JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Mad. Dahlen fortjener offentlig Tak for den Uegennyttighed, hun ved denne Leilighed virkelig har viist ved at overlade sine Billetter for en billig Betaling. Anmelderen vil ikke paastaae, at den Benificerede, ved saadan en Leilighed, som kommer saa sjelden, og sjeldnest hos den, der ofte meest trænger dertil, gjøre sig sin Benefice saa fordeelagtig som mueligt, især da adskillige af Skuespilpersonalet, der have en stor Familie, kun ere meget maadelig aflagte; men - Alting i Verden, endog Selvopholdelsens Pligt, bør have sine Grændser, og det er altid et Slags Misbrug af den tilstaaede Benefice, naar det ordentlig gjøres til en Gjenstand for Speculation. Mange ere af den Mening, at ved en Beneficeforestilling, Skuespilhuset ganske er overladt til den Benificeredes Egenraadighed, men dette hverken kan eller bør antages. Skuespilvæsenet er en offentlig Jndretning, og som en saadan, bør det ogsaa staae under offentlig Opsigt. Anmelderen mindes meget vel at endog en Udlænding (Hr. Fouree) engang troede, saa ganske at have hals og Haand over Skuespilhuset, at han, de Aftener, det var overladt til ham, ordentlig lod udtage Bænkene af Parterret (som den Gang havde 3) og gjorde Parterret til Parquet. Ham er det, som man oprindelig skylder Jdeen til denne siden indførte Forvandling af Parterre til Parquet. De, som have afdeelt disse Baase, maa have havt Subjecter af meget smal Dimension at rette sig efter. - Ved at opoffre blot to Pladse, paa hver Bænk, som just ikke havde været nogen Herregaard, kunde disse Afdelinger blevet nogenlunde hensigtssvarende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
(Jndsendt.)¬ J en i Skilderiet No. 98 for forrige Aar indrykket Erklæring i Anledning af den belovede Fortsættelse af Fragmenter af en Reise i Sielland, i Sommeren 1814, fremsættes den Yttring, at den venskabelige Brevvexling mellem de danske Provindser er ved den særdeles høie Brevporto, næsten ganske forsvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Hvorvidt denne Yttring, Portoen betræffende, er grundet i Sagkundskab og Virkelighed vil nærmest kunne skjønnes ved at sammenligne den nu gieldende Brevporto mellem Stederne i Danmark indbyrdes, med den for Krigen fastsatte, hvortil efterfølgende Exempler, ved hvilke en Species er beregnet, efter dens Værdie før Krigen, til 60 Ls. eller 120 sk. d. C., og for nærværende Tid antaget til et Middeltal af 5 Rbdlr., endskiønt dens Værd, efter Øieblikkets Cours, er over 6 Rbdlr., ville give fornøden Veiledning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Jmellem Kjøbenhavn og Aalborg blev Por ton før Krigen efter nysnævnte Beregningsmaade erlagt med 8 Ls. eller 16 s. d. C., som var 1/2 Deel Species, nu derimod da dennes Værd, efter det foran antagne Viddeltal, beregnes til 5 Rbdlr. eller 300 Rdlr. 6. C., erlægges bemeldte Porto med 32 Rbs., som er 1/12 Deel Species, og altsaa ikkun med det halve af Beløbet før Krigen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Mellem Kjøbenhavn og Odense blev Portoen før Krigen erlagt med 4 Ls. eller 8 s. d. C., som var 1/2 Deel Species, nu oppebæres den med 16 Rbs., som er 1/10 Deel Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Mellem Ringsted og Aarhuus oppebares Portoen for Krigen med 6 L. eller 12 s. d. C., som var 1/2 Deel Species, nu derimod med 24 Rbs. eller 1/2 Deel Species.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
