JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-30
Tirsdagen den 14de Mai næst Al 2 Eftermiddabliver efter Vedkommendes Begiæring afholdt Auction, over Søren Jensen Brøndes Enkes Gaard i Nim staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skp. 2 Fdkr. 1/2 Alb, Skovskyld 2/5 Alb. Auctionen afholdes paa Eiendommen, som strax af Kiøberen kan tages i Brug og Besiddelse, og Conditionerne ligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Boer og Nim Herreders Contoir i Horsens den 27de April 1822. J Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-30
Skierbekmølle, beliggende i Brads Sogn og Herred som under 23de August sidst var publiceret til trende Auctioner, bliver Tirsdagen den 28de Mai næst kommende, om Formiddagen Kl. 10, efter Udlægshaverens Begiæring, stillet til 4de Auction, for absoluat bortsælges. Samme har Mølleskyld 2 Tdr. 1 Skp. Hartkorn Ager og Eng 1 Td. 4 Skpr., til hvilke hører de tvende Tiender af 1 Td. 1 1/2 Alb. Møllens Bygninger ere for 10 a 12 Aar siden af nye opførte, og Værket, som er en Rugqværn, Grubbeværk til By og et dito til Boghvede, drives ved Overfalds Vand Neden for Møllen er opført et Stampeværk, der er meget fordeelagtigt. Saasnart Budet er approbere modtages Møllen og Eiendommene til Besiddelse, og bortsælges derefter noget hos Beboeren udlagt Løsøre. Auctionen holdes i Møllen selv. Tørsting Wrads Herreders Contoir i Brædstrup, den 25de April 1822. Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-30
Efter vedkommende Udlægshavers Begiering, bliver Gaarden Troldhuuset i Feldballe Sogn, Christen Sørensen tilhørende, bortsolgt ved trende offentlige Auctioner, som holdes Mandagen den 20de Mai og 3die Juni førstkommende, begge Dage Kl. 11 Formiddag paa Cortolt Raadstue, og Tirsdagen den 18de Juni førstkommende Kl. 10 Formiddag paa Gaarden selv. Ved 3die og sidste Auction bortsælges tillige Eierens Jndboe, Udboe og Besætning; hvilket bekiendtgiøres overeensstemmende med Placaten af 22de April 1817. Edeltoft, den 10de April 1822. Stocksleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-30
Jfølge passeret Udlæg og efter Reqvisition af Directionen for den almindelige Enkekasse, bliver ved Auction paa denne Byes Raadstue, Mandagen den 20de Mai næstkommende, den 3die Juni og den 17de dito. hver Dags Formiddag Kl. 10, bortsolgt følgende Gaarde, paa forrige Ørbikgaards Gods, under Grevskabet Scheel, i Ørum Sogn, der beboes: 1) af Rasmus Madsen i Remthen staaende for Hartkorn 3 Tor 4 Skp. 1 Fdk. 2/3 Alb. og 2) af Laurs Andersen Oldermann ibid, af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skp. 1 Fdk. 2/5 Alb., og sammes ordere Tilliggende. Hvilket herved bekiendtgiøres til Liebhavernes Efterretning og til nærmere Anvendelse af Plr. 22 April 1817. Grenaae den 13de April 1822. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-30
Alle slags Kaalplanter kan faaes til billigste Priser, hos Gartner Frikke i Rees Have. At jeg endnu som før modtager og beværter Reisende i min iboende Gaard paa Vestergade i Aarhuus, finder jeg mig beføiet at bekiendtgiøre for de respective nertet Riisende, forsikkrende prømte og billig Behandling. Juncker, Giestgiver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-30
Det til Mandagen den 6te Mai averterede Skydeselskab udsættes til Torsdagen den 9de Mai Morgenen Kl. 8. J. Jensen. Udvikling af de i Lærebøgen forekommende Begreber, som en Forberedelse til den egentlige Religions Underviisning, tillige med et Anhang: Noget om Sielen, Af Biskop Beysen. Andet Oplag, sælges for nedsatte Priis i raa Materie 4 Mk. 12 s. Tegn i Aarhuus, hos Boghandler Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-30
For nogle Dage siden er af Markmændene optagen paa Aarhuus Mark, en mager, sort 4aars Hoppe, som den rette Eier kan faae udleveret, naar han med det første imod Omkostnings Erstatning melder sig hos Directionen. for Markvæsenet i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-04-30
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
