JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-14
Efter vedkommende Arvingers Begiæring, bliver Gaarden Nr. 102 paa Søndergade stillet til 4de Auction til absolut Bortsalg Løverdagen den 1ste Marts næstk. om Formiddagen Kl. 10. Gaarden bestaaer af 9 Fag 2 Etage Forhuus, 24 Fag dito Side- og Baghuus, 47 Fag Halvtag, hvilke Bygninger alle ere ved vedligeholdte og af en særdeles god Beliggenhed for handel eller anden Næringsdrivt. Conditionerne ligge til Eftersyn hos Undertegnede. Horsens, den 3die Febr. 1823. N. C. Schmidt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-14
Onsdagen den 26de Feor næste om Formiddagen kl. 10 bliver Auction foretaget i Boet efter afg. Jens Nørager og senere afdøde Enke Else Cathrin Lund af Nimtofte Mølle, over endeel Indboe, Mands og Fruentimmer, Gangklæder, Jern og Træe, Vahre, 5 fede og 14 mavre Sviin. De Lysthavende ville møde foranmeldte Tid og Sted. Grenaae, den 8de Febr. 1823. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-14
Forpagtning. Hovedgaarden Schiern, beliggende i Midtelsom Herred, 2 1/2 Miil fra Viborg og 3 Mile fra Randers, kan paa billige Vilkaar, erholdes i Forpagtning paa 5 Aar og tiltrædes til 1ste Mai d. A., naar man desangaaende, snarest muligt henvender sig til Hr. Prokurator Hald i Aarhuus eller Undertegnede. Clausholm, den 10de Febr. 1823. Chr. v. Oppen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-14
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
No. 23. Aar 1823. den 15de Februar. Løverdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. stidende. Aarhun
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Nyheder fra Udlandet. Det spanske Regentskab i Frankrige har udsendt en Proclamation til Spanierne, hvori det blandt andet bedder: "Spaniere, Kongressen i Verona har besluttet Eders Lykke. Talrige fremmede Hære ere paa Marschen hid, at forsvare Eders retfærdige Sag, alle Souvetainers og Nationers Sag. Jler derfor at tilendebringe Kampen som J have begyndt, for at, naar hine betræde Eders Fædreland, de kun have at straffe de Ugudelige, som Eders Høimodighed maaskee eller tilgav. Snart ville J kunne sige til de store Monarker, som stode Eder bi i Nøden: "Til Gjengield fordi J hialp os til at faae vor gamle Statsforfatning igjen tilbage, tilbyde vi Eder vore Arme, hvis J behøve dem, nu eller siden."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Kongen af Spanien har givet de Cortes et herligt Svar paa en Adresse, som de havde tilsendt ham i Anledning af de nyeste Begivenheder. "Paanønsker jeg mig selv til Lykke - sagde han der. - at jeg staaer i Spidsen for en Nation, der viser dybt indgravne Følelser for Ære og Nationaluafhængighed. Spaniere! Med Glæde vil jeg selv personlig stille mig i Eders Rækker, naar J drage ud at kæmpe for Fædrelandet. Vi maae vinde Seieren, thi aldrig stred noget Folk for en retfærdigere Sag end den, som vi nu med Guds Vistand ville forsvare med vort Liv og Blod." Inden to Maaneders Forløb - skrives der fra Madrid - bestaaer vor Militairmagt af 180000 Mand foruden 52 Guerillashobe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Madrids bekiendte Landaburaselskab har man alt gjort Overslag paa, at hver af de smaae Guerillas hode kun behøve daglig at dræbe fire Franskmænd, for at blive færdie med dem, og Hr. Morales udbrød derhos med disse Ord: "Saasnart den franske Minister er bortreist, drager jeg til Prenæerne, ikke for at tjene i nogen Grad, men for med egen Haand at dræbe saamange Franzoser som muligt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Den spanske Jnsurgentgeneral Odonnell har benyttet de fremmede Ministres Afreise fra Madrid, til at erklære sine Underhavende: at den factionistiske Regiering, de bekæmpe, er nu af Europas legitime Regjeringer sat udenfor Lovene!