JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-11-27
Ved Proclama som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet den 2den November sidstafvigte, og i Siellands LandstingsRet den 4de Dito, er af Brændeviinsbrænder Anders Madsen Schiøts og efterlevende Enkes fælleds Boes Credtorer, indkaldede med 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Fordringer for Hof og Stads=Rettens Skifte=Commission; sigeledes ere de som foruden den afdøde Mands anmeldte 3de umondige Døttre, formeene sig Arveberettigede efter ham, indkaldede at møde i lovlig Tid med Legitimation om deres Arveret. den Kongel. allernaadigst privilegerede Fiskebeens=Fabrique, i Skidenstrædet No. 171., haver endnu som tilforn til Forhandling alle Sorter Fiskebeen, som holder Prøve med de allerbeste udenlandske, og det af forskjellig Længde fra 1 a 2 til 16, 18 a 20 Qvarteer, og er Prisen 1, 2, 3, 4, 5 a 5 Mk. 4 a s. pr. Pd., som alt er indrettet efter Længde, dog med Forsikring, at enhver Kiøber herved erholder nogle pro Cento bedre Kiøb, end hvad samme ere kostende paa udenlandske Stæder. C. A. Østergaard. Afgangne Søen Capitain og Controlleur ved Øresunds Told l kammer Friderich Lütkens Portrait, stukken i Kobber efter etortainal Skilderie, af M. Haas, kan bekommes for 24 s. hos Hofbogtrykker Møller i Friderichsberggaden No. 230. Sammesteds sælges tillige alle den Saliges udgivne Skrifter, nemlig : Oeconomiske Tanker til hørere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 2 Rdr. Hellige Opmuntringer i mødige og tankefulde Stunder, tredie forbedrede Oplag, fiint Papiir 5 Mk. og Trykp. 4 Mk. udkast tillet Repertorium paa bellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn a., anden forbedrede Oplag, fiint Papiir 12 s. Trykp. 10 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s. og endelig en fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, fiint Papiir, at og Trykpap. 6 s.
Berlingske Tidende, 1789-11-27
Provst for Nedre Bornesøstel og Sal. nepræst for Onsøe Præstegield.
Berlingske Tidende, 1789-11-27
Ved Proclama, læst ved Siellands Landstingsret den 4de, og i Kiøbenhavns Hal og Stat, Ret den 9de November d. A. ere alle de som have noget at fordre i Stervboet efter Skoemagersvend Frid. Chril Jansen, som paa en Reise de to Aar hadersleden ved Døden er afgangen, indkaldede med 12 Uger, Varsel, at møde i Høi og Stads Rettens Skifte=Commission. for at anmelde og bevise deres Fordringer : ligeledes ere og den Afdødes Arvinger indkaldede, at melde dem inden den i Loven foreskrevne Tid, med Beviis om deres Arve=Ret, og iagttage deres Tarv under Skiftet.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Manland, den 10de November. Ved Privatbreve har man der faaet den Efterretning, at de Fransmænd have forladt Den Corfica og indskibet sig til tulon og Marseille; at de indfødte Corser her paa have ind deres forrige Øvrighed igien, paasat sig National-Cocar- og føiet til samme den Sennesiske, hvilket man anseenet Beviis paa deres Forthavende, at ville underkaste sig handliken Genua. - Men fra Genua selv meldes, at be kante Republik ikke, uden Hs. Allerchristeligste Majestæts villing, vil antage denne Underkastelse, om den endog de skee, eftersom den Corsiske Nation har aflagt Troe er Eed til denne Monark.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Utraine, den 12te November. derfra kan man melde, at Tyrkerne holde sig endnu i BenFromendskiønt Fyrst Potemkin har trukker den største Magt sin Russiske Armee derhen. Paa Diester ere blevne forFigede et Slags svømmende Batterier, der ere forsynede i Kanoner. Ved Staden Søkolv, som ligger ved Mun hen af Bogfloden, blive bygte Russiske Skibe, og over ne Flod er sammesteds bleven slaget en Broe, for i lige Li 1/4 at gjøre en Vet fra Sokolv til Bender. Paa denne Vei, gaaer igjennem øde Steder, er ved hver Miil gravet er lengde af et Slags Boeligger i Jorden. Fra Akierman Ene nogle Fartøier lige indtil Donau. Er Capitain Pacheder sig endnu i Jsmatlow, og Efterretningen om dette Tids Overgivelse er endnu ikke bleven bekræftet.