JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-26
Beholdningen fra forrige Aar. Fra Kæmnerkassen Jndvaanernes Bidrag, 3, Kirkeskat og Gjæsteripenge, efter Gavebrev af 2. August 1817 fra Hr. Kammerherre C. F. Bentzen til Lønborggaard &c. Renter af det Wissingske Legat, 5, Tavlepenge. 6, Lysepenge fra Kirken. 5, Skolemuleter efter Anmeldelser og Refusion. . Rede Sølv 765 5 63 B. Fattigregnskabet. Jndtægter. Rbd. Mk. s. 1, Fra Kæmnerkassen, Jndvaanernes Bidrag og fra Landbeboerne 2, Fra Ditto den sædvanlige Andeel af Accisen. 3, Afgivt af Grundene, 1, Renter af Fattigvæsenets Capitaler 5, Af Blokkene i Kirken og frivillige Gaver = = = 6, Leie af de Fattigvæsenet tilhørende Jorder . . . 1/4 pCt. Afgivt af Løsøre-Auctioner . . 8, Jndkomne Mulcter, 9, Refusion for Udlæg til Fremmede 10, Afhændet ved Auction et Fattigvæsenet tilhørende Huus 11, Ditto Ditto Fattiges Efterladenskaber Rede Sølv 1772, 6 1/2 Udgivter. Rbd. Mk. s. 1, Underbalance fra forrige Aar. Understøttelse i Penge. Ditto ved Anskaffelse af Naturalier, Revisors Gebyhr. Fattigvæsenets Andeel af Løn til Skolelæreren.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-26
Liigkister til Fattiglemmer Reparationer paa Fattighusene. Jnterimistisk Understøttelse til Forskjellige Refusion til andre Communer, Jldebrændsel. 11, Medicin for de Fattige = = 12, Skatter af Fattighusene. 13, Reparation og Anskaffelse af Gang= og Sengeklæder, 14, Diverse Udgivter. Er 1610 2 Røluldning nada Sølt 101 1 17 NB. Kassens udestaaende Capitaler ere 1630 Rbd. r. S. og 360 Rbd. Sedler. C. SkoleregnskabJndtægter. Rbd. Mk. s.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-26
Beholdningen fra forrige Aar. Fra Kæmnerkassen Jndvaanernes Bidrag, 3, Kirkeskat og Gjæsteripenge, efter Gavebrev af 2. August 1817 fra Hr. Kammerherre C. F. Bentzen til Lønborggaard &c. Renter af det Wissingske Legat, 5, Tavlepenge. 6, Lysepenge fra Kirken. 5, Skolemuleter efter Anmeldelser og Refusion. . Rbd. Mk. s. 1, Løn til 3de Lærere, 2, Jldebrændsel til 3 Skoler, 3 Reparationer ved Skolebygningerne. 1, Skatter af Skolebygningerne. 5, Capital-Afdrag til Kæmnerkassen 100 Rbd. og Renter 28 Rbd. 6, Diverse Udgivter, Er 691 5 8 3/4 Beholdning rede Sølv 73 5 13 1/2 NB. Kassen har udestaaende 150 Rbd. r. S., men skylder 600 Rbd. r. S. til Kæmmerkassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-26
D. Kirkeregnskabet. Jndtægter. Rbd. Mk. s. Ral Hjus kan faae a 93 94 Ph. 9 Ms Kl. 8 og indkovena Mastave Rbd. 5 Mk. 5 s. 2, Tiender samt Afgivter fra 2de Gaarde paa Holmsland og Hedegaard, som be Udgivter. Rbd. Mk. s. sen 100 Rbd. og Renter 28 Rbd. Er 691 5 8 3/4 2, Jldebrændsel til 3 Skoler, 3 Reparationer ved Skolebygningerne. 1, Skatter af Skolebygningerne. 5, Capital-Afdrag til Kæmnerkassen 100 Rbd. og Renter 28 Rbd. 6, Diverse Udgivter, Er 691 5 8 3/4 Bakaldning vad Salt 70 5 134 NB. Kassen har udestaaende 150 Rbd. r. S., men skylder 600 Rbd. r. S. til Kæmmerkassen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-26
D. Kirkeregnskabet. Jndtægter. Rbd. Mk. s. 1, Beholdning fra forrige Aar. 92 Rbd. 2 Mk. 95 s. og indkomne Restancer 34 Rbd. 5 Mk. 5 s. 2, Tiender samt Afgivter fra 2de Gaarde paa Holmsland og Hedegaard, som beregnes efter Capitelstaxten. 3, Stolestadepenge 50 Rbd. 5 Mk. 5 s., Tavlepenge, 8 Rbd. 5 Mk. 8 s. 4, Renter af Kirkens Capitaler 5, Leie af Kirkens Jordeiendomme. 6, Liigpenge og Bryllupspenge = Rede Sølv 584 5 14 1/2 Udgivter. Rbd. Mk. s. 1, Expenser til Landemode, Bispehold m. m.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-02-26
