JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Fædrenelandet. Kjøbenhavn. Hvorlidet man, ved at anslaae faste Eiendommes Værdi, altid kan i denne Henseende ansee Vurderingsforretninger og den Sums Størrelse, hvortil de ere assurerede, for en aldeles sikker Maalestok, synes efterfølgende Sag at vise. Hr. Agent Riis anmodede, under 7de Octbr. 1831, Directionen, for Kjøbenhavns Brandforsikkring om, at lade forfatte en nøiagtig Vurderingsforretning over den ham tilhørende Efendom Nr. 163 i lille Helliggeiststræde, da han, paa Grund af Jndsættelsen af en Dampmaskine og en complet Olie mølle, samt betydelige Forbedringer, ansaae den at være forøget i Værdi. Efter Directionens Ordre toge derfor Muurmester J. V. Schmidt og Tømmermester N. Westergaard, Eiendommen i Eftersyn og vurdere den, i Taxationsforretning af 27de f. M., til 60500 Rbd. S., for hvilket Beløb den ogsaa blev assureret i Brandkassen. - Da imidlertid Agent Riis ei længe derefter henvendte sig til Bestyrerne af Creditkassen for Huuseiere, for at erholde et Laan af 30000 Rbd. med 1ste Prioritet i bemeldte Eiendom, og disse, ved at tage samme i Øiesyn, fandt et paafaldende Misforhold mellem Assurancesummen og Eiendommens virkelige Værdi, lod Directionen for Brandforsikkringen, som herom var bleven underrettet, en ny Vurderingsforretning for retage af Muurmester Blom og Tømmermester Koefoed, Forening med Bødkermester Hall og Mechanikus Gamst samt i Overværelse af Bygningsinspecteur Kornerup, hvilke i Vurderingsforretning af 9de Mai 1832, taxerede Eiendommen i det Hele ikkun til 34800 Rbd. S., altsaa 25700 Rbd. lavere, end den var ansat til ved den første Vurdering. - Den af Muurmester Schmidt og Tømmermeste Westergaard, under 21de Mai næstefter, herover afgivne Enklæring, blev ikke befunden tilfredsstillende, hvorfor Directionen androg Sagen for det Kongl. danske Cancellie, som efterat have ladet anstille nærmere Undersøgelse, beordrede Action anlagt imod dem. - Ved den Kongl. Lands=Over samt Hof= og Stadsrets Dom, af 22de Jan. 1833, bleve de Tiltalte (hvem det ikke kunde overbevises, at de mod bedre Vidende havde ansat Eiendommen til en høiere Værd, end den virkelige) dømte til hver især til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse at bøde 30 Rbd. S., samt udrede Actionens Omkostninger. (Kbhvist.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Blandede Efterretninger. Som Regnskabet over Nationalbankens Jndtægter og sid Udgifter for Bankaaret fra 1ste August 1831 til 31te Juliilh. 1832 udviser, har Jndtægten været 249791 Rbd. 5 s. Sølv og 126994 Rbd. 40 s. S. og T., Udgiften 46195316de Rbd. 39 s. Sølv og 619985 Rbd. 62 s. S. og T. Deden større Udgift i Sølv af 212162 Rbd. 34 s., beregnet til Cours 2108, giør i Sedler 222770 Rbd. 45 s., bliver følgelig for dette Bankaar et Overskud af 427191 Rbd. Uld 129 s. S. og T. En Sammenligning imellem Banken Capital-Conto den 31te Juli 1831 og den 31te Juli 1832. giver følgende Resultat. 1831 eiede Banken i Sølv. . 3164111 Rbd. 26 sk. Altsaa formindsket i Sølv. 225003 - 70 - 1831 eiede Banken i Sedler . . 