JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Turneringernes Begyndelse taber sig i meget gamle Tider; i det 10de Aarhundrede viiste de sig allerede i deres Glands, og fra den Tid af har man det første Reglement for disse Lege; det udkom i Magdeborg i Aaret 938 og findes i Goldasts Constitutiones imperrales Tom. 1. Naar saadanne Turneringer skulde holdes, saa bleve de udskrevne af Keiserne, Kongerne eller af andre Fyrster; de sendte Herolder omkring med Breve, som indeholdt Jndbydelse til Festen og forkyndte Stedet og Tiden. Den Stad, som blev udvalgt dertil blev erklæret for en Friestad; det vil sige en Stad, hvor Alle kunde frit begive sig den 14 Dage før og 14 Dage efter Turneringen. dog bleve Kiættere, Mordere og Landsforrædere. undtagne derfra. J Turneringen selv kunde dog blot Medlemmerne af den høie og ringere Adel tage Deel, som vare fødte til Skjoldet og Hielmen og hvis Vandel var uplettet; men enhver hvis Fødsel var uægte, eller en Adelig som havde giftet sig med en Pige af Borger= eller Bondestanden, eller en Person der havde giort sig skyldig i visse Forseelser var udelukket derfra. Naar nu alt var beredet til Turneringen, saa lode de Adelige deres Heste sadle og begave sig dertil, Greverne med sex, Baronerne med fire, Ridderne med tre og de øvrige Adelsmænd med to Heste og ligesaa mange Vaabendragere. Naar en Adelsmand vilde tage Deel i Turneringen og kom ind i Staden, saa begav han sig til den bestemte Plads og lod sig indskrive af Turne erfogderne, som undersøgte hans Skjold, Hielm og Vaaben. J den Ret, som var nedsat for at undersøge hans Competence, saa foruden disse Fogder, Herolder og Damer, naar den blev erkiendt for gyldig, saa fik han sine Vaaben tilbage, som han havde leveret fra sig og reed nu paa den bestemte Dag ind i Skrankerne; alte blev da Hielmen prydet af Ridderens Elskede (Ameye) med et Baand eller Kiæde; det var da nu for hende en vigtig Omstændighed, at denne Prydelse ikke blev afhugget under Kampen. Saaledes traadte i Aaret 1568 Kaspar Nothhafft von Verdenberg, en tapper Kæmper ind paa Banen i en Turnering i München, som elskede en Frøken Losch af Higartshausen, og derfor har paa sin Hielmen Dukke, som var klædt som denne sit Hjertes Veninde. Han havde det Held at conservere denne Prydelse under Kampen, hvorfor han har den paa sin Hielm saalænge han levede, kort efter Seieren tog han hende til Ægte.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Dersom en Dame havde ved Vaabenprøven noget at indvende mod Ridderen, saa berørte hun hans Vaaben med en hvid Stav, som hun tog paa Ærebordet, hvorved Damerne sødde, eller med en Vifte eller et andet Redskab, og som en af Persevanterne (Heroldernes Medhielpere eller Lærlinge, og som bleve indviede med mærkværdige Ceremonier) strax vendte om, nu blev Anklagen undersøgt ved en Turneerret; blev den Anklagede erkiendt for skyldig, saa blev han berøvet sin Turneerfrihed, ja endog trukket om paa Banen, paa sin Hest uden Hielm, hvorved han undertiden endog blev pryglet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Naar nu alle Forberedelser til Kampen vare trufne, saa forsamlede de Kæmpende sig i Kirken, hørte Messen og modtoge Sacramentet. Derpaa fandt Hielmdelingen Sted; det vil sige enhver blev anviist sin Plads, hvorved man satte et Tegn paa Hielmen, fordi Ansigtet var bedækket saa at det kunde ikke sees. De Vaaben Ridderne maatte betiene sig af vare nøiagtigen bestemte; Sværdene skulde være 3 Fingre brede, stumpe foroven og ikke spidse; Landserne