JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Fæster. bottlied Christian Schønheyder, Kongelig Majestæts virkelige CancelGlieraad, Byefoged, Politiemester, samt første Raadmand i Overse og Skriver i Bjerge og Aasum Herreder; Giør vitterligt: at for mig haver andraget Examinatus Juris T. F. S. Jørgensen, at han som constitueret Skifteforvalter i afgangne Bye= og Raadstueskriver Langes Boe er forundt efteranførte allernaadigste Bevilling: i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders 2 og Gothers Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at eftersom Examinatus JuriCarl Frederik Sophus Jørgensen af Vor Kiøbstæd Odense udi vort Land Fyen, som Skifteforvalter i afgangne Bye= og Raadstueskriver Langes Boe for Os allerunderdanigst haver andraget, at en af bemeldte Bye= og Raadstue, skriver Lange til Udslettelse modtagen, af Verthuusholdet Jørgen Nielsen, Borre af benævnte Vor Kiøbstæd Odense til Os elskelig Frederik Gersdorf, Vor Kammerjunker og Oberstlieutenant af Kavalleriet, under 1ste Juni 181, udstædt og inden Odense Byering den 17de f. M. tinglæst Panteobligation foren Capital, stor 1400 Rd. d. C. end ikke er udslettet, uagtet den forlængst skal være betalt, saa have Vi efter bemeldte Examatus Juris C. F. S. Jørgensens derhos allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begiering, allernaadigst bevilget og naadt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Stevning til vedkommende Ret, som 3de Gange skal indføres i den altonaiske Mercur, den danske Statstidende og syens Stifts Avis, maa med Aar og Dags Varseindkalde den eller dem, som maatte have forommeldte Obligation i Hænde dermed at fremkomme og deres lovlige Adkomst dertil at beviisliggjøre, og saafremt Jngen inden foreskrevne Tids Forløb dermed skulde melde sig, maae der paa meerbemeldte Obligation erhverves Mortificationsdom. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Sivet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 22de Februar 1822. Under Vor Kongelige Segl. L. S. V. Efter Hans Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Kaas. Monrad. Ørsted. Aagesen. Hansen. Fischer. Hammerich. Bevilling til i Aviserne at indkalde Jhændehaverne til en bortkommen Panteobligation, for Examinatus Juris C. F. S. Jørgen, sen af Odense, thi indkaldes herved efter bemeldte Examinatus Juris Jørgensens Begiering, med Aar og Dags Varsel, den eller dem, som maatte have ihænde en af Vertshuusholder Jørgen Nielsen Børre under 1ste Juni 1811 til Kammerjunker og Oberstlientnant v. Gersdorf udstædt men bortkommen Panteobligation, stor 1400 Rd. d. C., at møde inden Odense ordinaire Byetingsret som holdes paa Odense Raadstue den 1ste Mandag i October 1823, Formiddag Kl. 10, og fremkomme med bemeldte Obligation, samt bevise deres lovlige Adkomst til samme, da Citanten i modsat Fald vil for Retten paastaae Dom til indbemeldte Obligations Mortification, alt efter fremlæggende Documenter. Forelæggelse og Langdag er afskaffet ved Forordningen af 3die Juni 1796. Odense Byefogedcontoir, den 6te Mai 1822. Schønheyder. (L. S.)
