JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra Liipzig, den 21de Octbr. Prinds Engen af Würtemberg er den 17de bleven slagen ved Halle, hvorved han har mistet en stor Deel af sine Tropper og alle sine Kanoner. Man kan derfor ansee dette Feldttog som endt, og der behøves blot endnu nogle Marscher, for at sikkre Resultaterne af samme. Det sidste Feldttog mod Østerrigerne blev endt i 6 Uger, dette er blevet endt i 8 Dage. Den 18de rykkede franske Tropper af Marschal Daveusts Corps ind her i Staden. Marschallen selv ankom hertil samme Dag, men reiste igien næste Morgen. J Gaar var Keiser Napoleons Hovedqvarteer i Halle. Vi nyde ellers største Rolighed. Hvor meget de franske Anthorieter bestræbe sig for at vedligeholde Rolighed og Orden, og efter Evne at lindre Krigens Bylder, viser følgende Proclamation fra vor nærværende Commandant, GeneralMacon: "Gouverneuren her i Staden forbyder udtrykkelig Borgermesteren og andre, at levere noget fransk Jndividuum, af hvad Rang han end er, noget uden udtrykkelig Ordre fra Commandanten." - General Macon har endvidere udstedt en Proclamation der befaler : "At alle Handlende, som have engelske Eiendomme, enten samme tilhøre Engellændere eller dem selv, skulle inden 24 Timer efter Proclamationens Udstedtlse levere en skriftlig Erklæriderom i Commandanten, hvorpaa der skal skee Huusviistation, for at overbevises om Anmeldelsernes Rigtighed ethvert Bedragerie bliver straffet med militair Strat. Ligeledes skal Stadens Magistrat under sit Ansvar indlevere en tilforladelig og detailleret Erklæring om alle Militair magasiner, enten de tilhøre Sachser eller Preussere. En hver Contribution eller Reqvisition, enten den bestaaer at Klæde eller Penge, som ikke kommer fra en dertil berettige. Anthoritet, er paa det strongeste forbudet, og enhver Jnd bygger, enten han er Øvrighedsperson eller Privatmand, som har den Svaghed, at samtykke deri, uden at give Commandanten Efterretning derom, skal straffes med 14 Dages Arrest.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra Paris den 22de Octbr. I Gaar Morges forkyndte Kanonernes Torden Hovedstaadens Jndbyggere den store Seir, vor Keiser har tilfægtet sig ved Weymar den 14de. Jndtil Kl. 12 om Middagen blev en Kanon affyret hvert Minut. Rigserkekantslerer, har strax ladet Hovedindholdet af en Depesche, der meldes Stieren, forkynde i de fornemste Theatre i Hovedstaden. Den Enthusiasmus, som er bleven opvakt derved, er ubeskrivelig stor. Vore Fonds stege allerede i Gaar nogle Proeent. - En Skrivelse fra Armeen siger: "Keiseren har endnu aldrig viist sig saa stor, som ved denne Leilighed, Han har tilbragt hele Natten til den 15de med at sørge for de Saarede." - Fiendens Nederlag har været fuldstændig. Den store Armees 1ste Bulletin, dat. Bamberg, det 3de Octbr.: "Den Fred, der var sluttet med Rusland og undertegnet den 20de Julii og Underhandlingerne med Engelland, som vare begyndte og næsten tilendebragte, havde opvakt Bekymring i Berlin. Mangfoldige uvisse Rygte, foraarsagede, at Cabinettet i Berlin fæstede Tid til det Rygte, at en af de hemmelige Artikler i den med Rusland sluttede Traktat gav Polen til Prinds Konstantin tilligemeKongetitelen; Schlesien til Østerrig i Giengæld for det østerrigske Polen; og Hannover til Engelland. Det indbildte sig tilsidst, at disse tre Magter vare enige med Frankerig, og, at denne Sving truede Preussen med Fare. -
