Aalborg Stiftstidende, 1836-12-17
Spanien. Baade fra Cadix af 27de og fra Gibraltar af 26de No. vember har man officielle og private Efterretninger om et Nederlag, som Brigadegeneral Narvae; endelig skal have bibragt Partigængeren Gomez den 25de. Carlisterne skulle have mistet mange Folk og være bragte i betydelig Forvirring, da Narvaes, medens han forfulgte Fjenden, den 2de om Morgenen blev forstærket med General Riberos Corps og General Alaix ligeledes senere ved Villa Martin fik Leilighed til at foretage et nyt Angreb paa Gomezs, ved de forrige Dages Strabadser og Tab udmattede, Tropper. Dens omstændelige Beretning om denne vigtige Begivenhed, om hvis Tilforladelighed man da vel ikke kan tvivle, maa idag staae tilbage for Beretningen om Tildragelser i Madrid, hvis Udfald let kunde have blevet saaledes, at Gomez's Nederlag ikke videre var bleven af nogen Betydning. Madrid har nemlig atter havt en alvorlig Militair=Opstand, inden sine Mure. Det var en Bataillon af det 4de Garderegiment, der tog sin Oberstes, Puches, Strænghed til Paaskud for en Jnsurrection, der ikke strax blev dæmpet med behørig Kraft og derfor senere foranledigede blodige Optrin. Tildragelsen er denne. Obersten, en meget udmærket Officeer, havde faaet Commandoen over det 4de Garderegiment, for i samme at gjenoprette denne ved tidligere Begivenheder slappede Disciplin. Sligt lader sig ikke udrette uden Alvor og - Strænghed; gaaer dennes Haand i Haand med Retfærdighed, ere dens Frugter heldige for Soldaten setv. Det 2de Garderegiments Mandskab begreb, ikke denne Sandhed. Soldater af den i Madrid, stationerede Bataillon af Regimentet affyrede deres Geværet paa Obersten, dog uden at træffe ham. Da han fandt hele Bataillonen væbnet imod sig, bortfjernede han sig. Soldaterne udbredte sig nu, under Raabet Constitutionen leve i de tilstødende Gader, røbede fjendtlige Hensigter og grupperede sig i enkelte Posteringer, i en Afstand af flere 100 Skridt fra deres Caserne. Generalmarschen blev slaaet og Nationalgaden, tillige med Cavalleriet og Artilleriet af den kongelige Garde de eneste Tropper, som vare forblevne i Madrid - traadte under Vaaben. Det lykkedes imidlertil endnu den Aften nogle Officerer at formaae de oprørsken, Soldater til at vende tilbage til deres Caserne; Rolighedll. gjenoprettedes og ikkun Nationalgaden forblev endnu om Natten under Vaaben. Om Morgenen den 29de fik Regimentet Ordre, at det Compagni af samme, som, i Forening et med Nationalgaden, havde Vagt i Slottet, ikke skulde afelløses. Denne befaling modsatte Sergeanterne sig og tidlig som Morgenen, Kl. 9, faae man Regimentet med klingende 1 Spil og flyvende Faner, anført af Underofficererne, rykke udaf Casernen. Endnu engang lykkedes det Generalcapitainen sat formaae dem til at vende tilbage, men, omtrent en halv et Time efter var Regimentet atter rykket ud og paa Veien til Slottet, medens Riego=Hymmen gjenlød fra dets Geledder. Kl. var nu 10 ½, da Generalcapitainen omsider tildeelte Gardens Curasserer og beredne Grenaderer Ordre at angribe Jnsurgenterne. Angrebet viistes tilbage af en Rode-Jld, nogle Ryttere saaredes og en levende Jld begyndte fra begge Sider. Kl. 11 1/2 ankom Ordre fra Regentinden, at Afløsningen af Slotsvagten ikke maatte skee af Garden, med mindre den anførtes af sine Officerer. Denne Ordre indtraf i samme Dieblik, da Oprørerne begyndte at adsprede sig og tage Flugten. Ved Middagstid sendtes Brigaderen, Lopez til dem, for at føre dem tilbage til deres Caserne, hvilket ogsaa henved Kl. 1 lykkedes ham. Nu saae man et stort Antal Saarede bæres til Hospitalerne, blandt disse en Caspitain af Curassererne. Man talte i det hele 12 Dræbte og 60 Saarede, af det oprørske Regiment sattes, alene ved et Compagni, 10 Mand ud af Stand til at fægte. Alle Boutiker vare slukkede og Passagen ved Solporten var spærret. Madrid, frembyder i det Hele et sørgeligt Syn og man var meget bekymret for Aftentimmerne. Disse synes imidlertid tilligemed Natten at være tilbragte i en Slags Ro, thi de yderligere Beretninger begynde først med hvad der videre passerede næ 1ste Dag den 30te. "J Dag Kl. 12, hedder det nemlig, dæmpedes endelig det 4de Regiments Jnsurrection ved en Kanonade. 6 Pjecer af forskjellig Caliber tordnede imod Casernen i Gaden Fuencarael, i hvilken Jnsurgenterne havde baricaderet sig. 11000 Mand vare opstillede til Angred: Bygningen leed overordentligt af Kanon- og Geværilden og Jnsurgenterne saae sig snart nødte til at overgive sig paa Naade og Unaade. Der indtraf befaling til at skyde hver 6te Mand af dem og Executionen var allerede fuldbyrdet paa 18, da Benaadning blev forkyndt de Øvrige, som nu skulle tilie ud under andet forkle Vestrekker, Stumer, og Corporalerne, som havde søgt Tilflugt i de til Casernen grændsende Huse, ere ligeledes bragte i Forvaring, men deres Straf udsat, fordi man af dem venter at erfare Noget om Ophavsmændene til dette Mytteri. Man vil iøvrigt vide, at Oprørerne havde ventet Bistand af 4 Campagnier af samme Regiment, som befandt sig i Aranjues. Om Eftermiddagen Kl. 3 var Alt forbi og Tropper og National- gardister vendte tilbage til deres Qvarterer. Regjeringen har efter Journalernes Mening, paadraget sig stort Ansvar, ved ikke at forebygge de blodige Begivenheder den 29de og 30te Den 28de om Aftenen vilde det nemlig have været en let Sag at afvæbne Jnsurgenterne, da Oprøret dengang endnu ikke havde mindste Præg af politiske Hensigter.