JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-01
En Pige ønsker sig en Tieneste som Stue, eller Barnepige hos honette Folk. Nærmere Anviisning giver Adressekontoiret. Til Leie er at bekomme, nu strax eller til 1ste Novbr. et smukt lidet Sted med Hauge, 1 1/2 Miil fra Horsens. vel indrettet for en Enke eller anden liden Familie uden for Bondestanden. Med Stedet kan bekommes fornøden Jldebrand af gode Tørv, samt Græs og Foder til 1 42 Køer. Stedet har en morsom Beliggenhed. De der attraaer saadan Leilighed, behage at henvende dem til Eieren F. Raben. Peterlyst pr. Horsens, den 3die Mai 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-01
Det Sted ved Aaen, som nu beboes af AdjunkBastrup er at faae til Leie til næstkommende Flyttetid hos Peder Herskind. En Pille Steen af god Bonitet, 6 Qvarteer 5 Tom. mer, samt en rinsk Møllesteen 8 Qvart. 1 Tom, at bedste Sort, tienlig til Leger, er underhaanden at faae tilkiøbs, og anvises fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-01
Hos Undertegnede er at bekomme godt Bygmeel til et Priis af 8 Rdlr. 3 Mk. pr. Lpd.; ligeledes Anchois, god Madera og Mallaga i Bouteiller. Lichey.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
Mens Sydens Vaabenbrog frygtelig rullende nærmer sig Norden, men det Rige, der i Forening med vor Konges, engang kaldtes Trillingriget, truer at ruste sig mod sine gamle Brederlande, maatte hver tro dansk Undersaat med mørknet Øie og tungt Hierte skue hen til Norges Land, som det der er nærmest Ødelæggelsens Storm; ikke som om det urokkelige Mod den alt overvindende Kiærlighed og Troskab mod Konge og Fædreneland, der besielede Norges dierre Mænd naar fordum Østens Storm hvirvlede Mordfakkilen inden dets Grændser, nu skulde have svigtet dem. Jnderligt maa det derfor fryde hver dansk Undersaats Hierte at erfare, at Danmark og Norges elskede Prinds Christian Frederik, han udrevet sig af fine Elskedes Favn og forladt Kongestaden for at vandre til Norges Rige. For en Stund, ombyttede han Fyrstens Purpur med Fiskerens Dragt; men selv under denne slog hans ædle Hierte om muligt høiere end nogensinde af den Patriotisme hvori de danske og norske Mænd ere saa stolte af at efterligne deres Konge og Konarhuus. Som Norges Statholder har Hs. Høihed til det norske Folk udstædt følgende Kundgiørelse. Nordmænd, Eders Konge kiender og paaskiønner Eders urokkelige Troskab for Hom og for den norske og danske Kongeslægt, som nu i flere Aarhundrede haver regieret over Eders Fædre og Eder. Hans landsfaderlige Hu staaer til at fre Broderkierligheden og Samdrægtigheds uopløselige Baand befæstet melem Tvilling. rigets Folk. Siette Frederiks Hierte er stedse hos Eder, men Hans Omhu for Staten i alle dens Dele nægter Ham den Glæde, at see sig omringet af sit tro norske Folk. Derfor finder Han mig til Ede med Fuldmaat som Statholder i Hans Rige Norge at udrette Hans Villie, som var Han selv blondt Eder tilstede. Hans Bud skal være min Lov, at vinde Eders Tillid min Bestræbelse, Eders Høie telse og Kierlighed vorde min Løn. - Maasker endnu haardere Prøvelser forestaae Os, med Tro paa Forsynet og med freidiat Mod skal jeg gaae Dem imøde og lovervinde Dem ved Eders Bistand, trofaste Norsmænd, thi jeg ved at jeg kan stole paa Eders Troskab mod Kongen, at J vil bevare gamle Norges Selvstændighed og at det Løsen der forener Os alle er: for Gud, for Kongen og Fædrenelandet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
Christiania, den 22de Maj 1813. Christian Frederik, Prinds til Danmark og Norge, Statholder, over Kongeriget Norge, kom manderende, General.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