1859907 - 40 - Altsaa formindsket i Sedler 149467 - 39 -Hr. Cancellieraad Hempel slutter Oversigten af 1832. som følger: "Af mærkelige i dette Aar Bortdøde kan nævnes Göthe, Naturforskeren Cuvier, Hertugen af Reichstads, (Napoleons Søn) og Walter Scott. - Trøstefulde vende vi Blikket til vort kjære Fødeland, og see dette i enhver Henseende lykkeligere end de fleste andre Stater. En sand faderlig Regjering søger at tilfredsstille Folkets billige Ønsker. Oplyste Mænd vare samlede i Hovedstaden, for at regulere de raadgivende Provindsialstænder. Af saa mange andre Bestemmelser, sigtende til Landets Vel, bemærkes Foranstaltninger til at afværge Skindødes Begravelse, nærmere Bestemmelser om Brandvæsenet, om 2den Exammen ved Kjøbenhavns Universitet samt om Exammen artium, Forordning som Skudsmaalsbøgers Jndførelse for Tyende. Med Hensyn til Kongehuset erindre vi Prinds Frederiks Krydstog med Havfruen til Færøerne og Kongens Reise til Jylland. Af videnskabelige Arbeider fortjene især Gads Skrift om den danske Præsts mislige Forhold til Staten og om lithurgist Frihed, Nathansons om Danmarks Handel, Fabers Værk som Almueskolevæsenet, Herts anonyme Nytaarsgave og Skrifterne og Hestevæddeløb Opmærksomhed. Af mærkværdige Personer sørger Danmark iblandt Flere over Tabet af: Etatsraaderne Wad og Niemann, Grev Schimmelmann, Prof. Zinck, Henneberg, Frøken Jessen, Professor Rask og Conferentsraad Schmidt. Phiseldeck.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Paa Vestervig, i Thy, samledes den 28de Januar sidstl. Fleerheden af Hassing-Refs Herreders Præster og Proprietairer, og indviede paa denne Dag det nye, skjønt opbyggede Thinghuus. Hs. Høiærværdighed, Hr. Amtsprovst, Ridder Bendix holdt en Tale. Derefter var Middagspiisning og Bal i det nye Locale.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
De Efterretninger om den grevelige Schimmelmannske Familie som læstes i Randers Amtstidende og vare derfra hoptagne i denne Avis, vare, ifølge Meddelelse af aldeles paalidelig Haand, feilagtigen. Fra sidstnævnte Kilde have vi derimod følgende rigtige Fremstilling af Forholdene. Stamherren, Grev Ernst, den ældste Søn, som han altid har været, er 13, maaskee 14 Aar; den næstældste, Conrad, døde 9 Aar gl. i Marts 1831 i Kbhvn., medens den sidst afdøde Besidder var fraværende, paa en Reise til Ahrensberg; den tredie Søn (som er den, der var omtalt som kommen ulykkelig af Dage) døde for endeel Aar siden, 1 ½ Aar gl., af Kighoste, den fjerde Søn, Carl, 3 Aar, og den femte, Christian, 1/4 Aar gamle, leve endnu.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Angaaende Handelens Brøstfældighed i Aalborg læses i Randers Avis, Referenten deler Jndsenderens Menig Hvad det ulovlige i den overhaandtagende Brændeviinsbrænden og Kræmmerhandel paa Landet angaaer; men fristes tillige til at tro, at Jndsenderen maae i adskillige Aar ikke have været i Randers, og at han derfor er lidt ukyndig om, hvorledes det nu staaer til med denne Byes, for Øieblikket ingenlunde blomstrende, Handel. Vel er Confluxen paa Torvedagen her endnu betydelig; men Byens talrige Folkemængde skal om Løverdagen af Bonden forsynes med Fornødenheder for hele Ugen. Bønderne komme derfor mees hertil for at sælge; de Færreste for at kjøbe; og er det Sidste endog Tilfældet, maae Kjøbmanden, naar han forlanger en Priis for sine Varer, ikke sjeldent høre. Nei derfor kan vi kjøbe det af vore egne Kræmmere!" navnligen de holsteenske, for hvis Besøg Randers Egnen ligesaa lidet som det øvrige Jylland, er befriet. Hvad Brænderierne angaae, da, om der endogsaa endnu drives endeel her i Randers, saa skeer dette visseligt kun med ringe Fordeel, da Landbrænderierne ere istand til at forsyne, til lavere Priser, et allene Egnen; men endog at afsætte endeel af deres Product til Smaastæderne, hvor det, under Benævnelsen, Skanderborg=Brændeviin, en gros falbydes Kjøbmændene og af disse kjøbes billigere, end de selv ere istand til at producere det. Toldanordningen tillader jo desuden at consumere Brænveviin i enhver Kjøbstad, uden Passeerseddel. Med Undtagelse af de Egne, hvori Bønderne ere for velhavende til at fristes til sligt ulovligt Erhværv, trives Landbrænderierne ligesaa godt ved Randers, som ved Aalborg=Kanten; men Sagen er nok den, at det bliver meere skjult, da Angiveri er noget næsten Ukjendt her i Egnen. (Slutningen følger.