JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
J Alvorshu, ei som til Tidsfordriv, Navn, Daad og Tro og Haab og Død og Liv Her gik vi før, mens Aanden i os bruuste Som Bølgen stolt og svulmende paa Søe, Som Lundene, naar Stormen i den suuste, Og svoer som Mænd at leve og at døe; Her gik vi fro, da Hjertet var saa stille Og mildt os bøied til de Blomster milde Vi Favn i Favn gik under Kirkens Bue, J from Begeistring brændte Hiertets Lue. Da talte vi om Kjærlighedens Rige, Om Aandens Adel og dens Herskermagt; Om Firmamentets ahnte Himmelstige. Og Kræfternes vidunderlige Pagt. For Lys og Frihed tændtes Altarflammen, Og vore Hierter smeltede den sammen: Naar Holbergs Skjemt, naar Axels Stordaad lød, J begge samme Tankeglimt udbrod. Og nu - hvor øde suse disse Lunde! Hvor sygnende det matte Bølgesuk! Træt sænker Blomsten Vægret, som den kunde Forstaae vor Vee, og svømmer i sin Dug Du Moder til de blode Harmonier, Hans Fløite! Du veemodig ogsaa tier; Og stum og lukt er Bogen – Alt, jeg seer, Min Kummers Torne hvædser meer og meer. Dog og i denne Tornekrands indflette Sig Trostens Lillier; Taalmods-Engelen, Husvalelsernes Kalk ei kan forgjette, Naar i Gethsemaneh vi føres hen. Ei uden Haab vi tør ved Graven sørge, Ei uden Tro om Herrens Veie spørge, Ei uden Blik til Himlen vi paa Jord Tør søge Livets rette Trøsteord. Vel er det Sandt, at Ærens Krone vinde Ei Dages Tal, men Snille, Kraft og Dyd; At Eftermælets dyrebare Minde. Hans Efterladte skienker stille Fryd. Vel er det Sandt, Forældre, Brødre, Venner! Og hulde Søstre, denne Trøst vi kiender, At Hjerterne, naar eet i Kredsen brast, Samslynge sig end mere ømt og fast. Vel er det Sandt, J Fattige, som græde; J Syge, hvilke Han et Offer faldt, At Han kan Eder Trøst og Raad berede, Hvis Øie kjærlig vaager over Alt. Vel Sandt, at Videnskabens Helligdomme, Naturens, Konstens Ynder stedse fromme, Aandsrige Dyrkere dem samle vil; At ogsaa der maa Savnet lukkes til Sandt er det og, Du gudhengivne Pige, Med reen og stærk og lys og ædel Aand! At Smertens første Brand og Brodd maa vige For Tidens ubegrebne Lægehaand. Saa hellig Troskab i sig selv jo eier En Salighed, hvis Trøst ei Død afmeier. Guds Villie var og, at i al den Vee Ei Faderløses Jamren maatte skee. Dog er det aldrig denne Trøst alene, Vi række dem, der trofast elsket har Og elske end O Jesu Navn forene Bag Graven skal hvad her forenet var. Vi sees igien!" lod trøsterig hans Tale, Da selv Han gik i Dødens mørke Dale. Her og skrev lige kjærlig Frelseren. Det stiernefunklende: Visees igien Sorøe den 7de Mai 1835. J. G. G. Briem.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
AVERTISSEMENTS. Efter længere Tids Svaghed, behagede det det allvise Forsyn, Søndagen den 26de April, om Morgenen Kl. 4, at bortkalde ved en blid og roelig Død til en bedre Verden, min kiære Mand og mit Barns ommeste Fader, Kiøbmand Peter Børre Hendrichsen, i sin Alders 37te Aar; hvilket herved bekiendtgiøres af hans dybtsørgende Enke. Slagelse den 1ste Mai 1835. Johanne Hendrichsen, født Hansen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Da intet antageligt Bud ved sidste Auction skeete paa det Selveier Johannes Hjort tilhørende Boelsted paa Slotsbiergbye Mark, med tilliggende Jorder af Hartkorn 3 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 2 4/5 Alb., der indeholder et Areal af circa 30 Tdr. Land, saa vorder denne Eiendom stillet til Bortsælgelse ved en nye Auction, som afholdes paa Stedet selv Onsdagen den 13de denne Maaned, Formiddag Kl. 10, og agtes da absolut bortsolgt. Conditionerne ere til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir, og Eiendommen paavises paa Forlangende af Selveier Hjort, som boer paa Stedet. Slagelse den 8de Mai 1835. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Førstkommende Torsdag, den 14de dennes, Formiddag Kl. 11, bliver afholdt offentlig Auction over Bortleielsen af Græsningen for indeværende Aar paa den Slagelse Kiøbstad, som Commune, tilhørende Exerceerplads, Markedsplads samt paa de til Gruusgravning udlagte Jorder og paa en Torvelod; hvilket herved bekiendtgiøres med Tilføiende, at Auctionen afholdes paa de Steder, hvis Græsning agtes forauctioneret, og at den begynder paa Exerceerpladsen. Slagelse den 8de Mai 1835. Sylow.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Undertegnede har nyelig hiemfaaet: Varinas Kanaster i Bly 11 Mk. pr. Pd., Oronoco Kanaster 9 Mk., Petit Kanaster 5 Mk. 8 s., Amerikansk Kanaster 5 Mk. 8 s., Fein Portorico 1 Mk. 8 s., Melange 5 Mk., Louissiana 3 Mk. 8 s., Petum optimum Nr. 12 Mk. 8 s., Dito Nr. 2 2 Mk., Bischopp Richards Tate 2 Mk. 4 s., Liverpool No. A. 2 Mk. 4 s., Dito Nr. A. 2 Mk. pr. Pd. Havannah, Doming og Virginy Zigarrer i ", Kister, indeholdende 100 Stkr., til 2, 3 a 5 1/2 Rbd. pr., Kiste, i enkelte Stkr. til 2, 3,4 a 6 sk. Stk.; ligeledes fiin Tvist til 14 og 28 s. pr. Rulle. Slagelse den 8de Mai 1835. Julius Lorentzen. Da Eieren er en gammel Mand og har anden Bestemmelse, kan Gaarden Matr. No. 29 paa Korsøer Kiøbstæds Ahlgade, med tilliggende gode velbehandlede og besaaede Jorder af 20 Tdr. Land, 1 Tdr. Land Tørveskiær, samt en Besætning af 17 Stkr. Qvægkreature, endeel Faarkreature og 2 Heste, tilligemed Avlsredskaber, 2 Vogne m.v., efter Overeenskomst enten strax eller længere hen i Tiden, erholdes i Forpagtning I Gaarden er beqvem Beboelsesleilighed af 4 Værelser, foruden Kiøkken, Kamre, Stalde, Loe og Lade. Lysthavende ville behagelig inden 3 Uger fra dette Avertissements Bekiendtgiørelse, henvende sig, enten til Prokurator Rye i Slagelse eller Kæmner Dahl i Korsøer, hos Hven Vilkaarene for Forpagtningen, som forøvrigt for Forpagteren, ville blive billige, kan erholdes opgivet. Tvende unge Piger, som syer godt, kan uden Betaling antages til at lære Skrædersyening og Pynt til Fuldkommenhed hos Undertegnede. Caroline Abrahamsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Hos Farver Hoffmann modtages Shawler, lyse Cassimier- og Klædes Beenklæder og Veste, samt Bordtæpper til Vadsk. Lauserne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Denne meget anbefalende Grønfodring, som er avlet her i Landet sidste Aar, bekommes hos Urtekræmmer Jørgen D. Schmidt i Kiøbenhavn, ligge for Vesterport Græsning paa et Areal D. a ciren 50 Tdr. Land ønskes paa 6 Uger, fra medio denne Maaned at regne. Man behage at henvende sig til Vagtmester Frederichsen i Nestved eller paa Postgaarden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Ved Forpagterens Død bliver Forpagtningen af Cathrine holm hævet, og denne Gaard kan derfor erholdes i Forpagtning, i med en Besætning af 20 Køer, 11 Heste, Vogne, Plouge, Harver og flere Inventarier. Vilkaarene kan erfares, i den sidste Uge af Mai Maaned, paa Holstenborg Skriverstue. F. A. Holstein.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Da jeg har nedsat mig som Bagger, i det Bager Hoog tilhørende Sted paa Slotsgaden, saa anbefaler jeg mig herved til Byens ærede Beboere med Rug- og Hvedebrød. Ligeledes modtages saavel Meel som Deig til Forbagning. Min Bestrædelse skal stedse være, ved gode Varer og reel Behandling, at vinde deres Gunst, som forunde mig deres Søgning. Slagelse den 9de Mai 1835. N. C. Fleck.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Udmærket gode Cyrtrama Anchiovis, saavel i hele Dunke som mindre Dele, extra god Sveitzerost, og godt afproppet, bedste Sort Kiøbenhavnsk hvidt Bord=Øl, erholdes billigt hos J. C. C. T. Bech paa Bredegaden i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
