Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1824-03-23
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. 20 MOOROORe Eenogtyvende Aargang. No. 24. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 23 Marts 1824. Forsvar for Borgerstanden, i Anledning af Professor J. Møllers ny theologisk Bibliothek, 4 Bind, Pag. 317 og 18."(Jndsendt.) Neppe søger Nogen i et Viisdomsbibliothek Daarskaber, og finder han dem, da giør han Ret i at forundres. Hvo skulde vel drømme om, at udi et theol. Bibliothek kunde findes triviale spidsborgerlige bemærkninger over en enkelt Stand - Borgerstanden; til Exempel; "Den Gang, (i Holbergs Tid) var det endnu Brug i Kjøbenhavn og andre danske Kjøbstæder, ligesom det endnu er i Paris og London, at Borgerkonen og de voxne Døttre af Huset stode i Boden og besørgede det daglige Udsalg, medens Kjøbmanden eller Kræmmeren besørgede de Forretninger uden for Huset, hvortil han nu holder en Betjent, efterat han i Boden har maattet afløse Fruen og Frøkenen, der med saadan Rang (en Følge deels af Hieronymussernes honette Ambition, deels af det borgerlige Militaires Deelagtiggjørelse i Armeens Officerers høie Rang) naturligviis ikke længer kunne nedlade sig til at kjøbslaae med Peer og Povl og Pag. 118, "Rang uden Dannelse opblæser Mennesket; selv dannede Mænd have ondt no ved at bære Rangtitler (her staaer et Exempel, hentet af den geistlige Stand; hvorfor ikke heller af de med høi Rang benaadede Professorer, hvor Exempler vist ikke ville mangle, og laae nærmere ved Forfatterens Synskreds og Sphære) endsige at Skræderkoner og Skomagermadammen skulde ud animo finde sig i at kaldes Frue!" Vi ville nu drøfte disse hans Sætninger. Hos hvem findes Hovmoden eller blot Forfængeligheden i største Grad - hos Borgeren, der maa see op til saa mange over sig, eller hos den Boglærde, der troer saa let, at Skomageren og hver anden Haandværker staaer dybt under ham, endskjøndt han er Staten saa vigtig - for ei at sige mere - som den Skriftkloge? Hos hvem findes i Sandhed den største Forfængelighed? Mon en Skomager, hvis Arbeide, som han var forfængelig af, dadles, bliver endog kun en Tiendedeel saa fornærmet, som en Boglærd, hvis Værk forkastes. - Vi overlade til Professoren selv at besvare sig og os dette Spørgsmaal, for ei at fornærme, ved at ponere vor individuelle Formening som Dom. - Men, vil man sige, Spørgsmaalet er, hvor skader den meest? Der tør vi bestemt svare: i Aandens Verden! Bekæmp den aandelige Luxus først, saa vil det Øvrige vel findes overvindeligt med. Tag Bielken af dit eget saa Skjæven af din Broders, Skomagerens Øje, lærde Mand! Borgerstanden, der tilforn ikke stod meget over Bondestanden, har i den senere Tid, ved Regjeringens landsfaderlige Foranstaltninger til dens Børns bedre Dannelse og Cultur, hævet sig langt over sin forrige Sphære, hvo der kan tænke og vil tænke sig blot 20 til 30 Aar tilbage, vil, med ligesaa stor Forundring som Glæde, see dens Fremskridt, der upaatvivlelig meget ved Underviisningsanstalterne, ligesom ved aandelig Stavnsbaandsløsning, er foranlediget og begrundet. Æresfølelsen, om den endog stundom vildleder, er det her Staten vigtigt, ikke blot ei at knuse men og at oplive og vedligeholde; thi den er det, som, for at nævne en forhen saare almindelig Last i Borgerstanden, skal holde Borgeren fra Suus og Duus i Krohuset. Tænk og see tilbage! Og skulde den Skik, at Konerne ei mere saa almindelig - thi ofte gjøre de det endnu - staae i Boden, skulde den end være i Aftagende – hvad da? Har Fruen og Frøkenen da Evne til at sidde ved Rammen - vel! lad den sidde Dagen lang; men have de ei Raad til Rammen tage de vel fat paa Rokken og sidde ved den til Natten bliver kort, hvis Ordsproget ei svigter: at Nød driver nogen Qvinde til at spinde. Overhovedet gjør Forfatteren visselig de danske borgerlige Mødre og Døttre stor Uret: Rokken er og bliver, i Almindelighed, taget, Qvinden kjer, selv i Adelstanden, og det omendskjøndt Rok og Teen ikke kunne give Fortjeneste til de første Fornødenheder. Tag tiltakke med dette Ræsonnement; jeg har Jntet bedre at give, og troer det er ikke falsk eller ugrundet. Men vi komme nu til hans Parenthesis: (en Følge af - høi Rang).