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Dr. Nagel i Altona er udnævnt til Stadsphysikus samt mesteds.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Stiftsprovst Clausens Portrait har fundet stor Afsætning Theatret i Aalborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
(Syvende Abonnements=Forestilling.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Mandagen den 25de Februar opføres: Moden eller Alpehyrderne:
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Lystspil i 4 Acter af Balthazar Bang. Derefter: Qvækeren og Dandserinden, Lystspil i 1 Act af Scribe, oversat af Heiberg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
NB. For Fremtiden aabnes Theatret Kl. 5 1/2 og Forestillingen begynder Kl. 6 1/2. A. Müller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Bekjendtgjørelser. Idag Morges Kl. 2, bortkaldte Gud efter 8 Ugers Sygeleie ved en blid og rolig Död min inderlig elskede og trofaste Mand, Jens Stochholm, Sognepræst ved Budolphi Kirke, Stiftsprovst og fungerende Biskop i Aalborg Stift, Rid ster af Dannebrogen, i hans Alders snart 63den Aar. Hvo der saae og kjendte den ömme hjertelige Kjærlighed, som knyttede os til hinanden, og gjorde os i vort 16 Aars Ægteskab saa usigelig lykkelige, vil kunne forestille sig den dybe Smerte, jeg maa föle ved Tabet af ham, som var mig det Dyrebareste paa Jorden. Ene staaer jeg nu med en talrig Börnestok, tildeels i en umyndig Alder, som har mistet den bedste og kjærligste Fader, og med min ærværdige Söaarige Svigermoder; men jeg beder den Algode om at styrke os med den Kraft, vi savne, til at bære det Kors som han tilskikkede os, og give os en saadan Tillid og Hengivenhed, som den, der fulgte vor dyrebare uforglemmelige Hedenfarne til hans sidste Öieblik. Aalborg, den 2de Februar 1833. Ane Stochholm, lödt Svendsen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
De Herrer af Jægercorpset der viste min Datter den Ære at bære hende til Graven, samt mine øvrige Venner, der gav mig hædrende Beviser paa deeltagende Følelser, ville herved modtage et rørt Moderhjertes erkjendtligste Taksigelse. Aalborg, den 20de Februar 1833. C. M. sal. Pastor Zimmers Enke.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
At jeg har etableret mig her i Byen som Guld-og SølvArbeider, skulle jeg ikke undlade at bekjendtgjøre for dem som vil forunde mig deres Søgning. Ved smukt og solid Arbeide, samt billige Priser, vil jeg søge at erhverve mig Enhvers Tilfredshed. Hiørring den 17de Februar 1833. ærbødigst. J. Kjølstrup, Guld-og Sølv=Arbeider. Signeter stikkes af Kjølstrup i Hjørring.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Skipper P. G. Hay afseiler til Kjøbenhavn førstkommende Søndag og medtager Fragtgods og Passagerer. Skibet er beliggende ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Nogle Boutik=Reqvisiter ønskes tilkjøbs. Adressecontoiuret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Restancelisterne over Skatter og Communal=Afgivter, af Aalborg Kjøbstæds Jndvanere for sidste Halvaar 1832, ere nu approberede til Udpantning, men forinden saadant iværksættes, bliver, til Opfyldelse af Fr. af 2den Juni 1830, Listerne endnu i 8 Dage henlagte hos Skattecasserer, Lütken, hvor Vedkommende, uden at erlægge Gebyhr, kunde klarere deres Skyld, hvorefter Udpantningen uden videre Varsel paabegyndes. Aalborg Byfoged-Contoir, den 16de Februar 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
