JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
For fremmed Regning bortsælges efter Ordre. et Parti meget gode sorte Marceliner, betydelig under sædvanlig Priis: et Dito Galleplads til 3 Mk.;et Dito i uldne Töier til 1 Mk. 8 Sk.;et Dito ægte Ginghams til 1 Mk.; samt en Deel Krave- og Flortørklæder &c., Vitus Ingerslev. La Norma Regalia.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Undertegnede har modtaget som Prøve et lille Parti Cigarer, under ovennævnte Benævnelse, som have vundet meget Bifald i Kjöbenhavn. Priis: 3 Sk. pr. Stk., 6 Stk. for 1 Mk., 16 Mk. pr. 100, 6 1/2 Rbd. pr. 1/4 Kiste, og 24 Rbd. pr. Kiste. Chr. Schouby. C. A. Rodtwitts Colonial- & Urtekram-Handel, Mindegade Nr. 329. er i disse Dage bleven forsynet med alle til denne Handel henhørende Artikler i nye og gode Varer, som sælges til muligst billige Priser. Fiin Tjære, i hele & halve Tdr., samt Tran i hele Tdr., faas C. A. Rodtwitt. hos Afnakkede islandske Klipfisk, i fortrinlig gode Varer, faaes hos C. A. Rodtwitt. Saallelæder, saasom Brabandter, dansk & Vila Saallelæder, faaes i hele og halve Huder, samt mindre Dele, billigt C. A. Rodtwitt. hos Nye holsteenske Boghvedegryn fra 8 til 10 Mk. Skpn., samt fine Perlegryn, faaes hos Fr. Pontoppidan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Bønder-Oste, Apetit-Oste, godt friskt omæltet Smör Pundeviis, samt lybske Pølser, sælges billig Fr. Pontoppidan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkeri. Hvid Rakitsker Hör, Liebauer 3 a 4 Bands do., Bergens Fisk, fede Spegesild i 1/16 1/4 & 1/32 Tdr. samt Stykkeviis, faaes i gode Varer billigt hos Fr. Pontoppidan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Nye store Bamberger Kirsebær erholdes hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Christiansleldter Formelys bekommes hos Röse & Gerdes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Gulvtæppetøi. sælges billigt hos Röse & Gerdes. Ny Sucade, Malabar-Cardemomme og Corender anbefales til billige Priser af Hans Broge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Druaner-Rakitzer & Marienburger Krouhör, i særdeles smukke Varer, faaes hos Hans Broge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Hamp og Hampeblaar, faaes hos Hans Broge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Chocolade. fra Undertegnedes nye anlagte Fabrik i Kjöbenhavn erholdes til Fabrikpriserne, 2 Mk. a 8 Mk. pr. Pd., hos Hr. Laur. B. Jacobsen i Aarhus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Vi kunne med Tryghed anbefale dette vort Fabri ert, som med Omhyggelighed er forarbeidet og af fortrinlige Compositioner. Gregersen & Lassen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Nogle meget smukke uldne og halvulge Merinos, i nyeste Smag, ere i Dag arriverede i meget billige Priser hos Wilhelm B. Hviid. Aarhus, den 29de Novbr. 1847.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Af de saameget efterspurgte gode hvide Halv lærreds-Lommetørklæder har jeg erholdt ny Tilförsel. Wilhelm B. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Undertegnede önsker at udsælge en Deel saavel nye som ældre paabegyndte Broderier, saasom: Puder, Skoe, Perlebroderier, Pergamentsarbeider, m. m. m., Alt særdeles billigt. E. Thjellesen. Kornbrændeviin. Bedste Kjöbenhavnsk 80 Brændeviin sælges i Partier og mindre Dele billigt hos J. A. Prior.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Citroner, sælges, især pr. 100 Stk., meget billigt hos J. A. Prier. Portraiter. i Oliefarve udføres billigt af Undertegnede. G. C. Hofforn, Guldsmedgade Nr. 865. Kongelige Obligationer, indtil et Beløb af 2000 Rbd., kjøbes af Politiassistent, Procurator Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Steen-Kalk udleveres fra Aarhuus Teglværk paa Tirsdag den 14de December. C. Langballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
