JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
1. Aarg. A v i 6 No. 64. t i or. stæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Nestved, Skjelskjør, stor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Redigeret af Pastor 20 Nidder Postha. Trykt og forlagt af Pasan Maane Slagelse, den 12te August 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Oversigt af Dagens Nyheder. Krigskibet Bellerophon laae endnu den 1ste August i A lymouth; men den Engelske Regjering har strængt forbudt, at ingen fra Landet maae komme dertil har lagt et Krigskib paa hver Side af det, og lader desuden stedse 6 Kanonbaade seile rundt omkring det, for at forhindre al Tilgang; dog seilede den 28de Juli flere tusinde Personer ud i Baade, for at see Bonaparte; Veiret var deiligt; Klokken 6 om Aftenen gik han op paa Dækket og viiste sig for den i 20 Minuter; Capit. Maitland, og alle Engelske Officerer stode med Hatten af saalænge; utallige Mennesker har proberet paa at comme om Bord, men Kanonbaadene har stedse afviist dem og endog truet at skyde paa Baadene; Nysgjerrigheden blandt Engellænderne efter at see Bonaparte er grændselss. Men hans Skjebne er afgjort; Sir H. Banbury, Undersecretair i Krigsdepartementet, er den 31te Juli afreist til Plymouth, han skal underrette Bonaparte om at Regjeringen har besluttet at afsende ham til St. Helena, og tillige besørge alt til Afreisen. Admiral Cockburn som skal desuden modtage Søe-Commanden ved Cap, skal tage ham med sig paa Linieskibet Northumberland; andre Skibe skal ligeledes afgaae og nogle Tropper tillige indskibes. Da Bonaparte er farede, at han skulde bringes til St. Helena, tog han sig det meget nær og skrev et heftigt Brev til Admiral Keith, man siger: at af de 46 Personer, han har hos sig, maae kun 6 eller 8 følge med ham, ligelede at hans kostbare Effecter og Skatte, som nogle anslaae til en Værdie af 20 Millioner, skal tages fra ham og overleveres til den Franske Regiering; alle hans Huusgeraad ere af Guld og Sølv; derimod vil man anviise ham 30 Tønder Land paa St. Helena til hans Disposition (kun en lille Erstatning for et tabt Overherredømme over Jorden; men man faaer jo endnu mindre, naar man engang bliver puttet ned imellem de 4 Fjælle).- Alle Allierede Magter har givet deres Samtykke til at Napoleon bringes til St. Helena; ogsaa var det Aftalen imellem disse Magter, at den af dem, i hvis Hænder han faldt, ikke skulde bestemme hans Skjebne, førend efter Overlæg med de øvrige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Man fortæller og Bonaparte, at han som næsten paa hele Touren fra Paris til Rochefort, og det lod paa ham, som om han havde tabt al Kraft i sin Characteer (dog var dette sandsynligviis kun en Forstillelse; thi siden han kom om Bord paa Bellerophon var der meget Liv i ham.). – Europa laver sig til at give Bonaparte sin Afskeeds=Hilsen; men hans Slægtninge har det endnu i sin Forvaring og ledsager med sin Opmærksomhed. Hans Broder Lucian er som bekjendt anholdet i Turin, men behandles med Agtelse. Til Genf ere flere Medlemmer af Bonapartes Familie komne den 24de Juli under Escorte af Østerrigske Officerer, nemlig hans Moder Lætitia Ragniolin med hendes Broder Cardinal Fesch i en Vogn med 6 Heste for og med tre Bivogne i deres Følge; ligeledes Keiserinden Josephines Datter, den delige Hortense Beauharnois, den forrige Dronning af Holland, nu kaldet Grevinden af St. Leu, hun skal have faaet Tilladelse til at beboe det Landsted i Provindsen Ger i Helvetien, som forhen tilhørte hendes Moder. Den forrige Dronning af Neapel, Napoleons Søster Caroline, har kjøbt sig et prægtigt Lystslot i det Østerrigske, og Jeromes smukke Kone, den Americanske Mis Patterson, som han forlod for at faae en Throne, boer i Maryland, hun er reist til Enropa for sin Sundheds Skyld, men hun har en Søn, som er bleven i Maryland; Jerome anviiste ham aarlig en Pengesum af 14,000 Piaster, og Ludvig den 18de lod dem i sin Regjerings-Tid nøjagtig udbetale.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
