JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Den avertissement som Byefoged Jessen af Storehedinge har under Christen Knudsens navn ladet indføre i de Danske Tidende, den 13, 16 og 20 Octobr. 1752. mod Hr. Lars Møller til Nistropi Jylland, som den der ikke skulle være berettiget til 2de obligationer, hvorefter betaling ved Procurator Pind blev fordret paa vedkommende umyndiges vegne, har foraarsaget, at Hr. Møller maatte allerunderdanigst søge Kongel. allernaadigste Commissarier for at erholde reparation og satisfaction for de ham og vedkommende derved tilføyede fornærmelser; og da nu sagen angaaede den eene af disse obligationer imellem debitorerne, samt Byefoged Jessen og Procurator Pind paa Myndlingernes vegne blev saaledes ved Deres Kongel. Majestets allernaadigste Høyeste=Ret dømt, at Hr. Møllers myndlinger bleve tilkiendte betaling efter obligationens indhold, tilligemed skadesløs Processens omkostning som Byefoged Jessen med andre der havde foraarsaget saadanne omkostninger maatte betale, har debitorerne til den anden obligation indfundet sig med betaling, og Byefoged Jessen ligeledes i commissionssagen, hvor han der som hovedmand var indstævnet til at lide dom, for sin omgang med denne høystfornærmelige 6te avertissement har ligeledes indfundet sig, og ved tilbud samt andre folkes intercession faaet sagen saaledes forligt, at han betalede de foraarsagede omkostninger efter accordt, og derhos erklærede Hr. Møller, samt lovede at lade saadan erklæring indføre i de danske tidender, hvilket vel findes under dato 28 Febr. 755. anført; men da derved foruden erklæringen i commissionen er tillagt de ord: hvilket hermed paa Christen Knudsens vegne og efter begiering attesteres; saa lader Christen Kundsen herved avertere, at alt hvad som under hans navn angaaende denne materie i Hr. Høyfners Danske tidender findes averteret saavel under 13, 16 og 20 Octobr. 1752, som den 28 Febr. a. c., er uden hans vidende og villie skeed, og ham gandske uvedkommende, da han aldrig enten selv har underskrevet, eller i ringeste maader givet samtykke til at sligt enten først eller sidst skulle i disse avertissements indføres. Storehedinge den 21 Mart. 1755. Christen Knudsen, verstehen werde; also ist kein anderer Weg zur Entscheidung offen, als der von Waffen.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Auszug eines andern particulair Schreibens aus London, vom selbigen Dato. Unsere Fonds gewinnen ein Ansehen. Jch weis nicht, aus welchem Grunde. Der Graf von Hertford, von dem man sagte, das er gleich den 20sten dieses abreisen und af franzssischen Hose eine Commission, in Ansehung der jessigen Zeit sachen, ablegen würde, ist noch hier, und man weis nicht, menner abgehen wird. Der Krieg scheint uvermeidlich zu seyn, und nach dem Be griff, den man sich hier von der Gedenkungsart einigger undrer Nachbarn macht, werden wir wohl tin Zeitlang denselben allen auf uns haben. Das Gerücht ist allgemein, das die Fransosen gegen Neuschottland eine Unternehmung vorhaben.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
