JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
General Guilleminot har i en Beretning af 8de meldet: at Avantgarden af Grev von BourmontsColonne har den 6te ved det 9de lette Regiment bemægtiget sig Broen ved Arzobispo, som blev forsvaret af 400 Mand af Fodregimentet Guadalgara og 100 Dragoner. De Franske havde hverken Døde eller Saarede. General Vallin forfulgte Fienden, og ifølge en telegraphisk Depesche dateret Madrid den 14de Junii var General Bourmont ankommen den 1ste til Truxillo og forventes den 13de i Merida, som ligger ikke langt fra Fæstningen Badajos. Brigaderen Merino, havde den 10de angrebet Empecinados Corps, som var 600 Mand stærkt, aldeles slaget det og dræbt 100 Mand. – Endnu meere fordeelagtige lyde Beretningerne fra det andet Corps under Gen. Bordesoult dateret Sta. Crux den 9de Junii. (Denne Stad ligger paa hiin Side af Guadal qvivir ikke langt fra Sevillad. Denne Beretning er meget udførlig, men indeholder i det væsentlige: at Generalen har den 8de ved anførte Stad naaet en Spansk Colonne paa 1500 Mand, ødelagt den og adspredt den og bemægtiget sig en Fahne, to ottepundige Kanoner og 600 Fanger. De Constitutionelle Tropper vare commanderede af Gen. Placencia, som var kommen i Chalecos Sted. Denne General havde begaaet den Uforsigtighed at detaschere endeel af sine Tropper, og Resten blev pludselig overfaldet af de Franske under Hertugen af Dinos Commando. Jblandt de Fangne vare ogsaa 18 Officerer, ogsaa en Krigs kasse med 17,000 Franker faldt i de Franskes Hænder. Prinsen af Carignan bivaanede Fægtningerne som Volontair, og udviiste megen Koldblodighed og Bravour. Der blev ikke en eneste Mand dræbt paa Fransk Side, men kun nogle faae bleve let saarede. Af de Constitutionelle Tropper reddede sig kun 150 til 200 Ryttere, som i en nye Fægtning mistede 2 Officerer og endeel Gemeene, som bleve nedsablede foruden 30 Mand som bleve tagne til Fanger. Generalen forventer at ville den 22de Juni i det sildigste kunne indrykke i Sevilla. – Om General Castel Dosrios, Armee hører man intet, den har formodentlig trukken sig tilbage for at dække Sevilla. Hans Armee anslaaes til 7000 Mand. – Gen. Balasteros holder sig endnu og staaer forskandset i Teruel i det sydlige Aragonien, saa at han er kommen temmelig høit op. Den Franske Moniteur anslaaer hans Armee til 12,000 Mand Jnfanterie og 800 Mand Kavallerie. Han har været oppe ved Ebro-Floden, men har igien trukken sig tilbage. General Espinosa staaer med 2000 Mand ved Cuenca til hans Understøttelse. Den 5te stod Gen. Molitor i Segura syd for Ebro med 12000 Mand, og fortsatte sin Marsch imod Teruel, saa at man forventer en Bataille i denne Egn. Et privat Brev melder: at General Molitor er bleven let saaret ved Byen Caspe syd for Ebro; men de officielle Efterretninger tale ikke om denne Fægtning, dog siges der: at Balasteros har været rykket frem i Nærheden deraf, nemlig til Alcaniz; men har igien trukket sig tilbage. - Hvorledes der staaer til i Catalonien er ikke godt at sige. Man har Efterretninger fra Marskal Moncey dateret Vich den 12te Juni, men de ere af et ubetydeligt Jndhold.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
De Franske Efterretninger fra Catalonien tale desuden blot om Marscher og Troppebevægelser; men have ingen fordeelagtige Fægtninger at anføre. Paa den ene Side er Gen. Manso stødt til de Constitutionelle Tropper i Barcelona, sat de Franske i Angest, saa at de endog den 4de Juni rømmede Mataro. Saasnart de Franske Tropper vare borte, sloge Jndvaanerne Dørene ind paa Magazinerne, og alle Levnetsmidler bleve bragte til Barcellona. General Manso var selv ankommen dertil; men skal siden med sin Division have fortsat sin Marsch. Efter at han havde forladt Mataro, besatte den Franske General Curial denne Stad paa nye. - Jmedens dette passerer syd paa, staaer den fortvivlede Mina med sine Tropper i Ryggen paa den Franske Armee. Ved hans korte Ophold i de Franske Landsbyer