JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
J 1824 og 1826 gjorde Hr. Canning forskjellige Forsøg paa at bringe Sagen til endelig Afgjørelse, men disse mislykkedes og da de 10 Aar nærmede sig deres Udløb, blev der truffet en ny Overeenskomst i 1827, der stadfæstede den ældre fra 1818 med den nærmere Bestemmelse, at denne nye Overeenskomst ikke nødvendig skulde ophøre efter 10 Aar, men ogsaa efter den Tid skulde forblive i Kraft, saafremt ikke En af Regjeringerne opsagde samme med 1 Aars Varsel. J Aaret 1842 havde den engelske Gesandt, Hr. Pakenhammerholdt det Ærende at jevne de gjensidige Fordringer paa en venskabelig og billig Maade, og et lignende Ønske havde Præsidenten lagt for Dagen i hans Erklæring af 3die December 1843, men nu har Sagen antaget en ganske anden Skikkelse, nemlig siden den 5te Marts d. A., da den nye Præsident, Hr. Polk, tiltraadte sit Embede og tilsendte Congressen sit bekjendte Budskab. Siden den Tid vare ingen Rapporter indløbne fra den engelske Gesandt, man kjender hidtil kun Præsidentens Erklæring; Hr. Polks Administration er endnu ny, og saavidt han (R. Peel) vidste, havde der endnu ikke funden nogen diplomatisk Forhandling Sted. Han tvivlede vel ikke om Sagens heldige Tilendebringelse, men hvis Englands Forslag skulde blive forkastede og der ikke fra Americas Side skulde gjøres antagelige Forslag, saa skulde samtlige Forhandlinger ufortøvet blive begge Huse meddeelte. Han haabede endnu, at der lod sig tilveiebringe en venskabelig og for begge Parter tilfredsstillende Overeenskomst, men han maatte meget beklage, at Præsidenten endnu medens Forhandlingerne vare igang og imod al Brug har talt om andre Muligheder end om en fredelig Udjevning. En saadan Adfærd var ikke skikket til at bringe Sagen til et forønsket Maal; han beklagede ikke alene Erklæringen, men ogsaa Tonen og Aanden i samme. Da Sagen nu var kommen paa Tale i Huset, holdt han det for sin Pligt at erklære: At Regjeringen var overtydet om, at England har en klar og ubestridelig Ret til Oregon-Gebetet, at det ønsker en fredelig Bilæggelse af Stridspunkterne imellem samme og Nordamerica, men at det og, hvis alle Forsøg paa en mindelig Afgjørelse skulle slaae feil og hvis dets Rettigheder skulle blive angrebne, er baade bestemt og belavet paa at værge disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Ministrenes Erklæringer bleve baade i Over og Underhuset optagne med enthusiastisk bifald, men ifølge et Vink af Peel om at det endnu kunde være for tidligt at ophidse Folkets Gemytter, forblev det for dennegang ved de ovenmeldte Erklæringer og der blev ikke gjort noget videre Forslag, Paketten "Caledonia", som skulde have afseilet et Par Dage før, blev opholdt indtil den 5te April, da den afgik for at underrette Americanerne om den engelske Regjerings Anskuelse og Beslutning. At America iøvrigt under ingen Omstændigheder afstaaer Oregon til England, derom kan ikke tvivles, men om det skulde være tilbøielig til at lade den nærværende status qvo endnu vedblive i nogen Tid, vil vel beroe paa blandt Andet, om det for Øieblikket tiltroer sig Kraft til at begynde en Krig med England og herom vil formodentlig de næste Efterretninger fra Nord=America bringe nærmere Oplysning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Schweiz. Forbundsforsamlingen er atter sammentraadt og det har allerede viist sig, at den vil faae en haard Stand med det seirende Lucern, og at det maa falde den fast umuligt at forene de modstridende Sympathier og Jnteresser. Lucern har forlangt, at Fricorpserne skulle opløses af Forsamlingen, og at de Cantoner, der have seet igjennem Fingre med disse, navnlig Aargau og Basel=Landskab, skulle forpligtes til at erstatte Lucern det ved hiint Tog foraarsagede Tab og Skade. Aarganderimod driver paa, at Jesuitersagen, som Grundaarsagen til Fædrelandets nærværende Ulykke, paa ny skal tages under Overveielse af Forsamlingen, og at Lucern bør forpligtes til at give en fuldstændig Amnestie. Under