JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-22
Jfølge passeret Forlig og Execution bliver den Viinhandler Jens A. Nørgaard tilhørende, og paa Hjørne af Stranden og Østeraa heri Byen beliggende, Gaard Nr. 232, opbuden til Salg ved 3de Auctioner, af hvilke de 2de første afholdes paa Raadstuesalen, Fredagene den 19de og 23de August; men den 3die i selve Gaarden, Fredagen den 6te Septbr. næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, ved hvilken sidste Auction Salg sandsynligen vil finde Sted. - Gaarden, som er af et betydeligt Omfang og beboes af flere Familier, ligger særdeles beleilig for Handelen, og det fortjener at bemærkes, at der i en lang Række af Aar har været og endnu er etableret en Viinhandel i den. Denne Bekjendtgjørelse skeer overeensstemmende med Pl. af 22de April 1817, Panthavere og andre Vedkommende til Efterretning. Aalborg, den 15de Juli 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-22
Det Politibetjent Kirketerps Enke tilhørende Sted, Nr. 654, litra C., i Pederbarkegyde, bliver, efter Eierindens Begjæring, stillet til Salg ved een Auction, der afholdes i selve Stedet Torsdagen den 8de August næstkommende, Form. Kl. 10. Conditionerne for Salget henligge forinden til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og bemærkes det, at Stedets Grundtaxt er 1/2 Rbd., samt at Eiendommen kan tiltrædes til næstk. Michaeli Flyttedag. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aalborg, den 10de Juli 1833. Schmidt.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-22
Onsdagen den 24de Dennes, om Formiddagen Kl. 9, bli over paa Stervbostedet efter afgangne Jens Gaarns Enke i Byrum Sogn, foretaget offentlig Auction, over bemeldte Stervbosted, staaende for Hartkorn ialt 7 Skpr. 3 Fdkr. 4 1/2 Alb. Saasnart Auctionen over den faste Eiendom er tilendebragt, forauctioneres den paa Marken voxende Afgrøde, samt Stedets Besætning af Heste, Køer, Faar ac.; ligesom ogsaa Boets Løsøre, bestaaende af Guld, Sølv Kobber, Kakkelovne, Sengeklæder, Borde, Stole, Vogne, 1 Plov, 1 Harve m. v. Conditionerne erfares saavel paa mit Contoir, som ved Auctionen, hvortil Lysthavende indbydes. Læs, den 10de Juli 1833. C. M. R. Ørum.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Portugal. De sidste Postdag indløbne Efterretninger om de Constitutionelles Fremgang i Algarve stadfæstes denne Gang ved en officiel Meddelelse fra den portugisiske Minister i London, til samme Nations Consul i Havre, hvilken dog ikke indeholder Andet end det allerede Bekjendte. Paa den anden Side meddeler Madrider Tidenden en privat Skrivelse fra Lissabon, ifølge hvilken det miguelistiske Parti sammesteds synes aldeles ubekymret i Henseende til hiin Expedition, og sammes Følger. Tonen i denne Skrivelse er imidlertid deels saa pralende, deels saa begeistret for Don Miguel, at den neppe har synderlig historisk Værd.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Fra Paris meldes, at Regjeringen skal have tilkjendegivet England sin Beslutning at anerkjende D. Marie, og opfordret det til at deeltage heri. Aarsagen hertil angives at være General Bourmonts Jndtrædelse i D. Miguels Tjeneste, og den derpaa grundede Formodning, at de kund staae i Forbindelse med carlistiske Complotter i Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Frankrig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Man har nu i Paris travlt med at forberede Festlighederne og Forlystelserne i Julidagene. Blandt disse nævnes Jndvielsen af Napoleonsstøtten paa Vendomepladsen, og Opbyggelsen af en Tredækker ved Quai d'Orsai, der skal bruges til en Lystfægtning, til hvis Udførelse Marinere