maatte ikke heller være spidse; Hesten maatte ikke være vild og styrte løs med Voldsomhed. Men uagtet alle disse Forsigtighedsregler gik det dog fielden af uden Ulykker, og ved de fleste Turneringer bleve nogle baarne døde bort fra Banen; saaledes bleve ved en Turnering i Darmstadt i Aaret 1404, 26 Personer dræbte foruden de Saarede, Paverne nægtede dem, som omkom i Turneringerne, christelig Begravelse, men det hialp ikke; de mandhaftige Riddere brøde sig ikke om Paven. Saasnart de Kæmpende vare traadte inden for Skrankerne, saa gav Herolden hos den Herre, som foranstaltede Festen, et Tegn og alle Vaabendragerne forsamlede sig omkring ham; han gientog nu for dem alle Turneerreglerne, opraabte enhver af de Kæmpende ved Navn, og hver tog nu sin bestemte Plads, Fruentimmer og Oldinge stode paa ophøiede Stelladser. omkring Pladsen. Nu gav Herolden et Tegn, Trompeterne begyndte at blæse, Ridderne rede frem i fuld Fart og Kampen begyndte med at ride imod hianden med fældede Landser. Herpaa blev Kampen til Fods med Sværdene foretagen, hvorved man især søgte at afhugge Smykkerne paa hinandens Hielme, naar Kampen var forbie, saa bleve Belønningerne idie Danke) uddeelte til de Seirende ved de dertil bestemte Damer; de bestode i alle Slags Klenodier, Krandse, smaae gyldne Landser, Sværd o. s. v. Efter at dette var tilendebragt gik man til Taffel, hvor man kjæmpede ligesaa tappert med Bægerne, som forhen indenfor Skrankerne med Vaabnene. Herpaa dandsede man; men hvorved først d. Seirende dandsede med de Damer, som havde uddeelt Belønningerne. Naar Keiseren gav en saadan Fest og var tilstæde ved Ballet, saa dandsede foran ham først to Grever, saa fire og derpaa atter andre fire Grever, og bag efter ham ligeledes fire Grever, alle med brændende Bius i Haanden; denne Dands blev kaldet Fakkeldandsen. Naar man saaledes havde levet lystig i nogle Dage, saa reiste Giæsterne hiem til deres Borge, og talte der saalænge om deres Lystighed indtil der kom en Opfordring til dem fra et andet Sted om paanye at bivaane en saadan Fest. Nogle Fyrster udmærkede sig i hine gamle Dage ved den store Overdaadighed hvormed de foranstaltede saadanne Ridderspil, hvilke ogsaa bleve meget omtalte og berømte. Landgreve Heinrich af Thuringen anstillede i Aaret 1275 en saadan glimrende Fest, som varede i 8 Dage. 6. en stor Have var der opslaget et kostbart Telt, i Midten af hvilket der var oprettet et forsølvet Træe, hvis Grene vare behængte med Guld- og Sølvfrugter, og som vare bestemte til Belønning for de Seirende. (Forts.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Nyeste Post-Efterretninger. Det gaaer udentvivl Spanierne høist maadeligt i Mexico, hvilket ogsaa kunde forventes. General Barradas har indsendt Depescher til den spanske Regiering, som ere ankomne til Cadix, hvilke indeholde en fuldstændig Beretning om hans Operationer. Han havde forgiæves forsøgt paa at overtale Gen. La Garza, den samme som havde arresteret Exkeiseren Jturbide, til at overgive sig. Spanierne havde vel dengang, da hans Depeschafgik, kun havt en liden Fægtning med Fienden; men Mexicanerne trak sig overalt tilbage i det Jndre af Landet, ødelagte alle Levnetsmidler, fatte Jld paa Byerne, eller ogsaa nødte Jndvaanerne til at forlade dem, i een havde man kun fundet en Præst og i en anden en Portugiser. Hidindtil var endnu ingen Mexikaner gaaet over til Barradas, hvorfor han holdt det for raadeligt at forskandse sig i Tampico. Han beder indstændigt om Forstærkninger, da Fæstningsværkerne kun ere