JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Hos Gottmaldt Boende i Stormgaden er en qvantite godt MaaMaanede forretter Smør i sterdinger faar Ages fort rud efter anden indsendes, og contiunerlig der paa stædet forhandtes. Gives tilkiende at en særdeles beleylig og af god næring bekiendt gaaer, som udi Callundborg paa Norder af Skivergaden ud tilStidderen er og gjende, der er udrettet og detaaende af fornødne bagenges til oragelse og lovementet for reisende, samt en stor de skalderumme il Heste og Qvæg, formedelst Færge Smakkernes medbringende at modtage og detaling at broeger og brendevinsredskab, samt frisk ompevandt gaarden, med tilliggende hauge, &c. er under haanden at faae tilkæbs for billig priis hos Ulrich Barfred Kiøbmand sammesteds.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Udi Sr. Lyder Stikkensgaard Dyrkiøb kaldet paa Nørregade, alvor Frue Kirke Gaard er nu staar eller til unstemmende Mikkelsdag den anden etage de meurerede værelser for 2de eller en ugift person til leye at bekomme, hvorom de lysthavende vilde behage at anmelde sig hos bemeldte Sr. Strekken. Hesaa Romas We ne, Brende i fore Tid agendes stræde hos Mahler Sr. Cumann, kand gives efterretning til en per ogsom der maasedehave udige værelser for gog hans fore, med stalderum til 3de beste, samt værelser kand bekommes efter forlangende med eller uden meubler, hvo samme værelse maatte behøve skal strax blive af mig anviis.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Hos Thee og Porcelain=Handler Zacharias Zedeler i Vimmelskaftet, kand tilkjøbs bekommes frisk Selver Brøndrand, guulNangrin, Chineiske Blomster og Vifter.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Sr. Hannibal Raun, lader hermed bekiendtgiøre, at hans iboende gaard, beliggende ved Hvelvingen ved Nicolai Kirkes fattige Skole, er under haanden til kjøbs at bekomme, eller og kand de unØrste værelser til gaden faaes til leye, som ere meget beqvemmenVertshuusholding eller til en Kok som holder med spiisning. Liebhaberne ville behage sig derom hos hannem at melde.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Efter Kongel. allernaadigste resolution af 7 hujus, gives hermed tilkiende, at Onsdagen 24 Jul. førstkommende, om formiddagen ved 9 slet, skal paa det Kongel. Tøyhuus her i staden, efter de conditioner som paa auctionsstedet bliver bekiendtgjorte, ved offentlig auction til de høystbydende bortselges: 4 Brød vogne med behørige heste tøyer, det danske artillerie-corps tilhørende, i dito, med 10 dertil hørende hestetøyer af det Børnholmske Regiment. Hvilke vogne og hestetøyer, imidlertid alle dage paa det Kongelige Tøyhuus kand af liebhaberne tages Høyesyn. W. Bornemann. Kiøbenhavn den 12 Jul. 1754. Auditeur.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Et partie beste sort Caroliner Risen Gryn, som Urtekræmmer Lauget her i staden af Raadmand Beckman er an presenteret, kand hos hannem bekommes 100 pd. a 5 Rdlr. og i heele fade noget ringere. Endeel gods og løsøre, bestaaende af Sølv, Kaaber, Messing, Jernfang og Bliktøi, Speyle, Porcelain, Glas og Steentøy, Trævare, Linnet, Gangklæder, Skilderier og Kaaberstykker, samt Bøger og adskilligt med videre, afgangne Cancellie=Raad Christian Helts stervboe tilhørende, skal Mandagen den 15 Juli førstkommende om formiddagen kl. 8 slet, ved offentlig auction bortselges udi stervboets til leye hafte huus i Hummergaden. Betalingen skeer enten strax eller naar paaæskes til Peder Holders logerende i store Grønnegade hos Skipper Lars Pedersen, hvor Catalogi er at bekomme, saavel som og paa auctionsstedet.