og Matroser blive hentede fra Frankrigs Søstæder. Hvad derimod Revnen over Nationalgaden angaaer, da synes man endnu ikke at være bleven enig. Fornemmelig frygter Regjeringen for at adskillige Legioner, navnlig fra Omegnen af Paris skulle benytte den Leilighed, som Revnen tilbyder, til at til kjendegive paa en utvetydig Maade deres Misbilligelse af nogle af Regjeringens Foranstaltninger, fornemmelig af Pa riss befæstning. Den 11te Juli fandt i denne Anledning en Forsamling af flere Legionschefer Sted, hos Marschal Lo hau, ved hvilken ogsaa Mairen i Paris var nærværende, men som ikke skal have ført til noget Resultat. Fra Generalstaben er tilstillet samtlige Captainer et Circulaire, hvor de opfordres til at indsende et omtrentligt Overslag over Antallet af de Gardister, paa hvis Nærværelse ved Revnen de mene at kunne gjøre Regning. Iøvrigt skal Garnisonen i Paris, i Anledning af denne Fest, forstærkes med nogle Regimenter, og efter Oppositionsbladene vedvare Arrestationerne af Personer, der gjøre sig skyldige i eller idet mindste mistænktes for politiske Forseelser. Blandt disse nævnes nogle Militairpersoner af Garnisonen, mellem hvilke endog en Bataillons=Chef. Temps vil imidlertid ikke ret tro det Grundede i denne Frygt, men mener, at det meest skeer for at skræmme Nationalgaden. Den nye Præffect i Seinedepartementet, Hr. Rambuteau, begav sig den 12te til Accisebarriererne, for at overtyde sig som det Grundede eller Ugrundede i de Beretninger, der vare indløbne til ham om alvorlige Optrin mellem Toldofficianterne og Smuglerne. Han omringedes ved denne Leilighed af et stort Antal Jndivider, der beklagede sig over Accisen, og man hørte Raabet: Ned med Droits reunies! Vinen bliver os for dyr, Hr. Rambuteau ansaae Øieblikket for gunstig til at afgive nogle Prøver paa sin Veltalenhed, men hans Tale - hedder det - gik forloren under Hobens Mumlen. Han fortsatte derfor sin Vei, men da han kom til Barrieren Montmartre, dannede sig nye Grupper og der hørtes Raabet. Ned med Bastillerne. Ned med Fort Philippe. Hr. Rambuteau ansaae det ikke for pas seende at overtyde Mængden om Nytten af disse Forter, men bortfjernede sig.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Tyskland. Fra Frankfurt meldes, at Forbundsdagen nu har taget gen definitiv Beslutning angaaende den der indledte Undersøgelse. Forsaavidt nemlig samme blot vedkommer Angrebene paa begge Byens Hovedvagter skal den fortsættes af den frankfurtske Øvrighed. Forsaavidt den derimod angaaer et Attentat mod det tyske Forbund og de til den Ende oprettede hemmelige Forbindelser, skal den fortsættes af en juridisk Commission, som Forbundet nedsætter og som skal bestaae af en østerrigsk, preussisk, bayersk, vurtembergsk, hannoversk og mecklenborgsk Commissair, en badensk og en kurhessisk Justitsbetjent skal medgives som Suppleanter. - Fremdeles berettes fra Frankfurt, at der nylig er opdaget adskillige Forsøg paa at tilstille Fangerne paa Hovedvagten og i andre Localer engelske File i Kager og andet Bagværk. Et ungt Fruentimmer skal i denne Anledning være anholdt. Ligeledes ere nogle Personer - som det hedder: Franskmænd - arresterede, der ved Leonhardsporten vakte Mistanke om at underholde sig med de i Fængslet over samme Port indspærtede Fanger ved Tegnsprog; fremdeles nogle unge Englændere, som paa en Landtour fik det Jndfald, at opplante en mistænkelig Fane paa et Taarn. Disse ere dog atter frigivne.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
