JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
J forrige Aar blev den Grav i Ribe Domkirke, som man havde antaget at være Kong Erik Edmunds, aabnet, og befundet ikke at være hans. Der fandtes nogle faa Menneskebeen, og derved tre Blyplader med Jnskriptioner, hvilke paa de to Plader vare læselige, nemlig Othingarus, den anden catholske Biskop efter Ordenen, og Asgerus, den syvende chatolske Bi skov, men Jnscriptionen paa den tredie var ulæselig Disse Plader bleve indsendte til den Kgl. Commission for Oldsagers Opbevaring, og ifølge sammes Foranstaltning er der, tilligemed de forefundne Been, nedlagt Beretning om denne Sag i det igjen tilmurede Gravsted, til Oplysning for Efterkommerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Paa Hovedgaarden Fousingø, 2 Mille vestenfor Randers, havde man den 3die Januar et, paa denne Aarstid ualmindeligt, Besøg af en Stork. Efter at den i nogen Tid havde opholdt sig paa Reeden, og forgiæves søgt sin vante Føde i et nærliggende Kjær, fløi den igjen øster paa.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
J Randers havde et Par Forældre (Capt. Hunnæus) i disse Dage den Hjertesorg at miste en vakkeSøn paa 8 1/2 Aar, der i Løverdags Morges frisk og rask forlod dem for at gaae i Skole, men savnedes siden, indtil man Søndag Eftermiddag fandt hans Liig i Vande ved Tørvebryggen, hvor ogsaa hans Bøger tidligere var blevne fundne paa en af Kaagene. Er den tilbageblevne Børneflok end stor, er det tabte Barn jo dog altid det kjæreste Spørgsmaal. 1. Er Gads Huus ikke til frie Adgang for Enhver ved enhver gudelig Handling? 2. Er det tilladt, at en Graverkarl efter eget Godtbefindende maae indlade i Kirken hvem han efter sin dumindbildte Authoritæt finder for godt : 3. Er det tilladt, f. Ex. ved en Liigbegjængelse, at naar denne er kommet i Kirken, at lukke alle Kirkens Dørre, og forbyde Adgang til Kirken saalænge denne Handlinvedvarer, og derved forspilde Mange at høre en gudhengiven og aandrig Liigtale? Er det tilladt Graveren, eller Den som det tilkommer at ringe Kl. 12, ved slig en Leilighed at lade dette være efter eget Godtbefindende: Svar herpaa udbedes af En i denne Sag kyndig Mand, til Rettesnoer for Eftertiden for Undertegnede og mange Siegumfeldt. flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Bekjendtgjørelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Selskabet Polphymnia. Søndagen den 15de dennes afholdes i Anledning af Selskabets Stiftelsesdag et af de for indeværende Vinter bestemte smaae Baller. De der uden at være Medlemmer af Selskabet ønske at deeltage i dette Bal og hertil ifølge Selskabets Love kan tilstædes Adgang, ville behageligen forinden melde sig hos Handelsbetjent Risom. Ballet begynder præcise Kl. 7, og Indgangen. er aabnet en Time forud. Aarhuus, den 10de Januar 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Balinspectionen. At jeg har modtagen Restancelliste over Bidrag til Almueskolevæsenet heri Staden for Halvaaret til 1ste Novbr. 1831 forsynet med Stiftamtets Aprobation til Jnddrivelse ved Udpantning, bekjendtgjøres herved med Tilføiende, at saafremt Restancerne ikke inden den 28de dennes til vedkommende Casserer indbetales, vil Udvantningen derfor, overeensstemmende med Restance listen, blive fremmet. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 10de Januar Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Af Restancellisten over Bidrag til Aarhuus Fattigvæsen for Juli og October Qvartaler 1831 til mig er afleveret, forsynet med Stiftamtets Aprobation til Jnddrivelse, bekjendtgjøres herved med bemærkning, at hvis Restancerne derefter ikke inden den 28de dennes til vedkommende Fattigforstandere indbetales vil Udpantningen derfor, overeensstemmende med Restancellisten, vorde fremmet. - Aarhuus Byefoged-Contoir, den 10de Januar 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
J Henhold til den skeete Kundgjørelse (see Statstidenden No. 141, 142 og 145 for 1831, og Aarhuus. Stiftstidende No. 142, 148 og 152 for samme Aar)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
