JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Statsværket er blevet forvaltet efter de Grundsætninger, som Rigets Stænder fastsatte, med nøie Jagttagelse af, at de Forandringer, som Hans Kongelige Majestæt, overeenstemmende med sin høie Ret, til Rigets Tieneste har fundet nødvendigt at vedtage, ikke have oversteget den Totalsumma, som Rigsstaten for hver Hovedtitel udsætter og Rigsdagsbeslutningen af den 2den Maji 1810 bestemmer. Jndtræffende Hændelser have stundom fordret særskilte Pengendveie, og selv af denne Aarsag været bekymrende; men Hs. Kgl. Maj. har fundet Middel til at afhielpe Forlegenheden, uden at forøge Statens Gield.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
En ikke ubetydelig Deel af den til Forsvarsvæsenet fordrede og nødvendig befundne Sum er dog udebleven, og adskillige Udgifter have oversteget hvad i Rigsstaten til dem er bleven bestemt. Derom, saavelsom hvad Statsværket iøvrigt vedkommer, agter Hs. Kgl. Majest. at meddele Rigs stændernes Stats Udskud Sin naadige Proposition.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Krigsgjelden er ved det dertil af Rigets Stænder bevilgede Laan af Banqven, i den Orden Rigets Stænder have foreskrevet, afbetalt, og Banqven har paa disse Laan af Bevillingen erholdt Afbitalinger, saaledes som Rigets Stænder forordnede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Paa de Forskud, som Rigsgjelds-Contoiret, efter Rigstændernes Beslutning ved den overordentlige Rigsdag, meddeelte Statsværket til 1810 Aars Havnespærring m.m., har Rigsgjelds-Contoiret faaet tilbage mere end Halvdelen af de Midler, som Rigets Stænder til Godtgjørelse derfor have udseet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Af de særskilte Skrivelser og Propositioner Hs. Kongel. Maj. agter til Rigets Stænder og deres Stats-Udskud i Naade at forelægge, vil Rigets Stænder iøvrigt erfare i hvilken Grad. Mangeler i fastsatte Bevillings-Summer, samt de Betænkeligheder, som ved Jværksættelsen af Forholdsregler ne angaaende Brændeviinsbrænding ere forekommet, fordre en hurtig Hielp og Veiledning, samt saaledes have udgjort een af de vigtigste Aarsager, der have foranlediget Hs. Maj. til Rigstændernes Sammenkaldelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Rigets Forsvarsværk har vundet den Fasthed og Udvikling, som til Bevarelsen af Fædrenelandets Selvstændighed ere saa uomgjængelig nødvendige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Hs. Kongel. Maj. har i dette Øiemed approberet og antaget flere af Rigets Stænder, under Rigsdagen i Aarene 1809 og 1810 fremførte underdanige Ønsker. Uagtet Rigets nærværende Krigstilstand og dermed forbundne uundgaaelige Udgivter, har Hs. Kongel. Maj. alligevel ved nøie lagt tagen Sparsomhed seet sig istand til at væbne og klæde den inddeelte Armee og den opbudne Deel af Forstærkningsmandskabet, samt at bestride de til Armeens Rørlighed og fuldkommen tjenstdygtige Tilstand fornødne Omkostninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Hs. Kongel. Maj. har med særdeles Tilfredshed erfaret den Nidkierhed og den Beredvillighed, hvormed extra Roteringsmandskabet er blevet udtaget og klædt; ligesom og den patriotiske Aand, som ledte Gottlands Jndvaanere i Henseende til de paa denne Øe føiede Forsvarsanstalter. For end ydermere at befæste Rigets Fremtids Rolighed og Sikkerhed agter Hs. Kongel. Maj. ved dette Rigsmøde, paa ny at henlede Stændernes Opmærksomhed paa Nødvendigheden af at føie me bestemte