JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Udenlandsk. Under 26de Jan. d. A. er, fra Rentekammeret, udfærdiget en Placat, af følgende Jndhold. Da Hs. Kongelige Majestæt, efter den heldige Fremgang, som Selveiendoms Udbredelse og Hoveriets Ophævelse in Natura, deels ved Bøndergodses Afhændelse fra Hovedgaarde, og deels ved betydelige Hovedgaardsjorders Udparcellering, i den senere Tid har havt i Kongeriget Danmark, ei længere anseer nødvendigt, ved saadanne Benaadninger, som hidtil, at opmuntre til denne Sags Befordring; saa har Allerhøistsamme, under 23de f. M., resolveret : 1) At saadan Tilladelse, som, i Overeensstemmelse med de ved Rentekammerets Circulairer til Amtmændene af 21de Decbr. 1784, 2den August 1785, 19de Marts 1791 og 15 Marts 1800 bekiendtgjorte kongelige Resolutioner af 8de Decbr. 1784, 13 Julii 1785, 9 Marts 1791 og 12 Marts 1800, paa indkomne Ansøgninger, hidtil er bleven meddeelt complette Sædegaardes Eiere i Kongeriget Danmark, til Tid efter anden med fuldkommen Eiendomsret at afhænde enten alt eller endeel af det til Gaardene liggende Bøndergods til Beboerne selv eller andre Lysthavende, uden at Hovedgaardstaxterne ved saadan Afhændelse tabe den Skattefriehed og andre Rettigheder, som, ifølge Loven og fra Alders Tid, have tilhørt dem, i Fremtiden ikke kan ventes tilstaaet andre end de enkelte Sædegaardseiere, som, førend denne Resolutions Bekiendtgiørelse, om en saadan Tilstaaelse have indgivet Ansøgning og tillige allerede opfyldt de ved allerhøistbemældte Resolution af 12 Marts 1800 foreskrevne Vilkaar, og 2) At ogsaa den i Slutningen af 12 s. i Forordningen af 15 Juni 1792 meddeelte Tilladelse til at afhænde Parceller fra Hovedgaardsjordet med Hovedgaardstaxts Frihed herefter skal være ophævet, ligesom altsaa heller ikke nogen, som fra en Hovedgaard bort sælger noget af det til dens Complettering fornødne Bøndergods af 200 Tdr. Hartkorn, herefter skal kunne, i Overeensstemmelse med fornævnte 5. af Forordningen af 15 Junii 1792, erhverve sig Rettighed til desuagtet at beholde Hovedgaaardstaxts Frihed. ved at udparcellere Hovedgaarden. Hvilket herved, ifølge allerhøieste Befaling til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgiøres. Den 30 Jan. opførtes paa Kbhvns Theater i Anledning af Hs. Majestæts Fødselsdag for propfuldt Huus, Dramaet: Gprithe. Hs. Majestæt hilsedes med 3 Gange Hurra. Den skiønne Scene i 4de Act mellem BrødreneHalffdan og Hildiger (Schønberg og Foersom blev optaget med eenstemmigt lydeligt bifald. Ved Skuespillets Ende fremsagde Jfr. Astrup en skiøn Epilog, forfattet af Professor Rabbeck.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Sognepræsten N. Hersberg i Ullensvang har i Bergens Avis givet sine Venner en Beretning om det lidte Uheld ved Præstegaardens Omkastelse af Stormen. Saa rædsom denne Scene ogsaa var, bleve dog alle Husets Folk underlig frelste, lige til 2 Drenge, som bag efter krøbe frem af en Aabning under det over dem nedstyrtede Tag. Det er siger Forfatteren af Brevet som Elementerne forfølge mig hvor jeg kommer hen, 1796 omspændte Dødsrædler mig og Mine ved Fieldskredet paa Melmanger Præstegaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
