JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Blandede Efterretninger. J Begyndelsen af dette Aars Martii Maaned ankom til St. Petersburg det Guld og Platina, som i den anden Halvdeel af Aaret 1829. er bragt for Dagen i Bergverkerne i Ural, nemlig Guld, vundet af Regjeringens Miner, 1783 Pund og af Privatminer 3025 Pd. saamt 1155 Pd. Platina, nemlig 4 Pd. af Regjeringens Bergverker, og 1108 Pd. af Privatminer. J det første Halvaar 1829 havde man erholdt 4688 Pd. Guld og 1041 1/2 Pd. Platina. Blot Guldet alene er af over 6 Millioner Rbdlrs. Værdie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Historien om Hansestæderne som i vort Norden have spillet saa vigtige Roller, var, som bekjendt, Gjenstand for Sartorius's lærde Grandskning, og hans i Aarene 18028 udgivne Værk om Hanseforbundet vandt almindeligt Bifald. Siden aabnedes for ham i Archiverne i Brunsvig, Hamburg, Lübek, Bremen de rigeste Kilder til nærmere Undersøgelser; og en Frugt deraf er Skriftet: S. P. Sartorius Freyberr v. Waltershausen Urkundliche Geschichte des Ursprungs der deutschen Hanse; (bis 1370) herausgegeben von Dr. J. M. Lappenberg. Hamburg 1830 hos Perthes med to Kobbertavler. Dette vigtige historiske Værk udgjør to store Qvartbind, af hvilke det ene i 13 Afsnit udgjør den historiske Fremstilling, det andet paa, 60 Sid. indeholder en Samling af Urskrifterne, med tilhørende Glossarium. Værket anmeldes i Gött. gel. Anz. Nr. 129.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
- Jblandt den store Mængde af Skrifter, der vedkommer Napoleon er et Værk som franske Kritiker give et udmærket Sted, nemlig: Histoire de Napoleon, d' apres lui meme, publice par Louis Gallois, af hvilket paa faae Aar det fjerde Oplag nyelig er udkommet. En tydsk Oversættelse: Die Geschichte Napoleons nach dessen eigegen Angaben. von L. Gallois. Aus dem Franzds. frei ubersettz. Jm Anhange: Napoleons Testament. Frankf. am Main 1829, er nyelig udkommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
En Aeroliths Nedfalden paa et Skib omtales i Januarheftet af det Wienske Tidsskrift for Physik og Mathematik. Faldet skeede udaf en sort Skye, der pludseligen viiste sig, og efter en Slagregn adspredte sig. Skibet var fra Liverpool, og var d. 5 Apr. 1820 imellem 200 10 N. Br. og 51050 v. L. omtrent Kl. 11, og ombord befandt sig de Hrr. Turner fra Triest, Rouch fra Nürnberg, Ritter fra Wien. Aerolithen var fugtig og kold, havde ingen Bark, og gav ikke nogen Svovllugt. Chladni omtaler nogle saadanne Fald fra 17de Aarhundrede. Ved Orgelet, Jnstrumenternes Dronning iagttager Kienderen med Beundring de store Forbedringer samme, har Tid efter anden faaet, og hvorved det er kommet til en Fuldkommenhed, som vore Forfædre for nogle hundrede Aar siden havde neppe abnet. Jmidlertid findes endnu mange Steder Orgeler, hvis Bygning og Indretning synes at skrive sig fra mere end eet Aarhundrede siden, ligesom vel endnu ere Orgelbyggere, der ikke tilfulde kjende de Fremskridt deres Kunst har gjort.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
For dem og for Mænd der, som Kirkeværgere eller som Organister eller i anden Stilling kan have Nytte af, ved deres Stræben efter det Beste at finde Veiledning, naar det f. Ex. gielder om Orglers Reparation eller Bygning af Nye, har en Mand, der i flere Aar har med Omhyggelighed studeret Faget, Hr. Musikdirektor Wilke, foresat sig Tid efter anden at meddele sine bemærkninger herover, og begyndt dermed, nemlig om Orgelbælger i Tidsskriftet Cecilia; H. 48 S. 263 o. fl. og Det. Sr. Weber, Ridder, har tilføjet en Afhandling ogsaa om Orgelbælger; (sammesteds.