JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1833-01-04
Ja det ved Auctionen over det gamle sønder Portcontoir paa Ringsted, St. Hansgade gjorte Bud, ikke er funden antageligt, saa er nye Auction over denne Eiendom berammet at afholdes paa Ringsted Raadstue, Mandagen den 7de Januar 1833, om Formiddagen Kl. 10. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Ringsted, den 13de December 1832. Harhoff. " redagen den 11te Januar førstkommende, Kl. 9 om Formiddag I gen, bliver, efter Toldvæsenets Foranstaltning, ved Auction bortsolgt i Gaarden No. 75 i Vognmagergaden, endeel hvide Vine, paa Foustager, af: Hoch, Chalosse, Graves, Mallaga, gl. Viin, røde Vine paa Foustager, af: Medox, Margeaux, Muskat; et Stykfad Armagnae Brændeviin, Viinedike, Vine paa Boutellier, af: Margeaux, Medoe, Portviin, Mallaga, Muskat, Madera, Rinskviin, Graves, Champagne, St. Julien, Beres, Cognac; 1 Kasse Rosiner, 1 Pakke Mandler; endeel ledige Stykfade med Port og Messingskrue, andre Foustager, Flasker, Maal, m. v. Betalingen erlægges til Procurator Petersen, boende i Compagniestrædet No. 70, anden Sal, hvor de trykte Fortegnelser faaes for 4 Rbs. Stykket. Varene ere til Eftersyn Dagen før Auctionen fra Kl. 9 til 2, og udleveres Dagen efter Auctionen paa samme Tid. Kiøbenhavn, den 2den Januar 1833. andagen den 14de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. Øe imellem 2 og 4, bliver, ifølge Høiesterets Dom og derefter passerer Execution og Udlæg, ved Auction 3die og sidste Gang opbuden, for absolut at bortsælges: Gaarden No. 312 i Prindsensgade paa Christianshavn, med Hauge. Af offentlige Midler staaer paa 1ste Prioritet 7200 Rbd. rede Sølv, ligeledes staaer paa 2den Prioritet 1500 Rbd. Sedler og 19000 Rbd. Sølv, som kunne forblive henstaaende i Eiendommen der til Auctions-Efterretning er vurderet for 14000 Rbd. Sølv og assureret for 17,500 Rbd. Sølv, Conditionerne, Vurderings-Forretningen og Adkomstbrevene, ere til Eftersyn hos Procurator Hansteen, boende paa gammel Amagertorv Nr. 33.
Berlingske Tidende, 1833-01-04
Fredagen den 18de Januar førstkommende, bliver ved offentlig Auction paa e) Børsen, om Middagen præcice Kl. 12, bortsolgt: 486 Fade Talg, et Partie løst dito, 346 Trodser Tougværk, 28 Bundter Skibmandsgarn. (alt mere og mindre af Søevand beskadiget.) bierget af det paa Reisen fra St. Petersborg til London bestemte, men paa Saltholmen strandede Brigskib "Thomson" kaldet, ført af Capitain John Langley, og hvorover de trykte Fortegnelser nogle Dage forinden Auctionen blive at erholde hos Mæglerne Petersen i Møller.
Berlingske Tidende, 1833-01-04
andagen den 21de Januar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imelVe lem 2 og 4, bliver, ifølge Exection og Udlæg, første Gang ved Auction opbudet til Salg : Huset No. 360 Litr. A. i Sophiegaden paa Christianshavn, med Grund og Apertinentier.
