JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
J Kiel har i Kirkeaaret 1838 været Fødte 561, og deriblandt 110 uægte, eller 20 af 100. Antallet af de Døde var kun 303, der er altsaa 258 flere Fødte end Døde. Et mærkeligt Overskud af c. 45 pC. J det hidtil toldfrie Ditmarsken samles der store Oplag af fremmede Varer, især af Sukker, i den Hensigt, naar den nye Toldforordning træder i Kraft, at afsætte samme i de hidtil toldpligtige Deele af Landet. Da efter den nye Toldforordnings Bestemmelser Varer, der transporteres i Qvantiteter, for hvilke Tolden ikke overstiger 5 Rbd., ved Forsendelsen indenlands ere fritagne for at forsynes med Toldpassereseddel, saa kunne paa Grund heraf f. Ex. Qvantiteter af 75 Pund Sukker forsendes omkring uden Angivelse og Legitimation. Familien af en anseet Kjøbmand F. i Flensborg bærer en halvfyldt Flaske i dens Vaaben. Følgende Begivenhed gav Anledningen dertil: Christian Fl., Tipolderfader til den nuværende Eier af Handelshuset, tjente for over hundrede Aar siden i den dengang imellem Sverrig og Danmark stedfindende høist blodige Krig som gemeen dansk Soldat. Strax efter et af de Danske vundet Slag, havde den gamle Fr., der holdt Vagt paa den af de Danske besatte Valplads, med Møie faaet en Flaske Øl, som han just satte for Munden, for at lædske sig. Da fornam han en Svenskers bønlige Raab, som berøvet begge Been, vansmægtig bad om en Drik, F. var en medlidende Siæl; han ansaae den Bedende ikke meere for en Fjende, men for en Nødlidende. Han forglemte sin egen brændende Tørst, bøiede sig ned over den Saarede og rækkede ham den fulde Flaske. Men i samme Øieblik affyrede den lumske Svensker, for dog for sidste Gang at tilfredsstille sit Nationalhad, en Pistol paa den milde Giver. - Men en god Engel beskjermede ham. Rolig greb F. til Flasken, drak den halvt ud, rækkede den derpaa til den paabenløse Døende med de Ord; Du Slyngel, nu faaer Dukun det Halve!" – En høi Officeer, som ikke langt derfra var Vidne til denne Scene, fortalte den til Kongen, som belønnede den vakkre Kriger og gav ham et Vaaben, hvori den halvfyldte Faske er Hoved Emblemet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Ved Preetz er en Landmand, paa hans Reise til Lütjenburg, bleven morderisk overfaldet og frarøvet en Sum Penge, han havde hos sig. Der er kun ringe Haab om hans Helbredelse, da han er skaaret i Halsen med en stor Kniv. Endnu er man ikke kommet paa Spor efter Gierningsmanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Apenrader Wochenblatt er atter lagt under Beslag. "Alligevel er Redactionen – som den bekjendtgjør ved det nye Aars Begyndelse – fuld af Mod og Forhaabninger for Fremtiden, hvis nærværende Mørke kan, hvo veed, hvor hastig forvandles til lys Dag. Da Diplomet som Æresborger af Horsens Bye var bleven overrækket Generalmajor v. Flindt af Borgemesteren og Stadens Repræsentanter, havde Jubeloldingen (ifølge Horsens Avis) med rørt Stemme tolket sin hjertelige Tak saaledes: "Med taknemmelige Følelser modtager jeg dette saa hæderfulde Beviis paa mine Medborgeres Agtelse og Velvillie, og i de 16 Aar jeg her har tilbragt har jeg fuldelig lært at skatte det Venskab og den Velvillie som denne Byes brave Borgere have viist mig og mit Regiment, hvorfor jeg herved bevidner dem min hjerteligste Tak, med det Ønske: at Held og Lykke stedse maa følge denne Byes hæderværdige Magistrat og brave Borgere, hver i sin Stilling!"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Diplomet, gjennemtrukket af to udmærket smukke Guld-Cordoner, var skrevet med en fortrinlig, næsten kunstnerig Skjønhed af Hr. Trompeter Andersen, ved det i Horsens garnisonerende Curasseer=Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
