JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Nykjøbing, den 22de Novbr. Den af Hr. Organist Braase i Onsdags givne Concert blev besøgt af en saa talrig Forsamling, at den til samme bestemte Sal ikke kunde rumme alle dem, der ønskede at høre den. Skjøndt den Omstændighed, at det var den første Gang at denne Sal benyttedes, samt at der samme Aften var Bal, vel kan have bidraget noget til at samle et saa usædvanligt stort Publicum, tør man dog og antage, at en betydelig Deel af de Tilstedeværende blev hiddraget af den Forventning, at Concerten vilde skjenke Musikelskere en interessant og behagelig Nydelse, hvilken Forventning vist ei heller blev skuffet. Som Anfører i combinerede Numere var Hr. Braase allerede fordeelagtig bekjendt fra den i Sommer opførte Concert; ved denne Leilighed optraadte han første Gang som Solospiller og viste, at han forstaaer at behandle sit skjønne og vanskelige Jnstrument med en Forening af Færdighed og Smag, som kun Faa ere i Besiddelse af. En fortrinlig Anledning til at godtgjøre disse Egenskaber tilbod Maysehders brillante Variationer, af hvilke især den smukke Variation med Dobbeltgrebene og pizicato-Accompagnement lykkedes særdeles saavel fra Solo spillets som Accompagnementets Side. De øvrige Numere, i hvis Udførelse Dilettanter meere eller mindre deeltoge, vanzirede i det Mindste ikke Concerten, men bidroge tvertimod ved passende Afvexling af Vocal- og Jnstrumental=Musik til at gjøre Jndtrykket behageligere. At Hr. B. ved i Vinterens Løb oftere at give Concerter hverken vil savne Understøttelse af Musikdyrkere eller Besøg af dens Elskere, betvivle vi ingenlunde; men vi beklage, at Hr. Gjæstgiver Thomsen, der ved Løfte om at ville opføre en længe savnet smuk og velindrettet Gjæstgivergaard erholdt et flereaarigt Monopol paa Gjæstgiveriet her i Byen, ikke har taget meere Hensyn til de Forventninger, man billigen nærede om nu ogsaa at see afhjulpet Savnet af et Locale af hensigtsmæssig Størrelse og Jndretning for Concerter, Aftenunderholdninger, Assembleer o. s. v., end at det, som det tilstrækkelig viste sig ved Concerten i Onsdags, saa ofte Hr. Thomsens nye Sal skal benyttes i et Øiemed, der blot i nogen mere end almindelig Grad vækker Publicum til Deeltagelse, maa blive Tilfældet, at Deeltagerne nødsages at priisgive sig alt det Generende og Ubehagelige, der er forbundet med Sammentrængningen af et større Antal Mennesker i et for indskrænket, indsluttet Rum.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Nykjøbing Skibsliste fra 20de til 22de Novbr. Udklarerede: Jagten De 2 Brødre, K. I. Beier, at Marstall, til Holnis ball.; Skonnerten De 6 Sødskende, M. Madsen, af Svendborg, til England med Korn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Udenlandske Efterretninger. Frankrig. Marschal Soult har nedlagt Krigsministerens Porteseuille, der nu er overdraget Generallieutenant Moline de St. Jon, medens Marschallen dog beholder sin Plads i Ministeriet, idet han har overtaget Conseilspræsidentskabet. Aarsagen til denne Forandring er et spændt Forhold imellem Marschallerne Bugeand og Soult, hvilket endog har gaaet saavidt, at Soult vægrede sig ved at modtage Rapporter fra Bugeaud eller træde i nogensomhelst tjenstlig Berøring, med ham, saa at Offentliggjørelsen af den Sidstes Rapporter fra Algier har maattet forsinkes i flere Dage, indtil den nye Krigsminister var bleven udnævnt. Jøvrigt indeholde disse Rapporter ikke meget Glædeligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Det er endnu ikke lykkedes at udrette noget Afgjørende imod Oprørerne. Abdel Kader huserer endnu i Provindsen Oran, medens Lamoriciere, Bourally og Gery formedelst Mangel paa Forstærkning meest maae indskrænke sig til at forsvare sig; Bugeaud har det største Corps, men