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Udi en gaard i Skidenstrædet imellem Nørregaden og Fiolstrædet, er til leye stalderum til tvende heste, med havre og høeloft dertil, aparte er til leye et stort loftrum til høe eller anden forring, liebhaderne ville behage om leyen at accordere med Bedemand Adolph Reersløf boende i lille Helliggiestestræde. Extra frisk Siellands Forpagter Smør i Fjerdinger saa og Holsteens Smør i halve Tønder, er at faae tilkiøbs i Dronningens Bredgade, udi det første huus paa venstre haand fra Kongens nye Torv.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Udi den gaard næs og til Stads Conducteur Balles i Gotters gaden, er logement mellemste etage, med eller uden meubler strax at faae til leye, og til førstkommende Mikkelsdag kand heele gaarden faaes til leye med stalderum til 3de heste, herom ville liebhaberne behage at accordere med Hvitøllsbrygger Peder Rosengaard som boer paa Østergade.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
J den gaard bag børsen imellem Hr. Etats-Raad Werner og det saa kaldede Salt-Compagnie, er for en fornemme samilie for= og sidde huus med remise og stalderum til leye; hvorom liebhaberne behager at addressere sig til Hørboden No. 12 under børsen. Hos Urtekræmmer Falch i Adelgaden er endeel god Norsk to aars gammel Kommen for billig priis.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Hos Urtekræmmer David Holt i store Kongens gade, ere de værelser til leye at bekomme som nu beboes af Velbaarne Hr. Capitain von Rabe, hvortil findes stalderum til 3 heste. Næst ved den ene Palat paa Amalienborg er den gaard hvor Hr. Cammer-Herre von Schulenborg haver beboet, strax eller til førstkommende flytte tild gandske eller separat til leye at bekommes ved accord med eyeren Niels Aagesen.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Paa Thorsinge Slot i Fyens stift og Nyborg amt er den 26 Mai ac. uden livsarvinger bortdød, en person navnlig Niels Andsen Degn eller Gram, som tiente her paa Slotig forudet. hans efterladenskab her paa stedet er strax registeret og vurderet, og den dera udkomne summa communiceret hans fader, Velfornemme Hr. Anders Nielsen Degn, Sogne=Degn til Fohl meenighed i Holsteen, som og har indfundet sig og ved skiftesamling den 27 Juni erklæret at modtage bemeldte hans afdødes søns efterladenskab til sig og derimod at betale alle og enhver, som noget kun de have at fordre efter lovlige beviser udi stervboen efter benevnte hans son, Thi vilde enhver som enten kunde have noget af denne afdødes gods eller indler hænde, enten som pandt eller under forvaring, samt og de som kunde have noget at fordre, efter lovlig beviis behagelig melde sig hos mig undertegnede, inden 7 uger fra dato eller i seenest til den 22 Aug. førstkommende, da jeg om saa skeer modtager det som er retmessig, for derom nærmere at indberette velbemeldte Sr. Anders Nielsen; men hvem som ikke til foreskrevne tild melder sig, maae tilskrive sig selv den deraf flydende uleylighed, siden skiftet ellers samme tid sluttes af mig som skifteforvalter her ved stædet. Thorsing Slot den 2 Jul. 1754. Svend Ryberg, Fuldmægtig ved Thorsinge.