Revisions-Gebyhr. Organistens og Bælgetræderens Løn samt Orgelets Tilsyn 4, Viin og Brød til Communionen. 5, Rente til den latinske Skole i Ribe af 100 Rbd. 6, Lysepenge til Borgerskolen 6 Rbd., og Andeel af Løn til Skolelæreren 60 Rbd. 5 Mk. 5 1/2 s. 7, Skatter. 8, 12 Tdr. Byg efter Capitelstaxten svares til Rindom 9, Diverse Udgivter. 10, Værgens Løn 11, Udestaaende Restancer, som næste Aar komme til Jndtægt, Er 427 2 10 1/2 Beholdning rede Sølv 157 3 83 NB. Kirken har udestaaende 3384 Rbd. 6 1/2 s. r. S., men skylder 100 Rbd. til Ribe Skole. Beholdning rede Sølv 157 3 83 irken har udestaaende 3384 Rbd. 6 1/2 s. r. S., men skylder 100 Rbd. til Ribe Skole. E. Havneregnskabet. Jndtægter. Rbd. Mk. s. 1, Beholdningen fra forrige Aar. Havneafgivten indkommen med 3, Letterafgivt 53 Rbd. 4 Mk. 8 s. og Bropenge 32 Rbd. 1 Mk. 9 1/2 s. Rede Sølv 2535 3 10 Udgivter. Rbd. Mk. s. 1, Løn til en Pramfører og Karl 2, Ditto til Mudderfolkene efter Accordtarbeide. 3, Diverse Udgivter Muddervæsenet vedkommende. 4, Ditto Ditto Lettervæsenet vedkommende 5, Ditto Ditto Brovæsenet vedkommende 98 Rbd. 1 Mk. 11 1/2 s. og Steen for 176 Rbd. 4 Mk. 124 s. 6, Capital-Afdrag. 7, Rente af skyldige Capital . . . . .Er 1646 5 125 Beholdning rede Sølv 888 3 13 1/2 NB. Kassen, som i Aaret 1836 oprettedes ved et Laan af 3000 Rbd. r. S., skylder endnu 2700 Rbd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
allernaadigste Kongelig privilegeret. man Avis, Adres overalt i de danske Stater. som forsendes med Brevposten, Tirsdagen den No. 18. 2den Marts Redigeres af C. Hyphoff.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Udgives af Chr. sal. Hophoff¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Udenlandske Efterretninger. Frankerig. Afvæbningen begynder, siger "Courier fr. Marschal Soult har meddeelt Budgets Kommissionen, at Budgettet for 1840 vil blive nedsat 43 Mill., og at Armeens Effectivstand, skal nedsættes 60,000 Md. - Samme Blad, meddeler en Samtale mellem den russiske Gesandt i Paris, Grev v. Pahlen og Hr. Guizet; denne havde sagt til hiin: "Deres Regjering maa gjøre. Noget for os, naar den fordrer formeget vil den styrte os. Betænk de hvilke Følger vor Tilbagetræden vil have for Verdens Fred." Hertil havde Hr. v. Pahlen svaret: "Det er os umuligt at bortrydde al Misfornøielse mod dem, og oprigtigt talt, dersom vi vare i Forlegenhed, vilde Frankerig da komme os til Hjælp?" Det hedder, at Prindsen af Jonville i April Maaned atter vil indskibe sig paa Belle Poullet for at afgaae til de chinesiske Vande.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
England. Efterretninger fra Amerika af 2den Febr. mælde, at Hr. M.Leod d. 27de var sat i Frihed mod een af dHrr. Brothersion og Bell stillet Kaution, men at han strax derefter var tagen til Fange af en 3400 Md. stærk, bevæbnet Hob, som det synes paa Foranstaltning af Eierne af det ødelagte Dampskib Karoline", for paa denne Maade at sikkre sig Erstatning for Dampskibet. "Courier, mener, at dersom denne Efterretning stadfæster sig vilde det være unyttigt at underhandle meere om denne Sag, og at de bedste Underhandlere med et Land, hvor