Nye Spillekort, Stearin=A Margarin-Lys, faaes atter hos A. C. Wissing. med lastiske Remme, af lakeret Læder, fra 4-6. staaes hos J. Lauritzen, Studsgade No 189. med elskiske Remme, at lakeret Læder, fra 4-6. staaes hos J. Lauritzen. Studsgade No. 189.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-10
En graa Peltsværks Halskrave er Onsdag Aften den 8de dennes tabt fra Vestergade over Volden til Studsgade Nr. 597, hvor den bedes afleveret imod en passende Findeløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
No 201. den 11 December. Løverdagen. privilegeret. Kongelig Aarhus Stifts-Tiener. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Blandinger. Medens den engelske Middelhavsflaade (bestaaende, af 6 Linieskibe og 5 Fregatter) nylig laa samlet ved Malta, foregik der sammesteds en ganske eiendommelig Act. Blandt Besætningen befandt sig nemtig 400 Personer, som endnu ikke vare confirmerede, og deriblandt endogsaa Officerer, hvem det urolige Sømandsliv hidtil ikke havde levnet Tid dertil. J stor Procession begav disse 400 Uconfirmerede sig i Land, hvor Flaadens første Geistlige, assisteret af Stedets Præst, forrettede Confirmationen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Den tydske Sangerinde Catharina Evers, en Hamborgerinde, var for ikke længe siden nær bleven et Offer for Politiken. Det Luccenser Publicum bleve nemlig, efter hendes fjerde Gjæsterolle, ganske pludseligt og uden at hun kunde ane hvorfor, koldt indtil Frysepunktet imod hende, hvorimod man opløftede en italiensk Sangerinde, Signora Tadolini, til Skyerne. Denne Tilstand blev hende utaalelig, og Directionen meddeelte omsider den ulykkelige Pige Grunden dertil. Det var nemlig rygtedes i Publicum, at hun var tydsk, at hun altsaa, efter Jtalienernes Begreber, var en Østerrigerinde, men en østerrigsk Sangerinde vilde man ikke høre. Directeur Lomani gik da, som sagt, til Frøken Evers, hvis Moder allerede var i Begreb med at pakke ind, og meddeelte den slemme Casus. "J hvad, svarede Sangerindens Moder, en resolveret Kone: vi ere slet ikke Tydskere; jeg er en Kjøbenhavnerinde, og min Datter er født paa dansk Grund (i Wandsbeck nemlig). Nu var Alting jævnet; thi saameget vidste dog Jtalienerne, at Danmark ikke ligger i Østerrig, og næste Operadagprangede med fede Typer paa Placaten: "Catharina Evers fra Danmark. Og see Publicum var forsonet, og om Aftenen applanderede det som om det var vanvittigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
J Dublin oplæste nylig John O'Connell et Antal Breve fra catholske Sognepræster i det sydlige og vestlige Jrland. Deres Skildringer af den i deres Sogne herskende Elendighed vare skrækkelige, og Udsigterne for Vinteren meget sørgelige. En geistlig Embedsmand berettede saaledes, at i hans District, som i Begyndelsen af sidste Vinter talte 1200 Beboere, siden dengang 1000 Mennesker vare bortrevne af Hungersnøden og de af denne frembragte smitsomme Sygdomme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Paa den Newcastle-Berwicker Jernbane, saa man nys en tystig Scene; det var Heste- og Dampburtigheden, som indlode sig i en pudseerlig Væddekamp.