Den Christen Bertelsens Enke tilhørende, i Nør vraa, Vraa Sogn, Hjørring Amt, beliggende Gaard, Østergaard, med Tilliggende, af Hartkorn 11 Tdr., kan erholdes tilkjøbs hos Procurator Westerby i Hjøring. Eiendommen er beliggende i en skjøn Egn og dens Jord er af en loverordentlig god Bonitet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-21
En noget brugt Ridesadel og et Ditto Bidsel ønskes tilkjøbs. Adressecontoiret giver nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
England.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Kongen har nu modtaget Parlamentets Adresse og hans Svar paa samme lyder saaledes: "Jeg takker Dem for denne Loyalitet og Hengivenhed røbende Adresse. Jeg bygger medi Tillid paa den af Dem udtalte Beslutning at ville understøtte mig i Opretholdelsen af den legislative Union mellem Storbritanien og Jrland, og De kan være overtydet om, at hvis jeg ogsaa giør Brug af den Myndighed, som Demaatte betro min Regjering til at undertrykke Uroligheder og Nørbrydelser, vil jeg paa den anden Side ansee det for min Pilgt at staae Dem bi med Anvendelsen af alle de Midler, som kunne tjene til at afhielpe enhver grundet Besværing, der maatte fremføres i nogen Deel af mit Rige. Med at iværksætte dette Løfte har Regjeringen allerede gjort en Begyndelse, idet Lord Althorp i sammes Navn har forelagt Parlamentet en Plan til den i Jrland saa nødvendige Kirkereform. J Jndledningen anførte han, hvad der hidtil var gjort for Jrland, hvad der endnu stod tilbage at gjøre, i og hvad der fra Regieringens Side kunde gjøres. Til hiint hørte fornemmelig Catholikernes Emancipation, som nu fuldstændig var iværksat, ved hvilken Leilighed han tillige erklæ¬sk rede den under den foregaaende Debatte fremsatte Paastand, nemlig at Catholikerne altid forbigikkes ved Embeders Besættelse, for overdreven. Til de Punkter derimod, der ikke kunde ændres ved Love, henregnede han blandt andet Mangelen paa Capitaler, hvilke ikke vilde indfinde sig i Jrland, førend Ro og Orden vendte tilbage. Lord Althorp gik der paa over til den egentlige Gienstand og sagde. Den anglicanske Kirkes Jndtægter i Jrland kan anslaaes i det Høieste til 800000 Lst. Disse ere meget uligelig fordeelte, iden der gives et Par hundrede geistlige Embeder, hvis Jndtægter ere under 100 Lst., medens derimod rundt omkring findes rige Beneficiarier, som Jntet have at bestille. Det før ste Forslag bestod derfor i en Afgift af de geistlige Embeder saaledes at de, der indbragte under 200 Lst., skulde være aldeles fri, de fra 200 til 5000 Lst. erlægge 5 pCt. og saaledes forholdsviis stigende indtil Embeder paa 1200 Lst., hvilke tilligemed dem, der oversteeg denne Sum skulde erlægge 15 pCt. En lignende Afgift, men efter en nogen forandret Maalestok fik Bisperne at erlægge. Den ved disse Afgifter dannede Fond skulde bestyrres af en særskilt, og af Ministrene uafhængig, Commission, som havde at aflægge Parlamentet Regnskab for sammes Anvendelse, og fornemmeligen skulde Pengene anvendes til de Gjenstande, for hvilke hidtil den saakaldte Kirkeskat indkrævedes. Denne forhadte Skat, hvis Beløb var 70000 Lst., som afkrævedes Catholikerne til Opbyggelse af protestantiske Kirker, uden at nogen Control eller Regnskab for sammes Anvendelse fandt Sted, skulde aldeles ophøre. Det andet gik ud paa at de geistlige Sinecureer efterhaanden skulde afskaffes samt de protestantiske Bispestoles Antal nedsættes fra 22 til 10, hvorhos de, der vedbleve, tillige skulde afstaae Noget af deres Jndtægter.