JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Ved udtagen Høiesterets Stævning af 3de Junii 1811 paaanker Cilanten deels til Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, og deels til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse en inden Christiansands Stifts Overret under 19de December 1810 afsagt Dom udsen Sag, betræffende: om det til Christiansand indkomne Fregatskib chaskigau, tilligemed sammes Jnventarium og videre Jnd havende, bør være underkastet Confiscation til Fordeel for Kongens se, eller tilbagegivet Skibs=Capitain John Collet som hans lovlige Eiendom, samt i sidstnævnt tilfælde den John Collet formeentligen tilkommende Skades Erstatning for det ham ved benævnte Skibs Anholdelse og Ophold tilføiede Tab m.v. Decom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: Det anholdte Skib the Pigon, som har været ført af Skibs=Capitain John Collet, tilligemed dets Jnventarium og videre Indehavende, bør være Hans Majeliets Kasse hiemfalden, dog saaledes, at af sammes Værdie udredes denne ags Omkostninger for Giæsteretten, og desuden til den constituerede Søe=Krigs=Procureur Aentzen, som Godtgiørelse for hafte Udgivter 16. Rd. 74 s., samt i Salarium 60 Rd. I øvrigt forbeholdes Consul Niels Moes Ret til Erstatning for gjorte Pengeforstrænger, for saavidt samme lave været nødvendige til Skibets Vedligeholdelse og Jstandsættelse. Salarium for Stifts Overretten betaler Sidstnævnte paa Skibs=Capitain Collets Vegne til den constituerede Søe=Krigs=Procuceur 40 Rd. Det dømte udredes inden 8 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det øvrige efterkommes under Adfærd efter Loven. Ved den inden Christiansands Giæsteret af Byefoged Thomas Lahn, log kangrettesmænd under 23de Mai 1810 afsagte Dom, er kjendt for Ret Skibet the Pigau, som har været ført af Skipper John Collet, bør tillimed dets Jnventarium og alt hvad samme indehaver, som confisqveret: herre Hans Majestæts Kasse hiemfalden, dog at af sammes Værdie udredes denne Giæsterets Sags lovlige Omkostninger, tilligemed den constituerede Søe=Krigs=Procureur Procurator Arnzens Salarium, som billiges med 200 Rd. Hvorhos Consul Niels Moe forbeholdes sin Ret til at nyde Godtgjørelse for hvad Pengeforstrækninger han beviisligen haver gjort til bemeldte Skibs Nødvendigheder siden det hertil ankom, alt efter lovlig Om lang. At efterkommes under Adfærd efter Loven. Dom Skibs-Capitain John Collet bør for Kammer=Advocaten Tiltale i denne Sag frie at være.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Fredagen den 16de October. No. 82. I Klingberg - Overkrigs-Commissair Wineent Sebbelow, contra Treschow, befalet - Told=Jnspekteur Kammerraad Sunde. Citanten har ved udtagen Høiesterets Stævning af 3de August 1818. haaanket til aldeles Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring en inden Christiansands Stifts Overret under 3die Juli 1811 afsagt Dom udi en Bag, betræffende nogle af Citanten brugte formeentligen fornærmelige Edtryk mod Jndstævnte udi en til General Toldlammeret under 10de Juni tog indgivet Pro Memoria, og Citantens formeentlige Regres til Jnhecteur Kammerraad Sunde, i Anledning af hans Forhold med Skibet se junge Cornelie og dets indehavende ladning m. v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kjendt for Ret: Appellanter, Overkrigs-Commissair Sebbelow har for sit lovstridige Forhold ved de modfoldvæsenet i Christiansand fremførte fornærmelige beskyldninger bøde 500 Rd. til Christiansands Byes Fattigkasse. Ligeledes bør han for den af ham mod Procurator Willech nedlagte ærenærgaaende Paastand døde for Rd. til bemeldte Kaffe, og ligesaa meget til Justitskassen. J øvrigt bør Underrettens Dom ved Magt at stande. Procurator Nissen bør for sin nanstændig, Skrivemaade ved til hver af benævnte Kasser 20 Rd., og forbeholdes i øvrigt Byefoged Lahns Rit saavel mod ham, som mod Appellanten for de under Sagen fremfort Beskyldninger. Det idømte udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, under Adfærd efter Loven.