JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-25
Formedelst anden Bestemmelse er i Nakskov en solid Gaard, beliggende paa Byens Torv med Udkjørsel til Stranden, og særdeles vel indrettet til Handel, Korn=Oplag, Gjæstgiverie, Brænderie og Bryggerie, tilligemed et nyt Brændeviins-Værk og dertil hørende betydelige Inventarium, at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Forhuset, som er 10 Fag, 2 Etager høit foruden Kjelderen, har en Deel gibsede Værelser, Krambod, m.v. Foruden betydelige Kornlofter, Pakhuse, Brænderiet med en Kølne til 10 Tdr., Stalde og Udhuse, ialt circa 50 Fag, er til Stedet et nyt Kornhuus 4 Lofter høit, Til Eiendommen hører circa 13 Tdr. Land i Byens Mark. Den halve Kjøbesum kan forhaabentlig blive indestaaende i Eiendommen; denne paavises af Hr. Kjøbmand S. T. Jessen, som ogsaa meddeler nærmere Oplysninger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-25
En Grovsmedsvend, der nogenledes kan bestaae Heste, kan faae Condition strax hos Undertegnede. C. Sørensen, Rasted den 18 Decbr. 1835. Smedemester.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-25
Den for sin gode Avling bekjendte, af afdøde Christen Langs Enke sidst i Fæste havende Gaard i Vaabensted, under Grevskabet Hardenberg Reventlows østre District, er for nærværende Tid fæsteledig. De som maatte attraae at erholde denne Gaard i Fæste, ville desangaaende henvende sig til Undertegnede Forvalter, for at erfare Conditionerne. Hardenberg den 17 Decbr. 1835. Dons.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
29de Aargang. lands-Falster Tidende. Privilegeret til Forsendelse med de Kongelige Brevposter. Redigeret, forlagt og udgivet af C. F. Tidemand, Procurator. Trykt i Wilhelm Lauds Officin i Nykiøbing. Tirsdagen den 29de December 1835.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Udenlandske Efterretninger. Sardinien. Dette Lands politiske Forhold er endnu ikke sin Udvikling saa nær, at det med nogenlunde Sikkerhed kan bedømmes. Man har hidtil antaget, at dets Søendrustninger udgjorde en Deel af de Combinationer der have dannet sig til Understøttelse for Legitimitetens Sag i Spanien, men ikke destomindre, skal den sardiniske Konge, paa den franske Regjerings Forespørgsel, have erklæret, at de alene havde Forebyggelse af Uroligheder i hans egne Lande til Hensigt, at han ikke kunde forhindre at Privatmænd assisterede Don Carlos med Vaaben eller Penge, men at han aldrig vilde lade det sardiniske Flag deeltage i en Expedition, som middelbart eller umiddelbart kunde have en Forandring i hans venskabelige Stilling til England eller Frankrig til Følge.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Spanien. Skjøndt man for ikke længe siden hørte, at de spanske Udrustninger kun skrede langsomt frem, hedder det dog nu, at de skulle være tilendebragte, og Stridskræfterne completterede til 100,000 Mand, tildeels ved en Mængde Frivillige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Som man vil vide, har Regjeringens Tilladelse til at maatte stille for sig, indbragt i Statskassen en Summa af 200 Millioner Realer. Med disse Hjelpekilder, benyttede med Duelighed og Kraft, turde vel Regjeringen være istand til i kort Tid at rendse de nordlige Provindser for carlistiske Horder, skjøndt det paa den anden Side ikke bør oversees, at Prætendentens Resoureer, naar de vurderes i Forhold til den Stridsmagt man anseer fornøden til hans Betvingelse, ere mindre end ubetydelige. Minas Fremgangsmaade kalder tilbage i Erindringen hans tidligere Færd i de haskiske