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Pariserbladet: den hvide Fane, har bekjendtgjort et Brev fra ovennævnte General Odonnell, hvori han beklager sig over de Rænker, som anvendes af Thuilleriernes Kabinet, for at tvinge Kongen af Spanien til at antage den franske Charte, hvilket vilde være det samme, som at byde ham Skarntydesaft for Rottekrud. Dette vil Ferdinand aldrigen samtykke i. Kun naar de Franske gaae ind i Spanien for at ophæve Kongens Slaverie, kunne de vente at blive modtagne som Venner, men komme de for at dittere Love, da ville Alle, selv Rovalisterne, reise sig imod dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Denne Bekjendtgjørrelse finder Journal des Debats høist oprørende i det Øieblik, da Kongens Tale lægger tydeligt for Dagen, at Krigen just har til Hensigt at befrie den spanske Konge. Som overalt nærværende Øieblik synes svangert med store Begivenheder, maa den Attring i Morning Chronicle, i Anledning af Rygtet om en østerrigskhaversk preussisk Armees Opstilling paa den franske Rhingrændse, ei heller lades ubemærket: at sligt et Middel til at holde en tapper og stolt Nation i Frygt sikkkert vilde oprøre dem. Men saa forskjellige ere de menneskelige Spaspunkter, at Bladet Qvotidienne ei allene seer de franske Tropper i Madrid, men end- og som Seierherrer at hende tilbage, for ogsaa at tæmme de franske Jakobinere, ligesom fordum Adelen, efter nogle Seire i Flandern, kom tilbage og bragte det Pariser Borgerskab til Raison. Stor Opsigt har Udgiveren af Bladet Svøben, Felix Mexias Hændelser, gjort i Madrid. Han var pludselig forsvunden, og Rygtet udgav ham forat være myrdet, da han nogle Timer efter at der var holde Liigtale over ham i Landaburaselskabet, fandtes liggende bunden paa et af Madrids Tørve. Man taler i den Anledning om Dolke, underjordiske Fængsler o. s. v., og Politiet er opfordret til at undersøge den rette Sammenhæng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Dronningen af Portugal er af den franske Regjering bleven tilbudt Slottet Marear ved Bayonne, til Opholdsted.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Det engelske Ministerblad Solen siger: Etklæres Krigen, saa haabe vi, det bliver Tegnet til en overordentlig Jndkaldelse af offentlige Forsamlinger i hele Engelland, for at kundgjøre Ministrene, hvilken Politik Nationen ønsker fulgt i saa vigtige Begivenheder. Vi haabe ogsaa, at der i Parlementet vil udvikle sig en Aand, som vil sætte Ministeriet i Stand, til at anvende alle vort mægtige Lands Kræfter og Hielpemidler. Vor Fordeel kræver djærve og afgjørende Forholdsregler, og vi tvivle ikke paa, de vorde hurtigen tagne."J Frankfurt har Kongen af Frankrigs Tal havt en skadelig Jndflydelse paa Papits-Koursen, og alt har samm steds en Spekulant skudt sig en Kugle for Panden, en Anden har pakket ind, en Tredie gjort Bankerot, og flere kunne ventes. Vei glasset, siger den Hildburghauser Tidende, staaer paa Storm. Gud lade det ikke falde dybere; det betyder Jordskjælvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Fyrsternes Nestor, Kongen af Sachsen, skal paa en ham tilhændekommen Opfordring have givet det værdige Svar: "J mit hele Liv er mig intet Ondt vederfaret af Folket. Jeg er tilfreds, og mit Folk ligesaa. Mere kan ikke forlanges, og alt saa behøves ingen Forandring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
