JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Aalborg, den 30te Januarii. Paa en Tid da her tales og handles saa meget om Fædrenelandets Forsvar og derom fældes forskjellige Domme, endog ofte meget urigtige af dem, der lidet kiende den Provinds de beboe enten i den nærværende eller forbigangne Tid, var det vel høist fornødent, at man baade som Kriger og Statsmand, ja endog som Borger og Bonde lagde Vind paa Kundskab saavel i Geographie som Historie og lærte at betragte sin Egns Beskaffenhed fra den rette Synspunkt, derved kunde man sættes i Stand til, rigtig at bedømme og fornuftig at udkaste Planer til at forbedre Landets Svaghed, eller Styrke. - Skulde, det Himlen i Naade afvende, vort Fædreneland, nogensinde geraade i Krig, da vilde denne Kundskab ikke blive unyttig; men da jeg hverken er af det militærske eller antimilitærske Partie, og jeg dog har læst og samlet adskillige historiske Efterretninger om Jyllands Ødelæggelser i forbigangne Tider, fordi Almuen var nævet, og Spilid herskede imellem Standerne, saa synes mig, at det dog var høist fornødent, at være beralt paa Fædrenelandets Forsvar, allerhelst Forfædrene saa afte ved ethvert fiendtlig Indfald ere blevne berøvede deres Gods og Eiendom, et af Fienden allene, men ogsaa af Halpetropperne, der snarere vare haarde Plagere end striddare Befriere for den embriske Halvse. - Paa Mod manglede det Jnderne den Gang ligesaa lidet, som nu paa Lyst, til at forsvare deres Fødeland, men allene paa Vaaden Øvelser. Hvor ønskeligt skulde det derfor ikke være til Fædrenelandets Forsvar, naar alle Landboere vare i Stand, til at gribe til Værge og behandig at bruge det, naar Godseiere og Herremand ved deres eget Stempelopatte Kaarlig bed til Krigetienesten hos deres Underhavende, naar Gan ligheden anpriste den og underrettede Almuen om deres alle gamle Forfædres Striddaghed, og, men Bøndernes Fornøielser skulde tale noget derved, om man giønde Vaaben. Ovelser til en Deel af samme. - Det skaber aldrig i Falden, at man rufter sig i Ferden; saa kunde disse Ønsker opnaaes eller rettere maatte de vorde opnaaede; thi mueligt er det, og Nødvendigheden synes at drive paa deres Opfyldelsen, hver, nær, ja hvor saare nær blasse ikke Krigsluerne vor Grands ser. - Landets Børn mangle ikke Mod, og hvergaard, om alting var, som det burde være i god Forsvar Stand. - Sidste Sommer i Augustil Maaned blev i Raaberg Sogn, fanget en Fisk, som kaldes Han Uld, hvis Længde var over 2 Alen, dens Hoved lignede en Hvale, Dinene næsten af Størrelse som Koe Øine og Tanderne i deres Dannelse lignede samme; Kiødet var hvidt og velsmagende, den var overmaade fred, og af det Slags Fisk var der i lang Tid ingen. fanget. Fiskeriet har eller været godt, ment lang Tid stand, set formedelst Vinteren Strenghed. Svende Fartøier (forhen anmeldte, ere sammesteds strandede.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Hals, den 29de Januarii. Den 26de hujus drev Skipper Andreas Bruun, og Skip ver Mathias Bladt bort herfra Landet med deres Fartøier, deres Ankertouge sprang, formedelst at Jsen begyndte at drive bort fra Landet, og Vinden tillige blæste frisk af Besten, altsaa kunde hverken Anker eller Touge imodstaae JsensKraft: men Fartøierne maatte følge Jsen, deres Anteres ere bleven biergede; bemeldte 2de Fartøier ere dog lykkelig og vel sluppen her ind i Fiorden til de inderste Kyster ; og vil lade sig ise ind i det saakaldede Vei Dyb ; hvor de uden aller mindste Fare kan ligge sikker, og der finde god Vinter Havn. Den 28de hujus om Formiddagen passerede 2de Fartøier her forbie og seilede Nord efter, ventelig har det været af de Fartøier, som har siddet i Jsen ved Als Ris.