JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Constantinopel, den 2den Mai. Følgende Tildragelse er nu i alles Munde: Her var en Mand, hvis heele Forretning bestod i at giøre got. Han var i Almindelighed en Velgiører mod de Fattige, men i sær mod Fanger og Slaver. Derhos syntes han ikke at giøre sig saa meget Umage for noget, som for at blive ubekiendt. Altsaa vidste man ey af hvad Religion eller Nation han var; men efterdi han talede det Tyrkiske ligesaa got, som det Grædske Sprog, saa holdte Tyrkerne ham for en sand Muselman. Han havde allerede i lang Tid opholdt sig her, uden at man kunde lære at kiende ham nærmere, undtagen at han bestandig blev ved at uddeele sine Velgierninger blant Tyrker, Græker, Armenier, Jøder a., og derved forhvervede sig stor Kierlighed og Høy agtelse. Endog Uhlemas eller de Lovkyndige fandt stor Fornøyelse i at have Omgang med ham, og agtede denne Mands Talenter høyt, der foruden Videnskaber havde Kundskab i alle Religioner, og var meget erfaren i den Mahomedanske. Rygtet om den Hellige kom endelig for Stor=Viziren. Nysgjærighed drev ham til at undersøge, hvor han egentlig var, og han lod ham for omtrent 10 Dage siden hendte til sig. Hans første Spørsmaal var om han var en Tyrk og af den Mahomedanske Religion. Han søgte vel at undgaae et tydeligt Svar herpaa, men maatte dog beqvemme sig til at give det, og sagde, at han var en Tyrk, hvorpaa man lod ham gaae, men 5 Dage efter kom han selv i Storvizirens RaadsForsamling, og erklærede reent ud: at han vel for nyelig have de sagt, at han var en Tyrk, men dertil var han nødsaget af noksom bekiendte Aarsager: hans Bekiendelse den Gang have de kun været med Munden, men ey af Hiertet, og nu vilde han bekiende, at han var en god Christen og den Herres JesuChristi Discipel. Stor=Viziren blev ved denne Bekiendelse saa opirret, at han i Øyeblikket stod op, og lod ham halshugge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Fra Mæhren, den 26de Junii. For kort Tiid siden har følgende bedrøvelige Historie tildraget sig i Hosenblog, en Landsbye tæt ved Olmutz; En Møller, som boede deri Nærheden, hørte om Natten sine Kreature jammerlig at skrige, og sendte derpaa sin Pige ned i Stalden. Da hun ey kom tilbage, saa befalede han den anden Pige at gaae derhen; men da denne heller ey kom tilbage, maatte een af Møllerkariene see efter, hvad der var paa Færde, og efter denne, atter en anden. Da disse heller ikke kom igien, gik han selv, og da han ligeledes blev borte, sagde hans Kone, som for nogle Dage siden var kommen i Barselseng, og havde Tvillinger, til hendes 5 Aars gamle Datter: Kryb under Ovnen og skiul dig der; thi det hænger ey ret sammen. Neppe havde dette Barn skiult sig, førend 8te Karle kom ind i Stuen, naalede Tvillingerne til Stuedør ren, skar begge Bryster af Konen, borttage derpaa alt, hvad de fandt, og gik bort. Om Morgenen tilig komMøllerkonens Broder, og forskrækkedes meget over det Syn. Barnet krøb frem, og fortalte ham alting, især dette, at hun iblant de 8 Karle havde kundet kiende den i Naboelauget boende Brændeviins=Jøde. Herpaa hendtede denne Mand et tilstrækkeligt Antal Folk fra Landsbyen, lod Jødens Huus omringe og Dørren brække op, der forefandt de alle 8 Karlene, som vare i Begreb med at deele deres Rov. Disse ville nu faae deres Grumhed betalt med samme Mynt. J Stalden havde de skaaret Ørene og Rum perne af Køerne, paa det de ved deres Skrigen skulde bevæge Mølleren til at see