JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Endelig siger den Østerrigske Jagttager, at ved Udnævnelsen af Regieringspersonalet i Napoli di Romania, som nylig har fundet Sted, er Condoriottiforbleven Præsident for det udøvende Raad. Dette beviiser Overvægten af Jnsulanernes Partie), Maurocordato, som for nogle Maaneder siden nedlagte sin Post som Præsident for det udøvende Raad, er bleven udnævnt til Statsekretair, og man troer, at han nu vil nedlægge det Direktorium som han hidintil har ført i Missolunghi. (Det synes at den Øst. Jagt. har meget forandret sin Tone med Hensyn til Grækerne; den taler og dem nu paa en meere skaanende Maade. Fra Grækenland hører man forresten kun at Folket er nu fuldt af Haab om et heldigt Udfald af dets Bestræbelser, da det er gaaet saa godt med Krigen i dette Aar. Vinteren skal bruges til at beleire de Tyrkiske Fæstninger. Fra den 1ste Novbr. er Patras bleven regelmæssig blokeret fra Søesiden. Jmedens 5000 Grækere under Constantin Bozzaris og Caliopoulos Kommando indslutte den fra Landsiden. Denne Fæstning saavelsom Koron og Modon lide Mangel paa Levnetsmidler).¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
De Engelske Blade sige: at Hr. Canning besidder nu en overveiende Jndflydelse i det Engelske Cabinet. Ogsaa ville de vide, at Regieringen har paa det Ostindiske Compagnies Forlangende indvilget at forstærke betydeligen Armeen i Ostindien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
- De Franske Kamre ere nu beskiæftigede med at udnævne deres Præsident, Vicepræsident og Sekretaire. Ogsaa votere Kamrene om den Takadresse som er foreslaget i Anledning af Kongens Tale, De nye Medlemmers Valg blive efterseete inden Debatterne kunne begynde. Den bekiendte Ouvrard, som har havt saameget at gjøre med det Spanske Statslaan er bleven arresteret i Paris.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Det store Hovedqvarteer for den Franske Armee har paa given Ordre pludselig gjort Holdt imellem Burgos og Aranda, og kun to Jnfanterie-Regimenter, et Jægerregiment til Hest, tilligemed Materialet og en stor Deel af de emploierede Personer skulle forlade Spanien. – Den Franske Regiering har indseet Nødvendigheden af ikke at trække den heele Armee ud af Spanien; da de bevæbnede Gueriller have saaledes formeret sig i Provinserne, at man er i den største Bekymring derover i Madrid. fordi man ikke tør bruge de frievillige Tropper, som ikke ere øvede, imod Guerillerne, hvoriblandt der ere saamange gamle Constitutionelle Soldater; og paa de Franske Garnisoner i Fæstningerne kan man ikke stolel, da disse ikke bryde sig om hvad der foregaaer udenfor dem. - De Franske havde allerede begyndt at rømme Corunna; men strax vare der udbrudte Uroligheder, saa at Tropperne maatte vende tilbage igien. Der fortælles at Guerillen i Landskabet Rioja bliver kommanderet af den forrige Gouverneur over Landet Escario. Kongen af Spanien er endnu bestandig syg, og Lægerne have raadet ham til at foretage sig en Rei ei de syd ige Provinser. - J Midten af December er der bleven holdet et Geheimeraad i Madrid, hvori ikke allene nogle Medlemmer af Raadet i Castilien, men ogsaa nogle udenlandske Gesandte vare tilstæde, og hvori der skulde forhandles om en Note fra disse Magter om den uundgaaelige Nødvendighed af at forandre Ministeriet, om en fuldkommen Amnestie om Erkiendelsen af de Cortes Laan o. s. v. - Det synes forresten som at Prins Marimilian af Saxen, Dronningens Fader, har siden han kom til Spanien udøvet en velgjørende Jndflydelse; han har havt flere Conferencer med Hs. Majestæt, og man troer at der vil foregaae en Forandring i det exalterede System, som nu i halvandet Aar har bragt saa store Ulykker over Spanien; ogsaa skal den moderattænkende Minister Zea Bermudes for Øiebliktet have erholdet Seier over sine Modstandere. – J Særdeleshed, er den Efterretning vigtig at Dekrettet og Jnqvisitionens Gienoprettelse som allerede var underskrevet af Hans Majestæt, nu ikke udkommer formedelst de udenlandske Magters Forestilling derimod.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
