JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Mandagen den 30 September, om Formiddagen, bleve ved Nakskov lærde Skole Overlærer Bohr- og Adjunct Biltzing offentligen indsatte i deres Embede. Denne Solennitet, som forud i Stifts avisen var kundgjort, bivaanedes af en stor Deel af Byens og Omegnens hæderlige Embedsmænd og Borgere. Jndsættelsen skete af Skolens Rector J. J. Stephansen ved en latinsk Tale, hvis Theema var: "Nogle gavnlige Advarsler for de Unge, paa deres videnskabelige Bane." Derpaa besteeg Overlærer Bohr Cathedret og holdt en Tale, hvori han søgte at vise: "Hvilke Betragtninger Skolelæreren bør anstille over sin Embedstilling, for at bære Underviisningens Byrder med Standhaftighed." For og efter Talen bleve, under Accompagnement af Jnstrumenter, ved Skolens Disciple afsjungne nogle Vers af en til Dagens Høitidelighed forfattet Cantate. Efterat den hele Handling var endt, lykønskedes de indsatte Lærere af det forsamlede Auditorium, hvormed denne festlige Scene sluttedes. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Odense, d. 8 Octbr. Det herværende Michaels Marked i forrige Uge var saa yderst flaut paa Handelens Vegne, at Man knap vidste af noget Marked at sige. Dagdriver-Jndustrien er nu steget til den Grad, at i Aar lod Tiggerbørnene sig endog høre med deres Skrinken for Dørre Mikkelsaften. J Søndags Aftes forefaldt i Vestergade et stølende Optog, som indjog Mange Skræk, da Gaden vrimlede af Mennesker, og see, hvad var paa Færde, en fuld Person blev, efter at have gjort Spektakler, transporteret til Raadstuen, geleidet af saa drøie Puf og Slag, at et Umælende neppe havde udholdt det. - Saa vist som slige Rolighedsforstyrrere fortjene at straf ses exemplarisk, maatte Man dog paa Menneskehedens Vegne ønske, det ikke skeete paa den Maade eller saalænge den Skyldige befinder sig i en Tilstand, som ikke tillader fornuftigt Overlæg(Hempels Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Odense, den 8 October. Det navnkundige Genie, Dannebrogsmand Nieffelsen, som har opfunden adskillige Jnstrumenter, Melodica, Philomele a., døde igaar her i Odense, hvor han en Tidlang har opholdt sig, 52 Aar gammel. (Jversens Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Aarhuus, d. 1 Oct. Efter nogle faa Sommerdage har vi nu i nogle Dage igien havt det barskeste Efteraarsveir med Storm, Regn, Hagl. og Hvirvelkulinger. Ved Havbredden heromkring fandtes igaar en Mængde Muslinger. - Jkke langt herfra har i disse Dage en fortenaars Bondens hængt sig af Elskovspriller. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Randers, den 4de Octbr. Denne Tid har her ret været en Rædsels-Tid. Alle have om Aftenen lukket deres Dørre længe for de pleie, og endda ville adskillige paastaae, at, der om Natten, have lagt Tyve i deres Forstuer. Fruentimre have ikke, om Aftenen turdet gaae paa Gaden, og, af dem som have vovet det, gives de, som sige: der have Nogle prøvet at rive Shawlerne af dem. Ja man taler endog om at Begplastre skulle have været i Brug. - Det værste der imidlertid er hændet, siden hiin Aften Bursches Kone blev anfaldt, er: at en Enke forleden Nat blev mishandlet, saa at hun siden har maattet holde Sengen. Maaskee var det disse Røveres sidste Daad; thi Politiet har været i en uafbrudt Virksomhed at hemme dette Onde. Det har ogsaa lykkets det at faae hold i nogle mistænkelige Personer. Gud give disse Skrækkescener dermed maatte endes! (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Aalborg. Den offentlige Examen i Cathedralskolen tog sin Begyndelse Mandag den 9de September, og vedvarede med de forskjellige Classer indtil den 24de, til hvilken at anhøre og bedømme, indfandt sig den høie Stiftsøvrighed