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Proclama. Alle De, som formene sig at have Noget at fordre i 33 - 1320 et 21. afg. Else Jørgensdatter, Enke efter Smed og tilsidst Pensionist ved Holmen Andreas Hermann, hendes Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel til i den Kongelige Landsoverrets= samt Hof= og Stadsrets Skifte=Commission at anmelde og beviisliggjøre saadant deres havende Krav. Ligesaa indkaldes med lovligt Varsel den Afdødes Arvinger for at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Følge Placat af 26de October 1792, blive Creditorene i efterskrevne Boer, nemlig: a) Stervboet efter afgangne Esqvadrons-Chirurg Frederich Christian Olsen af Wordingborg; b) dito efter afg. Borger og Dagleier Jens Nielsen af Mordingborg, og c) dito efter afg. Jndsidder (forhen Møller) Frederich Holm og ligeledes afdøde Hustrue Cathrine Holm af Bakkebølle, herved indkaldte med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for mig, som Skifteforvalter. Wordingborg, den 24de Juli 1822. Ainch.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
da Proprietair Asmus Mou til Bratskou i Broust Sogn under Bin da Herred, har opgivet sit Boe til Skifterettens Behandling, saa en hans Creditorer, i Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, ved Proclama af Dags Dato, som uden Henstand vil vorde læst ved Over= og Underretten, indkaldte med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. - Boers Deditorer betyde inden den berørte Tid at indfinde sig med deres Skyld.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
At en Skiftesamling afholdes i Boet paa Bratskou den 9de Juli næstkonmende, Kl. 11 Formiddag, hvor især det væsentligste med Hensyn til Conditinernes Affattelse til de faste Eiendommes Salg vil vorde omhandler, bekiendtgiøres til Pante=Creditorernes behagelige Efterretning. Han Herredernes Contoir i Kiiim, den 7de Juni 1822. Kjer, const. Skifteforvalter. Overeensstemmelse med Placaten af 2den Juni 1819, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, alle de, som formene sig at have Noget at fordi i Stervboet efter afgangne Skpr. Morten Jensen Sørensen af Nordre, Coan her paa Fanøe, til at anmelde og legitimere deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Fande pr. Varde, den 5te Juni 1822. Rosenstand.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Ved Proclama, læst inden Aarhuus Byetingsret den 23de Mai og forB senere vil vorde læst i den Kongelige Landsoverret i Wiborg, er alle de, som formene sig at have nogen Fordring paa Stervboet efter afgangne Kirstine Basballe, Enke efter forhen afgangne Bagermester Jens Basballe indkaldte i Overeensstemmelse med Placaten 2den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for Undertegnede hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Flerscher. Olsen.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Ved Proclama, som er læst inden den Kongelige Lands Overret samt Hof Aarhuus, den 30te Mai 1822. og Stadsret i Kiøbenhavn, samt ved Antvorskan Birketingsret, ere Creditorerne i Stervboet efter afgangne Gartner Hendrich Anton Peder Dor schel af Vollerup i Gimlinge Sogn, Sorøe Amt, med 12 Ugers Varsel indkaldede til at anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteforvaltet i Boet. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger, med lovlig Varsel indkaldede for at anmelde og bevise deres Arveret. Slagelse, den 16de Juni 1822. Birch. Crederik der Sechste von Gottes Gaden Konig zu Dannemark, der Wene) den und Gothen, Herzeg zu Schleswig, Holstein, Stormarn, der Dito marschen und zu Lauenburg, wie anch zu Oldenburg a. a. Es har der Bürger und Kansmann Johann Andreas Petersen, i Arroeskibning, allerunterthanigst angerigt, wie ein ihm gehørender Transportabler, auf semen Rammen ansgestenter und af 4re Species lantendes Staatsfonds=Schein, zur Staarsond, Anleide von 1809, zu 6 pro Cont Zinsen gehørig und angeuhrt: Conto No. 16853 gezeichnet Panterbruu, den 1sten Februar 1810, und zwar im hangt Buche No. 4 Fol. 196 im Contra Buche No. 3 Fol. 49 von ungeführ 2 Jahren verloren gegangen sey, und da her um Erlassung eines desfalligen Mortifications=Proclams angesucht. Wann nun dieser Bitte Statt gegeden worden, som merden hiedurch ant Landsherrlicher Macht und Gewalt, wie