JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1830-05-04
Ved Morsøe Herreders Extraret er af Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Rummelhoff i Nyekjøbing den 11te Febr. 1830 dømt saaledes: Tiltalte Christen Jensen Harre bør at hensættes i Fængsel paa Vand og Brød i 4 Gange 5 Dage og Nætter med anordnet Mellemfrist, samt udrede alle af Actionen lovlig flydende Omkostninger, og derunder Salarium til Actor Prokurator Callundann 4 Rbd. Sølv og til Defensor Prokurator Bendix 3 Rbd. Sølv. Underconsumtionsbetjent Holms Ret mod Tiltalte i Anledning af de imod ham brugte verbale Jnjurier forbeholdes. At efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1830-05-04
(Afsagt ved en Extraret Tirsdagen den 13de April.
Viborger Samler, 1830-05-04
J Sagen No. 61. Actor, Ldsovpkt. N. Lykke contra: Bastrup, Defenfor for Ole Lynderup i Aarhuus Arrest og Rasmus Laursen Fasbinder i Christrup. (Der tiltales for begaaet Tyverie af nogle Fjæle fra en Pram i Randers Fjord.)
Viborger Samler, 1830-05-04
Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande, dog saaledes, at den deri ommeldte Erstatning kun bliver at udrede for 10 Fjæle.
Viborger Samler, 1830-05-04
J Salarium til Actor ved Overretten Prokurator N. Lykke betale Arrestanten Ole Lynderup og Tiltalte Rasmus Laursen Fasbinder i solidum 5 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1830-05-04
Ved Rougsøe m. fl. Herreders Extraret er, at Cancellieraad og Herredsfoged Reiersen den 11te Marts 1830 dømt saaledes: "Arrestanten Ole Lynderup bør at hensættes til Arbeide i Rasphuset i Kjøbenhavn i tre Aar og tiltalte Rasmus Laursen Fasbinder af Christrup bør paa egen Bekostning at hensættes paa Vand og Brød, i tre Gange fom Dage og Nætter, saa bør de og in solidum at erstatte Kjøbmand Christensen, af Christianssand 22 Stkr. Fjæl med 20 Mk. pr. Tylt, samt hver for sig at udrede de af deres Arrest og Action flydende Omkostninger og insolidum at udrede Salarier til Actor Prokurator Jensen 3 Rbd. Sølv og til Defensor Prokurator Ammitzboll 2 Rbd. Sølv, der i Uformuenheds Tilfælde udredes af det Offentlige efter Øvrighedens Foranstaltning. Det Jdømte at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1830-05-04
(Afsagt den 19de April.)¬
Viborger Samler, 1830-05-04
J Sagen No. 72. Actor Ldsoppkt. Bastrup, contra: Nyboe, Defensor for Joseph Mortensen Broesager i Nyekjøbing Arrest. (Der tiltales for begaaede Tyverier.)
Viborger Samler, 1830-05-04
Dom: Herredstingsdommen bør ved Magt at stande. J Salarium til Actor ved Overretten, Prokurator Bastrup betaler Arrestanten, Joseph Mortensen Broesager 5 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning udredes inden 8te Uger efter denne Doms lovlige Forkyndelse, og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven."
Viborger Samler, 1830-05-04
Ved Morsøe Herreders Extraret er, af Cancellieraad, Bye- og Herredsfoged Rummelhoff den 11te Marts 1830 dømt saaledes: "Tiltalte Joseph Mortensen Broesager bør hensættes som Forbedringshuusfange til Arbeide i Viborg Tugt og Forbedringshuus i 2 Aar, betale i Erstatning til Jens Hammers Enke i Nees 16 Rbd. r. S. og til Jens Poulsen paa Ørndrupmark 70 Rbd. 2 Mk. 6 s. r. S., samt udrede alle af denne Action lovlig flydende Omkostninger og derunder i Salair til Actor Prokurator Bendix 4 Rbd. Sølv og til Defensor Prokurator Callundann 3 Rbd. Sølv. Den idømte Erstatning at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og det øvrige at efterkommes under Adfærd efter Loven.