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Hvad Udestaaende Preussen havde med Frankerig var fra meget fiærne Tider. Preussen vorden første, der vædnede sig, for at drage Fordeel af vore indvortes Unigheder. Man saae det siden gribe til Vaaben i det Øie tik, da Hertugen af York gjorde Landgang i Holland; og Kiøndt det under sidste Krig ikke havde nogen Grund til Misfornøielse med Frankerig, rustede det dog paa ny, og undertegnede den 1ste Octbr. 180, den Potsdaniske Trak at, der een Maaned efter afløstes at den Vienske - Den 11te Auusankom en Coureer fra Marquis Lurch fini til Berlin, og medbragte den udtrykkeligste Forsikkring, om denne formeentlige Overeenskomst mellem Frankrig og Rusland, til ifølge Tractaten af 20de Julii, at gjenoprette Kongeriget Polen, og fratag, Preussen Schlesien. Krige skerne bleve strax hede om Hovedet; de gjorde Vold paa Kongens personlige Følelser; 40 Courerer afgik i en eneste Nat, og man sprang til Vaaben. - Efterretningen om denne pludselige Opbrusning gaaede Paris de 20de samme Maaned. Man beklagede en Allieret, der saa grusomt misbrugtes; man gav ham strax Oplysninger og udtrykkelige Forsikkringer; og, da en aabenlys Vildfarelse var den ene ste Bevæggrund til disse uforudseete Rustninger, haabede man, at Eftertanke vilde neddæmpe en saa lidet grundet Opbrusning. - Det skede, at den i Paris undertegnede Tractat ikke underskreves i Petersborg, og alle Slags Oplysninger lode snart det preussiske Hof begribe, at Marquis Lucchesini havde øst sine Efterretninger i Hovedstaaenutilforladeligste Forsamlinger. J Følge heraf tilbage kaldtes han; man anmeldte, som hans Efterfølger, Hr. Baron Knobelstorff, en Mand af redeligste og oprigtigste Aandspræg og af den fuldkomneste Moralitet.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Denne overordentlige Gesandt ankom snart i Paris, medbringende et Brev fra Kongen af Preussen, da teret den 23de August. - Dette Brev var fuldt af forbindtlige Udtryk og af fredelige Erklæringer, og Keiseren besvarede det paa en aabenhiertig og tilfredsstillende Maade. - Dagen efterat Coureren var afgaaet med dette Svar, fik man at vide, at Sange, der fornærmede Frankerig, vare afsiungne paa det Berlinske Theater; at Udrustningerne strax, da Knobelsdorff var afgaaet, fordobledes, at de Koldblødigere vel ikke havde hine falske Bekymringer, men at Krigspartiet havde faaet Overhaand. Keiseren indsaae nu, at Omstændighederne vare saa bydende, at han ikke kunde undgaae at gribe til Vaaben mod sin Allierede. Han bød Tilberedelser. - Alt satte sig i Berlin Marsch med stor Hurtighed; de preussiske Tropper gik ind i Saxen, ankom til Conføderationens Grandser og fornærmede Forposterne. - Den 24de Septbr. afgik den kelserlige Garde fra Paris til Bamberg, hvor den ankom den 6te Octbr. Ordrer udsendtes til Armeen; alt satte sig i Bevægelse. - Det var den 25de Septbr. at Keiseren forlod Paris, den 28de var han i Maynz, den 2den Octbr. i Wursburg og en 6te Octbr. i Bamberg. - Samme Dag løsneder 2 Karsbinskud af preussiske Husarer paa en Offtceer af den franske Generalstad. Bigle Armeer kunde ansees at staae lige over for hinanden. - Den 7er modtog Hs. Majestæt Keiseren en Coureer fra Maynz, fra Prindsen af Benvent, der bragte to vigtige Papirer: det ene var et Brev fra Kongen af Preussen paa 20 Sider. Med dette Brev fulgt Knodelsdorffs mærkværdige Note: "Marstal. - sagde Keiseren til Marskalk Berthier - man sætt ros Stævne som Mænd af Æretilsen 8de. Aldrig bleve Franskmænd botte ved slig en Leilighed; men da man siger, at der er en deilig Dronning, som vil være Vidne til Kampen, saa lad os være forekommende, lad og marschere til Sachsen, uden at gaaet i Sengs." Den franske Armee er saaledes ordnet. Den sætter sig i Marschad tre Abninger. Høire Fløi, Marskalkerne Soules og