JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Alle Ministre og høiere Statsembedsmænd, Professorer fra Jena, andre Fremmede og Jubeloldingen høitagtende Personer af alle Stænder, vare nu og mødte. Statsminister v. Fritsch overrakte Hr. v. Göthe en Storhertugelig Haand skrivelse, tilligemed en, efter Hans Kongelige Høiheds egen Opgave, af Brandt i Berlin udført Skuemynt, der paa Forsiden viser Storhertugens og Storhertugindens forenede Billeder, og paa Bagsiden Göthes med følgende fra den ene Side over paa den anden løbende Jndskrift: Carl August und Luise Göthen." Kl. 10 havde Digteren den Ære at see Hs. Kgl. Høihed Storhertugen, tilligemed alle de øvrige Medlemmer af det høje Fyrstehuus hos sig. Jmidlertid havde hans Venner forsamlet sig i det Storhertugelige Bibliothek Sal, hvor hans Marmorbyste (af Rauch i Berlin) var opstillet med en grøn Laurbærkrands. Her bleve adskillige Musikstykker af Hummels Composition opførte og Kanzler v. Müller holdt en til Festen passende Tale. Ved denne Leilighed erholdt Bibliotheket til Foræring et Brev, hvori Göthes Forældre havde for 50 Aar siden tilmeldt en Ven i Algier, daværende Kongel. dansk Consul Schönborn, deres Søns Ansættelse i Weimar. Et Selskab af 200 Personer forsamlede sig derpaa til et festligt Maaltid paa Domhuset. Om Aftenen blev, paa Allerhøieste befaling, opført i Skuespilhuset Jphigenig efter en Prolog, forfattet af Kanzler Müller. Da Oldingen begav sig hjem fra Theatret, vare Husene illuminerede paa den Plads, hvor hans Huus staaer. Han befandt sig saa vel, at han endnu samme Aften kunde beværte en Kreds af Venner. Ogsaa Collegierne, Universitetet i Jena, Statsraadet i Weimar og mange enkelte Mænd, i Storhertugdommet, have ved Æresbeviisninger, Foræringer og anordnede Festligheder stræbt at vise den hæderlige Jubelolding, der er sit Fædrenelands Stolthed, den velfortjente Ære. (Udtogsviis af Bilag til Allg. Zeit. 326, c. Dagen. No. 282.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Staden Newyork har allerede nu 200,000 Jndvaanere; om 15 Aar vil den vistnok have det dobbelte Antal og om 30 Aar være den tredie Stad, med Hensyn til Folkemængden, og den anden, om ikke den første Handelstad i den hele civiliserede Verden. Hvilken vigtig Jndflydelse Dampseiladsen vil have paa Nordamerikas indre Communication, kan man let forestille sig. Der er nylig gjort en anden Opdagelse, som ogsaa vil virke meget i denne Henseende. Man havde længe troet, at den øvre Missoure var altfor grund til at kunne vorde seilbar; men Gen. Atkinson har opfunden et Slags Fartøier af en egen Construction, hvormed hele Flodstrækningen uden mindste Vanskelighed kan befares.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
En af de i Konsthistorien mærkelige Mænd, var Vivant Denon, Baron. Han er født 4 Jan. 1747 i Charlons sur-Savne af adelige Forældre. Hans Levnet deler sig i to Dele; den første som Diplomat, Reisende, Konstner; i den anden var han aldeles opofret Konsterne. Han gjorde med Napoleon Toget til Ægypten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