Debatterne herom yttrede Lucerns Repræsentant, at hine frivillige Corps med faa Undtagelser bestod af en Horde af Banditer og Afskum, men dette modsagdes af Basellandskab, og naar man blandt Fangerne finder Navne som Oberst Rothpletz fra Aarau, Cavallericapitain Rohr fra Lenzburg, Retsskriver Berner fra Culm, Rets præsident Keiler fra Brug, Professorerne Hag nauer fra Aarau og Herz fra Bern o. fl., saa kan man neppe betvivle, at Mange af Deeltagerne have været besjælede af en levende og oprigtig Begeistring. Foreløbig har Forbundsforsamlingen med Eenstemmighed nedsat en Commission til at gjøre Forslag til Landets Beroligelse og ogsaa Lucerns Repræsentant har samtykket heri, dog med den vigtige Reservation, at han ikke vilde tage Deel i Valget af dens Medlemmer, hvis den ogsaa skulde befatte sig med Amnestisagen. Han formeente, at jo meere Forbundsforsamlingen vilde lade Lucern raade sig selv, desto høimodigere vil den handle mod de Overvundne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Det Tab, som den lucernske Regjerings Modstandere have lidt ved deres mislykkede Jndfald, anslaaes nu til 300 Døde og omtrent 1700 Fanger. Desuden have de mistet deres Artilleri, Faner og Krigskassen med mange tusinde Franker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Tydskland. Fabrikant Schlöffel, der for nogen Tid siden arresteredes i Breslau, som mistænkt for Deeltagelse i en Sammensværgelse, er nu bleven ført til Berlin, hvor han holdes i strængt Fængsel, i det Mindste forsaavidt der ikke tilstedes Nogen Adgang til ham. Man formener desaarsag, at der maa være svære beskyldninger og stærke Jn dicier imod ham.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Den rhinske Landdags Forhandlinger i Anledning af Forslaget til at petitionere om en Rigsforfatning ere nu offentliggjorte. Resultatet af Afstemninden blev dette, at man med 55 Stemmer mod 16 besluttede ikke at indsende nogen directe Petition angaaende denne Gjenstand, men derimod at anmode Landmarschallen om at underrette Kongen om hvad der i denne Henseende var Provindsens almindelige Overbeviisning og Ønske. Minoriteten bestod for det Meste af Adelige. Ronge har paa sin Gjennemreise i Leipzig holdt en Præken, hvori han anstillede en Sammenligning imellem Reformationen i det 16de Aarhundrede og den, som tilsigtes af ham og hans Venner. Den vandt stor bifald, og hans Ankomst og endnu mere hans Bortreise lignede et Triumphtog, Den apostolisk catholske Menighed i Danzig er i 8 Dage stegen fra 43 til 615 Medlemmer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Beretningerne om de Ulykker, som Flodernes Oversvømmelser har foraarsaget i dette Foraar, ere endnu ikke ophørte. Saaledes meldes dennegang, at i Prag har 70 Gader staaet under Vand og fra Posen, at Vandet, som endnu bestandig var i Stigende, stedse trængte ind i flere og flere Huse. Fra første Sted bemærkes endvidere udtrykkelig, at den Skade, der er skeet i Byen, dog kun er liden imod den, der er tilføiet de til Floden grændsende Landsbyer, og Marker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Dødsfald. Til et bedre Liv bortkaldte den Alvise min elskede Kone Karen Madsen den 12te April sidstleden, efter 5 Aars stundom meget smertelige Sygdom og 24 Timers bittre Lidelser. De der kjendte den Afdødes gjeldne Værd, som Ægtefælle og Moder, ville forstaae min og efterladte 5 Börns, hendes meget værdige gamle Moders og kjære Families dybe Sorg. Feiöe den 14de April 1845. A. Andreasen, Kirkesanger og Skolelærer, Dagvognsbefordring. Jmellem Nykjøbing og Gaabense vil fra Loverdagen den 19de dennes og indtil videre afgaae Dagvognsbefordring i Forbindelse med Dampskibene Caroline Amalie" og "Løven, saaledes:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Fra Nykjøbing Løverdag Morgen Kl. 3, Søndag Formiddag Kl. 9, Mandag Morgen Kl. 5 og Tirsdag Formiddag Kl. 9.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Dagvognen afgaaer atter fra Gaabense strax efter Dampskibenes Ankomst sammesteds.