De offentlige Tidender i Dag glæder os med beroeligede Efterretninger fra Frankerige; thi intet et ubehageligere at betragte end en hensigtsløs og forgiæves Kamp og Blodsudgydelse. Roeligt er det vel ikke i Frankerige. Endnu raabe enkelte Mennesker: Keiseren leve! – Endnu bærer man røde Nelliker; endnu er Veiene usikre og enkelte Egne ikke betvungne. J Toulon er man ligesaa ivrig Bonapartisk findet, som i Marseille royalistisk, men det oprørte Havs Bølger lægge sig efterhaanden, og de Enkeltes Fortvivlelse ender sig med Selvmord, som falde hyppigt for. Dog skal nyelig en Træfning være forefaldet imellem General La marque og et Korps Royalister; men i Lyon er det roeligt, og Staden slipper med en Contribution af en Million Franker; den vigtige Fæstning Metz har plantet den hvide Fahne; General Degen har underkastet sig med Pyrenæer-Armeen og hvad der erdet vigtigste, Loire-Armeen synes nu at have givet efter, Kongen skal have antaget deres Propositioner; Marschal Davoust er i Paris for at fuldende disse Underhandlinger; og Kongen har afsendt Marschal Macdonald for at tage Commandoen over denne Armee. Hvorfor trækker da de Allierede de uhyre Armeer uafladelig til Frankerige, thi Engellænderne har nyelig taget 16000 Mand Badenske Tropper i deres Sold, som skal staae under Hert. af Wellington; 40000 Preussere marscherer under General Tauenzien ind i Frankerige, og i Preussen udtages paa nye 30000 Mand, og i Østerrige hæves 80000 Mand nye Tropper; er det for at dæmpe Uroelighederne i Frankerige, eller for at forfølge egne politiske Planer, eller for at tvinge Ludvig d. 18de at underskrive en Fred efter deres Ønske. Dette sidste synes ikke at være ganske ufornødent, da de Allierede bestemt paastaae, at de Franske Grændse Fæstninger skal overleveres til dem, og Kongen vil selv tage dem i Besiddelse; man siger bestemt, at de Allierede har forlangt i visse Aar at ville besætte de Franske Fæstninger med deres Tropper forat tvinge Folket til at være roeligt. Kongen af Frankrig har ogsaa erklæret: at han vil nedlægge Regjeringen, dersom de Allierede Magter vil nødde ham til at underskrive en vanærende Fred for Frankerige, da han ikke derved vil paadrage sig sit Folks Had. Noget galt er paa Færde; thi Moniteuren af 29de Juli blev ikke afsendt med nogen Post og er forbuden at sælges i Paris. Hertuginden af Angouleme, Maria Theresia, Ludvig d. 16des Datter, er den 27de Juli kommet til Paris. Man meener at de Allierede Monarcher vil endnu blive der i to Maaneder. Hos Keiseren af Østerrig har der nyelig været et stort Middagsselskab, forresten har de Allierede af Frankeriges 87 Departementer besat de 40; og Contributions=Systemet drives med saamegen Plan, at hvad der skal kjøbes for Pengene til Armeens Brug ikke kjøbes i Frankerige men i Tydskland, at ikke Pengene skal blive i Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Blücher har tilladt sine Folk at høste for de Franske, naar disse betaler dem derfor Den Engelske Regjering, hvis Forhold i denne