To Aar efter Tilbagekomsten blev han udnævnt til General-Directeur over Museerne i den franske Stat. Fra 1815 privatiserede han Blandt hans Skrivter er hans Reise til Ægypten især bekjendt. Mange historiske, og biographiske Noticer og franske Malere gav han i Gallerie des hommes celebres. Han havde gjort mange Samlinger til et Værk: Konstens Historie fra de ældste Tider indtil vore Dage. Flere duelige Konstnere vare satte i Arbeide med lithographiske Blade, som skulde høre dertil; Texten vilde han selv skrive; men Værket blev ikke færdigt, dog have hans Nevener lovet at see deres Onkels Plan fuldført, og Værket ved saakyndige og duelige Mænd udgivet. Denon var Kobberstikker, og de Blade man har fra hans Haand stige tilet betydeligt Antal. Han døde i Paris 27. April 1825. Han var Ridder af Æreslegionen, af den russiske St. Anne-Orden, af den Bajerske Krones Orden. En necrologisk Notice om ham, af P. A. Coupin, læses i Revue encyel. Juli 1825 S. 3041, ledsaget med hans Portrait.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Kjøbenhavns Børs, den 16 December 1825. Hamburg 2 M.a vista 206 Species 208 Specier solgtes til 12 Rbmk. 7 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier Svenske Sedler. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . . . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-17
Nationalbank Obligationer 50 1/2 Rbs. Tegn. 85 1/2 86 Rbd. Sedl. (af Laanet 4 Febr. 1820) 101 101 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn, 4 pC. Dito nye . . . . . Asiatiske Actier . . . . . . 3 pC. nye danske Oblig. 186 186 1/2 Rbd. Sdl. 83 83 1/2 i Banco. 106 106 1/2 i Sedler. 98 98 1/2 Rbd. r. S. 99 99 1/2 Banco. 99199 1/2 Banco. 102 102 1/2 i Banco. 93 1/2 94 i Banco. 61 1/2 62 L. Sterl. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. i Sedler
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Toogtyvende Aargang. No. 102. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 20 December 1826.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Thalias UrtheilThalia (zu Jørge. Was willst du hier mit deinen Spaschen, Jn meines Tempels Heiligthum: Die hørt man ja in jedem Gasschen, Und wares nog so eng und krumm. Jörgel. Ach, schöne Frau, ig bitte sehr, Sovernst das Ding nicht zu tractiren; Die Leute wollen jett nichts mehr, Als einzig nur das Harcelliren; Das werchfell will erschuttert sein, Und war die Weise auch nicht fein. Der Hute Schicksal haben Spiele, Nicht auf die Gute sehen viele; Sind sie nur modisch augestust, Ein jeder gern sich damit puttet; Wenn blos sie in die Augen prallen, Sie allen Thoren ser gefallen. war weis ich, das der gange Plunder Jst an und for sich fast ein Nichts Doch ist er immerfort ein Zunder Des Lachens und des Lachgedichts; Und Lachen will die feine Welt Nun einmal für das liede Geld; Denn von Geschmack sie ist gar eigen, Das kann selvst Mozarts Titus zeigen; 3war nicht man ihn mit Peisen jagte, Wie einst die Elster, die Verzagte; Doch in der Hoffnung ganz betrogen Der Keiser ist davon gezogen. Den Zapfenstreich, den will man haben, An Jørgel will die Welt sich laben; Das ist nun einmal Geist der Zeit, Und one den, man treibt's nicht weit, Nicht in den Staaten, nicht in Kunst, Wo Alles strebt nach seiner Gunst. War er auch ein wahrer Kobold, Sostet man dog in seinem Sold. Das ist der Geist, dem man mus frohnen, Undnie im Künstlertreiben honen; Die Zeit an sich ist ausserst schwer, Die Casse jeden Abend leer, Und mit dem William SchakespeaVerdient man kaum ein Flasche Bier. Das Personal ist auch nicht eben, Der Anzahl nach, gering daneben; Ein