JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Efter Sigende skulle nu alle i Frankerige værende hollandske Krigsfanger sættes i Friehed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Florenz, den 27 Februarii. J Rom har Forbudet imod Carnevals-Baller og Maskerader for meenige Mand givet Anledning til Misfornøyelse mod Adelen, der tilsidst udartede til et Opløb, som kunde havt farlige Følger. Forstadens og Quarteret deel Popolos Beboere gjorde nemlig Fastelavnsmandag et stort Optog med Musik. Man dandsede masque ret igiennem Gaderne, og da Patrouillerne havde arresteret een og anden af de lystige Personer, blev der med eet en Tumult, som varede hele den paafølgende Nat, og Tirsdagen med. Over 1000 med Steene, Knippeler og Knive bevæbnede Mennesker angrebe Patrouillerne og Vagt husene, og dræbte to Soldater. Gouverneuren vilde ikke lade skyde med Skarpt, og Militairet maatte altsaa trække sig tilbage. Man gik nu til Palaiet Borghese, hvor der var Ball og Souper for 180 Couverts. Man vilde trænge sig derind, men lod sig sige, da der blev kastet endeel Penge ud af Vinduerne. Nu toge Anførerne Veien til Hertug Braschis Pallads, gik lige ind i hans syge Gemalindes Værelse, som de af hendes indstændige Anmodninger og vedfulgte klingende Overtalelser lode sig bevæge til at forlade. J Prindserne Piombinos og Chi gis Palaier gjorde man sig forgieves Umage for at komme ind. Man hiemsøgte derfor adskillige Vertshuse, satte der værende Fremmede og Reysende i Contribution, aad og drak paa Verternes Bekostning, og endte med at plyndre og at udstøde de største Forbandelser imod Adelen. -Man troer, at Anførerne ere gaaerte af Revolutionister. Mærkeligt er det imidlertid, at Regieringen viiste sig saa moderat ved denne Omstændighed, som dog let kan formodes repeteret, saalænge Carnevalet ikke er forbi.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Paris, den 28 Februarii. De til begge Indierne sendende Repræsentante ere nu af Conventet udnævnte, nemlig til Ostindien: Barras, Harmand og Letourneur, og til Vestindien, Vardon, Girand, og Bourdon de l'Oise. At Sidstnævnte bortviises saa langt fra Skuepladsen her, kan neppe være hans Venners Værk. Med de til Ostindien bestemte Repræsentante følger General Tunca, der er beskikket til Gouverneur paa Jsle de France, hvilken Øe han skal forsvare imod Engelskmændene, ifald den ikke allerede er i deres Vold. – Fra Brest skal der afgaae 10 Linieskibe til Vestindien. Chefen for Sambre- og Maass Armeen, General Jourdan, er hidkommet fra Holland. Man bestemmer ham Commanden over den vestlige Armee, for at undertvinge de saa kaldte Chouans, ifald de ikke godvilligen overgive sig. - General Kellermann er Bloquaden for Luxemburg blevet overdraget. General Kleeber har derimod nedlagt Commandoen for Maynz, i hvis Sted General Dessaux har faaet den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Med Nationalgodsernes Bortsælgelse giøres den 21de Martii Begyndelse. Kiøberne maa betale Fierdedelen af Kiøbesummen, førend de tiltræde det Kiøbte, og Resten inden 6 Aars Forløb.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Wesel, den 8 Martii. Feldtmarechal Møllendorfs Hovedqvarteer skal forflyttes til Lippstadt, og Hoved Ammunitionsvæsenet, tilligemed Laboratoriet, til Minden; hvorhen ogsaa det Ostfriesiske Archiv og den Kongelige Cassa meenes at komme fra Aurich. Mangel paa Levnetsmidler i Landene imellem Maassen, og Rhinen bliver dagligen større, og det saameget mere, som Holland provisorisk er spærret paa 6 Uger, og de, som have villet kiøbe for den rede Skilling, ere blevne afviiste med den Besked, at Holland maatte ernære den franske Armee, og Amsterdam selv neppe havde 10 Maaneders Forraad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Det hedder, at 3 Divisioner af den franske Sambre og Maas Armee har faaet Ordre at trænge ind i det Hannoverske, hvortil de ogsaa allerede skal have begivet sig paa Marchen. Fra Haag er der til Paris sendt en vis Herr von Starkenburg, for at anmode Regieringen sammesteds om at beskytte St. Eustach, Curacao, og øvrige