JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Platina=Ducaterne ere nu temmeligt almindelige i Rusland, og Almuen, der kalder dem Sprinskie (de smaae Graae), tager dem endogsaa hellere end dem af Guld. Siden April 1828, da Platina=Mynte første Gang bleve satte i Circulation, er der af dette Metal bleven præget: for Regjeringens Regning 28 Pud 5 Pd.; for privat Regning 119 Pud 3 Pd. Paa sin Fart fra Lübek til Kronstadt mødte Dampskibet Alexander 1. den 24de Juni, 240 Verster fra Petersborg, Dampskibet "Jschora, ombord paa hvilket Hs. Majestæt Keiser Nicolaus selv befandt sig og derfra igjennem Raaberen prajede Alexander 1.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Et i Sverrig bygget Dampskib med 120 Hestes Kraft, indrettet til 48 Passagerer, skal herefter gaae imellem Rige og Lübeck. Prisen er for første Kahyt 12, for anden 8 Ducater.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Et amerikansk Skib, der seilede fra Bremen med 200 Passagerer, er, efter 28 Dages Seilads, ankommen til New-York.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Vensyssel, den 20de Juli. For nogen Tid siden brændte Sognefoged Kresten Sachariassens Raaling i Sulsted By. Jlden opkom medens Beboerne sov, og en Nabo, der først blev Jlden vaer, vakte Folkene i den brændende Raaling, der tillykke var assureret. Det var vist ikke afveien om Folk ogsaa lod deres Jnd og Udbo assurere.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Den 11te Dennes var her over Egnen et stærkt Todenveir. Lynilden slog ned og dræbte en Hest, der stod paa Marken.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Høbjerringen, der begyndte den 5te Dennes, er nu i fuld Gang. Udbyttet vil paa de fleste Steder kun vorde tarveligt, fornemmelig paa mosede, samt meget vaade og kolde Enge. Rugen er meget fordærvet med Skrade og man frygter for at den vil tage Skade baade paa Straaen- og Axet ved det stormende Veirligt, der har været saa temmelig vedholdende i den sidste Tid. Havren holder sig kort og staaer paa sine Steder noget forknyt. Bygen tegner En sand Landeplage, dog Gudskelov kun af de Mindre, have vi iaar havt i Oldenborrerne, der have saa temmelig afpillet Træerne i vore Haver. Mon intet Middel skulle være mod disse slemme Gjæster, som hjemsøge os hvert 3die, 4de eller 7de Aar,
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Blandede Efterretninger. Mag. Lindborg har atter udgivet en lille Pjece, betitlet: Foreløbige Oplysninger i Anledning af de nylig arriverede kielske Hjelpetropper, afsendte af Dhrr. theol. Doctorer og Professorer Eckermann, Francke og Køster, til Understøttelse for Præsten C. H. Visbys falske Lærdom. Efter heri at have opregnet alle Pastor Visbys formeentlige Synder, fortæller han, at denne har henvendt sig til Kieler Universitetet om Hielp til at forsvare sine falske og gruelige Sætninger, og at han derfra har erholdt en Erklæring, som han formodentlig haaber skal være mægtig til at stemple Løgnen til Sandhed, Fjendskabet mod Kristendommen til den saade Kristendom. Han protesterer mod disse Mænds Jndblanding i Sagen, da Universitetet har taalt og taaler falsk Lærdom, og siger, Eckermann er en falsk Lærer, Franske er maaskee i sine egne Tanker Noget, og Køster er allerede siden 1825 vel bekjendt som den, der ikke ret veed hvad Kristendom er." Følgende ere endvidere Brudstykker af Lindbergs Skrift: "Med Hensyn til de Selvkloge og Høilærde skal vi bruge den (Fornuften) saaledes, at vi see, at baade Clausen og Eckermann ere Kjættere, om de endog sige Nei dertil, og Visby en Løgnens Prædikant, om end Kielerne sige, at det er en god Kristendom, han prædiker her i vor Kirke. See det er Fornuftens fornuftige Brug, at see, at Prof. Clausen og