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Ved den inden Christiansands Byetings-Ret af Byefogden sammesteds Thomas Lahn og Langrettesmænd under 19de Februari 1811 at sagte Dom, er kiendt for Ret: De at Contra Citanten Overkrigs-Commissair Seddelow i sit Andragende til det Kongelige Vestindiske Guineiske Rente, og General Toldkammer under 10de Juni 1808, og videre i Jndlæg her for Retten om det Christiansandske Toldkammer i Amindelighed, og om Told-Jnspecteur Kammerraad Sunde i Særdeleshed brugte og tesløse at være, og ikke komme Citanterne bemeldte Kammerraad Sunde her paaankede fornærmelige og uberiste Beskyldninger Løn døde og mag, Secretair og Toldkasserer Busch, og Over=Toldborgen Controlleur Andersen til Forkleidelse paa Ære, Embede, gode Navn og Rygte i nogen Maade; hvorimod Over=Krigscommissair Sebbelow for dette sit løvstridige Forhold ber bøde til Christiansands Byes Fattigkaffe 200 Rd.; Saa bør han og erstatte denne Sags Omkostninger skadesløs med 30 Rd., af hvilke Procurator Willecks Salarium billiges med 20 Rd., men at det øvrige udreder Citanterne Rettens Gebyhr og det stemplede Papiir, som fra deres Side i Sagen skulle været brugt, der sidste med 1 Rd. 15 s. Den at Sebbelow mod Procurator Willock i denne Sag nedlagde Paastand bliver hermed mort ficeret; i Følge hvoraf den ikke bør komme sidstmeldte til Fornærmelse paa Ære, Bestilling, gode Navn eller Rygte, men Sevelenbør herfor erlægge til Byens Fattigkasse en Mulkt at 5 Rd., og ligesaa meget til Junitskassen At udredes 5 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Dom: J Henseende til den Ciranten for sin ærenærgaaende Paastand, over Procurator Willock idømte Mulct, bør Stifts Overrettens, men i øvriat Byetings=Dommen ved Magt at stande. J Salario til Adrokat Treschow for Høiesteret betaler Citanten 80 Rd., og til Justitslassen som ta dende 5 Rd.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Dito Dato. No. 84. Bilsted - Knud Gundersen Boe, contra Rottbøll - Rolf Tellefsen Bøe. J den af Citamen under 22de October 1811 udtagne Høiesterets Stær ning paaanke til Underkiendelse. Tilsidsættelse og god andring en inden Christiansands Stifts Overret under 19de Juni 1811 sagt Dom udi en Sag, betræffende et imellem Parterne formeentligen indgaae Skobbytte, som senere er ophævet, fa v. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret: HiemtingsDommen bør ved Magt at stande. Processens Omkostninger her for Re ten betaler Appellanten til Jndstævnte med 30 Rd. Saa betaler han til Justitskassen for unødig Trette 4 Rd. 40 sk. Det idømte udredes inden 3 Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adlærd efter Loven. Ved den af Sørenskriveren over vestre Raadøydelanger, Andreas Kiør boe og Langrettesmænd, under 3die September 1810, afsagte Dam, et kiendt for Ret: Det paaankede Skovbytte, ber, som oplys er staae ved Maat, og Knud Gundersen Bøe, bør 14 Dage efter denne Dom 1 vlige Forkyndelse, under Execution. betale Røll Tellersen eller Fader, udi denne Procresses Omkostninger 20 Rdlr. og i øvrigt frie at være. Dom: Citanten bør for Jndstevntes Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostning for alle Retter ophæves. Til