JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
J det 12te og 13de Aarhundrede opvaagnede en Følelse af Undseelse og Harme over at Mohamedanerne skulde forblive i Besiddelse af det Land hvori Jesus havde levet og lært, og af den Stad, hvori han havde opoffret sig selv for Verdens Frelse. Nu rustede sig Keisere og Konger droge fra Aaret 1095 til 1291 med talløse Krigerskarer til det hellige Land for at erobre det. De syntes en Tid at finde Fremgang; et Kongerige Jerusalem blev endog oprettet; men Udfaldet blev dog tilsidst efterat de Christne vare blevne myrdede i 100,000 Viis, saa bleve de aldeles udjagede deraf og endnu er til deres Skam, og Skiændsel den hellige Stad og den hellige Grav i de Vantroendes Hænder. En Christen, som ikke veed dette, hvilket dog er en bogstavelig Sandhed, vil blive forbauset og spørge: hvorledes hænger dette sammen, er Christendommen ikke Guds gode Sag, hvorfor ere Hindringerne for den ikke blevne bedre overvundne, hvorfor har Gud ikke kraftfuldere understøttet den store Foranstaltning han har fremkaldet? Svaret er meget vanskeligt for den, som ikke rigtigt har studeret sin Theologie og Verdens Historien, for den, som med et mystisk, dynkelt og forvirret Blik betragter den; men meget klart og let for Sandhedens redelige Ven og Begivenhedernes og Religionens dybere Forsker. - Aarsagen til dette Særsyn er, at saalænge ikke Christendommens gode Sag har seiret i det Jndvortes saalænge understøtter Forsynet det ikke heller i det Udvortes, saa at den erholder en fuldstændig udvortes Seier. - Det vil sige saalænge indtil man begriber og lærer og følger den Overbeviisning, at Dyden i Christendommen er Hovedsagen. og at den er vigtigere end Troen, endskiøndt nøie forbundet med den; thi paa denne har det ikke manglet de hengangne Tiders Chrine; men ved Mangel paa Dyden have de giort sig uværdige til Guddommens Beskyttelse. Da en indvortes hellig Følelse bemægtiger sig min Siæl, som længe har lagt skiult i mit Hierte, saa vil Gud give mig Kraft til i dette Øieblik at tale Sandhedens og det Godes Sag formine Medmennesker. Jesus Christus viser tydelig Veien til hvorledes hans Religion skal udbredes, da han sagde til sine Venner (Math. V. 16). Lader Eders Lys skinne for Menneskene, at de kunne see Eders gode Handlinger og prise Eders Fader som er i Himmelen. - Af dette see vi tydeligen hvorledes de Christne skulle aflægge deres Bekiendelse om ham og bevidne ham for Berden, nemlig ved en i alle Henseender retskaffen Vandel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Jesus Christus er kommen til Verden i en dobbelt Henseende, som Menneskenes Lærer og som Menneskenes Frelser; som det første har han forkyndet sig selv ved enhver Leilighed, som den sidste har fornemlig hans Venner erkiendet ham. Han formaner uafladelig Mennesket til Omvendelse, han foredrager uophørligt de skiønneste moralske Lærdomme; men han taler langt mindre og sieldnere om sin Død for Menneskenes Frelse. Hvorfor ikke fordi det er een af de Lærdomme, som maae regnes til dem, hvilke Menneskene ikke saavel kunne taale at høre, da Alle ville gribe efter Salligheden; men Faa giøre sig værdige til den. Gid Forkynderne af hans Lære havde altid betænkt det, Gid de endnu den Dag i Dag maatte betænke det: (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Nyeste Post-Efterretninger. De nyeste Efterretninger fra Paris af 23de Marts indeholde: at en nye Artikel i Journal des Debats imod Rusland og om Nødvendigheden af at holde denne Magt i Skranker, giør stor Opsigt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Greve