JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Sidste No. af the Literary Gazette meddeler et Brev fra den bekjendte blinde Reisende, Lieutenant Holman, en afskedigen brav, nu ikke ung Søeofficeer, som har fattet den i hans Tilstand herviske Beslutning, at gjøre Fodreiser gjennem Asien og Africa. Han er sund og stærk og altid munter. - Brevet er dateret Port Louis, Den Mauritius (Jsle de France) den 13de Juli 1829. - "Jeg kom hertil med det Kongl. Skib Maidstone den 8de October efter 23 Dages Seilads fra det gode Haabs Forbjerg, Paa selvsamme Dag var den engelske Resident paa Madagascar, Dr. Lyall, kommen hid, da Dronningen Radama havde ladet ham vide, at hendes Guder ikke vilde tillade ham at opholde sig paa Øen. Men inden han forlod Tananarive, Øens Hovedstad, maatte han underkaste sig adskillige Ordalier, for at overlyde Jndvaanerne om at han ingen Hexemester var. J Tananarive havde man nemlig arresteret ham og hans ældste Søn, og ført dem til en Landsbye i Nærheden, hvor de bleve strængt bevogtede og erholdte kun Tilladelse, til at gaae ud, naar Guderne (plumpe Træbilleder) tillode det. Efter fire Ugers Forløb blev det Frue Lyall og fire Børn tilladt at begive sig til Dr. Lyall. Da hele Familien var samlet, bleve Slanger kastede ind i deres Bolig, for at see, om disse vilde anfalde Hexemesteren og hans Familie. Lykkeligviis lode de ham og hans i Fred. Efter fire Ugers Forløb befalede Guderne, at Dr. Lyall ufortøvet skulde forlade Madagaskar. - - (Lieutnant Holman begiver sig fra Mauritius til Bengalen.) Man har vel Føje til at finde det underligt, at en stokblind Mand giør saa vidtløftige, besværlige og farefulde Reiser, for (som Lt. Gaz, siger) "at see sig omkring i Verden." Thi til hvad Resultat kunne de føre: Det samme Skib medbragte Avisen, som udkommer paa Mauritius. Der sælges Mennesker som Qvæg. Hundrede spedalske Negerslaver bleve sendte til Isle curieuse og givne deres sørgelige Skjebne til Priis. Paa een eneste Plantage falbødes i samme Avis til Salg 223 Negerslaver og Slavinder, Mænd og Qvinder med Børn fra sex Maaneders indtil 11 Aars Alder.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Grækenlands Emancipation og Freden mellem Rusland og Tyrkiet maa give den levantiske Handel nyt Liv og en høiere Betydning. Den græske Revolutionskrig har nu varet næsten i 9 Aar. I dette Tidsrum er ei allene Handelen med de insurgerede Provindser, aftagen, men ogsaa den med de øvrige Havne i det europæiske Tyrkie og med Lilleasiens vestlige Kyster er bleven vanskeligere og ofte afbrudt. Søerøverie var før Interventionsstractaten og de allierede Flaaders Ankomst i Archipelagus paa en foruroligende Maade herskende, da det ophørte, gjordes et Blokadesystem gjældende, som tilføiede Handelen næsten ligesaa stor Skade. At Levantens og Middelhavets Kysthandel før Aaret 1821 har været meget betydelig og fordeelagtig, kan allerede skjønnes af den tiltagne Velstand paa de smaa græste Øer, Hydra, Jpsarca og Spezzia; endskjøndt næsten blotte ufrugtbare Øer ernære disse dog over 50, ono Mennesker og have over to hundrede Skibe i Søen. En stor Deel af denne Handel vil nu atter tilfalde England og Frankrige. Med Freden i Levanten og med en Regjering, der betrygger Eiendom og beskytter Jndustrien, tør man i hine Egne vente en saa udbredt Handel, som der i de sidste tre Aarhundrede ikke har fundet Sted.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
J intet Land er Dampskibsfarten saa almindelig som i Nordamerica. Man seiler nu med Dampskibene fra Nyyork til Albanyfor en halv americansk Dollar, - mindre end een Pence for hver engelsk Miil.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