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Jndskrivningen skeer som sædvanlig paa Befordrings contoirerne i Gaabense og Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Befordringscontoiret i Nykjøbing, den 16de April Hartmann. Lærerplads.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Ved Borger- og Friskolerne i Nykjøbing paa Falster er en Plads vacant for en videnskabelig dannet Lærer. Den som ansættes er pligtig at deeltage i Underviisningen i begge Skolerne, og skal i den førstnævnte kunne undervise i Mathematik, Engelsk og om muligt i Tegning. Ansøgninger, med fornødne Attester, stillede til Skoledirectionen for Falsters Provstie, maae være indsendte til Skolecommissionen i Nykjøbing inden den 15de Mai, og den som ansættes kunne tiltræde Posten i Midten af Junii. Den aarlige Løn er 350 Rbd. og fri Bolig for en Ugift, eller istedet herfor 40 Rbd. Ansættelsen, vil finde Sted for 3 Aar. Nærmere Underretning vil kunne erholdes hos Overlæreren, Catechet Schierning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
En duelig Handskemagersvend som tillige er vant til Skind- og Peltsearbeide, kan strax erholde stadigt Arbeide hos Undertegnede. Nykjøbing den 14de April 1845. C. Hartmann, Handskemagermester. En duelig Kleinsmedsvend kan strax erholde Arbeide hos Kleinsmed Bentzen i Nykjøbing. 20 a 30 Tønder gode hvide Saaeærter er tilkjøbs i Gaabense til 27 Mk. pr. Tønde. Arnkiel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Om 10 a 12 Dage faaes nyt rødt og hvidt schlesisk Kløverfrø af bedste Qvalitet hos L. J. Benzon i Stubbekjøbing og C. Benzon i Nykjøbing til billigste Priser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Hvor et meget godt Eenspænder=Seletøi, kan erholdes tilkjøbs for billig Priis, anviser Adressecontoiret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Paa Prindseholm ønskes noget Foder tilkjøbs.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Paa Prindseholm sælges nogle meget smukke Æbletræer, af de nyeste og fineste engelske Sorter Blommetræer af Reineclaude og den lange ungerske Svedskeblomme, Ribs og Stikkelsbærtræer. Ligesom og fine Charlotter a 12 s. pr. Pund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
At Kjøbmand Christian Peter Johannes Foghs Bo her i Byen er taget under Skiftebehandling som Fallit, bekjendtgjøres herved overeensstemmende med Placaten 10de April 1841. Nakskov Skifteret den 10de April 1845. Fasting. Meyenberg, const.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Proclama. I Henhold til udstædt Proclama, som er læst ved Hjem tinget og bliver læst ved Overretten, indkaldes endvidere herved, med 12 Ugers Varsel, Enhver som har nogen Fordring paa Dødsboet efter Fæstegaardmand Jver Nielsen, med Tilnavn Boesen, af Soesmarke, til at anmelde og bevise deres Krav for Baroniet Guldborglands Skifteret. Durebygaard den 10de April 1845. M. Rasmussen, com. Skifteforvalter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Mortifications-Stævning. Fjerde Klasse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
til Documenter efter Stempletpapirs No 2 Forordningens § 5 Litr. B. 10 Rigsbankskilling Sølv. Johan Jacob Buntzen, Byfoged og Byskriver i Stubbekjøbing paa Falster, Gjør vitterligt: At efter Begjæring af Agent, Kjøbmand samt svenskenorsk Viceconsul Lorenz Jacob Benzon heraf Byen, og ifølge den ham under 4de f. M. meddeelte Kongelige Bevilling, indstævnes herved med Aars og Dags Varsel Den eller Dem der maatte have ihænde en til ham af Kjøbmændene Schjernoff & Hee under 24de August 1830 udstædt og samme Dato inden Stubbekjøbing Byting læst og senere bortkommen Obligation stor 577 Rbd. Sedler, hvorfor er givet første Prioritets Panteret i 3 Tdr. Land med Havre. og 3 Tdr. Land besaaede med Erter i den saakaldte Martin Møllers Jordlod, samt i 2 Tdr. Land besaaede med Hvede og 3 Tdr. Land med Byg i den deres iboende Gaard tilhørende Jordlod i Byens saakaldte Nyemark, og endelig i forskjellige Vogne, Heste og Køer, til at møde inden Stubbekjebings Bytingsret den første Tirsdag i August Maaned 1816 Formiddag Kl. 10, for at fremkomme med og bevise deres lovlige Adkomst til bemeldte Panteobligation, da den ellers vil blive paastaaet mortificeret til udslettelse af Pantebogen. Landag er afskaffet ved Forordningen 3die Juni 1796. Stubbekjøbings Byfoged Comptoir den 5te April 1845. J. Buntzen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-16