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Hos Ferdinand Coppy i Admiral gaden tæt ved Bagerens, kan til Mikkels=Dag i 2den og 3die tage bekommes gibsede og betrokne værelser til leye, for ledige personer; der kand ogsaa bekommes en keller til leye, som kand være beqvem for en Viintapper at boe udi. Udi store Kongengade er enten strax eller til førstkommende Michaelis værelser at faae til leye for en Cavalier med stalderum og remise liebhaberne behager at melde sig hos Cancellie=Raad Brøe boende i Magstræde hos Sr. Gierløf, da stædet og conditionerne nærmere kand erfares. Onsdagen d. 17 Jul. førstkommende om eftermiddagen kl. imellem 1 og 3 slet, bliver afg. garver Sr. Andreas Jensen Møllers stervboes gaard i Frederichsborg gaden ved Nørre=Vold beliggende ved offentlauction 3die og sidste gang opbuden og om antagelig bud skeer til den høystbydende bortsolgt, hvilken gaard bestaaer til gaden af 11 fag, 2 etager høy med kielder under heele huuset, med 2de qviste en paa; fag og en paa et fag, grundmuuret, med ind kiørsel fra gaden, værelserne er overalt paneler og betrokket med voxdug, hvorudi er 12 jern bieleggerovne og en vindovn, gaarden er afdeelt i 3 deele, hvoraf paa den eene side af porten er et leye huus ud til gaden, og paa den anden side en vaaning, hver med pompe-opstander med spille vand fra kammen i hovedgaarden, et lidet halvtag sidehuus paa 2 saa med qvist over, et sidehuus paa 12 faa af muur og bindingsverk 2 Etager høy med qvist paa 3 faa og kielder under og en aaben skorsteen med indmuuret kaaber kiedes og nedgravne farve baller, derover 3de stuer, et kiøkken med aaben skorsteen paa 2 fag, derover en sahl paa 5 saa med adskillige lofter over. Et daghuus paa 16 fag, der under et verksted paa 6 fag, og de øvrige faa bestaaer af 4re store aabninger, oven over i 2den Etage med svale uden for, ved enden af dette baghuus er en plads omtrent paa 12 alen i stirkandt, hvor omkring de 2de sider er grundmuuret paa; agal. høy. Til den vestre side igaarden er et heeltag side huus paa 6 saa, en etage høy med 2de loftslunger i gaulen, en skorsteen med indmuuret kaaber kiedel paa 2 ender, samt et arbeydshuus, en afdeelt rulle stue og 2de lav loft, en opstaaende vind med toug, et stort gaardsrum med 15 nedgravede strøerkar paa 3 a 4 alen dybe, 2de store 4 kantede kalkekar og 2de smaae dito. J hvilken gaard er en stoer 4 kantet kam paa ungefær 200 alen af Fontainens spring vand med opstander og malmspibe med videre efter vurderings forretningens udførligere formelding. Conditionerne kand forinden auctionens holdelse faaes at vide hos ermeldte stervboes Curator Jochum Frederich Buus i Farvegaden.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Copenhagener, DentscheJenangen. Bremerereret. Anno 1754. No. 55. II
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Freytags, den 12 Julii.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Genua, vom 15 Junii. Da der Erlauchte Johann Baptista Grimaldi gestern die 2 Jahre seines Dogats geendiget, so be gaber sich in Begleitung der Procuratoren und des hohen Adels aus dem Herzoglichen nach seinem Pallaste. Letterer versammlete sich hierauf zur Wahleines nenen Doge zu schreiten, der aber noch nicht bekannt ist. Die Sache wegen des Bischofs von Albenga macht so wol hier als in Rom grøsses Aufsehen, und man weis nicht, wie sich die Regierung aus solcher ziehen wird. Nachdem die rebellischen Corsen sich von Bastia zurück gezogen, har dieselbe keine Nachricht weiter von Dero GeneralCommissario erhalten: es ist dieses ein Zeichen, das nicht viel Merkvurdiges vorgegangen seyn muss; gleichwol beobachtet man, das die Regierung wegen der Corsischen Angelegenheiten gar nicht ruhig ist.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Genua, vom 15 Junii. Von 15 Candidaten, welche wegen der Herzoglichen Würde in die Wahlgekommen, sette der kleine Ratham 10ten dieses deren Anzahl auf 6, undTages darauf wählete der grosse Rath aus diesen sechsen mit eiumüthigen Stimmen den Erlauchten, Johannes Jacob Venerosozum nenen Doge, welcher auch sogleich von allen Ordnungen die Glückvunsche emsing.