J samme Forhold erlægges Portoen for Tiden mellem alle de danske Stæder, der ligge i den længere Frastand fra hinanden. J Hensyn til de kortere Distancer er den nu gieldende Porto endog langt under det Halve i Sølv af hvad den var fastsat til før Krigen, som en Følge af at samme, da Rigsbank=Anordningen i Aaret 1813 var traadt i Kraft, blev reguleret efter den Grundsætning, at Portoen for et enkelt Brev mellem de Stationer, hvor Veilængden var under 4 Mile, ikkun skulde erlægges med 2 Rbs., hvor den var fulde 4 Mile med 4 Rbs., og hvor den var over 4 Mile med 6 Rbs., hvilke Bestemmelser igjen havde til Følge, at da Sølvværdien i bemeldte Aars August Maaned var bleven fastsat, og Posttaxterne i Overeensstemmelse dermed bleve forandrede, blev det bestemt, at hvor Portoen i den indtil da gieldende Taxt var fastsat til 2 Rbs., skulde den fremdeles oppebæres med 2 Rbs., hvor den var bestemt til 3. med 4 og til 4 med 5 Rbs. Saaledes er f. Ex. Portoen for Tiden mellem Odense og Nyborg, paa en Veilængde af 4 Mile 5 Rbs. eller 1/8 Deel Species (denne endda ikkun beregnet til 5 Rbdalers Værd), da den før Krigen var 2 Ls. eller 1/2 Deel Species. Mellem Rødbye og Saxkiøbing, paa en Vei længde af 3 Mile, er Portoen nu 2 Rbs. eller 3 45 Deel Species, da den for Krigen var 10 Deel Species o. s. v. Af det Foranførte vil det saaledes være indlysende, at den nu for de danske Stæders indbyrdes Brevvexling gieldende Porto, som paa de længere Distancer ikkun oppebæres med det halve Beløb af hvad den var fastsat til for Krigen, endog naar Værdien af en Species ikkun beregnes til 5 Rbd., og under det halve, naar hensees til dens øieblikkelige Værd af over 6 Rbdlr., og som paa de fortere Distancer til Lettelse for Brevvexlingen endog er nedsat til langt under det Halve af dens Beløb før Krigen, ikke kan være fortrinlig virkende Aarsag til at nogen Deel af Correspondencen, hvis en saadan Paastand endog var factisk rigtig, skulde for Tiden næsten ganske være forsvunden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Odense, d. 1 Febr. J et Par Dage har det været mere Tøeveir end Frost. Nyborg Fjord er imidlertid ganske tillagt med Jis, og begge Løbene Øst og Vest for Sprogøe fulde af Driviis, saa at Beltoverfarten allene kan skee med Jisbaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
(Hempels Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Mariboe, den 30te Januari. Ved Nakskov ligger et Skib indfrossen, der er kommen fra Østersøen og bestemt til Kjøbenhavn, med en kostbar Ladning af Jndigo o. s. v. - J Rødbye kan nu en Favn Brænde kjøbes for 10 Rbd. - Den 28 d. M. om Eftermiddagen, opkom Jldløs i Saxkjøbing i Madame Hansens Vaaning ved Torvet, som for Byen, der oftere har prøvet denne ulykkelige Skjebne, kunde have blevet høist farlig, dersom den ikke, ved det derværende ypperlige Brand væsens Hielp strax var bleven qvalt i Fødselen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Rigsbanktegnene begynde nu her i Mariboe at blive en sand Fugl Phønix, der formodentlig hidrører fra de mange skrevne Pengebilletter, der baade med og uden Garantie ere satte i Omløb. - Ved den af det Kgl. Finantscollegium foranstaltede Brændeauction d. 30 d. M. kostede ved Binige en Favn godt Bøgebrænde fra 93 til 98 Rbmk., ved Lysemose fra 100 til 109 Rbmk. En Favn Knippelbrænde blev betalt med 74 Rbmk. Foruden 8 PC. af hver Rbd. - J denne Tid har Hr. Apotheker F. Hansen her i Mariboe solgt sit Apothek til Hr. Cand. Pharmac. Brugge i Nakskov for 22687 Rbd. 3 Mk. N. V.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Over Jndsøerne her ved Mariboe kan nu kjøres med fulde Læs. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Mariboe, den 2den Februari. For nogen Tid siden er her i Lolland begaaet et pudsigt Tyverie. En Mand blev nemlig bestiaalen for 600 Rbd. Men da Tyvene, (formodentlig Huustyve) mærkede, at der skulde gribes til alvorlige Forholdsregler, fandt han igjen - imod al Formodning de fortabte Faar i et Par gamle Buxelommer, som han i lang Tid ikke havde gaaet med. At komme paa Spoer efter de egentlige Gierningsmænd har ikke været ham mueligt. - J Nakskov kan nu en Favn Brænde kjøbes for 16 Rbd. 4 Mk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Ved Auctionen den 31te f. M. kostede i Ugleholt Skov en Favn Bøgebrænde fra 93 til 94 Rbmk. - Et Pund særdeles godt fedt Oxekjød, kan nu kjøbes her