JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-01
Den over Rasmus Madsens Enkes Gaard i Bellinge averterede Fæste Auction tilbagekaldes herved, hvorimod det i Henseende til Gaardens Salg har sit forblivende med den til den 5 Decbr. førstkommende bestemte Auctionering. C. A. Falde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-01
En nylig vendt sort Klædes Fruentimmerkan og en rødtærnet linnet Fruentimmerkjole, indpakket i en Serviet, er den 19 November d. A. paa Veien fra Nyborg, Strandvort til Kierteminde enten bortstiaalen eller tabt af en Vogn. For Opdagelsen af benævnte Pakke loves en Douceur af 10 Rbd., der udbetales Bringeren eller Opdageren, enten i Nyborg af Kjøbmand Ziegler eller i Kjerteminde af F. L. Minden. Nepotion Bonapartes Reise fra Fontaineblau til Eida Aaret 1814. Udgivet af den til hans Ledsagelse udnævnte kongelig preussiske Kommissarius, Oberst, Grev v. TruchstsValdburg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-01
Af egentlig authentiske eller troværdige Materialier, at Man jo med Vished kan haabe, at nærværende heel igjennem underholdende Fremstilling af hiin mærkelige Vende punkts=Epeke i Napoleons Liv, fortalt af et paalideligt Øievidne, vil blive kjærkommen ogsaa fordanske Læsere. Skrivtet faaes for 4 Rbmk. Skouleurt Hefte paa Vog laderne og i Odense hos Forlæggeren S. Hempel. I Klaregaden Nr. 817 faaes, naar gode Flasker med Proppleveres dobbelt Øl omtappet for 2 Rbmk. Flasken, samt gode Kartofler til 2 Mk. 4 s. Skjeppen, ægte Krøl dito for 3 Mk. og bedste Sukker dito for 3 Mk. 4 s. Skjeppen. T. Meelbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-01
Mandagen den 11 December førstkommende om Formiddagen Kl. 11 bliver paa Weile Byes Raadstue, efter Vedkommendes Begjering, ved offentlig Auction, bortsolgt endeel Obligationer til Beløb omtrent 11,000 Rbdlr. Sølvværdie, afdøde Kammerraad Kruse og Frue, der eiede Hvolgaard, deres Dødsboe tilhørende. For denne Obligations-Masse haves sikkert Pant for største Deel. Herredskontoiret i Weile den 22 Novbr. 1315. Dahl, Byefoged og konstitueret Hestedsfoged.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-01
til denne overordentlige Mands Historie haves endnu for faa til, Onsdagen den 13 December førstkommende Formiddag Kl. 11, bliver paa Salling Herreds Tingstue i Faaborg afholdet Licitation over Bekostningerne paa Opførselsen af en Broe af Steen eller Træe over Landeveien ved den her uden for Byen beliggende Vandmølle, Lands Mølle kaldet, efter Overslag og Konditioner, som forinden hos mig kan erholdes til Eftersyn. - Salling Herredskontoir i Fag borg den 28 November 1815. Petersen. Til Efterretning, saavel for Dhrr. Kjøbmænd, det naae i Debet til Geheimeraad Scheels og Frues Stervboe, som for Kjøberne ved de afholdte Løsøre Auctioner paa Mullerup og Nachebølle bekjendtgjøres herved, at Jukassator i Boet træffes fra 4 Decbr. førstk. til 3de f. M., begge inclusive, paa Holckenhavn, og efter den Tid paa Brobyegaard; dog vil han formodentlig i Terminen opholde sig nogle Dage Odense. Enhver ville erindre sig de ved Auctionerne bekjendtgjorte Konditioner, og ufeilbarligen afgjøre deres Debet inden 12 Decbr. - Slagelse den 21 Novbr. 1815. d. F. de Scheel, Over= og Underrets Prokurator.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-01
Mandagen den 4 December førstkommende om Formiddagen Kl. 10 bliver, ifølge indgaaet Forliig, holdt offentlig Auction over det af Niels Jerpersen iboende Sted, Stilonshuset kaldet, med Tilligende af 4 Tdr. Sædeland, og omtrent 2 Tdr. særdeles god Tørvegrund; Alt beliggende i Vissenberg Sogn. Konditionerne vil nærmere blive bekjendtgjort ved Auctionen det holdes paa selve Stedet. Odense Herredskontoird 20 Novbr. 1815. C. A. Falbe,
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-01
