Extraordinaire Relationer, 1745-06-01
Tydskland. Efterat adskillige gange og udi adskillige Aviser haver været meldet om de Forligs-Poster hvor paa det imellem det Wieniske og Chur-Bayerske Hoffer indgaaede Forlig, er grundet, saa er udi afvigte Maaned efterfølgende Puncter bleven Publico bekiendt gjort, hvilke udgives for tilforladelige, og er af saadan Indhold, som følger: Efterat den Allerdurchlauchtigste og Stormægtigste Fyrstinde og Frue Maria Theresia, Dronning i Ungarn og Bøhmen &c. Ærke-Hertuginde i Østerrige &c. og den Durchlauchtigste Fyrste og Herre, Maximilian Joseph, til Over- og Neder-Bæyern, saa og Hertug i Ober-Pfaltz, Pfaltz-Græve ved Aar 1745. er ved Rhinstrømmen, det Hell. Rom Riges Ertz-Truchses, og Churfyrst, samt i de Rhinske Lande, de Schwabiske og Frankiske Rettigheders nu værende Jnspector og Vicarius, Land Græve til Leuchtenberg &c. i Betragtning af det tydske Fædernelands almindelige Velfærd ere til det gl. Venskabs kraftige Stiftelse og Befordring aldeles genegne, saa ere de imellem sig selv om følgende Preliminair-Artikler blevne enige: Art. 1.) Hendes Kongel. Majest. til Ungern og Bøhmen, Ærke-Hertuginde i Østerrige skal erkiænde den afdøde Hr. Churfyrst for Kæiser, og den efterladte Durchlauchtigste Enke Frue for Kæiserinde. II.) Høistbemældte Hendes Kongel. Majest. skal tilbage give Hans Churfyrstl. Durchl. af Bæyern &c. de samtlige Churbæyerske Lande, ligesom de før 1741 vare i Høisammes Possession. III.) Hendes Majest. Dronningen frastaaer sin Paastand paa al den Skadesløsholdelse, som Høistsamme af ChurBæyern havde at fordre. IV.) Derimod giør Hans Churfyrstl. Durchl. for sig, sine Arvinger og Efterkommere paa ævig Tid en fast og urykkelig Afstaaelse fra alle imod den Pragmatiske Sanction stridende Pretentioner paa den Østerrigske Arve-Følge, bruger alle sine antagne Titler, undtagen den af Erke-Hertug af Østerrige, samt bistemmer paa Rigs-Dagen Garantien for den Pragmatiske Sanction: For hvilken Afstaaelse og respective Bistemmelse af det samtlige Rige og Søemagterne skal garanteres, følgeligen de forhen indgangne Garantier paa det forbindligste skal fornyes. En lige saadan Afstaaelse skal den samtlig i Live værende Durchl. Bæyerske Familie for sig og sine Efterkommere indgaae. V.) Hans Churfyrstl. Durchl. giør aldeles ingen Paastand paa de samtlige udi de Fremmer-Østerrigske Lande i de Fran Juni Maaned, Franskes Hænder værende Stæder, og erklærer sig, at ville trække alle sine egne Tropper, og i sær sin i Guntzburg liggende Battaillon, tilbage, saa snart som Prælimarierne ere underskrevne; Saa som han og hermed ganske og aldeles frasiger sig al Paastand paa disse Stæder og de samtlige Fremmer Østerrigske Lande; hvilken Afstaaelse skal have samme Kraft, som den, der i den 4 Art ommældt er; Tilmed forbinder Hansig ogsaa, til at lade ingen Ting forhindre, at jo meerbemældte Lande af Franzoserne strax blive forladte. VI.) Hans Churfyrstl. Durchl. i Bæyern erkiænder den Kongel. Chur-Bøhmiske Val-Stemme, saa vel som og den dermed følgende Rettighed til at sende Val-Gesandter i Dronningens Navn til et hvert forehavende Val, hvor og paa hvadsomhelst for Tid det maatte foretages; Ja tilforpligter sig desuden at hielpe til, at denne Dronningen tilkommende og Kongeriget Bøhmen vedheftende uskatterlige Rettighed imod den i Aaret 1741 skeete Qviesentz bliver fuldkommen ved sin ubehindrede Fremgang bevared. VII.) Paa næstforestaaende Val-Dag skal Hans Churfyrstl. Durchl. anvende sin Val-Stemme til Hans Kongel Høiheds Hendes Majests. Dronningens Durchl. Gemahls og Med Regents Beste. VIII) Naar Associationen imellem de 5 forreste Rigs Kredse er kommen i Stand, eller er bleven fornyet, vil Hans Churfyrstl. Durchl. samme ogsaa indgaae, saa fremt den ellers ikke har andet, end Rigets almindelige Roe og Sikkerhed, til Øiemærke, saasom han og ideligen i Fremtiden vil beqvemme sig til alt, hvad som helst det samtlige Rige til det almindelige Beste finder raadeligt at beslutte. IX.) Jndtil det Romerske Konge-Val kommer til End skab, bliver Jngolstad med Neutrale Tropper besat; Brannau og Schærdingen derimod med Hendes Kongel. Majestets, og beholder Høistsamme indtil ovenmældte Termin det Stykke Land imellem Jnn- og Saltza-Floden, hvorudi Fæstningerne Aar 1745. Braunan og Schærdingen forefindes 3 desligeste og alle udi bemældte Stykke Land sig befindende Civile-Betieninger og Jndkomster. 