Prof. Eckermann og Præsten Visby ere Kjættere, og den kjender enten ikke til Sagen, eller vil da endelig ikke bruge sin Fornuft med Forstand, som ikke vil sige: Ja! Ja det er vist Prof. Clausen, Prof. Eckermann og Præsten Visby, som ikke holder sig til den almindelige kristne Tro, de ere Kjættere, om end saa Diævelen selv med alle hans Engle, ja al Verden sagde Nei dertil, thi der behøves ikke kristen Tro, men blot sund Menneskeforstand, eller forstandig Brug af Fornuften til at indsee det, hvorfor og allerede Bønder godt forstaae, hvad de høilærde Professorer lader til ikke at forstaae; men ogsaa i dette Stykke skal de Høilærde beskæmmes, naar de istedetfor at bruge Fornuften, blot skrige sig hæse paa deres Fornuftighed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Afdøde Professor Morten Sommer var født 1768 i Finmarken, hvor hans Fader var Missionair. Sønnen deponerede privat fra Bergen 1787. 1798 blev han ansat som Lærer hos Høisalig Arveprinds Frederiks Døttre og 1801 hos Hs. K. H. Prinds Ferdinand. 1810 fik han Titel af Professor. Man har, saavidt vides, ei andet at ham paa Prent, end en italiensk Gramatik, oversat fra tysk, og en italiensk Læsebog.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Kjøbenhavns Bombebøsse, der er stiftet i August 1819. eier nu, efter Directionens sidste aflagte Regnskab, i Eiendomme, Obligationer og Penge, henved 40000 Rbd. Sedler.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Hals Skibsliste. Den 20de Juli indkom: A. D. Føien af og fra Tønsberg med Trælast. J. L. Helberg af Udevalle fra Drammen med Trælast. P. Ekkersberg af og fra Tønsberg. med Trælast. A. Larsen af og fra Østerrusøer med Trælast. P. Petersen af og fra Drammen med Trælast. C. Bruse af og fra Østerrusøer med Trælast. C. Rosch og E. Andersen af og fra Tønsberg med Trælast. Den 21de indkom: W. H. Claudi af Lemvig fra Newcastle med Steenkul. B. Børgesen af Fiskebekskihl fra Drammen med Trælast. S. Andersen af Motøen fra Drammen med Trælast. S. Brygge af og fra Holmestrand med Trælast, Havnesøgende og afseilet den 22de med sin Last til Grenaa. H. O. Stangeby og C. Sørensen af og fra Tønsberg med Trælast. Den 22de indkom: R. Jørgensen af Aalborg fra Mariager med Brænde. - Afseilet: E. Knudsen af Kragers til Christiania med Kornvarer. S. H. Foss af Laurvig til Christiania med Kornvarer. Th. Abrahamsen af Christiansand til Drammen med Kornvarer. L. Ellefsen af og til Østerriisøer med Ballast. C. Evensen af Østerriisøer til Kragerø med Ballast. C. Christensen af Aalborg til Asaa med Ballast. S. Willumsen af Aalborg til Kbhvn. med Stykgods. P. Bruun af og til Kbhvn. med Stykgods. Den 23de indkom: J. Hansen af Odense fra Nyborg. med Fløttegods.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Vinden. Den 20de Juli, NV.; den 2de NRD., mod Aften NB.; den 22de V., Efted. Kl. 1 S.; den 23de V., mod Aften NB. til N.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Bekjendtgjørelser. Fra Pressen i Odense er udkommen, og at faae hos Undertegnede: Nr. 1. Anviisning for Landmanden til at lære at kjende og behandle Hesten, Oxen, Faaret og Svinet, af C. Dalgas, Landvæsens-Commissair. Jnd bunden 1 Rbd. 32 s.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Nr. 2. Om den danske Landalmes Opdragelse til Nationalitet, med Hensyn til Provindsialstænder, af B. H. Knap, Sognepræst for Brahetrolleborg og Krarup Menigheder, Ridder af Dannebrogen. 16 s. Nr. 3. Kristelig Kirketidende, udgivet af P. D. Ibsen, L. Westengaard og C. H. Kalkar, Nr. 119. Nr. 4. Fortegnelse over Underrets- og Prøve=Procuratorerne i det egentlige Danmark til Udgangen af 1831. Samlet af J. C. Lütken, Landvæsens og Tiende Kommissair i Ringkjøbing. 24 s.Jacob H. Lundt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Af de under Viffertsholms Godses Overformynderi indestaaende Umyndiges Midler er 100 Rd. Sølv og 946 Rd. 1 Mk. 8 s. S. og T. strax at erholde tillaans, imod anordningsmæssig Sikkerhed. Hvilket herved bekjendtgjøres, med Tilføiende, at hvo, der attraaer Laanet, ville behageligen derom henvende sig til Undertegnede. Wiffertsholm, den 24de Juli 1832. A. Svanholm.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