London, vom 28 Februar. Man will versichern, das der Grund der Artikel zu Beylegung der gegenwartigen Streitigkeiten zwischen unserm und den Franzssischen Hof in folgender Bedingung bestee; das der FranzosischeHof einige Kriegschiffe von der Linie nach Portsmouth schikken, und der Krone Engeland abtretten solle, als eine Vergutung des Schadens, den die Franzosen den Engelandern an den Flusse Ohio, und auch dadurch zugefuget haben, das sie die neutralen Jnsuln, dem Achener Friedensschlusse ge mass, nicht geraumet haben Jndessen wird dieses Gerüchte hier als eine blosse Prahlere ange sehen, die gar keinen Glauben verdienet. Die Vorschlage, welche der Franzosische Ambassadeur, Herzog von Mirepoix, neulich unsern Ministern, zu einem Vergleiche gethan hat, sollen von der Beschaffenheit seyn, das der Hof selbige ohne Nach theil der Handlung nicht annehmen kann. Man redet also bestandig von einem Kriege mit Frank reich, so wie auch die Zurustungen auf den Werf ten und in den Haven des Reichs auf das eifrigste fortgesetet werden. Briese aus Virginien vom 6 Januarii melden, da man daselbst mit der auser sten Strenge Matrosen pressete, und Land=Truppen anwurbe; so dass im künstigen May eine wich tige Expedition zu erwarten stunde, gegen welche Zeit man sich auch auf die Ankunst der Hule aus En gland Hoffnung machte. Am Montage lief hier das Gerüchte, das die unsrigen die Franzosen aus einigen Forts am Flusse Ohioverjagt hatten. Briefeans Philladelphia vom 5 December melden, dass die Franzosen, nachdem ste von einem Ueberlauser, benachrichtiget worden, das die Engelander diesen Winter eine ansehnliche Verstarkung aus Engeland erwarteten, ihr Fort zu Mohongahela mit 1000 Mann regulairen Truppen und 8 Canonen verstarkt, auch mit einem ansehnlichen Vorrath, Mund, und Krieges Provision versehen hatten. Desgleichen hattten sie auch die Garnisonen am Flusse Ohiovermehret. Jn dem Oberhause ist anDienstage nichts wichtiges vorgefallen. Die Gemeinen verlasen die Bill von der Jagd zum andern mal; und nahmen darauf die Sache von der streitigen Wahl der Grafschaft Oxford wieder vor. AmMittewochen nahmen der Bischoff von Worcester und der Graf von Trevor, nach angelegtem Eyde, Sitz in dem Oberhause. Demselben wurden abseiten der Kaufleente, wie auch der Armen-Vorsteher der Stadt Bristol, Bittschreiben eingegeben, worinn sie ersuchten, der bey der Kammer liegen den Bill, wegen der Wache dieser Stadt, die Kraft eines Gesetzes zu ertheilen. Nachdem solche verlesen waren, ward eine Commission zu Untersuchung dieser Bill niedergesetzet. Die Geme nen beschafftigten sich gestern mit der Wahlsachevon Oxford.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Strassburg, vom 3 Marz. Vor einigen Tagen reisete der Marggraf von Bayreuth mit einem kleinen Gefolge hier durch nach Avignon. Der Hr. Luce, Jntendant dieser Provinz, ist vor 14 Tagen nach Paris gereiset, wo sich der Kongl. Prator schon seit 3 Monaten befindet, und wohin auch verschiedene Generals Personen abgereiset sind. Man spricht stark vom Kriege, und alle Officiers, welche auf Urland sind, mussen sich bey ihren Regimentern einfinden.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Frankfurt, vom 3 Merz. Briefe ans Regenspurg vom 28 Febr. melden, das an selbigem Tage, Nachmittags die Durchlauchtigste Gemahlin des Kayserlichen Principal Commissarii, Fürstens von Thurn und Taxis, von einer Princessin glücklich entbunden worden.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
NOTIPICATION. Ven der vierdoppelt vereinigten Liebes=Gesellschaft, Witt men und Pensions=Casse.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Von denen Mitalieder der Gesellschaft soll am nechstkommenden titen Junii a. c., ein Capital von 2000 Rthlr. gegen suffisantes Hauspsand, underste Prioritets=Gerechtig ket ausgesetzet werden; meswegen sich die Liebhaber auf der Gesellichafts Contoir beliedig melden konnen. AVERTISSEMENS.