i Mariboe af Slagterne fra Landet for 20 Rbs. - J afvigte Aar er i Stokkemarke Sogn under Grevskabet Knuhtenborg ved Døden afgaaet en Kone, der havde været Bondekone paa et Sted i 60 samfulde Aar. (S. Bl.)J Avisen for ti Kjøbstæder, som trykkes i Slagelse, læses følgende: Underskrevne Byens Gruus= og Leergravs-Jnspekteur, Fæstemand; Æskefabriqueur, og Told- og Consumptions=Betjent, bekjendtgjør herved: At hvilke Folk af Karle og Piger, som vil have Tjeneste her i Byen, kan desangaaende henvende sig til mig, saasom mit nye Embede hjemler samme. Saaledes kan og bekommes Æsker af alle Slags for meget billig Priis. Og hvem der haver med mig at gjøre om Leer og Gruus, kan hver Dag tale med mig derom, da jeg saa foranstalter det Nødvendige. - Kallundborg, den 23de Jan. 1816. - Johan Biiser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Kjøbenhavns Børs den 7de Februari. Cours. Hamb. 2 M. 640, a vista 654. Amsterdam 2 M. 608, vira 612. London 2 M. 26 1/2 Rbdlr., a vista 26 2/2. Spec. 635. - Specier, solgtes til 39 Rbmk. for Committeesedler blev givet 64 pr. 100; Oblig. 250.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Paris, d. 21 Jan. Dagsmoniteuren meddeler Udbyttet af de Eftersøgninger, man har anstillet efter vor myrdede Konges og Dronnings Levninger; en egen Commission, under Forsæde af Frankrigs Cantsler, har forestaaet disse Undersøgelser. Af Dronningens Liig har man, under et 6 Fods Jord- og 11 Tommers Kalklag, fundet en stor Deel af Beenradet, der hele Hoved, og derpaa kjendelige Spor af Halshugning; tillige fandtes et Par elastiske Strømpebaand. Efter Kongens Kiste maatte man endnu grave 7 Fod dybere, førend man fandt en Blanding af Kalk og Jord, og der nogle Menneskebeen, samt Hovedet lagt ned imellem Knæerne, hvilken Omstændighed de fra Begravelsen af tilstedeværende Vidner endnu kunde erindre sig. Alt hvad der var fundet blev paa det Omhyggeligste samlet, og gjemt i 2 Casser, som af Commissionen bleve forseglede og bestemte til at bevares i Blyekister. Hr. Desclosseaux, som har kjøbt Begravningspladsen og troeligen bevogtet de Levninger den indeholdt, er af Kongen udnævnt til Ridder af St. Mikaels ordenen, har faaet en Pension, som gaaer over paa hans Døttre, og af Hertuginden af Angouleme Ludvig den 16des og Marie Antonettes Portraiter til Foræring.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Offentlige Blade levere følgende Oversigt over det Mennesketab, som de af Napoleon førte Krige siden 1802 have forvoldet: 1) Krigen paa St. Domingo fra 1801 til 1806 med Toussaint-Louverthre, og, efter dennes Bortførelse, med hans Efterfølgere, dræbte: a) franske Soldater og Matroser 60,000 Mand; b) hvide Jndhyggere paa Øen, i det mindste 50,000; c) Negere, sikkert ogsaa 60000. - 2) Søkrigen med Engelland, fra 1802 til 1814 dræbte i Slagene, ved Sygdomme, i Fangenskab, fremdeles ved Ødelæggelse i Stæderne og paa Kysterne, efter en maadelig Beregning af Franske, Engelske og begges Bundsforvandte, 200,000 M. - 3) Den korte, men meget blodige Krig i Efteraaret 1805 dræbte paa begge Sider vist 150,000 M. (de ødelagde Jndbyggere og de af Lazarethsygdomme Dræbte iberegnede). - 4) Opstandskrigen i Calabrien fra 1805 til 1807 ødelagte i det mindste 100,000 M. - 5) Den nordiske Krig fra 1806 til 1807 berøvede Tydskland, Polen, Rusland, Tyrkiet og Frankrig sikkert 300,000 M. - 6) Den spanske Krig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Naar vi regne efter Napoleons egne Beretninger, saa bliver Facit for fordeelagtigt for ham. Han har aabenbar forregnet sig her, thi hvis disse Beretninger havde været rigtige, saa maatte efter to Aars Forløb ikke findes en eeneste Mand mere i Spanien. Efter et aldeles ikke overdrevent Overslag ere 200,000 Franske og franske Allierede, og ligesaa mange Engellændere, Spaniere og Portugisere, af forskjelligt Kjøn og forskjellig Alder omkomne ved Slag, Ødelæggelser, Hunger, Mord og Smitte aarligen. Dette udgjør fra Efteraaret 1807 til Efteraaret 1813, i 6 Aar, den uhyre Sum 2,400,000 Mennesker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Krigen i Tydskland og Polen i Aaret 1809 tabtes paa begge Sider 300,000 Mennesker. - Feldttoget 1812 kostede, naar man regner det uhyre Tros med, 500,000 Franske og Allierede Livet. 