No. 69. Aar 1822. den 3die Mai. Fredagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse: privilegerede. Kongelig allernaadigst. Stiftstidento. Aarhuus Grækisketyrkiske Anliggender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Skrivelse fra det Brandenburgske af 20de April. De fleste Lærdes og Tidsskrifters Penne ere paanskjerpede og i Bevægelse for at fremstille Kampen med Osmannerne som nødtvungen og retfærdig, og stille, Grækernes Sag i en gunstig Synspunkt, saa at man snart efter denne Pennekrig maaskee kan see en alvorligere med Sværdet imøde. Den bekiendte Digter, Baron von la Motte Fouqve har i en Berlinsk Boghandling udgivet et Flyveskrift, over Tyrker, Græker, og Tyrkekrige, hvori han udfører denne Gienstand efter Religionens, Moralens og Politikens Synspunkter. Det hedder der: "Vi staae ved Skillevejen, plettefrie, gandske plettefrie maatte Krigen med Osmannerne begynde, naar den skulle føres i Korsets Navn. Den gudvelbehagelige Gierning maa være ganske gud velbehagelig. De Christelige Magter havde ingen Ret til med Vaaben at hielpe de som en muhamedansk Fyrstes Undersaatter erkiendte Grækere i deres Opstand, saa længe Muhamedanerne ikke krænkede de tidligere Fordrage. Dette er nu skeet, og med fuldkommen Ret bleve Tyrkerne tidligere betragtede som Arvefjender af det Christelige Europa. - - Uden Formastelse troer jeg nu at torde sige: Gud har givet de Vantroende hen i deres vilde Hjerters Lyster." Krigen imod dem er retfærdig, er nødvendig, naar nogen Krig paa Jorden har været det!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Skrivelse fra London af 16de April. Bladet, Traveller siger, naar man tvivler paa Udbruddet af Krigen mellem Rusland og Tyrkiet, fordi tilsyneladende uoverstigelige hindringer møder den russiske Armee, saa synes man gandske at have glemt, at der gives Grækere. Denne Nation har hidtil budet den hele tyrkiske Magt Spidsen, den har slaget Tyrkerne i Marken, erobret Fæstninger med Storm, opbrændt deres Flaader, og har flere gange været Herre paa Søen. Naar denne lille tappre Hob har kunnet modstaae Tyrkerne, kan man da vel endnu tvivle paa at de maae vorde tilintetgjorte, naar Europas største mititairiske Magt alvorlig begynder og fortsætter Krigen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Angaaende Krigen imellem Rusland og Tyrkiet melder den ministerielle Journal des debats: at Spørgsmaalet og Krig og Fred bliver uafgjort indtil Rusland, Østerrig og Engelland ere komne overeens om en Plan, som tilfredsstiller de forskiellige Interesset ; en vanskelig Opgave til hvis Løsning vist vil udfordres nogle Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Fra London melder den 23de April Bladet the Times Følgende: Hr. von Tatischens Reise til Petersborg har til Hensigt at forelægge sin Regiering visse nye Forslag fra de mæglende Magter, om nogle nødvendige Eftergivelser af Ruslands Fordringer hvil ske, meldes ikke. Videre melder the Times, at da Divanet besværrede sig over at Østerrige ikke handlede med behørig Apartiskhed, men endog viste sig interesseret med Rusland, saa er nu Underhandlingerne overladt Lord Strangford allene, som skal have stor Jndflydelse paa Divanet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Man erfarer og af Breve, i Gaar ankomne fra I St. Petersborg, at Keiser Alexander er tilbøielig til, naar Nødvendigheden byder det, at tilstaae videre Betingelser, som kunne bestaae med hans Værdighed, paa det Krigen kan undgaaes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Amerika.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Fra Rio Janeiro meldes over Londen følgende Mærkelige: Da det blev bekiendt, at Printsregenten vilde blive i Brasilien, erklærede de portugisiske Trop over, at de ikke ville indskibe sig til Portugal, uden de med Magt bleve tvungne dertil. Det vakte en stor Bestyttelse i Staden og Egnen, og man befrygtede blodige Optrin; men den blev standlet ved Kronprindsens Energie og Aandsnærværelse. Han gik selv ombord paa en af de Fregatter, som laae i Baien, befalte at ruste den til Afseiling; samme Ordre fik Kanonbaadene. De brasilianske Tropper fik Ordre, under