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Die Theilungsverwalter des Wirthshaus=Mannes sel. erstorbenen Rasmus Jørgensens Sterbbude in Givningen auf en Copenhagenschen Magistrats Guth in Seeland, Roeskile Amt, haben durch gehdrige Proclamation den Todesfall ekannt gemacht, und finden auch noch vor nothwendig seldigen in den Dänischen und Dentschen Zeitungen bekannt machen zu lassen, nemlich das bemeldeter sel. Rasmus Jørgensen stard den 19ten April 1754, die Theilung nach im wird geschlossen auf Bidstropgaard den 25 Junii 1755. Nachdem bemeldter Rasmus Jørgensen, ausser seiner, mit letter Frauen erzeugten Tochter, Anne Kirstine Rasmus Tochter, aus semmer ersten Eie, einen Sohn mit Namen Lars Rasmusen, welcher im Jahr 1746 aus dem Hause die Hirsche genannt in Copenhagen weggereiset, ogne Nachricht, davon zu ertheilen wohin er reisere, und bis dato auch noch niemand weis og er lehendig over tod ist. Es wird alsoseldiger Erbeengeladen wann er noch am Leben, entmeder personlich oder durch gewisse Vollmacht sich beym Theilungs-Rechte zur bemeldten Zeit einzusinden, und vermittelst seine Ursachen zugleich beweisen mit seines Parther rens oder andere gultige Attest von was vor Religion er anitzo ist. Montags den 7 April Vormittags, um 9 Uhr, soll ein Theil Guth und Haus=Gerathe, bestehende an Gold, Silber Zinn, Kupser, Messing, Metall, Eisen Zeng, Porcelain, Spiegeln und Lampetten, Holtz=Waaren Leinen=Brug, Schildereien und Curiositaten, Wagen und Pierde-Zeug, nedst mehrerm durch offentl. Auction verkauft werden, indes seel. Stadts=Hauptmanns Fabritius Hof an der grosenKaufmacher=Strasse; Der Catalogus hievan kan die letten 8 Tage vor der Auction, bey den Auctions=Verwalter Christian Bagge in der Wigantstrasse, zu bekommen.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Die Jnteressenschaft aus der von abg. Søren Seerup unter den 4 Jan. 1748 augerichtete Wittwen und Lei chen=Casse, haben bey der lesten General=Versammlung den 21 Mars, durch die mehresten Stimmen, Buchhalter Peter Lauritius Zeuthen zum Vorsteher selbiger Casseerwehlet; Es wollen also alle und jede welche nachhere bey beybemeldeter Casse etwas zu verrichten haben, sich they benannten Buchhalter Zeuthen, logerend in Sr. Excelenz Herrn Geheime-Rath und Ober=Ceremonie=Meister von Plessens Hofiin den Clarebuden, zu addressiren. Die danische Asiatische Compagnies anberamte Auction ist megen die letten ausgebliebenen Posten ausgeseset, his Donnerstags den 3 April. Vormittags um 9 Uhr, da den ein Theil Salpeter, Pano Comprido, Salempuris, Benaals Gorras und andre Waare, nach die gedrukke Noticens bekanntmachung, auf dem Compagnie=Hause af Christianshasen, an den Meistbietenden med ver kauft werden; welches denen Liebhabern zur Nachricht bekannt gemacht wird. Es med hiemit bekannt gemacht, das der Bürger und Barbirer in Bergen, Johann Lexau, seine Guter, der Obrigkeit, zur Bezahlung semmer Creditores uber geben; Es werd seldiges von denen Liqvidations-Vorwaltern Rathmann Hans Risbrich, und Stadtvogt Albert Christian Das, 3 Posttage nach einander bekanntigemacht, Es wollen also die Creditores welche sowol innerals ansterhald der Stadt sich innerbald 12 Wochen beym Liqvidations Rechte melden, da denn einen jeden nach Verindgen der Guter Recht wiederfaren wird. Es dienet auch denenjenigen zur Nachricht, welche Lust haben sich eine BarolerStube zu kausen, nemlich bemeldeten Lexaus Barbier=Stube, welche eine von den besten in Bergen est, so entweder im Ansgangs May oder im Anfang Junii auf der Auction soll verkauft werden, wann die Liebhaber sich zur bemelde ten Zeit einfinden.