JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1772-12-25
(Siden (S. T.) Hr. Raadmand Hubertz Concursboes 2 anseelige Kiøbmandsgaarde, den ene beliggende i Skolegaden, og den anden paa Algaden, tilligemed 3 Leyevaaninger i bemældte Skolegade, samt 6 Stkr. dito udi Tiendeladens Gade her i Aalborg, ikke ved den over samme den 19. Octobr. sidst holdte Auction ere blevne bortsolgte, saa er over disse Eiendomme berammet at holdes Auction anden Gang den 22 indeværende Maaned, og skulde samme Tid ikke skee antageligt Bud, da tredie Gang den 7. Januarii næstkommende Aar, begge Gange Auctionen at foretages og Eftermiddagen Kl. 2 Slet udi Concursboets Gaard, beliggende i fornævnte Skolegade, efter de Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekiendtgjorte, da samme Tid og de Gaardene og Huusene tilhørende Kakkelovne og videre vorde opraabte og bortsolgte; Liebhaberne. ville altsaa bemældte Tid paa Auctionsstedet sig indfinde. Aalborg den 9. Decembr. 1772. Jen Gaard, som Velærværdige sal. Hr. Peder Clemmentin, forhen restderende Capellan til St. Budolphi Meenighed i Aalborg, har ejet og beboet, og ved offentlig Auction den 23. Novembr. sidst er kjøbt af mig Borgemester Christen Wogensen her i bemældte Aalborg, er jeg til Sindeat bortsælge, eller leye samme Gaard, som er beliggende paa Algaden ligeover for St. Budolphi Kirke, og befindes i god Stand, vel indretted til Beboelse for en honet Familie, og bestaaer 1) Et Forhuus til Gaden med Portrum og Qvist 6 Fag 2 Loft høyt med Kielder under; 2) Et Sidehuus østen i Gaarden 9 Fag 2 Loft høyt, 3) Et dito Sidehuus paa samme Side 7 Fag 2 Loft høyt, 4) Et Huus paa øster Side i Gaarden, Fag 1 Loft høyt, 5) Et Halvtag sønden i Gaarden, teglhængt, 3 Fag, Loft høyt, c) Et Sidehuus vesten i Gaarden med Siden til Kirkegyden, 17 Fag 2 Loft høyt, Gaardsrum, samt udi Værelserne staaende 2 Vindlovne og 6 Bilægger Kakkelovne, samme Gaard er udi Brandcassen afseureret for 970 Rdlr. Skulde hertil være Liebhabere, behage de at anmælde dem hos mig Borgmester Wogensen, og om Kiøbe= eller Leye=Summen at accordere, da Gaarden, om forlanges, kan strax antages til Beboelse paa billige Conditioner. Aalborg den 9. Decembr. 1772. get Huus i Bispensgade, Paruqvemager Peder Schott nu beboer, lige over for Sr. Oluf Sørensens her i Aalborg, er til førstkommende Paaske Flyttetid at faae til Leye og Beboelse; Liebhaberne kan paa Forlangende faae samme at besee, om Huusleyen behage de at atcordere med. Niels Nyegaard. Til førstkommende Omslags Termin 1773, behøves 600 Rdlr. mod got Huuspant paa første Prioritet, hvo samme haver at udsætte, vilde mælde sig her i Bogtrykkeriet.
