JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
J Engelland døde nylig en Stivelse=Fabrikant, der efterlader hvert af sine Børn 1 Million Pd. St. Fra Genua skrives, at der i Olivenolihar været og er endnu et ualmindeligt Røre, da er eneste Handelshuus har opkjøbt af denne Artikel i Livorno, Neapel, Barbariet og Levanten, det vil sige: alle Steder hvor der fandtes betydelige Partier, for over 10 Millioner Fr., og nu holder den tilbage i de forskjellige Havne, saa at Prisen er stegen 40 PC.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
J Møllegaden i Hamborg har en Smed nye lig dræbt sin Naboerske, en gammel Pottehandlerske For kort Tid siden havde han gjort en Chatol-Laas istand for hende, og ved denne Leilighed bemærket, at hun havde Penge. Smeden, der levede i den yderste Armod, laante Øre til Fristeren, og efter at han nogen Tid havde gaaet med Mordplanen, blev Tanken til Daad, og han slog den gamle Kone for Panden med sin Forhammer. Lønnen for hans blodige Daad var 30 Mk. Courant og - den Straf, som venter ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
J Sverrig har en Tidlang opholdt sig en polst Oberst Dumarski, som i Napoleons Tid havde tjent i den franske Armee, og - efter sit eget Udsagn, været med i Slaget ved Wagram, fulgt Napoleon til Elba, været i den polske Jnsurrectionstid Chef for 5te polske Lancier-Regiment, i General Romarinos Armeecorps. Da nu Politiet om denne Mand har faaet nogle Oplysninger som har sat hans polske Fødsel i Tvivl, eftersom han i Aarene 1825 eller 1826 skal have i Hamborg baaret Navnet Dumare, saa er han, ifølge Foranstaltning fra Statsministeren for de udenlandske Anliggender, bleven betydet at begive sig udaf Riget, og, ledsaget af en dertil beordret Politie fuldmægtig, at tiltræde Reisen over Helsingborg til Danmark.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Aarhuus. Vor fra sin Udenlandsreise nylig hjemkomne udmærkede Violinist, kongl. Capelmusikus Koch, vil i en Concert næstk. Onsdag Aften ogsaa glæde os her med sit herlige Talent. J Randers har han givet to Concerter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Forlangt Jndrykkelse. Le plus grand maalheur d'un homme de lettres nest peut tre pas d' tre l objet de la jalousie des ses confreres, la victime de la cabale, le mepris des puissans du monde, Cest, d'etre juge pardes sots. Les sots vont loin quelquefois, surtout quand lefandtismesejoint Alineptie. . . . Voltaire.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Bekjendtgjørelser. Paa Søndag Aften Kl. 7 har jeg den Ære af give min sidste Forestilling af magiske, magnetiske, eqvilibriske og gymnastiske Kunster. Til Slutning et Jntenmezzo: den gamle Jeppe, eller: den lystige Bonde Skuepladsen er paa Raadhuussalen. Paulson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Veile Amts Landoeconomiske Selskab afholder Torsdagen den 2den April næstkommende om Formiddagen Kl. 11 paa Veile Byes Raadhuus dets sædvanlige Foraars-Mode; ved dette er at uddeele 3de Præmier, en paa 10, en paa 6, og en paa 4 Specier for gode Spring=Tyre, af 24 Aars Alder, holdte i Amtet; Præmieæskeren maa godtgjøre med paalidelige Attester sin Eiendom, samt at Tyren er holdt af ham i et Aar. Weile, den 11te Marts 1835. Hoppe. Da der intet Bud skeete over den under 19de f.M. afholdte 3die Auction over den Kjøbm. og Kæmner J. A. Welejus tilhørende Gaard, nye No. 38, gl. No. 36, paa Skolegaden heri Byen, saa bliver efter Reqvirentens, Hr. Kammeraad Hospitalsforstander Andersens Begjæring, i Continuation af de under 20de Januar, 3die og 17de Februar d. A. afholdte 3 Auctioner, foretaget en 4de Auction over bemeldte Gaard, der afholdes i denne Torsdagen den 26de Marts førstkommende, om Formiddagen Kl. 11. For det Tilfælde, at intet antageligt Bud skulle skee ved denne Auction, bliver efter Reqvirentens Begjæring foretaget Opraab til Bortleie af Gaarden paa et Aar fra næste Paaskeflyttetid. Hvilket herved i Henhold til den om fornævnte 3de Auctioner, overeensstemmende med Plakaten 22de April 1817 