J Anledning af Aarskiftet har Redacteuren af Veile Avis, Hr. S. Hertz, meddeelt sit Blads Læsere en Sang, hvoraf vi her tillade os at uddrage følgende Vers: Hvi klynke, Nei, vi vil synge glad Og nyde hvad os Vorherre sender, J Jylland har vi jo Øl og Mad. Og Fred i Hjertet, naar Livet ender – Gaaer Skuden under, Saa staaer dog Funder, Og With og Fleischer, de Tre ei blunder. Hurra, Hurra Aarhuus. Fra forhenv. Postfuldmægtig Jversen, den egentlige Bestyrer af Udvandrings-Expeditionen, som i Efteraaret afgik herfra til Amerika, er med sidste Post kommet Brev, hvoraf følgende Uddrag er venskabelig meddeelt hertil Avisen: Bayonne, den 21de Decbr. 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Bekjendtgjørelser. Jfølge tagen Bestemmelse under Skiftet efter afg. Møller Christopher Gleerup af Høislev Mølle, bliver Onsdagen den 9de Januar, førstkommende, - 23de f. M., og ) hver Dags Formid- 6te Februar dag Kl. 10. afholdt offentlig 3de Auctioner over Høislev Mølle i Simmested Sogn, Rinds Herred, ved Landeveien mellem Aalborg og Viborg, 3 Mile herfra Byen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Til denne saare fortrinlige Eiendom hører et betydelig Areal af Ager, Eng og Hede, matriculeret i alt til 4 Tdr. 3 Skpr. 1/5 Alb. Hartkorn i god Drivt, og hvorpaa for Tiden kan holdes en Besætning af 5 a 6 Heste, 20 a 24 Fæcreaturer og 40 Faar, men hvilken Besætning meget kan forøges, ved Opdyrkning af raae dertil skikkede Jorder, som haves ved Eiendommen. - Høeavlen, er circa 40 Læs aarlig, og Udsæden var sidste Aar 13 a 14 Tdr. Rug, 8 Tdr. Byg og 26 Tdr. Havre. - Til Eiendommen hører en betydelig Strækning Krat, der afgiver fornøden Jldebrændsel. Gaardens Bygninger bestaaer af et grundmuret Vaaningshuus, der afgiver god Boepæl for en Familie udenfor Bondestanden, og 4 Længder Udhuus, af Egetømmer, med murede Vægge, der for faa Aar siden heelt af nyt ere opførte, og findes i en sjelden god vedligeholdt Stand. Hvad Maleværket angaaer, da befindes dette i enhver Henseende i en fortrinlig god Stand, godt indrettet, af solid Bygning, og saagodt som ny. - Møllen har en Meelqværn, en Pilqværn og en Brækqværn, der drives ved Underfalds=Vand af tvende Vandhjul paa 8 og Alens Høide, og har til enhver Tid Overflødighed af Vand. – Søgningen til Møllen har bestandig været god, og skjøndt denne langt fra ikke har været bedst sidste Aar, har dette dog givet i Toldkorn 150 Tdr. Rug, og af Malt, Byg og Grotningskorn 100 Tdr. Sluserne og Pæleværket ved Dæmningen ere i Aar tildeels af nye opsatte af solide Materialier. - Mølleskylds Hartkornet er 2 Tdr. 1 Skp. De tvende første Auctioner afholdes paa Tingstedet her i Byen, og den sidste i Møllen. De tvende paafølgende Dage efter sidste Auction, afholdes i Møllen Auction over Boets Løsøre, bestaaende i Jndboe af alle Slags, Gaards= og Avls-Redskaber, samt Creature, og begynder hver Dags Formiddag Kl. 9. Rinds Gislum Herreders Contoir i Hobroe, den 20de Jansen. Decbr. 1838.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Den saakaldte Sandgaard, beliggende i Ørsted Sogn og Bye, Rongsøe Herred, staaende for Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., bliver den førstkommende 4de Februar, Kl. 3 Eftermiddag, opraabt til Salg paa Randers Raadstue, og, om antageligt Bud skeer, bortsolgt. Dens Udsæd har i de sidste Aar været 10 Tdr. Rug, 10 Tdr. Byg og 14 Tdr. Havre, foruden Erter og Kartofler. Ager-Jorderne ere i det Hele gode og af Høe avles fra 70 til 100 Læs. Dens Besætning er kun fortiden 24 Fæcreaturer, 20 Faar og 4 Heste, som betydelig kan forøges ved Bruger, af Mærgel. Bygningerne ere gode og indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Avlskarlen paa Gaarden foreviser Eiendommen, og Conditionerne, der blive favorable for Kjøberen, kan 10 Dage før Auctionen læses hos Frue Secher paa Gaarden og paa Herredscontoiret. Schafføegaard, den 24de December 1838. Scener.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
