JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Den 12te December. Catalonienarmeen. Skrivelse fra General Lamarqve til Krigsministeren; dateret Girona, den 29de November 1812. Min Herre, Arevns del Mare var et Oplagssted for Fiendernes i Contrebande og et af deres Magasiner. Denne ulovlige Handel dreves i under Beskyttelse af de paa Rheden liggende engelske Skibe, Foran Indgangen til Staden anlagdes et bevægeligt Batteri, ved hvis første Skud Engellænderne toge Flugten. Alle deres Skibe søgte rum Sø, og vi toge Areyns del Mare og dens Magasiner i Besiddelse, uden at fienderne gjorde mindste Forsøg paa at hindre vort foretagende. Heraf kunne Catalanerne see, hvormeget de have at forlade sig paa deres Bundsforvante. De i denne Stad tagne Vare bleve strax brændte eller kastede i Havet. Hvad der fandtes af Korn, Meel, Riis og Frugter er ført til Magasinerne i Barcellona. De Vare, som vare komne fra de spanske Colonier, som Sukker og Kaffe fra Havannah, Bomuld fra Vera Crue og Matrib, Skind fra Buenos Ayres, ere sendte til Girang for der at sælges til Fordeel for Armeen. Al den China, Manna, Gumme og Vox man fandt i Arcyns er giemt for Militairhespitalerne.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Den 14de Decbr. Jfølge Breve fra Wiling af 1ste December, befandt Keiserens Hovedqvarteer sig den 23de November i Zembin, norden for Mine. Keiseren, saavelsom Kongen af Neapel og Prinds Vicekongen nøde den bryste Sundhed. Disse Efterretningen ere overbragte af en ved den polsk Gardes lette Rytteri staaende Officeer, som forled Hovedqvarieret den 28de Novbr. med Breve fra Hs. Keiserl. Kongl. Majestæt til Hertugen af Bassano, som endnu befinder sig i Willa. General ran Dedem ankom dertil 24 Timer, efter denne Officeer. Han havde forladt Zembin den 29de, og stadfæstede ovenstaaende Efterretninger. Efter disse Officerers Udsagn fandt Armeens Bevægelser ingen hindringer; Tropperne havde intet liidt; men Cavallerie= og Stykhestene toge megen Skade af de slette Veie. Dog var Tabet af liden Betydenhed imod Fiendernes. Børt Rytteri og Skyts var omtrent i samme Tilstand som efter Fægtningerne ved Ostrolenka og Pulturk i Aaret 1806. Man erindrer sig. at Armeen dengang trak i Vinterqvarterer, og at den efter nogle Ugers Forløb fremtraadte paa ny mere glimrende end nogensinde for.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Ifølge alle Privatefterretninger stode Hertugerne af BellundsReggiøs og Tarents Corps i meest uhindret Forbindelse med hinanden. Ischilschagows Tilbagetog vil sikkert blive meget foruroliget: thi, som man hører, er Fyrsten af Schwarzenberg, efter Seieren, over Sacken, igien rykket af Slonim, Nieswitz og Minsk til, hvilken Retning han i nogen Tid havde forladt, for at bekiæmpe hiin General.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
- De sidste Efterretninger fra de Forenede Stater sige, at manikke mere tvivler paa, at Maddison jo paa ny bliver valgt til Præsident.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Den 4de November har han adresseret en kraftfuld og mod Engelland, meget fiendtlig Tale til Kongressen.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Antverpen, den 30te November. Den 12te d. M. gares Signal til den hele Eskadre, som laae ved Ternes, at gaae til Antverpen. Da Fregatten la Friese skulde har ind i Vilessingens Bassin, kom den paa Grund i Løbet og kantrede. Af de danske Søfolk ligge 12 Mand paa Hospitalerne; Officererne og det øvrige Mandskab befinde sig vel.