Corsaren, 1843-06-02
Af en Forrykts Papirer. Forsigtighedsregler for Borgeren og Landmanden mod Jndflydelsen af Oprørsmitte og Nutidens Oplysning, overeensstemmende med Tidens Trang. Forsigtighedsregler ved Fødsler og Svangerskaber. 1) Frugtsommelige Koner bor vel vogte sig for at komme ud i en altfor klar Luft; de maae føde i et mørkt Værelse og endelig sørge for, at deres Bopæl bestandig ligger i Nærheden af et fyrsteligt Palais eller Slot, for at den guddommelige Undersaat-Jnspiration kan begynde at virke ligefra Fødselen. 2) Alle Malerier, der forestille et eller andet Optrin af den franske Revolution og deslige, bør fjernes fra den Frugtsommeliges Værelse. 3) Derimod ere alle Malerier af høi Betydning, saasom det deilige Kroningslithographi af 1841, Kronprindsessens Ankomst, Portraiterne af det oldenborgste Huus, i høieste Grad at anbefale. Var det muligt at erholde et Lithographi af Monies' berømte Portrait af Hofmarschal Levetzau, da kunde det være meget nyttigt. 4) Accoucheuren maa ikke være en Læge, der har underskrevet nogen Adresse om Forandring i Statsforfatning og derfor erholdt den behørige Næse. 5) Strax efter Fødselen maa Hovedet paa Barnet, dersom det er af det mandlige Kjøn, indtrykkes lidt over Panden. Prof. Otto, der beskjæftiger sig med Phrenologien, ansættes som Overhovedindtrykker. 6) En Amme er overflødig; man nærer kun Barnet med Faaremælk. 7) Til Daabsformularen bør tilføies: "Jeg døber Dig ogsaa i den allerdybeste Underdanighed mod den eneherskende somveraine Konge, som staaer Guddommen nærmest." 8) Vandet i Døbefonden bor være blandet med lidt russisk eller preussisk Brændeviin, for at Barnet tidlig kan vænnes til denne Lugt og finde den behagelig. 9) Barnet bør svøbes paa saadan Maade, at det aldrig faaer sine Hænder frie. 10) Allerede den tredie Dag efter Fodslen paagives Drengebarnet en lille Lædermundlurv, før i Tide at vænne det til samme. Forsigtighedsregler ved Opdragelsen. 1) Barnet maa tidlig vænnes til at sove meget og længe, til sit 10de Aar idetmindste 15 til 20 Timer daglig. 2) Han tracteres daglig med lidt Riis, for at vænne ham til Knut, eller, naar han er Bondedreng, til Corporals- og Lieutenantsstokken. Denne Tugtelse maa dog ikke slee af et Tjenestetyende, men af en anseet Person; Tjenestetyendet har han derimod selv Lov til at give lidt Riis. 3) Mundkurven aftages ham i hans 10de Aar, med mindre han endnu skulde være Noget aabenmundet, og derpaa føres han til sit 24de Aar i Ledebaand. 4) Underviisningen begynder med, at han sættes i Langgaards orthopædiske Jnstitut, hvor der oprettes en speciel Classe til at gjøre dem krumme, som ere lige, saaledes at de kunne være beqvemme til at bære tunge Bylder og bøie Ryggen for de Høie i Verden. 5) Naar hans Legeme saalunde er indrettet, sættes han i en Skole, som bestyres af Mag. Lindberg og Justitutbestyrer v. Westen. Vil han være Militair, saa er Cadetacademiet fortræffelig egnet til hans Opdragelse; der holdes ikkun "Dagen" og "Berl. Av." alle Discipliner ere fortræffeligt indrettede, men kun var det ønskeligt for at fuldstændiggjøre den militaire Opdragelse, at en Deel Bønderkarle bleve udskrevne til Academiets Brug, for at den vordende Militaire kunde faae Volubilitet i Haandteringen af Stokkens Brug. 6) Ved den første Underviisning maa Ordene "Frihed", "fri" og alle Sammensætninger, hvori "fri" forekommer, omhyggelig undgaaes. 7) J Naturhistorien maa Oxens, Æslets, Faarets, Nævens, Muldvarpens, Dovendyrets, Murmeldyrets Beskrivelse gaae fremfor alle andre og omhyggelig indpræntes. 8) Den første Underviisning i Geographi bør indskrænkes til saadanne Lande, hvor den ene lyksaliggjørende souveraine Magt herster. Jsær bør Barnet beskjæftige sig med Rusland, Preussen, Tyrkiet, Asien og Afrika. Amerika maa ganske udelukkes. 9) Ved Underviisningen i Historien bør man gaae meget forsigtig tilværks, og Alt omhyggelig undgaaes, der kan have en oprørsk Tendents. Det er forresten bedst, at Barnet slet ikke lærer Historie. 10) Underviisningen i fremmede Sprog bør alene indskrænke sig til Tydsk (Berliner Dialect), Russisk og Jtaliensk, det sidste, for at han med Gavn kan frequentere den italienske Opera. 11) J sine Fritimer kan Drengen beskjæftige sig med Morskabslecture, men kun saadan, der omhyggelig vælges af Lærerne i ovenomtalte Jnstitut. Paul de Kocks Romaner i ordret Oversættelse kunne være saare gavnlige. "Dagen", Aftenbladet", "Berl. Avis" og "Frihedstræet" har han Tilladelse til at studere. 12) Alle Slags ungdommelige Lege og Spil er ham tilladt, efterat han har naaet en Alder af 14 Aar, dog med den Indstrænkning i Keglespillet, at den midterste Kegle ikke maa kaldes Kongen, idet det ikke engang i Spil er tilladt at slaae Kongen omkuld. J Schakspillet maa den Forandring finde Sted, at Kongen ikke, som det nu skjændigt nok finder Sted, kun kan gaae eet Skridt, men at det maa være denne Brikke tilladt at passere Schalbrædtet i alle Retninger paa ægte somverain Viis. Overhovedet maa Loven for det hele Spil forandres, idet en Bonde ikke maa være istand til at tæmme Kongen, da Sligt kan indgyde høiforræderske Tanker. - Ved alle Slags Kortspil bør Kongen staae over Esset. 13) Underviisning i Konsterne, navnlig i de syv frie, er forbudt som høist farlig, undtagen Dandsen; men herved bør, efter Kongen af Bayerns Mønster, Valisen være forbudt. III. Forsigtighedsregler ved Klædedragten. 1) Med det sextende Aar faaer Drengen et Jernhalsbaand paa, som smedes fast om Halsen og bærer Kongens Navnetræk til Mærke. 2) Alle hans Klæder maae sidde meget snævre, for at han kun med Vanskelighed kan bevæge sig i dem. Han maa ikke bære Overfrakke, da Ordet Over er meget mistænkeligt. 3) Ethvert Slags Vaaben er ham forbudt at bære, derunder indbefattes Penneknive, store Haarnaale, Tandstikkere, Neglesaxe og Proptrækkere og andre slige Mordinstrumenter. 4) Hans Beenklæder bør bestandig være i fortræffelig Stand, for at han ikke skal faae Navn af Sansculotte. (Sluttes i næste Nr.)