hollandske Eiendele i Vestindien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Frankfurt, den 10 Martii. J Dag er Feldtmarechal von Møllendorf reyst herfra over Cassel til Armeen i Westphalen. Det ved Overrhiinen tilbageblivende preussiske Corps commanderes af Arveprindsen af Hohenlohe. Det bestaaer af 21 Batailloner og 20 Escadroner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Det skal være vist, at den keyserlige General Bender har gjort et lykkeligt Udfald fra Luxemburg, uddrevet Franskmændene af 6 Redouter, og frataget dem 100 med Levnetsmidler belæssede Vogne, samt 20 Kanoner. Jmidlertid fattes endnu den officielle Rapport. Fyrsten af Hohenlohe Bartenstein formerer af sit hidtil i hollandsk Sold standne Corps, som nu marcherer tilbage til Franken, en Bataillon til den frankiske Kredses Tieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
J det Würtembergske er man paa nye i Færd med at udskrive 1600 Recruter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
J Durkheim har der den 25de Februarii været en Opstand, som har kostet et halvt Hundrede Borgere Livet. Aarsagen er hidtil ubekiendt. Municipalitetet skal i denne Anledning strax være blevet arresteret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Det hedder, at 50000 Ungarere, som havde Ordre at marchere til Rhinen, have pludseligen faaet Contraardre, for i Tilfælde af et Fredsbrud imellem Rusland og Porten at besætte Grændserne. – J Wien udskrives atter mange Recruter fra 17 til 50 Aar; hvorved der ikke længer sees paa, om de holde Maalet, eller ikke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
J Antwerpen giør man sig, efter den i Holland istand bragte Revolution, nu gandske sikker Regning paa Scheldeflodens Aabning. Kiøbmændene sammesteds have allerede indgaaet adskillige Handels-Speculationer i dette Haab.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Fra Westphalen, den 10 Martii. Prinds Ernst af Mecklenburg Strelitz tager sit Hovedqvarteer i Oldenburg, hvorhen ogsaa hans Regiment, Generalstaaben, og Artilleriet skal marchere. Overhovedet rykke 10000 Hannoveranere ind i det Oldenburgske, for at fordeles paa Delmenhorst, Berne, og andre Stæder. - Det Hannoverske Hospital, som kun bestaaer af 240 Syge, er nu underveys fra Münster til Hameln. Over Zütphen rykke stedse flere og flere Franskmænd imod det Münsterske. For desbedre at forsvare sig ved Emsen, og hindre Franskmændene fra at passere denne Flod, anlægge de Allierte adskillige Batterier, af hvilke to allerede ere færdige ved Meppen, tæt ved Emsbroen. Man spaaer sig et almindeligt Angreb langs med Emskysten. – J Esens i Ostfriesland er der indqvarteret et Emigrantcorps.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Bremen, den 12 Martii. Ved Postens Afgang fra Ossnabrück blev der forsikkret, at Franskmændene anden Gang havde bemægtiget sig Bentheim, men at de Allierte giorde de eftertrykkeligste Anstalter til igien at faae dem fordrevet. – Det Hannoverske Hovedqvarteer og Feldtposten var endnu i Ossnabrück, hvor den engelske General Cathart var ankommet. Her i Bremen er saa fuldt af Flygtende fra alle Kanter, at de neppe kunne faae Huuslye. Vor Magistrat og Borgerskab holde jævnligen Forsamlinger, undertiden til langt ud paa Natten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Et Emigranteorps af 2000 Mand ventes til Lüneborg. en Nederelven, den 17 Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Efter private Breve fra Wien, gik ved Postens Afgang, sammesteds det Rygte, at man i Constantinopel pludseligen havde arresteret den Russiske og Preussiske Gesandt, og bragt dem begge til de syv Taarne. Men da dette Rygte skriver sig fra raysiske og græske Kiøbmænd, hvis Jnteresse det kunde være, at faae saadant udspredet, og den nyeste Wiener Avis ey melder et Ord derom, saa har man Aarsag til at tvivle om sammes Rigtighed. Den hele keiserlige og Riigs-Armeen ved Overrhiinen, har Ordre, paa første Vink at holde sig marchfærdig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