J Løyds Evenning Post for 9de Jan. er atter en Beskrivelse over Skibbrudet af den store engelske FregatAthenienne paa Esqverqves Klipperne i Middelhavet, hvorved saamange Mennesker omkom. Men deri forekommer noget, der rører en dansk Læser. Der siges, nemlig, at da 102 Mennesker, hvoriblant var Gen. Campbell og flere Officerer, der havde reddet sig fra Vraget i Storbaaden den 20 Octbr. om Natten omtrent Kl. 12 søgte Øen Maritimo, uden andet Seil, end nogle sammenknyttede Skjorter, og uden Føde, mødte de en dansk Seiler, der gav dem et Seil, noget Brød og Vand og lidt Brændeviin. Han tog desuden 2 Officeter og 20 andre Skibbrudne ombord, og seilede med dem hen, at see efter Vraget. Da dette ikke kunde findes, seilede han tilbage til Maritimo med dem. Hvor ønsker ikke at erfare en saa vakker dansk Skibsførers Navn!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Befordring. Den 30 Januarii er PremierLieutenant N. v. Gottlieb beskikket til Stabscapitain, og Sec. Lieutenanterne S. C. v. Theiss og C. A. v. Schjern til Premier=Lieutenanter, alle i det 1ste jydske Jnf. Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Jndkommen. P. Hasle fra Kiøbenhavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Smakkefarten imellem Aarhuus og Callundborg. Jndpasserede. Viinhandler J. N. Bach og Drengen J. F. Krogtved, C. Seidelin.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
J Anledning af Hs. Kongelige Majestæts og Hs. Kongelige Høihed Kronprindsens Fødselsdag, forsamlede sig paa Horsens Raadstue, en talrig Forsamling af Byens og Omegnens Beboere, for høitideligt at bevidne deres Taknemmeligheds Følelser, for vores dyrebare Regierings vise Omsorg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Af den her ved det 2det Østre Jydske Landværns Regiment staaende Oberstlieutnant von Kyhle, var følgende udtænkt, forfattet og ordnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
J Salen var anbragt en smagfuld Decoration, forestillende et Fredenstempel af norsk Marmor, paa en Forhøining af Bornholmsk Sandsteen; i Templet, et Alter med Transparent C7 og F.; paa samme en Urne hvori Offerilden brændte, omkring Alteret stod: Offer præsten, Præstinden, Vestaler og de 4 Stænder, hver i sin udmærkede Dragt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Ved hendes høifyrstlige Durchlauchtighed Prindsessen, af Brunsvigs Ankomst, aabnedes Tempelportene; Offerpræsten traadde frem paa Forhøiningen og holdt en paa Dagen passende kort Tale, som blev afbrudt, i det Gudinden Freya lod sig see, tømmede sit Fyldhorn ved Alterfoden og ophøiede alles Glæde ved en høitidelig Sang: Aria. Ei Slavisk Frygt, for herskesyg Tyran, Anden Stemme. Ei nedrig Træls fremt vungne vilde Glader, Tredie Stemme. Vanhellige Din Dag vor Christians To Stemmer. Til dette Sted, os hellig Varme leder. (Din Kierlighed et Tempel bygget har, Duet. (Som vore Hierter stedse for Dig bar Ved Krandsningen af Myrte og Eeg. Recitativ. Offerpæsten. Lev Christian. Dit Folkes Held og Hæder. Vestalerne. En Myrtekrands vi offre Dig. Præstinden. Og Frederich Du (Begge) som kroner, vore Glæder. Nyd varig Held, vær lykkelig! De 4 Stænder. Modtag den Krands, o Prinds, med Veldehag; Af Eeg (Vestalerne falde ind) og Myrte vi Dig bandt i Dag. (Skiøn er den Krands, med Velbehag, Chør. (Oelskte Prinds, modtag Du den Dag!! Tempeldørene lukkedes, og Dandsen begyndte. Under Maaltidet blev afsiunget Sange, som andre Barder, pas seende til Dagens Høitid havde forfattet, og de Høie Personers Skaale under Glædesraab tømmede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Ved Skoemagerlaugets Fløtning og Valg af en nye Oldermand, har dette Laugs Mæster og Svende betænkt de Fattige med et Sammenskud af 2 Rdr. 4 Mk. 12 s.