har han iagttaget den største Disciplin og ordentlig betalt de Levnetsmidler, som han der har reqvireret. Han har været i Urgel og der udtaget friske Tropper isteden for sine marode Soldater, og forsynet sig med alt det fornødne til at marschere videre, den 8de var han kommen med 3500 Mand til Campredon, General Romagosa drev han foransig og tvang nogle af hans Tropper til at overgive sig. Derpaa har han vendt sig imod Olot for at forurolige de Franske paa en anden Kant. Han har udstædet et Dekret, hvori han truer at skyde hvert Menneske og at afbrænde hver Bye, som tager Partie imod Constitutionen. - Der skal desuden herske den største Giæring i heele Catalonien. De Franske civile og militaire Authoriteter anvende alt muligt for ikke at lade de sande Efterretninger komme over Grændsen; men man forsikkrer, at Jndvaanerne i Manresa have gjort Oprør imod de Franske, og at Borgerne i Mataro, Granolens og Vich have taget Deel i Fægtninger, som de Constitutionelle have leveret de Franske Tropper. J Staden Olot som har 25,000 Jndvaanere hersker det fuldkomneste Anarchie og en Fransk Bataillon som ligger i Staden er ikke istand til at holde Roligheden vedlige. - Mina har udstædet en Proclamation til sine Soldater og ladet dem vide, at nu er Øieblikket kommet at de skulle handle, og at de blot nu skulde vise ligesaa megen Mod og Haardnakkenhed ved Angrebet, som de have udviist Standhaftighed ved Retiraderne. - Udentvivl seer det slet ud i Catalonien, ogsaa ille mange Franske Tropper dertil. – J det nordlige Spanien kan man ikke heller sige, at det seer for godt ud. Den bekiendte El Pastor er trængt frem med sine Gueriller til Ordunna i Biscaia, og er altsaa ikke langt fra Vittorio, hvilket ler saameget farligere, som at uhyre Transporter af Levnetsmidler afgaae uafladelig fra Bajonne til Armeen i Spanien. Nyelig ere 30 Vogne med 4 Heste for afgaaede dertil og 600 andre skulle begive sig paa Veien. - Man hører intet videre om General Bourkes Expedition i Provindsen Leon.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
General Vilson skriver, at der hersker megen Enthusiasme i Gallizien for Constitutionen, men at Tropperne mangle Vaaben og Disciplin; General Morille staaer i Galizien ved Lugo; hans Forhold skal være tvivlsomt. De Spanske Tropper som blokere Pampelona have gjort Opstand imod deres General Greve d'Espagne og have udnævnt Juanito til deres Anfører. Man har paa nye giort et Forslag til at opfordre Commandanterne i Fæstningerne St. Sebastian og Pampelona til Overveielse; men de have svaret at de kun ville overgive Fæstningerne naar de modtage befalinger dertil underskrevne af Kong Ferdinand den 7des egen Haand og contrasignerede af Krigsministeren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
- Det Rygte er i Omløb, men det er endnu uvist, at Regentskabet i Madrid har erklæret alle de af de Cortes afsluttede Laan for ugyldige. Det har nedsat de Afgifter, som hvile paa Geistligheden til 1/2 Deel, Regentskabet har ligeledes udstædet et Dekret for at oprette et Corps af Frievillige og har befalet at der skal anstilles en Sørgefest i alle Kirker, for de Jndvaanere i Madrid, som bleve nedsablede den 30te Mai af General Zayas Tropper. - Den bekiendte Russiske Gesandt Greve Bulgari er ankommen til Madrid- General Abisbal er ankommen til Bajonne; da hans Ophold i Madrid blev opdaget, saa vilde man der arrestere ham; men Hertugen af Angouleme tog ham i sin Beskyttelse; paa hans Afreise til Frankerige var han atter udsat for at blive overfaldet og dræbt.