derefter, hvor de da havde ombragt Pigerne, Knægterne og Mølleren, den ene efter den anden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Neapolis, den 9de Mai. J Messina og andre Stæder i Kongeriget Sicilien, har man paa nye formærket idelige Jordskiælv, hvilke har sat Jndvaanerne i den yderste Forskrækkelse, endskiønt ingen Huuse ere nedstyrtede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Rom, den 17de Junii. Her tales nu næsten ikke om andet end om den Pombalske Proces i Portugal, men de herværende Bourbonske Ministre skal nu angaaende samme have faaet ganske andre Efterretninger fra deres Hoffer, end de som Rygtet hidtil har udspredt til Jesuiternes Fordeel. Det heder ogsaa nu, at den Portugiesiske Minister har i den Andience som han nylig havde hos Paven, aldeles ey ind i Portugal, men denne Andience har alleneste angaaet søgt om Tilladelse af Paven til at bringe Jesuitterne igien en Underhandling om at forskaffe de Portugisiske Exesuiter, som hidtil for den største Deel levede paa det Apostoliske Kammers Bekostning, en liden Pension fra det Lissabonske Hof. Eolland, den 14de Junii. Udi en saa kaldet Hellige Høy, udi Uttersløv Byes Birkemose Mark i Lolland, hvor af Historierne vides, at skal have boet en, Landets nordvestlige Deel beherskende, Dommer eller Næsse=Konge, i Kong Sivart Rings Tid, først i 8de Seculo, tæt optil en Bye, nu kaldet Tiørnbye, haver man i April Maaned opgravet en Begravelse=Høy (der ligger tæt østen foren anden Offer Høy 70 Alen lang.) Man fandt i Høyen 2de under Jorden, med megen Ordentlighed omsienede Grave 3 og en fierden deel Alen lange og 2 og en fierdendeel Alen brede. I den ene Grav var endnu en DødingsRad, og efter de forefindende Beens Maals Beregning, har det der begravede Menneske havt i Høyde 2 tre fierdendeel Alen, mindre 2 Tommer. Jntet forefandtes videre i begge Gravene. Høyen var i øvrigt opfyldt med saa mange Kampe=Steene, at man har kjørt derfra allerede 40 Læs.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Regensburg, den 16 Junii. I mod Doctor Bahrdts Erklæring: er et lidet trykt Skrift udkommet, som har følgende Titul; Michael Støgers, Evangeliske Prædigers, og Messionairii i Grønland, Svar paa den Erklæring til Publicum, over Hr. Carl Friderich BahrdtTroes Bekiendelse, til ham selv, af det Svenske oversat 1780. Forfatteren har meget vel vedst at skiule sig under denne Masque saaledes, at ingen skulde fortænke ham for Personlig Had. Hr. Bahrdt bliver herudi afskildret som en Sværmer uden Hoved og Gaver.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Francfurt am Mayn, den 18de Junii. Næsten indtreffer Pater Hells Spaadom af Nordlyset, her i vore Egne, Mai er kold og der for frygter man for Frugterne og Viinhøsten, og Junii viser det samme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Udi det Darmstadtiske har en vis Patriotismus givet Caffe af Guule=Rødder Fortrinnet for den anden, ligesom og Landtobaken og saa begynder at jage den Amerikaniske udi Landflygtighed.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Darmstadt, den 20de Junii. Af de Straten=Rø bere, hvilke som bekiendt, anfaldt Postvognen, sidder her den ene ved Navn Gundermarn, fra Sock hos Lunburg, udi det Chur=Trieriske, i god Forvaring. Han har allerede udlagt 4 af sine Cammerater og det er klart af hans Udsigelse; at her i Landet er ingen af de medskyldige.