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Livorno, den 3die November. Fangerne fra en fiendtlig Prise, som er kommen fra Siellien, sige os, at Levnetsmidlerne, ved deres Afreise fra Palerme, vare stegne til en overordentlig Dyrhed. Et Pund Kiød kostede 12 Bajocchi, og et Pund Brød 4 Bajorch. Kongen havde aftakket alle Nationaltropperne, og blot beholdt det engelske Tropper.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Goaan, den 12te December. Jaften er Keiser Napoleon, ledsaget af Overstaldmesteren, Hertugen af Vicenza (Caulincourt), tillige med et Betienter følge, kommen hertil fra den store Armee.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Dresden, den 14de December. Afvigte Nat ankom Hs. Majestæt Keiser Napoleon hertil, og be bagede at tage ind hos den her ved Hoffet accredikerede Kalsel. franske Gesandt, hvor Allerhøistsamme modtog Kongen af Sachsens Besøg Efter nogle faa Timers Ophold fortsatte Hs. Majestæt Reisen videre.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Willaa, den 30te November. Adskillige Officerer ere ankomne dertil fra den store Armee. Alle forsikre, at dens Bevægelser skee med største Regelmæssighed. Her vil de finde allehaande Forraad, og snart forvinde fine Tab. Mange Værksteder, hvori man forfærdiger Hjul og Krudtvogne, ere i fuld Gang. Ogsaa har man anlagt en Deel Feltsmeder, hvori man Dag og Na slaaer Hesteskoe. Magasinerne ere fulde af Korn og Havre. Administrationen for Levnetsmidlerne har faaet Ordre at have en stor Mængde Natione i Beredskab. Bagerovnene ere aldrig kolde. Breve fra Preussen, Tyskland og Mecklenburg melde, at man overalt opkiøber Remontheste for vort Cavallerie. De skulle Tid efter anden ankomme hertil.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Den 1ste Decbr. Siden General Essen faldt i Ungade er Marqvis Paulucci udnævnt til Commandant i Riga. Denne Officeer, som har udmærket sig i Georgien og mod Perserne, vilde begynde sin nye Løbebane med et Hovedangreb, og marscherede ud af Riga den 15de November, forat angribe vore Stillinger ved Neigut, Walhof og Frederichsstadt; men leed det bekiendte Nederlag hvori 8 russiske Batailloner bleve ganske ødelagt, og 1500 Fanger faldt i vore Hænder, medens vi ikke havde meere end 40 til 50 Mand Døde og Saarede.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Wien, den 8de December. Den 6te d. er Grev v. Lützow, som er udnævnt til Keiserl. østerrigsk Gesandt ved det Kongel. danske Hof, afgaaet til sin Bestemmelse.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Den 4de November. Følgende er Præsidentens Budskab, som idag blev meddeelt Congressen ved Hr. Coles, hans Privatsecretair : Borgere af Senatet og Repræsentanternes Kammer, Ved vor nærværende Gienforening er det min første Pligt, at henvende Deres Opmærksomhed paa de Velgierninger Forsynet har tildeelt vort Land, ved at skiænke dets Jndbyggere Sundhed, og den Overflød hvormed Jorden har lønnet deres Arbeider. Det Held hvormed v. have dyrket Jndustriens øvrige Grene, forenet med en almindelig Forbedrings Fremskridt, er os en ny Bevæggrund til at yde Forsynet vor Tak, og lykønske os selv. Med disse Velgierninger maae nødvendigviis de Besværligheder og Omskiftninger blande sig, som ledsage den Krig, i hvilken de Forenede Stater, ved en fremmed Magts Haardnakkenhed i sit uretfærdige og ufredskiftende System, uvilligen ere indviklede. Førend Krigserklæringen bød Forsigtighed os at opstille en betydelig Styrke paa Michigans Territorium, saavel for dets Sikkerheds i Skyld, som for, i Tilfælde af Krig, at kunne foretage Operationer i i Overcannada, som maatte være istand til at svække Storbritanniens Jndflydelse paa de Vilde, erholde Herredømmet over de Søer der be skylle