har hidtil ikke været meget virksom, og kun tugtet et Par forenede Stammer, men dette da ogsaa, efter hans egen Beretning, saa tilgavns at de maatte efterlade paa Valpladsen deres Telte, Hjorder, Høst, Vaaben o. s. v. og 300 Døde, medens de Franske kun tabte saa (man siger spotviis tre) Mand, Den nye Krigsminister er 60 Aar, har gjort en stor Deel af Napoleons Felttoge med og blev hædret paa Slagmarken ved Wagram, men skal være uden Berettigelse til den Post, hvortil han nu er kaldet, og ikke istand til selv at skabe sig noget System, hvorfor man ogsaa venter, at han saa nøie som muligt vil træde i sin Forgængers Fodspor.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Spanien. J Valencia er den 3die de om Aftenen gjort et Oprørsforsøg af en Sergeant og 25 Soldater af Regimentet Girona; de angrebe Vagten ved en Caserne og saarede Commandanten og tvende Officerer, vendte sig derfra, forstærkede ved Tilløb af endeel Borgere, imod en anden Caserne, men bleve slaaede tilbage. Da Oprørerne saae Forsøget mislykkes, adspredte de sig og søgte Skjul. 18 Personer, tildeels Soldater, bleve hæftede, og skjøndt Roligheden, strax vendte tilbage, erklæredes dog saavel Staden som Provindsen i Beleiringstilstand og en Krigsret tog sig af Fangerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Jtalien. Til Marseille er senere endnu indtruffen 5, svært graverede italienske Flygtninge, og det netop af Formændene for den sidste Opstand i Rimini De vare, ligesom de tidligere til Marseille ankomne, fra Romagna flygtede til Toscana og forgiæves blevne reclamerede af den pavelige Regjering. Jfølge National skal den franske Regjering, paa Forespørgsel, om den og saa vilde give disse Flygtninge Asyl, først have givet en benægtende Svar, hvortil Storhertugen af Toscana havde erklæret: "Frankrig sætter mig derved i en slem Forlegenhed, da jeg ligger, saa at sige, midt i Jtalien, om given af Præster, næsten indsluttet af Romagna og af Keiseren af Østerrigs Tropper. Men ligemeget; udle vere disse Mennesker, det faaer man mig dog aldrig til Formodentlig har den franske Regjering siden forandret sin første Beslutning. De tidligere til Marseille ankomne italienske Flygtninge skulle være blevne opfordrede at gaae til Algerien, hvor man vilde sørge for deres Ansættelse Det seeneste Opstandsforsøg i Kirkestaten har, langtfra at overbevise Paven om, at han burde give sit Folk meere tidsvarende Jnstitutioner, kun bevæget ham til at oprette flere Schweitzer-Regimenter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
(Jndsendt.)¬ Der har i den senere Tid været Forhandlinger i dette Stifts Landboforeninger, om Ønskeligheden af en Forandring med Hensyn til Sognefogdernes Valg og Lønningsmaade, og man kan vel vente, at Størstedelen af Sognefogderne selv vil imødekomme deres Medborgeres vistnok billige Ønske i saa Henseende om at de betale deres Skatter paa Amtstuen af deres Hartkorn liig de andre Hartkornsbrugere i Sognet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Gudstjeneste. Imorgen begynder Gudstjenesten i Nykjøbing Kirke Kl. 1.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
AVERTISSEMENTS.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Dødsfald. Natten til den 13de Novbr. behagede det det alvise Forsyn, efter længere Tids haarde Lidelser, at bortkalde vor kjære Datter Dorothea Christine, 18 1/2 Aar, hvilket med rört Hjerte, meddeles Familie og deeltagende Venner af hendes dybtsörgende Forældre. Tillige takkes Hr. Pastor Smith for den ved Graven uanmodet holdte Tale, samt de ærede Herrer, der deels bar og deels fulgte hende til sit sidste Hvilested. Saxkjøbing, den 19de November 1845. P.M. Schneidewendt, F. C. Schneidewendt. født Engberg. Den Trang, som de dyre Levnetsmidler og Brændsel ville foraarsage i