Junitz Kassen betaler Jndstevnte som Tabende 5 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Mandagen den 19de October. No. 87. Schønbeyder - Lehnsmand Jmer Ostedahl, contra Rottbøll Kiøbmand Peder Valemin Rosenkilde. Ved udtagen Høienerets Stevning af 30te November 1811, paankes Citanten til Underkiendelse og Forandring, en inden Christiansands StiftsOverret, under 23de October 1811 a sagt Dom, udi en Sag, angaaende Citaniens som Eier af Gaarden Waaland, formeentlige Forkjøbs og Jnd løsnings=Ret til tvende Jordløkker af Skyld 3 Svand, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Ret : Peder Valentin Rosenkilde bør for Arnllanten Jver Ostedahls Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves, Ved den af Søren skriveren for Jedderen og Dahlerne, Lauriz Berzon Thrav, under 7de Januari 1811, afsagte Dom, er tiendt for Ret At Saggivne Peder Valentin Rosenkilde bør for Citanten Jver Ostedahls Tiltale i denne Sag frie at være. Processens Omkostninger ophæves, Dom: Jndstevnte bør for Citantens Tiltale i denne Sag fri at være Processens Omkostning for alle Retter ophæres. Til Justits=Kassen betaler Citanten som Tabende 5 Rdlr. Tirsdagen den 20de October. No. 38. Klingberg - Organist Marcus Gothardt Oll. contra Schack, befalet Kiøbmand Sieafried Rucher. Citanten har ved udtagen Høiesterets Hoved=Steening af 9de Februar 1811, paaanket til forventende Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, en inden Bergens Stifts Overret, under 26de November 1810 afsagt Dom, udi en Sag, betreffende Capital 7 7 Rdlr. 21 s. som skal udgjøre den Rest af Arvemidler der i sin Tid skulle være Ruckers Hustrue Lovise Maria Rønne tilfaldne paa Skiftet efter hendes afdøde Møder Margarethe Rønne, og hvorfor Citanden qva Tilsynsværg, i dette Boe ikke skal have aflagt vedbørlig Rigtighed for, udi hvilken Summa tillige er indbefattet en uvis Gield stor 1162 Rdlr. 72 s., der blev Arvingerne udlagt in natur, og som Citanten hverken har indrasseret eller dertil havt nogen Forpligtelse, hvorimod samme af den ene myndige Arving salv er imodtaget til Jnddrivelse, ligesom Gieldsbey serne, hvorpaa denne Gield grunder sig, seenere have været i Sagholderen Siafried Ruckers Værge, uden at Citanten dermed har befattet sig i nogen Maade, med videre. Derom er ved fornævnte Dom saaledes kiendt for Rit: I Sagens første Post bør Jndstevnte Organist Martus Gothard Obl imod Negres, som han dest veed, vil og kan betale til Appell atten Kiøbmand Sieafried Rucker, paa dennes Hustrues Lowise Maria Rønnes Vegne 150 Rdlr. 3 Mk., med An ter 4 pro Ct. deraf, fra Sagens Anhængiggiørelse ved forligelse, Commissioner- J den Keiserlige Leir ved Klein Bachwitz paa Valpladsen ved Würthen er af Keiser Napolion den 22de Maj sidstl. Kl. 4 om Morgenen udstedet følgende Derret : 1 Art. Et Monument skal opreises paa Mont=Conis. Paa dette Monuments, imod Paris vendende, Forside skal Navnene af alle Vore Cantoner i Departementerne paa denne Side af Alperne, ligesom paa den Side, der vender imod Majland, Navnene af alle Vore Cantoner i Departementerne paa hiin Side af Alperne og i Vort Kongerige Italien indskrives. Paa det meest fremstikkende Sted af Monumentet indgraves følgende Jndskrift:
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Keiser Napoleon har paa Valpladsen ved Wiktchen befalet Oprettelsen af dette Monument til et Vidne om Hans Erkiendtlighed imod sine Nationer i Frankrige og Jtalien og for til den fierneste Efterslægt at overføre Mindet af den berømte Epoke da i tre Maaneder tolvhundrede tusende Mand ilede til Baaden for at sikre Heelheden af Rigets og dets Bundsforvandtes Gebeet.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