og endeel Honoratiores fra Byen og Omegnen. Den 25de foregik Opflyttelsen, da i Overværelse af Hs. Excellence Hr. Stiftsbefalingsmanden og andre Videnskabs Yndere, Skolens Rector Hr. Tauber i en hensigtsmæssig og kraftfuld Tale fra Cathedret bragte Disciplene, enhver for sig, i Erindring om deres Fremskridt eller Mangler til tilbørlig Roes eller Dadel, og derpaa indsattes Candidat Theol. Hr. Henrich Seerup, som udnævnt Adjunct ved Skolen i den fratrædende Hr. F. B. Taubers Sted. J dette Aar dimitteredes ingen til Universitetet fra Skolen, den modtog 12 nye Ankomne, og tæller nu 55 Disciple. (Aalborg Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Viborg, den 7de October. Baade her paa Marken og i Omegnen er Kornet endnu ikke aldeles i Huus. Ja noget er endog nylig høstet - hele afvigte Uge var Veiret, Søndag og Mandag undtaget, tørt. J Fredags Nat var Jis paa Vandet og stærk Riimfrost. Derimod i Gaar (6 October) uophørlig mild og stærk Regn i 12 Timer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Endnu i Dag regner det. En af disse Aftener saaes og her et lysende electrisk Luftsyn, der oplyste Gaderne. (Viborg Samler.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Kjøbenhavns Børs den 11 October. Cours. Hamb. 2 M. 732, a vista 740. Amsterdam 2 M. 676, a vista - . London 2 M. 33 1/2 Rbdlr. Spec. 730. - Specier solgtes til 43 1/2 a 43 3/4 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 a 94 pr. 100; Oblig. 78. Norske Sedler 36 a 36 1/2. Svenske Sedler 11 Mk. 4 s. Disconto 8 PC. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subskriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-12
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. Nat Trettende Aargang. No. 83. Udgivet, redigeret og forlagt af S. Soldin. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Tirsdagen den 15 October 1816. Om Nationaleenhed, o. s. v. (Fortsættelse; see forr. No.) Skal altsaa Repræsentativerne hæve sig, vil det ikke være nok, at deres Masse formindskes, men de maae finde Kjøbere, som kunne bruge dem, og skulle disse skaffes til Veie, maae Handelen vinde Liv. Saalænge Landets Producter staae i saa lav en Priis, hvori de have staaet i indeværende Aar, saalænge disse ikke søges, saalænge Kreaturene ikke engang kunne faae Kjøbere, endogsaa til de lave Priser, hvori de staae, saalænge ville Repræsentativerne heller ikke blive søgte i Udlandet, og de ville da heller ikke kunne hæve sig, saa meget mindre, som der nok neppe nogensinde her i Landet har været forbrugt flere Luxus=Artikler, som komme udenlands fra, end nu, hvilke samtligen maae betales med Sølv, eller med Produkter, som ere ligemed Sølvet *). Den Anmærkning kan synes overflødig: at jo lavere Landets Produkter ere i Priis, desto større maae det Qvantum være, som udfordres til at betale et vist Qvantum Luxus=Vare 2) J Aarene 1812 og 1813 bortes der ikke uden Raab og atter Raab over Landmandens overdrevne Priser og over hans Vellevnet. Men mon den almindelige Velstand nu er forøget, da Priserne paa alle Levnetsmidler ere saa lave, Skulde det derfor ikke være sandt, hvad man den Gang ikke vilde høre, at høie Kornpriser, ved rig med, og desto mindre vil den fremmede Kjøbmand føle Trang til at søge at komme i Besiddelse af danske Repræsentativer. Vil man end svare herpaa: at den standsede Handel maae igjen vinde Liv, den nuværende Periode kan ikke stedse vare ved, den vil ligesaavel nu, som forhen, forandre sig; vil man føje hertil, at Forordningen af Ste Jan. 1813 er bygget paa saa fast en Grundvold, at Tidsomstændighederne ikke kunne rokke den, og at følgelig alt engang vil komme i sin Orden, naar man kun gaaer urokkelig frem, saa maae man dog i det mindste tilstaae, at man bygger paa Mueligheden, som saa saare let kunne feile. Dog, om det end var saa, at alt vilde i Tiden jevne sig selv, og Rigsbank-Repræsentativer erholde virkelig Værdi med Sølv, saa vilde dog flyde deraf, at Eenhed i Mynten imellem Hertugdommene og Danmark for det første ikke blev opnaaet, og at det vigtige Princip, Forordningen udtalte: "at ophæve Forskjellen paa Penge og Betalingsmidler imellem
