JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-26
Godseieren G. W. A. Wedel har ladet bekjendtgjøre adskillige bemærkninger og Erfaringer, angaaende Kaalsaftens Nytte som Lægemiddel. Saften af den krusede Rød= og Grønkaal er især tjenlig til at læge Saar, Hævelser og Døvhed. Ved Saar stødes Kaalen med en Støder, og lægges om Aftenen og Morgenen paa Saaret, efterat det i Forveien er blevet renset med en i varmt Vand dyppet Svamp. Hr. Wedel anfører Exempler paa de farligste Tilfælde, som han har lægt paa denne Maade, med Kaalen maa ikke vaskes, paa det Saften saa meget som mueligt kan beholde sin naturlige Kraft. Tre Døve har han forskaffet deres Hørelse igien ved Hielp af Kaalsaft. En Brolægger i Entin, navnlig Vidal, som havde i saa høi Grad Svindsot, at Lægerne kun havde lidet Haab om, at han vilde kunne leve, vedligeholdt ikke allene Livet ved at drikke Vand, som Kaal var kogt i, lunkent og uden Til Tilsætning paa fastende Mave, men levede endo20 Aar derefter. Kaalen maa i dette Tilfælde om røres med en ny Træskee, da det mindste Fedt, som Træet har indsuet, skal foraarsage uophørlig Brækning. Ogsaa det Slesvig-Holsteenske Sundheds collegium anbefaler Rødkaal som et fortræffeligt Huusmiddel for Bylder og aabne Skader, der formedelst en skorbutisk eller skrophuløs Beskaffenhed, ere vanskelig at læge. Som indvortes Middel anbefaler det især samme i chroniske Brystsygdomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
at være af anden Overbeviisning. "Her komme, siger Forfatteren: "to vigtige Ting i Collision: en fra Begyndelsen af uretfærdig, men dog ved Lovene hævdet Eiendomsret, og de Pligter, man skylder vore sorte Medmennesker i Almindelighed." Staten, bliver han ved: bør heller gjøre Opoffrelser, end træde denne (Eiendoms.) Ret et Haarbred for nær Mig er ingen Dansk Lov bekjendt, som hævder Eiendoms Ret til Guineakystens sorte Jndvaanere, og ingen saadan Lov lader sig heller tænke *); thi disse Negre staae paa ingen Maade under de danske Love, førend de af danske Undersaatter ere kjøbte, stiaalne eller voldførte. Jngen Eiendoms Ret trædes altsaa et Haarbred, for nær derved, at Kongen forbyder vor StatsBorgere at forhverve sig en fra Begyndelsen, af uretfærdig Eiendoms=Ret, at skænde (?) sig og Nasionen ved en Handel, som selv dens Forsvar skal nok være Forsvarere) maa erkjende for umenneskelig og uretfærdig. Staten bør følgelig heller ingen Opoffrelser gjøre af Dyd og Retfærd, af sand og værdig Statskonst, af alle Ædles og egne Borgeres Sædelighed, af de Pligter, man skylder vore sorte Medmennesker, for ei at træde en Eiendoms Ret for nær, der - ikke er til. - Dette kan iøvrigt være nok til en Prøve paa denne Forfatters Grunde, og Slutninger. *) Og dog vil Forfatteren paastaae, at jeg har tænkt mig en saadan Absurditet? Dette kan man kalde at løbe en Ting over med en Harefod, og afsmække en Dom i en Ruf At jeg har sagt - uden mindste Bevis - at Negerhandelen *) ikke bør og kan afskaffes, det kan kun den anførte Forfatter, paastaae, enhver anden maa indrømme, at netop mit hele Stykke næsten gaaer ene ud paa at bevise denne Sætning. At Dannerkongen og hans Raad tog sig den Frihed (!!!at være af anden Overbeviisning, det maa bevises, og dersom den anførte Forfatter kan bevise det, saa vil jeg give mig tabt. Men denne Forfatter synes overalt ikke at gjøre nogen Forskjel imellem Negrenes Tilførsel fra Guinea=Kysten, som Loven har forbudet, og Regerhandelen, som paa vore Vestindiske Øer hidtil har