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Saaledes skulde den irlandske Primas herefter kun have 10000 Lst. istædetfor henimod 15000, og Biskoppen af Derry 8000 istædetfor mellem 12 og 13000. Ved denne Operation vilde Bispestolenes Jndtægter synke fra 130000 Lst. til 70000, og saaledes 60000 spares til Fordeel for Landet. Det tredie Forslag gik endelig ud paa en Forandring i Henseende til Forpagtningen af de biskoppelige Jorder. Hidtil havde disse ikke maattet afsluttes paa længere Tid end 21 Aar og Udløbet af dette Tidsrum var formedelst den nye Jndfæstning altid meget byrdefuld for Forpagteren. Nu skulde der derimod tilbydes disse Arvefæste imod Erlæggelse af en forholdsmæssig Sum og denne meentes at kunne opløbe til 2 a 3 Millioner, som kunde anvendes til Landets Bedste. Om hermed mennes Jrland alene, siges ikke udtrykkelig, men det er dog timeligt. Hvad endelig Tilenden angik, da agtede Regjeringen desangaaende med det Første at forelægge Huset en Plan, foreløbig erklærede imidlertid Lord Althorp, at det var dennes Ønske, at samme herefter ikke skulde erlægges af Forpagterne, men af Grund leierne. Forslaget syntes iøvrigt at vinde stort bifald i Underhuset, selv hos OConnell, skjøndt det, som bekjendt, først er ved en Bills anden Læsning at baade Forsvarerne og Modstanderne ret fremtræde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
J samme Møde gjorde fremdeles Hr. Hume et Forslag, til Afskaffelsen af alle Sinecurer i det militaire saavelsom Marinedepartementet; i Særdeleshed ivrede han imod GrevMunsters Udnævnelse til Commandant i det runde Taarn, samt at der atter var indsat en ny Fæstningscommandant i Bervick. Lord Althorp søgte derimod at bevise Nødvendigtilheden af slige Poster, som Belønninger for fortjente Mildtairrersoner, hvorhos det dog i hvert enkelt Tilfælde stod Underhuset frit for ved Budgettets Behandling at afsondre de pervniaire Emolumenter fra samme. Et andet vigtigt Anliggende, nemlig det ostindiske Compagnies frem tidige Skjebne, mennes ligeledes med det første at ville komme under Behandling. Compagniet har tilbudt Regieringen nogle Regimenter til at besætte Tover, hvis de den posterede Tropper skulde behøves i Jrland.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Holland. - Belgien. Om Tolden paa Schelde haves endnu ikke officielle Efterretninger, men forskellige private Breve stadfæste atter, at den hollandske Regjering idet mindste har taget en Beslutning, hvis nærmere Bestemmelser imidlertid angives forskjelligt. Derimod meldes baade fra Antverpen og Amsterdam at det hollandske Marinedepartement ved en Forordning af 13de d. M. har bestemt en Forandring i det hidtilværende Lodsvæsen paa Schelde. Jstedetfor at nemlig hidtil de anverpenske Lodser førte Skibene lige til Vliessingen, og om vendt de vissingske igjen til Antverpen, er det nu bestemt, at de skulle mødes og afløse hverandre ved Forterne Lillo og Lieffenhoek. Man er i Antverpen meget utilfreds med denne Forandring, fordi man af samme befrygtede nye Vanskeligheder for Handelen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Blandede