J München er det forbudt de Studerende at bære Kjøler med gammeltysk Snit samt de tydske og franske Revelutionsfarver. Iøvrigt tager en Artikel i den münchenske Tidende de derværende Studenter i Forsvar mod adskillig beskyldninger for revolutionair Aand, der gjøres dem i andre Blade. Der existerer her - hedder det i samme - ingen hemmelige Selskaber. De Foreninger, som for Tiden bestaae, ere under Politiets Opsigt, og have allerede for læng siden maattet tilstille Ministeriet for det Jndenlandske deres Statuter, en Fortegnelse paa deres Medlemmer samt et at deres Senior udstædt Revers, visse Puncter betræffende, hvorpaa de have faaet Tilladelse til at vedblive. De Vaaben, som efter hine Blade skulle være fundne hos de Studerende, indskrænke sig til et Par Fægterkaarder, og i Begivenheden, i Frankfurt havde - saavidt bekjendt - ingen herværende Student Deel, skjønt adskillige rigtignok ere blevne inddirecte compromitterede ved deres Correspondence.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Paa den speyerske Tidende er lagt Beslag, fordi den forsvarer det neustadter Raad mod de beskyldninger, der gjøres samme i de münchenske Blade.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
De badenske Dragoner, som hidtil have været posterede paa den schveizerske Grændse, ere kaldte tilbage, og man seer altsaa, at Frygten for Polakkerne har sat sig. F. Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Kjøbenhavn, den 16de Juli. Den idag ankomne svenske Post har bragt Efterretning om at Kongen af Sverrig er bleven syg. Der udstædes Bulletins om hans befindende, Hs. Majestæts Sygdom bestaaer i Mavesmerter og Febertilfælde. Kbhvnspst.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Den agtede Kunstner, Landskabsmaleren Hr. Prof. Møller, har i forrige Uge tiltraadt en Reise til Sverrig og Norge, hvis Formaal fornemmelig er at optage Prospecter og Studier i Landskabsfaget. Det er første Gang Hr. Professor Møller besøger den nordiske Fieldnatur, og Kunstens Venner, der have glædet sig ved hans skjønne Schweitzerlandskaber og ved hans troe Fremstillinger saavel af Fædrelandets som af en sydligere Natur, vente sig et rigt Udbytte at denne Kunstreise. - Kunstacademiets Secretair, Hr. Prof. Thiele, fulgte med Prof. Møller paa Dampskibet til Gothenborg, og agter at gjøre Selskab med ham paa endeel af Reisen. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
(Den 18de.) Jaftes aabnede det hertil ankomne Beckerske Skuespillerselskab sine Forestillinger paa Vesterbroestheatret. Denne første Forestilling gaves, som tidligere meldt, til Benefice for Hr. Ph. Pettoletti, og havde fuldt Huus. Udførelsen af det første Stykke. Der Kus nach Sicht, efter Scribe, syntes, med Undtagelse af Hr. Poschels særdeles heldige comiske Spil som Bonden Martin, kun det at behage vort Publicum, og efter Dækkets Fald hørtes endeel Hyssen. J det næste Vaudevillen, Der kleine Tambournerhvervede Hr. Poschel som Gjæstgiveren og Md. Rosenbuschi Stykkets Hovedrolle sig almindeligt bifald, og Stykket optoges ved Dækkets Fald med noget mere Applaus og mindre Hyssen. - Saa upassende som det vilde være, om man vilde bedømme et omreisende tydsk Skuespillerselskabs Præstationer paa et Forstads=Theater efter samme Maalestol, som det Kgl. Theaterpersonales, ligesaa ubilligt var det ogsaa som man vilde fælde nogen afgiørende Dom efter en første Forestilling, der maaskee hører blandt Selskabets mindre heldige. At det i Hr. Poschel og Md. Rosenbusch idet mindste besidder tvende Medlemmer af Talent, har man imidlertid erfaret. (S. Bl.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Hr. Dr. Ryge har fortsat sine Gjæsteforestillinger i Christiania ved at udføre Axel Oxenstjerne i Dronningen paa 16 Aar, og Salomon Goldkald i Kong Salomon og Jørgen Hattemager. (S. Bl.)