Neys Korpser og en baiersk Afdeling drager ud fra Amberg og Nürnberg, forener sig ved Bayrruth, og marscherer at Hoff til, hvor den at kommer den 9de. - Centrum, bestaaende af Storhertugen af Bergs Reserve, af Marskal Prinds Pontecorvos Korps, af Marskalk Davousts Korps og af den keiserlige Garde, marscherer fra Bamberg til Cronach, ankommer den 8de til Saalburg, og marscheren derfra over Saalburg og Schleitz af Gera til. - VensteFløi, bestaaende af Marskalkerne Lunnes's og Augereau Korpser, marscherer fra Schweinfurt af Coburg, Graffenthal og Saalfeld.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Den store Armees 3die Bulletin, dat. Gera, den 13de October. Trefningen ved Schlez, der aabnede Feldttoget og var saa skadelig for den preussiske Armee, og Trefningen ved Saalfeld næste Dag have udbredt Skræk hos Fienden.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Alle opsnappede Breve melde, at man i Erfurt, hvor Kongen, Dronningen og Hertugen af Brunsvig opholde sig, raadslaae over hvad Parti man skal tage, uden at kunne blive enige. Jmedens man raadslaaer, marscherer den franske Armee. Prinds Hieronymus, som Keiseren har betroede Commandoen over di Allierede og et bayersk Corps, er ankommen til Schleitz, efterat han har ladet Fortet i Culmbech indslutte af et Regiment. - Fienden, afskaaret fra Dreson, var endnu den 11tet Erfurt og ægte, at samle sine Colonner, som han i offensive Hensigter havde afsendt til Cassel og Würhburg, da han vilde aabne Feldttoget med en Jnvasion i Tydskland. Weser, hvor han havde anlagBatterier Saale, som han ligeledes vilde forsvare, og de andre Floder ere nesten tournerede paa samme Maade, som Jller i forrige Aar; saa at den franske Armeer staaer langs med Saale med Ryggen mod Elben og marscherer mod den preussiske Armee, der har Rhinen i Ryggen. En Position, der er slet nok til at foranledige vigtige Begivenheder. - Veiret har været meget godt, siden Feldttogets Begyndelse, Landet er frugtbart og Soldaten er sund og fuld af Mod. Man giør Marscher paa 10 Lieues uden at een Mand bliver tilbage. Aldrig har en Armee været skiønnere.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Den store Armees 4de Bulletin, dat. Gera, den 13de October. "Den ene Begivenhed følger hurtig efter den anden. Den preussiske Arme har mistet sine Magasiner og er bleven tourneret. Marschall Davoust ankom til Naumburg den 12te, om Aftenen Kl. 9, tog de preussiske Magasiner, gjorde Fanger og eroer de 18 Vogne med KobberPoutons. Den preussiske Armte synes, at sætte sig Marsch, for at naae Magdeburg; men den franske Armee har 3 Marscher forud. Aarsdagen af Trefningerne ved Um vil blive mærkværdig i Frankerigs Historie. Om faa Dage vil et Slag forefalde, der vil afgiøre Krigens Skjebne.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Moniteuren melder fra Boulogne af 14de d. M. "At en engelsk Division, bestaaende af 31 Seilere, nærme de sig til Boulogne den 9de, for at ientage sine Brandforsøg. Om Natten kastede den omtrent 100 Brandraketter af en ny Opfindelse mod Flottillen. De fleste Raketter vare uden Virkning; 2 faldt paa Skibene, men bleve slukkede uden Vanskelighed; et Huus kom i Brand. Fienden begyndte Natten til den 11te et nyt Bombardement, hvorved blot en Dreng paa 14 Aar blev saaret. Alle Forholdsregler vare forud tagne og Batterierne tvang snart Fienden, at trække sig tilbage. Ligesaa frugtesløst var et Angreb paa Calais, der skeete Natten til den 14de. Det er mærkeligt, at Fienden valgte just det Øieblik til sine nye Brandforsøg, mod Boulogne og Calais, da Lord Lauderdale maatte være en af disse