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Historiske og linquistiske Misceller. (Meddeelte.) Hvor meget vort Sprog er blevet forhutlet ved Misforstaaelse, det vise adskillige Ord, som nu have faaet Borgerret deri, men hvis fremmede Oprindelse maa, ved mindste Eftertanke, falde enhver Sprogkjender i Øine. Hvo tvivler vel saaledes paa, at Spilfægterie er en urigtig Oversættelse af Spregelfechterey, som egentligen burde have været oversat med Speilfægterie, d. c. en Fægten med en Figur i et Speil, – Schildburger oversættes med Skjoldborg og Schildkrote med Skildpadde, men i begge Ord tager man Feil af Schilds Bemærkelse. J det første kommer Schild af Schilde, en Landsby i Egnen af Leipzig, hvor Indbyggerne ere bekiendte for deres Molbostreger; i det sidste betyder derimod Schild det danske Skjold, fordi Dyret, som bekjendt, er forsynet med en Skal, der ligner et Skjold, og altsaa egentligen burde hedde Skjoldpadde. Oprindelsen til Ordet pønse angives i Videnskab - Selskabets Ordbog, som uvis. Men intet synes vissere end denne. Hvo tvivler vel et Øjeblik paa, at Ordet kommer af det latinske penso, jeg overveier, betænker, overlægger, hvorfra igjen det ligebetydende franske penser er kommet, Formodentligen er Ordet indført i vort Sprog paa en Tid, da man betragtede franske Ord som store Prydelser for Sproget. Ægte dansk er det sikkerligen ikke; vi have langt bedre Ord, som grunde paa, veie, og selv det svenske eftersinne og tydske sinnen oversat med eftersinde og sinde kunde blive langt mere overeensstemmende med vort Sprogs Aand end et saa aldeles fremmed, som pønse. Man har jo dannet hue af Hu, hvorfor ikke danne sinde af Sind?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Kjøbenhavns Børs d. 1 September 1830. Hamburg 2 M. - a vista 2d Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 1543 155 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler. 48 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 89 1/2 90 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Rbd. Sedler. Dito over 2000 Rbd. Stk. Dito Dito. 85 1/4 85 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-14
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1829) 1192. Rbd. r. S. Dito Dito. 107 1/2 107 3/4 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paar. S. 100 1/2 r. S. i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . .- Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . . 87, – i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Nyeste Skilderie af K. benhavn. kan angaa Syvogtyvende Aargang. No. 75. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Løverdagen den 18 September 1830. TilHans Kongelige Høihed Prinds Christian Frederik, Fyens Stifts ædle Gouverneur, i Anledning af hans høje Fødselsdag. d. 18 Septbr. 1830. naa Kun en Dilettant i HarveleVover, høie Fyrste Dig at bringe, Hvad en Barde, som en Musen sveg, Bedre bragte paa ætherisk Vinge; Thi fra Phantasiens Hiem Snillets Kraft kan Kunsten byde, At de Toner komme fremDen ei vil for Hvermand lyde. Men hos Dig har Hiertet og sin Ret, Som ei Smigens Rige kan fortrænge, Og Du ei miskiendte let Tonen af de dybe Strenge; Kraftig lyde de her overalt, Thi Fionia Din Festdag hylder; Retfærds Sprog blev af Din Læbe talt, Sandhedsvennen veed, hvad han Dig skylder. Mangt et herligt Værk her vidner om, At kun Borgerheld Din Attraa kræved Og at en af Kongestammen kom: Thi ved viis og mandig Færd Du hæve Hindringer, som stedse findes maae Hvor det Gode skal sin Pragt udfolde; Jngen kan til lyse Stierner naae, Som ei Taagelandet kan udholde. Hist en Børneflok ved Dig Nød Oplysnings Himmelgave, Da en Skole viste sig Som en Blomst fra Christians Have. Her et Themis Tempel staaer, Hvor de klare Ruder minde Dommeren om, hvad det spaaer, Naar han daarlig gaaer iblinde Christian, det er Din Røst, Som til Lovens Tiener taler: Selv for Slaven er der Trøst Hvor Retfærdighed befaler. Men ei strenge Retfærd Du Ene vil som Regel kiende, Blid og naadig er Din Huu Du er Fredriks ædle Frænde; Derfor vi velsigne Dig, Danmarks Haab og Danmarks Glæde; O! bliv længe lykkelig: Sildig Slægt Dit Navn begræde, B. H. Knap.