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Den 15de Juli solgtes ved 4de Auction for 8180 Rbd. Sølv Huset Nr. 19 i Gothersgaden, tilhørende afgangne Kurvemagermester Schwahn og afdøde Hustrues Bo. Den 18de Juli er Silke= og Klædekræmmer J. Chr. Møllers Bo taget under Skiftebehandling som fallit.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Kjøbenhavns Torvepriser, den 19de Juli. 1 Rug, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Hvede, Td. 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 M. - s. Byg, 2radet Td. 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s. Byg, bradet, Td. 2 Rbd. - Mk. 8 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 4 s. Havre, Td. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Td. 3 Rbd. 4 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Røg. Flæsk, Lpd. 11 Rbd. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 3 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. 12 sk. Smør, Pd. - Rbd. 1 Mk. 3 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 7 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 6 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 8 s.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 19de Juli. Hamborg 2 M. - a vista 209. Species 209 1/2. Species solgtes til 12 Rbmk. 9 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler pr. 100 Specier 154 a 1541 R. i Sedler. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 44441 1/2 Rbs. Tegn. 1 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 911492 Rbd. Sedler. Ditto over 20000 pr. Stk. - i Sedler. Ditto Ditto 87 i Banco. Natulb. Obl. (af Laanet 4de Fr. 1820) 101 a 102 Rbd. r. S. Ditto Ditto 106 1/2 a 107 i Sedler. 1 pCt. uops. Rigsb.-Obl. 101 a 101 1/2 Rbd. r. S. 16 pCt. norsk Laan ved Hambro & Søn 10321031 i Banco. 1 pCt. Ditto Ditto Slag i Banco. 1 pCt. nye norske Obl. lyd. paa r. S. ved Ditto 9 i r. S. 2 pCt. uops. norske Statsoblig. - i Banco. 3 pCt. nye danske Obl. 72 Lst.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Hamborg, den 19de Juli. Bordeaux 1883. Petersborg 92. London 2 M. 13 Mk. 101 s., k. S. 13 Mk. 111 1/2 s. Madrid 474. Cadix 467. Lissabon 433. Amsterdam 2 M. 35, 30, k. S. 35 15. Kjøbenhavn 207. Species 13 danno. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Aalborg. Det med Posten idag modtagne Bulletin lyder saaledes Hs. M. Kongen har havt en god Nat, Allerhøistsamme
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Blandede Efterretninger. J Grosserer Nathansons læseværdige Skrift: Nye Bidrag til Danmarks Handels- og Finantshistorie, hvori Forfatteren med Diervhed gjendriver de Jndvendinger, Flere have gjort mod det heldige Resultat af hans Undersøgelser om Fædrelandets Tilstand, forekommer ved Skriftets Slutning følgende Yttringer, hvis Sandhed Forfatterens Modstander, nok ville have ondt ved at bestride. "Vi have seet, at Folkemængden siden 1801 og 1803 har tiltaget omtr. 430000 Mennesker. Lad os nu antage, at et Menneske behøver til Føde, Beklædning, Huusly og Brændsel, i Gjennemsnit kun 60 Rbd. aarligen, saa udfordres for nærværende Tid 25 Mill. Rbd. aarlig mere, end nogle Aar for Krigen, til at underholde og ernære det forøgede Folketal, 430000 Mennesker. Man regne nu som man vil, saa udkommer dog stedse det Facit, at Folket nu for Tiden maa erhverve 25 Millioner Rbd. aarligen mere end forsk 30 Aar siden. Vi spørge, hvorledes er det muligt at erhverve en saa uhyre stor Capital aarligen mere, naar ikke Production, Rørelse, Handel og Omsætning har taget til i Forhold derefter, Eller er det muligt, at Folket nu kan fortære 25 