Ribe Stifts Adresseaviser, 1792-05-25
Den Agtelse og Erkiendtlighed, hvormed den Engelske Nation belønner enhver Medborger, som giør Forsøg til Forbedringer, er ligesaa opmuntrende, som den ubesindige Dadel og det Latterlige, hvormed desværre endnu paa mange Steder iblant os enhver Afvigelse fra gammel Skik belegges, er nedtrykkende for driftige Genier. Ofte holde de Folk sig ene for vise og kloge, som uden al Videnskab, uden al anden Erfaring end deres jevne, søvnagtige Haandtering i en liden Kiøbsted, eller Landsbye Afkrog, moere sig med at bedømme, rette og laste andres Foretagender, endog uden at kiende Hensigten dermed. Mislykkes et Forsøg og naar eller hvor i Verden have alle Forsøg været heldige, saa synes det en Seiervinding for disse selvkloge Oldvaners=Forsvarere. Det er ikke Haab om, at nogen skulle prøve ovenforklarede Omgangsmaade, at disse Efterretninger her bekiendtgiøres; men hele Hensigten har været at giøre Læserne opmerksomme paa Hovedaarsagen til den ringe Fremgang, der endnu er gjort af os i saa mange Deele af den sande videnskabelige Oekonomie. Saa længe vi troe at vide Alt, uden at have nogen rigtig Kundskab; saalænge hver Forandring er forhadt, fordi den forstyrrer. vor Magelighed, og rimeligen er forbunden med meere Arbeide og Paapassenhed; saa længe vi ikke vove at sette en ringe Udgivt paa Spil til Jndtegternes muelige Forøgelse; saa længe den falskeste af alle Beregninger forbliver almindelig, at Udleg for Jord= og andre Forbedringer, som ikke i et eller to Aar med fuld Sikkerhed indvindes, ere spildte; saa længe, med eet Ord, Fordommenes Herredømme ikke rystes i sin Grundvold, blive vi altid, imod andre Nationer, langt tilbage i Land=Oekonomien, og savne med Rette de Fordeele, som den tilbyder os. Hvor mange Forsøg ere vel gjorte med nye Plantninger, med den beste Opelskningsmaade af de til Jordsmonnet og Climattet meest passende Træesorter paa de mange øde og udyrkede Strækninger, hvis nogne og bedrøvelige Udseende ikke aflegger noget hæderligt Vidnesbyrd om vor Vindskibelighed, Meere end dette, Hvor mange skulle ikke finde deslige Foretagender latterlige, og nøies med forud at spaae Umueligheden deraf, Hvor latterlig maa for disse selvkloge Merneskeer ikke det berømte og lærde Selskab i England være, som bestyrer Trykken af Philosophical Transactions, og som der have bekiendtgjort en Efterretning og Nytten af at rense og vaske Mossen af Træerne hvert 5te eller slette Aar. En Geistlig ved Navn Mars ham, har i sine Plantninger gjort bemærkelser over Træernes større eller mindre aarlige Vext, som saaledes have været rensede, og andre, som ikke have været det. Med saadan Omhue behandler denne Mand og andre Pagtere i England deres Skovindlukker af saaede og plantede Eeg, Fyr, Bøg og deslige, Hvor mange i Jylland ville vel anvende denne Umage endog paa deres Frugttræer, Der er vist ikke en ene ste Green af Landoekonomien, i hvilken man jo kan vise, at vi ikke engang vide, hvorledes de flittige og stræbsomme Nationer handle, for at drage den største Fordeel af Jorden, og for at frembringe de fortrinligste Produkter af hvert Slags; og dog troe de fleeste, at de ere klogere end alle andre, ingen Ting, som de ikke have seet eller gjort, er giørlig, og deres Dom er uden Appel. Politisk.