svage og han ikke har nogen Jngenieurofficeer, hos sig. Deri mod havde man ved Avantgarden en Pater Vicarius Jago Miguel Bringas, som havde udstædet et Hyrdebrev til Jndvaanerne, hvori han havde formanet dem til som forvildede Faar at vende tilbage til de Kongelige Hyrder. Den sædvanlige Paketbaad fra Verakruz, som havde forladt denne Stad den 6te September er ankommen til England. Den medbringer Efterretninger fra Tampico af 29de August. Spanierne vare dengang ikke komne videre end til denne Stad, havde ikke faaet nogen Forstærkning, men havde mange Syge, og Gen. Sta Anna gjorde Tilberedelser for at angribe dem. Nordamerikanske Aviser af 17de October ville nu have faaet Efterretning om, at Spanierne ere blevne totalt slagne og have mistet at deres Bagage, Artillerie og Penge; paa nogle faa Soldater nær, som det havde lykkedes at tage Flugten til Søes, skulle alle Tropperne være blevne nedsablede. Nogle misfornøiede Spanier, som boede i Landet, og som havde nærmet sig de Spanske Tropper, vare faldne med deres Penge i Mexicanernes Hænder. Denne Efterretning trænger vel til Bekræftelse, imidlertid har den dog allerede bevirket, at de Mexikanske Obligationer ere stegne i London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Man har over Montevideo det usikkre Rygte, at den bekiendte Despot, Dr. Francia, skal være død.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
- Paa Øen Tercera er den Portugisiske Constitution i fuld Gang. Greven af Villaffor har erholdet betydelige Pengesummer tilsendte for at lønne Tropperne, og Keiser Don Pedro har i en egenhændig Skrivelse bevidnet Greven sin Tilfredshed. Men i Portugal lever Don Miguel i sin fulde Glands; hans Fødselsdag blev den 26de October celebreret med megen Høitidelighed, efterat han om Formiddagen havde mønstret Tropperne og begivet sig tilbage til Paladset Ajuda, saa blev han complimenteret af den pavelige Runtius, Ærkebiskoppen af Petra og af den Spanske Gesandt. Om Aftenen var Staden illumineret, men de Constitutionelle holdt sig ængsteligen indsluttede i deres Huse. Man siger imidlertid, at den pavelige Runtius skal med det første forlade Portugal fordi han har tilsendt Biskopperne en Bulle til Publication, hvori Don Miguel blot kaldes Regent og ikke Konge; ogsaa hedder det at Kongen af Spanien kun har erkiendet Don Miguel for Konge under den Betingelse, at de Penge, som Spanien har forskudt til at lønne Marqvien af Chaves Tropper, dengang de vare i Spanien, skulde strax tilbagebetales, og under den Forpligtelse, at en frie Kornindførsel maae finde Sted fra Spanien. Ogsaa hedder det at Kongen blot har erkiendt Don Miguel som Konge de facto; men uden derved at ville compromittere Don Pedros og Datters Rettigheder, og saaledes at Kongen vil rette sig efter de øvrige Hovedmagters Skridt. En stor Trøst maae det derfor være for Don Miguel, at saavel den Franske Moniteur, som Bladet Qvotidienne, nu tiltulere ham for Majestæt i de Beretninger som de levere fra Lissabon. Derimod, at den Nordamerikanske Regiering har erkiendt ham, betyder intet; thi den følger altid den Regel, at erkiende den Magt, som har Regieringen i Hænderne, uden at spørge om dens Legitimittet. J Oporte skulle paa nye 11 Constitutionelle være henrettede og i en Tid af 16 Maaneder er 11,000 Mennesker, udvandrede fra denne Stad. – Angaaende Aarsagen til Visconde de Queluz (Barberen Pires) Unaade, berettes nu følgende, som det hedder fra en troeværdig Kilde. Nogle Dage førend denne Begivenhed havde Jnfantinden Donna