JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Det er nu vist, at Romagna er Bestemmelsestedet for de franske Tropper, som under Admiral HugonsCommand ere afseilede fra Toulon. Admiralen skal have faaet Ordre til at lade en Deel af de paa Morea staaende Tropper indskibe sig, for at gaae til Ancona; deres Savn skal da ufortøvet erstattes ved andre Troppers Afsendelse fra Toulon. Det spørges nu, om denne Expedition ikke kan blive en af de Klipper, hvorpaa Freden tilsidst strander. J London synes man at troe det, og de ministerielle Blade dadle Frankerigs Forhold i dette Stykke. Ogsaa i Paris imødeseer man med Utaalmodighed Efterretvingen om, hvad Jndtryk denne Jntervention vil gjøre paa det østerrigske Hof. Selv i de bedst underrettede Kredse veed Jngen med Vished, om Expeditionen skeer med Wiener-Cabinettets Samtykke, eller ikke. Angaaende de forudgangne Forhandlinger erfarer man Følgende: at Gesandten ved Pavehoffet, Hr. v. St. Aulaire paa saa afgjørende en Maade gjorde fælles Sag med de øvrige Gesandter ved den hellige Stol, for at skrække Rebellerne og derved forhindre den østerrigske Jntervention; at man, da dette slog feil, og Legationerne gjorde Modstand, ansaae denne Jntervention for nødvendig, men dog for Formens Skyld. protesterede derimod; at Efterretningen om Massatten i Forlii først vakte Tanken om en Med-Jntervention, og at en Coureer desangaaende blev affærdiget til Wien med en Note, hvori den franske Regjering i en alvorlig Tone fordrede, at i det høieste kun 15,000 Md. keiserlige Tropper maatte indrykke i Legationerne, at kun et Observationscorps paa 5 a 6000 Md. maatte blive der tilbage, for at forhindre nye Forsøg, og at Frankerig tiligemaade vilde sende 5 a 6000 Mk. derhen, for at holde Østerrigerne Ligevægten og forebygge videre Uroligheder. Pariserbladet Messager udvikler, hvorledes de franske Tropper i Jtalien ville være uden Fare, selv om de derværende Anliggender skulde udarte til en Krig med Østerrig. Med Fortet og Havnen ved Ancona, som Støttepunkter, vilde de nemlig intet Overfald have at befrygte, og Forstærkninger fra Søsiden vilde ikke udeblive. Positionerne i Modon og Navarino kunde række dem i Ancona Haanden, og i det værste Tilfælde kunde i faa Dage en Expedition afgaae fra Toulon, for at lande paa Vestkysten af Kirkestaten. - J den afsine Naturskjønheder bekjendte Chaumouny, Dal Saveien ere meget alvorlige Uroligheder udbrudte, hvilke synes at være foranledigede af den fanatiske, Geistlighed. Dalen er bleven erklæret i Beleiringsstand, og Tropper ere sendte derhen. - Det hedder. at Valdenserne i Piemont blive plagede og fortrædigede af paatrængende Missionærer. Denne Sag kom forleden paa Bane i det brittiske Underhuus, idet Sir R. Jngliis forlangte en Fremlægning af Acterne i alle de Forhandlinger, som i mere end eet Aarhundrede ere vexlede mellem Engelland og TurinerHoffet, angaaende Valdensernes Samvittighedsfrihed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Frankerig. Det er nu opklaret, at den tidt omtalte natlige Sammensværgelse var ganske carlistisk, og man er ved de anstillede Undersøgelser tillige kommen under Veir med, at Kilden, hvorfra Carlisterne øse deres rige Hjælpemidler, udstrømmer fra Hertuginden af Berry. Oprørske Proclamationer høre endnu bestandig til Dagens Orden i Paris, Politiet er derfor idelig paa sin Post. De fornemme Engellændere i Paris ere blevne advarede om at iagttage større Forsigtighed, da det var i en Engellænders Aften selskaber at den sidste Sammensværgelse, dog uden hans Vidende, blev organiseret. Ogsaa udenfor Hovedstaden vedblive Carlisternes Machinationer: i Versailles har man været paa Spor efter betænkelige Bevægelser, og det er lykket Carlisterne at forfore nogle Soldater i Landets vestlige Egne, hvorfor der tænkes paa at forlægge en Deel af