Jyske Efterretninger, 1772-12-25
Da det er mine Tanker at nedlægge min Handel og foran J. N. dre min Boepæl her i Løgstør, saa er det jeg derfore agter at sælge min iboende Gaard og Eiendomme her sammesteds tilligemed mine tilhørende Markjorder paa Løgstørs Marker, hvilket herved 3de Gange bekiendtgiøres i de Jydske Efterretninger, i Fald der skulde findes Liebhabere, som havde Lyst til underhaanden at kiøbe disse for en Kiøbmand ret beleylige Eiendomme og fordeelagtige Markjorder. Gaarden, som bestaaer til Gaden af 24 Fag et Loft høy, foruden Lade, Stald og Jldningshuus, i alt 56 Fag, som udi Brand=Cassen er forsikkret for 5600 Rdlr., ligger paa det fordeelagtigste Sted her i Byen, tæt inden for Byens store Bom, og vel indrettet til Handel, har got Brøndvand udi Brøggerset, og en smuk Kiøkken= og Urtehauge, ved Gaarden liggenen Enghauge, hvorudi kan saaes 4 Skpr. Byg, samt en Bleeghauge, hvor kan bleeges ungefær 2000 Al. Lærret hvert Aar, med fleere Herligheder, som lettelig vil falde Liebhaberne i Øynene ved første Beskuelse. De tilliggende Markjorder ere alle vel forfulgte og dyrkede, ligesom og med det fornødne Vinter=Rug besaaed. Liebhaberne vilde behage at adressere dem til mig selv, da de skal finde al billig Handel og Accord. Logstor den 2 Decembr. 1772. Jens Nør. (rsecutores Testamenti efter afgangne Forpagter Deichman paa Urup ved Horsens, Hr. Frederich Deichman i Engom og Peder Mønster, paa Bygholm, iedkalde herved 3 Gange efter hinanden i de Kiøbenhavnske Berlingske og Aalborgske Jydske Tidende alle den salig Afdødes Creditorer og Debitorer til at møde i Stervboen paa bemældte Urup Mandagen den 26. April førstkommende, om Formiddagen Klok. 10, de første for at modtage, hvad de have tilgode, og de sidste for at betale, hvad de ere skyldige i og til Stervboen. Urup den 24. Nov. 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
No. 53. Jydske, Efterretning: Torsdagen den 31 Decembr. 1772.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Venedig den 28 Novembr. Hr. Carini, en Præst her i Byen, og en Elsker af mathematiske Videnskaber, har efter lang Udgranstning, fundet paa at indrette Søe=Compasset saaledes, at det i adskillige Vande og under adskillige Himmelstrog beholder sin Rigtighed. Samme Mand, vil ogsaa have bragt i Erfaring, at Magneten er et Middel imod Convulsioner, og til den Ende har han et lidet Stykke forgyldt Staal for Liebhabere i Beredskab, hvis magnetiske Udflydelse end- og skal overgaae Magnettens Kraft selv.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Den 4 Decembr. Adskillige Breve fra Levante bekræfte, at der den 8 Novembr. var forefalden en Søetræfning imellem den Tyrkiske Flotille og en Russisk Estadre. Omstændighederne derved fortælles saaledes: Den Tyrkiske Flotille til Scutari, som meest bestoed af Dulcignottiske Skibe, og havde Albanesiske Tropper inden Borde, som den vilde bringe til Egypten imod Aly Bey, var, efterdi de troede, at de Russiske Skibe vare løbne nogensteds ind formedelst det stormende Veyr, gaaen under Seyl; men imod al Formodning mødte dem i Havbugten ved Lepante 4 Russiske Krigskibe og 1 Fregatte, hvorpaa det kom til en hidsig Træfning imellem dem. J denne Træfning skal 6 Tyrkiske Skibe være skudte i Grund, 3 opbrændte, og en Deel andre ruinerede. De øvrige retirerede sig under Kanonerne af Patrasso. Bassens af Scutari Skib skal være saaledes tilredt, at det er udygtigt til videre Seylads. Der mældes intet om, at Russerne skal have forliist noget, de krydse endnu stedse i Vandene ved Morea.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Landshut den 29. Novembr.