auch von Gerichts, und Rechts wegen, Alle und Jede, velche an vorgedachten transportablen Staats fond=Scheine irgend einige Rechte und Ansprüche zu haben vermeinen hier mit sub poena præclusi & perpetui silentii, nec non amissi juris anfgefordert und befehligt, innerhalb 12 Wochen, von dem Tage der letten Bekanntmachung dieses Proclams angerechnet, sich mit ihren desfalligen undetwanigen, denfelden begrundenden Documenten, unter Bestellung einer Procuratoris ad Acta in Schleswig bey dem Kanzelepund Ober=GerichtsSecretair Luders daselbst gehørig anzugeben. Mit der ansdrücklichen Varvarnung, das nach Adlauf dieser Frist der obedachte transportadle Staarsfords Schein fur mortificirt und erlosthen werde erklart werden. Wornach alle, deres anget sich zu achten, und for Schaden zu hiten haben. Urkundlich unterm vorgedructen Køniglichen Jnsigel. Gegeben im Schleswigschen Obergericht auf Gottorff, den 10ten Mai 1822. (L. S.) Spies. Scholtz. Otte Fro vera copiæLuders.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
J Overeensstemmelse med Placaten af 26de October 1792, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel Credi= og Debitorer i Stervboet efter forrige Kroe holder i Elverdams Møllekroe ved Aastrup, afgangne Niels Møllegaard at melde sig hos undertegnede Skifteforvalter. Til Efterretning for Creditorerne bemærkes : at Boets Forfatning er saaledes, at det end ikke kan afholde de Fordringer der forlods skal udredes. Holbech, den 14de Juni 1822. J. Dall.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Ja Arvingerne efter Hans Matthiessen, som boesidde en i WandlinBye, Starup Sogn, Haderslew Herred, beliggende 3 Part Hospitals Gaard, have opgivet deres Formue til Rettens Behandling, saa indkaldet herved paa Rettens Vegne ved Lovens Straf, med 12 Ugers Varsel Alle og Enhver, som formene at have lovlig Krav eller Fordring til herommeldte Boe ligesom ogsaa de der maatte være Boet Noget skyldig eller have Pant i Hænde samme Vedkommende, at melde sig legeli mode udi Haderslev Herrede Actuariat. Haderslev, den 7de Juni 1822. Lassen. følge Placaten af 26de October 1796, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, Credi= og Debitorerne til Stervboet efter afdøde Snedkermester, Hans Møller heraf Byen; de Første for at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer og Debitorerne forat betale deres Gield til Boet. Nestved, den 15de Juni 1822. m. S. Schønbeyder.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
Ved Proclama, læst inden Aarhuus Byetingsret den 23de Mai, og som B senere vil vorde læst i den Kongelige Landsoverret i Viborg, er alle desom formene sig at have nogen Fordring paa Stervboet efter afgangne Feldbereder Ludvig Weiss Enke Anne Pedersdatter, indfaldte i Overeensstemmelse med Placaten 22den Juni 1819, med 12 Ugers Varsel, til de anmelde og bevise deres Fordringer for undertegnede Skifteret. Aarhuus, den 30te Mai 1822. Fleischer. Olsen.
Berlingske Tidende, 1822-07-01
ved Proclama, som vil vorde læst i den Kongelige Lands Overret samt B. Hof= og Stadsret Mandagen den 24de denne Maaned, ere Ale og Enhver, som maatte formene sig at have Noget at fordre i Sterret efter vores afdøde Moder Marthe Maria Christensen, fød Christoffersen, og vores forhen afdøde Fader Laurits Christensen af Kiøbenhavns Vesterbroe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for os at anmelde og at beviisliggjøre saadant deres havende Krav; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres, med Tilføiende: at da Hr. August, Bogholder ved Kjøbenhavns Fattigvæsen, har paataget sig paa Boets Vegne at modtage de Vedkommendes Anmeldelser om deres formeentlige Fordringer, saa maatte disse behagelig til ham afgives. Kiøbenhavns Vesterbroe, den 20de Juni 1822. Paa Med=Arvingers og egne Vegne Christen Christensen.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
F. 3 5822766 1/2. St. J. - T.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
