JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-01-01
Kjøbenhavns Havre=Gryn Td. - 8 a 9 Rd. 4 Mk. - s. Spansk Td. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Boghvede=Gryn Td. - 8 Rd. - Mk. - s. Engelsk Td. Rd. - Mk. Brænde. Erter Td. . . . 5 Rd. - Mk. - s. Fransk Td., Rd. - Mk. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 2 a 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-01-01
Fede=Vahre. Vine. Et Læs Tørv 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. Jsl. salted Lammekjød Td. =Rd. - Mk. - s. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. Kul Td. Rd. 3 Mk. 8. Flesk, røget, Lispd. 1 Rd. 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-01-01
Udenrigs 40 a 45 Rd. Forring. . grønsalted, Lpd. - 1 Rd. 2 Mk. - s. Et Oxehoved rød Viin = 56 a 70 Rd. Høe et stort Læs 4 Rd. - Mk. Oste, Fyenske, Skpd. Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-01-01
Udenrigs = 38 a 50 Rd. et mindre dito = 2 Rd. - Mk. Holsteenske, . - Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Halm et Læs 1 Rd. 4 Mk. a 2 Rd. Mk. Smør, Fyensk, Td. . - Rd. - Mk. - s. Udenrigs = 23 a 24 Rd. Høns og Fiederværk. - Siellandsk, Td. Rd. - Mk. - s. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. Holsteensk, Td. - - Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-01-01
Udenrigs = 35 a 38 Rd. = = unge Parret 2 Rd. a 2 Rd. 41. Tælle, Lispd. = 2 Rd. 2 Mk. - s. Capuner fede et Par = 2 Rd. 2 Mk. Grøn Sæbe, en Otting, 2 Rd. 1 Mk. 8 s. Humle. = = mavre et Par=Rd. - Mk. Brunsviger) = 60 a 65 Rd. - Mk. - s. Fisk. Høns gamle Parret = 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-01-01
Garleber Skpd 54 a 60 Rd. - Mk. - s. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. - unge Parret = = 3 Mk. Brabandsk ). 60 Rd. - Mk. - s. Graasey, salted, Td. . - Rd. - Mk. - s. Kyllinger et Par = = Mk. - tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Giæs levende Stk. . - Mk. Klipfisk Skpd. . -Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. Slagtede Stk. 4 a 5 Mk. Norsk Torsk, salted, Td. Rd. - Mk. - s. Tiære Td. = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Ænder et Par 5 Mk. Jslandsk dito, Td. . - Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. = 38 a 44 Rd.) efter dens Duer et Par - Mk. dito tør Fisk Skpd. 16 a 22 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Æg en Snees 1 Mk. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvarz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5 s. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruussyngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Psalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds=Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings. Johan August Unzers medicinske Haandbog, paa udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske UgeskriLægen, oversat af Urban Bruun Aaskow, Kongel. Admira tets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median 8vo, trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde i 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første De indeholder: om Børne=Opdragelsen og Kuur for Børne=Sygdomme; den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe=Mid for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sæl Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Tænke vi os kun et Øieblik tilbage ind i det forbigangne Aar, hvor mange Forbindtligheder møde os da ikke til den varmeste Taknemmelighed imod det velgiørende Forsyn. Jngen Fiende nærmede sig vore Grændser, ingen