De nyeste Breve fra Berlin, Paris og Frankfurt, lyde alle meget fredelig. Jndtil den 28de Februarii var der i det franske Convent ikke anmeldt noget authentiske angaaende den med Royalisterne sluttede Fred. Fra Tours, Nantes og Angers, rygtedes, at Freden var meget nær, og at 35000 Royalister vilde strække Gevær og udlevere 100 Kanoner. J Paris derimod udsprede Jacobinerne, at Charrette slutter Freden paa Kneeb, at han blot oppebier nye Ordres fra Engeland, og at en i St. Malo, tilligemed hans Suite af 9 Personer og 4 Millioner falske Assignater, arresteret Officeer virkelig er Charrettes Ven, udsendt fra Engeland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Efter Conventets sidste Decret angaaende Gudstienesten ansees Kirkerne i Frankerige for National-Eiendom. Naar man nu anslaaer Tallet af de deels sælgende, deels bortleyende Kirker til 50000, og antager, at hver Kirke blot indbringer 10000 Livres, saa udkommer af denne Finantsoperation en Capital af 500 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Alle Hannoverske Depot-Regimenter og Emigrantcorps i Ostfriesland ere den 10de d. M. afmarcherte til de Lüneburgske, Celliske, og Hannoverske Kyster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
En erfaren fransk Søeofficeer er fra Brest sendt til Holland, for at modtage øverst Commando over den franske Marine i Nordsøen. Breve fra Leyden af 25de Februarii tale om en Contribution af et tusinde Millioner i Assignater, som Holland skulle erlægge til Frankerige. Hvorvidt dette er grundet, eller ikke, vil Tiden lære.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Efter den nyeste Florentiner Avis har Deyen i Algier erklæret Engeland Krig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Kiøbenhavn, den 23 Martii. J Tallotteriets 537 Trækning i Wandsbeck, den 17de Martii, udkom følgende Nummere: Meteorologiske Observationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Barom. Therm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Vinden. 16 Martii. Kulde. S. O.S. O. O. N. O. V. N. V. V. N. V. 28. 2. 2. 4 Varme. V. S. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Udi afvigte Uge fra den 14 Martii til den 21 dito ere i denne Kongelige Residence-Stad copulerede 7 Par. Fødte Drenge 31, Piger 31, tilsammen fødte 62. Døde Mænd 20, Qvinder 16, Drenge 12, Piger 11, af følgende Sygdomme: Alderdom 7. Apoplexie 1. Barselseng 1. Brystsyge 12. Durchløb 1. Dødfød 2. Forraadnelses=Feber 2. Galdefeber 1. Jnflammation 2. Kopper 1. Nervesyge 1. Ormefeber 1. Slag 7. Svindsoet 1. Tænder 3. Tærende Syge 5. Uangivne Svagheder 9. Vattersoet 2. Tilsammen døde 59. Ere saa 3 flere fødte end døde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Den Kongelige Hof- og Stats-Calender for Aaret 1795 kan nu tilkiøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 s., og hæftet 4 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Den aarlige Samling af de i Aaret 1794 udkomne Kongelige Forordninger, Placater &c., hvorudi findes saavel de her, som de i Slesvig-Holsteen trykte, Exemplaret for 3 Mk. 4 Sk. Johan Gangolf Wilhelm Forstmans, evangelisk-luthersk Præst til Sohlingen i Hertugdømmet Berg, hans Glædes Tidende for alle Syndere, fremstillet udi Syv Passions Prædikener, oversat paa Dansk, er tilkiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie for 1 Mk. 8 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Den af sal. Hr. Biskop Hersleb skrevne ypperlige Bog: Livets Ordi Dødens Stund eller de Syv Christi Ord paa Korset, udi Syv Prædikener forklarede, og en Prædiken over det Første Christi Ord efter Opstandelsen, er tilkiøbs at bekomme i det Kongelige Bogtrykkerie for 2 Mk. Vielens aandelige Lyst=Hauge, udi hvilken en Gildelskende Siel dagligen kan hente sig Trøst og Vederqvægelse ved andægtige Hierte=Suk, baade Morgen og Aften, i sit eget saavelsom GudsHuus; desligeste naar den agter at gaae til Skrifte og Alters, saa og over de 7 Kong Davids Poenitentze=Psalmer, prydet med 8 Kobberstykker, som forestille hvad Gud haver skabt hver Dag i sær. Gid elskende og andægtige Siele vil i denne aandelige Lyst=Hauge finde kostelige Urter, og plukke hvad som kan være tienlig til deres aandelige Røgelse, sælges i det kongel. Bogtrykkerie, for 1 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Fra Pressen er udkommet: Forsøg til Femte Christians Historie, som en Jndledning til Fierde Frederichs ved Etatsraad Høyer, af N. D. Riegels. Dette Forsøg faaes tilkjøbs hos de Herrer Boghandlere Agent Gyldendal, Buch, Poulsen, og i det Høyffnerske Contoir, samt hos enhver af bemeldtes Commissionairer, for 1 Rdlr. 4 Mk. paa Trykpapiir og 2 Rdlr. 1 Mk. paa Skrivpapiir.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-23
