JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
At den til Mandagen den 11te August førstkommende berammede Auction, over Enkemadame Neergaards Gaard i Holme med Tilliggende, ikke bliver afholdt, bekjendtgjøres. herved. Hads og Ring Herreders Contoir, den 7de August 1845. Rosenstand. Løverdagen den 16de dennes, Kl. 10 Formiddag, bliver efter Vedkommendes Begjæring, afholdt Auction over circa 100 Tylter Bræder, 1800 Alen Lærred, 140 Alen SilkeScherting 40 Alen Callico, samt endeel Tømmer og Lægter m. m. Conditionerne kundgjøres ved Auctionen, som holdes ved denne Byes Kirke. Lysthavende indbydes. Skanderborg, d. 6te August 1835. Blichfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Paa det af Hr. C. M. Schmidt, Expediteur for Dampskibet Frederik den Sjette, ophængte Skilt, hedder det: "Contoir.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Damppaketfarten. imellem Kjøbenhavn og Aarhuus", hvilket de Fleste have forstaaet saaledes, som om det var overdraget Hr. Schmidt at expedere de tvende Dampskibe, som fare imellem Kjøbenhavn og Aarhuus, nemlig: Frederik den Sjette og "Jris". Dette gav Anledning til, at jeg anmodede Hr. Schmidt om at forandre det Vildledende paa hiint Skilt. Da han imidlertid gav til Svar, at han følte sig for underordnet til at foretage nogen Forandring, paa Skiltet, som var ham sendt fra Kjøbenhavn, finder jeg mig beføiet til at bekjendtgjøre, at jeg som forhen er Expediteur for Dampskibet "Jris", og at Hr. Schmidt ene og alene er Expediteur for Dampskibet Frederik den Sjette". Aarhuus, den 8de August 1845. A. Thomsen, Mægler. Kolding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
I Ugen mellem 17de og 24de dennes agter jeg, formedelst min Reise til Hamborg, at foretage Oprømning af alle mine forraadhavende Modevarer og udsælge disse meget under den sædvanlige Priis. N. P. Hansen. Kolding. 7de Aug. 1835. Dampskibet IRIS" Capt. P. E. Sletting. K. M. ankommer hertil Løverdagen den 9de, og afgaaer igjen til Kjöbenhavn Mandagen den 11te August, om Morgenen Kl. 6, medtagende Passagerer, Stykgods og Kreaturer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Passageerfragterne ere uforandrede imellem Kjöbenhavn og Aarhuus, med Undtagelse af, at Börn under 12 Aar, som ledsages af Forældrene paa Reisen, betale kun det Halve og hvert undet Barn frit. Man behage at henvende sig til Aarhus, 8de Aug. 1845. A. Thomsen, Mægler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Steen-Kalk. udleveres igien fra Aarhuus Teglværk Mandagen d. 18de C. Langballe. August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Et godt Rapseil faaes tilleie ved Søren M. Dineien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Bornholmsk Cement er nu arriveret igjen og haves paa Oplag, directe fra Fabrikken, hos J. C. Tarliong. i Aarhuus. - Den 29de Juli 1845. Nye Kirsebærviin, C. M. Fulling. faaes hos Til Syltning anbefales:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Fine lyse St. Croix Sukkere, dito Havanna, dito Raffinade og Melis, fortrinlig fransk Viinedike, Riismeel, samt Kaneel a., og faaes til billige Priser hos Chr. Christensen. Grenaae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Da jeg efter forfærdiget Mesterstykke har nedsat mig heri Byen, saa anbefaler jeg mig til de Ærede, saavel inden som udenbyes, der ville forunde mig deres Arbeide; reel Behandling og hurtig Expedition skal stedse være ærbødigst min Bestræbelse. F. Nielsen, Hjul- og Karethmagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