Anstalter til Krigsmagtens hurtige Complettering og Forøgelse og til at tilveiebringe saavel et virkeligt Nationalforsvar som Mueligheden, i Forveien at øve det dertil bestemte Manskab at vorde dygtigt i det for hver Borger dyrebareste Kald, dit, som leder ham til at forsvare sit Fædreneland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Ved sidst afvigte 2de Rigsdage have Riges Stænder hos Hs. Kongel. Maj. gjort underdanig Forestilling om Tilforordnede af en Comitee, hvis Forretning burde være, efter et nøiere Gjennemsyn af Lovværket i alle dets forskjellige Dele, at opgive hvorledes allerede givne Love kunde simplificeres og forbedres, samt foreslaae nye, hvor Nytten og Behovet kræve dem. Denne Comitee udnævntes af Hs. Maj. i Begyndelsen af forrige Aar, og forsynedes med en Jnstruction, lempet efter de af Rigets Stænders Lov Udskud opgivne Grundsætninger. Ene fem af Comiteens Medlemmer, samt et indskrænket Antal Betjenter nyde Løn. De øvrige af Rigets Stænder til dette Øiemed foreslagne Summer, anvendes eller bespares til Trykning eller andre forefaldende Omkostninger. Comiteens arbeidende Medlemmer ere for nærværende Tid sysselsatte med Forslag til en almindelig Civil- og Criminal Lov, hvilken, naar den har gjennemgaaet de øvrige Comitteredes Grandskning, fremdeles kommer til at udgaae til Almeenhedens Kundskab i Trykken, paa det Dommere, andre Embedsmænd med flere kyndige og erfarne Personer, derved maa kunne gjøre nødvendige Anmærkninger og Forslaget siden, efter disses Foranledning, til Rigstændernes endelige Prøvelse overleveres.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Jblandt de Omstændigheder, som maatte tildrage sig Hs. Majestæts Opmærksomhed i den Tid, som siden sidste Rigsdag er henvunden, har i Særdeleshed, været det uforsigtige og stundom for Samfundet skadelige Brug, som er bleven gjort af Trykkefriheden. Have end Rigets Stænder med retfærdigt Hensyn til Rigets Stilling mod fremmede Magter, ved den paa sidste Rigsdag gjorte Lovforklaring, for en Deel forekommet den Fare, som af politiske Æmners ubetænksomme Granskning udi trykte Blade mueligen kunde opkomme, saa har dog den i Trykfrihedsforordningen værende og siden af Constitutions-Udskudet anmærkede Vanskelighed i at erholde en svarende Part i Rettergangen om Tryk frihedens Grændser, stillet Dommeren blot for et altid ubehageligt Valg mellem Følelsen af den almindelige Retfærdigheds Fordring og Bogstaven af en given Lov. Overtræderen, beskyttet ved denne Utydelighed, mod al Paatale, har derfor troet sig alt tilladt, hvad der kun var ham mueligt ved Diærvheden. af sine Beskyldninger, altid klædte i Patriotismens selvstændige Sprog. Hs. Kongel. Maj. anseer sig af en allerede tilstrækkelig erhvervet Erfarenhed, i dette Tilfælde, hellig opfordret til at æske Rigs stændernes kraftige og hurtige Medvirkning til at forekomme et Onde, som med hver Dag griber mere om sig og bereder betænkeligere Følger. Hs. Kgl. Majestæts Hensigt er ei, at ønske nogen Jndskrænkning i den for enhver redelig Borger saa dyrebar Eiendom af Yttringsfrihedens Rettighed; ei hiller er det undgaaet Hs. Kgl. Maj. at denne Rettighed, endnu berøvet Tidens og Banens Hævd, kræver en længere fortsat udøvelse for paa den ene Side at erholde Sands og Lempe og paa den anden ei ved hvert frimodigt Udtryk at pirre ømme Sind; men Hs. Kgl. Maj. kan fordre at samme Lov, som forden virkelig Fornærmede aabner en Vei til at appellere til Almeenhedens Domstoel, ligeledes maa