nye Krig har været overmaade ædelt, har erklæret den Franske Regjering: at den fra det Øjeblik af at Napoleon havde overgivet sig til dem, har givet Ordre til at indeholde med alle Fiendtligheder modde Franske Skibe, som føre det hvide Flag; ogsaa har den befalet, at flere Linieskibe og 19 Fregatter, skal aftales. Det Engelske Folk glæder sig over sin store Helts Seiervindinger, hvoraf det veed at opregne 33, og skyder frivillige Gaver sammen i Mængde til sine saarede Krigere og de Faldnes Efterlevende. Fyrst Blücher har skrevet til Committeen for disse Gavers Uddeeling: at han haaber, at den Engelske Nation er tilfreds med ham; at han i 8 Dage har leveret 2 ordentlige Batailler, 5. skarpe Fægtninger, taget 2 Stæder og indsluttet 3. Fæstninger; disse Seiervindinger, føier han til, ere kjøbte med 20,000 af vore Krigeres Blod, forglemmer nu ikke at tænke paa vore brave Lidende. (deraf kan sees: at man gjør Regning paa at Engellænderne har flere Penge end andre Folk).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Det Fuldgiske i Tydskland deeles nu imellem Østerrig og Preussen. – De Allierede ere misfornøiede med Schweizerne, som saasnart holdt op med at bruge deres Tropper mod de Franske, og saa skal disse kun være slet disciplinerede. – Kongen af Neapel har vægret sig ved at tilsende Pav i den hvide Hest, Zelter kaldet, som et aarligt Hyldingstegn; Paven har fundet sig deri for dennegang og undskyldet Kongen med Tidernes Besværlighed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Ved en Ukas af 6te Julii har den Russiske Keiser tiltaget sig Titelen Czaar af Pohlen, hvilken Titel indrykkes imellem Titelen Czaar af Astrachan og Czaaraf Siberien. Vil man gjøre sig en Forestilling om hvor stort det Russiske Rige er, saa har man blot nødig at betænke: at man nu først har Efterretninger fra Rigets yderste Punkt, Halvøen Kamschatka, som er dateret fra den 2den November 1814, og som melder, at man der først havde faaet at vide og celebreret Russernes Jndtog i Paris den forrige Gang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Den Americanske Commandeur Decatur har sluttet en Forening med den Algierske Regjering, efter hvilken den faaer sine Skibe tilbage, imod at den udleverer alle Americanske Skibe, Fanger og Eiendomme og lover aldrig siden at vilde forlange en aarlig Tribut af Americanerne. – Hvordan det seer udi det Spanske Sydamerica, kan bedømmes deraf, at der fortælles: at den Royalistiske General Ballivar i Chartagena har mistet mange Folk, fordi Jnsurgenterne har forgiftet Vandbrøndene. – Den 3die og 4de August har det Danske Auxiliair-Corps passeret Bremen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Udenlandske Efterretninger. London, d. 23de Juli. Efter Forlydende skal Napoleons Skjæbne være afgjort. Den St. He leng er bestemt til hans Opholdsted, fordi den synes at afgive den beste Sikkerhed. – Den er en Klippe, der rager frem midt op af det store Verdenshav, og som iblandt alle Øer er den længst bortliggende fra alle beboede Lande. Et stormende Hav ruller ofte sine vilde Bølger mod dens lodrette Klippe-Vægge. Den har kun et Udløbsted for Skibe, der desforuden er meget farligt, og hvad Bugterne angaaer, da vover ingen at indskibe sig der, formedelst de uhyre Brændinger og Søgange, men man maa sædvanlig med stærke Touge trække Baadene igjennem Brændingerne. Atmosphæren er her, som oftest uden Skyer, og Torden høres her sielden. Fra Toppen af Bjerget Diana, Øens høieste Punkt, kan man see 60 engelske Mile langt ud paa