Onsdagen den 6 December førstkommende om Formiddagen Kl. 12 slet bliver, ved offentlig Auction, i Bellinge bortsolgt afgangne Rasmus Madsens og senere afdøde Enkes i Fæste havte Gaard i bemeldte Bellinge, under Christiansdahls Gods; Alt efterde Konditioner, som 8 Dage forinden findes til Eftersyn. her paa Kontoiret. Til Liebhavernes foreløbige Efterretning tjener, at Gaarden, som ligger en lille Miil fra Odense og strax kan tiltrædes staaer for Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 14 1/5 Alb., og har et Tillæg af circa 73 Tdr. Rugsædeland. J Jorderne er nedlagt omtrent 10 Tdr. Rugsæd ligesom og Gaardens Besætning og Jnventarium der bestaaer af 6 Arbeidsheste og et Aarings=Føl, 4 Vogne, 2 Plouge og 2 Harver, følger tilligemed den indavlede Sæd med Gaarden. J Tilfælde af Salg kan de 3 Fjerdedele at Kjøbesummen i flere Aar blive indestaaende i Eiendommen, og som Liebhaverne forevises Søndagen den 3 December om Formiddagen. Odense Herredskontoir d. 25 Novbr. 1815. C. A. Falbe. Nyegaard i Essing vogn, frie Hovedgaardstaxt 23 Tønder 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb. med paastaaende Bygningen samt Heltfiskerie ved Gildahl og Fiskeriet i Agen Rimmer minde med Garn, Baade og alt til Fiskerier henhørende, agter Eieren Christen Lundsgaard, ved en eeneste Auction, som holdes paa bemeldte Nyegaard Onsdagen d. 6 December næstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, om nogenlunde antageligt Bud skeer, at bortsælge. Gaardens Eiendomme ere nok som bekjendte af fortrinlig Godhed, og kan aarlig græsse og fodre 80 store Stude, 16 Køer, 12 Heste og og 80 Faar. Af Jldebrand haves tilstrækkelig, og Fiskeriet yder Eieren en ikke ubetydelig aarlig Jndtægt. Videre Beskrivelse ansees uornøden, da Liebhaverne, som ikke kjender den, behagentlig ville tage Gaarden og Eiendomme i Øiesyn, der er beliggende ved Limfjorden 2 Mile fra Holstebroe og 2 Mile fra Skive. Af Kiøbesummen kan en betydelig Deel blive staaende i Eiendommen, som kan tiltrædes strax med sin fulde Avl eller til næste Maidag. Holstebroe, d. 6 Novbr. 1815. v. Jessen, virkelig Kancellieraad Bye= og Herredsfoged
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Frankerig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Endelig er da Freden først den 21d. bleven undertegnet af alle Vedkommende. J de nu bekjendtgjorte, til 12 Artikler af Definitiv=Traktaten, er tilstaaet Beboerne i de aftraadte Egne Frihed til inden 6 Aar at sælge deres Eiendomme og flytte andensteds hen. Alle Fanger og Gidsler skulle udleveres. Ratifikationerne af Traktaten med de tilhørende Konventioner skee under Eet og skulle være udvexlede inden 2 Maaneder, eller for om muligt. Paa Lord Castlereaghs Forlangende skal efter Forlydende endnu tilkomme en Artikel om Slavehandelen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Man læser atter en vidtløftig Protocol (istedetfor er særskilt Konvention) om Fordelingen af de 700 Millioner, som Frankerig skal betale. Efter samme skal den til Fæstningsværkerne bestemte Sum af 187 1/2 Millioner udredes med 137 1/2 Mill. virkelig Værd og 50 Mill. afgaae for Fæstningen Saarlouis Aftrædelse. Disse 137 1/2 Mill. fornes atter imellem Nabomagterne saaledes, at Kongen af Nederlanden faaer 60, Preussen 20, Kongen af Bayern, eller enhver anden Souverain over det Frankerig tilgrændsende Land imellem Rhinen og det preussiske Territorium, 15, Kongen af Spanien 7 1/2 og Kongen af Sardinien 10 Mill. Af de øvrige 25 Millioner bestemmes 5 for Fæstningsværkerne ved Maynz og 20 Mill. til en ny Forbundsfæstning ved Rhinen. Om Fordelingen af de andre 562 1/2 Millioner hedder det derpaa Omendskjøndt alle allierede Stater have udviist samme Jver og Hengivenhed for den fælleds Sag, saa gives der dog nogle, saasom Sverrig, der fra Begyndelsen af vare dispenserede fra enhver altiv Medvirkning, formedelst Vanskeligheden i at føre sine Tropper over Østersøen, og slet ingen Anstrængelser have gjort, eller andre, der virkelig gjorde samme, som Spanien, Portugal og Dannemark, men ved de hastige Begivenheder hindredes fra at