gjøre det mueligt for den i Tryk haanligen eller med lumske Vaaben angrebne Medborger, at fordre Opreisning for ubeviste og ærerørige Beskyldninger. Da disse ere offentlige, maa Anklageren ufortøvet kunne fremkaldes til at bevise sine Beskyldninger, uden længer at benytte sig af Anonymitetens Uforkrænkelighed, eller under bestandig Klagen over Undertrykkelse, selv vedblive at undertrykke. Ene da kunne Kongen og Folket oplyses om Sandfærdigheden af hine daglige Udraab mod Vold og Despotisme i Almeen-Anliggenders Forvaltning; da først skal den frimodige Skribent skjelnes fra de Jv rere i Nationens Navn, som ene lyde enkelte Passioner eller en lav Vindelyst, og Statens Tienere skulle da ei mere foragte ubeviste Beskyldninger, men advares af dem, som kunne bevises.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
(Af Hamb. Corresp.) Wien d. 29 April. Staden Szistowe i Nærheden af Bucharest, bekiendt ved Kongressen, som holdtes der 1791 til Fredens Tilveiebringelse mellem den tydske Keiser og Tyrkerne, er afbrændt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Vor Armees Hovedqvarteer i Gallizien bliver i Stanislawow. Man paastaaer, at Erkehertug Carl vil commandere denne Armee.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Kønigsberg d. 26 April. Jgaar ankom hertil Hs. Excellence, General af Jnfanteriet Hr. v. Gra vert, kommende fra Memel med sin Suite.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Frankfurt d. 30 April. Jgaar gik 6 Courerer her igjennem, af hvilke den ene gik til Berlin og de andre til Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Regensburg d. 30 April. Jgaar passerede Greven af Gottorp herigjennem; han begiver sig til Wien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Berlin d. 6 Maji. Den 2den dennes gik Hs. Excellence, Rigsmarchal Hertugen af Reggiherfra til sin videre Bestemmelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Manchester d. 19 April. J Gaar har her igjen været Opstand. Saavel Jnfanterie som Cavallerie patroullerede i Gaderne. Adskillige Oprørere ere skikkede til Fængslet i New=Bailey, og omendskjøndt Retten, der sædvanlig holdes i 3 Maaneder, endte sine Samlinger sidste Fredag, saa vilden dog igjen begynde samme paa Torsdag, for at dømme Mytterne. Jeg frygter med alt dette, at det kun er Begyndelsen. Kartoflerne lostede her, det sædvanlige Maal, 19 S.; Øvrigheden lod dem derpaa sælge for 8 Sous. J Gaar kastede Pøbelen her Kartoffelvognene om og plyndrede dem. Mytterne fratoge ogsaa Slagterne Kjødet, og deelte det imellem sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Neapel, d. 9 April. Man har paa indirecte Veien faaet Efterretning, at det sicilianske Parlament er sammenkaldt til Palermo, hvor Lord Beytinck vilde forelægge samme en ny Constitution. Denne Minister (bliver tilføiet) regierer nu undskrænket over Sicilien, medens Kronprinds Frantz, som har Titel af Generalvicar, er et blot Nul Engellænderne holde Kysterne ved Sicilien, henimod Calabrien, fra Messina til Agosta og ned til Syracus, saa strængt bevogtet, at selv ingen Fisker, baad tør vove sig længere bort paa Søen end en Fjerdingmiil fra Kysten, uden at løbe Fare for at blive tilbageviste af de opstillede Canoneerschalupper ved Canon eller Flinteskud. - Den forrige Kong Ferdinand beboer et Landhuus, hvorhen han ligesom er forviist; han har den Sorg at see hans saa gamle og tro Venner, der kunde trøste ham i hans Eensomhed, bortfjernede fra sig og fra Sicilien; dog hvad der endnu giør hans Skjebne skrækkeligere, er at han er forladt af sin egen Søn, der ikke engang bemærker, at den forfængelige og tilsyneladende Personering af en General-Vice-Vicarius ligeledes er sin Ende nær, og at hans tro Allierede og Venner Engellænderne, lade udbredt Rygtet om hans hele Families Bortfjernelse, i det Øiemed at forberede Gemytterne og undgaae de farlige Virkninger af en alt for stor Bestyrtelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. Niende Aargang. No. 40. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Løverdagen den 16 Maji 1812. Udgivet og forlagt af Boghandler S. Soldin. Loverdagen der 16 Mai, 1812.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Foreløbigt Svar til Hr. Doctor Larsen i Anledning af hans Par Ord i Skilderiet. No. 8385 f. A. Det Korsens Ord er vel dem en Daarlighed, som blive fortabte, men os, som blive salige, er det en Guds Kraft, thi der staar skrevet: jeg vil fordærve de Vises Grublen og tilintetgjøre de Forstandiges Kløgt. 1 Cor. I. 1819. And 32 a Noget længe varer det, før jeg lader Almeenheden vide, at jeg har læst Hr. Doctorens Par Ord, og det kan vise, at er jeg virkelig inhuman, da kan jeg og taale inhuman Tiltale, uden strax at fare i Harnisket, jeg tør haabe, at mit Svar skal vise endnu mere, nemlig, at min Kristendom, hvordan den end er, dog har lært mig at vinde Seier over al Fortørnelse, som personlig Fornærmelse kunde vække. En Hykler var jeg, hvis jeg vilde sige, at det slet ikke anfægtede mig, at ud hules paa Prent saa overmaade og uforskyldt, men Paulus er ligesaavel min Mand, naar han siger, bliver vrede, men synder ikke, som naar han vidner, vi blive retfærdiggjorde uforskyldte ved den Genløsning, som er skeet ved Jesum Kristum, hvilken Gud fremsatte til en Naadestol for Troen paa hans Død. Jeg kan da forsikkre Alle, at saameget jeg end maa som Kristen harmes over at høre en Præst tale saaledes, bærer jeg ei det mindste Nag til ham for alle hans Uartigheder, og vil langt mindre vitterlig gengælde dem, som han vel, desværre, veed jeg kunde. Hvad der har forhalet mit Svar, er deels Embedsforretninger og andre mer uopsættelige Sysler, deels dens Forlegenhed, hvori jeg befandt mig ved at skulle svare i et Blad, som dette. Vel betænkde jeg strax her kun at svare ganske kort, da det dog ei gik an, at gøre Skilderiet til et kritisk exegetisk Blad; men den Tanke foruroligede mig dog, at maaskee en eller anden retsindig Kristen kunde anfægtes i sin Tro, ved at se den Dynge af Bibelsteder H. D. har henkastet, som om de afbevisde det ny Testamentes Hovedlærdom om Retfærdiggjørelsen af Naade for Jesu Kristi Skyld. Nu har jeg derimod besluttet strax, om Gud vil, at lægge Haand paa et Arbeide, som jeg længe har foresat mig, nemlig en udførlig Afhandling om Kristi Forsoning, og hvad dermed staae i nøiest Forbindelse, hvor jeg haaber ved Guds Naade tydelig at godtgøre, at forsoningslæren virkelig er Kristendommens Hovedhjørnesten. Jeg venter ikke at overbevise de Vantro, thi de, som gaa til Bibelen efterat de have afgjort med sig selv hvad de vil finde og ikke finde deri, de blive slagne med Blindhed, som Sodomiterne, for at de ikke skal lægge Synd til Synd ved at bespotte den Helligaand, det gaar dem som Jøderne, at der hviler et Skjul over deres Øine, medens de læse Skrifterne, indtil de omvende sig til Herren, da sliver Skjulet borttaget. Her er ikke andet ar vort for mig, end venlig at bede Hr. Doctor Larsen og enhver saadantfortolker, at