JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Blandede Efterretninger. J Anledning af Cynards Paastand, at Capo d' JstriasMord var Grækenlands Dødstød, har en Græker Argyropyles i Paris ladet indrykke en Slags Gjendrivelse i nogle franske Blade. Han beklager vel den før gelige og lumpne Maade, hvorpaa denne i mange Henseender dygtige Mand maatte ende sine Dage, men som Grækenlands Præsident betragtet giver han ikke Greven noget fordeelagtigt Eftermæle. Han beskylder ham for at have ophævet den selv under Tyrkernes Herredømme bestaaende Municipalforfatning, at have forenet al Myndighed i sin Person, at have egenmægtig indsat Dommere og ladet Folk fængsle, at have brækket forseglede Breve og deraf taget Anledning til politiske Forfølgelser, at have bagtalt den græske Nationalcaracteer i sine Noter til de fremmede Magter og utilbørlig begunstiget sine havesyge Slægtninge. Af alt dette drager nu A. den Slutning, at Capod Jstriashavde paadraget sig et fortjent Had i Grækenland og at Grækernes Sag intet har tabt ved hans Død. En lignende Erklæring er ogsaa i et offentligt Blad givet af 14 andre Græker, der for Tiden opholde sig i Paris.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Den russiske Regjering har nu tydelig erklæret sin Mening med Hensyn paa de polske Jnsurgentere, og denne er, at de Officerer eller vel i det Hele Personer af de høiere Klasser, som fortsatte Modstanden, efter Varschaus Capitulation, blive udelukte fra Amnestien og ikke meere maa vende tilbage til Rusland eller Polen. Om den forrige Præsident i den polske Nationalregjering, Fyrst Cartorisky, anførtes nylig i dette Blad efter allg. Zeit. at Keiseren selv havde casseret den Dom, ifølge hvilken hans Eiendomme erklæredes confiskerede og at han havde Haab om at faae fuldkommen Amnestie. Den første af disse Paastande er hidtil ikke modsagt, men den sidste var falsk. Ved en Ukase af 18de Octbr. er han nemlig paa Grund af sin Haardnakkenhed erklæret uværdig til at have Plads i Rigsraadet og det dirigerende Senat, hvorfor hans Navn bliver at udslette af Listerne. J Henseende til de Militærpersoner, som ere i denne Casus, da har Keiseren allerede for nogen Tid siden erklæret sig med Hensyn til Officererne ved Romarinos Corps; nu ere 2 andre Keiserlige Manifester bekjendtgjorte med Hensyn til Rocyikis og Rybinskis Corpser, hvilke gaae udfra samme Grundsætninger. Man seer altsaa, at Keiseren af Rusland, som sagt, ikke vil have noget at bestille med dem, der fortsatte Fjendtlighederne efter Varschaus Capitulation og i sig selv synes Skaden for disse Mænd, der saaledes maa flye deres Fædreneland, større end den virkelig er, faa af dem maatte vel nemlig være istand til som ærlige Mænd at tjene Keiser Nicolaus og de have upaatvivlelig selv følt dette, idet de overgave sig ikke til Russerne, men til Øster Et belaisk Blad gjør følgende Beregning: De Besiddere af faste Eiendomme, som under Krigen have lidt Tab, forlange 10 Millioner Gylden i Erstatning, Manufacturisterne andre 10 Millioner. Vi har gjort et Laan paa 22 Millioner, Holland fordrer 100 Milliloner, Frankrig 1200000 for sin Bistand og Jndvaanerne i de Provindser, der nu løsrives fra Belgien, skal have 2 Millioner. Naar alt dette bliver betalt, saa vil vi faae at føle, hvad det koster at faae en Frihed, der egentlig ikke bestaaer i andet, end at vi maa gjøre, hvad man befaler os.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Den 28de Octbr. blev holden Te Deum i Petersborg i Anledning af Varschaus Erobring. Jfølge en omstændelig Rapport fra Paskevitsch, kostede Erobringen Russerne 3000 Døde og 75000 Saarede. 800 Heste omkom og 8 Krudtvogne sprang i Luften. 3000 polske Soldater ere blevne gjorte til Fanger. 10000 Mennesker, meest saarede Polakker, laae i Hospitalerne i Varschau.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