Berlingske Tidende, 1833-01-04
Efter den afholdte Vurderingsforretning af 18de December sidstleden, bestaaer Stedet udi: 1) en grundmuret Bygning til Gaden, 3 Etager høi, inddeelt i 4 Fag, og under en Deel af Bygningen er Jordkielder. 2) er grundmuret Halvtags Baghuus, 3 Etager høit, 4 Fag. 3) et lidet brolagt Gaardsrum. - Bygningerne ere i Brandkassen assurerede for 4000 Rbd. Sølv, og til Auctions-Efterretning er Stedet vurderet til 3000 Rbd. Sølv. - Auctionsconditioner, Adkomstbreve, Maalebreve og Vurderingsforretning ere til Eftersyn hos Cancellieraad Beyer, ved Vestervold No. 206. - Anden Auction afholdes den 4de Februar og 3die Auction den 18de Februar førstkommende, hver Gang om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4 Slet, Denne Bekiendtgiørelse tiener tillige til Underretning for Panthaverne og andre Vedkommende, ifølge Placaten af 22de April 1817.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
London, den 22de December. J Edinborg og Glasgow synes Seieren at være de ministerielle Valgandidater vis.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
J Morning-Chronicle læses følgende Artikel: Vi vare sande Propheter, da vi allerede i hele Maaneder forudsagde, at kun hemmelig Votering (Ballotage) kunde befrie vort LandsValgcorporationer fra den sørgelige Fordærvelse, som meer eller mindre er herskende, især i Kjøbstæderne og i Flekkerne. Provindsialbladene ere opfyldte med Beretninger om Uordener og Uroligheder mere end nogensinde for. Man kan ingenlunde nægte, at Bestikkelser og de uværdigste Konstgreb anvendtes i de mindre Valgeorporationer, og igjen tillukkede mange Byer, som Reformerne havde aabnet 3). Ballotage eller en ny SchedulaAar) er det eneste, der kan hielpe. Warwick, Stamford, New ark, Grantham, Bristol, Norwich, Liverpool og andre Stæder vise Bestikkelsens og Torykonstgrebenes Triumph. Desuden ere Beretningerne om Urolighederne over al Beskrivelse sørgelige; de ligne meer en Fortælling om Nyseelænderes barbariske Kamp, end Begivenheder, i et christeligt Land. De Birminghamske Blade indeholde Beret. ninger om den skammeligste Udaad under Valgene; bedre Mennsker maae gyse derover. Enten de ere udgaaede fra Reformerne eller fra Antireformerne, saa er dog Nationalskjændselen og den skadelige Jndflydelse paa Folkets Sædelighed den samme. Coventravar Skuepladsen for et revolutionairt Oprør, under hvilket mange Saarede bleve baarne bort fra Kamppladsen. J Warwick bad Øvrigheden Candidaterne om, ikke at holde Taler til deres Venner og overhovedet ikke vise sig offentligen. Paa begge disse Steder bleve Modpartiernes Vinduer slaaede ind; paa begge Steder behøvedes Skarer af fremmede Stridsmænd til Candidaternes Beskyttelse. J Wolwerhampton skeete de brutaleste Optrin, og i Walsall, hvor de tilstrømmede Fremmedes Antal var dobbelt saa stort som Jndvaanernes, bleve disse i hele to Dage foruroligede af morderske Kampscener. Paa begge Steder behøvedes Militærmagt til Beskyttelse for Liv og Eiendom saavelsom for de Stemmeberettigede. Vi kunde fylde vore Spalter med Beretninger om disse skjændige Uordener, om den frække Partieindflydelse og om hine forældede Valgeorporationers Bestikkelighed. Det næste Parlament vil ikke taale denne skammelige Misbrug og Nedværdigelse af Valgretten; skulde dette alligevel vorde Tilfældet, saa vilde de uafhængige Vælgere vistnok ikke sende en eneste Candidat, som var en Fjende af Ballottering, til det følgende Parlament, England bør ikke stedse lide under et saa mangelfuldt Repræsen, tativsystem. Skal den uvidende udannede Deel af Samfundet ) Under det hidtilværende System kaldte man alle de Byer, i hvilke er overveiende aristokratisk Jndflydelse havde gjort Valgfriheden illusorisk, lukkede Byer (close boroughed. e) Reformbilens Schedula 1 var Fortegnelsen paa alle de Borongbssom ganske havde tabt deres Valgtet. da ideligen paa denne skammelige, uchristlige Maade misbruges af de politiske Partier, Glædeligt er det, at erfare, at Ballotteringsystemet overalt gjør overordentlig hurtige Fremskridt, saa at maaskee ogsaa her det Onde kan fremvirke noget Godt.