Efterretninger. J de sidste Dage - skrives der fra Frankfurt a. M. - fandt atter her nogle tvungne Auctioner Sted over Gjenstande, paa hvilke der var lagt Beslag formedelst Vægring ved at betale Mulcter, dicterede formedelst Deeltagelse i forbudne Forsamlinger. J denne Anledning fandt følgende Ordensforstyrrelse Sted. En Jurist, Dr. J., fandt - da de hos ham udpantede Meubler, 1/2 Dusin Stole, bleve opraabte - sig beføiet til lydelig og formelig at protestere mod denne Fremgangsmaade som lovstridig. Tillige advarede han det tilstedeværende Publikum mod Kjøbet af hine Effecter, da han erklærede sig beføiet og findet til at indgive en Vindicationsklage mod Enhver af Kjøberne. Jkke desto mindre gjorde en jodisk Handelsmand, om hvem det dog siden heed, at han ikke havde været tilstæde, da Doctoren nedlagde Protesten, et Bud, men fik strax derefter et Slag af en ubekjendt Haand, saaat han maatte flygte inden for Opraabe, rens Skranker og derpaa lod sig ledsage hjem af en Politibetjent. Dr. J. tog nu de udpantede Meubler tilbage imod indtil videre at erlægge Vurderingsprisen og med Forbehold af behørig Regres. J denne Anledning hedder det nu, at Øvrigheden, for i Fremtiden at forebygge lignende Scener, paa hvilke den omtalte ikke er det første Exempel, har besluttet, ikke oftere at effectuere slige Udpantninger, men derimod at underkaste alle Jndivider, hvem Mulcter ere dicte rede, en forholdsmæssig Arrest, saasnart de maatte vægre sig ved at erlægge Mulcten.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Fra Spanien og Portugal, saavelsom fra Tyrkiet, haves denne Postdag intet Nyt. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Kjøbenhavn.¬ I det slesv. holst. lauenb. Cancellie er der skeet en vigtig Forandring, idet de Deputerede: Conferentsraad Roth, og Statsraad Hammerich ere paa deres Ansøgning udtraadte Jfølge disse Resignationer er Conferentsraad Hopp bleven før 1ste Deputeret og Cancellieraad Dumreicher Assessor i Cancelliet Her tales allerede om store Forberedelser til de Høitidelig heder, hvormed vor Konges 2 Haarige Regjeringsjubilæum skal feires næstk. 13de Marts.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Det nyeste Balcoustume for Herrer er lyseblaa Kjole hvide Beenklæder og lillafarvede Strømper, saaledes som det her for nyligen er bleven seet paa de eleganteste Baller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 19de Februar. Hamborg 2 M. - a vista 214. Species 211 1. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 153 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 431 a 44 Rbs. Tegn. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 911492 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 85186 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fbr. 1820) 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 108 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb. Obl. 1003 a 101 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambr. & Søn 103 a 104 i Banco. 2 pCt. Ditto Ditto 9 a 99 1/2 i Banco 14 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 998, i r. S. 4 pCt. uops. norske Statsobl. - i Banco. 13 pCt. nye danske Obl. 69 1/4 a 70 L. St.