8) 300,000 Russer døde i Slag, i Lazarether, i afbrændte Stæder og Landsbyer; i det mindste 200,000 Jndbyggere døde i Polen, Tydskland og Frankrig af pestartede Smitrer, som de forsultne franske Soldater bare overalt omkring med sig; altsaa 1000,000 Mennesker. - 9) Feldttoget 1813 berøvede i det mindste 450,000 Mennesker Livet. - De smaa Krige, som Napoleon i samme Aaringer foranledigede, ere ikke regnede her. Naar man lægger disse Summer sammen faaer man et Facit af 5080,000 Mennesker, der, under Napoleons Jndflydelse, i en Tid af 10 Aar (fra 1802 af) have tilsat Livet. Fordeler man denne Sum, saa bliver det en halv Million Mennesker for hvert Aar. Den 22de f. M. fandt den prægtige Kanefart, Sted i Wien. Keiser Franz kjorte Keiserinden af Rusland i den første Kane, derpaa fulgte Keiser Alexanders Kane; begge disse Kaner skulle have kostet 80,000 Gylden; derpaa fulgte Kongen af Danmark med Storfyrstinden, Prindsessen af Sachsen Weimar, Keiserl. Høihed; dernæst Kongen af Preussen o. s. v.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
D. 18 Jan. var Kongen af Sachsen med sin Familie igjen første Gang i Skuespilhuset i Berlin, hvor han længe ikke havde været. Han har ladet sig gjøre to nye Reisevogne; men hvorhen Reisen gaaer veed ingen. Nogle mene til Kongressen. Wien. Kongressen. Det hedder, at Keiseren af Rusland vil afreise fra Wien d. 16 Febr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
at de europæiske og tydske Hovedmagters Ministere imidlertid ville blive ved Kongressen indtil Udgangen af Marts, og at de samtlige fremmede Souverainer endnu ville feire Keiser Franz's Fødselsdag den 12 Febr. i Wien. - Lord Castlereagh vender ved Parlamentets forestaaende Aabning tilbage til Engelland; Wellington, som afløser ham, har allerede den 23 Jan, havt en lang Afskeds audience hos Ludvig XVIII. - Man taler endnu bestandig om Kronprindsen af Würtembergs Formæling med Storfyrstinden, Enkehertuginden af Oldenborg. - Man paastaaer almindelig, at de polske Anliggender ere afgjorte, og at Østerrige faaer Gallizien tilbage saaledes som det har været 1809. Krakau og Thorn skulle være fri Rigstæder, og man er allerede sysselsat med deres Constitution. - For de sachsiske Hertugdommer skal der ogsaa, som man paastaaer, allerede være udkastet en Constitution. - Der bliver intet af den Reise, som Keiseren af Rusland, Keiser Frantz og Kongen af Preussen meentes at ville giøre til Jtalien, og som virkelig var i Værk. - Den forrige Vicekonge af Jtalien kommer nu oftere til Hoffesterne end i Begyndelsen. Han har ingen offentlig Caracteer, og behandles som Prinds Engen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Den 19de ventede man angaaende Bestemmelsen af Sachsens Skjebne en vigtig Note fra Øster riges Side. - Der tales om en Note af den 12te, hvori Preussen, paa Grund af tidligere Løvter, bestemt skal have erklæret, at det kun i Sachsen finder sin virkelige Skadesløsholdelse. Det har selv fremlagt en Erstatningsplan, hvori de bekjendte Dele af Polen, Kongeriget Sachsen, Hertugdommet Vestphalen, Berg og det Halve af Lan denne paa hiin Side Rhinen (med Undtagelse af Bonn med 700,000 Sjele, som Erstatning for Sachsen) fremsættes som Hovedpuncterne, det forlanger. Man siger, at det mangler endnu paa Kongen af Sachsens Samtykke i Preussens og i Congressens Forslag. - Polens Sag synes mere bestemt. 