Udtog af et Brev fra Christiania, den 24de Mai 1813: " Han er her kiereste Ven! Prinds Christian Frederik er kommen, og er modtagen med den Jnderlighed som 6te Frederiks Sendebud til hans hengivne og troe norske Folk fortiener den. Den raske Conrad Falsen bragte ham og Major v. Birch i en aaben Baad, alle klædte som Matroser, fra Fladstrand, til Hvaløerne. Paa den sidste Deel af Reisen brugte de en svensk Lods; da de vare stegne i Land, betalte de ham godt og sagde: "Du kan sige: at du har ført Prindsen af Danmark til Norge." Fredags Aften kom Prindsen til Frederikstad og tog samme Aften til Moss. Løverdags Eftermiddag Kl. 5 var han her. Prinds Frederik og hans Stab, Commandanten, Stiftamtmanden og Biskoppen, med flere, vare tagne ham imøde til Greverud, 1 en halv Miil herfra, - ligesaa det borgerlige ridende Corps og det vidende Jægerkorps. Paa Egeberg stege begge Prindser til Hest. Alt Militairet var opstillet i Gaderne fra Torvet af, og fra det Øieblik han naaede Byen, jublede: "Hurra, Velkommen, Gud velsigne Kongen!" ham imøde. Da han sterg af, forefandt han næsten alle øvrige Autoritetet og Embedsmænd samlede, og vi fik strax Audience. Han sagde med Hiertelighed og en ædel Anstand: "Jeg er kommen til Norge efter Kongens Villie og mit eget inderlige Ønske. Gud give jeg kunde være Dem nyttig Jeg har efterladt mig i Kiøbenhavn det Kiæreste jeg har i denne Verden - min Søn; men jeg glemmer det over den Modtagelse fra her finder." Derpaa bar han Prinds Frederik giøre ham personlig bekiendt med de Tilstedeværende, og sluttede med at sige, at han ønskede at see os alle efter Søndags Gudstienesten. Ved denne almindelige Cour holdt han en kort Tale, takkede der den ædle Prinds Frederik for hans Trofasthed mod Kongen og Landet. - Gud lønne dig derfor - sagde han, og omfavnede ham - modtag min Tak og mit inderlige Venskab."" Taarene stod dem begge i Øinene. De kan tro, at for enhver, som elsker vor Konge og vort kiere Tvillingerige, og som tænkte paa vor Stilling, var dette baade rørende og Mod indgidende. Hvad kunne ikke disse 2de Mænd virke for den ædelste blandt Konger. Prinds Frederik er en høist retskaffen Mand og hænger med sin hele Siel ved Kongen og Landet. Efter Couren spiste omtrent 30 af os paa Ladegaarden ifølge Prinds Frederiks egen mundtlige Jndbydelse. Alt er nu i spændt Forventning om hvad der vil skee, og enhver - jeg tør freidigt sig. det - 999 af 1000 - ere beredte paa ethvert Offer, som fører til vor eneste og kiereste Ønske - Brøder dets Vedligeholdelse med Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
Som officiel til Hovedstaden indløben Nyhed beretter, Badet Dagen, at Hs. Majestæt Keiser Napoleon der 20de og 21de Maj har vundet et stort Slag ved Beutzen, over de forenede russiske og preusiske Armeer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
(Ser Gaars Avisen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
Angaaende Storbritanniens politiske Forhold mod Danmark og Sverrig havdes sidste 4de Mai adskillige Debatter i Underhuset. Blandt andet vindte Hr. Ponsonby sig til Lord Castlereagh med følgende Forespørgsel: "Jeg hører, sagde han, at den danske Minister er gaaet tilbage, og at forioningsforhandlingerne med Danmark ikke ere gange fremad; samt at Underhandlingerne med denne Magt ikke synes at være gunstige, formedelst visse Engagements over nogle Deele af det danske Gebeet. Holder De, ædle Lord, det ikke raadeligt, herover at meddele mig bestemte Erklæringer, saa vil jeg heller ikke trænge derpaa; thi