2) Begge Parters Krigs-Fanger skulle saa snart som mueligt, og uden Ranzion, settes paa fri Fod, og ved deres Bortgang maae ingen Bekostninger affordres; Hvorfra dog den Prager- og saadan Gield, som af particulaire Personer er giort, undtages. Xl.) Naar i sin Tid Fæstningerne Ingolstad, Braunau- og Schærdingen, rømmes, som indtil fuldførte Romersk Konge-Valdeels med neutrale og deels med Kongel. Tropper skulle blive besatte, saavel som og ved alle de øvrige faste Pladsers Jnddrømmelse, som oftbemældte Hendes Kongel. Majest. har inde, hvilken skal skee strax efter at Ratificationerne ere udvexlede; skal alt Artillerie og tilbehørige Redskaber, som tilstrækkeligen kand bevises, før 1741 at have været Churfyrstl. Artillerie, og endnu i benævnte Fæstninger og holdbare Pladser forefindes, sammestæds efterlades; Og kand imidlertid af begge Parters commanderende Generaler fra PreliminairArtiklernes Underskrivelses Dato af udnævnes Commissarier, som derover forfatte Jnventarier; Og om dernæst i den forestaaende General-Freds-Slutning det Freyborgiske Artillerie og Munition af den Franske Krone skulde blive restituered, hvilket at udvirke Hans Churfyrstl. Durchl. skal lade sig være ivrigst angelegen; Saa erbyder man sig, ligeledes at tilbagelevere alt beviselig Churfyrstligt Artillerie og Krigs Redskaber, som afBæyern er udført. XII.) Alle de Churbæyerske Underdaneres sequestrerede Gods og Jndkomster blive relaxerede; hvilket og paa Churbæyersk Side skal skee, saa vidt Hendes Kongel. Majts. Underdanere besidde noget paa Churbæyersk Bond; og, som det ved alle Freds-Slutninger er brugeligt, bevilges alt baade Mand og Qvinde-Kiøn, alle civil- og militaire Persohner, en General Amnestie og Restitution af deres confisquerede Gods, Junii Maaned, Aar 1745. saaledes, at de forige Eiermænd faae saadant igien i Eye, og efter Behag kunne enten derved i Rolighed opholde sig, eller, om de ville flytte, begive sig uden lands, uden at man Afskeeds Penge af dennem skal paastaae. Dog indbefattes herunder ikke de, som for andre Aarsagers skyld ere fangne eller relegerede. XIII) Saa snart Hans Churf. Durchl. har opsagt de i Bæyern standene Hielpe Tropper af sin Forbindlighed, skulle de samme fra den Dag af, da disse Preliminair-Artikler blive underskrevne, begynde at marsere uden Ophold indtil de naae deres Land, og skal samme paa deres Udmars af den i Bæyern staaende Armee ingen Hindringer lægges i Veien. XIV.) Strax efter underskrevne Preliminarier skulle alle Fiendligheder og Contributions-Udskrivninger, Fourage- og Brød=Leveringer, udi Bæyern ophøre; og saasom de KongelUngariske Tropper fra Natifications Dagen af skulle fuldkommen rømme det slette Land, saa finder sig imidlertid letteligen imellem begge sidige Tropper en god Forstaaelse. XV.) Alle over Told-Væsenet, Grændse-Skiellet, Farten paa Jun-Floden og som sig reisde Naboelige Misforstaaelser skulle efter den beste Fordrags Maade, man derom kand treffe, aldeles afgiøres, førend man skrider til en Definitiv-Freds Tractat at slutte; hvilken man strax derefter tilbyder sig at lægge Haand paa. XVI.) Saa snart Freds-Preliminarierne ere undertegnede, skulle de Kongel. saa vel som de Churfyrstl. Deserteurer, ved Cavallerie og Jnfanterie, ikke opsøges, eller af nogen af Parterne forlanges at udleveres; Men enhver bliver udi Sikkerhed, i den Herres Tieneste, hvor han under Preliminariernes Undertegnelse staar. XVII.) Ratificationerne over disse Preliminair-Artikler skulle inden 14 Dage, efter at de ere underskrevne, eller, om mueligt, før, til Salvborg udvexles. Til Stadfæstelse paa alt dette ere heraf 2 ligelydende Exemplarier forfærdigede, og af begge Parters befuldmægtigede Ministere egenhændigen underskrevne, samt med deres Jndseigle undertrykte, og imod hverandre udvexlede. Saaledes skeet udi den Biskopel. Augsborgiske Stad Fiessen, den 22 April 1745. 5, udolph., Hr. af Coloresp. S. Loseph Kiste til Fyrstenberg.