Krig udtømte vor Stats Kræfter, ingen Landeplage formørkede vor Glædes Soel; Jorden og Havet ydede rigelig, Freden omgierdede vore Boliger, og vi indhøstede dens gyldne Frugter; Stor og viis var vor milde og fredelskende Regierings Statskonst, og Høistsammes Omhue for Krigsmagtens Styrke, Videnskabernes Fremme, Handelens Flor og Beskyttelse, ja for ufødte Slægters Lyksalighed, var da, som før, utrættelig den samme. Herpaa have vi i vore politiske Tidender for afvigte Aar anført saa mange authentiqve Beviser, som ere blevne os forundte til Bekiendtgiørelse, og have været tilstrækkelige nok til at opvække den skiønsomtænkende Læser til ommeldte Taknemmelighed. - Hvad vore Tidenders Efterretninger og fremmede Stater angaae, da have de gunstige Læsere af disse seet, deels, at en næsten almindelig Fred har udbredt sig med sin dannende Lyksalighed over hele Europa, deels, at et Krigsuveir trækker op over den Europæiske Stats=Horizont, saa at Krigeren synes allerede at have løsnet Sverdet til Millioners Udslettelse, Undergang og Bedrøvelse. Jhenseende til dette sidste, da maae vi vel, igiennemdrukne af Taknemmelighed for Fredens Lyksalighed, ønske: Du almagtsvise Bestyrer, styr og oplys Statsmandens Hierte i Kabinetterne til at udfinde Midler, hvorved Ulyksalighedens Fyrste, Krigen, hvis af Ulykker for Staterne dryppende Fodspor kun et Glimt ind i de forbigangne Tider kan afmale os, kunde med sin Skabekraft forvises. Men skulde den Alvise finde for got, at lade Forhænget gaae op for krigerske Optrin, hvad andre Sukke maatte Lyksaligheds Erfaring opvække hos Taknemmelige, end: Naadefulde Bevar vort kiære Fædreneland; Din Viisdoms velsignende Aand hvile paa dets Hoved, vor Allernaadigste Konge, paa det gandske Kongelige Arvehuus og det Kongelige Raad; Den være over hver Stand efter sin Trang, og udbrede sig fra Zepteret til Ploven; saa beskytter Din Varetægt Landet, og Din Velsignelse beriger det. - Disse have været vore ønskende Tanker ved Slutningen af vore Tidender for forrige Aar, og forestillende fordriste vi at begynde de nye med samme. Der fattes altsaa at sige: At, da vi efter Tiid, Rum, Omstændigheder og Jndskrænkninger have gjort vores til den skiønsomme Læsers Erstatning, saa smigre vi os med et høistæret Publikums Yndest og større Understøtning i dette og flere paafølgende Aar.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Philladelphia, den 4de November. Den nu regierende Kulde bedækker hele Landet med Snee og Floderne med Jis, og de heftige Storme, som rase paa Havet, have næsten gjort en fuldkommen Stilstand i Handelen. Man hører fra alle Kanter stor Skade og Forliis af Skibe, som Stormene have anrettet. Overalt ved Kyster, ne opdrives Skibsvrag og druknede Kroppe, kort, Kysterne ere en sørgelig Skueplads af Ulykker.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Madrit, den 30te November. Paa de nærværende Conjuncturer, i Besynderlighed paa Stridighederne imellem Keiseren og de forenede Neder landes Republik, er Hoffet meget opmærksom. Kongen ønsker høilig, at denne Sag maatte blive bilagt ved et Forlig, da ellers Krigsluen, i Fald det kommer til et Fredsbrud, vil gribe vidt omkring sig, og giøre det meget vanskeligt for Hs. Majestæt, at kunne iagttage den forønskte Neutralitet, saasom Kronen Frankrige da vist vil reclammere Familie=Forbundet, og opfordre Spanien til Deeltagelse. Kongen har derfore beordret sine Gesandtere, saavel i Wien som i Paris, at giøre alle muelige Forsøg paa at Freden kunde blive vedligeholdt.