jeg er overbeviist om, at der bruges al mulig Forsigtighed i Henfeende til saadanne Engagements, da samme ellers lettelig kunne vorde til stor Skade i vor almindelige Jnteresse og Underfløttelse i nærværende Anstrængelser paa Fastlandet. Man paastaaer, at der fra Ruslands og Storbritanniens Side er givet Sverrig Garantie paa at tage Norge i Besiddelse, og da vi ere i Krig med Danmark, kan der ikke tvivles paa Retfærdigheden heri. Endog selv have vi en Ret til at angribe Norge, hvis vi sandt det for godt; og det kan derfore ikke være ubilligt at vi forsyne Sverrig med Midler til et saadant Angreb, da samme synes nødvendig for den almindelige Sag og Politik." - Lord Castlereagh svarede herpaa, at han endnu ikke ret vel kunde forklare sig over Scorbrittanniens nærværende Forhold mod Danmark og Sverrig, uden derved tillige at maatte berøre andre Forhold, og derover give Erklæringer som vilde være skadelig for den offentlige Tieneste. Jmidlertid ere Dannemarks Fordringer af den Beskaffenhed, at Parlamentet, uden Skade for den offentlige Tieneste, kunne afgive deres Erklæringer derover."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
Af den sidste Beretning som Hr. Commissionsraad Henn før sin Afreise fra Bresleu har bekiendtgjort over de indløbne patriotiske Bidrag, meddeles Læserne følgende: Den gamle Skovinspecteur H. lovede ved et Glas Punsch, at hans Bøsse, hvorpaa han holder som paa sit Liv, skulde giøre dette Feldttog med. Følgende Morgen kom en Ven af mig for et modtage Geværet. Førsteren rystede smillende Hovedet og meente, det gi ikke saa til. Min Ven yttrede noget bittert, at hans Gaarspatriotisme vel kun havde været en følge er den opvarmende Punsch. "Min Herre, svarede den Gamle, selv hvad Tydsken beruset taler, maae han ædru holde; men det gaaer ikke med Bøssen der, som De tænker, her læse de selv;" han rakte ham et gammelt gules Papir af hans Skriverpult. Vor Oldefader har givet Bøssen til den Ældste i Familien; vi tør ikke give den bort, det er en Æresbøsse, saalænge den har været i vores Hænder, saalænge har den endnu ikke feilet, oldrig feilet. Herre, ved Bøssen kan jeg ikke skille mig, Gud veed, jeg kan ikke; men den skal med i den blodige Kamp og, Herre, den vil giøre sin Skyldighed, derfor indestaaer jeg Dem, og dermed rev han den fra Væggen, trykkede sin gamle grædende Kone, der allerede siden forrige Aften havde vidst sin Mands Beslutning, en mod sit Hierte, og gik for at stille sig med i Række og Geled. En Frivillig handlede ved Potten om en Hest. Sælgeren fordrede 30 Frdler; den unge Jæger tilstod, at han kun havde 600 Rd. at anvende derpaa; Handelen blev altsaa til Intet. "Vil de probere min?" sagde en Fremmed, der havde været Vidne til Underhandlingerne og omtumlede en flygtig Render paa Pladsen. "Gierne probere, svarede den fattige Jæger, men kiøbDe have hørt hvad jeg kan give og Deres Hest er fem Gange mere værd." Nu saa forsøg det dog i det mindste, vedblev den Fremmede og lod den Frivillige sidde op Det er et herligt Dyr." raabte Jægeren. Nu saa tag det." sagte den Fremmede smillende. "For mine 60 Rdlr. - Nei, for den Priis er det ikke tilfals; men behold det, unge Mand til et Minde om mig; Hesten vil ikke lade Dem i Stikken. Hold Dem brav; Gud være med Dem." Saa talte den ædle Fremmede og tabte sig blandt Mængden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