været tilladt. J mit hele Stykke findes der ikke et eneste Ord, hvoraf man kan udlede den absurde Jdee, han vil paastaae at jeg har yttret, at nogen Dansk Lov hævder Eiendoms=Ret til Guinea=Kystens sorte Jndvaanee. Han kunde jo med ligesaa god Grund have sagt til Mesopotamiens Jndvaanere, Jeg har bestandig kun talet om Menneskehandel, paa vore Vestindiske Øer, og det kunde aldrig falde mig ind, at tale om den Slavehandel, der drives af Danske Undersaatter paa Kysten Guinen, der, ophævet ved en Lov, maa betragtes som ikke existerende; allermindst da jeg selv citerede denne Lov.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Men endskjønt der ikke existerer en saa afsindig Lov, som kan hævde Eiendomsret til *) Negersalg havde maaskee været passeligere. Guinea Kystens forte Jndvaanere, saa kan det dog ikke negtes, at alle Danske Slave Eiere have Eiendomsret til de Negre, som de i dette Øieblik eie, og at dette er en virkelig Eiendomsret, det sees jo tydelig deraf, at man paa vore Vestindiske Ellande kan kjøbe og sælge Negere, som Qvæg, og at Lovene hævde denne Ret, stadfæstes jo daglig ved tusinde Exempler. Endog Kirker i Vestindien lade stundom ved offentlig Auction bortsælge de Slaver, der tilhøre dem. Naar dette ikke kan kaldes Eiendoms=Ret, saa existerer der ingen Eiendoms=Ret paa Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Inden= og udenlandske Efterretninger. Jndenlandske Efterretninger. Gjerningsmændene til det paa Gaarden Garnesset, Natten til d. 30 Julii, begaaede gyselige Mord, ere nu paagrebne; den ene er en Skræder ved Navn Ole Morlin, som i nogen Tid har opholdt sig i Bøygden, og den anden en Student ved Navn Niels Toldsteen, begge fra Sverrig. De ankom i Løverdags d. 16de d. M. Kl. 9 1/2 om Formiddagen til Gaarden Kraag til Hr. Foged Lund, og have der frivilligen tilstaaet den hele Tildragelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
J Christiania Avis opkastes det Spørgsmaal: kan en Bonde vente efter indgiven Ansøgning, at bekomme Bevilling paa et Qvantum Skov naar han eier Vandfald og Skov til Saugens Fournering eller skal samme blot blive tilladt for Embeds eller Handelsmænd, Amtmand, Pløyart i Flensborg uddeler en Sølvmedaille med D. Jenners billede paa til Kirkesangere og Skoleholdere, som lade sig undervise i Vaccineringen, og nu er den der i Egnen i fuld Gang. - De naturlige Kopper grassere for nærværende Tid en Miil fra Flensborg i Munkbrarup. - Hertuginden af Glücksborg har ogsaa været en med de første, der have udbredt Vaccineringen, og ladet endeel smaa Piger, som opdrages paa hendes Bekostning, indøvde med Kokopper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
J Kiel er nu foranstaltet, at alle Kirkedøre lukkes i Laas, saasnart Prækenen er begyndt, og kun en i Nødsfald oplukkes, ved hvilken der posteres en Politiebetjent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
J Aaret 1800 fødtes paa St. Croix 512. Negere og døde 956, 1801 fødtes 360 og døde 594, 1802 fødtes 498 og døde 428.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