General Corrades Commando at omringe de portugisiske Tropper. Derpaa kaldte Han de portugisiske Officerer til sig paa Fregatten, forestillede dem deres afmægtige Tilstand og forlangte, at de ufortøvet skulde indskibe sig. For at undvige denne Befaling, begierte de portugisiske Tropper deres tilgode. havende tremaanedlige Sold udbetalt. Prindsen lovede dem Betalingen for den ene strax, og for de ti andre, naar de vare indskibede. Dette vilde de ikke modtage. Officererne gik igien i Land. Prindsen, blev ombord om Natten, opmuntrede sine Folk, og bestemte, hvorledes Kanonbaaden i Nødsfald skulde anstid; Han vilde selv affore den første Kanon. Dagen efter afbrød Portugiserne deres Telte, gik ombord med deres Bagage, og Ro og Glæde vendte tilbage i Staden. Man kan nu sige, at hele Amerika er løsreven fra Europa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Naar man læser det Budskab, som Præsidenten for de forenede nordamerikanske Stater, Monroe, har forelagt Kongressen, saa veed man ikke, om man skal lee eller harmes over den høie Tone, hvori der tales om disse Staters Regierings Viisdom og Maadehold. Naar man kiender Spaniens Tilstand, da Jnsurrectionen udbrød i Sydamerika, og hvor vanskelig Kampen kunde føres endog af det mægtigste Folk i Lande af den Beskaffenhed og saa langt bortliggende, saa var det let at forudsee, at det spanske Amerika maatte vorde uafhængigt, om ikke Alt strax saa dog en Deel, og det Øvrige inden føie Tid. Det var altsaa ikke Viisdom, men blot egennyttig Klog, skab, som bød Hine at blive neutrale; thi naar man kan vinde de samme Fordeele ved at sidde stille, som ved at vove sig i en Kamp, hvor der gives brodne. Pander og Penges Tab, saa byder den simpleste Klogskab, at sidde stille. Pesten i Spanien og siden de borgerlige Uroligheder strede for Sydamerika. De forenede Stater erholdt dog under Alt dette betydelige Provindser af de Spanskes, blot ved Underhandlinger, uden Sværdslag. Hvad Maadeholdet angaaer, da er derom ikke meget at tale, da de kunne giøre Erobringer og udvide deres Stater uden Opoffrelse ja næsten i Søvne. Der opstaaer jo næsten aarlig en ny Stat, som indlemmes i det store Stats-Forbund, og simpel Klogskab maa snarere lade dem befrygte, at deres Staters Omfang bliver for stort, end at den skulde friste dem til at offre Penge og Stridskræfter, paa blodige og usikkre Erobringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Den 16de April gav Monsitur Deres Høiheder, Prinds Christian af Danmark og Gemalinde en brillant Frokost; derefter var Jagtpartie i Skoven vedSt. Germain; Søndagen tilforn vare Høisamme til Giest hos Hertugen af Orleans. Den 21de modtog Kongen det høie Fyrstepar i en Privatandients; derefter var stor Cour ved Hoffet. Deres Høiheder reise i de første Dage af Mai, ikke over London, men directe tilbage til Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Man forsikkrer, at Morning-Chronice er forbuden i Frankrige, og at den franske Gesandt skal endog reise en Klage over den i London.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
J London er Kongens Fødselsdag den 23de April høitideligholdt med stor Pragt. Den 19de April holdt Kongen sin første Lever, hvorved den Franske Gesandt Vicomte de Chateaubriand blev høitidelig forestillet Hs. Majestæt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Blandinger. Man melder fra Havannah under 2den Marts, at denne Havn er bleven gjort til en Stapelplads for alle Vare, som kunne ud- og indføres imod at erlægge 11 proC. i Transit-Told. Man beregner at der aarlig udføres fra Havannah 300,000 Kister Sukker og 18 Mill. Pd. Kaffee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Den berømte geniale Musikcomponist, Carl Maria v. Weber, skal være død i Wien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Den dristige Skipper, Graff, som i adskillige Aar har faret mellem Kiøbenhavn og Christiania, og som for ikke længe siden døde i Opfyldelsen af sit Kald, havde efterladt i Norge Kone og fire Børn. Adskillige Timer førend han nærmede sig sin Hiemkysterfarede hans Kone af en