J Harburg er bortkommen en Kasse, som efter Ordre fra M. Steinthal i Hamborg, for Regning P. Steinthal i Stendahl, skulde have været sendt til Bremen, der foruden endeel kostbare Guld Bijouterier ikke indeholdte mindre end 76 Stkr. Guld-og 505 Stkr. Sølv-Repeteer-Cylinder, og andre Uhre. Der udloves god Douceur for Opdagelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
En gruelig Scene fra den sidste polske Revolution er følgende. En agtet Embedsmand, der vilde holde Styr paa en Bande, havde faaet deres Høvding arresteret. Paa en Embedsreise falder han i en Deel af Bandens Vold. Han flygter ind i en Kirke ved Alteret; men uden at agte Stedets Hellighed slæbes han ud med Rasenhed, og efter ham bibragt Marter hænger man ham op i en Skov. Keiseren, der nylig erfoer denne Misgierning, har tilstillet den Dræbtes trængende Enke og tre Smaabørn 1500 Rubler og udsat Familien en Pension af 1000 Rubler aarlig.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
J Florenz er den berømte Astronom L. Pons ved Døden afgaaet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Fra Vien skrives, at Cholerasygen er kun endnu herskende i Forstæderne, hvor daglig falde 30 til 40 Offere; men i Staden selv er man ganske fri. Hvis Sygdommen ved indtrædende vandkoldt Veir - skrives derfra - ikke indfinder sig igjen, da kunne vi prise os lykkelige. Den fornemme Adel, og Alle, der have taget Borundt omkring Vien, ile naturligviis ikke til Staden; dog ere alle offentlige Pladse besøgte.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Fædrenelandet. Blandede Efterretninger. Meget, ja vel altfor meget have Aviserne nu uafladeligen meddeelt om Choletasygen, og skjøndt der vel i en nendelig lang Tid ikke har været noget eneste Nummer fri herfor, saa at maaskee mange ansee det for en byrdefuld Læsning, saa kan dog ei alene forsikkres, men tilfulde bevises, at denne Avis kun hidindtil har meddeelt Ubetydeligt og Gienstanden, naar man seer hvorledes andre Aviser have udbredt sig om samme. Har man imidlertid maattet læst, hvorlunde Sygdommen har udbredt sig paa mange Steder udenlands, dog uden at have erfaret noget om de nærmere Omstændigheder, saa er det tilvisse interessant at læse de udsendte danske Lægers Rapporter til det Kgl. Sundheds-Collegium i Kbhvn. Reservemedicus Ballin siger, at han ikke havde taget til Krakan hvis Stadens Tilstand iforveier havde været ham bekjendt; men hvo skulde troe at saastor en Stad (25000 Jndb.,, der har et Universitet og sin egen Regjering skulde mangle alle Forberedelses. Foranstaltninger, Skjøndt flere Læger for længere Tid havde gjort Vedkommende opmærksom herpaa, saa tog man ikke Hensyn dertil; ja selv da Sygdommen allerede havde viist sig hos Enkelte, vedblev man med samme Ligegyldighed, og de første Læger, der gjorde Anmeldelse om den, vare endog underkastede Chicaner, indtil en nedsat Commission erklarede Sygdommens virkelige Tilstedeværelse, som ogsaa snart udbredte sig med en frygtelig Voldsomhed. Nu først indrettedes et Hospital for en høist ubetydelig Sum. Men her lagdes de Syge paa Brixer hvorpaa ikke Sengeklæder, men Straa sække vare lagte; de tildækkedes med Tepper, som umulig ganske kunde indhylle dem; mange maatte ligge paa Gulvet; begge Kjøn iblandt hverandre, Døende og mindre Syge paa samme Brix, kort Alt i største Uorden. De Døde udførtes hver Aften til Kirkegaarden; mange saaledes en Time og kortere Tid efterat de vare døde; hvilket ganske overlodes Opvarterne at bestemme, og mange Læger have forsikkret, at have seet Tilfælde, hvor de for døde anseete, atter vare komne i Live, hvilket