J Jtalien skal det især have sneet forskrækkeligt. Ved en By, Doma d'Ossola, vare otte Mennesker og meget Qvæg omkomne ved Sneelaviner, selve Byen var heel begravet under Sneen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
J Berlin var der nylig Jldløs under 28 Graders Kulde, men blev dog lykkeligen dæmpet, eftersom det sammesteds er paalagt alle Bryggere og Brændere, stedse at have varmt Vand paa rede Haand til Sprøiterne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Paa Onsdag begynde Passionsprædikenerne Kl. 9 og fortsættes siden hver Onsdag i Fasten. Pastor Brygmann, prædiker. Kjøbmand Peter Larsen Schmidt. Saa er den endt, den tunge Pilgrimsgang, Min faderlige Ven! Du gik herneden! Støvlænken brast, og Aanden sig opsvang, Fra jordisk Møie, hist til Himmelfreden. Dog nei, Du gik den let, Dit Hjerte var Saa fuldt, af hvad os Gangen kan forsøde; Tro, Haab og Kjærlighed saa rigt i Barm Du bar, Og mange Hjerter og Din Urne bløde. Han er ei meere!" saa sukke Børn og Viv, Han er ei meer, den fromme Mand og Fader Det er forbi, brudt er det skjønne Liv, Han vandred med os, som han efterlader." Han er ei meer!" saa sukker Armods Søn, Han er ei meer, som tørred af min Taare: Hvis ædle Hjerte rørtes ved hver Bøn, Og Kummer lindred, uden den at saare."At ogsaa jeg - engang paa Livets Vei - Stod saa forladt, omspændt af Mismods Tanker Da Gud mig viste ham, som ei gav Nei, Men blev i Modgangs Storm mit Rednings Anker. Saa kjærligt rakte han mig Faderhaand: Gud hialp mig; Hielp og Du skal finde." Det var hans Ord; men og et Demant-Baand, Som sønligt mig til ham i Evighed vil binde. Hvor hist da Stjernen funkler i det Blaae, Hvor Almagtsstemplet staaer paa hvalte Bue, Did stræbe vi - som han - engang at staae Forklarede i Kjærlighedens Lue! C. M. Hasle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Bekiendtgiørelser. Det har behaget det alvise Forsyn, at bortkalde fra det Timelige til det Evige min uforglemmelige og retskafne Kone, J da Dorothea Petersen fød Sundbye, i hendes Alder 77 Aar Fredagen den 14de ds. Kl. 8 om Aftenen, hvilket jeg ikke skulde undlade at bekjendtgjøre for fraværende Slægt og Venner. Aarhuus, den 15de Febr. 1823. A W Petersen, Bagermester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Til Efterretning for dem, der i indeværende Aar ønske at levere Remonteheste til Cavalleriet bekjendtgjøres herved, at stene kunne modtages i Siælland, Fyen Jylland og Hosteen, paa de Steder hvor Cavallerie-R. gimenterne for Tiden have deres respective Garnisoner Betingelserne, paa hvilke Remontehestene antages, ere følgende: 1) Remonte Commisimen desigtiget og modtager Hestene i næstkommende Mai eller Juni Maaned paa de Dage og Steder, der hertil fastsættes og hvorom Leverandeurerne betimeligen skulle blive underrettede. a) Hestene maae ikke være under 4 og ikke over 5 Aar gl. Curaseer, Hestene, af hvilke behøves 70 Stykker, og derunder 1 Trompeterskimmel iberegnet, skul ved Modtagelsen maale 10 Qvarteer og 2 Tommer siællandsk Anlægsmaal, og Landseneer, Dragon samt Husarhestene, af hvilke der kunne leveres 354 Stykker, 2 Trompeterskimler iberegnede, 9 Qvarteer, og 4 Tommer, Af Hopper antages ved enhver Levering kuns omtrent 3/4 Deel, de øvrige skulle være Vallakker. Løben, (Farven) kan være sort, sortebrun, brun og rød. Danske Heste ønskes helst. Marskheste antages ikke Den eller De, der vil levere slige Heste maae snarest, mueligt, senest inden den næstkommende 25 Febr. d A., herom henvende sig skrivtlig og portofri til Remonte, Commissionens