Jsabella en Samtale med ham; hun beklagede sig paa det alvorligste over den liden Agtelse, som man beviiste hende ved Hoffet, og tillige over det Tyrannie, som hendes Broder udøver imod hele Rigets Folkemængde. Hun yttrede for ham, hvor meget det kunde glæde hende, ifald han kunde betiene sig af sin Jndflydelse hos hendes Broder, for at formaae ham til at udvise et mere moderat og menneskeligt Forhold. Visconden paa tog sig at efterkomme hendes Anmodning; men istedetfor at udrette noget dermed, faldt han selv i Unaade, og man udbredte nu det Rygte, at han og Prinsessen, havde intriqueret med hinanden. Don Miguel tillod sig selv at udbrede denne beskyldning, som dog fandt kun en liden Tiltroe, da Prinsessen besidder en almindelig Agtelse. Hun holdes fangen i Paladset, og bliver paa det strengeste bevogtet af Personer, som for sømme at bevise hende den tilbørlige Agtelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Generallieutenant Müfling er kommen tilbage til Berlin. - Storfyrste Constantin og Gemalinde ere afreiste fra Frankfurt. Franske Blade have søgt at skildre denne Reise som en Følge af en Disharmonie; men man veed med Vished, at den er allene en Følge af hans Gemalindes svækkede Helbred. Fra det indre af Rusland har man meget gunstige Efterretninger ihenseende til Høsten, som skal have havt et fortræffeligt Udfald, hvorfor ogsaa Kornpriserne falde; men tillige meget ubehagelige med Hensyn til, at Qvægsyge hersker i Curland og i Polen, hvorfor Sparringer ere foretage ne paa den Preussiske Grændse, og at Pesten er udbrudt paa nye i Odessa; det samme er Tilfældet i Sebastopol, saa at nye Hindringer lægges derved i Veien for det sydlige Ruslands Handel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Statsraad Buteniev er ankommen fra St. Petersborg med Keiserens Ratification paa Fredstractaten og begiver sig ufortøvet til Constantinopel for at fungere der som Legationssekretair. Greve Orlof, en af Fredsunderhandlerne, har faaet Ordre til strax at afrrise i en overordentlig Mission til denne Stad. Den bekiendte Jussuf Pascha af Varna begiver sig til Paschaen af Ægypten, der stedse meere løsgiør sig fra Portens Herredømme, da han afskediger alle Tyrkiske Officere og sætte Arabere i deres Sted saavel ved Landmagten som ved Marinen. Danske Skibe blive meget søgte i Alexandria til Fragthandelen. – Fra Vien berettes under 12te Novbr. at den commanderende Pascha i Gjorgevo vedbliver at være sig ved at overgive denne Fæstning. Gen. Laschkarop, mange ler nye Jnstructioner og har ikke faaet Svar paa sin Jndberetning til Greve Diebitsch. Generalen har 900 Md. under sin Commando, men hvorafen trediedeel er formedelst Sygdom udygtig til Tienesten (maaskee Sultanen ikke vil lade Fæstningen overlevere førend han har faaet den Russiske Keisers Ratification paa Fridstractaten.) Over Belgrad berettes under 2den November, at Paschaen der har ved en Tatar faaet Efterretning om, at Paschaen af Scutari har trukket sig tilbage fra sin Stilling ved Philippopel; men Rygtet siger, at 6000 Bos nier ere paa Marschen for at støde til ham. Man siger at Sultan Mahmud begynder at faae nyt Liv, at han exercerer sine Tropper, at han lader arbeide paa at sætte Marinen i god Stand og han har foreslaget Divanet at indkalde alle Paschaer til Constantinopel for at overlægge hvorledes Rigets Sygdom skal blive cureret. Tyrkerne og Russerne ere nu bleven saa gode Venner, at Admiral Heyden har aflagt et Besøg i Smyrna og seet sig om i denne Stad. – Den Østerrigske Regiering har udnævnet Consuler saavel for Grækenland, som for Fyrstendømmerne Moldau og Vallachiet. (Fortsættes.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Jndenlandske Efterretninger. J Statstidenden No. 185 læses følgende Høiesterets Dom: Guldberg. - Generalkrigscommissair Doctor medicinæ Jens Veibel Neergaard, contra Treschow, befalet. - Cancellieraad, Borgermester og Birkedommer Peter Lund Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
