JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-30
vertissements. Med Veemod tilkjendegives Familie og Venner, at min kjære Kone, Cathrine Elisabeth Faaborg, efter adskillige Aars Svagheder og 8 Maaneders stærk tærende Syge, i Gaar ved Døden skiltes fra sine Lidelser, efterladende 4 uforsørgede Børn der med mig begræde Tabet af en om og huuslig Moder. Ollerup Degnebolig den 26 Marts 1821. D. Schiær. Sørgeligst bekjendtgjøres Familie og Venner, at Kl. 8 1/2 Dag Formiddag behagede det den algode og vise Fader, at bortkalde til et bedre Liv vores kjære Søn, Lars Wilhelm i sit Alders 3 1/2 Aar; hans haarde Sygdom varede i 6 Uger og 4 Dage, men Gud kaldte ham ved en blid og rolig Død. Eibye=Mølle den 27 Marts 1821. Anne Magrethe Langkilde, Hans Langkilde. fød Rasmussen. Til Fordeel for et Medlem af det forrige dramatiske Selskab, i Odense, der saa ofte har glædet samme ved sit heldige Talent, gives Torsdagen den 5 April paa Theatret i Odense, Kl. 7 Jacob von Tyeboe, Lystspil af Holberg i 5 Alter. Billet, terne faaes som sædvanlig, paa Løve=Apotheket, Forestillings dagen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-30
For et honet Fruentimmer, der kan paatage sig at føre en Huusholdning for en Præst paa Landet, er til første Mai er god Kondition at erholde, naar hun melder sig snarest muligt. Adressekontoiret anviser.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-30
Løverdagen den 7 April næstkommende, om Formiddagen Kl. 10, afholdes Auction paa Marienlund, over Heste, Køer, Vogne, Avls= og Meierie=Redskaber, et Par Kobber Brygger Kjedler, noget Kjøkken=Tøi, Sengeklæder, en komplet 24 Lps. Vægt, samt andre Effetter af forskjellige Slags. C. A. Falbe Odense den 29 Marts 1821.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-30
Den forhen bekjendtgjorte Auction over Frands Andersens Huus i Tarup tilbagekaldes herved. C. A. Falbe. Odense den 29 Matts 1821.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-30
Tirsdagen den 24 April dette Aar om Formiddagen Kl. 10, lader Forpagteren af Svindinge Præstegaard, Niels Nielsen, formedelst Forpagtningens Fratrædelse, ved offentlig Auction bortsælge 4 Heste saavelsom nogle Køer, Faar, Sviin, Vogne, Plove og Harver, samt endeel Meierie=Redskaber, Senge= og Sengeklæder m. m.; hvilket herved bekjendtgjøres til Sunds Gudme. de Lysthavendes behagelige Underretning. Herreders Kontoir i Svendborg d. 27 Marts 1821. C. Christensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-30
Efter flere Familiers Ønske, agter jeg igjen at antage Elever til Underviisning i Dands, hvis et nogenledes stort Antal vil deeltage. De som ønske min Jnformation vilde snarest muligt henvende sig til mig selv paa Fattiggaarden hos Hr. Kasserer Bondo; hvis et antageligt Antal finder Sted, kan Jnformationen skee, efter Familiernes Ønske, enten hos dem selv eller paa Komoediehuussahlen. J. G. Lund, Dandseinformator. Gives herved tilkjende: at efter Overeenskomst med Eieren og den af Prioritetshaverne meddeelte Erklæring, stilles Huset No. 253 i denne Byes Grønnegade med dertil hørende Gaardsrum og Haugeplads, til Salg ved tre Auctioner. 1ste Gang den 17 April, førstkommende Kl. 10. 2den Gang den 1 Mai, og 3die og sidste Gang den 15 ejusdem, Formiddag. De 2de første af disse Auctioner holdes paa Raadhuset i Faaborg, den tredie paa selve Stedet. Konditionerne erfares ved Auctionen og forinden paa Undertegnedes Kontoir. Thi ville Lysthavende sig til Tid og Sted behageligst indfinde. Faaborg den 27 Marts 1821. Viborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-30
