Berlingske Tidende, 1792-07-20
Parie, den 9de Juli. Minieren for Landenlandske Sager meldte Nationalsen. lingende Aftens manen i Torsdag anbragt Kongens disse i Cadling havde den 10de April denne Aar givet. de Land, Stie=Reder i i Driemt, Fuldmagt i kiøbe for 2 Millioner Korn og Meln, optage 6 Misioner, og derfor sætte alle deres nuværende og tilkommende, ogsen, Statens Eiendomme, i Kongens Navn il Pant, oldere at Hr. Laverda havde forbundet sig til at af Pladserne maa nedlig ten Million. Herpaa blev fra Kongens Salg følgende Efterretning bekiendtgjort: Da Franskmandende Konge har erfaret, at man endnu bestandig vedbliver anbrande sig paa hans Navn, for at giøre Underhandlingsforslag ved som mede Hoffer, Laan, saandag for at tillade sig Troppehør, ring, og da han atter paa en halidelig Maade vil lange forDagen sin vedblivende Tilbøieligheder Constitutionen, som han af frit Valg har antaget og svaret at forsvare, faaertirer han hermed, at han aldeles maan Daglgaaer i ane og Raadslagninger Protestander Underhandlinger vld fremmed Hoffer, Laan, Troperhvervinger, Jartie af Va den, Munition og andre Krigsfornødenheder, og overhave der i alle offentlig eller demmig udstædte Aar, som fron ske Prindser, Louis Stamtians Datter. Charles Plads. Lens Joseph. Louis Hans Dyd og Lauge Anterne Hemme. og andre Udvandrede, som ere blevne Rebellere imod deres Lands Løve, haver hans Navn giørt da Kyldige: Hansen. strer: at bane Jnteresse, og det satte Hareres, hvis Arverepræsentant haner, ere bestandig adskillag og at det Regieringsostem, høie Udøvelse er bleven ham anbetroet, skal sin hele Reenhed blive vedligeholdt af ham. - Fasteld blivende denne De slutning beordrer Kongen sin Minister for de udenlandske Sager, at bekandtgiøre alle Magter, at han vil, da han er det franske Folke Saa ganske beneven, sim alle de Kræfter, som Constitutionen har givet ham i Hander. med Frankrigs Hænder, hvad for Paaskud de end maatte brug, for at taale deræbnede Corpser af Smarerte, eller at understøtte deres siendtlige Skridt. Lon J de samlingen den 6te blen følgende Kongelige Skrivelse. oplan, me Hatter, Med Bedrøvelseste, na arnet en Fiende reiser sig imod os. Preussen, som ved en saa sto Jnteresse, som det synes, blivet opfordret til Forbindelse med Frankrig, forglemmet denne Jnteresse, og forbinde sig med sin Meddeller og naturlige Kunde imod den stanske Constitution. Denne Magts efter høirandre giørte Strid, ere alt for tydelige til, at man en nu kands triole om dens sendtlige Hensigter. Conventionen i Paluus, Forbandet med Østerrige, som var følgen af samme, Rebellernes Mad. tagelse, de udøvede Voldsombeder med Franskmand, som ved Handelsanliggender bleve søgte til de forrust ske Stater, den preussiske Hals Forhold med en fransk Minister, derte Hals overordentlige Ogsandts Asiane aden Afskeed, derformalig Varing ved at taal veres Charggad Asian Sor lin, de prusiske Agenters Destræbelser at skaffe en Fiender ved at Hofler, og endelig 32000 Mand pranske Troppere. Afmare og sammes Forsamling paa vore Grændser, alt be eller en imellem Cabinetsine i Man en Bartin aftan Plan. Dine and Hatter, er efter Costantinden Udtryk, at formiddag formodende landingder. Dog alver det lonamende. Corre Efterretning derom og høsten Regning paaalegrene. mand Karlighed en Mad til at stride imod en til anden saarenelandets og Frihedens Fande. Nu talde hos Canderert atter maaet midtløftig om Anstalterne til at belve Statens Ulykker; hvilken Tale bleve brandret til Tre til Forsamlingen den 7de var meget mærkværdig Stal. bekiendt, var Nationalforsamlingen bidindtil denne i d. Hovedpartier. Det ene holde med Jacobinerne, der af med Fenillanerne, eller de Maderate. Detaforkom ma sal. Saaledes var Hovedstaden og det bele mig de Disse forskiellige Tænkemaader havde kunnet forskaffe Ribne. stiender store Fordele. Enhver var overdeenstomden Sal. bed. Endelig besteg Hr. Lamanrette, Biskop af Løen Tang. en, og aales saaledes som følger: "Nationalforsamlingen den Riget Velistne Hander, Enghed kan en andringe det K. dagen ningsdannestore Forening i Stand saa skal denne Nationens store Velgiører, saa skal han have overvandt Østerrige og Coblene. Mine Herrer, bringer Nation. Repræsentationen til Smaabed. Een Deel af Nationalen. mangen forekaster den anden, at den vil en Repndag den anden Deel forekaster den første, at den vil 2 Kamre. L. der og ved en ham den Eldudrydde Tanken om en Ryn og om haver Kamrene. Saasnart vore alenderske, andre ville det ville vi Aneenstemme, saa skal Kanknar reddet En almindent Bifald trende dette Foret. dele Forsamlingen reiste sig og forskaffede Tilskmener Sal. som nede lader sig skilder. Alle Medlemmer, som der bande været harrand yderste Brat stindste omermede de andre som Døden, anføre, at ville forglemm at kun skab, og fri leve og stende tilgammen. Efterat Egebad men barde lagt sig nagte, sendte Manionalforsamler er Deparation af 24 Medlemmer med dette aldte Da Kongen. Hr. Lammette var i Spasaa for dem. Da Departementerne og til Armen den dette Ondskab ogsaa Kongen var hans fornæst ved denne Efterretning, og le lev i Nationaltersamlingen har et mindings NaKongeledes Mannaaledes modtog dam. Danal. ved Salaa af Prandamen og sande saadan med Harterk foreningen af aller Bing til Gadernelandets Dage at dermesterende for mig, som lande skeet stensang : siden har jeg ønsker dette lokkende Daldt den Daaske. soldt. Jeg tommerange de for at gaae dem at Maal. en Konglændere Eft. Naar begge endne til det Daand. saa ville deres forrønde Distrædelige de grant. D. beldende Tndergaad for Condem paa vil saadan og Franskmand og Kongenskagergarten nærPandepige Sal. Sac. tin mindringshaltig Krag, sin saa den midt iblandt staltet Betalinaniere, er at Scalange. de for at mandant Danner paangaarsgal. ser sommes gander. De gangne Masse ha en der daafransk Naranden Kiøst sidsted. .et sernegadekommende Torsdagsider medes saaden indad en med Consummen, endsensgaden eller som Karlighed til Deres Falbyder Dimat pare, andre agtigt Udfad paa sine Bestræder. - Kongen saarede. erpaa. Det giør maa ande, mine Herrer, at sig var nøde lig først at overbiren Deparation, fedtag langte inderlig efter, at være undt iblandt dem. Da Kongen forledselsammen blev han alleidet med det glade Raad : Konsaalede. - Naaler forkyndt, at Maire Pertion og Pro over Sandhuus vare sminanderte fra deres Embeder af Degimentet og Hr. Bortandsmare Mane. Denne, som tarnarværende, da Forsamlingen at afsige sin Dam over nane Departementets Destatning.