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Her opholde sig for nærværende Tid en stor Deel Confordererede. Den 15, hujus kom deres Gesandt ved det Franske Hof, Grev Wielohorski, fra Paris hertil, og Dagen derpaa blev holdt en stor Sammenkomst imellem dem. De Efterretninger, som han har medbragt, synes at oplive dem lidet. Daglig reise nogle af dem herfra, og andre komme igien.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Trieste den 30. Novembr. Man har Efterretning fra Sundheds Commissionen i Slave nien, at ved den sidst i Symer=Comitatet herskede Qvægsyge er den saa kaldede Pest Roed, eller Petasites, bleven brugt med overmaade god Nytte, ikke alleneste som et Raad og Middel for det allerede syge, men endog som et Forvarings Middel for det endnu sunde og ubefængte, Qvæg. Denne Roed pleyer gemeenlig at voxe i de dybeste Dale imellem høye Bierge, hvor Regnvandet løber sammen og bliver staaende. Denne i Fugtigheden høyt opskydende Urt bær smukke røde Blomster, som snart igienvisnee. Roden af denne Urt allene har en læggende og forvarende Kraft i sig for Qvæget; den maae tørres vel, stødes til Pulver, og blandes med Klie, hvorover man da strøer en god Portion Salt, og altsaa giver Qvæget, som er meget begiærligt efter Salt, det at æde.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Paris den 30 Novembr. J Fængslet ved Palæet gjorde Fangerne sig oprøriske, i det de just da en af dem blev bragt for Retten, betiente sig af Leiligheden til at rømme. De reve Geværet fra Vagten, som skulde ledsage den ene Fange, og vilde opsprænge Porten, hvorved de dræbte en Portner; men man gav Jld paa dem, hvoraf 2 bleve fældede, nogle saarede, og de øvrige jagede tilbage igien.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Den 7 Decembr. Følgende Tildragelse fortælles at være skeet for kort Tid siden. Et ungt Menneske blev anholdte i et lidet Stræde. Man fordrede af ham enten hans Børs eller hans LivEt modigt og emfindtligt Hierte skiønner meget vel af Røsten, om det er en Ulykkelig, som Elendighed driver til Forbrydelse, eller et ondt Menneske, som af Ryggesløshed bliver en Forbryder. Det unge Menneske befandt strax, at han havde en Ulykkelig for sig, som han maatte rædde. Han spurgte derpaa med en høy Stemme: Hvad forlanger du, du Elendige, hvad vil du mig? Jntet, min Herre, svarede ham en hikkende Stemme, jeg forlanarm Skomager, og er ikke i Stand til at forsørge min Kone og ger intet af dem. Hvem er du da, hvad giør du - Jeg er en 4 Børn, jeg kan ikke=Men siger du sandt, han vidste vel, at denne Elendige talede Sandheden, hvor boer duk--J den og den Gade hos en Bager. Kom, vi ville gaae derhen. De gaae med hinanden. Den over denne modige befaling nedslagne Skomager førte det unge Menneske til sin Vaaning. De komme til Ba siger den Unge, kiender hun dette Menneske, Ja, min Herre, det gerens Huus, og fandt et Fruentimmer i Boutiqven=Madame! er en Skomager, som boer her i den 5te Etage, og det falder ham meget suurt at ernære sig og sin Familie. Men hvorfor lader hun ham fattes paa Brød, Min Herre, vi ere unge Folk, og har forbudet mig at borge dette Menneske meere end 24 Sous. - have nyelig sat os ned, vi kan ikke borge meget ud, og min Mand Flie ham 2 Brød, tag dem, saa ville vi gaae op Skomageren adlydede, i saadan Bevægelse, ligesom han vilde begaae noget Ondt. De komme ind, Konen og Børnene gribe hungrig efter det medbragte Brød. Det unge Menneske havde nu allerede at forsyne denne Familie med Brød derfor. Nogle Dage derefseet for meget, han gaaer bort, leverer Bagerkonen 2 Louis d'Orter kom han igien, for at see til Børnene, hvilke han ligesom paa nye havde givet Liv, og siger til Faderen, at han skulde gaae med ham. Han førte sin arme Client til en Boutiqve, der var forsyned med alle Slags Meubler og Værktøy til hans Haandværk, og siger til ham, Vilde du være og blive en ærlig Mand, om alt dette hørte dig til--Ach, min Herre, men -Jeg er endnu ikke Mester, og det koster Penge. Gaae med mig til Oldermanden, De gaae hen, og han betaler Omkostningerne for ham til at blive Mester, og sætter Skomageren ind i sin Boutiqve. Dette unge godgiørende Menneske agtedes for at være kun 27 Aar gammelt. Man regner, at denne Skomagers Jstandsættelse har kostet ham 4000 Livrer. Han har ikke givet sig tilkiende, og man har gjort sig al Umage for at opdage ham, men hidtil forgiæves.