jedes Weib wunscht einen Mann, Und Kinderschaaren wachsen an. Der Tod entreist wohl oft Artisten, Last uns aber Pensionisten. Jm Gangen ist das Drangsal gros, Und Armuth, ach der Meyrsten Loos. Man tadelt hart der Staten Schulden, Und borget selbst fast jeden Gulden. Jn solchen Zeitten, edle Frau, Man nimmes mit Kunst nicht sogenauWenn man mit Bajas kann floriren, Man nicht mit Hamlet maa crepiren; Was man durch Kunst nicht jest erringt, Man durch ein Gassenlied ersingt. Thalia. Dem Lachen ist ein Ziel gesett, Was meine Würde grob verlett, Sich nie des Tempels Hallen nähre, Wo Kunst verschwistert ist mit Chre! Jm Lachen selbst vergesset nie, Das ihr seid Menschen und nicht Vieh! (u Goldkald) Und du, in dieser Bajastracht, Was har denn dich hieher gebracht? Goldkalb.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Jch kam unlangst vom Drechwall her, Und wollte ganz und gar nichts mehr, Als nur mit Dreckwall-Spaschen wecken Die Taterwelt in allen Ecken; Und das Lachen da erzwingen. Wo die Zeiteen traurig klingen. Jch hatte Hut und Rock verloren, War bettelarm, wie einst geboren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Jch nackend diese Welt betrat, Schier ogne Hülfe, ohne Rath. Jch lies mich dann zum Schacher werden, Als Goldkalb, ogne Gold und Kalb; Was that man nicht um sieben Erben Und der getrenen Gattinn halv Doch, das mus selvst der Neid mir lassen, Jch bin ein Goldkald für die Cassen. Thalia. Fort zum Drechwall mit ench beiden! Der Direchwall maa an ench sich weiden; Denn folche Schnurren, solche Streiche, Sind ganz verbannt aus meinem Reiche! Was wollt ihr hier in diesen Hallen, Wo nur die wahren Künstler vallen, Wonur das Volk sich bilden mus Jn einem edleren Genuss, Die Bretter, wo mein Holberg glangt, Man nicht mit Dreck mall-Laub bekrangt; "Hinfuro sei mein Tempel frei Von jeder Mode-Tyranne!"(Meddeelt.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Forskjellige Noticer om det danske Sprog, og Bidrag til det Spørgsmaals Besvarelse, hvilke danske Forfattere have skrevet om Sprogene, især det Danske, Naar man tænker, sig de mange danske Mænd, der have gjort sig fortjente af det danske Sprog og dets Forbedring, blandt de Ældre en Peder Syv og Jens Højsgaard, blandt de Nyere en Abrahamson, Jac. Baden, S. N. J. Bloch, J. H. Barens, M. Fr. G. Bøgh, C. Fr. Dichman, Ludv. Heiberg, Fr. Høegh Guldberg, Molbech, Nissen, Nyerup, Rask, Sporon, og undersøger derpaa hvad det er man seer nu forTiden en enkelt, af nogle Tilhængere med Navnet god Stilist begavet, brontende Skribler, har at gjøre sig til af, kan man ei andet end smile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Vi bede nogle Noticer til Bidrag til Sprogets Historie optagne i Skilderiet, hvis Læsere vi troe ikke skulle finde dem unteressante.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