Viborger Samler, 1830-05-06
Deien af Algier lægger ingenlunde Hænderne i Stjødet. Jfølge Breve fra denne Stad har han ladet flere Batterier opføre Vesten for Algier, hvor man venter, at Landgangen vil blive foretagen. Et Batterie paa 40 Kanoner i tre Rækker er opfort ligeover for den østlige Port. Udenfor denne Deel af Strandbredden havde Lord Ermouths Admiralskib lagt sig i 1816; men dengang blev dette Punct kun forsvaaret af 15 smaae Kanoner. Man har ogsaa efter 1816 ladet opføre 48 pundige Kanoner paa den Dæmning, der dækker Havnen og dette Batterie er kun omtrent 50 Tviser fjernet fra det nylig nævnte. J Algiers Havn skal der befinde sig 8) veludrustede men slet bemandede Kanonschallupper. J Ovrigt skal Deien selv, formodentlig af Frygt for en ikke usandsynlig Opstand, have trukket sig tilbage til sit faste Slot og opholde sig der. Meningerne og Resultatet af det forestaaende Tog ere deelte. Naar man ikke tager Hensyn til en mulig Jndblanding af fremmed Politik, og kun bedømmer Foretagendet reent militairisk, saa troe Nogle, at man ikke længere kan tvivle om et gunstigt Udfald og Opnaaelsen af Expeditionens Formaal, saasnart Landgangen først lykkeligt er tilveiebragt. Andre derimod yttre Frygt for, at det vil blive vanskeligt at faae Bugt med Deien, naar man tager Hensyn paa den bekjendte Haardnakkenhed, hvormed Muhamedanerne pleie at forsvare sig bag Forskandsninger, og paa de Vanskeligheder, som et brændende Clima, ubekjendte Sygdomme og den vanskelige Tilførsel af Levnetsmidler ville lægge i Veien for den angribende Deel.
Viborger Samler, 1830-05-06
Endnu hører herhid følgende Skrivelse fra Alexandrien af 28de Febr.: "Frankrigs politiske Forhold til vor Pascha er sikkert fortroligere og vigtigere end man i Europa synes at antage. Jngen tvivler her meere paa en aftalt Medvirkning fra Ægyptens Side til at erobre Barbariet; Frankrig skal have forpligtet sig til at udbetale Paschaen 20 Millioner Franes som Subsidie, hvoraf Halvdelen, skal udredes strax, Resten efter Krigens Tilendebringelse. Følgende Details over denne Plan ere de sandsynligste. Ved Modtagelsen af ovennævnte Subsidie forpligter Paschaen sig til at lade et Cavallerie corps paa 20,000 Mand (hvoraf 16,000 ere irregulaire og 4000 ere de med store Bekostninger siden Jbrahims Tilbagekomst fra Morea organiserede Husarer) og 8000 Mand Infanterie, de Første til Lands, de Sidste til Søes til Derna, bryde op mod Algier, for i Forening med den franske Hær ikke alene at besætte denne Stad, men ogsaa at undertringe Tunis og Tripolis, for at give denne Deel af Africa en Organisation og en Regjering, som lunne gjøre den tilgjængelig for den europæiske Civilisation. Endskjøndt der paastaaes, at denne Jnrasion ster med Portens Minde, saa betvivles dette dog meget at velunderrettede Personer. Det er heller ikke sandsynligt, at England med Ligegyldighed vil betragte et Foretagende, der maa forskaffe Frankrig en saaafgjort Overvægt over det nordlige Africa."