En Contoirist, der i henved 10 Aar har conditioneret paa et Herredscontoir, og som kan forevise de bedste Vidnesbyrd, baade om Duelighed som Contoirist og om god Opførsel og Redelighed, ønsker sig til førstkommende November, eller i alt Fald til Mai 1833, anbragt som Contoirist hos en juridisk Embedsmand eller og hos en Godsforvalter. De Herrer, som herpaa ville reflectere, ombedes behagelig at henvende dem til Udgiveren af Stiftsavisen, Hr. Røe, der vil kunne meddele nærmere Underretning.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Torsdagen den 26de Juli, om Formiddagen Kl. 10, bliver Himmerigs og Kyndes Legat-Renter uddeelte i Skole Aalborg, den 24de Juli 1832. Brønnem. gadens Fattighuus af : God røget Mandahls Lax kan faaes til billig Priis, i Maren Turisgade hos Skipper Smidt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Mit paa denne Byes Rygades østre Side beliggende Sted, bestaaende af 9 Fag teglhængt Bindingsværk med murede Vægge, og rummelig Kielder under endeel af samme, saaog Gaardsrum, Hauge med Frugttræer, og Brønd i Gaarden, er underhaanden at faae tilkjøbs, naar derom accorderes med undertegnede Eier, der for Tiden boer i Vesterklit, Tversted Sogn, eller og med Toldbetjent Chr. Petersen i Hjørring. Det bemærkes: at omtrent Halvdelen af Kjøbesummen kan, mod anordningsmæssig Sikkerhed, deri blive indestaaede. Hjørring, den 16de Juli 1832. Niels Gjønderup.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Forskjellige Sorter Haandværkstøier, Holeer, Hakkelse knive, Skov= og Kløvsaugblade, Messing, Blik- og Jernplader, Grube= og andre Jerngryder af alle Størrelser, Comfyr= og Stegegryder, Jernpander med og uden Been, saavelsom endeel andre Jsenkramvarer, samt broncerede Rosetter og Gardinarme m. m., Speile og Speilglas, Violiner til forskjellige Priser, fiint og ordinairt Krudt, samt Hagel og bedste Sort Knaldhætter m. m. m. er nylig arriveret og udsælges Alt til de billigste Priser muligt hos A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Et lidet Parti extra fiin graa hollandsk Hør er endnu at erholde til meget billig Priis hos A. Hassing.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Proclamata Creditorerne i Dødsboet efter Peder Mygind, en Søn af afdøde Sognepræst Mygind i Raaberg, ere ved Proclama af Dags Dato, der læses ved Over- og Underretten, med 12 Ugers Varsel, indkaldte til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Krav. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt vil blive læst ved vedkommende Over- og Underret, ere Arvingerne efter den i Juni Maaned dette Aar ved Døden afgangne Selveiergaardmand Lars Larsen af Mikkelstrup i Lendum Sogn, Horns Herred, Hjørring Amt, med Aar og Dags Varsel indkaldte, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggjøre deres Arveret. Ligeledes ere Creditorerne i samme Bo indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Krav. Hvilket herved vekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Creditorerne efter afdøde Frue Dorthea Cathrine Møller, født Bragaard, Enke efter afdøde Krigsassessor Christian Frederik Møller af Lohmandshauge i Elling Sogn, Horns Herred, Hjørring Amt, ere ved Proclama af Dags Dato, som bliver læst ved Over- og Un 12 Ugers Varsel, at anmelde og