Havne. Han ankom virkelig til Boulogne den 11te, kort før det sidste Bombardement blev endt. Man skaanede ham for den Udehagelighed, at see et opbragt Folks Forbittrelse. Han tilbragde Natten hos Flottillens Chri og blev den 12te bragt ombord paa en engelsk Fregat Moniteuren melder, at Linieskibet Regulus, der løb udfra Orent den 31te October 1805 med 2 Fregatter og 2 Helgger ; er den 5te d. M. kommet tilbage til Frankerig, efterat have krydset i det atlantiske Hav, ved Kysterne af Africa, i Sydhavet og ved Kysterne af Anerica. Det har deels taget, deels skudt i Sænk 40 engelske Skibe. Ved Stormen i forrige Maaned blev det skilt fra Fregatterne Linieskibet le Cassart er lykkelig kommet tilbage til Frakke rig, efterat det har ødelagt endeel fiindtlige Skibe, hvoriblant en engelsk Kiper, som det har skudt i Sænk, efterat have taget dens kostbare Ladning, der vurderes for 2 Mill.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
J Lyon ere nogle Uroligheder forefaldne, som dog snart bleve dæmpede ved at arrestere Ophavsmændene.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra München, den 24de Octbr. Efter vor Bulletins ere 30 til 40000 Mand bleve fange ne i Slaget den 14de og 30 Faner, 300 Kanoner og uhyre store Magasiner erobrede; 2 Generaler, hvoriblant Generallieutenant Schmettau, ere fangne. Preusserne have mistet over 20000 Mand Døde og Saarede. De Franskes Tab at slaaes til 1100 Døde og 3000 Saarede.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
J Weymar, hvor der paa eengang vare franske og preussiske Tropper i Staden, gik det meget heftig til, og der skal være bleven plyndret. Keiser Napoleon aflagde strax en Besøg hos Enkehertuginden, som var bleven tilbage Beymar.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra Erlangen den 24de October. Keiser Napoleon har overdraget General Legrand Generalcommanden i Førstendømmet Bayr uth og Generalen har ved en Proclamation af 12te d. M. erklræet, at han, Overeensstemmelse med Keiserens Befalinger, ønsker, at giøre Landets Forfatningsaa lykkelig, som Omstændighederne tillade. Vi erkiende med inderlig Taknemmelighed den Skaansel, hvormed de franske og bayerske Generaler af Agtelse for Videnskaberne have søgt, at lette Stadens med Universitetet uadskillelig forenede Skjebne og at befrie samme for Excesser ved at holde stræng Krigstugt. Alle Forretninger gaae derfor uafbrudt deres regelmæssige Gang, hvortil Markgrevinden af Bayreuths Nærværelse ogsaa har bidraget. I Gaar og i Forgaars marscherede hele den würtembergske Armee, omtrent 10000 Mand, under Commando a General von Seckendorff, her igiennem.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra Berlin, den 24de Octbr. J Middags tykkede de franske Tropper ind her i Staden. Keiser Napolcon ventes til Sansfruet i Morgen og hertil i Overmorgen. Den franske General Hutain er bleven udnævnt til Commandant her i Staden.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra London, den 24de October. Den kongelige Declaration angaaende de med Frankerig afbrudte Fredsunderhandlinger er offentlig bekiendtgjort. Kongen erklærer deri, at hans Ønske var en sikker og varig Fred, hvis Basis skulde være Hans tydske Staters Tilbagegivelse. Denne Punkt fremdød en billig Grund til Underhandling; men da man siden afveeg herfra og det lydske Riges Constitution blev tilintetgjort, saae Hs. Majestæt saa lidet Haab om Underhandlingernes lykkelige Udfald, at den brittiske Minister maatte forlange Reisepas til Engelland. Dette blev imidlertid udsat og Frankrig erklærede sig villig til, efterat den med Rusland sluttede