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Ligesaa er ved Politiebetienterne indsendt fra nogle Bødkerdrænge, som disse ved en liden Lystighed har sammenskudt til de Fattige 1 Rdr. Og af et lidet Venneselskab paa Middelgade den 8de Febr. sidst, har Fattigesforstander Hr. Bager Petersen, modtaget 1 Rdr. 2 Mk. 5 s.; hvilket alt til Fattiges Commissionen er indsendt; og for disse tierkomne Gaver aflægger den sin skyldigste Taksigelse med Forsikring at samme efter bedste Skiønnende skal blive uddeelt. Aarhuus Fattigescommission den 11te Febr. 1807.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Fraværende Slægt og Venner maae jeg herved sørgelig bekiendtgiøre, at det behagede den alvise Gud, til hiint bedre Liv den 8de Febr. d. A., at bortkalde, efter 5 Ugers Sygeleie, min inderlig elskte Kone, Anne Johanne Raae fød Todberg, i hendes Alders 52 Aar efter 30 Aars kierlig Ægteskab. Overbeviist om kierlig Deeltagelse udi min store Sorg frabedes Condolence. Aarhuus, d. 11te Febr. 1807. Jens Raae.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken Stud. Svaneberg. Fruekirke Faste. Høimesse. Aftensang. Domkirken Hr. Hertel. Hr. Studsgaard. Fruekirke Hr. Provst Bechmann. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Udenlandsk. Tydskland. Marschal Mortier har nu gjort sig til Mæster af Svensk Pommern, og Stralsund er bloqveret fra Landsiden. J Greifswalde vilde Fienden, giøre nogen Modstand, men Chasseurerne af det 12te lette Regiment gik over Jisen paa Stadsgravene, indtog Voldenne med Storm, og Besætningen tog Flugten: herved blev en fransk Soldat dræbt, og 5 til 6 saarede. Den 29 Januar fordrev General Granjeans Division. Fienden fra Høiene ved Leschenhagen, uagtet sit Artillerie, og hvis det ikke havde været en stærk Taage, var Fiendens Tilbagetog, bleven afskaaren mellem Andershof- og Stralsund. J en Skarmydsel ved Grimm, havde det 22de franske Regiment nogle Saarede og en af Marschal Mortiers Adjutanter blev blesseret. De franske Forposter staaer nu under Stralsunds Kanoner. Man har fratagen de Svenske omtrent 50 Fanger og deriblandt nogle Officerer. De har og havt mange Døde og Saarede. Marschal Mortier havde den 1 Febr. sit Hovedqvarteer i Mültzuw, omtrent 2 Miil fra Stralsund. Han har med et Detaschement gjort en Recognoscering i Nærheden af Stralsund. De Svenske har gjort et Udfald med 600 Mand, Jnfanterie, 300 Mand Cavallerie og 4 Kanoner, men bleve tilbagedrevne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Staden Breslau og det dertil hørende Departement er nu paalagt en Contribution af 18 Millioner Franke eller 4 1/2 Million Rigsdaler Preussisk. Paa sammes Afdrag, maae Kiøbmandskabet inden 4 Uger levere: 1) 750,000 Alen Lærred til 150,000 Skjorter. 2, 74750 Alen Lærred til Munderings Underfoder. 3. Klæde til 30,000 Skilderkjoler. 4) 150,000 Par Skoe. 5), 1500 Dragon Husar= og Artillerieheste. 6) 40,000 Alen blaae 4100 Alen scharlagens og 65300 Alen hvid Klæde, samt 178000 Alen hvid Tøi til Underfoder for 16000 Munderinger, hver med 2 Vester med Ermer i og 2 Par Beenklæder. Denne Leverance fradrages Contributionspengene, og Klæde= og Lærreds handlere ere med deres Personer og Formue ansvarlige for at dette tilveiebringes. Den franske Keiser har udnævnt Divisionsgenral Dumue, en af de ældste Officerer, til Generalgouverneur over dette Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Rigsmarschal Massena kom den 27de Januarii til Leipzig og