Præses, undertegnede Kammerherre og Oberst v. Thiennen, Ridder af Dannedrogen, i Kiel. Det Antal af Curaseer, Landseneer, Dragon- samt Husar, Heste enhver ønsker at levere maae bestemt angives, og maae der tillige anføres hvormange Skimler herunder ere indbefattede. Stedet hvor Hestene kunne leveres, bestemmes, og Prisen for hver enkelt Hest, angives nø agtig i Rigsbank-Sølvmynt. Enhver Leverandeur har ogsaa tydeligen at anmelde sit Navn og sin Boepæl Commisionen ønsker at der ved Valget af Remontehestene tages Hensyn til at de have et forholdsmæssigt Hoved, der er godt forenet med en velreist Hals, en velsluttet Krop, en døi, men skarp Manke flade, fastliggende og kraftfulde Bave lige Ryg og Lend, samt et tilrundet og nogen unde lige Krys; Benen, maae være vel stillede og stærke, Fodskiftet let lige og kraftfuld Har Hesten et tungt og grovt Hoved, en tybredstrubet Hals, fede, vakiende og sletstillede Boven hæslig svag Form, et tilspidset, smalt og stærk at skydende Kryds, vage Been med skaltlig Spat Gaa le eller Overbeen i Forening med et meget snævert flettende eller meiende Forskifte, er den ubrugbar tilCavalleriehest, og kan alsaa ikke antages, Iøvrigt vil det i et og alt være afhængig af den Dom, Remen er Commisionen sælder over Hestens Feil og Fuldkommenheder, naar den af samme besigtiges om den antages eller ik Kiel, i Remønte Commisionen, den 4de Febr 1823. v. Thienen v Qvalen M Cund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Efterlysning. En Huusmand heraf Byen navnlig Hans Clausen, til sidstafvigte 7de Febr. Kl. 12 Middag fra Hol sens over Havet til sit Hjem her, men han naaede det desværre ikke; det er altsaa at befrygte at han enten er sluppen igjennem Jsen og bruknet, eller og har forvildet sig, og er omkommet af Kulde og Mathed. Han var iklædt en blaae Kiole, sorte Plydses Knæe Buxer, en mærkstribet Vest, og havde Støvler paa Benene.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Hvo som om denne forulykkede Mand, enten nu eller siden, kan give nogen Oplysning, enten som død eller levende, ombedes at anmelde det for undertegnede. Gylling Præstegaard, pr. Horsens. Ingerslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Onsdagen den 26de Febr. næstk. om Formiddagen kl. 10 bliver Auction foretaget i Boet efter afg. Jens Nørager og senere afdøde Enke Elle Cathrine Lund af Nimtofte Mølle, over endeel Indboe, Mands og Fruentimmer, Gangklæder, Jern og Træe, Vahre; 5 fede og 14 maire Sviin. De Lysthavende ville møde foranmeldte Tid og Sted. Grenaae, den 8de Febr. 1823. Aagaard. Nimtofte-Molle her i Nørre Herred, beliggende 5 Mile fra Kiøbstederne Randers og Aarhuus, og 2 1/2 Miil fra Ebeltoft, og Grenaae, med sine 2de Male, 1 Grube og 2de Pille=Qværne, samt dertil hørende Inventarium, der alt er i god Stand og vel vedligeholdt, ansat for Mølleskyld 7 Tdr. 3 Skpr. 2 Fdkr., de dertil henhørende ikke for mange Aar siden af nye opførte og vel indrettede Bygninger, samt underliggende Ager og Engs Hartkorn 7 Tdr. 3 Skpr., med sammes Konge- og KirkeKorn- og Qvægtiende, tilhørende Boet efter afgangne Kystbefalingsmand Jens Nørager og senere afdøde Enke, Else Chatrine Lund, vorder efter Vedkommendes Forlangende, stillet til og bortsolgt ved følgende Auctioner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Tirsdagen den 4de Marts, dito, den 18de dito, og Onsdagen den 2den April, dernæst de 2de første Dage paa Grenaae Raadstue og den sidste i selve Møllen, hver Dags Formiddag Kl. 10. Bemeldte Mølle, er en af de bedste her i Egnen; mangler ingensinde Vand, og har