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Strasborg, den 10de December. Det Keiserlige Regiment von Bender, som i 14 Dage har cantoneret i Landsbyerne, Oppenwehr, Goldscheur og Marle, har den 8de hujus, i Følge Ordre fra Wien, igien begivet sig paa Marchen, og er gaaet igjennem Kehl og over Kanzig Bryggen til Nederlandene, hvor det skal ankomme den 15de i tilkommende Maaned. Den hele Stad Stras, borg var gaaet ud til Kehl, for at see dette Regiment, i hvis Sted der i Morgen kommer et Corps Rytterie, hvilket er Corps Jægere og 3000 Croater, som komme fra Tyrol skulle følge. Disse Folk have her holdt en fuldkommen god Orden, og ingen har haft den ringeste Aarsag til at besvære sig over dem.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Her er ankommen Ordre, at kjøbe 8000 Heste til Artilleriets Tieneste og Transport. Kongen giver Officererne Telte, et for hver 2de Officerer. Man troer, at Prindsen af Conde skal komme til at anføre en Armee af 50000 Mand ved Rhinstrømmen, og at Greven af Artois skal lære Krigskunsten under ham; til Generallieutenant giver man ham Grev von Rochambeau.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
London, den 14de og 17de December. Begyndelsen af forrige Uge har været høist ulykkelig for mange Skibe og Mennesker. Søndag Morgen, den 5te hujus, seilede fra Rehden ved Yarmouth en Flode af 150 Skibe, for det meste ladte med Kul, Korn og Levnetsmidler Om Eftermiddagen Klokken 4 reiste sig en heftig og med en stærk Støbregn ledsaget Storm af Sydvest, som adsplittede den hele Flode, beskadigede alle Seil, og tvang de fleste Skibe til at kappe deres Master. Om Aftenen Klokken 9 sprang Vinden om, og nu blæste med en stærk Snee og Hagel en fuldkommen Orkan af Østen, som med afladelig Heftighed ved holdte til Onsdagen den 8de hujus. De sørgelige Følger heraf vare, at man strax saae mang Skibe af denne Flode at gaae under i Søen med Mand og Alt, og de fleste bleve kastede paa Stranden og paa Klipperne.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Mandags Morgen gave Kysterne et rørende Skuespil af Skibs vrage og døde Kroppe. Ved Sunderland fandt man 30 mest Kulskibe forulykket. En Skaluppe ladt med Byg blev kastet paa Stranden, og imellem Sunderland og Hartleport sidde 50 Skibe paa Grunden. Jmellem Hartleport og Shields sidde 16 Skibe fast, hvoriblandt eet, paa hvilket der er intet levende Menneske. Mange Skippere og Matroser ere blevne skylte over Bord, hvoriblandt Skipper Craester paa Skibet Broderich, som havde den Lykke, at den næste Bølge igien kastede ham op af Havet paa Dækket, saa at han beholdt Livet.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
J Løverdags blev der overalt i Staden forsikret, at en nye og almindelig Coalition af alle Partier var gandske vist paa Tapetet. Den uvilkaarlige Nødvendighed, at sørge for de inden og udenlandske Anliggender; Amerikanernes Utilbøielighed til Handelstractater med Storbrittannien; vore Vestindiske Øers mislige Forfatning; Stormen, som truer vore Besiddelser i Riget Jndostan; de Poster, som ved en befrygtende Landkrig i Tydskland, maae forsvares fra Engelands Side, og det, som mere er end alt dette, de sørgelige Forvarsler paa indvortes Uroeligheder i Jrland og Skotland, have forenet de fornemste Familier i Kongeriget, til at drive paa en fuldkommen Enighed imellem Folkets statskloge Veiledere. Den i Krigens Tiid med Amerika værende Minister, Lord North, som igien synes at blive ligegyldig i sit Venskab til Hr. Fox, skal have foretaget sig at giøre Reiser, for at være af Veien. Heraf