Millioner Rbd. mere end for 30 Aar tilbage i Tiden, naar ikke Nationalvelstanden har tiltaget et lignende Forhold, Hvorfor opholder man sig ved saa mange Smaaligheder, og overseer det sande Store? Hvor for fordyber man sig i saa mange Sophisterier og Hypotheser, naar det simple Jndlysende ligger lige for vore Øine el Naar vi forhen har viist, at Folkeformerelsen udfordrer en forøget Production af 1750000 Tdr. Korn og 50000 Tdr. Smør aarligen, hvormeget Kjød og Flesk samt andre Levnetsmidler udfordres nu ikke til at føde disse 430000 Mennesker, Hvilket Qvantum af Uld og Hør behøves ikke til disse Menneskers Beklædning? Hvilket forøget Hester, Qvæg- og Faare=Hold maa man ikke tænke sig i Forhold til den forøgede Production, De fornævnte 430000 Mennesker trænge til Huusly. Lad os antage at Familiernes Antal paa Landet, siden Aaret 1803, er forøget med 50000, udfordres da ikke til dem ligesaamange tusinde nye Bopæle, og er ikke alt dette forøget Capital, Hvor meget maa ikke Forbruget af fremmede Varer, saasom Salt, Tjære, Jern og Tømmer være stegen, og hvor, meget større beskjæftigelse bevirker ikke alt dette nu for Tiden fremfor i de forbigangne Perioder, Og dog vil man tvivle!" Dog vil man slutte fra den Tomhed og Ødelpaa Christianshavn til hele Landets Tilstand. Den tiltagende Folkemængde har fremvirket en forøget Production, og et forøget Erhverv. Dette (som vi meget lavt kun har anslaaet til 25 Mill. Rbd. aarligen) maatte frembringe en langt store og i ere udvidet indenlandsk Handel, og da Ter denne, hvorpaa, efter alle statsocconomiske Grundsætninger, Landets Velstand især beroer. Det er den forøgede Produktion og stigende indenlandske Rørelse tilligemed nogle andre Kjendsgierninger, især Pengevæsenets varige og gode Standpunkt, som har ledet os i vore Betragtninger, og hvorved vi ere komne til saa heldige og glædelige Resultater. Vi ville haabe, at man ved de her givne nye Bidrag endmere vil komme til den Overbeviisning, at vi i vor Skildring af Landets Tilstand er bleven Sandheden tro.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Cancelliet har ved Kbhvn. Magistrat under 4de f. M. ladet Hattemagerlauget dersteds tilkjendegive, at de som ere forsynede med Privilegium til Silkefloshattes Fabrikation, dog derfor ikke ere berettigede til selv at forfærdige det dertil fornødne Underlag af Filt, som henhører til Hattemagerlaugets Næringsbrug.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Under 15de f. M. er udkommet en Anordning for Hertugdømmerne, hvorefter Spærring af de Huse hvori Nogen er angreben af Børnekopper, ophæves, hvorimod Stedets Øvrighed i Forening med Physicus har i det Jndre af Husene, hat træffe de nødv. Foranstaltninger til de Syges Afsondring, fra de Sunde.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Den nye Chausse mellem Kiel og Altona hørte til de Gienstande, der især tildroge sig vor Konges landsfaderlige Opmærksomhed og Tilfredshed. Chausseen gaaer i Nærheden af Bramstedt over to nye, særdeles skjønne Broer, af hvilke den ene nylig var bleven færdig, og Hans Majestæt var den Første, som kjørte over den. Ved denne Bro holdt Over=Chaussee=Jnspecteuren, Kammerherre v. Warstedt, en Tale til Hs. Majestæt, og udbad sig Tilladelse til at turde kalde denne Bro Frederiks Brücke, og da Hs. Majestæt huldrigst havde givet sit Samtykke dertil, afdækkedes dette Navn i gylden Skrift paa Broen. Holsteneren, Hr. Assessor Th. v. Kobbe i Oldenborg, har fra Keiserinden af Østerrig modtaget en ziirlig Sølv=Pokal, ledsaget af en forbindtlig Skrivelse fra en af hendes Hofdamer, i Anledning af Oversendelsen af hans Roman: Svenskerne i Klosteret i Uetersen. Af samme Forfatter vil med det første udkomme 2 Bind Noveller, der ligeledes indeholde meget angaaende Holsteen.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Den 7de Dennes er Huusums nye Kirke høitidelig bleven indviet af Generalsuperintendent Adler. Den gamle, i hvis Sted denne er opført, blev allerede nedreven 1807. Den havde existeret siden 1432, først som Capel allene, siden efterhaanden forstørret ved Tilbygning.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
