JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
Jndenlandske Efterretninger. En af de meest udmærkede Bassister, Hr. Franz Siebert, er tilligemed hans Datter, Demoiselle Clara Siebert, nyligen ankommen her til Hovedstaden. J adskillige Aar har han været ansat ved det K. K. Hoftheater i Wien, og, paa sin Reise derfra i Aaret 1820 gjennem Tydskland, har han i Breslau, Berlin, Augsburg, Leipzig og München, og siden som Kongel. Sachsisk Kammersanger, erhvervet sig det meest fortjente bifald. Næsten i enhver af Tydsklands Hovedstæder har han, i Forening med sin udmærkede og talentfulde Datter, givet adskillige Gjæsteroller og 2 til 3 Concerter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-14
Den Stuttgardske Hoftidende af 4 April 1824, der omtaler Hr. Siebert meget hæderligen, kalder ham den første nu levende Bassist, og kan ikke noksom rose hans Datter, der i Stuttgard, Carlsruhe og Manheim fremtraadte som Prindsessen af Navarre (i Johan fra Paris), Amenaide (i Tankred), Nattens Dronning (i Tryllefløiten) og Agathe (i Friskytten), og lod sig høre i adskillige Concerter. Dette Blad priser især hendes Sølvstemme og hendes ypperlige Foredrag, der ikke er overlæsset med alt for mange Snirkeler, men udmærker sig ved Følelse og Smag. Om Hr. Siebert selv hedder det deri, at han udmærker sig ved Høide og Dybde, Kraft og Fylde, Tydelighed i Udtalen og fortræffelig Skole. Hans Romanzer til Guitar henrykkede overalt Alle. I Hamburg har han ladet sig høre i fire Operaer og fire Concerter; i Bremen fire Operaer og to Concerter; i Lybek i fire Operaer. - Den 23de d. M. agter han tilligemed hans Datter at give en stor Vocal- og Jnstrumentalconcert paa det Kgl. danske Theater. Billetter blive at faae i hans Bopæl, Nyhavn, No. 9, 1ste Sal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn Haas 6000000 Treogtyvende Aargang. No. 39. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Stephensen og Jsland. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Af den litteraire Cultur lader sig, ifølge foranførte Kiendsgierninger, ikke meget vente. Island havde 2de latinske Skoler, i hvilke, endnu 1762, 40 Disciple nødde fri Kost og Underviisning; imidlertid var Biskoppernes Uenighed angaaende Skolernes Bestyrelse, Skyld i at det ene Bispedømme med tilhørende Skole blev nedlagt. Herforuden har Jsland een Skole, hvori 12 Børn nyde fri Undervisning. Siden 1760 vare der 3 litteraire og 3 Læseselskaber paa Island. Af de første ere dog 2de igjen uddøde. Det endnu - 1808 – existerende Kongelige Jslandske Landoplysningsselskab, har været af største Nytte. J Begyndelsen talte det 1200 Medlemmer. Ethvert Medlem giver et Bidrag i Penge, og modtager Godtgjørelse derfor i Bøger. Dette Selskab har udgivet mange nyttige og vigtige originale og oversatte Skrifter, hvis Hensigt fornemmeligen er at udbrede Oplysning og udrødde Fordomme. Selskabet har – siden 1790 – sit eget Bogtrykkerie; men ogsaa dette Selskab sin Tirsdagen den 16 Mai 1826. der saamange Hindringer for dets Hensigters Opnaaelse, at det sandsynligviis ikke vil bestaae længe. Den gamle islandske Litteratur er, i de nyere Tider, bleven cultiveret af svenske Lærde, Det islandske Sprog synes at tabe meget af sin Selvstændighed; det gjør i det ringeste ingen eiendommelige Fremskridt. De historiske og occonomiske Videnskaber finde meest Yndest; ogsaa i Digtekonsten blev man ikke aldeles tilbage, Musiken derimod er i sin Barndom. Geistligheden, som bestandigen ligger til Felts imod uskyldige og selskabelige Fornøjelser, er Skyld heri. De gamle Folkefester, de muntre Lege og nyttige Legemsøvelser ere ganske forsvundne – ja ved Domme Folket frakiendte. Andagtsøvelser og en Mængde Bod= og Bededage have indtaget, deres Plads.