skeete Bekjendtgjørelse (Aarhuus Stiftstidende No. 205 og 208 for 1834, og No. 3 for 1835, og den Berlingske Tidende No. 309 og 311 for 1834 og No. 3 for 1835) herved kundgjøres til alle Vedkommendes Underretning. Aarhuus, den 12te Marts 1835. Auctionsretten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Fredagen den 20de d. M. Kl. 10 Formiddag bliver efter Begjæring af Fru Jsaachsen og Forpagter Voigt i Vester Mølle, Fruering Sogn, foretaget Auction sammesteds over endeel dem tilhørende Besætning og Jnventarium, saasom: 3 Heste og 1 Fol, 14 Køer, 8 Unghøveder, endeel Faar og Sviin, 1 Postvogn og 2 Arbeidsvogne, 3 Plouge, 6 Harver, item 2 Kakkelovne, endeel Meubler, Melkebøtter og Kar, m.m. Conditionerne erfares ved Auctionen, som, saafremt den ikke skulde kunne tilendebringes den bestemte Dag, fortsættes den næstpaafølgende Løverdag. Lysthavende indbydes. Skanderborg, den 10de Marts 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Efter Begjæring af Gaardmand Niels Nielsen Kjær bliver ved een eneste Auction, som afholdes i hans Bopæl i Hornsyld Fredagen den 3die April førstkommende, Formiddag Kl. 10, bortsolgt den ham i bemeldte Hornsyld, Rebager Sogn, tilhørende Gaard, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 1 Fdkr. 1 Alb., med Kongekorn, og Kirkekorn, og Qvægtiende deraf. Gaardens Bygninger ere godt vedligeholdte. Jorderne have et Areal af 40 Tdr. Sædeland af god Bonitet. Aarlig avles 15 Læs Enghøe. Den aarlige Udsæd er 5 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg, 1 Tde. Ærter, samt 10 Tdr. Havre. Af Besætning kan holdes 4 Heste, 14 a 16 Fæekreaturer samt 12 Faar. Til Gaarden er fornøden Tørveskjær af god Bonitet, samt Gierselhugst. Jorderne ligge beqvemt for Gaarden. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Dette bliver herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjort. Bjerre og Hatting Herreders Contoir paa Daugaard, den 10de Marts 1835. J Hr. Assessor, Herredsfoged Withs Fraværelse Brøchner, const.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
J Følge Bestemmelse paa Skiftet efter Peder Hansen Schmidt bliver Stervboets Gaard i Seest, af Hartkorn, Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. og Skovskyld 1 1/2 Alb. ved een eneste Auction bortsolgt Mandagen den 13de April næstkommende om Formiddagen Kl. 9. Denne Eiendom, som kun ligger 1/4 Miil fra Colding, har frugtbare velbeliggende Jorder, ikke ubetydelig Skov og gode Bygninger, deels Grundmuur, og deels Egebindingsværk, med en rummelig og beqvem BeboelsesLeilighed. Gaarden kan strax tiltrædes og 2/3 af Kjøbesummen deri forblive staaende. Saasnart Gaarden, er solgt, forauctioneres samme Dag Besætning, Jnd og Udboe, bestaaende af: Heste, Køer, Ungsvæg, Faar, Vogne, Avlsredskaber, Meubler, Sengeklæder, Kakkelovne m.m. - Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Colding, den 10de Marts 1835. Oxenbøll.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Ved Auction, som begynder Mandagen den 27de April, Formiddag Kl. 9, og afholdes i Gaarden Nr. 63 paa Østergade, bortsælges afdøde Boghandler Ludewig Boglade, hvori, foruden de almindeligste Skolebøger, forefindes en betydelig Samling Commedier, andre æsthetiske, chirurgiske og medicinske Skrivter, en Deel religiøse Skrivter, især for Almuen, der for største Deelen ere udkomne paa den Afdødes Forlag, en catholsk Bønnebog fra det sextende Aarhundrede, paa Pergament, med forgyldt Snit, i rødt Fløiels Omslag og Titul SimonVostre (hvilken Bog, anført i Cataloget pagina 132, sælges Dagen den 27de April, om Middagen Kl. 12) tilligemed omtrent et tusinde Riis Skriv- og Trykpapiir Maculatur af udmærket Størrelse og Qvalitet; en betydelig Samling danske og franske Kobbere, med tilhørende Kobberplader af Vægt omtrent 28 Lpd., Landkort, &c., Catalogerne, faaes her i Staden hos Procurator Petersen i Compagniestrædet No. 70, i Odense hos Boghandler Milo, og i Aarhuus hos Boghandler Jessen, for 12 s. Stykket. Kjøbenhavn, den 3die Marts 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Jfølge