medvirke eftertrykkelig til Udfaldet. Schweitz, som har ydet den fælleds Sag væsentlige Tjenester, er ikke heller tiltraadt Traktaten af 25 Marts under samme Betingelser, som de andre Magter. Paa Grund heraf er Man bleven enig om at tillægge disse Magter, som en billig Gotgjørelse, 12 1/2 Millioner, der fordeles saaledes, at Spanier fa er 5, Portugal 2, Danmark 2 1/2 og Schweitz, 3 Mill. Da Krigens Stød først ramte Armeerne under Hertugen af Wellington og Fyrst Blücher, saa anvises Storbrittannien og Preussen hver forlods 25 Millioner. Af de øvrige 500 Millioner faaer Preussen, Østerrig, Rusland og Engelland hver en Femtedeel. Omendskjøndt de øvrige Steter have stillet et mindre Antal Tropper end disse Hovedmagter, saa har Man dog besluttet, ingen Hensyn at tage til denne Ullighed; men den sidste Femtedeel at skulle fordeles imellem disse efter en vedføiet Fordelings-Tobel. Da Kongerne af Sardinien og af Nederlandene i deres Territoriers Udvidelse have faaet billig Gottjørelse for deres Anstrangelser, saa faae de ingen Deel i Penge=Gotgjørelsen; men deres Andeel deles imellem Preussen og Østerrig. Rusland og Storbrittannien samtykke desuden i, at disse to Magter til første Betalings-Termin tage 10 Mill. forud, saaledes at disse Summer igjen afgaae i de følgende Aaringer. Til at ordne Alt, denne Sag angaaende, skal i Paris residere en Kommission bestaaende af Kommissairer fra Østerrig, Rusland, Storbrittannien og Preussen, som det staaer de andre Magter frit for at tiltræde. Ved en særskilt Konvention engaaende Engellændernes Reklamationer er fastsat Erstatning for deres siden 1793. mistede Livrenter, deres konfiskerede og solgte MobiliatGodler (Skibe undtagne) og Pengelaan, hvortil udkræves en Rente af 3 1/2 Mill. eller en Kapital i Jnskriptioner paa den store Bog af 80 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Fyrst Blücher har fra sit Hovedqvarter Comptegneunder 31 Octbr. udstædt en Afskeeds-Proklamation til den brave preussiske Armee, hvori han takker Soldaterne, fordi de have retfærdiggjort den Tillid, som Konge, Fødeland, og Europa satte til dem. J ere Navnet Preussere og Tydskere værd. Eders Medborgeres Tak vil modtage Eder ved Hjemkomsten, og medens J nyde den fortjente Rolighed, vil Fædrelandet finde Eder beredte til ny Daad, saasnart det behøver Eders Armt Fyrsten befinder sig endnu upasselig, hvorfor hans Reise fra Aachen var opsat til den 28 eller 29de, da General Grev Greisenau, som var afreist til Paris, til den Tid ventedes her tilbage. Han betjener sig af en med 6 Skimler forspændt Vogn, som har tilhørt Napoltor og blev taget til Bytte efter Slaget ved Belle Aliance, hvorpaa det franske Keiservaaben endnu paraderer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Anledningen tilde i Nord=Departementet forleden for ovede Optøier var nogle forbudne Varers Jndsmugling, som begunstigedes af nogle fremmede Soldater uden deres Chefers Forevidende. Prinds Frederich af Nederlandene har imidlertid strax befalet, at de franske Douanere frit maae udøve deres Fuuktioner ihenseende til disse Varer, hvoraf en Mængde er transporteret til Valenciennes, hvis Værdie anslaaes til over 4 Millioner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Ex General-Postdirektoren Lavalette er alt den 22 Novbr. af Assiseretten dømt til Døden og med Marskal Ney tegner det ikke til at ville gaae bedre. Lavalette er født i Paris og 46 Aar gammel. Den 19de f. M. begyndte hans Proces. Den Anklagede var sort klædt og har Æreslegionens Storkors, Reunions=Ordenen og Jernkorset. I Anklage=Akten beskyldtes han for, at han den 20 Marts, endnu for Bonapartes Ankomst til Paris, med General Sebastian i (som er flygtet til Engelland) var træng ind i daværende General-Postdirektors og nuværende Statsministers, Grev Ferrands Kabinet med disse Ord: " Keiserens Navn tiltræder jeg igjen min Postii: at har nægtede Greven Postheste, for at begive sig til Kongen, forbød at bortsende