Viborger Samler, 1848-09-15
Redactionen af Viborg Stiftstidende. Som Medlem af Valgreformforeningen (eller, som den ogsaa kaldes, Hippodromens) Comitee er det mig ikke ligegyldigt, at der uimodsagt udbredes usande Beretninger og urigtige Forestillinger om dens Virksomhed og Hensigter. Da Viborg Stiftstidende, har indeholdt forskjellige (tildeels raae, unavngivne) Angreb paa Comiteen, tør jeg forvente nærværende Linier, hvori jeg, undladende al Polemik, hvor megen Anledning der end maatte være dertil, ene skal holde mig til Kiendsgierninger, optagne i det nævnte Blad. Comiteen er fremgaaet af den Erkjendelse, at det var den eneste rette Maade at sikkre sig paalidelige Candidater til Rigsforsamlingen, naar Bælgerne forud erholdt Leilighed til at blive bekjendt med de fremstaaende Candidaters politiske Standpunct. Det blev Comiteens Opgave at udfinde de Hovedsætninger, hvis Vedkjendelse antoges at indeholde Borgen for en democratisk Overbeviisning. Comiteen fuldendte dette Hværv ved paa Folkemøderne i Hippodrommet i forrige Maaned at fremlægge et Udkast til et Valgprogram. Det paa disse, for hver Mand tilgængelige, Folkemøder (der hver især var besøgt af 1500 til 2000 Mennesker af alle Stænder) vedtagne Program falder ikke sammen med Comiteens Udkast, da dette i flere Henseender blev forandret. Det derpaa fremkomne og kundgjorte Program er saaledes ikke i og for sig Comiteens men Folkeforsamlingernes Værk, og man gjør følgelig Uret i at rette de Angreb, man troer at burde gjøre paa Programmet, imod Comiteen: Folkeforsamlingerne ere de Skyldige, hvis derer Noget at bemangle. Jeg tør herom henvise til en befindig Brochure af Skoleinspecteur Frøllund, Nogle Oplysninger om Hippodromfolkene. For min egen Person skal jeg dog ikke skyde Ansvaret fra mig; jeg har stemt for det hele Program med Undtagelse af den 9de Post angaaende Udsondring i Rigsforsamlingen af de kongevalgte Medlemmer, forsaavidt denne kan skee indenfor Lovlighedens Grændser, til Exempel ved reglementariske Bestemmelser. Hvor mange Ord man end har brugt for at angribe Comiteen, og hvor megen Uleilighed man end har gjort sig for at bevirke Demonstrationer imod Comiteen, saa er der dog kun tvende af Programmets 10 Poster, imod hvilke jeg har seet Grunde anførte. Den ene af de angrebne Poster er den, hvori de kongevalgte Medlemmer attraaes udsondrede i Rigsforsamlingen, forsaavidt dette kan skee indenfor Lovlighedens Grændser, t. Ex. ved reglementariske Bestemmelser v. De, der have stemt for denne Sætnings Optagelse i Programmet, ere gaaede ud fra den Grundanskuelse, at, da det er Hensigten med Rigsforsamlingen at udfinde Folkets Villie om de Bestemmelser, den forventede nye Grundlov for Danmark skal indeholde, er det rigtigt, at ikkun folkevalgte Medlemmer have Sæde i Rigsforsamlingen og udtale deres Mening; men, da det nu ved Valgloven er endelig bestemt, at et Antal kongevalgte Medlemmer skulle have Plads i Forsamlingen, antoges det dog for ønskeligt og muligt, indenfor Lovlighedens Grændser" at træffe en Bestemmelse om, at de folkevalgte Medlemmers Mening stod for sig og var kjendelig, hvilket kunde opnaaes derved, at de kongevalgte Medlemmer stemme for sig selv separat, eller paa anden Maade. Der kan være forskjellige Meninger om, hvorvidt dette er ønskeligt, men at det skulde være ulovligt eller revolutionairt at arbeide i denne Retning indenfor Lov lighedens Grændser" – det vil Jngen for Alvor paatage