Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-11-15
Foruden det fornævnte af Christians 1ste stiftede Helliggeisthospital, var endnu 3 smaa Stiftelser eller Fattighuse, Kjøbenhavn, hvoraf det ene var et lille liggeist Sygehuus, som Christian 1ste, da han kom fra Rom Aar 1475, lod byDet laae tæt op til HelligeistesholpitDet Andet hed St. Gertruds Kloste som var bygget tæt ved St. Gjertrud stræde, og var i Flor 1520, og til 3die kaldtes St. Jørgens Hospital, en seidalsk Huus, og laae uden for Vesterpen. Hoffmann formener, at en GrossuiClaus Denne har i 1522 opbygget St. Hans Hospital. 7).At dette kan være Tilfældet, sluttes Følgende. Claus Denne fik Brev, at han u opbygge St. Annæ Haspital udi Kiel havn, der som nu St. Gjertruds Can staaer, hvilket Capel værdige Fade i Lauge Urne, Biskop udi Roeskilde, med Degnens udi forbenævnte Kjøbte: Villie og Samtykke, dertil undt, med de udHuse. Jorder, Hauger, og al rette Tilintet undtagen, til evindelig Eie, dog nu Skjæl, at den, som Forsynsmand er til nævnte Hospital, skal herefter give for: Degn 10 Mark danske Penninge, og en E pro visitatione aarligen til evig Tid, og med være frie for fornævnte Degn, og alle at gandelige og verdslige Krav og Beskenesiske Dertil haver Borgermester og Rand udi 6 benhavn givet og tillagt af Byens Jordit, den nørre Side, saa at Planen er tilhøre, St. Gjertruds Jord, 42 Favne udi 20 Vester, og 44 Favne udi Sønder og Modde have undt til fornævnte Hospital, med Jorder, og Hauger, qvit og fii til ta*) Jfr. Borgervennen 1708 d. 28 Junii Nr. 2. **) Hoffmanns Samlinger 1. c. U. Tom. N. Eie. - Og haver fornævnte Claus Denne vedtaget og forpligtet sig og sine Efterkommere, at skulle bygge paa samme Plan et saa mærkeligt Hospital, som noget kan findes i Danmark, opmuret af Grunden, med Badstue og anden Beqvemhed, som syge Mennesker besynderligen Behov have Jtem skal skikkes en Kiste med Laas for hver Seng, at gjemme de syge Menneskers Ting, udi som indkomme, saalænge til de blive tilpas, og da maae de udtage med dem det meste med det mindste, de have indført, endog de have ligget i Hospitalet, 10 eller 15 Aar. Jtem skulle alle indtages udi Hospitalet for Guds Skyld foruden Gods eller Penge, men døe de derinde, da skal Hospitalet være deres Arving. Jtem naar nogle afdøe, da skulle Borgermester og Raad udi fornævnte Kjøbenhavn, med fornævnte Hr. Bispens Commissairer der sammesteds af Kongen og Danmarks Riges Raads Befaling, indlægge de syge Mennesker, som de kiende. Kunde med Tiden Hospitalet komme til saadan Rigdom og Forbedring, som det var, før det blev ødelagt ), da *) Uden for Østerport i Nærheden af Stranden var førend Reformationen et Capel kaldet St. Anne Capel, til hvilket var lagt en Broe med store Kampestene hen til Stranden, saa at de Søfarende kunde beqvemt gaae i Land og offre i Capellet. Capellet var ogsaa berømt for hyppige Mirakelkure og man fortæller, at da Capellet blev ødelagt, fandtes hele Læs Krykker, som de sammesteds helbredte Krøblinger havde ladet blive tilbage, fr. Encom. r. D. P. 376. Mueligen haver til dette Capel hørt et Sygehuus eller St. Anne Hospital. Af dette Dokument erfares, at dette saa kaldte St. Anne Hospital i sin Oprindelse ikke var bestemt til et Opholdssted for Spedalske, men til et Hospital for syge og skrøbelige Mennesker, og stod det aabent for alle fattige vandrende Pilgrimme. Til fornævnte Spedalske afbenyttedes endnu stedse smaae Hospitaler, udenfor hvert egentligt Hospital, de saakaldte St. Jørgens Gaarde, og vare annecterede skal der holdes 100 syge og saare Mennesker paa Sengene, med Præst, Sanger, og Hittebørn, og de Qvinder, som Børn og syge Mennesker pleie og røgte, som der pleie at holdes tilforn, mindre eller mere efter Hospitalets Formue og Formandens Kiendelse. til Hovedhospitalet, hvorfra de fik Underholdning og Tilsyn.