ankommende Capitain, at han underveis havde talet med hendes Mand, og at hun kunde vente ham ret snart. Henrykt af Glæde ilede den glade Moder med sine fire Børn ud til Bøl værket, for der at modtage sin Mand. Skibet nærmede sig; men man tænke sig hendes Bestyttelse, da hun hører det skrækkelige Budskab, at den brave Graf nogle Timer i Forveien var falden overbord, og havde fundet sin Død i Bølgerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Fædrelandet. Fra Rom meldes under 10de April: Hs. Høihed Prindsesse Juliane af Danmark, med Hendes lauchtige Gemahl Prindsen af Hessen Philipsthal, forlod os iforgaars. Høisamme ville i Midten af Mai Maaned være tilbage i Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Khvn. Hr. Fingerald kongelig storbrittannisk overordentlig Gesandt ved det svenske Hof, er afreisk over Hamborg til Engelland, efter et kort Ophold heri Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Under 26de April er igiennem det kongl. danske Cancellie udfærdiget en Placat, hvorefter Master- og Svendestykkerne for Guldsmedtaugene blive at forandre til mere passende og afsættelige Arbeider, efter Tidens Smag og Brug.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Ved Landsoverretten i Viborg er et Fruentimmer dømt baade for Jndbrud og Tyverie, at kagstryges og i Tugthuset paa Livstid. En Maren Christensdatter, Maren Hansdatter og Jesper Pedersen af Kolding Arrest ere, den Første for Brandstiftelse, de tvende Sidste for dertil at have raadet og tilskyndet, ved Høiesteret dømte til, hver for sig at miste sin Hals og derefter lægges paa Steile, Det Franckske Skuespillerselskab giver i denne Tid dramatiske Forestillinger i Korsøer med meget Bifald.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Mariboe, den 23de April. Tordenen afvigte Tirsdag rystede Herreborge og Vaaninger saa stærkt, at adskillige store Vinduesruder paa Søholdt og endeel mindre paa Ourebygaard gik i Løbet. -
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Søndags havde vi atter her ved Mariboe en temme lig stærk Torden og Lynild. Den ene Sikfak fulgte uopholdelig paa den anden. - J Dag Kl. 2 1/2 viste Termometret 18 Graders Varme i Skygge. - Sommerens Forløber, Storken, har allerede for nogen Tid siden indfundet sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Viborg. Den 25de April om Eftermiddagen havde man her og i Omegnen et stærkt Tordenveir, I Veirum By, 1 1/2 Miil østen derfra, slog Lynet ned i Skorstenen hos Christen Smed, og ramte Konen der dog levede, men skal være forbrændt paa den ene Side. - Efter Tordenveiret er Luften atter meget varm, med Solskinn. Vegetationen fremmes kjendeligt. Det tegner til megen Frugt. Svalerne er dog ikke komne, skjøndt de hvide Sommerfugle alt flyve. Nogle Storkefamilier ere blevne borte i Aar; ventelig ere de omkommen i Orkanen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Ved den 1189 Trækning i Khvn. ere følgende Nummere udkomne: 25. 90. 15. 86. 16.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Dødsfald. Tømmermester og Brandcapt. H. Weile, 73 Aar; Mad. J. C. Just, Steenhuggermeder Schneder; Mad. M. C. Timme myn; Sadelma ermester J. Lund; Generalmajor Greve af Paten=Hallermund, Aar; Jfr. R. Decker, 85 Aar; All i Khvn. Frue A. B. Holm, fød Hvidt, under sit Ophold paa Damsgaarden ved Sorøe; Mad. A. C. Børregaad, paa Skovgaard ved Farum.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Khvns Kours, den 30te April - 254, Specier 15 Rbmk. 3 1/2 s. a 15 Rbmk. 4 s. Obligationer 74 1/2 a 75. Norske Sedler 12 3/8.