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Øster Hørne Herred i Riber Stift, den 30te Jan.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Næstafvigte 18de Januarii er ved Døden afgangen i Ol god Præstegaard, Provst og Sognepræst Hr. Ude Haab, 1 hans Alders 93 Aar. Efter 7 Aars Tieneste som øverste Collega ved den latinske Skole i Colding, hvor han er fød blev han af høisalig Kong Friderich den Fierde kaldet 1728 til Sognepræst for Ølgod og Strelluf Menigheder; Aaret derefter 1729 indlod han sig i Ægteskab med Jomfrue Kirstine, Bruun i Colding, og med hende avlede han 15 Børn i 32 Aars kierlige Egteskab. Da hun døde 1768, forblev han siden i Enkemandsstand. Han var saaledes Sognepræst i 60. Aar og 6 Maaneder, og tillige Provst i Herredet 47 Aar. Den Sal. Mand havde sine Sandsers fulde Brug, kunde løse og skrive uden Brille til 14 Dage for hans Død, da han af og til maatte holde Sengen. Hans Liv var ærefuldt, og hans Endeligt født og salgt.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Kiøbenhavn, den 9de Februarii. Under Dato Christiansborg Slot den 16de Januarii d. A. er udkommet en Forordning, anlangende hvorledes Danske, Løve 3die Bags 13de Capitels 3die Artikel skal forstaaes, Henseende til en huusvild Jorddrors Ret til at udsige Fæsteren fra sin Gaard.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Fra det Kongelige Danske Cancellier den 23de Januari d. A. udgivet en Placat, angaaende, at enhver, som til alle naadigs Sammatien indsendes sammer, Salg eller andre deslige Documenter, skal tillige den af lade sig rigtige Slanparteer.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Landhuusholdings Selskabet. Til Selskabets ordentlige Medlemmen erindeligen blevne valgte : Hr. Renteskriver Muur og Først Ads Beyer. de Dennesen, at const. Sterstal ved Selskabet.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Tirsdagen den 17de Februarii, 9 om Morgene, afgaaer den Kongelig Spresser til Norge. Passageren. "Parter, Pratias, Penge og Banksedler anmeldet og imodtages Dagen før, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns Norske Postconton.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Barom. Tham. Vinden. 1 Februari. 28. 1. 2. 41 Sade 10. S. S. 27. 5. 8. 2 Varme. et Kulde. Ugis. 27. A. 8. 1 1/4 Varme. Uvis. 11. Kulde. Uge.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Vexel=Coursen for i Dag er den samme som i Fredagen Avisen.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Avnarisk Fredagen den 27de Februarii næstkommende, om Middagen imellem Kl. 12 og 1, foretage i det Kongelige General. Postamt Licitation angaaende den Kongelige Nørste Post Befordring imellem Kongelf og Svinesund fra tilstunden. 1ste April, og hverede Sandmine forinden kan nærmer i General Postamtet fornemmes. General Postamtet den, 6te Februarii 1789. ort Begreb af alle Videnskaber til Brug for Ungdommen at at begge Kiøntredte fordede de Oplagerne bleven færd fra Pressen og sælges for 2 Troe og Boghandler Bach paa Nørregade 2 følgende nylig udkomne Bøger, nemlig: Kongen af den tildrig den Andens Caracter ved Baning og immermann og Friedrian den Store K., begge indbundne tilsamme kan og faaes hver for sig Dødelære for Børn Tankenerne bidelske Sprog, ved Birch, Sognepræst i Glostrup, indhund, s. Mølle Taler og andre lærerige Spørsmaal til Brug til villige og efterlænksomme Børn, ved H. W. Ribber, indhande, ang. Timorden til eftertænkende Channes Andags Da enten de Befordring paa hellige og sonlige Dage, 4 Mk. bunden Mk. Reisers Tydske Grammanka 2den Udgave, inddes Mk. Curas Franske Grammanta nyeste Udgave, Mk. mod. 6 Mk. Kronprinds Friderichs Reise til Norge, 10 heftet 208. Fra Pressen er nyelig udkommen Portiske Arbeider ved Clasen Frimann Sognedes en Svige Mal Bergen St. en sælges for 24 dan Tid og at paa Skrivpapiir, indder. 