Nibel- og Kirke-Historie, fra Verdens Begyndelse, NB. indtil der 18de Seculum efter Christi Fødsel, hvorudi Guds Kirkes og Lærdoms Tilstand, berømmelige og lærde Mænd og Skribentere, dens Fiender, Forfølgere og Kiættere, samt andre dertil henhørende mærkværdige Ting, tydelig og paa korteste Maade bliver forklaret, samt med mueligste Accuratesse udgivet af Owe Thorning, Sognepræst ved Toftlund Meenighed i Riber Stift. Da der nu i dette roesværdige, smukke og velforfattede Skrift, som bestaaer i 2 Tomer i Qvarto, kan læses iblant andet det, hvad som ellers i mange Bøger var at hente og samle, og paa adskillige Maader fremsat, og da det er det første i sit Slags, der paa den Afaade i det Danske Sprog har seet Lyset, vil man haabe med saadant et betydelig Skrifts Oplæggelse at have gjort Fædernelandet en Tieneste; det er til Kiøbs at bekomme i det kongel. Bogtrykkerie 8 Mk. for Exemplaret, eller begge Tomer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Kiøbenhavns Aar. No. Muur. Jan. AltninPost-Tidende. un Fredagen, den 27 Martii. deraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved Pl. høystner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Fra Jtalien, den 28 Februarii. Alle Bierge, Veye, og Defileer i den hele ulykkelige Strækning, hvor Krigstheatret i Jtalien for nærværende Tid er, ere endnu saa tildækkede med Jis og Snee, at man næsten ingen Ende seer paa denne Vinter; i det ringeste vil Feldttoget neppe i April endnu kunne aabnes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Jmidlertid ruster man sig fra begge Sider for Alvor Kongen af Sardinien har i sine Stater paabudet en Recrutudskrivning af 15000 Mand, for dermed at complettere sin af 45 Regimenter bestaaende Armee. Og da hvert Regiment er henved 1000 Mand stærkt, saa regner man den sardiniske Krigsmagt, Milicen iberegnet, men ikke de østerrigske Hielpetropper, til 60000 Mand. For at bestride de dertil medgaaende store Udgivter, har Kongen ved en pavelig Bulle faaet Tilladelse til at sælge Kirkegodser for 30 Millioner Lire, og at ophæve et vist Antal Klostere. Den Hielp af 16000 Mand neapolitanske Tropper, som ventedes til den østerrigsk sardiniske Armee, finder nu ikke Sted, da det neapolitanske Hof har taget Marchordren tilbage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
London, den 6 Martii. Just som Overhuset i Forgaars var beskjeftiget med den nye Bill, angaaende den Kongelige Flaades bedre Bemanding med Folk fra samtlige Kirkesogne, fremstod gandske uventet Marquis Buckingham, een af Ministeren Piets Nærbeslægtede, der, som bekiendt, som Grev Temple sidst i Aaret 1784 tog saa stor Deel i det Ministerimus Jstandbringelse, for hvilket William Pitt endnu er Hovedet. Marquien paastod: "at denne Bill var meget trykkende og unødvendig, at Regieringen i ingen af de forrige Krige havde udskeet fra den sædvanlige Vey, at den altid havde søgt sine Matroser i Søestæderne, og havde der fundet dem, uden at have nødig at gaae til det Jndre af Landet. Folkene fra Søestæderne varedesuden Søetienesten bevandte, og deres Beslægtede vidste, at de kunde trodse den mødende Fare. Langt anderledes forholdt det sig derimod med Folkene inde i Landet. Disse vilde sikkert ansee en saadan Udskrivning for en Reqvisition. Ugierne vilde han ved denne hans Modstand, svække Regieringens Hænder. Han indsaae, at den havde et svært Arbeyde for, og at dertil behøvedes alle de Kræfter, der kunde tilveyebringes. Men Fremgangsmaaden med denne Bill vilde upaatvivleligen