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
J det Mellemrum fra at dette nedskreves, indtil det blev trykt, have Aviserne sagt, at 16 og 8 Rigsbankskillinger ere myntede til at gaae i Hertugdommen; men neppe ville disse blive beregnede anderledes end til 5 og 2 1/2 s. Courant. Skal Rigsbankmynten virkelig indføres, var det at ønske, at der i det mindste gaves Skillemynt, for at undgaae Brøk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Indenlandske Efterretninger. St. Croix, d. 18de Juli 1816. J Anledning af Hans Excellence Gener. v. Bentzons Overtagelse af Gouvernementet over disse Colonier, er efterfølgende Adresse blevet Hans Excellence overleveret af Joh. Heyliger Burt og Joseph Blake Chabert Esquires, undertegnet af alle Øens fornemste Jndbyggere. Deres Excellence!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Det er med den inderligste Glæde, at vi, denne Øes Beboere, erfare, at Hans Majestæt allernaadigst har bestemt Deres Excellence til det vigtige Hverv, at være disse Øers Gouverneur. J det vi ærefrygtsfulde lykønske Dem til denne Post, kunne vi ikke andet end forudsee de lykkeligste Virkninger af det Valg, Hans Majestæt har behaget at gjøre. Et langt Ophold paa vore Colonier, og en utvungen Omgang med Jndbagerne, har gjort Dem fortrolig med deres Tarv, og vor Kundskab om Deres Characteer lader os forudsee de heldigste Virkninger af en viis og ædel Bestyrelse. Vi ere tillige overtydede herom, ved at tænke tilbage. paa de offentlige Velgierninger, der fløde af Deres Excellences Duelighed og Kraft ved en betænkelig og sørgelig Leilighed. Vi skulle med de oprigtigste Taknemmelighedsfølelser ihukomme, at, da vi ved Krigens Voldsomhed bleve revne fra vort Moderland, maatte vi ene takke Deres Excellences Bestræbelse for hiin Capitulation, uden hvilken denne Colonie vilde været udsat for saadanne Ulykker, der, naar Tiden kom der skulde raades Bod paa dem, vilde bragt den i en Tilstand, som maatte gjort den til en Byrde for Moderstaten. De samme ædle Grundsætninger, som den Gang bevægede Deres Excellence til saa heldigen at værne om dens Tarv, ere vi fuldkomment overbeviste om, ville lede Deres Bestyrelse i en Stilling, hvor dens Vel og Lykke, saa ganske beroer paa Deres Excellences Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
De Ubehageligheder, der vare Virkninger af forskjellige sørgelige Tilfælde, have bragt dette Land paa Bredden af sin Undergang, og meget vil der udfordres, til atter at bringe det i sin forrige lykkelige Forfatning. Jmidlertid stole vi dog med tillidsfuldt Haab og Forventning paa den faderlige Velgiørenhedsaand, der altid har besjelet Gouvernementets Fremfærd imod sine Colonier. Med Følelser af den høieste Agtelse og personlige Hengivenhed, ere vi Deres Excellences ærbødigste Tjenere. Til Hans Excellence A. Bentzon, Generalmajor, K. D. GeneralGouverneur &c., &c., &c. Derpaa behagede det Hans Excellence at svare følgende: Mine Herrer, Jeg har modtaget Deres Lykønskning til min Udnævnelse til Gouverneur over disse Øer, med tilbørlig Følelse for Deres Høflighed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Det Bifald, De har behaget at skjænke en Deel af min forrige Bestyrelse, længe forbi, men, som det synes, endnu ikke glemt, er mig et behageligt