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Moldau, den 12te November. Tyrkerne ere endnu i Killig og smael, og Russerne trække ved Bender. Prindsen af Coburg er med sit Corps ryk lad i Wallachiet, og Russerne under General Suwarows mand have allerede forenet sig med ham igien. De arrigske Tropper fra Stedenburgen ere ogsaa i fuld An 1, for at foreene sig med Prindsen af Coburg. Det her at det skeer, fordi Storvisiten er paa Marchen mod Lodsen af Coburg med en Armee af 120000 Mand, hvilket sidste ikke synes rimeligt formedelst den allerede saavidt fremrykte Aarstid. J Constantinopel hersker Mangel paa Levnetsmiddel og rede Penge. Sultanen lader Piasterne omsmelte, og forringe deres indvortes Værdie, saa at denne Mynt kommer til at indeholde henimod 3 Dele Sølv og noget over Deel Kobber. Ved denne Operation haaber Porten at vinde 15 til 20 Millioner, men det vil vist have de bedrøveligste Følger for Rigets Handel. Nogle sige, at Porten har besluttet sig til dette Skridt, blot for at vinde 25 Procent paa de Subsidier, som den maae betale Sverrig. Den Tyrkiske Flaade blev allerede i Begyndelsen af October ventet i Canalen, for at tage Vinterqvarteer. Divanet har paa det strængeste forbudet Kornudførselen af Riget; men der adlydes ikke overalt. Jndbyggerne i Salonich have saget Musselin ud af Staden, fordi han havde for Foræringer tillade, de Christne at udføre Korn. Det er tilforladeligt, at FyrkPottemkin er i Begreb med at reise til Petersborg.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Antverpen, den 16de November. Breve, som i Dag ere ankomne hertil fra Gent over Brussisel, melde, at 1500 Soldatre ere faldne ved Jndtagelsen at Gent, og at 5000 have kastet sig ind i Citadellet og derfra forsvare sig. Jnsurgenterne have i Gent fundet en Mængde Ammunition og et Keiserligt Magazin for Tropperne. Hel Staden holder med Jnsurgenterne, og man giør den Regning, at 50000 Mennesker have sammesteds grebet til Vaaben. Jmidlertid har Garnisonen forsvaret sig meget tappert. Man troer og, at Jnsurgenterne ville giøre et Jndfald i Mecheln og Løwen. Her i Antverpen er endnu alting roligt.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Brussel, den 16de November. Den 13de hujus om Morgenen Kl. 7 rykkede Jnsurgenterne ind i Gent. Efterat de vare blevne forstærkede af Borgerne, toge de en Deel af Garnisonen fangen, og tvang den anden Deel at trække sig tilbage til Citadellet. Dagen derpaa kom 3 til 4000 Mand Keiserlige Tropper fra Antverpen og Staden Gent blev beskudt fra Castellet med Bomber og gloende Kugler. Jmidlertid er ogsaa Castellet bleven angrebet af Jnsurgenterne samt Borgerne, og allerede i Gaar vare mange faldne paa begge Sider. - J Forgaars skal ogsaa Staden Brigge have erklæret sig for Jnsurgenterne og sendt dem en Undsætning, der førte Kanoner med sig.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Paris, den 16de November. vigtige Forfatning, blive de udvortes næsten ganske forglemte Formedelst vores indvortes Anliggenders overordentlig af den største Deel af Publicum. Mange ville dog paastaae, at det forenede Engeland, Preussen og Holland benytte sig af vor nærværende nødtvungne Uvirksomhed, opholde de tvende Keiserlige Hoffer paa deres Seiervindingers Løbebane, og ville sætte i Værk store Forandringer i det Tydske, Statslegeme. Hvorvidt dette er grundet, lader sig ikke bestemme. Det Engelske Ministerium skal nu være deelt i 2 saa frygte de, som endnu bestandig paastaae, at den Engelske Partier, og dersom det fredelige ikke bekommer Overhaand, blandt Brabanterne, en nye Ulykke for Frankerige. Politik, virker ikke alleneste midt iblandt os, men endog Antverpen, den 17de November. tallet paa Krigsfangerne beløber sig til 1000 Mand. Ge hundrede Par Skoe, 500 Stykker Lærred, o. s. v. An Jnsurgenterne have i Gent erobret 4000 Flinter, nogle neral Schrøder skal være dødelig saaret. Gaderne have lagt fulde af Liig. 37 Vogne med saarede Keiserlige Soldatraere ankomne til Loteren. J Brussel begynder det at blive uroeligt, men her er endnu alting stille. Gouvernementet i Brussel er paa 40 Vogne, med 4 og 