En velopdragen, confirmeret Dreng, som regner og skriver godt, og har Lyst at lære Provindsialhandelen, kan strax blive antaget i Lære. Bogtrykker Magnus i Slagelse anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
En Eiendomsgaard, beliggende omtrent 1/4 Miil fra Slagelse, er, formedelst Eierens Svagelighed, underhaanden at faae tilkiøbs paa meget fordeelagtige Vilkaar. Gaarden er omgivet af sine Jorder, der bestaar af 70 Tdr. Land og uopskiærligt Tørveskiær, samt endeel Eng, og en fortrinlig god og stor Frugt- og Kiøkkenhauge. J Jordene ere nedlagte 8 Tdr. Rug, 19 Tdr. Byg, 6 Tdr. Havre, 6 Tdr. Ærter, og 2 Tdr. Land er besaaet med Raps. Gaardens Bygninger ere indrettede til Beboelse for en Familie udenfor Bondestanden. Den kan erholdes med eller uden Besætning. Det Nærmere erfares hos Bogtrykker Magnus i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
At jeg er flyttet til Nyetorv undlader jeg ikke herved at bekiendtgjøre for Enhver som vil forunde mig sin Søgning. Schwartzenhauer,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Sukkerbager.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Natten imellem den 2den og 3die Mai er bortstiaalet fra min Blegeplads, bage min Hauge, et Stykke ubleget Hør=Tvist Lærred, paa 95 Alen, for Oplysningen af Gierningsmanden til dette Tyverie loves en god Douceur. Slagelse den 4de Mai 1835. C. P. Holm.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Hos Vævermester W. Frolund i Sorøe kan en duelig og skikkelig Svend strax faae Arbeide, paa Vilkaar, som for ham ere fordeelagtige. Sammesteds kan en rask og ordentlig Dreng antages i Lære.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Kiøbenhavnsk Dobbelt-Bitterte og Godt Øl faaes hos J. P. Fischer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-09
Ved Wandsbecks 1235te Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
21de Aarg. lan No. 38. 77 a 2 s. eller. V. redHlagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Tirsdagen den 12. Mai 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Om Almuens Tilstand og Maade at leve paa i Rusland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
(Af Robert Pinkertons Russia. London 1833.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
Ruslands Folkemængde synes i den ældste Tid at have bestaaet af tre Folkeklasser: Bojarer eller Adelsmænd, som kunne sættes ved Siden af de gamle skottiske Baroner; af Ludi, frie Folk og Krigere, som blive inddeelte efter deres Beskiæftigelser, og af Rabi eller Livegne. Bojarerne maatte følge deres Fyrste i Krigen, og de Ludi maatte giøre Krigstieneste hos Bojarerne. Fyrsten beholdt Halvdelen af Byttet; den anden Halvdeel fik Bojarerne og deres Følge; desuden uddeelte han Jorder bland dem. De Rabi vare Krigsfanger, eller deres Efterkommere, eller Personer, som formedelst begaaede Forbrydelser havde mistet Frieheden. Foruden disse Livegne gaves der andre, som vare blevne det ved det, at de enten havde solgt sig selv, eller deres Børn dertil, eller vare hiemfaldne til deres Kreditorer, naar de ikke kunde betale deres Gield; eller havde frievillig underkastet sig en Bojar, for at nyde hans Beskyttelse. Denne Klasse af Livegne kunde ikke sælges videre, men over de Rabis besadBojaren en fuldkommen Eiendomsret, under Peter Car blev dog denne Forskiel ophævet, og fra 1718 blev der Adelsmanden tilstaaet samme Ret over alle sine Bønders Liv og Eiendom, som i ældre Tider kun var tilstaaet dem med Hensyn til Krigsfangerne. Keiser Alexander søgte at formilde de Livegnes Kaar, men først med Tiden kan dette Formaal opnaaes.