Efter Vedkommendes Begjæring og i Følge Forliig og Udlæg, bliver der foretaget offentlig Auction over Huusmand Jørgen Pedersens iboende Huus i Hauge Bye udi Lumbye Sogn, der bestaaer af 5 Fag Ege Bindingsværk, samt en liden Hauge. 1ste Gang Løverdagen den 14 April førstk., hver Dags For 2den Gang Løverdagen den 28 April, og middag Kl. 11. 3die og sidste Løverdagen den 19 Mai, De 2de første Auctioner holdes paa mit Kontoir her i Byen, og 3die og sidste udi Huset selv i Hauge, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Konditioner. Lunde Scham og Schoubye Herreders Kontoir i Odense den 26 Marts 1821. M. Knutzen. Parcellen af det saakaldede Kragenbjerg Sted, der staaer for Hartkorn Ager og Eng 6 Skpr. 3 Fdkr. 1 Alb., og Skovskyld 2 3/4 Alb., med det derpaa værende Huus, Kirkemosehuus, beliggende ved Svendborg Landevei paa BoebiergMark, Lunde Sogn, er at faae tilkjøbs eller til Leie anstundende 1 Mai d. A. Man henvender sig desangaaende til Forvalter Fog paa Juelsberg pr. Nyborg. Niels Christensens iboende Gaard i Birkum, at Hartkorn 4 Tdr. 3 Fdkr. 2 1/2 Alb., lader Udlægshaveren stille til 3de Auctioner, den 7de, 14de og 21 April d. A., hver Dags Formiddag Kl. 10. De 2de første Auctioner afholdes paa Herredernes Tingsted i Odense, og sidste i den sælgende Gaard, hvorved tillige vil vorde bortsolgt noget ubetydeligt Boehave, m. v. - Odense den 28 Marts 1821. Friestedt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-03-30
J Følge vedkommende Forligs= og Udlægshavers Begjering, bliver Boelsmand Knud Pedersens iboende Sted, lille Larindsgaard kaldet, af Hartkorn Ager og Eng 2 Tdr. 2 Skpr. 1/2 Alb. og Skovskyld 1 Fdkr. 2 1/2 Alb., beliggende i Nærheden af Langeskovs Kroe i Rønninge Sogn, opbuden til Bortsalg ved 3 offentlige Auctioner, hvoraf de 2 første holdes den 24de og 31te dennes paa Herredernes Tingstue, og den sidste den paafølgende 10 April paa selve Stedet, hver Gang Formiddag Kl. 10; ved hvilken sidste Auction noget Løsøre, bestaaende af Ind- og Udboe, Besætning og Jnventarium, m. v., tillige vil vorde bortsolgt. Konditionerne, som forinden Auctionen kan erfares hos Undertegnede, vil blive meget i fordeelagtige for Kjøberen. - Bjerge Aasum Herreders Friestedt. Kontoir den 5 Marts 1821.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
No. 44. Fyens Stifts 50 Aargang. privilegerede. Kongelig allene an Avertissementstidende. Adresse-Avis og med Brevposten, Forsendes overalt Hertugdømmene. i Danmark og af Udgiveren Søren Hempel i Odense.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Redigeres, trykkes og forlægges April 1821. Mandagen den. Jndhold. Krigsskuepladsen (Parlamentet i Neapel underkastet sig. Forstærkninger underveis til Jtalien)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Neapel. Frankerig (Uroligheder i Grenoble). StorbritJtalien (Hertugen af Geneviis afslaaet Sardiniens Krone) tannien (Debatter angaaende de Neapolitanske Anliggender).