Loven er saa lidet agtet, vilde være dHrr. Stopford og Rapier med en Deel af Flaaden i Middelhavet. Jfølge "Morning Herald er Prinds Albert atter falden igjennem Jsen paa en dyb Dam i Haven ved Buckingham Pallads, hvilket upaatvivlelig vilde have taget en sørgelig Ende, dersom Dronningen ikke hurtigt havde rakt sin Gemal Haanden. - J London har en lille interessant Brochure, der giveren Udsigt over Englands Udgivter i de Krige, det siden 1688 har ført med Frankerig, gjort megen Opsigt. Revolutionskrigen, fra 1688-1697, kostede England i alt 900 Mill. Fr.; den spanske Arvefølgekrig, fra 1702-1713, 1,562,500,000 Fr.; den østerrigske Arvefølge Krig, fra 1740-1748, 1,350 Mill.; Syvaarskrigen, fra 1756-1763. 2,800 Mill.; den amerikanske Frihedskrig, fra 1775 83. 3,400 Mill.; den franske Revolutionskrig, fra 17931802, 11,597 Mill, og Krigen mod Napoleon, fra 180315, 28,975 Mill. Af de fra 1688 forløbne 153 Aar har England saaledes ført Krig med Frankerig i 65, der ialt har kostet hiint Land 72,535,000,000 Fr., hvoraf 51,725 M. ere tilvejebragte ved Skatter og 20,810 M. ved Laan,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Holland. Privat-Breve fra Batavia skildre Handelens Tilstand der med mørke Farver. Manglen paa rede Penge er meget stor, og trende anseelige Huse ere fallerede. - Ex Kongens og Grevinde d'Oultremonts Vielse blev fuldbyrdet i det franske Sprog, først efter den evangeliske Ritus og dernæst efter den katholske. Det hedder nu, at de nys Formælede i April ville forlade Berlin og begive sig til Holland for at opslaae deres Residents i Nærheden af Haag.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Neapel. Enkedronningen af Neapel er den 11te indtruffen til Rom for at aflægge sin Datter, Exdronningen af Spanien, et Besøg. Man slutter af dette Besøg, at Kongen ikke vil tillade sin Søster at komme til Neapel. Dronningen af Frankerig skal i den senere Tid have virket for at forlige Prindsen af Capua med sin Broder, Kongen af Neapel. Kongen skal være villig til at ophøie Prindsens Gemalinde (en engelsk Dame) til Grevinde med Rang over alle Damer ved Hoffet, med Undtagelse af Medlemmerne af den kongl. Familie, men han nægter at tilstaae Prindsens Børn de Prindser og Prindsesser af Blodet tilkommende Fortrin. - Paa Sicilien skulle alle Svovlminervære lukkede og Arbeiderne givne til Priis for den største Elendighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Orienten. Man har nu officiel Stadfæstelse paa, at Sultanen har forlehnet Mehemed Alt med arveligt Herredømme over Ægypten. - Admiral Walker havde for sin Afreise fra Alexandrien forlangt Flaadens Kasse, der ved Ankomsten indeholdt sex Maaneders Sold for Marinen, tilbage, men ikke erholdt den, fordi der ingen Penge var i den J finantsiel Henseende er Porten for Øjeblikket i stor Forlegenhed. Af de cirkulerende Papirspenge, Sehim kaldet, ere en stor Deel falske, da de ere saare let eftergjorte. Regjeringen vilde gjerne inddrage dem, for at bringe bedre i Omløb, men den frygter for at lide et altfor stort Tab. - Keiseren af Østerrig har benaadet Admiral Stopford, med Kommanderkorset og Kommodore Napier med Ridderkorset af den militære Maria-Theresia-Orden.