Pozzo di Borgo skal have yttret for Hertugen af Broglie, at han vil snart blive rappelleret. - Den Østerrigske Ambassadeur Greve v. Appony skal den 23de have meddeelt Hertugen af Broglie Depescher, som om Natten vare komne med en Coureer fra Wien. Østerrige skal have erklæret ikke at ville skille sin Jnterresse, hvad de østlige Anliggender angaaer, fra Frankerigs og Englands. - La France nouvelle bemærker, at Rusland har indladt sig paa Forpligtelser, hvis Opfyldelse Frankerige har reclameret med passende Maadehold, men ogsaa med Energie. Det maae være nok for Frankerige at have bevirket, at den Russiske Flaade trækker sig tilbage og at den har garanteret Tractaten imellem Mahmud og Mehemed Ali. Dette Blad, og Journal des Debats have ført en livfuld Kamp med hinanden om denne Sag, hvorved dog maae tilstaaes, at dennes bekiendte Beretning er i det hele grundet. – Den Tyrkiske Garde-General Namik Pascha, overordentlig Ambassadeur ved det Engelske Hof, er ankommen til Paris og aftraadt i Gaden Rivoli. Der skal gives ham en stor Fest ved Hoffet og Kongen vil modtage ham i en offentlig Audience. Paschaen taler meget godt Fransk; hans Comportement er meget civiliseret og han synes at besidde een for hans Nation usædvanlig Dannelse; han er ledsaget af to Adjutanter og begiver sig fra Paris til Berlin og Wien. - Der berettes, at Jbrahim Pascha har ikke allene besat Smyrna; men ogsaa gjort den Tyrkiske Gouverneur til Fange og lagt Beslag, paa at Tyrkisk Eiendom og paa alle Skibe i Havnen; hvilket ikke godt kan harmonere med hvad der fortælles om Mebemed Alis fredelige Sindelag og Underkastelse under Portens Villie. Sultanen skal desuagtet føle sig beroeliget, haabe at kunne med Tiden erstatte sit Tab og arbeide paa at reorganisere sin Armee. - Over Venedig vil man vide, at Jbrahim er rykket frem mod Brussa- og staaer ligeover for Constantinopel; ifølge andre Efterretninger forholder det sig ikke saale Jfølge Efterretninger fra Grækenland des. skal der nu være roeligt; mange Klager overgives Kongen over de militaire Chefer og deres Udsuelser. Om Kongens Boelig berettes: at allerede i Greve Capodistrias Tid var der bygget et Regierings Palads paa 3 Etager, hvert paa 13 Værelser. Den nederste Etage stod ved den store Indgangsport i Forbindelse med vidtløftige Haver, bag ved hvilke der er en offentlig og meget yndet Prommenade. De Baierske Commissarier, som førend Kongens Ankomst kom til Nauplion, forvandlede de 13 Værelser i den nederste Etage til de 3 store og prægtige Sale; hvoraf den ene er prydet med carmosinrødt Fløiel og Guldbroderie; den anden med Nationalfarverne og den tredie er malet grøn. Kongen boer i den anden Etage, som er forsynet med prægtige Meubler. Man siger, at en regelmæssig Dampskibsfart skal sættes i Gang imellem Nauplion og Triest. - De Franske Tropper rømme Morea. Grækerne skulle udvise megen Glæde over Jbrahims Seiervindinger; i den Ægyptiske Armee skulle være mange Grækere, som behandles af ham med megen Udmærkelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Jnfanten Don Carlos forlader Spanien. J den Anledning er følgende Kongelig Decret bekiendtgjort i Hoftidenden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