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Paa Universitetet i Oxford og Cambringe ere nu 335, Studerende. Den naturlige Armosphære, hvormed Kuldampen omgiver London, har en saa stor Jndflydelse paa Stadens Beboere, som fra Ungdommen ere vante dertil, at den reenere Luft ofte er dem til Besvær. Saaledes sagde den berømte Charles For engang: Jeg kan iske taale Landlivet; mit Legeme er altfor svageligt dertil. Huse, Gader, Alt bedækkes med fiint Kulstøv; selv over Themsen ligger den som en tynd Hinde, Reisende forsikkre, endog, at Landmændene i de Egne, der beskjeftige sig med Viin avlen, klage over, at Røgen, som driver over til dem fra den Engelske Kyst, yttrer en skadelig Virkning paa Viinranken. De Forenede Nordamerikanske Fristater.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Newyork, den 19de November. Vi have faaet nøiere Beretninger om den skrækkelige Hungersnød, som hersker paa de Capoverdiske Øer. Et Skib, som var seilet derfra den 27de f. M. og for nogle Dage siden ankom til Norfolk, har, ifølge Evenning=Post, medbragt den Efterretning, at fornemmelig Øerne Brava og Faga havde mistet mange Mennesker deraf. J et Par Maaneder vare 200 Personer døde af Sult. Jndvaanerne fortærede med den største Graadighed alle de Næringsmidler man tilbod dem, endog naar de vare fordærvede og fulde af Orme.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Vore Blade indeholde en Udsigt over Antallet af Choleratilfældene i Nordamerikas Hovedstæder; i Newyork ere inden 58 Dage 6,078 Personer blevne syge af Cholera og 2314 døde deraf, i Qvebek bleve inden 86 Dage 5783 syge og 2050 døde; i Montreal beløb de Syges Antal i 86 Dage sig til 4083 og de Dødes til 1812, i Philladelphia i 43 Dage 2289 Syge, hvoraf 716 Døde. Da denne sammenlignende Tabel blev sammendragen, hvilket skeete i Slutningen af August, grasserede Sygdommen endnu i Wafhington, Boston, Baltimore, Richmond, St. Louis og New=Orleans.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Fra Nederrhin, den 21de December. Tallet paa de franske Tropper ved vor sydlige Grændse og i Nærheden af Saarbrück forøges; de cantonnere tildeels i de Landsbyer, der ligge nærmest ved Grændsen, og streife ofte omkring i Nærheden af denne, ligesom ved den belgisk hollandske Grændse. For at beskytte vore Grændselandsbyer for Overlast, har man paa vor Side seet sig nødt til at lade de i Saarbrück liggende Husarer hyppigt udsende Patrouiller langs med Grændsen; tillige har man skikket Bud til Metz og forlangt, at Tropperne maatte forlægges længere tilbage fra Grændsen, hvilket formodentlig ogsaa vil skee. Forresten bestaaer den saakaldte franske Maas armee kun af nogle og tyve Tusinde Mand; den kunde derfor, sto om den franske Regjering ei saa ojensynligt ønskede Fred, ikke have noget Foruroeliggende for os.