JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Mandagen den 15de November førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem Ve 2 og 4, bliver, ifølge Dom og derefter passeret Execution og Udlæg, ved Auction 2den Gang opbudet til Bortsalg : Huset No. 46 i Toldbodgaden heri Staden. Tredie og sidste Auction afholdes Mandagen den 29de November næstefter, ligeledes om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4; hvilket tiener Vedkommende til Efterretning, ifølge Pl. af 22de April 1817. Auctionerne afholdes i bemeldte Huus. Conditionerne, hvorefter Salg skeer, ere til Eftersyn hos Fuldmægtig Petersen, boende paa Hiørnet af Knabrostrædet og Brolæggerstædet No. 80, i Stuen. Kiøbenhavn, den 1ste November 1830.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Formedelst Dødsfald bliver Arvefæstegaarden Langetoft kaldet, som er be e) liggende i Hylstrup Bye, Alsted Sogn, paa Sorøe Academies søndre Gods District og som staaer for Hartkorn Jordskyld 6 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 12 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 1 Alb., ved offentlig Auction opbuden til Afhændelse. 1ste Gang paa Tinghuset her paa Stedet, Mandagen den 15de November, Formiddag Kl. 11. 2den Gang sammesteds, Mandagen den 22de November, Formiddag Kl. 11. og 3die Gang paa den opbydende Gaard, Mandagen den 29de November, Formiddag Kl. 11. Med Eiendommen følger dens Afgrøde for indeværende Aar. Jøvrigt skeer, Opbydelsen alternativ med eller uden Besætning og Avlsredskaber. Conditionerne ligge forud til Eftersyn hos undertegnede Skifteforvalter i det paagieldende Boe. Sorøe, den 28de October 1830. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Tirsdagen den 16de November førstkommende, Eftermiddag Kl. imellem 2 L. og 4, bliver, ifølge Forlig og derefter passeret Execution og Udlæg, ved Auction 2den Gang opbudet til Bortsalg : Huset No. 266 i store Kongensgade her i Staden, med derudi, værende Brændeviinsværk. Tredie og sidste Auction afholdes Tirsdagen den 30te November næstefter, ligeledes om Eftermiddagen imellem Kl. 2 og 4; hvilket tiener Vedkommende til Efterretning, ifølge Pl. af 22de April 1817. Auctionerne afholdes i bemeldte Huus. Conditionerne, hvorefter Salg skeer, ere til Eftersyn hos Fuldmægtig Petersen, boende paa Hiørnet af Knabrostrædet og Brolæggerstrædet Nr. 80, i Stuen. Kiøbenhavn, den 2den November 1830.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Jldagen den 17de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 3 og 5, bliver ved Auction 1ste Gang opbudet til Bortsælgelse : Eiendommen No. 7, nye Matricul i Snarens Qvarteer, som vender ud til Nybrogaden, og bestaaer i et grundmuret Pakhuus, tilhørende Generalconsul, Grosserer Georg Ludvig Becker. Anden Auction afholdes Onsdagen den 1ste December, og 3die og sidste Auction, hvorved Eiendommen absolut bortsælges, afholdes Onsdagen den 15de December førstkommende, Kl. imellem 3 og 5. Conditionerne, hvorefter Salg skeer, og alle Eiendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn paa Etatsraad Treschows Comptoir i nye Kongensgade No. 234.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Jnsdagen den 17de November førstkommende, om Eftermiddagen Kl. Timellem 2 og 4, bliver ved Auction 1ste Gang opbudet til Bortsælgelse : Gaarden No. 6, nye Matricul i Snarens Qvarteer, som vender ud til Nybrogaden, Knabrostrædet og Snaregaden, tilhørende Generalconsul, Grosserer Georg Ludvig Becker. Anden Auction afholdes Onsdagen den 1ste December, og 3die og sidste Auction, hvorved Eiendommen absolut bortsælges, afholdes Onsdagen den 15de December førstkommende, Kl. imellem 2 og 4. Conditionerne, hvorefter Salg skeer, og alle Sendommen vedkommende Documenter, ere til Eftersyn paa Etatsraad Treschows Comptoir, i nye Kongensgade No. 236.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Torsdagen den 18de November førstkommende, om Eftermiddagen L. Kl. 2-4, bliver ved Auction 1ste Gang opbudet til Bortsælgelse :