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Jndenlandske Efterretninger. Ogsaa iaar er det, ved Armeebefaling af 22de Febr., bestemt, at de under Generalcommanden i Nørrejylland og Fyen, samt i Hertugdømmerne staaende Regimenter og Corps ikke skulle indkalde deres Frifolk i Foraaret, hvorimod der skal exerceres i Standqvartererne med den tjenst gjørende Styrke. - Ogsaa ved denne Leilighed vil skee ikke ubetydelige Besparelser. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Hs. Majest. Kongen har fundet sig foranlediget til allernaadigst at resolvere, at den Fritagelse for den i § 36 af Forordningen og Reisendes Passe og Herbergering af 17de April 1811 anordnede Visering af Passene eller andre Legitimationsdocumenter, naar Paslinierne passeres, som ifølge Cancelliepatentet af 8de August 1839 er tilstaaet de over Hamborg og Altona med Extrapost eller Personposterne i Landet indkommende Reisende, skal finde Anvendelse, paa alle Reisende, som befordres med Extrapost, Person og Fragtposter. (Hp. A.)J sidste Nummer af Fædrelandet læses en af Prokurator B. Christensen, som sagsøgt Redakteur af det nævnte Blad, nedlagt Protest i Anledning af en Retskjendelse, hvorved var antaget, "at Redakteuren for Kriminelkammerets Skranke skal gjøre Rede for sit Blads Jndhold." Den nedlagte Protest er tagen tilfølge ved en Kiendelse, afsagt af Krimineldommeren, Assessor Flensborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Jfølge "Dagen" skal man i Tranquebar have havt en frygtelig næsten uafbrudt Regn fra 25de Octbr. til 15de Novbr. f. A., saa at Vandet er stegen til en saadan Høide, at man ei kan mindes en lignende. Risen har liidt umaadeligt; Husene i Kolonien ere nedstyrtede i Hundredeviis, og hele Landsbyen Tevanur er bortskyllet. Paa Bornholm - hedder det i et Jnserat derfra i Fædrelandet" – er saa liden Jnteresse for Stænderinstitutionen tilstede, at, hvad der næsten skulde synes utroligt, men hvad der dog ligefuldt er tilforladeligt, er, at der endog har været Yttringer og at give en Petition til Kongen om Fritagelse for at sende nogen Deputeret. At Folket maa betale en Skat, som det efter en af sine Deputerede har kaldt Marchmanne-Skat, er det Meste man der bryder sig om Stænderne. Endelig har Kammerraad Drewsen aflagt et Slags Regnskab, hvorfor han havde fundet for godt at udsætte sin Erklæring om hvilket af de flere paa ham faldne Stændervalg han vilde modtage, og han har derved fuldkommen bekræftet den tidligere offentlig fremsatte Mening om, at denne Udsættelse alene havde til Hensigt, at han kunde forbeholde sig Bestemmelsen om, hvilken af Suppleanterne der skulde udelukkes fra Stænderforsamlingen. Hans Reise til Falster, i Selskab med den politiske Veltalenheds Personisikation, Hr. Orla Lehmann, havde, som man seer af Sammenkomsten paa Nykjøbing Raadstue med hans Vælgere (vidtløftig beskrevet i et Dobbeltnummer af Lollands=Falsters Stiftstidende til Hensigt at formaae disse til at give Slip paa ham, da han hellere ønskede at møde for Odsherred, for saaledes at kunne holde den i dette Distrikt valgte Suppleant, Kapitain Buchwald, en Adelsmand borte fra Stænderforsamlingen. Da Forsamlingen imidlertid ikke var tilbøielig til at give Slip paa Drewsen, erklærede han tilsidst, at han modtog dens Valg. Som Epilog til disse Forhandlinger forklarede endnu Lehmann for en tilstedeværende Sognefoged, Christopher Rasmussen af Veggeløse, Hvad der egentlig forstodes ved Skattebevillingsret, og politiske Garantier." Og saaledes endtes