En ny Jagt, 9 Læster drægtig, kobberfast og i seilbar Stand, er til Salg hos Skibsbygmester A. Dyreborg i Faaborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Christiania Anchiovis, fortrinlig gode, faaes i smaae Dunke yderst billig C. A. Rodtwitt. hos Den Leilighed, som for Tiden beboes af Hr. Adjunct, N. Hansen, er til førstkommende Flyttedag at erholde tilleie, man henvende sig til Capitain von Robertsonn. Den Leilighed i mit iboende Huus paa Frederiksgade. som nu beboes af Toldbetjent Jacobsen, bestaaende af 3 Værelser med Kjøkken og Spiskammer samt øvrige Beqvemmeligheder, med Udgang til Marken, er at faae S. Larsen, tilleie næstk. Michaeli Flyttetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Tvende gibsede og malede Værelser med eller uden Møbler, passende for eenlige Personer, kunne faaes i Leie S. Lind. til Michaeli d. A. hos Gaarden a 627 paa Vestergade, bestaaende af 4 store og 4 mindre Værelser, samt øvrige Beqvemmeligheder, kan til Michaeli Flyttetid d. A. erholdes tilleie. L. Nellemann. Til Michaeli Flyttetid. er en særdeles god Leilighed, bestaaende af 7 Værelser, med Kjøkken og Spisekammer, Alt gibset, samt andre Beqvemmeligheder, og om ønskes Stald og Vognremisse, at faae tilleie i min iboende Gaard mellem Torvene. Vilhelm B. Hviid. Jægerhuuset, med Have, som hidtil har været bortleiet til Hr. Bogholder Fabricius, men som denne ønsker at fratræde, kan erholdes i Leie til Michaeli d. A., naar man derom henvender sig til Eieren paa Marselisborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
J Stedet af 267 i Immervad er en Leilighed i 2den Etage at erholde tilleie til førstk. October Flyttetid. Det Nærmere erfares af Eieren. Nederste Etage i Slagtermester Wichmanns Enkes Gaard, Nr. 864 paa Guldsmedgade, kan erholdes tilleie, og tiltrædes til Michaeli Flyttetid førstkommende. Om Leien accorderes med Eierinden, eller Fuldmægtig See. Formedelst anden Bestemmelse agter Undertegnede at sælge sit i Ridderstræde beliggende Sted No. 422 paa billige Vilkaar, i Mangel af Salg, kan det faaes tilleie Anger Pedersdatter. til October Flyttetid. Kjelderetagen i mit iboende Sted N 625 paa Vestergade, der fortrinlig egner sig for flere Slags Næringsdrift, navnlig Restauration & Kaffeskjænkning eller deslige, er til Michaeli Flyttetid d. A. at faae tilleie. A. Hansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
En lys Stue til Gaden og Sovekammer til Gaarden, midt i Byen, bedst passende for 2 Skoledisciple, eller ogsaa en eenlig Dame eller Herre, der tillige kunne erholde Kost, kan tiltrædes til October Flyttetid. Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Natten til den 28de Juli er fra min Mark borttaget en blankbruun Taarig Hoppe, omtrent 10 Qvarteer høi, med en liden trekantet Stjerne i Panden. Efteraar og Vinter er den blakket og skidenbruun, og ligesom graae, der allerede har taget sin Begyndelse i Hovedet og paa Halsen; den har smalle Been, forresten let og kraftfuldt Fodskifte, er ei af de Sværeste eller i bedste Foderstand, Hvor der kan give nogen Oplysning om berørte Hoppe, betales Uleiligheden og alle mulige Omkostninger, naar man melder sig hos Undertegnede. Hersleff By og Sogn ved Fredericia, d. 30te Juli 1835. Søren Dahl, Sognefoged og Gaardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
En grøn Silkemantille, med bruunt Foder, er tabt paa Veien fra Frederiksport bag om Byen til Vesterport. Finderen bedes at aflevere den paa Politikammeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-08
Ankomne Bognyheder. Et Par Ord om de Forhold, der have fremkaldt det almindelige Ønske hos den danske Geistlighed at samles i Conventer, og om disse Conventers Formaal, 2 ; Bruuspulvere, tjenlige saavel for Danske som Svenske, tillavede af Amt, 3 ; Barnabys i Amerika, af F. Trollope, 2 Dele, 2 1/2 s; Lilien, Taschenbuch, historisch romantische Erzählungen für 1846, von C. v. Wachsmann, 9ter Jahrgang, med 6 Staalstik, 3 a 3 ; Der deutsche Pilger durch die Welt, ein unterhaltender und lehrreicher Volkskalender for alle Lander deutscher Zunge auf das Jahr 1846, 5ter Jahrg., 4 8; Kerker und Kirche, ein Roman, frei nach H. v. Stendahl's Chartreuse de Parma, 1–3 B., 4 3, Paul von A. v. Sternberg, 12 B., 4 23 ; Aus dem Leben eines Abenteurers, von J. Chownitz. 12 Th., 3 3 4 ; Les Petits Manges d'une Femme Vertueuse, par H. de Balza, 4 183, Vingt, Ans Apres par A. Dumas, Tom. 1–4, 3 3, Un Beau Pere, par C. de Bernard, Tom. 14, 343, Ten Thousand a-Year by Warren, Vol. 1, 4 a 8, faaes i den Jessenske Boghandling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