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Over Formindskelsen af Guld- og SølvBjergværkernes Udbytte og over deres Virkning paa Verdens Velfærd og Handel. (Fortsat fra Nr. 74.) Vi ville nu forsøge at fremsætte Forholdet. af Søgningen mod Udbyttet af de ædle Metaller i de sidste 20 Aar. Vi have seet, at Middeltallet af Udbyttet i denne Periode har aarlig været 23,980,000 Piastre. Vi troe at kunne ansætte Søgningen saaledes: Plastre.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Naar man beregner Omløbet af red Penge til 3000 Mill. Piastre, og det aarlige Tab ved Slid, Omsmeltning, Skibbrud og andre Aarsager. til 2 pr. Mille, saa udkommer i et 114, Mill. Tidsrum af 19 Aar et Totaltab af Vi ville beregne det absolute Qvantum af de omløbende rede Penge, der siden 1810 har været nødvendigt, til 6 pr. Cent af det allerede forhaanden værende Qvantum, som altsaa blev Den i Cirkulationen opkomne Afgang ved Jndløsning af Papirpenge siden 1815, der har maattet erstattes med Guld- og Sølvmynter, som vi ovenfor have seet Naar vi endeligen beregne det aarlige Forbrug af ædle Metaller i Værksteder og Fabriker til 30 Mill. Pjastre, saa udkommer for bemeldte nitteen Aar en Sum af. Altsaa har siden 1810 i det hele Søg 1464 Mill. ningen udgjort. . Fra bemeldte Beløb . . Piastre 1,164,000,000 drage vi Bjergværkernes Udbytte i samme Tid. saa udkommer en Mangel af P. 108380000 Om derimod ingen Formindskelse i Udbyttet af de amerikanske Bergværker havde fundet Sted, saa vilde samme Udbytte i bemeldte nitten Aar have været 1,053,620,000 Piastre, og følgeligen ganske have dækket Søgningen, trods sammes overordentlige, ved Papirpengenes Jndløsning foraarsagede Tiltagelse. Man vil maaskee indvende, at en saadan Overvægt i Søgningen imod Productionen, maatte naar den virkeligen havde fundet Sted, have aarbenbaret sig i mere talende Tegn; men følgende Beregninger tør være fuldkommen tilstrækkelige tilat bortrydde alle Tvivl i denne Henseende. Gregorius King har anslaaet det Qvantum af ædle Metaller, som førend Amerikas Opdagelse var forhaanden, til 2500 Millioner Piastre, en Ansættelse, for hvilken han dog ikke opgiver nogen Hjemmel, og som vi ere tilbøielige til at ansee for at være alt for høi. Vi ville derfor ikke ansætte Værdien af det Guld og Sølv, som var forhaanden i Aaret 1492, høiere end til Piastre 2,000 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
De Qvantiteter, som siden ere bragte i Omløb, lade sig temmelig nøjagtigen opgive saaledes: I. De amerikanske Grubers Udbytte efter 1492.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
p. Humboldt har anslaaet dette Beløb fra hint Aar indtil 1803, med Jndbegreb af det Bytte der ved den første Erobring blev gjort, til. Men i de Dokumenter, af hvilke v. Humboldt har uddraget sine Angivelser, i Henseende til den mexikanske Myntning, var ikke indbegrebet det Guld, som var udmyntet i to Aar=Rækker og ansat som følger: ansat til Værdi for Aarene 16901733 . . . 24,237,766 Piastre derfra drages Belødet af gamle omsmeltede Guldmynter fra 1138. saa bliver til v. Humboldts Ansættelse at lægge, med rund Sum. 35 Mill.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Gjennemsnitsummen for Aarene 1804 til 1810 er 47 Mill., altsaa for 7 Aar.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Efter Middeltallet for den følgende Tid tilkommer. 