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Fra Jtalien den 1. Decembr. Der dømmes nu meget forskjælligt om Jesuiternes Skjæbne. Nogle troe, at denne Orden skal ganske ophæves, andre ere at den Meening, at den snart vil komme i sin forrige Anseelse igien. De første grunde deres Meening paa de Bemøyelser, som det Spanske og Franske Hof giør sig, for at formaae Paven til at ophæve denne Orden, hvorfor ham igien skulde gives tilbage Avignon og Benevento, saa og paa Pavens Foretagender, da hans for at smigre disse Hoffer, har frataget denne Orden adskillig Tid, da maaskee imidlertid noget let kunde tildrage sig, der kund Collegier &c. De andre troe, at alt dette skeer ikkun for at vinde kiøle disse Hoffers Had til denne Orden, og Paven har allerede udkastet en Plan dertil, som det Spanske Hof dog ikke har vilde antage. - Da Paven har afskaffet visse offentlige Bønner, som pleye at skee om Paasken, saa foraarsager dette megen Eftertanke eftersom samme gemeenlig pleyer at være et Forvarsel for store Forandringer.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Warschau den 2 Decembr. Man siger her, at Hans Preussiske Majestæt har ladet befale alle Polsk Preussiske Senatorer, under Confiscation af deres Godse, og Indigenats Forliis, ikke at reise til Senatus Conlium i Warschau.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Fra Danzig mældes, at den Preussiske Ørn er igien bleven nedtagen fra Scharpau, og man der smigrede sig med, at Søe magterne ville beskytte Danzigernes fri Handel til Søes, og søge at erholde dem derved.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Fra Moldau den 3 Decembr. Siden Vaabenstilstandens Forlængelse er den Tyrkiske Armee, nu i fuld Bevægelse med at gaae over Bierget Balkan til Rome lien, og saa videre tilbage, udi Vinterqvartererne. Det til Ter nova fremrykte Janitskaren Corps af 15000 Mand er allerede opbrækket at gaae over Eski Stambul til Adrianopel, hvor Storvezieren selv vilde indtræffe den 20 Novembr. Der blive kun smaa Besætninger tilbage i Ruszig, Nicopolis og Silistria, men i Widdin skal Besætningen forstærkes under en Basses Commando. De fleste Asiatiske Tropper skal, som der siges, støde sammen ikke langt fra Constantinopel, og sættes over til Natolien. De Russiske Tropper i Wallachiet have trækket deres Vinterqvarterer over Tergovist ved Grændserne af Moldau, og forladt alle ved Donau liggende Pladse, undtagen Giurgewo, Brailow og Jsaccia. Den største Deel af den Russiske Armee staaer endnu i Moldau, og er bleven anseelig forstærket med adskillige fra Ukraine komne Tropper. De have store Magaziner i Jassy, Targerod og Hus, og fra dette sidste Sted bliver Besætningen i Bender, forsyned med Levnetsmidler.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Wien den 5 Decembr. Den sidste Soelformørkelse er ved et Newtonisk Telescop og Qvadrant af 1 Foed i Radio bleven iagttaget af Hr. Pater Hel efter et rigtigt astronomisk Pendul=Uhr. Formørkelsen begyndte Kl. 8, 58 Min. 31 Secund. og endtes Kl. 9, 26 Min 10 Se sund, følgelig varede den heele Formørkelse ikkun 27 Min. 48 Secund og ikke 1 Time 8 Minuter, som nogle for disse Egne, gjorte Calendere have besten. met. Jmidlertid denne liden Formørkelse varede, har Hr. Hell observeret i det store Solens Legen 21 Pletter, der vare saa sorte som Kul, af hvilke 2de ved den østlige Limbo vare over 1000 Mille store i Giennemsmitlet.