J en Skrivelse, som min durchlautige Fetter, Kongen af Portugal, har under 23de Februar d. A. tilsendt mig fra Braga, hvori han yttrede en stærk Attraae efter, at Prinsessen af Beira, hans Syster, maae komme tilbage til sin Familie, da Formynderskabet over hendes Søn, Jnfanten Sebastian, som den egentlige Aarsag til hendes Reise til Spanien og Ophold der, er ble blevet tilendebragt ved hans Formæling. Jeg har antaget denne billige Begiæring og da Prinsessen har ogsaa givet sit Samtykke dertil, saa er den 16de d. M. bestemt som Dagen for hendes Afreise. Ligeledes har jeg tilladt Jnfanterne Don Carlos og Don Sebastian paa deres Forlangende, at de med deres Familier maa ledsage Prinsessen i to Maaneder paa denne Reise. Jeg lader Dem vide dette for at De kunne underrette alle de Personer derom, som det angaaer, og fordi alle fornødne Tilberedelser kunne blive trufne for saa ophøiede Reisendes Sikkerhed, og Værdighed. Jeg forbyder, som forhen paa min Reise til Catalonien, at Æresbeviisninger blive udviste imod dem, som kunne formere mine Nationers Jeg Kongen. Byrder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Til den første Statssecretair Don Francisco de Zea Bermudez, Præsident for Ministerial Conseilet. Dette Decret betragtes som en Triumph for Dronningen. Man siger at Anledningen dertil skal have været, at Jnfanten Don Carlos Gemalinde har havt en Samtale om sin Broder Don Miguel med Dranningen, som ikke skal have udladt sig om ham paa en venskabelig Maade, hvorpaa Jnfantinden blev opbragt, og erklærede ikke oftere at ville lade sig see ved Hoffet. Jn fanten Don Carlos begav sig nu selv til Kongen; men som biefaldt sin Gemalindes Forestillinger; nu erklærede Don Carlos, at han vilde forlade Spanien med sin hele Familie. – Man forventer nu en Ministerforandring, især da Hr. ZeaBermadez er kommen i Strid med Greven af Punonrostro, som han vilde lade arrestere for det Stykke, som han havde skrevet om Sammenkaldelsen af de Cortes; men hvorpaa Greven udfordrede Hr. Zea, og erklærede, at han talte i den hele Spanske Grandezzas Navn. Jfølge de nyeste Efterretninger fra Spanien, som ere ankomne til Paris med en Regierings-Coureer ere de Spanske Statspapire stegne betydeligt; man seer vigtige Begivenheder imøde i dette Land, og det lader til som den Franske Ambassadeur faaer Overhaand. – Man siger at Madrid er blevet illumineret ved Efterretningen om Don Carlos og den Portugisiske Deel af den Kongelige Families Forviisning. Carlisterne forlade Madrid. - Kongen har atter havt Attaker af sin Gigt. - Hovedqvæstionen, hvorom alt dreier sig i Spanien, er Sammenkaldelsen af de Cortes. Man er vel enig om ved Hoffet og i Ministeriet, at de skulle sammenkaldes for at sanctionere Jnfantindens Thronrettighed; men i Henseende til Maaden, hvorpaa det skal skee, differerer man. Det ene Partie, i Spidsen for hvilket Hr. Zea Bermudes staaer, vil at de Cortes skulle blot udvælges af Adelen og Geistligheden i de store Stæder, som i Carl den 4des Tid, og ikke have andet at giøre end at sanctionere Jnfantindens Thronrettighed, Kongen, som har en Angest i Blodet for de Cortes Regiering helder til dette System. Men Dronningens Partie forlanger Cortes per estiamientos eller af alle Stænder, som den bedste og høitideligste Garantie for Jnfantindens Sag. Det var for dette Partie at Greven af Punononstro erklærede sig i Bladet Revista, men som blev confisqveret. Kongen lod ham kalde til sig og gav ham en alvorlig Jrettesættelse, især for de Ord, at uden Folkets Sanction kan Kongens Villie ikke betragtes som absolut og afgiørende. Greven forsvarede sig paa en aandrig Maade, og Dronningen, som han i Forveien havde viist dette Brev, og som havde billiget det, gav ham Medhold; men Kongen svarede, at hun ikke kiendte Omfanget af den Ulykke, hvortil hun opfordrede. - Man mener nu ogsaa i England at Hr. ZeaBermudez vil snart blive styrtet. – Det er ogsaa sandsynligt at Portugals Skjebne vil med det første blive afgjort, ved en fælles Overeenskomst imellem Spanien, Frankerige og England, at Don Pedro og Don Miguel ville blive fiernede derfra og Donna Maria indsat som regierende Dronning efter de moderate Principer, som Marqvien af Palmella har opstillet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