denne Deel af Canada, og giøre fælleds Sag med den Magt man i Fremtiden maatte finde passende at anvende paa andre Kanter. Generalbrigadeer Hull blev beordret til denne provisoriske Tieneste, med et Corps, som bestod deels af regulaire Tropper, deels af Frivillige fra Ohiostaten. Denne General, som havde Tilladelse at gaae angrebsviis frem, gik over paa det fiendtlige Territorium, med Haab om at giøre let Fremgang. Desuagtet endtes denne Expedition paa en ulykkelig Maade, og havde Overgivelsen af Staden og Fortet Detroit, tilligemed det kjække Corps denne Officeer commanderede, til Resultat. Aarsagerne til dette sørgelige Uheld skulle undersøges for en militair Domstol.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
En af de Operationers udmærkede Caracterer, som ere foretagne før og efter denne ulykkelige Tildragelse, er det Brug Fienderne have giort af hine grusomme Vilde, som ere underkastede deres Jndflydelse. Medens de Forenede Staters aarvaagne Politik afladelig ønskede Freden, og søgte at indføre Culturens Velgierninger blandt denne usle Deel af Menneskeslægten; medens den bestræbte sig for at fraraade de Vilde at tage nogen Deel i nærværende Krig, toge Fienderne ikke i Betænkning, at kalde deres tøilesløse Grumhed til Hielp, og at betiene sig af disse Blodsudgydelsens og Torturens skrækkelige Redskaber, som hverken skaane Alder eller Kiøn. De engelske Commandanter kunne ikke undskylde denne Fornærmelse mod en retfærdig Krig, og mod de af Menneskeheden helligede Følelser, ved Repressalieloven; thi vi have ikke givet Exemplet. De kunne ikke formilde den ved at paaberaabe sig det Lov, der byder Selvforsvar mod bevæbnede Personer; thi det er fornemmelig mod forsvarsløse Familier disse Barbarer udøve deres Grusomheder. Fienderne kunne ikke en gang paastaae, at de ikke staae til Ansvar for de Grumheder deres barbariske Allierede begaae, eftersom de Vilde ikke handle, uden ifølge den Anviisning man giver dem. Dette er det Skuespil, som en Nations Befuldmægtigede, der praler af sin Religion og sin Moral, ikke skamme sig ved at frembyde for et oplyst Aarhundrede.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Den ulykkelige Tildragelse i Detroit har imidlertid havt en tro stende Virkning. Den har været fulgt af udmærkede Beviser paa, at Nationalaanden hæver sig over Vanskelighederne. Den var ikke saasnart bleven bekiendt i de Stater og Districter, der ligge nærmest den Sted hvor denne Scene tildrog sig, førend alle Borgerne vare i Vaaben, færdige til baade at beskytte deres Brødre mod disse blodtørstige Vilde, som Fienderne havde ophidset mod dem paa en uhyre, Grændsestrækning, og til at forvandle en enkelt Ulykke til en Kilde for kraftigere Anstrængelser. Denne patriotiske Jver, som man snarere maatte indskrænke end anspore, har væbnet en betydelig Magi Ohios og Kentuckys Stater, og i forskiellige Egne af Virginien og Pensylvanien. Denne Magt, som forøgedes med nogle Linietropper, sattes under General Harrisons Commando, en Mand, der besidder de Vaabenbrødres hele Fortrolighed, i hvis Kreds han befinder sig, og som er lige saa udmærket ved den Plads han beklæder, som ved sine personlige Fortienester. Den største Deel af disse Tropper begive sig til deres Bestemmelse til Michigans Territorium, efterat have befriet en rigtig Post paa Grændsen. Et Angreb gjordes for nylig paa en fiendtlig Post i Nærheden af Niagaara, af et Detaschement, der bestod af Linietropper og andre, under Anførsel af Generalmajor van Rensselaer af Landbevæbninger fra Staten New=Porck. Det synes at Attaqven besluttedes forat tilfredsstille Troppernes