J den af Citanten under 13 Juni 1827 udtagne Høiesterets Hovedstævning indankes, deels til Underkiendelse, Forandring og bedre Rets Nydelse, deels til Stadfæstelse, Skiærpelse og yderligere Paakiendelse, en inden Landsover- samt Hof= og Stadsretten den 29de Jan. f. A. afsagt Dom i en Sag, betræffende Citantens formeentligen fornærmende Udladelser imod Jndstævnte i et i Trykken udgivet Skrift m.v. Ved hvilken Dom er kiendt for Ret: "De af Citanten, Cancellieraad og Borgmester Birch paaankede i sit af Jndstævnte, Generalkrigscommissair Dr. Med. J. V. Neergaard i Trykken udgivet Skrivt, med Titel, Frimodige paa beviiste Kiendsgierninger grundede Oplysninger om en af Hr. Justitsraad, Professor Manthey. R., og Borgemesteren i Slagelse, Hr. Cancellieraad Birch angaaende et famøst Avisbrug til det Kongelige Landhuusholdningsserskab indgiven vidunderlig Jndberetning, om Citanten brugte Udladelser, med Undtagelse af Udtrykkene, usand, og, usandfærdig", disse Udtryk dog allene henførte til den ovenmeldte Urigtighed i den af Citanten den 30. Decbr. 1822 udstædte Attest, bør døde og magtesløse at være og ikke komme Citanten til Skade paa gode Navn og Rygte i nogen Maade, og bør Jndstævnte for sit i faa Henseende udviiste Forhold til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse. bøde 300 Rbd. Sølv. Fremdeles mortificeres de under nærværende Sags Procedure af Jndstævnte selv brugte og af Citantens Sagfører paaankede for Sidstnævnte og hans Mandant fornærmelige Udladelser, saavelsom det ligeledes paaankede af Jndstævntes Sagfører brugte Udtryk "Jnjurant, og bør Jndstævnte derhos for hans usømmelige Procedure bøde 20 Rbd. Sølv til fornævnte Fattigvæsens Hovedkasse og ligesaameget til Justitskassen. Processens Omkostninger ophæves. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven."
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Cancellieraad Virch har ved udtagen Høiesterets Contrastævning, dateret 3die Decbr. 1827, indanket fornævnte Dom, deels til Stadfæstelse, Skiærvelse og yderligere Paakiendelse, deels til Underkiendelse, Tilsidesættelse og Forandring. Dom. "De af Citanten i det omhandlede trykte Skrivt og Contracitanten brugte og af denne paaankede Udladelser bør ikke komme Contracitanten til Skade paa Ære eller Embede, og bør Citanten til Kiøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde to hundrede Rbd. Sølv. Forsaavidt angaaer den i Anledning af Udladelserne under Sagens Procedure i første Jnstants givne Mortification og den i saa Henseende idømte Mulct bør Landsover- samt Hof- og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. I Salarium til Procurator Delbanco og Justitsraad Treschow betaler Citanten, til den Første 20 Rbd. og til den Sidste 60 Rbd.; saa betaler han og til Justitskassen 5 Rbd., Alt Sølv.