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Den islandske Ungdom spiller heller Thombreend den over sig i Skøiteløben, Svømning og Bryden. Med Hensyn til Religionen og den udvortes Gudstjeneste staaer man endnu langt tilbage, som kan sees af Bønne og Psalmebøgernes tankeløse og mystiske Indhold. Vel blev a ny Palmebog, udgivet af Hr. Forfatteren og Biskop G. Vidalin, 1801 indført i adskillige Kirker, men indgroede Fordomme, og dog mere Kabaler af "fordomsfulde, maadelig studerede og misligsindede Præster hindrede dens almindelige Antagelse. Man foretrak det, over 200 Aar gamle, høistforargelige Graduale, hvorefter man endnu andægtig beder imod Pavens og Tyrkens Mord, under hvilken Sidstes Skræk vi endnu erklæres at staae, og hvori man højt bekjender, at have bedrevet en stor Mængde ære og halsløse Misgierninger; mælder: "at den forbandede babyloniske Tyran, Belzebub, fyrer endnu i sin Pineovn for at skade os alle Hver Skærtorsdag synges offentligen i Kirkerne at vi vel bør bede for Øvrigheden - hvis Overhoved dog Kongen er – skjøndt vi dog Alle maa taale store Tyngder og Forurettelser af samme Paa anden Søndag i Fasten synge Menighederne: "at de i Jesu Øine ere som lumpne Tævehunde, anden Paaskedag: "at de to Formænd Pharao og Goliath bemærke Døden og Diævelen." Hovedfeilen ved den ny islandske Psalmebog skal ellers være, at man aldeles savner Palmer om Diævelens Magt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Det andet Sted ville vi tage Paa 418, hvor Hr. Forfatteren omtaler de uophørlige Hindringer, der lægges i Veien for, og de Kabaler der spilles imod Oplysningens Fremme i Island.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Der arbeides dog stedse paa at nedsætte ethvert nyt, endog opbyggeligt og godt Skrift i Almuens Øine, vække Mistro hos denne til Alt, og at indbilde samme, at den, omhyllet af gamle Landsvaner og selv de taabeligste Fordomme, ene kan leve lykkelig. - Hvad andet kan f. Ex. være Aarsag i, at en stor Deel af Præsteskabet endnu lader synge i Kirkerne det over 200 Aar gamle Graduale, anmældt i Noten til S. 254 med alle dets Forargeligheder, men forkaster den af Kongen authoriserede nye Pfalmebog, hvis Indførelse jeg har viist – c. at alene ankommer paa Præsterne, og er dem saare let? Hvorledes man til Exempel arbeidede mod Landoplysnings-Selskabet tidlig, har man fra 1797 et mærkværdigt Beviis for, da Man, efter forhen indsamlet Bidrag, overalt i Holums Stift til dette Øjemed, og for hos Almuen at svække Jndtrykket af de S. 16162 ommældte ved Selskabet efterhaanden udgivne Skrifter, efter den derværende Biskops Valg, *) udgav paa Holum med megen Anbefaling, gamle mediationes triumphales paa ny, og en 100 Aar gammel Bønnebog, om hvis Egenskaber Amtmand Thor arensen og jeg allerede forlængst have afgivet of*) Denne Gudsmands Navn var, Sivert Stephensen. Han var den sidste Biskop i Holum. Gid han maatte være den Sidste af den Slags overalt!! fentlig Erklæring *). Da man ellers erfarede, at disse Forsøg ikke formaaede at afbryde Selskabets Bestræbelser, søgte Kabalen lumskelig paa den slemmeste Maade at forspilde det Medlemmer og Bogafsætning, ja hyrede nedrige Mennesker til skiult at udstrøe ligesaa lumpen om afsindig Lasten om dets Arbeider, alt for at stemme den raae Almue og andre, i Cultur den nærmest angrændsende, mod samme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Under saadanne videnskabelige Belønninger hører der vistnok en god Deel Standhaftighed til at kunne vedblive patriotiske Bestræbelser, uden at lade Modet falde, og jeg for min Andeel havde sikkerlig ophørt forlængst med Forsøget at bidrage noget til dette Maal, som Selskabets Stifter og Directeur, hvis ikke Bevidstheden om dets udbredte Nytte, Letheden i at fremstille en sort Avindsyges Udaad i sit rette Lys til behørig Tid og Sted, og den Fornøielse, at kunne smile af kraftløse, lumske Angreb, havde forfrisket Erindringen hos mig, om den Pligt jeg skyldte mit Fædreland, mit videnskabelige Selskab og endelig mig selv. (Fortsættes.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