Søen, og holder man der Vagt, kan umulig noget Skib ubemærket nærme sig Ben. Gouverneurens Huus staaer paa Høilandet, og har Udsigt over Søen. Den er ofte udsat for Mangel, da den i Regntiden paa dette Sted, hyppig faldende Skylregn, ikke sielden løsner det dyrkede Land fra det haarde Underlag, og bortskyller samme, hvorved alle Verter og Frugter blive tilintetgjorte. – Admiral Sir Georg Cockburn har faaet Ordre at bringe Napoleon paa Linieskibet Northumberland til St. Helene. Videre har Regjeringen besluttet ganske at fratage det Ostindiske Compagnie Øens Besætning, og at forandre den til en umiddelbar militair Post. Om Bonapartes hele Følge erholder Tilladelse at ledsage ham til St. Helena, er endnu uafgjort. – Man finder Søefugle i Mængde paa St. Helene, og Jagt efter disse er Jndvaanernes Hovedforlystelse. Omtalte Øe, der er fremkommet ved et vulkansk Udbrud, faaer nu Europas politiske Vuikan i sit Skjød.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Som bekjendt taltes allerede paa Wiener=Congressen og at transportere Napoleon fra Elba til St. Helena.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Nogle Passagerer, der ere ankomne med Bellerophon forsikre, at Bonaparte ombord paa samme har udviist en ganske besynderlig Frimodighed. Han tog strax uden al Ceremonie Captainens Ka hytte i Besiddelse, indbød Skibets Officerer til Tafsels, talte mod stor Frimodighed om Tingenes nærværende Stilling, sagde at Bourbonnerne umuelig kunde regiere Frankerige, at Napoleon den 2den med det første vilde blive sat paa Thronen, og at man ikke kunde sætte Liid til Fouche. Han talede med hver Matros, og blev endnu før sin Ankomst til Torbay anseet af alle om Bord for en heel lystig Selskabsbroder og en comisk Passagerer. OverBordet har Napoleon ofte drukket Prinds-Regentens Skaal. J hvert Tilfælde vil Bonaparte ikke afseile førend at afgjørende Svar og Bestemmelse er indløbet fra de Allierede Souverainer i Paris. Under Bellerophons korte Ophold ved Torbay, opholdt Bonaparte sig ikke sjelden paa Dækket, fornemmelig for at beskue den Mængde Mennesker, der i Baade og Lystskibe vare komne fra Kysten forat see ham. Jmidlertid fik ingen Tilladelse at komme om Bord.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Jndenlandske Efterretninger. J Addresseavisen No. 182 d. A. læses følgende: J Anledning af de mange og forskjellige her i Staden i Omløb satte Rygter og Aarsagerne til det voldsomme Udbrud, Fangerne i Straffe=Anstalten. have iværksat for at sætte sig i Frihed, maa jeg udbede mig Publicums Omdømme udsat, indtil den allernaadigst anordnede Commission, der er befalet til Sagens Undersøgelse, er istand til at meddele det sande og rigtige Resultat af samme. –
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Directionen for Tugt-, Rasp- og Forbedringshuset paa Christianshavn, den 4de August 1815. de Au Champ, Generalkrigs-Commissair, Ridder af Dannebrogen. Kongeloven, som blev brugt ved Salvingsacten, gjemmes i det Kgl. geheime Archiv; den er skrevet i stor Folio af P. Schumacher, og det Kgl. Seigl i et Guldapsel findes vedheftet. Den opbevares i et Sølvfouteral.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Kjøbenhavns Børs, den 8de August. Cours. Hamb. 2 M. 604, a vista 610. Amsterdam 2 M. 368. - London 2 M. 23 3/4 Rbdlr.,a vista - - - Spec. 610. - Specier solgtes til 36 a 36 1/2 Rbmk. - For Committeesedler blev givet (med Rente) 69 1/2 a 70 pr. 100; Obligat. 305. Norske Sedler 60.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