Provindser. Enkelte fangne carlistiske Officerer og Munke, disse den spanske Carlismes trivelige Snylteplanter, skal være faldne for hans Kugler, og for Cujonerne blandt hans Egne kjender han ingen ringere Straf end Døden. Exempler herpaa anføres saavel i Esperragnira, hvor flere Medlemmer af den carlistiske Junta bleve arresterede, andre skudte, som i Hovedqvarteret i Manresa, hvor nogle Frivillige som af Feighed havde nedlagt Vaabnene, bleve füstlierede. St. Sebastian har modtaget Forstærkninger, men trues endnu, og har flere Dage været bombarderet, i hvilken Anledning et saa stort Antal Jndvaanere, udvandrede, at man til Slutningen saae sig nødsaget til at forbyde Udstædelse af Passe til Mandspersoner mellem det 16de og 40de Aar. D. Carlos Hovedstyrke er samlet i og i Omegnen af Estella, hvorhan selv opholder sig, og der tales om, at Don Sebastian, under Veiledning af en piemontesisk General af høi Rang, vil sætte sig i Spidsen for Carlisterne i Catalonien. J Madrid er opdaget en carlistisk Sammensværgelse, hvis Deeltagere ere deels fængslede, deels fjernede fra Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Holland. Et hollandsk Blad yttrer sin Forundring over dette Lands nærværende Forhold til Spanien og Portugal, med hvilke Lande det i 2de Aarhundreder har staaet i fordeelagtige Handelsforbindelser. Der spørges, om disse ikke have været betydelige nok, for at anerkjende D. Maria, eller til at holde en Repræsentant i Lisabon, og om dette maa besvares bekræftende hvorfor danslige Jnteresser underordnes et System til Forsvar forden saakaldte Legitimitet, der kun har bragt Holland passive Venskabsbeviser, til Løn for dets Opoffrelser. Og medens alle venskabelige Forbindelser, med Spanien ere hævede, tale Rygtet, om hemmelige Vaaben-Forsendelser til Don Carlos, at hans Befuldmægtigede taales, og Laan Afslutninger for ham ikke ere forbudne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Tydskland. Den i flere Aviser omtalte Tumult, som fandt Sted i Heidelberg den 7 Decbr., har efter troeværdige Meddelelser været foranlediget derved, at nogle Studenter, som om Aftenen sildig indfandt sig i et Viinhuus hvor en Deel Borgere vare forsamlede, bleve af disse hilsede med det Raab: Ud med Studenterne", og derpaa med Magt drevne ud, ved hvilken Leilighed et Par bleve saarede. Flere Studenter samlede sig nu, for at hevne den lidte Fornærmelse, men ved Authoriteternes Forestillinger bevægedes de til at afstaae fra deres Forsæt, og under de derpaa følgende Undersøgelser, erholdt de en fyldestgjørende Satisfaction. Et Detaschement Gensdarmer ere kaldte fra Manheim, og Roligheden gjenoprettet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Afrika. Jfølge de seneste Efterretninger fra Oran, har Abdel Kader trukket sig tilbage fra sin forrige Stilling, kuns 2 Mile fra de franske Forposter, til Mascara. De franske Stridskræfter, beløbe sig til 13,000 Mand, foruden 1200 Matroser som ere tagne til Hjelp. Derimod skal AbdelKaders Styrke udgjøre 36,000 Mand, fordeelte i 2 Leire, med et lige Antal, og han har oftere ladet Marschal Clausel sige, at han haabede uden Vanskelighed at expedere hans Haandfuld Franskmænd. Disse formene, men formodentlig i Haabet om et andet Udfald, at hele Expeditionen kun vil medtage en Tid af 15 til 18 Dage, men have ikke bestomindre provianteret sig for den dobbelte
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