J Randers er i St. Mortens Kirke, med megen Heitidelighed, bleven bisat de jordiske Levninger af afdøde Kammerherre, Generalmajor v. Thiennen, C. af D. og D. M. Hans Liig skal siden føres til Kiel.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Til vort i disse Dage afholdte St. Knuds Marked - skrives fra Odense - var en Mængde Mennesker, og det store Torv oversaaet af Kramboder. Afsætningen har man ikke hørt rose. Endnu mindre beleilig kom en hos et Par af Byens Handlende anden Markedsdag foretaget Huusjøgning og Confiskation af ustemmands gode naturlige Forstand. J Spidsen for de Radicale, stode Appellationsdommer Bühler og Professor Arbi, som i en trykt Appellation til det schveizerske Folk have opbudt alden radicale Stormringnings Vanvid, og, efter Opregnelsen, af 5 formeentlige Hovedmangler ved Forbundsloven, besvore Schveizerne at forkaste samme. Aristocratterne og Pavsterne have derimod udbredt 10000 Exemplarer af et i Schveiz trykte ondskabsfuldt Skrift, hvori de skammeligste Løgne fortælles. Regjeringen endelig eller Fuldbyrderne af dens Beslutninger begik den utilgivelige Feil, at de for sildig, nemlig først Onsdagen før Afstemningen, bekjendtgjorde Grundloven for Folket, hvorfor det i Almindelighed heed: Vi ville ikke kjøbe Katten i Sækken. Man haaber, at Feilen igjen kan rettes ved en Erklæring fra Regjeringen til Folket." – J Soluthurn er det derimod gaaet bedre. Her er Grundloven næsten i alle Communer antagen med stor Majoritet. Ogsaa Polakkerne give for Tiden den schveizerske Regiering Adskilligt at tænke paa. Frankrig vil ikke have dem igjen og den desangaaende til Paris afsendte Gesandt, Rossi, har endnu ikke faaet noget endeligt Svar om hvad den franske Regjering ellers kunde være findet at gjøre. Paa den anden Side begynder man i Bern at knurre over, at Byrden alene skal hvile paa dem, og den forsædehavende Canton har derfor nu indstillet Sagen til Forbundsforsamlingen. - Nogle nye uventede Gjæster var Schveiz nærved at faae i adskillige italienske Emigranter, som vilde forlade Frankrig og søge deres Tilflugt i Gens, men her greb man til det Middel strax at nedlægge Protest, hvorpaa den franske, Grændse=Øvrighed fandt sig i Rimelighed og atter modtog Flygtningene.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Tyskland. Jmellem Regjeringen, i Storhertugdømmet Baden, og Stænderne er atter kommet en Kurre paa Traaden, i Anledning af en, af den Deputerede v. Rotteck, fremsat Motion, hvis Theema var en Betragtning over Statens politiske Forhold til Forbundet, og navnlig over Gyldigheden af de bekjendte Forbundsbeslutninger, imod hvilke man, efter hans Mening, havde saaledes at procavere sig, at de ikke skulde blive farlige for Statens Selvstændighed og Forfatning. Motionen fremkaldte vel ikke nogen formelig Beslutning, men det blev dog vedtaget, at indføre samme i Protocollen, ledsaget af en Erklæring, som bevidnede, at Kammeret erkjendt Sagens Vigtighed, og i Hovedsagen var enig med v. Rot. teck, i hvor tydeligt end Ministrene tilkjendegave deres Misfornøielse med hele Sagen, som røbende Mistillid til det af Fyrsten engang givne Løfte. J en Skrivelse til Kammerets Vicepræsident, Geheimeraad v. Duttlinger, har nu Ministeren for det Jndenlandske erklæret, at Regjeringen vel ikke vil formene bemeldte Motions Jndførelse i Protocollen efter den sædvanlige Forretningsorden, men at den derimod har forbudt Bogtrykkerne, at besørge de i saa Fald brugelige særskilte Aftryk af samme. F.