Berlingske Tidende, 1778-01-12
London, den 23de Dec. Til næste Feldttog blive gjorte meget eftertrykkelige Anstalter. Man taler igien om 20000 Russer, 7000 Schweizer, 300 Skotlænder, og nogle paa nye i Tydskland contraherte Tropper, hvilke næste Aar skal gaae over til America. Det heder og, at Garde Regimenterne skal meestendeels sendes derhen. J det mindste have Friemændene ved Garden, at hvilke mange have i 6 Aar ingen Tieneste gjort, faaet Ordre, herefter at giøre Tieneste, hvorudover det synes rimeligt, at et anseeligt Antal vil blive udtaget af Garde Regimenterne. Det heder, at de Tropper, med hvilke General Burgoyne har overgivet sig, skal sendes til Gibralter i Garnison, og at den derværende Besætning skal ligeledes sendes til America. Udi en Skrivelse fra Glasgow af 16de Dec. meldes følgende: "Med det fra Nyeyork den 17de Nov. afseilede Skib, the Thomas, er indløbet den Efterretning, at 4000 Mand ere marcherede fra Nyeyork, for at foreene sig med General Howe i Pensylvanien, at General Clinton er bleven i Nyevork med 1100 Hesser og 3 Regimenter Engelænder, og at alle Jndvaanere i Staden ere blevne bevæbnede. Af disse Omstændigheder sees tydelig, at General Clinton frygter for et Angreb af Americanerne, og ved Skibets Afseylling var denne Frygt saa almindelig, at Eierne af det i Staden værende Gods, bragte samme i største Hast igien paa Skibene. - J Følge en anden Skrivelse fra Glasgow have Americanerne forladt og ødelagt alle de Forter som ere ved North=Reviren, og det bekræftes, at General Howe har bemægtiget sig Mud=Øen. - Man har endnu ingen tilforladelige Beretninger og Erobringen af den Ø Mud og Rothen Bank ved de Howiske Tropper. Efter Nyeyorks Gazette af 17de Nov. skal bemeldte Erobring være skeet den 5te ejusd. Breve fra Nyeyork modsige saadant. Udi disse meldes, at General Washingtons Armee beskiød de Verker, som vore have opkastet ved Philladelphia. Udi nogle Dage vare hver Dag gjorte henimod 11000 Skud paa samme. - J Følge bemeldte Nyeyorks Gazette skal den Burgryniske Armees Krigs=Kasse ved et Corps Jndianer, under Anførsel af de tvende Capitainer MAlpine og M Kay lykkelig være bleven bragt til Canada, og ikkun en Deel af Escorten være falden i Provincialernes Hænder. Samme Galette beretter, at Provincial=Tropperne havde vel ladet sig see i Nort=Castle, Tarry=Town til henimod Kingsbringe, men vare igien dragne bort. De sidste Breve derimod forsikre, at et Corps af 10000 Mand, under den Americanske General Parsons Commando, rykker frem mod Nyeyork. Hver Sagernes nu værende Tilstand med de Americanske Colonier ere i det Jrlandske Parlement forefaldne vigtige Debatter, hvorudi et af Parlements Lemmerne har erklæret, at ville efter Ferierne foreslaae en Adresse til Kongen, for at bede: at Hs. Majest maatte behage, herefter stedse at udelukke den Minister af sit Raad, som havde raadet Høystsamme til, at begynde den nu værende fordervelige Krig, samt exemplariter at straffe alle dem, som derved havde styrtet Stor=Brittannien i Elendighed. "Det blev tillige besluttet, at overlade denne vigtige Sag til Parlementets Undersøgning og endelige Afgiørelse." - Da General Gates efter vor Armees Overgivelse havde indbudet General Burgoyne og andre af vore Officeerer til et Middags Maaltid, bestod Tasselet af tvende Bræder, som vare lagte over 2 Tønder, og derpaa bleve 4 Fade frembaarne for det heele Selskab. Borddug var ikke at see. Noget Oxe= og Lammekiød, samt en Gaas udgjorte det heele Maaltid. De drak nye Engelsk Rum, blandet med Vand, uden Sukker. Jkkun de tvende Generaler havde Glas, de andre Officeerer maatte drikke af Skaaler. Man anmerker her, at den som kan leve saaledes, finder allevegne sin Føde. Ved Maaltidet opfordrede General Gates General Burgoyne til at drikke paa een Sundhed. General Burgoyne blev derover ikke lidet forlegen. Tilsidst foreslog han General Washington. Nu kom Turen til General Gates, og han frembragte den Engelske Konges Sundhed. Engelænderne og Americanerne sloge Haand i Haand, og bleve i samme Øyeblik fuldkommen gode Venner. De Engelske Tropper beklagede især at de vare Fiender, og ønskede, at deres Fiende maatte ikkun have været et Legeme. Americanerne svarede, de vidste at Engelænderne vare i Hiertet ingen Fiender af America. - De Americanske Tropper vare got klædte, meestendeels vel forsynede med Franske Vaaben, og fortreflig disciplinerede. Paa den Tiid Officeererne spiste, stod den heele Armee under Vaaben, og den nøyeste Orden blev tillige iagttaget. Efter Maaltidet tilkiendegave nogle Brittiske Officeerer deres Længsel efter nærmere at besee den Americanske Armee, og gaae igiennem Gelederne hvilket blev dem tilladt; Alting var overalt stille. Nogle af disse Officeerer saae siden et Regiment marchere, og faldt i Forundring derover. De Americanske Officeerer i Almindelighed, men især Generalerne Whipple og Glower blive formedelst deres brave Forhold med get roste.