2. Europas og det nordlige Asiens Grubers Udbytte fra 14921825. Malchus ansætter dette Udbytte, i sit store 1826 udkomne Værk, til. hvortil vi lægge for de fire Aar fra 1826 til 1829 Gjennemsnitssummen, af 7 Millioner aarlig, altsaa 3. De africanske Kysters Udbytte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Fra 1492 kan samme antages at have i alt været. Totalbeløbet: Piastr. 9308 Mill. For Slid, Tal paa Havet etc. etc. omtrent Tilbage 7,000 M. Dertil kommer Udbyttet af Gruberne i Mellem Assien, det orientalske Archipel, Tonquin, China, Japan, og det Indre af Afrika, fra Aaret 1492, hvorover Data mangle. Efter disse forskjellige Beregninger vilde Af tagelsen i Fonds af de forhaanden værende ædle Metaller, siden Aaret 1810, ikke have udgjort fulde 10 pr. C., en Aftagelse, der lader sig let begribe, og der dog tilfulde forklarer den almindelige Stigning i Værdien af ædle Metaller, hvortil vi have været Vidner. Jmidlertid ville vi ikke tillægge Beregninger, der beroe paa Angivelser, hvis Rigtighed, naar samme ikke er beviist, kan bestrides, nogen overdreven Vigtighed. Vi ville ikkun antage den uomtvistede Gierningssag til Basis, at i det sædvanlige Udbytte af Bjergværkerne siden Aaret 1810 har en Aftagelse af 589 Millioner Piastre fundet Sted; og at derimod siden 1815 ifølge Papirpengenes Jndløsning en overordentligen stegen Søgning af 300 Millioner Piastre ogsaa har fundet Sted, ligesom og den sædvanlige Søgning. At en saadan Tingenes Tilstand har maattet medføre en Stigning i de ædle Metallers relative Værd, er en Sag, som lader sig a priori forsikre, men der bliver i denne Henseende ingen Tvivl tilovers, og denne Gjerningssag vorder godtgjort, naar man seer paa det bedst muelige Beviis, der a posteriori kan gives, nemlig Kornpriserne i rede Sølv til forskjellige Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Den til Overhuset 1826 af Hr. Jacob overgivne Beretning om Kornhandelen, og de kongelige Consulers Beregninger have gjort det mueligt, at forfatte en Tabel over Forandringerne i tiarige Gjennemsnitspriser paa forskjellige Punkter i Europa paa Hvede, og paa Land-Arbeidslønnen i England; og for nogle Steder endog fra Aaret 17000 af. (Dette Blad optager ikke denne Tabel, formenende, at den for de fleste af Læserne ikke vil have Interesse, og de Enkelte, der ville gaae i dybere Undersøgelser, kunne let søge den i det tydske Blad, hvorfra vi have optaget Stykket, nemlig i Liter. Bl. d. Børsen Halle Nr. 527.) Tabellen har for de første ti Aar, og for alle de Steder den angaaer, sat Tallet 100 som Grund tal for Sammenligning, saaledes at Anførslerne for de følgende Aartiender vise de sildigere Prisers Forhold til de første.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Den mægtige Indflydelse af Krig og Fred, og Forskjelligheder i Udbyttet af Indhøstningerne have havt dyb Indvirkning paa de almindelige Priser; dog har med Undtagelse af et Fjerdedeel Aarhundredes absolute Rolighed efter den i Aaret 1713 sluttede Utrechtske Fred, og de sidste ti Aar ingen af de i Tabellen anførte Perioder været aldeles frie for Krige. Kornprisernes Fald fra Gjennemsnitsprisen 111, i Aartiendet 1710 til 1719. til 93 og 90 i de to følgende Aartiender, maa upaatvivleligen tilskrives Fredens Tilbagekomst; vist nok har dog tillige de meget rige Høster, som efter den Tids Krønikeskriveres Beretninger have fundet Sted i Aarene 17131728 havt Andeel i Faldet. Prisernes Forringelse udgjorde omtrent 19 pr. Cent. J øvrigt har Fredstilstanden alene, uden Medhielp af velsignede Høster, havt i en anden tiaarig Epoche den Indvirkning, at foraarsage et Fald af 38 pr. C. Men er det ubestrideligt, at Høsternes Resultater, samt Fred og Krige have saa stor Indflydelse paa Kornpriserne, saa er dog Grunden til andre Afverlinger at søge i Forandringerne i Udbyttet af de ædle