En Gaard, 1/2 Miil norden for Liimfjorden, i Nærheden af Løgstøer, paa 16 Tønder, Hartkorn, med et Areal af 104 Tonder nu dyrket Agerland, som ere gode Jorder, omtrent 50 Tdr. Land Siidbunds-Jorder, der ere fortrinlig skikkede til Opdyrkning, og omtrent 100 Tdr. Land Hede, hvoraf en Deel ligeledes kan opdyrkes, er underhaanden at erholde tilkjøbs paa billige Vilkaar. Med Gaarden følger et Huus, hvoraf præsteres en Ugedag og 1 Td. Byg. Nærmere Anviisning kan erholdes paa Adressekontoiret i Aarhuus Efter Foreningens for Kunstens Opmuntring i Kjöbenhavn senere Foranstaltning, erholde vedkommende Interessentere, istedet for det i de sluttede 6te og 7de Distributioner belovede Lithographi "Slaget ved Belle alliMice", samme i Kobberstik af vor udmærkede Kunstner E. C. W. Eckersberg. Dette, der er det förste Arbeide siden hans Tilbagekomst fra Rom, og af classisk Værd, har han ikke seet sig istand til at fuldende til den aftalte Tid, men i denne Maaned, og som da vil blive mig tilsendt franco med Pakkeposten. Foranlediget af de mig derom gjörende Spørgsmaale, skulde jeg, ifölge den mig tilstillede Bekjendtgjörelse desangaaende fra Hr. Eckersberg og fra Foreningen, ikke undlade herved at meddele samme. Ludv. Fr. Bloch, Foreningens autoriserede Agent.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Fineste Congo & Campon-Thee, gandske nye friske Vare, samt fiin Pecco, Tschy, Sou long, Haysan, Haysanschin og Bohethee er arriveret, og sælges meget til billige Priser hos J. F. W. Røse. J Hos Snedker Mundt Enke paa Middelgade staaer bestandig færdige Liigkister til Salg til billige Priser. En stor Jernkakkelovn, tjenlig for en Fabrik, ønskes tilkjøbs. Adressekontoiret anviser den Søgende. Til at føre en lille Jagt paa 5 Læster søges en duelig og ædruelig Skipper; men uden gode Vidnesbyrd om Duelighed og Ædruelighed nytter det ikke at melde sig. Reflecterende behage at indlægge en Billet paa Adressekontoiret, mærket 5 Læster, En duelig Tjenestepige, som har Lyst til at tjene i Flensborg, kan der faae Tjeneste til 1ste Mai, naar hun melder sig i Stedet No. 158 paa Rosensgade; men uden gode Anbefalinger nytter det ei at melde sig J et borgerligt Huus, hvor en gammel Herre nys er død under den bedste Pleie, men nu, efter hans Begravelse, er Værelset ledigt. Man ønsker sig desaarsag er lignende Herre, for mod billig Betaling, at vise ham samme venskabelige Omgang og omhyggelige Pleie. Dog ønskedes, at han selv vilde medbringe Seng og Sengeklæder. Billet, mærket: "Pleie, bedes indlagt paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Den Gleerupske Stamtavle, der begynder med Aaret 1653 og indeholder circa 550 Personer, agtes udgiven ved Capitain Lengrich. Hvis Subscribenternes Antal ei bliver for ringe, vil Prisen blive circa 7 Mk. Subscription modtages i portofrie Anmeldelser ved P. Herskind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Trykt i Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Paa de saa meget yndede og nu brugelige Dronning Victorias Brinels Støvler, som for Tiden gjor saa megen Lykke, modtages Bestillinger hos J. Ludvigs, Skomagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