2) Vore Ministre for de indenrigske Anliggender i Frankrige og Jtalien have det Hverv at sørge for nærværende Decrets Udførelse. Undertegnet:
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Napoleon. Ved Keiseren: Minister Statssecretair, Undertegnet: Grev Darn. (J Sammenhæng med Foranstaaende staaer følgende Decret;) I Hs. Majestæt Keiserens og Kongens Navn.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Vi, Keiserinde Dronning og Regentinde Efterat have seet Hs. Majestæt Keiserens og Kongens, vor dyrebare Gemals og Sveræn, paa Valpladsen ved Würtchen givne Decret; Have Vi derretteret og dekrettere som følger: 1) Frankriges Jnstitut, Kongeriget Jtaliens Jnstitut, Akademierne i Rom, Amsterdam, Turin og Florents skal udnævne Kommissarier og gribe alle de Midler, de maatte ansee for tienligst til at fremlægge en Plan til et Monument paa Mont Cenis, der kan opfylde Keiserens Hensigter. 2) Dette Monument skal, saa meget skee kan uden Afvigelse fra dets Hovedbestemmelse og uden Skade for dets Varighed, tillige med føre en offentlig Nytte. 3) Fem og tyve Millioner ere bestemte til dets Opførelse. Anslagene maae ikke overstige denne Sum. 4) Jtaliens Jnstitut og de forskellige Akademier skal sende Præsidenten for Frankriges Jnstitut de af dem antagne Planer. Disse Oversendelser skal skee fra nu af til 1ste November for at Planerne i Vinter kan vorde Hs. Majestæt forelagte og Monumentet begyndt i næste Foraar. 5) Ministrene for de indenrigske Anliggender i Frankrige og Jtalien have det Hverv at sørge for nærværende Dekrets Udførelse. Givet i Vort Keiserl. Palads i St. Clond, den 10de Juni 1813. (Undertegnet.) Marie Louise,
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Ved Keiserinde-Regentinden: Rigs-Erkekantsler Statsminister, Regentskabssekreteer. (Undertegnet;) Cambaceres. (Undertegnet) Hertug af CadoreDen 16de Junii. Hs. Majestæt Keiserinde Dronningen og Regentinden har faaet følgende Efterretninger og Armeernes Stilling, den 10de Juni : Keiseren var den 10de om Morgenen Kl. 4 kommen til Dreeden, Garden til Hest indtraf der Kl. 12. Garden til Fods ventedes det den følgende Dag, den 11te. Hr. Majestæts Ankomst i et Øieblik, da man mindst ventede Ham gjorde Forberedelserne til Hans Modtagelse unyttige. Ved Middagstid besøgte Kongen af Sachsen Keiseren. Denne boer i Forstaden i det skiønne Huus Marcolini, som har et stort Appartement i første Etage, tilligemed en smuk Have. Det Kongelige Palads, som Keiseren forhen beboede, har ingen Have.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Om Aftenen Kl. 7 modtog Keiseren Hr. von Kaas, Kongen af Danmarts Justitsminister. En barsk Brigade af den Hielpedivision, der er bleven underlagt Prindsen af Sæmühls Befalinger, havde den 2den Juni taget Li beck i Besiddelse.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Prindsen af Moskowa var den 10de i Breslau; Hertugen af Trevise i Gløgau; Hertugen af Bellund i Crossen; Hertugen af Reggio paa Grændserne af Sachsen og af Preussen af Kanten af Berlin, Vaabenstilstanden var allevegne bleven kundgjort. Tropperne gjorde Anstalter til at oprette Barakker og at kampere i deres giensidige Stillinger fra Glogau og Liegniz til Grændserne af Bøhmen og tilGørlitz.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