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Paa Søndag prædiker i Domkirken til Høimesse : Hr. Adinnet Mollerup; til Aftensang Hr. Pastor Brygmann. J Fruekirke til Høimesse: Hr. Pastor Hald; til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Bekiendtgiørelser. Med dybeste Veemod bekiendtgiøres sörge. ligst for fraværende Familie og Venner, at det den 18de dennes behagede det alvise Forsyn, ved en blid og rolig Död, at bortkalde til et bedre Liv min elskede og retskafne Mand GeneFralkrigskommissair Christian de Fischer, Ridder af Dannebrog, Land- og Söe-Krigskommissair i 2det Jydske District, i sit Alders 67de Aar, og vort Ægteskabs 46de Aar. - Sorgfuld og inderlig nedböiet föler jeg med mine efterlevende 6 Sönner og 2 Döttre, hvor tungt det er :at have mistet en god og kiærlig Mand og Fader, og med et rört Hierte begræde vi alle det mertelige Tab. Da jeg er forvisset om mine Venners oprigtige Deeltagelse i denne min dybe Sorg, frabeder jeg mig al muelig Condolence. Greenaae, den 20de April 1822. Frideriche Louise de Fischer, föd Monrad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Fra Exerceerskolen ved det Slesvigske Curasseer Regiment er i Nat deserteret Jens Lorenzen Hammel i Randers Amt 49-26; 22 Aar, 66 Tommer, blaae f Øine, lys af Haar, middelmaadig af Skuldre og Been; var iklædt en kort blaae Trøie, en sort Vest, ange hvide Lærredsbuxer, lund Hat, og Skoe og Strømper. Han bedes oplyst og anholdt, hvor han maatte for findes hans Paagribelse hertil anmelde, hvorefter an imod Omkostningernes Erstatning skal vorde af Horsens, den 29de April 1822. hentet. Mackene, Forstander for Exerceerskolen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
At 3die Auction over Søren Sørensens Gaard i Ølskru, der i Bekiendtgiørelsen staaer bestemt til Løverdagen den 12te May skal være Løverdagen den 11te Mai næst, kundgiøres tred. Hørsens, den 26de April 1822. N. C. Schmidt, const Auctionsdirecteur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Tirsdagen den 14de Mai, om Formiddagen Kl. 10. slet bliver paa Aarhuus Raadstue afholdt Licitation over en betydelig Reparation paa Domkirken, og hvilken vil bestaae i Tømmer=, Muur, og Bly ækker Arbeide, saa vil og blive liciteret Opførelsen af 2 Taarne og Nedtagelsen af det ene mindre Taarn paa fornævnte Kirke. Dette, ligesom og at Entrepeneurerne vil kunne erholde Forskud imod sikker Caution, bekiendtgiøres herved. Aarhuus, den 29de April 1822. Fleischer. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Tirsdagen den 14de Mai næst Kl. 2 Eftermiddag bliver efter Vedkommendes Begiæring afholdt Auction over Søren Jensen Brøndes Enkes Gaard i Nim, staaende for Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 4 Skp. 2 Fkr. 3/4 Alb, Skovskyld 2/3 Alb. Auctionen afholdes paa Eiendommen, som strax af Kiøberen kan tages i Brug og Besiddelse, og Conditionerne ligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Voer og Nim Herreders Contoir i Horsens den 27de April 1822. J Holst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Tirsdagen d. 7de Mai næstk, Eftermiddag Kl. 3 slet, dito d. 21de dito dito, og dito d 4de Juni, Formiddag Kl. 10 slet, bliver foretaget og afholdt Auction over en Gaard Hedensted Bye og Sogn Hatting Herred, Veile Am ved Landeveien imellem Horsens og Veile, 2 Miil fra hver af disse Kiøbstæder Anders Hansen Winthers Opbudsboe tilhørende, ved denne Gaard, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 10 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdk. 2 1/3 Alb, Skovskyld 1 Alb, der kan forres og græs ses 50 Qvæghøveder, 8 Heste og 20 Faar. Gaardens Bygninger ere for størstedelen nye og vel vedligeholdte. til Gaarden er fornøden Tørveskiær og ikke ubetydelig Skov, i Jorden er nedlagt 16 Tdr. Rug, og dette Foraar bliver nedlagt circa 40 Tdr. Havre og 16 Tdr. Byg, 1 Td. Kartofler og 2 Skpr. Hørfrø af Enghøe avles aarlig 60 Læs, som efter Engenes Beskaffenhed lettelig kan forøges til 100 Læs. Under Gaarden hører 3de Huse, som følge Kiøbet, ligesom og Gaardens Andeel Konge-Korn- samt Kirke-Korn og Qvægtiende. Af Kiøbesummen kan 2000 Rbd. Sølv mod 1ste Prioritet i Eiendommen blive indestaaende, og den største Deel af den øvrige Kiøbe summa skal ei udbetales for Snapsting 1823. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredscontoiret i Hornsyld, men 3die Auction paa Gaarden selv. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Dhrr. Giestgivere Work i Veile og Petersen i Horsens, hos Anders Winther i Hedensted, og paa Herredscontoiret i Hornsyld, hvilket herved, saavel til Lysthavendes Efterretning, som ifølge Placaten af 22de April 1817, bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Hørnsyld, den 22de April 1822. Brorson.