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Fra Donau den 5. Decembr. J Constantinopel er nyelig et lidet Skrift, udgivet af Hr. Voltaire, og kaldet: Kongernes Stormklokke, blevet forbrændt af Skarpretteren, og Divan har udgivet et Svar derpaa i det Franske Sprog, nogle og 30 Ark stort.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Den 6. Decembr. Man siger, at de i Braunau forsamlede Hovedmænd for de Confoedererede skal for nærværende Tid bestaae af 230 Hoveder. Det i de af General Haddik og hans Corps besatte Pladse forefundne Artillerie, Munition m. m. bliver for dentlig optegnet, og skal det da staae de forrige Eyere frit for om de i Mindelighed ville overlade det til Hoffet mod en billig Betaling, hvilken skal anvendes til at betale den af de Confoedererede i de Keiserl. Kongel. Lande gjorte Gield.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Amsterdam den 5 Decembr. Da den dobbelte Told i Polsk Preussen falder vore Kiøbmænd, som lade komme Kornvahre derfra, meget besværlig, saa er nu et Project i Forslag, nemlig: at avle alle Slags Frugter, i Besynderlighed Hvede, paa det gode Haabs Forbierg, hvor der gives meget frugtbart Land. Man vil til den Ende opmuntre en stor Deel Landsbyefolk, som forstaaer Agerdyrkningen vel, til at nedsætte sig der, og man haaber ved dette Middel i en Tid af 3 Aar at kunne forsyne en stor Deel af Europa med Kornvahre fra dette Afrikanske Forbierg.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Den 12 Decembr. Nyelig har en Hollandsk Søe=Capitain antroffet et Fransk Skib paa den aabne Søe, uden et eneste Menneske derpaa, ja ikke engang noget Skibsgeraad. J Kajyten stoed en ledig Koffert og en med Medikamenter, saa vare der og 2 levende Hunde om Borde og nogle Høns. Af disse Omstændigheder slutter man, at Skibet ikke længere end 4 til 5 Dage forhen maae være forladt, og efter al Sandsynlighed, eftersom Chaluppen endog endnu stoed paa Dækket, er Skibsfolket ikke gaaet derfra, men er maaskee blevet tvunget af en Søerøver til at gaae om Borde paa hans Skib, for at forstærke hans Mandskab.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Man er nysgierrig for at erfare de nærmere Omstændigheder om dette sælsomme Forfald.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Petersborg den 6. Decembr. Der er virkelig bleven slutted og undertegned en Tractat med de Crimmiske Tartarer. J Kraft af denne frasige disse Tartarer, sig fuldkommen det Tyreise. tisk. erredømme, og begive sig under Russisk Skyts. Fremdeles indrømme de Russerne begge Fæstningerne Genikola og Kertsch, med alt det, som hænger deraf Derimod giver Keiserinden dem tilbage heele Crim med alle Fæstningerne deri, ingen undtagen, dog med de Vilkaar, at der aldrig maae komme Tyrkiske Besætning deri at ligge igien. Man haaber, at ved denne Punkts Regulering er den ved Fredslutningen. angaaende Crim opkomne Tvistighed, afhiulpen.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Fra Weichselen den 7. Decembr. Ordet gaaer, at der paa de Kongel. Preussiske Skibsverfter, blive bygte 8 Fregatter, som skal bruges til at drive Handling med Vox og Schlesisk Lærred paa Cadix.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
