Aalborg Stiftstidende, 1837-11-25
Et ministerielt Blad meddeler nu en Art Tabel over de nye Kammer og inddeler det i følgende 6 Classer: 1) den radicale Opposition (Republicanerne derunder indbefattede, med Garnier-Pages i Spidsen, tæller dygtige Medlem mer, som Arago, Cormenin, Dupont de leure, G. Lafayette, Thiard, Corne, Martiin og Porta lis, 2) den constitutionelle Opposition, Formand. Odilon-Barrot; 3) venstre Centrum, Formand: Thier eller maaske rettere Dupin; 4) det ministerielle Centrum Formænd, Ministrene; 5) høire Centrum og Doctrinairerne, Formand: Guizot; 6) Legitimisterne, anførte af Berryer. - Jour. d. Deb. udtaler sig med temmelig Utilfredshed om dette nye Kammer. Det indlader sig nu, ganske imod sin ældre Sædvane, paa en offentlig Polemik med sine ministerielle Meddeilere, paa hvis Angreb det tidligere saae ned med en fornem Ringeagt. Dets Raisonnement har imidlertid kun local Interesse for Frankrig selv og bør vige Pladsen for interessantere Meddelelser. - Et af Regjeringens Organer er skamløst nok til reent ud at erklære, at Lafittes Udelukkelse fra at blive valgt i Paris og i Departementerne ene og alene var fremvirket ved Regjeringens directe Bestræbelser derimod. Fra Lafitte selv hører man Jntet og det er de Velunderrettedes Mening, at han vil forholde sig aldeles rolig, indtil Kammeret har drøftet Gyldigheden af den Majoritet af een Stemme, ved hvilken Lefebre fiiFortrinet for ham, og da nærmere lade sig bestemme af de Omstændigheder, som de interessante Debatter om denne Gjenstand ville medføre. J Publicum, især i det andet Arrondissement i Paris, hvor han var saa nær ved at blive valgt mangler det ham ikke paa hæderlig Fyldestgjørelse. Endeel af Vælgerne have nemlig besluttet at lade slaae en Medaille, paa hvis ene Side man skal see et Sindbillede af Julitronen, med Omskrift: den 7de August, betydende ved Lafittes Naade, og paa den anden Side Lafittes Brystbillede, med Omskrift: Lafitte, ikke valgt til Deputeret i 1837. ved den 7de Augusts Naade. For at omgaae Censuren, som vel vanskelig vilde lade en saadan Medaille passere, skal den præges i London. Det er naturligt, at Expeditionen til Constantine, som en af Nutidens vigtige Begivenheder, maa give en heel De Efterslet af interessante Beretninger. Saaledes melder en Telegraphdepesche fra Toulon af 15de den franske Beleirings Hærs Tilbagekomst til Vona den 3die. En tilstrækkelig Garnison, forsynet paa 6 Maaneder, er forbleven tilbage i Constantine. Mellem Stationerne Merdjez-Ammar, Guelma, Nemassia og Drean ere ligeledes besatte. Fra Constantine til Bona foretoges Marschen, uden at der faldt et Skud. Araberne havde paany opreist deres Telte paa de Steder, som under Expeditionen vare blevne forladte. Hjordenne ere igjen vendte tilbage til de Dale, gjennem hvilke Veien gaaer, og Jndvaanerne vise sig i det Hele velsindede. Saavidt gaae Telegraphdepeschens Efterretninger. Breve fra Marschal Valle af 4de Novbr., omtrent ligelydende, baade til Ministeriets Præsident og til Krigsministeren, ere af et Jndhold, der giver Stof til Commentarer. Marschallen beretter, at Seid=Muhamed, ved Organisationen af Civilforvaltningen, har erholdt en Cadis Post og at denne Udnævnelse har gjort det bedste Jndtryk paa Provindsens Jndvaanere. - Han beretter, at Scheiken Ferhaet Ben-Sa giet bekjendt og agtet blandt Jndvaanerne under Navn af Ørkenens Slange) var ankommen den 27de October under Constantines Mure, hvor man havde modtaget ham med alle mulige Agtelsestegn, for endmere at knytte ham til de Franskes Sag. Han har erklæret, at ville give sig i Færd med at forfølge Achmet og det er Marschallens Mening, at han, naar Achmet, først er dreven ind i Ørkenen, 1 den Grad vil beskjæftige ham, at han i lang Tid ikke vil kunne tænke paa at forurolige Garnisonen i Constantine. Om Ach met er det Marschallens Mening, at han omtrent har beholdt 1000 Ryttere, hvilke dog senere, da Udnævnelsen af ovenomtalte Cadi havde gjort et Jndtryk paa Jndvaanerne, der aldeles var til de Franskes Fordeel, vare smeltede sammen til 200. - Stemningen i hele Provindsen forekommer Marschallen aldeles fredelig og, naar ingen Misgreb paany opbringe Stammerne mod de Franske, tvivler han ikke om, at deres Jndflydelse vil tiltage hver Dag og at denne Deel af Regentskabet med Tiden vil svinge sig op til en betydelig Magt; men det er hans faste Overbeviisning, at Vedligeholdelsen af slig fredelig Stemning i Provindserne bedst vil kunne sikkres ved at ansætte arabiske Overøvrig, heder over Scheikerne. - Saaledes, beretter Marschallen, er den Hensigt, til hvilken Kongen benyttede vore Anstrængelser som Middel, aldeles opnaaet. Fred og Ro hersker paa alle Puncter. Hæren, dens Syge og Saarede, i Tallet 800, og, hvad der var det Vanskeligste, Beleiringsparken, er vendt tilbage til Bona og, maaske for første Gang, uden at være nødt til at efterlade en eneste Mand eller en eeneste Vogn. Paa dette sidste Resultat lægger Marschallen, særdeles Vægt og priser sig lykkelig, at hans Anstrængelse, i Afrika, ligesom en Gang tidligere i Spanien, have reddet et kostbart Krigsmaterial for Frankrig.