Viborger Samler, 1830-05-06
America. Congressen i Bogota har ladet bekjendtgjøre Grundsætningerne for den nye Constitution. Sammes væsentlige Bestemmelser ere: Republikken ColumbiensJntegritet efter Constitutionen 1819 og Jndførelsen, af en central Regjeringsform. Den executive Magt overdrages til Republikens Præsident, om hvis Udnævnelse paa Livstid der dog endnu ikke tales; derimod er han uden Ansvar undtagen i visse Tilfælde af Majestætsforbrydelse. Den romerske catholskapostoliske Religion er Statsreligion og ingen anden offentlig Gudstjeneste taales. Angaaende Revolutionen i Venezuela har man gjort nogle forsonende Forslag; imidlertid har Congressen taget den faste Beslutning, ikke at anerkjende Adskillelsen eller nogen anden Forholdsregel, som kunde gjøre Skaar i Republikens Jntegritet, men anvende Vaabenmagt, hvis de nordlige Provindser ei skulde ville antage de gjorte Forslag. Det er General Parz's Opførsel, som har foranlediget denne Congressens Beslutning. Han har skrevet et Brev til den columbiske Minister for det Jndre, hvori han underretter ham om, at den offentlige Mening i Venezuela er for Adskillelsen, og at man har udnævnt ham i Bolivars Sted til Præsident, hvilket de bydende Omstændigheder have tvunget ham til at antage. Jmidlertid bevidner han sin Hengivenhed for Bolivar, og lover at gjøre Alt, hvad han formaaer, for at vedligeholde Orden, og Rolighed, indtil man kan erholde Kongressens, Beslutning angaaende Adskillelsen. Jmidlertid marscherer der fra alle Sider Tropper imod Venezuela.
Viborger Samler, 1830-05-06
Sex Batailloner ere fra de sydlige Provindser ankomne til Panama og fire andre skulle tage Stilling, ved Maracaibo. Bolivar vil med det Første bryde, op og begive sig derhen. Jmidlertid er hans Nærværelse der ikke saa snart nødvendig, thi der udfordres i det Mindste to Maaneder, for at give Tropperne Tid til at samle sig. Andre Corpser indtræffe ligeledes fra det Jndre, og hvis Venezuela ikke antager de gjorte Betingelser, da er det Sandsynligt, at man itte vil tage i Betænkning at afgiøre Sagen med Sværdet. (Jfølge senere Efterretninger synes Centralregjeringen dog først at ville forsøge Underhandlinger. (Bolivar tæller ogsaa mange Tilhængere blandt den derværende Befolkning, vel ikke blandt de høiere Gasser, som af politiste og commercielle Grunde stræbe efter Uafhængighed af Regjeringen i Bogota, men desto flere blandt de taltige derværende harvede i til hvilke Pae; selv hører - hvis Lod Bolivar, uagtet de Hvides Modsigelse, stedse har stræbt at forbedre.)¬
Viborger Samler, 1830-05-06
J Buenos=Aires ulmer Partiekampen under Asken. I Provindserne forefalde endnu stedse voldsomme Optrin, og de paatagoniske Ryttere ødelægge i store Skarer de nydlige Grændser. Et Regjeringsdecret af 13de Jan erklærer alle Udlændinger, der have ført Vaaden for den forrige Regjering, at have forbrudt deres Borgerret, og de, der ville blande sig i Landets politiske Tvistigheder, skulle ansees som Fjender af den offentlige Rolighed, og forvises Landet. Ogsaa Banda Oriental faaer nu en fast Constitution.
Viborger Samler, 1830-05-06
Beretningerne fra Chili gaae til den 3die Jan. Jfølge disse var der leveret et Slag mellem Generalerne Pricto og Lastra, i hvilket den Sidstnævnte havde seiret over Tropperne fra Conception. Siden kom det til et Forlig, og begge underkastede sig General Freires Dom, der var udnævnt til Overbefalingsmand over alle chilemiske Tropper. Forbindelsen var gjenoprettet imellem Valparaito og St.Jago, og Sagerne begyndte at faae et bedre Udseende. Plandskabet paa Krigsbriggen Achilles der udgjor den chileniske Stats hele Søemagt, havde gjort Opror, medens Capitainen var i Land, og vilde stikke i Søen, formodenlig paa Sorøverie, da et rigtladt hollandsk Skib stod i Begreb med at forlade Havnen. Efter den chileniske Anførers Ønske blev Briggen angreben af det britiske Skib Thetis, Captam Bingham, og efter nogen Blodbudgydelse bragt til Rolighed.