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengæck i Maribo Kjøbmand Wulff i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Falsters Lollands Tidende. Stifts Sal. Redigeret og udgivet af Chr. Jørgensen, (const.). Trykt i W. F. Laubs Enkes Officin i Nykjøbing, Løverdagen den 19 April. No 46.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Jndenlandske Efterretninger. Hs. Maj. Kongen befinder sig bedre i sig Knæ og kan nu forlade sine Gemakker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Hs. kgl. H. Kronprindsen er den 11teds ankommen til Kjøbenhavn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Hvad der foranledigede en hos Vognmand Jørgen Frandsen i Frederiksborg for omtrent tre Maaneder siden opkommen Jldsvaade, hvorved hans Gaards Udhuse afbrændte, er det omsider lykkedes Forhørsdommeren at opdage. En Dreng under criminel Ansvarlighedsalder, ved Navn Christian Boller, der var Lærling hos en i Gaarden boende Saddelmager, har nu tilstaaet, at han i Forbittrelse og af Hævnlyst har stukket Jld paa Stedet. Den ulykkelige unge Forbryder. - siger Frederiksborg Avis - skulle vi her lade omtalt, skjøndt hans Gierning visselig giver Stof til mangen alvorlig Betragtning; derimod kunne vi ikke tilbageholde det Ønske, at det her Passerede maatte være en stræng Advarsel for dem, der – af Letsindighed eller Skadefryd - opdigte og udsprede de skjændigste Rygter paa anden Mands Bekostning. For Saadannes Skyld er det Skade, at Gabestokken er afskaffet
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Taarnholm Gaard og Gods er af Commandeur Falsen i disse Dage solgt til Kammerherre H. Oxholm for 250,000 Rbd. Hvis vi ikke erindre feil, kjøbtes det af Sælgeren for 120,000 Rbd. (Fædrel.)J et i Fædrel." meddeelt Uddrag af et Brev fra Slesvig hedder det. "O, vi have det herligt herovre i det tydske Land! De frygte hos Dem for Moscoviten - den Frygt have vi ikke, thi om han end kom, saa kunde det ikke blive værre i mange Henseender, end det for Tiden er. Jkke noget af hvilkensomhelst Erobrer undertvunget Folk kan være udsat for større Haan og Krænkelser end vi Danske her i det danske Land. Schleswigholsteinismen udover et Skrækkeherredømme, hvorom De ikke gjør Dem noget Begreb. Borgermanden her i Byen er cujoneret af den anmassende Klique i samme Grad, som den franske Borger i Terrorismens Tid af Jacobinerne. Da f. Ex. Kronprindsen sidste Gang kom her igjennem, stod endeel Borgere udenfor Postgaarden, hvor han steeg af og opholdt sig en ganske kort Tid. Jkke en eneste tog til sit Hat, da Landets fremtidige Regent steeg op ad Trappen -der var nemlig nogle af de schleswigholsteinske Stordignitairer i Nærheden. Og da Kongesønnen atter vilde stige ind i sin Vogn, hændte det sig, at en Haandværker stod lige for ham, som dog løftede sin Haand for at blotte sit Hoved, men da han i det Samme bemærkede, at En af hine havde rettet et truende Blik paa ham, stak han Haanden i Lommen, og veeg tilbage. Smaapoge paa fire Aar svare paa Spørgsmaalet, hvad er Du for En "Æ er en Schleswigholsteiner dette læres dem af Forældrene som en Trylleformel, der skal frelse dem fra det Onde og vinde dem de Mægtiges Yndest. - Veden, der offentlig vover at vedkjende sig sit danske Fædreland, som vil holde ved sit Modersmaal og rette sig efter sin Borgerpligt. Aldrig er Jnqvisttionen gaaet meere hensynsløs frem, end de nordalbingiske Fanatikere, der kalde sig selv Liberale og skrige om Borger= og Pressefrihed, og ikke ville taale Tænkefrihed. Ved Midler, hvis Forkastelighed er fast utrolig, arbeides