J Aaret 1812 skrev en fortjent dansk Lærd følgende: "At ingen Forfatter altid er sig selv lig i sin Retskrivning, kan oplyses ved utallige Exempler, tagne af vore nulevende beste klassiske Forfattere og Sproglærere. Men jeg indskrænker mig til nogle faa, som jeg har udtegnet af Sporons og Høegh Guldbergs Skrifter, fordi disse Forfattere ere døde, og tillige ere nævnte til Commissionen for Universitetet og de lærde Skoler. Sporon fordobler saaledes Vokalen, " midt inde i Ordene, og skriver formeeres, Heede, Greene, aleene, Deele, meere, Beskeedenhed o. s. v. Derimod fordobler han ikke sammesteds Vokalen J, men skriver: afviger, afsiger, beriger, uagtet Grunden til Fordoblingen her er den samme. Man finder hos ham Brugen af Æ sædvanligere end hos andre gode Skribentere, og saaledes Kjækhed, Forskjæl, Skjændsel. Han skriver Got og Ont. Professor Heiberg har derfor aldeles beføjet rettet denne af udmærkede Skribentere forkastede Retskrivning, i sin Udgave af Sporons eenstydige Ord. Saaledes findes fremdeles hos Sporon merke, men bemærke og dette i en Fortale, i hvis Slutning han omhyggelig har rettet smaa Trykfeil, som allene til aleene) i sit slags, beste, blandt, iblant, Spørsmaal. Selv i Brugen af de store Begyndelsesbogstaver, og Tegnsætninger er han sig ikke allevegne selv lig, eller at anbefale. Dette vil tildeels sees af de udmærkede Ord i følgende her passende Sted. Naar man spørger: Ved hvilke Midler et Sprog beqvemmest dyrkes og forbedres, saa er det uden Tvivl rigtigt svaret, naar man siger: At det skeer ved Skrifter. Men naar nu nogen ogsaa spurgde: hvorledes et Sprog lettest forqvakles, veed jeg vist ikke hvad nogen i Korthed skulde svare rimeligere end dette: At det ogsaa skeer ved Skrifter. Hos Høegh Guldberg den ældre, hvis Retskrivning forekommer mig at være endnu mere forrekt end Sporons, findes samme Anomalie i Henseende til Vokalerne og J. Han skriver tillige Tvil, undertiden heller istædenfor eller, Overlæggelse, Spørgsmaal og Val, men valgte, vi ville, men vi kan; Lære Bygning, men Tænkekraft, Godt og Ondt, snart med snart uden setter, nedlegger, men læmper; negter og nægter. Han skriver: Trappe vis, adskildt, beste, det Nærværende, Tingenes Løb o. s. v.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
En Retskrivning, som er fuldkommen conseqvent, finder man saaledes neppe hos de Skribentere, der have anvendt adskillige Aar paa at grandske over Modersmaalet. Man finder den end ikke hos Forfattere, som skreve Grammatiker i Modersmaalet, eller gave Undervisning deri, og gjennemgik andres Udarbeidelser; en Vei til at blive conseqvent i sin Retskrivning der af alle, efter hvad Sagens Natur og Erfaring lærer, dog er den sikkerste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Det vil for Mange være paafaldende, at finde Uovereensstemmelse i Retskrivningen hos Nationens klassiske Skribentere. Kaste vi imidlertid et Blik paa Fortidens Maade at undervise i Modersmaalet, og paa Retskrivningens Natur, vil der findes god Grund til ikke længer at antage det for noget Særsyn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Naar man vil nævne de danske Mænd der ved Skrivter, Afhandlinger, Kritiker have arbeidet for, eller grandsket over, enten Sprog i Almindelighed, eller over fremmede Sprog, eller, hvad disse Noticer især skulle gielde, over det danske Sprog, dets Grammatik og Retskrivning, dets Historie, enkelte Ord o. s. v. da kunde man gaae frem enten i chronologisk eller alphabetisk Orden. Her bruges den sidstnævnte. Aagaard, Knud. J hans Beskrivelse over Tørninglehn, 1815, er et Capitel om det danske Sprogs Skjebne og Grændser. S. 4662 (forhen i Athene, Mai 1815). - Et andet Afsnit, S. 220231, angaaer provincielle Ord og Talemaader." Abel, Jver, har skrevet om de orientalske Sprog; ogsaa om det grønlandske. J Tidsrummet fra 17661783. Abrahamson, Werner Hans Fred.