No 143. Løverdagen. den 9de August. Kongelig privilegeret. Aarhus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmqnist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Blandinger. Da den russiske Storfyrst Constantin havde Afskedsaudients hos Sultanen, yttrede Storfyrsten det Ønske, til Erindring at eie nogle Linier fra Sultanens egen Haand, hvorpaa denne strax nedskrev to tyrkiske Vers, der i Oversættelse lyde omtrent saaledes: "Den som bereiser Verden, veed langt mere end den, der lever længe." Disse simple Stropher, hvori der tillige ligger et uoversætteligt Ordspil, skulle ganske være Udtrykket af den ungdommelige Monark varmeste Ønske, at samle sig Kundskaber og Erfaringer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Ved en stor Banquet, som blev givet i Serailet, til Ære for Storfyrsten, udbragte den brittiske Gesandt ganske uventet en Toast for "Sultan Abdul Medschid, det store osmanniske Riges Behersker, der ved vise Reformer, ved Udbredelsen af Lys og Kundskaber søger at belære sit Folk og at befæste det Rige, hvis Bestaaen, er saa nødvendig for Europas Ligevægt!" Disse, ved denne Leilighed saa betydningsfulde Ord, udtalte af Repræsentanten for en af Jordens mægtigste Stater, skulle have gjort et dybt Jndtryk paa alle Tilstedeværende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
I det nordøstlige Ungarn have Oversvømmelser i Slutningen af f. M. anrettet skrækkelige Ødelæggelser. Navnlig har den store Handelsplads Miskolez, med over 200,000 Jndvaanere, lidt overordentligt. Hele Masser af Huse ere indstyrtede og mange Mennesker, som om Natten i deres Senge bleve bortskyllede, have fundet Døden i det vilde Element.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
J det 65de engelske Jnfanteri-Regiment har, under dets Ophold i Dublin, fundet et Mytteri Sted, hvorefter 38 Mand bleve dømte til Tugthuuset, og hele Regimentet beordret til Sydwales.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
J Rusland er udkommet en ny Anordning angaaende Straf for dem, der skjule deserterede Rekruter, Jfølge denne Anordning skulle Familier, der skjule deserterede Rekruter, til Straf stille to andre Rekruter, for hver enkelt de have villet skjule, Deserteurerne skulle desforuden udstaae deres Tjenestetid og straffes efter de militaire Love. Naar der i saadanne Familier ikke findes Subjecter, som ere duelige til Tjenesten, saa skulle hine to Rekruter stilles af den Familie i Landsbyen, der har taget nærmest Deel i at skjule Deserteurerne eller idetmindste været vidende derom; men skulde heller ikke her findes til Tjenesten duelige Subjecter, skulle de to meest Skyldige, eller, naar de Alle ere lige skyldige, Familiens Overhoved og med ham Familiens ældste Medlem, straffes med Knut og sendes til Siberien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Vi have i sin Tid meddeelt vore Læsere Major Tscheglowsky's mærkværdige Fata. Efterat han, forviist til Siberien, havde opholdt sig her i 52 Aar, var han bleven benaadet af Keiser Nicolaus, og gjorde, 107 Aar gammel, paa sin Fod den lange Reise fra Jrkutsch til Petersborg, for at takke Keiseren. Han vilde derpaa vende tilbage til Siberien, men blev ved Sygdom forhindret derfra. Nu er han død, 109 Aar gammel, og, efter Keiserens Befaling, bleven begravet paa Statens Bekostning med alle militaire Honneurs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Det haardeste Slag, der i den sildigere Tid har truffet den romerske Curie, er, at den lærdeste katholske Theolog i Tydskland, ja i hele Europa, den vidtberømte Dr. Theiner, er gaaet over til Tydsk Katholikerne. Noget Værre kunde der ikke ramme den romerske Kirke i Tydskland. De romerske Herrer ere ogsaa i høi Grad bestyrtede over denne overordentlige Tildragelse. Denne ene Mands Tiltrædelse er for den tydskekatholske Kirke meere værd, end HundredtusindersOvergang. Gretna-Green, hiint Tilflugtsted for dristige Bortførere, hvor den gamle Smed har sammensveiset, saamangt et Ægtebaand, trues nu af et meget haardt Slag; thi Lord Brougham har andraget paa, at alle her sluttede Ægteskaber fra den 1ste Januar 1846 af skulle være ugyldige, naar de unge Folk ikke have opholdt sig der