bede Gud alvorlig og inderlig om hans Hjelp til at finde Sandheden, og da tage Bibelin for sig, som om han ikke vidste et Ord, af hvad der staar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Enhver, som gor det, vil ogsaa komme tilbage tilden Korsfæstede, saavist som Jesus ikke løi da han sagde: Himmel og Jord skal forgaa, men mine Ord skal ingenlunde forgaa; thi det vidnede han for Pilatus, enhver, som det er om Sandheden at gøre, hører min Røst. Hvem der ikke vil lyde dette Raad, men vil søge Sandheden paa sin egen Haand, og ikke beslutte sig til at tro, hvad det faa end er, naar det kun er Sandhed, han staar ikke til at hielpe, han vil ikke vandre i Lyset og nødes derfor til at rave i Mørket, han er En af dem, til hvem Jesus siger: Vare J blinde, da havde J ikke Synd, men nu sige J. vil see, derfor bliver Synden hvilende paa eder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
J Livets Vaar, i Verdens Uskylds Dage Drog tvende Sødskende paa Jorden om, Som Begge Hyldest fandt hvorhen de kom, Og Begges Lyst og Maal var at behage; Og skjøndt forskjellige i Træk og Færd, De Begge skatted har hinandens Værd, Med fine Tryllekunst de saa sig snoede J alle Former ind, at for hver Sands Den ene hævede den andens Glands. De elskte To det Skjønne og det Gode. Gud! sagde de, Gud selv vor Lærer blev, Vor Samfunds=Lov han i Naturen skrev. Det, hvor hans Haand med rige Farver meller, J samme Træk hans Godhed sig udtaler; J Purpurskyens Skiær, i Himlens Pragt, J Lerkens Slag, og Rosens lette Dragt, J Cedrens Vext og Engens Mørkegrønne, Som Godheds Tolk fremstiller sig det Skjønne Og Haand i Haand de drog af Banen frem, Og Jordens skylds Børn velsigned dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Efter enhver Jndblæsning gjennem dette Rør, lader man en Medhielper sammen lykke den Livløses Bug og Bryst med de flade Hænder og lader imidlertid Næsen og Munden være aabne for Luftens Tilbagegang. Naar man saaledes har indblæst 10 til 12 Gange ophører man nogle faa Øieblikke, renser da atter Halsen med Svampen, fra Sliim eller anden Ureenlighed som der maatte findes, og holder ham den stærke Salmiak=Spiritus (No. 1) under Næsen, hvorpaa man igjen begynder Jndblæsningen paa foromtalte Maade. Saaledes fortsætter man Behandlingen, indtil den Skindøde enten begynder selv at aande, eller alt Haab om Oplivning er forsvundet. 6) Jstedet for Jndblæsning med Munden kan man ogsaa benytte Pusteren, ved at sætte dens Pibe i Mundingen af det bøielige Rør (bb), og da anbringe det i den Druknedes Næse eller Mund paa foromtalte Maade. 7) Har den der befatter sig med den Druknedes Oplivning en dobbelt (Gorcyst) Blæsebælg og besidder han rigtig Kundskab om Anvendelsen af dette Redskab, da kan han konstmæssigen benytte sig deraf, istedet for at indblæse Luften med Munden, eller den enkelte Puster. 8) Medens Luftindblæsningen foretages, føier en anden Medhielper Anstalt til at opvarme den Druknede. Man varmer tør Sand til den Grad, at man godt kan holde sin Haand i den, og lægger af og til et Par Haandfuld af den i Hjertekulen. 9) Man løfter af og til under denne Behandling den Livløses Arme noget i Veiret og stryger dem paa den Side, som vender til Kroppen, med Fladen af en varm Haand, lemfældigen fra neden opad mod Armhulen, for derved at befordre Blodets Løb til Hjerret. Ligeledes løfter man Benene noget fra hinanden, og stryger paa anførte Maade deres indre Flade fra neden opad til Lyskerne. 