London den 8 Decembr. Fra Gibraltar mældes, at Keiseren af Marocco skal være bleven afsat af sin Armee, og hans Søn at være sat paa Thronen, igien, og at denne skal have erklæret Portugiserne og Franzoserne Krig a. men disse Efterretninger behøve endnu Bekræftelse.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Haag den 8 Decembr. Den paa et vist Sted udkastede Triple Alliance vil ikke, som der forvist siges, komme i Stand. Det Storbritanniske Hof vil ingen Deel tage deri.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Den 12. Decembr. Nyere Efterretninger fra Danzig forsikkre, at Kongen af Preussen vil, imod en aarlig Sum Penge, indvillige i, at Handels Sagerne blive satte paa den forrige Foed igien Aarhuus den 24. Decembr.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Fra 1ste Advents Søndag 1771. til Aarsdagen 1772, ere i Aarhuus Stift ægteviede 909 Par, fødde 3294, og døde 3658, altsaa 364 flere døde end fødde. Blandt de Døde ere: i Aarhuus den bekiendte gamle Normand, Christian Drachenberg, død i hans Alders 146 Aar; i Hornslet Sogn død En 106 Aar gl.; i Tørring Sogn en Kone i sit 100 Aar; i Mygind Sogn en dito 100 Aar; i Sabroe Sogn død en Mand 95 Aar gl. Han blev Enkemand 1769. og flyttede derpaa til et af hans Børn, men da han mærkede sig der at være til Byrde, giftede han sig igien samme Aar, altsaa i sit 92 Aar, og ved sin Haandgierning skaffede sig og sin Kone nødtørftig Underholdning indtil hans Dødsdag. Desuden ere anmældede blandt de Døde 43 imellem 70 til 80 Aar, 52 imellem 80 og 90, og 13 imellem 90 og 100 Aar, 2 druknede, 1 funden død paa Marken, og 9 dødfødde.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Wiborg den 28 Decembr. Hans Høyædle Høiærværdighed Hr. Biskop D. Rottbøll prædikede til Aftensang første Juuledag i Domkirken, anden Dagen derefter til Høymesse i Nørre Sogns Kirke og i Søndags ligeledes til Høymesse i Sønder Sogns Kirke. Han har og foresat sig at præke Nyt Aars Dag til Høymesse i Domkirken. Aalborg den 30 Decemar.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Den 7. Septembr. 1772, haver Hans Kongel. Majestæt Allernaast beskikket Christen Hee Hvas til at være Jnspecteur og Hoved=Casserer ved det Danske Theatre. Den 17. Decembr. ligesaa Allernaadigst udnævnte Hr. Johan Henrich Greve von Knuth til at være Cammerherre. Hr. Baron Friderich Kragh Juel Wind er allernaadigst beskikket til at have Sæde i Høyeste Ret som Auscultant. Andreas Michael Eilschou er beskikket til Apoteker i Riibe.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Udi Høyeste Ret er den 10 hujus afsagt Dom: Procurator Colbiørnsen contra Maria Johansdotter fra Falster, angaaende Tyverie. Maria Johansdotter bør for Actors videre Tiltale i denne Sag fri at være.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Følgende er indsendt). Spørsmaal til behagelig Giensvar: Er det nogensteds enten efter Forordninger eller andre Kongelige Rescrifter nogen Kongel. Betient, i hvad Embede han maatte være udi, tilladt at have Skibs Parter, drive Handel udi Byen, hvor han boer, uden at svare noget deraf til Byen, og giøre sig Fordeel af det, som egentlig efter alles Formening allerne tilkommer Borgerne, og det under Foregivende, dermed desbedre at kunne udrette Hans Majestæts Tieneste.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Ved Aalborg Toldsted er i Aar Jndkomne Skippere.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Udgangne. Til den Almindelige Hielpe=Casse er i denne Uge indkommen. Rdl. Mk. s.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Den 24 hujus blev Hr. Wandall leveret med Hosskrift: Herre jeg skiønner paa din Naade, og erindrer mine Løfter Den 25. Hr. Wandall tilsendt : Ligeledes Nok. Den 30 ham tilsendt udi et Brev med Hosskrift: Herren give, at vort Huus maae stedse være et Guds Huus, og vore Hierter hans Tempel og Bolig! Hr. Saurbier tilsendt :Hr. Wandall under Forseigling tilsendt med Hosstrift: En liden Skiærv til Fattiges og Nødlidendes Hielp.