- Den 16de November aflagde Kongen af Portugal tilligemed sine to Døttre et Besøg hos den Brittiske Admiral Beauclere ombord paa Skibet Ocean paa 80 Kanoner; hvor de behagede at modtage et prægtigt Middagsmaaltid, til hvilket ogsaa de de udenlandske Gesandte vare indbudne. -
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Kongen af Baieren har imedens han opholdt sig i Vien bevirket Pardon og Løsladelse af Arresten for Greve Canonici som var bleven arresteret af Østerrigerne formedelst sine Carbonariske Grundsætninger. - Kongen af Baieren har ladet sammenkalde sit Riges Deputerede, da Kamrene skulle aabnes Aar. - Kongen af Preusen har nu ogsaa udvidet Organisationen af Landstæder til Provinsen Sachsen. - Man arbeider paa i Kongeriget Preusen at indføre en større Deconomie i den civile Administration. Forretningerne skulle meere simplificeres, saa at de overflødige Contoirbetiente kunne afskediges.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Den Torden, som indtraf i Vien den 17de Decbr., har i Byen Heiligenstadt afbrændt Taarnet paa Kirken; 3 Klokker faldt ned og gik istykker, og Jlden angreb selv Kirkens Tag,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Jndenlandske Efterretninger. J Aaret 1824 ere i St. Mikkel Sogn i Slagelse Copulerede 27 Par. Fødte: Drenge 46, Piger, 42, ialt 88. Døde: Mandkiøn 27, Qvindekiøn 21, tilsammen 48. Altsaa ere 40 flere Fødte end Døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Ligeledes ere i St. Peder Sogn Copulerede 12 Par. Fødte: Drenge 15, Piger 29, ialt 44. Døde: Mandkiøn 14, Qvindekiøn 21, ialt 35. Altsaa ere 9 flere Fødte end Døde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
J Kirkeaaret 1824 ere i Fyens, Stift: Ægteviede 1147 Par, Fødte: af Mandkiøn 2143, af Qindekiøn 2009, hertil Uægte 601, er 47735 Døde: af Mandkiøn 1442, af Qvindekiøn 1311 er 2753, altsaa 2000 flere Fødte end Døde. Jblandt de Fødte ere 41 Par Tvillinger, og 2 Koner have født Trillinger. Et Drengebarn født meget vanskabt paa Hænder og Fødder. Jblandt de Døde, ere 200 dødfødte, og 855 ere bortdøde Børn i en Alder under 10 Aar. – Usædvanlig høi Alderhave opnaaet: 409 en Alder fra 70 til 80 Aar, 263 fra 80 til 90, 5. fra 90 til 100, og 3 en Alder over 100 Aar. – 8 ere bortrykkede ved pludselige Dødsfald, blandt hvilke en Mand funden død efter en Ruus; ved ulykkelige Hændelser ere 28 omkomne, og af Selvmord, have 21 fundet Sted, hvoraf dog 4 i Vildelse og en 76 Aar gammel Mand, som, under smertefuld Sygdom qvalte sig selv paa Sottesengen. Aalborg, den 27de December 1824. J den haarde Storm imellem 20de og 21de forliste paa Hirsholmen Skonneren Forward, Cpt. O. J. Bækken af Christianssund, bestemt med Korn og forliste Søefolk fra Aalborg til Drammen. – Den 24de kom dertil Mandskabet af et ved Hanstholmen den 12te Dennes strandet Barkskib, the BetsyCapt. Joseph Cock, hiemmehørende i og bestemt til Sr. Varmouth med Planker fra Cronstadt. Besætningen, som bestaaer af en Styrmand, og ni Matroser og Lærlinge, afseiler imorgen til Helsingøer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Natten imellem 25de og 26de blæste det igien en meget haard Storm og sidste Nat en temmelig haard Storm med Torden og hyppige Lyn og et saa højt Vand i Fiorden, som i de sværeste Orcaner i forrige Maaned. – Nogle og tyve Kiøbenhavns farere ere ivente her til Fiorden, som Man maa ønske lykkeligt at komme frem. (Her i Slagelse lynede det den 2den Januar.) Biborg, d. 24de December 1824. Solhvervsdagen har bragt og Slud og Storm, og Natten til den 23de stærk vedholdende Storm af Nordost med Snee; men Frosten er ikke alvorlig. Sidste Løverdag var, som Sieldenhed, her paa Torvet en Vogn med gode Cathrineblommer og Svedsker de første til 16 a 23 s., de sidste 8 s. Pdt. – samt franske Rainetter, en Følge af Jndstranding ved