JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Portugal. Over England har man Efterretninger fra Lissabon, som gaae til 4de Ds. Ugen før havde et Cabinetsraad været samlet ikke mindre end 4 Gange, foruden et Statsraad under Dronningens eget Præsidio. Om det virkelig ere sandt, at Hendes Formæling med Prindsen af Sachsen, Coburg nu er definitivt bestemt, vil man snart erfare. Ensk anden Gienstand for Forhandlingerne skal have været den gientagne Anmodning fra Hr. Mendizabal, om et portugisisk Hjelpecorps og det skal være bleven besluttet at sende 6000 Mand til Spanien, saasnart samtlige Provindsialjuntaer der have underkastet sig Regjeringen. Uagtet denne Betingelse let kan befrie Portugal fra at sende den stipulerede Hjælp, har der dog været Uenighed blandt Cabinettets Medlemmer, om man skulle inddrømme denne betingede Hjælp eller ikke.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Tyrkiet. Den hannoverske Tidende beretter med Bestemthed, at Jnsurrectionen i Albanien er endt. Jfølge Meddelelse fra Scutari af 22de September har Statholderen af Rumelien Mahmut Pascha, holdt sit seierrige Indtog der, efter at Jnsurgenterne havde underkastet sig. Deres Overhoveder vare flygtede, deels til Bosnien, deels til Montenegro. Underkastelsen er skeet paa Naade og Ungade, uden nogen foregaaende Convention.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Blandede Efterretninger. Kongen af Belgiens Reise til Ramsgate sættes i Forbindelse med Formælingsprojectet imellem Dronningen af Portugal og hans Neven, en Plan som han af alle Kræfter søger at befordre.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Den sardiniske Flaade, som udrustes mod Portugal, bestaaer af 7 Fregatter, af hvilke 4 paa 64 Kanoner, 3 Corvetter, 3 Brigger, flere Galeier og Kanonbaade og 3 kal Dampskibe.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Efter directe Meddelelse fra Wien indtraf Keiseren af Rusland der den 8de, blot for at aflægge Enkekeiserinden et Besøg, og forlod Keiserstaden igjen efter faa Timers Ophold Ved en Revn i Hannover den 12te October forhindre des Tropperne i deres Bevægelser af den sammenstrømmende Masse Tilskuere i den Grad, at det blev nødvendigt at lade Landdragonerne forsøge paa at skaffe Plads ved at bruge den flade Klinge. Ved denne Leilighed blev en Skrædder svend ridset noget i Huden i Ansigtet og da han, desuden overstadig drukken, maatte transporteres til Sygehuset, behagede det Fru Fama at forstørre denne ubetydelige Begivenhed med nogle af hendes sædvanlige Tilsætninger. I den anden Ende af Byen havde man allerede Historier om en heel Deel Døde og Saarede. Dette foranledigede Opløb, og Uordener, som tilsidst gjorde det fornødent, virkelig at gjøre Brug af den militaire Magt og der hændtes det da, at et Par af Jndvaanerne virkelig bleve haardt saarede.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
De store Speculanter ved Lystleiren i Kalisch have faaet en meget lang Næse. Man var saa knap med at uddeele Passe til Fremmede, navnlig til indfødte Polakker, at Kalisch, næsten var indskrænket til sine sædvanlige Jndvaanere. Antallet af Fremmede, uden for dem som vare indbudne og beværtedes paa kels Bekostning, var saa lidet, at et Table Chöte i den første Gjæstgivergaard, sjelden var stærkere besat, end sædvanligt paa denne Aarstid. De fleste Fremmede vare Preussere, men selv disse var det formeent at besøge Leiren, naar de ikke dertil havde Politiets specielle Tilladelse; i Theatret kunde Ingen erholde Adgang, med mindre han idetmindste havde en Oberstes Rang. Af de preussiske Krigsfolk, som den 2den Febr. mishandlede Jndvaanerne i Bokkenheim, er Lieutenanten for grov Pligtforsømmelse dømt til 1 Aars Fæstningsarrest, 2de Underofficerer til 11 og 7 Fjerdingaars Fæstning og Degradation, 48 Menige til større og mindre militaire Revselser, og 40 frikjendte.