J Møderne fra den 8 til den 15 Decbr. incl., foredroges følgende nye Sager: 1) flere Andragender om Hoveriets Ophævelse, hvoriblandt et fra Bønderne under Kirstineberg Gods paa Falster (ved P. J. West); 2) et dito fra Bolværkseierne i Kbhvn, om at de for Disse ved Frd. af 12 Febr. 1834 gjorte Jndskrænkninger, ved Tart bestemmelser maatte indtil videre hæves, som stridende mod Eiendomsretten, og de Skadelidende tillægges en Erstatning af det Offentlige. (Committeen bestaaer af Hvidt, Haagen, Hansen); 3) et dito fra flere af Siellands Landkjøbstæder, om at erholde egne Toldsteder, (Committeen: Bruun, Hvidt, Scavenius, Svane, Haagen); 4) et dito om Fyrs Anlæg paa forskjellige Steder, og en Bojes Udlæg paa Skagens Rev, (Committeen: Wulff, Sandholdt, Treschow); 5) et dito fra adskillige Skibsrhedere i Kbhvn., Svendborg, Rudkjøbing og Corsøer, om Forandring i Frd. af 19 Mai 1817, om Skibsjournaler og Logbøger; 6) et dito fra Consumtionsinspecteur Major Klaumann i Sorøe, hvori han anholder og Forsamlingens Understøttelse til af det Offentlige at erholde Erstatning for det Tab hans Hustrue har lidt ved forrige Herredsfoged i Leire Herred, Schwartzens bedragelige Embedsforhold, hvilket ikke formeentes at egne sig til Behandling af en Committee, 7) Kammerherre, Reventlow forelæste et Forslag til en Petition om en ny Lovbestemmelse, der frittog en Bondekarl for at tage fast Tjeneste, naar han havde fyldt sit 25de Aar. Spørgsmaalet om en Committees Nedsættelse besvaredes benægtende med 36 Stemmer mod 29; 8) Grev Holstein foredrog et Forslag betræffende en fuldstændigere og meere oplysende Regnskabs Aflæggelse for Bankens Bestyrelse m.m.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Efter adskillige af et Medlem i denne Anledning gjorte bemærkninger, blev med 36 Stemmer mod 28, afgjort, at Sagen ikke egnede sig til Behandling af en Committee; 9) Provst Birch foredrog er Forslag til Forbedring i Landsbyskolelærernes Kaar. (Committee, Mynster, Holstein, Bille=Brahe, Niels Nielsen, Neergaard); 10) Mechanikus Gamst androg paa Ophævelsen eller Modification af Pl. af 28 Octbr. d. A., der forbyder danske Haandværkssvende at opholde sig i Lande hvor Associationer og Forsamlinger af Haandværkere taales. (Committee: Salicath, Gamst, Hvidt); 11) Viinhandler Hansen foredrog en ham fra Kbhvn, tilstillet, og med 1227 Underskrifter forsynet Petition om Stænderforhandlingernes Offentlighed. Lignende Andragender vare indkomne fra Odense og Nakskov, (Committee: Birch, Hansen, Haagen, Rosenørn-Lehn, Holsteind. Endelig forelæste Biskop Mynster Udkastet til en Petition til Hs. Maj., ang. Kbhvns. Fattigvæsen, hvilket bifaldtes, og Kammerr. Drewsen den yderligere Committee=Betænkning om Optagelsespengenes Nedsættelse, ligesom og Biskop Mynster foredrog Committee-Betænkningen i Sagen og Realskolers Oprettelse. Den endelige Behandling blev ansat til Tirsdagen den 22 dennes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
J Mødet den 12 Decbr. tilkjendegav Præsidenten, at Etatsraad Treschow havde yttret Ønsket og for Fremtiden ikke at blive valgt til Medlem af nogen Committee, da han allerede havde Sæde i 11 saadanne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