Besterhavet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Som nu erfares, har Orcanen den 20de og gjort megen Skade paa Landet i Jylland. Saaledes skal ikke mindre end 18 større eller mindre Huse. være kastede overende imellem Ribe og Varde. Af Lintrup Præstegaard omblæste Fæhuse, hvorved 2 Køer dræbtes, Stuehuset paa Bramminge mistede Totrediedele af dets Tagsteen. Af Thorstrup Præstegaard omblæste 8 Fag Huus og 25 Fag blev saaledes tilredt, at de maa bygges op paa nye Paa Nørholm skal den hvælvede Jndkiørselsporvære omblæst og Stuehusets Tag næsten ganske være afrevet. Af Gamst Præstegaard skal Laden være omblæst. J Varde skal de siden Branden opbygte nye Huse især have lidt Tab af Tagsteen, Da der nu ingen af disse ere at faae og det regner idelig, saa er Man ilde faren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Odense. J Onsdags havde Vi der nogenlunde klar Luft og det tegnede til en Forbedring i Veiret efterat Vi nu i samfulde 7 Uger have været hiemsøgte af daglig Regn og Blæst. Men om Natten, begyndte Stormen atter at tude, og i Gaar Morges henimod Solens Opgang havde Luften her(ligesom der meldes nylig at have viist sig i Berlin, et paafaldende Jldskiær, der gav alle Gienstændeet rødligt guult Udseende, (det samme faaes heri Slagelse den 2den Januar og Eftermiddagen. Kl. 4 ligesom der var en Jldebrand i Nærheden) og hen paa Formiddagen var Stormen atter heftig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Uagtet det vedbliver at regne har Barometret baade i Gaar og i Dag staaet paa godt Veir. Den Ladebygning af Wibye Præstegaard paa Hindsholm, som Orcanen den 20de omkastede, var 30 Fag stor i en Længde af 61 Alen, og nylig opført afvigte Sommer for Præsten, Hr. Rühaus egen Regning. Af 36 Køer, som han havde paa Stalden deri, bleve 4 dræbte, de andre laae i Behold under en Vægt af flere tusinde Pund Høe, som var sat paa Slyden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Befordringer. Den 27de November er Copiist i Matriculerings=Contoiret, Landmaaler og Secretair i Matriculerings-Commissionen, H. B. Momme, og Copiist i det andet Jydske Renteskriver-Contoir, T. S. Birch, efter deres Ansøgninger i Naade entledigede fra bemeldte deres Copiist Tienester, hvorhos dem er forundt Titel af virkelige Kammer=Assessorer. Den 9de December er Capitain ved Hs. Majestæts eget Regiment, J.W. Wickede, udnævnt til Kammerjunker.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Kiøbenhavns Torvepriser, den 31. Decbr. Rug, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 2 Rbd. 5 Mk. - s. Hvede, Tdn. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. - Mk. - s. Byg, Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. a 2 Rbd. - Mk. 12 s. Havre, Tdn. 1 Rbd. 3 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 3 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Grøns Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Smør, Fierdingen 9 Rbd. 3 Mk. a 11 Rbd. Æg, Snesen 1 Mk. 10 s. a 1 Mk. 12 s.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Kjøbenhavns Børs, den 31te Decbr. 1824. Cours. Hamborg 2 M. 217, a vista 220. Spec 224. Den 31te Decbr. 1823, 250.) Disconto 5 PC. Specier solgtes til 13 Rbmk. 7 s. (Jfjor2 Rbd. 3 Mk. - s.) Kongl. Oblig. (uden Renter) 86, a 86 3/4 Rbdlr. Sedler. (Jfjor 80 a 80 1/2). Nationalbank Obligationer (af Laanet den 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 100 1/2 Rbdlr. dito i Sedler 112 1/2 Rbdlr. Norske Laan til 6 PC. 105 a 105 ½. Hamb. Laan 3000 Mk. 98 Dito 4000 Mk. 98 - Norske Rigsbanksedler 165. a 166 Rbdlr. (J Fior 148 3/4). Svenske SedlergMk. 2 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Spørgsmaal. Er Forordningen af 13de December 1793 gieldende for Eiere, hvor den tillader en Eiendomsgrund at afbenyttes til offentlig Brug, skal Skade ikke erstattes, bør det Ruinerede ikke fyldes og udjevnes, maae en Eiendomsgrund afbenyttes til offentlig Brug uden for benævnte Forordnings Bydende eller Forespørgsel til Eier eller Leier, naar et befalet Syn og Taxation er optaget og til Vedkommende indgivet bliver i Række af Aar, eller aldeles, ubesvaret, hvor skal da Eiendomsrets Nydelse søges:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