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Døde 1812. J 40 Aar var han Lærer i det danske Sprog ved to offentlige Læreanstalter (Artilleriekadet- og Landkadet Akademierne). Et af hans første trykte Arbeider, Sproget vedkommende, er det Forslag han i Minerva, Novbr. 1789, gav om en egen Figur til Vocalen A. Mere herom, i Jris 1791. II. 47. - 1793 gjennemgik han i de lærde Tidender (No. 9 o. s.) Badens Grammatik, og gav Anledning til at Baden i et og andet fraveeg sine forrige Meninger. J samme Tidende 1794 (No. 45, S. 705. 711) skrev han en Kritik over den danske Ordbog, fremdeles har han baade før og siden, ved mange grundige Recensioner vaaget saavel over Sprogets Reenhed overhovedet, som dets Retskrivning i Særdeleshed. Man har nylig læst (i Telegraphen, 5te Aarg., 1825, No. 15) nogle Yttringer han, som Medlem af Selskabet til de skjønne Videnskabers Forfremmelse, skrev, om almindelige Grundsætninger ved dansk Orthographies Bestemmelse." Han havde en udstrakt Kundskab i det gamle nordiske Tungemaal. Han udgav 1801. Bendix Langes Danische Sprach lehre for Deutsche, 2te ganz umgearbeitete Aufl. (705 S. 8.), rec. i Lærde Efterretn. 1802 No. 5. S. 6571, af R. Nyerup. Af Langes Skrivt, som første Gang udkom 1787 i Kjøbenhavn, er her næsten ei andet Spor tilbage, end Navnet paa Titelbladet. – 1804 udgav han: Todes nene danische Grammatik für Deutsche, 2te gan umgearbeitete u. sehr vermerte Anslage. 1812: Versuch einer vollstandigen danischen Sprachlehre for Deutsche, mit kritischen Bemerkungen (799 S. 8, in Commission bey Fr. Brummer). Denne sidste er egentlig et nyt, heelt igjennem revideret, Oplag af hin Sproglære fra 1801. - J Skrivtets orthographiske Deel finde vi, at han vel gik en Middelvei imellem de modstridige Meninger, men dog heldede meest til den nyere populaire Orthographie. Han skrev f. Ex. heel, Leer, Steen, Soel, – fremdeles, Kadet, Sitron, Sosietet - Han skrev Kompagnie og Harmonie, men Politi, Hykler i - Han brugte Jod foran, men i efter en anden Vokal – skrev Fiende (S. 42) som Tostavelsesord, men tilføjede, at man ligesaa rigtig skrev Fiende som Trestavelsesord; - han brugte som Adverbier: overmorgen, imorges &c., og bemærkede (S. 246), at hvor Ordets Sammensætning er skeet af en Præposition og et Substantivs Genitiv, er Brugen vaklende, dog meest heldende til Adskillelse, saasom: til Aars, til Ankers, til Bogs, til Sengs a., men ogsaa tilværk, tildeels, tilfals. - Skrivtet maae gjennemstuderes for at kjende denne af Sproget fortjente Lærdes fulgte Regler. - J øvrigt skrev han af og til enkelte Notizer, saaledes i Dagen 1807 No. 89 om Ordet Gjenfærd - s.A. No. 161 Ordet: Jldsvaade - i Borgervennen 1810 Nr. 2425. "Tydsk Dansk, o. s. fr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
J det skandinaviske Literaturselskabs Skrivter 1807, 2det Bind, finder man fra ham: Anmærkninger om Ordet "Diærv - og Anmærkninger til Professor Schyttes Samlinger af Ord fra Loften. - Et tydsk dansk Lexikon efterlod han i Haandskrivt. Amberg, H. Chr., udgav, Tydsk Dansk og Dansk Tydsk Ordbog 1111. Khvn. 1797. 1810. 8. Foran den 1ste Deel skrev J. Baden, om det tydske Sprogs og den tydske Litteraturs Værdie for Danske. Amberg, Herman. Havde betydelig Andeel i det af hans nysnævnte Broder H. C. Amberg udgivne tydske Lexicon. Anchersen, Søren, døde 1781. Skrev latinske Grammatiker. Anchersen, Math. Specil. defectus Lexicorum Rabbenicorum. Havn. 1704. 