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Blandinger. Budskab. Den Østerrigske Armees temmelig uregelmæssige Bevægelser hidtil vil Man forklare deraf, at de endnu bestandihaabede at besætte Neapel uden Sværdslag; men vovede dog ikke, som General Bianchi 1815, at drage over Tetracina lige imod Neapel, fordi de ikke kunde vente at finde samme Understøttelse der som han. Dette i Forening med de nyeste Oplysninger om Krigsoperationerne fra den 7de til 10 Marts synes at bevise, at Hæren har fundet alvorligere Modstand end Man vil vedgaae. Saaledes er til Rom ankommen mange Saarede, og ifølge Privatefterretninger skulle Neapolitanerne tappert have forsvaret sig hele 8 Timer, og Fægtningen havde kostet meget Blod. Ja Man vil endog vide, at de atter havde indtaget deres forrige Position ved Rictii, og besat Verola og Alatri i Kirkestaten. En Armee, beretning fra v. Frimonts Hovedqvarteer Jntrodoco af 10 Marts indeholder kun Details om det forhen Passerede. Kong Ferdinand har udnævnt den bekjendte Engellænder Church, som tog Deel i Revolutionen i Palermo, men blev Krigsskuepladsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Om Armeernes Foretagender har den sidste Post ikke medbragt noget egentligt Nyt, men derimod en anden Efterretning, der, da den er kommen fra Laybach baade over Wien og Berlin, saavelsom til den Russisk Keiserlige Minister Hr. Struve i Hamborg, synes at have authentisk Præg, og, hvis den holder sig, vil blive afgjørende med Hensyn til Neapels og maaskee hele Jtaliens Skjebne - For at afvende Krigens Rædsler fra Riget og overbeviis om al Modstands Utilstrækkelighed, har nemlig det Neapolitanske Parlament ubetinget underkastet sig Kon Ferdinands Villie og ansøgt Prindsregenten om at notificere sin Fader dette Skridt. Som Aarsag til denne Levemodets pludselige Afkjoling angives deels Adspredelsen af Pepes Hær, deels og vel især et Oprør af Garnisonen i Gaaeta til Fordeel for Kong Ferdinand, hvori Fæstningens Kommandant, General Begani, har mistet Livet. Og saa skal Prindsregenten strax have skikket Gen. Lieut. v. Far della (efter Andre Coletta) til sin Fader med dette vigtige Budskab. Den Østerrigske Armees temmelig uregelmæssige Bevægelser hidtil vil Man forklare deraf, at de endnu bestandihaabede at besætte Neapel uden Sværdslag; men vovede dog ikke, som General Bianchi 1815, at drage over Tetracina lige imod Neapel, fordi de ikke kunde vente at finde samme Understøttelse der som han. Dette i Forening med de nyeste Oplysninger om Krigsoperationerne fra den 7de til 10 Marts synes at bevise, at Hæren har fundet alvorligere, Modstand end Man vil vedgaae. Saaledes er til Rom ankommen mange Saarede, og ifølge Privatefterretninger skulle Neapolitanerne tappert have forsvaret sig hele 8 Timer, og Fægtningen havde kostet meget Blod. Ja Man vil endog vide, at de atter havde indtaget deres forrige Position ved Rictii, og besat Verola og Alatri i Kirkestaten. En Armee, beretning fra v. Frimonts Hovedqvarteer Jntrodoco af 10 Marts indeholder kun Details om det forhen Passerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Kong Ferdinand har udnævnt den bekjendte Engellænder Church, som tog Deel i Revolutionen i Palermo, men blev Saineskuneladsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Om Armeernes Foretagender har den sidste Post ikke medbragt noget egentligt Nyt, men derimod en anden Efterretning, der, da den er kommen fra Laybach baade over Wien og Berlin, saavelsom til den Russisk Keiserlige Minister Hr. Struve i Hamborg, synes at have authentisk Præg, og, hvis den holder sig, vil blive afgjørende: med Hensyn til Neapels og maaskee hele Jtaliens Skjebne - For at afvende Krigens Rædsler fra Riget og overbeviis om al Modstands Utilstrækkelighed, har nemlig det Neapolitanske Parlament ubetinget underkastet sig Kon Ferdinands Villie og ansøgt Prindsregenten om at notificere sin Fader dette Skridt. Som Aarsag til denne Levemodets pludselige Afkjoling angives deels Adspredelsen af Pepes Hær, deels