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Sr. Johann Barthold Kasen har in Commission am zukuntigen 11 Jun, in suffisantem Haus=Pande von erster Prioritet 1000 Rthlr. auszuseten; Wer dieselben verlangen machte, der wolle belieben sich bey ihm desfalls zu adresseren; er logi ret bey Hr. Joh. Mombauf dem Amackermarkt, gerade vorder Heil Geistestrasse.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Am Mittewochen, den 2 April des Vormittags umig Uhr, wird der vormaligen Westindischen und Gumeischen Compagnie, nunmehro aber Jhro Köntal. Majestat zugehørigen Behaltnis von Baumwolle und Coffe=Bohnen, sammt Zimmer=Waaren, Kanonen, Schiffgerathschaft und anderen diversen Jnventarii Sorten, durch offentliche Auction verkauft in Jhro Maje at auf Christianshasen gelegenen Zncker=Rasinaderie=Hause, selbige Waaren und Jnventarit for ten, werden nach denen auf der Auctionsstelle bekannt machen den Conditionen verkauft, und sind vorher in dem West indischen Contoir auf der Rente=Kammer, wie auch bey dem vorigen Buchhafter und Cassirer Peder Brandorph in afdachtim Jhro Majestat Raffinaderie=Haus auf Christianshafen, der die Anzeigung geben kan, wodie Waaren in Angenschein ge nommen werden konnen. Mittwochs den 26 Mars, Nachmittags zwichen 2 und Uhr, wird durch offentl. Auction zum 2ten Mahlangeboten und verkauft werden, abg. Hoff-Conditor Ditlev Nicolay Maa ses Sterbbuden=Haus in der Sturmstrasse gelegen von dessen Beschaffenheit die gedrukte und angeschlagene Placaten na herre Nachricht geden konnen. Hier in der Druckere, wird Nachricht gegeben, o ein Cavalier kan zu Miethe bekommen 4 grosse und wel ubergezogene Zimmern, entweder Monatheder Jahreweis, mit oder og ne Meublen.
Berlingske Tidende, 1755-03-24
Ein Lusthof anf Friederichsthal ist für eine Herrschaft oder honette Familie zu Miethenzu bekommen zu nechstkonstigen Ostern, mit Stallraum für 5 Perde und Waaen Remisse, menn jemand dazn Lust har beliebe sich zu melden bey der Madame seel. Rydigers, die selbige Stelle bewohnt. Sonnahends den 29 Mart. Vormittaas zwischen 10 und 12 uhr, wird durch offentl. Auction zum 3ten Mahl aneboten und verkault werden afg. Palvis=Nerwalter Jorob Riches Sterbbuden Haus in der Sturmstrasse dicht an den Becker gelegen: von dessen Beschaffenheit de gedrukte und augeschlagene Placate nyhere Nachricht geben konnen.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
g O. 25. Lov Danske Kiøbenhavnske Fiender. Fredagen, den 28 Mart. Slutning paa Efterretningen om Fieldboerne. i Skotland. Denne Amtmand fører i visse Maader den selv samme Stad, som Hovedsmanden nogensinde kand føre. Naar han i Snee=Tiden reiser, maae Jndbyggerne fra een Bye til den anden løbe forud for ham, hvilket gaaer saa langt som hans Reyse strækker sig. Endeel Oplandske Adelsmænd ere overmaade hengivne til at drikke Brændeviine og Aqvaviter. Undertiden drikke de 3 til 4 Potter udi et eneste Drikke=Laug. J Almindelighed, de der kand betale det, slaae saadan Drik uden all Maade i dem. Naar et Par giftes sammen, saa tage Bryllups Giæsterne den første Nat Vaanhuuset i Besiddelse, lade Brudgommen med Bruden gaae hen i en Lade eller anden Hytte, og give dem enten Halm, Lyng eller Tang at ligge paa, samt nogle Senge=Lagener at skiule sig med. Derpaa giøre de sig lystige, og dandse efter Sække=Piben den heele Nat; saasnart som Bryllups=Dagen er forbi, sætter den unge Kone sig hen og spinder til sin Jorde=Særk. Naar Manden enten sælger eller pantsætter samme, saa holdes han for det værste Skarn, der kunde være til paa den heele Jord. Saasnart som nogen døer, samles den Afdødes Slægtinge og Paarørende, og forblive den første Nat i Sørge Huuset hos de Dybsørgende. De dandse