4. Andersen, Gudmund. Paa LatinGudmundus Andre. Lexicon Islandicum, edid. P. Resenius. Angel, Henr. Aug. Ledetraad ved mundtlig Underviisning i det danske Sprogs Retskrivning for Trøndere. Tronhjem 1813. 8 v. Aphelen, Hans. Døde 1779. Skrev i Tidsrummet fra 1754 fransk danske, og dansk franske Ordbøger - tydsk dansk og dansk tydsk Ordbog fransk Sproglære – fransk Sprog øvelse. Arentz, Fr. Chr. Holberg. Udgav 1784 i Bergen: Nomenclator hebraicus. 4. Arnesen, Jon, udgav latinskislandske grammaticalske og lexicographiske Skrivter i Aarene 17338. Axelsen, Cort, paa Latin, Conradus Aslacus, udgav grammatica hebræa. Havn. 1608. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Blandede Efterretninger. (Meddeelte.) Af Culturplanter dyrker England nu omtrent 300 Æblesorter, omtrent ligesaa mange Pærer, 100 Arter Færskener, 50 Sorter Nectariner, 30 Aprikossorter, 150 Sorter Blommer, 100 Sorter Kirsebær, 30 Figen, 200 Stikkelsbær, 20 Jordbær, 20 Ananas. Jkke mindre riig er Ziirblomsternes Cultur, af hvilke man har 200 Hyacinther, ligesaa mange Narcisser, 300 Tulivaner, 100 Crocus, 100 Tuberoser, 400 Georginer, 300 Ranunkler, 200 Anemoner o. s. fr. Haverne i Kew, Liverpool, Edinburgh o. fl., besidde og cultivere for nærværende Tid imod 13000 Species Planter. Som et ypperligt Værk om Havedyrkning anbefales: An Encyclopadia of Gardeening, by J. C. London, udkommet i London 1822, med 600 Afbildninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Det er oversat paa tydsk med Steentryks Afbildninger, udkommet fra det Weimarske Jndustri Contoir 1824, rec. i Hermes, f. A. 3 St. S. 4363. Forfatteren er baade Praktiker og Lærd. Han har, førend han udgav dette Skrivt, bereist hele Europa fra Skotland til Neapel, fra Madrid, til Moskau, og hans Skrivt indeholder mange interessante historiske Notizer over Havevæsenet i England, Frankrig, Tydskland, det polske Rige, og den russiske Keiserstat. - J sidstnævnte store Rige er Haven i Pawlowsk mærkværdig, begyndt 1780 efter Englænderen Browns Udkast, fuldendt af nuværende Besidderinde Keiserinde Moderen. Hr. Weinmann, sammes Director, nævnes som en høist udmærket Mand. Til Keiserindens smaa Yndlingsblomster behøves aarligen imod 30000 Potter, saasom mange Planter, f. Ex. de hvide Lilier, maa tre Gange omvexles.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Mange af vore Eng=Blomster ere der StellagePlanter. Af Riddersporer, Kornblomster, Nillikker og Reseder skeer der Udsaaening om Foraaret pundeviis i Mistænke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
I Unterhaltungsblatter f. Septbr. d. A. anmeldes Falsens Norges Historie &c. Anm. siger: Det er at beklage, at Forfatteren ikke har været istand til at skrive sit Værk i Kjøbenhavn; thi det var ham umueligt, at faae sammensøgt i hele Norge saa mange Materialier, som han allerede der vilde have fundet samlede. Han har derfor kun kunne raadføre sig med de forlang Tid siden udkomne Værker af Snorro Sturlesen, Torfæus, Schönning og Suhm. Den første skrev i Begyndelsen af det trettende Aarhundrede og kan betragtes som autentisk (?), da derimod de tre andre fortjene mindre Tillid i Henseende til ældre Begivenheder (?).