J det sidst udkomne Hefte af Hr. Lahdes fortjente Mænds Biographier har Hr. Prof Nyerup meddeelt nogle biographiske Efterretninger angaaende Prof. Baggesen, som Kjøbenhavn netop i denne Tid har inden sine Volde, og som de Danske Muser nu, da de engang have ham, ikke burde slippe saa let. J Fortalen til dette Hefte, seer Hr. Lahde ind til dem, der ikke bifalde, at endnu levende Menneskers Levnedsbeskrivelser udgives. Han mener endog, at "Ludvig Reventlows Minde vil bortsvinde i Tidens henrivende Strøm, fordi Hr. Lahde forgjeves har stræbt, at faae hans Portrait. Chiariny og hans Troupe er i Torsdags reist til Sverrig, hvor han agter at gjøre Konster. Konstberideren Listre har nu ogsaa faaet en Dansk Dreng i Lære, som har bestemt sig til denne halsbrækkende Konst. Fædrenelandet mistede i Aaret 1801 en Mand, som hidtil ikke er blevet omtalt i offentlige Blade, uagtet hans Minde bør være hver Fædrenelands ven hellig. Denne Mand er Oberst Ammon, Commandant paa Bornholm. Han er født d. 19. Sept. 1724 i Gjentofte, hvor hans Fader, Capitain ved de nationale Dragoner, boede. Kun 5 Aar gammel blev han, tilligemed to ældre Brødre, faderløs. De indgik siden alle tre i det Kongel. Ladetcorps, og udmærkede sig saa meget ved Flid og Duelighed, at hans to ældste Brødre begge døde som Majorer. J sit 23 Aar blev han Officier med 3 Aars Anciennitet i det Falsterske Regiment. 1760 anbetroedes ham et Compagnie Norske Grenaderer, med hvilket han marcherede ind i Mecklenborg mod Keiser Peter den Tredies Tropper, som truede vore Grændser. 1765 marcherede han med sit Compagnie til Bergen, for at stille der nogle opkomne Uroligheder, og i dette vanskelige Ærinde opførte han sig med saa megen Klogskab og Forsigtighed, at han ikke allene vandt sine høie Foresattes Naade, men tillige Nordmændenes Agtelse og Kjerlighed. Han avancerede gradeviis, og efterat have tjent som Officier i en Række af noget over 50 Aar, opsvingede han sig ved egne Fortjenester til Oberst i Aaret 1795, da han blev beskikket til Commandant paa Bornholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Som en 71 Aars Olding ankom han til dette Land, hvor han erhvervede sig almindelig Høiagtelse og nød de blideste Dage. Men denne hans Ro. blev med et forstyrret, da den Engelske Flaade i Aaret 1801 hjemsøgte de bornholmske Kyster og tvang Jndvaanerne til at fordoble deres Aarvaagenhed og Anstrængelse. J en Alder af 77 Aar maatte han Dag og Nat, tidlig og sildig modtage de indløbne Rapporter, og igjen udstæde de fornødne Befalinger. Men endnu mere svækkedes hans Helbred ved de i Junii Maaned samme Aar indtrufne Bornholmske Uroligheder, hvis Undersøgelse siden blev overdraget til en Kongel. Commission. Fra den Tid af svækkedes øiensynlig hans Siels- og Legemskræfter, og han døde pludselig ved en voldsom Blodstyrtning d. 25 Dec. s. Aar i en Alder af 77 Aar og 3 Maaneder. Denne hæderværdige Olding havde aldrig været givt, og levede og døde i Toldinspecteur Lohmanns Huus, som han i 30 Aar havde staaer i inderligt Venskab og Fortrolighed med. Prof. Andresen holdt en smuk Ligtale, ved hans Grav og 12 unge Piger sang en smuk Afskedssang, medens 2 Børn bekrandsede Kisten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
J sine Optegnelser paa en indenlandsk Reise roser Prof. Olufsen den behagelige Vei fra Altona til Dockenhude, der overalt ved Elbens banke fulde Bred er besat med Landhuse, som vidne om Prof. Hansens Genie og Smag. Ogsaa Naturen har moderligen sørget for denne Egns Forskjønnelse. Her findes de skjønneste Hauger i den bedre Smag, som indbefatte mange moderne Zirtræer. Men dette skjønne Strøg er kun smalt, strax mod Norden er Egnen blot frugtbar og veldyrket, men dog temmelig jevn. Der fattes tillige for det meste den herlige Udsigt over Elben, som den nærmeste Bredde tilbyder, en Udsigt, der i Elbens Friheds dage er saa meget meere levende og interessant, som denne Flod, næst Øresund