Viborger Samler, 1830-05-06
Ifølge Breve fra Guatemaala havde den derværende nederlandske Minister, General Verveer, af sin Regjering erholdt det vigtige Hverv at paaskynde Forbindelsen mellem det atlantiske og det stille Har ved Nicaragua-Canalen. Jngenieurernes Ankomst er bleven forsinket ved Borgerkrigen; dog venter man dem med det Første. Skulde denne Canal komme istand, saa vilde den tilveiebringe en Handelsrevolution, og gjore Staten Nicaragua til Depot for troVerdensdeles Handel. Efter den forelagte Plan skulle Skibe paa 300 til 4000 Tønder kunde seile derigjennem. Gjennemfarten vilde ikke blive tilladt Krigskibe. Fremdeles skulde dens Farvande i Krigstilfælde forblive neutrale i en Afstand af 20 Mile fra begge Mundinger. Rusland skal ogsaa interessere sig meget for Sagen, da Udførelsen høiligen vilde gavne dets Besiddelser paa Nordvestkysten af America.
Viborger Samler, 1830-05-06
Det tydske Forbund. Die Sachsenzeitung giver følgende Oplysninger om Baierns Fordringer paa Rhinpfal; Storhertugen af Badens nylig paafulgte Død har foranlediget Forhandlingen af Spørgsmaale, hvis Udvikling vil blive overladt til Tiden og til de Statsmænds Viisdom, som allerede have afgjort vigtigere Ting. Desuagtet synes det tilladt at kalde Læserne det Forbigangne i Minde, for at de desto bedre kunne vurdere Tingenes nærværende Stilling. De Fordringer, som Balern kunde gjøre paa Rhinpfalgrunde sig paa nyere Tractater og ældre Arveret.
Viborger Samler, 1830-05-06
Da Balern i Aaret 1813 løsrev sig fra Alliantien med Frankrig kunde det ikke undgaae at tilbagegive Østerrig en af dets ældste og vigtigste Provindser, Grevskabet Tyrol. Men i Tractaten til Ried, der blev afsluttet den 8de October 1813 tilsikrede Østerrig Kongen af Balern fuldkommen Skadesløsholdelse af den Natur, at Kongeriget Balern skulde danne et sammenhængende Gebeet. Ved en anden Tractat, der afsluttedes i Paris den 3die Juni 1811 blev Tractaten til Nied bekræftet og nærmere bestemt. Balern aftraadte til Østerrig Tyrol, Vorarlberg og Salburg, og skulde som Skadesløsholdelse have Mainz, Rhinpfalz, og saadanne Districter af Würtemberg, Darmstadt, Nassau og Baden som vare nodvendige til at danne en sammenhængende Landstrækning. En Tractat af 23de April 1815, hvori Østerrig, Preussen, Rusland og England toge Deel, garanterede Balern Skadesløsholdelse, der skulde tages fra Würtemberg, Hessen og Baaden, saa og den eventuelle Arvefølge i Rhinpfalz. J Conferenceprotocollen mellem Østerrigs, Preussens og Ruslands Befuldmægtigede, afsluttet den 3die Novbr. 1815 i Paris, indrømmedes, at Baiern skulde have Arvefølgeret i Rhinpfalz, i det Tilfælde at den regjerende Storhertug af Badens directe Linie uddøde. Endeligen blev der i Tractaten til München, som undertegnedes den 14de April 1816, foruden Arveretten til Rhinpfalz, lovet Kongen af Balerne visse Dele af Neckar=Main- og Tauber=Kredsene. Den anden Kilde til Balerns mulige Fordringer paa Rhinpfalz er en ældre Arveret. Det er almindeligt bekjendt, at Baiern og Rhinpfalz indtil den sidste Fjerdedeel af det forrige Aarhundrede udgjorde to forskjellige Churfyrstendømmer. J Aaret 1777 forenede Churfyrsten af Pfal; begge, da Hertugen og Churfyrsten af Balern døde, og denne Liniaf Huset Wittelsbach uddøde med ham. Rhinpralz er altsaa det nuregjerende kgl. baierske Huses Stammeiendom. Denne Eiendom blev imidlertid frareven det under den franske Revolutionskrig og i Aaret 1802 ifølge