Jyske Efterretninger, 1795-11-30
Frankfurt, den 10 Repeter. En Sarkyndig, som har som de Franskes Forstanninger for Men, kan ikke noksom berømme og Sammes Profit er brundringsværdig, og de strække i vildelig ant. De berede til Lottige Dristner, stryge Høiden og Hachsher, trække Fod. Daler. Derhenhøre dog Schenherre, og høre er det den. Deres første Folket tag er der ligheds i de 150 Dan. . forrivere den. - Herre. gaae Der gaaede sen forterne saa lattrømt Da de d. get tagende Høiet af Hanshavn. eller Nation, en Englænder, mer 7 fordrer ven, uden at de Franskablere det reen. Hen Naar den han havde de den alderstegges der. settere, under var saaes Dan. de som hansen der det udfaldt det T. den Dageaarig skalde haar over Maanen. Denne te, som følgelig ikke vor uden Stadsaligheden. give dem forhen en Skræk, at de forløde Høiene og hele efterne de med største Topperhed havde Fa første Anges tilhøre. De de Kolserne Kron seet af lille føle, for og strat enlig Lars frstryi de stænkte Forningen. . . det omet: et giøre langtet Mrdste. - J dette eet Torderved vederfares den ner, som lært, til det bag et mærke, er dette kastede Fo gode af Meter Willige, der gader Konen den og Nørgeret fort er at bliven, her ikke lad. trere til Saure. ter 1. J.I Norges trede Keiserlige Bylte at Stre. teren var en af de fragerige. Den foreseldet Da tille forrede fra en Farsdagen Klage anden Aftefra Kl. 6. De Franskestede meget sort ved Mølleholmaal med Pielderskum. mene. vares endelig bage for den Keiserlige Alt. Den Franske Armets Corer. en stod det Alten, holde lønts: Stand. . en franske venstre Kiør det Kaaben. . og det og trække. ansøre. Nørkrederne skal overede været træ fortil Lemmer, og Trykke paa den saan Dags : Poment af Trier. Hr i deres have de Kieler. attra 18 Kancott, som strax bleve bragte med de Franske. Tran, den 12 Nevende. Ti hørt der den sendt fremme, et Styttel, Janeden har nøre Østænderne, som trængst foreColleget til Frykte tildøre. Det Nommet er : det og i det øvrige Delegen og det dette sketeresser testnet 3200, for Abringe Landmagter og Kiøbs: til den franske Armet. Natten imellem den 5te og re borde vi her en forskrækkeng Storm, som giorde en af maadelig Skade paa Kirker, Hast at og igielslag og saa rede mange Mennesker. Dlet ved Skoveraf Salget tiener man Skaden for 120,200 Solden. Paa der. Kyster har den ligeledes røset meget stærk, og men tryg ret overhovedet den ved samme foraarsagede Stede for5 Niin Gyld. Listere, der 32 Ruenker. Vel Tilems 349 Trækning i Væddeles for 24 Sibenterne Nr. 52. 6. 5. 2 10. tet forstaaer 380 Trækning i Dettes ten føres Salle an den 2de Ditræder. i Kiersikeriet. der herær forpagtet deres nuværre Drist. nitet. I Pitteren ogsands Stats, a. Frelser. mende Aar en forkomme. Tillet mig, en prer mi et Tørste anlæg ingen kan eder for stærke den, le som en ang og virksom Mere fordeder os et ser. Bogtrykkeret i Daling og har er og en deres Fringsdre, og endeer var de stil dem denne henteste er og Lykke, men lever sig og saa dette af deres allerede ikkernete Acommeske de Bestræbelser, Alde for nist sig tie, til arrette med den Nrængste me, er de allerede samttes særde, et da meTisteringsaa kan overet at Medshelst, 2de Slags gessingere endog der streyeste Omkomme af dem, der koste at ved det bekommet, og naar de ikke sig kan ført Pengen til Strattetre, saa store at kag lerne og søgt et fore andre Anlægsyge til at vilde. deres Dage. - . dette virholde maae de fore rødt og ralde ikke kaldt det et som et Anleter. et saa eene ere: . - Den endog videre, er de ogsaa forsikkret om, deres haFrelske Denner ere tillige Smagens Fiskere dermed kan i Overstighed forre. sin egen Martialler at elskelig Dalle i Hevnet paa det fande, mange et behageligede endog vort Demer førte Tidrøskaberne og last med Dammeste mange sække Skrifter havde moralske og kastrerskog igien stræber de Fraemme, der ere de beste Hovsholdersker og tillige og Sstender ei Læsning og fornæster: Tiener der. meer de forsaa føre et tilbage ves sættes samt og læsvartier Afhandlingte, der talte ere rasende i deres For, dette skal fast bringe deres Skift i Anseelse og forskaffe dem mange Abonnette. Vil de vidtlive et frasent de Petitiske Samlinger, da ladt tilatte tildt saa smagøse og vimmester som nogle af de vare, de sidste Stykker vere dette strerne for Landmanden, end Kiørste. den, ønsker de trønde, et disse forde for mangt Adføreres og store Forlestaffer, saa de ere komne fort Tid alleret et løse. de vititanske Skrifter det paa den Da dede Veire. Lystra er saattet er Kiøbstaderne saame, at man et kan tillage dette Sard mere meere af de end de Forstrandre, men giør sig og 12, og d. ra Ære af brittiske Udterk og Toletter, de og man og en ring i Meden, at vise den næret det staaet der her Jmidlertid at jeg dog Artillig tilde den Afg. rørte og taget du allerede prørske Stift, 3: selv løver jeg at bidrage dertil. Neppe skal det gaae dem, som jeg har læst om en meget berømt Professor meest moralsk Jndhold og paa eget Forlag. Det føl i Norge, han udgav i Aaret 1777 et Maanedsskrift, gende Aar indbød han ved en trykt Plan til Medhielp i et Ugeskrift under Navn af Betragtninger, men han skriver selve der meldte sig hverken Medhielpere eller Subskribentere. Dog, lad dette kuns ikke afskrække dem fra at arbeide til Publikums Nytte og Fornøielse, der findes vist nok de brave og veltænkende i alle Stænder der vil berige deres Samen ger baade med theoretiske og practiske Materier, og tillige med brugbare Efterretninger, især hvad deres Biges borgerlige Forfatning angaaer, og ved denne Leilighed kan de underholde deres Læsere med meget baade nettigt og behageligt, ja endog udrette meget got for Eftertiden, og dette er den ægte Patriotisme, som altid bør udmærke deres Blade.