bevise deres Krav for undertegnede Skifteret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds Contoir i Frederikshavn, den 8de Juli 1832. Flindt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Auctioner. Den forhen til den 9de August førstkommende bestemte Auction over afdøde Proprietair Jacob Severin Rosens efterladte Løsøre, paabegyndes først den 10de samme Maaned, om Formiddagen Klokken 10, paa Gaarden Bollehede i Moesberg Sogn og continueres den paafølgende Dag; hvilket herved bekjendtgjøres. Horns Herreds-Contoir i Frederikshavn, den 23de Juli 1832. Flindt
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Forpagtning. Hovedgaarden Nyevraae, beliggende i Alstrup Sogn, Kjær Herred, Aalborg Amt, bliver, ifølge det Kongl. Rentekammers Ordre af 9de f. M., ved offentlig Auction, som afholdes paa selve Gaarden, Mandagen den 27de August førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, opraabt til Bortforpagtning i 10 paa hinanden følgende Aar, at regne fra 1ste Novbr. d. A.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Denne Eiendom, som er beliggende 2 Miil fra Aalborg, staaer for Hartkorn, fri Hovedgaardstaxt, Ager og Eng, 29 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 2 1/4 Alb. og har et Areal af circa 700 Tdr. Land. Jorderne ere sandige og fortrinligst stikkede til Rugavl. Udsæden er sædvanlig 24 Tdr. Rug, 20 Tdr. Byg og 40 Tdr. Havre, dog kan Forpagteren ved Opbrydning af Jord, forøge Udsæden af Havren indtil 100 Tdr. Gaardens Marker ere inddeelte i 7 Vange hver paa circa 12 Tdr. Lands Størrelse; endvidere ligger til Gaarden den saakaldte Miilbakke som findes inddeelt i 9 Skifter, hver paa 8 Tdr. Bygsæd, som afbenyttes til Byg og Havre. Endvidere befindes til Gaarden en fortrinlig Engsbjergning, og kan der avles circa 300 Læs Ho aarlig. Torve skjær haves i Overflødighed. Gaarden drives med 8 Arbeidsheste og kan der om Vinteren sædvanlig fodres 100, og om Sommeren græsses 200 Stkr. Fæhoveder. Conditionerne hvorefter denne Eiendom bortforpagtes ere forinden Auctionen til Eftersyn paa Gaarden, samt hos Undertegnede Forvalter. Dronninggaard, den 16de Juli 1832. F. C. Lausen.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-24
Den, afgangne Mads Mogensens Bo tilhørende Gaard Bagterp i Vrensted Sogn, staaende for circa 11 Tdr. Hartkorn, bliver, ved en eneste Auction, som holdes paa Gaarden selv, Tirsdagen den 31te Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bortsolgt, dersom nogenlunde antageligt Bud skeer. Gaarden ligger omtrent en halv Fjerdinqvei fra Ladepladsen Lokken, og har, som bekjendt, gode Bygninger og Jorder, Overflødighed af Eng og Tørveskiær, og kan holde en Besætning af 10 Heste, 60 a 70 Fækreaturer og 50 Faar. Samme Tid bortsælges ogsaa Boets Anpart i en Engparcel af Vestermark i Ingstrup Sogn, skyldende af Hartkorn 1 Skpr. 3 Fdkr. 1 7/8 Alb. og i 4 Ditto i Vrensted, hvis Hartkorn er 2 Fdkr. Hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres, med Tilføiende: at endeel af Kjøbesummen for Gaarden kan blive henstaaende paa 1ste Prioritet. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 16de Juli 1832. Sparck.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Portugal. D. Pedro har gjort Landgang i Portugal og besat Porto. Denne vigtige Efterretning er bragt til England af Dampskibet Firebrand, som forlod Porto den 11te Juli og efter 3 Dages Seilads indløb til Falmouth. Den 8de om Aftenen ankrede D. Pedros Flaade foran Barren ved Porto og da der ikke sporedes noget Tegn til Modstand, besluttede man at landsætte Tropperne den følgende Dag, hvilket ogsaa fandt Sted tidligt om Morgenen, ved Matozinho i Nærheden af Porto. De udskibede Troppers Antal beløb sig til 7500 Mand, hvoriblandt 