10) Medens disse Midler anvendes, tillaver man et godt Clysteer af en Haandfuld Salt, opløst i en Pægel varmt Vand, og anbringer det. 11) Har disse Midlers omhyggelige Anvendelse endnu ikke bragt den Druknede saavidt, at han aander, eller kan svælge, da søger man ved Konst at bringe ham den svagere, med Vand fortyndede, Salmiak=Spiritus (No. 2) ned i Maven. Man smører til den Ende Mavesprøitens bøielige Nør med Olien (No. 3), skruer Laaget af Sprøiten, og bringer da Røret forsigtigen gjennem Svælges ned i Maven, fylder derpaa hastigen Sprøiten med den sidst omtalte fortyndede Salmiak=Spiritus, og trykker denne, ved Hjelp af Sprøiteens Stempel, ned i Maven. 12) Under alle disse Midlers Anvendelse, bør et Par Medhielpere gnide den Druknede under Fødderne og paa Lemmerne med Børsterne. 13) Kommer den Druknede til sig selv, da bringes han saa snart mueligt til Sengs, og gives enten et Par Spiseskrefuld Viin eller 30 Hofmans Draaber (No. 4) og en Koppe lunket Theevand. Den øvrige Behandling, som bør rette sig efter Patientens videre befindende, overlades til Lægen. Utallige Erfaringer have lært, at disse Midler, omhyggeligen anvendte, have reddet tilsyneladende Døde. Kjøbenhavn den 1ste Januarii 1812. Callisen. Herholdt. N. C. Kall. Mynster. Schneider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Viborg. Pontoppidan. Lund. O. Bang. Kassen indeholder følgende: a) En Fiskebeens Stok med en større og mindre Svamp. bb) Tvende bøielige Rør til Jndblæsningen. c) Et Elfenbeens Stykke, som sættes paa Enden af et af de bøielige Rør (h) til Jndblæsning gjennem Munden. d) To kortere, som benyttes paa samme Maade til Jndblæsning gjennem Næsen. c) Et Træmundslykke, til at sætte paa den anden Ende af Blæserorene, for at indblæse med Munden. d) En Blæsebælg eller Puster. g) Tvende Børster. b) En Mave=Sprøite med tilhørende bøieligt Rør. i) Et Clysteer=Apparat. k) Fire Glas fyldte No. 1 med stærk Salmiak=Spiritus. No. 2 med en svagere, med Vand fortyndet, Salmiak=Spiritus. No. 3 med reen Bomolie. No. 4 med Hoffmans Draaber.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Endnu findes i Kassen et Beenrør til Luftindblæsning gjennem Munden hos dødfødte Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Indenlandske Efterretninger. Ved Auction paa Børsen den 13de Maji solgtes: St. Croix Sukkere til 1 Rdlr. 1/2 s. a 1 Rdlr. 7 1/2 s. Pd., hvide Havannah Sukkere til 7 Mk. 3 s. a 7 Mk. 5 s., brune dito til 1 Rdlr. 16 1/2 s. a 7 Mk. 4 s., alt uden Told; og med Told og alt: Bleghvidt 120 a 127 Rdlr. 100 Pd., 6 a 7 Alen Fyrrebræder 14 Rdlr. 4 Mk. a 16 Rdlr. 5 Mk. Tylt, tyk Finsk Tjære 30 Rdlr. 1 Mk. 8 s. Tdn., Hamp i Laase 212 Rdlr. Skippd., Mazuliparnam Tobak 3 Rdlr. a 3 Rdlr. 4 s. Fl., Røgtobak 1 Rdlr. a 1 Rdlr. 4 s. Cardusen, Amersforder Bestgods 10 Mk. 12 1/2 s. a 11 Mk. Pd., Virgintobak 8 Mk. 13 s., Osnabrücker Lærred 3 Mk. 9 s. Alen, Cardemomme 35 Rdlr. 2 Mk. a 35 Rdlr. 4 Mk. Pd., Nelliker 15 Rdlr. 3 Mk. Pd., gule Nanqviner 7 Rdlr. 2 Mk. 6 s. Stkt., Spanskgrønt 6 Rdlr. Pd., Kummen 60 Rdlr. 1 Mk. Tøn., Congo 6 Rdlr. 4 Mk. a 6 Rdlr. 4 Mk. 2 s. Pd., Kampay 6 Rdlr. 2 Mk. 4 s. Pd., Zion Zioung, 6 Rdlr. 3 Mk. a 6 Rdlr. 3 Mk. 12 s. Pd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Udtog af en Skrivelse fra Kiel den 8 Maji 1812. - Det har i de forrige Aar næsten altid været Regel her i Landet, at Qvæget kom paa Græs den 1 Maji, og naar en ublid Vinter gjorde det umueligt til den Tid skeede det dog aldrig senere end den 15de. J Aar har den sildige