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Reisende. Odense, den 24de Junii. Hr. Cærcie med Domestiker, fra Engeland til Kiøbenhavn. Den 25 huj. Hr. Kammerherre Bardenflet fra Kiøbenhavn til Glücksborg. Den 26 hujus Hr. Etatzraad Anchersen fra Kiøbenhavn til Jylland. Den 27 huj. Hr. Rodeberts fra og til Flensborg. Den 28 huj. Hr. Controlleur Falck med Kiæreste til Korsøer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Copulerede. Odense, den 28de Junii, Jørgen Christensen Krøll Væver, og Anna Maria Niels=Datter. Den 30te huj. Jens Pedersen Rebslagersvend, og Mette Catharina OlufsDatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Bekiendtgiørelser. 8 Fra Odense Adresse=Contoirs Bogtrykkeries Presse er ( udkommen Jesu Religion forestillet i en offentlig Tale paa anden Pintsedag i Anledning af Evangeliv, Joh. 3, 16, 21 af Mag. Christian Bastholm, Doctor, Teologi og Kongelig Første Hofprædikant i Kiøbenhavn. Af det Tydske Oversat af Erich Christian Unger, og er at faae hos ham selv i Maglebye paa Langeland og herpaa Adresse=Contoiret. Cor alle og enhver, bekiendtgiøres, at Eieren af Odense Suk 2) ker=Raffinaderie, haver funden for got at nedsætte den brune Sirup til 5 en halv skilling Pundet, og i Tøndeviis 5 en halv Rdlr. pr. 100 Pd., som tager sin Begyndelse den 1 Julii, hvilket tiener de Kiøbende til behagelig Efterretning. pr. John Brown. Jørgen Seckman.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Proclama. Haa Christiansdahls Gods, Hiallesse Bye, Odense Herred, er sidstleden 5te Mai bort død, inderste og Dagle ere Navnlig Christen Hansen, uden at efterlade sig Livsarvinger, hvorefter det efterladte strax udi Sterboet er tagen under lovmæsig Behandling der tillige blev anmeldet af den afdødes efterladte Enke, hendes Salig Mands Arvinger var, nemlig en Broder Navnlig Jørgen. Hansen Urtemand Boendes i Svendborg, en Broder Jørgen. Hansen som for 2 Aar siden skal have tient Heste og Koe=Pranger, Sr. Hans Møllergaard i Kiøbenhavn, men siden den Tiid ikke har hørt eller spurat til hannem, en Søster udi Odense Hospital Navnlig Maren Hans Datter og nok een Søster Sophia Hans Datter ligeledes opholder sig i Odense, thi indkaldes forbenævnte afdødes fraværende Arvinger, samt alle andre som maatte have noget at gielde eller fordre, at de inden den i Loven fastsatte Tiid ville indfinde sig, dog meldes til Efterretning for Arvinger, at denne liden og Fattige Stervboe, som man allerede har kundet erfare af Wurderings Forretningen heele Boens Formue beløber, sig til 10 Rdlr. 3 Mk. 12 s. som naar den paa Stervboet hæftede Gield fradrages bliver ikke noget at forventes i Arv. Christiansdahl den 8 Junii 1780. N. Hansen, Paa Herskabets Høy og Velbaarne Hr. Kammer Herre v. Benzons Vegne som Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
di de Odense Adresse=Contoirs Efterretninger bekiendtgiør, 2 trende Gange, den Geistlige Skifte=Ret udi Fyens Skam Herred, at Degnen til Kiørup og Kraagsbølle Sogner Lars Hoff, nest forrige Aar, den 21 December er ved Døden afgangen, hvorpaa hans efterlatte Boe straxen er taget uder lovlig Skifte=Behandlig. Alle og eenhver som til denne Boe, enten maatte være noget skyldig, eller der noget at fordre, vilde inden 5 eller 12 Uggers Dagen a dato publicationis anmeldde sigfor Skifte Retten, de første deres Debet til Boen at betale, og de andre at tilkiendegive deres Prætensioner og Fordringer. Udebliver nogen, der haver nogen Gields=Brev eller Fordring paa denne Boe, af hvad Navn det end maatte være, og