Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1778-02-27
De Lande, som have deres Plads og besynderlige Columne paa Tavlen, ere, fra høire Haand til venstre, følgende. 1. Persien; hvorfra, imod Aar 3100 fra Verdens Skabelse, Parthien gandske hen ved den høire Haand, skiller sig. 2. Medien. 3. Assprien. 4. Babplonien. 5. Ægypten. 6. Palæstina; hvorunder til behørig Tiid viser sig, at Kongeriget Juda; b. Jstaael; 7. Phoenicien. 8, Sprien. 9. Armenien. 10. LilleAsien; hvorunder igien, for Alexanders den Stores Tiid besynderligen viser sig, henimod venstre Haand, a. Lydien; b. Troas; hvilken sidste Plads noget efter den trojanske Krig de asiatiske Græker indtage; men efter Alexanders Tiid fra høire Haand til venstre, af Pontus; b. Cappaadocien; c. Bithynien; d. det pergammiske Rige. 11. Chracien. 12. Macedonien. 13. Grækenland; hvor igien i sine mindre Colummer besynderligen vise sig fra høire til venstre Haand, at Theden; b. Athenen; c. Corinth, d. Achaia; en Sparta; f. Ætolien. 14. Epirus. 15. Jtalien; hvor Rom fra sin Stiftelse af, indtil den kongelige Regierings Afskaffelse viser sig i den mellemste Deel; men siden udbreder det sit Herredømme til begge Sider, indtil det ved Slutningen af Krigen med Pyrrho faaer sig heele Nedre Jtalien underlagt, og kort efter den første Puniske Krig ligeledes heele Øver=Jtalien eller Gallig cisalpina. 16. Sicilen; hvor igien besynderligen viser sig, at Spracusa, og dens Herredømmes Udvidelse; b. den carthaginensiske Andeel. 17. Africa; hvor besynderligen sees a. Carthago, og dens Herredømmes Udbredelse; b. Numidien. 18. Gallien, nemlig det transalpinske. 19. Spanien. I de hvert af disse Lande tilegnede Columner findes de til sammes Historie hørende berømteste Regentere og andre mærkværdigste Begivenheder, hver i sit behørige Decennio, og særdeles fra Cori Tiid af mestendeels endogsaa med hos tegnet nøiere Aarstal, ikkun med eet, eller i det høieste to eller tre Ord angivne. De hos hinanden liggende Rigers og Landes Forening under samme Herredømme, eller deres Fraskillelse, tilkiendegives paa anden Maade, nemlig det første Tilfælde ved det, at de Stræger, som skille Columnerne fra hinanden, ophøre paa den Side, og at Columnen for det Land, som enten ved Erobring, eller paa anden Maade, er bleven bragt til det andet, ligesom tillukkes ved en Tverstræg; det andet Tilfælde derimod ved det, at der drages en Linie op og ned imellem de fraskilte Lande, fra den Tid Fraskillelsen begynder, hvor den nye Columne, der hører det fraskilte Land til, ogsaa oven til indfattes med en Tverstræg, indtil den ophører. Men naar Columnerne for de forenede Lande ikke have kundet bringes tet ved Siden af hinanden, saa tilkiendegives Foreningen, ikkun derved, at Columnen for det til det andet paa nogen Maade bragte Land tilsluttes med en Tverstræg, og neden under med et halvt eller heelt Ord angives, hvilket Land hint er bleven underlagt, eller bragt til. Disse Mærker og Angivelser af Forandringerne og Tildragelserne ere ligesom Tegnene og Navnene paa Byer og Stæder paa et Landkort, og findes her satte i deres rette Situation, saa at sige, baade efter Længde og Bredde; ikke efter Længden alene hvilket er det, der skeer i chronologiske Registere, der uretteligen kaldes Tidsregninger, ligesom med Stæderne paa den Peutingerske Tavle. Endnu findes gandske hen ved høire Haand en bred, Columne med Rubriqve, Navnkundige Mænd, som igien deeles i to, den ene: Stats= og Krigs=Mænd, den anden: Lærde og Konstnere. Her findes de i dette Tidsrum meest bekiendte Personer af benævnte Slags, som ikke ved Hoved=Forandringerne eller Tildragelserne selv i Universal=Historien, eller som Stagerne paa Dovre=Field, som Kammer=Herre Suhm kalder det, ere blevne navngivne. Nogle faa af dem ere ansatte i det Decennio, i hvilket deres Døds Aar er indfalden; den største Deel derimod i det Decennin, hvor enten den Sag er indfalden, hvorved de ere blevne meest navnkundige, eller da de omtrendt have begyndt at blive berømte. J Randen ved venstre Haand findes Aarhundredene fra Verdens Skabelse, og ved høire Haand, for Christi Fødsel, antegnede, tilligemed Tal paa Linierne eller Decennierne i hvert Aarhundrede; hvorom, tilligemed hvad der betreffer de vigtigste Poster i Chronologien, samt hvad meere der hører til Tavlens Brug, nærmere Underretning gives de Erindringer, som findes paa den største Deel af det ellers tomme Rum af det første Ark. Forhaabentligen vil ved denne Tavles Brug findes stor Lettelse i Universal=Historien baade for Lærere og Discipler. Vil men strax føre Ungdommen ind i den fulde Synchronismum, saa vil den findes desto nødvendigere. Eller vi man først give Ungdommen en curforisk Underetning om hvert Hoved=Folks egen Historie i sin Sammenhæng, saa findes ogsaa dertil paa denne Tavle er anskueligt Schema hvorved det tillige falder let at angive og vise for Øinene de fornemste synchronistiske Mærker. Ja for enhver, der kan behøve at have den rette Coordination og Følge af den Deel af Universal=Historien, hvorover denne Tavle gaaer, rigtigen og klarligen far Øine, vil den med Nytte tiene til det, som den er, nemlig en egentlig Synopsis derover.