JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
En Engelsk Brig er ankommen til St. Thomas, og har medbragt den vigtige Efterretning: at General Morales har den 3die August capituleret i Maracaibo og har for sin Person faaet Tilladelse til at reise til Havanna; men at hans Tropper ere blevne Krigsfanger. Han havde den 24de Juli giort et dristigt men ulykkeligt Forsøg paa med en Mængde smaae Fartøier at overfalde Admiral Padillas Escadre forligen at komme i Besiddelse af Søen ved Maracaibo, hvorved han mistede elleve Skibe, foruden to som sprang i Luften og i det hele 1000 Mand, strax derpaa tilbød han at ville capitulere og indskibe sig med alle sine Tropper; men Columbierne forkastede Tilbudet og forlangte, at han skulde overgive sig paa Discretion. Capitulationen som var bleven ratificeret den 4de August findes allerede udførlig meddeelt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Den Columbiske Kongres har den 4de Julii udstædettet Naturalisations-Decret, som indeholder: at Udlændinger, som i 3 Aar have boet i Landet erholde Borgerrettighed; men naar de kiøbe sig Eiendomme saa forkortes Tiden betydelig. En Udlænding, som ægter et Columbisk Fruentimmer, behøver kun 6 Maaneder for at blive naturaliseret, og naar en Udlænding kiøber Jorder for 4000 Piastre saa erholder han uden videre Borger-Rettighed i Republiken. Man seer at Kongressen giør sig at muelig Umage for at befordre Folkemængdens Tilvæxt. - Generalerne Valdez og Sucre ere med den 1ste og 2den Division Columbiske Tropper omtrent 5000 Mand stærke den 4de Mai ankomne fra Guayaqvil til Lima, den 3die Division, 2500 Mand stærk, skal indskibes den 12te og man troer, at Bolivar selv vil følge med. Krigen skal derpaa føres offensiv og med Eftertryk. Den Spanske Armee har sit Hovedqvarteer i Hauja, 22 Mile fra Lima. Fregatten Prueba, som commanderes af den Chillesiske Admiral Guise, og nogle mindre Krigskibe skulle blokere de mod Østen liggende Havne, som endnu ere i Spaniernes Besiddelse. – J Callao ligge et Engelsk og et Fransk Krigskib. - Man har faaet et meget vigtig Document fra Buenos Ayres, nemligen præliminair Overeenskomst, som er afsluttet mellem Regieringen der og de Kongelige Commissarier, Dhrr. Pereira og de la Robla, det indeholder: at der skal afsluttes en Vaabenstilstand paa 18 Maaneder og at der ved Commissairer skal arbeides paa Afsluttelsen af en definitiv Fredstractat imellem Spanien og det Amerikanske Fastland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Regieringen i Buenos Ayres skal indbyde Regieringerne i Peru, Chili og de øvrige Plata Provinser til at tiltræde denne Overeenskomst. Ministeren Hr. Rivadavia har forelagt denne Overeenskomst til Antagelse for Repræsentanternes Huus og tillige andraget paa at der saasnart den definitive Fred bliver afsluttet bliver bevilget en Sum af 20 Millioner Piastre for at understøtte det constitutionelle Spanien i sin Friehedskrig imod Frankerige, ligesom de Franske Kamre have bevilget Regieringen store Pengesummer for at føre Krig mod Spanien. - Efterretninger fra Rio Janeiro af 5te August melde: at Congressen har den 29de Juli besluttet med en stor Stemmefleerhed, at dens Decreter skulle sættes i Kraft, om Keiseren endog ikke vil sanctionere dem, hvorpaa denne her erklærede: at han kun ville erkiende dem for gyldige, som han finder for godt at antage; man frygter for slemme Følger af denne Misforstaaelse. – Der berettes i Engelske Blade: at den Franske Fregat Tarn har den 18de Januar sat to Personer i Land ved Fortet St. Juan de Ullog, som have til Formaal, at undersøge om Mexicanerne ville erkiende en Prins af det regierende Bourbonske Huus i Frankerige for deres Keiser eller Konge. De skulle være forsynede med store Fuldmagter og betydelige Penge Anviisninger. Mænd med overordentlig langt Skiæg. (Af Tidsskriftet Curiositaten, 1ster Band.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