Kongelig allernaadigst Bevilling af 27de Februar 1835 saalydende: "Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg: Gjøre vitterligt: At Vi efter Fuldmægtig og Examinatus juris Ludvig Martin Hofgaard, af Vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, hans for Jnteressenterne i det hidtilværende Aarhuus-Callundborgske Færgelaug, herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Jnteressenter ved Proclamaa sub poena præclusi & perpetui silentii med Aar og Dags Varsel i den Kjøbenhavnske Berlingske Tidende, Adresse-Contoirets Efterretninger, Aarhuus Stiftstidende, samt den Altonaiske Mercur, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos ovennævnte Jnteressentskab, Pantecreditorerne i Færgelaugets Smakker undtagne, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne TidsForløb for Jnteressentskabets Befuldmægtigede at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage vare. Givet i vor Kongelige Residentsstad Kjøbenhavn, den 27de Februar 1835. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste befaling. Stemann. Orsted. Lassen. Lange. Hansen. Bentzen. Wilse. Bevilling for Jnteressenterne i det hidtilværende Aarhuus-Callundborgske Færgeland til ved Proclama i Aviserne at indkalde dets Creditorer. der bliver at læse for vedkommende Under- og Overretter, indkaldes herved sub poena præclusi & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel alle dem, som formene sig at have noget at fordre hos indbemeldte Aarhuus-Callundborgske Jnteressentskab, med deres Paastand at fremkomme, og deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre for en af indbemeldte Jnteressentskabs undertegnede Befuldmægtigede for dette Tilfælde. Kjøbenhavn, den 9de Marts 1835. Anna fl. Herschind. Nielsen. L. Hoffgaard. Enkefrue, boende i Procurator og Fuldmægtig, Callundborg. Politieassistent, Lille Kjøbmagerg. boende i Aarhuus. No. 77 i Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Jfølge allernaadigst Bevilling af 10de dennes som læses i Aarhuus Byetingsret og i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, bliver herved, sub poena præclus & perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel indkalde Alle og Enhver som maatte have nogen Fordring paa Skibscapitain Erich Andersens afgangne Hustru Anne Rosine fød Weisen, deres fælleds Boe, heraf Byen, til med deres Paastand at fremkomme og deres havende Krav, inden fornævnte Tids Forløb, at anmelde og beviisliggjøre. – Det bemærkes, at Skibscapitain Erich Andersen, ifølge indløbne Efterretninger, er forliist i Nordsøen, og sandsynligen ikke mere live. Aarhuus Skifteret, den 11te Marts 1835. Brendstrup. Engelsted. const. Borgem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Jfølge dertil, under 27de December 1834, allernaadigst forundt Bevilling, som læses ved Hasle, Vesterliisberg, Framlev og Sabroe Herredsret; og for Lands-Overretten i Wiborg, indkaldes herved med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, Alle og Enhver, som i navnlig Maade maatte have nogen Fordring i Boet efter afdøde Miche, Kaae i Graae Mølle, til, inden forbemeldte Tids Udløb, for os, som Executorer i bemeldte Boe, med Paastand derom at fremkomme, og deres havende Krav eller Fordring at anmelde og beviisliggjøre. – Med samme Varsel, indkaldes tillige Arvingerne efter bemeldte Michel Kaae, for at godtgjøre og iagttage deres Arveret under hans Boes Behandling; hvorhos det tilkjendegives, at ikkun efternævnte Personer, ved det af Kaae, ifølge facultas testandi, oprettede Testamente, ere anførte som Arveberettigede efter ham; nemlig: 1) Ole Jørgensen i Blegind, ved Skanderborg, og samtlige hans Børn. 2) Otto Gulmann i Spørring Kroe, og samtlige hans Børn. 3) Alle de sammenavlede Børn, efter Testators Michel Kaaes, Søsterdatter Birgithe Christensdatter, givt med Gregers Nielsen i Flensted. 4) De sammenavlede Børn, efter Testators Broderdatter, Ane Kirstine Jørgensdatter, givt med Gaardmand Jens Abild i Weilbye. 