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Gaarden No. 139 i Bredgaden, tilhørende afgangne Conserentsraad, Cabinetssecretair Peter Carl Jessen, Commandeur af Dannebrogen og Dannebrogsmand, og efterlevende Enkefrue, deres fælleds Boe. 2den Auction afholdes Torsdagen den 2den December og 3die og sidste Auction, hvorved Eiendommen absolut bortsælges, afholdes Torsdagen den 16de December førstkommende, om Eftermiddagen Kl. imellem 2 og 4. Auctionerne afholdes i bemeldte Eiendom. Conditionerne, hvorefter Salg skeer, samt alle Eiendommen vedkommende Documenter, ere forinden til Eftersyn paa Etatsraad Treschows Contoir i nye Kongensgade No. 236.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Fredagen den 26de November næstkommande, Formiddag Kl. 10, bliver a ved en 5te offentlig Auction opraabt til Bortsalg, efternævnte Stervboes efter afgangne Kiøbmand og Sognefoged Christen Hansen Krog tilhørende, i Slangerup Bye beliggende faste Eiendomme, nemlig: 1. Gaarden No. 78, beliggende paa Byens saakaldte Store Kongensgade bestaaende af: a) et Forhuus til Gaden 22 Fag, Muur og Egebindmed Tegltag; b) en Længde i Sønder, 10 Fag, c) en Længde i Øster 17 Fag; d) en Længde i Nord 12 Fag. Til denne Gaard hører en Vænge paa circa 5 Skpr. Land, og en Hauge af samme Størrelse. 2 Gaarden No. 14, ligeledes beliggende i Store Kongensgade og bestaaende af: a) et Forhuus til Gaden paa 18 Fag ; b) en Længde i Sønder, 15 Fag; c) en gammel Lude Bygning i Vester, 6 Fag, d) en Længde i Vester paa 9 Fag; e) en Ludebygning paa 12 Fag ; f) en Tilbygning ved Forhuset paa 4 Fag; g) en Længde i Nord paa 12 Fag, hvori er et complet Brændeviinsværk og h) en Længde tilbygget sidste nævnte og bestaaende af 10 Fag. Til denne Gaard hører følgende Jorder: a) et Stykke paa circa 80 Tdr. Land, beliggende paa Slangerne Byes Marker, og b) et Stykke paa circa 20 Tdr. Land, beliggende paa Slangerup Overdrev. 3) En paa meernævnte Store Kongensgade beliggende Længde, Steenhuggerlængden kaldet, paa 13 Fag, og indrettet til Loe og Lade. alt efter de Conditioner, som ved Auctionen, der afholdes i Gaarden No. 14 i Slangerup, vil blive bekiendtgjorte. Hillerød, den 5te November 1830. Aarøe, Auctionsdirecteur.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Ja de ved 4de Auction den 13de August dette Aar gjorte Bud paa Giæstgiver Radeckes til Nyekjøbings Hospital udlagte Eiendomme, ikke ere approberede, saa bliver, efter Vedkommendes Begiæring, afholdt 5te Auction, Mandagen den 29de November førstkommende, om Formiddagen A. 11, i Giestgivergaarden, over disse Eiendomme, nemlig: 1) Giæstgivergaarden No. 8 i Langgaden. a) Haugen fra Gaarden No. 10, med Lysthuus. 3) Jordlodden No. 14 i Kiøbstædens Mark. Paa de samme Conditioner, som ved de forrige Auctioner ere fremlagte og som kan faaes til Eftersyn paa mit Contoir. Nyekjøbing paa Falster, den 3die November 1830. Møller.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Jen Stervboet efter Kiøbmandsenken M. M. Petersen her i Byen tilhørende Gaard, bestaaende af 14 Fag Egebindingsværks Forhuus og 3 mende, om Formiddagen Kl. 11. Gaarden, som i Brandkassen er assureret lig Auction, som afholdes i Gaarden Tirsdagen den 7de December førstkomFag Baghuus med tilhørende Gaards- og Haugeplads, bortsælges ved offentfor 1730 Rbd. Sølv, er beqvemt indrettet for en Detailhandler, og i samme hvorimod den svige fierde Deel udbetales i 11te Juni Termin 1831 ; dog at kan af Kiøbesummen mod Panteobligation forblive indestaaende trefierde Deel, resterende Skatter og Afgivter, samt Omkostninger strax udredes og fornøden Sikkerhed iøvrigt stilles, alt i Henhold til Conditionerne, som 14 Dage fra Dato hos mig ere til Eftersyn. Det anmærkes, at Eiendommen ikke stilles til flere Auctioner, saafremt antageligt Bud skeer. Skielsker Byefogedcontoir, den 6te November 1830. Foss.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