London, den 31te Mai. J Morges ere Stoks faldne en halv Procent. Nogle udlede dette af Tingenes kritiske Forfatning i det nordlige Europa, Andre af den Rystelse Størheden af det forestaaende Laan maa frembringe. Begge Aarsager kan samvirke.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Ny-Yørt den 22de Maj. Følgende er det væsentlige Jndhold af den Congresakt der er udstedet for at hindre fremmede Matrosers Ansættelse paa amerikanske Skibe, denne Alt er bleven os tilsendt fra Washington. 1. Jngen naturaliseret Borger maa ansættes paa Skibene, med mindre han foreviser Naturalisation aften. 2. Jngen Sørmans maa som Passager i nogen fremmed Havn modtages, uden med Tilladelse af den der competente Embedsmand. 3. De fremmede Consuler og Agenter kan giøre Forestilling imod en fremmed Matroses Ansættelse, naar han er Undersaat eller Borger af den Stat, de repræsentere. 4. De Kaptainer paa Staten tilhørende Skibe, der med Vidende maatte ansette en Fremmed, skal bitale 1000 Dellars for hver saaledes ansat Person. Straffen for dem paa Privatskibe skal være 500 Dollars for hver Person. 5. Efter nærværende Atte Kundgjørelse kan Jngen, der kommet til de forenede Stater, faae Borgerrettighed, førend efter fem Aars Ophold der. 6. Det skal ansees som Felonie at forfærdige et falsk Naturalisations-Cerrificat eller at giøre Brug deraf, eller at sælge det, eller ende lig at overdrage det til en Anden, end den for hvem det er udstedet.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Rom, den 24de Maj. I Gaar Morges Kl. 7 mønstrede Generalgovernørens Lieutenant Grev Mollis de Tropper, der udgiøre Besætningen i denne Stad. Den første Eskabron frivillige romerske Husarer befandt sig iblandt dem. Den er i Dag brudt op til Verona; om faa Dage vil den anden følge.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Basel, den 5 Junii. De Tropper, man ventede fra det sydlige Frankrige, passere nu fori i vort Nabolag. Til deres des hurtigere Fremkomst transporteres de paa Vovne. Hver Dag seer man 1000 til 1500 komme igiennem Mühlhausen.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Frankfurt, den 7de Junii. Vi have her nu en fransk Besætning, hvilken bestaaer af adskillig Detaschementer Jnfanterie, Kavallerie og Artillerie. J Dag har den afløst alle Poster, der hidtil vare besatte af Nationalgaden. Hertugen af Castiglione og Grev Hedonville have begivet sig til Aschaffenburg, for der at bivaane Takkefesten i Anledning af de glimrende Seire, de franske Hære have tilfægtet sig over de russiske og preussiske.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
I Gaar ere igien mange Detaschementer Kavallerie og to Regimenter af den Keiserlige Garde her ankomne ; et tredie ventes i Dag.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Stuttgardt, den 10de Junii. Kongen har for at bevidne sin Tilfredshed over den Deel, det mantembergske Armeekorps har taget i Slaget ved Bantzen og i de Fægtninger, der have havt Sted til den 31te Mai, skiænket Officererne af dette Korps et stort Antal Decorationer af Ordenen for civil og militær Fortieneste, saavelsom Underofficererne og Soldaterne 65 Guld og 339 Sølv Medallier.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
München, den 8de Junii. En og tyve tusende Mand af vore Tropper ere i Dag trukne i en Leier en Fierdinge herfra imellem Landsbyerne Schwabing, Frei mann, Neuhaus og Moasash. Kavalliegeneral Grev von Wredskal kommandere denne Leir.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Den 10de Junii. Den 8de dennes ere de første Tropper rykkede i den en Miil herfra liggende Øvelsesleir, næsten hver De komme nye. Hidtil bestaae Tropperne næsten kun af Batallioner af modile Legioner; men man venter og adskillige Linietropper. Denne Leir vil strække sig fra Omegnen af Nymphenborg over Georgenschweige og Freimann til henimod Garching, og General Wredes Hovedqvarteer skal forlægges til Landsbyen Schwabing, en halv Miil herfra.