Hidsighed, som udførte den med udmærket Mod og vare i nogen Tid Seierherrer; men da de ikke erholdt den forventede Undsætning, nødtes de til at vige for Fiendernes nye Forstærkninger af Engellændere og Vilde. Vort Tab var betydeligt, og vi kunne ikke andet end beklage det. Fiendernes Tab, som ikke saa nøie vides, skal have været dem saameget mere føleligt, da de blande deres Døde maatte finde Generalcommandanten, som ogsaa var Gouverneur over Provindsen, og som de nerfarne Tropper saa nødig kunde Da vore Bestræbelser for at erholde Herredømmet over Søerne bleve frugtesløse, gjordes i Øieblikket Anstalter til at oprette en Søstyrke, som var den fiendtlige overlegen. Man kan vente alt af den Officeers Jndsigt og Drivtighed hvem dette Arbeide er paalagt, og om vi end ikke kunne haabe at erholde fuldkommen Nytte deraf for nærværende Tid, skulle dog de Fremskridt, vi ville giøre dermed, sikre og en overlegen Søstyrke for Fremtiden, paa en Punkt, hvor den kan tiene til at hævde en varig Fred med de Vilde, og holde dem inden for deres egne Enemærker. (Fortsættes)
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Baltimore, den 5te November. Fra Albany er indløben den Efterretning, at Generalgoverneuren i Canada har foreslaaet General Deaborn, at han vil tilbagegive alle de armericanske Fanger som ere i hans Magt, hvis vor Regiering vil love, ikke at bruge dem i nærværende Krig med mindre de blive udvexlede.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
- Generalmajor van Rensselger har faaet sin Afsked fra Commanden over Tropperne paa de vestlige Grændser. General Smith, Armeens Generalinspecteur, er bleven hans Eftermand. Grisleham, den 15de December.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Fra Finland ere ankomne: den 14de, svensk Capitain Stiernschang og engelsk Undersaat J. W. Andersson, som Courerer. Til Finland, ere reiste: den 8de d. svensk Generaladjutant Grev Løwengielm, som Coureer; den 12te: svensk Adjutant G. J. Geitell; den 13de : svensk Major og Ridder Prins og Lieutenant A. Lagermark.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Nyeste Post-Efterretninger. Paris, den 17de Decbr. Af den 29de Bulletin, dat. Moledetschno, den 17de Decbr. sees, at Frøsten indfandt sig den 7de November og at den franske Armee fra den Tid af mistede over 100 Heste hver Nat. De Franskes høire Fløi forandrede Operationslinie; Keiseren forlod derfor Smolenek den 13de, og ankom til Krasnoi den 16de. J faa Dage bortrev Kulden over 30000 meest franske og tyske Heste. Cavalleriet var tilfods, Kanoner og Krudtvogne uden Forspand. Armeen havde nu et forandret Udseende; den maatte fremad Nogle af Soldaterne tabte deres Munterhed, og øinede kun Ulykke, andre saae i Vanskeligheden en ny Hæderskamp. Russerne benyttede den franske Armees ynkelige Forfatning, men forfeilede ethvert Angreb. Hertugen af Elchingen havde sprængt Smolensk Volde i Luften, og udholdt en hæderlig Kamp mod Fienderne. Den 19de gik Armeen over Borysthenes. Den 24de stødte Hertugen af Reggiøpaa Divisionen Lambert 3 Lieues fra Boryssons, fratog den 2000 Mand, 6 Kanoner og 500 Pakvogne. Fienderne besatte alle Overgange over Beresina, men fordreves derfra, og den franske Armee passerede Floden den 26de og 27de. En Brigade af Hertugen af Bellunds Corps, paa 2000 Mand Fodfolk, 300 Heste og 3 Kanoner, tog feil af Veien og kom ikke mere til Syne, Den 28de var hele Armeen over Floden. Samme Dag forefaldt en Træfning, hvori de Franske bemægtigede sig 6000 Mand, 2 Faner, og 6 Kanoner. Hertugen af Regio fik en Kugle i den venstre Side, dog er Saaret ikke farligt. Hovedqvarteret var den 1ste December i Slaiki, den 3die i Molodetschno. Armeen behøver nu at bedre sin Disciplin, udhvile sig og forsyne sig med nye Heste. En stor Deel af dens Fornødenheder ere igien afhiulpe. Cavalleriet var saa demonteret, at man samlede de Officerer som endnu havde Heste, for af dem at danne 4 Compagnier, hvert paa 150 Mand. Generalerne gjorde Tieneste som Capitainer, Obersterne som Underofficerer. Denne hellige Eskadron tabte aldrig Keiseren af Sigte. Kongen af Neapel anforte den. Keiseren har det bedste Helbred.