Berlingske Tidende, 1829-12-25
London, den 8de December. Hoftidenden anmelder Hr. Stratford Cannings og vor Ambassaders i Constantinopel, Hr. Robert Gordons, Udnævnelse til Storkors af Bathordenen. Leach, den navnkundige Dværg, der i Fjor optraadte med saa stor Eclat paa Drurylanes Theater, er nu engageret af Kenneth, for Cirque Olympique i Paris, hvor han nyelig debuterede i en Rolle, der var udtrykkeligen omarbeidet for ham, af Farcen Hau fra Jsland (Hans of soeland). Han succederede Elephanten, der nu udretter saa store Ting paa Adelphi=Theatret i London, Pariserne løbe ligesaa begjærligen efter ham som nys efter hans store Forgænger. Mangfoldige ere de Uregelmæssigheder og Absurditeter, der kun alt for ofte finde Sted ved Valget af Candidater til Repræsentanter i Parlamentet. Hvergang et Parlament aabnedes, blev en Reform af de Misbrug, som i denne Henseende fandt Sted, bebudet, men - de vedvare endnu, og ældgamle Rettigheder hævdede dem. Allerede da England i fordums Tid afkastede de normanniske Baroners Aag, erholdt enkelte Byer og Flækker efterhaanden besynderlige Privilegier. Siden benyttedes Kongernes Nærværelse i denne eller hiin Provinds til at skaffe smaae, høist ubetydelige, Flækker Ret til at vælge Parlamentslemmer. Disse Misbrug vare undertiden høist latterlige. Wilhelm den Erobrer f. Ex. opholdt sig gjerne i Alisbury; han bevilgede denne usle Flække Ret til at vælge to Repræsentanter i Parlamentet, og tilføiede Selv som udtrykkelig betingelse, - "at den til Vederlag skulde levere Halm til hans Sengemadradser og hvergang han om Sommeren kom til Alisbury, sende ham to friske Æg, og om Vinteren tre Aal. Foruden den Ullighed, der maatte vorde en naturlig Følge af disse Misbrug, har Tiden, som ofte forvandlede Byer til en Klynge af Hytter, voldet Uregelmæssigheder, der bleve afhængige af Lovgivningen. Saaledes er f. Ex. Flækken Old Sarum, som nuter ereduceret i til een eneste forfalden Hytte, kommen i en Mands Eie, som er bleven retmæssig Arving til hiins hele fordums Borgerskabs Valgrettighed. Paa Valgdagen begiver han sig til Old-Sarum, udnærner af disse, et Municipalitet, lægger sin Stemme i den saakaldte Poll, og proclammerer hvem han lystet som lovmæssigen paa Repræsentant for Old=Sarum. Denne Misbrugner ikke afskaffet, thi den grunder sig paa en lovligen erhvervet Rettigheds Uforkrænkelighed. J Byerne udøve Borgerne vel Valgrettigheden, omen, naar et Valg forestaaer i den mindre, er Magistraten ublinok til at gjøre sig en skiden Fordeel af at give Enhver uden Forskjel Borgerskab, og dermed, Valgrettighed Man har derfor meer end eengang, foreslaaet, at ikke, Magistraterne, mengene Overøvrigheden skulde have Ret til at give Borgerskab, hvorved vilde afværges, at Borgernavnets Betydning blev saa dybt nedværdiget. - Alle Postkarether vrimle da af saadanne nye Borgere, der paa Valgeandidaternes Bekostning reise fra en af Englands Grændser til en fjern Flække paa en anden, hvis Navn de nu første Gang høre. J nogle Byer har Magistraten set Antal smaa Huse til sin Disposition, hvilket den for Spotpriis at ens maanaar udleier til fattige Valgmænd, hvis Stemmer den da sælger. - Paa andre Stæder følger Stemmerettigheden med Eiendom kan gaae Plet Jord, der neppe kan rumme en Hytte. Naar et parlamentsvalg skal skee, saa sælger man paa Strømt bittesmaaJordsstrimler til byrede Valgmænd, der saaledes blive Borger for en Dag. - J Wareham var for nogle Aar siden Valget næ faldet ugunstigt ud for det Partie, der ellers seirer, - for man i denne Flække ikke havde et Forraad af stemplet Papiir, der var tilstrækkeligt til de mange, simulerede Kjøbecomtrakter, I Dorchester overholdes de ældgamle Privilegier saa strængt, at en Mand der endnu tilegner sig Stemmerettighed ved Valg: møderne, fordi han har arvet Eiendomsret til et lidet Stykke Jord, som, længe før han blev født, er gjort til - Landen i Alle disse Uregelmæssigheder og i Tidens Fremløb hævdede Misbrug have kun alt for ofte den forargelige og det almeene Vel i høi Grad skadelige Virkning, at man bestikker, bestikkes, sælger Uafhængighed, Ære og Samvittighed, hvilket vist nok strider aldeles mod en repræsentativ Statsforfatnings sande Aand som politiske Theoretikere opstille denne, men desværre - hvor offentlig Moralitet ikke er dens Værn - ikke sieldent giver Anledning til de Vederstyggeligheder, der høiligen vanære de engelske Valgmoder og saa dybt nedværdige mangen Valgtandidat, som beiler til den væge sindede Folkegunst. J sidste No. af et af vore ældste Blade, The Morning Chronicie, siges udtrykkeligen, i Anledning af den