13 mere, hos Agent Gyldendal i Klareboden Nr. 9. di Christian den Syvende, af Gilds Naade, Konge til udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Olden Danmark og Norge, de Venders og Gothers, Hertug, borg; giøre alle vitterligt: at Vi, i Anledning af Os Elskelig Frue Anna Margrethe Kraad, forrige Amts Forvalter, afg. Justits=Raad Peder Saresens Efterleverske af Vor Sta underdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst del=Stad Nyborg udi Vort Land Fyen, hendes herom aller have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, med Aar og Dags Varsel, maae udi de Kiøbenhavnske Berat hun ved Proclama lub pæna præclusi & perpetui silene lingske, samt de Fyenske Aviser og den Altonaiske Mercur, 2de gange efter hinanden, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre efter bemelte Justits=Raad Peder, Saxesen, hvad enten saadant maatte bidrøre fra den ham sidst anfortroede, men for nogle Aar siden afstaaede AmtsForvalter Tieneste, eller for hans particulaire Affaires, dermed at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden fornævnte Tids Forløb at anmelde og beviisliggjøre: og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaaergyldig, som om den var skeer ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme denhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigshave at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg udi Vores Kongel. Residents=Stad, i Kiøbenhavn, den 16de Januarii 1789. Under Vort Signet J. S.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Efter Hans Kongel. Majestæts allernaadigste Befaling C. v. Brandt. Schow. Colbiørnsen. Anna Margrethe Kraad, forrige Amts=Forvalter afg. JustitsRaad Peder Sarsens Efterleverste af Nyborg, Bevilling, ved Proclama i Aviserne, at maae indkalde bemelte hendes afg. Mands Freditorer m.v. Efter forestaaende Kongel allernaadigste Bevillings Jndhold indkaldes, med foreskrevne Varsel, alle dem som formerne sig at have noget at fordre efter min afg sal. Mand Justits=Raad Peder Saresen, hvorfra deres Krav end maatte hidrøre, være sig Cautioner (som herved opsiges) eller andre navnlige Tilfælde dermed at melde sig anden foreskrevne Tid hos mig i Nyvorg deres Fordring at beviisliggjøre imod Betaling. Nyborg, der 24de Januarii 1789. Som ranqvære. Anna Margrethe Kraad. J. J. Svider. sal Saresens Vi Christian den Syvende, af Guds Naade, Konge til Danmark og Norge, de Venders og Gothers Hertug, udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dytmersken og Oldenborg, giøre alle vitterligt: at Vi, efter Christen Nicolai lind af Vor Kiøbstæd Halbech i Vort Land Sielland, have derom allerunderdamast giorte Anse maa og Bemiermaallerne digst have bevilget og illadt, saa en hermed bevilge og tillade, at han udi de Kiøbenhavnske Berlingske Aviser, Adresse Contoirets Efterretninger og den Altonaiske Mercur, 3de gange efter hinanden, maae med Aar og Dags Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, indkalde alle dem, som formeene sig at have noget at fordre hos ham, saadan deres havende Krav inden forskrevne