ligesom ved Bryllupper indtil den 2den Morgen. Naar den Afdøde har været en gift Mand, saa aabner hans Enke=Dandsen; er det en gift Kone, saa giør Enke=Manden det samme. De, som ere af høyere Stand, leye Klage=Kierlinger. Disse forrette deres Embede, i det de hænge et lidet Stykke grønt Klæde over Hovedet, og fra Tid til anden lade høre en Sørge=Tone af sig. Den samme Skik findes ligeledes udi nogle Egne udi Jrland. Naar et dødt Legeme skal tilSkibs transporteres over en Søe eller en Flod, saa bli rer Baaden altid med stor Omhyggelighed forassureret. Thi de ere i den Troe, at, om saadant ikke skeede, vilde Folket paa Fartøyet vederfares noget ondt. J Henseende til Hexerie og Troldom ere de ligeledes meget overtroeske. De tilegne den sorte Kunst mange Ting, om hvilke den fornuftigere Deel af Verden er overbeviist, at de komme af naturlige Aarsager. Naar der skal sluttes en Contract mellem 2de Biergskotter, saa slikker enhver af dem paa sin Tommelsinger, hvilke de da sætter fast imod hinanden; derved bliver en Pagt ubrødelig. Naar der kommer nogen uformodentlig Fare paa færde, skikker Hoveds=Manden i sit Gebeet en Signal omkring, som kaldes hos dem det gloende Kors. Samme bestaaer af 2de Træ-Pinde, der ere bundne korsviis over hverandre, og i Enderne sveene ved Jlden. Paa samme Kors er ogsaa Stedet betegnet, hvor Undersaatterne skal samles. Saasnart som disse Pinde fremvises, forlader enhver sin Boelig, og forføyer sig hen til det bestemte Sted. Han væbner sig, saa got som han kand, og forsyner sig med Havre Meel. Deraf giør han en Den, saasnart som han kommer til noget Vand, og spiser det saaledes af sin huule Haand.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Paris, den 4 Mart. Vores Erke-Bisp gav Cardinalerne de la Rocheforeault og de Soubise, som søgte at overtale ham til at underkaste sig Kongens Villie, følgende Svar: Hans Majestet, Kongen, kan efter hans Gotfindende straffe mig, jeg vil taale alting uden Knur, ja med al skyldig Underkastelse, som man kand vente af en Undersaat, der elsker og ærer sin Konge. Men hvad den Magt angaaer, som Parlamentet vil tiltage sig i de Ting, som angaaer Sacramenternes Meddeeling, samme kand jeg aldrig overtale mig at erkiende for gyldig. Man forsikrer, at i den Forsamling af tilstedeværende Biskopper, som nyelig er bleven holden hos Cardinal de la Rochefoncault, enstemmig blev erkiendt: At Skrifte-Sæddelernes Fordring, som den største AnstødsSteen, er gandske unødvendig. Seeneste Breve fra Brest melde, at Floden, som bliver udrustet i denne Havn, bliver 3 Uger for færdig at gaae i Søen, end man i Begyndelsen tænkte. Skulde denne Flode, som bestaaer af 21 Skibe, ikke holdes for at være mægtig nok, saa skal der endnu, som man forsikrer, 12 Skibe af andre Havne støde dertil. Tropperne, som skal indskibes paa denne Flode, trække sig sammen paa Kysterne af Bretagne, fori Nødsfald at kunde i en 3 Dages Tid gaae om Bord.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Amsterdam, den 11 Mart. Som man fornemmer, skal i dette Aar gaae 31 Skibe til Strat Davis paa Hvalfiske=Fangst; 21 fra Amsterdam, 4 fra Zandam, 2 fra Ost=anen, 2 van dem Kong, 1 fra Rotterdam, og 1 van de Ryp.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Hannover, den 11 Mart. Seeneste Breve fra London have medbragt os den glædelige Efterretning, at der sammesteds allerede blev gjort. Anstalter til Hans Majestets Kongens Reyse til disse Lande.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Skrivelse fra Brunsvig af 4 Mart. Efterfølgende sande Hændelse, som for ungefær 14 Dage siden paa et Sted paa Hartzbierget har tildraget sig, fortiener formedelst dens Rarhed her at blive anmærket.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
