Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1835-08-25
Politiske Nyheder. Engeland. Kampen om MunicipalReformbillen fortsættes endnu i Overhuset, og dens Modstandere sige, at hvis Billen gaaer igjennem vil det blive Overhusets Undergang, men Premierministeren Lord Melbourne siger: "Billen vil blive Overhusets Undergang, hvis den ikke gaaer igjennem; for altsaa at undgaae baade Scylla og Charybdis, synes Lorderne at have besluttet, hverken at forkaste Billen, eller antage den; men de ville ved deres Amendements saaledes omskabe den, at naar den hele Bill er antaget, har den intet af sin oprindelige Skikkelse, som sædvanligt begyndte Forhandlingerne om Billen den 12te med Overrækkelse af Petitioner for og imod samme, en af dem fra Leicester for samme, forfattet i meget skarpe Udtrykke mod Overhuset, blev overrakt af Lord Brougham, som især søgte at udhæve den Omstændighed, at den i 10 Timer havde faaet 10,000 Underskrifter, næste Dag fortsattes Discussionen med megen Jvrighed, og Lord Brougham gjorde især mange hæftige Sidespring, og Bladet Courier yttrer det Ønske, at han ved snart at afgaae til Edinburg, ville befrie sine Venner Ministrene for sin ængstelige Nærhed, da det er farligt just i Hundedagene at lade ham have fri Spil. Endnu den 15de og 17de August fortsattes Beraadslaaelserne om Billen og endnu bestandig med samme ufordeelagtige Udfald for Nationen og Ministrene. Et af Lord Lyndhurst foreslaaet Amendement, at et Medlem maatte besidde en vis Formue, for at være valgbar til Medlem af Menighedsforsamlingen, blev efter lang Debatte antaget med 120 Stemmer mod 39. Ligesaa bleve den 15de en Mængde Amendements af Lord Lyndhurst antagne og man ventede den 18de at blive færdig med den hele Bill; derpaa vil denne sandsynligviis komme tilbage til Underhuset, som vel neppe vil bifalde de Forandringer der ere foretagne ved samme. Qvæstionen, hvad Regjeringen vil gjøre ved denne Uenighed mellem begge Huse, skal være bleven Gjenstanden, for en Beraadslagelse i Cabinetsraadet. Ministrene skulle, styttede paa Nationen og Underhuset, have besluttet, ikke at ville opgive Billen. Frankerig. Om Morderen Fleschihar man i den senere Tid intet af Vigtighed erfaret. J. des Debats fortæller, at af hundrede og nogle Jndividuer, som vare arresterede for Mordanslaget den 28de, ere alle paa 15 nær, satte i Frihed; Bladet National bemærker, at det var paafaldende, at det diplomatiske Corps, ikke in corpore havde til it kjendegivet Kongen sin Uvillie over Mordfortisøget den 28de, saaledes som det er skeet efter Juni- og April-Tildragelserne. National slutter deraf, at Diplomatien vel lige saa godt som Regjeringen vidste, fra hvilken Side dette Slag kom; – det vil sige, at det kom fra Carlisterne. - J det Deputeredeskammer gaaer man frem med megen Hastværk med Hensyn til Discussionen og Antagelsen af de nye Forslag angaaende Pressefriheden. Merkeligt er det at under Debatteringen, optraadte en af Ministeriets forrige ivrigste Tilhængere, som en Modstander mod samme, nemlig Generalprocuratoren ved Regjeringsretten Hr. v. Schonen, som erklærede sig imod Forslaget, med Hensyn til den hurtige Pleie af Assiseretten i Henseende til politiske Anklagede, ingen har vel nogenside, sagde han, fundet paa et saa monstrøsForslag, som det, hvorved Justitsministeren vil vende al Retspleie om, og indrømme General procuratoren den Ret, egenmægtig at kunne indkalde for Assiseretten, hvem der forekommer ham at være skyldig; man maae ikke forglemme at Criminal-Lovgivningen maae være ligesaameget beregnet paa den Anklagedes Beskyttelse, som paa Statens." Justitsministeren Hr. Persil tog derpaa Lovforslaget i Forsvar, men skal i Følge Courier francois have yttret: Vi ville forblive Chartet troe, saalænge Monarkiets Vel tillader det!"Hr. Salverte tog derpaa til Gjenmæle, og sagde blandt Andet: "J Ministre, ere os Beviis skyldige, at J ikke have i Sinde at afbenytte hiint skrækkelige Attentat, til at straffe os og hele Frankerig for et Uhyres Forbrydelse, som opfylder hele Nationen med Afskye. Projectet blev imidlertid, efter at flere Amendements vare foretagne derved, antagen med 212 mod 72 Stemmer. - Pairshoffet har den 13de August fældet Dom i Sagen, mod de Lyoner-Anklagede, hvoraf 7 ere dømte til Deportation, 2 til 20aarig, 3 til 15aarig, 9 til 10aarig, 3 til Taarig, 19 til Haa rig, 4 til 3aarig, og 2 til aarig Fængselsstraf, foruden Procesomkostninger. Da de Anklagede bleve forkyndte Dommen, svarede de ved at afsynge Marseillianer=Hymnen. (N. 31.)