6 Heste for, afreist til Frankrige og Tydskland. J øvrigt skal der nu igien vare kiendtgiøre følgende Proclamation af Gunst for Jnsurgengandske roeligt i Gent, og Magistraten sammesteds ladet beterne og til den offentlige Roligheds Vedligeholdelse "Magistraten her i Staden giør hermed vitterligt, at saavel Opførsel blive herved indbudne til at tage Tieneste ved Corps Stadens samtlige Jndvaanere som alle andre Personer af godt bantske Tropper, som nu have taget denne Stad i Besiddelse. som skal oprettes under Direction af det Detachement Bra Det er bestemt til at afværge den Blodsudgydelse og Mord ste ved dette Corps skal daglig nyde 10 Styver i Sold, og den brænderie, der truer denne Stad. Enhver, som vil tage Tiene som vil tiene uden Sold, skal overordentlig belønnes, naar han fortrinlig udmærker sig. J. van der Bellen. Der siges, at Brugge er ligeledes Jnsurgenterne bevaagen, og at Ostende vil følge samme Exempel.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Brussel, den 17de November. serlige Tropper ere blevne tvungne til at overlade Jnsurgen. I dette Øieblik have vi faaet den Efterretning, at de Kei afskaarne fra Castellet, maatte nedlægge deres Vaaben og terne Staden Gent. En Deel af disse Tropper, som bleve overgive sig som Krigsfanger. De, som vare i Castellet under Grevd Arbergs Commando, have forladt Staden, for, om mueligt, at komme her til Brüssel. Denne Efterretning har her indsaget Royalisterne den største Skræk, og da man frygter for, at Jnsurgenterne ogsaa ville nærme sig Brussel, saa søge mange, at undgaae Faren ved en hast Flugt. Deres Kongel. Høiheder ville næstkommende Ras reise herfra. Grevinde Trantmannsdorff reiste i Morgetidlig og Prindsen af Conti forrige Nat. Alle Franske og Engelændere af de anseeligste Familier, som tænkte at blive be Vinteren over, ere nu beskjæftigede med at pakke ind.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Gent, den 17de November. Vort Castel er i denne Nat bleven indtaget af Oprørtrue, Jnsurgenterne fra Kortryk hialp i Gaar til at erobre ForteerSt. Pierre. Derfra beskiød de Castellet udenfra, imedens at Jnsurgenterne fra Gent angrebe samme fra den indvendig Side. Da Garnisonen paa denne Maade saae sig angrebe fra alle Sider, maatte den overgive sig. Jnsurgenterne gjorde 7 til 800 Krigssanger, iblant hvilke Oberste von Lud den og 25 Officerer befinde sig. Tallet paa de Døde er endnu ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Wien, den 18de November. Et Tillæg til vor Tidende melder, at Generalmajor Con nel har efter Feldtmarskal Landons Ordre detacheret OberDavidowich fra Sabaczer Districtet til det fiendtlige Gebe Servien, og at samme lykkeligen har fordrevet Tyrkerne i Lippnica og Losca, og saget dem over Dring. Vi be kun havt 2 Mand Døde og 25 Saarede; Tyrkerne dermehave efterladt paa Pladsen 102 Døde og 3 af deres Anførn, Den ere indbragte 9 Fanger, og 40 Stykker Qvæg, 30 Mader Hvede, Rug a. samt en stor Forraad Hør er bleve erobret. General Eiernel er herpaa rykket frem, og vi blevne Mestre af den hele Egn ved Drina, indtil Overfare, ved Zwornik. Det hele Jadraer District er ogsaa gan bleven renset fra Fiender. J Bosnien have Tyrkerne vel flere Stæder søgt at trænge ind fra deres forskiellige Lin Croatien, men da de allevegne sandt vore Tropper berede, have de stukket deres Leire i Drand og ere marcherte over Le bach tilbage til deres Fæstninger. Fra Leiren ved Orsoma melde at Fæstningen er virkelig siden den 3die hujus bleven beske og at Staden derved er allerede bleven meget beskadiget, m. at Tyrkerne holde sig i deres meget stærke Kassematter. suph Pacha, den forrige Storviir, nu Commandant i 2 din og Serasker, staaer med et Corps, som nogle angive nogle og 20000 Mand ved Cladona, og søge at komme : ningen til Hielp. - En Afdeling af det Bannatiske Corponu ligeledes allerede rykket ind i Wallachiet, har indtaEjernez, og trækket sig mod Orsoma. De Stedender, Troppers Jndmarch i Wallachiet er og bleven stadfæstet.