J Morning-Chronicle læses følgende velskrevne Stykke: "De Betingelser, som bleve Tyrkerne foreskrevne af Sejerherren, ere meget billige. Mindre kunde dog ikke fordres af dem end Erstatning for Krigsomkostningerne og fri Seilads igjennem Bosphorus og Dardanellerne. Afstaaelserne i Asien, saa vigtige de end kunne være for Rusland, i Henseende til dets caucasiske Besiddelsers Consolidation, ere i det hele ubetydelige. - At Tyrkerne endnu eje saa store Landstrækninger i Europa og Lilleasien, har vor Tid ingen Føje til at glæde sig over. Ønskeligt havde det vist nok været, at Videnskab og Konst og Jndustrie maatte engang blomstre i Egne, i hvilke Menneskeslægten gjorde de første Skridt til sin Dannelse. Men paa den anden Side har Ruslands Høimodighed en stor Betydning; den er en skjøn Hylding, som den Stat, der af alle curopæiske sidst traadte ind i de civiliseredes Række, bringer den offentlige Mening i Europa. I dette Ruslands Maadehold, i denne dets Agtelse for de øvrige europæiske Magters Anskuelse, i denne Bestrædelse for at overtyde Verden om, at Krigen ikke begyndtes af Higen efter Etobringer, men - hvilket vist nok er den vigtigste af alle Erobringer - for at betrygge Jndustriens Udvikling i de Lande, der allerede vare i dets Besiddelse; et mærkeligt Fremskridt i Menneskeslægten, Historie, der bestyrker den Troe, som ædle Mænd bevarede, Tro paa en grændseløs Fremskriden i de sociale Forholds Forbedring, Tanken om en politisk Ligevægt, der i det sidste Aarhundrede saa meget beskæftigede vore Statsmænd og endnu for faa Aar siden har være Æmmet til saa mangen kjedsommelig Tale i Parlamentet, var vist no i og for sig selv daarlig, men dog, som Hume rigtigen bemærker, en vigtig Fortrin fremfor Oldtidens og Middelalderens Dage, i hvilke endnu ingen Overeensstemmelse i Tænkeviis og Følelser herskede mellem Nationerne. Den franske Republiks Erobringer vare mindre Virkning af Lyst til at udvide dens Herredømme, end af Demoratiets Tilhængeres Overbeviisning om at det var nødvendigt at tilintetgjøre det Aristocratie, som havde indgaaet et Forbund imod den ny Tingenes Orden. Efterat den sidste europæiske Fredsslutning har stiftet et Forliig imellem det Gamle og det Nye, kan man umueligen dølge det for sig selv, at Regjeringerne nu tilfulde ere overlydede om Erobringers Udensigtsmæssighed. De fleste Regjeringers Anskuelse af denne Gjenstand er nu forstandigere og sindigere end deres Undersaatteres. - Neppe ere 100 Aar forløbne, siden Tyrkerne indjøge Europa Forfærdelse og Angest; en stor Feldtherre, Prinds Eugen, er hvervede sig en ikke ringe Deel af sin Hæder ved at opdage den Tactik, ved hvis Anvendelse Tyrkerne kunde lettest overvindes Og nu er den mindste af Europas indflydelsesrige Stater, Preussen, langt mægtigere end det store tyrkiske Rige var før den sidste Krig. Grunden til den europæiske Vælde er : at der i det christelige Europa er aabnet en friere Bane for den menneskelige Aandskrafts Udvikling, som betrygger den Sjeren over den materielle Verden.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Paris, den 18de October. Vore Blade indeholde nu aabenlyst Jndbydelser til Foreninger ligesom det i Bretagne, til at vægre sig ved at erlægge visse, formeentlig ikke ved Chartet hjemlede Skatter. Borgerne modtage blohinandens Æresord, uden Underskrifter ; endog Embedsmænd ere indtraadte i disse Foreninger.