J Frankerige tegner det ogsaa til en Forandring i Ministeriet, da General Sebastiani, som er kommet tilbage fra sin Reise i Jtalien, og er nu fuldkomment restitueret, er ved en Kongelig Forordning af 23de Marts, og contrasigneret af Conseilets Præsident, udvalgt til Minister, dog uden at erholde endnu en Portefeuille. Man troer at han skal sammensætte et nyt Ministerium; hans Udnævnelse skal have været en Hemmelighed for de øvrige Ministre.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Konge Wilhelm af Würtemberg har ved en Forordning af 22de Marts opløst Stændernes Forsamling paa en permanent Committee nær, som Stænderne endnu skulle vælge. Jndenlandsk ministeriet skal med det første forkynde det Fornødne og Valget til den nye Stændernes Forsamling. - Jntimationen til denne Forordning lyder saaledes: J Eders underdanige Forestilling af 13de denne Maaned have J modsat en Protestation til Værn og Eders Kammers Friehed mod vor Reskript af 27de Februar under det Paaskud at det indeholder en Jndgribelse i Gangen af Eders Forhandlinger; men det Ugrundede der giver sig tilkiende af det tydelige Jndhold af Vort Reskript; da det aldeles ikke indeholdt noget Forskrift for Eders Beslutning om den Motion, som var paa Bane; men blot Yttringen af en Tillid til Eders, saa at det kom ganske an paa Eder selv om J vilde svare til den eller ikke. J have valgt det sidste. Vi havde udtalt der den Forventning: at J vilde forkaste med en fortient Misbilligelse en Motion, som angriber det monarkiske Princip og med det samme vort Kongeriges i sin dybeste Grundvold, som erklærer Forbundsdagens Beslutning af 28de Juni af 1832 for et med Flid anlagt dødeligt Angreb paa de Tydske Statsforfatninger, og som andrager paa, under foreløbig Protestation mod disse Beslutninger, at Vi skulle modificere eller opklare vor Tiltrædelse til disse og derpaa underkastede den Landstændernes Afgiørelse. Men i Eders, med Majoritet affattede Forestilling af 13de Marts erklære J nu at J aldrig ville efterkomme denne Anmodning. Efen saadan Erklæring og de Erfaringer, som vi overhovedet have erholdet siden denne nærværende Landdags Aabning levnes os intet Haab om at kunne lede Forhandlingerne til Landets sande Vel, som allene kan befordres ved en giensidig Tillid imellem Regieringen og Stænderne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
J den Preussiske Statstidende læses et Forsvar, for Kongens Beslutning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Den Engelske og Franske Escadre har pludselig faaet Ordre til at forlade de Hollandske Kyster og vende tilbage til Dünerne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Extrapost. Den Petersborger Journal af 21de Marts indeholder følgende Artikel: Vi have over Odessa faaet directe Efterretninger fra Constantinopel, som ere bragte dertil med Dampskibet Newa, hvilke ere usædvanlig nye; nemlig af 26de Februar gammel og 10de Marts nye Stiil. De melde: at Hovedstaden nyder fuldkommen Rolighed, at Underhandlingerne med Mehemed Ali brive fortsatte, og at Contre-Admiral Lafarews Escadre endnu laae paa Rheden ved Bujukdere.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
