theatret, da man mærkede Folkets Misnøie med Opsættelse) hvori Hs. M. Kongen for at befordre det Ham altid paa Hjerte liggende Folks Vel, antager den i Portugal indførte ny Forfatning og antager den tillige som gjeldende for Kongeriget Brasilien og alle Kronen tilhørende Lande. Nu fyrede Forterne Glædesskud, Klokkerne ringede og Officerer og Civile trængte sig frem for at underskrive denne Akt. Da Prindsen spurgte: "behøves der endnu mere, fremstode 4 Studentere og forlangte Pressefrihed - Prindsen svarede: det fulgte af den ny Forfatning og var at ansee som dens Siel. Derpaa reed Prindsen, ledsaget af 2 Lieutenanter til Lystslottet St. Christoval, for at faae Hs. Maj. Kongens Bekræftelse paa det Passerede; han kom snart tilbage med den og det glædedrukne Folk tilraabde ham dets Vivat. Han forkyndte nu fra Platformen hvo de nyvalgte Ministre vare; ogsaa disses Navne ledsagedes med Vivat. Kl. 9 om Formiddagen foer Prindsen ved Evangeliet og Ministrene derefter, paa Theattets Platform - Folket og Soldaterne omarmede hverandre som livlige Brødre. Hs. Maj. Kongen kom Kl. 11 med sin Familie til Staden. Folket skreg saa stærkt Hurra, at det kunde høres 1 Miil borte. J Førstningen trak hvide Jndvaanere den Kongelige Vogn; men da siden Negere toge fat og trak Vognen, syntes det at krænke Monarken, Kronprindsen stod opreist i Vognen og holdt Kongen ved Haanden. En halv Time efter Ankomsten, viiste Kongen sig med Dronningen for Folket og tilkjendegave deres bifald med den oplæste Konstitution. Samme Aften begav Kongen sig med sin Familie i Skuespillet og Staden var illumineret 3 Aftener i Rad Hovedmændene for Revolutionen vare: Oberstl. Goitz, Major Costa Major Pimenta, Artillerilieutenant Ciprinus, Major Padoa, Pater Silva og og Litteratus Morambao.