En Ravensburger Raadsherre ved Navn Johann Bendul (som døde i Aaret 1677) havde et saa langt Skiæg, at han kunde træde paa det. Paa den Dag, da hans Søn blev indviet til Munk i Klosteret ved Abbediel Reichenau viklede han ved denne Høitidelighed for alle de Tilstædeværendes Øine sit Skiæg, to Gange som et Belse omkring Livet. – En Brabanter, Johann Ottele, lod sig i Aaret 1657, da han var 115 Aar gammel, see i Nürnberg for Penge. Hans Skiæg var fem Qvarteer, en Brabanter Alen, langt; men hele Manden var ikke længere end to Brabanter Alen. Man har hans Portrait, under hvilket staaer. Jn diesem jest lausenden Jahr. zu Nürnberg gesehn war ein alter Mann ans dem Brabant, wohl beredt, mancher Spruch zur Hand seiner Alters 15 Jahr. zwo Ellen undert halb Viertel ward sein Lang; fün Viertellang sein Bart.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
En besynderlig Figur, kundre Qvarteer længere end sit Skiæg. – En Raadsherre i Braunau Johann Staininger havde et Skiæg, som hængte ned over hans Fodspidser i to lange Fletninger. Han døde i Aaret 1567. Andreas Eberhard Rauber, Keiser Marimilian den 2dens Hofkrigsraad, af hvilken han tilligemed hans Familie, var bleven ophøiet til Rigs Friherrestanden, var en ligesaa lærd, som anseelig Mand og begaver med en udmærket Legemsstyrke. Ogsaa Længden af hans Skiæg var beundringværdig, da det gik først ned til Fødderne, og igien op indtil Midten af hans Krop. Naar han i fuld Stads gik til Hoffet lod han dette Skiæg hænge løst ned omkring sig, ligesom en liden Fahne. Hans Styrke beviiste han i en Nævefægtning med en døbt Jøde, som var en Kæmpe af Skikkelse og Kræfter, og udførte den saa kraftfuldt, at hans Modstander blev baaret halvdød fra Pladsen. - Men langt mærkværdigere var hans Kamp for sin Brud, Keiser Maximilian havde i sin Ungdom elsket en smuk Østerrigsk Pige, og med hende avlet en Datter. Smuk og lystig opvoxede Pantet paa denne Kiærlighed, kaldet Holena Scharrsegin, prydet med alle Yndigheder af qvindelig Skiønhed, og fik mange Friere. Men fremfor alle andre bestræbte en riig, fornem Spanier, og vores Hr. Rauber sig for at erholde Helenas Haand. Spanieren var berømt for at være en modig Helt; han var en veldannet stærk og kraftfuld Mand. Vel kiendte man ogsaa Raubers Styrke; men man kunde ikke afgiøre, hvilken af begge der vare den stærkeste. Dog var det bekiendt, at enhver ønskede paa det heftigste Besiddelsen af den smukke Helene. Keiseren lovede hendes Haand til den, som kunde tilkjæmpe sig den. Liebhaverne modtoge Kompen og Tilbudet, endskiøndt Kampbelingelserne vare besynderlige nok. Begge de Kæmpende blev leveret en Sæk som var gjort efter Modstanderens Størrelse, og Keiseren erklærede: at den, som kunde putte den anden i Sækken, skulde blive velbelønnet, hædret og være hans Datters Brudgom. - Kampen begyndte og blev, i Keiserens og hele Hoffets Paasyn, ført lang Tid med lige Fordeel og Lykke, og temmelig lige Styrke. Men endelig lykkedes det dog Rauber at kaste sin Modstander Sækken over Hovedet, hvorpaa han kastede ham omkuld og puttede ham ind i Sækken. - Latteren var meget stor, og Spanieren, hvis Stolthed ikke formaaede at bære sin Ulykke, bortfjernede sig snart fra Hoffet; imedens Rauber indhøstede megen Roes og erholdt Helenas Haand og med hende et godt Udstyr, Den tilkæmpede Brud blev hans Kone. Den Talemaade: at putte den anden i Sækken og det Ordsprog. Wer des Andern vermag der stret ihn in den Sack, have vi beholdet; men vi kjæmpe ikke meere paa denne Maade for en Brud.