Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-10-13
(Fortsættelse.)¬ (Fortsættelse.) Syv og halvtredsindstyvende Møde. Til foreløbig Behandling foretoges Sagen angaaende Udkastene betræffende Tallotteriets Ophævelse og Forhøielse i Afgifterne af det stemplede Papir, samt af Arv og i Anledning af Eiendoms-Overdragelse, samt af Consumtions- og Told=Afgifterne for visse Artikler. Comiteen fandt det vel meget ønskeligt, at Tollotteriet blev hævet, men troede dog ikke, at det var hensigtsmæssigt at hæve det i Danmark, for det tillige kunde hæves i Hertugdømmerne. De foreslaaede Forhøielser i Afgifterne ansaae Comiteen ikke tilraadelige, og da man ikke for Tiden havde saa nøie Kundskab til Landets Finantsforfatning, at Forsamlingen kunde indlade sig paa at bedømme, om Finantserne virkelig behøvede nye Jndtægter for at erstatte Afsavnet af Lotterie=Jndtægterne, saa blev Comiteens Jndstilling, at den ikke finder det tilraadeligt, at de forelagte Udkast emanere som Lov. Commissarius indrømmede, at de af Comiteen anførte Grunde havde megen Vægt, og bemærkede, at Kongen havde ladet Lovudkastene forelægge, fordi man saa bestemt havde petitioneret og Lotteriets Ophævelse. Naar Comiteen har antaget efter Commissarii Yttringer, at Finantsernes Jndtægter i 1839 og 1840 have været betydeligere end i 1838, saamaatte Commissarius bemærke, at han ikke positiv har sagt, eller tør sige dette, da han ikke derom har nøiagtig Oplysning, skjøndt han er temmelig vis paa, at de ikke ere blevne forringede. Justitsraad Skibsted fandt, at Forsamlingen ikke vilde handle conseqvent, dersom den nu afviste de forelagte Lovudkast, eftersom den selv har petitioneret om Tallotteriets Ophævelse endog mod en ny Skat. Justitsraad Sali cath bemærkede hertil, at Forsamlingens Petition gik ud paa, at Tallotteriet maatte blive afskaffet i hele Landet, hvilket efter Lovudkastet ikke endnu kunde skee. De jydske Stænder vare og kun tiltraadte Petitionen under Forudsætning af, at Finantserne kunde undvære Jndtægten. Assessor AlgreenUssing oplyste, at ogsaa denne Forsamling kun havde tilbudt en ny Skat for det Tilfælde, at Finantserne ikke kunde taale det Tab som opstod ved Lotteriets Afskaffelse, men herom kunde Forsamlingen ingen Mening have, førend Budgettet blev den forelagt. Mod Størrelsen af den forlangte Erstatning fremsatte Taleren og endeel Jndvendinger. Efterat endnu flere Talere havde yttret sig for Comitee-Jndstillingen og Biskop Mynster havde foreslaaet at andrage paa en Jndskrænkning af Trækningsdagene, endtes Debatten. - Derefter foretoges til foreløbig Behandling Sagen og Præsidentens Forslag angaaende Stændernes Bibliothek og Archiv, samt Foranstaltninger med Hensyn til Stændertidenden. Comiteens Hoved-Jndstilling gik ud paa, at der strax blev anviist 1000 Rbd. til Grundlæggelsen af et Bibliothek, til hvis Forøgelse senere aarlig blev givet 500 Rbd. Comiteens Jndstillinger bleve billigede, og der fandt kun nogen Meningsforskjellighed Sted med Hensyn til Maaden, hvorpaa Pengene skulde udredes, da flere antog, at Bønderne skulde fritages for at udrede Noget, eftersom de havde mindst Gavn af Bibliotheket, Bondestandens Deputerede, og deriblandt P. West, talede dog for en ligelig Fordeling af Udgifterne, da Bondestanden og ville have Rytte af den foreslaaede Foranstaltning. – Sagen angaaende det af Godseier Tutein indgivne Andragende fra Sukkerrafinadeurerne i Kjøbenhavn betræffende Jndførselstolden af rafinerede Sukkere blev derefter foretaget til foreløbig Behandling. Comiteens Indstilling gik ud paa, at Jndførselstolden af St. Croix Sukker og af fremmed raat Sukker maa vorde ansat til een og samme Størrelse, nemlig 2 Rbd. 8 s. pr. 100 Pd., og at denne Toldsats maa, for det Sukker af begge Slags, som beviisligen anvendes til Rafinering, nedsættes til 1 Rbd. 54 s. pr. 100 Pd., eller, dersom dette Forslag ei billiges, da at den nu gjældende Jndførselstold af raat Sukker maa, for de Partier, der beviisligen anvendes til Rasinering, nedsættes til 1 Rbd. 14 s. pr. 100 Pd. St. Croix Sukker, og 2 Rbd. 10 s. pr. 100 Pd.