Metaller. Den uforanderlige Overeensstemmelse imellem Pengepriserne paa Varer, og Til- og Afgangen i Bjerg værkernes Udbytte viser sig aabenbare i følgende Tabel. Tidspunkt Tallet af Gjennem: Beløbet af snits Priis den aarlige Aar. paa Hvede Udmyntning i Europa. i Mexico og Potosi. Pastre. Her, hvor Gjerningssager tale saa tydeligt, er enhver Commentar overflødig. De kunne endog opklare Sagen for den Læser, der om de sande Aarsager til Prisers Dalen have de forkeerteste Begreber. Et end mere overtydende Beviis paa Sieldenheden af rede Penge i Europa giver den Omstændighed, at Penge have i de nyeste Tider igjen begyndt at strømme tilbage til Europa fra Indien, hvor de havde været som begravede. Dette synes i det ringeste at fremlyse af en officiel Tabel over Ind- og Udførsler af ædle Metaller til og fra Indien, hvorefter Europa fra Aaret 1825 virkeligen har erholdt mere end afsendt. Gjennemsnits Udførsel af Guld og Sølv. Tidspunkt. fra Storbritta, fra Indien til nien til Jndien. Storbrittanien. P. St. Pd. St. Vi troe, hvorom vi dog endnu mangle Data, at Phanomenet i vor Handel med Hindostan vil i Aarene 1828 og 1829 igjen have forekommet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Efter den nylig ifølge Underhusets Befaling opgjorte Status af Ind- og Udførsler har Forholaf Storbritaniens Kunst- og Naturprodukters officielle Værd imod den declarerede, i Aarene 1811 og 1829, været som følger: Aar. Officielle Declarerede Forholdet af Værd. Værd. offe. Værd mod den decl. Værd. Pd. St. Pd. St. 1811. 21,723,532. 30,850,618. som 100 til 111. Guld, antaget som et Grundmaal for Værdien af Udførslerne i Aaret 1811, vilde forholde sig i den declarerede Værd mod den officielle som 116. Synkningen af Priserne i Storbrittanien har efter Undersøgelserne i den omhandlede Status været som følger. Synkningen i Pengeværdien synes derefter for de i disse Udførsler indbegrebne Varer at have siden 1811 været 45 pr. C. Naar vi i Mangel af tilstrækkelige Data til Udfindelse af alle Clementer i denne Synkning bringe 15 til 20 pr. C. i Anslag for Formindskelse i Produktionsomkostningerne og den lavere Vinding, paa Grund af den gjenvundne Fred, saa troe vi at have tillagt denne Aarsag alden Virkning, som den nogensinde kan tilkomme. De derefter tilbageblivende 20 til 30 pr. Cent Forringelse i Priserne lade sig ikke anderledes forklare end af Stigningen af de ædlere Metallers relative Værd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Ved visse Varer er Værdien i rede Penge sunken i følgende Forhold: Bomuldstøier, 55 pr. C., Silketøier 55 pr. C., Lærreds Varer 45 pr. C. Uldne Varer 32 pr. C. Isenkramvarer og Quincaillerier 33 pr. C., forarbeidet og uforarbeidet Jern 32 pr. C., raa Tin 36 pr. C., Bly 27 pr. C., raffineret Salverer 6 pr. C., Steenkul 2. pr. C., Sæbe og Lys 58 pr. C., Flesk, Oxekjød 30 pr. C., Fisk af alle Slags 36 pr. C., Brød og Skibstvebakker 20 pr. C., derimod, hvad der er høist mærkværdigt, er Guld- og Sølvvarer, Bijouterier, og Uhrmagerarbeide kun gaaet 7 pr. C. ned. Dette ringe Fald beroer sikkerligen blot paa Haandarbeidet og paa at andre Metaller bruges tillige ved Varer af Guld og Sølv. J Aaret 1829 have det foregaaende Aars Priser, der allerede synes at være lave, lidt et nyt Fald, og kun faa Fabrikanter kunde igjen komme til deres Udlæg, en sørgelig Omstændighed, der umueligen kan vedvare længe saaledes. I Henseende til de til fremmede Markeder afsendte Varer har Faldet endog været betydeligere, end man skulde tro efter den declarerede Værdi, thi de fleste af disse Varer ere gaaede under denne Priis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Følgende er en sammenlignende Oversigt over Metallers Værd fra de brittiske Bjergværker førend Krigen og i Aaret 1850.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Priserne under Krigen. Nuværende. Priis. Kobber pr. Ton. 200 P. St. 105 P. St. Tin . . . 120. Bly . . . 2 42 Jern. 45. 6 Salt . . . . 5 Sl. . . . 9. S.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