2 Mill. 200,000 Sjele overlades, tilligemed Warschau, Rusland, under Navn af Storhertugdømmet Warschau, over 1/2 Mill. falder ved Posen tilbage til Preussen, og Resten skal udgjøre en Mellemstat mellem Østerrige, Rusland og Preussen, hvis Regent endnu ikke nævnes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Prinds Anton af Sachsen, som hidtil har levet i Stilhed, lader sig nu igjen see offentligen, og indbydes af Souverainerne. Ogsaa Hertugen af Sachsen Teschen lever nu ikke meere saa indgetogen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Fyrst Talleyrand Note af 18 Dec. angaaende Polen og Sachsen, roses meget for det ypperlige Sprog, hvori den er skreven, men Tonen deri er langtfra ikke bestemt. Paa to Sider philosopherer han over den ægte Politik og den sande Maalestok for Staternes Storhed. Han anfører Montesquien saavelsom Exempler af den græske Historie for, at en Stats sande Styrke ikke bør søges i dens Befolknings physiske Størrelse, men alleen i Folkets og Regjeringens Aand, i deres gjensidige Retfærdighed og Dyd. Men tilsidst afbryder han i Korthed med, at naar Kongen af Sachsen giver sin Stemme, har han opfyldt sin Pligt. - Ogsaa Slavehandelen er bleven omhandlet ved Kongressen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Ved Engellands høimodige Opoffrelser synes ogsaa Spanien at ville lade sig formaae til at indgaae samme Betingelser, som i Pariser Tractaten ere blevne Frankrig gjorte, nemlig at afskaffe denne skjændige Handel inden 5 Aars Udløb. - Keiser Franz har bevilget Fyrst Metternich at antage og bære den af Kongen af Danmark ham forlehnede Elephant orden. - J Wien selv, hedder det i Tydske Blade, er det store Publicum saa uindviet i Kongressens Forhandlinger, at man venter der sædvanlig med Længsel paa Hamborger Correspondents og de engelske Avisers Ankomst, for deraf at erfare noget. (Anmelderen falder her et Baggesensk Epigram ind, hvori det hedder: at der paa intet Sted er mindre maanelyst end i Maanen.) - Ruslands Artillerie skal, som en Sagkyndig nylig har villet paastaae, i denne Tid være saa complet, at det kan stille 3000 Canoner i Marken: et Antal, som end ikke Frankrig har kunnet opstille, allermindst med russiske Heste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Subscriptionen paa dette Blad modtages hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-07
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Vi ville her ende dette indbildte Optrin, men antage, at Døden farer ned paa Myretuen, i Skikkelse af en Spurv, som oppikker, uden Forskjel, den fornemme Myre og dens Smigrere, den rige Myre og dens Daglønnere, Hvidtstraamyren og dens Krubere, med alle Myretuens Gudinder, Sniller og Skjønheder. Maae vi ei antage, at høiere Væsener, naar de overskue von Jord, paa samme Maade betragte de mange og mangehaande Fordomme, der beherske Menneskeslægten, og formindske, eller tilintetgjøre dens Lykke. – Maae vi ei antage, at hine Væsener medlidende smile over en Verden, hvor Den, der opføder og afretter Heste, lønnes med Guld og Hæder, imedens Den, der opdrager og danner Mennesker, og derfor burde lønnes og hædres, som Menneskesamfundets vigtigste Mand, segner under Fattigdom og Foragt? Hvor Krigstanden, som ødelægger Jorden, kaldes Ærens Stand, og Valpladsen - Ærens Mark, Ærens Seng, imedens Bonden og Haandværkeren, der forædle Jorden og dens Frembringelser, regnes blandt de sidste af Samfundets Medlemmer, – Hvor Mennesker straffes med Døden, fordi de dræbte eet Menneske, eller plyndrede et Huus, imedens Andre, som udrøddede hele Folkefærd, og udplyndrede den halve Verden, forgudes af den Daarekisteslægt, hvis Bødler de vare? – Hvor Tilnavnet: "den Store vanhelliges, ved at tillægges Den, som mangler den bedre Halvdel af den store Mand, det ædle Hjerte, og der altsaa ikke har mere Ret til hiint Tilnavn, end en Cartouche, hvem sikkert Jngen kan frakiende et stort Hoved? – Hvor endeligen, derfor, saa Mange hige efter den gemeene Stratenrøver=Storhed, hvilken foragtelige Krønikeskrivere tillægge Menneskeslægtens Ødelæggere, imedens saa saare Faa stræbe efter den sjeldne, ægte Storhed, som den sande Historieskriver tilkiender Hendrik den Eneste, fordi hans store Hoved og ædle Hjerte søgte den høieste Ære og Lykke i Menneskehedens Fred og Held? Ovenstaaende være det mig tilladt, at vedføie følgende, maaskee ikke ganske overflødige Anmærkninger:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