J de sidste Aar havde Grev St. Marsen været fransk Gesandt ved Berlinerhoffet, og havde ved den Maade hvorpaa han vidste at meddele og mildne vor tungt nedtrykte og overmodigen behandlede Konge sin Keisers Befalinger og Fordringer med Skaansel, Fiinhed og øm Medfølelse, erhvervet sig tet kongelige Huses Agtelse og Bevaagenhed. En af hans Sønner hvis høire Haand paa Tilbagetoget fra Moskau var affrossen faldt i Wilna i russisk Fangenskab og var alt i Siberien. Kort før den russiske Keisers Afreise fra Breslau den 19de Marts udbad sig vor ædle ømtfølende Kronprinds en Naade af denne Monark. Efter sammes venskabelige Tilstaaelse bad han om den unge St. Markans Løsladelse, hvilken Keiseren personlig tilstod ham og sendte en Officier til Siberien med Frihedens Budskab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-02
Blandt de meklenborgske Stæder udmærker Rostol sig fortrinlig i Henseende til Patriotisme. De her sammenskudte frivillige Bidrage beløbe sig allerede til over 100,000 Mark, og hvor almeent Ønsket er, hver i sin Stand at levere sin Skierv, beviser følgende Træk Nyeligen fremstillede en Deputation fra de Rostocker Tienestepiger sig hos General v. Fallois, og overrækkede ham til Foræring for hens Regiment: en med et Sølv Hoved forsynet Regimentstamburstav, et Tambur=Bandoleet af Skarlagen med Sølvtresser og et Par sølvbeslagne Trommestokke af Jbenholt, med følgende Tiltale Ogsaa vi frembringe her en liden Gave for Fædrenelandet, thi ogsaa vi have det kiert, ogsaa vi ere besilede af tydsk frit Sindeling. Vil er vor Foræring ringe men vi ere fortige Piger, vi have gjort hvad vi kunde og beder at antage vor gode Villie for Gierningen."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Udenlandske Krigsefterretninger. (af Alton. Merkur og Hamb. Cortespondent.) Hamborg, der siden den 27de Maj var besat af Preusere og Meklerborgere, er atter i de Franske Besiddelse. J en Skrivelse derfra af 30te Maj hedder det desangaaende: J Gaar hørtes fra Zollenspicker en levende Kanonade. Snart erfarede man, at de Franske havde forceret alle Passene, og forfulgte Fiinden af Britzenberg-Siden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
I Gaar Aftes indtraf adskillige Batailloner franske Tropper hertil, der besatte de offentlige Pladse og de vigtigste Poster. En anden Skrivelse af 31te milder: "Jntet Øieblik gaaer forbie at der jo indrykker nye franske Tropper i vor Stad. Kl. 4 i Eftermiddags holdt Generalgouverneuten Prindsen af Eckmühl og General Vandamme Revne over 35 Batailloner Jnfanterie. Jndvaanerne kunne næsten ikke komme tilbage derfra af Forhauselse. Det vilde være vanskeligt at bestemme, hvad der meest satte dem i Forundring, enten Troppernes skiønne Holdning eller deres Antal. Og det var virkeligen en uhyre Forskiel mellem det hvad de havde for Øine, og hiint, hvad man havde fortalt dem om de franske Batailloners saavel physiske som Antal-Svaghed. - Over de os nyeligen forladte Avanturiers Sæder, Skikke og Handlinger ville vi ufortøvet meddele adskillige Ditalis. De Stæder, der som vi, have den Ulykke at besidde disse saakaldte Folke Befrier, veed hvad dette koster dem. - Russerne have ikke havt Tid til at redde andet end deres Personer, og have lykkeligviis ikke kunne følge deres Sædvane med at ødelægge og brænde. J Marine-Arsenalet og paa Voldene havde Franske fundet 230 Kanoner. Alle Establissementerne ere i den bedste Tilstand. De udsøete Arbeider for at giøre Hamborg til en Vaabenplads ere saa betydelige Ifølge Fyrsten af Eckmühls befaling har den nu i Hamborg igien indsatte franske Politiedirekteur d'Aubignosc beordret alle Stadens Jndvaanere til ufortøvet at aflevere alle ihændehavende Libeller, Pamphiets, fremmede eller utilladelige Tidender, Karrikaturer, Kobberstykker, Vers &c., som siden den 24de Februar, d. A. ere udkomne eller indførte. Enhver som ikke uopholdeligen adlyder denne befaling, eller ikke gandske bringer den til Udførelse, ved at tilbageholde et eller andet deraf, skal paa det strængeste straffes. - En anden udkommen Kundgiørelse befalet alle de sig i Hamborg befindende Fremmede at indfinde sig inden 24 Timer for at legitimere sig, og, i Tilfælde det kan sker, at erholde en Tilladelse til Ophold, uden hvilket ingen Jndvaaner maa huse nogen. Enhver Overtræder heraf vil blive straffet og overordentligen forfulgt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
De fra Hamborg afmarscherte svenske Tropper havde taget en fast Stilling ved Bergedorf. Det svenske Skyts af 75 til 80 Stykker er nu ogsaa landet, og der befinder sig for Øieblikket i Alt 24000 Mand Svenskere i Pommern, Meklenborg a. Denne Armee rykker paa alle Punkter frem imod Elben. Kronprindsens Hovedqvarteer skulde afvigte Søndag indtraffe til Wittenburg, imellem Schwerin og Lauenburg. Paa Rugen sagde H. K. Høihed til de Deputerede fra Adelen: "De har lidt meget; gaaer Sverrig ikke under i denne Kamp, saa maae de have Alt erstattet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Medens Keiser Napoleons Ophold i Dresden indtraf den østerrigske Gesandt Grev Bubna dertil med en Skrivelse fra Keiseren af Østerrige. Den i offentlige Blade indrykkede Efterretning at det polske Korps skulde have opløst sig, erklæres nu for aldeles ugrundet, men at det tvertimod bestaar af 40,000 Mand af de skiønneste Tropper, som staae færdige til at marschere fremad, Slaget hiin 2den Mai ved Lützen angaaende, indeholder det engelske Blad the Courier følgende Brudstykke: "Endeligen have vi her erholdt den officielle Beretning over hiint store Slag. Kampen har været skrakkelig, og det synes, at dette Slag i Henseende til Udfaldet er bleven gjort yderst stridig. Men uagtet alle de her udspredte Berliner Beretninger, vilde det være urimeligt at nægte, at Fordelen jo har været paa de Franskes Side; thi den franske Armee har vundet Terrain og er fremtykket fra Saalens Bredder indtil MuldaFloden. Jmidlertid lader os de Allieredes Mod og vor Tillid til dem uden Bekymring for Kampens Udfald. J Paris høitideligholdtes den 23de Maj et stort Tedeum i Metropolitankirken, til Taksigelse for Seieren, ved Lützen; det bivaanedes af Hs. M. Keiserinde-Regentinden. Om Aftenen var hele Staden illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Fra Halvøen Spanien leverer Moniteuren adskillige Officielberetninger fra de sig der befindende franske Armeers Hærførere, blandt hvilke de mørkeligste ere, at Hertugen af Albuftra med 16 Batallioner Jnfanterie, 10 Eskadroner Kavallerie og 12 Kanoner har slager 6000 Spaniere af Elios Korps. Længe vedligeholdte disse en tapper Modstand, men ved det franske Rytteries Jnshugning, tvonges 900 Mand til at strække Gevær. De øvrige søgte Rettraden, men tabte endnu paa Veien flere Hundrede Dræbte og Saarede, samt 1500 Fonger og en Fane. - Festningen Villene har overgivet sig til de Franske med 1000 Soldater og 34 Officerer. - Ved Valladolid og Valencia have tvende Fratninger havt Sted med stort Tab for Spanierne. Nordamerikanerne skal have sluttet en 3 Maaneders Vaabenstilstand med den engelske Admiral Warren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Indenlandske Efterretninger. (Af samtlige danske og norske Aviser, samt Udgiveren.