A VERTISSEMENTS. Det Stervboet efter afgangne Skipper Frederik Buch tilhørende Huus, beliggende paa denne Byes Baggade, under Matr. No. 148, bliver herved stillet til trende offentlige Auctioner, som afholdes: Onsdagen den 26de Januar 1825, hver Gang i Mid dito den 9de Februar dito den 23de Februar, dagsstunden. 1ste og 2den Auction afholdes paa Raadstuen, men 3die Auction afholdes i selve Stedet, og ligger Konditionerne til Eftersyn paa mit Kontoir. Corsøer den 30te Decbr. 1824. Castenschjold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Jfølge Forliig og derefter passeret ExeStege, cation, samt efter vedkommende Udlægshavers Reqvisition, bliver ved 3de offentlige Auctioner som afholdes Onsdagen den 26de Januari, 9de og 23de Februar 1825, hver Dags Formiddag Kl. 11 opbuden til Salg: Kiøbmandsenken Madame Petersens eiende Gaard No. 11 paa Stege Kiøbstæds Møllegade, med sammes tilligende Hauge og Jorder i Stege Eiendoms marker circa 5 Tdr. Land, og i Heineden circa 2 Tdr. Land samt Rettighed i Ulfshale efter 16 1/4 Grundele. Gaarden som er indrettet til Boepæl for 2 Familier, og som fortiden er meget fordeelagtigt bortleiet, bestaaer af 18 Fag Huus til Gaden, 11 Fag Sidehuus og 17 Fag Baghuus, foruden en Tilbygning paa 2 Fag. Af Forhuuset er 8 Fag grundmuret til Gaden, men forøvrigt er Bygningerne af Ege Bindingsværk, og følger med denne Gaard, som i Særdeleshed er meget beqvemt indrettet til en Kiøbmandsgaard, et i Sidebygningen værende Brændeviinsbrænderie, med tilhørende Jnventarium i brugbar Stand. Auctionen afholdes paa den sælgende Eiendom, og kan Conditionerne samt øvrige Eiendommen vedkommende Oplysninger forinden Auctionen erfares hos Prøveprocurator Forvalter Gad paa Aalebekgaard, hvorhos det bemærkes: at denne Bekiendtgiørelse tiener til Efterretning, saavel for Liebhaverne som Pantecreditorerne i Overeensstemmelse med Pl. 22de April 1817. Stege den 23de December 1824. C. Meincke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Tirsdagen den 11te Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, vorder i den Gyldenholm underliggende saakaldte Grønhøystov, ved offentlig Auction bortsolgt endeel paa Roden staaende Egetræer, tjenlig til Gavngiøring, samt nogle Bunker Bøgendhuk, for endeel rienligtil Humleragter. Mødestedet er ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Slagelse den 30te Decbr. 1824. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Da den i disse Tidender No. 90, 91 og 92 beskreven Eiendom i og ved Slagelse, nemlig en stor rummelig, for faa Aar siden opbygt Gaard, Vaaningshuset af Grundmuur med 2 Brændeviinskiedler, der er assureret i Brandkassen for noget over 20,000 Rbdlr. Sølv, beliggende ved Slottens Port i Slagelse med 12 Tdr. Land paa Kiøbstædens Mark, saa og 30 Tdr. Land Hovedgaardstaxt Jord som umiddelbar angrændser bemeldte Bygninger, Gierlev Kirke, hvoraf Tienden kan hæves in natura af 164 Tdr. Hartkorn; 20 Huse, det ene paa Hovedgaardstaxten og de øvrige med Jord, hvorpaa hviler 5 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Hartkorn, hvis Beboere, foruden Penge=Afgivet forretter 232 Høstdage og 884 Ugedage, alle paa egen Kost, og endelig en Tørvemose=Lod, ikke blev solgt ved de derover afholden 3 Auctioner, saa er den underhaanden at faae tilkiøbs, naar Liebhaverne, ville melde sig i Kiøbenhavn hos Hr. Land-Overrets samt Hof- og Statsrets Procurator Thorbiørnsen, Fiolstræde No. 180, i Præstøe hos Hr. Cancellieraad Byefoged Møller eller hos Birkedommer Nørgaard ved Ledreborg pr. Roeskilde inden forestaaende Februar Maaneds Udgang, hvilke give nærmere Underretning om Eiendommen og afslutter Kiøbet derom. Torsdagen den 6te Januari førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver paa Slagelse Raadstue ved offentlig Auction bortsolgt endeel Slagelse Læseselskab tilhørende Bøger, hvilket herved til Liebhaveres Efterretning bekiendtgiøres. Slagelse den 31te December 1824. Gude.