5) Testators Brodersen, Peder Jørgensen af Ølsted Mark, og samtlige hans Børn. 6) De tvende Børn, efter Testators nu afdøde Broderdatter Maren Jørgensdatter, der i sin Tid var givt med nu ligeledes afdøde Peder Rasmussen paa Weilbye Mark. 7) Samtlige Børn efter Testators Søstersøn, Ole Andersen i Ginnerup, under Ølst Sogn ved Randers. 8) Alle Børn efter Michel Gulmann. 9) Samtlige Børn efter Hans Gulmann. 10) Søren Mathisen Gulmann og samtlige hans Børn, og 11) Følgende efter Michel Kaae opkaldte Børn, nemlig: a) Sønnen Micheel, efter Ole Olesen paa Foerlev Mark, i Schanderup Sogn ved Skanderborg. b) Fornævnte Otto Gulmanns Datter, der er opkaldt efter Testator og Hustrue. c) Den Søn og Datter efter fornævnte Gregers Nielsen og Birgithe Christensdatter i Flensted, der ere opkaldte efter Testator og dennes afdøde Stedsøn, og d) Datteren efter Michel Gulmann, der er opkaldt efter Testators Hustrue. Ved bemeldte Børn forstaaes allene De, der ere fødte for Testators Død, og skulde Nogen af samtlige fornævnte testamentariske Arvinger være døde, gielder denne Jndkaldelse tillige disse Bortdødes Descendenter, Forældre og Sødskende. Aarhuus, den 15de Januar 1835. Fleischer. D. Hald. Tagsteen af Ristrup Teglbrænderie. faaes a 32 Rbd. Sedler pr. 1000 Stk., hos J. S. H. Overbye, i Skanderborg, Haugefrøe, alle Sorter, nyt og godt, udsælges i Aar som de foregaaende af Undertegnede, men til betydeligt nedsatte Priser. Aarhuus, den 22de Febr. 1835. J. Sjelle."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Skipper J. P. Kjernlff, førende Jagten AnMarie Kirstine, afseiler om nogle Dage til Altona med Stykgods. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Paa en Herregaard er til 1ste Mai d. A. Tjeneste ledig for 1 Karl og 6 Piger. Det nærmere erfares hos Fæstemanden i Aarhuus. Garde,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-14
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
No 44. den 17de Marts. Tirsdagen. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst alene privilegerede. Tidende. Aarhuus Vir
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Nyheder fra Udlandet. Orienten. Mehemed Ali fortryder nu, at han ikke har udført sin Plan, at styrte Sultanen fra Thronen. De 8 Millioner Piastre, han skulde erlægge til ham som Tribut, og som allerede vare bragte ombord paa et ægyptisk Skib, har han ladet tage til bage igjen, og befalet den tyrkiske Commissair, som skulde modtage Pengene, strax at forlade Alexandria. Denne Efterretning havde naturligviis opbragt Sultanen paa det høieste. Han havde strax sammenkaldte sit Divan, og forelagt samme det Spørgsmaal, om ikke Mehemeds Forhold fortjente den allerstrængeste Tugtelse, hvori Divanet var enig med Sultanen, men formeente dog, at for man skred til det Yderste, vilde det ikke være afveien at skaffe sig Vished om, hvorledes Engelland og Frankrig vilde handle under deslige Omstændigheder. Reis=Effendi fik derpaa Ordre til at holde en Conferentse med bemeldte Magters Gesandter i Constantinopel, som dog ikke havde andet Resultat, end at disse sendte Kourerer til deres Hoffer med Budskab om det Forefaldne og Anmodning om fremtidige Forholdsordrer. Jmidlertid er Sultanen bestemt paa at vove det Yderste, og man seer af de Rustninger som begynde paany, hvor alvorligt han mener det med at forskaffe sig Satisfaction. Lord Ponsonby havde sendt Ordre til Malta, for at paaskynde den brittiske Flaades Tilbagekomst, og det Rygte var almindeligt, at den russiske Flaade skal til Foraaret concentreres ved Sewastopol, og at den russiske Gesandt i Constantinopel har ladet tilkjendegive alle sin Nations Skibe, at de ufortøvet maatte vende tilbage til det sorte Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Frankrig. Den preussiske Statstidende af 13de Marts beretter Udnævnelsen af et nyt fransk Ministerium saaledes: "Jfølge hertil over Strassborg ankommen Telegrafberetning fra Paris er det franske Ministerium bleven sammensat saaledes: Marskal Soult, Conseilpræsident og Krigsminister; Grev Mole, Minister for de udenlandske Anliggender; Baron Ba