Freden til Luneville forenet med Baden. Hvis de forbundne Magter havde i Aaret 1815 antaget status Hud fra Aaret 1789, saa vilde Rhinpsalz være kommen tilbage til Baiern. Men de Allierede garanterede Storhertugdommet Badens Jntegritet, indtil den regjerende Familie uddøde. Balern kunde roligt see herpaa, thi dette Tilfælde var sandsynligt og nærforestaaende, for saavidt som Greverne af Hochberg, som udsprungne af et morgangtisk Ægteskab mellem Markgreve Carl Friedrich og Grevinden af Hochberg, ikke vare successionsberettigede. Balern havde altsaa den sandsynligste Udsigt til, inden kort Tid at tilbageerholde dets Huses gamle Stambesiddelse. Men i Aaret 1819 blev det statsretlige Spørgsmaal angaaende Arveretten i Storhertugdommet Baden til Skade for Balern saaledes afgjort, at Greverne af Hochberg erklæredes for arveberettigede til den storhertugelige Throne. At denne Afgjørelse, der især bevirkedes ved russisk Jndflydelse (Keiser Alexanders Gemalinde var en født Prindsesse af Baden), er ganske stridende imod de ovenanførte Tractater er øiensynligt. Sporgsmaalet er nu, om Balern skal beraabe sig paa hine Tractater, eller finde sig i denne Afgjørelse.
Viborger Samler, 1830-05-06
Blandet. Den Drivt, der overalt viser sig blandt den græske Befolkning, til at udvandre til det nyoprettede græske Fyrstendømme, er især stærk paa de joniske Øer, og om 50 Aar vil det maaskee være kommet saa vidt, at den græske Befolkning sammesteds har gjort Plads for en engelsk, da Englænderne afkjøbe de bortdragende græske Familier deres Land for en ubetydelig Priis. - Paa Morea synes derimod, efter de hidtil stedfundne Salg at dømme, Forholdsregler at være trufne, for at Eiendommene sammesteds ikke skulle komme i fremmede og især ikke i engelske Hænder. Det er blevet samtlige evangeliske Kirker i det russiske Rige tilladt at feire den Augsburgske Konsessions 300 aarige Jubilæum den 25de Juni næstkommende. Der er nu oprettet en formelig Postbefordring mellem Paris og Petersborg, først over Land til Amsterdam, saa med Dampskibet til Hamborg, derfra over Land til Lübeck, hvor atter et Dampskib skal møde, og hele Touren (omtrent 300 Mile) skal, naar Alting gaaer vel, kunne endes i 10 Døgn.
Viborger Samler, 1830-05-06
En Silkefabrikant i Paris har faaet det snilde Jndfald at lade afpassede Damesilkekjoler væve, hvori Udraabet: Stakkels Algier, flynger sig forneden imellem en fyldig Guirlande af Laurbærblade. De finde en rivende Afsætning. Jngen Dame af Stand tør vise sig i noget galant Selskab uden en saadan Kjole.
Viborger Samler, 1830-05-06
De i Philladelphia udkommende Blade berette udfor ligen den skrækkelige Ulykke, der overgik Dampskibet. Margregor paa Farten fra Ny-Orleans til Louis ville. Det havde 110 Passagerer ombord; Dampkjeddelen sprang; 30 Mennesker mistede Livet og endnu flere bleve farligen saarede. Hartad utroeligt en det, hvor megen Ulykke Dampskibene have afstedkommet i Nordamerica, som man skylder denne al Samfærsel hurtigen fremmende Seilads, og hvor mange Mennesker, der formedelst dem ere omkomne. Men det betager Dampskibsfarten ingenlunde sit Værd. Til at afværge slige sørgelige Begivenheder for Fremtiden, er foreslaaet at sætte Dampskibene under er strængt Opsyn, og, i det Tilfælde, at disse Ulykker beviisligen anlediges ved slet Maskinere eller uduelige Maskinbestyrere, at drage saadanne Eiere til Ansvar og haard Straf, hvis Egennyttighed udsætter Medmennesker for Dødsfare.