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Udsigterne til den forestaaende Vinter ere i Frankrige høist sørgelige det ugunstige Veirligt har ødelagt næsten alt Foder for Qvæget; Halvdelen af Viindruerne er forraadnet, saa at Viinhøsten vil vorde meget slet, en stor Deel af det indhøstede Korn kan ikke bortkjøres, paa de ufremkommelige Veie. J mange Egne kan formedelst den megen Regn ikke engang Vintersæden lægges.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Frue Elise de Bellefond, som foregiver, at være Enke efter en fornem Perser, har Politiet, man veed ikke hvorfor, nyelig ladet det portere herfra til Schveitz; men hun havde neppe været 8te Dage borte før hun kom tilbage til Paris, hvor hun henvendte sig til Justizen, for at bevise, at hun ikke var født i Schveitz, men i Frankrige. Politiet lod hende den 18de October atter arrestere. Denne Begivenhed har, ei allene i legislativ Henseende, men ogsaa formedelst det hemmelighedsfulde Æventyr, opvakt megen Opmærksomhed.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Barcellona, den 21de October. Vort Haab, at den blodtørstige Grev Espanna skulde bortkaldes herfra, er skuffet. Nyelig havde Overretten i Barcellona paa den ærefrygtsfuldeste Maade forestillet H. M. Kongen, at Greven hver Dag anvendte der de grusomste Forholdsregler, ikke ændsede Lov og Ret, og at et saadant System udbredte almindelig Rædsel i alle Folkeklasser. Ministrene deelibererede om denne Forestilling og sendt samme til Raadet i Castilien, inden de indgave deres Betænkning derom til Kongen. Det castilianske Raad anmodede Grev Espanna omhans Erklæring; han gjorde de haardeste Beskyldninger mod Overretten i Barcellona, bebreidede den Lunkenhed og Efterladenhed i Hs. M. Tjeneste; erklærede, at han blot af Medlidenhed ikke havde straffet Retten, som den fortjente, og tilføiede: "Følte Castiliens Raad sin Pligt som det burde, saa vilde det staae mig bi i at udryd de Kongens Fjender. Raadet fandt sig anlediget til at samtykke Overrettens Anskuelse. Men da Beretningen blev Kongen forelagt, skrev Hs. Maj. paa Randen Grev Espanna har Ret. - Neppe havde Greven faaet denne Kongelige Resolution, før han sendte en verificeret Copie af den til Overretten i Barcellona, og tilføiede: "Jeg er ingen Protocollecretær og vil ikke spilde min Tid paa Skriverie, men I Herrer Dommere skulle mindes, at Galgen endnu staaer paa Esplanaden. Dersom det gjøres Behov, viljeg lade hele Overretten, fra Præsidenten til den ringeste Copiist hænger,
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Warschau, den 29de October. Hs. M. Keiseren har den 13de d. M. udnævnt det perfiiske Riges Kaimakan, Abdul Kassim og den persiske Generalfeldtmarskalk Muhamed Chan, til Riddere af den polsk hvide Ørn, Orden. H. K. H. Vicekongen i Polen, Storfyrst Constantin, ventes i disse Dage hertil fra sin Udenlandsreise. Fremmede Blad have udbredt det Rygte, at han agtede at kjøbe Ejendomme ved Rhinen, og, formedelst hans Gemalindes svagelige Helbred, boder. Dette Rygtes Hjemmel er os ubekjendt.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Rusland. Endskjøndt den russikstyrkiske Krig ingen Forandring har fremvirket i Europas Territorialforhold, saa er dog Forandringen som den politiske Virksomhed derved er undergaaet, umiskjendelig Da Tyrkerne i Begyndelsen gjorde en haardnakket Modstand ved Forden af Balkanbjerget, havde man, og især i England, fattet en gunstigere Mening om deres Magt, og Haab om at det vilde lykkes Tyrkerne, hvilke Klima og Terrain sikkrede saa store Fordele, at forhindre de russiske Hæres Fremtrængen, uden at behøve de europæiske Ma ters Bistand. Tilskyndet af Canning, der, ledet af rigtigere