Københavns Adresseavis, 1766-01-20
J fald det er sandt at i den kolde Vinter 1709. er Qvæg Sølvet i Fahrenheits Thermometro aldrig gaaer længere ned end til 6 Grad, som svarer imod 18 Grader Kulde paa vore Thermometres, saa haver Jslænderne langt mildere Vintere da de dog boe paa hin Side Polcirculen, end vi, og det som synes underligere, mildere end de sæl vanlige Vintere i Astracan som ligger 14 Grader Synden for os; thi Aar 1746. i Januarii Maaned har De Pisles Thermommeter gaaet ned til 195 og i halv som svarer imod 30 Grader Kuld paa de Svenske Thermotres, men den koldeste Dag i Upsala 1740. har den Kuld været 192. Snorron. Agricult. Island. Anno 1752. den 7 Julii har Thermometret været 104 Grad. Th. Far. da den sædvanlige Kiøbenhavns Sommer=Varme er 86 Grad. P. S.) Førend Brevet skikkes bort faaer jeg Deres occonomiske Tankers anden Deel at see, jeg bliver glad, jeg slaaer den op, jeg seer der en Regning paa Fiskerie og Fabriqver, jeg bliver endnu gladere, jeg læser den igiennem, min Glæde bliver i en høy Grad og næsten uden Maade. Dette er min Gemyts Journal for den forgangne Dag, men i Dag vil De see af dette Postseripts hvad for Sindsrørelser mig vil indfalde. Det fornøyer mig at see nogle af mine Spørs maal opløste, alligevel de ikke ere kommen i Deres Hænder, i Særdeleshed de som høre til den Artikel om Fiskeriet, jeg seer vi kommer ikke aldeles overeens i de første Grundsatzer, og derom maae vi dog først om muelig blive eenig om vi skal kunde blive eenstemmig, men sandt nok! Jeg bør, jeg vil cedere Dem, som en kyndig Mand i Sagen, og allene blotte mine enfoldige Tanker for Dem: Jeg troer, det var Staten mest tienlig at de fleste kand paa det fordeelagtigste sættes i Arbeyde, altsaa var det den hele Stat tienligst om den kunde paa den fordeelagtigste Maade sætte de fleste Jslændere i Arbeyde; Derimod vilde efter min Tanke en particulair Indretning, som De foreslaaer, ikke allene være Jslænderne til Tab men endog begge Rigerne; thi Handelen vilde derved faae et stort Knek, og Jslænderne som Jndretningen ikke var almindelig) vilde derved miste mangen en god Fisker, som i disse Tiders Omstændigheder er umistelig, til at oplyse dette, da vilde De være saa god og sætte tvende Kræmmere i en Bye, hvor den ene har Leylighed til at faae alle sine Vahrer fra den første Haand, og den anden ikke, da skal mand snart see den som nødes til at kiøbe af anden og tredie Haand at løbe af Stabelen og den anden at forhverve sig et conopolium som Staten er skadelig. Men var Fiskeriets Forbedring i Jsland almindelig da kom det an paa Indbyggernes Flittighed om de vilde komme sig igien, Handelen kunde da heller ikke forderves derved, thi lad os sette at Jsland nu allene skaffer Fisk til Dannemark og de kunde skaffe tre gange saa meget, da skulde dog, som jeg troer, vi Danske aldrig blive forlegen for at faae den solgt al den Stund der i de andre Europæiske Lande ingen besynderlig Opdagelse er gjort for at lunde undvære os i den Post, og om de endda ikke vil tilstaae noget af alt dette, da er der dog ikke ved en particulair Jndretning saa megen Fordeel som ved de almindelige. En Anmerkning forebragt i et Efterskrift burdte efter Reglerne ikke være alt for vidtløftig, hvorfor jeg skrider til det andet Brev som sigter til Deres Tankers anden Deel (Mere skal følge.)