Separat=Tractat var bleven forkastet af Keiser Alexander, at giøre Opoffrelser af stor Omfang, for ved Freden med Engelland at gjenoprette Verdens Rolighed. Hensigten af disse Forsikkringer syntes imidlertid blot at være denne, at bringe Hs. Majestæts Minister til en Separat=Nexociation med de Allieredes Udelukkelse, en Sag, som Haans Majestæt strax i Begyndelsen havde forkastet, og som endnu mindre kunde indgaaes i en Tidspunkt, hvori Ruslands Forhold havde paalagt Hs. Majestæt en forhøiet Forbindtlighed ved ikke at skille Sin Jnteresse fra en saa tro Allieret.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Den considentielle Communication, som Kongen stedse havde underholdt med Rusland, satte Hs. Majestæt i Stand, til at bestemme de Betingelser, under hvilke Freden var at erholde og Ministrene bleve derfor instruerede, at erklære Frankrig saavel Engellands egne som dets Alliertes Fordringer, at bringe dem til særskilte Artikler og paa disse Grunde, at aflutte en provisorisk Tractat med Frankerig, som skulde træde i Kraft, saasnart Rusland havde erklæret sin Tiltrædelse til samme.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Denne Underhandlings Form blev efter nogle Jndvendinger tiltraadt af Frankrig. Der blev nu tilkudt Hs. Majestæt Betingelser, som skulde nærme sig Underhandlingernes Original=Basis; men disse vare meget forskiellige fra dem, som Hs. Majestæt bestandig havde villet og nu meer end nogensinde før kunde vente, og den afgjorte Forkastelse af Ruslands billige Fordringer saavelsom Hs. Majestæts Betingelser i Henseende til sine andre Allierte, lod ikke Hs. Majestæt nogen anden Udvei end at tilbagekalde Sin Minister og ende Underhauslingerne.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Hr. Maj stæt seer med inderlig Smerte Vedblivelsen af de Ulykker, som ere undskillelige fra Krigen; men det er Han Fiender, hvorpaa Ansvaret hviler, og, i Henseende til Kampens Udfald, da stoler Hs. Majestæt paa sin Sags Retfærdighed, sit Folks Hielpekilder og Tapperhed, paa sine Allieredes Troskab og især paa det guddommelige Forsyns Beskyttelse og Bistand. Ved de store Anstrængelser, som en saadan Kamp nødvendig maa fordre, vil Hans troe og kiære Undersaatter ikke forglemme, at deres dyrebareste Jnteresse staaer paa Spillet og at det brittiske Folk ved at forsvare deres Rettigheder og vedligeholde Rigets Værdighed sætter det stærkeste Bolværk for Menneskeslægtens Frihed.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Hs. Majestæt Kongen ventes hertil i Dag, for, som det hedder, at undertegne Ordren til Parlamentets Ophævelse, Det ny Parlament skal efter Forlydende forsamle sig den 15de Decbr.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Admiral Lord St. Vinent er i Forgaars ankommen til Plymouth. Han nedlægger Kommand den over Kanal slaaden.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
I Gaar blev tilkiendegivet paa Loyds Kaffehuus, at en Eskadre af 12 spanske og franske Linieskibe var i Begreb med at løbe ud fra Cadix og at 4 af samme allerede havde viist sig for Havnen. Dette giver Haab om en Seiers-Efterretning, da man fik at vide, at Lord Collingwood laae med 10 Skibe for Cadix og iagttog Fiendens Bevægelser. J Dag har man faaet Efterretning om, at den spanske Flaade er vendt tilbage til Cadix.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Af Privatbreve fra Palerme og Maltha veed man følgende: Vor Armee i Sicilien bestaaer af 12000 Mand. 2 Regimenter vare i Calabrien for at hielpe Jndvaanerne sammesteds, som i den sidste Campagne have lidt meget. Tallet paa de ved vore Tropper gjorte Fanger beløber sig alle rede til 4700 Mand og efter den laveste Beregning er i det mindste 6000 Mand dræbte, da Calabriserne slet ikke give Pardon. General Stuart er paa Maltha og i Færd med at vende tilbage til Engelland.