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Da Maskinen Nr. 137, paa Veien til Newcastle, nærmede sig Chatwill, sprang en modig Hest, enten af Kaadhed, eller fordi den var bleven sky, ind paa Banen, og galopperede i fuld Carriere foran Maskinen, som bevægede sig fremad med en Hurtighed af tredive engelske Miil i Timen. Locomotivføreren, som frygtede for Følgerne, søgte, ved idelig, gjennemtrængende Piben, at fordrive Dyret fra Linien, men forgjæves, en heel Miil eller længere forfulgte Hesten sin Vei med usvækket Hurtighed. Da Maskinen omsider kom den noget nærmere paa Livet, foer den over i den parallele Linie, og, som om den var fastbestemt paa, ei at lade sig gaae paa, tog den atter Tilløb, og vandt paany et Forspring for Maskinen. Den havde nu tilbagelagt omtrent tre Miil, og Locomotivføreren besluttede, at gjøre en Ende paa denne Leeg. Han forstærkede derpaa sin Maskines Hurtighed, og var snart Hesten saa tæt paa Livet, at den sprang tilside. J det Toget nu foer forbi, slog den baand, til stor Moro for Passagererne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
"Daily News af 27de f. M. beretter, at Professor Simpson i Edingburgh har opdaget et Agens, som fremkalder fuldkommen Ufolsomhed, og hvis Virkninger ere endnu hurtigere og behageligere end Ætherens. Det er Trichloride de Formyle (Berzelius's Formyl superchlorid, Mitscherlichs Chloratherid). Der behøves hverken Jndgandingsredskab eller noget andet Jnstrument; det er tilstrækkeligt at gyde nogle Draaber paa et Lommetørklæde, holde det under Næsen, og Virkningen vil vise sig i faa Secunder. Simpson har meddeelt det chirurgisk medicinske Selskab i Edingburgh, sin Opdagelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
J Paris er optraadt en ny Dandserinde, hvis Lige endnu aldrig har været seet. Hun er en Zigeunerinde, alsaa et Slags Præciosa, og besidder en saadan Lethed og Clasticitet i sine Been, at hun dandser paa en oppustet Ballon, hæver sig høit op i Luften, executerer en Pironette her, daler atter ned paa Ballonen, og bevæger sig med denne til alle Sider, hvorhen hun vil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
En høist besynderlig Begivenhed er mødt Diligencen mellem Liegny og Coulommiers. En Kærre, hvorpaa der var et Fad Krudt, var kjørt henad Veien. Fadet havde havt en Aabning, og der var spildt Krudt i en Strækning af 100 Skridt. Diligencen kjørte hen derover, Hesteskoene sloge Funker, Krudtet antændtes og der paafulgte en Explosion, som stak Diligencen i Brand. Man kan tænke sig de Reisendes Skræk. Det lykkedes dem imidlertid at slippe ud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
J Bordeaux indtraf nylig det mærkelige Uheld, at det en beskjænket Postillon kaldede med sin lange Pidsk, snoede Snærten af Pidsken sig saa fast om en idetsamme forbigaaende Piges Hals, at Kudsken, der ikke sandsede at slippe Pidsken, reev hende overende og slæbte hende med sig, hvorved hun kom ind under Vognen og fik den ene Arm aldeles knuust, idet et Hjul gik over den. Siden er det strængeligen blevet Kudskene forbudt, at slaae Knald paa Gaderne i Bordeaux.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Engelske Blade meddele et mærkværdigt Exempel paa de hvide Myrers ødelæggende Kraft. Paa Værftet i Bombay ligger for Tiden et nyt Linieskib, som er aldeles ødelagt, ikke ved Fjendens Jld, men ved en usynlig Hær af hvide Myrer, som indenfra have søndergnavet alt Tømmeret, saa Skibet sammen smuldrer fra Ende til Ende. Bygmesteren, Hr. Turner, har til Admiralitetslorderne indsendt en klar Fremstilling af denne Kjendgierning, som maa forekomme Enhver utrolig, der ikke med egne Øine har seet, hvilke Ødelæggelser de hvide Myrer kunne anrette i Tropelandene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Da en Tjenestekarl hos en Forpagter i Bagis (i Over-Pyrenæerne) forleden fældede et Træ, fandt han midt i sammes Stamme et Leerkar, fyldt med en Mængde fiirkantede Guldstykker. Hans Huusbond, som han overleverede sit Fund, gav Karlen 1000 Fr. i Belønning for hans Ærlighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