1000 Englændere og Franskmænd, som strax satte sig i Marsch, mod Porto. En lille Afdeling af fjendtlig Cavalleri viiste sig vel, men trak sig snart tilbage. Jmidlertid havde de befalende i Porto besluttet at forlade Staden og flygtede til den Ende med de Militaire og D. Miguels Tilhængere over Douro, efterat de havde afbrudt Broen. Den 9de om Aftenen holdt D. Pedro under Jndvaanernes Jubelraab sit Jndtog i Porto. Miguelisterne havde imidlertid taget Posto ved Villa nova ligeoverfor Porto, og D. Pedro besluttede nu at fordrive dem derfra. Omtrent 3000 Mand satte derfor over Floden, beskyttede af Dampskibenes Kanoner, og efter nogen Modstand (Beretningerne ere her forskjellige) lykkedes det disse at fordrive Miguelisterne fra alle deres Positioner og besatte Villa nova. Den 11te om Morgenen, da Firebrand forlod Porto, var D. Pedros Hær i Besiddelse af begge Dourobredderne, og man meente, at han vilde forfølge sin Fordeel ved umiddelbar at rykke frem mod Hovedstaden. Jøvrigt ansees det for særdeles rigtigt af D. Pedro, i strategisk Henseende at have vendt sig mod Porto, istedetfor mod Lissabon, fordi Flaaden ikke uden stort Tab kunde have passeret Fortet St. Juliao og de øvrige stærke Batterier, der beherske Jndløbet til Lissabon, hvilke nu derimod ere blevne ganske unyttige.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Om det ved denne Leilighed meget vigtige Spørgsmaal, nemlig hvorvidt D. Pedro kan giøre Regning paa den miquelistiske Hærs Frafald og Jndvaanernes Hengivenhed i Almindelighed ere Efterretningerne endnu forskjellige. Blandt de med Firebrand indløbne var ogsaa den, at et miguelistisk Regiment virkelig havde prøvet paa at gaae over til D. Pedro, men var blevet nedhugget af 3 andre Regimenter. Med Skibe, der forlod Porto Dagen efter Firebrand og naaede England den 17de og 18de, vil man imidlertid have faaet Kundskab om at virkelig 3 miguelistiske Regimenter, nemlig Nr. 9, 14 og 19, ere gangne over til D. Pedro.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
J Porto var en af de fornemste Borgere bestaaende Æresvagt for D. Maria oprettet. De i Villa nova staaende 3000 Mand vare forøgede til 5000 og vare rykkede frem til Gryn og Vouga, som de havde besat uden synderlig Modstand. Et Dampskib, som den 17de ankom til Falmouth fra Middelhavet, havde paa Veien praiet det foran Tajo krydsende Linieskib Asia og erfaret, at dengang den 12te) var endnu Alt roligt i Lissabon. Den næste Post fra England vil sandsynligviis medbringe vigtige og meere afgiørende Efterretninger fra Portugal.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Ved Landgangen i Portugal udstædte D. Pedro følgende Proclamation til sin Hær. Soldater, Her er det ulykkelige Portugals Kyster; her vente Eders Fædre, Sønner, Hustruer og Venner paa Eders Ankomst i Tillid til Eders Mod og Kjækhed. Freden bringe J til en heel Nation, Krigen blot til en Usurpators hykkelske og despotiske Regjering. Ærefuld er Foretagendet, ædel er Sagen og Seiren vis. Eders Vaabenbrødre ville slutte sig til Eders Rækker og hige efter den Ære at kjempe ved Eders Side, skulde der endog iblandt dem være Nogle, som glemte deres Pligt og fremdeles vilde forsvare Despotismens Sag, saa erindrer, at J her see de samme skuffede Portugisere for Eder, som ved Villa de Praya vege for Eders Mod. Seierherrer ved St. Miguel og St. Jago, hvis Mod og Enthusiasme har viist sig i flere Træfninger, skuer her Eders Fødeland, som kalder Eder, for Eders Øine; her ville J finde Lønnen for Eders Møie, Enden paa Eders Lidelser, Kronen paa Eders Roes. Soldater, Eders Løsen være: Leve Dronning Maria den 2den! leve det constitutionelle Charte, Beskyttelse for de Ubevæbnede, Ædelmodighed mod de Overvundne."
