Jyske Efterretninger, 1796-01-11
Et Par Ord om General Laa Tilstand. (Uddraget af Archenholzes Minerra for October 1795.) En Mængde Personer, Bekiendte og Ubekiendte have - siger Archenholz - tilspurgt mig i Breve om General Fapettes nærværende Tilstand. Her er det Lidet, men ganske tilforladelige, hvilket en Østerrigsk Adelsmand af høi Rang og ædel Tænkemaade har meldt mig herom. Det Rygte som om la Fapette ved sin Ankomst fra Magdeborg til Østerrig, eller efter sin forsøgte Flugt var bleven lagt i Lænker, er falskt. Dette er ikke skeet, og selv en lemfældig Behandling i Olmütz, inden hiint Forsøg, kan ikke drages i Tvivl, fordi dette just derved blev lettet. Hans Fængsel var dengang, og er endnu et meget rummeligt Værelse i de ophævede Jesuiters Bygning. Jnden Bortvigelsen var det ham tilladt at gaae eller kiøre sig en Spadseretuur, i Ledsagelse af Stads profossen og en Underofficeer, naar og hvor han vilde, hvortil den keiserlige General Grev Arco, Stadens Gouvernør, ofte gav ham sin egen Eqvipage. Denne Frihed har hørt op siden hans Tilbagebringelse, men alt det andet er som tilforn; han bliver nu strengelig bevogtet, og naar han behøver det, da bliver der altid en Officeer hentet, for hvilken han kan aabne sit Anliggende. Min ædle Correspondent skriver, Lænker, hvilket skandaløs Rygte, Ei engang Dronet, Kongemorderen, da han lodsig ned fra Fæstningen med snorede Lagen og brød et Been?) har nogen Tid været i Lænker." Hertil hører endnu et historisk Træk. Den franske Ex Minister Beurnenville, som blev forvaret i samme Jesuiter=Bygning, var sygelig. Hans Sundhed krævede en Badekuur; Regieringen bevilger den; en Capitain blev 3) Denne Omstændighed er ny, og ei bleven bekiendtgjort før i noget Tidsskrift. give, gelse, og en Commando Soldater beordredet. Hadet. Beurnonville gav ham sit Æresord, ei at prøve paa at undvige, og sagde til Capitain Pollmann af Regimentet Joseph Coloredo: "Jeg skal holde mit Ord helligen. Jeg er lykkelig ved, at være i Deres Land." Efter en fire Ugers Badekuur vendte han igien tilbage i sit Fængsel. - Man har i Østerrig roest denne Adfærd til Nedsættelse for Fayette; men mener Archenholz - Beurnonville havde som Minister viist sin store Uduelighed, og som Feltherre kun en GrenadeersCapitains Tapperhed, kunde altsaa bedere begive sig til Rolighed i en fængslet Tilstand, end en Mandaf Fayettes Talenter; desuden var Guillotinen eller et afskyeligt Fængsel ham vis i Frankrig. Hver stor den vedvarende Deeltagelse i General LaaFapettes Skjebne endnu er i Amerika, beviser følgende Træk. J dette Aars Julii blev der i Philladelphia ved en høitidelig Leilighed holdt et stort Giestebud, hvilket Congressens fornemste Medlemmer, saa vel som de anseligste Jndbyggere og Magistratspersoner bivaanede. Her foreslog Doctor Coldwell. Congressens Medlem, Forsamlingen en Skaal, og derhos følgende Tankesprog: - Vor ulykkelige Ven La Fapette. Maatte Amerika snart vorde hans Fristed mod Uret og uværdig Behandling; og maatte hans Livs Middag og Aften endnu vorde ærefuld i Skiødet af det Land, hvor hans Morgenrøde skinnede saa skyfri. Frue de la Fapette, en spirituel og caracterfuld Dame er for ganske nylig kommen fra Frankrig til Tydskland; hun, hvilken som Fangen slap ved et Slags Jertegn for Mordøren under Robespierres Tyrannie, da man vel ikke kunde formode at dette Uhyre, som selv søndersled sine egne Venner, vilde skaane Hustruen til den Mand som han frem for alle dødeligen havede. Denne Dame, som saae sin Moder, sin Bestemoder, og sin Søster stabe til Skaffettet, som var bleven berøvet fin Mand, og havde derhos mistet sin hele Formue, gik ombord i Dunkirchen med to umyndige Døttre, og kom til Altona i Begyndelsen af September. Hendes Forsæt var at reise til Wien, ikke for der at trygle om hendes Mands Befrielse - saa dybt kunde en Kone af hendes Aand nok ikke synke - men kun for at bønfalde om den Naade, at dele hans Fængsel med ham. Fuld af den Forhaabning, at man ikke vilde nægte hende den Trøst, reiste hun med sine tvende Børn midt i September fra Elbens Egne.