disse Tropper til andre Steder. J Vender er Tilstanden saadan, at de eftertrykkeligste Forholdsregler ere nødvendige, foruroligende Optrin have fundet Sted i Bajonne og Clermont. - Forhandlingerne om Justitsbudgettet have givet Anledning til nogle Udfald mod de Foranstaltninger, som ere tagne mod de kaade Pariser presser. J Mødet d. 13de fremlagdes Commissions beretningen og Forslaget til den ældre Bourbønske Linies og den bonapartiske Families Forviisning, saadant som det er tetourneret fra Pairskammeret. Commissionen havde i nogle Punkter givet efter forPairskammerets Ønsker; Discussionerne skulde med det Første begynde. Den polske National-Committee har indgivet en Petition til de Deputeredes Kammer, hvori den forlanger, at Polakkerne maae faae Adgang til Paris, at de hindringer maa ryddes af Veien, som endnu afholde talrige polske Corps fra at komme til Frankerig, og at der maae dannes polske Legioner af alle Vaabenatter, forat den polske Nationalitets Existens maa sikkres ved Vedligeholdelsen af det polske Sprog og den polske Fane. - J Algier udkommer nu en Tidende paa Fransk og Arabisk, under Navn af Algiers Moniteur.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Tydskland. Det er ikke Toldvæsenet alene, som har fremkaldt de sidst berørte Uroligheder i Omegnen af Frankfurt a. M. Rygtet om, at Soldaternes forfatningsmæssige Tjenestetid af 5 Aar skulde forlænges, foraarsagede i Hanau stormende Optrin blandt disse, hvorved en Deel Vaaben sønderbrødes, og Friheden og Polakkerne fik et mange Gange gientaget Vivat. J. Wiesbaden var det Fængslingen af et frisindet Medlem af Stændernes Forsamling, der nærmest foranledigede Tumulten; dog er denne Mand, en Hr. Hatzloch igjen kommen paa fri Fod, da man ved Forhør og Gjennemsøgning af hans Papirer Jntet fandt, som kunde fælde ham. J det Darmstadiske gav det ulykkelige Tilfælde, at en Bager, som anfaldt en Toldofficiant, mistede Livet derved, at dennes Gevær, som hiin vilde rive fra ham, gik af, Anledning til Almuens Forbittrelse, der gik ud over en Deel Toldbetjente, hvilke bleve saa ilde medhandlede, at flere af dem ligge for Døden. Paa alle disse Steder synes Roligheden igjen at være tilveiebragt, og om Urolighederne i Rhinbaiern høres heller Intet. Choler a griber paa en foruroligende Maade om sig i Edingburg. J det Brandenburgske skal der, for saavidt det ikke allerede er skeet, med det Første holdes en almindelig Takkefest for Landets Befrielse fra denne Sygdom.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Udenlandske Efterretninger. Et Kal. Rescript af 10de Dennes til Amtmanden over Kjøbenhavns Amt anordner, at det for Lyngby og Omen oprettede Distriktsmedikat skal ophæves hvorimod Distriktschirurgikatet paa gamle Kiøbenhavns Amt skal deles i 2 Chirurgikater, det nordre og søndre, og den aarlige Løn for hvert reglementeres til 200 Rbd. Sølv.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Hr. Kapitain Thorsøe bekjendtgjør i Statstidenden, at en dansk Mand, der i 30 a 40 Aar har opholdt sig i Nord=Amerika, ønsker at erfare om hans Søster Christiane Sophie Munck lever og om hun er gift og har Børn. Vedkommende vil behage at melde sig i St. Pederstrædet No. 134, 1ste Sal.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Vor berømte Capelmester, Musikdirecteur og Ridder, Schall siges at ville tage sin Afsked. Et Tab for Orchesteret, der ikke saa let vil erstattes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Af et Privatbrev fra Paris erfares, at vore i Paris værende Landsmænd iaar feirede den for alle danske Hierter dyrebare Dag: den 28de Januar, ved en festlig Diner, til hvilken de alle havde modtaget Jndbydelse af vor derværende Minister Hr. Kammerherre og Generalmajor v. Juel, og som fandt Sted i dennes Hotel. Efterat Ministeren havde udbragt Deres Majestæters Kongens og Dronningens og hele det danske Kongehuus's Skaal, blev en, i Dagens Anledning af Hr. H. C. Andersen forfattede Sang, med sand Begeistring afsungen. (De Danske, der for Tiden opholde sig i Paris ere Følgende: Dhrr. Kammerherre Grev Vargas=Bedemar, Kammerjunker Scavenius, Premierlieut. Steenstrup, Cand. jur. Rottbøll, Cand. chir. Klingberg, Espensen, Bech, Lichtenberg, Bergsøe, Luis Jürgensen og Portraitmaler Barenzen.)