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Blandede Efterretninger. Hr. v. Bosset, Hs. Durchl. Prindsen af Neuschatels Bataillonschef og Vaabencommandant i Smolensk, er afgaaet ved Døden i denne Stad den 29de October.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Den 25de November døde Adam Greve af Potocki, Søn af den afdøde Woimod af Belsk, i Warschau, hvor han havde begivet sig hen, forat blive helbredet for et Saar, som han havde faaet i nærværende Felttog.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Om den i Træfningen den 18de October blevne Divisionsgeneral Fischer indeholder den warschanske Tidende Følgende: "Divisionsgeneral Stanislaus Fischer faldt som en Helt af for længe siden prøvet Tapperhed. J det mærkværdige Aar 1794 blev Fischer, som den tapre Kostjusikos troe Vaabenbroder, taget til Fange ved dennes Side i det macielwickske Slag, og skiønt han var Krigsfange førtes han dog først til Taarnet i den petersburgske Fæstning, og siden blev han indspærret i Nowogrod, hvor han i to Aar maatte udholde et skrækkeligt Fangenskab. Zar Paul den førstes Ædelmodighed sønderbrød Fischers Lænker, og tilligemed hans over 3000 ulykkelige Polakkers. Under Fædrelandets Faner fægtede han ved de Franskes Side i Jtalien og Tyskland. Kampen ved Rhinen og paa Alperne var endt; den kjække Fischer henlagte Sværdet; Plogjernet blev hans Værktøi, Agerdyrkningen hans Næringsvei, hans Fornøielse. Saaledes levede han i Stilhed indtil Napoleons Stemme kaldte ham frem. Vi saae ham i den preussiske Krig, og i Kampene Aar 1809. Haardt saaret ved Rasyn, oppebiede han ikke sin fuldkomne Helbredelse, men vendte paa ny tilbage paa Kamppladsen. Tapper, retfærdig, stræng, levede Fischer med Nytte, faldt med Hæder, og førte fortient Høiagtelse med sig i Graven. Hans Tab beklages af Kongen, Anførere og Soldater, af en utrøstelig Ægtefælle og af alle hans Landsmænd.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Kongen af Bayern har ophøiet Greverne Johann Carl og CarGottlød af Løwenstein, Bertheim i Fyrstestanden.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Det Keiserl. franske Brog og Veicorps har nylig mistet en af sine meest udmærkede Medlemmer, Generalinspecteur Gardeur Lebrun Han var næsten 89 Aar gammel, og vedligeholdt til sit sidste Øieblisin fuldkomne Aandsvirksomhed. Tredsindstyve Tienesteaar have forhvervet ham det Corpses Agtelse, hvis Medlem han var stolt af at være; hans private Dyder, hans hæderfulde Levnet og sidste blide Endeligt efterlade hans Familie et dyrebart Exempel og et varigt Minde.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Hr. Pauli fra Bern, hvis ny opfundne Flinter finde god Afsætning, søger ogsaa at løse det Prodlem at styrre Lufthallonen. Han forkastes Aarerne, og foreslaaer at give Ballesten Form af en Fisk, forsyne den med Viinger eller Fiedre, og styre den ved mecaniske Midler i Gondolen. Han vil saa meget muelig efterligne Fuglenes Flugt.