London, den 25de Junii. Billen angaaende de catholske Pairer er igaar, saaledes som det var at vente, faldet igiennem med 171 Stemmer mod 129. Flere Pairer, som staae i umiddelbar Forbindelse med Paladset, stemte mod Billen. Jgaar erholdt en stor Deel Biller den Kongelige Sauction, og deriblandt de vigtige Forandringer angaaende den Vestindiske og Amerikanske Handel, hvorved vor hele hidtil fulgte og af den øvrige Verden saa trykkende følte Handelslovgivning bliver omformet, og et i de sidste Aarhundreder fulgt Hovedprincip forandret.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Jgaar anvendte Hr. Brougham i Underhuset hele sin Veltalenhed paa den af ham anmeldte Motion angaaende Kronens nærværende Jndflydelse. Hans Forslag gik sluttelig ud paa den Resolution : at den ommeldte Indflydelse, saaledes som den nu finder Sted, en unødvendig for at opretholde Kronens forfatningsmæssige Forrettigheder ødelæggende for Parlaments Uafhængighed, og i Modsigelse med Statens gode Regiering. Hans Umage blev imidlertid sluttelig tilintetgjort ved 216 Stemmer mod 101. Der er herfra afgaaet en Dykkerklokke, for at tiene til at faae optaget 22 Metalkanoner og den store Guld-og Sølvskat af den Aaret 1799 ved den Hollandske Kyst forulykkede Fregat, Latona Man har erfaret, at disse Gienstande ikke ligge dybere, end at nylig en Guldstang uden megen Møie kunde tages op. Den Dykker, som vil lede dette Foretagende, hedder Crusøe.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Den 28de Junii. Hr. Wilberfore foreslog igaar i Underhuset en Adresse til Hs. Majestæt, om han vilde fornye sine Bestræbelser til Slavehandlens Afskaffelse hos de Magter, som endnu ikke havde ophævet den.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Den Franske Gesandt gav i Mandags de høie Danske Herskaber, et af de prægtigste Baller, som man hidtil havde seet her. Deres Høiheder, som indtraf Klokken 11, bleve modtagne med Musiken til den Danske Nationalsang.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Skibet Kent er ankommet fra Canton, som det havde forladt den 26de Februar, og medbringer den glædelige Efterretning, at Misforstaaelsen mellem vort Handelsestablissement og Chineserne er hævet Statholderen af Canton havde endelig givet efter, og efter langvarig Haardnakkenhed ved flere Edicter forordnet, at det gamle Forhold med England skulde indtræde, uden længere at gjøre Paastand paa fyldestgiørelse for hvad der var skeet. Han havde endogsaa anmodet det Engelske Factorie om at vende tilbage saa snart som muligt, for at kunne benytte den gode Aarstid til Indkiøb og Udskibning Hr. W. Smith sagde i Dag i Underhuset: der vare Rygter angaaende visse Begivenheder i Constantinopel, som fyldte Siælen med Gysen. Han ønskede at vide, om Regieringen ikke havde Efterretninger derom - Lord Londonderry. Jol efter de erholdte Depescher vare fiorten eller femten Gidsler blevne henrettede. -Hr. Smith. Han havde hørt tale om 60 eller 70, og at 6 af dem vare levende speddede. - Hr. J. Mackintosh ønskede at vide, om nogen af disse Personer havde staaet under Engelsk Beskyttelse, og om det var sandt, at Græske Damer (ladies) bleve faldudne paa de Tyrkiske Torve i Smyrna og Constantinopel? – Lord Londonderry: Han kunde ikke betragte disse Personer som staaende under Brittisk Beskyttelse, eller at vi havde Ret til, at blande os i Sagen, uden af Menneskeligheds Grunde.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Paris, den 19de Junii. En Skrivelse fra den Helleniske Oberst=Lieutenant Justin paa Kreta, dateret 16de Mai, beretter : at den 26de April bleve 3000 fra Castello mod Tyrkerne udmarscherede Grækere fuldkommen slagne, da Tyrkerne gjorde et Udfald fra Retime, hvor de havde forskandset sig, og hvorved ogsaa den brave Oberst Balestes omkom. Han var kun 31 Aar gammel, da han kom fra Triest, og tildød Fyrst Opsilanti sin Tieneste. Med 400 Mand reddede han 1821 Kalamata, som blev truet med Landgang af Tyrkerne, udmærkede sig derefter ved Napoli di Romania, og var nu paa Kreta. Balestes havde tient under Soult i Krigen i Spanien. J Retimo, og som man befrygter, ogsaa i Candia, raser Pesten iblandt Tyrkerne, og Grækerne ere derved nødte til at ophæve Beleringen for begge Stæder. Kun Canca var endnu indsluttet, og Tyrkerne bleve i flere Angre med Tab drevne tilbage fra Landskaberne Selinos og Kissammos. Den 21de Junii. Om Aftenen den 18de dennes kom Krigsministeren til Kongen, og bragte ham Efterretning om GeneralBertons og trende andre Personers Hæftelse i Saumur af et Detaschement Carabinere. Man seer altsaa, at han ikke var ankommet til Gibraltar, og dette lykkelige Tilfælde kunde vel bidrage til at tilintetgiøre mangt et fordærveligt Anslag, til Lykke for det heles Velgaaende.