forinden ovenmelte Tiid ikke and melder sig for Skifte=Retten, tilegne sig selv deret Tab og Skade, for egen Forseelse og Forsømmelse. Klinte Præstegaard den 14 Junii 1780. Paa Assessorum og egne Vegn. Søren Broge. der Ulrichsholm Gods, er den 28de April h. a. ved Døden Skoemager og Huusmand Niels Hansen Wibe i Hundslewunafgaaet, sammes Stervboe er derpaa strax taget under behørig Skiftebehandling og efter den myndig Arvings Begiering, den afdødes Efterladenskab ved Auction gjort i Penge, og da endeel Creditorer allerede har anmeldt sig og haver Uvished og fleere endnu skulle være, saa indkaldes herved med 6 og 12 Ugers Varsel, denne Stervboes Credi= og Debitorer at møde paa Skriverstuen, her paa Gaarden den 22de September dette Aar om Formiddagen Kl. 9 Slet, da enhver skal nyde den Behandling som Lov og Ret medfører. Ulrichsholm den 29de Junii 1780. J. Sparrewohn. Fuldmægtig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Auction. Jandagen den 3die Julii førstkommende om Formiddagen Kl. Nr. 9 Slet lader (S. T.) Hr. Ritmester von Dorrien, udi sin iboende Gaard paa Overgade i Odense, ved offentlig Auction bortsælge endeel gode Mobilier og Løsøre, bestaaende af Stole, Borde, Canopeer, et otte Dags Stue=Uhr, en nye indlagt erge Dragkiste med Beslag, Tin, Kaaber, Steentøi, Porcellain, samt adskillige Træe=Redskaber m.v., som hermed efter Forlangende til Publici Efterretning bekiendtgiøres af Dedlau. Auctions=Directeur.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Torsdagen den 6te Julii førstkommende, om Formiddagen Kl. & 9 Slet, bliver udi Kiøbmand Sr. Claus Nissens iboende Gaard i Overgade her i Odense, holdet offentlig Auction paa endeel vel konditionerede theologiske, philosophiske og philologiske Bøger. Thi ville Lysthaverne behage at indfinde sig samme Tid og Sted, da Catalogi forinden ere strax at bekomme hos Mile Bogbinder paa Vestergaden her i Byen. Odense den 28de Junii L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Herved bekiendtgiøres at Sr. Bertel Thronsen i Nyborg agter ved offentlig Auction, som holdes udi hans iboende Gaard sammesteds, at bortsælge endeel af hans Eiende nemlig 1) Gaarden Sr. Thronsen selv iboer beliggende paa den synder Side Mellemgaden og er til samme Gade 11 Fag 2 Etager Bindigsveritem 6 Fag til Kongens Gade, hvorudi er Jndkiørsel og Stald med videre, desuden Side=Huus i Gaarden til Brygger=Huus og Pakhuus og fleere Bygninger i Gaarden, alt beqvemmeligt, mageligt og got indrettet, har meget gode Kieldre overflødig og got Fersk Pompe=Vand en suffisant nyelig bekostet Post med Tilbehør, som er tæt ved Brygger=Huuset, Gaarden er særdeles beqvem til Kiøbmandskab, Brændeviinsbrænden og Verthuusholdoven og neden. 2) Et Huus strax ved udtil benævnte Mellemgaforsynet med en god Kiølle, Lofte=Rum og smukke Værelser baade de, beboes af Sr. Meier, 4 Fag 2 Etagier til Gaden. 3) Halvparten i en Braque eller Huus i Nyenstad til Gaden 5 Fag. 4) indrettet til 4 Heste. 5) Et Huus i Kongens Gade nest op til En Fierdepart udi en strax derved opbygget Stald, samme Part Sr. Laurbergs. 