og Themsen, er det meest beseilede af Jordklodens smalle Farvande. Der bygges allerede af alle Kræfter paa det i forrige Numer omtalde ny Tugthuus paa Christianshavn. Murene blive saa høie, at det næsten vil blive umueligt for nogen Fange at undvige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Vaisenhuset har ved Auctionen d. 26 d. M. kjøbt Etatsraad v. Hemmerts Gaard paa store Kjøbmagergaden for 41250 Rdlr., hvor Missions Collegiets og Vaisenhusets Contoir og Archiv blive henflyttede til førstkommende Flyttetid, ligesom og Vaisenhuus-Jnspecteuren, som tillige er Secretair ved Missions-Collegiet, til den Tid erholder Bolig i samme. Men til Paaske næste Aar agter man deri at anbringe Vaisenhusets Bogtrykkerie og Boghandling, som hidtil i en Gaard i Studiistrædet have havt meget indskrænkede Værelser, der i nogle Aar have været leiede til dette Brug.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Hr. Byfoged Wiborg beretter i et Avertissement angaaende Taffel Uhrmageriet i Rønne, at dette endnu er i sin spæde Barndom; at ingen endnu kan bestemme om det nogensinde vil blive til noget, som fortjener offentlig Opmærksomhed, og at der for nærværende Tid paa hele Bornholm ikke findes mere end een Uhrmager - den unge Hr. Funk som vedholdende sysselsætter sig med denne Konst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Det saakaldte Ottedagsuhrmagerie, som tilforn satte 10 til 12000 Rdlr. aarligen i Circulation i Byen, og hvorved en Snees Huusfædre har erhværvet Brød for sig og Familie, er nu saaledes gaaet tilbage, at Byen nu tæller blandt sine Almisselemmer Mænd, som den tilforn talte blandt sine virksomme, velhavende og gode Borgere. - J de statistiske Efterretninger, som Hr. Byfogden arbeider paa, skulle ogsaa indeholdes Efterretninger og det Bornholmske Uhrmageries Opkomst, Fremgang og Skjebne. D. 23 April d. A. døde i Sligni, ikke langt fra Geneve, Johan George Mourier, Fader til Pastor Mourier i Kjøbenhavn, i sit 79de Aar. Han er af en Familie, der siden 1721 har været bosat i Dannemark, hvoraf adskillige deels have beklædt ansee 4de. lige Embeder, deels været Præster ved den reformerede Menighed. Hans Forkjerlighed for Dannemark har altid været stor. J Maanedsskrivtet Minerva for Martii 1792 findes et Brev fra ham med vedføiet Dansk Oversættelse, hvori han ivrer meget mod Revolutionens Yderligheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
De Danske Skibe Marie Charlotte, Skipper, H. P. Hollander, fra Mogador, og Alida Georgiana, Skipp. C. Tothammer, fra Livorno til Tønningen, ere indsendte til Plymouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Udenlandske Efterretninger. J Storbritannien og Jrland udgives for Tiden 203 Ugeblade, hvoraf Staten har over 1,085,000 Rdlr. i reen Jndtægt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Den 15 August - Napoleons Fødselsdag. var Thuilleriernes Palads og Hauge paa det prægtigste illumineret. Den skjønne Indgang fra de Elysæiske Marker udgjorde en lang Jld=Allee. Et stort Antal Particulair=Huse kappedes om Forrangen i Glands og Smag med de offentlige Bygninger. Hele Staden var illumineret. Keiseren bivaanede den Concert, der blev opført paa Paladsets Terrasse, og det Fyrværkerie, der dlev givet paa Broen Concordia.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Bladet the Argus indeholder adskillige Anmærkninger angaaende Personalet i det nuværende Britiske Cabinet og paastaaer, f. Ex., at der ikke hersker nogen politisk Overeensstemmelse i dets Sindelav &c.