idetmindste tre Uger uafbrudt for Vielsen er bleven fuldbyrdet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Det smukke Kjøn begynder hist og her at deeltage i Øvelser, som man ikke troede, det skulde komme tilat interessere sig for, f. Ex. i Svømmeøvelser, som hidtil have været Mændene forbeholdte. Saaledes strømme i denne Tid de hamborgske Damer til den John ske Badeanstalt, for at bringe deres Legemes Bølgelinier i Connexion med Elbens bølgende Vande. De have endogsaa langtbortefra forskrevet sig en Svømmelærerinde og oprettet en Skole for Svømmekunsten, hvilket jo ikke er saa forunderligt, da Damerne altfor gjerne ville svømme mod Strømmen. (!) Begjærligheden efter kolde Bade er saa levende hos dem, at det qvindelige Besøg, selv paa kolde Regndage, er langt stærkere, end det mandlige, og Aarene gjøre slet ingen Forskjel heriBlandt Svømmerinderne skal der allerede findes sande Virtser. Boussingault har til Videnskabernes Akademi i Paris indsendt en Afhandling over Chimborazo, som han har besteget. Han kom til en Høide af 6,006 Metres, den største Bjerghøide, Nogen endnu har naaet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Barometret, der ved Havfladen holder sig paa 28 Tommer 3 Lin., var paa hiint høie Standpunkt sunket til 13 T. 8 L. Boussingault undersøger i sin Afhandling den fortyndede Lufts Virkninger paa Mennesker, som begive sig op paa høie Bjerge. Han mener, det er muligt, at vænne sig til den fortyndede Luft. Saaledes finder man, at i Amerika unge Piger ofte dandse hele Nætter i en Høide som Montblancs, hvor den berømte Saussure neppe havde Kraft nok til at iagttage sine Jnstrumenter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
En Notabilitet fra Keiserdømmets og Restaurationens Dage er i en høi Alder død i Paris, en Toiletsælgerske, d. v. s. en Marschandiserinde i stor Stiil. Ølle Ozanne begyndte med et Par Palter, og sparede, kjøbte og solgte saa godt, at hun tilsidst i sine Gemakker falbød de meest glimrende Hofdragter og de kostbareste Smykker. Hun blev steenriig og kjøbte sig nu en fordums kongelig Park, den samme skjønne Besiddelse, hvor Henrik den Fjerde havde levet med den fortryllende Gabriele d'Estrees. Desuden havde Olle Ozanne flere Eiendomme i og udenfor Paris. Hun døde i Gaden Chauchat, nærved den store Oper, hvis Bajaderer tidt, i tidligere Aar, prangende med hendes Juveler, havde erobret de Napoleoniske Heltes Hjerter. Hendes Gierrighed lignede hendes Rigdom. Hun vilde ikke taale, at der paa hendes Besiddelser blev foretaget den ringeste Reparation, og efterlod en Formue af 5 Millioner Francs. Tre fjerne Paarørende, som, boende i en af Paris's Forstæder, ei engang kjendte Olle Ozanne, have faaet den store Arv. Det er fattige Arbeidere, som nu paa eengang ere blevne rige Grundeiere. Mille Plessy, denne meget yndede Skuespillerinde ved Theatre francais, har pludseligt forladt Paris. Hun er bleven engageret i St. Petersborg paa 10 Aar med 50,000 Fr. aarlig. Efter de 10 Aars Forløb faaer hun 12000 Fr. i Pension.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Victor Hugo har maattet betale Maleren Biard30,000 Francs, imod dennes Løfte om, at tilgive sin Kone.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
En rystende Begivenhed har i disse Dage fundet Sted i Berlin. To Forældre vare gaaede ned ad den Pankower Chaussee med deres Barn, en smuk lille Dreng paa tre Aar, for at besøge en Slægtning. Under dette Besøg forsvandt Barnet, og det var ikke Forældrene muligt, at opdage dets Spor. Fire Dage efter rider Godseier Bützou over sin Mark, som ligger der i Nærheden, og bliver opmærksom paa et Leie i Kornet i betydelig Afstand fra Veien. Han rider nærmere, og finder her i Kornet det ulykkelige Barn, dødt, angrebet af Ormene, Ved Siden af Drengen laa nogle hentørrede Blomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