Tids Forløb at anmelde og beviisliggiøre, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig, som om den var skeenved Proclama efter Loven; dog skal denne Vores allernaadigste Bevilling læses for vedkommende Værneting, samt den Ober=Ret, hvorunder samme henhører; hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst haver at rette og for Skade at tage vare. Givet paa Vort Slot Christiansborg. " udi Vores Kongel. Residence=Stad Kiøbenhavn, den 7de November 1788. Under Vort Signet. L. S. Efter Hans Kongel. Majests allernaadigste Befaling. C. v. Brandt. P. Aagaard. Schow. Colbiørnsen. Christen Nicolai Lind af Holbeck, Bevilling at maae udi Aviserne indkalde sine Creditorer. Allerunderdanigst læst inden Holbechs Byetings Ret Mandagen den 22de Decembr. 1788. Testerer. Lund. J. Knaab. Allerunderdanigst fremlagt og læst i Siellands Lands=Ting, Onsdagen den 7de Januarii 1289. Brink Seidelin. Th. E. Bartholin. Galschist. Saa og protocolleret ved Wederkinch.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
J Følge af denne allernaadigste Bevilgning indkaldes hermed lub pæna præclusi & perpetui silentii, enhver, som formener sig at have noget tilgode, da inden den bestemte Tid at mælde sig berom. Holbech, den 17de Januarii 1789. Christen Nicolai Lind.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Da den herværende Borger og Kiøbmand Nicolay Jord har for Retten erklæret sig for insolvent, og en Concursus Creditorum samt Udstædelsen af et offentlig Proclama derfore er bleven besluttet, saa blive herved bemeldte Nicolay Jordts samtlige Debi= og Creditorer saavelsom de, der maatte have Panter fra ham, herved engang for alle, under Straf af bestandig Taushed, dobbelt Betaling og deres Panterets Fortabelse, indkaldte og varslede, at de inden Jurisdictionen værende inden 6, men de udenfor samme sig opholdende med beskikkede og her boesatte Procuratorer af Aeta inden 12 Uger fra dette Proclamas Bekiendtgiørelse anmelde sig her paa Stadssecretariatet, fremlægge deres ibændehavende Documenter indriginali, lade bekræftede Gienparter tilbage ved Protocollen, og derpaa den 15de Mai d. A., som er den paa fierde Søndag efter Paaske næstfølgende Fredag, om Formiddagen Kl. 9 at tage Møde her paa Raadhuset, for at beviisliggiøre deres Anmeldelser og derpaa at høre Rettens Kiendelse. Flensborg, den 23de Januarii 1780. Borgemener og Raad sammesteds.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Den 2den December sidst døde forrige Sogne. Den for Moesberg og Hørmested Menigheder afg Severin Olesen Kliim, Hans efterladte Boe blev samme Dag af den competente Skifte ter igien aabnet, registeret og vurderet. J Følge er imellem ham forvalter taget under Forsegling, og den 2den Januarii næse og hans forhen afdøde Hustrue, afgangne Malene Wibe, fødte mente skal Boet efter hans Død, som Langstlevende, deeles lige paa Mummetoft i Thye oprettet og Kongelig confirmeret Testaaimellem begges Arvinger; men da man ikke har kundet faae Oplysning om, hvo eller hvor Arvingerne ere paa ovenmeldte Malingske Tidender og Jndske Efterretninger bekiendtgiørt, med lene Wides Side, saa bliver dette Dødsfald herved de Ber Begjæring til ovenmeldte Malene Wides Arvinger, om nogle saadanne maatte være til, at de, inden tilstundende Martii deres Arve Ret, da Boets ubetydelige Formue ey formaaer at Maaneds Udgang ville melde sig hos mig undertegnede, og beviis udstæde noget ordentlig Proclama. Efter Beretning skal hun have havt en Broder, navnlig: Thomas Wibe, boesat i Nor eller har