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
De Livegne i Rusland bestaae for nærværende Tid af to Klasser, Kronens og Adelens. Til Kronens Bønder høre deels de Bønder, som boe paa Kronens Jorder og deels paa Geistlighedens, Kirkernes og Klosternes, som bleve i Aaret 1764 dragne ind under Kronen; de besidde større Forrettigheder end Adelens; de disponere fuldkomment over Productionen af deres Jord, over hvad de forresten tiene og over deres rørlige Eiendom. Keiser Alexander udstædte en Forordning i 1801, hvorved det blev dem tilladt at eie Jorder; men ikke at holde Livegne og med Bevilgning fra Embedsmændene at drive al Slags Handel og Haandtering. De leve fordet meeste sammen i store Landsbyer, og staae under deres egne Ældstes eller Starosters Bestyrelse, som indsamle Skatterne, lade Loddet trække ved Rekruteringer og besørge alle fælles Anliggender i Landsbyerne. Disse Kronbonder blive i tusindeviis brugte af Regieringen i Biergværkerne, Manufakturerne og Fabrikerne, og de blive selv overladte til Privatpersoner for at drive deres Haandteringer. Det er Fabrikieerne tilladt at kjøbe Livegne; imod at de, efter 18 Aars Forløb skulle skiænke dem deres Friehed; i de første 12 Aar ere de blot forbundne til at give dem Logis, Kost og Klæder; men i de sidste 6 ogsaa Arbeidsløn. Kronbøndernes Antal anslaaes til 14 Millioner af begge Kiøn; Adelens til 21 Millioner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
De Livegne, som holdes i Godseiernes Huse, udgiøre en særskilt Klasse, de ere for det meeste unge og altid ugifte Personer af begge Kiøn. Man seer ikke sieldent i et eneste adeligt Huus 50 til 40 Fruentimmer imellem 16 og 30 Aar, som for det meste beskjæftiges med qvindelige Arbeider, som at sye, strikke, vadske o. s. v., desuden holdes et stort Antal af mandlige Tienestefolk under Navn af Kudske, Lakaier, Rideknegte o. s. v., de leve for det meeste i Lediggang, og de tre Fierdedele af dem kunde paa en nyttigere Maade bruges som Haandværks=Folk eller Jordbrugere. J de Stores Huse kan Antallet ofte stige fra 2300; de bruges da tillige som Musikanter, Dandsere, Skuespillere og Sangere, andre drive alleslags Haandteringer, fra Uhrmagere af og til Skorsteensfeiere. Disse mange Tienestefolk ere ofte en stor Byrde for Familierne; men deres Stolthed afholder dem fra at formindske deres Antal.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
De russiske Landboere have i Almindelighed en god Constitution. De bryde sig ikke om at arbeide 14. Timer om Dagen, selv i den hedeste Sommer, uden at nyde andet end Brød, Salt og en Kande Qvas, og om Vinteren kunne de udholde at giøre lange Reiser i den strengeste Kulde Landet er rigt paa Korn og Qvæg, Skovene paa Vildt og Vandene paa Fiske, saa der er ikke Mangel paa Levnetsmidler. Almuen veed ikke af nogen anden Overdaadighed end Øl og Brændeviin. Der gives endnu saa meget udyrket Land i Rusland, at det kunde ernære en tre til fire Gange stærkere Folkemasse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