Ballin ei heller holder for umuligt ifølge Sygdommens krampagtige Natur i Forbindelse med Misbrugen af Opium En Professor Birkovsky, der i Moskan havde observeret og behandlet Sygdommen, havde her indrettet Hospitalet og ham anmodede B. om at faae Liig obducerede, men dertil havde man her alt for liden videnskabelig Jnteresse for Sygdommen. Professoren var meget beskjæftiget i Byen og besøgte ikke Hospitalet til nogen bestemt Tid, undertiden ikke engang hver Dag, og iøvrigt vare Patienterne overladte til et Menneske, der vist aldrig forhen havde observeret nogen Syg Han havde været Barbeer, og ved at have en Senator til Kunde, havde han erholdt denne Post. Harmeligt var det, at see dette Menneske gribe til et og andet Middel i Flæng uden mindste Kundskab til samme.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
J Forstaden havde Jøderne deres Hospital i nogle lave Værelser, og skjøndt de i en Tid af 14 Dage havde 30 a 50 Liig daglig (deres Antal anstaaes til 5000) saa sørgedes der hverken for Afspærring at Huse eller at hæve Forbindelsen imellem Forstaden og Byen. J Forstaden aftog den imidlertid noget medens deres Liig med deres sædvanlige Ceremonier, skjøndt det egentlig var dem forbudt, og B. saae dem bære Liig, der blot vare indhyllede i et Teppe, uden Kiste, paa deres Skuldre igjennem Byen. Skjøndt B. siger, at han endnu ikke vover at fremsætte nogen bestemt Mening om Sygdommens Beskaffenhed, saa holder han den dog, ifølge alle hans gjorte Jagttagelser, for miasmatisk og ikke for contagiøs. B. har herfra taget til Gallizien og reiser formodentligen ogsaa til Ungarn. Den anden Læge, Bataillonschirurg Thune, der har givet Rapport fra Danzig, erklæret sig tværtimod Ballin for Sygdommens Contagiositet, som han vil bevise ved mange Exempler, og yttrer sig herom: "Min nuværende individuelle Mening er, at gode Qvarantaine Anstalter kunne holde Sygdommen ude, og at en itide med Aarvaagenhed anvendt Spærring kan standse dens Udbredelse; thi, saavidt jeg hidindtil har lært Cholera at kjende, anseer jeg den for en contagiøs Sygdom, dog ingenlunde at sætte i Sammenligning med Pesten, men at forholde sig i denne Henseende som Typhus gravior eller Skarlagensfeber.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
J Kieler Correspondent læses om Hesteavl, at der gives practiske Landmænd, der aldeles forkaste Væddeløbene som Forbedrings Middel til Hesteavl, paaberaabende sig Meklenborg, hvor Fuldblodsracen med stor Bekostning og Jilfærdighed i 10 a 12 Aar har været indført, men til ethvert andet Brug end til at løbe, har leveret ringere Heste end forhen. Hvilket Product - spørges der - er for Landets Hesteavl det nyttigste, dog vel uden Tvivl det, der paa Markedet søges meest og betales bedst, Hvo er altsaa den competenteste Dommer, Hestehandlerne; og disse nævne eenstemmigen de store, stærke og smukke Heste som altid afsættelige. Det nytter lidet for Hesteavlen, at der leveres bedre Producter, naar disse ikke besidde de for Øiet til Afsættelse udfordrende Egenskaber. Hvoraf mon det kommer, at paa Øen Als, hvor, i en Række af Aar, Fuldblodshingste have bedækket uden Betaling, dog alligevel stærke Hingste af Landsracen endnu meget søges - imod Betaling? Paa Gravensteen bedækker en Fuldblodshingst for een Specie, hvorfor ifjor, i Slesvig, forlangtes 10 Specier, og alligevel søgtes denne ikke meget, hvorimod stærke Landhingster havde fuldtop at bestille. Udsættes der kun for Væddeløb høie Præmier, saa vil den efter at vinde Prisen Higende søge at anskaffe sig den hurtigste Hest, ubekymret om den besidder de til Avl eller Opdræt nødvændige Egenskaber eller ei. Have vi da ikke seet spatlamme og med andre Feil begavede Heste seire i Væddeløb?