6) 2 Leie=Boeder ved sønder Vold den østre en Qvist over, samtlig disse Eiendomme hver for sig bliver stillet Ende. 7) En lugt Port ved de nye Boder, sønder Vold med til offentlig Auction første Gang Tiirsdagen den 11te Julii, og om fornøyelig Bud skeer bortsolgte, hvis ikke er 2den Auction der tion Tirsdagen den 25de Julii hver Dags Formiddag Klokken 10, over berammet til Tirsdagen den 18 Julii og 3die og sidste Aucudi fornævnte Sr. Bertel Thronsens Gaard stillet til offentlig Aucbemeldte Tiirsdagen den 25de Julii, og paa følgende Dage bliver tion endeel Jndboe og Løsøre, som bestaaer af alle Slags got nye og en halv Tønde Størrelse, Vogn, Plov, og vildere Avlings og smukt Huusgeraad, Kaaber, Brændeviins Redskab paa en 3 Redskaber, Heste og Kiør medmere efter Catalogi Jndhold, som er at faae til Eftersyen hos Hr. Byeskriver Nielsen i Nyeborg, Hr. Birkedommer Rønnow i Odense, Hr. Birkedommer Busch i Faaborg, samt Hr. Olle Lynge i Svendborg. T Beslutning, bliver, den af Farver Sr. Stephan Krag her i J følge Dom og Jndførsel samt vedkommendes derefter tagne Rudkiøbing i boende Gaard, tilligemed Farverie og derpaa havende Privilegium stillet til offentlig Auction, første Gang den 17de Julii samt anden og sidste Gang den 24de Julii førstkommende Kl. 10. Formiddag udi Gaarden, der er beliggende paa et af de smukkeste Stæder i Byen, samt er forsynet med Kielder, anseelig Gaards og Hauge=Rum, saa at den ey allene til Farverie men ydermeere for en Kiøbmand var tienlig. Liebhaberne behager ermelte Tiider og Sted sig at indfinde. Rudkiøbing den 26de Junii 1780. Joh. Th. Flindt Auctions=Directeur. Den 3die og sidste Auction over Bottigersholms Hovedgaard, og underlagte Bønder=Gods, samt Tiende med videre er udsadt til den 22de Julii førstkommende Kl. 10 Formiddag at forretages i Hr. Professor von Westens Gaard paa Vestergade i Odense, som tiener Liebhaberne til behagelig Efterretning. Til Leie faldbydes.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Hos Degnen i Søllinge Sr. Leth er til Michels=Dag et Huus for en liden Familie at bekomme til Leye, beliggende ved Kirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
J Truels Lund Tømmermesters iboende Gaard paa Overgade i Odense ere de Værelser at faae til Leie til førstkommende Michaelt, som Hr. Etatsraad von der Maase endnu beboer, ligesom det til Liebhaberes Efterretning meldes, at disse Værelser ere alle betrukne og forsynede med Kakkelovne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Til Kiøbs faldbydes. Viener Post Chalse til 2 og 4 Personer, med en bevægelig Hvor en nye holsteensk Vogn (guul mahlet, indrettet som en Soelskiærm, som kan trækkes op og ned, og tillige med heele fordækket slaaes reent tilbage) kan bekommes, derom faaes nærmere Efterretning paa det Kongelige Privilegerede Adresse=Contoir i Odense. NB. Forsædet kan med meget ringe Bekostning forandres til at skyde og med en Bøyle, saa at alle 2 Personer kan sidde Regnfrie under Fordekket.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Hos Kiøbmand Rasmus Østrup i Nørregade, er at faae tilKiøbs, nyelig hiemkommen fra Riga, Hor af alle Slags, for billigste Priiser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Condition ledig. En Person som forstaaer, hvad der af en Foget ved et Gods kan udfordres, og er forsynet med paalidelige Attester og sin Duelighed og skikkelige Opførsel, kan til førstkommende Mikkelsdag blive antaget i saadan Tieneste hos et Herskab her i Landet. Ner mere Anviisning og Underretning om denne Tieneste og dens Vilkaar kan faaes hos S. T. Hr. Kammerherre Juell paa billeshauge og hos Birkedommer Trojel i Odense, naar Vedkommende, der melder sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Bøger. Følgende Bøger faaes her paa Contoiret. til Brug for Danske Læsere. Af det Tydske oversatte, forbeanders Jord i et lidet Rum, eller Geographiske Tabeller, oged og forbedrede, med Genealogier og et fuldstændigt Register, har nylig forladt Pressen, 6 og et halv Ark, stort Papir 12 s. Provincial=Lexicon over Danmark 1 Rdlr. 4 s. Bastholm Jødiske Historie. 1 Rdlr. 4 Mk. 8 s. Balles Oversættelse af Pauli Breve Don Qvtrottes 4de og sidste Tomme Musik Samling 5te Hefte, 1 Det Kongelige Danske Landhuus 1 holdings Skrifter 1ste Deel 1 Rd. 2 Mk. s.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-06-30