derfor Søgning i Overflødighed. Der er en god Mark til Møllen hvorpaa kan avles Sæd af alle Slags, og den har nogenlunde Hørbjergning. En ung, men ikke ubetydelig Skov hører, til Møllen og er tæt ved samme beliggende; ligesom og den nødvendige Tøreskjæring haves. I Nimlofte Bye har Bogt 4 Huse hver med Hartkorn Skovskyld, 3 Fdk. 2 1/2 Alb, hvoraf forrettes Ugedage og hvilke Huse ligeledes ovenmeldte Tid bortsælges enten med søllen eller særskilt fra samme. Som Besætning ved Møllen holdes, og fuldkommen aarlig kan fodres og græsses 6 Histe, 20 Fæekreaturer, 20 Faar og 22. Sviin. Møllen med samtlige dens Tilliggende forvises af Møllersvend Hans Hansen paa Stedet og Conditionerne til sammes Bortsælgelse, er ved denne Maaneds Udgang at erholde til Eftersyn i Aalborg hos Hr. Capitain Wigelsen, i Viborg hos Hr. Procurator Møller, i Randers hos Hr. Regimentsqvarteermester Oxenbøll, i Horsens hos Hr. Procurator Holst i Coldige hos Hr. Procurator Dahl, samt her paa Contoiret. De Lysthavende ville behagelig give Møde foranmeldte Tid og Sted. Nørre Herreds Contoir i Grenaae den 1ste Febr. 1823. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Hovedgaarden Lykkesholm i Sønder Herred, med underliggende Bøndergods og Tiender, tilhørende afgangne Proprietair Otto Christopher Mønsteds, og efterlevende Enkes Boe, agtes bortforpagtet, med eller uden Besætning, paa et Aar, fra 1ste Mai d. A. indtil 1ste Mai 1824, ved Auction, som holdes paa Lykkesholm, Onsdagen den 5te Marts førstk., Kl. 11 Formiddag. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet, hvor Lysthavende indbydes til at møde. Ebeltoft, den 11te Febr. 1823. Stokfleth. Paa Grund af at der under Skiftet efter den i Aaret 1811 paa Søeholt ved Døden afgangne Candidatus theologi og Huuslærer Andreas Pontoppidan, fattes Beviis for at den fornødne Jndkaldelse til Creditorerne i dette Boe i sin Tid er iværksat, er vid Proclama af 26de f. M., som er tinglæst ved Edel toft Byeting og Sønder og Mols Herreders Ret, og endvidere tinglæst ved den Kongelige Landsoverret i Viborg, enhver som paa bemeldte Andreas Pontoppidans Stervboe maatte have noget Krav, indfaldt med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre dette sit Krav for undertegnede Skifteforvalter, til hvem Boe formedelst vedkommende geistlige Skifteforvalters Dødsfald er afleveret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Edeltoft, den 1ste Febr. 1823. Stockfleth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Creditorerne i Stervboet efter Toldbe jent A. N. Serbergs afgangne Hustrue Christiane Lovise Linqvist heraf Staden, in kaldes herved i Overeensstemmelse med Plac. 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet; for undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Fleischer. Disen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Creditorerne i Stervboet efter Bøssemager Christian Schaarups afg. Hustrue Anne Margrethe Smidt heraf Staden, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placat. 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for undertegnede: Aarhuus, den 16de Januar 1823. Olsen, Fleischer. Høker Peter Christiansen Feldballe hersStaden har til Skifteretten overgivet sit Boe til Behandling og Fyldestgiørelse mellem fine Creditorer; paa Grund heraf vorder herved i Analogie af Placaten 2den Juni 1819, dette Boes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordring. ger paa Boet for undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Fleischer Olsen. Skomagermester Christen Jensen heraf Staden har til Skifteretten overgivet sit Boe, til Behandling og fyldestgiørelse mellem fine Creditorer, paa Grund heraf vorder herved i Analogie af Placat. 