Københavns Adresseavis, 1769-04-25
Kongelig Forordninger. Den Kongel. Forordning dateret Christiansborg Slot den 14 April 1769, angaaende hvorledes Odels= og Selv Eier=Bønder i Norge, maa skifte og deele deres Eiende og paaboende Gaarde, imellem deres Børn, lydende saaledes: Vi Christian den Syvende a. 2. Giøre alle vitterligt: at, da der, paa nogen Tid, jævnlig ere indkomne allerunder anigste Ansøgninger fra Odels= og Selv Eyer Bønder i Vort Rige, Norge, om allernaadigst Tilladelse, at skifte og deele deres Eyende og paaboende Gaard i fleere Parter imellem deres Børn, uden at den, den ældste Søn eller Daatter tilkommende Aasædes Ret derudi maatte være hinderlig; Og Vi Allernaadigst er agte, at en saadan Deeling af Gaardene ere fordeelagtig saavel for Folkemængden, da fleere Familier derved faae Leylighed at nedsette og ernære sig, som for Jordebruget og Agerdyrkningen, da den Jord, hvis Eiere ikke haver meere, end han selv kan oversee og behandle, rimelig viis maa blive bedre anvendt og duetet, end den Jord, hvis Eiere haver meere deraf, end han selv kan overkomme og bruge; Saa have Vi, til Fordeel for Land Væsenet og Ager=Dyrkningen i Vort Rige Norge, og for at see Vore kiære og troe Norske Underdanere i fær Odels= og Selv Eyer Bønder frietagne for den Tids= og Penge=Spilde, det maa med føre, naar de, i hver enkelt Tilfælde, skulle være forbundne til at søge Dispensation og Bevilling, allernaadigst funden for got, at anordne og befale, ligesom Vi og hermed allernaadigst anordne og befale, at, naar en Odels eller Selv=Eyer=Bonde maatte befinde, at hans Hoved=Bølle, som, efter hans Død, skulle tiltrædes af hans ældste Søn eller Daatter, hvad enten samme tilforn har været deelt eller ey, var af den Størrelse og Beskafsenhed, at fleere Familier sig derpaa kunde ernære, skal det være ham tilladt, at deele samme imellem hans Børn i tvende eller fleere Parter, og det uden at enten Odels Retten eller den, den ældste Søn eller Daatter tilkommende Aasædes Ret derudi maa være hinderlig, da derimod enhver af Børnene faaer Ansædes Ret til den Part af Gaarden, som ham af Faderen er tillagt; Dog skal ved saadan Deeling i agttages, at den ældste Søn eller Daatter, som ellers efter Loven var berettiget til heele Aa sædet, ikke maa tildeeles mindre, end den halve Part af den Gaard eller Gaarde Part, som var Hoved Bøllet, ligesom de øvrige Parter, i hvilke Faderen har fundet for got at deele Gaarden, og bør tilfalde de andre Børn i den samme Orden, som de vare berettiget til Hoved=Bøllet, saa at en Yugere af samme Kiøn ikke derudi forretrækkes en Ældre, imod dennes Villie og Samtykke; Desligeste skal det staae til Faderen, hvad enten han i levende Live vil i Værksætte saadan Gaardens Deeling, eller og han allene vil anordne, hvorledes dermed skal forholdes efter hans og Hustrues Død, da han, i dette sidste Tilfælde, derover forfatter et skriftlig Documente paa 24 Skillings Stemplet Papiir, som af ham selv, med tvende Vitterligheds Vidner underskrives og forseigles, og hvorudi han fastsetter, hvorledes og i hvor mange Parter Hoved=Bøllet bør deeles til hans Børn; Da saadant Documente derefter, for desto større Visheds og Sikkerheds skyld, til Tinge bør læses, men Deelingen i sig forrettes og fuldføres af Sorenskriveren med 4re dertil udnævnte upartiiske Laug=Rettes Mænd, som nøye beskrive, hvad der af Gaardens tilliggende Skov, Mark, Aager, Eng og Fædrift med videre, skal tilhøre enhver Part, samt hvor meget af Gaardens Skyld og øvrige Byrder, i Forhold af dens Størrelse, derpaa skal hefte; Hvorpaa Forretningen skal læses til Tinge, og en Gienpart deraf leveres Stedets Foget, som anfører Forandringen, til Efterretning for Vores Rente=Cammer, udi hans ved Regnskabet. Aarlig insendende Extract Matricul; For saadan Forretning maa Sorenskriveren ikke fordre eller modtage meere, end hvad hannem ved Reglementet af 24 Febr. 1708, og Rescriptet af 23 Augusti 1754, for en Aastæds Forretning er lillagt.