J den 1072de Trækning i Kjøbenhavn udkom følgende Nummere:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
(Af Børsenh., Hamb. Corr. og indenl. Tanker i Anledning af Mad. Reimerts Død. For Liv at bringe frem, Af Verden gik Dit Liv, Kaldt til et bedre Hiem, Af ham som bød os bliv, Ved Synet af den Lille, Vist rinder mangen Taare Af Øjet i det Stille. Dem Hjertet ei kan saare. Selv disse Taare lindre, De giker den sande Trøst, Og ikke dem at hindre, Det er Naturens Røst. Naar blid den Lille smiller, Og søger Faders Favn, Han glad til hende iler: Og føler mindre Savn. AVER T 1 SSEMENTS.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Efter mange haarde Lidelser blev min inderlig elskede og uforglemmelige Kone, Margrethe Emilie Reimert, født Falch, lykkelig forløst med en Datter om Middagen Kl. 12, den 6te August. Men at det varede kun nogle Øjeblikke efter Forløsningen, at denne elsked Kone, efter 10 Maaneders kjærlige Ægteskab, i sit Alders 13 Aar, omskiftede Tiden med Evigheden. – Hendes Taber stort og foreligt for mig og hendes efterladte Spæde Ved at bekjendtgjøre dette for vores Familie og Venne frabeder jeg mig at skriftlig Bevidnelse, som kun vil for- oge min store Sorg. Slagelse, den 10de August 1815. C. L. Reimert.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Da Hr. Procurator Baadh ved en i Dag afholdet Skiftesamling i hans Opbudsboe, har gotgjort, at have saaledes tilfredsstillet de Creditorer, som hidtil have anmeldt, Fordringer i Boet, at Realisationen af Boets Eiendeele, kan udsættes, saa bliver den til den 14de d. M. berammede Auction, saavel over Opbudsboets faste Eiendomme, som Løsøret ikke afholdet; hvilket herved bekiendtgiøres. Skifteretten for Slagelse Kiøbstæd d. 11te Aug. 1815. Stabell. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Onsdagen, den 16de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Slagelse Raadhuus afholdt offentlig Licitation over en i dette Aar foretagende Reparation af Snedker- og Muurarbeide paa Slagelse Hospitals Bygninger, efter Conditioner og Overslag, som forinden ere til Eftersyn hos Hr. Hospitals-Forstander Paludan. Slagelse, den 11te August 1815. Stabell.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Formedelst anden Bestemmelse, agter Undertegnede underhaanden at bortsælge, sammes iboende og tilhørende Huus i Corsøer, beliggende i Rosengaden under No. 89, som bestaaer af 7 Fag til Gaden og et Baghuus af 6 Fag, med dertil hørende Haugeplads, indhegnet med Ege=Plankeværk. Bemeldte Eiendom er assureret i Brandkassen for 870 Rbdlr. Sølv Værdie. Corsøer, den 8de August 1815. Niels Plum, Skomager-Mester.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Paa Landeveien imellem Fienneslev Bom og Krebsbuset, er Tirsdagen den 1ste August tabt en grøn SilkeParaplye; den, som har fundet samme, vilde behage at aflevere den til Kjøbmand Kierulff i Slagelse, der giver en raisonabel Douceur i Findeløn.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Skulde Nogen falbyde en sølv Theeskee, hvor der inden i Koppen findes Bogstaverne A. M. og S. T., da samme er frastiaalen Eieren, bedes Alle og Enhver, at anholde samme, og melde saadant enten paa Avis-Expeditionen i Slagelse eller hos Undertegnede, som derfor lover en Douceur af 2 Rbdlr. N. V. J. C. Storm, Kirkesanger i Kirke-Stillinge.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