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Fremdeles har Cancelliet besvaret følgende Forespørg, seler: 1) Om kiøbte Varer i Juni Termin f. A., som ere akkorderede at betales i Juni Termin d. A., skulle betales inden 4 Uger efter at samme er krævet eller i Mangel af Betaling Samme omskrives til Rigsbankpenge, at man ikke skiønner rettere, end at de i forordningen af 5te Januar d. A. H. 31 fastsatte 4 Uger, sin casu qvæstionis, ei kunde regnes førend fra næstkommende 11 Juni Termin. - 2) Om saadan Gield, naar den er omskreven til Rigsbankpenge, alligevel skal betales til den akkorderede Termin, at Forordningens 26de §. i dette Tilfælde bliver anvendelig, saa at Kreditor ikkun kan fordre Betaling i Overeensstemmelse med samme. - 3) Om Kreditor er pligtig at modtage en efter Revers tilgodehavende og til Udbetaling efter Akkord i Juni Termin d. A. forfalden Kapital, naar han ikke betids nok (3 Maaneder forud) har villet erkiære sig, om han vil have Gielden udbetalt eller lade den omskrive at da Forordningens 28, giver Kreditor 1/2 Aars Bestænkningstid, saa kan den omhandlede Jndskrænkning lingenlunde paalægges ham. - 4) At Reverser med og uden Pant bør ansees lige med Obligationer i Henseende til Omskrivningen efter Forordningen af 5te Januar d. A. H. 23 siden disse ikke udtrykkeligen ere undtagne fra de i §. omtalte private Forskrivninger. - 5) At bemeldte Forordnings 28de §. viser, at der er tilstaaet reditor 1/2 Aars Frist til at vælge enten han vil have sin tilgodehavende Capital udbetalt eller omskreven til Rigsbankpenge, og at denne kan udøve dette Valg saavel med Hensyn til en Deel af Gielden, som hvad den hele Gield angaaer, fordi Forordningens Bogstav ikke strider rimod og billighed taler derfor, da Kreditor muelig son behøve en Deel af Kapitalen til den betingede forhidstid; dog at Vedkommende forbeholdes at lade dagen afgiøre ved Domstolene. Aftenen den 21de Mai aflagde Hr. Dr. Rüge paa sit Kongelige Theater anden Gang Prøver paa sit Tane og udførte Hakon Jarls Rolle med en Konst, Tænksomhed, Smag og Følelse, som gjorde ham fuldkommen værdig til det ualmindelige og udeelte bifald, han vandt. Mid en fordeelagtig Fiaur forener han en mandig, men dog bøielig og behagelig Stemme, talende Øie, utvungne Lader, og hvert Ord han siger, siges som det bor J Bergens Avis har Stadens Magistrat ladet bekiendtgiøre, at et Slags Sammenløb har fundet Sted, blandt de arbeidende Folkeklasser, der ligesom have villi selv inqvirere hos Byens Jndvaanere om Kornvarer, og have ikke villet lade sig nøie med det udtrykkelige Løfte, der blev dem givet, saasnart de kunde angive Nogen, som var i Besiddelse af flere Kornvare end der var dem tilstedet til et halvt Aars Provision for egen Huusholdning, der da strax skulde paa ny, i Angiverens Overværelse, af Øvrigheden blive gjort den nøieste Undersøgelse. J Anledning heraf advarer Magistraten, i Følge Stiftets høie Ordre, Alle og Enhver, ikke at opholde sig ved nogen Folkestimmel, Huusbonder og Haandværkmestere at forbyde deres Tyende og Arbeidsmænd saadant, o. s. v., da den nøieste Opsigt haves med dem, og militære Patrouiller udgaae for at forhindre alvorlig Sammenstimlen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Af Arrestanterne i Nysted i Lolland er En død og Ca bortrømt. Den Første kan Man da være mere rolig for, end for den Sidste, der som en heel farlig Person, har sat Byen i saa stor Frygt, at der hver Nat maa gaae Borgervagt paa Gaderne. - Af Arrestanterne i Odense gik forleden Dag hele Tre høistberygtede Forbrydere fra deres førere paa Transporten fra Middelfart, hvor de havde været i Forhør. Den Ene, en listig Tyveqvinde, smuttede først sin Vei ved at bede Bonden, som kiørte hende, om Tilladelse at