En vis Herre reyste i hans Forretninger, geleydet af en Kudsk og en Tiener, en kort Vey over en Deel af dette Bierg. Tieneren, som i Begyndelsen stod bag paa Vognen, satte sig endelig ned, faldt i Søvn, og faldt i den ne Tilstand ned af Vognen, uden at vaagne op deraf. Lidet derefter blev Herren og Kudsken vaer, at Tieneren var borte. Herren, som af Tienerens Fraværelse intet got formodede sig, steeg strax ned fra Vognen, da han uden at gaae vidt, fandt ham som et gandske dødt Menneske liggende midt i Hiul=Sporet. Ved dette Syn kaldte han i største Hast paa sin Kudsk, de begyndte derpaa at pusle ved ham, men der var intet Livs-Tegn hos ham.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Da der nu i Nærværelsen var hverken nogen Bye eller Huus, hvor man kunde opvarme ham, og Herren havde ikke Lyst til at lade et dødt Menneske age med sig, besluttede han ved sin Kudskes Hielp at begrave ham saa længe i Sneen, til man ved Tilbagekomsten kunde føre ham med sig for at faae ham skikkelig begravet i Jorden. Dette skeede saa. Paa Hiemreysen holdt de stille, for at tage Tieneren op af Sneen; men Tieneren var borte, hvorfore de tænkte, at han var opædt af Ulve; deres Forskrækkelse blev altsaa des større, da de i næste Bye fandt Tieneren frisk og sund, som fortalte dem, at han under Sneen var ligesom opvaagnet af Søvne, og derpaa, skiønt noget forfrossen, havde arbeydet sig derud af, og søgt til Byen. Man maae heraf slutte, hvor nyttig Sneen er til Vinter=Sædens Bevarelse.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Kiøbenhavn, den 28 Mart. Den 19 Mart. er ved det Norske Artillerie-Corps Premier-Major Ulrich Friderich Wilster med Oberst=Lieutenants Caracter af Artilleriet bleven gratificeret. Den 20 Mart. haver Hans Kongel. Majestet efter Justitz-RaadBrügmans allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Resignation udi Naade behaget at dimittere hannem fra de hannem hidtil Allernaadigst betroede Bogholder-Embede ved det Combinerede Admiralitets- og General=Commissariats=Collegio; og udi hans Sted igien til Bogholder beskikket den ham paa nogen Tid adjungerede Admiralitets Archivarius Hans Top. Under samme Dato er Conrad Wohnsen igien Allernaadigst beskikket til Archivarius ved Admiralitets Archiv.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Formedelst den indeværende hellige Tid have ved Hoffet alle Divertissement og Forandringer i denne Uge aldeeles cesseret, saa derfra et slet intet at berette.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Onsdagen den 26de hujus, var det Kongelige Danske Skildre, Bildhugger= og Bygnings=Academie under Præsidio af Hans Høygrævelig Excellence, Hr. Geheime Raad og Ober=Hof=Marechal Græv Moltke, forsamlet, for at eftersee de til Hans Kongelige Majestets Allerhøyeste Fødsels-Dag, i Følge af den Kongelige Fundations 9de Articul, for Guld-Medaillens Erhvervelse, forfærdigede Piecer, for saa vidt, at samme til Publici Eftersyn, førend Academiet nogen Præmien adjudicerer, kunde exponeres; blev samme Tid af Academiet fastsat, at ikke alleene Expositionen, for dette Aar den 2 April, paa Academiets store Salon paa Charlottenborg Slot, men endog herefter aarlig skal have sin Fremgang, hvor samme Salon, til den Ende, heele Dagen igiennem for alle og enhver, uhinderlig skal holdes aaben.