Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-05-05
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. en god ganske Fjerde Aargang. No. 59. Men den 14 Dele, at Bonden er, da at an Men den 14 Dele, at Bonden er, da at an Tirsdagen den 3 Mask. 1107. Fred og af 4 der 2 Kr. . . 187. Resten til Hovedstaden i Aaret 1807. (Forter Frederiksborg Slotskirke. Man kan ikke negte, at denne Kirke i Henseende til Kostbarhed neppe har sin Lige i begge Rigerne. Det er et sandt gothisk Pragtværk, og Pontoppidan har Ret naar han siger, at Øiet ikke finder her nogen bar Plet, hvor det kan hvile. Broget Marmor, snittede billeder af alt Slags kostbart Træ, Ornamenter af massivt Sølv, møder man her allevegne. Rasmus Berg, et i sin Tid stort Konstnergenie, som Christian den Fjerde havde ladet reise i Jtalien, har prydet Kirken men endeel af sine just ikke slette Arbeider. Den gode Berg har neppe drømt om, at man efter hans Død vilde ophænge hans Arbeider ved Siden af den store Salvator Rosa's og Giro Ferros Mesterværker, men imidlertid er det dog skeet. Det kostbare Sidestykke til Jonas, der præker for Niniviterne, som gjemmes paa Konstkamret, hænger her, Gud veed hvor for, til liden Baade for Konsten, paa et Sted, hvor det umueligt kan opfylde sin Bestemmelse. Lige over Choret er det af Christian den Femte stiftede Riddercapel, hvor Ridderne af Elephant og Dannebrogordenen fordum bleve indstallerede. Paa Væggene ere en velsignet Mængde Ridderes Vaaben og Symboler og hængte. Man kan her i egentlig Forstand see, hvo der er af gammel og hvo der er af ny Adel De gamle Vaaben ere saa falmede, at man ned pe kan kjende dem igjen, de ny straale derimod i deres skjønneste Farveglands. Dette Gallerie er et sandt adeligt Prøvekort. Den Steen, hvorpaa Christian den Fjerde pleiede at sidde, medens Slottet var under Bygning, og uddeelte blandt Arbeidsfolkene Sølvtoskillinger, som han i dette Øiemed lod mynte af det fineste Sølv, har hidtil ikke forandret sin Plads. Endnu ligger den urokket, uagtet de Toskillinger, som bleve uddeelte her, for længe siden ere vandrede deres Vei. - Og saa ved Porten seer man endnu den Liigsteen, der skjuler Støvet af en Løber, som, for at vinde et Veddemaal, løb lige ind i Dødens Gad. Den, som ønsker at vide, hvorledes Frederiksborg saae ud i Christian den Fjerdes Tid, han læse, den pralende Beskrivelse, som den daværende Slotsforvalter J. A. Berg har leveret paa Tydsk i Aaret 1646. En Joachimus Gerdes har ved Enden af Bogen sat dette Slot er Minde, hvoraf følgende kan tjene til Prøve O, mehr als schöne Burg, mem soll man dich vergleichen. Wer kan doch deinen Preitz und Herlichket erreichen, Du, denes Landes Zier, Man reise durch die Welt, Man see pas in sich die grose Kugel halt: Die Friedrichsburg geht mit, Sie kann wohl an den Spitzen. Der Schiøsser und Gebaw in allen Landern sitzen, Trotz Griechenland und Rom, mit aller i hver Pracht, Die kluger Lente Witz mit Sinnen har erdacht. Det Kongelige Stutterie. Førend jeg forlader Frederiksborg, maa jeg tale et Par Ord om det Kongelige Stutterie, som er anlagt af Frederik den Anden i Aaret 1562. Under de efterfølgende Kongers Regjering stræbte man alt mere og meere at bringe denne Indretning til end større Fuldkommenhed. Den nuværende brave og indsigtsfulde Stutmester Nielsen har troligen bidraget sit til at sætte Kronen paa dette herlige Værk. J Aaret 1803 fandtes her i de Kongelige Stalde, ialt 482 Hengster, Hengstfoler og Føl, hvoraf man kan gjøre sig et Begreb om dets Størrelse. Allerede siden Christian den Fjerdes Tid har Regjeringen gjort Alt, for at ophielpe den Danske Hesteavl. Siden 1779 har man ikke allene givet Bønder og Godseiere Heste fra Stutteriet, mod en Kiendelse af 50 til 100 Rdlr., ja undertiden, naar Egnens Hesteavl trængte dertil, uden Betaling, men Kongen lader endog aarligen uddeele 2080 Rdlr. som Præmier for slutteriedygtige Stodheste af udmærket Godhed, som forevises ved de bestemte Hengstmøder. Denne Homuntring til den Danske Hesteavls Forædling er saa meget vigtigere, som Hestehandelen er for Dannemark af saa stor Betydenhed. Aaret 1795 passerede 11,000 Danske Heste igjennem Göttingen til det Franske Cavallerie, og 1797 udførtes over 16,000, hvorpaa i det mindste vandtes 1 Million Rigsdaler. J Sjælland, hvor Hestene ikke ere af den Godhed som i Jylland og Holsteen, har det Kongelige Stueterie bidraget meget til Artens Forbedring. De omliggende Sogne lade aarligen bedække her 400 Bønderheste af Stutteriets Hengster.