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Aus dem Hafen von Orient, vom 5 Junii. Seit einigen Tagen sind alhier 3 reich beladene Schiffe ans Pondichery angekommen, und aus China har die Compagnie mit dem ehesten die An kunst von noch 6 andern zu erwarten, die gleichfalle eine Ladung von den vortreflichsten Waaren und Gütern mitbringen werden. Es ist dieses der Compagnie eine hochstwichtige Zeitung, indem der selden Fonds einige Zeit her ziemlich Noth gelitten haben.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Paris, vom 24 Junii. Eine zu Troyes durch den Partheren des Kirchspiels von St. Nemy an der Demoiselle des Essarts gethane Weigerung der Sacramenten macher allda viel Aufsehens, indem der Vorgesette, nachdem er diesen Geistlichen zur gefanglichen Haft zu bringen erkannt, den Bischof dadurch angegriffen, und da dieser Pralat immer auf seine Weigerung beharret, sind ihm seine Güter eingezogen, und seine Habschaften offentlich verkauft worden, bis man eine Summe von 6000 Livres für seine Strafe zusammen gehabt, darauf har sich der Bischof an den Hofgewendet, man weis aber nicht, was derselbe erhalten wird: inzwischen ist das kranke Frauen zimmer, ohne die Sacrammente empfangen zu haben, gestorhen, und one Feyerlichket zur Erden bestattet worden.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Strasburg, vom 20 Junii. Am 16ten dieses, Abends nach 8 Uhr, hatten wir hier ein entsesliches Donnerund Hagel-Wetter. Der Strahl suhr in den hiesigen MünsterThurm, und raubte auf einmal diesem Kønige der Thurme seine beyden Knopse, welche ihn erst seit 3 Jahren gezieret, und auf denen nedst der Jahrzahl auch der Name des ehemaligen Prators von Kling lin zu lesen war. Der Knall war so heftig, das die auf dem Thurm wohnende Wachter in eine tiefe Ohnmacht gefallen waren, ja sie würden erstickt seyn, men man ihnen nicht durch schlennige Ader lasse Hülfe geschaft hatte. Den 17ten gieng das Regiment la Marck von hier nach Kron-Weissenburg ab, umin den dasigen Linien zu arbeitten. Das Lager wird nicht zu Dachstein, sondern bey Placksheim augeschlagen, weil die Gegend um Dachstein herum zu niedrig, und dem Wasser zu sehrunterworfen ist.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Donaustrom, vom 26 Junii. Man hat vor kurzem im Publico einen Plange lesen, welcher, das Kriegs-Wesen betreffend, am Hofe zu München verfasset worden. Dieser Plan wird nach und nach in Voltziehung kommen, nur das ein wesentlicher Articul desselben, wo nicht ganglich durchgestrichen, doch wenigstens umein namhaftes verandert werden soll. Den an statt, wie sonsten gleich Anfangs beschlossen gewesen, ein besonderes Militz=Corpo, zu errichten, will man ito jedem Jnfanterie-Regiment 300 Bauer-Jungen einverleben. Diese sollen gekleidet, bewaffnet, undexerciret werden, wie sonst das gange Regiment. Sie mussen Dienste thun 3 Monat im Jahr, namlich vom 1 May an bisu Ende des Henmonats, und nach Verflus derselben kan ein jeder nach Hause gehen, mithin 9 Monat lang seine Arbeiim Lande verrichten. Wenn 3 Jahre verstrichen, giebt man diesen Leuten ihren Abschied, ste werden aber durch so viel andere wieder ersetet, die, wie die erstern, ebensalls auf 3 Jahr sich eintheilen lassen mussen. Keiner darf sich verheyrathen, er have denne sein Kriegs-Noviciatzurück geleget, und mittelst, sothaner nenen Einrichtung nun mussen alle Bayerische Bauren in Zeit von 20 bis 30 Jahren gute und wohlgeubte Soldaten und im Stande seyn, im Fall der Nothein ansehnliches Militz-Corpo zu formiren. Die Churfürstl. Bayerische Truppen berhaupt, diese Militz dazu gerechnet, machen ein Corps von 12000 Mann aus. Da findet man 9 Regimenter Infanterie, jedes zu 700 Soldaten, und 300 Militz; 3 Regimenter Curassiers, 600 Renter stark, 3 Regimenter Dragoner, ebenfalle aus 600 Mann besteend.