hvorefter 3de Auctioner ere afholdte over afg. Cancellieraad Kreys Gaard No. 221 paa Graven heri Byen, samt ifølge hvad derom er vedtaget, foretages en 4de Auction over bemeldte Gaard, Tirsdagen den 24de Januari førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, i selve Gaarden. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 2den Januar 1831. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Efter Begjæring af der Kongelige Generalpostdirection foretages Licitation paa Aarhuus Raadstue, Mandagen den 30te Januar førstkommende om Formiddagen Kl. 11, hvorved til Mindstbydende bortliciteres Befordring af Brevposten mellem Aarhuus og Randers frem og tilbage fra 1ste April d. A. iblandt andet paa følgende Conditioner: at Befordringen skal udføres, saavel Vinter som Sommer, i 3/4 Time pr. Miil, at Contrahenten skal være pligtig til at anskaffe en saadan Kariol eller Vogn til Befordringen som maatte findes hensigtsmæssig og nærmere af Generalpostdirectionen bestemmes, og at Postillonen ikke under Postens Befordring maae medtage enten Breve, Pakker, Poser eller andet Posten uvedkommende, eller optage Reisende, under den Straf som Directionen enhver Gang efter Omstændighederne maatte finde passende at bestemme. Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 5te Januar 1832. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
J Følge Vedkommendes Begjæring, grundet paa Dom og Udlæg, bliver den Niels Jensen Lystrup tilhørende Gaard i Søbye Sogn og By, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 6 Skpr. 1 Fkr. 2 Alb. stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 30te d. M. den 13de n. M. og Onsdagen den 29de n. M.,de 2de første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den tredie i Gaarden, som agtes solgt, hver Dags Formiddag Kl. 11, efter Conditioner, som forinden 1ste Auction kunne erfares hos Hr. Nyegaard her i Byen. - Hvilket herved bekjendtgjøres i Følge Placaten 22de April 1817. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 3die Januar 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
J Følge Begjæring af Examinatus juris Alstrup, som Dom og Udlægshaver, bliver det Huus i Christrup, som besiddes af den i Rasphuset inddømte Ole Lynderups Kone, stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 30te d. M. den 13de n. M. og Tirsdagen den 28de n. M. hver Dags Formiddag Kl. 11 slet. De tvende første Auctioner afholdes her paa Contoiret og den 3die Huset som agtes solgt. Conditionerne kunne forinden 1ste Auction erfares hos Reqvirenten. - Hvilket herved ifølge Pl. 22de April 1817, bekjendtgjøres. Rougsøe, &c. Herredscontoir i Randers, den 3die Januar 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Jfølge kongelig allernaadigst Bevilling, der tinglæses her næste Retsdag og derefter uden Ophold ved den Kongl. Landsoverret i Viborg, indkaldes herved suk poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel, alle dem som formene sig at have noge at fordre i forhen, nu entledigede Byefoged i Ebeltoft og Herredsfoged i Sønder= og Mols Herreder, Justitsraad Johan Christian Wibe Stockfleths under Skiftebehandling tagne Boe, til med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for mig, som constitueret Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre. Og bekjendtgjøres herhos, overeensstemmende med Placaten af 21de April 1824, at en Skiftesamling Boet vil blive afholdt paa denne Byes Raadstue Man dagen den 6te Februar 1832 om Eftermiddagen Kl. 3. Cbeltoft, den 31te December 1831. Sinding.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Ved Proclama, som læses saavel ved den kgl. Landsoverret i Viborg, som ved vedkommende Underret, er Alle og Enhver, som formene at have noget at fordre Dødsboet efter Amtsprovst Marcus Plesner, Sognepræst for Ørsted Menighed i Rougsøe Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel sub poena præclusi et perpetui silentii til for mig, som Skifteforvalter i dette Boe, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres med Tilføiende, at der indtil videre afholdes Samlinger i dette Boe den 2den Tirsdag i hver Maaned, om Eftermiddagen Kl. 3 Slet, her paa Contoiret. Rougsøe, Sønderhald og Østerliisberg HerredsContoir i Randers, den 2den Januar 1832. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Arvingerne efter Huusfæster Andreas Michelsens afdøde Hustrue Anne Chatrine Hansdatter af Fruering Bye, under Sophienlunds Gods, indkaldes herved med lovligt Varsel til at legitimere deres Arveret. Petersminde pr. Horsens, den 6te Januar Terndrup. 500 Rbd. Sedler, af Moesgaard Godses Over form. Midler, kan, imod anordningsm. Sikkerhed, strax erholdes hos J. P. Wittusen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Forpagtning. Hovedgaarden Trudsholm, beliggende 3 Miil fra Randers, 1 1/2 fra Martager, kan fra 1ste Mai d. A. erholdes i Forpagtning. Ved Gaarden holdes en Besætning af over 100 Stkr. Kreaturer, 14 Heste og 200 Stk. Faar: Udsæden er 45 Tdr. Rug, 30 Tdr. Byg, 70 Tdr. Havre og 8 Tdr. Boghvede, til Gaarden hæves en Tiende paa Kjærven af 184 Tdr. Hartkorn, 300 a 400 Gangdags Hoverie af Huusmænd overlades Forvagteren. De Lysthavende ville behage at henvende dem til Eieren Mad. Secher paa Trudsholm pr. Randers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Stedet nye Nummer 216 paa Graven i Aarhuus, bestaaende af 6 Fag Gadehuus, et lidet Halvtag og Gaardsplads, er underhaanden at faae tilkjøbs paa fordeelagtige Vilkaar, og kan tiltrædes til Paaske Flyttetid 1832.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
J Mangel af Stedets Salg, vil det til samme Tid kunne erholdes tilleie. Liebhaverne ville behagelig henvende dem enten til Undertegnede, der beboer Stedet, eller til Fuldmægtig Schaarup. Aarhuus, den 12te December 1831. M. P. fl. Secher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Nogle Timers Aften-Underviisning i Dansk Læsning, Skrivning, Retskrivning, Tavle- og Hovedregning, samt Geographie, kan faaes hos Rappe, Vagtmester, boende paa Middelgaden No. 123.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Et complet Smederedskab er underhaanden at faae tilkjøbs hos Smede=Enken i True ved Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-12
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Fredagen. den 13 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Tidende. Bi Aarhuus LLILLIOTO
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Nyheder fra Udlandet. Krigs- og Freds-Udsigter. Den politiske Horizont skrives der fra Paris den 3die Januar - formørkes daglig meer og mere. Vort Kabinet synes meget foruroliget over Underhandlingernes Gang, især da Ruslands og Østerrigs Gesandter stemme Tonen meget høit. Baade det engelske og det franske Hof fortryd nu, at de ikke have viist den polske Sag mere Deeltagelse Bevægelse, Engellænderindene og Koureervexlingen er overtroligste Forhold til Prindsandtskabssecretair i Lon kan blev hos Prindsen, forrom forrige Nat hertil som Come, og i Slutnicimer derefter Hr. Feuillet, Attache ved det udenlandske Departement, sammesteds fra. Næste Formiddag afgik to andre Diplomater her fra igjen til Rom og London." - Den østerrigske Regjering har tilkjendegivet: at ville paany intervinere i Jtalien. Den brittiske Minister har sat sig derimod og formelig erklæret: at saa vil Engelland ogsaa gjør det. - Den russiske Regjering skal have anerkjende Don Miguel og lovet ham Hielp imod D. Pedro. – Det sardiniske Hof har gjort Jndsigelse mod Algiers Kolonisering, paa Grund af, at Frankrig saa derved vilde udøve en Suprematie over Middelhavet og ødelægge hele den italienske Handel. - Ruslands Erklæring: ikke at ville ratificere den belgiske Tractat, har opvakt megen Frygt hos Speculanterne i Statspapirer, som paa Grund deraf ere faldne betydeligt. Den 15de Januar er den sidste Dag til Tractatens Ratification.