Eftervinter og langvarige Kulde forfinket Terminen, og Qvæget var endnu paa Stald den 1ste i denne Maaned; men da Veiret i de sidste Dage er bleven meget mildere og Foraaret med stærke Skridt synes at nærme sig, haabe vi at Landmanden i det mindste til den 16de vil kunne lade sine Creaturer græsses paa Marken. Saa langvarig Vinteren end her har været hos os, saa spores Fodermangelen i vor Egn langt fra ikke i saa høi Grad som andensteds. Derimod vedbliver Kornpriserne at gaae i Veiret, og en Tønde Rug, som endnu for et Aar siden neppe betaltes med 8 Mk., koster nu henved 9 Rd. Ogsaa her i Egnen har der hersket endeel Koldfeber, der undertiden udartede til Nervefebre, og derved blev dødelige især for aldrende og svagelige Folk. Med Foraarets Nærmelse har imidlertid Sygdommen, mærkelig begyndt at aftage, og vi haabe, at Varmen snart vil fordrive den aldeles. Vore Sommer forlystelser begynde allerede at komme i Gang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Den nær ved Staden liggende yndige lille SkovDüsternbrook, som i de senere Aar er bleven saa meget forskjønnet, besøges flittig, og Spadseretourens Behagelighed vil snart forøges endnu mere ved Musiken af 3 Virtuoser, som i forrige Sommer jevnlig lode sig høre der, og hvoraf den ene, som er blind, spiller paa Fløite, den anden paa Harpe og den tredie paa Violin. Næsten altid lykkes det dem at samle en talrig Kreds Tilhørere omkring sig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Odense d. 12 Maji. Hos Snedker Roulund, der i Odense forfærdiges et Slags Maskiner til at skjære Ost paa, der anbefale sig meget baade ved deres Simpelhed og fortrinlige Brugbarhed, da Østen, blot ved at stryges let hen over et Bræt skjæres jævnt og lige. Ogsaa levere Dhrr. Rou lund, Hansen og flere af Byens duelige Snedkere meget skjønne Møbelarbeider; men beklageligt, at man har saa ondt ved at faae det fra Haanden, især formedelst Vanskeligheden og næsten Umueligheden i at faae de finere indenlandske Træesorter, som Elm, Ære træe o. s. v., dertil for Penge. - J Løverdags d. 9de dennes indtraf en heel pludselig Forandring med Veiret til det Bedre. Kulden forsvandt, saa ganske, at Varmen paa eengang steeg til 12 Grader, og Luften var saa beklumret, at man skulde croe sig hensat midt i Hundsdagene. Mod Aften saaes nogle Lynglimt, og et Par Tordenskrald lod sig høre. Dertil faldt i Gaar og i Dag en qvægende Regn, saa man endnu kan haabe alt Godt af Maimaaneden. (Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Mariboe, d. 11 Maji. Afvigte Fredag havde vi her en skjøn varm Foraarsdag, som man egentlig kan kalde den første for i Aar. Om Aftenen synede det meget stærkt. J Søndags hørtes om Eftermiddagen af og til en fjern Torden. J de følgende Dage faldt en velsignet Regn, hvorvVinterkornet og Græsset har faaet nyt Liv. For Landmanden er hist og her, imedens vi hjemsøgtes af Kulde og Nattefrost, adskillige Lam døde. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
Postefterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1812-05-16
(Af Hamb. Corresp.) Wien, den 30 April. Hr. Greve v. Bernstorff, der af Hs. Maj. Kongen af Danmark er udnævnt til overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister ved vort Hof, forventes om kort Tid hertil. - Adskillige Infanterie- og Cavallerie Regimenter skulle trække en Kordon mellem Siebenburgen og Gallizien. Den 2 Majt, om Eftermiddagen Kl. imellem 4 og 5, blev Michel Michel henrettet paa Grepaadsen i Paris.