Viborger Samler, 1785-04-04
Da jeg herkandene at skrive Fortale eller Jndgang, vil jeg bruge den samme Maade, som vor Præst, og begive mig lige til Texten, naar den er giennemgaaet, vil Læserne formodentlig blive vaer, om Hr. Digteren ikke uden Skade kunde have gjort det samme. Det er, som Læserne vilde behage at erindre sig, de 4re sidste Linier. Linier af Hr. D. Vers paa Kronp. Fødselsdag, af hvilke jeg som en med Hr. Ds. Figurer ubekiendt Landsbyemand har udbedet en nærmere Oversættelse; jeg har spurgt ham, hvad der skal forstaaes ved de i disse Strofer anførte Bier, han svarer herpaa "for at udtrykke mig kort herover, da vil jeg, at her ved skal forstaaes Retfærdigheds Sværd, jo De maa gierne have Deres Villie for mig. Siden Hr. D. i sin Fortale veed hvad jeg hemmelig har tænkt og sagt, kunde han maaskee og vide, hvad jeg hemmelig vilde tænke over dette Magtsprog, i den egentligste Forstand maa jeg vel kalde det saa. Men da jeg dog er vis paa, at Læserne snarere troer, at jeg tænker det, som jeg offentlig skriver, end det, Digteren (dette Navn tages ofte i mere end een bemærkelse) har sagt for dem; saa vil jeg nu med Hr. Ds. Tilladelse sige mine egne Tanker. Han anfører en Regel hvorefter han vil have sine Vers bedømmet: "de Deele, hvoraf et billede bestaaer, maae stemme overeens med hinanden indbyrdes og NB. med den Ting de skal afbilde, herudi er jeg enig med Hr. D., og vil det samme, som han Er dette beviist, hvad vil Hr. C. da meere, og paa denne Maade burde han viist Urigtigheden i min Lignelse, saaledes behager det Hr. D. næstefter at udtrykke sig - jeg har allerede afskrevet baade Hr. D. Beviis og hans Bevisemaade, og Læserne, seer heraf, at Methoden baade er kort og brugbar for De de fleste Hoveder, og, at han beviser saa got ved et jeg vil, som andre med de umodsigeligste Grundsætninger. Siden Hr. D. siger mig, paa hvad Maade jeg burde have viist Urigtigheden i hans Lignelse, vil jeg først giøre min tilbørlige Undskyldning, fordi det ei er skeed tilforn, og derefter oprette min Forsømmelse. Da jeg ikke er saa fortroelig med Aanderne, ei heller har den Gave tilfælleds med Hr. D., enten at spaae eller vide hvad andre hemmelig tænke og sige, saa haaber jeg, dette bliver anseet for en tilstrækkelig Aarsag, hvorfore jeg ikke kunde vide, at Hr. D. vilde lade sine Bier afbilde Retfærdigheds Sværd, og derfore eiheller vise Urigtigheden i denne Lignelse før nu. Det er Hr. Digterens Bier og Retfærdighedens Sværd, der skal sammenlignes efter det Ex., han selv giver om en Sværm Bier, der kan sætte sig paa et Menneske og dræbe det, og efter Reglen: At billedet skal stemme overeens med den Ting, det skal afbilde. Læserne see mueligt ale rede ind, at Hr. D. Opfindelses Aand har ikke saa lidet forud frem for hans Anvendelses Gave. Man maatte snart falde paa de Tanker, at han selv engang havde været i den Ulykke med Bier, som han taler om, siden dette Tilfælde har gjort saa stærk Jndtryk hos ham. Men nærmere til Sagen. Ei at tale om, hvor ganske nyt og sælsomt det vilde blive, at see Bierne, som kun ellers ere bekiendte af Flittighed, gjorte til Skarprettere i Dyre=Riget, og udøve Retfærdighed NB. just paa den Tid de sværme, hvilket. 89. Balzar Nielsen, contra afg. Brønlunds Enke og Christen Aagaard med flere, som Creditorer i afg. Wuli Eliesens Stervboe. Herimod er Contra=Stevning. 99. Kammerherre Niels Schested, contra afgangne Friderik Westrup. Herimod er Contra=Stevning. 91. Kammerherre Christian Friderik Tønne von Lüttichau, contra Mogens Pedersen med flere Engelsholms Godses Bønder. Herimod er Contra Stevning. 92. Raadmand Jens Nielsen Brask, c. Prok. Peder Lund. Herimod er Contra Stevning. 93. Cancellieraad Terman Øllgaard, c. Etatsraad Tøger Reenberg Teilman. 94. Christen Fanøe, contra Brigadeer Hr. William Halling. 95. Sognedegn Peder Sørensen, c. Kammerherre FriderikSchinkel. 96. Niels Rindom, c. Knud Hansen Halkiær. 97. Peder Mogensen med flere Beboere i Jeistrup Bye, contra Anders Wæver med flere Beboere i Romlund. 98. Birkedommer Tobias Jansen, c. Sognepræsten Hr. Christian Blok. 99. Niels Mollerup og Byefoged Andreas Brykman, c. Niels Olsen Smed. 100. Oberste O. Ahrenfeldt, c. Peder Albertsen. 101. Sognepræst Hr. Arild Lassen, contra Kammerraad Nikolai Duus. 102. Dito, c. dito. 103. afg. Cancellie-Assessor Mathurin Frises Stervboe og Arvinger, contra Christen Poulsens Efterleverske Bo til Bredal. 104. Dito, c. Peder Jversen. 105. Afg. Lars Thomsens Efterl., c. Søren Mortensen og afg. Landfoged Zeuthens Stervboe og Arvinger. 106. Dito, c. dito. 107. Raadmand Janus Frydensberg, c. Christen Olsen.