Vidnesbyrd om, at hvilket Held mine Bestræbelser, end have havt, har De kierligen bedømt mine Hensigter. Jeg har længe nok været Planter paa denne Øe til at indsee de Vanskeligheder, der især i vore Dage, møde paa den vestindiske Planters Bane, og tillader mig at forsikkre Dem, at paa min Side, ingen Anstrængelse skal spares, for at bortrydde, eller formilde, saavidt det staaer i min Magt, Alt hvad der kan skade Deres Rolighed og Lykke. Moderlands=Regjeringens velgjørende Hensigter, ligge, siden Gjenbesættelsen, atter, ligesom før, aabenbar for Dagen. Jeg har blot at tilføje det Ønske, at De, naar den Dag kommer, jeg skal overgive disse Coloniers Bestyrelse i andre Hænder, ikke maae finde Dem skuffede i Deres nærværende Forhaabninger. Hermed, og med hvert Ønske for Deres Vel, beder jeg Dem, at modtage Forsikkringen om den fuldkomne Agtelse, hvormed jeg har den Ære at være mine Herrers ærbødigste og ydmygste Tjener. (undertegnet) Bentzon.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
de Herrer Joh. Heyliger Burt, Joseph Blake Chabert, paa St. Croix's fornemste Plantereres og Jndbyggeres Vegne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
I Adresseavisen gjøres det Spørgsmaal: om Badens værdige Efterfølger, Hr. Prof. Thorlacius, ikke skulde være at overtale til, i denne Vinter i et Coll. privatissimum, paa Badens Viis, at hielpe unge Studerende til Færdighed i at skrive Latin, da man tør spaae ham, at han ikke vil savne Tilhørere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Den bekjendte Pastor Henderson, som det store engelske Bibelselskab har overdraget det vigtige Hverv, ogsaa i Norden, at befordre dets Hensigter, har paa den Reise, han i Sommer gjorde i Hertugdommene, opholdt sig nogle Dage i Ratzeburg, for derfra at reise over det Meklenborgske, Preussiske, igjennem Berlin o. s. v. og i Vinter at drage tilbage til sit Fædreneland, hvorfra han agter, i samme velgjørende Øiemed, at tiltræde, over Rusland, sin store Reise til Asien. Hans Ophold i Ratzeburg har ogsaa besjellet de derværende Jndbyggere til samme skjønne og velgjørende Formaal. Uagtet der i de Hannoverske Lande allerede for en Tid siden havde dannet sig Bibelselskaber, manglede det Lauenborgske dog, saadant et Selskab. Jmidlertid forsamlede der sig, under Pastor Hendersons Ophold i Ratzeburg, foreløbigen et lidet Selskab af Bibelvenner i Superintendentens Huus, hvilke Forsamlinger Hs. Excell. Hr. Geheime-Conferencer. v. Reventlow ogsaa be ride med sin Nærværelse. Ligesaa havde Adskillige af de paa den mecklenborgske Dom, altsaa i selve Staden Ratzeburgs District boende Mecklenborgske Jndbyggere, indfundet sig der. Efter en allerunderdanigst Ansøgning fra Superintendenten i Hertugdommet Lauenborg, Consistorialraad C. P. C. Wyneken, om Hans Majestæts allerhøieste Samtykke og bifald til et Bibelselskabs Oprettelse i det Lauenborgske, har det allernaadigst behaget Hans Majestæt, ved Resolution af 20 Sept. d. A. at lade tilkiendegive de Bibelvenner i Ratzeburg, der i det Øiemed, at uddele Bibeludgaver for saagodt Kjøb som mueligt, havde forenet sig til et Selskab, Sit allerhøieste Velbehag og tilsige det Sin allernaadigste Beskyttelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