Viborger Samler, 1830-05-06
J Polen er død en Jomfru paa 124 Aar, som indtil kort for sin Død kunde søge Kirken en halv Miil fra hendes Hjem, og meget godt huske 100 Aar tilbage.
Viborger Samler, 1830-05-06
J den savogiske Provinds Faucigny har indsneget sig den Misbrug, at man har begyndt at optage den engelske Stik med at sælge Konerne.
Viborger Samler, 1830-05-06
En Ægtemand havde saaledes solgt sin for nogle Rigsdaler, en Anden havde byttet sin bort for en Hest, o. s. v. (Men det maa formodentlig være skeet med Konernes Approbation?) Men da Regieringen var bange for, at denne Stik kunde gribe videre om sig, ere alle disse Handelsmænd blevne fængslede og dømte til at tage deres Koner tilbage, og paa det strængeste er det forbudt at drive saadan Negocie.
Viborger Samler, 1830-05-06
J Bartenstein ved Kønigsberg er, ifølge en officiel Beretning bleven arresteret et Par mageløs umenneskelige Forældre. De havde afklædt deres to ældste Børn 6 og 8 Aar gamle, gandske nogne, og først pidsket dem, og derpaa holdt dem over gloende Kul, saa de ulykkelige Stakler, ifølge Lægernes Forklaring, ikke havde et eneste umishandlet Sted paa deres Legeme.
Viborger Samler, 1830-05-06
J Berlinerbladet: "Der Freimathige, oder Berliner Conversationsblatt, af 3die de, læses følgende Meddelelse: "Dueller ere ikke indførte hos Studenterne i Upsalg. Derimod existere der, som bekjendt de af Regjeringen anthoriserede Landsmandskaber. En heller mangle der, uagtet det nordiske Phlegma, lystige, overmodige Streger, ligesom i det tydske Studenterlivs gyldne Tid, over hvilke ærbare Matroner sloge Hænderne sammen, og gamle Herrer, der mindedes deres egen skjønne Ungdomstid i Halle, loe i Skjæget. Nyligt tildrog sig, paa dette svenske Universitet, en saadan lystig Begivenhed. Tvende gode Søstre havde, ved Kaffebordet, disputeret livligt omden academiske Friheds Værd eller Uværd, og den Ene bestemt yttret sig mod den, især fordi de Lærde, havde saa ringe Tanker om Damernes Værd og Studenterne viste det smukke Kjøn saa liden Udmærkelse. Ogsaa fattedes det ikke, i denne fortrolige Kaffesamtale, paa mange personlige Hentydninger. Den mildere Søster, der var venligere stemt mod Musernes Sønner, maaskee for en Enestes Skyld, betroede denne Eneste, hvad hun havde hørt ved Kaffebordet, og denne Eneste blev ikke den Eneste, der fik det at vide. Endnu samme Dag bankedes der paa hos den strænge Dame, og to Studentermarschaller opfordrede hende til at komme ud, for at modtage et offentligt Beviis paa deres Kommilitoners Agtelse. Vor Rapporteur melder ikke, om Damen vægrede sig, eller ei. Men kort efter saae man hende, smykket med Blomster, blive trukket paa en Træ karre, Gade for Gade, gjennem den ældgamle Stad, Upsala. Jstedetfor Heste, trak tolv Studenter Karren, og Ostgother, Vestgother, Svenskere, Jemtelændere, Skaaninger, indtil det høieste Nordens Afkom, kort sagt: hele Universitetet gav Damen et glimrende Leide, hvorved gamle svenske Seierssange bleve afsiungne. Derpaa førte man hende igjen tilbage til hendes Huus, og Marschallerne yttrede, ved Dørtærskelen, det Haab at den Hulde, ved næste Kaffebord vilde kunne forsikkre sin Søster, at ogsaa Studenter vide at behandle Damer med Udmærkelse."
