Berlingske Tidende, 1802-04-19
Skrivelse fra Paris den 7de April. Efterat den verdslige Fred er allevegne bleven tilveiebragt, er nu ogsaa den geistlige Fred bleven sluttet. Følgende er Jndholdet af det den 15de Julii forrige Aar imellem den franske Regiering og Paven sluttede : Concordat. Den franske Republiks Over onsul, og Hs. Hellighed, Pave Pius den 7de have udnævnt til deres respective Befuldmægtigede. Overconsulen, Statsraaderne: Joseph Bonaparte og Cretet samt Præsten Bernier, og Hs Hellighed; Cardinal Gonsalvi, Erkebiskop Joseph Spina og Pater Caselli. Disse have sluttet følgende Convention : Den franske Republiks Regiering erkiender, at den Katholsk Apostoliske og Romerske Religion er de fleste franske Borgeres Religion. Hs. Hellighed erkiender ligeledes, at den katholske Religion har erholdt og venter endnu den største Lykke og Glands af dens Jndførelse i Frankerig og af Republikens Consulers Bekiendelse til den. De have da, for at fremme Religionens Nytte og vedligeholde den indvortes Rolighed forenet sig om følgende Punter : 1) Artikel. Den katholske Religion skal have frie og offentlig Udøvelse i Frankerig, 2) Paven vil tilligemed den franske Regiering fastsætte en nye Inddeeling af de franske Kirkesogne, 3) Hs. Hellighed vil erklære de titulære franske Biskopper, at han venter enhver Opofrelse, ja endog Resignation af deres Bispedømmer af dem. 4) Overconsulen udnævner Erkebiskopperne og Biskopperne. 5) De Bispedømmer, som i Fremtiden blive ledige, skulle ligeledes besættes af den første Consul. 6) Biskopperne skulle, førend de tiltræde deres Embeder, aflægge den for Regierings Forandringen brugelige Troskabs=Eed for Overconsulen, hvori de love og sværge Lydighed og Troskab imod den, ved den franske Constitution indførte, Regiering. 7) De Geistlige af anden Classe skulle aflægge samme Eed for den civile Øvrighed. 8) Folgende Bøn=Formular ska fremsiges ved Gudstienestens Slutning i alle katholske Kirker i Frankerig. Herre, velsige og bevar Republiken og Consulerne. 9) Biskopperne, skulle, efter Regieringens foregaaende Bevilling, iværksætte, en nye Inddeeling af Præster i deres Kirkesogne 10) Biskopperne skulle udnævne Præster ; men deres Valg maa kun falde paa Personer, som Regieringen bifalder. 11) Biskopperne maa have et Capitel ved deres Hovedkirke, og et Seminarium for deres Kirkesogne, dog uden at Regieringen forbinder sig til at dotere dem. 12) Alle ikke bortsolgte Metropolitan=, Kathedral- og Sognekirker, som udfordres til Gudstienesten, skulle overlades til Biskoppernes Brug 13) Hs. Hellighed erklærer, at hverken han eller hans Efterkommere ville paa nogen Maade forurolige de bortsolgte Godsers Kiødere, men at Eierne af benævnte Godser skulle bestandig beholde sammes Rettigheder og Jndkomster. 14) Regieringens vil forsikkre de Biskopper og Præster, hvis Kirkesogne og Præstekald ere indbefattede i den nye Inddeeling, et passende Udkomme 15) Regieringen vil tage Forholdsregler, hvorved de franske Katholiker kunne giøre Stiftelser til Kirkernes Fordeel. 16) Hs Hellighed erkiender i den franske Republiks første Consul de samme Rettigheder og Forrettigheder, som den forhen værende Regiering nød hos Hs. Hellighed. 17) De contraherende Parter have forenet sig om, at regulere de i forrige Artikkel anførte Rettigheder og Forrettigheder, samt Bispedømmernes Besættelse ved en nye Forening, ifalden af den nuværende første Consuls Efterfølgere ikke skulle være katholsk Undertegnet af de fornævnte Befuldmægtigede Nu følge i 4 Afdelinger 77 saakaldte organiske Artikkler, som bestemme den nye katholske kirkelige Forfatning i Frankerig. De indeholde følgende : Jngen Bull eller nogen anden Act fra det romerske Hof maa publiceres eller fuldbyrdes uden Regieringens Tilladelse. Alle geistlige Embedsforretninger skulle skee uden Betaling.