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Cassel, den 15de Junii. Jfølge Efterretninger fra Dresden opholdt Hs. M. Keiser Nopleon sig der den 11te dennes. Over 7000 Heste ere af forskiellige Veie passerede igiennem det Westphalske til Storarmeen.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Leipzig, den 8de Junii. I Gaarmorges Kl. 9 ankom Russerne henimod 8000 Mand stærke nemlig 5000 Mand Kavallerie og 3000 Mand Infanterie for Leipzig. De havde gjort en forteret Marsch fra Dessau hid uden af standse og skaffet deres Jnfanterie frem paa Vogne. De angrebe paa eengang alle Kavallerieposter omkring Leipzig; disse formerede sig og opholdt dem efter adskillige Angreb uagtet deres uhyre Overlegenhed, Hertugen af Padua gik dem imøde med det lidet Jnfanterie, der stod i Leipzig og som, hørende til alle Armeekorpser, var forenet i Batallioner. Jhvorvel de Franske ikke havde en Kanon, bleve Russerne dog opholdte og kunde ikke udføre deres Plan at bemestre sig Leipzig. Paa samme Tid kundgjorde Hertugen af Padua dem det sluttede Vaabenstilstand, og ifølge en Overeenskomst imellem ham og Genellieutenant Grev Woronzow droge Russerne Kl. 2 om Eftermiddagen sig tilbage til Dessau.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Vor Avis melder, at i Forgaars, den 6te, en Sammenkomst Gitschin skal have havt Sted imellem Deres Majestæter Keiser Napoleon og Keiser Frantz.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Moghillani, den 7de Mai. Den første Kolonne af Storhertugdømmet Warschaus Tropper har i Dag betraadt østerrigsk Grund. Henimod Kl. 10 kom den østerrig ske Genaral Baron Suden ridende med et talrigt Følge bagved Moghillani og modtog sammesteds General Thulinskov, befalingsmand over den første Kolonne. Denne sidstnævnte General red med blottet Kaarde ved Siden af den østerrigske og havde efter sig en Ordonnants og en Gensdarme ligeledes med Sablen i Haanden. Derpaa fulgte tre Detaschementer Uhlaner og to Detaschementer Husarer, samt Kanonerere med to Kanoner. J Almindelighed bestode disse Tropper, af stærke velklædte Folk med god Holding og gode Heste. Foran for Moghillani traadte et østerrigsk Kompagnie, som bivonakerede, i Gevær for at modtage dem; de Tropper, der vare paa Storvagten, mod toge dem med tyrkisk Musik og præsenterede Gevær.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Vien, den 8de Junii. Hs. K. K. Majestæt er den 1ste dennes om Morgenen reist fra renburg til Gitschin i Bøhmen bag ved Prag paa Veien til Schlesen. J Hs. Majestæts Følge befinde sig Ministeren for de udenHaske Anliggender Grev von Metternich, Feltmarskallieutenant von Puka og Generaladjutant von Kutschera. Vi have her allerede Efterretning om at H. K. K. M. den 3die Amnes er indtruffen i Gitschin.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Hs. Majestæts Reise har ved det derved udbredte behagelige Haaben fred havt den Jndflydelse paa Statspapirernes Cours, at disse i Fundselig faldt fra 159 til 140. - Coursen begynder igien at synke, hvortil man egentlig ingen bestemt Grund kan angive. Osservationssarmeen i Bøhmen under Fyrsten af Schwarzenberg Jnstaaes til 100,000, den i Gallicien til 50,000 Mand. Den Førstes Hovedqvarteer var i Prag.