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Fra Kiøbenhavns Politiekammer er under 20de Novbr. d. A. udstædt følgende Bekiendtgiørelse: Belønning af 25,000 ind til 50,000 Nederlandske Gylden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Hs. Kgl. Høihed Prinsen af Oranien har udsat en Belønning af Fem og Tyve Tusind Nederlandske Gylden for den eller dem, som maatte kunne skaffe Midler til at gienerholde alle de Kostbarheder, som for nogen Tid siden ere stiaalne i Høisammes Palais i Brüssel, og af det Dobbelte, eller: Halvtredsindstyve Tusind Gylden, naar tillige Tyvene kunne opdages; ligesom ogsaa Hs. Kgl Høihed har udlovet en betydelig Belønning, i Forhold til Værdien, for hver af de stiaalne Gienstande, der maatte særskilt kunne skaf ses tilbage, eller for Meddelelsen af bestemte Oplysninger, som kunde lede til at opdage dem. Hvilket herved, ifølge dertil meddeelt bemyndigelse fra det herværende Kgl. Nederlandske Gesandtskab, bringes til offentlig Kundskab.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Den 17de Novbr. om Aftenen døde, af et apoplectisk Slag, Geheimestatsminister Ove Malling. i den høie Alder af 82 Aar. Hvad denne Ædling har virket paa sin henved Haarige Bane som Statstiener, under hvilket han født af borgerlige Forældre, fra Fuldmægtig ved Generaltoldkommeret, steeg til een af Statens høieste Embedsmænd, tilhører Historien, om hans Værd som Videnskabsmand har han efterladt sig Mindemærker, der ville vidne for ham hos Efterslægten. Fred med hans Støv(Kbh.)¬
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
J Egnen ved Brunsbuttel i Syddithmarsken blev den 2den dennes i Elben fanget en Hav slange eller Havaal (Anguilla conger, der var 9 Fod lang, 1 1/2 Fod i Gjennemsnit og veiede 62 Pund. Dette Uhyre bliver nu præpareret til Optagelse i en naturhistorisk Samling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
(Kbhavnsp.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Aalborg, den 5te November. Vi have tøvet længe med Beretningen om dette Aars Høst=Silbefiskerie, for at oppebie dets bedre Periode, som er imellem Mikkelsdag og Mortensdag, thi indtil samme har Fiskeriet været saaringe at det ei har været værd at omtale. Men selv i nævnte bedre Periode er næsten intet fisket, og Jngen, der befatter sig med denne for os saa vigtige Næringsgreen, kan huske noget Aar, i hvilket Fliden har været saa ringe belønnet som i indeværende. Denne Beretning gielder ogsaa om de mindre Stæder ved vor Fjord, der end haardere maae føle dette Uheld, da Fiskerie er deres vigtigste Næringsvei, og Tilberedelserne ere saare bekostelige. Fiskeriet i forrige Høst var ringe, dog var Prisen kun fra 2 Mk. 4 s. til 3 Mk. og paa Sidstningen, naar Priserne ere allerhøiest, 4 Mk. Olen; i Aar betaltes der 4 Mk. 8 s., for de fleste 4 Mk. 12 s., og man betaler nu 5 Mk. for Olen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Ledigt Embede. Sognekaldet for Ringsted Kiøbstad og Anneret Beenløse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Befordringer. Den 4de November er forhenværende personel Capellan P. M. T. Nørgaard beskikket til Sognepræst for Hvalsøe og Særløse Menigheder i Siælland; Sognepræst for Østermariæ Menighed paa Bornholm, J. Koefoed, til Sognepræst for Tierebye og Asynderup Meningheder i Siælland, og Sognepræst for sidstnævnte Menighed, S. Bierregaard til Sognepræst for bemeldte Østermariæ Menighed: Cand. Theol. H. C. Cramer til Sognepræst, for Mande under Ribe Stift. Den 6te, Sognepræst for Tæbring, Ontrup og Rakkebye Menigheder under Aalborg Stift, E. Nyeboe, til Sognepræst for Lille Lyndbye og Ølsted Menigheder i Siælland; Sognepræst for Høe og Oxbye Menigheder under Ribe Stift, R. Knudsen, til Sognepræst for Allesøe og Næsbyehovedsbrobye Menigheder i Fyen; Cand. Theol