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Pelermo, den 27de Septbr. General For er den 5te ankommen hertil fra Messina hvorfra han i Dag vender tilbage. Desværre have de Franske igien oversvømmet broge Calabrierne, undtagen Søllyhvor vi endnu have en Garnison. Skiøndt denne Plads er stærk befæstet, hedder det dog, at vore Troppet vil rømme samme og overlade de Franske Neapel og Sicilien i rolig Besiddelse og herefter blot indskrænke sig til Siciliens Forsvar Sir Sidney Smith skal ikke være gandske nig med General For i Henseende til de tilkommende Operationer. Vor Armee i Messina befinder sig temmelig vel og den opvartede Feber, som udbrød blandt samme i Calabrien, er gandske ophørt.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
J Følge Beretninger fra Newyork var Admiral Strachen, efter at have mistet sin Stormast, indløben til FavalSaasnart han der hørte om den franske Flaades Nærværelse. heiste han sit Flag paa Linieskibet Triumph og seilede til de amerikanske Kyster, hvorhen Admiral Warren ogsaa har sat Coursen. Den fiendtlige Eskadre har liidt særdeles ved Stormen.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Admiral Cochrane var den 12te Septbr. i Barbados. Linieskibet Elephant og Skonnerten Pickie ere den 12te seil lede derfra til Tore for at un erstøtte General Miranda, hvis hele Tab ved Landgangen sammesteds blot bestod af 1 Død og 8 Saarede, blandt hvilke sidste Oberstlieutenant Kirkland og Hr. Fihwilliam, Mirandas Secretair.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Vor Fregat Lacuste paa 44 Kanoner er i en meget slet Tilstand løben ind til Norfolk.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Vore Blade melde, at en Subsidie=Tractat er under Forhandling med Sverrig om at stille 30000 Mand. I Dag har man et Rygte over Holland om et Slag, som er falden ud til Skade for Preussen.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra Haag, den 25de Octbr. J Forgaars Aftes ankom en Coureer fra Generallieutenant van Boecop fra Hovedgaarteret i Wesel til vor Krigsminister med følgende nærmere Efterretninger om de Franskes Seir den 14de d. M.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
J na den 15de Octbr. Kl. 5 om Morgenen.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Slaget ved Jena, som forefaldt den 14de d. M. vilblive et af de mærkværdigste i Histerien.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Preusserne vare 150000 Mand stærk, de have tabt 200 Kanoner og 30 Faner tilligemed 28000 Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Hertugen af Brunsvig og General Rüchel ere blevne (øe ere som bekiendt kun saarede). Prinds Henrik af Preussen er haardt saaret. Et stort Antal Generaler tilligemed endeel Stabsofficerer ere saarede. Den franske Armees Forliis er i Sammenligning langt ringere; dog have vi i Jenas Hospitaler 1200 Saarede og i Naumburg 1500. Brigade generalen Debilly, en kies Officeer, er den eneste General, som er falden. Den franske Armee har tilkæmpet sig Hæder. Marskal Davoust, som stod ved Defilterne ved Kosen og Naumburg, hindrede Fienden fra at debouchere. Han har været i Slag den hele Dag og bragt over 60000 Mand i Uorden, som blev kommanderet af Möllendorff, Kalkreuti- og Kongen selv. Dette Korps under Davoust har erhvervet sig største Hæder. Soldaterne have indbyrdes gjort hinanden Rangen stridig i Raskhed og