fortsatte den 29de Reisen videre til Berlin. Det sachsiske Contingent, som cantonerer ved Dresden er alt færdig til at marschere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Fra Wien skrives: Den tyrkiske Ambassadeur i Vien, har den 22de Januarii ved en Coureer erholdt Efterretning om at Porten har erklæret Rusland Krig, og at Hr. von Jtalinsky alt var afreist fra Constantinopel. Feldtmarschal Kammenskov, er i Anledning af nye Forholdsbefalinger reist til Petersborg. General Benningsen, som imidlertid commanderer, har faaet St. Georgs Ordenen. Fyrst Bagration erholder en mere udvidet Commando ved den russiske Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
En stærk tyrkisk Armee sammentrækkes under Storvisiren. Vort Militair i Siebenbürgen bliver betydelig formeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Den Wienske Tidende af 24de Jan. har følgende Efterretninger fra Tyrkiet. Der ligger over 70 russiske Kanoneerbaade for Galatz, som ligger ved Donauen i Moldau, hvilke endnu skal forstærkes med en Division fra Sebastopel, Krigsgouverneurerne i Odessa og Taganrog, Hertugen af Richelien og Generallieutenant Rosenberg, have og sadt sig i Bevægelse med deres betydelige Garnisoner. En stærk Afdeeling af den russiske Armee er rykket frem for det faste Sted Giurgewo, i Wallachiet, som har en tyrkisk Besætning af 1500 Md.,der har besluttet at giøre Modstand. Saavel i Møl dan som i Wallachiet samle sig mange Arnanter, Ser vier og Bosnier i Friekorps, for at at tiene ved den russiske Armee. Pasvan Oglu har trukken sig tilbage fra det lille Wallachie, og holder sig ganske roelig i sit Paschalik i Widdin. Palen. Keiser Napoleon skal den 27de Januarii igien være afreist fra Warschau til Armeen. Den store Plads forved Republikens Palais i Warschau, tilbyder nu et Skuespil, som Polakkerne ikke kan see sig mætte paa. Det er 89 Kanoner, som man i de forskellige Fegtninger har fratagen Russerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Der kommer endnu vedvarende smaae Afdelinger af Krigsfanger til Warschau. Man anslaaer Russernes og Preussernes Tab i Fanger, Døde og Saarede til 14000 Mand. Beretningerne over den russiske Armees Styrke ere meget forskjellige, men de fleste fangne russiske Officerer er dog enige i, at den bestod af 150,000 Russer og 8000 Preusser, og at 60,000 Mand af de første, endnu ingen Deel har havt i Fegeningerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Marschal Ney har ladet nogle lette Batailloner rykke 20 Lieues frem fra sit Cantonement, for at maskere en Militair Bevægelse, som allarmeerte Russerne. Den 26de Januarii var han igien i sine Cantonereringslinter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
J denne Tid har Prindsen af Ponte Corvo bemægtiget sig Elbing og Bredden af det Baltiske Hav. Generat Drouct rykkede ind i Cristburg, hvor han gjorde 1 Major, flere Officerer og 3 til 400 Mand til Fange af Regimentet Courbierre. En russisk Colonne, paa omtrent 12000 Mand som havde vovet sig over Floden Passargeer og den 25de Januarii af General Rivand dreven tilbage over benævnte Flod.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Ved Poliza samler sig anseelige franske Korps. Tre Divisioner polske Tropper, erholder nu Navn af Legiener, og commanderes af Generalerne Dombrowsky, Zajonzeck og Fyrst Poniatowsky. Frankrig. Man ventede Hendes Majestæt Keiserinden til Paris den 31te Januarii.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