(K. P.) Allerede er Hr. Magister Lindberg fremkommet med et nyt Jndlæg i sin Etatsraad Fr. Thaarup, som Redakteur af Bladet "Dagen" paaførte Proces, der er indgivet til Overretten den 13de Febr. og tillige strax som varmt Brød udgaaet fra Pressen. Titelen allene giør næsten videre Omtale baade overflødig og upassende. Den lyder: Har de Christne endnu borgerlige Rettigheder i Danmark. Den, der kan spørge saaledes, fortjener et andet Svar, end Med Undersaatter ere berettigede at give, aldenstund den af Lindberg sine Modstandere saa knap tilmaalte Skrivefrihed bør og maa have sine lovbestemte Grændser, Thi Hvo tør spørge saa. Hvo tør tage i Betænkning at svare med det lydeligste Ja? Om Titelen altsaa her ikke eet Ord mere, skjøndt saa saare Meget lod sig sige Jndlæget selv begynder med Udfald paa visskriverne" som Meddelere af Pallehaande falske, forvirrede, usandfærdige og løgnagtige Beretninger." (Slige Yttringer vil L. ikke have anseet fornærmelige, naar det kun er fra ham de komme. Men Gud skee Lov, Vi have ingen ueilbar Pave, og L raader ikke i Landet.) Hans Fortolkning af Trykkeforordningens 88, strax paa første Side, maa han forsvare for Regjeringen. Efter nu at have slaaet vidt og bredt om sig med den Lov, Avisskriverne have og ikke have til "at bringe Logn, om Land," gaaer han over til at drøfte de af den hempelske Avis i Dagen optagne Udtryk: "Trompeter for de sekteriske Skjændegjæster," som han finder heel fornærmelig, under Forudsætning, at det kun er 2de Christnes Sag i Statskirken" den tappre Magister taler, og vil da herfor, saavelsom for den bemærkning, Man med fuld Føie har gjort til Hr. Magisterens smukke Yttring i sit første Anfald paa Pastor Visbo: "den megen Kjærligheds Tale vil Diævelen gjerne høre, have hine Udtryk mortificere og Statsraad Thaarup straffet. efter Lovens Strænghed, samt tilpligtet at betale L. Sagens Omkostninger og derunder en passende Erstatning for den ham forvoldte Tidspilde. (Hemp. Av.)J Kiel er allerede indkommet endeel Bidrag, meest i Louisd'orer og Dukater, til de landflygtige Poblatter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Ogsaa i Jtzehoe er aabnet en Jndsamling i samme Hensigt Ved Tallotteriets 1227 Trækning i Altona udkom: No. 25. 400. 68. 33. 62.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Ribe. Den 28de Jan. sidstl. ankom det første Fartøi iaar, som eies af Skipper Jens Sørensen Dammann fra Fanøe, her til Skibbroen. Paa sin anden Reise hertil havde han det Uheld at frose inde i Aamundingen, hvor Fartøjet nu ligger paa 3die Uge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Prædikanterne. J Domkirken: Søndag Seragesima, Hs. H. Hr. Stiftsprovst Dr. philos. Frost, Ridder af Dannebrogen. I Cathrine Kirke f. Dag Hr. Pastor Thurah. En TöSET.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Det alvise Forsyn bortkaldte, ved en blid og rolig Død, sidstafvigte 18de dennes Eftermiddag Kl. 4, min inderlig elskede Kone Elisabeth Cathrine Lutten født Pram, efter flere Maaneders vedvarende Sygdom, i en Alder af 35 ethalv Aar og efter 9 ethalv Aars lykkelige Egteskab. Dette bekjendtgjøres herved sørgeligst fraværende Slægt og Venner. Tre uforsørgede Børn begræde med mig Tabet af den kjærligste Eftefælde og ommeste Moder. Kun den indre Overbeviisning, at hvadder i saa Henseende skeer maae være det bedste, og at Baandet kun er løsnet for engang at knyttes end fastere, kan trøste den der nu ene staaer tilbage omringet af de Kjære hun skjænkede Livet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