J det sidste Nr. af Bladet Fædrelandet findes en aaben Plads som er foranlediget ved at Con for havde overstrøget nogle bemærkninger ved den russiske Keisers Tale i Warschau, og dette skeete saa sildigt at der ikke var Tid til at indsætte en anden Artikel. Forøvrigt havde Redacteuren givet sit Minde dertil, for ikke ved at lade Bladet lægge under Beslag, at paadrage sig beskyldning for at han, støttende sig til den 2 Decbr., da Sagen mod Prof. David blev paakiendt i Høiesteret, vilde benytte Skrivefriheden i dens høieste Potents, men ikke fordi han troede at den udeladte Artikel i fjerneste Henseende kunde gjøre ham ansvarlig efter vore Love. Han tilføier derhos: "Da en stor Mængde dygtige, redelige og i Grunden liberale Mænd med Ængstelighed see til Pressen, og frygte for at Journalisterne, ved at gaae for vidt, skulle foranledige Jndskrænkninger i Trykkefriheden, saa har jeg for denne Gang villet tage Hensyn til denne Ængstelighed, for ikke at gjøre noget derkunde fjerne dette agtværdige juste milien Partie fra det mere Liberale. Men jeg tilstaaer ligefrem, at jeg ei sætter nogen Priis paa Trykkefrihed som ikke kan bruges, uden at Skribenten skal see sig om til Høire og Venstre, for ei at støde an paa et eller andet af Lovens Hjørner.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Prof. Sibbern har i sine, nærmest med Hensyn til Stænderforsamlingen udgivne patriotiske Jntelligentsblade yttret den Formening, at den fuldkomne Offentlighed i Stændernes Forhandlinger nok vil blive tilladt, naar saavel Politik, som høiere og bedre Grunde tilsige at give den, at Stænderforsamlingen i Roeskilde har gjort Ret i, ikke at arbeide paa at forskaffe os den, og at der ikke er saa stærk Grund til at haste dermed, at man skulde udsætte sig for at forhaste sig dermed. Men derfor, mener han, bør man ikke ophøre at tale derom, for at det ikke skal vare altfor længe inden vi faaer den. Ved denne Leilighed udhæver Forf. et herligt Træk af vor ædle Konge, idet han siger: "Skete der ikke netop i de samme Dage, da hiint Rescript kom (som forbød andre Blade at optage Stændernes Forhandlinger andetstedsfra end af Stændertidenden) Noget, som vel maatte vække erkjendende Hjerters Varme ved den Tanke, hvilken Konge vi dog kunne glæde os ved at have Og kom ikke begge Deele fra samme Sted og af samme Hjerte, og mon da ikke af samme Grundkilde? Jeg veed ikke om visse fremmede Hoffers Gesandter have med tilbørligt Eftertryk meldet hjem, hvad Kongen gjorde, da han til Deputeret for Universitetet valgte, og det med hjertelig Velvillie, netop den Mand, som var Ophavsmanden for Foretagendet med Trykkefriheds Petitionen, og var Den, som stærkest drev denne Sag (e: Professor Schouw, Forsamlingens nuværende Præsident. Eiheller veed jeg hvad man andetsteds derved har tænkt, men det troer jeg, at der gives de Stæder, hvor den samme Mand for nogle Maaneder siden maaskee ei turde være kommen hen, uden at blive hemmeligen holdt under Politiets særdeles Opsyn. Og nu vælges dog netop denne Mand til Deputeret, fordi det er at see, at han vil blive Fædrelandets og Jndretningens troe Mand, og dette Valg skeer i al Simplicitet. Hvis det ei er grandiost, hvad er da grandiost, Og det er ei det Første og Eneste, hvorved vor Konge har kunnet tjene til et lysende Mønster i mangen Region i den europæiske Politik. Sikkert vil i den gyldne Egekrands, der engang skal omgive vor Konges Minde, det Blad som betegner dette Træk, ikke straale med ringe Glands og med gyldne Bogstaver burde det optegnes i mangt et Cabinet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Handelstanden i Aalborg og Aarhuus ere enige. i at de fleste Handelsagenters Virksomhed har taget en for Staten skadelig Retning, idet den alene gaaer ud paa at sælge Varer og indsamle Bestillinger, men ikke paa at indkjøbe Landmandens Producter. Flere Aar tilbage, siges der, søgte de kunde større Byer og de bedre Kunder, men nu overfares i enhver Flekke, baade Handlende og Professionister af de Reisendes Skarer, ei sjeldent med en Paatrængenhed, der ofte imod hans Villie aftvinger den Manden Vare-Bestilling, som ei har Caracteer nok til at vise Mennesket Døren, for at blive ham qvit." For at hæmme dette Uvæsen menes det baade hensigtsmæssigt og billigt, at en passende Afgift paalægges saadanne Reisende. (Aarh. A.