Corsaren, 1843-09-01
Journal, ført paa en engelsk philantropisk Krydstour. (Af "le Charivari".) (Der er som bekjendt megen Strid mellem Engelskmændene og Franskmændene i Anledning af den Ret, der ved Tractater er indrømmet de Førstnævnte til at visitere alle Skibe i visse Farvande og imod en Godtgjørelse beskytte dem i Nødstilfælde. For en engelsk Krydser, der vil have Fordeel af sit Kryds, gjælder det altsaa at træffe paa Skibe, der virkelig trænge til Beskyttelse.) Bahama-Canalen, den 15de April. Afsted, Havet er smukt, en mild Luftning kalder os, og Bølgen glimrer i den opgaaende Sols Flamme, som en berømt Digter siger. Gouverneuren paa Bermudasøerne har paa Dronning Victorias Vegne overdraget mig at beskytte Seiladsen ved Antillerne. Jeg skal beskytte den paa engelsk Maade ved Hielp af mine fiirsindstyve Kanoner. 20de April. Min Lieutenant Thompson er en pudsig Fætter. Jeg har aldrig seet nogen Oboer saa vel taale Madeiraviin; igaar drak han alene sex Galloner. Manden paa Udkik signaliserer et Fartøi; dette Fartoi trænger bestemt til at bestyttes. Jeg sætter Coursen efter det; men Tossehovedet tager Flugten. Det er paa Tide at bruge vore Jagtkanoner. 21de April. Fartøiet er taget. Jeg vidste nok, at det trængte til Beslyttelse. I det Øieblik, da jeg vilde sende en Besætning ombord paa Flygtningen, vilde den til at synke under det Vaaskud, at mine Kugler havde gjennemboret dens Sider. Den Dosmer, hvorfor havde den ikke tidligere bekvemmet sig til at modtage min Beskyttelse imod blot at give mig ti Foustager Rom, som jeg trængte til for at lave Grog til mit Mandskab? 25de April. Skibene ere frække nok at undgaae os. Vinden er opsætsig, der er Jntet at beskytte i denne Fandens Canal. Afsted til et andet Sted! Paa Høiden af St. Domingo, 1ste Mai. Midshipman Pockett har idag sagt tre Vittigheder. Den elskværdige unge Mand! Profitten af vor næste Beskyttelse skal tilhøre ham. 3die Mai. Nu har jeg flakket om saalænge og endnu ikke truffet et Skib i Havsnød, ikke en strandet Tartane - Jngenting. Hvad Pokker ere da Klipperne godt for? Naar der blot vilde komme saadan en lillebitte Storm! 8de Mai. Hurra! Jeg viner en hollandsk Galliot, som er i Nærheden af en Sandbanke. Han er bestemt strax strandet, naar jeg ikke kommer ham til Hjælp. Van-Tromp troer formodentlig, at han ikke trænger til mig; men jeg skal vise ham det Modsatte. En Ædelmodigheds-Kamp! Han afslaaer min Beskyttelse, og jeg vil endelig have ham til at modtage den. Mine fiirsindstyve Kanoner overtyde de fjorten hollandske, at vi ere de stærkeste, og at vi følgeligen have Ret til at beskytte, hvad vi finde for godt. Vi befrie den indfødte Rotterdamer af den Fare, som jeg forsikkrede ham, han var udsat for. 3000 Gylden Belønning. 12te Mai. Lieutenant Thompson har vundet hundrede Guineer fra mig i Whist. Jeg vil betale ham med franske Dalere. 15de Mai. Vi have i Nat truffet en spansk Brig, ladet med Chocolade og Proclamationer. Cacaobønnerne toge vi, men Vapirerne lode vi blive. Man bør være ædelmodig. 20de Mai. De franske Skibe have en fiin Næse, ikke et eneste passerer i Skudvidde. Jeg vil rapportere denne Uhoflighed, og Admiralitetet skal bede Sir Robert Peel gjøre Forestillinger hos Lord Guizots Regering. 21de Mai. Befriede ser Mulatinder, der reiste fra Portorico til St. Thomas paa en dansk Tremaster, Danskeren idømtes tusind Viastere Bøder, til saadant Noget er han vant. Jaften er der Bal ombord paa "Rambow", for at høitideligholde denne lykkelige Begivenhed. 29de Mai. Vi ankomme til Charles-Town og aflevere Mulatinderne mod en lille Godtgjørelse af femhundrede Pjastre for hver. Vi, ville at Slavehandelen skal oprykkes med Rode. 4de Juni. Midshipman Pockett hat tømt sin Qvart og sagt uhyre mange Vittigheder. Det er gode Tegn. Alkinsøerne, 5te Juni. En fransk Brig har været saa uforsigtig at vove sig ind i vore Farvande. Lad os ikke røre os og søge at give os Udseende af honnette Folk, dersom det forresten er muligt. 6te Junii. Vor List lykkes. Den french dog anseer os ikke for Englændere, den nærmer sig tillidsfuldt. Jeg sætter mine Chaloupper i Søen; den vil fjerne sig, men det er for seent; Lieutenant Thompson gager ombord og tvinger Briggen til at lægge bi, for at undgaae en Hvirvelvind, som vi forudsee. Understøttet af os klarer den Alkinsøerne fra sig; vi gjøre den begribelig, at den skylder os megen Erkjendtlighed og titusind Franes; den betaler dem til Midshipman Pockett. 12te Junii. En americansk Luggert laverer i en Haubitsfugles Afstand. Phillantropien byder, at vi forsikkre os om, at den ikke har lidt Havari. Alle Seil til. 13de Junii. Luggerien var kun ladet med Bomuld. Vi laante hundrede Baller, mod at vi gave Vexler paa Huset Chipeman i London. 14de Juni. En svensk Schebekke er signaliseret. Til Gjengjæld for den Eskorte, vi tilbyde ham, indrømmer han at tage vor Bomuld i Bytte mod to hundrede Sække Kaffe. Hvor han var tilfreds i Paa Høiden af Tabago, 18de Juni. Et Dousin Fartøier have foræret os frisk Proviant. J Land fordrede vi ikke den mindste Rancon. Gud! hvor det rørte Befolkningen inderlig! 20de Juni. Der er ingen flere Cigarer ombord. 22de Juni. Himlen, Emancipateurernes Ven, sender os en mexicansk Bombarde, der seiler fra Havanna til Guymagina. Den var løben læk, og for at lette den vare vi saa ædelmodige at befrie den for ti Foustager Tobak. 25de Juni. En af vore Landsmænd underretter os om, at en fransk Corvette krydser i Nærheden for at søge Pirater. For at undgaae en ubehagelig Feiltagelse ville vi vende tilbage til Bermudas. 1ste Juli. Vi kaste Anker og aflægge Regnskab for Gouverneuren. Jntægterne af vor Protection er stegen til titusind Pund Sterling.