En Mand som forstaaer Jagt og Træers Plantning, ønsker sig gjerne antaget paa en Herregaard i Sielland. Man melder sig hos Kiøbmand J. Bech paa Smedegaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Hos Undertegnede er i Tirsdags den 1ste August indløben en saakaldet Hønse= eller Skydebund, den er hvid med røde Pletter. Den retmæssige Eier kan imod at betale Omkostningerne, afhente bemeldte Hund hos Strudsberg, paa Garvergaarden ved Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Paa Veien fra Frihedslund forbi Tisøe igjennem Hongetil Finderup Præstegaard, er af et Uhrbaand tabt en Douppe med Ring, hvori et stort Signet med Steen, med Bogstaverne A. H. B. og en Uhrnøgel i Form af en Ring, alt af Guld og i sidste en Staal=Pig. – For Opdagelsen af dette loves en raisonabel Douceur af v. Støcken, Eier af Slagelse Postgaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Hos Undertegnede faaes tilkjøbs: Hallagers Forsøg til en Læse=Øvelse-Bog og L. Stoud Platouskortfattet Jordbeskrivelse til billigste Priis.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-12
Tillige kan bekommes Almanakker for Aaret 1816, Peter Magnus, Bogtrykker i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-15
1. Aarg. No. 65. t i Or stæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, fertsat af Nator Manus. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, den 15de August 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-15
Oversigt af Dagens Nyheder. Den 7de August ankom Hs. Høih. Prinds Frederik Ferdinand til Altona og har derfra begivet sig til det Danske Auxiliair-Corps. Dette har gjort holdt ved Bremen, da dets videre Marschordrer endnu ikke ere indløbne fra Hertugen af Wellington, som dog hvert Øjeblik ventes. Prinds Frederik har ladet Magistraten i Hamborg takke for den gode Modtagelse, der i denne Stad blev beviist Armeen. Man havde udspredt det Rygte: at der var givet befaling til at standse de Allierede Troppers Marsch, som ere paa Veien til Frankerige, da Modpartiet nu skulde være villig til at underkaste sig, og den altsaa skulde være ufornøden; men det skal ikke være grundet; tvertimod siges der: at uagtet der skal allerede være 800,000 Md. Allierede Tropper i Frankerige, i det mindste efter Engelske Angivelser, saa skal dog 350,000 Mand friske Tropper marschere dertil. Gjennemmarschen til den Preussiske Armee, skriver man fra Aachen, vedvarer uophørligt. – Den 19de Juli rykkede mangfoldige Østerrigske Tropper ind i Paris. – Den Russiske Armee, som drog igjennem Rhin- og Mosel-Departementet, bestaaer af 74,000 Mand og 15,000 Heste. Gjennem det Badenske skal paa nye marschere 88,000 Russer med 20,000 Heste til Frankerige; ved Ulm forsamler sig en Østerrigsk Reserve Armee paa 20,000 Mand, for at rykke dertil paa første Vink, og til Ostende skal et heelt nyt ArmeeCorps sættes over fra Engelland. – De Allierede, siger man, føle sig overbeviiste om, at Frankerige maae aldeles ydmyges, for at kunde beroeliges. Dertil hører ogsaa, at de Allieredes Tropper skal efterhaanden besætte hele Frankerige, og at Feldtmarschal Bortlay d. Tolly har paalagt Departementet Meurte en Contribution af 4 1/2 Mill. Franker. til den Russiske Armee. J Paris er man beskjæftiget med at udslette alle Minder af Revolutionen, Gaderne faae derfor de gamle Navne tilbage, som de haver førend den udbrød. – Fouche, Hertug af Otrante, Bonapartes fordum saa hengivne Ven og nu Ludvig den 18des troe Tjener, der nyelig har faaet sin Konges Tilladelse at gifte sig med en Mademoiselle Castellane, har erholdet det behagelige Hverv af sin fromme Fyrste, at bekjendtgjøre for Nationen: at det er Kongens Villie at