J den dansk vestindiske Regjeringstidende af 18 Juli d. A. efterlyses af John Benners 50 Slaver, som d. 8 Juli d. A., er bortrømte fra Plantagen Mount Welcome. - J samme Tidende læses følgende Proclamer: Jndkaldelse af Procurat. C. Fr. Schifters Creditorer; Jndkaldelse af alle dem, der formene at have nogen Ret til en af James Hermann d. 11 Maji 1795 udstedt Panteobligation for af denonerede Midler laante 2000 Rdlr. Vest. Cour. imod Panterettighed i et Huus paa St. Thomas; Jndkaldelse af Creditorerne i afg. J. Zimmermenns Bo; i Frederik Dichmans - Endvidere læses i samme Tidende en Fallitbo.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Opfordring fra Overformynder. P. Moth til alle Formyndere, at indkomme til Overformynderiet anden d. 24 Juli med deres Myndlingers Døbe sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Det er bekjendt, at Negeres og Negerinders Priis i Vestindien retter sig efter det Haandværk, de have lært, eller de Forretninger, de ere duelige til. Følgende Avisbekjendtgjørelser viser hvorledes det omtrent ved Salget af samme bestemmes: Strax efter tredie Auction paa Aastedet vil vorde bortsolgt efterfølgende Negere, den Afdødes private Eiendom, nemlig: Monimia, en Vasker negerinde med to Børn Joe og Nancy, Ang, en Kokkenegerinde, Katty, en Huusnegerinde, William, en Tømmermand, Alphonso, en Smed, Thomas, en Huusneger &c. Af et Bred fra en Dansk, der nu for Tiden opholder sig i Frankrig. d. 28 Juli 1816. Jeg besaae nyligen Valpladsen ved Water oo eller Belle-Alliance, hvor man endnu seer de rædsomste Spor af dette blodige Slag, og lugter Forraadnelsen af flere tusinde Mennesker og Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Napoleons mageløse underjordiske Canal, ved St. Qventin, gaaer 3/4 Miil langt under Jorden, 125, Fod dybt under Landeveien til Paris og under Byer og Slotte, saaledes at Skibene gaae 125 Fod under Byer og Vogne paa Veiene, og Skibene ved lys Dag maae gaae igjennem Klipperne ved Fakler. Et Underværk af Menneskehænder! Videnskabernes Selskab i Paris har villet sætte over Jndseilingen i Jorden, til Napoleons Ære: a concu et les eaux og coule Han besluttede, og Vandene fløde,) For nogle Maaneder siden, gjorde jeg ogsaa en høist farlig, men interessant underjordisk Reise i Steenkulsgruberne i Landsbyen Amee ved Bouchain, hvor jeg med flere Kammerater var 1000 Fod under Jorden og vandrede over 1/4 Miil omkring i denne Dybde i de sorte Gange, i Mineurklæder og ved Fakkelskin. Ve gik de 1000 Fod ned af en lodret hængende Stige, men blev hidset 5 af Gangen, op i en stor Tønde, af 4 Heste, fra denne svimlende Afgrund Her opvartes stedse med allehaande Forlystel fer, nylig morrede vi os saaledes i Valenciennes hos Englænderne, - ved en Tyrefægtning, Hanefægtning, Boxen, Veddeløb til Hest &c. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Mariboe, den 10de October. Ved et Jnteressentskab i Rødbye er i Aar fanget en stor Mængde Sild, der nedsaltede og rigtig behandlede, slet ikke give de Aalborgske Noget efter. - J disse Dage har Veiret været meget behageligt, dog er det temmelig koldt Morgen og Aften. - J denne Tid giver man her i Mariboe 23 Rbdlr. for en Tønde Hvede. - Paa Auctionen efter afgangne Birkedommer Kølle paa Svanevig blev et Lod forarbeidet Sølv betalt fra 18 til 21 Rbmk. - det øvrige vare Dækketøier, Sengeklæder og Lagener o. s. v. paafaldende dyre. (Mariboe Av., Odense, d. 11 October. At Kunstens udmærkede Dyrker ogsaa er Fædrelandets Søn, viste sig her igaar ved vor for faa Dage siden hensovede Rieffelsens Jordefærd. En Ridder, 3 Dannebrogsmænd, og ellers et talrigt frivilligt følge ledsagede ham til sit Hvilested. Kisten, hvorpaa den Afdødes Dannebrogsorden laae, førtes til St. Knuds Kirke, hvor Stiftsprovsten, Dr. og Ridder, Tetens, hædrede den Afdøde ved en hjertelig skjøn og henrivende Mindetale. Den af Hr. Overrets prokurator de Scheel samme Dags Aften foranstaltede Koncert paa den ældste Klub var en saare heldig Jdee, hvorfor han og hver Kunstens Ven, som derved bidrog til at forskjønne en saa sjelden Mindefest, fortjener den varmeste Tak. Stemt til høitidelige Følelser, deeltog enhver Tilstædeværende i denne Geniets