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 10de October. Den 8de dennes blev i det herværende Keiserl. Kongl. Østerrigske Gesandtskabs-Capel i Overværelse af den Catholske Menighed og under dens Medvirkning afholdt den brugelige Sørge-Høitid for den afdøde Pave Pius.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
den syvende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Da den Keiserlige Kongelige Østerrigske Gesandt er fraværende, vare de catholske Hoffers Gesandtskaber hertil indbudne af den K. K. Østerrigske Charge d'affaires, Hr. Kammerherre, Baron v. Langenau. Som man erfarer, skal det egentlig have været Nødværge der foranledigede Mandskabet paa den af Kapitain P. N. Møller, fra Aarhuus, førte danske Galease, "Louise Magdalene Charlotte" som den 12te Juli blev taget af en spansk Kaper, til at overmande den spanske Besætning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Kaperen satte, som bekiendt, kun 2 Maand og en Priismester ombord, som skulde føre Skibet til Corunna. Allerede den første Nat hørte de Danske, at Spanierne vare beskiæftigede med deres Vaaben og talte med hinanden om at myrde den danske Besætning, sandsynligviis for selv at flygte bort med Skibet, thi at de efter en saadan Gierning turde have opbragt det til en spansk Havn, er neppe troligt. Den tredie Nat vare Spanierne i stor Strid indbyrdes; de to vilde absolut have de danske dræbt, men Priismesteren var derimod. Det gik endog saa vidt at de truede med at skyde ham og Resultatet bev da, at næste Nat skulde Gierningen udøves. Nu overlagde de 5 værge, løse Danske, at herved var intet Andet at giøre, end strax den følgende Dag at komme hine i Forkiøbet. De fandt dertil en god Leilighed, da Priismesteren var gaaet ned og lagt sig i Kolen. Paa et givet Signal bemægtigede To sig den Mand, som stod til Roers, To bandt den Anden der laae og sov i Baaden med en ladt Pistol i Haanden, og for Priismesteren smækkede man Kahlsdøren i. Da Døren atter blev aabnet, faldt han paa Knæe og bad for sit Liv. Ham bandt man slet ikke. Da dette skeete var Skibet kun 14 Miil fra den spanske Kyst. Forsigtighed bød altsaa at behandle Fangerne med megen Mildhed, idetmindste indtil man naaede Kanalen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Paa Torvet i Viborg er solgt nye Rug for 2 Rbdlr. Tønden, en Priis, der ikke lover Landmanden nogen Lettelse, da hans Avl, er enddet dobbelte mod i Fior, dog ikke vil være nok til hans Udgivter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Befordringer. Den 1ste October, Capitain Vagtmester og Garnisons-Auditeur ved Nyborg, Fæstning, A. G. Kyhnel, til Byeskriver i Holstebroe og Herredsskriver i Hjerm og Ginding Herreder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Kiøbenhavns Børs, den 10. October. Cours. Hamb. 2 M. 244, a vista 247. London 2 M. - Rdlr. - s. - Specier 250. (Den 10de October. 1822, 252.) Disconto 5 PC. - Spec. solgtes til 2 Rbdlr. 3 Rbmk. - s. (Jfior 15 Rbmk. 2 s.) Kongelige Obligat. (med Renter fra 11te Juni 1823) 80 a 80 1/2 Rbd. Sedler (J for 79 1/2.) Nationalbank-Obligat. (af Laanet d. 2den Febr. 1820) uden Renter i rede Sølv 101 1/2 a 102 Rbdlr.; dito i Sedl. 127 a 127 1/2 Rbdlr. - Norske Rigsbanksedler 147 1/2 Rbd. (Jstor 12 5/3). Svenske Sedler 3 Mk. 12 1/4 s. pr. 1 Rdl. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 10. October. Rug, Tdn. 2 Rbd. 5 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Hvede, Tdn. 4 Rbdlr. 2 Mk. - s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Byg, Tdn. 2 Rbdlr. 2 Mk. - s. a 2 Rbd. 3 Mk. - s. Havre, Tdn. 1 Rbdlr. 5 Mk. - s. a 2 Rbd. - Mk. - s. Ærter, Tdn. 2 Rbd. 4 Mk. - s. a 3 Rbd. 1 Mk. - s. Røget Flesk. Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 2 Mk. - s. a 1 Rbd. 3 Mk. - s. Smør, Fierdingen 11 Rbd. - Mk. a 14 Rbd. - Mk.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Bellpassage. Fra den 9de til den 12te October ere udreiste: Til Fyen. Viinhandler Petersen med Kone og Døtter, Pastor Dahlhoff med Kone, Compagniechirurg Haugthon, Professorerne Staberoe og Mötscherlich; Bagermester Østerbye, Bomuldsfabrikant Ripperger. Skibskapitain Stephensen, Studiosus Theelogiæ Monrath, Oberst Veimester Heide, Froken Heide, Veipiqveur v. Mehren, Missionair Kleinschmidt med Kone 3 Børn og Madam Beck, Forpagter Schmidt, Pastor Steenfeldt med Søn og Datter, Jomfruerne H. og E. Edberg, Frue Klein, Kbmd. Ploug, Jomfruerne R. og J. Ploug. Til Sielland. Handelsbetient Heimann, Agent Grosserer Zinn med Kone og Datter, Jfr. Bierregaard, Generalkrigskommissair Petersen, Maler Scheuermann, Krigsassessor Gebhard, Kunsthandler Ferzie og Direkteur Casortie, Mad. Christensen, Frue Wiede med Datter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
AVERTISSEMENTS. Torsdagen den 6te November førstkommende om Formiddagen Kl. 9, vorder i Charlottendals Skov ved Antvorskov, ved offentlig Auction bortsolgt en betydelig Deel Bøgetræer paa Roden, hvoraf Mængden er fortrinlig til Gavngiørring. De Lysthavende ville behageligen møde ved Skovfogedhuset i bemeldte Skov. Slagelse den 13de October 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Førstkommende Løverdag den 18de denne Maaned, lader Væver Groser ved offentlig Auction bortsælge 2de gode Væve, med tilhørende Redskaber, samt endeel Jndboe, hvoriblandt et Sengested, Sengklæder og noget Kiøkkentøi. Auctionen begynder Kl. 10 Formiddag og afholdes paa Væver Grosers Boepæl paa denne Kiøbstæds Rosengade. Slagelse den 13de October 1823. Gube. Torsdagen den 23de October 1823 og følgende Dage, hver Dags Formiddag Klokken 10, bliver ved offentlig Auction paa Post- og Giæstgivergaarden i Corsøer bortsolgt en betydelig Deel gode Løsøre, bestaaende af Sølv, Kobber, Linned, Sengeklæder, Jndboe af alle Slags, et Brændeviinstøi med fuld Tilbehør, Kreaturer og Avlingsredskaber, hvorover trykte Fortegnelser fra den 19de denne Maaned ere at erholde paa Borgmester og Byefoged-Contoirerne i Slagelse, Sorøe, Ringsted, Skielskiør og Corsøer. Corsøer den 5te October 1823. Castenschiold. a bliver FredaSæbyegaards Skov. 3 den 17de denne Maaned i Hallebyedre og Mandagen den 20de næstefter i Marienlund ved Sæbyegaard, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet, ved offentlig Auction bortsolgt en Deel Brænde og gavngiørende Bøgetræer paa Roden. Lysthavende ville behage at møde hos Skovbetienterne bemeldte Steder. Sæbyegaard den 2den October 1823. H. P. Alsing.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
En Sølvspore er funden paa Landeveien imellem Slagelse og Nestved i Nærheden af Sørbyemagle. Eieren dertil ville melde sig hos Undertegnede. Slagelse den 12te October 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