Monitøren og andre Aviser med de Kongel. Forordninger i, og strex udsendte et Cirkulaire til alle Postdirektorer af følgende Jndhold: "Keiseren vil være i Paris om 2 Timer og maaskee for, hele Hovedstaden, er fuld af enthusiastisk Glæde og ganske rolig; der vil ingen Borgerkrig blive. Leve Keiseren!" Videre beskyldtes han for at have staaet i Brevvexling med Bonaparts (som han dog ikke vilde have anseet uden for et HøftighedsBrev med Nytaars=Grotulationer), og havt mistænkelige Sammenkomster med Madame Hammelin, Hertuginden af St. Leu og Hertugen af Bassano. Den 22de blev Forhøret fortsat, hvorpaa de Edsvorne raadsloge fra Kl. 7 til 12 om Aftenen, da de vendte tilbage og erklærede den Anklagede for skyldig. Da Lavalette nu igjen blev indladt, har han hverken Ordener eller Dekorationer, og hørte rolig og med Fatning Juris Kiendelse oplæse. Da hans Advokat Hr. Tripier, havde erklæret, intet et have at indvende imod Lovens Anvendelse, og var ganske rystet af Juris Kjendelse, tilraabte Lavalette ham. Giv mig deres Haand Retten trak sig atter et Øieblik tilbage, for at raadslaae. Lavalette saae imidlertid paa sit Uhr, stillede det efter Klokken i Salen og slog Øinene imod Himlen, da Retter kom tilbage og Præsidenten forkyndte ham Dødsdommen. Nu reiste Lavalette sig og tog Afskeed fra sin Advokat. Jeg seer Dem igjen, sagde Denne, hvortil Lovglette svarede: "Hvad vil De min Ven? Det er et KononpufMed Haanden helste han derpaa de Postbetjente, der havde været Vidner og sagde: "Adien, Messieurs de la Poste! hvorpaa Mødet ophævedes og Gensdarmerne bortførte den dømte. Jmidlertid hedder det, at han næste Dag vilde appellere imod Assiserettens Dom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Den 21de om Morgenen Kl. 9 1/2 blev Marskal Ney bragt fra Koneiergeriet til Pairskammerets Palai, hvor et Værelse er bestemt til Fængsel for ham. Han bleveskorteret af omtrent 200 Kongel. Grenaderer, Gensdarmer og Nationalgarder og Farten varede kuns 5 Minutter. Den 17de (der netop baade var Neys og Kongens Geburtsdag, den Første er født 1765) vor Pairskammeret første Gang forsamlet i Anledning af Neys Sag. Fyrst Talleyrand Grev Jaucourt, Marskal St. Cyr og Augereau have undslaaet sig for at bivaane samme, de tree Første, fordi de vare Kongens Ministre dengang Forordningen. af 24 Marts udkom, og den Sidste, som Medlem af Krigsretten, hvilke Grunde Kammeret antog for gyldige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
J den af Ministrene overbragte Anklage-Alt, som en dateret 16 Novbr., sigtes Michel Ney, Marskal af Frankerig, Hertug af Elchingen, Fyrste af Moskwa og Ex Pair af Frankerig, blandt andet for, at have underholdt Forstaaelser med Bonaparte og lettet ham og hans Bander, Jndfaldet paa fransk Grund, gaaet over med en Deel af sine Tropper, ved Oprørstaler og Proklamationer søgt at væbne Borgere imod hinanden, forført fine Kammerater og begaaet Forræderie imod Kongen og Staten ved at deeltage i et Komplot, som havde til Hensigt at forandre Regjeringen og Tronfølgen, samt søgt at vække en Borgerkrig - for hvilke samtlige Forbrydelser Ministrene forlangte de didhørende Artikler af Straffe=Lovbogen anvendte. Efter Klagens Oplæsning vendte Præsidenten sig til den Anklagede, og sagde: "Langt fra her at maatte frygte for Had og Forfølgelse, have De meget mere Mænd til Dommere, som behøve at væbne sig imod Erindringen om Deres fordums Hæder. De kunne derfor forsvore Dem med al mulig Rolighed og Frihed. Hans Advokat, Hr. Berryer, paastod derpaa i en ling Tale, at der behøvedes en ny Lov til at bestemme Processens Form, forinden Peirskammeret kunde dømme ham. Denne Jndvending blev imidlertid forkastet af Kammeret. Marskal Ney, som har sin sær van i 6 Uniform og Dekorationer, syntes bevæget ved første Jndtrædelse; men talede siden med Fatning og Bestemthed. Ogsaa var Pairskammerets Forsamling, som skulde have været holdt den 22de, bleven