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Pasken af Ægypten har virkelig erklæret Porten Krig, og hans Tropper marschere ustandseligen fremad. For disse overskred Landets Grændse havde han holdt en stor Forsamling under aaben Himmel af de ansee ligste Personer i Ægypten, og i en lang Tale forklaret OLLILLIA dem, hvorledes det tyrkiske Rige saavelsom dets Religion under Sultanens Scepter truedes med total Undergang. Han anførte alle de Tab som Sultanen havde lidt i de sidste 10 Aar, og uddrog deraf den Slutning, at han er uduelig til Regent, hvorfor han ansaae sig forpligtet til at træde og som Rigets og Religionens Beskytter. Talen skal have rørt Forsamlingen indtil Taarer, og den erklærte med Jubel, at ville understøtte hans Plan med ethvert Offer. Efter alt dette skulde man troe, at Vicekongen har i Sinde at dethronisere Sultanen, men det skat dog kun være hans Hensigt at tilvinde sig den saa længe forberedte Uafhængighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Polakkerne. Det synes næsten som de polske Soldater der befinde sig paa preussisk Grund blive tvungne til at vende hjem igien. En Beretning fra Elbing lyder saaledes: "Af de ved Gjelguds og Rybinskis Korpser staaende Officerer have 850 faaet Tilladelse at reise igjennem Preussen til Frankrige. Derimod skulle Soldaterne afgaae til Rusland, hvortil de vise en saadan Ulyst, at de, da de under militair Bedækning skulde forlægges herfra nærmere hen mod Polen, aldeles ikke vilde fæste Liid til, at de ikke med Magt vilde blive transporterede over Grændsen. Paa en af Stadens offentlige Pladser bleve de derpaa omringede af Militairet, som maatte med flade Sabelhug drive dem ind i Exerceerhuset, hvor de skulde tilbringe Natten, men herved bleve dog adskillige polske Soldater saarede." J en anden Beretning meldes, at mange af de polske Militaire som føres tilbage til deres Fædreland, desertere bort underveis, og gjøre Grændserne usikkre. Ved en Overlevering etsteds paa Grændsen hændtes nylig, at da man oplæste det keiserl. russiske Amnestiedekret for de i Række og Geleed opstillede Polakker, Fløimanden traadte frem og kommanderede: "Omkring!" hvorpaa hele Korpset, Alle som een Mand, adlød Kommandoen, og vendte om igien. Alligevel forsikres der i preussiske Aviser, at 12000 pol. ske Underofficerer og Soldater vare alt blevne overlevere. de til russiske Commissairer, for at sendes hjem og nyde Godt af den keiserlige Amnestie, Foruden de 18 Generaler som vare beordrede til Moskau og nu derfra transporterede til Siberien, ere mange andre udmærkede Polakker sendte samme Vei, blandt hvilke endog Fyrst Radziwill, uagtet Feltmarskal Paskewitsch havde givet ham sin Forsikring om Benaadelse. Det gaaer saa grusomt til, at Slægtninge og Venner ikke engang tør vove at erkyndige sig om deres Skjebne. Forfatningen skal i det Hele taget være skrækkelig i Polen, og hvad der er det allerværste, Jndbyggerne ere nærved at hungre ihiel, thi hvad der forefindes tage Russerne, som just heller ikke have det for godt, da Størstedelen maa bivouakere, og det paa sine Steder imellem høie Sneedriver. Det russiske Kavalleries Heste skulle see yderligt medtagne ud thi Mangelen paa Fourage er endnu større end Brød mangelen. Fra Preussen vedbliver man at sende Fornødenheder derhen, og fra Rusland transporteres der alle Slags til Armeen, baade over Land og tilskibs, men der skal meget til 150,000 Md. Soldater og en udhungret Befolkning, som man dog heller ikke kan lade sulte ihiel. En Hebræer ved Navn Hirsch, er til Belønning for de betydelige Tjenester som han har viist den russiske Armee, af dennes Feltherre bleven udnævnt til keiserl. russisk Commerceraad. (Hvor frivillig ellers det ulykkelige Polakker ere vendte tilbage kan bemærkes deraf at der fra preussisk Side blev befalet, at de Opsætnigskulde bivouakere uden Jld og Straae ved Vand og Brø indtil de bragtes til Lydighed, men naar de rettede si efter Regjeringens Ordre skulde de igjen forsynes med Brød og Brændeviin paa deres Marsch.