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Antverpen, den 19de November. Her siges, som vist nok er overdrevet) at 9000 Mk. Soldater have befundet sig i Titadellet i Gent, og at 3 af samme have begivet sig paa Marchen en Brussel, efter havde overladt 200 Kanoner og en Mængde andre Kriger, nedenheder til Jnsurgenterne. Hele Flanden skal have sig sig til sidstnævnte Partie, og mere end 60000 Menne vare under Vaaben. J Gentere 17 Keiserlige Em mænds Huse blevne plyndrede og Meublerne i samme opbrati. Kun faa Jnsurgentere ere blevne dræbte, men en Borgere have mistet Livet. Hoffet har forladt Brussel og be gret sig til Luxenborg.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Haag, den 21de November. For nogle Dage siden randsloge Generalstaterne i Arvestatkalderens Overværelse, om følgende af Gouvernementet i Drassel forlangte Puncter, nemlig: 1) At lade afvæbne det misfornøiede Brabantere, som befandt sig paa Republitens Gebet. 2) At sætte Kanzler Crumpinen, Amtmanden i Tuenhant og hans Broder, samt nogle Toldbetiente, som de Misfornøiede havde fort bort med sig, i Frihed; og 3) at lade Henrich van der Nøgt arrestere. Generalstaterne bevilgede drevende første Puncter, men svarede paa den sidste : Pa dette Menneske, nemlig van der Nøge, var dem aldeles ude kiendt, og derfor ingen synderlig Beskyttelse nød af dem, at det saakaldte Manifest aldrig var blevet dem officialiter overlereret; at Republikens constitutionsmæssige Frihed krævede, at enhver, som i samme ikke giøvde sig uværdig til det borgerlige Selskab, maatte nyde Lovenes Beskyttelse saa længe hans adlydde disse ; og at deres Høimægtigheder aldrig hos nogen at Naboemagterne havde beklaget sig, fordi samme forundte Personer, der havde en væsentlig Andeel i Republikens Urde. ligheder, et allene en Fristat men endog udmærkede Naader. beviisninger, omendskiøndt det ikke var Deres Høimægtigbeder ubekiendt, at nogle af disse Personer misbrugte ommeldte Friheder paa en for Generalstaterne meget ubehagelse. Maade. Deres Høimægtigheder haabede derfor, at manende frafalde al videre Paastand i Henseende til den tredie Punct."¬
Berlingske Tidende, 1789-11-30
J Anledning af det Rygte, at vor Ministers Hotel i Brus al var bleven visiteret af Soldatre, kan man nu melde for gende. Den 23de October kom en Officeer med 17 Mand af garnisonen i Beussel til den Hollandske Ministers Hr. Ba ton van der Hans Hotel, og spurgte, om der fandtes Vaaden eller Ammunition i samme. Han foreviste og sin Ordre, til dette Spørsmaal. For at undgaae mange Vidtløftigheder, erklærede Ministeren, at han ingen Vaaben eller Ammunition havde i sit Hotel, og at han indestod for sine Benentere, hvorpaa Detachementer marcherede bort. Den følgende Dag besværede Ministeren sig meget alvorlig ved Gouvernementet over denne Fornærmelse af Folkeretten, og Dage derefter fik han et Svar fra Grev von Trautnannsdorff, hvori blev erklæret, at denne Begivenhed var saalet for sig uden Gouvernementets Videndende. Til dette Saar var endnu følet en Gienpart af et Brev fra Generali diton til Grev v. Trantmannsdørst, hvori blev sagt, at Aldragelsen hos den Hollandske Minister var Følgen af en Misforstaaelse; at det udtrykkelig var bleven forbudet, at vennemsøge de fremmede Ministres Hofeller, og at Officeviin hav om Forladelse herfor.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Nederelden, den 26de November. Efter et i Riget udspredt Rygte skal Hs. Romerske Keiserl. Majestæt have i Sinde, at tage 10000 Mand Churconiske Tropper i Sold, saasom Troppemarchen fra Ungarn til Bra lande vilde udfordre lang Tild. Privatberetninger fra Holland, paa hvilke Bekræftelse ikke er at ønske, melde, at den skiønne Stad Gent har været en Scene af Ødelæggelser, og at 6000 Mennesker have sammesteds mistet Livet.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Hetsingøer, den 27de November. Omendskiønt Vinden i mange Dage har været S. og S. S. V., have der dog samlet sig over 100 Skibe her paa Reden, som alle ere destinerte til Nordsøen. Fra i Dag 8 Dage ere 183 Skibe ankomne i Sundet. Her i Havnen, ere ingen Proviantskibe, undtagen nogle Jagter og Baade, med Svenske Sild.