At Jncassationen af Auctionsbeløbet for den paa Aunsøegaard under 28de og 29de April samt 1ste Mai d. A. afholdte Auction efter Overeenskomst imellem vedkommende Auctionsreqvirent og mig er overdraget til Hr. Examinatus juris Fuldmægtig Frimodt paa Birchendegaard, til hvem vedkommende Kiøbere ville henvende sig med Betaling istædet for til Undertegnede, det skulle jeg ikke undlade at bekiendtgiøre. Callundborg den 8de October 1823. C. M. E. Holm. Procurator.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Hos Farver Jensen i Ringsted bliver herefter usædvanlig bestemt expederet; alt hvad der bliver indleveret til sort Farvning af Uld, Garn og Strømper, paa 12 a 14 Dage. Prisen paa samme er for Garn 20 sk. pr. Pund og Strømper 10 s. Paret. Samt alle andre Couleurer paa det hurtigste, og til de billigste Priser, som paa bedste Maade behandles. kan bekommes i Nærheden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Gode Tagsteen af Slagelse til gangbar Priis. Avis-Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Forskiellige Sorter fine Frugter af Æbler og Pærer, for Priis fra 2 Rbdlr. 4 Mk. til 6 Rbdlr. Tønden, kan, fra Forvalter Gruners Hauge i Ringsted, der erholdes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Karudser og Sudder, kan daglig Sætte Fisk, bekommes paa Benzonslund for3 Mk. pr. 100 Stkr.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
J Roeskilde paa Papir=Fabriquen kjøbes alle Sorter linnede og uldne Klude, og betales derfor en god Priis. Huuse, med eller uden Jord, i Nærheden af Slagelse, er strax at faae i Leie eller Fæste. Wilkens i Slagelse anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
En Dreng som har Lyst til Handelen, kan strax blive antaget i en af Siællands Kiøbstæder, naar man derom henvender sig til Bogtrykker Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-14
Hos Muurmester Tidemann paa Slottensgade er Værelser, at erholde til Leie til førstkommende Michaeli Flyttetid.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-18
Den Vest-Siællandske Avis lal er Ugeblade. Fre Slagelse. ber. ad landske Historie. uden og inden. med for vigtigste Nyeheder. Dagen. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen, den 18. October 1823. 19de A. Nr. 8323 3 Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Frøen og Skilpadden. (En Fabel).
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-18
Frøen. Kom med mig kjære Skilvadde til Kiæret dergenne, det er fuldt af Orme og Smaaedyr; Du kan troe mig vi ville giøre et godt Maaltid. Skilpadden. Med Fornøielse. Jeg følger Dig Frøen. Men Du gaaer saa langsomt, skynd Dig noget. Du skal hoppe ligesom jeg, saa komme vi snart derhen. Skilpadden. Du seer nok, at jeg ikke kan det betragt blot den tunge Skal, hvori min Krop er indspærret, Frøen. Naar jeg var i Dit Sted, saa kastede jeg den fra mig. Naar Du giorde det, saa vilde Dul kunne bevæge Dig langt lettere og friere; det er dog slemt at være saa indpiint. Skilpadden. Det kan jeg nu ikke, Du veed nok Hvo der har sat denne Kiole paa mig, saa jeg er nødt til at bære den. Og desuden om det end stod i min Magt at lægge den af, saa gjorde jeg det dog ikke; thi jeg maae oprigtigen bekiende, at min Skal er det smukkeste, som er ved mig. Du veed selv hvor smuk den er og hvilket herligt Pynt der faaes af den; men min Krop selv er styg og væmmelig at see paa.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-18