De russiske Landbeboeres Fødemidler ere meget forskiellige fra dem i andre europæiske Lande; dertil have formodentleg den store Mængde af Fastedage, som ere paabudne i den græske Kirke Postnie Dei), givet Anledning. J det Hele taget spise Bønderne hellere Fisk end Kiød. De giøre ikke meget af Plantespiser, dog ere tørrede Svampe, hvoraf store Forraad indsamles til om Vinteren, foruden Agurker og Kaal nogle af deres Yndlingsretter. Om Sommeren et Potrinia, en kold Suppe, bestaaende af Suppeurter, Fiske og Qvas, en daglig Ret, selv paa de Riges Borde. - Rugbrød (Tschernøi bleb, Sortbrød) er det almindelige Fødemiddel foralle Folkeklasser. Det bliver bagt i runde Kager, 1824 Tom. i Giennemsnit, og 67 Tom. tykke. Ogsaa Tschi, en Slags Kraftsuppe, er en undet og meget almindelig Ret; den bestaar af smaat hakket Kaal, Vand og lidt Flæsk eller Oxekiød, som bliver kogt sammen; paa Fastedagen bruges Olie istedet for Kiødet. Suurkaal og syltede Agurker findes i alle Huusholdninger og udgiøre en væsentlig Artikel for den indenlandske Handel, da de bringes fra de sydlige Provinser, hvor de bedre lykkes, i store Fade til Moskou, Petersborg og andre Stæder. Landbeboerne holde Fasten med stor Strenghed; der gives 4 store Faster, hvori de hverken maa spise Kiød, Æg, Smør eller drikke Melk. Den første Faste falder ind for Paaske. J den første Uge er det tilladt at spise Smør, Æg, Melk og allene Kiød er forbudt den kaldes Smørugen og tilbringes med alleslags Lystigheder, og er Russernes Karneval. Foruden disse fire store Faster ere Onsdag og Fredag Fastedage hele Aaret igiennem. Man kan saaledes regne 200 Fastedage hele Aaret igiennem Endskiøndt denne Fasten er en Overtroe, saa er den dog ikke uden gavnlige Virkninger; thi, undvær og nyd, ere to Hovedrealer, hvorpaa vort hele fandselige Velbefindende er grundet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
Endnu i det 17de Aarhundrede betiente de sleste Adelige paa deres Borde sig af Træe=Tallerkener og Bægere med forgyldet Rand de bleve forarbeidede og solgte af Munkene; men nu ere de kun i Brug hos Kiøbmandsfolk paa Landet og de lavere Folkeklasser. Ogsaa forekommer et stort Sølvbæger (Ku buk, hvoraf Giæsterne afvexlende drikke hinanden til; men paa de høiere Folkeklassers Borde sees nu Glas, Fajance og Porcellain, ligesom i de øvrige europæiske Lande. - Jbiten er en gammel russisk Drik, som fordum var i Brug blandt alle Folkeklasser, men nu allene blandt Almuen; den bestaar af Suppeurter, Jngefær, Peber, Honning, som kaages i Vand og drikkes som Thee, hvilken den ligner i Udseende. Den sælges paa Gaderne i de store Stæder, er en styrkende og varmende Drik, som er meget tienlig for Landbeboerne i ondt Veir og om Vinteren. Theen kom i Brug efter Siberiens Crobring i det 17de Aarhundredede, da Rusland kom i Forbindelse med China; den bliver stedse mere almindelig. Viin og Miød bliver ogsaa stedse meere søgte, og fortrænge efterhaanden en Nationaldrik ved Navn Naliwki, som tilberedes af forskiellige Slags Frugter og er ofte ganske fortreffelig. Genueserne skulle i Aaret 1598 først have indført Brændevinet; nu er det en Hovedkilde til Statens Jndtægter og Folkets Fordærvelse. – Tobak blev bekiendt i Landet siden det 16de Aarhundrede: Geistlighedens Formaninger og Regieringens Straffe formaaede ikke at hindre dens Brug, man skar endog Næsen op paa dem som snusede, nudrives Tobaksavlen stærkt i de (Fortsættes.) sydlige Provinser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