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Kiøbenhavn, den 30te November. Den 21de October er Geheime Legationsraad Andreas Christopher Rüdinger udnævnt til Amtmand i Vesteramt Hadersleben. Den 23de ejusdem ere Generalmajorerne Johan Daniel von Kreber, Friderich von Numsen, Frederich, Carl Christian Ulrich Greve af Ablefeldt, Clemens August Baron von Harthausen, Detlev Greve af Rantzau og den i Kongel. Preussisk Tieneste forhen standene Oberste Greve af Sølv udnævnte til General Lieutenanter. Den 28de November har Hs. Majestæt allernaadigst udnævnt GeheimeConferentsraad og Stiftamtmand Hr. Gregers Christian Greve af Harthausen, og Geheimeraad og Stiftamtmand Hr. Jørgen Erich Scheel til Statsministre i det geheime Statsraad. Under samme Dato er bemelte Geheimeraad Scheel ligeledes udnævnt til første Deputeret i General=Toldkammeret.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Under Dato Christiansborg den 18de November er udkommer et Patent angaaende Magasin Korn Udskrivningen. i Hertugdommerne Slesvig og Holsten samt Grevskabet Pinneberg for Aaret 1790.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
J afvigte September Maaned er den Danske PortraitMaler Deram død i Neapolis.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Kutteren den flyvende Fisk og Kongesagten Speideren ere lagde ind igiennem Bommen.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Capit. M. A. Dahl og H. Sørensen ere komne fra Mallaga med Frugter; Capit. N. Nielsen fra Mallaga og Mar lille med Frugter og Stykgods; Capit. N. A. Munck fra Bourdeaur med Viin og Stykgods; Skibet Elisabeth Maria, Capit. S. J. Lorenzen, fra St. Thomas i Vestindien, med Sukker; Capit. H. Brodersen og P. H. Dahl fra Colonierne i Grønland med Spæk, Skind og Barder; Capit. H. Hellesen, S. Mariager og J. N. Mariager fra Færøe med Uldengods og Fisk, Skipperne S. Dam, F. Jochumsen, D. H. Kolbye, N. C. Mølbye, C. H. Lund, J. H. Guldagger fra Jsland og C. J. Clausen fra Finmarken med Fisk, Kiød, Skind, Talg, Tran og Uldengods; Skibene, Catharina Maria, Capit. P. Møller; Elisabeth, Capit. C. Jansen, og Eckernførde, Capit. A. A. Jansen, ere gaaede til St. Croix i Vestindien med Cargaison og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Ved Tal=Lotteriets 463 Trækning i Altona udkom: No. 16, 35, 83, 42, 78.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Den 27de November blev paa Børsen ved Auction solgt : Skibet Norge kaldet, drægtig 192 1/2 Commercelæst, med staaende og løbende Redskab og alt dets Tilbehør, for 6000 Rdlr.; 5 Actier udi det Kongelige octroyerede Asiatiske Compagnie, pr. Actie a 575 til 581 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Vacancer: Sognekaldet til Rødbye og Ringsebølle i Lolland, 320 Rdlr.; Sognekaldet til Bogøe under Falster, 340 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Tirsdagen den 8de December, Kl. 7 om Morgenen, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, "Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og Limodtages Dagen før, fra Kl. 11 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Barom. Therm. Vinden. 23 Novembr. 28. 3. 9. 3 1/2 Kulde. C. N. S. - N. N. O. 25 - - 28. 5. 4. 4 - - Uvis. 26 - - 1 28. 5. 1. og - - N. V. 28. C. 9. 21 - - N. V. 28 - - 128. 2. 9. og - - N. V. - V. N. V. Fra den 21de til 28de November ere her i Staden copulerte 31 Par, fødte Drenge 37, Piger 37, tilsammen 74 i døde Mænd 18, Qvinder 16, Drenge 11, Piger 10, tilsammen 55, ere altsaa 19 flere fødte end døde. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 2, Bryst, syge 6, Druknet 1, Durchløb 1, Dødfødt 1, Falden til Døde 1, Forkiølelse 1, Forraadnelsesseber 4, Gevært 1, Jnflammation 1, Kopper 5, Slag 12, Svindsot 1, Tænder 2, Tærende Syge 6, Uangivne Svagheder 10.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
Vexel=Cours, den 28de November. London 2 Maaneders Sigt 6 Rd. 87 s. pr. Livr. Sterl. Paris 2 Maan. Dato - - - s. pr. Livr. tourne Amsterdam i Bco. 2 M. Dato, 14 Dages Sigt. Dito i Courant 2 Maan. Dato 14.1 pr. Cent. 14 Dages Sigt 148. Hamb. og Altona 2 Maan. Dato 14 Dages Sige.