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Forbundsdagen har, efter et eenstemmigt Votum, oversendt Hs. M. Kongen af Preussen en Taksigelsesskrivelse, i Anledning at den Omhu for Tydsklands Sikkerhed, som Høistsamme ved Opstillingen af et Observationscorps paa Grændsen har lagt for Dagen. J denne Skrivelse fra Forbundsdagen skal den Forsikkring være tilføjet, at ethvert Medlem af Forbundet i Tilfælde af Krig ogsaa paa sin Side vilde opbyde alle sine Kræfter. Krigspørgsmaalet maa nu snart afgjøres, dersom den ellers saa frugtbare Rhinegn ikke skal lide betydeligt under altfor høje Priser, anledigede ved de Preussiske og Franske Troppesamlinger. Reserverne ere allerede tagne til Tjenesteen, og Landeværnet seer med hvert Øjeblik sin Jndkaldelse imøde.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Haag, den 29de December. Staats=Courant, indeholder følgende Skrivelse fra GeneralChasse af 24de d. M. til Krigsdepartementets Generaldirector De Vanskeligheder, som daglig forøgedes og gjorde mig det umueligt, længere med Ære at kunne forsvare den mig betroede Post, have tvunget mig til, imod min Villie, at begynde Underhandlinger med Fjenden. Den Møje og det Savn, som Garnisonen i tre Uger har udholdt, overgaaer al Beskrivelse og har aldeles udtømt Besætningens Kræfter. Dertil kommer, at Drikkevandet, formedelst Vandets Udløb af Gravene, har formindsket sig i den Grad, at man ikkun med den største Anstrængelse var i Stand til at forskaffe sig det allernøde vendigste, og for at giøre Ulykkens Maal fuldt, have de fjendtlige Bomber forrige Nat tilintetgjort de to sidste Brønde."Alle de saakaldte bombefrie Bygninger ere aldeles ødelagte, saa at Garnisonen, under et saa frygteligt Bombardement, et sammenhobet i de smaae Porte, Forbindelsesveien og Gallerierne og næsten ikke nyder et Øjebliks Roe.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Det bombefri Hospital, hvori alle de Saarede og Amputerede laae, som man ikke kunde føre bort, truer hvert Øjeblik med at styrte sammen, hvorved alle disse Ulykkelige vilde vorde sønderknuste og begravede under Ruinerne. I den venstre Flanke af Bastionen No. 2 har Fjenden skudt en Bresche, som er 80 til 100 Alen bred og næsten har fyldt Halvdelen af Graven. Den Vei, af hvilken man stiger ned i Graven, er fuldendt, og Fjenden behøver blot at lade sine Miner spille, for at kunne styrte Contrescarpen ned i Graven og derpaa iværksætte Stor. men. Paa Grund af Ovenanførte har jeg, efterat have indseet Umueligheden af at slaae en Storm tilbage, og overveiet, at jeg, ved at oppebie samme, kunde paa eengang forspilde den hidtil erhvervede Hæder, gjort Marskal Gerard det Forslag, at tilstaae mig fri Afmarsch, og tillige erklæret mig villig til at rømme Citadellet, hvilket han under 30te November havde forlangt af mig. Da han afslog dette, har jeg endelig, efterat Dagen var bleven tilbragt med Underhandlinger og overeensstemmende med Forsvarsraadets Eragtning, sluttet Capitulationen, af hvilken jeg herved har den Ære at fremlægge en Afskrift. "Jeg har tilbudt min Person og nogle af mine Officerer som Krigsfanger, under den Betingelse, at den øvrige Besætning fri maatte vende tilbage til de nordlige Provindser, men forgiæves. Af den tilføiede Artikel vil D. Exc. erfare, at den for Byen liggende Flotille ikke er indbefattet i Capitulationen, hvilken Artikel blev tilføiet efter Capitain Koopmanns indstændige Begjæring. Jfølge samme, var jeg bleven enig med ham, om at lade sex af de bedste Kanonbaade seile ned ad Schelden og tilintetgjøre de øvrige. Det Første har vel ikke kunnet lade sig udføre, thi jeg erfarer i dette Øjeblik, at kun een Baad er afseilet; de øvrige 11, derimod opbrændte eller nedsænkede af deres Mandskaber. (Som bekjendt har ogsaa den ene Kanon baad maattet overgive