2den Juni 1819, dette Boes Creditorer indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Fleischer. Olsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Creditorerne i Stervboet efter afgangne Gartner, forhenværende Kiøbmand Niels Kiær de Hemmert, indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placaten 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa Boet for undertegnede. Aarhuus, den 16de Januar 1823. Olsen. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Creditorerne i Stervboerne efter følgende Afdøde, Dragon i Hs. Høihed Prinds Frederich Ferdinands Regiment, Hans Peter Jacob Hansen. Dragon i samme Regiment Claus Henrich, Luth. 3) Pigen Sine Christensdatter, som sidst tiente Stilmager Kempel. Matros Rasmus Jensen Samling. Mad. Johanne Hillefeldt. Draton Hans Erich Hansens Hustrue Jnger, Andersdatter. Raadstuebetjent Johan Gorells Hustrue Elisabeth Andersdatter; indkaldes herved i Overeensstemmelse med Placat. 26de Octbr. 1792 med 12 Ugers Varsel til at anmelde og bevise deres Fordringer paa bemeldte Boer, for undertegnede. De Afdødes Arvinger indkaldes med lovlig Varsel til at paafre deres Arveret. Aarhuus, den 16de Januar 1323. Olsen. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-15
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Nr. 24. Aar 1823. den 18de Februar. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. privilegerede Kongelig allernaadigst. Aarhuus Stiftstidenor.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Nyheder fra Udlandet. Frankrige vil sørge for andre Landes Rolighed og har det ikke roligt selv. Den kongl. Militairskole i la Fleche har gjort sig oprørsk, saa endeel Soldater, maatte ile did at stille den tilfreds. Kongen har det falet, at straffe Oprørerne paa det allerstrengeste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Den franske Minister som havde forladte Ladrid, ankom den 3die Februar i den franske Stad Bayonne, og vilde Dagen efter reise videre fremad til Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Den franske Armee er i Bevægelse paa alle Kanter. Hertugen af Angoulemes Bagage var allerede afgaaet fra Paris, og alle de udnævnte Generaler giør, sig færdige til at kunne reise øieblikkelig, naar Kongen byder det. Armeen er inddeelt i fire Korpser, 1) Det vestpyrenæiske første Armeekorps. Hs. K. H. Hertug af Angouleme, Hærens General en Chef. 2 Andet Armeekorps: Fyrst Hohenlohe. 3) Den øst pyrenæiske Armee: General Lauriston. 4) Garde, Reserven. Marskalk Regio. Denne General var allerede afreist til Bayonne, og Fodgarderegimenterne rykkede den 7de Februar ud fra Paris. Aftenen iforveien var den spanske Jnsurgentgeneral Croles kommen dertil. Hertuginden af Angouleme har laant 20 Millioner Fr. paa sine Godser, og forstrakt den spanske Troeshær dermed. - Fyrsten af Polignac som har subskriberet 2,000 Franes til de spanske Emigranter, skal være bestemt til fransk Gesandt hos - Regentskabet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Spanien. Af Glæde over det Svar, som Regjeringen havde givet de fremmede Ministre, var hele Madrid illumineret i tre hele Nætter, og overalt løb det Fryderaab: "Enighed, Sandrægtighed og Konstitutionen leve!" - De Antikonstitutionelle under; Franskmanden Bessieres, forene sig ved Enenga med len heel Deel Ligesindede, for at gjøre et nyt Forsørmod Hovedstaden, hvor man dog lader til at være paa sin Post. - Jnsurgenternes Rige er blevet