snarere svække end styrke. Af de paa Bordet liggende Papirer sees, at 23000 Matroser til dette Øyeblik have Protectionsbreve. Hvorfor da ikke hellere bruge disse Folk til Tienesten, da de dertil ere dueligere, end ved at udskrive 9 til 10000 Landfolk paa en ubetænksom Maade at opvække Misfornøyelse? – Marquien foreslog tilsidst adskillige Forandringer i oftmeldte Bill, men de bleve alle forkastede. Om Krigsfangernes Udvexling skal der nu virkeligen underhandles med den franske Regiering. En fransk Agent er i den Anledning ey allene kommen herhid, men Hr. Fredrich Eden gaaer ogsaa med et Cartelskib til Brest. Statssecretair Greenville skal dog langt om længe have tilstaaet de hidkomne Hollandske Deputerte en Conference, og i denne erklæret, at den brittiske Regiering vilde beqvemme sig til at løsgive de hollandske Skibe og ophæve det paa dem gjorte Beslag, saasnart Hollænderne vilde give Slip paa de engelske Skibe, som Franskmændene havde bemægtiget sig i de hollandske Havnen Dersom det ikke bliver bedre med Lord Howe, skal Admiral Bridport tage Commandoen over den store Flaade. Commodore Warren er den 3die d. Maindkommet til Plymouth med 9 paa den franske Kyst, tagne Priser, efterat han havde deels opbrændt og deels sænkskudt 11 andre. Ogsaa den franske Brigg Espinage paa 18 Kanoner er opbragt til Plymouth. Admiral Harvey skal med første gaae med 4 Linieskibe til Nordsøen, hvorder ved Doggersbanken skal krydse 2 franske Linieskibe og 4 Fregatter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Den imellem Premierministeren og Vicekongen i Jrland, Greve Fitzwilliam, udbrudte Misforstaaelse har havt den følge, at sidstnævnte har nedlagt sin Post som Vicekonge i Dublin, førend Ministeren kunde sende ham hans Afsked. Denne Sag, giør imidlertid stor Opsigt i Dublin. De derværende Romerskentholske, som Greven vilde forskaffe lige Rettigheder med Protestanterne, havde strax opsat en Addresse til Kongen, hvori de meget beklagede sig over Grevens Aftakkelse. Greven blev ogsaa paa samme Tid anmodet om at forblive i Jrland. End videre besluttede man, at alle Kiøbmænd skulde paa den Dag, Greven vilde reyse, holdes lukte, til et Tegn paa deres Sorg over Skilsmissen: J Underhuset har endog en vis Jrlænder sat sig imod Subsidiernes Hævelse. Grattan og Parnel, to meget anseete Jrlændere, ere nu underveys til London, for at bilægge denne Affaire. Det hedder ogsaa, at Edmund Burke skulde faae i Commis son at stifte Forliig imellem de forskjellige Partier. Et af vore Ministerialblade paastaaer, at al denne Støy giøres af Partiskhed, for Embeders, Gagers og Pensioners Skyld; men de af Catholikerne paastaaede Rettigheder ere dog nok Hovedanledningen dertil. Og herimod arbeyder i Stilhed et stærkt Partie, hvortil Størstedelen af det irlandske Overhuus hører. Man bør haabe og ønske, at denne Sag ey maa have nogen skadelig Jndflydelse paa Jrlands indre Rolighed. – Ved de sidste Breves Afgang fra Dublin faaes der Patrouiller paa Gaderne baade Dag og Nat.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Regensburg, den 7 Martii. Endnu have samtlige Rigstænder ikke givet deres Stemme i Hensigt til det saalænge ventilerte til Rigsarmeen, stillende Contingent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Man taler om Subsidietractatens Fornyelse imellem Preussen og Engeland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Alle franske Emigranter, som opholde sig i Neuschatel i Schweitz, maae inden den 1ste April have forføyet sig derfra. Af meer end 1200 franske Præster, som vare der i Landet, ere allerede over 900 reyste tilbage til Frankerige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Wien, den 11 Martii. Efter Dagens Hoftidende har Keiseren formeret Troppernes Antal i Jtalien, og overdraget Commandoen over Armeen sammesteds til General de Vins. – J den afdøde General Schmidtfelds Sted er Greve Canto d'Arles beskikket til Commandant i Fæstningen Mantua.