For den kjærlige Deeltagelse der vistes den Afdøde under hendes langvarige Sygdom af alle vore omværende Venner og Bekjendtere, og som saa meget lettede hende saavel som mig Kummeren, kan jeg ei andet end aflægge min inderligste Tak; med det hiertelige Ønske at forsynet stedse vil afvende en lignende Skjæbne fra enhver af dem. Ringkjøbing d. 21de Febr.. 1832. Lütken.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Det blev min tunge Lod herved for fraværende Slægt og Venner sørgeligst at bekjendtgjøre, at min inderlig elskede, og uforglemmelige Mand Peter Sagor Eier af Harrelskjærs Kobberfabrik ved Weile, i Fridericia den 17de dennes om Aftenen Kl. 6 ved en blid og rolig Død, i sin Alders 43 Aar indgik til det bedre. Efter 4 Aars lykkelig Ægteskab begræder jeg med en elsket Datter Savnet af den bortgangne. Hisset nyder han Lønnen for hvad han herneden var som blid Ægtefælle og om Fader. Fred være med hans Minde. Harrelskjærs Kobberfabrik ved Weile den 18de Febr. Birgitte sal. Sagor, født Hvitfeldt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
For min salig Mands Kunder og Velyndere undlader jeg ikke herved at bekjendtgjøre, at jeg fortsætter saavel Kobber, som Høelee=Fabrikket, og vil det stedse være min Bestræbelse, at behandle dem alle paa den reeleste og billigste Maade. Harrelskiærs Kobberfabrik ved Weile den 18de Febr. Birgitte salig Sager. født Hvidtfeldt. Meget god, med Sukker henkogt, Kirsebærsaft er at faae paa Apotheket.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
For nogen Tid siden er et Par Guld Halsknapper tabt paa Gaden. Finderen bedes at aflevere dem paa Adressecontoiret mod en Douceur. En Sølv=Fyrtønde med Sølvkjede og Bogstaverne A. C. R., er bleven tabt. Dens ærlige Finder bedes at levere den paa Adressecontoiret mod Douceur af 2 Specie.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Til førstkommende Paaske Flyttetid er en Huusleilighed, bestaaende af 4 Værelser, Kjøkken og Spisekammer, samt fornøden Loftsrum til Brændsel at faae til Leie hos Ribe d. 22de Febr.. 1832. K. sal. Koch.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Haugefrøe, Ærter og Bønner, af sidste Sommers gode Avl bekommes til billigste Priis hos Peder Jochumsen Knapmager i Ribe. DE.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
undertegnede anbefaler sig til billigste Priser med Norsk For Bygningstømmer og Bredder, Tjære, Kalk, Tagsteen, engelsk Kronglas samt hvidt og grønt Vinduesglas, Jern-Spiger og Søm, Stang og Baand-Jern, Jernplader, Staal, Jern Støbegods, saa som Gryder a. a., Blye, Hagel, Krudt, hollandske Uld karter, Jerntraad, fortinnede Blikplader, fiin hollandsk Skrivpapiir, fine stemplede Spillekort, vestindisk Rum, Ceder, og Fransk Viin Edike, bedste grøn Sæbe, Salt, Lin= og Rap=Olie, Sukkere, Sirup, Caffe, Cichorie, Risengryn, og øvrige Gevyrtsvarer, Farve og Maler Varer, diverse Sorter engelsk Steentøi, Glasvarer, polerede og upolerede Jernkram m. a. m. Ribe d. 24de Febr.. 1832. Chr. Carl. Bierrums Enke.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
At Ribe Handlende ifølge kongelig allernaadigst Resolution af 28de Aug. 1822 ere berettigede til, fra deres Creditoplag toldfrit at afhændige Varer til samtlige Præster og øvrige privilegerede Personer i Hertugdømmene, som har toldfri Jndførsel, bekjendtgjøres herved. Ribe d. 24de Febr.. 1832. Hans G. Bjerrum.