Frøen. Hal Hal nu forstaaer jeg, hvorfor Fruentimmerne blandt Menneskene blive ved at bære Snørliv, uagtet deres Læger have saalænge sagt dem: at det er skadeligt for deres Helbred, og især med Hensyn til deres Bestemmelse at blive Mødre; hvorfor de ogsaa havde faaet dem til at lægge dem af i nogen Tid. Men jeg kan begribe, at en saadan Advarsel kunder ikke længe frugte; thi der ere altid saamange skiæve og ildeskabte Fruentimmer til, som ikke vide paa en anden Maade at skiule deres slette Skabning, uden ved at snøre og vine deres stakkels Legeme sammen paa alle Maader saa de knap kunne trække Veiret. Naar jeg derfor seer et stærkt tilsnøret Fruentimmer, saa veed jeg strax hvorledes det er fat med hende; thi et ret velskabt Fruentimmer vil dog gjerne vise sin Væxt i sin naturlige skiønne Skikkelse. Skilvædden. Du siger noget; det kommer vel ogsaa deraf, Jeg havde tilforn altid troet, at Fruentimmerne havde taget denne Mode op efter mig. Men hvorfor begynde nu Mandfolkene ogsaa at gaae med Snørliv, især de unge Officere udenlands, om hvilke man læser i Aviserne, at de snøre sig saaledes ind, at de faae Vapours deraf, De have dog vist taget denne Mode op efter mig, da de kaldes Skilpadder ligesom jeg; de have vel seet hvor herligt jeg kan kryde i Skiul bag min Skal naar nogen kommer efter mig.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-18
Frøen. Rigtigt truffet; thi naar blot Skiægget er tillige vel afraget, og Barmen dertil lidt hævet, saa er den qvindelige Forvandling ganske complet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-18
Nyeste Post-Efterretninger. Den Franske Moniteur af 6te October meddeler følgende to telegraphiske Depescher fra Hertugen af Angouleme til Præsidenten for Ministerial-Conseilet. Den første af Chiclana af 28de Septbr. af det Jndhold, Kongen melder mig: at han er frie og at han kan, naar han vil, begive sig til Puerto Sta. Maria, jeg haaber, at han i Morgen vil ankomme dertil. - Og den anden af Puerto de Sta. Maria den 29de Septbr. om Aftenen Kl. 6 1/2 af følgende Jndhold: Underhandlingerne ere afbrudte. J Morgen ved Dagens Frembrud skulle Fiendtlighederne igien begynde. - Disse to Beretninger ere saaledes modsigende; men Kongen er virkelig bleven frie; thi den 8de October om Aftenen Klokken 7, ankom en nye telegraphisk Depesche fra Hertugen af Angouleme til Præsidenten for Conseilet, saaledes lydende: Chiclana den 1ste October. Kongen og den Kongelige Familie er denne Morgen Klokken 11 ankommen hertil.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-18
(Saa forvirrede og modsigende ere Efterretningerne og hvad der er passeret i Cadix inden Kongen er bleven befriet. Rygterne have endog fortalt, at de exalterede Militser fra Madrid og Tropperne paa Øen Leon, vare saasnart de havde faaet Efterretning om hvad der var passeret i Cadix, vendt tilbage dertil og indsat de Cortes paa nye, hvilket havde givet Anledning til den anden Depesche fra Hertugen af Angouleme. Den næste Post vil medbringe den fuldstændige Oplysning om det sande Sammenhæng af alt dette). - Hertugen af Angouleme havde den 28de September om Morgegenen begivet sig til Chielana for at tage Arbeiderne paa Angrebslinien imod Øen Leon i Øiesyn, da en Kartætsche-Kugle fra den fiendtlige Strandbred, blev skudt af og slog ganske tæt ned ved Prinsen, saa at den bedækkede ham med Jord. Naadigste Herre, raabte General Bethezy, ifald Kuglen havde truffet Deres Kongelige Høihed, saa var jeg, svarede Prinsen koldblodig, død i godt Selskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-18