J mine Minnisverd Tidindi I B. S. 322. 38. Af flere Elegantser, som jeg i Noterne til Holanophili Brev der har anmærket i den nye Udgave af disse Meditationer er her nok at udtegne Følgende. S. 33: "at Gud spiller Bretspil med Mennesket, at dette gjerne maa tabe, er høist rimeligt - S. 141. "Jo federe Krop, desto elændigere Sjæll. - En skjøn Compliment til corpulente Herrer. - S. 156, at Jesu Blod endnu bløder frem af Præsternes Munde over Syndernes modne Bylder; &c. &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Forf. Note. Historisk Beretning om Kjøbenhavns Opkomst og Tilvæxt til Aaret 1773. Fortsættelse; see forr. No.) 1659. Den 24de Martii af Kong Frederik den 3die meddeelt Privilegier, i hvilke Borgemester og Raad er givet Frihed at vælge 32 Mænd udaf Stadens Borgere, som med Borgemestere og Raad, Stadens og Menighedens Bedste, saavidt dens Indtægt og Udgift angaaer, efter Beskaffenhed kunde overveie og slutte. Den 19 Septbr. de 32 Mænds Artikler og Vedtægter, oprettede, underskrevne af Borgmester og Raad, samt 60 Borgere og Laugenes Oldermænd og Bisiddere. Originalen findes paa Pergament udi Raadstuearchivet. De Svenske i Stormen afslagen. 1660. Den 28 Oct. Nansen bliver Stadens første Præsident.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Den 16de Oct. Souverainiteten af Geistligheden og Borgerstanden tilbudet Kongen imod Adelens Villie. Efter Souverainiteten er en Stadshauptmand beskikket af Kongen til at føre Commando over Borgerskabet, dog at indhente Ordre af den som øverst Commando i Staden, er betroet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Den 8 Septbr. den sidste og navnkundige Herredag. - Freden sluttet i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Dansk Cancellie indrettet. 1661. Den 24 Juni Kong Frederik den 3die gav Staden anseelige Privilegier i et Diplom, hvorpaa Kjøbenhavns Herligheder grunder sig, at den skulde være en fri Rigs- og Stapelstad. - Auctionsværket i Kjøbenhavn af Frederik den 3die stiftet. Vedtægt imellem Borgemester og Raad, samt Stadens 32 Mænd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Den 4de Martii den første Højesteret holden efter Souverainiteten. - Den 12 Novbr. fik Magistraten Skjøde og derhos Følgebrev paa Roeskilde Amts Bøndergods. - De Kongelige Betjente fik Privilegier af Kong Frederik d. 3die 1663. Castellet Frederikshavn anlagt, og istedetfor de halve Bastioner gjort 5 hele 1665. Udkom Kongeloven. Postvæsenet blev under denne Konge først anlagt. 1666. Tydsk Cancellie indrettet. 1668. Hallandsaas bebygget og kaldet Kongens Nytorv. Krigscancelliet indrettet. Vesterport anlagt hvor den nu staaer. 160. Døde Kong Friderich 3 paa Kjøbenhavns Slot.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Det ostindiske Compagnie først octroyeret, som siden formedelst Uhæld 1730 blev ophævet. 1671. Holmens Canal blev opfyldt indtil det Stykke, som endnu er bag Gjethuset, hvilket samme Aar blev bygget.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Den 6te September er Holmens Canal begyndt at graves.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Den 25de Mai gav Kong Christian d. 6te den første Rang-Forordning efter Souverainiteten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Vestindiske Compagnie octroyeret. Nørre Port bygget hvor den nu staaer. 1672. Charlottenborgs Slots Bygning begyndt. 1674. Qvæsthuset stiftet. Christianshavn lægges under Kjøbenhavns Magistrat. 1675. Abel Cathrines Hospital stiftet. 1676. Da Stats-Collegium ophørte, blev et Geheime-Conseil oprettet. 1677. Nyhavns Canal anlægges. 1678. Er Magistratens Rettighed til at kalde Capellaner ved St. Nicolai og Hellig Geistes Kirker handhævet ved en forefaldet Dispute med Sognepræsten Magister Michael Henrichsen, som tillige med Kirke-Værgeren dertil formeente at have Rettighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Krigs-Cancelliet indrettet i Kjøbenhavn. 1679. Christian 5te forbedret Betjenternes Privilegier. 