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Bordeaux, den 22de Junii. Pariserbladene melde meget rigtigt, hvor uroligt det seer ud i Spanien. Et Partie, som maaskee paa en billig Maade er krænket i dets Rettigheder, anvender alt Muligt, for igjen at indføre den gamle Orden, og det synes desværre som dets Bestræbelser i det mindste lykkes saa vidt, at de faae opvakt en Borgerkrig, Blandt andet bliver her tilberedet Uniformer og Vaaben for 1200 Mand, for at bringes over til Spanien. Den Franske Armee paa Grendsen bliver betydelig forstærket.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Madrid, den 7de Junii. Urolighederne i Aranjue; have været betydeligere, end man havde troet. Mange Personer bleve arresterede. Den 3die dennes begyndte Allarmen igien lige under Hs. Majestæts Vinduer, uden at Han formaaede, ved Tiltale fra Altanen at tilveiebringe Rolighed. En Garderofficer, St. Llovente, er bragt fra Aranjues til Chinchon, for der at tiltales, og tvende af Officianterne ved Paladset, ere ligeledes satte under Tiltale.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
J Congressen gaaer det meget stormende til. Det liberale Partie beskylder Ministrene for at være Skyld i alle de Uroligheder, som bærje Spanien.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
En Courer fra Valencia bragte idag den Efterretning, at den derværende Øvrighed den 3die dennes igien havde tilveiebragt Orden. og Rolighed. Aldudes, den 15de Mai.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Skrivelse fra den herværende Franske Commandant, Bataine, Bataillonschef af det 38te Linie Regiment, til den Spanske Commandant i Elissordo. Jeg har den Ære at sende dem, under Ledsagelse af en Veiviser, en Spansk Officeer og to Soldater af det 8de lette Regiment Lusitania, som jeg igjen har frataget de 13 Spanske Factionister, der havde taget dem tilfange i Nardues ved Lumbiel. Oberst Gruchageblev et Offer for denne Begivenhed. Jeg har indtil i Dag beholdt denne fortræffelige Officer tilligemed begge Soldaterne hos mig, for i at de kunde udhvile dem efter deres høvte Uheld. Jeg anbefaler disse til dem; Officeren har jeg ladet tilbagegive sin Hest, Overtiole, Sabel og Pistoler; Flygtningenes Anfører, som er en fattig Dievel, i er heftet i Frankrige. Jeg beder dem Hr. Commandant, at være i overtydet om, at de Franske ikke ville forsømme Leiligheden til at være r brave Spanske Militaire til Tieneste. Jeg beder dem at lade mig vide, at de har bekommet denne Skrivelse.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Gibraltar, den 1ste Junii. Det Brittiske Kiøbmandsskib Smallow, som den 21de Juni f. A.a afseilede herfra, og ved Melilla blev overfaldet af Vindstille, blev 1 paa Kysten taget af tre bevæbnede Mauriske Baade, Luggerne op 1, brukne og Capitainen tilligemed to af hans Folk tagne til Fange.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
i Den Kongelige Consul i Tanger, Hr. Donglas, som af Lord Ber thurst blev overdraget, desangaaende at henvende sig til den Maroki kanske Keiser og Fyldestgiørelse herfor, har - som man hører - af samme modtaget det Svar, at Oprøret, som den Tid rasede i en stor Deel af hans Rige, gjorde det umueligt, at lade anstille Undersøgelse herover. Det vil nu komme an paa, om vor Regiering vil lade sig nøie med denne Undskyldning.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Smyrna, den 10de Mai. Jfølge Efterretninger fra Chios af 5te dennes, vare, uagtet Capudan Paschas udtrykkelige Forbud, nogle Tyrker trængte ind i MastixByerne, hvilke vare satte under særdeles Beskyttelse, og havde derfra bortslæbt 87 Koner og Børn (alle Mændene vare allerede forhen blevne dræbte); men de maatte dog igien udlevere dette Bytte. Menneskekierlighed kom herved neppe i Betragtning, da de, som tidligere ere gjorte til Slaver endnu bestandig blive bortsendte eller solgte som Qvæg, og der iøvrigt fortfares med alle Grusomheder.