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Vore Landeveie ere nu ligesom bundløse, og da Jis gangen har bortrevet de fleste af vore Træebroer, saa er Passagen til og fra Ungarn saa godt som spærret. Fra Bannattet er der et Corps af 4000 Frievillige paa Marchen til Rhinen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Wesel, den 12 Martii. Efter Beretninger fra Emmerich trække Franskmændene sig med Magt giennem Gewenger over Lichtenword til det Münsterske, og det er ved denne Leylighed kommes til alvorlige Optrin imellem dem og de Allierte. Ved Ohausen, 10 Mile fra Münster, forefaldt den 4de en hidsig Træfning, hvori Fienden mistede mange Folk og blev drevet tilbage. Til Borcken blev der indbragt endeel Vogne med østerrigske Blesserte. – Den 6te fik de i Münster garnisonerede 4000 Østerrigere Ordre at marchere til Rhinen, der opkaste Batterier, og forskandse sig paa det bedste Den 6te have Franskmændene besat Rhinsinusen ved Emmerich. De skal der være 400 Mand stærk, have nogle Kanoner hos sig, og patrouillere Halvveyen til Rees, hvor de Keiserlige ere blevne forstærkede med nogle Batailloner. Det hedder, Franskmændenes Hensigt er at drive Østerrigerne tilbage, og at beleyre Wesel. – Flygtende fra Doesburg fortælle, at Franskmændene ogsaa have Ordre at uddrive Østerrigerne fra det Münsterske over Weseren, og at de til den Ende ville giøre Angrebet i 3 Colonner, nemlig fra det Cleviske over Rhinen, igjennem Arnheim, og igiennem Doesburg henad Ems kanten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Greve von Kalkrenth er den 7de ankommet til Hamm. og Feldtmarechal Møllendorf vil den 13de være i Lippstadt. Det hele preussiske Corps d'Armee kommer for det første til at staae imellem Lippstadt og Lünen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Oldenburg, den 12 Martii. Den Hannoverske Troppecordon ved den lille Flod Hunte, er nu trukket. Om en føie Tid blive de engelske Tropper munderte og eqviperte fra nye. - J Delmenhorst have Engelskmændene anlagt et Lazareth, og et mindre i vor Forstad Osternburg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Fra Westphalen, den 13 Martii. Det franske Corps, som under General van Dammes Commando rykker frem over Almelod og Nordhorn, anslaaes til 70000 Mand. Deres Hensigt er ubekiendt. Nogle formode, det har i Sinde at angribe Wesel, andre, at dets Planer gaae langt videre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Som nu fornemmes, har Greve von Valmoden faaet Ordre at rykke ud fra Ossnabrück. En stor Deel af de preussiske Tropper trække sig ind i det Münsterske Engelskmændene lægge flere og flere Batterier an, for at forsvare Ems, siden Franskmændene giøre Mine til at afskiære Levnetsmidlernes Tilførsel paa bemeldte Flod.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Det Engelske Hovedqvarteer er nu i Quackenbrück, ved Floden Hase. Man siger, at den engelske Armee kan fra Engeland vente en Forstærkning af 10000 Mand. Greven af Artois og hans Søn, Hertugen af Angoulenn, agte, efter Forlydende, at begive sig til Neder elven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Fra det Brandenburgske, den 15 Martii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Landgreven af Hessen-Cassel er over Potsdam reyst tilbage til sine Stater. – Den franske Exminister Calonne, som fra Petersburg var ankommet til Berlin, er der bleven forestillet Kongen og den Kongelige Familie.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Det preussiske Corps under Arveprindsen af Hohenlohe, som er blevet staaende ved Overrhiinen, anslaaes til 16000 Mand. Den fra Overrhiinen til Westphalen marcherte Armee maa vel nu for Størstedelen være ankommet der. Fra det Magdeburgske og Halberstadtske har der endnu 5000 Mand faaet Ordre at gaae til Westphalen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1795-03-27
Curhaven, den 15 Martii. J den skrækkelige Jisgang, vi her i Gaar havde mistede 2 engelske Krigskibe deres Ankere, men fik i Tide Hielp, og ligge nu i Havnen i god Behold. Fregatten Due di Alba, mistede ligeledes alle sine Ankere. En Fregat paa 38 og en Chaluppe paa 28 Kanoner ligge endnu paa Strømmen. Ellers er her nu temmelig ryddeligt for Jis. mod Lingen, den 15 Martii.