Aalborgs Stifts Adresseavis, 1824-03-31
De Europæiske Fruentimmer kunne bedre taale Climaet, end Mandfolkene; derimod har det en anden skadelig Jndflydelse paa dem, derved at de aldeles tabe deres Farve og komme til at see blege og guulagtige ud. Konstens Hjelp er omsonst; Heden taaler ingen Sminke, hverken hvid et ler rød. De komme derfor til at see ilde ud, indsvindsom Mumier, og see ud som visne Blomster. Heraf kommer det, at Mandfolkene ikke finder dem tækkelige, men foretrække de snavsede og ildelugtende Negerinder og Mulatinder, fordi de have friskere Udseende og ere sundere. Den Pynt og Pragt som Mandfolk vise i Klædedragt er forfærdelig, og er saameget mere kjendelig, som de har sjelden Leilighed til at stikke Damerne i Øinene, undtagen de Snavsede og Farvede. Forresten klæde de hvide Damer paa St. Thomas sig uden Smag; de klæde sig varmere end hos os om Vinteren, og dertil ere de sædvanlig ikke propre. Plantagerierne føre et reent Planteliv. Lekture findes i ikke paa hele Øen. Jngen læser, og offentlige Tidender findes ikke i noget Huus. Musik faaer Man blot at høre i naar der kommer unge Fremmede til Øen. - Man boer, slet og bliver slettere opvartet. Værelserne gjøres ikke sommetider rene i 14 Dage; Sengen, der bestaaer af en Hovedpude og 2 Lagen, redes sjelden; Lagnene ere bredte overTamarinteblade, og et Nætter ophængt om Sengen forfatholde Muskitoer ude. - Det regner næsten overalt ind i Værelserne, og da Vinduer mangle og Lemmene ere plum ske gjorte og slutte ikke, har man hele Natten Trækvind, og vender Værelset mod Østen, kan man slet ikke lukke op, men maa stedse have Lys tændt for at kunne klæde sig af og paa. - Paa Bordet er Dugen sædvanlig smudset og pialtet. Servietter bruges ikke. Maden bestaaer meest af Kjød og det slet nok tillavet. De store Fækartofler, som man der gjør saameget af, ere ikke heller behagelige for en Europæisk Gane. Det eneste ordentlige Huus paa St. Thomas, hvor man boer godt og billig, spiser og drikker godt, og finder det bedste Selskab, er det franske Kaffehuus hos Madam Ami, en brav ærlig Kone, der omhyggelig sørger for god Opvartning og Reenlighed. Af de Sygdomme, der have hjemme i Europa, kjendes ingen. Sædvanlig gives blot en, den Vestindiske eller gule Feber. Denne Sygdom er gjerne overstaaet i 324 Dage. Naturen lider ingen Middeltilstand; Man siger, enten over eller under Jorden, død eller frisk. Døden er let; hvo der døer om Morgenen, begraves inden Aften, og det er en Nødvendighed. Ligkister af alle Størrelser, staae altid færdige, og Ligvognene ere altid forspændte. Gravene ere ogsaa kastede i Forveien, og ved dem staae de Sorte med Skovl og Spade for at fylde dem med Jord igjen. - Gravertjenesten er det meest indbringende Embede paa Øen. For ethvert Liig faaer Graveren en Doubion. Han hører og blandt Honoratiores og har Titel af Capitain. Negerne ere ikke udsatte for Europæernes Sygdomme, dog faae de en Slags Koldfeber, der altid er farlig for dem, om ei dødelig: den er meget langvarig, og kaldes Neger feber. Den smitter undertiden, endog Hvide. Negerne, den sørgelige Afart af Menneskeslægten, ere sædvanlig hæslige og have en vederstyggelig Stank ved sig. Af de bløde Haar, som voxe paa Huden er denne altid fa blod som Fløiel, og ligger ikke som hos os saa spændt over Muskjerne; den er altid kold. Haarene paa Hovedet ere korte, bløde og krøllede. Skjægget har de samme Egenskaber, med den Forskjæl at det snart bliver graat, som sielden er Tilfældet med Haarene paa Hovedet; og saaledes seer man undertiden Folk med sorte Hovedhaar og hvidt Skjæg. De har flade og stumpede Næser, tykke og brede Læber og snehvide Tænder; hvilket sidste er den eneste Skjønhed. Negerbørnene have fra Fødselen af den samme hæslige Skabning, og det er derfor usandt, at Negerinderne vanskabe sig selv. Naar Børnene fødes, hænge Brysterne nedenfor Navlen; Børnene hænge paa Ryggen og patte, derved at Brystet kastes over Skuldrene. (Dette modsiger Pastor Monrad og viser, at Børnenes Hoveder drages frem under Armen, og saaledes patte de). Ligesom deres Legemer ere hæslige, er deres Sjæl ikke heller istand til at taale Anstrængelse. (Ogsaa ligne de ikke her i Guinea. negrene). Klimaet synes at svække Legemskræfterne mindre end Sjælekræfterne; derimod ere Negrene forfærdelig dumme, dovne og ondskabsfulde. Man finder i Øvrigt de Farvede saaledes blandede mellem hinanden, at man har Ondt ved at skjælne dem fra hinanden. Det seer ud til at de ere en Blanding af alle Jordens Folkeslægter.