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Stænderforsamlingen i Roeskilde. J Mødet den 13de October forelagde Commissarius: 1) Et Udkast til en Anordning angaaende Told= og Skibs=Afgifterne i Kongeriget Danmark, som under 4 forskjellige Afsnit indeholder: a) Almindelige Bestemmelser om Varers Jndførsel, Transtering og Udførsel samt Omførsel i Riget. b) Om Skibsafgifter, c) Om Sportler til Toldvæsenets Embedsmænd. d) Tariffer for Indførselstolden. og Transittolden, for Udførselstolder, for Lastepenge, forFyrafgift og for Sportler. Commissarius gav en foreløbig Fremstilling af de Grundsætninger, hvorpaa denne Anlordning er bygget, idet han derhos bemærkede, at Etatsr. og Deputeret i det kgl. Generaltoldkammer= og Commerceencollegium Bech var tillagt allerhøieste Ordre til at møde i Forsamlingen og meddele de nærmere Oplysninger, der, maatte findes nødvendige, samt at Statsraaden derhos havde tilkjendegivet, at han i det nævnte Øiemeed vilde indfinde sig i Roeskilde, saasnart den Committee, der maatte blive nedsat til denne Sags Bedømmelse, var rykket saa vidt frem med dens Arbeider, at den ønsker hans Medvirken. Med Hensyn til Vigtigheden og Omfanget af det fremlagte Lovudkast, besluttede Forsamlingen at nedsætte en Committee, bestaaende af 9 Medlemmer, til at prove samme, og til at udgjøre denne Committee valgtes med Stemmeflerhed: Agent Voigt, Agent Bruun, Etatsr. Hvidt, Viinhandler Hansen, Propr. Neergaard, Procurator Haagen, Etatsr. Stenfeldt, Etatsr. Treschow og Bankdirecteur Christensen. - Dernæst underrettede Commissarius Forsamlingen om, at Hs. Majestæt allernaadigst havde overladt til Provindsialstændernes Forsamling selv at udarbeide en Forslag til Ligningen af de Udgifter, som Stænderforsamlingen og de forudgaaende Valghandlinger deels allerede have medført og deels fremtidigen ville medføre, idet han foreløbig yttrede sig om de forskjellige Maader, der kunde blive at følge ved disse Udgifters Ligning. Forsamlingen vedtog, at en Committee af 5 Medlemmer skulde nedsættes til at forfatte det omhandlede Forslag, og hertil valgtes Kammerr. Drewsen, Prof. Bang, Kammerh. Rosenørn=Lehn, Kammerherre Wegener og Cancellieraad Hempel. Da den kgl. Commissair bemærkede, at den eneste, endnu ikke foredragne kgl. Proposition, nemlig Udkastet til en Criminal, Lovgivning for Jsland, først vil blive Forsamlingen i næste Uge forelagt, besluttede Forsamlingen at fortsætte Forhandlingerne i næste Møde med nogle af de indleverede private Propositioner.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Stænderforsamlingen i Jtzeho.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Viborg. D. 12te Octb. blev i den kgl. Landsoverret Fæstegromd. Søren C. Furboe af Hem, tiltalt for at have overfaldet Sognefogden sammesteds, dømt at hensættes til Forbedringshuusarbeide i Viborg Tugt- og Forbedringshuus i 8 Maaneder. Ved Gjerlev=Onsild Herreders Extraret var han tildømt at hensættes til Fængsel paa Vand og Brød i 6 Gange 3 Dage. S. D. er Skipper Anders Bertelsen paa Fans, der søgtes til at tilbagelevere til Salomon Cohns Fallitbo i Ringkjøbing Varer til Beløb 20888 Rbd. 2 Mk. r. S., at indbetale 1160 Rbd. 4 s. r. S. efter en Vexel og 10,111 Rbd. 12 3/5 sk. r. S. oppebaarne hos et Handelshuus i Amsterdam for Varer, der vare sendte til Forhandling og solgte efter Fallitten, samt at aflevere nogle Documenter, vedkommende 1/5 af Skibet, Karen m. m., tilpligtet at tilbagelevere 1000 Tagsteen, med mindre han med Eed bekræfter, ei at have