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Man har Efterretninger i London fra Sevilla af 3die, 4de og 5te Juni tilligemed de Aviser, som der udkomme; men i de Cortes Forhandlinger, som ere meddeelte der tales der ikke et Ord om Kongens Afreise; ogsaa meldes i den Franske Moniteur, at en Person, som er afreist til Sevilla, forsikkrer at der slet ikke var Talen om, at Kongen skulde bringes bort, som man dog sagde at skulde skee den 4de; alt viser, siger Moniteuren, at vore Troppers Marsch vil frembringe en Bevægelse til Kongens Fordeel. – Man vil vide i Madrid, at de Cortes i Sevilla have for nyelig decreteret en fuldkommen Ophævelse af Munke- og Nonneklosterne (dette er dog formodentlig ikke andet end et falsk Rygted. En Engelsk Skipper, som havde forladt Barcellona den 11te April og er ankommen til London beretter, at Jndvaanernes Jver i denne Stad for Constitutionen og Villighed til at frembringe ethvert Offer var ubeskrivelig. I Hovedgaden kan man læse alle Artikler af Constitutionen skrevne med store Bogstaver paa Forsiden af Husene. General Mina var ligesom tilbedet; hans Penge=Reqvisitioner blive hver Gang beredvilligen og i faae Timer tilveiebragte; tilsidst havde han endnu forlangt 10,000 trefarvede Kokarder; men tillige at man for det første ikke skulde spørge om hvortil disse skulde bruges (formodentlig havde Mina staaet i den Tanke at de Franske Soldater vare villige til at forlade det Bourbonske Huus, paa den Tid da det Ulmanske Foretagende mod Valencia stode paa, marscherede Militserne fra Barcellona for at komme omtalte Stad til Hielp og kom igien tilbage i den bedste Orden og Disciplin, efterat de havde opnaaet deres Hensigt. Stæderne Mataro, Tarragona og alle de øvrige Søestæder synes at være besiælede af den samme Aand. – Et Engelsk Skib, som vilde den 1ste Juni løbe ind i Havnen ved Barcelona er bleven taget af den Franske Escadere, som krydser udenfor Det Engelske Blad Sun bemærker i Anledning af at to Engelske Commissairier ere blevne udnævnte for i Forening med to Spanske at afgiøre de Brittiske Undersaatteres Fordringer til den Spanske Regiering: at Vennerne af den Spanske Uafhængighed ville med Fornøielse bemærke heri den Engelske Regierings uforandrede Beslutning ikke at ville erkiende nogen anden Regiering i Spanien, end den hvis Spidse Kongen Personlig staaer; det Madridske Regentskabs Gesandt bliver ikke modtaget ved Hoffet i London.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
(Jndsendt.) Sorøe. Hs. Høihed Prins Christian med Gemalinde ankom den 18de Juni Kl. 7 hertil og aftraadte hos Hr. Kiøbmand Poulsen, hvor Foranstaltninger vare trufne til at modtage Fyrsteparret med Følge. Strax efter Ankomsten lod Prinsen sig Academiets Lærere og Byens øvrige Embedsmænd forestille; men først den næste Dag tog han de academiske Jndretninger i Øiesyn. Den 19de om Morgenen Kl. 9 besøgte han de forskiellige Classer i Academiets Skole, underrettede sig foreløbig om Elever og Disciple, og var overværende ved Underviisningen, der efter hans egen høie befaling gik for sig uafbrudt i den sædvanlige, daglige Orden. Efter saaledes at have underrettet sig om Skolens Tilstand begav han sig til Academiets Ridehuus (det interemistiske Locale for de gymnastiske Øvelser), og overbeviiste sig om Disciplernes Fremgang i Gymnastik. Her mødte ham hans Gemalinde og ledsagede ham til Opdragelses-Anstalten, hvor det behagede Deres Høiheder meget nøiagtig at tage alt i Øiesyn og at yttre Deres Velbehag med alle de interemistiske Foranstaltninger, der efter Tingenes Natur ikke kunne være eller ansees som fuldendte. Dagens Festlighed havde opfordret Lector Jngemann til at forfatte nedenstaaende Velkomstsang, hvilken det behagede Fyrsteparret at høre afsynges i Stiftelsens Lovsangssal af de der forsamlede Elever og Disciple. Efterat Deres Høiheder ligeledes havde seet Academiets Hauge, Kirken og andre Mindemærker baade af en forsvunden og af en fornyet Herlighed, forlode de Sorøe Kl. 2 om Eftermiddagen, og fortsatte Reisen videre. Den Opmærksomhed de værdigede Academiet, vil hos alle, Lærere og Disciple, efterlade en glad og opmuntrende Erindring.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Ved Belt, ved Sundets Vove Lød Velkomstsang; J Dal og gjennem Skove Den Fryd gjenklang: Dan har sin Christian atter - Og sin Augustas Datter - Ton Glædessang!