sig at godtgjøre, saa vist som det staaer til Kongen endnu at bestemme, paa hvad Maade de Medlemmer, han sender til Rigsforsamlingen, skulle deeltage i sammes Forhandlinger. – Den anden Sætning i Programmet, der er angrebet, er den, hvoridet udtales, at Rigsforsamlingen bør være constituerende (grundlovgivende). J Hippodromer blev det, da denne Sætning motiveredes, udtalt, at man ikke vilde, at Rigsforsamlingen skulde være constituerende i den Forstand, at Grundlovens Afgjørelse alene blev overladt til den, saa at dens Beslutninger uden videre skulde have Lovskraft, men derimod saaledes, at Kongen, der, endnu i Besiddelse af sin souveraine Magt, har sit uindskrænkede Beto, i Forening med Rigsforsamlingen vedtager Grundloven, idet Forsamlingen beslutter, men dens Beslutninger ikke have Gyldighed uden Kongens Sanction og Kongens Forslag have ingen Betydning uden Forsamlingens Samtykke. Denne Betydning har Programmets 10de Sætning og den stemmer med Ordet constituerende. Rigsforsamlingen maa nodvendigviis enten være lovgivende eller raadgivende. Hidtil har endnu Jngen vovet at paastaae, at den skulde være raadgivende, thi af raadgivende Væsen ere Alle mætte. Men bliver man da bange for, at Danmark endelig faaer en lovgivende Forsamling? Deri har Regjeringen ingen Skyld, thi den kgl. Commissarius har i den sidste roeskildske Stænderforsamling udtrykkelig angivet, at Rigsforsamlingen skal være constituerende i den foran anførte og i Hippodromet vedtagne Betydning (eft. Roeskilde Stændertidende for 1848 Side 64).Men man vil vel dog ikke beskylde Regjeringens Commissarius, Grev Sponneck, for at ville giøre Oprør imod Regjeringen, Der kan være Mangler ved Hippodromets Program, men det er det første Forsøg i denne Retning hertillands. Billighed fordrede, at man bedømte dette, der er vedtaget efter den aabenlyseste Forhandling, med Velvillie. De, der vide at udfinde et bedre Program, komme frem dermed. De Resolutioner, der hidtil ere fattede imod de i Hippodromet vedtagne, ere tilvisse ikke heldigere end de der besluttede, da de enten sige det samme eller omgaae Spørgsmaalene. Jeg troer, at den Omstændighed, at de 8 af vort Programs 10 Poster ikke blot ingen Modsigelse finde, men endog anerkjendes af Medlemmer af de Associationer, der stille sig imod os (t. Ex. Procurator Jespersen), viser, at vi ikke have været saa ganske uheldige i at træffe det Rette. Hermed har jeg den Ære at være Deres ærbødige Kjøbenhavn, den 9de Septbr. 1848. C. Alberti. Candidatus juris, Sagforerfuldmægtig. *) Jeg beder bemærket, at det i Programmet hedder, som citeret, Udsøndring i Rigsforsamlingen, hvilket er noget Andet end Udsondring af Rigsforsamlingen. Uagtet Programmets Ord ere tydelige, ere de dog meeningsløs citerede af de horsensske Protestanter i Jndbydelsen til det i Horsens afholdte Møde, hvori det anføres som Programmets Ord: "Udsondring af Kongens Valg af Deputerede og ufuldstændig citerede af den viborgske Association, der i sin Jndbydelse til det til idag averterede Møde i Viborg lader det være Programmets Ord: "at de af Kongen valgte Medlemmer i Rigsforsamlingen skulle udson dres", med Forbigaaelse af, at dette attraaes indenforLovlighedens Grændser og ved reglementariske Bestemmelser. De, der ville træde op imod os, kunne eller ville altsaa ikke citere de Bestemmelser, om hvilke de ville forhandle, rigtig! Er det den rigtige Fremgangsmaade imod fraværende formeentlige Modstandere?