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Hos Undertegnede staaer circa 100 Favne tørt Bøgebrænde til Salg: det blev slaaet forrige Vinter, og er alt 4 klovet. Prisen derpaa er 7 Mk. 3 s. H. Cour. pr. Favn, paa Gaarden, eller ogsaa 4 Rd. H. Cour. leveret i Ribe, og dens Omegn. Skulde der findes Liebhabere til store Partier, da har jeg endnu 100 Favne staaende, som kan bekommes paa 3 eller 6 Maaneders Credit, imod antagelig Caution, naar Man henvender sig til Hr. Gjestgiver Folsch, Hr. Kjøbmand Kragh eller til Koch junior Marienhoff er Jels, d. 24de Febr. 1832.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Auctions=Placat. Efter Reqvisition af Procurator Lund af Warde som Mandatarius for Stempletpapiirsforhandler Thoersen, bliver efter passeret Udlæg afholdt offentlig Auction overen Deel Kjøbmand Jacobsen af Fanøe tilhørende Løs ore, bestaaende af Meubler, hvoriblandt 2 Mahogni Spilleborde og et Mahogni Chatol med Skab, et Fortepiano, Sengeklæder, Dækketøi, noget Sølvtøi, Kjøkkentøi, Glas, Flasker, forskjellige Kobber=Pottemaal og Jern vægter, et Par Heste, 4 Køer, 2 Vogne, Avlsredskabet med mere, som udgjør omtrent 700 Nummere. Auctionen afholdes i Fanøe Krogaard og begynder Mandagen den 12te Martz førstkommende, Formiddag Klokken 11 og fortsættes de følgende Dage, hver Dag Formiddagen Kl. 9. Conditionerne erfares paa Auctionsstædet. Lysthavende indbydes. Fande Birks Contoir den 17de Februari 1832. Horn. Jorn.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Onsdag den 14de Marts d. A. bliver ved offentlig Auction bortsolgt afdøde Jens Jessens 6 Ot tings Gaard i Ullerup Scherrebeck Sogn. Bygningerne og Landerierne ere i en meget god Stand. Paa Gaarden kan aarlig fores og græsses 36 Kreature og 6 Heste. samt 30 Faar, og avles aarlig 70 til 80 Læs god Høe. Udsæden er 16 Tønder Rug, 7 Tønder Boghvede, 4 Tønder Byg og 8 til 10 Tønder Havre. Tillige bemærkes at den største Deel af Kjøbesummen kan blive staaende i Gaarden og dersom antageligt Bud, skeer paa Gaarden, saa sælges samme og følgende Dage heele Ud- og Jndboet, bestaaende i Kreaturer, Heste, Faar, Agerdyrkningsredskaber, Mobilier, Senge og Linnedtøi m. v. Lysthavende ville behage at indfinde sig paa Stædet ovennævnte Dag om Formiddagen Klokken 11 slet. Toitlund i det Kongelige Herredsfogderi for Hvidding Herred d. 13de Februar 1832. O. A. Timmermann.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Paa Engelsholm ved Veile ere 3 Hinaster, taldne efter den kongelige engelske Hingst Candidaten, tilfals, af hvilke de tvende i dette Foraar blive 6 og den tredie 5 Aar, de ere indbrændte af Stutteriekomissionen, som qvalificerede til Concurence om Præmie. Sælges de ikke, staae de til Afbenyttelse til Bedækning. Ligeledes ere 2de fireaarige Heste tilfals, af hvilke den ene, falden efter den engelske Hingst Antagonisten, er særdeles Med høie Øvrigheds Tilladelse Undertegnede næste Fastelavnsmandag at anstille en Skiveskydning paa Korsbrødregaards Mark, som sædvanlig. Gevinsterne ere: Første, en sølv Spiseskee. Anden, en sølv Sukkertang. Tredie, to sølv Theeskeer. Hvert Nr., hvorpaa skydes tre Skud, betales med 6 1s. H. Cour. Der maa kuns skydes med glat Bøsse. Ribe, d. 16de Febr.. 1832. Jacob Christensen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Hvor 2 gamle Klaverer er at faae tilkjøbs, anviser Adressecontoiret. 17 Söndagen den 26de Febr. Bal for 21. H. R. Uconfirmerede.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-24
Som sædvanlig faaes frisk og godt Haugefrøe for billige Priser hos Mathis Jessen i Ribe. Bedste frisk Riger og Liebauer Hør sælges til billigste Priser hos Chr. Carl Bierrums Enki Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
en aller Kongelig. alen privilegerede. naadigst. ne sit 8. StiAibet. Avis, Adresse og med Brevposten. som forsendes. og Hertugdømmene. overalt i Danmark. Tirsdagen den. No. 17. 28de Februar. ved N. S. Hvphoff i Ribe.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Redigeres, trykkes og udgives