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Stralsund, vom 27 Junii. Die Hysingsche Untersuchungs=Commission dau ert hier noch immer fort. Der Kriegs-Fiscal, Herr Fischer, har endlich durch sein mühsames Nachforschen den Kutscher heraus gebracht, melcher den Hysing als einen Officier verkleidet, zum Thor hinausgefahren. Der Kutscher har anfangs nichts gesteen wollen, allen auf Zureden seines Weibes, die ihmedrobet, alles zu endecken har er zugestanden, das er auf Befehl seines Herrn einen Menschen durch das Knieperthor eine Meile weit nach der Rhede gefahren, wo sich derselde in ein fertig liegendes Schiff begeben, und nach dem Holsteinischen ubergefahren sey. Sein Herr habe ihm bey seiner Jurückkunst verboten, niemanden etwas davon zusagen. Wegen dieser Hysingschen An gelegenheiten sind der Capitain von Bede Meder Lieutenant O, einige Unter-Officiers, und viele andere Personen arretirt. Jeder von ihnen har ein besonderes Gefangnitz. Einem Barbier-Gesellen, der von ungefehr von dieser Sache et was gehöret, und an einem andern Orte, wo er barbiert, davon gewohnlicher massen als was nenes erzehlet, ist das Unglück widerfaren, das seine Erzahlung der Kriegs-Fiscal gehøret, und ihn befragt, von mem er seine Nenigket habe, Da er aber folches nicht gesteen wollen, so har er sich mussen gefallen lassen, auch in Arrest geführt zu werden. Ben der Untersuchung, wo der Hysing das Gift herbekommen, har sich gefunden, dass ein Materialist dasselbe verkauft, weil es im nun nicht erlaubt, dergleichen zu führen, har er mussen 10 Rthlr. Straf geben.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Berlin, vom 4 Julii. Aus Prenzlow wird vom 1sten dieses følgendes berichtet: An dem hiesigen lettern Jahrmarkte kam unter andern, auch ein Frisemacher ans Calbe an der Saale, Johann Andreas Zacken, all hier an, um seine Frise zu versilbern. Er hos havor die Bezahlung, gab den 26 Junii 100 Rthlr. unter seiner Addresse nach Calbe auf die hie sige Post, und das ubrige Geld nahm er, als er den 27sten seine Rückreise zu Fus antrat, selbst mit sich. Dieser Mann vurde gestern 2 Meilen von hier, zwischen der Prenzlauer Heide, und dem Dorfe Hasleben, unweit dem ordentlichen Postwege, an Kopf und Händen erbarmlich zugerichtet, und seines bey sich gehabten. Geldes beraubt, todt gefunden. Die Hiebe amKopse und Halse zeigen, das sie mit schneiden den Gewehr geschehen sind, und die bey dem Corper herum zerstreueten Haare geben ein Merkmahl, das er seinem Morder starken Widerstand musse gethan haben. Jn seiner Tasche traf man eine Schreib-Taffel an, worin alle seineMarkt Verrichtungen augezeichnet waren, nemlich, wer ihm das Geld bezahlt hatte, und wie viel er davon bey sich führte. Hente ist der Land-Physicus, Herr Struve, nedst dem Chirurgo, Hr. Koppen, nach Boytzenbourg geholt worden, um den dahin gebrachten Corper zu be sehen, und wegen der Wunden ein Attest zu ertheilen. Hiernachst wird man høren, was beyUntersuchung dieser Sache weiter endeckt werden kan.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Auf Befehl Sr. Majest., des Königs, har sich Dero Leibmedicus und Hofrath, Herr Cothenius, den 1sten dieses von Potsdam nach Bayreuth begeden mussen, um bey der Cur, deren sich Jhro Kønigl. Hoheit, die Frau Marggrafin von Bayreuth, bedienen werden, gegenwartig zu seyn.