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Brasilien. Det synes som den i Rio Janeiro udbrudte og lykkeligt dæmpede Jnsurcection havde værer grundlagt af Militairet, som derfor ogsaa nu er bleven aldeles opløst. Oprørerne havde havt i Sinde at bortføre den unge Keiser (D. Pedros Søn), men Planen var mislykkedes ved Borgernes kjække Aarvaagenhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Frankrige. Til de fast utrolige Rygter hører og saa det, at Kong Ludvig Philip skulde have i Sinde at resignere til Fordeel for sin ældste Søn. Loven om at Pairsværdighedens Arvelighed skal ophøre er bleven antaget ved Stemmegivning, hvorover den franske Adel er høiligen forbitteet. Ogsaa et andet Lovforslag, er gaaet igjennem, nemlig det: at enhver Stad tillades at have Oplag af ufortoldede Vare. Der er givet Ordre til at oprette en Leir ved Strassborg. Den gamle Lafayette ligger meget syg. Engelland. Her begynder man nu at blive urolig over Tilstanden i Jrland. Jfølge Beretning fra Dab in lader denne Stad, ja det hele Land, til at i findelig en spændt og forbitteer Forfatning. Man frygtede ikke allene i Byen, men ogsaa i Provindsen for, at Pøbelen, skulde vove et offentligt og almindeligt Angreb paa alle deres Personer og Besiddelser, der vare bekiendte som Venner af Engelland og den protestantiske Religion. De Geistlige, til hvilke deres Sognes catholske Beboere (der, som bekjendt, udgjør det allerstørste Antal) have vægret sig ved at betale Tiende, ere derved naturligviis komne i en meget trængende Forfatning. Fra alle Kanter i Engelland afmarschere Tropper til Jrland. – Wellington er kommet sig igjen, til stor Glæde for Antireformisterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Jtalien. Staden Bologna er i fuldkommen Jnsurrection mod Paven. Prolegaten havde maattet flygte, en Folkeforsamling havde bemægtiget sig de offentlige Kasser, udnævnt en provisorisk Regjering, og valgt Advocat Paluzzi til Chef for Borgervæbningen. Syvhundrede pavelige Soldater vare i største Jil marscherede til Ancona, hvor ogsaa et Oprør var i Gjære. Tydskland. Rygtet om en næsten total Ministerialforandring i Bayern stadfæster sig. Størstedelen, af de gamle Ministre ere blevne afskedigede og nye udnævnte. Man taler om, at Kongen vil reise til Jtalien. Universitets Rectoratet i München har paa det sorte Bræt formanet Studenterne til at opføre sig rolig og anstændigt. At den bekiendte Satyriker Hr. Sapir, som var landsforviist, er bleven kaldt tilbage, har gjort megen Opsigt. – J Churhessen fortsættes Undersøgelserne om Hoverie af Huusn, i Cassel, og give ingen glædelige. churf. Livvagt gaaer saa behage at henvende dem den reent ophævet. Under al d Trudab. – e Prindsregenten udgivet en Forordning mod civile Knebelsbarter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Cholera. Siden forrige Postdag var der atter i Hamborg død 5 Personer deraf. Det hele Antal var nu der 44 – Den skrækkelige Sygdom er nu ogsaa udbrudt i Skotland, nemlig i en By som heder Haddington. J Nord-Engelland tager den til paa en høist foruroligende Maade. Fra Newcastle og Gateshead (der er et Slags Forstad for Newcastle, og kun er adskilt derfra ved Tynefloden) udbreder den sig langsom og sikker af alle Kanter, og var alt naaet til Durham og Wales. Bestyrtelsen var saa stor, at mange Fammer alt vare flygtede bort fra Gateshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
– J Juleugen var Cholera ogsaa udbrudt i den strelitz i ske Stad Strasborg, og havde strax bortrevet 5 Personer. Den er ogsaa udbrudt paany i Staden Aaboi Finland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Fædrelandet. Rhvn, den 10de Januar. Hovedstadens samtlige (53) Lauge havde ved Aarets Slutning 11,578 Mestere, 5070 Soende og 2528 Drenge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
- Ved Rentekammer Placat af 22de Decbr. er givet nærmere Bestemmelser angaaende den ved Forordn. 3 Decbr. 1828, § 42, i visse Tilfælde befalede Afskrivning paa stemplet Papiir af uaccepterede Regninger (hvorefter denne "ikke skal komme til Anvendelse i Henseende til Regninger paa saadanne Fordringer, for hvilke, efter Anordningerne, haves Ret til Jnddrivelse ved Udpantning, ligesom den heller ikke bliver at foranstalte, naar under noget Skifte fremlægges Regning for Krav, der er erhvervet paa Boet, efterat dette er taget under Behandling."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Under 25de Decbr. er udkommet skjærpede Forholdsregler i Henseende til Passers Meddelelse og Visering af Passe - for paa en virksommere Maade at forhindre Vagabondering og Betlerie i Hertugdømmene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