J Belcke skulde nys to nye Klokker bringes op i den katholske Kirkes Taarn. Den største, som veiede 2,168 Pund, sønderrev Touget, da den svævede i en Høide af omtrent femten Fod, og faldt lige over en Mand, Anton Wulf, som, ved Hjælp af en lang Stok, havde ledet Klokken. Da man nu løftede denne op laa Wulf paa sine Knæ, afmægtig, men levende og kun let saaret i Hovedet. Da man havde vasket Saaret med Viin, befandt han sig saavel, at han, ledt af en Fører, kunde gaae hjem. Det Hele var gaaet forbi ham som en Drøm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
For endeel Aar siden blev en uhyre riig Ostindianer, Dyre Sombre, der havde ægtet en fornem og pengegridsk Englænderinde, under sit Ophold i London, af sin Gemalinde og hendes Slægtninge indespærret som gal i en Daareanstalt, hvorfra det dog lykkedes ham at flygte til Paris, hvorfra han, efter at have hos de dygtigste Læger erhvervet sig Attest paa, at han var ved sin fulde Forstand, anlagde Proces imod sin Kone og hendes Slægtninge. J flere Aar har denne mærkelige Sag svævet for Domstolene, nu er den endelig bleven afgjort, og det til den stakkels Sombres Fordeel. Hans hele Formue, som Konen og hendes Slægtninge imidlertid forvaltede, skal igjen stilles til hans fuldkomne Raadighed; dog skal han give sin Gemalinde en aarlig Appanage af 4000 Pd. Stl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
For Seine-Departementets Assiseret paabegyndtes den 3die Novbr. en Sag, i hvilken der ikke er færre end 59 Anklagede, og hvor Forundersøgelsen har udfundet 207 Forbrydelser og 1760 Anklage=Punkter. Det er Sagen mod en vis Claude Thibert, en Zigenner af Herkomst, og hans Vande, et vidt forgrenet og sindrigt organiseret Selskab af Gavtyve, der droge omkring som Kjøbmænd paa Markederne, vare forsynede med Patenter, stundom handlede ærligt, men desforuden dreve Tyvehaandværket, afvexlende med List, Magt, Jndbrud og Overfald, stundom endog forbundet med Mord. Samtlige Personer, der ere indviklede i denne Sag, som Hjælperhjælpere, Hælere o. desl., skulle udgjøre henimod 800.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Da det i Aaret 1831 saae meget krigerisk ud i Belgien, droge to Jenger Studenter did, for at kæmpe for Friheden. J Belgien fandt de ikke ret længe blivende Sted, og de indskibede sig da derfra til Portugal, for at hjælpe med til at styrte Don Miguel fra Thronen. Den Ene, Fleischer fra Peine, døde i Oporto af Cholera; den Anden. Gartner, fra Blankenburg, er, efter mangehaande Skjæbnens Omskiftninger paa den iberiske Halve, omsider kommen til høi militairisk Værdighed i Spanien. De seneste Efterretninger fra dette Land melde nemlig, at han, som en Ven af Narvaez, Hertugen af Valencia, nylig er bleven udnævnte til Statholder i Provindsen Huesca.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Fra Main, meddeles følgende Begivenhed: En ung Pige, som var anklaget for Brandstiftelse, og som af Raadskammeret var frikiendt, løb strax efter hen og styrtede sig fra Broen ud i Rhinfloden. En Mand, som befandt sig i Nærheden, sprang ud efter hende, men blev, idet han opbød alle sine Kræfter, for at redde hende, omklamret saa fast af den Ulykkelige, at han var sunken under, hvis ikke en Anden var sprungen ud og var kommen ham til Hjælp. Det lykkedes hiin, ved Hjælp af et Toug, at bringe Begge i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