sig til Franskmændene.) D. Exc. seer her mit Livs ulykkeligste Dag, Gjerne vilde jeg her have endt min Krigerbane ved en berømmelig Død; men det skulde ikke være saaOgsaa Svaret, som Krigsdepartementets Generaldirector den 26de December f. A. i Kongens Navn sendte til GeneralChasse, er trykt. Brevet begynder med følgende Ord: "Kongen samtykker ikke i Capitulationen, som saadann. Derefter bevidnes Gen. Chasse, efter Kongens udtrykkelige befaling, Høistsammes fuldkomne Tilfredshed med det tappre Forsvar at Citadellet. Tillige gives ham den bestemte Forsikkring, at Kongen ingenlunde vil samtykke i, at Forterne Lillo og Lieskenshoeck rømmes.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
I den Amsterdamske Handelstidende læses: "Hvad have vi tabt ved det Antverpenske Citadels Erobring og hvad have Belgierne derved vundet, Det vilde være en altfor stor Eensidighed, stedse kun at vende Blikket paa Citadellet, som om Hollands Frelse beroede paa denne lille Fæstning eller dets Undergang var en nødvendig Følge af dens Tab!! Med Antiverpens Citadel tabe vi meget, særdeles meget, men derfor have vi ikke tabt Alt. Endnu ere vi i Besiddelse af talrige Forsvarsmidler, og Fjenden har, ved at indtage hiint Citadel, egentligen ikke vundet det Allermindste. Heller ikke nu vil Nogen kunne tvinge os til at underskrive en Tractat, der er i aabenbar Strid med vort Fædernelands dyrebareste Jnteresser.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Sverige. Med denne Overskrift indeholder Allgemeine Zeitung Nr. 361. følgende Artikel:
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Fra Rhinen i December. Næsten hver Dag beskjeftige de svenske Blade, fornemmelig Statstidenden sig med Bekjendtgjørelsen af Baronerne Duben og Vegesacks Protocoller, tilligemed alskens Formodninger angaaende Sammensværgelser, mod den nuværende Regjering, saa at den mindre opmærksomme Jagttager udenlands lettelig kunde frygte for adskillige høje Personer. De tydske og franske Blade have hidtil ladet sig nøje med at levere refererende Beretninger om denne Gienstand; de have behandlet den hele Sammensværgelse som noget aldeles ubetydeligt, og de fleste europæiske Cabinetter synes at ignorere denne Sag, formodentlig fordi den svenske Regjering ikke ved denne Anledning har opfordret dem til deeltagende Kundskab. Da Resultatet aldeles ikke stemmede med visse Personers Forhaabninger, saa begyndte man Sagen anderledes. En Søcapitain optraadte i Forbindelse med et paa Posthuset afleveret Brev, men ogsaa hans Bestræbelser bleve frugtesløse. Disse Liniers Forfatten kjender Sverrige og Tydskland, Stokholm og Wien; han har en Tidlang været en roelig Tilskuer af Begivenhedernes Gang, og vilde i denne Sag være bleven tans, dersom han ikke havde holdt det for sin Pligt, at vise Verden, hvorledes en elsket og hædret Prinds er bleven compromitteret. Med Jndignation herover tillader han sig, aldeles upartisk, at fremstille den saakaldte Sammensværgelse. Tvende fattige Baroner søge Midler til at redde sig ud af deres Forlegenhed, og da de ikke længere kunne subsistere i Wien, vende de sig til Prinds Gustav Vasa i Wien. De spille en hemmelighedsfuld Rolle, og tilbyde Prindsen deres Tjeneste; Prindsen kan ikke bruge dem; de bede om en Ansættelse i den østerrigske Armee, Prindsen er ikke findet, at anbefale dem. Bortsendt med en ædelmodig Understyttelse, kommer den Ene, Baron Vegesack siden til Stokholm, og, i Stedet for at være taknemmelig, aabenbarer han de Opdagelser, han har gjort i Wien. Men efterat forskjellige Planer ere mislykkede ham henvender