rante, Jndenlandsminister; Hr. Carl Dupin, Handelsminister; Hr. Calmon, Finantsminister; Hr. Pelet, Minister for det offentlige Underviisningsvæsen. Af det gamle Ministerium have saaledes kun Storseglbevareren Hr. Persil og Marineministeren Admiral Duperre beholdt deres Portefuller. - Kongen skal være syg, og det mere end man troer; han har i den senere Tid havt mange Ubehageligheder i Anledning af den ministerielle Krisis. Hertugen af Broglie var kommet ind til Paris i Haabom at faae sin gamle Ministerpost igjen, men det lykkedes ikke. En af de franske Ministres Damer skal nylig have sagt: "Man taler saameget om den Rolighed der nu hersker, en skjøn Rolighed, under hvilken man ikke kan stole paa sin Existence i 24 Timer."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Ved et Maskeradeoptog saae man forleden Dag paa Gaden i Paris den nuværende Premierminister Soult, skuffende efterlignet, sidde paa en Vogn med et Voxlys i Haanden og synge Psalmer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Engelland. Lord Brougham opbyder alt Muligt for at styrte Ministrene. Hans første Tale i Overhusets Møde betegner den Maade, han agter at gaae frem paa: "Skulde endnu et af Fortvivlelsen indgivet Attentat – sagde han deri blandt Andet: blive vovet mod Folket, det være sig med Magt eller, som man udtrykker sig, ved en ny Appel til Folkets Meening, skulde en saadan ny Appel finde Sted, og den Dom, som Folket ved sine Repræsentanter allerede have afgivet i Underhuset, blive foragtet, skulde Regjeringen, tvertimod Nationens afsagte Dom, ville vedblive Administrationen, da vee dem, der gaae saaledes frem! Vee dem der foragte Underhuset og ville regiere ved Aristokratiets Hjelp - en Regjeringsmaade, som Folket afskyer, og som er erkjendt for den meest fordømmelige der nogensinde blev paatvunget et Folk."- Den russiske og tyrkiske Flaades samtidige Udrustning har vakt stor Opsigt i Engelland. (Man ventede i Constantinopel en russisk Diplomats nærforestaaende Ankomst i en særdeles vigtig Mission.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
London gik det Rygte, at den amerikanske Consul i Cowes traf Anstalter til en stor Flaades Ankomst fra de forenede Stater, og at flere Linieskibe, Fregatter og mindre Krigskibe med det første kunde ventes i Kanalen. – Med Hensyn til Rygterne om en Ministerforandring hedder det: "Børsen er urolig, og Fonds synke under al denne Uvished." Den toryske Taler, som faldt igjennem ved Parlamentsvalget, Hr. Sut ton, er bleven ophøiet til Peer, med Sæde og Stemme i Overhuset, under Navn af Baron Bottesford og Viscount af Canterbury.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Schweiz. Ogsaa fra München meldes, at flere bayerske Regimenter have faaet Ordre at holde sig marschfærdige til Schweizergrændsen. Den badenske Regjering træffer ligeledes Forholdsregler imod Schweiz. Saaledes var der kommet Ordre til Freyburg, at der fra Station til Station indtil Basel og videre til Constants (altsaa langs med hele Schweizergrændsen) skulle holdes 90 fiirspændige Vogne i Beredskab, for saa hurtig som muligt at befordre et Troppekorps hvorhen det maatte ansees nødvendigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
J selve Schweiz synes man almindeligt at være af den Mening, at en Krig vil være uundgaaelig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Tydskland. Fra Siebenburgen og Jtalien - hedder det: venter man Elkoet af Efterretningen og Keiserens Død. Aviserne forsikre, at der ingen Forandring vil skee hverken i Landets indre Forvaltning eller i den udenrigske Politik. Dette havde Keiseren paa sit Dødsleie anbefalet Thronfølgeren, som han isærdeleshed havde tilraadet at bevare en god Forstaaelse med Kongen af Preussen, hvem han skulde betragte som en Klippe i Havet. Den afdøde Keisers Afskedsseene med hans Familie, der fandt Sted, i hans sidste Øieblikke, om Natten Kl. 12, var meget rørende. Efter at den døende Monark havde givet Enhver især af dem sin Velsignelse, havde han løftet sine Hænder mod Himlen og sagt med næsten bristende Stemme: "Jeg besværger Eder, mine Dyrebare, som her see mig døe, tænker paa dette Øieblik, værer fromme og samdrægtige, og Himlen vil velsigne Eder!" Efter disse med megen Anstrængelse udtalte Ord, indfandt sig Dødskampen, hvorpaa Dørrene aabnedes, for at hele Hoffet, ifølge gammel Sædvane, kunde være Øienvidne til Monarkens Hedengang. Erkehertuginde Marie Louise (Napoleons Enke) indtraf først til Wien, nogle Timer efter sin Faders Død.