vil man indsee Aarsagen til Lord Cam dens Jndsættelse som Pra sident i Cabinettet, som han des uden vilde have afslaaet, til General Sloopers uventede Bestaling, til Stemmernes Overvægt for Hr. Moffat, som nylig blev valgt til Directeurs for det Ostindiske Handelsselskab, omendskiønt han engang var en Understøtter af den Foriske Bill, og i Særdeleshed til den Omstændighed, at Premier, ministeren Hr. Pitt har vægret sig ved at give sin Stemme til den Ærespost, hvorved Hr. Hastings skulde være bleven ophøiet til Rigets Pair. Naar man tager alt dette tilsammen, skulde man let troe, at der foregaaer en større Forandring i det hidtil værende Regieringsystem, end der nogensinde bliver bekiendt for Publikum. Enhver Time bringer nye sørgelige Efterretninger. Over 100 Skibe ere ganske forlorne, og kun faa af de øvrige staa til Redning. Jngen kan erindre sig en saadan Ødelæggelse i disse Havne.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Man har faaet Efterretning om, at 2de Svenske Skibe ere ved Kysten af Magadore forulykkede paa selvsamme Sted, som Krigskibet Litschfield for nogle Aar siden gik under. Den er bleven givet befaling, at alle til Magadore indløbende Skibe skulle holde sig vestlig, indtil de kunde naae Breden af Cap Anthon, og da lande. Themse=Floden er ikke langt fra Broen saa gandske tilfrossen, at over 200 Skibe, som vilde løbe ind, kunne ikke kom me op til Staden. Kulden er her saa stor, at Barometer overstiger sidste Aars Frost.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Fredagen den 10de hujus blev Capitain Mackenzie, forhen værende Commendant paa Fortet Morer ved Kysterne af Afrika, dømt til Døde, fordi han uden foregaaende Krigsret havde ladet en Soldat, der adskillige Gange var rømt fra Fortet, binde for Mundingen af en Kanon, og derpaa skyde i Luften. Den store Forbrydelse, at tilsidesætte Krigsretten, vilde Advocaterne undskylde dermed, at i Fortet vare ingen Officeerer, som kunde have holdt Krigsretten; men denne og andre Grunde til hans Forsvar bleve ikke fundne gyldige nok, og Dødsdommen blev fældet over den ulykkelige Capitain, som siden sit 12te Aar har staaet i den militaire Tieneste. Sherifs af London have gjort Beslag paa 11000 Pund Guldstøv, hvilke han som en Eiendom bragte med sig fra Afrika. Soldaten, for hvis lovstridige Henrettelse han er dømt til Døde, hedte ogsaa Mackenzie, og var for Hestetyverie og andre Forbrydelser allerede engang forhen dømt fra Livet, men blev benaadet, og sendt over til Afrika. - Vidneforhøret blev iblant andet udsagt: at saasnart Deserteuren blev bragt Capitainen tilbage, lod han ham binde fast for Mundingen af en ladt Kanon; at han neppe tilstod ham 20 Minutter til at forberede sig til Døden; og at Delinqventen kort førend der blev givet Signal til at afbrænde Kanonen, som adsplittede ham, raabte til Capitainen: Tyran, mit Liv hænger af din Villie, Farvel Kammerater, Østerrige, den 15de December.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
De nærværende føiede Anstalter ere endnu meget krigerske og betænkelige. Hele Artilleriet bliver formeret med 40 Mand ved hvert Compagnie; og endeel af de allerede paa Marchen til Nederlandene værende Croater ere, som man siger, beordrede til at marchere imod Jablonka til de sammenstødende Grændser af Ungern, Gallicien og Schlesien. Hovedstaden Wien maae levere 1000, og Forstæderne 1500 Rekrytter, hvoraf nogle hundrede allerede ere bragte tilveie, og de øvrige skulle følge. J Praschiner= og Bachiner=Kredsen, i Bøhmen ere 9000 Heste blevne liciterte; om de skulle blive brugte til Skydsens Tieneste, eller Regimenternes Complette ring, er endnu ubekiendt.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
