Berlingske Tidende, 1789-03-27
Den 7de November f. A. er Archidiaconus Hans Thomsen, Bing paa Fehmern tillige allernaadigst beskikket til adjunge Kirenz Lorenzen confirmeret til Præst i Schwadsted i Amten sit og suerederende Kirkeprøvst; og Candidatus Theologie, Husam. Den 14de ejusdem har Hs. Majestæt allernaadigst nundt Enken efter den afdøde Postmester Ribius PostmeFartienesten til Nortorf i Amtet Rendsborg. Den 21de utetet i Kiel; og Raadmand Friderich Christopher SanJusdem er Antvine Sillet beskikket til Fegenester ved UniverGaardt i Nyestad i Naade efter Ansøgning afskediget fra sin Tieneste. Den 5te December er Professor og Rector Jehn. allernaadigst beskikket til anden Professor, Conrector Vogler til Professor og Rector, og Subrector Klausen til Conrecster ved Gymnastumet i Altona. Samme Dag er Diaconus, us sammesteds. Ligeledes er Underretsadvocat Friderich, Dehan Henrich Schwarz i Crempe confirmeret til Archidtacoken Somme i Eckernførde tillige beskikket til Byefoged. Den 16de Januarii 1789 er Studiosus John David BertramSeilhau beskikket at vare residerende Capellan i Friderichshald. Borgemester Erich Must Angel ligesaa at være Præsident i Tronhiem. Den 23de ejusd. er Sognepræst Hr. AbrahamPibt beskikket at være Sognepræst til Wang og Førnes Præ Hans Jacob Grøgaard confirmeret at være Capellan pro Perstegield i Aggershuus Stift. Den 30te ejusd. er Capellan Hr. sona til Schudenæs Præstegield i Christiansands Stift. Den te Febr. er Ritmester Jacob Friderich von Kobl bestilt til Second Major ved det Slesvigske Rytter Regiment; Sognepræst Hr. Hølger Tryde beskikket at være Sognepræst for Bircherød Menighed i Sielland; Capellan Hr. Hans Jatob Schmidt ligesaa at være Sognepræst til Schibrved Præbegield i Aggershuus Stift. Den 13de ejusd. er PremierLieutenant Christian von Ramus bestilt til Seconde Capitain ved det Fyenske Dragon Regiment; Capellan Hr. Peter Graner Mandahl beskikket at være Sognepræst til Evie Præegield i Christiansands Stift; Sognepræst Hr. Mathias, del ligesaa til Schaanevigens Præstegield i Bergens Stift; Niels Thygesen Dang at være Byefoged og Byeskriver i Boinse. Den 20de ej er Capellan Hr. Carl Hansen beskikkes i vare residerende Capellan til Modums Præstegield i Aganshuus Stift. Samme Dag er Fuldmægtigen udi Assigditions Bogholder Contoiret ved Fiancecasse Directionen, eier Dentsen, allernaadigst beskikket til Bogholder udi be kaldte Contoir. Ligeledes er Copiisten Søren Fiellerup udhavnt til Fuldmægtig og Andreas Østbye til Copiist i benænte Comoir. Den 27de ejusdem er Studiosus Hans Nicolai Anlum confirmeret at være Sognepræst for Wandborg, Menighed i Riber Stift; Magister Søren Lemvig Fogh bo skikket at være Sognepræst for Sørbyemagle og Kirkerup Menigheder i Sielland. Den 11te Martii er den hidtil værende Landsfuldmægtig Johan Wahldt allernaadigst udnævnt til Sognefoged i Tellingstedt i Landskabet Nordredithmarsken. Fortsættelse af Forordningen angaaende et Paalæg af Formue, Jndkomst og Næring. (See Nr. 24.) Om Mandtaller, Angivelser, Ansætninger, Betalings Terminer, med videre, Oppebørselen og Regnskabsvæsenet vedkommende. 13. J Vores Residentsstad, Kiøbenhavn, skal den der allernaadigst anordnede Extraskatte=Commision, og i enhver af de andre Kiøbstæder her i Riget en Commision, bestaaende, af Magistraten (hvor ingen Magistrat er, Byefogden) og de af Byens Mænd, som aarligen, i Følge den Kongelige Resolution af 14de Junii 1765, udnævnes til at beraadslaae om Extraskatten, forsatte de fornødne Mandtals= og Skatte Protocoller, modtage de befalede Angivelser, ansætte til Nærings Skat, hvor denne finder Sted, og beregne denne og de øvrige i denne Forordning paabudne Afgivter : alt efter det af Os approberede Jnstructioner, som dem fra Vort Rentekammer vorde givne. J Kiøbstæderne, Kiøbenhavn undtagen, indtræde Vore Stiftamtmænd, enhver for sit Stift, i Commissionerne, saasnart Skatter og Mandtals=Protocollerne ere forfattede, og førend videre fortfares med Ansættelser og deslige; dog forbeholdes det Stiftamtmændene paa ethvert Sted, hvor de ikke selv kunne møde, at constituere en anden Embedsmand paa deres Vegne. For disse Commissioner, enhver paa sit Sted, skulle alle og enhver i Vores Residentsstad Kiøbenhavn og øvrige Kiøbstæder boende eller sig der opholdende, uden Forskiel af Stand eller Jurisdiction, være