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Hamborg, den 19de Februar. Bourdeaux 1881. Petersborg 9 1/2. London 2 M. 13 Mk. 102 s., k. S. 13 Mk. 12 1 s. Madrid 46. Cadix 46. Lissabon 433. Amterdam 2 M. 35, k. S. 34, 85. Kjøbenhavn 216. Species i danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Ringkjøbing, den 12te Februar. Ved den anstilte chemiske Undersøgelse er det bragt til Vished, at den bortdøde Gaardmand og Pige i Gaarden Polder paa Holmsland, ere døde af Gift (Arsenik), men paa hvad Maade de have modtaget denne, har endnu, Politiets Bestræbelser uagtet, ikke været at oplyse. - Hovedparcellen af den fordums Herregaard Sønder=Holmgaard er i disse Dage bortsolgt ved Auction for 6600 Rbd. r. S. Viborg.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Den 22de Octbr. f. A. er Elbo m. fl. Herreders Extraretsdom stadfæstet, hvorved Gaardmand Jver Nielsen af Skjærum, for at have modsat sig, paa lovstridig Maade, en Fogedforretnings Afholdelse paa hans Bopæl, er idømt en Mulct af 20 Rbd. Sølv til Veile Amts Fattigkasse. S. D. er, ligesom ved Bjerre Hatting Herreders Extraret, Thomas Nielsen Pragelund, for 4de Gang begaaet Tyveri, dømt at kagstryges, samt brændemærkes paa Panden, og hensættes til Fæstningsarbeide paa Livstid under stræng Bevogtning. S. D. er C. M. Bech i Hjørring Arrest, tiltalt for Falsk og Vinkelskriver m. m., frifunden for Tiltale, med for usømmelig Procedure idømt en Mulct af 15 Rbd. Sølv til Amtets Fattigkasse og ligesaameget til Justitskassen. Ved Han Herredernes Extraret var han idømt en Mulct af 56 Rbd. Sølv til Hiørring Amts Fattigkasse, og for utilbørlig Skrivermaade en Mulct af 60 Rbd. Sølv til Amts Fattigkassen og Justitskassen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
S. D. er Frederikshavns Kjøbstæds Politiretsdom stadfæstet, hvorved Kjøbmand Jens Boie for verbale Jnjurieimod Kjøbmand Peder Hou er idømt en Mult til Byen Fattigkasse af 25 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1833-02-23
Den 29de Octbr. er Slagtermester P. Bache i Aarhuus tiltalt for Gadeuordener og voldsom Adfærd i Arresten, døm at bøde til Byens Fattigkasse 25 Rbd. Sølv. Ved Aar huus Byes Politiret var han dømt at hensættes i Fængse paa Vand og Brød i 2 Gange 5 Dage. S. D. er Nørvang Tørrild Herreders Extraaretsdom stadfæstet, hvorved Gaardmand Jens J. Kudsk i Smidstrup for begaaet Hoer er dømt at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage. S. D. er i en Sag, hvorunder Kjøbmand A. Lewis Aarhuus søgte Kjøbmand H. B. Momme i Horsens til Betaling af 9 Mk. Cour. og 74 Rbd. 3 Mk. 12 s. S. og T., som denne har paastaaet liqvideret ved Contrafordring: denne tilpligtet at betale sidstnævnte Sum, men Parterne forøvrigt for hinandens Tiltale frifundne. Ved Horsens Be tingsret vare Parterne for hinandens Tiltale frifundne. S. D. er en inden Ulfborg og Hinds Herreders Ret af sagt Dom stadfæstet, hvorved Niels Nielsen Daatter af Huusby, der søgtes af Gaardmand Christen Christensen Gammelgaard til Erstatning, fordi en Ko, han havde tilbyetet sig ikke kælvede til den Tid, som efter Vilkaarene skulde skee, frifunden under betingelse, at han med Eed bekræfter, ikke at have lovet, at Koen skulde kælve til den under Sagen nævnte Tid; men i andet Fald tilpligtet at betale Citanten 29 Rbd. 5 Mk. 12 s. r. S.S. D. er Jens Sørensen Hammer og Lars Sylvest af Fjeldsted, ligesom ved Gjerlev Ondsild Herredes Ret, tilplig tede at betale til Christen Nielsen sammesteds 750 Rbd. Sedler efter 2de Panteforskrivninger. Den 8de Novbr. er Hassing Refs Herreders Extraretsdom, hvorved Christen J. Vittrup og Hustrue for Tyverere dømte, den Første at arbeide i 5 Aar i Kjøbenhavns Rasphuus, og den Sidste som Forbedringshuusfange i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar, stadfæstet.