og Adjunct ved Cathedralskolen i Aarhuus, P. J. Stougaard, til Sognepræst for Windum Menigheder i Viborg Stift; Cand. Theol. A. Brask til Sognepræst for Junget og Thorum Menigheder i Viborg Stilt. Den 11te, forhenværende Kasserer paa St. Thomas og St. Jean samt Proviants-, Ammunitions- og Materialforvalter, paa St. Thomas, Kammerraad F. L. Haxthausen, til virkelig Justitsraad; Cand. juris M. Schou til ByeFriver i Holstebroe og Herredsskriver i Hiem og Sna ding Herreder under Ringkiøbing Amt; Exam. juris B. M. B. Callundan til Procurator ved Underretterne i Aalborg Stift; Major og Chef for Brandcorpset paa St. Croix, samt Prokurator paa de Vestindiske Øer, J.N. Didrichsen, Ridder af Dannebrogen, til Skifteforvalter og Skifteskriver i Frederikssted og underliggende Jurisdiction paa St. Croix. Den 13de, Amtsprovst over Sorøe Amt og Sognepræst for Ringsted og Beenløse Menigheder, Dr. Theol. P. H. Mønster, Ridder af Dannebrogen og Dannebrogsmand, til Biskop og Superintendent i Aarhuus Stift.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Kiøbenhavns Børs, den 20. Novbr. 1829. Cours. Hamborg 2 M. - avista 207 - Species. 210 (den 20. Novbr. 1828, 208.) Disconto 8 PC. - Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 9 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 8 1/2 s.) Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 91 1/2. Dito uden Renter i Sedler 94 1/2 Rbdlr. (i Fior 85 1/4 a 85 1/4.) Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2. Februar 1820) uden Renter i r. S. 102 1/2 a 103 Rbd. Dito i Sedl. 107 1/2 a 108 Rbd. 3 PC. Rigsbanksobligationer, Rent. pr. 6te Jan. 100 1/2 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 PC. 105 a 105 1/4 Dito dito til 4 pC. 99 1/2. Nye Dito Dito i r. S. til 4 PC. 99 1/2 a 100. 4 PC. uopsigelige norske Statsobligationer, lydende paa Norske Spectes, 62 1/2 a 63 Rd. Bc. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 72 a 72 1/2 Rbd. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14. Bemk. Norske Speciesdl. 147 3/4 a 148 Rbd. (Jfior 147 1/2 a 148). - Svenske Sedler 49 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
AVERTISSEMENT Skuespil i Slagelse. Onsdagen den 25de November, opføres: (Til Benefice for Skuespillerinde Mad. Andersen)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
En Prolog, fremsiges af Mad. Andersen. Derefter: originalt Sørgespil i 5 Acter af Balthasar Bang.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
NB. J Tillid til det biefald, dette gode Stykke har vundet overalt hvor det er givet, vover jeg at smigre mig med, at det ærede Publikum vil glæde mig ved et talrigt Besøg. Ærbødigst. E. C. Andersen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Fredagen den 27de November. opføres: on eller: Den heeltemodige Pige paa St. Domingo, Drama i 3 Acter af Theodor Korner, udgivet af den kongelige Theaterdirection. Derefter: (Efter fleres Ønske) Ben 28de Januar, Endeville af Professor I. L. Heiberg. P. J. Titchen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1829-11-24
Onsdagen den 2den December førstkommende, bliver paa Raadstuen, Formiddag Kl. 11, afholdt offentlig Auction over et Partie Klæde, der er fabrikeret i denne Kiøbstæds Fattigvæsens Arbeidsanstalt. Klæderne, som dennegang ere af en fortrinlig god Bonitet og af forskiellieCouleurer, nemlig blaat, bruunt, sort og meleret, udsælges saavel i hrie Stykker, som Alenviis. Vederhæftige Kiøbere gives 3 Maaneders rentefrie Credit. Slagelse den 20de November 1829. Ende.