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Blandede Efterretninger. Kolonien paa det gode Haabs Forbierg er i en temmelig blomstrende Tilstand; det stærke Samqvem med anløbende Skibe bringer flere bede Penge i Omløbend forhen. Jmidlertid staae Papirpengene ikke meget bedre end i Hollændernes Tid og tabe endnu stedse 45 til 50 Procent imod Guvernementsvexler eller Sterlingmeney. - Eng enderne anvende Omsorg paa den offentlige Forvaltnings Forbedring saavel i Staden som paa Landet, de have forhøiet Embedsmændenes Lon ninger, formeret Antallet af Distrikter og Dikasterrier, udnævnt en kandretskommission, som hvert Aar giennemreiser hele Kolonien for paa Stedet selv at afgiøre alle Retssager; de have anlagt Magasiner, paa Kysterne og indrettet en regelmæssig Kystfart, ved hensigtsmæslige Forholdsregler søgt at hæve Værdien og Kreditten af Udførselsprodukterne, især af Vinen, og i Almindelighed udført de Forslag til at fremme Koloniens Vel, som allerede at den sidste hollandske Regiering vare udkastede, men af Mangel paa Midler - Penge, Skibe, Handel - ikke kunde sættes i Verk. Den nærværende Guvernør Sir John Francis Craddok forener i sin Person en Militær eg en Civil-Chef, hans Formand Lord Caledon var kun Civilguvernør. Kafferstammerne østen for Kolonien, hvilke i Juni 1811 paa ny vare brudte ind og havde anrettet mange Ødelæggelser, ere efterat de havde myrdet den for at underhandle og Fred til dem afsendte Land drost Graafridnet samt ni af hans Ledsagere ved Militærmagt drevne tilbage over Grændsen og det af Hottentapper bestaaende Kapregiment, er, for at have Øie paa dem der, blevet efterladt. - J de første Maaneder af forrige Aar bleve ved et portugisisk Slaveskib Børnekopperne bragte til Kap, hvor de bortreve mange Mennesker, da de først 1813 indførte Kokopper endnu ikke vare blevne almindelige nok Epidemien tiltog endnu i April 1812. Den af Lord Caledon i September 1808 udsendte Expedition under Kaptein Donovan og Dr. Comen, som var bestemt til at søge Land veien til Mosambique, synes at være forulykket Fra de Reisende selv fik man aldrig nogen Efterretning; men i forrige Aar ere efterGuvernørens Anmodning til de portugisiske befalingsmænd i Mosambique derfra nogle Personer bleven udsendte for at søge efter de Ulykkelige. Disse Udsendte have bragt i Erfaring at Donawan og Comen lykkelig havde naaet en Konges Gebet ikke langt fra Maalet for de tes Reise, og ogsaa i Førstningen af denne Konge vare venlig blevne modtagne, men at de siden pludselig vare blevne fængslede og efter et Slags Proces henrettede. Kun Tre af Følget lod Kongen i Live for af dem at lære Brugen af de til Bytte tagne Skydegevær; disse Tre have reddet sig med Flugten, men ere siden ikke fundne igien
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Udenlandske Efterretninger. Tranekier, den 18de Junii. Formiddag Kl. 5 1/2 syd fra nordefter forbi Spodsbierg Færgested 1 engelsk Orlogsskib, 1 armeret Skib, 1 Koffardiskib og 1 Brig.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Den 21de Junii. I Gaar Eftermiddags Kl. 5 passerede i engelsk Orlogskib nord fra syd efter forbi Spodsbierg. - J Formiddag Kl. 10 passerede bemeldte Station nord fra syd efter I Orlogsskib og 1 Brig. Taars, den 22de Junii. I Gaar Eftermiddag Kl. 6 kom en fiendtlig Fløde i Sigte nord paa, som passerede Taars Kl. 10 1/2 og an trede om Midnat S. V. fra Alboe. J Morges Kl. 4 lettede Kon veien og stod Øster efter. Tre Orlogskibe bleve liggende S. V. fra Alboe.
Berlingske Tidende, 1813-06-21
Frideriksdahl, den 22de Junii. Den 21de Juni om Aftenen passerede Taars syd efter henimod 200 Handelskibe, dækkede af 1 Orlogskib, 1 Fregat og nogle mindre Orlogsfartøier. - Den 22de Kl. 7 om Morgenen vare de ude af Sigte. - Henimod 1 1/2 Mil syd for Passagen imellem Taars og Spotsbierg ligge til Ankers to fiendlige Linieskibe.