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Det er mærkværdigt, at de gamle Sagar, der ere forfattede i det islandske Sprog, kunne betragtes som de bedste Hielpemidler til at forfatte Norges Historie, fordi Borgerkrige og Jldebrande have ødelagt alle øvrige Haandskrifter. - Det første Bind af dette Værk indeholder Norges Historie fra den høieste Alderdom indtil Aaret 1036. Det andet strækker sig til 1177, det tredie til 1240 og endeligen det fjerde til 1819. Man siger, at den vanskeligste Deel af Værket er endt, og at det nu ikke ved sammes Fortsættelse vil mangle Forf. paa paalidelige Hielpemidler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Af de officielle Beretninger, som den engelske Regjering har ladet kundgjøre, sees, at fra 1ste Januar 1824 indtil Slutningen af Juni samme Aar, ere blevne prægede Guldmynter for 5,040,300 Pd. Sterl. og Sølvmynter for 3,294,025 Pd. St. Udsendt er der, fra 1 Januar 1824 til Slutningen af Juni 1825, fra Engelland, i Følge Toldlisterne: i Guldmynter 8,550,000 Livres, i Sølvmynter 3,230,379 Livres og uden Angivelse ved Tolden: 3,200,000 L., i alt 16,973,379 Livres eller henved 1 Mill. Pd. Sterl. For at give et Begreb om Befolkningens hurtige Tilvært i de forenede Stater, behøver man kun at henvende Opmærksomheden paa New York. Denne Stat, som i Aaret 1731 kun talte 50,281 Jndbyggere paa sin hele Udstrækning, havde fyrgetyve Aar derefter tre Gange saa mange Beboere, og 1821 var deres Tal steget til 1,872,812. Fra 1810 til 1820 var Tilværten 413,763 Indb., adspredte i 161 nye Byer og 315 Landsbyer, anlagte paa de ubeboede Steder. Men meest mærkeligt er Forvandlingen af Landsbyen Lockport i Niagara, strax efterat Canalen, paa hvis Bred den ligger, var færdig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
J Julii Maaned 1822 bestod den kun af 3 Familier, 5 Maaneder derefter fandtes der 2 Apobeker, 4 Magaziner, 5 Gjæstgiversteder, 50 Huse, 337 Indbyggere og en Tidende for Byen og dens Omegn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
J Neapel er Advocaternes Stand den eneste Profession, der kan bringe en Mand nogenlunde i Veiret. Det er mueligt paa denne Vei at opnaae endog de meest udmærkede Poster. Advocaterne have i en vis Henseende den bedste Deel af Eiendommene i hele Riget i deres Hænder, thi der gives maaskee ikke en eneste Eiendomsbesidder, der jo har to eller tre Processer svævende for Retterne. Det er een af Landets største Plager; thi en Proces er her en nødvendig Følge af Eiendom. Adskillige af de fortrinligste Familier have Processer, der allerede over i hundrede Aar uafbrudte fortsættes, og for hvilke de aarligen udsætte en bestemt Sum af deres Jndtægt. Jmidlertid blive Processerne stedse paa een og samme Punkt og opsluge Capitalen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Dersom de Tydske ved alle Leiligheder nedrive de Franskes dramatiske Smag, saa give de Franske dem heri heller intet efter. Saaledes læses i Revne encyclopedique bemærkninger over de gode og slette dramatiske Forandringer, oplæste i det franske Academie 1826 af Lemercier, hvori der gaaes dygtigen løs paa de berømteste tydske Dramatikere og deres Værker, saasom Schillers Maria Stuaxt, Brud af Messina, Wallenstein, Don Carlos, Goethes Faust, Werners 24 Febr. Om den romantiske Poeste siger Forf.,at han ikke veed, hvad den egentligen skal betegne, med mindre det skal være Friheden, at skildre Alt uden Valg og uden Regler, det vil sige Arternes Forvirring. Hvad der synes mig, klart, vedbliver han, er: at der kun gives tre fuldkomne dramatiske Literaturer, i Verden, den græske, den italienske og den franske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1825-12-20
Kjøbenhavns Børs, den 20 December 1825. Hamburg 2 M.a vista 207 Species 209 Specier solgtes til Svenske Sedler. 12 Rbmk. 8 1/2 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R. Dito Dito. . . . . . . . Nationalbank Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) Dito Dito. . . . . . . . 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Hamborger Laan af 1819. Bmk. 3000 Dito Dito Bmk. 4000 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye. . . . . Asiatiske Actier ...... 3 pC. nye danske Oblig. Sal. 81 3/4 82 Rbd. Sedl. 4 Rbd. Sal. Rbs. Tegn. i Banco. 101 1/2 Rbd. r. S. 106 1/2, 106 i Sedler. 2 Rbd. r. S. 99 1/2 Banco. 99, 99 1/2 Banco. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. i Banco. i Banco i Sedler. L. Sterl.