denne hæderlige Forsamling, der, ligesom Drewsens olevnelske Triumphtog igjenne Falster, vil gjøre en mærkelig Epoke i vort Folkelivs Udvikling. (Dagen.) – (Et senere Numer, af Lollands-Falsters Stiftstidende erklærer denne Artikel i "Dagen" bygget paa falske Forudsætninger og heelt igjennem falsk, da det ikke var Drewsen, men Orla Lehmann, som gav de falsterske Vælgere at betænke, om de ikke, efterat være oplyste om Sagens Sammenhæng, muligt selv vilde ønske, at Drewsen skulde møde for Odsherred.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Kammerraad Drewsen har i en i Fædrelandet, indrykket Skrivelse til sine Vælgere i 2det Landvalgdistrikt afviist den Paastand, at han selv skulde have bidraget til at bevirke de mange paa ham faldne Valg; disse forklarer han derimod, og vistnok ikke urimeligt, at være fremkomne saaledes: "De mange Valg, der ere faldne paa mig, af hvilke jeg i det høieste har fremkaldt et eneste, ere ogsaa og vist for Størstedelen, foranledigede ved den Heftighed, hvormed anonyme Forfattere have i de conservative Blade angrebet mig. "Dagens" og "Adresseavisens" Daddel er i Mangfoldiges Øine en Anbefaling, og jeg er derved kommen til at spille en Rolle, langt over min Fortjeneste. Bondestanden, der veed hvor hengiven jeg er den, vilde ikke have mig udstødt af Forsamlingen, og for at være vis derpaa, blev jeg valgt flere Steder, og jeg troer ikke ganske at bedrage mig, naar jeg antager, at i det 2det Valgdistrikt have Mange villet ligesom give mig Opreisning for den mig tilføiede Uret. Havde man ikke udsendt Emissarier, der paa Amtet skulde stemme Bønderne mod mig; havde ikke "Dagen" alet mig som en Mand, der var farlig i Stænderforsamlingen, deels fordi jeg havde for megen Jndflydelse paa Bønderne, deels fordi jeg aabent har erklæret, at min Mening er, at Danmarks Fremtid bør sikkres, – var ikke alt dette skeet, saa var jeg i al Stilhed bleven valgt i mit gamle Valgdistrikt, men ikke tillige i to andre Distrikter, og jeg troer saaledes med Sandhed at kunne sige, at det er mine Modstandere, jeg fornemmelig maa takke for den mig vederfarne Ære.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
J den svenske Statstidende hedder det i en Korresp.Art. fra Kbhvn, af 11te Febr.: "Den engelske Konsul i Helsingøer har faaet befaling af sin Regjering at begive sig til London for at give Oplysninger angaaende Spørgsmaalet og Sundtolden. Den danske Regjering sender ligeledes en Embedsmand ved Toldvæsenet i Helsingøer til England for at være den danske Minister behjælpelig ved de ham overdragne Underhandlinger.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Det er bekjendt, at der imod Justitsraad Sommer blev anlagt Justitssag paa Grund af Kassemangel og andre Uregelmæssigheder i hans Embedsførelse som Byfoged i Maribo; men at det lykkedes ham at undvige og at han senere ei er bleven paagrebet. Han er imidlertid bleven dømt til Fæstningsarbeide, hvilken Straf dog ved allerhøieste Resolution af 17de Febr. er formildet til Fæstningsarrest, med Hensyn til at denne sidste Straf er indført ved den efter Tiltalen mod ham emanerede nye Kasseanordning; derhos er tillige hans Bestalling som Justitsraad bleven kasseret. (Dagen.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