Berlingske Tidende, 1789-11-30
AVIIISk. Hange brich den nivelten Theil meiner Policey Schriften, - schuldig geblieben. Reisen, Krankheiten und verschiedene, Unanuehmlichtetten meiner Lage haben diesen Verzug wieder meinen Willen veranlasse. Jhr im Gegentheel, da die hochspreisliche Teusche Cancelley mit meinen allergnadigsten Adschied von dem mit biøber anvertrant gemesenen Lehrstule border Kieler Academie bewirkt, werde ich mehrere Zeit und Rube, zu der Bearbeitung verschiedener angefangenen Schriften har ben. Jch biete deswegen meinen Leyern den zweiten Theimeiner Policey=Schriften an. Er wird, wie der erste, drei Stucke enthalten; nemlich die Medecinische Policen, das Armenwesen, und die allgemeine Einrichtung unserer Stadte. Ich wühle hiebey den Weg einer neuen Subscription, da theils selt der Ansgade des ersten Theils mehrere Jahre verfløsten, theils der Leser ans diesem die Ausfabrung, nu beurtheilen im Stande und sich mit medrerem Fug i Adelhung der Subscription bestimmen kann. Dieser Theil med mie der erstere et a 20 Bogen af Schreibpapier enthalte und der Preis ist wie bey dem erstern 1 Rdlr. Schlesw. i Cour. Die Subscriptions=Listen und Bestellungen konnen an die Proftische Buchhandlung in Kopenhagen, ode an mich in Kiel bes Mer 1790 eingesandt werden. - Ve dem 1sten Theile sin nocheinige Exemplarien in der Prof. schen Buchhandling auf der Børse for 1 Rdlr. 1 Mk. ; haben. Kopenhagen den 12ten October 1789. J. C. Fabricius. den anden Deel af Catalogen over den Grevelige ThoMontsamling, som indeholder gangbare Mønter og Medailler fra det 3 Aarhundrede indtil nærværende Tider, med fuldstænden Beskrivelse, er færdig fra Pressen, og bekommes bre Formiddag fra 8 til 12 for 18 s. paa Skriv og 8 s. paa Trykpanhos Mag. von Haven, boende i Frederichsberggade No. 2. Nogle Exemplarer af den første Deel ere endnu tilovers. Liebhaberne behage at udmærke sig nogle Nummere, som, naar forlanges, skal blive dem foreviste. Auctionen er berammet sid Februarii Maaned. Vidrag til at opløse det Spørgsmaal, som Hr. Professor Schigel har fremsat i Maanedsskriftet Minerda for August Maned d. A. Hvorvidt er Staten berettiget til at blande sto Opdragelses=Væsenet, af Hr. Secretair Gudenrath, har og forladt Pressen, og bekommes hos Boghandler Tikiøb 1 E. thersgaden No. 141. for 14 straae Materie. Afhandling. er til større Beqvemmelighed for Publicum trykket i Formaal Maanedsskriftet Minerva, og saaledes at den kan indbindes med Maanedsskriftet for Novbr. Maaned, hvortil denne Afhandliførst var bestemt. Af Trykkeil forerindres Pag. 13 Lin. 25 sk. gieringen læs Regningen. Pag. 21 Lin. 19 da læs dog. Paa Note 2den Stadens læs Statens. Pag. 25 Lin. 3 saa læs be og lin. 26 i vor læs vor. Pag. 28 Note Lov læs Love. i mine udgivne Skrifter har jeg undertegnede selv nogle Exeel plarer at sælge for hostegnede Priser. De ere: Prøveprædiken i Frue Kirke : Gud er Kierlighed 1782, 8 s. - Gudlige Taler over Aftensangs Terterne 1784, 2 Rdlr. 2 Mk.