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Veile By, og Amts Sparecasse har fortiden indestaaende i Hs. M. Kongens Casse 49600 Rbdlr. Bespiisnings Anstalten for Trængende i Hovedstaden, vil ogsaa for den tilstundende Vinter træde i Virksomhed. Varme Middagsportioner, bestaaende af 1/2 Pot 5 Lod fersk Kjød uden Been, eller til Afverling Flesk, ville dagligen uddeles, og uagtet den høiere Kjødpriis, (?), ville Vilkaarene dog forblive de samme som i de foregaaende Aar. Hvo der yder Bidrag af 5 Rbdlr. kan disponere over en Adgangs-Billet, og forlange til hvem Maden skal gives.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Sundhedscommitteen i Wedel i Holsten, der nylig havde anmeldt et Cholera Dødsfald, bekjendtgjør nu, at Physicus Dr. Meyn fra Pinneberg har, efterat have taget Syn over Liget, erklæret at det ikke var den asiatiske Cholera.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Bekjendtgjoreløer. Efter to Aars kjærligt Ægteskab behagede det Livets og Dödens alvise Herre, i Gaar Aftes Kl. 10, at kalde, bort fra min Side til et bedre Hjem, min inderlig elskede og uforglemmelige Mand, Viinhandler Thomas Borregaard, i en Alder af 36 Aar. Det sidste halve Aar hensvandt, for denne forhen saa raske Mand, under Fölelsen af Legemssvaghed, der ideligen mindede ham om, at Livets Aften var nær, et Budskab, han med Hengivenhed i Guds Villie, fulgte, der Timen kom. Hvad jeg, der nu staaer Ene tilbage, har tabt ved en saa kjærlig og drivtig Mands Bortgang, formaaer kun den at föle, der levende kan sætte sig ind i Andres Stilling; mine Ord kan ikke udtrykke det. - At mange ædle Mennesker tage Deel i min Sorg, derom er jeg fuldt overbeviist. Herrens Veie ere urandsagelige, men vi vide: at alle Ting skulle tjene dem til Gode, som elske Gud. Ved denne Overbeviisning holder jeg mit synkende Mod opreist og tröster mit Hjerte ved Tanken om engang at samles med den ForKlarede, der, hvor ingen Skilsmisse mere skalvære. Aalborg, den 14de November 1831. Cathrine Vorregaard, fodt von Spreckelsen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-14
Paa Veien fra Aalborg til Svenstrup, er, i Løverdagsaftes tabt af Vognen fra Buddeerupholm: 1 Bagsmække, 1 Skriin, hvori endeel Caffe, Sukker og Speceri-Vare, for Opdagelsen, af samme eller Tilveiebringelsen, loves en god Douceur af Claus Pedersen, Kudsk paa Buddeerupholm. Det første Bind af den cimbriske Mercur, samt en Deel enkelte Nr. af samme Blad fra 1823, ønskes tilkjøbs. Man melde sig paa Stiftsbogtrykkeriet. Skpr. P. Bruun, beliggende ved Toldboden, agter sig til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
England.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Urolighederne i Bristol ere nu dæmpede og der skrides fra London, at dette kunne være skeet for, hvis de befalende havde viist mere Bestemthed og Virksomhed. Tropperne handlede omsider efter Plan og med Kraft og det lykkedes dem snart at dæmpe et Oprør, som den laveste Pøbel brugte som Anledning til Plyndring og Voldsomheder. J Bristol og dens Forstad Clifton lade nu alle vaabendygtige Borgere imellem 20 og 60 Aar sig indskrive i Borgergarden og forskjellige Corps ile til fra alle Kanter. Meget Uheld - hedder det - kunde have været forebygget, hvis ikke en paa snisk Skræk strax i Begyndelsen havde bemægtiget sig Gemytterne; den hele Hob, der antændte QucensSquare skal kun have beløbet sig til 150 Personer, og sen 30 Vagabonder omtrent ødelagde det biskoppelige Palais. Det Tab, som er foraarsaget ved Bygningernes Brand, anslaaes til 300000 Lst., dog er det endnu sumuligt at angive det nøiagtigt. Branden tog meget Overhaand ved den uheldige Omstændighed, at der kom Jld i et stort Lager af Spiritus, saa at virkelig Jld strømme bølgede igjennem Gaderne. Jblandt Deeltagerne i disse Voldlomheder vides endnu ingen, der kunde tegnes til nogen af de bedre Classer; der blev heller sikke gjort Forskiel paa Reformere og Antireformere, begge Partier vare udsatte for Plyndringerne og Voldsomhederne (dette kan maaskee bidrage til at forlige dem.) Jblandt Oprørerne fandtes adskillige Brandstiftere, der vare komne temmelig langt fra.