berygtede nyelig omtalte) Duel imellem KaaValgcandidater for Waterford, Catholiken N. Baron og Prostanten Lord G. Berresford en Brodersen af Eikebispen. af hvilke den ene beskylder den anden og forsvarer sig selv, at det er Taabelighed af dem begge at kjede Publicum hermed, thidet er jo velbekjendt, at man ikke naaer til Sæde i Pælamente uden paa krumme Veiendt iis en Known hat norsegeare optamed in Parliament by Angothers theneskedvays.) naansaa at mands paa andre Den under nærværende Omstændigheder saa høist vigtige Vexaa qvæstid, om de Atlandskesromersketalholske BispestolesBesættelse er omsider afgjort. To Reskrivter, som Hoftidendes indeholder, bestemmer Maaden, hvorpaa denne i Fremtiden skal skee, Naar en Tacance indtræffer, skulle Diocessens Sognepræster, og et udvælge en Sognepræst til at forestaae Bispedammel, indtikdet vorder besatten Et Møde af Provsten og Capitulet) i hvilke Erkebispen præsiderer, skal i Forening med Sognepræsterne vælge, en ny Biskop. Hvor intet saadant Capitulder, skal Valget skee af Sognepræsterne. Tre Geistlige skulle da nælges, om hvilke man med Vished veed, at de ere Hs. M. indfødte Undersaattet, Mænd af Lærdom, Moralitet og et lovalt Sindslag. Deres Navne sendes baade til Rom, og til en Synode af Illands catholske Bisper, denne skal meddele dem til Cardinal=Statssecretairen, eller hvem, der staaer i Spidsen for Propaganda i Rom. 3 Lister, paa hine tre Candidater forelægges Paven, der var forpligtet sit til at vælge een af dem og ingen anden. Den ny Biskop. er følgelig britisk Undersaatzbaade hans geistlige og politiske Charakteer er slagtigen Undersøgt af 16 compelene geistlige Corporationer, der staae Regjeringen til Ansvar for Valget. sort er de romerskeneste Viser i Jsland langt mere uafhængige af Paden end i nogetsomhelst andet katholske Land. Det er i Sandhed saare Meget, som Valitanet her indrømmer Tiden Aand, thi det romersk catholske Kirkeregiment i Jrland indvodes netop det, der et herstende i den Presbyrerianske Kirkebestyrelse i Skotland, hvis egentlige Charakteer er demoderatisk, og hvis Følger endnu meer ville udvikle denne. Paa en sørgelig Maade er den offentlige Opmærksomhed bleven henvendt til det mislykkede Forsøg, at anlægge en engelsk Colonie paa Fernando Po i Africa, i Anledning af de Efterretninger, som i disse Dage ere hidkomne angaaende den Expeditions Skjebne, der udsendtes til hiin De, under Oberst Nicholls Command, som skulde være den ny Colonies Gouverneur. Af 40 Matroser, der vare ombord paa det Kongl. Skib Eden, ere 31, døde; om Gouverneuren, som har været meget syg, er død, vides endnu ikke med Vished; baade Officererne og Skibslægerne havde faaet meget farlige Recidiver, der truede med Døden Hvor fordeelagtige disse Colonier i Aftica end kunne være for vor Handel, saa er dog Climatet saa ødelæggende for en Europæers Helbred, at det er umueligt, at haandhæve deres Besiddelse, uden at opoffre Menneskers Liv; vor Regjering vil vist ikke tilstæde, at et saadant Offer herefter skal bringes Handelsinteressen. Alle Forsøg til Colonie=Anlæg i Africa have været ligesaa ulykkelige som hiint, men intet i høiere Grad, og intet, der saa overtydende beviser Umueligheden af et heldigt Udfald, som det Forsøg, der for ikke længe siden skeete med den afdøde Søecapitain Beaver, en meget værdig Mand, der, om ellers nogen, var skikke til at bestyre et saadant Foretagende. Han havde faaet det Hverv at anlægge en Colonie paa Bulama, en De ved Mundingen af Grandefleden, og kom derhen med 300 Colonister, alle fuldkommen fundet Men inden føje Tid var dette Antal formindsket til 28, og tre Ugen, derefter skrev han i sin Dagbog, der efter hans Død er bleven trykt: "Siden denne Maaneds Begyndelse have vi af nitten Mænd, fire Qvinder og fem Børn, begravet i Mænd, tre Qvinder og et Barn, altsaa paa to nær, Halvdelen af hele Colonien. Jkke længe derefter vare kun fire i Live, af hvilke ingen, uden Capt. Beaver, som dog adskillige Gange havde været dødssyg, var i Stand til at arbeide. Denne Skildring maa vel afskrække den Modigste fra et saadant Foretagende. Capt. Braver kom tilbage til England med een Mand, der var den eneste Overblevne af hine 300 Colonister. Saaledes endtes ogsaa dette tidligere Forsøg til et Colonieanlæg paa en af Africas Øer, hvis Clima er aldeles ligt det paa Fernando Po, hvorfra vi nyelig have faae saa sørgelige Efterretninger. - Capt. Beaver har i sin Dagbog bemærket, at de europæiske Heste ligesaa lidet kunne taale Climalet i det vestlige Aftica, som de africanske Abekatte i det nordligste Europa Paris, den 10de December.