modtaget disse Tagsteen, men forøvrigt frifunden. Ved Fans Birks Gjæsteret var han ubetinget tilpligtet at tilbagelevere bemeldte Tagsteen. S. D. er Aalborg By- og Birketingsrets Dom stadfæstet hvorved Færgeeierne i Sundet mellem Aalborg og N. Sundbytilpligtedes at aflægge Regnskab til Fæsterne af 2de Fæsteret, tigheder i bemeldte Sund for 1 af Nettoindtægterne ved Færgelauget fra sidstafvigte Nytaar til Betaling skeer, samt at udrede til enhver af Fæsterne 1/2 af det udkommende Beløb. S. D. er Han Herredernes Rets Dom stadfæstet, hvorved Proprietair Møller til Tranumstrandgaard, der søgtes af ChriPichart i Soelskou for at have aflukket en Vei over Nørreskousgaards Hovedparcel, frifandtes, dog saaledes, at han med Ee bekræfter, at han ei, da han tilforhandlede sig sidstnævnte Gaard vidste, at Eierne af Soelskou havde Ret til at befare VeienS. D. er Aalborg Kjøbstæds Politiretsdom stadfæstet i en af Repræsentanterne for Handelstanden i Aalborg anlagt Sag mod Tønnes Sørensen for formeentligen udøvet uberettiget Næringsbrug og mod Kbd. Chr. Møller for formeentligen at have udleiet sin Boutik, hvorved Sidstnævnte ubetinget frifandtes, og Førstnævnte, naar han med Eed bekræfter, ei at have leiet Kbd, Møllers Boutik til deri for egen Regning at drive Kjøbmands handel; hvorimod han i Mangel af saadan Eed tildømtes at bøde 24 Rbd. Sølv til Deeling imellem Angiveren, Byens Faltigvæsen og Kjøbmandslaugets Kasse, samt 6 Rbd. Sølv til Deling mellem Angiveren og Kæmnerkassen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Blandede Efterretninger. Helsingørs Magistrat har nylig i Trykken udgivet en af Samme forfattet Oversigt af Helsingørs Bye, occonomiske Tilstand ved Slutningen af Aaret 1834, til Efterretning for dens Jndvaanere. Den maa være meget detailleret, da den udgjør ikke mindre end 50 Sider i ito.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Fra 1ste Decbr. næste Aar skal det stadige Fyr paa det forrige lave Taarn ved Cayeur, i Syd nær ved Somme Flodens Munding (paa 500 11, 300 Br. og 90 50 V. L.), ophøre, og istedet derfor anbringes et Blinkfyr, der brænder hele Natten, paa et nyt Taarn, hvilket er opført sy 80 Metrer i S. fra det forrige. Det nye Fyr er anudna bragt 28 Metter over Jevndogns Høivande. Blinkene, der vedvare 8 til 10 Secunder, have et Mellemrum af 4 Minutter. For og efter det mindre stærke Skin, som sees mellem Blinken, er en meget kort Formørkelse. Fyret kan, i klart Veir, sees i en Afstand af 5 Mile (lieues marines). Det nye Fyr vil letteligt derved kunne skjelnes fra det ved Ailly, at det Sidstnævntes Blink følge 3 Gange saa hurtigt paa hverandre, og at det i Mellemtiden ger totalt formørket; ligesom ogsaa de mindre Fyr ved Jndløbet til Dieppe, 5 franske Sømile O. for Fyrtaarnet, ved Ailly, ville bidrage til at man umuligt kan tage Feil. Commandeurcapitain og Overlods Wulff har under 14de D. udstædt følgende Bekjendtgjørelse: "Til Veiledning for Skibe, som Syd fra søge Drogden, men ere forsatte hvestlig i Farvandet, og styrende efter Sandrevstønder, saaledes ere udsatte for at underløbe den saakaldte Sandrevstunge, vil der blive udlagt et Smærke ved Pynten af Sandrevet, sydvestlig for Dragø. Fornævnte Sømærke, nemlig : en tjæret Stang med paabunden Riiskost, der vil komme til at staae omtrent 15 Fod over Vandfladen, bli hver placeret paa 23 Fods Dybde, i S. t. V., circa 3 Miil fra Sandrevs=Vageren og i SSV., omtrent 1 Miil fra Mærkestængerne ved Dragø. Dette Mærke, der vil blive udlagt i Midten af næste Maaned og forblive ude liggende baade Vinter og Sommer, skjelnes derved fra Sandrevs=Vageren, at der paa Hiint ikkun anbringes een Kost, hvorimod denne Sidste har 2de Koste."