1680. Den 12te Martii fik Magistraten Kongebrev, at foruden de 1500 Rdl., som dennem aarligen isteden for den forhen forundte Tiende-Penge af Consumptionen her i Staden, var tillagt, maae de nyde de 300 Rd., som forrige Magistrat i Christianshavn havde nydt af Consumptionen der i Byen. Jslandsk og færøisk Compagnie indrettet. Kalleboderne begyndt at bygges. Hofretten oprettet. 1681. Christian 5tes Privilegier til Manufacturister. fik den jødiske Nation først Frihed at reise og handle her og i andre danske Byer, dog ikke anderledes, end at de forsynede sig med kongelig speciel Pas og Bevilling. Gade=Løgterne i Kjøbenhavn anordnet. 1682. Politie-Mester Embedet beskikket i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Til Christianshavns danske Kirke blev Grundstenen lagt. 1683. Danske Lov publiceret. Søe-Commissariatet indrettet. 1683 til 1692 ere Silke- og Ulden-Fabriker begyndt at anlægges. 1684. Den 30te Julii fik de saa kaldte Portugis-Jøder fastere Fod, formedelst een af dem ved Navn Diego Teirera de Matos, som ved sin Rigdom var anseelig ved Hoffet og hos Ministrene. Første Anstalter til fersk Vands Jndledning i Kbhavn. 1685. Blev Christianshavns Bye-Ting afskaffet og lagt under Kjøbenhavns, saa at kun en Byfoged havde været paa Christianshavn. Christianshavns Vold anlagt. Grundstenen lagt til Reformeert Kirke. 1686. Et Konge-Brev af 20de Martii bevilger, at det med Siette og Tiende-Penges Beregning i Kjøbenhavn til adskillige Betjenteres Lønninger og andre Omkostninger maae forblive saaledes, som brugeligt var, førend Lovens Publication. Jnqvisitions-Commission i Tyve-Sager anordnet. 1687. Den 16de April har Kong Christian den 5te befalet at anlægge en ordentlig og bestandig Commission for Brand-Væsenet, Gade=Løgterne og Vægterne; Geheime-Raad Grev Conrad Reventlow var deri den første Præses. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Indenlandske Efterretninger. Selskabet Cuterne giver næstkommende Onsdag en Concert til Jndtægt for Bombebøssen. Hvad der indkommer for Texten, efter enhvers Behag, bliver deelt imellem Brandlidte og en ulykkelig Skipper, som, hjemkommen fra en uheldig Reise, mistede ved en uheldig Jldebrand al sin Eiendom, og fik kun reddet sig og sin Kone og 8 Børn, alle under 18 Aar. Jubelfesten, til Erindring om, at 1000 Aar ere henrundne siden Kristendommen først begyndte at forkyndes i Danmark ved Kong Harald Klaks Daab, blev den 14 May holdt paa den anordnede Maade (Colleg. Tid. d. A. No. 14). Paa denne Dag foregik i Overeensstemmelse dermed den igjen opbyggede Christiansborg Slotskirkes højtidelige Jndvielse, som blev udført af Biskoppen over Sjællands Stift, tilligemed Gudstjenesten ved Jubelhøjtiden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Af Skrifter i denne Anledning ere udkomne I. En historisk Udvikling i det latinske Sproover Kong Harald Klaks Daab, og dens Følge for Christendommens Udbredelse i Danmark, udarbeidet af Hr. Biskop Münter, i Forening med samtlige øvrige Biskopper i Danmark, Generalsuperintendenten og Superintendenten i Lauenburg, og uddeelt blandt Geistligheden. 2) On Kong Harald Klaks Daab, og den kristelige Kirkes Begyndelse i Danmark. Et Skrift for den danske Borger og Landmand, udgivet ifølge Kongl. allernaadigst befaling; (3 Mk. 4 Sk. heftet). 3. Hr. Biskop Münters Tale ved Jnd vielsen af Christiansborg Slotskirke. 4. Danske Høitids Psalmer til Tusindaars-Festen. Ved Hr. N. F. S. Grundtvig, residerende Kapellan ved vor Frelsers Kirke. 