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Samme Aften befandtes ved Cassens Aabning en Banco Seddel paa Nok i Papiir med Hosskrift: Herren. er nær, sørger ikke for nogen Ting Desuden i løse Penge. Er - 31 Disse anseelige Gaver, bestemte til de Nødtrængendes Beste paa en Tid, da Cassen høylig trængte til Understøttelse, ere imodtagne med den inderligste Glæde og allerskyldigst Taksigelse. Man anseer det som en dobbelt Kierligheds Gierning, hvilken ikke skal savne Belønning enten her eller hisset, og man finder sig ved Aarets Beslutning herved end ydermeere forbunden til at give det ærede Publikum, og i sær denne Casses ædelmodige Velyndere og Velgiørere, tilkiende, at der i dette Aar er alt i alt til denne Casse indkommet 426 Rdlr. 4 Mk. 6 s., hvilket nærmere kan sees af Regnskabet, som i næste Aargangs første Numer vorder indrykket.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
NB. at uddeelingen af Hielpe=Cassen skeer for Decembr. Maa Til Efterretning for Vedkommende bliver herved bekiendtgjort, ned paa førstkommende Mandag Formiddag den 4 Januarii Klokken er til de af Budolphi Sogn, og ligeledes Dagen derefter den 5. Januari paa samme Tid, til de af Frue Sogn, hvis trængende Omstændigheder og skikkelige Forhold gjør dem berettiget til at nyde denne maanedlige Hielp, og derudover blive alle de øvrige, der ikke kunde ansees for rette Almisse Lemmer, herfra ganske udelukte, men de andre have enten selv eller ved deres visse Bud at møde til den bestemte Tid hos Dødsfald. Wandall. Den 20, hujus i Wilsted Præstegaard Hr. Obenhausen, Sognepræst for Wilsted og Windblæs Meenigheder. Den 21. i Randers Hr. Provst Wedeges Kiæreste, Mad. Johanne Margaretha Wedege, fød Ancher, sit 61 Aar.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Bekiendtgiørelse. Directeurerne ved det Kierlige Compagnies Enke=Casse i Aalborg lade herved 3 Gange i de Berlingske Aviser og en Gang for alle i de Aalborgske allerne privilegerede Jydske Efterretninger indkalde alle vedkommende Jnteressenter og Pensionister at møde enten selv eller ved deres Commissionairer, som kunde legitimere deres Fuldmagt her i Aalborg i Directeuren Mads Berthelsens Gaard, for at modtage den Deel, som dem efter det udgivne Repartitions Regnskab tilkommer. Samme revideret.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Regnskab over Cassens Fond og Deeling er i General=Samling udi Aalborg den 3. Novembr. a. c. af dem selv, Medhielpere og en Deel Jnteressenter og Pensionister eller deres Fuldmægtige underskrevet og stadfæstet, til Trykken befordret, og derefter til Vedkommendes Efterretning i Provincen til Mariager, Randers, Wiborg, Horsens, Aarhuus, Ribe &c. og uden Provincen til Kiøbenhavn bortsendt; og da nu de bestemte 7 Uger ere forbi, og man deraf veed, at ingen Jnteressent eller Pensionist har noget at erindre imod det udstædte Regnskab, saa tager Uddeelingen sin Begyndelse for Aalborg Bye og Stiftets Jnteressenter og Pensionister fra den 25. Januarii 1773 til den 1. Februarii inclusive a. c. Men for uden for Aalborg Bye og Stift værende Jnteressenter og Pensionister fra den F. Februarii at et til den 20. dito inclusive. Hvo som ikke til foreskrevne Tid og Sted indfinder sig, og beviser (hvad de virkelige Jnteressen, ter angaaer) med sit sidste qviteret Regnskab af Dato 28. Juni 1766. at have betalt sine Contingenter for Aar 1765, haver forbrudt sin Ret ved Cassens Deeling. Qviteringerne for Udbetalingen skal vorde til Underskrivelse paa Stedet Jnteressenterne og Pensionisterne forelagte. Aalborg den 28. Decembr. 1772. C. F. Milling. Mads B. Gaarn.
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Et Partie gode Stude, som tillige ere særdeles vel i Stand, kan faaes til Kiøbs ved Willerup udi Wensyssel, hvor Qvæg=Svagheden Gud være lovet, ikke er paa 3 Mile nær. res
Jyske Efterretninger, 1772-12-31
Anhang til No. 53.