Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1820-01-18
Der er Feil og Unoder i alle Stænder, ja mange i de Stores Selskaber, Klubber, Assembleer og Lystigheder; men disse forstaaer jeg ikke, kjender dem ikke, og jeg indskrænket mig blot til at tale om Almue og Landsbyfolk, som jeg har kjendt i 50 Aar, af hvilke 35 som Præst Nogle Unoder ere dog nu afskaffede blandt Bønderne; men om det just er bevirket ved mine Skrifter, der førte Anke over Fastelavnsløben, Julestuer, Gildeslaug o. s. v., tør jeg ei bestemme, da andre brave Mænd ogsaa have taget disse Æmner til at klage over og deri viist det Upassende. At give Prædikener til Pressen, det vover jeg ikke, da jeg i ingen Henseende kan eller tør maale mig med en Bastholm, Clausen, Gutfeldt, Palludan, Rønne, Cramer o. a. fl.; men at prædike for Almuen efter deres Fatte ævne, det kan jeg, og har gjort i 35 Aar, saa Kirken altid har været fuld af Tilhørere, i Høsten undtagen, og mine Foresatte have og bevidnet deres fuldkomneste bifald med min Embedsførelse baade for Unge og Gamle. Desuden have vi saa stort et Forraad af gode og ypperlige Prædikener udgivne i Trykken, at den, der nu tør udgive saadanne Taler, maa føle sig overbeviist om, at hans Arbeide er bedre end mange Andres. Hvor faa læse iøvrigt i vore Dage saadanne Bøger, Forpagtere, Herremænd, Møllere, Selveiere - ja, de have langt andre Beskjæftigelser; de fleste ere kloge nok, og veed, hvad der staaer i saadanne Bøger. At tie ganske stille og ikke at skrive, vilde være saare kjedende for mig. Enhver har gjerne noget at more sig med; jeg forstaaer ikke Musik, Jagten, Kortspil eller lange Aftenlystigheder; det, der morer mig, er: Læsning i forskjellige Sprog, - Dreierbænken, - at opsætte skriftlig noget af det meget, jeg har læst, thi at jeg har læst mange, mange Bøger, er en Sandhed, dog saare sieldent Romaner eller saadanne, hvoraf jeg ikke kunde excerpere noget til Brug for Agerdykning og Landvæsen. Jeg maa og skal, saalænge mueligt, skrive i det af mig saa yndede Fag: Landoeconomien, jeg vil og skal tale om Uskikke og Unoder blandt Almuen; bliver da Peer eller Poul vred - Herre Gud - saa gaaer det mig ikke værre end Holberg, der havde mange Store imod sig formedelst sine Satirer; - ja, flere ældre og nyere Forfattere have skaffet sig Uvenner, naar Satirens Svøde rammede den eller den; det er dog bedre at blive kundbar paa denne Maade, end at være en Døgenicht, om hvem intet andet kan siges, end Er ledte, nahm ein Weib, krigte Kinder, fras und starb. Sprogetøier. Nummer 2. (See forr. No.) Slampamper. Slampamp og Slampamperise, overdaadig Fraadsen. J Osnabrück og hist og her hos de bremiske Bønder er Slampamp en slet Kost, i hvilken flere Slags Ting ere rørte sammen. Slampamper, Slampamperske, et Ødeland, Mand, eller Kone. B. N. W., R. J. H. - "Det kalder jeg at slampampe, lod en Hærtug skrive i sin Krønike, da han med sine Hoffinder havde fortæret fire Mark paa Apotheket. S. H. J. gamle Skrifter findes Ordene Slampamp og slampampe brugte om store Anretninger og ødsle Gilder. D. P. W. Slukøret. – Slukk, nedslagen, modfalden. B. N. W. Snurrepiberier. - Snurrepipen og Snurrspiperrige, Skramleri, unyttigt Tøieri, gamle og ubrugbare Ting, usselt Boskab. B. N. W. - Snurtpiperisen, Smaating, Legetøi. D. P. W. Stakkel, en. - Stakkel, Stakker, Staker, En, der arbeider med Stang, eller Høtyv, i Ditmarsken et usselt, ringe Menneske B. N. W. - Stakker, et kraftesløst og usselt Menneske. Man hører Ordet meer brugt i god og medlidende, end i fornedrende Mening. D. P. W. - Stackare, usselt, fattigt Menneske sammentrukket istedetfor Stafkarl, en Person, der gaaer ved Stav, som Tiggere det pleie. J.G. S. Studs, Stuts, paaen. - Stuts bruges i up den Stuts. Uppenstuts, pludseligen, uventet, paa en Stuts. B. N. W. - Upin Stutz, uventet, i Øieblikket. D. P. W. Stus, Slump; pen stuss, slumpeviis. J.S. D. L. Top. - Topp bruges som en Jnteriection, hvormed man betegner, at et Kjøb sluttes, en Contract indgaaes, et Veddemaal gjøres, et Haandslag i den Anledning gives. Contrahentere pleiede fordom, sige Nogle, at holde, til Tegn paa et indgaaet Forbund, Tommelfingrene mod hinanden og derved udtale Ordet topp, hvilket da skulde være blevet til af to hoop, tilsammen. Andre omtvivle Rigtigheden af denne Forklaring, da f. Ex. ogsaa de Franske have i deres Sprog et lignende tope, det være saa, og et Verbum toper, sige Ja til Noget. B. N. W. og J. S. S. Da det Plattydske har Talemaaderne "He will nig Toppholden, Hesallvol Topp hollen, Han vil ikke holde, eller Han skal vel holde sin indgangne Forpligtelse, i hvilke Talemaader vi lade et Trop høre, f. Ex Han vil ikke holde Trop, Han skal nok holde Trop, saa spørges: om ei dette urigtige Trop burde ombyttes med det langt begribeligere Top, Valen om Hænderne. - Dvale, en Dødssøvn, Tilstand mellem Liv og Død, Fluernes og flere Jnsecters Tilværelse Vinteren over, Dvalen, valen, kold om Hænderne som en Død. Nogle paastaae, at det kommer af et gammelt Ord Valur, der skal have betydet Frost. J.S. S. - Valna, fryse. Valen, forfrossen. J. S. D. L. Har jeg nu paa denne min Dialectvandring været heldig nok til at belyse den mulige Besvarelse af mangt et Spørgsmaal, mangen een af mine Læsere har mangen en Gang gjort sig, saa tør jeg maaskee komme af og til igien. Saaledes maatte det, mener jeg, more at høre endeel Ord og Talemaader, som disse Dialecter eie, vi mangle, men kunne optage, og hvorved det comiske Sprog upaatvileligen vilde vinde. Naar Mandkjønnets værste Plet, den Feige, kaldes en Bangebux *), vidtløftig Tale langtraadet Snak) Den, der gjerne forhindrer Andre i deres Forretninger, en Staaeiveien "*), Den, der enten giør utidig Støi, eller er, hvor det gielder ham og hans rede til at rose, en Stødihorn, *. Den, man ikke kan blive af med, hvor gjerne man end vilde, tro som en Luus *), Den, ) Bangboks. 2) En langedradigen Snak. 2) Starimwege. 2) Støtinthorn. *) sotrouas ene Luus. der altid frygter for sit Liv, selv hvor de høieste Formaal vinke, livebange *), Det, der er, thi man kan jo tænke sig saadant, endnu værre end Bysnak, Gadesnak *), da vandt man ved at tilegne sig disse og lignende Udtryk. Dog, derom ved en anden Leilighed. John Barthold. *) lives bange. ") Straten snakk.