General Kinsky, som i nogen Tiid har opholdt sig i Wien, bekom i Løverdags en Haandbillet fra Hs. Keiserlige Majestæt, og lavede sig derpaa strax til at afreise til Prag. En hvis Fyrste, som virkelig staaer under Keiserlig Debit. Administration, tillod Rhingreven af Salm, at hverve til Hollændernes Tieneste i sine Lande. Det Keiserlige Ho yttrede derover ikke allene sit Misbehag, men lod endog Hr. Fyrsten alvorlig forbyde disse fremmede Hvervinger, i Fald han ikke vilde blive udsat for ubehagelige Følger.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Fra det Würtembergske har man den Efterretning, at sammestæds bliver hvervet stærkt, og Regimenterne satte paa Feldtfod; og man troer, at Hs. Hertugelige Durchlauchtighed vil ved en udbrydende Krig tage Deel til det Keiserl. Hoffes Beste. Saa meget er vist, at den Hertugel, Wartembergske Minister i Wien, Friherre von Bühler, ofte har Conferencer med Ministeriumer, for at bringe Tractaterne imellem Hs. Keiserl. Majestæt og den Durchlauchtigste Hertug af Würtemberg fuldkommen i Rigtighed.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Vor berømte Hr. Hofraad von Bohren har udfundet den Hemmelighed, at skille Sølv fra Kobber=Ertser, uden Hielp af Jld, ved hvis Anvendelse det Keiserl. Skatkammer vil profitere over 1 Million. Han har udbedet sig for sammes Bekiendtgiørelse en Pension af 80000 Gylden, som meget gierne vil blive ham tilstaaet. J Dag bliver der gjort Prøve med denne Opfindelse i det Keiserlige Mynt= og Bergverks Amt.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Haag, den 18de December. De 2de Hollandske Battallioners og Schveitzer=Gardens March til Breda, som i Dag skulde gaae for sig, er bleven udsat til Mandag, fordi der ikke vare Skibe nok i Rotterdam til at bortføre disse Tropper til deres Bestemmelses Sted.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
At det Wienske Hoffes Svar paa det Franskes Forestilling, angaaende Høistsammes Megling i vore Stridigheder med Hs. Keiserl. Majestæt endnu ikke har været afgiørende, kan man deraf slutte, at vor Ambassadeur i Paris endnu ikke har sendt nogen Coureer til Generalstaterne herom. Saa meget veed man, at Keiseren vil have en ubetinget frie Fart paa Schelde; det torde altsaa ved de virkelige Underhandlinger herom foraarsage store Debatter.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Ridder Harris, Storbrittansk Gesandt ved denne Republik, har i denne Uge havt mange Conferencer med vore Ministre. - J Forgaars kom en Coureer fra Colnhertil, hvis medbragte Depecher endnu ere ubekiendte.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Corsøer, den 30te December. Jndkomme: Den 25de December Forpagter Lange; den 26de hujus Baron Wædderkop, Landmaaler Nicolaisen, Kongel. agende Post 7 Læs, den 29de hujus Kammerjunker, Sylov, Mad. Badstyber, Procurator Birk, tvende Sergeanter med 4 Commandeerte og 33 Recrytter; den 30te hujus Skibscapitain Kaarsgaard med Kiæreste, Garver Jacobsen.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Udgaaede: Den 24de December Kiøbmand Wæddel, Grev Luckner med Frue Grevinde og unge Familie; den 26de hujus Hofraad Eggert, Capitainerne Westwallen og Krigsmacher, Viinhandler Bechling, Kiøbmand Split, Kongelig agende Post 5 Læs, Kiøbmændene Stoltervogth og vonDeppel; den 27 hujus Geheimeraad Bluhme, den 28de hujus Geheimeraad Gyldenkrone, Kammerherre Juul, Grev von der Nath, Capitain Randolff, Procurator Timmermann med Kiereste, Landmaaler Bøeg; den 29de hujus Kammerraad Switzer med Jomfrue Datter, Kiøbmændene Kryger, Lucas og Havemann, den 30te hujus Skibscapitain Kaarsgaard.