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Tre Franske Fregatter, som en Tidlang have krydset ved de Africanske Kyster, ere ankomne paa Royans Reed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Efter en Skrivelse fra Lissabon af 29 Julii laae de til Hamburg og Bremen bestemte Skibe endnu der, og ventede paa Convoy. Den der indbragte Tripolitanske Caper skal paa visse hemmelige Betingelser have faaet Tilladelse til at seile igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Den Spanske Regjering har givet befaling, at gjøre 13 Regimenter Infanterie, 2 Regimenter Artillerie og 12 Regimenter Milits mobil. Ogsaa Commandeuren i Cadix har faaet Ordre, paa første Vink at være seilfærdig med sin Escadre, der bestaaer af 8 Linieskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Det hedder, at Marchal Duroe befinder sig i Madrid i hemmelige Ærinder. (Som bekjendt siges der, at Spanien vil afstaae 3 Provindser til Frankrige.) Tre forskjellige Expeditioner: 1) til Spansk Sydamerika, 2) til Cap og Ostindien, og 3) til Sicilien, ligge seilfærdige i Plymouth og Portsmouth.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
London d. 19 Aug. Efter Kjøbslutningerne at dømme synes Fredsforhaabningerne i den mercantilske Verden bestandig at tage af. Priserne paa Caffe ere vel ikke stegne, og ligesaalidet er der solgt meget ved offentlig Auction, men under Haanden er der solgt betydelige Partier. Adskillige opraabte Partier f. Ex. af sin ordinair Holl. Caffe ere gaaede ind igjen paa Auctionen, uagtet der var buden 134 til 136 s. derfor
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Hamborg d. 26 Aug. Adskillige Breve, som den Hollandske Post har medbragt, indeholde det Rygte: at Fredspræliminairerne mellem Frankrig, og Engelland ere blevne undertegnede i Paris den 19de, at Lord Yarmouth er afreist til Engelland igjen, og at Lord Landerdale er bleven tilbage der, men da der hverken er gjennempasseret Courerer eller Estaffetter med denne Efterretning, saa kan man neppe fæste Lid dertil. J Amsterdam ere Varene endnu mere faldne i Prisen. Domingo Cafse sælges for 15 1/2 St. og ved offentlig Auction blev bruunt Sukker betalt med 9 1/8 a 11 1/2 og hvid assorteret Martinique med 11 1/2 og 14 3/4 St.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Ved en Forordning af 1 Aug. er Tolden af fremmede Kornvarer, som indføres i Sverrig, bleven nedsat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Foranstaltningerne mod smitsomme Sygdomme i Skjærene af Gothenborg og Bahuslæn, ere nu ophævede igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Fra Cattaro har man endnu ingen sikkre Efterretninger; derimod indløbe fra Calabrien frygtelige Efterretninger. Der er udbrudt en almindelig og rædselfuld Borgerkrig, som ødelægger dette skjønne Land.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Efter Reisendes Forsikkring er der opslaaet Russiske Leire og anlagt Magaziner lige fra St. Petersborg til Russisk Polen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Den 19de d. M. har Divisions-General Lambert, i den Franske Keisers Navn, taget Staden Frankfurt provisorisk i Besiddelse, med den Erklæring, at Rettens Pleie og Forvaltning vedbliver ligesom hidtil.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Prindsen og Prindsessen af Borghese faae nu, istetfor Førstendømmet Guastalla, som ophøies til et Hertugdømme, Besiddelser i Frankrig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