En af Hovedstadens første Skrædere, der for kort siden har trukket sig ud af Forretningerne, gjorde nylig i et Anfald af Vanvid Forsøg paa at dræbe sig med en Kniv. Man blev ved Blodsporet opmærksom, og fandt ham siddende blødende i en Krog. Han er nu bragt ud paa Hospitalet. Manden har paa en Maade maattet opgive sit Bo, og har dog udestaaende hos sine Kunder, for leveret Arbeide, Fordringer til Beløb af henved 30,000 Rbd., som han ikke kan faae betalt. Det er da Grund nok til at gaae fra Forstanden. (Aarh. A.)¬
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
J Søndagen" beregnes, at Ohlenschlægers Arel og Valborg vilde, efter Theatrets Betalingsregulativ, i det allergunstigste Tilfælde indbringe Digteren 493 Rbd., og det har givet Theatret en Jndtægt af over 25,000 Rbd. og er Theatrets Eiendom, Med Hensyn til den tidligere ommældte Meddelelse i "Börsen=Halle", angaaende Kapt. Christmas's Affære paa Madeira i Anledning af det af ham bjergede portugisiske Skib "Activo", er Handelstidenden, underrettet om, at en Fordreielse virkelig maa have fundet Sted i bemældte Beretning, ifølge de til Regjeringen indkomne officielle Dokumenter i dette Anliggende, og at Kapt. Christmas allerede paa Stedet paa det kraftigste har protesteret imod den i dette Tildfælde af Toldvæsenet brugte Fremgangsmaade, samt at Sagen ogsaa allerede gjennem det danske Gesandtskab i Lissabon er gjort anhængig hos den kgl. portugisiske Regjering.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Hof= og Stadsretten har d. 22de Febr. paadømt den af Proc. Christensen som Redacteur af Fædrelandet, mod Cand. Jur. H. Trøiel anlagte Sag paa Grund af de af Sidstnævnte mod Fædrel." Red. i Adresseavisen" fremsatte ærefornærmende Sigtelser. Ved Dommen mulctere des Jndstævnte paa 200 Rbd. Sølv, samt dømtes til at være Censur undergiven i eet Aar, hvorhos de brugte Jnjurier mortificeredes. Den Jndstævnte betaler Citanten Processens Omkostninger med 25 Rbd. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Kabinetssekretair, Etatsraad Feddersen er død Natten mellem 25de og 26de Februar, ogsaa han bortreves i den kraftfulde Alder; han blev 51 Aar. Kongen har i ham tabt en nidkjær og hengiven Embedsmand, – siger Berl. T. – som ved mange Aars Erfaring, støttet til den afhans udmærkede Fader modtagne Veiledning, var nøie rontineret i sin vanskelige Post. En meget talrig Familie taber i ham sin Forsørger, og Alle, der have staaet i Forbindelse med ham, tabe en Mand, hvis Blidhed og Retskaffenhed havde gjort ham ligesaa almindelig yndet som agtet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Jblandt de flere større Værker, prosaiske og poetiske, hvormed Grundtvig i den senere Tid har beriget den danske Literatur, hører ogsaa hans Sang Værk til den danske Kirke", hvoraf nyligt 2den Deels andet Hefte har forladt Pressen. Det er de forskjellige Fortællinger i den bibelske Historie, som Forf. her behandler poetisk og saaledes søger levende at anskueliggjøre, og det hans Musa saa særdeles Eiendommelige er ogsaa her stærkt fremtrædende. (B. T.