J Coblenz skulde nys, paa Dronningens Fødselsdag, gives et Bal i den nysopbyggede Dandsesal, og Stadens første Familier skulde deeltage deri. Da nu om Aftenen, kort for Ballet skulde begynde, Gasflammerne allerede brændte, havde Loftet, formedelst Lyse kronens Tyngde, lidt efter lidt trukket sig saaledes, at Gasrøret fik en Revne og der paafulgte en Explosion, som satte hele Nabolaget i Bestyrtelse. Salens Platfond nedstyrtede størstedeels. Til Lykke var ikke et Menneske i Salen. Men hvormange Liv vilde ikke denne Katastrophe have kostet, hvis den var indtruffen under Ballet!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
J Breslau er forekommet et sælsomt Sygdomstilfælde. En eneboende Enke vilde just om Søndagen gaae i Kirke, da hun afmægtig segnede om ved Siden af sin Seng. Først om Onsdagen blev hun savnet, og da man nu trængte ind i hendes lukkede Værelse, laa hun paa samme Sted, i sin fulde Søndagspynt, med sin Psalmebog under Armen. Da man vækkede hende ved oplivende Midler, undrede hun sig meget over, at have sovet saa fast, og meente, nu var vel Kirketiden forbi. Hun havde ligget 76 Timer i Afmagt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Et ungt Menneske, ved Navn Doppler, kun 22 Aar gammel, Flautist ved Nationaltheatret i Pesth, er pludseligt fremtraadt med en Opera: "Grev Benjowsko, hvis vidunderlige Melodirigdom overgaaer Alt, hvad man hidtil har hørt. Der er en Friskhed, en harmonisk Originalitet i dette Værk, som om det var faldet ned fra en anden Verden, og hver Aften den nye Opera gives 45 Gange hver Uge - maa den bestyrtede Flautist forlade sin Pult og træde oppaa Scenen, for at modtage det begeistrede Publikums Tak.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Dr. La Pierre meddeler følgende gribende Beretning om Dieffenbach's sidste Timer: "Glad og venlig, som han altid var, traadte han ind i sin Cliniks Sale, for at hilse de Syge, som i bange Angst ventede paa ham. Blandt dem var ogsaa en gammel Præst, som med Ærefrygt bøiede sit Hoved for den Mand, hvis lykkelige Haand skulde formilde hans Livs aften ved at befrie ham fra et haardnakket Onde. Dieffenbach indgjød ham Mod, og Oldingen ventede nu paa det Øieblik, da man vilde kalde ham ind i Operationssalen. Forelæsningen begyndte med Forestillingen af en for to Dage siden opereret ung Mand, hvis Liv, der var alvorligt truet af en Blodaaresvulst, Dieffenbach, ved et lykkeligt og sikkert Greb, havde fravristet Døden. Det hele talrige Auditorium istemte Dieffenbach's Glædesyttringer, og lyttede derpaa med spændt Opmærksomhed til hans Foredrag over det nævnte Onde. Dieffenbach traadte derpaa hen til den Syge, greb lykønskende hans Haand, og opfordrede Anstaltens Læger til at besørge Efterbehandlingen. Da han havde udtalt sit sidste Ord: "Vi gjøre Omslagene videre!" sætter han sig, og der gives Tegn til, at bære Sengen ud, for at Præsten kan vorde opereret paa Stedet. Denne træder, Øiet fæstet paa Dieffenbach i Frygt og Tillid, ind i Salen. Alle Tilhørere ere spændte paa de Ord, hvormed Dieffenbach, som han pleiede, vilde indlede Operationen. Men den spændte Opmærksomhed forvandler sig pludseligt til iisnende Forfærdelse - Dieffenbach er død. – Alvorlige og kolde ere hans Træk, – det ædle Hoved ligger tungt paa en ved Siden af ham siddende fremmed Læges Skuldre. Man springer