efterladt sig Børn. Blant afg. Severin Klims Sød ge, men hvor, vides ikke, ligesom og ey, om han endnu lever skeende, hvoraf en har været hos ham i hans Enke Stand, og endnu opholder sig i Boet, og fører Huusholdningen i Raadsens navnlig Kirsten Olsdatter Kliim have været gift med forrige Aaret, og en anden haver Boepæl her i Egnen, skal den 3die ligeledes inden forbemeldte Tid melde sig og gotgiøre deres Ret være bortdød. Hendes efterladte Børn, om nogle ere, ville Kiøbmand i Thisted, sal. Neyerschou, men for lang Tid siden da Credi og Debitorer ville behagentlig indfinde sig med deres Kl. 11 Formiddag, bliver Skiftesamling foretaget i Stervboet som Arvinger. Torsdagen den 5te Februarii førstkommende, strax og Skyld, ligesom og enhver anden, der noget under Skif i Wensyssel, den 12te Januarii 1789. ret maatte have at erindre. Elling Præstegaard ved Fladstrand, Peter Gesmell Schierup.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Provst i Hørns Herred. Herred, Handborg Sogn og Bye, er Fæsteren Mogens Nielsen ved Paa Handberg Hougaards Gods i Lundens Amt, Hiern allerede anmelte Fordringer tydelig erfarer, at Stervboens Om paa følgende 30te Dag aabnet og vurderet; men da man at de faldets Anmeldelse paa lovlig Maade registeret og forsegler, og Døden afgaaet, hvis efterladte Stervboe blev strax efter Dødsnændigheder ikke ere at de Vilkaar, at den noget ordentlig Proclama taaler at bekone, saa bliver efter nu brugelige Maade lig bekiendtgjort, at en Skiftesamling er berammet at holdes i berved 3de Gange i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender offentSlet Formiddag; til hvilken Tid og Sted at møde eller møde laSteryden Løverdagen den 28de Martii næstkommende, Kl. 9. de, indkaldes følgende den sal. Afdødes fraværende Arvinger nemlig: a) en Søn Niels Mogensen, omtrent 40 Aar gammel, som for 16 Aar siden har gjort sig usynlig her fra Godset, og formodentlig reyst til Holland, b) en Datter Jnger Mogens Datter, dent, deres Tarv at beopagte, endskiønt man allerede har Overrichs Mole i Kragelund Sogn, Ablberden, om de finde fornøgift med Cliusten Nielsen Nyegaard, boende paa Colonien Fride beviisning, at med Vished kan meldes, der ikke fra Gielden kan boens Credi= og Debitorer, de første ikke allene at bevise deres Forblive noget tilovers at arve; saa indkaldes og samtlige Stervdringers Rigtighed, saaledes som Loven efter død Mand betaler, men endog at overvære de endnu under Forsegling værende Documenters og Regnskabs Bøgers Revision, og de sidste at betale res den Ret, som Lovene befaler, og Stervboets Omstændighehvad de til Stervboen befindes at være skyldig, da ender forsikder tillader. Haandberg Hougaard, den 24de Januarii 1789.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Her paa Sønder Wosborg Gods, Ulborg Sogn, er nuartSkiftebehandling, hvorved hendes tilstædeværende Arvinger datter, hendes Efterladenskab er derpaa strax taget under lovlig som for endeel Aar siden er reist til Holland og skal være bleven gift har givet Møde, men da hun foruden samme har havt en Søster, Amsterdam, og det er ubevist om hun lever eller har efterladt sin Livsarvinger, saa bliver samme herved indkaldet at møde eller møde lade til den lovbefalede Tid, da hun efter Boets ringe Tilstand skal vederfares hvad Ret er. Sønder=Wosborg, den 3de Januarii 1789. S. de Hoffmann. I Ulborg Sogn paa Sønder Wosborg Gods, er ved Heden. afgaaet Fæsteren Lars Nielsen Læregrav, hvorpaa hans Efterladenskab er taget under lovlig Behandling, da hans tilstædeværende Datter angav, at han havde foruden hende endnu 2de Sønner, som for endeel Aar siden vare bortreiste, men vidste er deres Opholdstæd, disse bliver herved indkaldede at møde eller møde lade, om de ere i Live eller have efterladt sig Arvinger til lovbefalede Tider, da Boet er saa ringe, at det ey taaler videre Bekiendtgiørelse. Sønder=Wasborg, den 8de Januarii 1789. S. de Hoffmann.