De officielle Bulletins fra den store Armee for forrige Aar, saavelsom fra dette Feldttog, blive nu efter Keiserlig befaling oversatte i det Arabiske og Tyrkiske Sprog og trykte i det Keiserlige Bogtrykkerie. Hr. Sylvester de Saco og Hr. Kefer, som har været Secretair=Jnterprete ved det franske Gesandtskab i Constantinopel, oversætte Samme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Den franske Consulat-Cancelist Ledouix i Bucharest har tilskreven Prindsen af Benevent, under 13 Decbr. At de russiske Tropper under Fyrst Dolgoruckys Befaling har arresteret den franske Generalconsul Reinhard, og Personale i Jasse. Fyrsten lod det Keiserlige franske Vaaben tage ned, forlangte han skulle forlade sin Post og gav ham Pas til den østerrigske Grændse; men han var neppe kommen en Miil fra Jassy førend en HobCosakker omringede ham, og førte ham til Rusland; dette har opbragt alle, selv Russerne. Mustapha Baraytar giør store Tilrustninger, for saameget som muelig at modstaae Russerne. Pachaen af Jbrail staaer i Spidsen af 25000 Mand for at forene sig med ham.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
England. Den 26 Jan. er Kanalflaaden igien afseilet herfra, til Egnen af Brest.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Det Gods og Vahre, som vore Tropper paa Buenos Ayres, den 12 August, har maattet overlade Spanierne, beløbe sig i Værdie til over 3 Millioner Piaster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Hr. Thomas Greenville har i Underhuset anholdt om en Formerelse af 10,000 Matroser flere, for dette Aars Tieneste, som efter nogle Debatter og blev bevilget. Vi vil altsaa i dette Aar faae 130,000 Matroser i Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Bekiendtgiørelser. Söndagen den 15de Febr. opføres i det foreenede dramatiske Selskab her i Aarhuus, Naturens Datter, Com. i 3 Acter af Lasontaine. Indgangen aabnes præcise Kl. 4. Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Reserverne af Aarhuus Amts 96 Lægd No. 85 Rasmus Michelsen Hylke og No. 106 Bernt Hansen Egeberg samt og 97 Lægd No. 52 Peder Andersen Ørschov og Nr. 53 Niels Andersen Ørschov, indkaldes herved navnlig at møde for Sessionen ved bemeldte Lægd i Horsens den 4de Martii 1807. Paa Lægdsforstanderens Vegne. C. F. Nyholm. Paa Grund af Placaten under 26 October 1792. bliver alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Aarhuus afd. Hr. Generalmajor Franci sens Wilhelmus v. Brackel herved med 12 Ugers Varsel indkaldet, til at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere. Aarhuus, den 9de Febr. 1807. N. Hviid. Petersen. Paa Grund af Placaten under 26 October 1792, bliver alle de som maatte have noget at fordre i Stervboet efter heri Aarhuus afdøde Mad. Birgithe Marie fød Høstmarch, forhen afg. Raadmand Risom Efterlevenske, herved med 12 Ugers Varsel indkaldet til at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere. Aarhuus, den 9de Febr. 1807. N. Hviid. Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