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Fra Øvrighedens Side er paany et formeentligt Røverie paa Landeveien bragt til offentlig Kundskab, idet Politikammeret i Slagelse bekjendtgiør, at der i Huustaget, hos men under Antvorskov Birks Jurisdiction anholdt Person, der tiltaltes for forskjellige Forbrydelser, er fundet indstukket, indsvøbt i en Lærreds Klud, et Par Tombaks forgyldte Hager, som antages at have været anbragte paa en Che nille eller Kappe. Efter de øvrige Oplysninger er det rimeligt, at disse Hager, tillige med den tilhørende Chenille eller Kappe, ere frarøvede en Reisende, som er passeret Landeveien fra Nestved til Slagelse, en Aften i sidstafvigte Vinter imellem Ravneberg By og Skovsgaard.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Som noget Usædvanligt i Kornhandelen bemærkes, at til Christiania er ankommen i dansk Skib for norsk Regning 1500 Tdr. dansk Byg fra London, hvor de vel i længere Tid have ligget under Laas.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Redactionen har havt den Fornøielse at modtage følgende Subscriptionsindbydelse, som herved bringes til vore Læseres Kundskab. Hubscription til et anatomisk Museum for Jylland.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
J de sidste 5 Aar ere af Jyllands Stiftsphysici en Gang aarligen holdt Læge=Møder, der afvexlende finde Sted i de forskjellige Physicater, og hvori flere af hvert Steds Omegns Læger ligeledes deeltage. Ved det saaledes i Aar under Aarhuus Phylicat i Randers holdte Møde, blev vedtaget at oprette et antomisk Museum for Jylland, der skulde være i Aarhuus. Til den Ende paatage sig undertegnede Stiftsphysici, at indbyde de Herrer Læger og Apothekere, samt andre Naturhistorien yndende, Mænd til at give et lidet Bidrag i Penge, een Gang for alle, til Fundament for et sligt Muset Anlæg, der siden kan ventes vedligeholdt og udvidet, meest ved Tilstillingen af physiologiske og pathologiske Præparater fra de Herrer Læger og Apothekere. Til at være Conservator ved samme og besørge første fundamental Indretning tilbød Dr. Mubertz, practiserende Læge i Aarhuus, sig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Ved at bringe dette til Kundskab for de Herrer Læger, Apothekere og andre Naturhistorien yndende Mænd i Jylland, give vi os tillige den Frihed at indbyde de af disse Herrer, som Adenne Indretning maatte interessere, at give til fundamental Indretning af anførte Museum et, efter Behag affattet, Vi drag; større eller mindre modtages med lige Taknemmelighed. hvortil Subscriptions=Anmeldelse skeer hos en af os, der, hver fra sin Embedskreds, modtager de saaledes subscriberede Bidrag og ville samtlige Bidrag Ydendes Navne, tilligemed Bidragenes Størrelse, til sin Tid af os blive bekjendtgjorte. Millemoes. Mansen. Mandrup. Lind.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Reisende. fra Aalb. idag med Dagvognen. Til Veile, Agent Nyholm, Til Aarh. Frøken Beck, Jfr. C. Koefoed. Til Rand. Kjøbmændene Steenfeldt, Phillipson og Larsen, Jfr. Meilheimer Proprietair Muus.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Bekjendtgjörelser. J Anledning af Hs. Majestæt vor allernaadig ste Dronnings Fødselsdag bliver den 28de Den nes Assemble og Bal i Klubben, Enigheden, hvilket tager Begyndelse om Aftenen Kl. 7. Til deri at deeltage indbydes, saavel Selskabets Medlemmer, som ogsaa Damer og Herrer udenfor Selskabet. Entre-Billetter til denne Høitidelighed kunne afhentes hos Klubdirecteur, Capitain v. Cramer inden den 27de og betales med 4 Rbmk. Aalborg, den 21de October 1835. Directionen. 258 Rbd. 72 s. S. og T. af Aalborg Cathedralskoles Midler ere at udsætte imod lovbefalet Sikkerhed. Laan søgere om denne Capital henvende dem til Stiftsfuldmægtig Ostenfeldt med de behørige Oplysninger om Sikerhedens Beskaffenhed.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Skipper Nicolay Nissen afseiler i næste Uge til Kjøbenhavn og medtager Passagerer og Fragtgods. Vedkommende vilde behage at henvende dem til Skipper Thomas Hielm, som, formedelst Nissens Sygdom, fører Skibet, eller og ved Skibet, som ligger ved Toldboden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Bundtmager=Varer. Pelleriner, korte og lange Bogs, Palentiner, SælskindsStøvler m. m. til Bundtmagerarbeide henhørende, er nu igjen at faae til de meest billige Priser mulig hos I. H. Levn, Hjørnet af Tiendeladen og Algade, Nr. 3.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Reebslager Kahlsen er flyttet og boer paa Hjørnet af Steengyden udenfor Vesterport.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Hare- og Odderskind kjøbes til de høieste Priser af I. H. Levn.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