La France nouvelle forsikkrer, at den Engelske Legations-Secretair Hr. Moindeville, har samme Dag, som Admiral Roussin underskrev Tractaten, tilstillet Reis Effendi en Forestilling om den udenlandske Magts Bortsiernelse, og støttet paa samme Grunde. Fra Brest skulle den 20de Orlogskibene Duqvesne og Suffrean, tillige med Fregatten Melpomene afseile, som man siger til Levanten. Fra Toulon berettes, at Orlogskibet Marengo, som laae med Tropper ombord, seilklar til Algier, har faaet Ordre til at gaae sammesteds. hen. Det nye heftige Stykke i Journal des Debats, som gaaer ud paa at skildre Ruslands Overmagt og Farlighed for de andre Stater, slutter med de Ord: at alle Magter bør vaage over Følgerne af et nyt Protectorat, som skulle betragtes som moralske Occupationer, men kunne føre til bevæbnede Occupationer. Tre Franske Courere til Konstantinopel ere efter hinanden for nyelig passerede igiennem Strasborg. - Den Østerrigske Regiering skal være afficeret over den Vending, som de orientalske Anliggender have taget; den troer vel ikke paa nogen Krig; men vil dog forstærke sin Armee paa de Tyrkiske Grændser. Man siger, at en Coureer har overbragt til Berlin en vigtig Erklæring fra det Russiske Kabinet om de orientalske Anliggender, som skal gaae ud paa, at det ikke kan give sit Samtykke til, at der aftvinges Sultanen, som har kastet sig i Ruslands Arme, nogen Eftergivelse for en Rebel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
De Spanske Statspapire ere stegne saa høit som aldrig tilforn siden Revolutionen, Kongen og Dronningen have giort en Spadseretour igiennem Madrid og ere modtagne med stor Jubel Regimenter skulle escortere den bortreisende Kongelige Familie ud af Spanien. - J Jrland seer det meget uroeligt ud. – Den Engelske og Franske Escadre har lidt en Deel af Storm ved Hollands Kyster.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Jndenlandske Efterretninger. Uden væsentligen at ville forandre sin hidtil fulgte Virkemaade, har det Kongelige danske Landhuusholdnings Selskab (hvis Præsidenter ere Hr. Etatsraad Johnsen og Dhrr. Conferentsraader Collin og Ørsted) besluttet, for de næstfølgende Aar ikke at udstede den hidtil brugte aarlige Kundgiørelse, hvori angaves visse deels theoretiske deels praktiske Gienstande, hvis Behandling Selskabet. fortrinligen søgte at opmuntre til. – Man vil derimod indtil videre indskrænke sig til, i en almindelig Opfordring at giøre opmærksom paa, at Selskabet vil fremdeles, efter dets Evne, søge at bidrage til Landhuusholdningens Fremme, og at alle Forslag og Anmeldelser, sigtende til at naa dette Maal, ville være Selskabet kiærkommen. - Af en lang Erfaring overbeviist om Præmiesystemets mindre Gavnlighed, har man i den sildigere Tid benyttet det mindre end forhen, og vil fremtidigen end mere indskrænke dets Anvendelse, undtagen ved Prøve= eller Præmie=Pløiningerne, hvor slige Opmuntringer ere paa det rette Sted. - Derimod vil Selskabet fremdeles lade det være sig magt paaliggende, at virke paa den agerdyrkende Klasse ved at udbrede nyttige Kundskaber, forbedrede Avls-Redskaber, gode Sædearter, understøtte til forbedret Jorddyrkning, og vedblive at forøge Antallet af gode Avlskarle. - Hvorvidt man har været heldig til at naae Maalet, vil Aar for Aar kunne sees af de Efterretninger, der aaligen udgives fra Selskabet om de Anmeldelser og Begieringer, der i sidstafvigte Aar ere indkomne til det, og om de foranstaltninger, det i samme Tidsløb har truffet. Disse Efterretninger, som offentligen bekiendtgiøres, ville tillige være en Opfordring til at komme Selskabets Bestræbelser med kraftig Haand og god Villie imøde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Kiøbenhavns Børs, den 29. Marts 1833. Cours. Hamborg 2 M. - avista 213 1/2. - Species 211 1/2 (d. 29. Marts 1832 211). Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 11 s. i Fior 12 Mk. 10 1/2 s.) Kongel. Obligationer uden Renter i Bemk. 85 1/2 a 85 3/4 Rbdlr. Dito uden Renter i Sdl. 91 a 91 1/2 (i Fior 90 90 1/2 Rbd.) Nationalbanks Obligationer (af Laanet den 2den Februar. Dito 1820) i rede Sølv 102 Rbdlr. i Sedl. 107 3/4 Rbd. - - 4 pC. Rigsbanksobligationer Renten pr. 6te Jan. 101 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. Bcomk. - Dito dito til 4 Procent 99. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 99 1/2. - - 4 pC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Compagnie 70. NB. 1 Pund Sterling beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesdl. 153 a 153 1/2 (Jfior 154). Svenske Sedl. 43 1/2 a 43 3/4 sk. pr. 1 Rdlr. Rigsg.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Kiøbenhavns Torvepriser, d. 29de Marts Rug, Tdn., 3 Rbd. 2 Mk. - s. a 3 Rbd. 5 Mk. 8 s. Hvede Tdn. 3 Abd. 5 Mk. 8 s. a 4 Rbd. 5 Mk. - s. Bygger., Tdn. 2 Rbd. - Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Bev br., Tdn. 1 Rbd. 5 Mk. 4 s. a 2 Rbd. Mk. 12 s. Havre Tdn. 1 Rbd. 4 Mk. - s. a 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. Ærter, Tdn. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 4 Rbd. 3 Mk. - s. Røget Flesk Lpd. 2 Rbd. Mk. - s. a 2 Rbd. 1 Mk. - s. Grøns. Flesk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 5 Mk. - s. Smør, Pd. 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s. Æg, Snesen 1 Mk. 6 s. a 1 Mk. 8 s., Giær, Pd. Rbd. 1 Mk. - s. a Rbd. 1 Mk. 4 s. Sællandsk Smør pr. Td. 48 a 54 Rbd.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Beltpassage. Fra den d. 25de til d. 28de Marts. Til Fyen. Ritm. Simmonsen; Pastor Tillisch med Kone; Frøken Krag; Jmfr. Rose og Reiniche; Søecapt. Lieut. Bodenhoff med Frue og 2 Dottre; Lieut. Svendsen og Morch; Doct. Wahl. Til Siælland: Skpr. Mande og Hansen; Kbmd. Ziegler; Handelsm. Winther; Imfr. Hansen; Komd. Mansel; Skibscapt. Bøjesen og Kone; Imfr. Zinn og Halm; Kbmd. Writh; Handelsf. Jantzen; Kammerjunker Mülius; Jnstitutbest. Meiling; Kbmd. Friedlænder; Frue Prangen; Teglmester Danielsen; Kniplingshandler Petersen; Glash. Hartvig; Silke= og Klædehandler Goldsmidt; Hr. Mariboe; Chef for Veicorpset, Oberstlieutenant Prangen; Veipikeur Garff.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Reisende fra Callundborg til Aarhuus. Den 25de Marts : Baron v. Rosenkrantz med Tiener; Handelsfuldm. Philipson; Landoeconom Reinhold; Stud. Rübner; Contorist Adolph; Søeindrollere, Pedersen; Handskemagersvend Svane; Kreaturhandler Olsen; Træeskohandler Sorensen; Qvæghandler Pedersen; Tienestekarl Hornsyld. – Den 28de Marts, Grovsmedsvend Christensen; Handskemagermester Bille; Drengebørnene Schack og Hesselberg; Jfr. Raben; Søeindrolleret Gaarn og Handelsb. Judasson.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
AVERTISSEMENTS. Det afgangne Kirsten Christens Datter og efterlevende Mand, Jørgen Hansen, deres fælleds Boe tilhørende Boelsted paa Bollerup Mark, i Gimlinge Sogn, med tilliggende Jorder af Hartkorn, Ager og Eng 1 Td. 5 Skpr. 1 Alb., vorder, ifølge derom under Boet tagen Beslutning, opbuden til Bortsælgelse ved en 4de Auction som afholdes paa Boelstedet selv paa Bollerup Mark, Onsdagen den 3die April førstkommende, om Middagen Kl. 12, og agtes da absolut bortsolgt. Conditionerne ere, som forhen, til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir her i Byen; hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse den 23de Marts 1833. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Torsdagen den 11te April d. A., Formiddag Kl. 11, bliver den saakaldte Vognmandslod No. 2 af Slagelse Kiøbstads uden for Smedegades Port beliggende Communejorder, og hvilken Lod sidst har været bortfæstet til Smedemester Lars Nielsen, ved offentlig Auction opbudt til Bortfæstelse paa den ny Fæsters Livstid. Conditionerne for denne Auction, der afholdes paa den ommeldte Vognmandslod, ligge fra den 6te April d. A. af til Eftersyn paa mit Comptoir. Hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse, den 24de Marts 1833. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
J Forbindelse med min Bekiendtgiørelse af 18de d. M., angaaende : at der Torsdagen den 11te April førstkommende, Formiddag Kl. 10, i Ronnede Kroe ved offentlig Auction vorder bortsolgt, paa 3 Maaneders Credit, et Partie Lærreder, et Partie Blaar samt en Deel Dreiler og Damast, hvoriblandt 80 Theduge, giøres Liebhaverne herved endvidere opmærksom paa, at de sælgende Varer, hvorover trykte Fortegnelser nogle Dage førend Auctionen ville være at erholde saavel paa Auctionsstedet som hos mig, 2de Dage førend Auctionen henligge til Eftersyn paa Auctionsstedet. Restved den 25de Marts 1833. M. S. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1833-04-02
Jfølge tagen Bestemmelse ved en Skiftesamling i Boet efter afdøde Karen Nielsdatter, Møller Jens Nielsens Hustrue, blive de bemeldte Boe tilhørende faste Eiendomme i og ved Slagelse stillet til Bortsælgelse ved tre offentlige Auctioner, hvoraf de tvende første afholdes paa Slagelse Raadstue Fredagen den 12te og 26de April d. A., Eftermiddag Kl. 3, og den 3die Auction i Løvegades Mølle ved Slagelse, Fredagen den 10de Mai d. A., Eftermiddag Kl. 3. De ommeldte Eiendomme, der agtes bortsolgte, bestaae af: en hollandsk Veirmølle, Løvegades Mølle kaldet, beliggende tæt ved Slagelse. Møllen staaer paa en grundmuret Fod af 5 Alens Høide, er tækket med Spaan af Egetræe, har 4 Qværne og er 5 Lofter høi. Til Møllen hører: a. en Stue bygning paa 13 Fag, Egebindingsværk med Tegltag, indrettet til Beboelse. H. En Udbygning paa 5 Fag, indrettet til Rullestue og Tørvehuus. c. Et Sidehuus paa 12 Fag, indrettet til Stald, Vognremisse og Loe. d. En Side længe paa 13 Fag, indrettet til Loe og Lade. c. En Udhuuslænge paa 13 Fag, hvoraf 7 Fag er indrettet til Hestemølle med en Malt qværn. f. 5 Fag nyt Huus, indrettet til Faarestie og Materialhuus. Med denne Eiendom, der i Kiøbstædernes Brandkasse er assureret for 18,550 Rbdlr Sølv, sælges den til Eiendommen hørende Grundtaxtjordlod, der staaer for Hartkorn 3 Skpr. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., samt 2de Eiendomsjordlodder af Hartkorn 2 Tdr. 7 Skpr. 1 Fdkr. 1/5 Alb., og af Areal 17 Tdr. Land, hvilke Lodder ere beliggende ved og omkring Møllen. En Jordlod beliggende udenfor Slagelse Løvegades Port af Areal 7 Tønder Land og staaende for Hartkorn 7 Skpr. 3 Fdkr. 2 4/5 Alb. Huset Matr. No. 235 & 236 paa Slagelse Løvegade, bestaaende af 11 Fag Forhuus, Egebindingsværk med Tegltag, et Sidehuus paa 3 Fag og et Baghuus paa 7 Fag, indrettet til Stald og Loe, Til Huset, der i Kiøbstædernes Brandkasse er assureret for 1590 Rbdlr. Sølv, hører en Grundtaxtjordlod af Hartkorn 1 Skp. 1 Fdkr. 3/4 Alb. Conditionerne for Salget af disse Eiendomme, der sælges hver for sig samlede, som de under ovenstaaende Nummere ere anførte, ligge fra den 2den April d. A. til Eftersyn paa mit Comptoir. Slagelse, den 24de Marts 1833. Sylow.