En Person som i nogle og 20 Aar har været Organist og Skolelærer; men formedelst fine Embeders ringe Jndkomster ønsker sig til medio Julii næstk., Condition hos en Proprietair eller Præst, at informere Børn i Religions Kundskab og paa Claveer, tilligemed med andre Nettiteter. Kan og paatage sig Regnskabsførelse hos en Proprietar om forlanges. Oplysning gives fra Adressecontoiret i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Ved en ulykkelig Jldebrand som den 23de Decbr. f.A. opkom i den nordre Gaard i Paarup Bye, Funder Sogn, lagdes Stuehuset og Laden gandske i Aske Mads Pedersens Enke, som der boede, mistede sin hele betydelige Jndboe samt Vinter- og Sommerforraad for sig og fine.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Enhver ædeltænkende Menneskeven bedes herved at række denne Nødlidende en hielpsom Haand, da Forsynet vist i sin Tid belønner enhver derfor. Levring Wæstergaard den 25 Jan. 1807. Peder Paarup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Da Rømningsmændene 1) Jens Christensen af Aarhuus Amts 22 Lægd L. No. 111, Weilbye Sogn. 2) Morten Pedersen af Aarhuus Amts 21 Lægd L. No. 11 Casted Sogn, 3) Søren Jensen af Dito Amts 123, Lægd L. No. 7, Stier Sogn, og 4) Peder Rasmusen, af Dito Amts 127 Lægd L. No. 15, Galthen et Schoubye Sogne, efter indløben Ordre navnlig skal indkaldes til Møde for dette Aars Landmilesession som holdes paa Aarhuus Raadstue, saa bliver bemeldte Reserver herved offentlig indkaldet til at møde bemeldte Sted, No. 1, den 9de Martii No. 2 den 11te Martii, No. 3 og 4, den 13 Martii næstkommende, alle om Formiddagen Kl. 8 slet. Aarhuus, den 4de Febr. 1807. Petersen, Lægdsforstander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Alle de, som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter heri Byen for kort Tid siden afdøde Skipper og Vertshuusholder Rasmus Carlsen og hans efterlevende Enke Maren Ovesdatter, indkaldet herved, i Overeensstemmelse med Placaten af 26de Octbr. 1792, med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers, den 2 Febr. 1807. Stadfeldt. Bendixsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Bekiendtgiørelser. At Siette og Tolvte Ugersdagen til Boets Behand- og efter afg. Sognedegn Jens Jensen i Randley, Hads herred, er, den 23 Febr. og den 6 April, bekiendtgiøles herved, til saavel Credi, som Debitorernes Efterletning; ligesom og, at der formældte 24 Febr. bliver bemeldte Randlev Degneboelig forauctionered Boets Tilhørende Vahre og Løsøre, hvoriblandt en Deel Klein med Værktøi, især en god Ambolt, Skruestikke og Dreie ud. Præstholm, den 8de Februarii 1807. P. B. Kaalund, Herredsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Da Degnen i Hundslund, Hads Herred, Monsr. Jens Steensens Hustrue Mad. Ane Worm fød Sørensen ved Høden er afg. og Boet paa befalet 30te Dag tagen under lovlig Behandling, saa bekiendtgiøres herved, til havel hendes fraværende myndige Søns, som de umynliges fødte Værge i sin Tiid og muelige Credi, og Debitorers behagelige Efterretning, at videre Skiftesamling bliver foretaget i Hundslund Degneboelig den 14de Febr. og 7de April, som rette Siette og Tolvte ligersdag. Præstholm, den 8de Februarii 1807. P. B. Kaalund, Herredsprovst.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Formedelst Forandring af en andet kjøbt Boepæl agter jeg underskrevne at sælge mit paaaboende Sted, Holme Sogn og Bye, bestaaende af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. med Bygning 22 Fag; nok en Parcel No. 3 af Hartkorn 4 Skpr. uden Bygning, som kan saaes baade samlet og seperat, Liebhaberne vilde behage selv at tage Eiendommene i Øiesyn, og handle med mig selv om samme, som er velbekiendt for gode Jorder og Engbund, der agtes solgt paa sædvanlige Condilioner og Accordt med Kiøberne. Holme, den 9 Febr. Michel Jensen. Selveier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Hos mig undertegnede er et