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Odense. Fra Oldermanden for Skoemager lauget i Rudkjøbing har Red. modtaget Underretning om, at Lauget, paa en Forespørgsel til det kongelige danske Cancellie, om, hvilke Slags Læder der maatte være at henregne til Udtrykket, almindeligt, simpelt Læder, som Cancellieskr. 22 Febr. 1825 tillader Landsbyskoemagerne at sye alt Slags Fodtøi af, har modtaget det høie Collegiums Resolution af 1 d., som siger, at der ved almindeligt, simpelt Læder" forstaaes: Fidtlæder. Landsbyskoemagerne ville saaledes være uberettigede til at sye Fodtøi af andet end Fidtlæder. - Denne Resolution, der er af Vigtighed saavel for Skoemagerlaugene i Almindelighed, som for samtlige Landsbyskoemagere og dem, der afbenytte disses Arbeide, vil in extenso blive meddeelt i det af Skoemagersvend J. A Hansen i dette Blad bebudede Skrift, hvoraf Begyndelsen alt er afgaaet til Pressen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Følgende Efterretning haves fra vor Minister i Stockholm. Hs. Maj. Kongen havde behaget at give ham (Gesandten) en særskilt Audients d. 13de Decbr., hvilken Greven strax efter ogsaa erholdt hos Hs. K. H. Kronprindsen, for paa Hs. Maj. Kongens, hans Herres Vegne, at overlevere Hs. K. H. Jnsignierne af Elephantordenen, et Hverv, som Greven ved sin Afreise fra Kbhv. havde faaet at udføre paa Hs. K. Høiheds Navnedag, men hvis Udførelse, ved Grevens Upasselighed, var bleven opsat indtil bemeldte Dag. Efter Audientserne vare Grev og Grevinde Moltke til Taffels med DD. M. og D. Kr. HH., ved hvilken Leilighed Hs. Maj. og Hs. K. Høihed bare de kongelige danske Ordenstegn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Om det mumicagtige qvindelige Liig, som den 20 Octbr. d. A. er funden i en Tørvemose i Skibet Sogn ved Veile, Gunhildsmosen kaldet, beretter vor lærde Oldgrandsker Hr. Geheimeregistrator Petersen, at det var pælet ned i Jorden, idet baade Hænder og Fødder vare befæstede ved Trækroge, der vare tilspidsede i Enderne, og Pæle vare ligeledes lagte tvers over Liget. Jndvoldene og Kjødet vare fortærede, saa at Liget kun bestaaer af Knokler og Hud, hvilken sidste er saa haard som Pergament og ganske sortebruun. Haaret var gaaet af, men laae ved Siden og om det var et tykt Baand. Dragten, en stor Skindtrøie, er, ligesom Liget, sortebruun af Mosevandet. Han mener, at enhver Tvivl nu er hævet om at det er Liget af den norske Dronning Gunhild Kongemoder, som af den danske Kond Harald Blaatand blev lokket til Danmark under Paaskud at han vilde ægte hende, men egentligen i den Hensigt at myrde hende, for desto lettere at komme i Besiddelse af Norge. Da hun kom i Land blev hun sat i en prægtig Vogn, og man sagde til hende, at der hos Kongen var anrettet et kosteligt Gilde for hende. De kjørte med hende om Dagen, men da det blev mørkt, grebe de fat paa Gunhild, trak hende af Vognen, mishandlede hende og druknede hende i den omtalte Mose. Hertil svarede Kongen: "det er godt, der har hun nu den Hæder, jeg tiltænkte hende."Hvilket Beviis siger han - er da ikke dette Liig paa Historiens Remesis, som efter næsten 900 Aars Forløb bringer det Skjulte for Lyset, og hæver al Tvivl om Harald Blaatands nedrig feige Tænkemaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Nykjøbing paa Falster. Natten til den 20de dennes reiste sig efter stille Veir en orkanagtig Storm med N. O. Vind og Vandet i Sundet mellem Falster og Lolland steeg til en usædvanlig Høide, dog uden at anrette nogen betydelig Skade. En Dagen forud til Bornholm afseilet Skipper frygter man for at være aldeles forulykket. Skipper Schrøder fra Vordingborg, som havde Varer inde for Kjøbmændene her i Byen, blev kastet paa Grund ved Gaabense, hvor han maatte udlosse endeel af sin Ladning, men er forøvrigt uden videre Skade, nu arriveret hertil.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Hermed et Følgeblad.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Følgeblad. u Dorlands Galsters Stifts Sidende No 104 Qvartalscoursen er, ifølge det kongl. d. Cancellies Bekjendtgjørelse af 21de dennes, fastsat for Januar Qvartal 1836 til 200 Rbd. Sedler mod 100 Species eller 200 Rbd. Sølv, saa at 1 Rbd. Sølv i alle de Tilfælde, hvor Sølvbetalinger kunne afgjøres med Sedler, kan betales med 1 Rbd. Seddel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Efterretninger af blandet Jndhold. Kjøbenhavns musikalske Verden kan glæde sig til Foraarets Komme; thi det vil medbringe Paganini (det er en Broder af ham, som i Jtalien var død af Cholera), der i Vinter tiltræder en Reise til Norden, og, saavidt man veed, gaaer over Kbhvn, og Stokholm til St. Petersborg.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Det ved Etatsraad Schønheyders Død vacant blevne Byfoged-Embede i Restved et af de største Embeder i Landet søges af Mange og det endog af Mænd, som sidde i høie Embeder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Procurator N. A. Holm anbefaler i Kbhpst. meget Jndførelsen og Brugen af Eenspændervogne, ved Befordringsvæsenet. Den 30te Novbr. er paa Steenballegaard udøvet et meget dristigt Tyveri, idet tvende Personer have sneget sig ind i Staldfolkenes Kammer og den opbrudt saavel Kudskens Chatol, som Staldkarlens Kiste. Hr. Kammerherre Arenfeldt har udlovet 50 Rbd. for Tyveriets Opdagelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Fra Thisted skrives under 16 Decbr.: J Søndags afgik en Karl herfra med en Deel Penge, der skulde afleveres i Hassing Herred. J Koldbyekroe, forlod en Mand fra Vebdestofte ham, der havde gjort ham Følgeskab, og Karlen begav sig igjen paa Veien; men blev paa Landeveien mellem Kroen og Hordum angrebet af 2de Karle, der sprang opaf Grøvten, spurgte ham om han havde Penge hos sig, og da han benægtede dette, anfaldt de ham med Hug og Slag, fratoge ham med Magt 100 Specier og 2 Fem Rbd. Sedler, og mishandlede ham saaledes, at han blev liggende nogen Tid uden Bevidsthed. Da han kom til sig selv igjen slæbte han sig til nærmeste Huus. Fra Øvrighedens Side er truffen alle Foranstaltninger til at opdage Røverne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Den sjellandske Mestertyv, Livsfangen Hans Hansen, som nyligen var brudt ud af Ringsted Arrest, har atter frivilligen indfundet sig i samme. Under sin Fraværelse havde han eqviperet sig saa prægtigt, ved et Udvalg af en Proprietairs Garderobe, at man ikke kjendte ham, da han igjen indfandt sig, og Jntet havde nogensinde voldt ham større Fornøielse, end at man havde hilset ham meget ærbødigt paa Gaden, istedetfor at anholde ham. Om hans sidste Undvigelse fortælles, at man, da han altid havde vidst at befrie sig for Lænkerne, havde indespærret ham i et Kammer, som var panelet med stærke Egeplanker. Nogle af disse havde han oversauget med et Værktøi, som han paa en ubegribelig Maade havde vidst at forskaffe sig, og igjennem Aabningen undveeg han ved høilys Dag Kl. 3 1/2. Dagligt blev der visiteret hos ham; de Spor, Sangen havde efterladt sig i Plankerne, havde han skjult med tygget Rugbrød. Jmidlertid er det ikke bekjendt, at han har forøvet Tyverier af stor Betydenhed. De Støvler, han paa sin Vandring havde laant, skulle have været ham forsmaae, han skal deraf have faaet ophovnede Been, som ikke tillode ham at fortsætte sin Valfart.