denne Vinter, har foranlediget nogle Damer her i Nykjøbing til at forene sig for ved en Bortlodniog eller Auction af Haandarbeider og andre Smaasager at yde et lille Bidrag til at afhielpe den Fattiges Nød. Enhver, som velvilligen maatte ville medvirke til dette Maal, indbydes herved, og anmodes om at indsende Deres Bidrag til Rector Rosendahls eller Justitsraad Møllers i Begyndelsen af Januar 1846. Tiden og Stedet til Bortlodningen eller Auctionen skal nærmere blive bekjendtgjort. Nykjøbing, den 12te November 1845. At Cancelliet under Dags Dato har beordret Redacteuren, af Bladet "Morgenposten, Cand. theol. P. Larsen tiltalt for Overtrædelse af Trykkefrihedslovgivningen med Hensyn til Jndholdet af et i bemeldte Blads 263 for Mandagen den 10de de indrykket Stykke bekjendtgjøres herved i Overeensstemmelse med Forordningen 27de Septbr. 1799 § 18. Det Kongelige Danske Cancelli, den 11te Novbr. 1845.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Aar 1845 den 8de Novbr. blev i den Kongelige Lands-Over samt Hof= og Stads=Ret i Kjøbenhavn afsagt Dom i Sagen. N. Procurator Kraft, som Actor contra Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J. C. Lund, og kjendt for Ret: saaledes: Tiltalte, Redacteuren af Bladet Kjøbenhavnsposten, J.C. Lund, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 500 Rbd., samt være den i Forordningen af 27de Septbr. 1799 a 20 foreskrevne Censur undergiven i 3 Aar. Saa betaler han og Actionens Omkostninger, og derunder Salarium, til Procuratorerne Kraft og Nyholm med 8 Rbd. til hver Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og Dommen i det Hele at efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket efter ovenmeldte Forordning herved bekjendtgjøres. Den Kongelige Lands-Over- samt Hof= og Stads=Rets Justits-Contoir i Kjøbenhavn, den 8de November 1845. Krüger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Fire Assembleer i Saxkjøbing. afholdes i Undertegnedes Locale tilstundende Vinter. Entreen til disse betales med 4 Rbd. for en Herre med 2 Damer, og 3 Rbd. for en Herre alene, og kun Reisende, der boe over 1 Miil fra Byen, kunne tilstædes Adgang til en enkelt Assemblee imod Erlæggelse af 1 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Første Assemblee afholdes Søndagen d. 30te Novbr. om Aftenen Kl. 7, hvortil billetterne og Eftermiddagen forinden erholdes i min Gaard hos Hr. Jungelaussen, der har overtaget Arrangementet. Damebilletter til 3 Mk. kunne kun erholdes af Selskabets faste Deeltagere, som ogsaa kunne afbenyttes af Pigebørn over 12 Aar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Jndbydelsen, hvorpaa De, som ville beære Assembleerne med deres Nærværelse, have at tegne sig, ligge til Eftersyn hos P. Hansen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Ved Ballet i Onsdags er et stribet sort Silke Langshawl bleven ombyttet med et tærnet dito Adressecontoiret meddeler Underretning om hvor det sidste er beroende. J Landmandsforsamlingen i Nakskov er det efter at et motiveret Forslag betræffende Anskaffel, sen af en god Beskeler har været fremlagt, bleven vedtaget, ved Actietegning at forsøge realiseret Tilveiebringelsen af enten en udmærket Hingst, calculeret til en Værdi af 800 Rbd., eller tvende Hingste nærmest beregnede paa Afkom til Arbeids brug, calculerede hver til en Priis af 400 Rbd., hvorhos der strax tegnedes 5 Actier a 25 Rbd. paa det første Alternativ og 9 Actier, ligeledes a 25 Rbd., paa Sidstnævnte. - Jdet saadant herved bringes til Kundskab i en videre Kreds, tillader man sig fremdeles at indbyde til Deeltagelse i det omhandlede Forehavende med Tilføiende, at Tegningslisten henligger til Afbenyttelse i Hotel Scandinavien" i Nakskov, og at Actietegningen sluttes i Mødet den 27de November førstkommende. Ved