For Ugifte, ogsaa for en pæn Familie, kan en smuk og beqvem Leilighed faaes tilleie ved Mindet. Adressekontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Natten imellem den 19de og 20de December 1838 er fra Undertegnede bortstiaalen en rødbroget andetaars Qvie med følgende Kiendetegn: En hvid Plet ligt et Hjerte i Panden, som gaaer spids ned efter Næsen og bred op efter begge Hornene. Det venstre Horn, som har været brækket, er igjen fastgroet med en glat Skorpe eller rettere sagt med et Lag nyt Horn tæt nede ved Hovedet. Paa høire Side lidet neden for Ryggen bær den Spor formodentlig af en Beegplet, er dyb i Kroppen og har en kort tyk Hals. Den som kan give Oplysning om samme Qvie, nyder til Belønning 5 Rigsbankdaler. Hørning ved Skanderborg, den 3die Januar 1839. Jacob Nielsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Af Undertegnedes Gaard er i sidste Markedsdage bortkommen en noget brugt engelsk Sadel, som er aaben paa Fordelen, med dertil hørende Pakpude, Pakremme og Rumperem, Alt af bruunt Læder, samt sølvpletterede Stigbøiler. Ligeledes er bortkommet et Bidsel af bruunt Læder, med sølvpletterede Stænger. – Hvo som herom kan give nogen Oplysning bedes at anmelde samme for Undertegnede, som derfor betaler en passende Douceur. Randers, den 30te Decbr. 1838. J. Klem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i October Qvartal 1838. Portos. Til hvem No. Hvorfra 1. Christiansfeldt. Seminarist H. J. Petersen i Tonstrup Mølle. . 2. Frederiksborg. Jens Christensen Haar . . . 18 Christen Christiansen i Hedehusene 5 Grenaae. J. Hirsch i Aarhuus. . . . 26 4. Hamborg. W. Rathjens i dito . . Dito. Huusmand Niels Jørgensen paa 6. Helsingøer. Wibye Mark. 7. Kjøbenhavn. Gaardmand Rasmus Pedersen i Javngyde Anders Mikkelsen, Kroemand i Dito. Nimtofte Ane Brask i Aarhuus. . . . 18 Dito. Jørgen Mathiassen Salmonsen, 18 Dito. Rasmus Pedersen i Trige Skov. 18 Dito. Maren Hansdatter i Hørning . 18 Dito. Gaardm. Søren Nielsen i SchjødDito. . . . . fr. strup. Jørgen Hansen i Skjød . . . 18. Dito. Wilh. Rathjens i Aarhuus . . 18. Dito. Peder Rasmussen i Schjød . . 18. Dito. H. Jepsen, Skovfoged v. Silkeborg 11, Kolding. A. Kirstine Pedersdatter p. Ristrup 3 Randers. Mouriz Mouritzen paa Ristrup. 3 Dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Skuespildirecteur Müller i Aarh. 3 Dito. Johanne Elisabeth Schou i dito. 3 Dito. Skipper Knud S. Bech i dito. . 8 Veile. Jens Sørensen Matros i dito. . 8 Dito. Slagtersvend I. Andersen i dito . 8 Dito. Johan Rix i Vibye Dito. Steenhugger Søren Christensen i dito 8 Dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Farversvend C. Bloch i Aarhuus, fr. Viborg. Styrmand C. F. Andersen, en Pakke Nyborg. med Gangklæder . . Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-05
Formedelst den forandrede Postgang i den Tid Dampskibet oplægges, vil Avisen herefter og indtil videre udgaae Tirsdag, Torsdag, Fredag og Løverdag. us Stiftsbogtrykkerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
No 5. den 8 Januar. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse allene privilegerede Kongelig allernaadigst Stifts-Tidende. Aaryn, Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Nyheder fra Udlandet. Mellem Russerne og Tscherkesserne skal det atter, ifølge engelske Aviser, være kommet til en blodig Træfning ved Sudschuck, og Russerne atter have lidt et stort Nederlag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