15 S. 8. (Paa den Wahlske Boghandlings Forlag, 8 Sk. Tegn. 5. Kong Harald og Ansgar Riimblade af Danmarks Kirke-Bog til JubelAaret. Ved samme. Paa samme Forlag, 32 Skl. - 6. St. Vicelin, udkommet i Altona af Hr. Dr. Phill. C. Chr. Kruse, Pastor i Neuenbrock i Holsteen. Forfatteren har i dette Skrift, om en Mand, der i Henseende til Christendommens Udbredelse var for Wagrien det som Anschar var for hele Holsteen og Danmark, givet et værdigt Sidestykke til sidstnævntes Biographie, som man forhen havde fra samme Haand. Skriftet: "Holsteens Erobring og Omvendelse til Christendom af Keiser Carl den Store, et kronet Priisskrift af Hr. Pastor C. H. Visby, med et Kort over Holsteen; (Ho Reizel, store Kjøbmagergade No. 13, 1 Rbdl. 72 Skl.) fortjener ved denne Leilighed at erindres, da det udvikler de Omstændigheder, som ei allene forberedede, men endog egentligen hid førte den mærkelige, følgerige Handling, som Jubelfesten er helliget til Minde om. Et andel Skrift, som i denne Tid er udkommet, er: "Oldnordiske Sager, efter det af det nordiske Oldskrift-Selskab udgivne Grundskrift, oversatte af Hr. Lieutenant Rafn", første Deel, indeholdende Kong Oluf Trygqvesøns Sagas første Deel. Det er et af de vigtigste Tidsskrifter til Beretningerne om Christendommens Indførelse i Norden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Af vor hæderligen bekjendte Landsmand, den i Hamburg levende Maler Bendixen, er leveret i Steentryk et Blad, denne Tid ogsaa vedkommende. Det forestiller et ungdommeligt Billede af Ansgarius, i biskoppeligt Ornat, og heel Figur, bærende paa sine Hænder Modellen, til en kristelig Kirke. Det er tegnet efter et gammelt Billede, som forhen var opstillet i Ham burgs Domkirke, og nu pryder St. Peders Kirke. - Et Kobber, forestillende Kong Harald Klak, Danmarks første christne Konge, faaes fremdeles paa Byens Boglader. (40 sk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Aalborg er udkommet: "Dannerkirken paa Tusindaars-Festen, ved Chr. Fr. Jacobsen, Præst for Braust Menighed. Den indeholder. Forord, Cimbrerne, Gaaderne, Hovedkirken, Korsbrødrene, Frederik den Fjerde, Egen. 116 Rbsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
J Forbindelse med Forestaaende optages følgende: Jndbydelse. til at reise den danske Kirkes tusindaarige Jubelfest et dansk nationalt Mindemærke, ved Udgivelsen af det ældste danske Bibel værk, en hidtil utrykt, i det mindste 400 Aar gammel dansk Oversættelse af en Deel af det Gamle Testamentes historiske Bøger, efter et Haandskrift omtrent fra Midten af det 15de Aarhundrede, i det store Kongelige Bibliobek.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Denne Jndbydelse, der indeholder udførligere Efterretning om det gamle Haandskrift som allerede for 80 Aar siden den lærde Theolog M. Wøldike kaldte et ypperligt og uskatteerligt Manuskript, og om sammes Udgivelse i Trykken, findes indlagt hos Dhrr. Boghandler Brummer, Gyldendal, Retzel, Schubothe, Seidelin og hos Hr. Bogtrykker Thiele. Værket er bestemt at udkomme i 3 Afdelinger, hver omtrent paa 20 Ark, og Prisen til 8 Sk. r. S. for Arket paa hollandsk Trykpapir. Kun de nødvendige Udgifter til Trykning og Papir søger man at dække ved Subskription; og Oplaget er, for ogsaa at sikkre Subskribenterne en høiere materiel Værdi af Værket, bestemt at skulle i ethvert Tilfælde ikke blive under 160 og ikke over 240 Ex. paa Trykpapir.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Subskription modtages paa ovennævnte Steder, og af Udgiveren. C. Molbech, Professor og Bibliotheksecretair.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Blandede Efterretninger. Fra Stokholm skrives: Demoiselle Frølich, som sidste Efteraar med sin Lærer Siboni besøgte Stokholm, er kommen tilbage til sin Fødestad Wien, og lader sig der offentligen høre. Rochlitz's musikalske Tidende, som i en Artikel fra Wien giver en Notits over hendes Koncert, beretter at hun har vundet Wienernes almindelige Bifald Paa sin Koncert i Wien sang hun næsten blot de samme Nummere, som i Stokholm, den Mozartske Arie dog forsigtigviis undtagen. Argus 36.