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Fra London er afgaaet en Millitairperson til Bristol, for at overtage den øverste Commando der; man forsikkrer tillige, at Regjeringen har udnævnt en speciel Commission, som skal bestyre Stadens Anliggender istedet for den hidtilværende Øvrighed. Undersøgelserne fortsættes og man faaer daglig sat paa nogle af Deeltagerne i hine Excesser. Kongen har under 2den November udstædt en Proclamation, hvori han befaler alle Øvrighedspersoner at gjøre sig al mulig Umage med at forebygge lignende, og hvor de skulle forefalde, anstille de strængeste Undersøgelser, for at komme paa Spor efter Ophavsmændene; ligeledes opfordres deri alle andre Undersaatter til at yde Øvrigheden alvorlig Bistand til disse tvende Hensigters Opnaaelse.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Belgien. - Holland. Holland har endnu ikke antaget Conferentsens Fredsforslag. Den 2den November bemærkede Lodsbaaden, fra Vliessingen den engelske Flaade paa Høiden af Blankenberg; den bestod af 15 Seilere, og en Fregat afsyrede et Signalskud for at faae en Lods, men istedetfor at komme, vendte Baaden tilbage. Maaskee dette tildeels er Aarsagen, hvorfor den engelske Flaade er vendt tilbage til Dunerne med uforrettet Sag, dog har ogsaa en svær Storm bidtaget noget hertil, paa Grund af hvilken Admiralen gav ethvert Skib Signal til at sørge for sig selv. Den hollandske Regjering har imidlertid erklæret Vliessingen i Beleiringstilstand; der arbeides med Jver paa Fæstningsværkerne, og en stærk Garnison er i Vente. J Frankrig meger man, at det er Kong Vilhelms Hensigt at temporisere, i det Haab, at Belgien skal komme i en saadan Crisis, at en Restauration kunde blive mulig. Denne Formening er rimelig, thi angribe tør Holland vel ikke og til at antage Tractaten har den - som tydeligt sees - endnu ingen Lyst.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Cholera, Tvende engelske Blade, Globe og Courier, melde nu, at Cholerasygen ogsaa er kommen til England og navnlig til Sunderland. Den formenes at være kommen dertil med Skibe fra Hamborg og 5 (efter andre kun 3) Personer skal allerede være døde. Globe beskylder vedkommende Quarantaine-Commission for Uvirksomhed ved denne Leilighed, men Courier paastaaer, at Sygdommen maa være udbrudt paa Søen, eftersom Sundhedspassene vare i Orden. Det sidste Blad indeholder en privat Skrivelse fra Newcastle, hvori det hedder, at der er afgaaet en Bullettin fra Lægerne i Sunderland til Regjeringen, ifølge hvilken det er udenfor al Tvivl at Sygdommen er den asiatiske Cholera og det i en ondartet Form. De omtalte Personer døde alle efter faa Timers Sygdom. J det samme Møde af Geheimeraadet, hvor Proclamationen i Anledning af Urolighederne blev besluttet, antoges ogsaa en Formular til en Kirkebøn i Anledning af Cholerasygen.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
J Hamborg er Sygdommen i Aftagende. Under 12te Novbr. meldes, at der i de sidste 24 Timer kun var død een Person. Samme Dag beløb det hele Antal af Døde sig netop til 400 Personer. J Altona er den endnu saa mild, at den ikke med Rette kan kaldes en Epidemie.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
J Berlin vare af Cholera indtil 5te November: Syge, helbr., døde, und Behandl. Den 6te 20. 5. 7. Den 7de - 19. 14. 11. 91. Den 8de 22. 14. 18.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Blandede Efterretninger. J disse Dage have Toldbetjentene paa Kysten af Bleking i Sverrig, anholdt Varer, hvis Værdie er taxeret til over 24000 Rdlr. Banco. Den største Deel deraf bestod i udenlandske Klæder.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Fallit i Hamborg: W. Warburg med circa 112000 Mk. Bco.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Fædrenelandet.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Kjøbenhavn. Den af Hr. Chr. Bruun udgivne Samling af colorerede Fremstillinger af det Kongelige Skuespilpersonale er nyligen bleven forøget med Nummer 11, forestillende Foersom, som Hattemageren Jørgen Wadt, i den Heibergske Vaudeville "Kong Salomon og Jørgen Hattemager" (4de Scene, Replik: "Den hele Boutik er til Tjeneste.)
