Den Vest-Sjællandske Avis, 1816-04-13
Oversigt af Dagens udenlandske Nyheder. Da den tydske Forbundsdags Aabning, denne nye og vigtige Begivenhed paa den politiske Skueplads, forestaaer, og som der nu siges strax efter Paaske, saa er det vigtigt at blive bekiendt med Tydsklands nærværende Forfatning; den forrige tydske Rigsforfatning eller Forbindelse af alle tydske Stater under en fælleds Keiser havde varet over 1000 Aar, den var forældet og upassende til Tiderne og gik under i den franske Revolutions-Krig, først ved Freden til Luneville den 9de Febr. 1801, da Landene Vesten for Rhinen bleve aftraadte til Frankerige og de verdslige Fyrster, som havde tabt. ved Krigen, fik Erstatning paa de geistlige Fyrsters Bekostning; og siden ved Freden til Presborg i 1805, da den tydske Keiser nedlagde sin Værdighed, og antog Titelen af østerrigsk Keiser i Stedet, og de tydske Stater bleve underkastede Frankerigs Jndflydelse, under Navn af Rhinforbundet. Denne Jndflydelse blev misbrugt, Napoleon beherskede de tydske Stater efter eget Tykke, en almindelig Misfornøielse udbredte sig i Tydskland, og den franske Armees Ødelæggelse i Rusland og siden Seieren. ved Leipzig gav Tydskland tilbage til sig selv; i Freden til Paris i 181. blev et Forbund af de tydske Stater oprettet, som paa Kongressen i Wien fik sin bestemte Form. Det tydske Forbund bestaaer af 17 stemmegivende Lemmer, hvoraf 11 har Stemmerettighed for sig, og ved de 6 udgiøre flere smaae Stater en fælleds Stemme; alle Lemmer af dette Forbund har lige Rettigheder, og dets Hensigt er at værne om alle de tydske Staters indvortes og udvortes Sikkerhed; Forbundsdagen holdes i Frankfurt ved Mainstrømmen, under Østerrigs Forsæde. De enkelte Stater har lovet aldrig at føre Krig med hinanden, og at holde sammen, og alle staae for een mod udvortes Fiender; alle indbyrdes Stridigheder imellem Staterne afgjøres derimod paa Forbundsdagen. Alle Forhandlinger paa Forbundsdagen, som angaae Forbundets Natur selv, afgiøres i en Forsamling, som kaldes Plenum, hvori den stemmes med Hensyn til Staternes Størrelse; alle tydske Stater give sig en Forfatning med Landstænder, og hvori Statsborgernes Rettigheder og deres Religions-Frieheder ere sikkrede; da de tydske Stater, hvoraf dette Forbund bestaaer, udgjøre en Udstrækning af 11627 Qvadratmile, har en Folkemængde af 29,265,000 Mennesker og afgive en aarlig Jndtægt af over 185 Millioner Gylden; da Østerrig foruden sine tydske Stater har over 18 Millioner Jndvaanere og Preussen ligeledes over 2 Millioner, saa er det tydske Forbund, saalænge, disse to Stater vedblive at være saa enige, som de nu ere, overmaade stærkt, da det understøttes af en Folkemængde paa omtrent 50 Millioner Mennesker. som selv kunde holde Rusland Stangen, som man endog vilde antage at dette Riges Folkemængde nu udgiør 50 Millioner Mennesker, som man udentvivl har Grund til at antage, især naar man dertil vilde betænke, at Kongen af Hannover er tillige Konge i Storbrittannien. Af disse to mægtige tydske Stater, Østerrige og Preussen, har den første af disse vundet mere ved Napoleons Fald og Undergangen af Frankerigs Overmagt, end den sidste. Østerrig førte under Revolutionen fire Krige med Frankerige, og tabte i dem alle, i Freden til Campo-Formid tabte her halvanden Million Undersaattere, i Freden til Luneville næsten en Million; i Freden til Presborg over to og en halv og i Freden den 7de Marts 1810 over 3 Millioner, og beholdt nu kun 20 Mill. Undersaattere tilbage, nu har den henimod 28 Mill. Undersaattere, men langt bedre beliggende Lande end tilforn, da det har byttet sit Belgien bort for de nærliggende italienske Provindser; dets Stater udgiøre over 12000 Qvadratmile, og kan i Krigstider underholde over 500000 Tropper; dets Misforstaaelse med Baiern og Sardinien skal nu være bielagte, og det har givet denne sidste Stat Fæstningen Alexandrig tilbage. Preussen derimod, som havde for Krigen med Frankerige en Udstrækning af 6095 Qvadratmile og 10,285,000 Undersaattere, og som efter Freden til Tilsit tabte over det halve af sine Lande, eier nu kun 4866 Qvadratmile Land og 10, 108,000 faaet bedre befolkede og rigere Lande end de polske Undersaattere, det har i Provindserne ved Rhinen, Provindser, som Rusland tog i Besiddelse, men de vare mere nærliggende og større og kunde med Tiden modtage en stor Folkemængde; Acqvisitionen af den halve Deel af Kongeriget Sachsen var derfor nødvendig for nogenledes at afrunde Beliggenheden af de preussiske Stater, og var en naturlig Følge af det, at den største Deel af Hertugdømmet Warschau kom under Ruslands Herredømme. Saaledes er de tydske Staters Forfatning og Stilling i nærværende Tidspunkt.