Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-09-07
Hidindtil vare Forhandlingerne i Pairernes Kammer hemmelige, (Forandringen er allerede iværksat). – Art. 36. Denne Art., som gik ud paa at hvert Departement skulde beholde det samme Antal Deputerede som det hidindtil har havt, er ophævet. – Art. 37. De Deputerede blive valgte paa 5 Aar, (hidindtil paa 7 Aar. Art. 38. Jngen Deputeret kan blive antaget som Medlem af Kammeret, naar han ikke er 30 Aar gammel, og forener de andre Betingelser, som ere bestemte ved Loven. (Hidindtil blev en Alder af 40 Aar udkrævet; man skulde synes at det maatte være til Fordeel at de Deputerede ikke ere for unge for at man kunde giøre sig Haab om, at Heftigheden i Charakteren kunde nogenlunde have lagt sig). Art. 39. Skulde der. ikke findes i Deportementet 50 Personer af den angivne Alder, som besidder den ved Loven bestemte Valgeensus (eller som ikke betale i direkte Skat 1000 Franker), saa skal deres Antal completteres af de Personer som ved at betale deres Skatter meest nærme sig dertil. – Art. 40. Jngen kan være Valgmand naar han er under 25 Aar (hidindtil 30), og ikke kan svare til de andre Betingelser som ere bestemte i Loven. Art. 41. Præsidenterne for Valgcollegierne blive udnævnte af Vælgerne. (Kongen udvalgte hidindtil Præsidenterne og havde derved en stor Jndflydelse paa Valgene. Nu ere de ganske i Folkets Hænder; denne Forandring er virkelig at megen Betydenhed. – Art. 43 Præsidenten forde Deputeredes Kammer, bliver ved Sessionens Aabning valgt af det selv, (tilforn paa dets Forslog af Kongend. – Art. 46 og 47 ere ophævede (angaaende Jniativerne). - Art. 63. Jngen overordentlige Commissioner eller Tribunaler under hvilkensomhelst Titel eller benævnelse kunne oprettes. - Art. 73. Colonierne skulle regieres ved særskilte Love. - Art. 74. Kongen og hans Efterfølgere skulle ved deres Thronbestigelse og i de forsamlede Kammeres Overværelse aflægge Eed paa at de troelig ville holde det constitutionelle Charte. - Art. 75. Det nærværende Charte og alle de Rettigheder, som det sanctionerer, blive betroede til Nationalgardernes og alle Franske Borgeres Patriotisme og Mod. – Art. 76. Frankerige antager igien sine Farver. For Fremtiden skal ingen anden Farve bæres end den trefarvede. - Som en særskilt Foranstaltning er tilføiet, at alle Udnævnelser og nye Creationeraf Pairs, som have fundet Sted under Carl X. Regiering ere erklærede for døde og magtisløse. (Denne Beslutning er aabenbar revolutionair, og et ligesaa dybt Jndgreb i Constitutionen som de bekiendte 5 Forordninger; thi Carl J. udnævnede dem som Konge, og var ifølge Chartet berettiget til at giøre det. 93 Pairs blive ved denne Beslutning udelukkede af Kammeret og 35 af dem have den 15de August udgivet en Protestation, hvori de giennemgaae det uretfærdige i denne Forholdsregel og erklære at det protesterer imod alle Beslutninger af et ufuldstændigt og med Vold og Magt lemlæstet Kammer, ligesom mod alle de Deliberationer hvori de ikke have deeltaget. Modpartiet kan kun svare: at Beslutningen ernødvendig). - Den 27de Art. af Chartet angaaende Kronens Ret til at creere Pairs skal underkastes en nye Prøvelse i Sessionen af 1831. (Alle disse Beslutninger fattede Kammeret, som det forhen er bemærket, uden at forhandle med Pairernes Kammer derom, uden at dets egne Medlemmer kunne faae Tid til at forsamle sig, og uden at Folkets Stemme kunde blive hørt og enhver Deputeret kunde erholde Jnstruktioner fra sit Valgdistrikt, saa at det er øiensynligt, at om endog den nærværende Forandring i Frankerige kan blive i Tiden gavnlig, saa er den dog ulovmæssig og revolutionair og bygget paa en Krænkelse af det samme Charte, hvis Overtrædelse gav Anledning til Revolutionen. Det er dog besynderligt, at alle disse Forandringer ikke bleve antagne, som piovisoriske Forholdsregler, for siden at forelægges til Folkets Afgiørelse, hvilket ogsaa flere Deputerede af det liberale Partie paastode at burde skee som aldeles nødvendigt. Folket blev vel kaldet peuple roi; men dets Kongelige Authoritet, blev denne Gang ikke respekteret) at : Det seirende Partie i de Deputeres Kammer undskyldte disse indgribende Forandringer med Nødvendighe den; men besluttede for det første ikke at gaae videre; men efterhaanden, og saa hurtigt som mueligt at følgende Love skulle tages under Forhandling: 1) Angaaende Anvendelsen af Jury ved Misbrug af Trykkefriheden, og ved politiske Forseelser. 2) Ministernes og andre Agenters af den offentlige Magts Ansvarlighed. 3) At nye Deputerede skulle udvælges i deres Sted, som ere blevne ansatte i offentlige og med Gager forbundne Embeder. 4) At Armeens Størrelse skal aarlig voteres. 5) At Nationalg arden skal organiseres saale des at den selv skal have Andeel i at vælge sine Officere, 6) Angaaende Foranstaltninger, som sikkre enhver Søe- og Land officeers Stilling, paa en lovlig Maade. 7) De municipale og departementale Jnstitutioner, grundede paa Valgsystemet. 8) Offentlig Underviisning og Lærefrihed. 9) Afskaffelsen af det dobbelte Votum og en fast Bestemmelse af Betingelserne angaaende Valgrettigheden og Evnen til at vælges. 10) Erklæring at alle Love og Ordonancer, som indeholde noget der stride imod de nærværende Foranstaltninger til at reformere Chartet skulle fra nu af være annulerede og afskaffede. Declarationen blev sluttet med Udnævnelsen af Hertugen af Orleans til de Franskes Konge under den Betingelse, at han skulde aflægge Eed paa det saaledes reformerede Charte, hvilket han ogsaa gjorde som bekiendt ved sin Thronbestigelse, da han antog Titelen af de Franskes Konge. Man troer nu at den nærværende Session vil snar: blive ophævet, og man seer med Forventning den følgende imøde, hvori først de store Forhandlinger skulle blive foretagne, som skulle tiene til at fuldende Udviklingen af det liberale Partis Grundsætninger, som have erholdet Overhaand i Frankerige; thi Kammeret, saaledes som det nu er beskaffent er hverken fuldstændigt eller tilbørligen committeret af Folket til saamange og indgribende Forandringer, hvorover den offentlige Mening først kan forventes at ville erklære sig.