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Fire Aar ere neppe forløbne siden en skrækkelig Jldebrand d. 12 Juni 1822 lagde den østlige og den sydlige Deel af Norkoping i Aske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Ved Kongelig Understøttelse, ved Medborgernes velvilligste Gaver og ved Stadens Indbyggeres egne Bestræbelser og Kraft, alt kronede af det guddommelige Forsyns Velsignelser, begyndte en forhaabningsfuldere Fremtid at aabne sig for denne Stad. Alt aandede her en livelig Rørelse, da en forfærdelig Ulykke paa ny d. 27 Apr. rammede Staden. Omtrent Klokken 9 1/2 samme Dags Aften opkom nemlig en Jldsvaade i Kjøbmand Juhlins Eiendom ved Kongsgaden i Nordre, Qvarteer. Uagtet al Anstrængelse til det voldsomme Elements Betvingelse, forvandledes dog, inden Klokken 7 den følgende Morgen, næsten 17 Qvadrater af bemeldte Qvarteer til Ruiner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Den af høie og vakkre Træhuse bebyggede Kongs gaden er saaledes ikke andet end en Gruushøj, og kun tre Gaarde bleve der reddede. Heldig viis fik man endeligen ved Jldens Standsning Faren afvendt, som svævede over alle de ved Strømmen liggende Vandværker og kostbare Maskiner. Jmellem 15 til 1600 Mennesker ere husvilde. 1100.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
En Expedition, som de nordamerikanske Staters Regjering havde afsendt til de indre vestlige Distrikter, havde det Held, og de vigtige Efterretninger, som derved tilvejebragtes over den af Missouri med dens Bifloder, gjennemstrømmede Dalstrækning, havde den Jnteresse, at Regjeringen foranledigedes til at fortsætte sine Bestræbelser, for at faae undersøgt de inden sammes Grændser liggende ubekiendte udstrakte Egne. J Foraaret 1823 blev besluttet strax at udruste en Expedition, for at undersøge St. Petersfloden, og Egnene paa de nordlige Grændser af de forenede Stater imellem den røde Flod, Hudsonsbugten og den øvre Søe. Man sigtede til at faae en almindelig Oversigt over Landet, med sammes topografiske Beskrivelse, fremdeles at bestemme alle mærkværdige Punkters Længde og Brede, at undersøge og beskrive dets Produkter, som ogsaa de der boende indiske Folkestammers Karakter, Sæder &c. Overbefalingen over dette Foretagende blev anbetroet Major Stephen H. Long. De øvrige Personer paa Expeditionen vare Hr. Thomas Say, Zoolog og Antiqvar, Will. H. Keating, Mineralog og Geolog, Sammel Seymour, Landskabsmaler og Tegner, fremdeles James Edv. Colhoun, Astronom og topografisk Assisten, der opholdt sig i Washington, og ikke førend de 20 Mai skulde støde til Selskabet ved Columbu(Ohio). Dr. Edwin James, Botaniker og Chirurg ved Armeen, fik ogsaa Ordre at begive sig til Expeditionen, men uheldigviis modtog han Ordren saa sildig, at det ei blev ham mueligt at indhente den. Dhrr. Say og Keating overdroges at skrive en literarisk Dagbog over Reisen, Den er udkommen, og man læser paa Tydsk et Uddrag af samme i Brans ethnogr. Archiv 24 B. 2 H. Den 30 Apr. 1823 forlod Reisesel. skabet Philladelphia, og d. 26 Oct. kom de tilbage til samme Stad, efterat have, i omtrent 6 Maaneder, gjort en Reise af over 4500 engelske Mile.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Kjøbenhavns Børs, den 16 Mai 1826. Hamburg 2 M.a vista 232. Species 230 Specier solgtes til 13 Rbmk. 13 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. 100 - Rbd. Sal. pr. 100 Specier, Svenske Sedler. Rbs. Le pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 8181 1/2 Rbd. Sedl. 70 70 1/2 i Banco. Dito Dito. . . . .
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-16
Nationalbank Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 100 100 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. 116 1/2 Sedler 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar Rbd. r. 6.6 pC. norsk Laan, i Banco. ved Hambro & Søn. 4 pC. Dito nye..... i Banco Asiatiske Actier...... i Sedler 55 L. Sterl. 3 pC. nye danske Oblig. 1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i afd. J. H. Höeckes Boes Bogtrykkerie,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-05-20
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. nas oc 1000 Treogtyvende Aargang. No. 40. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 20 Mai 1826. Mesolongis Frelse.