gaae indi et Huus ved Veien. Han kunde imidlertid kiøre saa sagte foran, hvilket han da rigtig gjorde, men hun glemte sit Løvte at komme bag efter. De to Andre, hvoraf den Ene er en Slave, som olte for er undvigt, fik nu ogsaa Frihedslysten og benyttede Leiligheden tæt uden for Byen, da Man under et Paaskud lod dem staae af Vognen. De Jern, Man skulde holde dem med, laae bag i Vognen, og en af Ledsagerne, som vilde sætte efter dem, fik et farligt Slag i Nykken. Samme Nat skede Jndbrud i Tommerup Sogn. Disse Exempler bevise noksom Nødvendigheden af skierpede Forsigtighedsregler med slige Forbryderes Transport til det Offentliges Sikkerhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Blandt de mange Linned Tyverier, som ved Jndbrud nu saa jevnligen forefalde i Khavn, da Guld og Sølv nu ikke meere findes saa meget af at stiele, udmærket sig især et Jndbrud igiennem et Vinduesskud i Rigensgade af egen Betydelighed; blandt det der ranede Linnet, vare allene 235 Servietter og 35 Lagener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
For et kompet Taffelservice af Khavns Porcellain forlanges nu 1000 Rbdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Dru kolde Majmaaned er maaskee Aarsag i, at en Spekulation paa Nanqvins Buxer gaaer i Lyset, da en, som har kjøbt 86 Par paa engang, nu ikke vil modtage samme - Spekul tionsaanden er ellers overalt i havn, num det stor
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
En lystig Broder, som kalder sig Jesper Ligeglad, lærer i Kiøbenhavn den store Konst, hvorledes men skal lee, istedetfor at kynke over Tiderne. Hver gang hans Kone, der er af en modsat Humør, begynder sine Jeremlader over Dyrtid og Opskruerie, taget han hende om Livet og synger, i det han svinger hende omkring i en lystig Valts: "Fryd dig ved Livet i din Dages Vaar; pluk Glædens Role før den forgaaer Naar hun nu spørger, hvor de Roser ere hun skal plukke, da de blive hver Dag fortigere, svarer han, Udvegne, naar Man kun forstaaer at plukke dem" fører hende derpaa ud i Kiøkkenet, og ved at taxere hvert Stykke, lige fra Vaskekiedlen til Æbleskivepander, i nærværende Navneværdie, overtyder han hende tilsidst om, at naar Man regner saaledes, som Man baade maa og bør, staaer Man sig langt bedre end før, og eier i sit Kiøkken allene meere nu end før Krigen i sin hele Boe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Opgave. af Priserne paa Kornvare i Norges Kiøbstæder, den 15de Mi 1813. Hovede 1 Rug i Byg i Havre, Erter i Gryn pr. Td. pr. Td. for Td. pr. Td. for Td. er Td. Rbd. s. Rbds Rbd s. Rbd s. Rbd. s. Rbd. s. Christiania. - 30 - - - 6 6. - - - - Tønsberg - 28 64 - - 6 6. - - - - Laurvis - - - 15 - 10 - - - - - Stien - - - 13 32 9 16 - - - - Kragers - - 16 64 1 - 83. - - - - Christ sand. - - - . 48 - - - - - - Riisøer - - 20 - 12 48 - - ----- Bergen - - 123 32 16 6. - - - - - - Tronhiem 24 - 24 - 15 - - - - - - - Korn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
J Frederikshald, Frederiksstad og Moss haves intet Over-Providerings-Commissionen for Norge, den 24de Mai 1813.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Tallotteriet. J den 1034 Trækning i Kiøbenhavn er udtrukken, følgende Nummere: 2. 13. 50. 86. 4.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Prædikanterne paa første Pintsedag, Froprædiken: Hr. Prof. Dr. Larsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1813-06-04
Høimesse. Aftensang: Domkirken: Hr. Provst Bechmann. Hr. Cant. Rosenkilde Fruekirke: Hr. Studsgaard. Hr. Chorsd. Melbye. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.