(Jfølge denne Anordning maae in Specie ingen omdragende Liniedandsere, Markskrigere, Taskenspillere, omreisende Sangere, Musikanter, Forevisere af Perspectivkasser, Rariteter og Dyr, Kjedelflikkere, saa kaldte Kammerjægere og Bissekræmmere, hvad enten de fornævnte Jndivider ere Jndlændinge eller Udlændinge, meddeles Passe til at Felse til Markederne eller andetsteds hen i Hertugdømmerne, ligesom og de Passe, som de allerede maatte have, ikke skulle viseres uden for Tilbagereisen til deres Hjem, og "for alle saadanne Personer, som ikkun opgive deres Erhver paa den almindelige Maade, at de ernære sig ved deres Hænders Arbeide, eller søge Arbeide, skalle Passe ikkuns udfærstis og en Engellænderinde asse viseres, forsaavidt 5, troligste Forhold til Prindsen." tilstrækkeligt er oplyst og blev hos Prindsen, som hvincessioner forsyne de Kniplin hyn til Slutnine ere af Dyr, Sjeldenheder &c., Ombærere af Vare, Udenlandske Liredreiere og Skærslippere ere undtagne fra denne Anordnings Bestemmelser.)¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Hr. M. Winther har anmeldt i Raketten No. 1 for 1832 at Stabschirurg Tønder er bleven fritagen for at være Regimentschirurg ved andet Livregiment, idet mindste saalænge Sagen varer mellem han og W. "Og hvem forudseer - tilføier Denne - hvad der skeer naar den er sluttet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Sagen imellem Pastor Visby og Magister Lindberg er allerede i fuld Gang. Prokurator Haan steen, Pastorens beskikkede Sagfører, har i Mandags indgivet sit første Jndlæg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Paa et Caffehuus opstod der forleden en Strid imellem To som spilte Schak, og de opfordrede En som hele Natten igjennem havde siddet og seet paa dem, til at være Dommer; men Denne sagde, at det var noget, han ikke befattede sig med. "Kan De da ikke spille Scha. – "Jeg veed saamæn ikke, jeg har aldrig prøvet derpaa." – "Men hvor kan De da holde ud at sidde her den hele Nat og see paa os, – "Aa jo Jeg er givt, skal jeg sige os. – J Kornvarer paa Leverance passerer for Øieblikket saare lidet. Hvede af god Qvalitet er det eneste som undertiden sælges, og denne betales med 8 Rbd. Byg paa Leverance er flant til 3 Rbd. 80 s. –4 Rbd., hvorimod denne Artikel i disse Dage til Øieblikkets Behov har taget Faveur. Rugen er uforandret omtrent 6 Rbd. 4048 s. for tørret, og 6 3/47 Rbd. for utørret østersøisk. J Havre er intet foregaaet. (H. T.) Jo høiere en Vare beskattes og jo større Vanskeligheder der desaarsag som en Controllering mod Toldsvig lægges de Handlende i Veien, desto større bliver Tilskyndelsen saavel for den Handlende som Jkkehandlende til at undgaae alt dette, og deno meere lider den redelige Kjøbmand, der sættes ud af Stand til at kunne koncurrere med sin contrabanderende Nabo. Klage herover har altid været ført og vil vedblive at føres, saalænge Regjeringen for andre Hensigters Opnaaelse finder det nødvendigt, stærkt at beskatte en eller anden Vareartikel. Forordn. af 2den April 1814 om visse Slags Manufacturvarers Stempling har til forskjellige Tider paa Prent fremkaldt Borgernes Klageover den; dens Modificering ved Forordn. af 16de Marts f. A. er heller ikke bleven fri derfor. Et indholdsrigt og med Sagkundskab forfattet lidet Skrift, denne Gjenstand angaaende, er i disse Dage kommet for Lyset, nemlig: "Velmeente Yttringer og Toldafgivten af stempelpligtige Varer, af Gottfr. Preys, Kjøbm p. t. Medlem af Vare=Controlcommissionen i Odense."(J næste Avis skal deraf blive udhævet enkelte Deele som formenes at fortjene Regjeringens Opmærksomhed.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-01-13
Ved at omtale det i Nærheden af Wien værende grædende Mariebillede, som Regjeringen der nu har ladet borttage, og gjorde saaledes Ende paa Kogleriet, siger Kjøbenhavnsposten: "J Nærheden af Kjøbenhavn vil man allerede i flere Maaneder have seet en Mængde hellige billeder svede – men man har ladet dem svede, formodentlig i det Haab, at den friske Søluft nok vilde kjøle dem af igien."