til, for, ved at løsne hans Klæder, at hæve den formeente Afmagt. J et Øieblik har man revet Klæderne af ham; nei, det er ingen Afmagt! To Lanzetter trænge ind i hans Aarer; – Blodet flyder ikke mere. Nu styrte Alle hid med det Smertensraab: Han er død." J et Øieblik ligger han blottet i sine Disciples Arme. Man lader brændende Lak dryppe paa hans Bryst; man gnider, man børster hans Legeme indtil Blodet. Man sprøiter koldt Vand paa Hjertegruben; man goder Æther paa hans Bryst, Alt, Alt er forgiæves. Nu hænger det døende Haabs sidste Tanke sig ved et hedt Bad. Man sænker hans Legeme deri, man børster, man gnider det paany - intet Livstegn Forfærdet og hjælpeløs har den gamle Præst forladt Auditoriet, og vi, som havde mistet vor Lærer og Fader, bare den Elskedes Liig ud af Salen. Dieffenbach var født 1795 i Königsberg, i Preussen. Han havde først studeret Theologi, men vendte sig siden til Medicinen, i hvilken Videnskab han 182 erhvervede Doctorværdigheden i Würzburg. Snart udmærkede han sig imidlertid som Chirurg og begrundede sin Berømmelse i dette Fag saa fast, at han forlængst har været anerkjendt som den Første. Man paastaaer, at han ved sin udmærkede Kunstfærdighed skal have reddet over 6000 Menneskers Liv og Førlighed. Omendskjøndt man anslog hans aarlige Jndtægter til 18,000 Daler pr. Cour., skal han dog ikke have efterladt sig nogen synderlig Formue; thi hans Godgjørenhed var overordentlig stor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Den afdøde Hertug af Rothen befindes nu at være i en bundløs Gjæld. Han havde givet sit Land to Ting, som han selv satte megen Priis paa, men som forvoldte hans Undersaatter megen Kummer, nemlig: Jesuiter og Spillebank. Man haaber nu, at blive begge Deele qvit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Digteren Uffo Horn har i Dresden duelleret paa Pistoler med sin Landsmand, den bohmiske Maler Ramberg. Horn fik et Skud i Armen; Ramberg er forsvunden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
I den preussiske Stad Wenneberg har en 97. aarig Olding aflivet sig selv, fordi Communen ikke vilde underholde ham længere; han levede dem altsaa for længe!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Berlin har i denne Tid ved Døden mistet to Forfatterinder, Hofraadinde Hertz (en Søster af den ogsaa nysafdøde Mendelsohn-Barthold) og Henriette Palzow. Begge fik, som aandrige Damer, Pension af Kongen. Fru Herz kunde for denne Opmærksomhed takke en Samtale, som Kongen havde med Humboldt. Kongen lod nemlig den Yttring falde, at Berlin nu for Tiden ikke havde ret mange aandrige Damer. Hum holdt nævnte da Hofraadinde Hertz, som har staaet i venskabeligt Forhold med saamange store Mænd, som allerede voxlede Breve med Mirabeau, og som var Schleiermachers intime Veninde. Alle sine Breve har hun desværre brændt kort for sin Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
J Hamborg har dannet sig en saakaldet fri Menighed. En Dr. Kleinpaul, en jødisk Commis, og en ungarsk Gjæstgiver, ere Ordførere her. De fornægte Guds Tilværelse, ville afskaffe Ægteskab, Daab og al religiøs Cultus, opfordre de Fattige til at hade de Rige o. s. v. Politiet, som finder at dette gaaer forvidt, har begyndt at see ind til dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Det er en Hr. Seligmann, en Hamborger Jsralit, som har vægret sig ved at lade sin Søn omstære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