Major Generalen har i sin Bulletin af 25de September meddeelt følgende Efterretning om Bombardementet paa Cadix den 23de: Efter Hs. Kongelige Høiheds Ordre har Admiral Duperre ved en Flotille af 7 Franske og 3 Spanske Bombe= og 5 Mørseskibe ladet Cadix beskyde. Denne Flotille, som blev understøttet af en Afdeling af Kanonchalupper, som var opstillet foran Eskadren i en fortere Strækning end 800 Favne fra Fæstningen, begyndte sin Jld Kl. 8 om Morgenen og fortsatte den med den største Jver til Kl. 10 1/2. Over 200 Bomber og Granater er i denne Tid blevne kastede og Jlden hørte først op, da Munitionen var udtømt og Vinden og Havet giorde det umueligt at blive længere ved. Alle Forter og Batterier fra Cadix have besvaret vort Angreb, men alle Kugler fløi over 100 Favne over vor Linie. Fienden havde ladet 20 stærke Kanonbaade rykke frem; men disse bleve eftertrykkeligen slagne tilbage af vore bevæbnede Chalupper. Admiral Düperre tilstaaer dog i sin særskilte Beretning: at en Bombarde er bleven truffen af den fiendtlige Jld. Jeg har, siger Admiralen, ladet den buxere bort, hvilken Maneuvre blev med megen Duelighed udført af Skibstientenant Bretteville, Commandanten for Briggen le Lyux, understøttet af Hr. Bros fra Skibet fra Coloss og af Eqvi pagen paa hans Chaluppe. En Baad af hans Orlogsskib, befalet af Cadetten Beauze, er bleven giennemboret af en Kanonkugle, hvorved to Mand ere omkomne. - Store Tilberedelser vare forresten gjorte til at angribe Øen Leon den følgende Dag, dersom de Cortes ikke havde givet efter og Kongen ikke var bleven frie. - Om alle disse Begivenheder havde man havt i Madrid meget forskiellige Rygter; iblandt andet, at de Cortes havde med 60 mod 30 Stemmer besluttet, at give Kongen igien hans uindskrænkede Authoritet, og at en egen Commission var udnævnet for at anmelde Kongen, at han havde faaet Frihed til at forlade Cadix; men at Militserne havde siden begaaet store Udsvævelser; men som dog igien vare blevne stillede; men da der i alle disse Rygter hersker megen Forvirring. og Modsigelse, saa fortiene de ikke videre at meddeles og man maae oppebie med næste Post de fuldstændige og paalidelige Efterretninger og denne store Begivenhed. – Man læser en Tale hvormed Præsidenten for den permanente Deputation aabnede det forberedende Møde for de overordentlige Cortes. Denne Tale er allerede af et meget forsagt Jndhold og forfattet i en Tone, som bebuder Constitutionens Undergang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-10-18
Uagtet det hidtilværende Constitutionelle System er saaledes blevet styrtet, saa troer man dog, at det vil blive nødvendigt, at den Franske Occupations=Armee, maae endnu i en lang Tid blive staaende i Spanien for at forhindre den Reaction, som man i dette Land kunde befrygte; da de Franske for nærværende Tid have Fæstningerne St. Sebastian, Santona, Figueras, Pampelona og Corunna i deres Magt, saa have de faaet en fast Fod i Landet, og kunne lettelig holde de Urolige i Tømme. For nærværende Tid lægge de Franske Garnisoner ind i disse Fæstninger og den Skade, som ved Bombardementet er tilføiet Pampelona skal istandsættes. Skulde, hedder det i en Skrivelse fra Bajonne, Besættelsen af de tre Provinser og af nogle Havne ved Ocegnet og Middelhavet finde Sted, saa vilde det blive meget skadeligt for Englands Handel og forskaffe Rusland en stor Hielp til at holde sine Flaader i Søen. - Hvor stort Hadet imellem Partierne er i Spanien sees bedst deraf, at de Constitutionelle Tropper, som maae overgive sig, bestandig giøre det til en Betingelse at blive de Franskes. Krigsfanger og ikke at overleveres til Roialisterne.