J Rusland ere Troppebevægelser begyndte paany. De vare standsede i Oct. og Novbr. fordi Veiene vare ufremkommelige. Men nu er Frosten indtraadt. De finde fornemmelig Sted i sydlig og sydøstlig Retning. Desuden sendes meget, især let Skyts, samme Vei. Talrige Kobler af Heste komme fra Ukraine. Admiral Lalande, Chef for den franske Flaade i Middelhavet, skal, som der forsikkres, være forsynet med specielle Jnstructioner for visse, ikke usandsynlige Tilfælde med Hensyn til den russiske Flaades Operationer. De hyppige Conferentser som AdmiralRosamel har havt med Kongen (Ludvig Philip) og de seneste Ordrer fra Marineministeren til Søepræfecterne, lade formode, at de befalede Sørustninger have en gandske særegen Hensigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Den engelske Gesandt i Brüssel har tilkjendegivet den belgiske Regjering, at hvis Ministeren Hr. Merodes Motion som Sydfæstningernes Besættelse af franske Tropper) bliver antaget af Kamrene, vil Engelland ansee det som en Krigserklæring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
J Nordamerika, navnligen i de forenede Fristater (Pensylvanien), er udbrudt alvorlige Uroligheder. J Harrisburg havde Folket reist sig i Masse, bemægtiget sig Tøihuset, og afsat Øvrighederne. Pobelen førte nu Herredømmet i Staden, men da den var Tropper underveis, saa haabede man, det vilde ikke vare længe. (At Sir Colborne skulde, under Paaskud af Spioner, have fængslet den russiske Consul i Boston, der var kommen til Montreal i et Familieærinde, ansees for et uhjemlet Rygte.)J Spanien har der nylig staaet nogle blodige Affairer. Baron de Meer, Dronningens General, angreb Espanna, som med en stærk karlistisk Hær havde forskandset sig ved Staden Nialp. Tre Gange stormede Christinerne. Carlisterne forlangte Vaabenstilstand, som afsloges dem. De Meer angreb paanye og Pladsen erobredes. Espanna forfulgtes, og maatte ved Bjerget Rivalleria lade endeel af sit Artilleri og alle sine Saarede blive tilbage, medens han med sine øvrige Tropper retirerede over Bjerget. Det var mellem 10de og 12te Decbr. at dette var passeret. Ministeriet – hedder det fra Paris – har i de Deputeredes Kammer tilfægtet sig nogle meget tvetydige Seire, om hvilke man kunde udraabe, liig Pyrthuusefter det vundne Romerslag: "Endnu een saadan Seier, til, og det er ude med os – Man troer derfor almindeligt paa et snartforestaaende Ministerskifte, og for Øieblikket anseer man et Soult-Thiers Guizotisk Ministerium for det sandsynligste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
J Engelland er Folket i stor Bevægelse over de høie Brødpriser, og man forudseer, at de Fattige vil komme til at lide megen Nød i denne Vinter. Den almindelige Opmærksomhed er derfor henvendt paa de Forholdsregler som Regjeringen vil tage med Hensyn til Kornhandelen. En Mængde engelske Skibe ventes hjem fra Odessa med Korn. - Til Liverpool var ankommet et Skib med Høiforrædere fra Canada. De vare ved Ankomsten Alle belagte med Lænker. Man venter endnu flere Skibsladninger af disse ulykkelige Mennesker. Man troer, at de ville beholde Livet, men blive transporterede til Australien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Norges Hovedstad, Christiania, er i denne Tid fuld af Liv og Bevægelse. Den 22de Decbr. var der stor Cour hos Kongen, der allerførst lod fremstille for sig Byens Repræsentanter, hvis Ordfører, Capitain Foss, holdt en skjøn Tale, hvori han især udhævede den Velgierning, Hs. Majestæt havde viist Staden ved at skjænke den en ny Communalanordning. J Kongens Svar forekom følgende Yttringer: "Jntet personligt