pligtige ikke allene at indkomme, efter Jndkaldelse, med de Oplysninger og Efterretninger, som til Mandtals= og Skatte Protocollernes Forfatning og ellers maatte behøves og forlanges, men ogsaa, naar og til hvad Tid de indkaldes, at møde, for at afgive deres Angivelser og Forklaringer skrive ligen eller mundtligen efter de denne Forordning hostrykte Formularer; dog i Tilfælde at nogen er hindret fra at møde personlig, da kan hans Angivelse indsendes til Commissionen, men den maa i saa Fald være af ham egenhændigen underskrevet og med hans Seigl forsynet, og maae desuden, i Tilfælde at Commissionen ikke kiender hans Underskrivt og Seigl, sammes Rigtighed af en den bekiendt Mand ved Paategning paa Angivelsen være bevidnet. 14. Samme Forretninger, som forbemelte Commissioner saaledes foretage og udføre i Kiøbstæder. ne, skulle paa Landet, formedelst sammes vidtløftigere Strækninger, være fordeelte imellem visse Herreds= og Amts=Commissioner saaledes : I ethvert Herred, efter Herredernes Jnddeeling under den geistlige Jurisdiction, Birkerne indbefattede under Herrederne, hvori de ligge, skulle Herreds provsten og Herredsfogden, efterat have afsattet behørige taller og ellers fornødne Oplysninger, som fra ethvert Sogns Mandtals=Protocoller i Overeensstemmelse med de Mand meldte Sognets Præst og hans Medhielpere, i Forening sig hen til ethvert Sogn, for der at træde sammen med beinderredet, paa Forlangende bør giver, efterhaanden begive, Præst kunne haves og af ham, ligesom og af enhver anden dende i og uden for Bondestanden, som angive bør, mod med hvilke de da af alle i Sognet boesatte eller sig der opholtage de befalede Angivelser. Disse Angivelser skee paa samme Maade mundtligen eller skrivtligen, som i næstforegaaende saavidt de skee skrivtligen, ved enhvers Navn i Mandtalec. for Kiøbstæderne er anordnet, og numereres eller anføres hvorvidt den anseer Angivelsen rigtig eller ikke ; hvornæst be Protocollen med Herreds=Commissionens Vedtegning om, meldte Commission sig ikke videre med de skrivtligen angivne at befatte; men derimod anfører og fastsætter samme Com Afgivter af Formue og Embede eller anden Jndkomst haver mission Afgivterne af Formue og Jndkomst, saavidt det mundtligen angives, samt Nærings=Afgivten, saa vidden paa Landet under Sted, ligesom og Afgivten at dem, som staae i privat Tieneste, saavidt de ere pligtige at svare, og slutter dernæst sin Forretning. Naar dette saaledes sogneviis er skeet, indsender Herreds=Commissionen sin Mandtals Protocol med vedlagte skrivtlige Angivelser til Herredets Amtmand. Amtmanden trædet da sammen i en Amts Commission med Amtsforvalteren og de 2de Amtets Proprietairer, som, i Følge Forordningen a 17de Januar 1764, den 3 s., ere udnævnt til Egenskabe, Commissarier. Denne Commission foretager Mandtale Protocollerne for samtlige Amtets Herreder, domme ere Rigtighed, fastsætter Asatten af Formue og Embeds samt andre Jndkomster, som ikke til Naring eller Tienens Lønninger henhøre, efter de med Protollerne nogende skrivtlige Angivelser og hvad Oplysninger, den eller maatte vare indkaldet for Commissionerne, enhver paa til Ste finde fornødent at indhente. 15. Dersom nogen, efterat ikke indkommer med sin Angivelse til rette Tid, skal Kiøn, nerne for Landet være bemyndigede til at paalægge den, stæde Commissionerne for Kiøbstæderne og Amts=Commoudebliver, en Mulct af 1 til 4 Rdlr. efter Omstændiger og ne for hver Dag; hvilken Mulct af vedkommende Comme sion, uden Løvmaal, ved Rettens Betiente strax inddrig : og dermed fortfares, indtil Angivelse skeer. Naar i noget Tilfælde maatte være Anledning til at fordre den i Angivelsen. tilbudne Eed aflagt, da aflagges den, efter Vort Rentekammers nærmere Decision, i Kiøbstæderne for Magistraten og af Amts-Commissionen. 16. Da ethvert Slags af de denpaa Landet for Amtmanden og een af de øvrige Medlemmer, ne Forordning bestemte Afgivter erlegges for sig, bør og enhver angives for sig. Altsaa naar nogen har baade Formu- og Embeds Jndkomst, da angiver han, efter de bestemte Formularer, først i Henseende til Formue og siden i Henseende til Embeds Jndkomst. Ligeledes, naar nogen, som staaer i privat Tieneste, har Formue, da angiver den sin Formue til Formue=Afgivt, og Lønnen angives af Hosbonder den Afgivet, som deraf er bestemt, og saa fremdeles. Slutningen følger.