Samlinger til de Danske Øers Laalands og Falsters Historie af P. Rhode 1ste Bind. Billed=Bibel, et nyt Oplag
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-07-07
dagen den 7 Julii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-07-07
Litterarisk. Kongen af Preussen yttrede sidst i Breslan sine Tanker over 3 Materier, nemlig over Taciti frugthare korte Skrivemaade, som lettere kan efterlignes i en Fransk, end i en Tydsk, Oversættelse; over Gotherne, som vare komne udaf Sverrig, og over Partherne, som under Alsaciderne ved deres Tapperhed næsten mere havde holdt sig brave end de gamle Tydske. Hr. Minister von Hersberg satte sig strax hen, og oversatte det 37 Capitel af Tacitus og Germaniens Sæder og Folk, saavel paa Fransk, som paa Tydsk, skrev den latinske Text derhos, og sendte den 24 April altsammen i 3 jevnsides staaende Colummer til Kongen tilligemed et Fransk Brev. I dette Brev anmærkede han, at, i Henseende til Synet, eftergav den Tydske Oversættelse den Franske ikke noget i Korthed og Nethed; at det oversatte Capitel viser det store Fortrin, som Tacitus giver de Tydske fremfor Partherne og Alsaciderne; og at af selvsamme Forfatter sees, hvorledes de Folk, som have forstyrret det Rommerske Rige, havde forhen boet imellem Weichselen og Elven i den Egn, som Hs. Majestæt nu behersker. Efter en halv Time stod allerede Kongens egenhændige fortoffelige Svar skrevet i Margen af Ministerens Brev. Kongen har intet at sige imod den oven anførte første Punkt. Han skildrer og roser Taciti frugthare, og uagtet dens Korthed, meget malende Skrivemaade, som vore Forfattere skulle udvælge sig til et Mynster, anfører den bekiendte Tallemaade, qvot verbe, tot pondere, og undskylder det med en beundringsværdig Munterhed og Venlighed, at han i sin Skrivelse til sin lærde Minister anfører noget Latin. -
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-07-07
Frankfurt, den 27de Febr. Boghandler Himburg i Berlin vilde lade en Bog trykke i Halle, under denne Titel, Frimodige Betragtninger over Christendommen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-07-07
Samme Bog var allerede censureret til Trykken af Hr. Overconsistorialraad Teller; men det Theologiske Facultet i Halle forbød dens Trykning. Da Himburg ingen anden Udveie saae, end at vende sig til Kongen, saa udkom følgende Kongelige Rescript til det Theologiske Facultet i Halle: Vores a. den Forfatterne desuden yderligst besværlige Censur maae, saa meget, som mueligt, indskrænkes, og i Tilfælde, naar intet imod Religion og gode Sæder forekommer, Trykningen ikke forbydes; saa finde Vi ingen Betænkning i, at det her af vores Overconsistorialraad Teller qva Cenføre allerede approberede Scriptum: Frimodige Betragtninger over Christendommen, med det Motto 1. Cor. 1, 12. 13, og Cap. 3, 21. kan trykkes, uden at den behøver en anden Censur eller Decretum approbatorium derfra. Ere a. a. a. Berlin den 7de Maj. 1780. Friderich.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-07-07