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Fædrelandet. Rhvn. den 14de Marts. Hs. M. Kongen har allernaadigst udnævnt Holmens Eqvipageskriver Krigsraad Børgesen til Ridder af Dannebrogen, samt benaadet Skibsbygmester N. Bonnesen i Aalborg, Underskibsbygmester Funch ved Holmen, og Lods ved Khons Lodserie R. Chartie med Dannebrogsmændenes Hæderstegn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Hs. M. Kongen har allernaadigst tilladt den nuværende Besidder af Baroniet Lehn, Hofjægermester Baron Fr. Chr. Holsten, at forene Navnet Lehn med sit eget Navn og det friherrelige Lehnske Vaaben med sit eget Vaaben, saa at han og ægte Descendenter af det Ægteskab, der nu finder Sted mellem ham og Baronesse Pauline Lehn, føre Navnet Holsteen-Lehn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
En ung Debutantinde, Jfr. Holst, der skal være i Besiddelse af en særdeles smuk Syngestemme, vil i næste Uge optræde paa vor Scene, som (Khousp.) Agathe i Jægerbruden. Jgaar Nat døde Mr. Charlotte Phister, efter at man allerede havde troet hende restitueret efter et farligt Sygeleie – et Tab, der smerteligen vil blive følt, ei allene af den Hedengangnes nærmeste Slægt, men af Enhver der kjendte hende. (S. Bl.)J det 88de khvnske Classelotteries 1ste Classes Trækning udkom følgende saakaldte Bagtal. Den høieste Gevinst, 3000 Rbd., tilfaldt Lottoet selv. De 4 næste Gevinster, hver paa 1000 Rbd., kom alle til Khvn. De i de jydske Collectioner faldne Gevinster beløb sig i det Hele kun til halvandet hundrede Rigsdaler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1835-03-17
Til alle Tider har det været Skik, at Folk skulde bevæge sig muntert og livligt i Fastelavn; man kan sige, at denne Høitids Characteer er urolig Bevægelse; denne Uge har i denne Henseende vist neppe staaet tilbage for nogen foregaaende Fastelavnsuge, i det mindste i de senere Aar; Maskerader, Baller, Commedier, stormende Forsamling i asiatisk Compagni, o. s. v. have givet riigt Stof til Samtale, Mouvements=Partiet har, om man kan bruge dette politiske Udtryk om upolitiske Gjenstande, rigtig været virksomt, Fastelavnssøndag var især riig paa Fornøielser for Kjøbenhavnerne. Medens de Gamle kunde gaae i Theatret og glæde sig ved "Høstgildet og Peters Bryllup, der tilbagekaldte behagelige Erindringer hos dem om svundne Tider, vare der Forlystelser i Mængde for de Unge, Comedie paa privat Theater, Assembleer i Mængde, og endelig 2 Maskerader. At der heller ikke manglede Kjøbenhavnerne Lyst eller Penge til at være med, derfor havdes det bedste Beviis i det store Antal, der deeltog i disse forskjellige Lystigheder Den ene af de nævnte Maskerader var foranstaltet af det "forenede borgerlige Selskab, og var særdeles talrigt besøgt. Blandt de forskjellige Scener, der gaves der, har især en Forestilling, der træffende efterlignede det her i længere Tid foreviste Voxkabinet, vakt Omtale. Den anden var en offentlig Maskerade i Hotel d'Angleterre. Deeltagerne vare imidlertid næsten Alle komne for at moeres, uden paa den anden Side at ville bidrage til de Andres Moerskab. En Undtagelse gjorde imidlertid en Zigennertroup, der, ledsaget af en ypperlig Polichinello, udførte en ret godt indstuderet Dands, siden med Munterhed blandede sig i Selskabet, og endelig, sammenkaldte ved Anførerens Pibe, droge "til Valencia", og en fransk Regiments tambour med 2 smaae Tambourer, som udførte den bekjendte Scene af Balletten "Veteranen, accompagnerede af Orchestret med Arien "den lille Tambour og som siden belønnedes af de danske Pigers Bifald for deres franske Vivacitet.