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Sogne=Degnen til Odder Menighed i Hads Herred, Aarhuus Stift, Sr. Abraham Friis, er død den 13de Januarii sidst i meget fattige Omstændigheder; dette Dødsfald bekiendtgiøres at de til de forordnede Tider og Skiftesamlinger efter Loven maat herved saavel hans respective Arvinger, som samtlige Creditorer, te behage at indfinde sig, for at paasee og endelig at imodtage den Deel, som dem med rette efter Boens Tilstand maatte tilfalde. Torrild Præstegaard, den 21de Januarii 1789. Johannes Hildebrandt, Herreds Provst.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Under Søeboegaards Gods udi Silcheborg og Skanderborg Amter, ere efterskrevne Stervboer under Skifte=Behandling, saasom: 1) Efter en fattig Jndsidder ved Navn Johanne Andersdatter i Lyngbye, Sporup Sogn, som har efterladt sig, som eneste Arving, en Søn, navnlig Rasmus Christensen, der for endeel Aar siden er rømt fra Godset, og ikke vides hvor er. 2) Efter en fattig Jndsidder, nemlig Niels Mouritsens ved Døden afgangne Hustrue Anne Andersdatter i Skorup Sogn og Boe. 3) Efter afg. Pige Anne Sørensdatter, som sad til Huse hos Jndsidder Niels Michelsen, Horde i Toustrup Bye og Dallerup Sogn; hvis Arvinger saavel paa Faderens afgangne Huusmand Søren Sørensens i Flendsted, som Moderens ligeledes afgangne Maren Jensdatters Side, skal være mangfoldige. opholdt sig udi Farre Boe, Sporup Sogn, og hvis Arvinger bleve 4) Efter ved Døden afgangne Pige Maren Rasmusdatter, som anmeldt at være : a) en Heelsøster Anne Rasmusdatter, som og b) en Halvsøster, gift med Christian Rasmussen i bemeldte formeenes at opholde sig i Holsten, men paa hvad Sted vides ikke, Farre. Og da disse Stervboer ere saa ganske ringe og uformuende til at bekoste ordentlig Proclama, saa bliver samme allene, efter brugelig Maade, herved bekiendtgjort 3de Gange udi de Berlingske Aviser; hvorefter Arvingerne, saavelsom Credi= og Debitorer i forberørte Stervboer, indkaldes at møde eller møde lade med hvad de agter fornøden, her i Søebyegaards SkriverStue inden 6te og 12te Ugersdagen fra Dato, efter hvilken Tid disse Stervboer strax og uden længere Henstand vorder sluttede og tilendebragte, da enhver skal vederfares den Ret, dem kan tilkomme og Stervboens Omstændigheder det tillader. Søebyegaard, den 21de December 1788.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Paa høie Herskabets Vegne, A. Hjort.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
herved i de Kiøbenhavnske Berlingske Tidender og Jversen at Skiftet igjen er berammet at foretages den 25de Januarii og svenske Aviser 3de Gange efter hinanden, med Tilkiendegivelse, 8de Martii førstkommende udi Stervboen i bemeldte Vester Aabye, til hvilken Tid den fraværende Arving, saavelsom Stervboens Fredi= og Debitorer indkaldes at møde, da enhver en Boens Omstændigheder skal vederfares Ret. Holsteenshuus, den 8de Januarii 1789.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