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Natten mellem 4de og 5te December udbrød en heftig Jld i et Huus i Bordeaux, hvorved ikke alene Huset blev lagt i Aske, men en svanger Kone og et Barn paa 5 til 6 Aar tilsatte Livet. Et andet Barn, blev saa forbrændt, at man tvivler og at kunne redde det, og et Fruentimmer, som boede i Nadehuset, fik saadan en Skræk, at hun døde nogle Timer efter.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Næsten alleregne fra hører man at Vinteren er usædvanlig stræng I Paris har man havt 7 til 8, i Hamburg 11 Graders Kulde; de store Floder ere paa mange Steder tilfrosne. - Den 14de var Kulden i Berlin 17 Grader, og paa et meget udsat Sted 19 Grader. Derimod havde det endnu ikke frosset i Augsburg den 7de December, og i Wien ikke mere end nogle Grader. - Kongen af Westphalen har beordret sin Velgiørenhedscommission, at udlevere Brænde til de Personer som meest have det nødigt. Den 3die December, om Morgenen, løb to Ulve ind i Landsbyen, Norge le=Pønt i Nærheden af Diion i Frankrig, og anfaldt fem Personer, som de tilføiede meere eller mindre Skade. En af Jndbyggerne havde Mod nok til at gribe et af disse Rovdyr, og at holde den saa længe indsluttet i sine Arme, til man kunde komme til at dræbe det Den berømte Abbed Vogler besøgte for kort Tid siden Universitetet i Landshut. Neppe havde man hørt, at han 40 Aar iforveien, nemlig den 22de Novbr. 1772, paa St. Ciciliedagen, havde holdt sin første Messe i Manheim, førend man bad ham at høitideligholde samme Fests Aarsdag i Landshut. Hele Staden deeltog deri, og over 3000 Personer bivaanede Messen som denne ved sin Alder og sine Fortienester som berømt Musicus forskiønnede.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Udenlandske Efterretninger. Christiansand, den 11te December. Endnu see vi daglig heren fiendtlig Fregat og fire Brigger. En af vore Brigger krydser norden for Hvaløerne; fire andre skulde have ligget nogle Mile fra Land, forat beskytte ankommende Kornskibe, men Fiendernes Overmagt har nødt dem til at holde sig nær til Landet og i Udhavnene, for dog at være ved Haanden naar Omstændighederne tillade dem at virke.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Fridericia, den 15de December. J afvigte Kirkeaar ere i den reformerte Menighed her paa Stedet, fødte af Mandkiøn 11, at Qvindekiøn 14, i alt 25, døde af Mandkiøn 3, af Qvindekiøn 7, i alt 10; altsaa 15 flere fødte end døde. I Henhold til bemeldte Menigheds Befolkning bemærkes : da den i Aaret 1720 bosatte sig her i Staden, bestod samme af 16 til 18 Familier, og nu udgjør den 100 Familier, ligesom og de Fødtes Antal fra 1722 til 1812 beløbensig til 1062 og de Dødes til 541. Endeel Familier ere uddøde. Som en Sieldenhed anføres, at een blandt de Familier, der i Aarer, 1720 bosatte sig her, hvis Stammefader var Pierre Honore, er voxet til 28 Familier og indeholder 120 Personer.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Corsøer, den 26de December. Beltet er ganske tillagt med Jis Helsingøer, den 27de December. Sundet er idag fuldt af Driviis. Den faste Jis ligger endnu langs med Kysten.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Batteriet Trekroner, den 28de December. Endnu vedbliver Slædefarten mellem dette og Sverrig.