J Berlinerblade bekjendtgjør en Snedker, at man hos ham faaer de bedste og mageligste Liigkister, som ere at faae i hele Preussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Den 24de Juli har en brunswigsk Kammer Copiist berøvet sig selv Livet, ved at kaste sig for Hjulene af et Jernbanetog.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Ved Theatret i Braunschweig er et interessant Kunstner=Ægteskab blevet sluttet i disse Dage. Tenoristen Leber har ægtet Sangerinden Wurst. Hun kalder sig nu Madame Leber-Wurst, og har faaet en Jndbydelse til at give Gjæsteroller i Leipzig Et sikkert Middel mod Tandpine leveres, naturligviis af en Spøgefugl, i et tydsk Blad, og derefter i "Flyveposten: "Man tage Munden fuld af fød Fløde og ryster Hovedet saalænge, indtil Fløden bliver til Smør. Saa skal Smerten være forbi, og aldrig vende tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
For noget siden kom et Skib, efter en lang og farlig Søreise, opad Elben for fulde Seil. Lystigt gjennemskjar Kjølen Bølgerne; syngende gjorde Mandskabet de sidste Arbeider for Jndløbet i Hamborgs Havn. Fra Havnen af saae en Mængde Mennesker det smukke Skib nærme sig. Blandt dem befandt sig en Fader og en Moder, hvis Søn, efter sin første nu tilendebragte Søreise, vendte tilbage til Sine med dette Skib. Længslen havde drevet ham op paa den høieste Mast han hænger i den luftige Region, – han speider efter Havnen, – han faaer omsider Øie paa sine Forældre, han svinger sin Hue, for at hilse dem, men i samme Øieblik taber han Ligevægten, og styrter ned, som et sønderknuust Liig ligger han paa Dækket.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
En gift Kone i Hamborg, Moder til tre Børn, er i disse Dage bortrømt med et ungt Menneske, der førte hende til Bremen, for herfra at afgaae med hende til Amerika. De vare allerede ombord paa et Skib, der laa seilfærdigt til New-York, da den bedragne Ægtemand overraskede dem, rev sin Kone af Forførerens Arme og tog hende hjem med sig, idet han tilgave hende Alt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
J Waisenhuuskirken i Hamborg fandt forleden en Høitidelighed Sted, som havde hiddraget en Vrimmel af Tilskuere. Pastor Cropp døbte nemlig to Tvillingbørn, og det var - hans egne. Det var to Drenge; den Ene blev kaldet Julius, den Anden Cæsar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
En sørgelig Scene, som forleden forefaldt i Hamborg, har givet Stof til megen Omtale. Man drog et Liig op af Alsteren. Det var en ung Pige i sort Silkekjole, hvidt persisk Shawl, et kostbart Perlebaand, om Halsen et rørende Syn! Hvo veed - siger et Blad – hvilken Giftorm der har naget det unge Hjerte saaledes, at det maatte betroe de tause Bølger sin sidste Smerte, J Hamborgs Havn har man i disse Dage en sælsom Contrast. Skibet Victor befragtes nemlig, i 30 Graders Hede, med en stor Ladning Jis. Kjøbmand Wamosy har faaet den Jdee, at sende hele Blokke Jis til Rio Janeiro. Laqviis ere de omhyggeligt nedpakkede i Høvlspaaner, og, for at slaae to Fluer med eet Smæk, er der i det til Jiskjælder forvandlede Skib nedpakket en Ladning Smør, Skinker, Kjød, Anchiovis &c.J Ugen fra 13de til 19de Juli har der hersker svære Storme i Nordsøen, som have foraarsaget mange Ulykker. Flere Skibe ere sunkne, og Havet skal have været ligesaa oprørt, som om det havde været seent paa Efteraaret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Den svenske Sangerinde Jenny Lind har forladt Stockholm og er reist over Stralsund til Cölln, for at deeltage i de musikalske Fester for Dronning Victoria.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Den svenske Maler Nilson, som var tiltalt for at være traadt over til den katholske Religion, og som af Hofretten var dømt til Landsforviisning, har nu ved Høiesteret faaet samme Dom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Den svenske Digter Tegner er nu igjen saa svækket paa sit Helbred, at han har maattet ansøge om Entledigelse fra sine Embeder. Han er, som bekjendt, Biskop i Wexis Stift. Angaaende Hensigterne med den Reise om Verden, der vil blive foretaget fra Kjøbenhavn, yttrer HanMorgenzeitung" sig saaledes: "For det Første vil man igjen danisere de i nogen Tid opgivne nikobariske Øer: et politisk Formaal, for det Andet vil man der træffe Foranstaltninger til Anlæggelsen af en