samme Møde vil, med Hensyn til den i flere offentlige Blade indrykkede Jndbydelse til Oprettelse af en Creditforening for danske Grundbesiddere, en af dHr. Jndbydere være tilstede i Forsamlingen, for nøiere at udvikle en Creditforenings Væsen og Jndretning, og derhos for om muligt at see denne for Eiendomsbesiddere saa vigtige Sag endvidere fremmet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Et Huus, beliggende i denne Byes Adelgade, til bestaaende af 13 Fag Forhuus til Gaden, indrettet til Beboelse, samt 5 Fag Baghuus, med den til Eiendommen hørende 1 1/2 Hoveds Græs paa Bekkeskov Overdrev, er underhaanden at faae tilkjøbs paa billige Vilkaar, naar man desangaaende snarest muligt henvender sig til Undertegnede. Nysted, den 19de November 1845. W. C. B. Jensen. At Færdselen for Kjørende og Ridende af den mindre Landevei imellem Dure og Stubbekjøbing, fra den 24de d. M. igjen staaer aaben, bekjendtgjøres herved, til Efterretning for de Veifarende. Falsters Birk, Nykjøbing, den 21de November 1845. Pontoppidan
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
105 Rbd. 531/2 s. af Umyndiges Midler under Oprupgaards Godses Overformynderi, kunne i førstkommende 11te December Termin erholdes tillaans mod anordningsmæssig Sikkerhed, naar man derom henvender sig til undertegnede. Ourupgaard paa Falster, den 14de November 1845. C. Andersen, Overformynderibestyrer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Omtrent 800 Rbd, Umyndiges Midler under Grevskabet Knuthenborgs Overformynderi, kan strax erholdes som Laan, mod lovbefalet Sikkerhed. Knuthenborg, den 20de Novbr. 1845. L. Petersen, Auction.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Mandagen den 1ste December d. A., Formiddag Kl. 12, bliver paa mit Contoir ved offentlig Auction opbuden til absolut Bortsalg det afdøde Arbeidsmand Rasmus Rasmussen og Hustrues Stervbo tilhørende Huus No. 28 b. i Nykjøbings Østergade, bestaaende af 2 1/2 Fag og Gaardsplads, for den Høistbydende og Næsthøistbydendes Regning ved Auction den 3die d. M., eftersom de ikke for deres Bud have stillet nogen Sikkerhed. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir. Nykjøbing, den 21de November 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Capellan pro persona i Mosebye, Johannes Welteius Lund, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 20de November 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboet efter Forvalter Henrik Stampes Enke, Jngeborg født Styren, og forhen afdøde Mand i Falkerslev indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes ere bemeldte Ægtefolk fraværende og ubekjendte Arvinger indkaldte, med Aar og Dags Varsel, til at melde sig og godtgjøre deres Arveret, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Falsters Birk, Nykjøbing, den 20de November 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Creditorerne i Dødsboet efter Tømmermand Hans Jacobsen i Skjolstrup indkaldes herved, med tolv Ugers Varsel, til forskundertegnede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre, deres Fordringer. Falsters Birk, Nykjøbing, den 20de November 1845. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-22
Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengack i Mariebo, Boghandler Ravn i Stubbekjøbing, Postmester Tidemand i Rødby, Apotheker Grundtvig i Saxkjøbing, Postmester v. Staffeldt i Nysted og Færgeforpagter Arnkiel i Gaabense. Trykt i W. F. Lauds Enkes Bogtrykkeri.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-24
Lollands Falsters Stift Tidende. at Udgivet af W. F. Laubs Enke i Nykjøbing. Redigeret af Chr. Jørgensen. No 145. Mandagen den 24. November.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-24