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Kiøbenhavn, den 28de December. Geheimeconferentsraad Johan v. Bylow til Sanderumgaard i Fyen, Storkors af Dannebrogen og Commandeur af Nordstierneordenen, har under 31te Mai d. A. oprettet et Gavebrev, som Hs. Majestæt under 6te October har confirmeret, ifølge hvilket Geheimeconferentsraad a. v. Bylow skienker en Capital af 4000 Rdlr. dansk Courant, der stedse skal blive staaende uopsagt som første Prioritet i Sanderumgaard i Fyen. Renterne skal enhver bemeldte Gaards Eier eller Besidder udbetale i to Terminer, efter den paa den Tid gieldende Rentefød, dog ikke mindre end 4 Procent, til Professoren i Botaniken ved Kiøbenhavns Universitet. Sidstnævnte skal anvende Renterne, som for nærværende Tid udgjøre 160 Rdlr., til deraf at lønne en Tegnemester i botanisk Blomstertegning, og efter botaniske Grundsætninger, med 120 Rdlr., og til at anskaffe for de øvrige 40 Rdlr. Tegnematerialier til Brug for dem som nyde Underviisning. Saalænge Hr. Bayer lever, og ikke hindres af Alder og Svaghed, skal han være den første Underviser, ved hans Afgang besørger Professoren i Botaniken en anden duelig Tegnemester. Danske, Norske og Holstenere skulle alene være berettigede til at tage Deel i Underviisningen.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Under 6te October d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst sauctioneret adskillige Skibningsse skaber, som Amtmanden over Thisted Amt har oprettet, forat forebygge vilkaarlig Behandling med de til Norge afsendende fladbundede Kornskibes Jndladning, Udlysning og Landsætning. Disse Selskaber skulle, mod en bestemt Betaling, udlosse de ved Kysten ankommende Provideringsfartøier, assistere dem ved Landsætningen, og atter sætte dem ud i Havet, besørge dem tilladede og s. v.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Under 18de November d. A. har Hs. Majestæt Kongen allernaadigst i brandret Bestemmelserne i Reskriptet af 27de October 1797 for Nør ge derhen, at de paa Broers Opbyggelse og Jnandsættelse i Norge, medgaaede Omkostninger først da skulle lignes paa vedkommende Stift, naar disse overstige 500 Rdlr., og derimod de Broomkostninger som ikke beløbe sig til over 500 Rdlr., udredes ved Ligning paa det Amt hvori Broen er beliggende.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
J Anledning af Nøragens Oprensning fra Randers Amt til Aal mølle i Viborg Stift, har Hs. Majestæt Kongen under 8de Decemder allernaadig befalet, at de Lodseiere, hvis Jorder grændse til bemeldte Aar, skulle, imod den forordnede Godtgiørelse for Jords Afgivelse til Landeveien, afstaae den fornødne Jord til den ved Siden af Agen anlæggende Trækkevei. Jngen nye Broer eller Aalegaarde, som kunne hindre Passagen over Aaen, maae anlægges, ligesom ingen af vedkommende Eiere maae lægge Hindringer i Veien for at de Broer og Aalegaarde som allerede ere der, gives en saadan Indretning, at Prammen frit kunne passere.
Berlingske Tidende, 1812-12-28
Ved Rescript, af 22de December d. A., til Kiøbenhavns Magistrat, er den ved Reskript af 7de Junii f. A. fastsatte Tart for Steenmaalerne i Kiøbenhavn forhøiet saaledes, at dem, indtil videre, maa tilstaaes 1 Rdlr. for en Kubikfavn, 3 Mark for en halv Kubikfavn og 1 Mark for et enkelt Læs Steen at maale. Over=Præsident, Borgemestere og Raad udi den Kongelige Residents=Stad Kiøbenhavn giøre vitterligt: at vi, efter den i Hs. Majestæt Kongens allerhøieste Reskript til os af 10de Marts sidstleden givne Bemyndigelse, have fastsat Taxten for Stadsmusikanten her i Staden for Aaret 1813 saaledes: at han for hver Musikant, som bruges om Søn- og Helligdage til Bal, der varer fra om Aftenen Kl. 6 til om Morgenen Kl. 2, skal betales 100 Rd.; for hver Musikant, som bruges bemeldte Søn og Helligdage til Bal, fra om Aftenen Kl. 6 til om Morgenen Kl. 6, 14 Rdlr., samt for hver Musikant, som bruges om Sognedagene, 10 Rd., uden Hensyn til hvorlænge Ballet varer. Hvilket til alle Vedkommendes Efterretning herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavns Raadstue, den 23de December 1812. -