proclama. Erste Bekanntmachung. De Erden der oplingst verstordenen Vilie des Kansmanns Juli, Wilhelm Collenburg in Flensburg haben, um den Bestand ihres Nach lasses mit Sicherheit autzumetteln und gegen alle kunstige Ansprüche sichet gestellt zu werden, die Erlassung eines Proclams erberen. Jn Gewahrung, dieser Bitte werden demach, mit gesetlicher Ansnahme der protocollitter Glaubiger, alle und jede, melche an de Verlassenschaft der zuerst an den meil. Byfoged und Kaufmann Hans Cramer Winding, und demachsan den verstordenen Kausmann Julius Wilhelm Collenburg hieselbst verheirathet gewesenen Winwe Sophia Maria, geb. Christiansen, Ansprüche und Forderungen, ste ruhren her aus melchem Grunde sie wollen zu haben vermeinen, oder damit in unabgemachten Rechnungsverhaltniser, steden, sub poena praclusi & perpetui silentii, anch bey Verlust den Compensationsrechts hiedurch ein for allemal geladen und befehligt, sich dieserwegen innerhalb 12 Wochen von der letten Bekantmachung an im Stadtsecretariate hieselbst zu melden, die ihre Forderungen begrundenden eta in Handen habenden Documente urschriftlich vorzuzeigen und abschristlich zurück, zulassen, anch, so weit ste Auswartige sind, Actenprocuratur zu bestellen, demnachst aber das Weitere zu gewattigen. Flensburg, den 26sten October 1830. Bürgermester und Rath. J. Jensen, Stadtsecretair.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Ved Proclama, som læses i vedkommende Over= og Underret, ere Alle 2 og Enhver, som maatte have noget at fordre i Boet efter afdøde Røgter, Morten Jensen Sammelsen i Kiørup Præstegaard, Nim Herred, indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav for mig som Skifteforvalter. Saa er og en af bemeldte At dødes Arvinger, nemlig hans Broderdatter Ane Cathrine Madsdatter, som for mange Aar siden skal være reist til Kiøbenhavn, eller om hun er død, da de Livsarvinger hun muelig maatte have efterladt sig, indkaldte med Aar og Dags Varsel til at melde sig hos mig, at legitimere deres Arveret og forøvrigt at iagttage deres Tarv under Skiftet. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Boer og Nim Herreders=Contoir i Horsens, den 1ste November 1820. Bernth.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Treditorerne i Stervboet efter den her i Byen ved Døden afgangne Skipper Rasmus Jensen, indkaldes herved, i Overeensstemmelse med Pl. 26de October 1792, med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede Skifteret at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Nakskovs Skifteret, den 4de November 1830. Pontoppidan. Hammerick.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Ved Proclama af 1ste d. M., som læses inden vedkommende Retter, har Bjeg med 12 Ugers Varsel indkaldt Enhver, som maatte have nogen Fordring paa mig, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for Justitsraad og Byefoged Harhoff i Ringsted; hvilket herved bekiendtgiøres. Rønnebeksholm, den 3die November 1830. C. Grevinde Moltke.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Jndkaldelse.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Creditorerne og Arvingerne efter følgende under denne Jurisdiction afdøde Personer, nemlig : 1) Kirstine Sophie Mynster paa Dalboegaard, Enke efter Toldkaserer Mynster i Stubbekiøbing, og indkaldes herved med anordnet Varsel til at legitimere, de Førstnævnte deres 2) Dorthea Kirstine Thustrup, Enke i Torkildstrup, Fordringer og de Sidstnævnte deres Arveret for undertegnede Skifteforvalter. ster afholdes paa Dalbyegaard Fredagen den 26de November d. A., om Aabningsforretning i Stervboet efter Enken Kirstine Sophie Myn Formiddagen Kl. 11, hvor Arvingerne og Creditorerne indbydes, ifølge Placaten af 21de April 1824, at give Møde. Falsters Birk, den 29de October 1830. C. G. Krüger.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende T Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i Stervboet efter afgangne Gaardbestyrer Jacob Jensen af Hylstrup Bye, Alsted Sogn, indkaldet til inden 12 Ugers Forløb, sub poena præclusi & perpetui silentii, beviisliggjøre deres Krav paa dette Boe; hvilket herved endvidere bekiendt for mig som Skifteforvalter, paa Sorøe Academies Vegne, at anmelde og giøres. Sorøe, den 1ste November 1830. Povelsen.