han sig til sin Ven Düben, som endnu opholder sig i Wien, og hvem Prindsen af Medlidenhed og paa Grund af hans idelige Bønner nogle Gange havde beæret med Velgierninger. Men dette maatte ogsaa engang faae Ende, og den taknemmelige D. fatter omsider den ham værdige Beslutning, at compromittere Prinds Vasa ved de udenlandske Hoffer, i det Haab, derved at forskaffe sig en eller anden Fordeel. Dette var naturligviis ogsaa et frugtesløst Forsøg, thi ingen Monarch vil nedlade sig til at høre paa slige Øretuderier om en almindeligen bekjendt og højagtet Prinds, og hvad angaae ogsaa slige Menneskers Jntriguer Prinds Vasa, Hvorledes kunne deres Breve eller Yttringer i mindste Maade stille ham i tvetydigt Lys, Kan Prindsen afværge, at man skriver til ham, hvilken Fyrste kan det? Eller ligger der i Prindsens Charakteer mindste Beviis for, at har skulde være i Stand til at indlade sig i en saa lav Sammensværgelse? Det kan vel neppe regnes Prindsen til Brøde, om der endnu findes Mennesker i Sverige, som skriftligen bevidne ham deres Højagtelse, thi endnu leve vistnok mange Familier, som ved Taknemmeligheds og Højagtelsens Baand ere knyttede til den forrige Herskerfamilie.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Hamborg, den 1ste Januar. J afvigte Aar ere To Tusinde og Sytten Skibe, større og mindre, ankomne hertil; blandt disse 9 fra Ostindien, 12 fra Vestindien, 111 fra Brasilien, 183 fra Franske, 825 fra Engelske, 33 fra Danske, 18 fra Svenske og Norske Havne. - Herfra ere 2175 store og smaae Skibe seilede til forskjellige indenlandske Havne.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Efterretninger af blandet Jndhold. Fra Madrid berettes, at de Spanske Generalconsulater skulle ophæves, ifølge den ny Premierministers, Hr. Zen Bermudes Besparingsplan. Deres Forretninger skulle herefter besørges af Legationssecretairerne.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Den 25de Decbr. f. A. mistede Universitetet i Gøttinger en af dets berømte Lærere, Geheimejustitsraad Professor Meister. Han døde i sit 80de Aar, efterat han i en lang Række af Aar havde som Universitetslærer og Skribent virket for Romerrettens og Criminalrettens Studium.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Den 30te Decbr. f. A. døde i Berlin den bekjendte udmærkede Skuespiller Deprient.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Efter den berømte Statistiker Moreau, skjønnes af en Beregning over Folkemængdens Tiltagelse i de europæiske Stater, baseret paa den hidtil iagttagne Grad af Jndvaanertallets Til vært, at Preussen vil være den første af de Europæiske Magter, der fordobbler sin Folkemængde, nemlig i Aaret 1862, Det samme maa i Aarene 187083 vorde Tilfældet i Storbrintannien, Rusland, Østerrige, Danmark, Sverige, Spanien, Portugal, Jtalien og Schweiz. Tyrkiet og Grækenland kunne vente slig Fordobbling i Aaret 1898, Nederlandene 1912, de mindre Tydske Stater 1947, og Frankrige 1951.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Kjøbenhavn, den 5te Januar. Kiøbenhavns Børs-Cours, den 4de Januar 1833. Hambor, 2 M. - a vista 213. - Species 211. Disconto 4 pC. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 8 1/2. Dito uden Renter i Sedler 9. Nationalbanks=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) i rede Sølv 102. Dito i Sedler 107, Rbd. Norske Speciesedler 149 1/2 a 150 Rbdlr. Svenske Sedler 43 1/2 s. pr. 1 Rdlr. Rigsgjeld. 3 pCt. Engelske Laan, ved Wilson et Comp. 67 1/2. Norske Laan til 6 pCt. Bemk. 102. Dito dito til 4 pCt. 98 1/2 a 99. Nye dito dito i rede Sølv til 4 pCt. 98 1/2 a 99. 