Jndenlandske Efterretninger. I Tirsdags blev den skandinaviske Generalfiskalsag endelig indladt til Doms. At Proceduren under samme har varet saalænge, hidrører fornemmelig fra, at de tre Sager ere slaaede sammen i een, og at der i samme af Generalfiskalen er reqvireret et Criminalforhør, der var saameget meere overflødigt, som de Tiltalte i deres Jndlæg saa udførligen havde udtalt sig om de Puncter, hvorom der under samme blev Spørgsmaal, at selve Forhøret egentlig ikke kom til at bestaae i Andet end at lade dem ratihabere deres Forklaringer. At dette Forhør, som, naar det endelig skulde optages, lettelig kunde have været baade paabegyndt og tilendebragt Dagen efterat det var begjært, desuagtet har varet i 6 Uger, skyldes, som allerede bemærket, Assessor Gudenrath. Hensigten med alle disse Forhalinger har naturligviis kun været Sagens fuldstændige Oplysning og Relfærdighedens tilbørlige Haandhævelse; Virkningen derimod er, at Publicums Jnteresse for Sagen lidt efter lidt svækkes. Den vil imidlertid atter vaagne, naar Sagen kommer for Høiesteret, hvor den mundtlige og offentlige Procedure og den umiddelbar paafølgende Afgjørelse gjor det muligt for den offentlige Opmærksomhed udeelt at samle sig om en Sag, hvorunder saa store og vigtige Spørgsmaal ville komme under Forhandling, om end hvad der ligger i alle Retssagers Natur, Resultatet directe kun vil vedkomme nogle enkelte Personer. (Fdl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-24
J Fædrelandet af 19de ds. læses: "Vi have gjentagne Gange henledet Læsernes Opmærksomhed paa den Nidkjærhed, Bønderne først i Holsteen og senere i Slesvig i den sidste Tid have lagt for Dagen i Værnepligtssagen; vi have optaget en Opfordring til de danske Bønder og følgende dette Exempel at slutte sig til en Stræben, hvori samtlige Landets Deele forene sig, og det saaledes, at ingen af Stridspørgsmaalene behøve at opvækkes. Det glæder os nu at være komne til Kundskab om, at denne Opfordring ikke har været frugtesløs eller maaskee ikke engang har været fornøden, thi alt paa Søndag ventes hertil Byen Deputationer fra Bondestanden i alle Østifterne, som overbringe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-24
Hs. Majestæt en med over 10,000 Underskrifter forsynet Petition, hvori der andrages paa almindelig Værnepligt, lige Beskatning af Hartkornet samt Fæstegodsets Overgang til Selv eiendom. Uden her at indlade os paa de tvende sidste nævnte Anliggender, som vi desuden ofte have afhandlet, og angaaende hvilke vi have fremsat forskjellige Forslag, ville vi blot søge at antyde den Vei, ad hvilken det forekommer os at Regjeringen bedst kunde komme Bøndernes første Andragende imøde. At Pligten, at værne om Landet, er en almindelig Borgerpligt, som fast til alle Tider har været ydet af enhver, fribaaren Statsborger, derom synes omtrent Alle at være enige, ligesom ogsaa om at den Ulighed i Adelsen, der efterhaanden har indsneget sig, billigviis bør hæves. Kongen har lovet det, Stænderne bifaldt det, det er kunom Maaden, hvorpaa det skal skee, at man endnu ikke har kunne enes. Men naar saa er, da kunde Regjeringen jo strax lade en Bestemmelse udgaae om den Tid, inden hvilken en saadan ligeligere Fordeling skulde indtræde, da enhver ung Mand, lig Bondesønnen nu, skulde være fattet paa at yde sin Tjeneste til den da bestaaende væbnede Magt. Det vilde saaledes vel neppe være overraskende for Nogen, og Regjeringen paabød, at enhver Dreng, der d. 1ste Jan. 1846 ikke havde fyldt det 14de Aar, skulde indskrives i Rullerne, og saa fremdeles alle Drengebørn, som herefter fødes, dog at denne Jndskrænkning i Værnepligtens Opkrævelse kun skulde gjælde, saafremt Freden vedblev, hvorimod i Krigstilfælde Jndskrivningen skulde omfatte alle de til den Tid 17-aarige. Naar dette Punct først var fastsat, da kunde Jngen længer haabe, ved at