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Udenlandske Efterretninger. Fredshaab. Det synes, som om de truende Uveirskyer paa Europas politiske Himmel ville begynde at fordeele sig. En Skrivelse fra Petersburg af 11te d. M. forsikkrer, at man der lever i den glade Forviisning, at den europæiske Fred vil blive vedligeholdt, og at de krigerske Efterretninger, som fremmede Blade indeholde, opvække megen Forundring. Det Stykke, som, fuldt af de heftigste Jnvectiver og Trusler mod Storbrittannien, for nogen Tid siden læstes, og som foregaves at være uddraget af MoskoverTidenden, erklæres i samme Skrivelse for en reen Opdigtelse, som har vakt den største Uvillie, eftersom det deri førte Sprog aldeles ikke svarer til Stemningen, hos det russiske Folk, som ved et, kun for en kort Tid afbrudt, 150 aarigt Forbund er nøie forenet med hiint Rige. En anden Skrivelse fra den russiske Grændse tvivler heller ikke om det russiske Cabinets fredelige Stemning, men vil ingenlunde vide af at sige, at denne, som Nogle troe, har sin Grund i den Mangel baade paa Tropper og Penge, som skulde være en Følge af de sidste Krige. Denne Mangel, siger den, finder slet ikke Sted; tvertimod er Rusland færdigt, til, naar det skal være, at gaae enhver udfordrende Fiende under Øine. Den samme Correspondent yttrer tillige sin Harme over det Rygte, at en vis stor Magts Minister Præsident skulde have tilladt sig et truende Sprog imod den russiske Gesandt; ligesom han og protesterer høilig mod deres Mening, der holde Ratificationen af de 24 Artikler for at være en Æressag for Rusland. Efterretninger fra Paris af 17de d. M. lyde ogsaa fredelige: de tale om en almindelig Afvæbning, hvorom Cabinetterne i Paris, Wien og Berlin skulle være enige. Frankerig vil imidlertid ikke begynde dermed, fordi de østlige Magter ikke have ratificeret Londonner-Tractaten; derimod skal Preussen være beredt til at foregaae med Exemplet, hvilket Østerrig menes at ville følge, naar Roligheden er fuldkommen bragt tilveie i Jtalien. Skulde det stadfæste sig, hvad dog næppe er rimeligt, at en Hurtigseller er udløben fra Toulon, for at standse den til Jtalien afsendte Expedition, og at Depescher ere sendte til D. Pedro med den Formaning, at han for det Første skulde lade sig nøie med Azoretne, for ikke end mere at forvikle de politiske Forhold i Europa, saa vilde dette vidne om, hvor alvorlig Bestræbelsen er, for at bortrydde enhver Anstødsteen for Freden - Rygtet om den russiske Keisers forventede Ankomst til Berlin erklæres nu for at være aldeles ugrundet, opspundet af et vist Parti, forat sætte Folk i Uro, og vække Frygt for en forestaaende Krig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
Belgisk hollandske Anliggender. Den russiske Gesandt, Grev Orlov, er den 20de d. M. ankommen til Haag. Der siges, at han har Fuldmagt til at ratificere Tractaten, dog ikke førend Kongen af Holland har antaget den; men skjønt han ogsaa skal have det Hverv, at bevæge denne dertil, ved at forestille ham Følgerne af en længere fortsat Vægring: saa tvivles der dog meget om, at Kong Wilhelm vil finde sig deri. De stærke Rustninger, som idelig fortsættes i Holland, synes og at vidne om, at man der endnu ikke troer paa nogen fredelig Afgjørelse.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1832-02-28
En Skrivelse fra Rotterdam anseer imidlertid er Tog til Belgien for usandsynligt; derimod slutter den af de Anstalter, som træffes, at man tænker paa et eftertrykkeligt Forsvar. - Conventionen om de belgiske Fæstninger skulde have været ratificeret til den 14de Febr.; men Terminen er udsat til den 15de Marts. Der tales nu om en ny Protokot, hvori Hollænderne og Belgierne af Magterne opfordres til at rømme inden d. 13de Marts, hvad de af hinandens Lande endnu have i Besiddelse, med den Trusel, at de i Vægringstilfælde ville af Frankerig og Engelland blive tvungne dertil.