4 pCt. uopsigelige Norske StatsObligationer, lydende paa Norske Species. - 4 pCt. Rigsbank-Obligationer, Renten pr. 6te Januar, 100 ½ a 100 Rbdlr. rede Sølv.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Kiøbenhavns Torvepriser, den 4de Januar 1833. Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Td. 4 Rbd. 4 Mk. - s. a 5 Rbd. 4 Mk. 8 s. Byg 2radet, Td. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. dito Gradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 12 s. a 2 Rbd. 2 Mk. 4 s. Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Havre, Ærter, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. a 5 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. 4 s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. 12 s. Smør, Pundet - Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 6 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 12 s. a - Rbd. 1 Mk. 11 s. Giær, Pd., Rbd. 1 Mk. 10 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 12 s.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
J øvrigt tiener til Efterretning, at der ikke kan tages Hensyn paa andre Anmodninger om til Paaske at antages til Oplærelse, end dem, som indsendes fra undertegnede Dato til den 28de Februar, da det ei kan vides, om de, som forhen have indsendt Ansøgninger, vil indgaae de her i bestemte Vilkaar. Og de, som indsendes efter den 28de Februar, maae ansees at komme for sildig. Fremdeles underrettes, at de Fruentimmer, som i Overeensstemmelse med Reskriptet af 23de Marts 1787, attraae frit at oplæres og at underholdes i Læretiden, have, efter Kongelig Resolution af 15de November 1825, at henvende sig med deres Ansøgninger til vedkommende, Stiftamtmænd eller Amtmænd.
Berlingske Tidende, 1833-01-05
Directionen for den Kongelige Fødsels= og Pleie=Stiftelse i Kiøbenhavn, den 5te Januar 1833. Jomfrue Vilhelmine Edle Sparte, Dit Liv svandt hen i stille Daad; Der var ei Storm i Dine Dage; Langs Kysten fremad gled Din Baad, Og kiære Minder blev tilbage. Du planted dem i mangt et Bryst: Taknemlighed var deres Pleie; Nu samles de paa Gravens Kyst Som Blomster og Dit sidste Leie. Fast var Din Tro, Dit Haab paa Gud, Urokkeligt i Fryd og Smerte, Og alvorsfuld det høie Bud, Du prænted i de Unges Hierte. Jgiennem Gravens Nat Du seet Et eviat Morgenlys at skinne; Du kunde glad fra Verden gaae Ei skuffet Haab Du hist skal finde. Men længe mindes vil med Savn, Hvad fromt Du virked, mens Du leved; J Stenen skrives ei Dit Navn: Det er jo alt i Hiertet skrevet. Troe var Du i Dit stille Kald: Dit Levnet bar Din Lærdoms Stempel; Derfor med Ærefrygt Du skal Erindres som et skiønt Exempel. Saa slumrer da i Gravens Boe, Med Blomstertaget paa Din Hytte, Roe var Dit Liv, o! der er Roe! Mod Storm kan Hyttens Væg beskytte. Sov født, og paaan i Naadens Skiød, Naar Englen kalder Dig til Dommen! Du leved for en salig Død, Held Dig, at salig den er kommen: den høie Alder af 85 Aar, indgik Jomfrue Wilhelmine Edele J Svarre, forhenværende Jnstitut=Bestyrerinde, den 24de December, til sin Herres Glæde. - Med den Fred i Hiertet, som Troe og Tillid til Gud og from Vandel ene formaaer at skiænke, beholdt den salig Hensovede alle sine Siælskræfter til sidste Øieblik. - De mange af hendes Kiøn, hvi Dannelse var hende anbetroet og som hun lidligen indpræntede sin rene Gudsfrygt, ville med Kiærlighed mindes hende. Dette Dødsfald anmeldes herved for fraværende Familie, Venner og Bekiendte, af hendes Broder og Svoger, i hvis Familiekreds hun i henved 40 Aar stadigt henlevede. S. Sparre. N. Jørgensen.