J Brest er der ankommen en Kjæmpe, som er 6 Fod 7 Tommer høi, og agter at gaae til Paris, for at blive ansat som Tambour=Major ved den Keiserl. Garde. Han er meget velskabt og taler forskjellige Sprog. - Den Schweizer, som for en Tid siden lod sig see i Kjøbenhavn, var ligesaa høi.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
Da Svensk Pommern i denne Tid saa ofte omtales i offentlige Blade, og en stor Deel af Europas Opmærksomhed er henvendt paa dette Land, saa vil følgende Efterretning, som passende til Tiden, neppe staae her paa sit urette Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-08-30
I der Freymüthige læses nogle Efterretninger fra D. Espenburg angaaende den Krusensternske Gesandtskabsreise. Den 11 Sept. havde de Reisende en saa ubeskrivelig heftig Storm, at intet Seil stod stille, og at Rorer maatte fastbindes; man kunde intet see og maatte holde Øinene tillukte. Stormen pidskede saaledes Bølgerne, at de lignede Regn, og Vandet trængte ind i Næse og Munden Bølge knuste Galleriet; Vandet løb ind i Cahyten, og paa Skandsen svømmede Kister a. Mærset hang over 40 til 50 Fod over Vandskorpen, og alligevel fandt man næste Dag Muslinger og Sand deri. Skibet havde allerede tilforn faaet en Revne, og var nu saa læk, at der uophørlig maatte pompes. Til Lykke dreiede Vinden sig endnu samme Nat. Ved Jndløbet i St. Diemens Strædet glindsede Pimpsteen paa Vandet, og man fandt her den i la Peyrouse's Atlas under Navn af lole de fen afbildede Vulcan. Den 8 Oct, saae de Gotto Øerne og styrede mod Nangasaki. En Fiskerbaad kom dem i Møde, Folkene der vare nog ne og havde kun et Belte om Livet. De klavrede uden Frygt op paa Nadescha og drak det Brændeviin, man gav dem. Da de Reisende anmodede dem om, at lotse dem ind i Havnen, pegede de paa Halsen, for at tilkjendegive, at det vilde koster dem Halsen. Blot deres Nærmelse til Skibet var i Japan allerede en halsløs Gierning. Efterat Russerne havde affyret en Canon, kom en Baad med to Øvrighedspersoner, som underrettede sig om det Fornødne. De toge en Gjenpart af det Tilladelsesbrev, som Laxmann havde forskaffet sig. Spørgsmaalene vare: "af hvilken Nation? Aarsagen til Reisen. Hvormange Canoner &c. For 12 Aar siden havde Laxmann forskaffet sig hos Keiseren af Japan den Tilladelse, at sende et Russisk Skib did, og denne copierede de nu meget omhyggeligen. Derpaa kom atter to andre Øvrighedspersoner; de havde Jerninsignierne og vare altsaa fra Politiet. Af alle disse kom ingen ombord paa de Russiske Skibe, de sidste tillode ikke engang nogen af Russerne at komme ombord paa deres Fartøi. Da det allerede var mørkt og til digt kom flere Fartøier, iblandt andre et meget stort og et under Hollandsk Flag, paa det store var en grooter Herre, saaledes kaldte Tolkene ham. Denne paastod, at Gesandten skulde komme ombord til ham. Tolkene talde Hollandsk. Siden kom den Hollandske Overhoft Dreff, Secretairen og en Skibscapitain. De talde Tydsk og Fransk, og den groote Herre lod Tolkene erklære, at al Snap haan og Krent (Flinter og Krud), skulde afleveres. Mod det sidste gjordes Jndsigelser; tilsidst forlangte Gesandten kun 7 for de Soldater, han havde taget med i Kamschatka. De lovede vore Reisende Levnedsmidler, og først efter Midnat seilede de bort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-02
Tirsdagen den 2 September, 1806. En Hundrederigsdalersseddels Hændelser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-02