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Cholera er i Paris atter i betydeligt Tiltagende. Den 14de Juli døde 107, den 15de 128, den 16de 170 og den 17de 205 Personer. Ligeledes klages fra London over, at den ogsaa der griber om sig og anfalder Folk af de høiere Stænder, hvilket ikke mindes at være omtalt, da den første Gang grasserede der. Saaledes nævnes blandt dens Offere LadMolineur, en Niece af Hertuginden af Newcastle. J Liverpool angrebes den 17de Juli 120 Mennesker. J Nederlandene ere de fleste store Stæder, Brussel, Gent, Brugge, Antverpen, befængte, i Schevenningen ere hidtil 172 Personer angrebne, af hvilke 60 ere døde; i Haag 40, blandt hvilke 10 ere bortrykkede. At den atter er udbrudt i Breslau, meldes officielt.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Blandede Efterretninger. De belgiske Kamres Møde er sluttet den 18de Juli, hvilket ikke har gjort liden Sensation, da den kritiske Tidspunct, nemlig den 20de, er saa nær forhaanden. Den udenlandske Minister fik adskillige Spørgsmaal om Forholdet til Holland, men som han undveg at svare paa. Den belgiske Armee bestaaer nu af følgende Tropper: Artilleri 2000 Mand, Cavalleri 6000 Mand, Jnfanteri 48000 Mand; hertil kommer den mobile Borgergarde 20000 Mand og Reserven 30000 Mand, ialt 106000 Mand. Jblandt Officererne er et ikke ubetydeligt Antal Polakker.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Den franske Prindsesse Louises Formæling med Kongen af Belgien skal være bestemt til den 7de August. Hendes Udstyr er i denne Tid udsat til Skue i et Fløi af Tuillerierne. Iøvrigt indtræffer nu det Usædvanlige, at man aldeles intet Nyt hører fra Frankrig ialmindelighed og fra Paris isærdeleshed, hvor den tyske Forbundsdags seneste Beslutning er den almindelige Gienstand for politiske Samtaler og de offentlige Blades Betragtninger. Af de den 5te og 6te Juni Arresterede ere mange af de mindst Compromitterede satte i Frihed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Til England er indløben Stadfæstelse paa den allerede forhen anførte Efterretning om Ophævelsen af Veracruzs Beleiring, samt at Regjeringens Tropper vedblive at trække sig tilbage for St. Anna, som er i fuld Marsch mod Mexico. Montezuma, en af St. Annas Tilhængere, har besat Staden Tampico uden Sværdslag.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Man har stundom lagt det engelskrostindiske Compagni til Last, at dette med Hensyn til alle ikke reent merkantilske Øiemed lagde en Knaphed for Dagen, som ikke anstod et Handelselskab, der behersker flere Mennesker, end selv Keiseren af Rusland. Denne beskyldning gjendrives nu ved en Notice fra England, som giør Compagniet megen Ære. Alle dets naturhistoriske Samlinger og navnlig Herbarierne, som det i et halvhundrede Aar har ladet samle i alle Deele af dets vidtløftige Gebeet, har det i de sidste 4 Aar ladet ordne af Dr. Vallich, Bestyreren af den botaniske Have i Calcutta, som netop til dette Øiemed kom fra Jndien til London og alle Doubletterne har det foræret bort, deels til offentlige Indretninger, deels til Private i England, paa Continentet, ja selv i America. En endnu større Gavmildhed har det nylig udøvet, idet det forærede hele sit eget Herbarium, der bestaaer af