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Fra Romas stolte Høie O Christian, glad Dit Øie Mod Nord hensaae. Tilbedet i det Fjerne. Dog Nordens Datter gjerne Sit Nord gjensaae.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Ved Belt, ved Sundets Vove Lød Velkomstsang; J Dal og gjennem Skove Den Fryd gjenklang End her den Fryd gienklinger Fra Belt og Strand. Hid Held og Fryd Du bringer O Christian! Gjenton fra bunkle Skove! Gjenton fra stille Vove: Hil Christian.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
J Axels Klosterskygger Her Fredegode bygger Paa hellig Grund. Ved Fredriks Daad og Hæder. Sig Christian med os Glæder. J Haabets Stund. Hil Danmarks Ven, det klinger Fra Belt og Strand. Hid Held og Fryd Du bringer. Hil Christian.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Befordringer og Afgang. Den 21de April er J. N. Manheimer, efter Ansøgning i Naade entlediget fra hans Embede, som Catechet for det mosaiske Troessamfund i Kiøbenhavn; Sognepræst for Vester Hæsinge og Sandholdt Lyndelse Menigheder i Fyen, C. S. Tryde, beskikket til Sognepræst for Qvislemark og Fjurendahl Menigheder i Sielland, Sognepræst for Thorshavns Menighed og dens Annexer paa Syder Strømøe blandt Færøerne, P. N. Gade, til Sognepræst for Skanderup Menighed i Nibe Stift; Vicepastor for Uld bierg og Lynnerup Meenigheder i Viborg Stift, L.H. Blich, til Sognepræst for Vesterbølle og Øster bølle Menigheder i samme Stift. (De øvrige indenlandske Efterretninger skulle blive meddeelte med det allerførste.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
AVERTISSEMENTS. Med dette Nummer sluttes Qvartalet; de som ønske at subskribere paa dette Blad i Danmark og Hertugdømmene, ville behageligen henvende dem paa ethvert Steds Post-Contoir og i Slagelse og dets Omegn hos Undertegnede. Slagelse den 27de Juni 1823. P. Magnus Værgerne for de Myndlinger under Antvorskov Birks Overformynderie, hvis Arvecapitaler indestaae i Gaarden Frederiksroe paa Lillevaldbye Mark, saavelsom de Mindreaarige, hvis Capitaler imod Sikkerhedsbeviser fra Overformynderiet, endnu indestaae i denne Eiendom, indkaldes herved til at møde ved en Samling paa mit Contoir i Slagelse førstkommende Mandag den 30te denne Maaned om Eftermiddagen Kl. 4, for at afgive Erklæringer i Anledning af bemeldte, Overformynderiet pansatte, Eiendoms Realisation ved offentlig Auction. Slagelse den 23de Juni 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Tirsdagen den 1ste Juli førstkommende, om Middagen Klokken 12, bliver paa Corsøer Raadhuus afholdt offentlig Licitation over Opførelsen af en Konsumtionsbod paa Gammelbroe, med Anskaffelsen af Materialier dertil. Conditioner med Tegning ere forinden til Eftersyn paa mit Contoir, og ville blive fremlagte paa Licitations stædet. Corsøer den 25de Juni 1823. Bernth.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Onsdagen den 16de Julii næstkomLicitation. mende, om Formiddagen Kl. 11, bliver, efter Ordre fra Sorøe Amts Skoledirection, paa Raadstuen her i Byen afholdt offentlig Licitation over Opførselsen af en Skolebygning her i Byen tilligemed Leverance af de dertil fornødne Materialier, efter Conditioner, Overslag og Tegninger som fra i Dag af ere til Eftersyn paa undertegnede Contoir. Bye- og Herredsfoged-Contoiret i Skielskøre den 21de Juni 1823. Johnson. Over Gaarden Frederiksree paa Lillevaldbye Mark St. Michels Sogn ved Slagelse, hvilken Gaard forhen er beskreven i disse Tidender, vorder 5te Auction afholdet paa Gaarden selv Onsdagen den 9de Juli førstkommende, om Formiddagen Kl. 10.