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Helsingøer, den 3die Januarii. Den 1ste hujus var Vinden O. N. O. med klar Luft, og ankom her paa Reden 4 Skibe. Den 2den hujus var VinN. N. O., og ankom ingen Skibe. J Dag er Vinden, N. O. med tyk Luft og Sneefog, og vare ved Postens Afgang 3 Skibe ankomne fra Østersøen.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Kiøbenhavn, den 3die Januarii. Under 31te December f. A. er Consulat=Secretair Johan von Rehbinder i Algier udnævnt til Consul sammesteds.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Førstkommende Fredag den 7de Januarii bliver Cour ved Hoffet hos de samtlige Høikongelige Herskaber, som begynder Kl. 12 Slet.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Ved Tal=Lotteriets 426 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 36, 7, 71, 21, 11.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Siellandsfars Landstings Tider for Aaret 1785 ere:
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Den 12te Januarii, 16de Februarii, 23de Martii, 20de April, 25de Maj, 22de Junii, 20de Julii, 24de August ) 21de September, 19de October, 16de November, 14de December.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Den 30te December udgik Capit. Peter Møller af Kiøbenhavn til Middelhavet med Krud, Tømmer og Tougværk den 31te ej. udgik Skibet Mariane, som Capitainlieutenan Christian von Holstein fører, til Vestindien med Cargaisor og Provisioner.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Copulerte. Hasle Præstegaard i Sielland den 17de December. Sr. Johan Peter Ebenezer Feyer, Skoleholder i Brondbye, Øster, og Jfr. Eleonora Sophie Rud. Kiøbenhavn den 22de ej. Sr. Søren Hansen Bierregaard og Jfr. Marie Elisabeth Zebeloe; den 31 ei. Hr. Jver Larsen Bang, Urtekræmmer og Jfr. Karen Dorthea Diderichsen; Sr. Jeppe Hansen Lyndgaard og Mad. Jedidia Helena Hønig; Sr. Peter Thoresen Østbye, Spisemester, og Mad. Karen Hardie, Sr. Johan Michael Stæbler, Meelhandler, og Jfr. Anne Jensdatter Gunderstrup.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Døde. Wiborg den 11te December Hr. Generalmajor Jens de Poulsen, 71 Aar. Kiøbenhavn den 26de Sr. Joseph Litie, 40 Aar.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Posten fra Hamborg for i Dag var ikke ankommen Klokker, 11 i Aften.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
AVERIISSMETS. Hos Brødrene Berling i Pilestrædet Nr. 33 er trykt og til Kiøbs at bekomme: Admiral John Bings og Arthur Her berts, Græve af Corrington, Levnetsbeskrivelser, med en tilforladelig Efterretning om det Storbrittanniske Admiraliter, Admiralerne, Søevæsenet, og de tolv Dommere i Engeland, og faaes sammesteds til Kiøbs for 2 Mk. paa Tryk= og 2 Mk. 8 s. paa Skrivpapiir. - Sammestæds faaes : Hr. Biskop Ramus's Tale ved Hr. Biskop Balles Jndvielse til Bispe-Embe. det i Siellands Stift, holden i Frue Kirke i Kiøbenhavn den 21de April, for 9 s.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