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Skibs- og Handelsefterretninger. Norden for Kronborg er strandet Sluppen Tordenskjoldsminde, Skipper Gilsing, fra Kbhvn, med Stykgods til Randers. Besætningen havde maattet flygte fra Fartøiet. – J Heide er der skeet Huusrandsagelse efter Bomuld fra det ved Bysom forliste engelske Brigskib. Man veed, at der skal være bjerget endeel Baller, som holdes skjulte, istedetfor at de skulde lægges under strængeste Qvarantaine og egentligen brændes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Fra Randers skrives: J disse Dage have vi havt et siden Krigens Tid aldeles uvant Syn, nemlig af en Karavane paa 6 store Fragtvogne, der vare sendte herop fra Hamborg, for at afhente et Parti Lammeuld, som skal gaae med Dampskibet til London. Vognene vare saa store, at de ei kunde gaae fuldt belæssede igjennem Sønderport, men maatte tage Resten paa ude imellem Broerne. Med Kornvarer er det stille. Vi høre intet om Handel med Kornvarer til Foraaret. Priserne ere: Hvede 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. 24 s.; Rug 3 Rbd. 80 s. a 4 Rbd. 32 s.; Byg 3 Rbd. 16 s. a 3 Rbd. 40 s.; Havre 2 Rbd. a 2 Rbd. 24 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
(Handels Tid.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Literatur. Neue Zeitunge af 15de dennes melder, at atter et Nr. af Eckernforder Wochenblatte (Nr. 49 af 10de dennes) er lagt under Beslag af den slesvigske Politie=Øvrighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Det udkomne Tillæg med Jntelligents=Efterretninger, som er undgaaet hiin Skjæbne, indeholder blandt Andet: Forslag om Commune=Fornødenheder for Staden Eckernførde for Aaret 1836. Slutningen af samme Blads Nr. 48 indeholder endvidere den bemærkning af Redactionen, at den pludseligen er sat ud af Stand til at levere Forsættelsen af den i et tidligere Nr. begyndte Bedømmelse af Skriftet: Für Holstein gegen Jmmanuel, tilligemed Uddragene deraf, endskjøndt det allerede var sat. Redact. beder sig derfor af Læserne velvilligst undskyldt. (Kbhpst.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Blandt de i denne Tid fundne Oldsager, som tildrage sig særdeles Opmærksomhed, fortjener at anføres et Fund af Fæstegaardmand Jørgen Jørgensen i Waaelse her paa Falster, bestaaende af Barrer, meere eller mindre udhamrede, Sølvstænger, afhuggede Ringe, hvormed man har betalt efter Vægt fuldstændige Ringe til Haar- og Armprydelser, Stykker af runde Spænder, Hængezirater i Form af et omvendt T. (3) et betydeligt Antal Mynter, nogle prægede for Caliser at Bagdad og forskjellige orientalske Fyrster, andre tydske, bomiske, hollandske og nogle faa engelske Mynter, hvoraf de yngste antages at være prægede Aar 1000 efter Christi Fødsel. Den fulde Metal-Værdi er Finderen godtgjort med noget over 400 Rbd. rede Sølv.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
Jnd- og udclarerede Skibe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1835-12-29
ved Toldkammeret i Nykjøbing paa Falster fra den 14de til den 29de December 1835.