vinde Henstand, at undgaae hele Foranstaltningen, og derved vilde der være gjort et stort Skridt til at fremme Afgjørelsen af Spørgsmaalet om, paa hvad Maade Værnepligten skulde benyttes. For at lette Udarbeidelsen af et Lovudkast herom og skaffe det Jndgang i Stænderne, synes os at den simpleste Maade vilde være at benytte nogle af de Mænd, som i Stænderne med Jver have søgt at fremme Sagen, i Forbindelse med Regjeringsmænd; dertil kunde man f. Ex. tilkalde af de slesvigske Stænder, Hertugen, af Augustenborg, af de jydske: Gaardeler Kirck, af Roeskilde Stænder: Advocat Lehmann, af de holsteenske Stænder: Advocat Clausen."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-24
Den, der i den seneste Tid har havt Leilighed til at besøge den christianshavnske Straffeanstalt, vil blandt de derværende qvindelige Forbedringshuusfanger have fundet en svagelig, 72 Aar gammel Kone, ved Navn Karen Marie Olsdatter, Arbeidsmand Justs Enke, der for ganske nylig er bleven dømt til Forbedringshuusarbeide i fire Aar. Spørger man, hvori denne Kones Brøde bestaaer, da maa Svaret blive, at hun, – der gjentagne Gange af det kjøbenhavnske Politi har været forfulgt for Betleri og i Tidsrummet fra 1832 til 1837 fem Gange har været dømt for denne Forseelse, en den 7de Juli d. A. optagen Politirapport har vedgaaet, at hun, der var Lem paa Almindeligt Hospital, hvorfra hun dog ingen Penge modtog, den 5te f. M. havde taget Ophold paa Hjørnet af Bredgaden og Kongens Nytorv, for at Folk skulde give hende et Par Skilling til en Kop Drikke og lidt Smør, uden dog ved denne Leilighed at have faaet Noget af de Forbigaaende, og at hun under et senere optaget Forhør ikke har kunne nægte, at hun, naar Nogen gik forbi, havde trukket paa Skulderen, for derved at tilkjendegive sin Hensigt, at hun ønskede Almisse, uden at det dog under Sagen, – hvorunder foruden hende ikkun den Betjent, der anholdt hende, er afhørt, mod hendes Benegtelse er godtgjort, enten at hun har sagt et eneste Ord til eller har udstrakt Haanden mod nogen af de Forbigaaende. Herfor er hun ved Kjøbenhavns Criminal- og Politirets Dom af 2den August sidstleden, der senere er stadfæstet i Høiesteret, idømt den ovennævnte Straf i Henhold til Bestemmelserne i Frdn. 21de August 1829 § 4. At denne Dom er juridisk rigtig, og at Dommerne, naar Sagen, først undergaves deres Paakiendelse, maaskee ikke engang kunde komme til andet Resultat, maae vi vel indrømme, men at Politidirecteuren, der har det i sin Magt, at dække langt større Synder med Kjærlighedens Kaabe, har kunne bringe det over sit Hjerte, for en saadan Bagatel at reise og for Domstolene forfølge den nævnte Sag, finde vi – for at bruge det mildeste Udtryk - meget haardt, saa haardt, at vi ikke have troet at burde undlade at bringe denne Sag til offentlig Kundskab, for muligen derved at give enten Fængselselskabet, eller et af de andre herværende Selskaber, der har til Opgave at virke for vore trængende og lidende Medmennesker, Jmpuls til at bestræbe sig for ved hensigtsmæssige Skridt at søge bevirket en Formildelse i Straffen for denne gamle Kone, som man upaatvivlelig uden Fare for det Offentlige kunde lade tilendebringe sine sidste Levedage paa hendes hidtilværende, vistnok lidet misundelsesværdige Opholdsted, Almindeligt Hospital. (Fædrl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-11-24
Fra Frankrig har man modtaget den sørgelige Efterretning, at den danske Consul i Algier, Hr. J. C. Wallich, er paa en Reise fra Algier til Spanien, i den franske By Tarbes, afgaaet ved Døden i en Alder af 47 Aar. Han førte en betydelig Handel fra Kbhvn. paa Algier, og havde begge Steder et Handelsetablissement. Han var en sjelden dygtig Kjøbmand af usædvanlig mange Kundskaber; hans Tab er meget at be(Berl. Tid.) klage.