Anskuelsen forudsaae de russiske Vaabens Seier, tog England, i Forening, med Frankrige, Deel i Krigen, for at gjøre sin Indflydelse gieldende ved Fredens Slutning. Under Cannings Eftermænd, hvis politiske Anskuelser ogsaa det franske Cabinet deelede, traadte England og Frankrige pludselig fra Krigsskuepladsen; Rusland blev nu ved den Fred, som det, uden Allierede eller rettere sagt Mæglere, sluttede, sat i Stand til at høste Frugterne af sine Seire i fuldt Maal. De Fordeele, som Rusland ved denne Fred har tilkjempet sig, ere uberegnelige. Den Frelse fra Undergang, som det seierrige Rusland har sikkret Tyrkiet, og den Beskyttelse, som det i Fremtiden vente af Rusland, giver denne Keiserstat en afgjort Jndflydelse paa hel Tyrkiets christelige Befolkning; selv hos dets tyrkiske Beboere har Beundring af Russernes Tapperhed og Taknemlighed for Sejerherrens milde Skaansomhed, opvakt en større Hengivenhed for den russiske Keiser, end de kunne nære for deres blodtørstige Sultan.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Moldau, Wallachiet, Servien og den græske Stat skylde Rusland, Befrielse fra det tyrkiske Trældomsaag, og en uafhængig Existents, som Tyrkerne, deres fødte Fjender, nu ikke vove at antaste. Rusland er nu forvisset om, at kunne have en større Jndflydelse paa disse Lande, end Napoleon havde paa det rhinske Forbund og paa Schweiz der, skjøndt blot Vaabenmagt fængslede dem til hans Regjering, dog vare ham til stor Gavn i alle hans Foretagender. Rusland vinder for sit vidt udstrakte Territoriums sydlige Provindser den uberegnelige Fordeel, at faae en ny Handelsvei, og en uforstyrrelig Samfærsel med det sydlige Europa, eller rettere sagt med alle dets Kystlande, med Asien, Africa, og overhovedet med alle Vendensdele. Hidtil havde Rusland for fine nordvestlige, som for fine indre Provindser, ikkun een Veie for Søehandelen, nemlig den Kanal. den fra Petersborg, Riga a., langs med de preussiske, danske, svenske hollandske, engelske og franske Kyster, fører ud i Oceanet. Denne for Skibsfarten farefulde, i Krigstider af alle hine Søstater truede i en betydelig Deel af Aaret tilfrosne, Vii var ikke skikket til at fremme Ruslands Handel og Jndustrie. Det tydeligste Beviis paa, hvor ringe den Fordeel er, som Rusland drager af sin Skibsfart igjennem Østersøen ud i Occanet, er det Factum, at der er ligesaa meget Liv i Archangels Søehande, som i hiin, uagtet Archangels Handel føres gjennem Polar=Regionerne omkring Europas yderste Odde. Og virkelig findes derfor en ringere Grad af Velstand og Jndustrie i de russiske Provindser, der ligge ved Østersøen. Men den Skade, som Mangel paa en beqvem og let Søeforhidtil har forvoldet selv det nordlige Rusland, kan nu erstattes ved den fri Skibsfart fra det sorte Hav ind i Middelhavet, thi talrig store og seilbare Floder, der allerede nu ved Canaler staae i Forbindelse med det balthiske Hav, udgyde sig allevegne i det for Hav.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Med den fri Skibsfart gjennem Bosphorus og Dardanlerne begynder for Ruslands Kultur en høist vigtig Periode. N. kan dets Jndustrie udvikle sig og de Flidens uudtømmelige Skalt som et frugtbart Jordsmon og i Syden den høieste Grad af Frugbarhed understytter.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Det sydlige Rusland, der neppe tæller et Par hundrede Jndvaanere paa Qvadratmilen, og næsten ligner en Ørken, vil snart forvandle sig til de frugtbareste Provindser. Slige Erobringer paa eget Jordsmon ere langt mere værd end hine, der ere forbundne med Blodsudgydelse og Ødelæggelse!