mere end 8000 indiske Plantearter i mere end 80000 Exemplarer, til det linneiske Selskab i London. Dette Selskab vil nu opstille Samlingen i sit eget Hotel og lade Adgangen staae aaben for Enhver, som ønsker at studere samme. Disse Foranstaltninger have kostet Compagniet ikke ubetydelige Summer, deels ved Samlingen selv, deels ved at det i 4 Aar lønnede Dr. Vallich i London med en aarlig Gehalt af 1000 Lst., foruden hvad der er medgaaet til Medhielpere, Leien af de anselige Localer, hvori Samlingerne opstilledes og ordnedes o. s. v. Referenten kalder derfor ogsaa Compagniets Foræring til det naturhistoriske Selskab i London en virkelig forstelig Gave.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Det storhertugelige Kapel i Ludvigslust har tabt et af dets fortrinligste Medlemmer, Kammermusicus Karl Bode, meget bekjendt som Virtus paa Valdhorn.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Lord Grey har faaet Patent som Borger i London; han holdt ved denne Leilighed en Tale, hvori han yttrede, at den bedste Stilling, man kunde sætte sig i, for med Kraft at virke udvortes, var at forholde sig rolig.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Skrivelser fra Umed i Sverrig vedblive at beskrive Sygeligheden i dette Lehn som meget tiltagende. Af Lehnets faa Læger har Døden bortrykket den ene efter den anden, saa at Provinds=Lægen er for Øieblikket den Eneste, man har at ty til.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
En tidligere Redacteur af Bladet Der Wachter am Rhein, F. Schlund er for at have forsøgt Forræderie Udbredelse ved Pressen, dømt til 6 Maaneders Tugthuusstraf.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
Kronprindsen af Sverrig er vendt tilbage fra sin Reise til Upsalg, hvor han har bivaanet den offentlige Examen for dem som bestemme sig for de academiske Videnskaber, og for civile Embeder. Allerede længe har der været klaget over denne Exammens Overfladiskhed, og Prindsen havde i sin Egenskab som Universitetets Kantsler, gjorts Forestillinger desangaaende hos Professorerne, hvilke ogsaa, som Resultatet af denne sidste Exammen viste, have fundet behørig Opmærksomhed.
Aalborg Stiftstidende, 1832-07-28
En Mand kom nylig ind til en Skomager i London og forlangte et Par nye Ex Ministre. Skomageren forstod ham strax, og leverede ham et Par Wellingtoner. Blandt de Mange i Paris, som ere utilfredse med den derværende Tingenes Orden, er ogsaa den mægtige Dame, Moden. J en af dens Bulletins, som i Almindelighed kaldes Modeberetninger, hedder det. De uophørlige Regn. skyl, Revolutionen og Beleringsstanden have bragt Forvirringen til den Grad, at Enhver klæder sig, som han finder for godt; Forvirringen er saa fuldstændig, at endog Modens Herredømme ikke længere erkjendes. Menneskevennen vender sig med Afsky bort fra en saadan Tilstand i det menneskelige Selskab. - Modens største Frygt er den, at naar dette saaledes længere skal vedblive, intet Menneske snart har mere at tage paa, og at det første, som kommer ud af Mode - er Moden. Til saadanne Betragtninge give imidlertid kun Modejournalerne Anledning, da det er en afgjort Sag, at man intetsteds gaaer ligegyldigere klædt end netop i Paris, og Elegance varetages kun naar man gaaer i Selskab.