En Arv, Hans Hansen Lange efter sin Farbroder afg. Carl Lange her udi Rudkiøbing, er efter Ansøgning ved det Hør kongelige Danske Cancellies Resolution af 13de December f. A. paalagt at indsættes under Stedets Ober=Formynderie, naar forud, Hans Langes retmæssige Gield er afbeta t. Til den Ende bliver efter Hans Hansen Langes skriftlige Begiering alle hans Creditorer, som i saa Maade nogen retmæssig Fordring hos pan formaaer sig at have tilgode, herved i Følge Loven, indkaldet med 6 og 12 Ugers Varsel, at møde og melde sig hos den constit. rede Byefoged der udi Rudkiøbing, som det paaligger at udtale Vedkommende deres Fordringer, samt det øvrige at afgivedbørlig Rigtighed for, til Ober Formynderiet. Og til den Ende er en Samling berammet til den 26de Martii 1789, som tiener endver til behagelig Efterretning, da den som da ikke melder sig, kan derefter ey vente sig nogen videre Udbetaling. Rudkiøbing, den 31te December 1788. P. Copmann. Da Kiøb og Handelsmand Hr. Peter Kruckow, der i Red bye under 29de December f. A. har deklareret Fallit, og hans Bøe og Eiendeele, til Creditorernes Sikkerhed, strax er tagen under lopna Behandling, saa bliver saadant allerunderdanigs Følge Forordningen af 28de October 1702, herved bekiendtgiørt. med Anmodning til alle og enhver, som maatte have nogen retmæssig Prætention eller Fordring til denne Falligde, at de behagentlig dermed ville fremkomme under Fallitskiftets Foretagelse paa denne Byes Raadhuus, Mandagen den 16de Marts førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2 Slet, og eller 12 Uger samt Aar og Dag efter denne Publications Datum, da endveskal vederfares Ret efter Loven, Fordringernes Beskaffenhed og Boets Tilstand. Rødbye, den 26de Januarii 1789. Remmer. Stædets Byefoged.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
I Kiøbstæden Rødbye i Lolland er, under den Geistlige Jurisdiction i Fualse Herred, bortdød Provstinde Maria sal. Hr. Provst Tages Efterleverske, som henlad med Kongelig Bevilling i uskiftet Boe, men nu efterladt sig tvende Døttre, den ældste mittet med Velædle Hr. Tolder Kromelen i Rodbye, den anden i sine umyndige Aar ugift, thi ville alle Medkommende som dette kunne angaae, enten som Gield eller Krav, der dag ikke ventes, melde sig til undertegnede Skifteforvalter. Os tofte, den 27de Januarii 1789. Maa J. A. Døsten, Provst i Fualse Herred.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
Tor honette Reisende har underskrevne der i sid NB. 1 giør ladretning til beqvem Lagte, Opvartning og Stalderum til kleste. De flere tionalen hvis Rolemaaere salg her igiennem, saavelsom de tørre Provster og paaster nær ved Kibe Landemode og til Præstegiellie, vil dette in haa bentlig ikke være ublert, og en legitræstende Fald hos alle hos nette alle hele mig recommenderet. NB. Ligeledes tiener til behagelig Underretning for Have Fiskere, at hos mig til etvil Priis han faaes de fleste brugelige Slags Klave Fre som lerehyrelige ved Forlog vil vi unde, at være friske, lund og at henste Slags. M. L. Thun boendes i Nørregade ved Skibbroen i Kilde.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
paa singgaard ved Horsens er et Partie Engelske Aar Græs Frør at nogle hundrede Pand at dette Aars Aal, bierget uden at tage noget Regn, at bekomme til at Pundet rosdavende behage derom at henvende dem til S. T. Hr. Kammerherre. van Gersdorff i Horsens, eller Fuldmægtigen Risom ved Ussing. gaard.
Berlingske Tidende, 1789-02-09
NB. En 9 Aars gammel Brig, sielden opperlig Stilet 40 Commercelæster drægtig og vel udbalet item en dito 12 Aars gammel Saltale, 20 Commercelæster drægtig i ere underhaanden strax til Kiøbs at bekomme hos Eieren Niels Johansen i Aarhuus.