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Som vi erfare er Premierlieutenant v. Dahl af det fyenske Dragonregiment ankommen fra Algier til Toulon i Frankrig, for at søge at gjenvinde sit under det sidste Feldttog i Algierienne meget svækkede Helbred, efterat han 4 Gange har været angreben af en stærk Feber. Under dette Feldttog gjorde han Tjeneste som Ordonnantsofficeer hos General Changarnier, der, som tidligere meldt, i sine officielle Rapporter har omtalt Lieutn. Dahl med megen Hæder. Den schweizerske Oberstlieutenant v. Uebel, (bekjendt fra Schweiz's nyere Historie som Major Uebel, var Hr. Dahls Teltkammerat. Ved Nedstigningen af MetidsaPlainen fik han, ved Lin. Dahls Side, et Skudsaar i Laaret; Benet maatte amputeres og han døde deraf. (O. T. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Den 24de Febr. begravedes den 118 eny. Aar gamle Sergeant Bartholomæns Albrecht paa Ubbernd Kirkegaard, efterat Stedets Capellan, Hr. Steenfeldt, havde holdt en vakker Mindetale over ham. Til de forhen meddeelte Notitser om ham kunne vi endnu føie Følgende: Hans Fader døde, da Sønnen var meget ung, hvorfor hans Navn var gaaet tabt af hans Hukommelse; men han erindrede, at hans Stedfader hed Hans Busch og hans Moder Sophie Wolfersdatter, og at de vare Bønderfolk i en Landsby omtrent i enh. Miil fra Nürnberg. Aar 1744, da 22 Aar gammel, kom Albrecht først i østerrigsk Tieneste under Keiserinde Maria Theresia, og bivaanede Slaget ved Hohenfriedberg. 1750 kom han til Preussen, og var med i Slaget ved Rosbach 1757. Samme Aar kom han til Danmark, hvor han altsaa har opholdt sig i 83 Aar og levet under fire danske Konger. Han var første Gang gift med Anne Marie Pedersdatter, med hvem han havte 12 Børn, hvoraf de 5 endnu leve, som hundredaarig Olding indlod han sig atter i Ægtestanden, og blev viet d. 12 April 1822. til Pigen Maren Hansdatter, hans efterlevende Enke. (S. B.) Kun faa fremmede Kjøbere havde indfundet sig ved det i Odense den 22de Februar afholdte Hestemarked. Stærke Arbeidsheste betaltes med 70 til 100 Rbd.; for en 8 Aars lysebruun Hest fik Sælgeren endog 115 Rbd. Livligere var Handelen med Køer, en almindelig god Lødeko kostede 30 Rbd. og derover. (Hp. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Af et Brev fra Flensborg, dateret d. 11 Febr., erfare vi, at Magistraterne i Flensborg og Husum vare ifærd med at udfærdige en Ansøgning til Kongen (den maa vel altsaa nu være indkommen, om, at der strax maatte paabegyndes en Chaussee mellem de to nævnte Byer. Heraf lader det til, at man har isinde at opgive Projectet om Jernbanen. Jmidlertid hedder det dog i samme Brev, at Jngenieurcapitain Kücker udarbeider en nøie Beregning over Udgivterne ved en Jernbane, og at der, saasnart denne Beregning er færdig, skal indgives Ansøgning til den kongl. Jernbane-Commitee om Bevilling til Actiesamling. Da det ikke er at antage, at Flensborgerne ville have baade Jernbane og Chaussee, saa maa vel Meningen være, at de ville stille det Alternatio, enten Jernbane eller Chaussee. Da Flensborgerne dog aldrig ville kunne forhindre den Altona-Kieler Jernbane fra at komme istand (det skal dog gaae maadeligt nok med Actietegningen til den, da Hamborgerne ikke ville understøtte den, og da den Flensborger Jernbane dog neppe vilde kunne udholde en Concurrence med hiin, gjøre de vistnok klogest i at holde sig til hvad der kan opnaaes – en god Chaussee mellem deres By og Husum, hvortil Hertugdømmet høiligen trænger. (L.-F. A.)
Ribe Stifts Adresseaviser, 1841-03-02
Efter Dithm. Tidende har Landskabet Sønderdithmarsken erklæret sig villig til at indlade sig paa Afstaaelsen af sin Toldfrihed, imod en aarlig Betaling til Landskabet af 25 s. Kourant pro Persona.