ideligen paa at sikkre og udvide det vundne Herredømme, og Regjeringens Taushed imod al denne Lovløshed paatrykker den Loyalitetens Segl. Da Skjæbnen nylig bortkaldte vor Lorenzen, maatte ogsaa den Braves Rygte besudles for at tjene Vedkommendes Planer. - Saaledes er Sagernes Stilling herovre. Det uhyre Tryk af moralske og materielle Vanskeligheder og Besværligheder, som Aar ud og Aar ind hvile paa Enkelte, der ei svigte Blodets hellige Stemme, nedknuger omsider Sjæl og Legeme, ligesom de idelige Krænkelser nedbryde Helbredet. Jeg for min Person har næsten gjort Affald paa det Haab at opleve den Dag, der skal give Danskheden Opreisning; jeg har resigneret, og mit Forsæt, min Beslutning, mit Ønske og min Bøn er, at Skjæbnen vil opholde mig, indtil den kalder, paa den Post, som jeg med mange Opoffrelser har faaet at forsvare. Arbeidet er tungt i den af nordalbingisk Qvælstof opfyldte Armosphære, og i saa Henseende have vore Undertrykkere ikke aldeles Uret, naar de tale om Gift; det er i Sandhed en langsomt men sikkerttærende Gift, den Bærme skaal indeholder, som vi maae tømme hver Dag. Lorenzen er lykkelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Som vi erfare, har Hr. H. Hertz ved Skrivelse til Directionen for de kongl. Skuespil i Tirsdags navngivet sig som Forfatter til det lyriske Drama Kong Renes Datter." Stykket vil og faa Dage komme ud i Trykken. (B. T.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Kieler Correspondenzblati beretter fra Kjøbenhavn under 8de ds., at Kongen af Preussen ventes dertil i denne eller i Begyndelsen af næste Maaned, for at aflægge vort Hof det samme forrige Aar tiltænkte Besøg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Reisende fra den 9de til den 16de April. Fra Gaabense til Vordingborg. Med Personposten: Forvalter Schnor; Dhrr. Christensen, Mertiins, Bech og Rasmussen; Madame Aarestrup; Baron Rosenørn=Lehn, Fru Lange; Madame Jacobsen. Udenfor Posterne: Dhrr. Bing og Bils; Forpagter Engberg; Komd. Kruuse. Fra Vordingborg til Gaabense. Med Pakkeposten: Forvalter Schnor, Provisor Leschly; Forp. Theyl; Assistent Bergenhammer. Med Personposten: Agent Bentzon; Toldinspecteur bille, Komd. Frisenette; Dhrr. Tuxen, Bursøe, Hansen, Winsløv og Bendix, Kjøbmand Sidenius; Gjæstgiver Thomsen; Jfr. Claussen. Udenfor Posterne: Møller Jørgensen; Propr. Heegaard med Familie, Madame Theill, Møller, Møller; Forp. Schrader; Forp. Madsen; Hr. Rasmussen; Hr. Maag med Familie og Capt. Dreyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Udenlandske Efterretninger. Schweiz. Den Rapport, som Chefen for den lucernske Regjerings Tropper har indsendt om de sidste Krigsbegivenheder, er nu offentliggjort og lyder saaledes: En Colonne paa omtrent 6000 Mand, godt organiseret og bevæbnet samt forsynet med 10 a 12 Kanoner og tilstrækkelig Munition og Proviant, brød fra Zofingen af ind over Grændsen og besatte uden Modstand Neiden, Dagmarsellen og Altishosen, hvor Communens Formand, der vilde opbyde Landeværnet og virkelig prøvede paa at standse Fjenden, geraadede i Fangenskab. Den omgik derpaa det velbesatte Sursee og trængte overEttiswyl og Groswangen frem til Büttisholz og Hellbühl, hvor 2 Compagnier af Bataillonen Schmid maatte vige for Overmagten. Fjenden rykkede derpaa ned langs med Floden Emme og angreb paa eengang Positionerne ved Littau og ved EmmeBroen. J Littau var allerede Landstormen opbudt, som i Forbindelse med det der stationerede Jnfanteri compagni gjorde tapper Modstand og tilføiede Fjenden betydelig Skade, men maatte dog omsider trække sig tilbage, hvorpaa ogsaa Tropperne ved Emmebroen bleve kaldte tilbage, for ikke at blive afskaarne, skjøndt de seierrig havde forsvaret deres Post. Paa denne Maade avancerede Fjendens Fortropper og Aftenen Kl. 6 indtil Stadens Grændser; hans Hovedcorps blev staaende i Littau og dens Omegn, medens Emmebroen atter besattes af de ved Hellbühl tilbagedrevne Compagnier. Saasnart Fjenden havde naaet Littau, lod jeg en Deel af