Nyeste Post-Efterretninger. Jfølge Efterretninger fra London af 5te Mai, tegner det til at Tory-Candidaten Hr. Parker vil ved Valget i Exeter seire over Lord John Russel, (denne energiske Mand er 45 Aar gammel). Forresten ere af de 22 ministerielle høie Embedsmænd allerede de 19 blevne udvaldte. – Lord Brougham har ikke fralagt sig Beskyldningen for, at han er Forfatter til de bekiendte Brochurer mod Aristokratiet. Naar Mennesker begynde at gergade paa vildfarende Veie, saa pleie deres Skridt at blive stedse mere usikkre) Sir Robert Peels Buste, forfærdiget af Chantrey, er bleven opstillet i Galleriet i Wind ford. – De ministerielle Blade billige aldeles Hertugen af Wellingtons menneskekiærlige Forhold, ved at sende Lord Elliot til Spanien for at bevirke en mindre umenneskelig Maade at føre Krig paa. – Da O'Connel havde i Underhuset kaldet Lord Avanley en opblæst Harlekin, saa foraarsagede det en Udfordring; O'Connels Søn Morgan, mødte paa hans Vegne; man duellerde, med Pistoler; men intet Skud traf. J Staden York i Overcanada er oprettet et Selskab for at understøtte og veilede de Jndvandrende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
Over London har man faaet Beretninger fra Paris af 3die Mai, som melde: at det Rygte havde udbredet sig, at Zumala Carregui har tilfægtet sig en Seier over Valde, hvilken den 18de havde udstædet en Proclamation fra sit Hovedqvarteer i Vittoria, hvori han lover alle Carlister Amnestie, som ville strække Gevær inden 12 Dages Forløb; hvorpaa han Dagen derefter var brudt op til Navarra med 28 Batailloner og 4 Escadroner og nogle Kanoner, ledsaget af Generalerne Cordova, Bedoya og Aldama. Den 21de og 22de kom det til Træfning, hvori Karlisterne skulde have seiret, men Gazette de France, er det eneste Blad som skiænker denne Efterretning nogen Tillid, dets Kilde er et Brev af 25de April fra det carlistiske Hovedqvarteer Onate. Derimod skal det være sandt, at ved Tæfningen imellem begge Armeer skal et Kompagnie af Regieringens Tropper være faldet i Karlisternes Hænder, hvorpaa Zumala Carregui lod dem alle skyde. - Journal des Debats vil vide, at Træfningen begyndte den 20de, blev fortsat den 21de med stor Heftighed og varede endnu ved d. 22de, begge Partier tilskrive sig Seiren; men Eftterretningen om det fangne og nedskudte Kompagnie er sand; Lord Elliot søgte forgiæves at forhindre denne Massacre. Valdez er siden kommen til Pamplona, hvor han concentrerer sin hele Krigsmagt; imedens Zumala bevæbner sine nye Batailloner, saa at man vil snart faae Efterretning om Kampens Fornyelse. Mange andre tvivlsomme Rygter ere forresten i Omløb. - Mina er afreist til Badene i Cambo ved Bayonne; han har i en Parolebefaling af 18de, anmeldt for sine Tropper, at han har taget sin Afskeed. – De Prokuradores have antaget, at til at afbetale Statsgielden skulle visse geistlige Godser allene anvendes og en syvende Deel af de øvrige Eiendomme, som ere i Præsternes og Klosternes Besiddelse, saaledes som det blev Karl den 10de bevilget ved Pave Pius d. 7des Buller af 14de Juni 1805 og 12te Decbr. 1806 Finantsministeren anslaaer disse Eiendommes Værdie til 1000 Mill. Realer. Alle disse Eiendomme, foruden de Kronen tilhørende Jorder, beløbe sig til en langt større Værdie end hele Statsgielden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