Mod. Korpserne under Marschallerne Lannes, Spult, Net og Angertau have med lige Uforsagthed taget Deel i dette Slag. Dronningen af Preussen er bleven forfulgt ved en Eskadron Husarer. Hun blev nødt til at tage bort fra Weymar og havde kun tre Timer været derfra, da vore Forposter ankom sammesteds. Hun tog den Vei, hvor det preussiske Militaire befandt sig i Mængde. Kyrasseer= og Dragon=Divisionerne kunde ikke ankomme der, førend mod Dagens Endeel De have sprængt adskillige preussiske Batallions=Quarts og giort dem til Krigsfanger. Storhertugen af Berg befandt sig stelse i Spidsen af dem Vore Tropper ere om Aft nen indrykkede i Weymar. De forfulgte Fiendens Arviergarde fra den venstre Side; Marskal Davoust forfulgte derimod fra høire Side Fienden indtil Neustadt. Han har i Dag sit Hovedqvarteer i Eckhardsberg. Man troer, at Fienden vil søge at forene sig ved Frankenhausen, for at naae Maadeburg. Fienden maae have liidt et skrækkeligt Tab, som man først siden vil kunne erfare. 6 fiendtlige Generaler tilligemed er stort Antal Officerer ere blevne Krigsfanger.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra Sachsen, den 26de October. Ved chursachsiske Grændser tre nu Pæle opslagne med den Opskrift: arrelectorale, par neutre.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Hertugen af Sachsen Weymars Corps, omtrent 20000 Mand, har ikke taget Deel i Slaget den 14de og har derpaa trukket sig til Tangermünde. Halle er bleven taget af de Franske med Kaarden i Haanden og Fægtningen varede længe i Gaderne. Ved denne Tummel kunde nogst Uordener ikke blive forebyggede, men de bleve standsede ved Marschall Prinds Ponte Corvos Ankomst. Ogsaa i Jena forfaldt nogle Excesser, men Rolig heden blev snart fuldkommen tilveiebragt. Jblant de Stæder, som have liidt ved Brand, nævnes Wymar, Jena, Gera, Naumburg, Halle og Dessau. Mange Studenter i Halle have forladt Universitetet med Passer fra den franske General. De, som vare uden Penge, si 1 Rdlr. i Reisepenge.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra Osnabrick, den 27de Octbr. I Gaar ankom General Grandjean hertil med 60 hollandsk Dragoner og sendte Landsregieringen en Erklæring, at det Jndhold: "At han i Kongen af Hollands Navn tog Førstendømmet Osnabrück i Besiddelse for Høistsamme, at alle Auchoritster skulde vedblive og at Tropperne skulde holde den strengeste Krigstugt. Slottet her i Stader, skal uopholdelig sættes i Stand, da Kongen af Holland, kommer hertil om nogle Dage. Vi vente 3000 Mand hollandske Tropper hertil endnu i Dag. General Daendels er rykket ind i Ostfriesland.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra Brunsvig, den 28de Octbr. I Gaar Morges rykkede 400 franske Chasseurs ind her i Staden. Garnisonen maatte aflevere sine Geværer, men Off ciererne og Underofficiererne beholde deres SidegeværDe fiendtlige Tropper opføre sig ualmindelig vel.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
General von Wartensleben er i Magdeburg med 12000 Mand.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Skrivelse fra det Mecklenburaske, den 28de Octbr. Krigens Skueplads er nu i Mark Brandenburg. Før sten af Hohenlohes Hovedqvarteer var den 25de i Neustadt. Hertugen af Weymar og Hertugen af Braunschweig-Oels gik den 26de over Elben ved Sandau. Det kommer nu an paa, hvem der først naaer Oderen, Preus Franske. Broen ved Fehrbellin er kastet af.
Berlingske Tidende, 1806-11-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. Slottet i Mekon indrettes nu for den keiserl. Families Børn, der efter Familieloven skulle opdrages samlede under Keiserens Øine.