de nylig indtrufne Tropper fra Obwalden (Canton Unterwalden, som deles i Obwalden, og Nidwalden) rykke ham imøde medens nogle Tropper fra Nidwalden droge til Emme-Broen, hvor de forbleve hele Natten. Tropperne fra Obwalden formaaede imidlertid ikke længere at standse den fra Littau fremtrængende Fjende og trak sig tilbage til Staden. Jeg detascherede en Deel af samme til Kriens og Renggloch, de øvrige tilligemed 3 Compagnier fra Nidwalden og en Bataillon af vore egne til Gürsch med Ordre at tage Post der og recognosere Skoven. Bataillonen Kost skulde endnu foretage et Udfald, men da det blev meget mørkt, og jeg befrygtede at der kunde opstaae Forvirring, blev denne Colonne strax igjen kaldt tilbage og Angrebet opsat til den følgende Morgen tidlig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Natten imellem den 31te Marts og 1ste April forløb rolig. Den følgende Dag, altsaa den 1ste April Kl. 4 om Morgenen drog jeg ud af Baselerporten med en Colonne, bestaaende af 3 Compagnier af Bataillonen Kost, af Bataillonerne fra Uri, Zug og Obwalden tilligemed de dertil hørende Skarpskytter compagnier og 1/2 Compagnie Schweizer=Artilleri, for at trænge Friskarernes Fortropper tilbage og undsætte den af dem occuperede Egn ved Littau. Tropperne i Gürsch saavelsom ved Emme=Broen samt i Kriens og Hochborf havde Ordre til at understøtte vore Bevægelser. Som Signal til Fremrykningen lod jeg affyrre 3 Kanonskud. J Forstaden udenfor Senti fandt vi ingen Modstand, Husene vare allerede igjen forladte af Friskarerne og vi traf kun nogle Enkelte, som havde skjult sig, samt efterladte Vaaben og Effecter. Vi rykkede frem paa Littauer Veien, og bemærkede snart en levende Musketild paa venstre Haand i Skoven; jeg detascherede Jæger= og Skarpskyttercompagnierne i denne Retning, som, understøttede af de fra Gütsch fremrykkende Tropper, nu geraadede i en heftig Kamp med Friskarerne, af hvilke mange bleve dræbte eller tagne til Fanger, skjøndt de værgede sig fortvivlet De velrettede Kanonkugler adsplittede fuldkommen de Fjender, som endnu holdt sig paa Høiderne og da Jnfanteriet nu tillige begyndte at trænge ind paa samme, blev deres Tilbagetog fuldstændig. Efter saaledes at have renset Skovene og Bjergene, langs med Veien naaede vi Littau, hvor jeg stillede endeel af mine Tropper under Oberst Elggers Commando for at forfølge de Flygtende, hvorpaa jeg selv vendte tilbage til Lucern med de øvrige Tropper, mange Fanger og et anseeligt Bytte af Krigsfornødenheder."¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Man seer af denne Rapport, at Lucern har havt en betydelig Hielp af de smaae Nabocantoner og at det heldige Udfald af Sagen vist for en stor Deel kan tilskrives disse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Tyrkiet. Et Hatticherif, som Sultan Abd. ul-Meschid forleden udstædte til sine Ministre og hvori han alvorligt paalagde dem at have bedre Omsorg end hidtil, for Rigets Opkomst, har fra Ministrenes Side fremkaldt et Svar, der vistnok fortjener at omtales som et høist mærkværdigt Actstykke. Ministrene sige deri først Sultanen mange Complimenter for hans uafladelige Omsorg for Rigets Vel; de takke ham for Paamindelserne; love paa det Høitideligste at forene deres Jver med hans; tilstaae, at der findes mange Mangler i Riget, og at mange af deres Reformplaner ere mislykkede; men foreslaae til Slutningen Sultanen, at indkalde til Hovedstaden fra hver af Rigets Provindser to Mænd, en Muselmand og en Christen, som Deputerede for Nationen, der, udvalgte blandt de meest erfarne og retskafne Mænd, skulle gjøre Porten bekjendt med Landets Trang og angive de hensigtsmæssigste Midler til at fremme dets Velfærd, navnlig skulle de give nærmere Oplysninger og Handelens og Agerdyrkningens Tarv i deres Provindser. - Der er følgelig Udsigt til, med det Første at see et Slags tyrkisk Stænderforsamling udskreven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-04-19
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 10.