Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1810-11-16
- Ved det kgl. Taffel sad det høie Brudepar i Midten, paa Brudens høire Side H. M. Kongen, paa Brudgommens venstre Side H. M. Dronningen, og de øvrige kgl. Herskaber i Bunterraad efter deres Rang. De betjentes af de Opvartning havende Kammerherrer og Kammerjunkere. - Jmidlertid. var saavel den kgl. Livgarde til Hest, som Livgarden, til Fods opmarscheret paa den med Begkrandse oplyste Amalieplads en Haye, imellem det kgl. Palæ og Prinds Christians Palæ. – – – Efter Taffelet begave samtlige kgl. Herskaber sig tilbage i H. M. Kongens Audientøgemak. Hele Couren rangeredes i Apartementa Salen en Høye og oppebiede begge deres Majestæters Ankomst, som begave sig med de øvrige kgl. Herskaber til Brudehuset kjørende giennem den af Garden slagne Haye. H. M. Dronningen bragte den høie Brud derhen i Statskaret forspændt med 8 hvide Heste. Foran Vognen gik 12 Lakejer og paa begge Siderne af Vognen 12 Pager, alle med brændende hvide Voxfakkeler. – – – Hs. Maj. Kongen. ledsagede Brudgommen i Stadskaret med 6 Heste, og 4 Løbere gik foran med Fakler. – – – De øvrige kgl. Herskaber fulgte ligeledes i Statskareter med 6 Heste, og Hofdamerne og Cavallererne i Kareter, med 2 Heste. Begge Majestæter begave sig derefter tilbage til deres Palæ, hvorpaa Garderne afmarsche- Under Bielsen kimedes og ringedes rede. –med alle Stadens Kirkers Klokker. Frederikspladser var anseet denne Aften som Kongens Gaard, og til Ordens Vedligeholdelse vare Jnfanteriepiketter udsatte, og patrolleredes af Jnfanterie og Ulaner. Jgaar erholdt Hs. Ex. Hr. Overhofmarskal von Hauch, af Hs. Majestæt Kongen, en stor Diamant Ring, Hr. Hofmester v. Harboe og Hr. Konfessiona. rius Biskop Balle Gulddaaser, besatte med Perler, og Hr. Justitsraad og Hofinspecteur Nielsen en Gulddaase. Følgende kjække Maade, paa hvilken den raske Caperforer Knud Ellingsen har reddet sit Skib fra at tages af en engelsk Orlogsbrig, fortjener offentlig at bekjendtgjøres: Den 19 Oct. sidstleden var Caperen den veivisende Pakket 6 Mile fra Eeqvog, et tremastet Skib paa Siden, under stiv Kuling med svær Søe og bygget Veir. Da Visitationen skulde foretages, klarede det af og Caperen saae en Orlogsbrig inden for Skudafstand, hvis Kugler tilkjendegave, at den var siendtlig. Caperen prangede Seil til Landet og blev jaget af Briggen, som under idelig Skydning indhentede Caperen, da dennes Gaffel-Topseils Sko de var bleven overskudt. Briggen seilede Caperen rundt og med Canonkugler, Flintekugler og Ord opfordrede samme til at overgive sig. Caperføreren havde det Uheld, at Lunten slukkedes, hvilket hindrede ham fra at bruge en tolvpundig Karonade, som Caperen var udrustet med, og bestemte ham til, ikke at heise Flaget, men at befale sit Mandskab at gaae ned. Knud Ellingsen stod selv til Roers, hvor 8 Flintekugler vare gangne gjennem Kavajen, han havde paa sig; 1 Mand, som gjorde Topseilet i Stand igjen, var bleven skudt, een Kugle havde Caperskibet i Skraaget, og endeel Kugler i Seil og Takkelage. Da Briggen intet Flag saae oppe paa Caperen og tillige bemærkede i hvad Tilstand den var, troede han Flaget strøget og befalede Caperen at løbe agter om. Denne Manøvre, som Føreren i Forveien havde bestemt sig til at gjøre, blev udført, og imidlertid satte Briggen Fartøi ud. Da Knud Ellingsen saae, at Briggens Læbatterie ei var klart, prangede han Seil, hiulpen heri af Anders Christophersen, som frivilligen bestemte sig til at deele Skjæbne med Føreren, Jagten begyndte paa ny, Klyveren blev nedskudt. Briggen kom atter paa Siden og opfordrede til at overgive sig; men Anders Christophersen, besiælet af samme Aand som sin Capitain, gjorde Klyveren i Stand igien, skjøndt Kuglerne spillede om Hænderne paa ham. De vare da komne Landet 1/2 Miil nær. Det sidste Forsøg vovedes. Klyveren blev heist og den sidste Opfordring af den engelske Capitain at overgive sig blev nægtet. Briggens Jld, som de nu i 3 til 4 Timer havde udholdt, ledsagede dem. Caperen den veivisende Paket undgik at blive taget og kom i Havn Østen for Ræsset.