ueens med sig selv. Syv af de saakaldte Royalistgeneralene arsagt det urgelske Regentskab al Lydighed, og valgt, fem af de udsøgteste Spaniere, som skulle forestaae Regjeringen indtil Kongens Befrielse, og indsættes med al mulig Høitidelighed, for at gjen oplive Reyalisternes Mod. Men det urgelske Regentskab har alligevel besluttet at vende hjem igjen til Spanien, saa der nok paa denne Maade vil opstaae mange Regentskaber, der alle handle i Kongens Navn til Landets Bedste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Engelland. Her tales om, at der strax i Foraaret skal afsendes en Observations Eskadre til Middelhavet. Søerustningerne drives med saadan Jilat to fra Vestindien hiemkomne Orlogskibe strax have faaet Ordre til at holde sig færdige for uopholdelig at kunne løbe ud igien. - Til Dewer ankom nylig et Skib med 200 Engellændere som havde forladt Paris.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Portugal. J Lissabon har der været en Opstand af de til Bahia bestemte Tropper, som meente, at deres Nærværelse er mere nødvendig paa Halvøen. Dermed skulde fulgt et Regentskab, som i Kongens Navn skulde bestyre Brasilien. (Herfra haves Efterretning om, at Keiserens Kronning er fuldbyrdet, at man har lagt Beslag paa alle portugisiske Skibe, ruster sig af alle Kræfter, og udstæder Kaperbreve i talrig Mængde.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Tyrkiet. Ni Pasker, hvoriblandt endog Pa skaan af Viddin, ere blevne henrettede paa Janitskar regieringens befaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Blandinger Rusland vil, eftersom man fortæller i Paris, laane Frankrig en Flaade, for den med at kaste Tropper iland paa de spanske Kyster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Under den engelske Gesandts Medvirkning har den spanske Regiering i Madrid faaet et betydeligt Laan afsluttet med endeel af Londons Kapitalister. Spaniens Manifest til Europa skal være kommet til Paris, og efter selve franske Tidenders Beretning, være fuldt af Viisdom, Kraft og Værdighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Jfølge den mellem Spanien og Portugal afsluttede Tractat, skal Portugal stille 30,000 Mand til Spaniens Forsvar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Keiseren af Østerrige har uden videre Omstændigbeder tilsendt den spanske Minister i Wien sit Reisepas.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Den østerrigske Minister, Grev Brunetti, som nylig forlod Madrid, har faaet Stephansorden som et Beviis paa sin Monarks Tilfredshed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Marskalk Suchet (Hertug af Albusera) har frabedt sig at tiene i den franske Pyrenæerhær. Chatteaubriand skal forleden have sagt til den spanske Minister, han unddres over, at Spanien ikke, vilde inddrømme hvad Frankrig fordrer, da det er saalidt. - Ja, tilvisse skal Hertugen af Lorenzo have varet: saa lidt, at vor Regiering aldrig har kunne satte der!
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Mærkeligt er det, at da Keiser Alexander var i Frankrig, oprettede han selv et Regiment af de spanske Krigsfanger, som havde tient i den franske Armee, og lod det hedde Keiser Alexander. Bemeldte Regiment maatte, førend det afgik til Spanien, sværge paa Konstitutionen, og tiener endnu den Dag i Dag den konstitutionelle Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1823-02-18
Den preussisk i Regiering har advaret sine Undersaatter for at gaae i græsk Tieneste, da de der ved opoffre sig en, deres Pligter fremmed og i tin Natur strafværdig Sag.