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Til Litteraturens for Øieblikket interessante Frembringelser hører: "om den Clansenske Jnjurie=Sag, af N. F. S. Grundtvig, hvori Forfatteren vedbliver at erklære det for sin Overbeviisning: at enten maa en kirkelig Skilsmisse finde Sted og det tillades ham og andre gammeldags Kristne" at gaae ud at Statskirken, eller ogsaa maa Et af To: Luthers Tro eller Clausens Lærdom forgaae.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Ledige Embeder. Under det danske Cancellie: Vinding og Vind Sognekald i Ribe Stift, 180 Rd. - Kjøbeløv Sognekald paa Lolland, 350 Rd.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 2den November er Sognepræst for Tryggeløv og Fodslette Menigheder paa Langeland, C. Graae, beskikket til Sognepræst for Tranekjær og Tullebølle, Menigheder sammesteds; Sognepræst for Vinding og Vind Menigheder i Ribe Stift, H. S. Sørensen, til Sognepræst for Søebye og Hallerslev Menigheder i Sielland; personel Capel kan for Jelling og Houer Menigheder i Ribe Stift, A. H. Stibolt, til personel Capellan for Sahl og Eising Menigheder i samme Stift; Cand. theol. R. M. Schmidt til personel Capellan for Zeuthen og Foelbye Menigheder i Aarhuus Stift; den 4de, Overlæge ved St. Hans Hospital paa Bidstrupgaard, J. H. Sei Under Rentekammeret: Under 27de October 1831 er Secondlieutenant a la suite, i Livgarden til Fods, E. Falsen, udnævnt til Kammerjunker. Den 3die Novbr., hidtilværende Amanuensis ved det store Kongelige Bibliothek, J. Riise, til Kammersecretair, og Studiosus S. Salomonsen til Amanuensis ved bemedte Bibliothek.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Kjøbenhavns Torvepriser, den 11te November. Rug Td..... 6 Rbd. 1 Mk. - s. a 6 Rbd. 4 Mk. - s. Hvede, Td....... 6 Rbd. 5 Mk. - s. - 9 Rbd. - Mk. 2 s. Byg 2radet, Td. 4 Rbd. - Mk. - s. - 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Byg bradet, Td. 3 Rbd. 4 Mk. 8 s. - 4 Rbd. - Mk. - s. Havre, Td...... 2 Rbd. 1 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 3 Mk. - s. Ærter. ......... 6 Rbd. - Mk. - s. - 7 Rbd. - Mk. - s. Røget Flesk, Lpd. 2 Rbd. 4 Mk. - s. - 2 Rbd. 5 Mk. 8 s. Grøns. Flesk Lpd. 1 Rbd. 5 Mk. 8 s. - 2 Rbd. 1 Mk. - s. Smør, Pd......... . Rbd. 1 Mk. 8 s. - - Rbd. 1 Mk. 9 s. Æg, Snesen. 2 Rbd. 2 Mk. 10 s. - : Rbd. 2 Mk. 12 s.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Vexel=Cours. Kjøbenhavn, den 11te November. Hamb. 2 M. - . v. 212. Specier 212. Species solgtes til 12 Rbmk. 11 1/2 s. Bank-Disconto 4 pC. Norske Speciessedler pr. 100 Sp. 152 a 152 1/2 R. i S. Svenske Sedler pr. Rd. Rigsgjeld 45045 1/2 Rbs. T. 4 pC. kongl. Obligationer (u. R.) 89 1/2 Rbd. Sedler. Ditto over 2000 pr. Stk. - i Sedler. Dito Dito 84 1/2 i Banco. Nationd. Obl. (af Laanet 4de Febr. 1820) 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito 108108 1/2 i Sedler. 