Viborger Samler, 1830-05-06
Student Blomdahl i Lund, der, som bekjendt, med et Stykke Jern ihielslog sin daglige Omgangsven, Student Landen, var af Consistoriunacademicum dømt til at halshugges og hans Legeme derpaa nedgraves paa Retterstedet, og da Dommen blev bekræftet i høiere Jnstants fandt hans Henrettelse Sted udenfor Staden Lund den 16de April. Han skal til sin Skriftefader have afgivet et Brev, som først maa aabnes efter nogen Tids Forløb, Det svenske Blad "Medborgaren" er undertrykt, formodentlig for en den 3die April optaget høistfrimodig Bedømmelse af den Kongelige Tale ved Rigsdagens Slutning, hvorved Udgiveren, Oberstlieutenant Hjerta, er gaaet ud fra den i andre constitutionelle Lande vedtagne Regel, at slige Trontaler, maae ansees for Ministrenes Værk. Bladets Fortsættelse er alt anmeldt under en anden Titel. I Christianias "Morgenblad faldbydes fra en Boutik: "Syttende Mais Veste Paa Vestkysten af Nordre Dithmarsken er efter sidste Orcanstorm landet en Sæk med Breve til Hamborg, Altona, Stockholm Berlin, Frankfurt, &c., som vare afsendte med Skibet "Fortuna," Capt. Rumps, bestemt fra Bahia til Hamborg. Mange af disse Breve ere tildeels saa ødelagte af Søevand, og uden Adresser, at de ikke kunne forsendes til deres Bestemmelse; ogsaa fandtes flere Conossementer og Handels=Regninger uden Breve.
Viborger Samler, 1830-05-06
Jndenlandske Tidender, Hs. Høiærværdighed Hr. Peter Erasmus Müller der af Hs. Majestæt allernaadigst er udnævnt til Biskop over Sjællands Stift, er en Søn af afdøde Conferentsraad F. A. Müller og fød i Kbhvn. den 2de Mai 1776. Dannet og underviist i Faderens Huus, aflagde han ved Universitetet udmærkede Prøver paa sine Kundskaber, og fik 1787 den philosophiske Doctorværdighed. Senere reiste han udenlands besøgte Universiteterne i Kiel, Leipzig, Jena og Göttingen, opholdt sig 8 Maaneder i Framtlig og 3 i England hvorfra han vendte tilbage til Kbhvn. 1799. Aaret derefter holdt har Forelæsninger over den christelige Moral og den naturlige Theologi og blev derpaa 1801 udnævnt til Prof. extraordinarius ved Kbhvns Universitet. 1800 fit Hs. Høiærv. den theologiske Doctorværdighed, og udnævntes 1816, efterat han Aaret i Forveien havde ægtet en Datter af Commandeurcapitain Stub, til Professor ordinarius. Senere er Hs. Høiærværdighed bleven en af Directeurerne ved det danske Bibelselskab og er optagen som Medlem af adskillige lærde Selskaber. Hans Forfatterarbeider, der ere berømte saavel i Danmark som udenlands ere især af theologisk og historisk-antiqvarisk Jndhold. (De der ønske en udførligere Underretning om hans Høiærværdigheds talrige lærde Arbeider, henvises til Nyerups Forfatterlexicon og P. C. Müllers villa i Programmet ved Doctorpromotionen 1808.)
Viborger Samler, 1830-05-06
Dampskibet Dania, der for indeværende Aar, ligesom de foregaaende Aaringer, er bestemt til ugentlig at gaae imellem Jylland og Kjøbenhavn, foretog den 28de April om Formiddagen en Provetour, efter at Maskineriet har været undergaaet betydelig Reparation. Det er saa meget mere behageligt at erfare, at et saa vanskeligt Arbeide heldig er udfør af en dans Mand Hr. v. Würden, som han allerede ved flere lignende Arbeider har lagt for Dagen, at Man ogsaa i Kjøbenhavn nu kan faae betydelige Dampværker anlagte, uden at maatte forskrive Arbeidere fra Udlandet.
Viborger Samler, 1830-05-06
De som have bestemt sig for den nye Kolonie Amerika, skulle indfinde sig inden 14 Dage fra 27de April at regne, for at erholde nøiere Underretning om Reisen.