Det er sagt i de Cortes Forsamling, at Geistligheden selv ønsker en Reform i sin Forfatning; da Stemningen har saaledes forandret sig i Spanien, at mange Munke forlade Klosterne og søge et Tilflugtsted i private Huse, da de, af Frygt for at blive myrdede, ikke tør vove paa at vise sig i deres Munke dragt, saaledes have Karmeliterne forladt deres Kloster i Madrid. Udgifts=Budgettet saadan som de Prokuraderes have antaget det, beløber sig til 894 Mill. Realer, hvoraf 45 til Civillisten, 174 til den udenlandske Gield, 49, til den indenlandske og 251 til Krigsvæsnet. - Misforstaaelsen imellem Dronningen og hendes Søster Don Francisco de Paulos Gemalinde skal være hævet. – Dronningen af Portugal svarede de Cortes Deputation paa deres Petition om at hun vilde formæle sig paa nye, at naar de Bevæggrunde, som havde foranlediget den portugisiske Nations Deputerede til at fremkomme med denne, vare hende ubekiendte, saa vilde det have været en piinlig Følelse for hende, at de ikke længere havde skaanet hendes dybe Kummer. Men da Nationens Repræsentanter, endskiøndt de, ligesom hun, erkiendte det store Omfang af det fælles Tab, ere af den Mening, at hun for at consolidere de af sin Fader høilovlig Jhukommelse givne Jnstitutioner, bør indgaae en ægteskabelig Forbindelse, saa vilde hun svare paa den politiske Nødvendighed, som har foranlediget det nærværende Budskab, at hun er Dronning og Portugiserinde. Derfor kunne de Herrer Deputerede forvente af hende, alle de Opoffrelser, som hendes Fædreneland udkræver, og som ikke stride mod hendes Værdighed. – Angaaende de spanske Anliggender maa end nu tilføies: at alle Jesuiternes og Jnqvisitionens Jndtægter komme til at tilfalde Statskassen. Hr. Martinez de la Rosa har erklæret i de Prokuradores Kammer, at det peelsk wellingtonske Ministerium ikke har udviist den mindste Jnteresse for Don Carlos, og at det selv ved at levere Dampskibe o.s. v. have udviist Jnteresse for Dronningens Sag. Lord Elliots Mission, som blot har til Formaal at bevirke en menneskelig Maade at føre Krigen paa, har det spanske Ministerium og de Franskes Konges Biefald. At det spanske Ministerium vilde aldrig indlade sig i Underhandlinger, som kunne stride mod Kronens Værdighed og Nationens Ære, at det aldrig vil indlade sig i Underhandling med den rebel liske Prins, at ingen udenlandsk Magt har Ret tilat blande sig i Spaniens Anliggender; men at en Tillægs-Artikel til Qvadrupel-Alliancen berettiger den spanske Regiering til at forlange en Understøttelse til Lands og til Vands; men som ikke ansees fornøden.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
Den 1ste Mai var det de Franskes Konges Navnedag, der var stor Cour ved Hoffet, hvorved den østerrigske Ambassadeur, Greven af Appony, holdt Gratulationstalen paa det diplomatiske Korps Vegne. Kongen tilkiendegav i sit Svar sin Glæde over den indvortes Roligheds Vedligeholdelse i Frankerige, Rigets derved stigende Velstand og Conservation af den almindelige Fred, som altid har været hans Formaal. - Om Aftenen fandt offentlige Forlystelser, Sted paa de elysæiske Marker, som Staden, Paris havde foranstaltet, og Gaver bleve uddeelte blandt de Fattige, de offentlige Bygninger og mange private bleve illuminerede, og to Fyrværkerier af brændte. Veiret var overmaade gunstigt, og den talrige Folkemængde forholdt sig meget roelig. Den franske Moniteur beretter at Marskal Maison har modtaget Krigsministeriet. De Deputeredes Kammer har i sit Møde af 29de April aflagt et Beviis paa sin Tillid til Ministeriet ved, med en Majoritet, af 259 mod 129 Stemmer, at bevilge de af det forlangte Fonds til det hemmelige Politie.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-05-12
Hs. Majestæt Kongen af Neapel har forundet 23.