Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-06-29
Disputatser: den 22 Juni disputerede Cand. theol. R. Nielsen og Cand. med. & chir. C. Kayser; den 23de, Cand. med. & chir. A. Buntzen og Prof. Olufsen; den 25de, Pastor Stenersen Gad, Assessor i Hof- og Stadsretten Lic. juris Casse, Overlærer Bjerregaard og Cand. theol. A. Adler; den 26de, Pastor Damer, Auditeur ved Kongens Regiment C. Hall og Cand. chir. E. E. Fenger; den 27de, Dr. phill. Beck og Baron Dirckinck-Holmfeld; den 1 eller 2 Juli disputerer Adjunct Wesenberg. Guttenberg-Festen i Kjøbenhavn høitideligholdtes først i Universitetets Solennitetssal, der var prydet med Emblemer, som havde Hensyn til Anledningen. Kl. 2 begyndte Festen med 1ste Deel af en Cantate, der udførtes af endeel Studenter og det Kongel. Kapel. Derpaa holdt Professor Clausen en Tale, efter hvilken Cantatens anden Deel blev afsjungen. J denne Fest deeltog Hs. Kongel. H. Kronprindsen samt alle dertil indbudne saavel Civile som Militaire. Forsamlingen begav sig derpaa over i Consistoriums Forsamlingsværelse, hvor endeel mærkelige typographiske Arbeider vare udstillede og deriblandt ogsaa Exemplarer af de ældste Bøger, der ere trykte i Danmark. Kl. 5 samledes til et Festmaaltid paa Skydebanen 230 Personer, forstørstedelen Typographer, Universitetets og Kunstacademiets Professorer, Repræsentanter for Trykkefrihedsselskabet o. f. a. Her modtoges Thorvaldsen ved sin Ankomst af Typographerne med en af H. P. Holst forfattet Sang, efter hvis Afsyngelse Universitetsbogtrykker Seidelin udbragte et længe leve for Kunstneren, hvilket Forsamlingen besvarede med et enthusiastisk Hurraraab. Under Maaltidet, ved hvilket Dhrr. Bogtrykker Seidelin, Professor Madvig og Overlærer, Olsen præsiderede, udbragtes endeel Skaaler, af hvilke vi bemærke følgende: for Kongen, efter Afsyngelsen af en af Overskou forfattet Sang, af Seidelin, for Guttenbergs Minde af Madvig, efter en Sang af Jngemann, for Thorvaldsen af Olsen, for Pressens rette Brug af Prof. David og senere for Trykkefriheden af Cand. Lehmann, for Gotfred af Ghemen, Danmarks første Bogtrykker, udbragte Pastor Grundtvig en af megen Jubel afbrudt Skaal, efter Afsyngelsen af en af ham selv forfattet Sang; for Bogtrykkerne af Prof. Clausen, for Boghandlerne af Prof. Ursin, for Subskribenterne af Prof. Brøndsted; for Bogtrykkersværten af Assessor AlgreenUssing; for Enighed mellem Forfatter og Forlægger af Brøndsted; for Forfatterne af Bogtrykker Berling. Efter flere andre udbragtes Skaaler for Præsidenterne og de Mænd, der havde arrangeret hele Festen, af Thorvaldsen, og Typograph Steinhauer. Under megen Munterhed, reiste derpaa Forsamlingen sig under en Skaal af Madvig for alle Dem, der ved deres Talent paa en eller anden Maade havde bidraget til at forherlige Festen. - Ussings Skaal for Bogtrykkersværten, lyder saaledes: "Da Luther en Dag sad i sin lille Celle og arbeidede paa sit Kæmpeværk Reformationen, stod pludselig for ham - den skinbarlige Satan. En Anden vilde have tabt sin Fatning, men den uforfærdede Luther betænkte sig ikke længe paa, hvad han skulde gjøre. Han tog sit fyldte Blækhorn og kastede den Onde det i Ansigtet, og i et Nu var denne forsvunden. Han vidste nemlig af Erfaring, den snilde Mand, at af Alt i Verden er Fanden ikke saa bange for nogen Ting som for - Blæk. Det er en ypperlig Lære, Luther der har givet Os, og saaledes er det i Sandhed. J gamle Dage forskrev Man sig til Satan; nu derimod skriver Man ham fra sig; dengang vilde han have Sort paa Hvidt, nu er der Jngenting han er mere bange forend dette. Men til at uddrive det Onde vilde i vore Dage Blæk kun lidt forslaae. Man har derfor opfundet et andet kraftigere Middel, som hedder Bogtrykkersværte. Det er en Salve, som er god for Alting; den kan trække Edder og Bullenskab ud af Kroppen som den bedste Spanskeflue, og atter lægge og hele som det kosteligste Universalmiddel; det er en sand Kongebalsom. Det var derfor intet Under, at Man gjorde den første Opfinder af dette store Middel – Dr. Faust eller hvad han hed – til en Troldmand og en Hexemester. Han var ogsaa en Hexemester, men en af de Gode. Og derfor skal ham være Ære, han den første Opfinder af den simple, men virksomme, Kunst: at sætte Tryk imod Tryk, han den sande Sortekunstner, der med sin naturlige Magie har gjort det umuligt for de andre Taskenspillere ustraffet at gjøre deres Hocus Pocus og sætte Folk et & for et U; han den store Underdokter, der har kunne lukke de Øine op, som intet andet Middel har været istand til at aabne, og faaet de Øren til at høre, som have været døve for enhver anden Røst: Opfinderen af Bogtrykkersværten!"