afbestilt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Det forholder sig rigtig, som sidst anført, med den Skrivelse, Marskal Ney har sendt til de fire allierede Hovedmagters Ministre, hvori han gi yderste Nød og i de kritiske omstændigheder hvori han befinder sigs forlanger Got af den ved Konventionen med den franske Armee af 3die Juli forbeholdte Amnestie for alle Personer i Hovedstaden. Havde jeg ikke, siger han til Slutning, blindthen stolet paa saa mange Souverviners Ord, da vilde jeg være hendraget til et fremmed Land. Hiint ophøiede og hellige Ord har gjort mig sikker (ligesom Neys gjorde Kongen paa Forens Dag) Kunde jeg have skuffet mig? Det kan jeg aldrig troe &c.J de sydlige Provindser ere Franzoserne saa opbragte imod Rey, at den royalistiske Armee skal have truet med at opbryde til Paris og straffe den Anklagede efter Fortjeneste, hvis Regjeringen ikke gjor det.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
London. Cieneralerne Boyer Oran, Colbert og Flere ere nu ogsaa hæftede. Man troer overalt, at mange Personer endnu ville komme under Tiltale: Marskal Soult, Hertugen af Dalmatien, som befinder sig iblandt de Mistænkelige, der staae under Politiets Opsyn, har søgt at afbøde det truende Uveir ved en trykt Memoire, hvori han vil bevise sin Uskyldighed i Bonapartes sidste Konspiration, og driver Frækheden saa vidt, at forsikre: hans Hjerte ver altid stemt for Kongen, uagtet han kommenderede under Bonaparte ved Waterloo. At de Soldater og Officerer, som først bleve sendte imod Bona. parte, havde vægret sig ved at give Jld paa ham, var Noget, som ingen menneskelig Klogskab kunde forebygge (heller ikke at Hertugen fulgte dem i Forræderiet?). Hans Valgiprog (i Munden) har altid været: Gjør din Pligt og lad saa møde hvad der vil &c. Paa den anden Side skulle flere strænde Forslag i Kamrene have tjent Adskillige som Paaskud til at oprette en ny Klub af 130 saakaldte konstitutionelle Medlemmer, hvis Hensigt aaaer ud paa at modvirke Portiaand og Hævn sygen. J Nismes har den 11 November været nyMordscener. De fanatiske Katholiker modsatte sig de protestantiske Kirkers Aabning, hvorved General Legarde, en Præst og flere Protestantere bleve skudte. Ved en Kongelig Forordning har Generalprokurøren nu faaet befaling. til, ufortøvet at lade de Skyldige Tiltale og dømme; et tilstrækkeligt Antal Tropper skal paa Borgernes Bekostning besætte Rismes, indtil Morderne ere udleverede og alle Jndvaanere, som ikke høre til Nationalgarden, afvæbnes for Resten - skriver Man fra Syden - gaaer Alt re got, og de gamle Militairpersoner gjemme deres Had til Udlændingen og Kongen. Franzosen er enten Hofmand eller Soldat, og uden Monarke kunne begge ikke bestaaer Freden ansees kun som en Frist til at samle nye Kræfter til ny Kamp, og ved de umaadelige Hjelpemidler, som Frankerig endnu beholder, torde ikke behøves mange Aarhertil.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
J de Deputeredes Kammer blev den 17de foreslaaet, at lade de overordentlige Krigsskatte falde paa dem allene, som vare Skyld i Usurpatorens Gjenkomst, men paa en Kommissions Beretning blev Forslaget, hvor retfærdigt det end i sig selv var, ikke antaget, paa Grund af at Retfærdighed undertiden maa vige for Statsretten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Blandede Efterretninger. Storbrittannien. Briggen Philommele har allerede mødt Linieskibet Northumberland i Nærheden af St. Helene. Med den sidste Piketbard fra Frankerig ankom et betydeligt Forraad af fiint Porcellain, Sæbe, vellugtende Olier &c., for at afsendes til Bonaparte og hans Følge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Madame Moreau er kommen tilbage fra Paris til Frankerig. Reys Portrait er udkommet af den samme Maler, som ogsaa udgav Labedoyeres nogle Dage for hans Henrettelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Som bekjendt kalde Franzoserne i deres Beretninge, Waterlooslaget Slaget ved St. Jean, i hvilken Anledning