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Efterretninger af blandet Jndhold. I Genua raser en Koppe-Epidemie, hvoraf i fem Maaneder hver Sex Tusinde Børn ere døde.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Den 12te October overleverede den spanske Gesandt i Lissabon sit Creditiv, i hvilket Don Miguel erkjendes som Konge Portugal. Om Aftenen var i Lissabon Jllumination og Tumult, Den fardiniske Regjering har overdraget Directionen over de høiere Underviisningsanstalter i Niza til Jesuiterne.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Marquis d'Aligre, Pair af Frankrige, har i sin Fødebye Charts nyelig stiftet et Asyl for 300 fattige Oldinger. Fondet hertil er betrygget ved en Dotation af fire Millioner FranesUnder Titel: Ulysse-Homere og du veritable auteude Plliade et de Odyssee er i f. M. udkommet et mærkelige Skrift i Paris, hvis Forsatter paa Titlen kalder sig Constantin Koliabes. Men uden al Tvivl er dette Navn fingeret og Forfatteren den ved sine Reiser og sit Skrift om Troya berømt Leche valier (der ogsaa, ifølge Fortalen til dette sidste, har Slutningen af forrige Sec. opholdt sig i Kiøbenhavn. Han giør sig al muelig Umage, paa en særegen, i det mindste unægteligen findrig Maade, at bevise, at Forfatteren til Jliaden og Odysseen er - Ulysses, en Paastand, som han søget at bestyrke ved mange Beviser, der grunde sig paa den nøiagtigste personligste Undersøgelse af begge Digtes Skueplads. Hvor usandsynligt, ja endog med skjellig Grund forkasteligt, Resultatet end monne være, er dog den store Crudition og den ufortrødne, sandhedskjerlige Iver, hvormed Forfatteren stræbte at tilvejebringe det, høist agtværdig.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Indenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Kjøbenhavn, den 10de November. Barom. ther Vinden, 1 Novbr. 27, 7, 4, 2, 3 Varme. N. V. N. V. 4 - 28, o. 2, 7, o -S. V. N. V. S. V. 72. 5. 7. 6. 5 - S. V.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
beeleratur. Idag er udkommet: Bernes Behersker, romantisk Skildring af Wal a ter Scott, oversat af C. N. Blok. Faaes for 6 Mk. 2 s. indhæftet, hos Hofdoghandler Becken, Snaregaden No. 13. ERTissnner. Overeensstemmende med Contracten for det med den kongelige norske Regjering under 17de Marts 1825 comtraherede 4 pCt. 1 at ere idag, i Overværelse af den constituerede Notarius publicus, Hr. Agent Gandil, fölgende Partial-Obligationer af dette Laan Litr. A. No. 14. Amk. 300 - 8 Al Al. Bmk. 310. paa foreskreven Maade tilintetgjorte og i Nationalbanken henlagte. Kiöbenhavn, den 2den November 1829. C. J. Hambro & Sön. Overeensstemmende med H. 8 af Contracten for det med den kongelige norske Regjering under 9de Juli 1823 contraberede 4 pCt. Laan ere idag ved Lodtrækning, i Overværelse af den constituerede, Netarius publicus, Hr. Agent Gandil, fölgende Obligationer : Litr. A. No. 112, Spr. 100. Spr. 1400. udtrukne til Indløsning den 1ste Februar 1820, fra hvilken Tid ingen Renter god gjöres og maae Eierne af de ud rukne Obligationer de med mælde sig forinden 6 Maaneder fra Forfaldsdagen; hvilket herved bekiendtgiøres til Vedkommendes Efterretning : Kjöbenhavn, den 2den November 1829. c. J. Hambro & Søn. Overeensstemmende med §. 