fortiente Hylding, og det var, som om Opfinderens Aand endnu igjennem hans Melodicas harmoniske Toner havde budt os det sidste venlige Farvel. Dog end haves Haab om, at den vil leve og forplantes paa hans vare Kompagnon, Hr. Dram, en agtværdig ung Konstner, som i de sidste Aar har været Rieffelsens Medarbeider, og sikkert vil fortsætte den hedengangne Mesters Værk. - Biografiske Notitser om denne talentrige Mand, hvis Opfindelser have gjort og ville giøre Fædrelandet saa megen Ære, med Efterretning om de af ham opfundne flere musikalske Jnstrumenter og andre vigtige Maskiner, saavelsom om de Jdeer, der ere anvendte i og ligge til Grund for deres Jndretning, vil formodentlig Selskabet for indenlandsk Kunstflid i sit Tidskrivt meddeele, (Hempels Av.,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Aarhuus, d. 11 October. Luftsynet, som Aftenen d. 24de Sept. faaes i Sielland og Fyen, bemærkedes ogsaa her ved Aarhuus, selvsamme Tid. Det var som om Luften skiltes fra hinanden og igjen tillukte sig, efter at man vist i to Minuter blændedes af et lysende Skin, som af tusinde Lom per. - Forleden Morgen saaes her allerede Jis paa Vandet. Veiret er vedvarende ustadigt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
J Nørre-Sundbye har en aldrende Pige aflivet sit Barn strax efter at det var født, (som mansiger) ved at knuse dets Hoved med en Bjelke. hyppig er ellers Talen i vore Dage om Barnefødsel i Dølgsmaal og Barnemord, der maae ansees som følger, deels af den stigende Sædefordærvelse i de lavere Stænder, deels af den Vanskelighed, de trykkende Tider lægge i Veien for Ægteskaber. - Kirken i Sønderholm (en Landsbye mellem Aalborg og Nibe) er ustridigen en af de skjønneste her i Landet. Den eier et Par aabne Begravelser, hvori findes svære Marmorkister, udarbeidede i Jtalien, dette de plastiske Konsters Moderland. J en underjordisk Begravelse, der blot faaer sin Lysning gjennem et lidet Hul i Kirkemuren, hvile Levningerne af en Præst. Det halve Laag er faldet af Kisten og man seer Beenraden, ligge der indsvøbt i en lang Liigskjorte, der begynder at guulne. Bonden tør ikke betræde den Dødes mørke Kammer, thi Overtroen siger, at endnu Jngen er sluppen derfra, uden at der er hændet ham noget Ondt. - En Klokker i en af vore smaae Kjøbstæder saaledes gaaer Sagnet) havde for Stik, at gjemme alle sine Papirer af Pengesværd i sin Kakkelovn. Manden bliver syg. Huusholdersken finder det koldt og lægger Jld i Kakkelovnen mens han sover. Papirerne blusse op - han paagnet- og styrter betagen af den heftigste Skræk ud af Sengen, for at redde de kjære Sedler - forgjeves; men fra det samme Øjeblik var Manden karsk. Efter den Tid forvarte han sine Penge i sit Belte og det blev hans Død; thi han fandtes ikke længe efter ihielslagen og plyndret og - hvad der er det mærkeligste - hans Morder er endnu ikke opdaget, skjøndt det nu alt er endeel Aar siden Gierningen skedte. - - - Jndsendt Spørgsmaal fra en Naboebye. Hvad kan bevæge vor habileste Skræder til – istedetfor at sidde hjemme paa sit Værksted og passe sin Naal at piltre omkring i Landet og opkjøbe Ost, Smør og andre Victualier og transportere dem 7 Mile bort til den habileste Skræder i en anden Bye, som igien udhører dem til Hovedstaden, Var det ikke bedre, deres Naal stak i gamle Klæder, end at Handelsaanden stak i dem, (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1816-10-15
Kjøbenhavns Børs den 15 October. Cours. Hamb. 2 M. 717, a vista 725. Amsterdam 2 M. 658, a vista - . London 2 M. 33 Rbdlr. Spec. 725. - Specier solgtes til 43 3/4 Rbmk., for Commiteesedler blev givet (med Rente) 93 1/2 pr. 100; Oblig. 77. Norske Sedler 35. Svenske Sedler 10 Mk. 14 s. - Disconto 8 PC.