Man har bemærket, at den hellige Johannes stedse var Bonaparte imod; thi det var ved St. Jean d'Acre i Syrien, at han blev slaget første Gang af Sir Sidney Smith, og ved Mont St. Jean at Blücher og Wellington gave ham hans Banesaar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Den 30 Octbr. faldt i Nærheden af Byen Chassign vid Landres Meteorstene med heftige Tordenskrold. Man har sendt Stykker af disse Stene til Paris, som Hr. Vauquelin nærmere vil undersøge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Jtalien. Hertugen af Holstein Gottorp (Gustav IV Adolf) ankom den 18 Octbr. paa et bevæbnet Fartøi under spansk Flag til Corfu, hvorfra han agter at fortsætte Reisen over Jaffa til det hellige Land.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Rygtet om at Pesten skulde have yttret sig paa Neder Italiens Kyster, saavelsom i Sicilien og paa Malta, er kiæres for aldeles ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Prindsessen af Wallis ankom den 14 f. M. fra Mayland til Genua og indskibede sig strax til Palermo hvorfra hun efter Sigende tiltræder Reisen til Grækenland.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Den tunesiske Eskadre har Morgenen den 18 October iværksat en Landgang paa den sordinske Øe St. Antioco, overrumplet Fortet, hvis Besætning kun bestod af 38 Soldater, hvis tapre Kommandant foldt, og bortført over 100 Jndvaanere af begge Kjøn i Slaveriet. De den siden kom flere Tropper, maatte Søerøverne tage Flugten.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Østerrig. Ved de Papirer, som Man har fundet i det Neapolitanske hos Murat skulle ogsaa mange Personer uden lande være kompromitterede. En Engellænder, ved Navn Griffiths, som har opholdt sig flere Aar i Wien, er paa samme Grund bleven hæftet af Politiet, og et Rygte siger, at selv Madame Murats Papirer ere forseglede, da hun ogsaa skal have tilraadet sin Mand den sidste Expedition. Videre hedder det, at hun har ladet den neapolitanske Regjering bede om at faae sin Mands Liig udleveret, og at Man for Henrettelsen skal have nægtet hom en Sax, hvormed han vilde afklippe sit Haar, for at sende sin Gemalinde det, samt afslaaet hans Begjæring, at blive skudt af nogle Soldater af sin fordums Garde, som vare i PizzoDen berygtede Røveranfører Grasel er den 20 Novbr. blevet opsnappet imellen Horn og Hollabrun ved en Elst af en Politieb tjent, som ved at løslade hans Kiselinke til hende gjort treskyldig, og derefter oppassede ham paa det Sted, hvor hun havde sat hom Stævne. Grasel er kun 22 Aar gammel og allerede ganske mødfalden. Som Desertør skal han dømmes af en Militær=Ret, og faaer devel ikke Tid til et løbe sin Vei igjen. Tydskland. Hvor lovlig Eftertrykker betragtes Kouskjønnes deraf, at den retmæssige Forlægger Seidelsermaattet betale Eftertrykkerne Fleischhauer og Kansmann Rentlinger for at holde inde med Eftertrykket af Reinhornes Prædikener, Den forlangte Sum af 13,936 Gylden blev af den FødVürtembergske Regjering modereret til 11,466 Gylden, der da altid erhaardt nok at give fortredde sin Eiendom Forlæggeren Fleischer i Leipzi, har givet Prøve paa en anden Tænkemaade, som Man maatte ønske efterfulgt af alle hans Kolleger. For nogle Uger siden havde han nem ig anmeldt en Oversættelse at det franske Værk: "Napoleons hemmelige Kjærlighedshandeler; uden videre at kjende til Originalen; men siden har han fundet dette Skrivt af et saa sidderligt Jndhold, at ingen retskaffen Boghandler kar udgive det, og tilføier han - den største Gevinst kunde ikke bestemme mig til dette Foretagende. - Saavidt vides, er ogsaa anmeldt en dansk Oversættelse af dette umoralske Skrivt:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1815-12-04
Kiøbenhavns Vexelkours den 1 December. Hamborg 2 M. 636, k. S. 644. Amsterd. 2 M. 592. London 2 M. 26 1/3 Rbd. Specier: 645. Disse solgtes til 39 Rbmk. Kommitteesedl. (med Rente) 76 pr. 100. Oblig. 52 a 53, Norske Sedler 51. retræer.