Offer er for stort for den Fyrste som elsker sit Folk, især naar hans Tanker og Jdrætter kun have til Formaal at bringe det Heles Vel i Samklang med det Særskiltes Velvære. – Nordmandens individuelle Frihed og Rettigheder ere mig dyrebare, naar de forenes med Kjærlighed til Fædrelandet. Vi ville nu i Forening beskjæftige os med de Forbedringer, hvortil Regjeringens Medvirkning. er fornøden." (Hs. Maj. vil nemlig dennegang selv bivaane Storthingsforhandlingerne.) Det nærværende norske Storthing, der bestaaer af 100 Medlemmer, er sammensat af 5 Amtmænd, 27 andre Embedsmænd, 16 Præster, 12 Kjøbmænd og 24 Bønder. De øvrige 16 bestaae af Procuratorer, Kirkesangere, Lehnsmænd &c. Men hvad der er høist mærkværdigt, kun af een eneste Haandværker, en Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Ved den arresterede Smed Niels H. Petersen, der har gjort falske Bankosedler paa 10 og 5 Rbd., har Banken efter en løs Calcul allerede lidt et Tab af 10 til 12000 Rbd., idet samme har fundet at burde godtgjøre de dertil indsendte Sedler paa Grund af den skuffende Efterligning. For at komme efter og Arrestanten har Deeltagere eller Medvidere havde man indsat til ham i Arresten en Person, der i flere vigtige Justitssager har viist sig virksom som Speider til at udlokke Medfangers Hemmeligheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
J denne Sag har dette kun ledet til det Resultat, at Spionen har fremført en Beretning om, at Falskneren havde betroet ham Navne og Opholdsteder af 45 Personer, der skulde have været hans Medhielpere, deels ved at afsætte Sedlerne, deels ved at skrive Underskrifterne, og ligeledes havde betroet ham, at han havde i det Hele udgivet for 1415,000 Rbd. falske Sedler, ja tildeels, hvorledes han havde brugt en saa stor Deel Penge; men ved Undersøgelse er det fundet, at Falskneren vel kjendte de opgivne Personer, men at disse ere aldeles frie for enhver Deeltagelse med ham, eller Kundskab om hans Brøde, saa at det Væsentlige af Spionens gjentagne Angivelse synes at være en reen Opdigtelse. - Det er beklageligt, dersom det er sandt, hvad Arrestanten har forsikkret: at han er bleven fristet til Forbrydelsen, fordi han er kommen i en trykkende Gield, ved at forfærdige to Hurtigpresser, der ikke gandske ere blevne fuldførte, og hvis Værdi ellers vilde have givet ham endog Overskud over hans Gield. (Dagen.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Nationalbanken har til Dato ladet her paa Mynten omsmelte for 80,000 Rbd. Rigsorter til (Dan.) Species.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
- Ole Kollerød har atter forsøgt paa at undvige, men blev greben af den aarvaagne Fangevogter Daniel Albertsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Jgaar hændte sig i Skovboegaden at en Tjenestepige som polerede Vinduer i et Huus paa første Sal, styrtede ned og faldt i en forbikjørende holsteensk Vogn, og - kom uskadt derfra.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
- Kunstberiderne Tournaire vise fransk Hof lighed mod Hovedstadens Publikum: de lade Circus opvarme og belægge Logerne med Tepper.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
J Anledning af Hr. Kellermanns (efter Forlydende Prof. Heibergs Fætter) Ankomst hertil, siger et offentligt Blad, Hos os har Violoncellen en temmelig høi Stjerne som obligat Jnstrument, og det kan derfor heller ikke feile, at Hr. R. maa gjøre Lykke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