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Den Franske Græve de Gissor, som her ved Hoffer har nydt de eminenteste Honneurs, som nogen fremmed Stands-Person af hans Rang kunde vederfares, er ved sin Afskeed af Monarchen bleven gratificeret med en kostbar Guld=Tabatiere med Hans Majestets Portrait udi, og rigelig med Brillanter besat. Lands-Tingene for April Maaned blive holdne: Siællands den 23de. Fyens den 23de. Jyllands den 3die. Lollands den 23de.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Vexel=Cours. London, 4 Rdlr. 47 a 46 1/2 Ls. et Pd. Sterl. Amsterdam, 11 a 10 3/4 pro Cento. Hamborger Banco, 18 1/4 a 18 1/2 pro Cento.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
NOTITICATION. Fra det fire dobbelt forenede Kierligheds=Selskabs Enke og Pensions=Cassa Af Selskabets midler bliver til førstkommende 11 Jun. a. c. paa rente en Capital af 2000 Rdlr. at udsætte, imod suffisant huus pandt og første prioritets rettighed; hvorom liebhaberne ville be aae at melde sig udi Selskabets Contoir.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Af det 2det Kongelig allene privilegerede Kiøbenhavnske Lotteries 1ste Classe, som den 17de og 18de hujus blev trokken, blive Gevinsterne den 3 Mart. førstkommende og følgende Sognedage af vedkommende Collecteurer, imod de originale Gevinst=Sedlers Tilbagelevering, udbetalte. Tilligemed blive ogsaa de Lodder, som ey me Gevinster ere udkommene, fornyede til 2den Classe med 1 Rdlr. 3 Mk. pr. Lod; hvilken Fornyelse saa betids maae skee, at de sluttede Regninger derover, saavel fra de Udenbyes, som fra de Kiøbenhavnske Collecteurer, den 12 April a. c. til mig undertegnede kunde være indkommene efter som samme 2den Classes Trækning den 21 ejusdem gandske tilforladeligen skal foretages. Hvorfore ogsaa de Lodder, som ey saaledes i Tide vorde fornyede, aldeeles hiemfalde, og til andre Liebhabere for 2 Rdlr. 3 Mark Stykket, som er 1ste og 2den Classes Jndskud, u-paa ankeligen overlades. Alt i Følge Planen og Conditionerne, om Collecteurerne samt Jnteressenterne ville behage at lade være sig efterretlig. Kiøbenhavn den 24 Febr. 175. Jonas Collin, Lotterie=Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Saasom den 11 Jun, nu snart nærmer sig, da Liv Renterne ved det her oprettede Kongel. Liv=Rente=Societet igien vorder udbetalte, saa vilde Jnteressenterne behage, forderligst at indsende de sædvanlige Attester, og ifald en eller anden af de inscriberede Personer siden sidste 11 Junii Termin ved Døden er afgaaen, saadant ufortøvet indberette, samt naar slig Dødsfald er skeet; paa det Liv Renternes Repartition derefter i tide kand vorde behørigen forfattet. Kiøbenhavn, Liv-Rente-Societetet den 29 Mart. 1755.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
AVERTISSEMENS. Paa Studiigaarden lige over for Tydsk Kirke, er Byg og Havre, at faae.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
Hos Boghandler Mumme er at faae: 1.) Joh. Andr. Cramers Sammlung einiger Predigten 1. Theil, stor 8vo, bestaaende i 18 Prædikener. 2) J. A. Cramers Poetiske Ubersesung der Psalmen mit Abhandlungen uber dieselben, 1. Theile, stor 80.
Berlingske Tidende, 1755-03-28
J henseende at afgangne Hans Jensen som boede og døde i Baarse paa Vordingborg amts Rytter district, har brugt endeel handel og vandel med heste og qvæg, bliver hermed foruden anden lovlig proclama bekiendtgjort, at der er berammet skifte efter bemeldte at døde sal. mand den 13 Jun, næstkommende. Giøres hermed vitterlig, at Jochum Handberg i Odense, agter sig til Viborg snapsting med adskillige sorter haugefrøe, foruden Ostindiske og Chinesiske vahre, og tager sit logement hos Niels Simonsen, Snedker i Viborg.