Berlingske Tidende, 1754-07-12
Verzeichnis derer Schiffer so von hier zu gehen segelfertig ligen. Ole Rasmusen in der Compagniestrasse nach Königsberg. Anders Nickelsen, in dem Meer-Weibe beyKorhmacher, nach Christiania. Christen Andersen, in der Strand-strasse, nach Ahrendahl.
Berlingske Tidende, 1754-07-15
No. 56 En Kiøbenhavnske Danske vinder.
Berlingske Tidende, 1754-07-15
Mandagen, den 15 Julii.
Berlingske Tidende, 1754-07-15
Constantinopel, den 1 Jul. For kort Tiid siden blev her holdt et Divan eller stort Raad over de Persiske Affaires. Nogle Basser forestillede derudi: At, da de til Persien grændsende Nationer kunde benytte sig af den nu værende Confussion udi samme Rige, til at drage enten et eller andet til sig, saa syntes Portens Jnteresse at udkræve, at man i rette Tiid maatte forekomme saadant, førend det blev udført, og selv bemægtige sig nogle Provinzer, som vare Porten beqvemmest beliggende. Til at understøtte deres Meening, anførde de de Aarsager, der havde bevæget de forrige Sultaner til at giøre sig Mestere af Ægypten, leggende dertil, at Persiens Erobring skulde udi nærværende Omstændigheder ikke blive vanskeligere, end Erobringen af Ægypten havde været, da Tyrkerne udi Aaret 1517, under Selim den Andens Regiering bemægtigede sig samme Provinz. Den øvrige Part af Raadet var af gandske andre Tanker, paastaaende, at Udførelsen af denne Project, i Stæden for at var det Ottomanniske Rige fordeelagtig, kunde ikke andet end være det samme til stor Skade og Førtred, deels fordi det vilde koste meget store Summer, om man vilde skikke en Krigs-Hær til Persien, deels ogsaa, fordi saadan Entreprise vilde giøre andre Puissancer meget urolige og mistænkelige, saa at Porten kunde nødsages, til at komme i Haar med dem, uden at de Persiskes Provinzers Erobring kunde bøde paa hvad der vilde gaae med af Folk og Penge. J Følge denne sidste Meening er Projecten udi Raadet aldeles forkastet, hvortil det ikke lidet har hiulpet, at Store-Sultanen har saa liden Tilbøyelighed til Krig, og den Mistanke, Hans Høyhed fattede, at dette Forslag maatte være ført paa Tapetet alleneste for at fremme de Hensigter, som Fredens Fiender derunder havde.
Berlingske Tidende, 1754-07-15
Historisk Udtog af et Værk som har Advocaten Nicosk af Placenz til Forfatter, angaaende de Tvistigheder, som Staden San-Remo har med Genueserne.