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Stedet paa Breberggade under No. 306 bestaaende af : 6 Fag 1 Etage Huus til Gaden med Qvist, foruden fælleds Jndkiørsel, 6 Fag Baghuus, fornøden, Gaard og Haugeplads; alt beqvemt og godt indret et er paa billige Vilkaar at erholde tilkiøbs De Lysthavende ville behagelig henvende dem til Kiøbmand Weltjus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Alle og Enhver, som i narnlig Henseende maatte have noget at fordre i Boet, efter afg Fæstehuusmand og Sadelmager Jørgen Limkilde af Tvedhusene i Glesborg Sogn, her under Meilgaards Gods i Randers Amt, indkaldes herved overeensstemmende med Placaf 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel til, under deres Rets Fortabelse, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer for mig, som Boets Skifteforvalter. Meilgaard den 14de April 1822. Jespersen. Arvinger, samt Credi og Debitorer i Stervboet efter afgangne Ungkarl Jens Jensen af Skov Mølle ved Norsgaard, indkaldes herved til Møde ved en Skiftesamling som foretages i Boet, her paa Gaarden Tirsdagen den 14de Mai førstk om Formiddagen Kl. 10. De som udeblive, antages at samtykke, hvad de Mødende vedtage. Gothaab, den 24de April 1822. Mohr, Skifteholder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
J Anledning af Dags=Bekiendtgjørelsen skeer dette, for at forebygge Misforstaaelse, at jeg, paa Forlangende af Hr. Overlærer Fleischer, indtil videre intet har imod, at han afbenytter Ruinen i min Have, til hver Onsdag Middag at hvise Flag, og stryge det i det Øjeblik Klokken efter Solen er 12. Aarhuus den 30te April 1822. H. Ree.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Danseinstitut. Flere kunne optages i mit Jnstitut, som nu er i Hr. Junckers Gaard paa Vestergade. O S. F. Bagge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
En svag Kone, som havder i den frie Landluft at gienvinde sit tabte Helbred, ønsker sig snarest mueligt antaget i en honet og rolig Familie eller hos en Enke, helst i Nærheden af Aarhuus eller Randers. De som refletteter herpaa ville behageligst afgive en forseglet Billet paa Adressekontoiret i Aarhuus mærket, B.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
For nogle Dage siden er af Markmændene optagen paa Aarhuus Mark, en mager, sort 4aars Hoppe, som den rette Eier kan faae udleveret, naar hon med det første imod Omkostnings Erstatning melder sig hos Directionen. for Markvæsenet i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-03
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-04
No. 70. Aar 1822. Loverdagen. den 4de Mai. med Brevposterne. Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst *** privilegerede. Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-04
Stiftgiid. No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-05-04
Blandinger. Inderligen maa enhver Christendommens Ven, glæde sig, ved i No. 61 af denne Avis at læse om Jødernes hyppige Overgang til Christendommen just i denne Tid, men tillige maa han høiligen forundres over, at der især i Polen er saadan udmærket Bevægelse. Hvo der kiender Polen, vil neppe troe at ægte Christendom, grundet paa sand Tro og rigtig Kundskab om og i vore hellige Skrifter, er herskende der. Det er langt fra at Anmelderen nærer Tvivl, om den ædle, sit store Kald sig opoffrende Dr. Pinkertons Beretnings Sandhed; men eftersom han kiender den religiøse Stemning, ikke allene i Polen men i Almindelighed i de christelige Lande, maa har enten antage, at Jøderne ikke som ved et Underværk efter ovennævnte Artikels Udtryk, men ved et virkeligt Underværk, ved en høiere Vækkelse ere blevne begierlige efter den christelige Religion, eller og han maa mindes Fortællingen om hiin Jøde, der, da han i Rom saae Munkenes forargelige Levnet og det pave lige Hofs Kneb og Rænker, strax lod sig døbe, overbeviist om, at den Lære maatte være en guddomme, lig Lære, som i saadanne Hænder beholdt sin Kraft, Glands og Værdighed.