J det Berlingske Bogtrykkerie i Pilestræde er at bekomme : C. sI Gellerts moralske Forelæsninger, oversatte af P. T. Wandall, nyeste Oplag 1 Rdlr. 3 Mk. paa Tryk= og 2 Rdlr. paa Skrivpapiir, Ejusd. Breve oversat af P. T. Wandall paa Trykpapiir for 1 Rdlr. og Fransk Papiir 1 Rdlr. 2 Mk., og hans TrøsteGrunde for dem, som føre et sygeligt Levnet 10 sk. Sammestæds kan og faaes Gesners den første Skipper i 2de Sange oversat af P. T. Wandall for 8 s.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Hos Brødrene Berling i Pilestræde ere, foruden endeel andre, i følgende Bøger til Kiøbs for hossatte Priser: Medelbyes Postil 5 Mk. Raschovs Religions Artikler 6 Mk. Drelincourts en troende Siels Trøst imod Dødens Skræk 4 Mk. 8 Sk. Josephi Jødiske Historie, oversat af Andreas Reyersen, 3 Deele, 4 Rdlr. i Mk. Lutheri Christendom ved Martinum Statium 4 Mk. 8 Sk. Budder gudelige Lærdom om gode Gierninger og Sæder 1 Rdlr. 2 Mk. Lægen af D. Unzer, 12 Dele, 8 Rdlr. Tillæg til samme 1 Rdlr. J. A. Unzers medicinske Haandbog 1 Rdlr. Fordyces Prædikener for unge Fruentimmer, 2 Dele, 3 Mk. 8 Sk. Den indbildte Syge, en Comoedie, 1 Mk. Stedmoderen, en Comoedie af P. T. Wandal, 1 Mk. Mohren, en Comoedie, 12 Sk. hos Madame E. C. Berling i Pilestræde No. 93 er at bekomme: Samlinger af publique og private Stiftelser, Fundationer og Gavebreve for heele Danmark, fra 1760 til 1780, som et Supplement til de forhen udgivne ti Tommer af Fundationer, forsynet med fuldstændige Registere, ved (S. T. Hr. Hans de Hofman Hs. K. M. Conferentsraad og Amtmand over Coldinghuus Amt, paa Trykpapiir for 2 Rdlr. og paa Fransk Postpapiir for 3 Rdlr. For dem, som ville have Supplementet til et enkelt Stift for sig selv, ere og Exemplarer at bekomme, da Supplementet til Siellands Stift koster 2 Mk. 4 s., til Fyhns Stift 2 Mk. 8 s., til Viborg Stift 1 Mk., til Aarhuus Stift 3 Mk. 8 s., til Aalborg Stift 2 Mk., og til Riber Stift 1 Mark 8 Skilling.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
J. J. Gellerts Breve, tilligemed nogle did henhørende Breve fra hans Venner; efter hans Død udgivne af Johan Adolph Schlegel og Gottlied Leberecht Heier, oversatte af Peder Topp Wandall, ere til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde No. 93 paa stor Median Trykpapiir for 1 Rdlr. og paa Fransk Papur for 1 Rdlr. 2 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Hos Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, er endnu at bekomme: Hellige Opmuntringer imodige og tankefulde Stunder. Af Friderich Lütken. Tredie og meget forbedrede Oplag. Og sælges sammesteds paa fiin Papiir for 5 Mk. og Trykpapiir 4 Mk. Ligeledes haves af samme Author Oeconomiske Tanker til høiere Eftertanke, andet Oplag, i 2de Bind, for 1 Rdlr. Udkast til et Repertorium paa hellige og moralske Tanker, 2 Mk. 8 s. En aldrende Faders sidste Ord til sin Søn, som er opofret Herrens Huses Tieneste, 8 s. Communicanteres nødvendige Selvprøvelse, 4 s., og En fransk Prædiken om Overdaadighed, fordansket paa min Viis, 6 s.
Berlingske Tidende, 1785-01-03
Ja jeg ved Hr. Lieutenant Oxholms Afreise til Vestindien haver tilforhandlet mig de saa overblevne Exemplarer af hans udgivne Verk, hvortil der ey vare Prænumerantere, nemlig: Anviisning til Feldt Jngenieurkonsten, tillige med nogle Anmærk ninger over adskillige Begivenheder og Tilfælde i Krigen, samlet og oversat af de beste Militairskrifter, især af Hr. Artillerie Capitain von Tielckes Feldt Jngenieur, oplyst ved Exempler af lærerig: Krigsbegivenheder, og forklaret ved 38 Planer, stukne i Kobber saa bekiendtgiøres hermed, at samme ere at bekomme paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Gyldendal i Silkegaden, og hos mig selv Frederichsberggaden, nogle saa paa fiint Papiir for 3 Rdlr. 3 Mk. og paa Trykpapiir for 3 Rdlr. Nicolaus Møller, Kongelig Hof=Bogtrykker.