En god Kjøre- og Ridehest eller Hoppe ønskes tilkjøbs Stiftsavis=Contoiret anviser.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Da Kjøbmand Magnus Akkermann er ved Døden afgaaet og hans Bo taget under Behandling af undertegnede Skifteret, er ved Proclama af Dag Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter indkaldt Enhver, som maatte formene at have noget Krav paa dette Bo, til inden 12 Uger at melde og bevise saadant Krav; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Skifteretten i Aalborg, den 19de Octbr. 1833. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
En let Vienervogn og en holstensk Vogn ere til Salg : hvor, anviser Adresse-Contoiret.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Da Kjøbmand Hans Erich Hansen er ved Døden afgaaet og hans Bo taget under Skiftebehandling af undertegnede Skifteret, bliver, efter Bestemmelserne i Placaten af 26de Octbr. 1792, herved indkaldt Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa dette Bo, til inden 12 Uger dermed at fremkomme. Skifteretten i Aalborg, den 19de October 1835. Schmidt. Wølfferdt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
De ved Auctionen den 15de d. M. over Aalborg Bispestoels Tiendekorn for indeværende Aar, nemlig 122 Tdr. 15 Skpr. 1 Fdkr. Rug, 229 Tdr. 6 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 48 Tdr. 22 Fdkr. Havre, som leveres frit her i Aalborg, inden næste Maaneds Udgang, og 17 Tdr. 6 Skpr. 3 Fdkr. Rug, 42 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. Byg og 2 Tdr. Havre, som ligeledes leveres i Løkken eller Blokhuus, gjorte høieste Bud ere ikke antagne. Til Bortsalg af dette Korn afholdes derfor en ny Auction paa Aalborg Raadstue, Fredagen den 30te October førstkommende, om Formiddagen Kl. 10; hvilket herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning. Conditionerne, hvorefter Kjøbesummerne kunne henstaae, indtil 11te Juni næste Aar, ere forinden Auctionen til Eftersyn hos Auctionsreqvirenten, Cancellieraad, Procurator Jensen. Aalborg, den 21de October 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen bliver, Fredagen den 6te November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Raadstue=Bygningen, afholdt Auction over afdøde Else Pedersdatters Efterladenskaber, bestaaende i Guld, Sølv, Kobber=, Messing= og Jern=Tøi, Dragkister, Sengesteder og Sengeklæder, nogle Stykker Lærred, samt en stor Mængde Mands- og Fruentimmer=Gangklæder med meget mere; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 21de October 1835. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen bliver, Onsdagen den 4de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, i Raadstue=Bygningen, afholdt Auction over afdøde Kjøbmand Hans Erich Hansens Efterladenskaber, bestaaende i Sengested og Sengeklæder, Gangklæder, Schatol, Stueuhr, Bord, Stole &c.; hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 21de October 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Ved Auctionen i Raadstue=Bygningen Onsdagen den 4de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver, efter Begjæring af Skifteretten, tillige bortsolgt Toldbetjent Holms Efterladenskaber, bestaaende i Lommeuhr, Gangklæder, Skjorter &c. Aalborg, den 21de October 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-22
Efter Begjæring af Skifteretten her i Byen bliver Tirsdagen den 3die Novbr. førstkommende, Formiddag Kl. 110, i Stedet Nr. 182, Litra C. i Kattesunds Korsgade, ved en eneste Auction bortsolgt bemeldte Sted, som tilhører Arbeidsmand Jens Christensen Torps Dødsbo og