Berlingske Tidende, 1830-11-09
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige Lands maatte have Noget at fordre i afgangne Under-Chirurg ved Søe Etaten, 25 - 1830 4 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle De som kaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde Candidatus Chirurgi Christian Frederich Dorbritz's Stervboe, ind- og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere de Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og lagt tage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commissiori Kiøbenhavn, den 6te November 1830. Hansen.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
Antverpen, den 29de October. To engelske Fregatter ligge siden i Gaar for Byen.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
Det store St. Michaels Pakhuus er blandt andre gandske ødelagt, Varerne, som endnu gjemtes deri, vurderes til 36 Millioner Gylden og den hele ved Bombardementet foraarsagede Skade til 60 Millioner Gylden, som dog er alt for lavt regnet. Det er vanskeligt at sige, hvilket af Partierne der har været Dictator, thi de hidtil erholdte Beretninger ere kun Brudstykker. Antverpen er bleven opoffret for Amsterdam og kan aldrig komme i Flor igjen. Næsten Halvdelen af Byens Jndvaanere er flygtet. Paa Gaderne seer man ikke andet, end Barricader, ryggende Ruiner, Flygtende, og, foruden nogle faa fattige Indbyggere, uhyre Masser, af Brabantere, der see ud som Røvere. De ere iførte Kitler, tildeels have de ogsaa Tschacoer og Sabler, men alle ere de forsynede med Militair= eller Jagt Geværer. Et rædsomt Corps, det er grusomt, skyer ingen Fare og snyser af Harme mod Hollænderne. Hvad Enden her skal blive, maa Gud vide, Antmerpen er næsten ødelagt, og ved det næste Bombardement flygte vist Alle herfra. Castellet er uindtageligt ; General Chasse (en indfødt Belgier og af Napoleon kaldt le General la Bayonette om mon Epee) paa hvem Jntet gjør Indtryk, har true med, saasnart noget forefaldt, der mishagede ham, at ville fornye Bombardementet, og da existerer intet Antverpen meer, fordi det, forladt af sine Indbyggere, vil vorde et Bytte for Luerne. Tusinde Belgiere af alle Stænder have tilbudet sig, at ville vove deres Liv for at indtage Castellet. Verden har maaskee aldrig oplevet en lignende Revolution; man hører her ikke tale om andet, end Mord og Ødelæggelse! Om Brabant bliver fransk, eller en Republik, eller hvo der skal beherske det, - det er i dette Øjeblik en Bisag. Kun det veed Enhver med Vished, at nu skal Toget gaae mod Holland og der vil man massacrere Alt!! Til Holland, til Holland, raaber den Ene til den Anden, og jo mere pialtede og usle disse Bander see ud, desto forvovnere og tøilesløsere ere de i deres Foretagender.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
Amsterdam, den 2den November. Alle Beretninger om, at nye Fægtninger have fundet Sted, efter den i Antverpens fremtidige Historie saa sørgelige 37de October, ere ugrundede. Vaabenstilstanden vedvarer til den 4de November; paa hvilken Dag begge de fjendtlige Chefer kunne have nærmere Jnstructioner fra deres Regjeringer; og Fjendtlighedernes Fornyelse - den Gud forbyde, kan først begynde 12 Timer efter Opsigelsen. Det Rygte, at Brusselerne og Lütticherne atter vare drevne ud af Byen, er heller ikke stadfæstet, men de have truksket sig tilbage til de Positioner, som de holdt besatte ved den første Vaabenstilstand; saa at der er et neutralt Territorium imelllem dem og Fæstningen. Forresten siger selv den Anti=Hollandske og nu under Belgisk Krigsopsyn staaende Journal d'Anvers : Uparliskhed gjør os det til Pligt, at erklære, at de strækkelige Begibenheder den 27de October synes at være anledigede ved Angrebet paa de Hollandske Tropper. Paa Krigskibet : De Kommet, ere 3 Mand dræbte, deriblandt Søelieutenant Klinkhammer, og 10 Mand saarede, for Resten synes Flotillen, der er bleven forstærket med 3 Fregatter, hvoraf den ene fører 60 Kanoner, ikke at have lidt noget Tab. Men hvad Menneskeblodet angaaer, der er flydt paa Landjorden, saa synes begge Partier hidtil at have villet undgaae, at bekjendtgjøre Sandheden. 300 Jldsvælge spillede fra Citadellet og Flotillen sparte ikke paa sit 36 og 48 Pundige Skyts.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
