Berlingske Tidende, 1832-04-20
Verbeserungen im landvirthechastlichen Gewerbe wie inder Politik mussen so viel möglich dem Bestehenden angepaast werden &c. Vicht Rum - nur Nütlickket ist des Bestrebens Ziel. Res patrie etiam civium. Satis jam verborum, si sat bene. Post nubila Phoebus. ikke et enkelt Middel, men den forenede Medvirkning af flere passende Foranstaltninger, formaaer at bringe vor Hesteavl til det Punct, Tiderne fordre og Omstændighederne tillade." Eqvus per se cursurus, si tamen horteris, fortius ibit.""Held den Konge, som tænker paa Landets Vel.""At have gode Heste og være godt kjörende, letter Farten paa meer end een Maade paa Livet Vei. Erfaring. Es blühe die Pferderucht. Hiebes Pafflein, furcht Dich nit, og Dein Spruclein, theies mit. Knap satile mir mein Danenross, i til et forbedret Agerbrug. 1) Til Fædrenelandets Vel. 7) Uden Devise, Ifølge de af Selskabet valgte Centorere Bedømmelse over dige Afhandlinger, kunne de 15 sidstnævne (l-y) aldeles ikke komme i Betragtning, enten fordi Gjenstanden ikke var behandlet med en nogenlunde grundig Udförlighed, eller formedelst de vrange deer og umodne Forslag, som i Ashandlingerne forekomme, og som röbe Forsatternes Mangel paa nøie Kundskab om Sagen. blandt de øvrige 10 Afhandlinger have især de 5 förste tildraget sig Censorernes Opmærksomhed. Forfatterne af disse 5 Afhandlinger (under a - e) ere enige i, og have godtgjort, at Hestens Vær ikke bør bedømmes alene efter det blotte Skue, men bör afgjöres ved Dygtighedsprover, at den hidtil skeete Præmie-Uddeeling for Hingster ikke kan anbefales som noget Middel til Forædlingen af Landets Hesteavl, men at Indförelsen af Væddelöb og Fuldbled maa dertil foretrækkes. - Der gjöres tillige opmærksom paa Nytten af Dyr skue og Auctioner i Forening med Væddelöb, og paa Vigtigheden, af Slægtregistre over de fortrinligste Heste, m.v. bærdeleshed har Forfatteren til den i det tydske Sprog skrevne Afhandling c) paa en fuldkommen indlysende Maade beviist, at Præmie-Uddeelingen efter Skue ei svarer til Hensigten, men at Dygtighedsprover ere nødvendige til Hestens Bedømmelse. Ved den Grund dighed og Udförlighed, hvormed Materien om Væddelöb behandles udmærker denne Afhandling sig fremfor alle de øvrige. Men saa aldeles fyldestgjörende den er i Undersøgelsen af disse Gjenstande, saa lidet tilfredsstillende fandtes den i andre Dele, og det af Forfatteren gjorte Forslag om Anvendelsen af den til Hingspræmier hidtil udbetalte Sum kunde ikke bifaldes. Afhandlingen d) fremsætter flere paa Tænkning og Sagkundskab grundede Anskuelser, og giver mange særdeles nyttige Vink: men Censorerne fandt dog, at Forslagene manglede den Fuldstændighed, som kunde önskes. Forfatteren til Afhandlingen e) gaaer frem efter de for rigtiget anerkjendte Principer, og giver mangt et Raad, som fortjener at tages til Fölge, men fremsætter paa den anden Side Forslag, som ikke kunne billiges; han har ei været ganske heldig i at ordne sine forresten gode deer, hvorhos hans iver for Sagen har sort ham udenfor Opgavens Grændser. Paa Grund af det meget Gode og Brugbare, som indeholdes i dige tre Ashandlinger, have de billigt Krav paa, her at nævnes med Roes. Afhandlingerne af og b) have meest tilfredsstillet Centorerne, som i den Anledning have henstillet til Selskabet, om det enten vilde gjöre Udslaget for en af disse Afhandlinger, eller tilkjende begge Forsanere en Præmie. Da, som i Censuren er bemærket, Forfatteren til Ashandlingen ble har i et sammentrængt Foredrag, men med megen Klarhed og Orden, udtalt sine Anskuelser, der ere saadanne, at Censorerne maatte for störste Deelen tiltræde dem; men Forfatteren til den med Mottos "Hesteavlen maa være Erhverv for at kunne gavne og bestaae." betegnede Afhandling paa en mere omfattende og fyldestgjörende Maade har besvaret Opgaven, i det han med stadigt Hensyn paa Fædrenelandet angiver de fleste og tillige de bedste Midler, som ved Siden af Dygtighedsprover kunne, ifölge mange Erfaringer, lede til Hesteavlens Forbedring, saa tilkjendtes denne Forfatter den udsatte Præmie af 200 Rbd. S. M., og Forfatteren til Afhandlingen med Motto: "Der Perderichter muss Fc." tilkjendes Accessit. Ved at aabne den forseglede, med Mottoet : "Hesteavlen maa være Fr hverv Fc." paategnede, Seddel, befandtes Forfatteren at være Gustav Michelsen, Inspecteur paa Grevskabet Lerchenborg i Sjælland. Den anden Seddel, med Mottoet : "Der Pferderichter &c.". anseer man sig ei berettiget at aabne uden den ærede Forfatters Tilladelse. De Afhandlinger, som ovenfor ere anførte under 9 g) b) 1) og b) fandtes vel, ved Siden af hine særskilt omtalte, at være mindre heldige Forsög paa Opgavens Lösning, men dog have Censorerne ogsaa i dem fundet deer fremsatte, hvilke meer eller mindre fortjene Opmærksomhed. Ifölge de Grundsætninger, hvorefter Censorerne eensstemmigen formene, at Foranstaltninger til Hesteavlens Fremme nuomstunder bør ledes, har ingen af de Afhandlinger, som anbefale Vedblivelse af Præmie-Uddeeling for Hingster eller Foler efter en blot Besigtigelse, kunnet komme i Betragtning, ihvorvel man ogsaa i disse Udarbeidelser har erkjendt Forfatternes velmeente Hensigt og gode Villie. - Iblandt disse Ashandlinger maa man særligen bemærke de tvende under g) og h) ansörte. Forfatteren til den förste af disse har meddeelt en nøiagtig og interessant historisk Oversigt over de angaaende Hesteavlen i Danmark udkomne Anordninger, hvorhos han röber en ualmindelig Kundskab om de forskiellige Hesteslag i Landets samtlige Provindser og Egne. Ogsaa giver han et Blik over Hesteavlens Tilstand i de fleste af Europas Stater, og kommer derved til at tale om Englands Hesteavl, hvis Natur og Væsen, Forfatteren ei skjönnes at have rigtigt opfattet og bedømt. - Hvad angaaer den velskrevne Afhandling i det tydske Sprog h), da maa det indrömmes, at Forfatteren har sagt til Fordeel for det hidtil fulgte Præmie-System, hvad herfor lader sig anføre. Alle de ikke belønnede Afhandlinger kunne Forfatterne nu erholde tilbageleverede, naar de derom behage at henvende sig til Undertegnede. I Landhuusholdningselskabets Secretariat, den 14de April 1832. Hald.