Forbryder=Coloni, til hvilken Ende man maaskee vil medtage nogle Prøver af kjøbenhavnske Forbrydere: et Politi-Formaal, for det Tredie vil man medtage Naturforskere, og løse naturvidenskabelige Formaal: et videnskabeligt Formaal, for det Fjerde tager man Missionairer ombord: et geistligt Formaal, for det Femte medtager man Prøver af dansk Jndustri, som man vil søge at afsætte: et merkantilskindustrielt Formaal; og for det Siette skal Besætningen øves i Søvæsenet: et nautisk Formaal. – Man seer, der kan slaaes mange Fluer med eet Smæk."J Løverdags Aftes ankom Hs. M. Kongen og Hs. K. H. Kronprindsen til Ringkjøbing. Kongen tog ind i Amtmandsboligen paa Rindomgaard, Kronprindsen hos Baron Güldencrone. J Mandags Morges reiste Hs. M. derfra over Varde til Ribe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
J Natten til den 26de Juli er dHr. Charles de Voss & Compagnies Sukkerraffinaderi i Jtzehoe afbrændt ved Jldsvaade. Herredsfoged Petersen, der ved Haderslev=Scandalen blev rullet ned af Skrænten i en Dam, skal (efter Hors. Avis) have begaaet den store Feil, at træde frem som Een af den schleswig-holsteinske Clique med det slesvig-holsteenske Tegn paa Brystet, uden Embedsdragt eller noget Symbol, der kunde gjøre ham kjendelig som Politimester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Under et Tordenveir, som i Tirsdags trak over Ribe Egnen, slog Lynilden ned i Gredsted i en Stald, hvor Gaardeierens Kone var ifærd med at malke, Koen, som hun malkede, styrtede død om, hvorimod Konen slap med at faae sit ene Been beskadiget. Lynilden tændte strax, og hele Gaarden brændte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Dr. Rudelbach, Superintendent i Sachsen, opholder sig for nærværende Tid i Kjøbenhavn. Jfølge Aalb. Avis nævnes han som Aspirant til den lollandsk falsterske Bispestol.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Jfr. Fjeldsted vil bruge Badet i BourbonnelesBains, hvor Jfr. Grahn blev cureret. Hun lider af samme Sygdom som Jfr. Grahn leed af, nemlig en Knæskade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Hs. Maj. Belgiernes Konge har tildeelt vor Digter Oehlenschlager Leopoldsordenens Officierkors.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Sangerne Ferslew og Albrecht fra det kongl. Theater ere ankomne til Aalborg, hvor de agte at give en musikalsk-dramatisk Aftenunderholdning, understøttede af Pianisten Hr. S. Davidsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Modeberetning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1845-08-09
Paris, i Juli. De elegante Damer bære i Almindelighed aabne Over kjoler af lyst Taft over en Underkjole af tyndt Mousselin, som foran har fem til syv Rækker Kniplinger eller TylTisse Overkjoler ere og Livet sammenholdte af et bredt eensfarvet eller med Fryndser besat Baand, hvis Ender falde ned til Knaet. Livet er i Ryggen lagt i lette Folder og tillukkes af Perler eller Marcasselknapper. Desuden seer man mange Kjoler af hvid Barege, som enten ere garnerede med aabne Fryndser eller med brede udtungede Volants, og Kjoler af hvid Organti, som have tre store Bolants, besatte med ti Rader smaae hvide Soutasche Silkeborter. Livene ere græske, Ærmerne halvlange og snørede med Soutaschborter, og et rudret eller stribet Baand, med flagrende Ender, tjener til Belte. Ærmerne ere enten aabne under Armen og vise et Halv ærme af hvid Tyl, eller de ere snævre ved Haandledet med Opslag og Manschetter. De brogede Farver til Kjø lernes Stoffer ere blevne saa almindelige, at de elegante Damer begynde at vende tilbage til de eensfarvede Stoffer. De stribede Silkemousseliner ere endnu bestandig moderne. Langshawlerne af Krop, Gaze og Mousselin foretrækker man i Varmen for Silkemantillerne. De saakaldte Visiter (Ærmemantiller) ere garnerede med Kniplinger. Man bruger ogsaa Kniplingscardinaler med Skjøder, som fastholdes af et Bælte. Hattene med aaben Skygge og Nakkegarnitur bruges meest. Jtaliensk og Riisstraa bliver især baaret af elegante Damer. Hatte af Tyl ere især meget yndede. Overhovedet spiller iaar Tyllet en vigtig Rolle i Modens Rige.