10 af Contracten for det med den kongelige norske Regjering under 9de Juli 1828 omtraherede 4 pC., Laan ere idag, i Ove værels af den constituerede Notarius pult cus, Hr. Agent Gandin, de den 31te Januar 1829 til Betaling den 1ste Mai 1829 udtrukne Obligationer, nemlig: Litr. D. No. 406, Aps. 20000. - - - cos - 200 Spr. 120. paa foreskreven Maade tilintetgjorte. Kjöbenhavn, den 2den November 1829. I. Hambro & Søn. Caffe, særdeles god og reen af Smag, 26 sk. pr. Pd., dito fine blaae 22 s., ægte stor, guul Jina=Caffe 30 sk., bruun dito 36 sk. pr. Pd., godt stridt St. Croix Sukker 14 a 15 Mk. Lpd., lost dito 16 a 17 Mk., guult raff. dito 17 Mk., ave klare Caroliner Miis 12 a 13 mk. pr. Lpd., udmærket god Perle=Sago 18 s. pr. Pd., reenspillede Rosiner 16 a 20 sk., gode tørrede Kirsebar 18 s., dito Svedsker 12 s., faaes hos A. V. Adrian, Urtekræmmer, Hiørnet af Vimmelskaftet og Klosterstrædet Nr. 14.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Skifte-Andkaldelse. Torsdag den 26de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, at holdes paa Weile Byes Raadstue Skiftesamling i Stervboet efter afgangne afskediget Capitam Bloch af Veicorpset; hvilket til Arringer og Creditorers Efterretning herved bekiendtgiøres. Hersleb, Weile, den 7de November 1829. J orsdag den 26de November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11 12 afholdes paa Raadstuen i Weile titesamling i Steerboet efter afgangne Ente Morame Stonz for Winkelmann; hvilket til Arvinger og Creditorers Efterretning herved bekiendtgiøres. Herredscontoiret i Weile, den 7de November 1829. en Hersleb, Løverdagen den 21de November førstkommende, Formiddag Kl. 9, bliver ra nedentegnede Kiøbstæds Raadstue foretaget en Skiftesamling i afdøde Møller Peder Larsen af Asnæs Bye og Sogn, Draxholms Birk, hans Boe hvilken blandt andet, af Stifteretten blive fremlagt Udfalt til Auctionse uditionerne for Boets falte Eiendommes Bortsalg ved offentlie Auction, til Vedkommendes tagende Bestemmelse, og ville de Jkke=Mødende, efter den gieldende forgivning, ansees at antage hvid de Mødende i bemeldte Skiftesamling maatte beslutte; hvilket herved bekiendtgiøres. Bye- og Birke=Contoiret i Nyekiøbing i Sielland, den 5te November 1819. J. H. Berner. Aertinende r.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Fredagen den 13de November, Kl. 11, bliver i den Kongl. I Handels Locale paa Börsen, ved Auction bortsolgt et Partie grönlandske Skindvarer samt arene Edderdum m. m., bestaaende af: da saa a. 20000 Stkr. bedste svarteidede 860 - lidet beskadigede dito 70 - meget beskadigede dito), 830 - bedste spraglede) 340 - lidet beskadigede dito 60 - meget beskadigede dito, 3000 - bedste blaaesidede ) Sælskind. 850 - lidet beskadigede dito ) 30 - meget beskadigede dito) bedste Gemene. sig Na3600 - lidet beskadigede dito 700 - meget beskadigede dito ) 200 - Stumper. 200 - Reensdyrskind 1ste Sort, 800 - dito 2den Sort, 900 - dito 3die Sort. 55 - meget beskadigede dito 66 - Stumper dito 16 - Bjørneskind, 260 - blaae Ræveskind 1ste Sort 231 - dito dito 2den dito 122 - dito dito 3die dito 49 - dito dito 4de dito 116 - hvide dito 1ste dito 112 - dito dito 2den dito 35 - dito dito 3die dito circa 2000 Pd. reen Edderduun, 500 - Fuglefter 14 Stkr. Eenhierningshorn, som ere beliggende i den Kongl. grönlandske Handels Pakhuse og forevises af const. Pakhuusforvalter HilcherMøen. Dredagen den 13de dennes, bliver efter Vedkom I mendes Begiæring afholdt offentlig Auction Hver Hat indeholdende omtrent 2 Lpd., samt circa 100 Ruller nyt Tougværk af diverse Dimensioner, alt henhörende til den ilandbiergede Deel af