De orthodore Jøder i Hamborg ere ved denne Vægring blevne saa forfærdede, at der, i flere Privatsynagoger, er bleven fastet og bedet i denne Anledning. Man havde endogsaa forlangt, at de Gammeltroendes Overhoved, Hr. Bernays, skulde anordne en almindelig Bods og Bededag, men derpaa har han dog ikke villet gaae ind. Clara Otilia Leistemann, der ved sine Bedragerier har erhvervet sig et vist Renomee, er for nogle Dage siden undvegen fra sit Fængsel i Altona i den dybeste Regliger. Hvorledes hun er undsluppen, er aldeles ubegribeligt, da hun maatte passere gjennem en udvendig med Jernstænger og Laase forsynet Dør, og gjennem en Vagtstue samt forbi to udenfor posterede Skildvagter. En Skjæbnens Jroni var det, at der Aftenen iforveien var paa Stadttheatret i Altona bleven opført Kotzebues "Borgmesterfamilien, hvori det Jobsbudskab bringes Borgemesteren, at en Deliqventinde, der har siddet arresteret fulde 7 Aar, er undvegen Dagen forinden hun ifølge Dom skulde stilles i Gabestokken.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Skibs-Efterretninger. Fjernt ude i Søen er i denne Tid gjort et mærkeligt og værdifuldt Fund, som især for Aalborg har en særdeles Jnteresse. Capt. Christophersen, Fører af den der i Byen hjemmehørende (dHrr. P. Pagh og Chr. Winkel tilhørende) Brig Jndustrie samt Capt. Schytt, Fører af Barkskibet "Naaden af Kjøbenhavn, have nemlig under 2den de, og ved senere Assistance af en engelsk Krigsskonnert og et kgl. Dampskib indbragt til Plymouth en i Atlanterhavet 57 Mile fra Falmouth funden, uden levende Folks Medfølge og Roer drivende, Ostindiefarer,Lady Kennaway, hjemmehørende i London. Alene Værdien af Ladningen, der væsentlig bestaaer af Sukker, Riis, Bomuld og Salpeter, anslaaes til 200,000 Pd. Stl. eller 1,800,000 Rbd. Der var kun ca. 1 Fod Vand i Rummet, saa at Ladningen næppe kan være bleven synderlig beskadiget. Skibet var først antruffet i aaben Sø den 19de Novbr. af de samtidigt krydsende Capitainer Christophersen og Schytt, som dannede en Overeenskomst om dets Jndbringning ved Bugsering og hver satte 3 Mand paa det. Senere sprang i Taagen den fra "Jndustrie anbragte Trosse, og, som det synes, maatte ogsaa Capt. Schytt forlade det, Begge for at hente nye Hjælp fra nærmeste Havn, der ogsaa imidlertid eller derefter erholdtes ved engelske Krigskibe. Nøiagtigere Oplysninger mangle endnu, og det synes, som om der har været forsøgt at gjøre Paastande gjældende mod Skibets egentlige Findere og første Bjergere; imidlertid melder dog den sidst indløbne Beretning, at Overstyrmand Dinesen fra "Jndustrie er forbleven ombord som Capitain paa Hs. Herlighed "Lady Kennaway. Sandsynligviis maa en tredie Deel af det i aaben Sø Fundnes Værdi tilhøre Bjergerne. (Aalb. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Ved den den 24de f. M. ved St. Petersborg, indtrufne Jisgang paa Nevaen ere 30 med Korn og Meel tilladede Fartøier blevne ødelagte. Skaden anslaaes (S. Bl.) til henimod 2 Millioner B. Rubler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Aarhuus, den 11te December. Den berømte Taskenspillerkunstner Professor Bilspasserede forleden Dag herigjennem til Aalborg, hvor han agter at give en Række Forestillinger. Ved Licitationen igaar over 700 Tdr. Rug, til det herværende Regiment, vare de laveste Bud, 350 Tdr. at levere ultimo Decbr. d. A. 4 Rbd. 4 Mk. 11 s. a 4 Rbd. 4 Mk. 12 s. pr. Tde, og 350 Tdr., at levere i Juni M. 1818, 5 Rbd. 5 Mk. (J Aalborg vare de laveste Bud, 28 Mk. 1 s. a 28 Mk. 2 s., og de høieste, for Leverancen i Juni Termin, 29 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1847-12-11
Copulerede den 10de Decbr.: Smedemester Søren Sørensen Thisted og Jfr. Johanna Thygesen.