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Capudan Pascha har ladet tilbyde Øen Samos Amnestie; men Jndvaanerne, der saae, hvorledes det blev meent med Chios, have afslaaet at benytte den. De have besluttet, at ville forsvare sig paa Liv og Død. De Deputerede fra Paschaen kom med et Engelsk Skib, som lod sig ret godt betale. Der er seet en Græsk Flaade for Chios, hvilken senere er afgaaet henimod Samos, for at undgaae Capudan Paschas Forfølgelse. Han lod som han nærede stor Foragt imod denne Marine; imidlertid finder han dog for godt at oppebie Forstærkning fra Constantinopel. Han praler af, at han paa Chios og sin Flaade samt paa vore Fast lande har 100,000 Mand under sin befaling, og at han med disse vil giøre det af med alle Øerne tilligemed det Helleniske Fastland. De 80 Gidsler fra Chios, som befandt sig i Castellet, da Capudan Pascha ankom, ere henrettede, under den ligesaa urimmelige som umenneskelige Forevending: at fire af dem, som vare afsendte til deres Landsmænd med Forslag om Amnestie, skulle i Forening med disse have grebet til Vaaben. Hydra, Spezza og Plara have alle forkastet de dem gjorte lignende Forslage. Paa Pana vare 10,000 Mand under Vaaben, bestemte at sælge deres Liv dyrt. Alle Skibe vare udløbne, og man ventede paa Foreningen med de tvende andre Øets Flaader. Paa deres Flage læses: Frihed eller Død.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Den 5te har Capudan Pascha overgivet til Paschaen paa Chios denne Øes Regiering. I hele Staden vare ikke flere Huse end de, som beboes af Consulerne.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Den 17de Mai. De Græske Krigskibe have i betydelig Mængde ladet dem see ved Chios. Capudan=Pascha var gaaet under Seil med sin Flaade, og begge Flaader var nær ved hinanden mel lan Samos og Chios, uden at det endnu for 3 Dage siden var kommen til Fægtning.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Af en Skrivelse fra Triest, den 4de Junii. Chios's Ulykke har endnu ikke naaet sin Ende, daglig erfarer man nye Rædsler. Sex og tredive Dage vare forløbne efter den Tyrkiske Flaades Ankomst, og endnu vedbliver Myrderiet. Jkke en eneste Græsk Familie er bleven skaanet, og tre fierde Dele af Børn af begge Kiøn ere slæbte i Slaverie. Fire af mine Søstre og tre Brødre, bleve, tilligemed min Broder Manos's Familie, bortførte. Ved store Summer havde vor Familie befriet dem, men fiorten Dage derefter bleve de os paany frarevne, og vi ere nu fortvivlede. Som det synes, vil man ikke levne noget andet paa Chios end de Træer, hvoraf man faaer Mastix, og de Folk, som udfordres, for at underholde vore Bødler. Hr. Pandi Ralli er ankommen hertil med sin Familie, fjorten Dage vandrede de om imellem Bierge og Skove, og levede af Urter og Vand. Paa den øde Deel af Kysten traf de, som ved et Under, paa et lidet Græsk Skib, som reddede dem. Han har bragt mig min Broders Datter, et Barn paa fem Aar, som han fandt halv død i et Krat. Hvad Hr. Ralli og en anden af de Undvegne fortælle at have seet, bringer mig til at gyse; og min Pen mægter ikke at nedskrive saa menneskelige og oprørende Misgierninger. Jeg vil blot sige dem, at efter den syvende Dag i Rædselstiden, blev der ved Mellemkomst af den Franske, Engelske og Østerrigske Consul forkyndt et Firman fra Storherren, hvori var lovet en almindelig Amnestie. Strax kom mange Ulykkelige, som havde forstukket sig i Bierghuler og Krat, tillidsfulde ud derfra, og begave sig til Staden; men de bleve deels paa staaende Fod dræbte, deels slædte bort i Slaverie, saa at den lovede Amnestie øiensynlig er en æreløs Snare, for at kunne ved List fange flere Slagtoffere. Sex og tredive Dage, vi maae igientage det, vare forløbne, og Blodbadet havde endnu ingen Ende. Ven, med det skiønne Chios, med os og alle dets ulykkelige Beboere, er det ude.
Berlingske Tidende, 1822-07-05
Odessa, den 2den Junii. Jfølge Efterretningerne fra den Bessarabiske Grendse af 30te Mai, var den saakaldte befaling til Rømning af Fyrstendommen, blot en befaling til Asiaternes Tilbagemarsch over Donau; denne Miliz er igjen erstattet med beholdede Tropper, og skal saagar ved Silistria med Magt have modsat sig deres videre Tilbagemarsch, saa at man frygter for, at de egenmægtig ville vende tilbage. Besætningen Bucharest udgjør allene 3000 Mand. Egentlig var den vel ikke Portens Alvor med Rømningen, og Hensigten var i det høieste at forekomme Excesser, Men ogsaa dette Haab er forsvundet, da der nu nylig igien er udøvet flere Grusomheder, hvorfor endnu ingen flygtet Bojar vover sig hiem.