og vel især et Oprør af Garnisonen i Gaeta til Fordeel for Kong Ferdinand, hvori Fæstningens Kommandant, General Begani, har mistet Livet. Og saa skal Prindsregenten strax have skikket Gen. Lieut. v. Far della (efter Andre Coletta) til sin Fader med dette vigtige Budskab. frikjendt af Parlamentet, til Generallieutenant ved den Armee, som drager mod Neapel, og han har hverver endeel Rommere, med hvem han er marscheret til Neapels Grændser, for at bevirke en Kontrarevolution. Han har en Mængde selvfabrikerede Proklamationer med, hvori han vil opfordre baade den neapolitanske Land= og Søemagt til at gjøre Et med sig; men Romerhoffet vilde, efter Sigende, ikke tillade ham at publicere samme paa dets Gebeet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Keiseren af Østerrig har givet befaling til at oprette en Reserve=Armee, hvis Størrelse Nogle endog angive 1 til 300,000 Md. Ligeledes har Keiser Alexander, paa Efterretningen og Urolighederne i Piemont, beordret Armeen i Moldau og Gallicien ufortøvet at bryde op til Jtalien.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Jtalien. Den vigtigste Efterretning herfra, om den bekræfter sig lerat Hertugen af Genevois harafslaaet at modtage den Sardiniske Krone og vil heller ikke erkjende sin Broders Tronfrasigelse. Forresten lader det til at være roligt allevegne. J Genna var endnu Jntet forefaldet den 15 Marts, og hverken fra Venedig eller Malland høres Noget, undtagen at Tropperne i sidstnævnte Stad skulle være paa Marschen til det Piemontesiske. Efter en ny Tidendes Beretning, som nu udkommer i Turin under Navn af, den subalpinske Skildvagt, er den spanske Konstitution imidlertid overalt med Enthusiasme bleven proklammeret. Regenten har forøget den oprettede Junta med ni nye Medlemmer og befalet, at en Nationalgarde skal organiseres i alle Stæder til Rolighedens Overholdelse. Videre har han bekjendtgjort en ubetinget Amnestie for Deeltagelse i politiske Handlinger, og forbudet at bære andre Faner eller Kokarder, end af den brugelige piemontesiske Farve. Det var Oberstlieutenant Ansal di af Regimentet Savoyen, som begyndte Opstanden i Alessandria og snart fik alle de øvrige Officerer paa sit Partie. Efter at omtrent 8000 Borgere havde forenet sig med dem, blev den spanske Konstitution proklammeret og Sagen formelig berettet Kongen. Forgiæves kaldte denne flere Regimenter til Turin. Militæret i Staden forenede sig med 200 bevæbnede Studentere, og de øvrige Studerende droge til Alessandria. Jnsurgenterne førte tvende Faner, den ene hvid, blaa og sort, og den anden ganske hvid med Jndskrift: "Spaniens Konstitution. Saaledes droge de ud af Staden over Pofloden hen paa en Høi, som behersker Turin. En Oberst Raymond, som vilde holde Styr paa sine Folk, blev af en Student let saaret med en Pistol. Næste Morgen den 12te begyndte Turins Borgere ogsaa at raabe paa en Konstitution, og da var det, at Kongen gav efter. Man paastaaer, at Citadellets Besætning skal have truet med at beskyde Staden, hvis den ei vilde antage Konstitutionen, og 8 til 10 Personer skulle virkelig være blevne dræbte, ved hvilken Leilighed berettes ikke. Hvad der især fremskyndte Revolutionen var Grev St. Marsans Ankomst fra Laybach; da han sagdes at overbringe en Fordring fra Østerrig paa 3 Mill. Gl., den halve Armees Aftakkelse og at Alessandrig skulde modtage Østerrigsk Besætning. J det sammenkaldte Statsraad skal derpaa Prinds Carrgnan have udladt sig meget heftig herover, saa at Kongen endog dekreterede ham Arrest, og da han er almindelig elsket af Folket, saa forbittrede dette høilig Gemytterne. Ogsaa Prinds de la Cisterna, Grev v. Peron og Marqvis de Priez vare blevne arresterede paa den Østerrigske Ministers Reqvisition; men Prindsregenter, har igjen ladet dem sætte i Frihed. Alt dette gav endog Anledning til det Rygte, at Prinds Carignan havde erklæret Østerrig Krig, hvilket dog er ugrundet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