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Fredagen d. 14de Januari 1825 bliver i Eikstedlund Skov under Frederikslunds Gods, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Ege- og Bøgetræer, der for største Deelen ere Vindfælder. Auctionen begyndes om Formiddagen Kl. 10 ved Skovfogedens Huus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Arvingerne efter her paa Gaarden ved Døden afgangne Tienestekarl Jens Pedersen, født i Tvede Bye og Sogn Fyen, indkaldes herved med lovligt Varsel at melde sig her paa Skriverstuen. Ligeledes indkaldes den Afdødes Credi= og Debitorer. Taarnholm pr. Korsøer den 31te December 1824. Mortensen, Forvalter. Børn kan antages til Opdragelse og Underviisning i Hylstrup Skole ved Sorøe. Den bestemte Betaling er 25 Rbdlr. Sedler qvartaliter, hvorfor erholdes Alt undtagen Bøger og Klæder. Høier, Cand. Philosop. og Skolelærer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
Paa en Herregaard i en behagelig Egn, omtrent 2 Miil fra Slagelse, er en beqvem Leilighed for en honet Familie til Leie, der bestaaer af 3 a 4 Værelser &c. Sammesteds kan en eenlig Person faae Kost og Logie, Bogtrykker Magnus anviser; de Søgende melder sig i portofrie Breve.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
En beqvem Leilighed, bestaaende af 6 Værelser, Kjøkken, &c. og om det maatte ønskes, Have og Staldrum, beliggende i Nærheden af Slagelse Nytorv, er til anstundende Flyttetid at erholde til Leie. Nærmere Anviisning giver Avis Expeditionen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-03
En skikkelig Dreng som er velvoxen kan til 1ste Mai blive antaget i Møllerlære paa en hollandsk Mølle. Nærmere Anvisning giver Aviis Expeditionen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-07
Den Vest-Siællandske Avis, eller: INTS. Ugeblad. Slagelse. for landske Historie uden og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 11 Aarg.) Fredagen d. 7 Januar 1825. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-07
Den Brasilianske Revolutions Historie. (Sluttet.) Den indvortes Uroelighed i Rio Joneiro tiltog; Rygtet blev udbredet om et Deficit i Banken og hele Bankadministrationen blev afsat. En Plan til at sætte Jld paa Banken blev opdaget og forhindret. Under disse Uroeligheder blev den unge Prius Dom Jogo Pedro født d. 6te Marts. Han levede destoværre for kort for at kunne opfylde Brasilianernes Forhaabninger. Om Natten imellem den 21de og 22de April blev Roligheden i Rio de Janeiro forstyrret; da et Jægerregiment fik Ordre til at adsplitte en Forsamling af Valgmænd, som gjorde forskjellige Fordringer til Regieringen, og endelig gik saavidt, at de forlangte den Spanske Constitution indført i Brasilien i sin hele Omfang. Disse Tropper skode ind paa Børsen, hvor Forsamlingen blev holdet, og i Gaderne; 8 Personer bleve dræbte, flere saarede og 38 arresterede; iblandt disse vare der meget anseelige Kiøbmænd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-07
Jndtil den 25de vedbleve Soldaterne at begaae allehaande vilde Uordener. Hovedstaden blev opfyldt af Skræk, og den 22de udkom 4 Kongelige Dekretter, hvori den bevilgede Spanske Constitution blev forkastet og den Portugisiske igien bekræftet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-07