Berlingske Tidende, 1754-07-15
Staden San-Remo er bekiendt udi Historien formedelst en Alliance, som Staden Genua Aar 1170, har sluttet med den og med Staden Nissa, formedelst hvilken Alliance disse 2de Stæder forpligter sig til at giøre Genua af Bistand til Vands og til Lands imod sine Fiender, og fornemmelig imod Staden Pisa. Af den Tids Genuesiske Historie=Skrivere maae man just begynde, at giøre sig et ret Begreb om Tvistighederne imellem Genua og SanRemo. Aar 1199. blev der sluttet en anden Convention imellem disse 2de Stæder, hvorudi den forrige Alliance blev stadfæstet, og derved den sidstnævnte Stads Jndependence paa nye lagt for Dagen. Udi samme Seculo og i de 2de efterfølgende, handthævede Keiserne, 2 SanRemo, og over San-Remo, saadan Jurisdiction, som, da den iligemaade stadfæstede dens Jndependente fra alle andre Stæder, gjorde dens Dependence af det Tydske Rige unægtelig. Det mærkværdigste af disse Souverainitets Acter, var en Commission, som var given Bisperne i Genua, at indsætte hvert 5te Aar en Præter eller Podesta i San=Remo, en Commission, som Bisperne vidste saa artig at forene med deres Kirkes lovlige Rettigheder og Privilegier, at i Begyndelsen af det 14de Seculo een af dem solgte sin formeente Ret til de tvende Familier Doria og Mari. Men da disse 2de Familier ikke ret efter deres Villie kunde benytte sig deraf til at giøre Staden SanRemo til en dem tilhørende Domaine, saa solgte Huuset Doria, efter at det havde udkiøbt Huuset Mari, nogle Aar derefter sin formeente Ret til Staden Genua. Alt dette er ved det Genuesiske Histories Skrivere selv beviist, og kand for det første tiene til Grundvold af det, som herefter fremdeles skal godt Neapolis, den 14 Jun.
Berlingske Tidende, 1754-07-15
Paa de udspredte Rygter, at de Rustninger, der giøres i dette Kongerige skulde sigte til visse vidtløftige Desseins, har Hans Kongelige Majestæt befalet sine Ministrer ved Udenlandske Hoffer, at declarere hver paa sit Sted, at, omendskiøndt Hans Maj. var ingen contraherende Part i eller fandt sig bunden til den i Achen sluttede Tractat, saa agtede Høystsamme dog alligevel, af ald Magt at handthæve den ved samme Tractat stiftede Fred, og at undgaae alt det der kunde giøre Skaar i Contractanternes Forbindelser eller deres Garantie. De samme Forsikringer har man ogsaa givet de Keyserlige og Store-Britanniske Ministrer, Greve af Firmian og Ridder Gray. Da Kongen og Dronningen med Fornøyelse have paataget sig at staae Fadder ved Keyserinde-Dronningens lykkelige Forløsning enten med en Prinz eller Princesse, saa lade Deres Majestæter i Forveyen tillave en kostbar Present, som de i den Anledning agte at sende over til Wien.
Berlingske Tidende, 1754-07-15
London, den 5 Jul. Tractaten imellem Hoffet i Wien og Churfyrsten af Pfaltz, er med Hofferne af Frankrige og Preussen deres Samtykke kommen i Rigtighed, og med Churfyrsten af Cøln er det samme med det første at forvendte, siden det dermed beroenikkun paa 200000 Tydske Gylden.
Berlingske Tidende, 1754-07-15
Haag, den 9 Jul. Kongen af Polen er denne gang reyst til sit Kongerige, ikke for at prøve den Misfornøyelse at see sin Faderlige Omhue ved en Larmefuld Rigs-Stad gjort til intet. Hans Majestets Reyse har noget andet til Grundvold, hvoraf man kand love sig et lykkeligere Udfald, end af en Forsamling af nogle hundrede foerede Huer, hvilke man ved - : kand komme til at slaae bag op just i det Øyeblik, da man skulde forventet gode Anordninger udi Fædernelandets meest magtpaaliggende Affaires. Hans Kongel. Majestet, har foresat sig, at sætte Fortroeligheden og en god Forstaaelse imellem Familierne af første Rang paa Fode igien, for ved deres Exempel og Credito igjen at forene Adelen af den anden Orden. Allerhøystsamme agter ogsaa at arbeyde paa at bielegge de Tvistigheder, der paa nogen Tiid have været imellem Clereciet og de fleeste verdslige Rætter. Midlerne og Veyen til den eene saavelsom den anden Underhandling er der paa nogen Tid lavet paa, og man lover sig deraf et lykkelig Udfald.