J Kong Victor Emanuels Aftakkelse hedder det, at Hs. Majestæt allerede længe havde tænkt paa at frasige sig Regjeringen, da hans Livs mange Gjenvordigheder havde undet gravet hans Sundhed og berøvet ham de fornødne Kræfter til at bære Regjeringens Byrder. Han overdrager derfor samme til sin Fætter, Prinds Carl Amadens Albert af Savoyen og frasiger siquigjenkaldelig Souverainitets retten saavel over Kongeriget Sardinien, som alle de Lande der ved Arv eller Traktater muligen kunde tilfalde ham; hvor hos han imidlertid tilføiede de forhen meddeelte Betingelser, Den Wioner Hoftidende vil vide, at Kongen i Begyndelsen af Opstanden havde besluttet at marschere til Alessandrig i Spidsen for de Tropper, der endnu vare ham troe; men da deres Antal med hvert Øjeblik aftog, saa blev der ikke noget af. Hvad Paaskudet for Jnsurrektionen, en Jnvasion af Østerrigerne, angaaer, da finder bemeldte Blad det ei Umagen værd at gjendrive et saa urimeligt Rygte, hvorpaa Carbonarerne ei engang selv troe, som Hensigten af deres og Medforbundnes Planer i alle Lande da og med hverDag bliver tydeligere."Men, hedder det videre, gjennem førgeligt er det at see, hvor formasteligt Man nu tildags spille med Nationernes Skjebne, og under hvilke kaade, intetbetydende Paaskud Konger blive stødte fra Tronen, alle Rettigheder og Pligter traadte under Fødder, og de roligste, lyb keligste Lande overgivne til navnløs Fordærvelse. Det er landelig neppe tænkeligt, at ei Alles Øine skulde aabnes herved og erkjende de forenede Souveræners rene, ophøiede Hensigter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Neapel. Jfølge direkte Efterretninger (som dog kun naae til den 9 Marts ) vedvarede Rustningerne endnu hertillands og Begeistringen sagdes snarere at tiltage end aftage, da Fortvivlelsen gav Nationen nye Kræfter. J Nøden griber, Man det første Hjelpemiddel, der er for Haanden. Saaledes transporteres Kanonerne til Armeen paa Karrer, trukne at Stude. Den aktive Hær er deelt i tvende store Kommandoer, hvoraf Pepe anfører den mindste, Carascosa den større, bestaaende af 70 Batailloner Linietropper og 30 Eskadroner Ryttere. Prindsregenten afgik til Armeen den 7de og bekjendt gjorde i Neapel sin Afreise ved et Manifest, hvori han yttrer godt Haab, samt formaner Forket til Eendrægtighed og Standhaftighed. Den tredie forud kom det i Hovedstaden til blodige Skjærmydsler mellem Nationalgarden og i Legionairerne (Bærmen af Pøbelen), hvilket ikke var noget godt Forbud. Man vil paastaae, at der er forefaldet en lille Søtræfning mellem de fjendtlige Eskadrer, hvori Neapolitanerne skulle have bemægtiget sig nogle Transportskibe. Endnu før Man kunde vide Noget fra Feldten, fandt nogle Skjælmer i Neapel paa at skrive og lade trykke en Beret. retning om en Seier, Neapolitanerne skulde have vunden; men Man opdagede snart Bedrageriet, som mødte almindeligt Mishag. "Regjeringen, bemærker et Blad i den Anledning, vil aldrig lade Publikum i Uvished om Hærens Operationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Frankerig. At Jlden desværre, ulmer