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Blandede Efterretninger. Den største Bestyttelse - skrives fra Genua - hersker Uher i Staden. Næsten daglig finde nye Henrettelser Sted, Fængslingerne vedvare. Endog Personer, som beskjæftige sig lidet med Politikken, ere ikke sikkre, og Adskillige af gamDogefamilier saae sig nødte til at flygte. Disse Begiven, heder gjøre saa meget større Indtryk her, som det er en gammel Vedtægt, der overholdtes stræng, at ingen Henrettelse, maatte finde Sted inden for Genuas Mure, og den haardeste Straf var ti Aars Arbeide paa Galeierne. Batterier flere plantede paa vore trende Citadeller.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Om den forrige franske Kongesamilie hedder det fra Toplitz under 6te Dennes: "Kong Carl den 10de staaer i Begreb med at forlade os, tilligemed sin Suite. Han reiser maaskee allerede iovermorgen. Den med Gigt og Alderssvag hed mangfoldigviis bebyrdede Mand benyttede Badene i Fyrstehuset, hvor han ogsaa boer, og saaes knap andetsteds en i Kirken. Desoftere saae man den nu 13 Aar gamle Hertug af Bordeaux, en meget velskabt blond Dreng, af overJordentlig Livlighed, Hurtighed og Bevægelighed. Han holder langt mere af at fægte og ride, end af mangen anden Øvelse, og synes at have stor Lyst til Krigstjenesteen, for hvilken han ogsaa er bestemt; han har givet flere Beviser, paa Mod og Aandsnærværelse. Man siger her almindelig at Ex=Kongen vil tage til et Slot imellem Toplitz og Prag og blive der saa længe indtil der er afsluttet Kjøb om en Pallads i Grätz, hvorom man staaer i Underhandling. Saa Meget synes at være afgjort, at han ikke i Fremtiden meere vil bo paa Hadschin i Prag.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Kjøbenhavn. Hans Keiserl. Majestæt, Hertugen af Braganza, har, Dronning Maria den 2dens Navn, erklæret alle portugisiske Havne for blokerede, i hvilke den lovlige Regjerings Authoritet endnu ei er anerkjendt. Efterat Hr. Conferentsr. Erichsen, R. af D., har ønsker at fratræde sin Post som Formand for Grosserer-Societetet, ver Hr. Generalconsul F. Tutein valgt i hans Sted. Mæglerne heri Staden have valgt Hr. Mægler Fr. Hos kjer til deres Formand for de næstpaafølgende 2de Aar.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Viborg. Den 15de April blev, i den Kongelige Landsoverret, en ved Dronninglund Herreds Ret paadømt Sag, hvorunder Lieutenant Buurmester er tilpligtet at betale den Kongelige Kasse 251 Rbd. 6 s. S. og T., han som Meieriforpagter paa Dronninggaard skal være skyldig, kjendt uefterrettelig at være. Aalborg Med Ageposten idag er os tilstillet følgende Buletin, Hs. M. Kongens Kræfter have tiltaget i den Grad, at Allerhøistsamme igaar har kundet forlade Sit Værelse og gjort et Familiebesøg i Etagen nedenunder. Hs. M. har i Nat sovet i 5 Timer. God Bedring er i bestandig Tiltagende. Louisenlund, den 21de Juli 1833. Fenger. Maes. Becken.
Aalborg Stiftstidende, 1833-07-23
Blandede Efterretninger. Ved Eckernforde var en Karl nylig kjørt ud i Havet i skylle sin Vogn, da denne pludseligt sank ned i en 14 od dyb Afgrund, saa baade Karl og Heste fandt deres Dø ri. Da Karlen fandtes, holdt han endnu sin Kjørepidsk saanden.