Det fortjener ikke liden politisk Opmærksomhed, at den Luxemburgiske Deputerede, Hr. Pescatore, da han mødte i Haag, ikke fik Sæde i Møderne; altsaa repræsenteres dette Storhertugdomme, ligesaa lidet som de Belgiske Provindser. Denne Omstændighed synes klarligen at tilkjendegive Regjeringens Mening: "Ogsaa Eder have vi opgivet!" eller ogsaa, at det ikke udgjør en Deel af Holland, men af det tydske Forbund, og har, ligesom Hannover med England, tractatmæssigen intet Andet tilfælleds med Holland, end Herskerens Person. Tillige gjælder den saliske Lov endnu i Luxemburg.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
I et Privatbrev fra Antverpen siges: Endnu er følgende Begivenhed os ubegribelig. Capitulationen var sluttet, Skydningen ophørt, da styrtede pludselig flere tusinde Belgiere ind i Porten, medens Hollænderne marscherede ud paa Landeveien til Breda, overmandede den Bataillon, som skulde dække Tilbagetoget, og kastede sig derpaa, efter en hæftig Kamp, over Magazinerne; men nu tillog Blodbadet, thi Majoren, der var med det til Breda marscherende 7de Regiment, da han hørte Skydningen, lod gjøre Holdt og spurgte sine Folk, om de havde Lyst til at gjøre Omkring med ham. Et tre Gange gientaget Hurra! var Svaret. Regimentet har lidt meget, men Belgierne ligge hobeviis døde og saarede paa Gaderne og paa St. Andreas=Pladsen. Dordricht, den 29de October.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
I Gaar Aftes Kl. 11 kom Dampbaaden fra Antwerpen; den var opfyldt med Flygtninger; de udsagde, at General Chasse, foruden Artilleristerne kun har beholdt 3500 Mand til Castellets Forsvar og afgivet alle de andre til Generallieutenant van Geenfor at dække Nord=Brabant. Endeel af Belgierne have kjæmpet med Høtyve og begaaet mange Uordener. Da Dampbaaden afseilede, brændte Antverpen paa 12 Steder; i 4 Timer har General Chasse kastet 153 (50 Pundige) Bomber ind i Byen. Værdien af det antændte Skibsbygningstømmer alene, som tjente Fienden til Baghold, anslaaes til over 1/2 Million Gylden. Adskillige Kjøbmænd havde lykkeligviis i Tide taget Forholdsregler og bragt mange kostbare Varer ombord paa Skibe eller andelsteds hen. Af de beskadigede Bygninger var det hanseatiske Huus holdt sig godt og rager frem over sine Naboer. Det er en meget fast Bygning. Før Bombardementers Begyndelse heistes et sort Flag paa Castellet. Det var Signalet for Flotillen, som bestod af 3 Fregatter, 5 Corvetter og 3 Brigger. Ogsaa Militairhospitalet, blev truffet af Bomber; Syge og Saarede bleve deels dræbte, deels end farligere qvæstede. Løwen, den 1ste November. Almuen her eller rettere sagt Pøbelen - har myrdet en værgeløs Fange, den hollandske Major Gaillard. Den slæbte ham den til Frihedstræet, piinte ham der til Døde og slæbte hans afsiælede Legem omkring i Gaderne.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
følgende Proclamation er denne Anledning her bekjendtgjort: "Løwens Jndvaanere. En Belgisk Garnison skal rykke ind, for at beskytte Eders Personer og Eiendom, i Eders Stad. Sandsynligviis vil en Commission undersøge de forefaldne Rædselsscener; de Skyldige hæve! de skulle vorde exemplarisk straffede Eders Ære vilde lide, dersom en Misgierning, uhørt i de civiliserede Nationers Aarbøger, ikke ufortøvet blev straffet. Hvad man ellers kun seer hos Canibaler, har man seet hos os; nogle Lastefuldes Nederdrægtighed har gjort en Martyrer af en maaskee strafværdig Mand. Han skal blive hævnet, derfor indestaaer jeg med mit Liv. I Lowins Mænd, endnu er jeg Eders Ven; men skulde den begangne Misgierning blive ustraffet, saa vil jeg ikke længer leve blandt Eder, men flye en Stad, jeg da maa betragte som en Røverhule. Løwen, den 31te October 1830. Adolph Roussel.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
Resolution. Commissæren for den Løvenske Kreds resolverer: I Betragtning af, at det her plantede Frihedstræe er blevet besudlet med Menneskeblod; i Betragtning af, at, dersom her gives en Frihed, denne ikke bestaaer i Myrden og at det paa Torvet opreiste Symbol kun er et Mordets Symbole: skal Frihedstræet paa Torvet i Morgen, præcise om Middagen omhugges under Sørgeklokkens Ringning; det forbydes for Fremtiden at plante et lignende. Løven, den 31te October 1830. Adolph Roussel."