lumsk under Asken paa mange Steder i Frankerig, derpaa haves et nyt Beviis i nogle Optøier i Grenoble, som vare foranledigede ved falske Rygter om at hele Hovedstaden havde revelleret og Kongen alt takket af. Disse Efterretninger bragte Folket til at stimle sammen. Man plantede den trefarvede Fahne og har den under Oprørsskrig gjennem Gaderne. Den Øverstkommanderende paa Stedet, General Lacroix, lod imidlertid Tropperne rykke frem, som omsider adspredte Rolighedsforstyrrerne, hvoraf en blev saaret. Efter Lovens Bogstav havde Man nu kunne erklære Staden i Beleiringsstand, men det skeete dog ikke. Ogsaa ved Lyon er ved samme Middel gjort Forsøg paa at afstædkomme en Opstand, men skjøndt Rygtet i Paris sagde, at det var lykkedes, var det dog endnu roligt der den 23 Marts. J de Deputeredes Møde den 17 Marts lod Kongen fremlægge et Forslag til at give de franske Donatarier, som have mistet deres Dotationer udenlands og heller ikke beholdt noget tilbage i Frankerig, en billig Skadeserstatning. Donadien gik, uden at tage Hensyn til Sagen, strax løs paa Ministrene, bebreidede dem, at de endnu ikke have taget de ringeste Forholdsregler til at undgaae de Storme, der true at rive Europa ud af sine Fuger og erklærede, at hvis Kongen ikke omgav sig med indsigtsfuldere og meere tarakteerfaste Statstjenere, saa ansaae han Borger-Samfundets Baand aldeles opløste. Mange studsede over denne dristige Tale; men Jngen fordrede den til Trykken. Den 20de talte Villele derimod, men kort efter tog Tarayre Ordet. Hr. Villele, sagde han blandt andet, ønskede nys, at Frankerig ingen Deel skulde tage i de nærværende Optrin i Europa. Men hvorledes kan Man undslaae sig for at tage Partie hvor det gielder Kulturens Triumphover Barbariet. Regjeringskammeret erklærede han saa afhængigt af Ministrene, at en anden Jndretning var absolut nødvendig, og Finantsministeren var en Art af Fyrst Erke-Skatmester. "Men, vedblev han om Aristokraterne, Eders Planer ville ikke lykkes. J have fulgt Armeernes Bevægelser imod Neapel med Eders Ønsker. Blive de overvundne, saa blive I det ogsaa; men seire de, er det derfor ikke sagt, at J ogsaa gjør det. J kunne kun tabe et Slag, men vi hundrede, og beholde, dog Kraft nok tilbage til at gjøre Eder Modstand. Den 21de kom det til heftige Debatter angaaende Tildragelserne i Turin og over Ministrenes og Andres formeentlige Jndflydelse paa Statspapirernes Værdie; thi denne har i den senere Tid været temmelig vaklende; men Efterretningen om Østerrigernes Seier ved Rieti bevirkede paa Øieblikket, at de steeg betydeligt. Den 22de blev en Deel af det ny Budget antaget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Storbrittannien. I Underhusets Møde den 20 f. M. gjorde Sir R. Wilson et nyt, men forgiæves, Forsøg paa at faae nøiere Underretning af Ministrene om de diplomatiske Forhandlinger angaaende Neapel. Han bragte desaarsag Brevet fra Sir A=Court igjen paa Bane, og sagde, at Man no havde havt ifinde at angribe Neapel fra Søsiden; men Man betænkte ikke, at slige Grundsætninger, som Monar. kerne nu fulgte mod Neapel, ved Leilighed ogsaa kunde anvendes paa Engelland. Han kunde i det mindste forsikre, at da det ved Troppauer=Kongressen kom paa Tale, at Nogle af den engelske Opposition muligt kunde komme ind i Ministeriet, sagde en vis Minister: de allierede Monarke maatte i saa Fald behandle Engelland som nu Neapel; og da En bemærkede Vanskeligheden herved, som Napoleon i sin Tid maatte føle, svarede Ministeren, at Engellænderne, hvis saa