Man har længe ønsket et National=Museum oprettet, hvori Alt, hvad der fra Konstens, Sjeldenhedens og Ældens Side ansees for mærkværdigt, kunde blive hensat eller henlagt til Nutidens og Efterverdenens Beundring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-02
Som en Elsker af Sjeldenheder, som den, der med Glæde vilde gjøre en Fodreise til Rom for at see Leo den Tiendes Pampuser, maa naturligviis den blotte Tanke at see et saadant Ønske opfyldt, være yderst behagelig. For ogsaa at bidrage min Skjærv til dette Øiemeds Opnaaelse, har jeg forfattet følgende Fortegnelse over en Deel Sjeldenheder, som nu findes adspredte i Privatmænds Gjemmer, og fortjente en Plads i et National-Museum: En A. B. C. i den Pestallozziske Maneer, hvoraf især Drengebørn kunne lære at læse og skrive Bøger paa engang, udarbeidet til Brug for Pugeskolen i ***
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-02
En stor Kikkert med et grønt, rødt og sort Glas, der skal være forfærdiget efter en anden Kikkert, som Forfatterne af den Engelske Spectator længe have benyttet sig af med store Held. Naar man seer igjennem denne, saa see hvide Lam ud som sorte Gedebukke, grønne Træer, som ildrøde Støtter, Solen som en broget Sæbeboble, Fluer som Elephanter, og Man kan ogsaa see Myretuer som Bjerge. igjennem disse Glas Folk gaae paa Hovedet og hele Verden bagvendt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-02
En stor hidtil utrykt Afhandling, skreven paa Pergament 1460, hvori det vidtløftigen undersøge, af hvilken Aarsag Recensenter, ligesom Potentater, kalde sig Vi, og hvorfor en eneste Recensents Stemme altid lyder som tusinde Forfatteren beviser, at det har sin Grund i Echoet, som bestandig gjentager, skjønt svagere, hvad andre have sagt meget tydelig Et Pund litterair Givt og en halv Dusin litteraire Morderdolke, fundne blandt en Forfatters Efterladenskaber. Medens Eieren var i Live troede han, og med ham mange andre fuldt og fast, at den mindste Grad af denne Givt meget hastig kunde dræbe. Men hvad enten nu denne Tro har været urigtig, eller at begge Deele have tabt deres oprindelige Kræfter, saa har man efter Eierens Død, ved at hensætte Givten for Fluer, befundet, at end ikke en eneste af dem døde deraf, og dernæst ved en Prøve overbevist sig om, at Dolkene ere saa sløve, at man ikke kan gjennembore et Stykke Papir, mindre et Menneskes Bryst dermed. (Jmidlertid fortjene begge Deele dog, for deres Sieldenheds Skyld, en Plads i et National Museum.)Et Par store Sølv Stangbriller, igjennem hvilke man kan see om de Fruentimmer, man møder paa Gaden, ere gifte eller ugifte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-02
Et ditto Slør, hvorigjennem Fruentimmer kunne see paa Mandfolk, uden at sees igjen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-02
Et Par andre Briller, igjennem hvilke unge Mennesker med sunde Øine kunne see ligesaa godt som StærblindsEn fuldstændig Anviisning for Børn til at glemme deres Modersmaal.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1806-09-02
To store Folianter, hver paa 10,000 Sider, alle tær beskrevne, hvori man meget omhyggeligen har optegnet alle de Forfattere, som kaldes fortjente og vore, for at forekomme at ingen anden Nation i Tiden uretmæssigen skal kunne tilegne sig nogen af dem. Til disse Folianter hører der et Anhang, hvori Forfatteren i et Slags Selvbiographie viser, hvor meget han i sit litteraire Jubelliv har bidraget saavel til Litteraturens som til Maculaturens Flor i vort Fædreneland.