Berlingske Tidende, 1830-11-12
Brussel, den 30te October. Agerdyrkning, Manufacturer og enhver Syssel hvile, fordi Jngen vil vove sine Penge herpaa, under disse Omstændigheder; hermed gjør en Anmeldelse fra Academiet for Videnskaber og Literatur, at det i Dag vil aabne sine Sessioner, ret en skjærende Contrast. - Laanet, som den provisoriske Regjering aabnede, til Beløb af 5 Millioner, var nødvendigt, og Enhver burde skynde sig med at bidrage sin Skjærv dertil, at Almuen kunde faae Beskjæftigelse; da man engang har sagt, at Folket er souveraint, saa kunde Vægringen ved at sørge for dets Underhold let komme Demagogerne dyrt til at staae. Belgien har ikke indsret, at det var lykkeligt, om det endog kunde have Adskilligt tilbage at ønske. Det er ikke blevet bedre med det, og ei heller er dertil nogen Udsigt i mange Aar. Creditten, baade hvad faste Eiendomme angaaer, og Handelen, er forsvunden, og den sidste ville Hollænderne søge at indskrænke saa meget som muligt, saaledes som de allerede have paalagt os Toldafgivter lige med Fremmede. - De tydske og engelske Manufacturister vilde faae den Afsætning, som vi hidtil have havt, og vor store Folkemængde vil tildeels miste sit Arbeide og forarmes ; i denne Henseende, og den er den materielleste, den vigtigste, kunne vi ikke haabe nogen Hjælp af Frankrige, og mangen kommer maaske til at tage til Takke med at tjene de samme Hollændere, som han nu vi slaae ihiel.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
London, den 5te November. Faa Minuter efterat Kongen den 2den November var kommen ind i Parlamentssalen og havde taget Sæde paa Thronen, aabnede Hans Majestæt det ny Parlament med følgende Tale, hvis Jndhold man med spændt Forventning havde imødeseet. "Mylords og Gentlemen! Det er med den største Tilfredshed, at jeg samles med Den i Parlamentet, og sættes i Stand til at benytte Deres Raad under nærværende Conjuncturer. "Siden det sidste Parlaments Oplysning have Begivenheder af den største Vigtighed og Jnteresse tildraget sig paa Fastlandet.
Berlingske Tidende, 1830-11-12
Den ældre Linie af det bourbonske Huus regjerer ikke meer i Frankrige; Hertugen af Orleans er under Titelen "De Franskes Konge, kaldet paa Thronen. Da jeg af den ny Souverain har modtaget en Erklæring, der bevidner hans alvorligste Attraae, at haandhæve det Forhold, der bestaaer imellem dette Land og Frankrige, saa har jeg ikke taget i Betænkning, at fortsætte mine diplomatiske og venskabelige Forbindelser med det franske Hof. Red dyb Bekymring har jeg erfaret Tilstanden i Nederlandene. Jeg beklager, at Kongens oplyste Regjering ikke har mægtet at afvende Oprør fra hans Stater, og at den forsigtige og vise Forholdsregel, at voldgive Folkets Ønsker og Besværinger til Generalstaternes overordentlige Forsamlings Deliberationer, ikke har ført til et heldigt Resultat. J Overeensstemmelse med mine Bundsforvandte bestræber jeg mig for at udpønse saadanne Midler til Rolighedens Gjenoprettelse, der kunne bestaae med Nederlandenes gode Regjering og med andre Staters fremtidige Tryghed.