lade Hævnen tie, at bedække det passerede med et tykt Stør og at bruge alle Midler, for at bringe Enighed tilbage imellem hans Undersaatter, og at derfor ingen har nødig, af Frygt for Straf, at forhale sin Underkastelse; ingen skal blive straffet uden de Personer, som de Kongelige Decreter allerede har nævnet. Uagtet denne beroeligende Erklæring er det dog endnu ikke roeligt, ikke engang i Paris og endnu mindre i det øvrige Frankerige. De Allierede har seet sig nødt til paa Broerne og de andre offentlige Steder paa nye at plante Kanoner og at lade stærke Patrouiller gaae Nat og Dag igjennem alle Byens Gader.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-08-15
Der hviler et Mørke over Tilstanden i de Departementer, som ikke ere underkastede og endnu ere besatte af den Bonaparte hengivne Armee, men som vist nok maae snart blive opklaret; der er endnu en kjendelig Modstand, som enten maae bestaae i at Armeerne underhandle for sig selv og vil ikke lade sig opløse, thi Bonapartes eller hans Søns Sag kan de jo umuelig længere forsvare, eller den, at Kongen hemmelig bifalder denne Modstand, for at kunde have en Magt at støtte sig paa imod de Allieredes Fordringer; thi i det mindste seer man, at enkelte Fæstninger vel vil overgive sig til Kongen, men ikke til de Allierede, maaskee ogsaa begge Aarsager foruden enkelte Hærførers Frygt eller Lidenskab befordre denne langvarige og unyttige Modstand, saaledes at Commandanten i Huningen, Barbenegre, har nyelig beskudt det nærliggende og værgeløse Basel, kommer af, at han er en Corsicaner og Bonapartes ivrige Tilhænger, hvis Partie han paa ingen Maade vil opgive. Fra det meget Kongeligsindede Bourdeaux føres ogsaa bitter Klageover den ligeledes Enthusiastisk findede GeneralClauzel, som skal have behandlet Jndvaanerne paadet grusomste; indtil han endelig blev nødt til at hylde Ludvig den 18de. – J det sydlige Frankerige raser det ene Partie imod det andet; mange af de skjønneste Lystgaarde skal være afbrændte, men den Østerrigste General Vianchi bereder sig nu med 60,000 Mand til at rykke ind i Provence. – Den Russiske Oberst Orlow har bevæget den FranskePartiegjænger, Eskadrons-Chef Brice, til at nedlægge Vaabnene og at opløse sit Corps. Men General Rapp holder sig i Strassborg, Armeen havde en kort Tid plantet den hvide Fahne, men den vil hverken hylde Kongen eller indlade sig i Underhandlinger; de Allierede ere ikke fornøiede med at man i Fæstningerne planter den hvide Fabne, de forlanger ogsaa, at deres Tropper skal besætte dem, da man ikke vil indvilge det i Strassborg, saa skal Fiendtlighederne igjen strax begynde; man formoder endog, at General Rapp handler efter hemmelige Ordrer. – General Brune har forgiæves søgt at slaae sig igjennem til Loire Armeen og skal have kastet sig ind i Toulon. – Hertugen af Angouleme, er den 23de Julii kommet til Thoulouse, hvor man anstillede store Glædeshøjtideligheder og han har udstædet Proclamationer til de sydlige Departementer, for at opmuntre dem til at underkaste sig Kongen. - Men Prindsen af Emühl, Marschal Davoust, er endnu stedse ved Loire-Armeen (at han har været i Paris er usandt); hans Armee har nyelig sat sig i Bevægelse imod Biergene i Auvergne; den 28de passerede en Deel af Armeen med meget Artillerie igjennem Limoges; dog er Vaabenstilstanden ikke opsagt endnu, paa den anden Side kan man nok ikke bygge paa et Rygte, man har over Aachen, om Armeens Underkastelse. – Den Dag, Napoleon tabte Slaget, plantede man den trefarvede Fabne paa Guadeloupe.