- J Morgen Aften giver Frøken Schoultz sin Concert paa det kgl. Theater, og vil synge følgende Nummere: Cavatine af la Sonnambuld, Opera af Bellini; Aria af Operaen til Brave," af Marliani; Duet med Hr. Sahlertz af Roberto Devreum. Opera af Donnizetti; og Terzet af Anna Bolenoaf samme Componist, synges med dHr. Sahlertz og Faaborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Fra Pressen er udkommet: P. C. Worms Breve og Digte, med flere Bidrag til at oplyse denne Ulykkelige Characteer og Personlighed, udgivet af Landsoverrets=Procurator Lange. Sælges for 3 Mk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
til Jndtægt for Worms værdige Moder og faderløse, Sødskende. Under Titlen: Nytaarsnat paa Regentsen, 1838. 1839 er hos Bianco Luno trykt nogle Sang digte, afsjungne ved en Fest paa Regentsen i den nævnte Anledning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Da ved den nye Toldforordning Tolden paa nogle Vareartikler er nedsat, paa andre forhøiet, saa ligger det naturligviis i de Handlendes Jnteresse, som have Varer liggende paa Credit-Oplag, hvis Toldsatser ere forhøiede, at fortolde disse Varer, forinden den nye Tarif træder i Kraft. Som en Følge heraf er der i det sidste Qvartal af forrige Aar angivet betydelige Qvantiteter Varer, især Viin, til Fortoldning, og Toldindbetalingerne ville altsaa i det første Qvartal af d. A. blive meget store, uden at man deraf kan drage Slutning til Virkningen af den nye Toldtaris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Jmod Proprietair Hansen's Sendebrev til Biskop Faber læser man nu ogsaa i Folkebladet en djærv Artikel af Prof. H. N. Clausen, der viser, hvorledes det af Biskoppen fremsatte Forslag om Geistlighedens Repræsentation i Stænderforsamlingen i hiint Brev er bleven en Bisag, medens Proponenten er gjort til Hovedsag og hans Personlighed gjort til Gjenstand for Angreb med al den Bitterhed, chikanense Udtydning af Ord, satyragtige Bespotten af det Alvorligste og skelende Allusioner til uvedkommende Forhold, som er Charakteren af den slette Aand og Tone: slet i sit Væsen og slet i sine Virkninger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
Odense, den 4de Januar. Hr. Hansen til Kragsberggaard har offentlig meddeelt en Beretning om hvad der foregik i Generalforsamlingen i Fyens Stifts Læseforening den 21de Decbr., hvori det bl.A. hedder: "Uagtet jeg af Dr. Kalkar og Consorter, blev behandlet værre, end nogen spansk Storinqvisitor nogensinde har behandlet en Kjætter, han vilde bringe paa Baalet, idet jeg nemlig ikke engang var kaldet hverken til at forsvare mig eller til dog blot at høre paa den Fordømmelse, disse Staldbrødre troede at kunne nedkalde over mig, havde jeg dog den Besindighed, paa en stille, beskeden Maade at protestere mod alle Vedk. Competents til at bandsætte mig og henvise mig til en egen Plads i Selskabet (efra D. L. 29-14); thi dette var, figurligen talt, da tilvisse den sande Aand i Dr. theologie Kalkars med stor Anstrængelse og Heftighed oplæste Forslag, der, som Evald siger, buldrende brølte som NastronsFlammer, ja, jeg kan sige: udspyede Auctoritetsyge, ligesaa farlig for det aandige Liv, som Giften af de Slanger, hvoraf Nastrons Port var bygget, hæriede det physiske Liv. - Hvilken juridisk Følge det nu vil have, at Repræsentantskabets Formandskab Selv har overtraadt de Love, over hvis Vedligeholdelse det selv skulde vaage, er et Spørgsmaal, jeg nu har undergivet Lands Lov og Ret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1839-01-08
- Ved det idag paa Raadstuen foretagne Valg paa nye Borgerrepræsentanter faldt dette paa Hr. Procurator Søren Hansen, Skrædermester N. Petersen og Handskemagermester Lange.