Den Vest-Sjællandske Avis, 1817-01-14
Oversigt over Dagens udenlandske Nyheder. Naar vi læse Præsidentens for de nordamerikanske Friestaters Jndberetning om deres Forfatning, og høre, at de have i Aaret 1816 havt et Overskud i deres Jndtægter paa 9 Millioner Specier, saa faaer man et tydeligt Begreb om denne Stats tilvoxende Magt; men ogsaa alle private Efterretninger derfra bevidne dens stedse stigende Flor og Glands, saaledes hører man fra Hovedstaden Wasnington, som blev ødelagt af Englænderne i den sidste Krig, at den bliver opbygget paa ny i en stor architectonisk Stiil, at italienske Konstnere have Tilsynet med Opbyggelsen, og at Konstnere fra Frankerig og Jtalien ere forskrevne for at besørge Bygningernes indvortes Udziiring. Blandt de mangfoldige andre Udvandrede fra Europa, som ifior ere komne til Amerika, ere ogsaa nyeligen 40 Schweitsere komne til Philladelphia, som ville begive sig til Staden Bevay ved Ohio-Floden, hvor deres Landsmænd have anlagt en fortreffelig Colonie. – Men Culturen paa Jorden udbreder sig ikke allene til Amerika, ogsaa Ny=Holland, den sydlige Halvkugles Europa, tegner til at skulle fremgaae af den Vildheds-Tilstand hvori det har lagt i Aartusinder, da det nu hedder, at den franske Regiering vil betiene sig af de Undersøgelser som Captain Baudin anstillede paa disse langtbortliggende Kyster og anlægge der en Colonie. (Den store Bugt Bonaparte i Napoleons Land, paa denne Verdensdeels Sydkyst, synes at kunne være fortrinlig skikket til et saadant Establissement naar det først blev omdøbt. Bliver der noget at denne Plan, saa kunne Franske og Engelske Fremtiden ogsaa komme til at bekrige hinanden paa den anden Side af Jorden.) J den engelsk Forbryder-Colonie i Ny-Syd Wallis skal det for nærværende Tid see lidt forvirret ud, Gouverneuren Maqvarrie skal være for eftergivende, den civile og militaire Øvrighed skal ligge i Strid med hinanden, og Forbrydernes Ryggesløshed tiltager bestandigt. Den engelske Regiering vil nu forandre Garnisonen og forlægge det 46de Regiment, som nu ligger der, til Madras. – Det er noget ganske mærkværdigt, at den nærværende Pascha i Ægypten, Mehemet Aly, skal have sendt en Agent til Genua, for at indlade sig i venskabelige Forbindelser med Kongen af Sardinien, da han har i Sinde at ville ophielpe Ægyptens Handel og Cultur, og vil baade give Konstnere og Lærde Understøttelse, som ville begive sig til Ægypten; han vil og selv sende unge Folk til Jtalien, som kunne oplæres i Konsterne og i Videnskaberne. Et saadant Forsæt er uhørt og synes utroeligt hos en Tyrk Saameget man maae glæde sig over alle disse Udsigter til Jordens Cultur og Menneskeslægtens Held, saameget maae man igien paa den anden Side sørge over den Nød og Mangel paa Levnetsmidler, som i en saa høi Grad finder Sted i Aar i saa mange Lande; især i Jrland og Skotland skal Elendigheden i Vinter være ubeskrivelig selv i London er atter et Menneske død af Sult, et stakkels Fruentimmer, Margarethe Thatcher, som faldt omkring paa Gaden og døde udenfor en Borgers Huus. Neppe vil i London det forestaaende, Kirke=Aar afgive et saa gunstigt Resultat som det hengangne; thi i dette bleve 23,581 Mennesker, fødte, og kun 20,316 begravne i denne Kiæmpe stad, hvoraf 168 opnaaede en Alder fra 90 til 100 Aar, og tre bleve 100, een 103 og een 104 Aar. gammel. Prins-Regenten giør unægtelig meget for at afhielpe Nøden; til Julen lod han uddeele i Brighton 1500 Pund Kiød og 20,000 Pund Brød; ogsaa til 6000 Fattige i London bleve Levnetsmidler uddeelte. Princesse Charlotte vilde nyelig ikke kiøbe et prægtigt Hovedtøi, fordi det var forfærdiget af Brysseler Kniplinger og andre udenlandske Fabrikater, og ikke af engelske Stoffer. Der gives imidlertid slette Mennesker nok som finde en Glæde i at udbrede almindelig Misforstaaelse og oprøre Folket i denne almindelige Nødens Tid; saaledes har et Selskab af Phillantrophister bekiendtgjort en Addresse til hele Menneskestægten, hvori Thomas Paynes gamle Grundsætninger foredrages: at Overflødigheden af Jordens Frembringelser ikke er bestemt for enkelte Mennesker, men at de ere i lige Grad bestemte for alle. (Det kan skee, naar først alle Mennesker blive lige flittige, lige tarvelige, lige forstandige.) J den store Stad Bristol har Hr. Hunt ogsaa holdet en Folkeforsamling; men det gik roligt til da Magistraten holdt Orden og Jndvaanerne forbød deres Tienestefolk at indfinde sig derved, ogsaa kom en stærk Regn iveien, saa at kun 200 Tilhørere underskrev hans Petition. Byen er saa stor som Kiøbenhavn. Naar Parlamentet bliver forsamlet, vil Hr. Hunt paa ny holde en Folkeforsamling i Spasields. Skoemageren Preston, som er sluppet løs, vederqvæger sig med Brændeviin og Tobak. Oppositionsbladene beskylde Ministeriet for at have foranlediget Oprørs scenerne paa Spasields for at forstærke deres Partie ved at opvække Frygt og Afskye for disse Folke udsvævelser. - Hertugen af Wellington er, efterat have bivaanet et Cabinetsraad og efter at have havt en Samtale med Prins Regenten, afreist fra London til Paris. - Sørgelige Efterretninger ere indløbne fra de to engelske Skibe, Congo og Dorothea, som skulde giøre Opdagelser i det Jndre af Afrika og seile og af Congo-Floden: Botanikeren Professor Smith, Captain Tuken og Lieutenant Havkey, tilligemed 18 Mand af Besætningen, ere døde af en smitsom Sygdom, og næsten hele Mandskabet er angreben deraf. Ethvert Forsøg paa at trænge ind i Afrika synes at ville mislykkes.