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Dette bekiendtgjøres herved. Slagelse den 26de Juni 1823. Birch. Den Anders Petersen af Hyllerup i St. Peders Sogn, hans Opbudsboe, tilhørende Gaard paa samme Byes Mark, der før har været eiet af Axel Larsen, og hvilken Gaard skylder af Hartkorn 7 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb., vorder ved en 4de Auction, som afholdes paa selve Gaarden Mandagen den 14de Juli førstkommende, Formiddag Kl. 10, opraabt til Bortsælgelse, og agtes da absolut bortsolgt. Conditionerne ere til Eftersyn paa mit Contoir her i Byen. Slagelse den 25de Juni 1823. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Torsdagen den 10de Juli førstkommende, Formiddag Klokken 9, afholdes Auction over Engsletten i Gunderslevholm og Førslev Godsers Skove. Auctionen tager sin Begyndelse ved Kallehaughuset hos Skovfoged H. Sørensen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Fredagen den 11te Juli, Formiddag Kl. 9, over Eng sletten af Castrup Godses Skove, og begynder Auctionen ved Skovfogedhuset Kikop. Alt efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Hindholm den 27de Juni 1823. Boss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Løverdagen den 12te Juli førstkommende, Klokken 9 Formiddag, afholdes offentlig Auction over Engsletten i Gyldenholm Skovgodses Skove, efter de paa Auctionsstedet bekiendtgiørende Conditioner. Auctionen tager sin Begyndelse i Stubberup-Skoven, ved Ravneberg. Hindholm ved Førslev, den 27de Juni 1823. Boss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Mandagen den 7de Julii bliver ved offentlig Auction opraabt til Bortforpagtning for indeværende Aar følgende Sognes Kirketiende: 1) Kirkerup Sogn, Kl. 2 Eftermiddag, hos Sognefoged Johan Andersen i Esholte. 2) Gimlinge Sogn, Klokken 4 Eftermiddag, i Gimlinge Bye efter de paa Auctions-Stedet bekiendtgjørende Conditioner. Hindholm ved Førslev den 24de Junii 1823. Voss. Halagerlille og Tiustrup Sognes Kirketiende bliver, Onsdagen den 9de Juli ved offentlig Auction, som afholdes paa Tinghuset i Førslev og Eftermiddagen Kl. 3, for indeværende Aar opraabt til Bortforpagtning efter de Conditioner, som paa Auctions-Stedet bliver bekiendtgjort. Hindholm ved Førslev den 24de Juni 1823. Boss.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Løverdagen den 5te Juli førstkomC. F. S. S. mende, om Eftermiddagen Kl. 7, bliver Generalforsamling i Corsøer Fugleskydeselskab, Forsamlingen afholdes paa Postgaarden og ønskes saa talrig som muelig saavel af Uden som Jndenbyes, da flere Ting, Selskabets Tarv vedkommende, bliver at afhandle. Corsøer den 26de Juni 1823. S. Betzer.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Jmellem Beriderbanen og lille Antvorskov er tabt et Sølv Lommeuhr med een Kasse. Den retmæssige Finder vilde opgive det imod en god Douceur og melde sig til Kammerraad Romers Karl i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-06-27
Gode tydske Høstleer til 5 Mk. 8 s. Stkt. er at faae O. J. Smith.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-07-01
Den Vest-Siællandske Avis, eller: Skagelse. Ugeblade den for uden og inden, landske Historie, for Dagens vigtigste Nyeheder. Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. (9de Aar. Tirsdagen, den 1. Juli 1823. Med Kongl. allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene. Om den Dals nærværende Tilstand, hvori det i Oldtiden saa berømte. Theben ligger. (Oversat af det andet Bind af det store Franske Værk og Ægypten). Her blomstrede tilforn en velhavende Stad. Her var et mægtigt Keiserdømmes Sæde. . . . . . . . Disse nedfaldne Støtter prydede Templernes Majestæt. Disse sammenstyrtede Gallerier betegnede de offentlige Pladser. (Les Ruiner per M. de Volney Pag. 6.) Naar man forlader Esne, det gamle Latopolis, og derpaa følger den Vei, som er anlagt paa den vestlige Side af Nilen, saa kommer man forbi Ruinerne ved Asphynis, og man træffer snart derefter paa det gamle Hermonthis i en Egn, som ligger en halv Miil fra Floden. Ved at gaae længere frem mod Nord træder man ind i Sletten ved Theben, som er begrændset mod Vesten af de tørre libyske Bierge, og mod Østen af de ikke mindre ufrugtbare, Klipper, som adskille Ægypten fra det røde Hav og Arabien.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-07-01
Den libyske Biergkiæde er kun paa faae Steder tilgiængelig; den fremviser næsten altid steile Bredder og spidse Klipper. Den arabiske Biergkiædederimod fremstiller en Mængde af smaae Bierge, som have en jevn Skraaning, hvis første Begyndetse er meget bortfjernet fra de høieste Spidser af dens øverste Rygning Den libyske Biergkiæde, som vender mod Sønden, staaer i en temmelig betydelig Afstand fra Nilen; men mod Norden nærmer den sig umærkeligt til den, indtil den yderste Deel af dens Grundvold bliver beskyllet af Flodens Vande; den danner derved Flodbredden lidet neden for Landsbyen Qvornah, som er paa den vestlige Flodbred Grændsen for Thebens Ruiner.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1823-07-01
Den Arabiske Biergkiæde, ovenfor Landsbyen del Naharych trækker sig lige hen til Floden. Den fierner sig derfra gradeviis mod Østen, og aabner for de Reisendes Øine en stor Slette bedækket med de prægtigste Ruiner. Denne Biergklæde danner en krum Linie, som fordyber sig mere og meere mod Arabien, og som ikke nærmer sig mærkeligt til Floden uden ved Landsbyen Medarmond, hvor man seer de sidste Ruiner af Monumenter, som fra denne Kant af have kunne tilhøre Byen Theben. De to Biergkiæder danne saaledes der, hvor de nærme sig til Floden, den første mod Norden og den anden mod Sønden, en Dal, hvoraf de 10 Aabninger ere paa lidt nær af den samme Udstrækning. Ovenfor disse Volde, som ere dannede at Naturen, er der ikke uden store Ørkener, som fra Tid til anden blive giennemstreifede af nogle Arabiske Stammer. Nilen flyder, førend den passerer den Slette, hvori Theben ligger, mod Nordøst i en bred Canal, hvorigiennem den fortsætter sit Løb i en Strækning af een Miil (deux lieus) uden at afbrydes af nogen Øe. Dette Sted er eet af dem i Ægypten, hvor Floden er meest imponerende og meest majestætisk. Den dreier derpaa lidt af imod Norden, og danner en Bøining ved Landsbyen Lougfor. Temmelig nær ved Høiden af el Bayadyen, deeler denne Flod, som har meere end 420 Metres (215 Favne) i Bredden, sig i flere Arme og danne den ubeboede Øe deel Bayadyen, og Øen Alonampe, hvorpaa der ligger en meget liden Landsbye, som har givet den sit Navn. Længere nede bemærker man endnu to Øer, som ligge høiere over Vandets Overflade, hvor man ikke seer andre Boepæte end Landmændenes jammerlige Hytter. Disse Øer tiene ogsaa til et Opholdsted for Crocodiller; der pleie disse Amphibier, naar de komme op af Floden, at lægge sig i Solen, hvis Varme de synes særdeles at elske; ved den mindste Allarm, som de høre, seer man dem styrte sig ned i Nilen, hvoraf de snart komme op for at strække sig under Solens brændende Straaler. Jordbunden i den Slette, hvori Theben ligger, er af samme Beskaffenhed som i det hele øvrige Ægypten. Den er sammensat af Lag af Leer og af Sand, som afvexle med hinanden. Naar man gaaer fra Flodbredden til Foden af Biergene saa bemærker man, at Overfladen af Jordsmonnet gaaer ned i en Skraaning, som Øiet kan bemærke og som er bleven udmaalet ved nøiagtige Nivelleringer.