Overværelse til leie til næstkommende Fløttetid. Friderich Frederichsen, Gjortler, boendes paa Guldsmedgade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Hos Lars Kiellerup paa Vestergade i Aarhuus kan, strax bekommes et Partie Muursteen tilkjøbs, og Cresit med Betalingen til Snapsting om forlanges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Af umyndiges Midler er til, næste Snapsting 266 ekomme til Laans imod lovbefalet Sikkerhed. De som Laanet maatte attraae, ville behagelig melde sig hos Hospitalsforstander Kiær i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
En Huusholderske, som er af skikkelig Familie, og kan forevise gode Skudsmaale, (uden hvilket det aldeles ikke nytter at melde sig, ligesom heller ingen Breve besvares, hvormed disse ikke følge) kan erholde en Condition til næstkommende Mai, hvilken Adressecontoiret anviser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
Jeg undertegnede agter underhaanden at sælge min iboende Gaard paa Broberg. Poul Christophersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1807-02-11
To Personer, nemlig Mand og Kone, ønsker at erholde en antagelig Condition til næstkommende 1ste Mai; Konen som Meierske og Manden som Gartner og tillige at have Opsigt med og føre Regnskab over Meieriet, hvilke Forretninger de i Holsteen mange Aar og i Jylland ligeledes forskjellige Aar har forestaaet. Nærmere Underretning herom kan faaes hos Kiøbmand Hr. Schaaning i Horsens og Kiøbmand Hr. Malling i Aarhuus. Baadsgaard beliggende i Høgslev Sogn, Fiends Herred, Viborg Amt, omtrent 3 Miile fra Viborg og 2 Mile fra Schive, i en behagelig Egn, ikke langt fra Øen Lundøe og grænsende til Liimfjorden, hvor Gaardens Producter meget let og beqvemmelig kan transporteres til, og med Fartøier forsendes til Aalborg, om Eieren der vil handle; Gaardens Hartkorn af Ager og Enger 16 Tdr. 5 Skpr. 1 Fdkr., der har et Areal af 240 Tdr. Land geometrisk Maal, meget god Jord, hvorudi al Slags Sæd kan avles og hvortil den aarlige Udsæd kan være 20 a 30 Tdr. Rug, 20 a 24 Tdr. Byg, 50 a 60 Tdr. Havre, og avles et Aar om et andet 100 a 130 Læs godt Enghøe, foruden hvad Kleverhøe, der, ved en rigtig Drift og Brug, og kunde haves, og kan derpaa Gaarden forres og græsses 50 a 60 Fæecreaturer 8 a 12 Hester, og 12 a 16 Faar med deres Yngel, agter Eieren at lade bortsælge ved offentlig Auction som holdes paa Gaarden førstkommende 13 Martii Formiddagen Kl. 10. Gaardens Bygninger, som ere nye og gode, og Stue bygningen teglhængt, hvorudi er Boepæl for Folkenden for Bondestanden, ere assurerede i Brandkassen for 6170. Rdr., og haves til Gaarden Jagt af Harer og Fuglevildt tilligemed Fiskerie i Limfjorden, som, naar blev anlagt, vist ville give god Fordeel for den Eier der maatte have Lyst og Attraae dertil. Til Gaarden er og den fornødne Jldebrændsel af de saa kaldte hugne Torv, foruden Lyng i Heeden og Riishug af den ved Gaarden værende Buskasse. Jblandt Conditionerne kan denne blive, at Panthaveren i Gaard og Eiendomme, haver givet Løfte, at vil for det første i nogle Aar eller længere Tid, som Omstændighederne maatte blive, lade staae paa 1ste Prioritet 7,000 Rdr., og ligesom der i sidste Efteraar er lagt 20 Tdr. Rug, kan Havresæden og blive lagt i tilstundende Foraar ; ligesom at Gaarden kan tiltrædes 1ste Mai. Hvilket herved bekiendtgiøres de Lysthavende til behagelig Efterretning. Baadsgaard, den 5te Febr. 1807. Som Laugværge, Abigail Hasle, H. Cramer. sal. Boisens.