var, ikke burde have Adgang til Fastlandets Havne, kort, Man skulde, ligesom Napoleon, behandle dem som de vare befængte med Pest. Jøvrigt indsaae Wilson ikke, hvorledes Engelland, som i sin Tid deels havde afsat sine egne Regentere, deels endog bragt dem paa Skafottet, kunde ansee Optrinene i Neapel, hvilke han naturligviis atter meget ivrigt tog i Forsvar, som en gyldig Grund til Krig. Carbonarernes Grundsætninger vare ikke anderledes, end at de ædleste Mænd kunde være dem bekjendte; han var selv indviet i deres Hemmeligheder, og de Bagtalelser, hvormed de overøses, havde de tilfælles med alle Reformatorer. Castlereagh henviste ham til de offentlige Blade angaaende det overnævnte Brev og gav for Resten Huset ny Forsikring om Neutralitetens ubrødelige Overholdelse. Siden tog Canning Ordet, imod Wilsons Forslag, yttrende, at hans Hensigt var allene at indvikle Engelland i Krig, og skammede ham dygtig ud fordi han anpriste egne Feil som Exempel for andre Lande hvorpaa Wilson selv tog sit Forslag tilbage. Dagen efter vandt Oppositionen en Seier over Ministrene, da det med en Majoritet af 24 Stemmer bevilgedes Hr. Western at indføre en Bill om Ophævelse af Malt Afgivten. J Anledning heraf bemærkede Sir Macintosh Dagen efter, at Ministrene i gamle Dage pleiede at nedlægge deres Poster, naar de eengang vare bleve refute rede af deres Modstandere, men Castlereagh citerede Exempler paa det Modsatte, og gav ham venskabelig det Raad; ikke at skyde Victoria, før han virkelig havde seiret.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Det er foreslaaet i Parlamentet, at tillade baade den engelske og irlandske Bank, allerede fra 1 Mai d. A. at indløse deres Sedler under 5 Pd. St. med rede Penge, som de finde det for godt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Blandinger. Tydskland. Mellem Læredrengene i Passau er opdaget et hemmeligt Forbund, hvis Tendents Man endnu ikke har kunnet udfinde. De samledes i en Kloster begravelse, aflagde ordentlig Eed og drak derhos af en Hjerneskal. Nogle bare endog Dolke hos sig.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Revolutionen i Piemont, hedder det fra Frankfurt, har her opvakt stor Sensation, og Enhver ønsker af sit Hjerte, at Franskmændene ikke og skulle falde paa at forlange den spanske Konstitution.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Jtalien. Fyrst v. Hardenborg er den 6 Marts ankommen til Rom.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Tyrkiet. Den oprørske Bojar Wladimiskoe har før staaet i russisk Tjeneste, hvor han har faaet flere Ordener.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Barbareskerne. En heftig Storm har fra 7 til 10 Febr. ødelagt flere Skibe af forskjellige Nationer og hele den tunesiske Flaade af 10 Skibe uden for Tunis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
Spanien. Man lover sig meget af de nye Ministre, som have erklæret, at de ville sørge for at skaffe den Kongel. Anseelse mere Kraft.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1821-04-02
J Anledning af Forslaget om at undersøge Nationens Tilstand og Midlerne til at befæste det konstitutionelle System, sagde nylig et Medlem i Cortes: "Jeg billiger en Kommissions Nedsættelse i dette Øiemed, dog ikke fordi Fædrelandet virkelig svæver i nogen Fare, thi den offentlige Mening har udtalt sig altfor almindelig og bestemt dertil, og hvad udvortes Fiender angaaer, da ere 500,000 franske Heltes ujordede Been Os Borgen for at Vi ikke angribes fra denne Kant.