Disse Dekretter ankom den 10de December til Rio Janeiro. Der blev nu strax givet befaling til at oprette en Junta for Provinsen, hvortil Prinsen skulde overlevere Regieringen, og han giorde Tilberedelser til at afreise; men den offentlige Stemme modsatte sig hans Beslutning; Provinserne St. Paulo, Rio de Janeiro og Minas Geraes sendte Deputerede til Prinsregenten og erklærede ham, at saasnart han reiste bort, saa vilde de betragte det som et Dekret, hvorved det Brasilianske Kongeriges Uafhængighed blev sanctioneret for bestandigt. Dette bestemte Prinsen til at forblive i Landet, hvilket han den 9de Januar 1822 lod bekiendtgiøre for Folket, og hvilken Beslutning han meldte skriftlig til Kongen sin Fader. Omtrent paa samme Tid revolterede Jndvaanerne i Fernambuco, sendte de Portugisiske Tropper tilbage til Portugal og tvang Gouverneuren De Rego til at indskibe sig selv dertil. Jmidlertid viiste de Portugiskske Tropper i Rio de Janeiro sig misfornøiede med Prinsens Beslutning; de grebe til Vaaben under General Avilez Com mande; Rygtet udbredte sig, at de vilde bemægtige sig Prinsen og afsende ham til Europa; men de Brasilianske Tropper samlede sig til hans Forsvar under General Corrados og Marineministeren Farinhas Commande; hele Folkemængden i Hovedstaden foreenede sig med dem. Portugiserne tabte Modet, capitulerede og lode sig sætte over Vandet til Prayargrande paa den anden Side af Havnen; men her fattede de sig paa nye og besluttede at forblive indtil en Expedition, som man forventede fra Lissabon, kunde ankomme dertil Sagen tog nu en farlig Vending; men Prinsen satte Mod i Brasilionerne, samlede en Mængde Kanonbaade og truede at ville angribe dem, naar de ikke godvillig lod sig indskibe. De bleve nu forsagte, beqvemmede sig dertil og under en Convoi af to Fregatter bleve de afsendte til Lissabon. Denne uroelige Dag havde en for den Kongelige Familie saare sørgelig Begivenhed til Følge. Kronprinsessen havde nemlig taget Flugten med sine Børn til Lystslottet Sta Cruz. Den unge Prins Jogo Pedro, dengang 11 Maaneder gammel, laae paa hendes Skiød; det var en brændende heed Dag, og Heeden paadrog Barnet en Jnflamation i Leveren og han døde under fine Forældres og det Brasilianske Folks Taarer. Liget blev balsammeret og biesat i Kloster=Kirken St. Antonio.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-07
Kort efter ankom den forventede Portugisiske Expedition, kommanderet af Maximiliano de Souza; men Prinsen tillod ikke Tropperne at komme i Land, og de maatte vende igien tilbage til Lissabon. Disse Begivenheder satte de Cortes i den største Bestyrtelse; man debatterede om hvad man skulde gjøre ved Sagen, og imedens man handlede derom i Lissabon, indgik de Brasilianske Provinser et nøie Forbund med hinanden. Jndvaanerne i Rio Janeiro overleverede den 20de Mai 1822 en saare vidtløftig og energisk Forestilling til Prinsen, hvori de opfordrede ham til at erklære Brasiliens Uafhængighed. Denne Forestilling endtes med de Ord: Vil du eller vil du ikke, fat en Beslutning Herre, Prinsen modtog denne Jndbydelse og udstædte den 1ste August et Manifest til alle venskabelige Regieringer og Nationer hvori han skildrede det Urigtige i de Cortes Fremgangsmaade, og hvori han viiste Nødvendigheden af at sammenkalde en almindelig, lovgivende og constituerende Forsamling for heele Riget. Prinsen havde allerede eengang maattet begive sig til Provinsen Minas Geraaes for at dæmpe nogle Uroligheder, som der vare udbrudte; af samme Aarsag afreiste han i August d. A. til Staden, St. Paulo. Folket der forlangte, at Brasiliens Uafhængighed skulde offentlig erklæres; Priusen, gjorde det, aflagde Eed derpaa, tog derpaa den Portugisiske constitutionelle Cokarde af sin Hat og bandt derpaa et grønt Baand med de Ord: Independencia on Morte (Uafhængighed eller Døden) omkring den venstre Arm. Roligheden blev nu bragt tilveie, og den unge Fyrste viiste sig den 15de Septbr. i Operaen i Rio med dette Baand om Armen, og den følgende Dag saae man ikke en eneste constitutionel Kokarde meere i Staden. Man ønskede og ventede nu, at Prinsen vilde lade sig udraabe til Keiser paa sin Geburtsdag den 12te Octbr. 1822.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-01-07
Stemningen i hele Brasilien var nu meget enthusiastisk for Don Pedro og for denne nye Forandring, og allene Staden Bahia var endnu i Portugisernes. Magt, hvori General Madeira havde kastet sig med de Tropper, som han kunde samle, men hans Magt strakte sig ikke længere end udenfor Stadens Mure.