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-24
Spanien. Væsentlige Forandringer ere ikke foregaaede. Det er endnu stedse Andalusien og Grev las Navas med den Samling af Jnsurgenter, som man i Spanien kalder hans Hær, som foruroliger Ministeriet meest. J Andujar har en Central Junta for Andalusiens samtlige Kongeriger organiseret sig, men man har Haab om, at nogen Uenighed, som skal være opstaaet mellem de andre Juntaer i Syden, skulde bidragest til dens Oplysning. Jmidlertid har man dog grebet til det, som det synes, meget ydmygende Middel, at sende den engelske Gesandts Paivatsecretair til Cadix, hvor han har det Hverv at virke paa den derværende Juntas Secretair en Hr. Villatta, for, om muligt, at formaae denne Juntotil at underkaste sig Regjeringen. To nye Underhandlere, som Hr. Mendizabal havde afsendt til las Navas, ere vendte tilbage til Madrid med uforrettet Sag, og den ene af dem kunde kun takke Hensyn paa sin Collega for, at en, af Greven allerede udstedt, befaling til at lade ham skyde, ikke bleviudført. Hvis disse Underhandleres Udsagn, at las Navas's Hær kun skal tælle 2000 Mand under Vaaben, medfører Sandhed, er dette kun et nyt Beviis paa den madridske Regjering effective Svaghed, thi med en saadan liden Flok behøvede man vel ikke at gjøre mange Omstændigheder. -
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-24
Om den nærværende Stilling i Spanien har den franske Jour. des Debats en Artikel, hvori den opkaster det Spørgsmaal, om de constituerende Cortes ville kunne redde Spanien, Det er vel meget tvivlsomt, om den revolutionairer Aand, som har paataget sig denne vanskelige Opgave, vil være istand til at løse den. Dens Foretagende, siger benævnte Journal, ger et stort, saare farligt Forsøg, som gjøres for hele Europas Øine, og som vi gjerne havde seet standset ved en Jntervention, men nu, da det er i fuldt Gang, vil man vel blive nødt til, som uvirksom Tilskuer, at oppebie Enden.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-24
Nogle Fægtninger paa Krigsskuepladsen omtale vi ikke, for ikke med næste Post at see os nødsagede til at tilbagekalde, hvad derom berettes. Derimod hører det til at fuldstændiggjøre Skildringen af det ulykkelige Lands Forfatning, ikke at forbigaae, at den ubetydelige Omstændighed, at en christinisk General saaret blev bragt til Saragossa, opbragte Folket i den Grad mod Carlisterne, at det vilde massakrere Talle politiske Fanger. 12 for Carlisme blot mistænkte Jndivider bleve saarede med Dolke, Knive og Flinter og forat dæmpe Pobelens Raseri, lod Øvrigheden i største Skynding 3 Carlister dømme til Døden og - skyde.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-24
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-24
Moniteuren taler endelig engang igjen om Algier. Forberedelserne til en Expedition imod Addel=Kader vare opsatte formedelst Cholera. Sundhedstilstanden er nu bedre og, da alle Uordener i de af franske Tropper i Afrika besatte Pladse, ere ophørte, har Generalgouverneuren nu indberettet, at Omstændighederne for Øieblikket igjen begunstige en Expedition mod hiin Emir, saameget som muligt. Jfølge denne Indberetning har Krigsministeren givet Ordre til, strax at indskibe de Infanteri-Regimenter og det Artilleri, som skal tage Deel i hiin Expedition, og lader Indskibningen paaskynde ved en af sine egne Adjutanter, som desuden ledsager Expeditionen.
Aalborg Stiftstidende, 1835-10-24
Østerrig. Om Keiseren af Ruslands korte Besøg i Wien erfarer, man nu de nærmere Omstændigheder, at han den 9de, den Dag, han ankom, har aflagt to Besøg hos Enkekeiserinden i Schønbruun, derpaa overrasket Grevinde Tschernitschew, og to Gange besøgt Fyrstinde Metternich, som han først forlod sildigt om Aftenen. Den næste Dag besaae han Stadens Mærkværdigheder, modtog et Besøg af Erkehertug Paulatinus, som tilsomst havde indfundet sig fra Presburg, spi1ste til Middag i Schønbrunn og forlod Wien om Aftenen, for, over Prag og Kiew, efterhaanden igjen at naae sit Hjem i Petersborg. Under sit korte Ophold i Wien, besøgte han ogsaa den keiserlige Familiebegravelse i Capuciner Klosteret.