Den bekiendte Doctor Bahrdt har paa Rigsdagen Regensburg den 6te April bekiendtgjort en Erklæring over sin Troes Bekiendelse. Han søger derudi at undskyld sammes Udgave med Lydighed imod de Keiserlige Ordre, og at igiendrive den Sectes Stiftelse, som han beskyldes for, dermed at han endnu bestandig følger de udvortes Religions Skikke. Derhos beraaber han sig paa de store Theologer. Jerusalem, Semler, Teller, og andre, som saadanne, der ligesom han har viget fra Adskillige Sætninger i den sædvanlige Lærremaade. Til Slutning trøster han sig over den Monarches Beskyttelse, som elsker Taalmodighed, samt veed at sætte Priis paa en tænkende Borger. Uden han havde været vis paa denne Beskyttelse, kunde neppe bemeldte Erklæring, i det mindste ikke saa frimodig have kommet for Lyset. Efter som man fornemmer skal det udi Doctorens Sag, til Rigsdagen ergangne Keiserlige Commissions Decret tages udi Overveyelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-07-07
Moralsk. Udi Kongeriget Jrland ligger en med Bierge omgiven meget angenem Søe, og midt udi samme en Øe. Til denne foretages af de der værende Katholiker, fra Mai Maaned lige til August, uophørlige Pilegrims Reiser af det gandske Kongerige. De foretager samme efter deres Skrifte=Faders befaling, for at giøre Poenitenze for deres Synder. Saa snart en Pillegrim kommer paa Toppen af et Bierg, maae han blotte sine Hænder og Fødder, og paa denne Maade nærme sig til Søen, samt lade sig sætte over paa Øen for en vis Sum Penge. Derpaa ere 2de med Straae betækkede Capeller og nogle Hytter; disse for Præsterne, som skal høre Skriftemaal, og hine for de bodfærdige Pillegrimme. Disse bekommer intet andet til Spise, end Havre=Grød, saa længe deres Pillegrims Reise varer. De maae daglig 9 Gange med bare Fødder gaae udi en Kreds, som er besat med store spidse Stene, eller krybe frem i Kredsen paa de blotte Knæer ligeledes paa smaae spidse Stene, indtil de kommer udi Ponitentze=Huulen, det er en Huule i Klippen, hvor 10 a 12, som vil giøre Poenitentze, maae krumme sig saaledes, at Knæerne komme til at sidde tæt op til Munden. Her maae de uden Af ladelse bede, med deres Rosenkrantz udi Haanden, ja, de blive paa Stedet, uden at nyde ringeste, heele 24 Timer, eftersom Præsten, hos hvilken de daglig skrifter udi StraaCapellen, haver paalagt og foreskrevet dem. Enhver har udi Poenitentze=Huulen en lang Skoemager=Syl, med hvilken han stikker til sin Naboe, naar han mærker at den vil falde i Søvn. Thi Præsten har givet dem den visse Forsikkring og Trusel, at naar en af disse Bodfærdige sover hen, saa bliver heele Forsamlingen bortført af Dievelen. En Pillegriim, som kommer fra denne Insel, og har fuldendet sin Ponitentze, bliver imodtagen med største Ærbødighed af hans Medborgere, ja, de falder paa Knæe og beder ham om sin Velsignelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1780-07-07
Juridisk og Medicinsk. I det Darmstadske er det forbudet alle Feldskiærere paa Landet at foretage sig Kurer, uden at have en Læge med sig, under deres chirurgiske Praxis Forliis, om end og Kuren lykkes. - Ligeledes er der og udgaaen befaling, for at undgaae vidtløftige Processer, at i ubetydelige og let ud førende Processer skal Parterne selv komme til Protocolls; men Advocater skal kunn tillades at bruges i betydelige og forviklede Processer. (Begge Deele vare og at ønske skeede andensteds.) Physisk.