4 pC. uops. Rigsb. Obl. 100 1/2 a tor Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan ved Hambro & Søn 103 i Banto. 4 pC. Dito Dito 98 1/299 i Banco. 4 pC. nye norske Obl. lydende vaa r. S. ved Dito 99 Jancoir. S. 3 pC. nye danske Obl. 6363 1/2 L. Sterling. Hamborg, den 11te November. Bourdeaux 187 1/2. Petersborg 9 7/8. London 2 M. 13 Mk. 7 3/4, k. S. 13 Mk. 81. Cadix. 45 1/8. Lissabon 43. Amsterdam k. S. 34, 80 2 M. 35. - Madrid 45 1/2. Kjøbenhavn 212. Spe. 1 pC. Avanct. Disconto pC. Thisted, den 9de November.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
J Aftes indstrandede paa Klitmøller Strand en Jagt, hjemmehørende ved Hamborg, kommende fra Sunderland, ladet med Steenkul, ført af Skipper Heinrich Popp, og bestemt til Hamborg. Fra Qvarantaine Væsenets Side blev strax en Cordon slaaet om Skibet; men da det erfaredes, at Skibet havde været over 2 Maaneder fra Hjemstedet og ikke havt Samqvem med noget Skib paa Reisen, saa blev Cordonen ophævet og der tillodes alle Vedkommende fra Adgang til Skibet, for om muligt at faae Last og Jnventarium bjerget. Aalborg
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Det ualmindelige Høivande ledsaget af nordvestlige Vinde, som viiste sig her i Forgaars Aftes Kl. 7, da Vandet var paa sit høieste, bebudede os ventelig Vinterens Komme, som ogsaa allerede i Gaar indfandt sig hos os med Snee og nordlige Vinde. Det er vel 9 Aar siden man her kunde mindes Fjorden at være steder gik over Bolværkerne og man enten maatte kjøre eller roe for at komme i Land paa Toldboden, da Vandet befandtes at være for koldt til at benytte sig af Svømning.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Fra Tvettestedet imellem Gammelmølle og Madam Brix's Gaard, er idagmorges druknet en Tjenestepige, (Beendreier Poulsens Steddatter), 22 Aar gammel. Vandet i Aaen havde kun almindelig Efteraarshøide.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Blandede Efterretninger. Hs. Majestæt Kongen har allern. tilladt Hs. Durchl. Prinds Ludvig til Bentheim Steinfurt, demitteret Oberstlieutenant, at maatte bære den Ham tildeelte Decoration som Commandeur af den hanoverske GuelseOrden.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Hs. M. Kongen har allernaadigst udnævnt Commandeuren for det fyenske Regiment Dragoner, Oberst Chr. v. Høegh Guldberg, til Chef for bemeldte Regiment.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Af en Bekjendtgjørelse fra Pastor Lautrup i Hadersleben sees, at han til et Velgiørenhedsfond allerede har modtaget Sudscription for 106 Rthlr. 6 s. Courant.
Aalborg Stiftstidende, 1831-11-16
Døde. Enken (efter forhen afg. Stadsmusicus Kragh i Aarhuus, J. Kragh, 97 Aar; Jfr. N. M. J. Straube, 22 Aar; Forhenværende Brygger A. L. Høyer, 69 Aar; alle i Kjøbenhavn. Chr. Rønnov, f. Frantzen, 53 Aar, i Viborg. - Enken C.