Ladningen fra den ved Møen, Klint indstrandede americanske Brig Indus, sört af Captain S. Gale. - Ved samme Auction vil det til bemeldte americanske Brig henhörende ilandbiergede staaende og løbende Redskab, saasom 2de Ankere, 2 Ankertouge. Seil at alle Slags og Størrelser, Touge, Master og Bogspryd, Blokke m. m., tigesom Skibets øvrige Inventarium vorde bortsolgt. Auctionen begynder bemeldte Dags Formiddag Kl. 10, og vil comtinuere den paafölgende Dag, saafremt den ei den 13de den, nes bliver tilendebragt. Ved samme Auction bortsælges endvidere : circa 54 Stkr. Flamskdug, 60 - Ravndug, 240 - Dreiel, 23 - Seildug, som i ubeskadiget Stand ere biergede fra den amerikanske Brig Indus, Captain L. Gale. Stege paa Møen, den 5te November 1829. C. Meincke.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Helsingøer. Wi kommende, om Formiddagen Kl. 11, Mandagen den 16de November fört bliver ved Auction paa Helsingøers Toldbod bortsolgt: for Assurandeurers og andre Vedkommendes Regning : 7 Oxhoveder Medoc 1827. 1 dito St. Estephe 1827. 8 dito Medoc 1828, 1 dito Graves 1827.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
2 Piber gl. Charents Cognac, 1 ½ dito gl. Cognac., 2 Piber Schiedammer Genever, 2 Oxh. Bordeaux Viineddike, 300 Flasker gl. drey Madeira, 300 dito gl. Portviin, 9 Stkr. Ravndug, 8 - bleget russisk Seildug, 6 - ubleget dito, 4 - Stolzer Oste, 12 - Eidammer dito, 6 Rister Røgtobak, aft efter Conditioner, som forinden erfares hos Procurator Jacobi her i Staden. Helsingøer, den 7de November 1829.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Jnsdagen den 18de November førstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver efter Vedkommendes Reqvisition, paa Cormarke Hovedgaard i Drarholms Birk, ved offentlig Auction bortsolgt endeel Meubler og Effecter Senge og Sengeklæder, Gangklæder, Linned, Kobber og Messingtøi, Guld og Sølv, en Vogn, 3 Heste, nogle Køer og Sviin med andet mere, afdøde Forpagter Hagerup paa bemeldte Egemarke, hans Boe tilhørende. Saafremt Auctionen ei denne Dag slattes, contingerer samme næstpaafølgende Dags Formiddag ved ovenstaaende Klokkeslet. Thi ville de Lysthavende be bage at indfinde sig.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Bye- og Birke-Contoiret i Nykiøbing i Sielland, den 5te November J. H. Berner.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
(Torsdagen den 19de November førstkommende, om For2 middagen Kl. imellem 11 og 12, bliver ved Auction 2den Gang opbuden til Bortsalg : Eiendommen No. 49 paa Vesterbroe, forhen tilhørende Klædefabrikererne August og Johan Gotlieb Kramer eller Cramer. Conditionerne, Vurderingsforretningen og Adkomstbrevenpaa Eiendommen, ere forinden til Eftersyn paa Procurator Payngks Contoir i Nyebrogaden No. 22.
Berlingske Tidende, 1829-11-10
Skov-Auction paa Frederiksdahl. Lorsdagen den 26de November förstkommende, Formiddag Kl. 10, bliver ved Auction, der afholdes i Frederiksdahl, Kroe, bortsolgt : endeel Bögetræer paa Roden i Frederiksdahls Skove hvoraf en stor Deel tienlige til Gavntömmer, endeel Bunkers Udhug af Bögeshovene, saa og endeel Bunker nedbrukken Böge-Quas, samt endeel opshover tört Bögebrænde. imod Betaling til Secretair Bjerg, paa hvis Boepæl i Fredetiksborggade No. 138 8 139 saavelsom og paa Auctionsstedet, og de omliggende Kroer trykte Fortegnelser der vise Tarationen af Træerne paa Roden, fra Mandagen den 15de No. vember vil være at erholde.