Samtlige Gjerningssager vise, at det almindelige Fald af Varers Værd i rede Penge, der efter en maadelig Ansættelse siden 1811 har beløbet sig til 50 pr. C., har dannet sig paa følgende Maade: 1. til et Beløb af 15 pr. Ct. ved Formindskning af Produktets Omkostningers Priis, og Af tagelsen i Gevinsten, som Følge af Fredstilstanden. 2. Til Beløb af 10 pr. Ct. i dette Land(den engelske Forfatters), og i flere af det europæiske Continents Lande, ved Jndløsning af Papirpenge, og endeligen: 3. Til et Beløb af pr. Ct. ved Stigning af ædle Metallers relative Værd. Vi have nu tilbage at undersøge Indflydelsen af denne Stigning paa Handelen og paa Almeenheden og Stillingen i Samfundet. (Sluttes næste Gang.) Fordragelighed fremmes ved Oplysning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
(Et Fragment af en Tale af afdøde Konferentsraad Joh. Philip Rosenstand Goiske. 1796.) Oplysning fremmer sikkerst Fordragelighed. Det er vist, at Folkehad er et Hovedtræk i de vilde, de uoplyste Nationers Tænkemaade. Det indfues med Moderens Mælk, det voxer med Legemets Styrke, og paa den døende Oldings tørre Læber hænge endnu Forbandelser over det hadede Folk. J Sandhed, dersom Erfarenhed ej bekræftede det, maatte man nægte Muligheden af en saa unaturlig Tænkemaade; thi det kan man begribe, at der søges Hevn over den, som fornærmer, at forfølge den som angriber, at straffe den som fortrædiger, men at hade den, som man ikke kjender, at forfølge den, som man ikke kan hade, det er mod den Kierligheds Følelse, som nedlagdes i den menneskelige Barm. Hvor glad skulde jeg være, om Beviserne ikke kunde hentes nærmere end fra Afrikas vilde Horder, eller Asiens sorte Stammer, eller og at jeg maate opsøge de fremfarne Tiders Aarbøger, forat vise, at dette Uhyre forlængst var forjaget fra Europas Egne?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-09-18
JKeiserriget, siger Chateaubriand, i sin Bog om Trykkefriheden og Censuren, søgte jeg, ved Genie du Christianisme, at medvirke til de religiøse Grundsætningers Gjenoprettelse. Ved Kongeværdighedens Restauration forkyndte jeg i Monarchie selon la Charte, de Sandheder, som skulde udgjøre Grundlaget for vor statsborgerlige Troesbekiendelse. Men Pressefriheden blev mit politiske Livs næsten eneste Forretning. Alt hvad jeg formaaede at offre den, har jeg bragt den, som Offer, Tid, Arbeid, Livs ro. Enhver maa tilstaae, at ingen Mand oftere og stærkere end jeg fordrede den Frihed, hvorpaa den constitutionelle Regjering beroer. Jeg har nogen Ret til, at betragte mig som sammes Grundfæster blandt os, thi i intet Tidspunkt forraadte jeg den. Jeg forlangte den i Restaurationens første Dage; jeg vilde den i Gent, som i Paris. Da en erklæret Royalist prækede den, tabte den sit Mistænkelige i deres Øine, som forfærdedes derover og for et Partie, som afskyede den. Lad dette Partie nutildags atter støde den tilbage; tilintetgjøre den kan det aldrig. Hvilken Lykke havde det allerede været for os, vare vi blevne ved, at gaae frem paa Forfatningsdocumentets og Pressefrihedens Veie, Dog, maaskee gaaer det med Sandhederne som med Frugterne; de falde ikke af, førend de ere modne. Stedse betragter jeg Pressefriheden som en heel Forfatning; Chartets Krænkelse forekom endog som noget Ringe, saalænge vi kun beholdt Friheden at skrive. Var Chartet tabt, saa vilde Pressefriheden finde det igjen, og giengive os det; men var derimod Censuren til, saa besadde vi Chartet til ingen Nytte.