I Anledning af hvad der i No. 11 af Kjøbenhavns nyeste Skilderi findes indrykket, den utilladelige Trængsel ved Beneficer i Almindelighed og min i Særdeleshed, angaaende, kræver Pligt imod mig selv, at jeg til min Retfærdiggjørelse bekjendtgjør følgende: Jkke en eneste skreven Billet er bleven uddeelt ved min Benefice, men kun det Antal, som jeg af den Kongelige Theater=Direction har erholdt og altsaa var berettiget til at sælge. Jkke desmindre har jeg med følelig Krænkelse erfaret, at mange af de høistærede Tilskuende have manglet Plads. Skylden er ikke min ligesaalidet som det skeete med min Villie, at der i Hofdame=Logen, hvortil jeg kun havde uddeelt 20 Billetter til bekiendte Hæderspersoner, med hvis Yndest eller Venskab jeg tør smigre mig, alligevel under Stykket fandtes fire overcomplette, mig ubekiendte og følgelig uberettigede Tilskuere. Kjøbenhavn, d. 11te Februari 1818. Elisabeth Dahlen, Kongelig Skuespillerinde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Jndenlandske Efterretninger. J Aaret 1814 har i Søe-Etatens Hospital i Nyboder været indlagt 1196 Syge; deraf udgaaet 1117, døde 68. J Stiftelsen er født 10 Børn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Anordning for Almue=Skolevæsenet i Kjøbstæderne i Danmark, Kjøbenhavn undtagen. (Fortsættelse; see No. 9.)§. 23. Paa det at intet Barn, ved at flytte fra eet Skoledistrict til et andet, skal kunne unddrage sig fra den anordnede Skolegang, skulle de vedkommende Forældre, Huusbonder eller Værger være pligtige til, inden 8 Dage, at melde for vedkommende Skolecommission ethvert Barn, der maatte komme til dem fra en anden Skolecommissions District, og ligeledes ethvert Barn, der kommer fra dem andelsteds hen, under en Mulct af 2 Rbmk. til 2 Rbdlr. S. V. ugentligen, efter Skolecommissionens Bestemmelse. §. 24. Da Børnene i enhver Classe skulle undervises paa eengang, og Skolens Indretning ikke tillader, at det, som til bestemt Tid bør læres, særskilt kan vorde gjennemgaaet med dem, som udeblive fra den fælleds Underviisning; saa er det nødvendigt, at alle Børn, dersom de skulle have Nytte af deres Skolegang, flittigen og uafbrudt besøge Skolen i den foreskrevne Tid. Paa det at denne Hensigt kan opnaaes, bør Præsterne, hvert Halvaar, den første Søndag efter at Examen er holdt, (F. 32) fra Prædikestolen udvare Forældre, Værger og Huusbonderne at holde deres Børn og Tyende til stadig Skolegang, og paa en passende Maade forestille Menigheden Nytten og Nødvendigheden af denne Foranstaltning. De Forældre, Værger eller Huusbonder, som desuagtet, uden beviislig Sygdom eller anden gyldig Grund, holde deres Børn eller Tyende fra Skolen, skulle, efter Skolecommissionens Sigelse, bøde 3 Rbs. S. V. første Gang for hver Dag, Barnet eller Tyendet er udeblevet; men vedblive de saadan Overhørighed, da skulle Bøderne, for gjentagne Forsømmelser, forhøies af Commissionen til 6, 12 og 24 Rbs. S.V. daglig for hvert Barn, som er holdt fra Skolen. Dem, som ei formaae at betale Mulcterne, foranstalter Amtmanden, efter Commissionens Anmeldelse derom, straffede paa Kroppen efter Forordningen af 6 Dec. 1743, første og anden Gang med Fængsel paa Vand og Brød, og, for oftere gjentagne Forseelser, med Tvangsarbeide. Skulde det Tilfælde indtræffe, at et skolepligtigt Barn aldeles ikke var at bringe til stadigen at søge Skolen, bor Skoledirectionen indberette Saadant til Vort danske Cancellie, som bemyndiges til at foranstalte det videre Fornødne i denne Henseende. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Kjøbenhavns Børs den 10de Februari. Cours. Hamb. 2 M. 709, a vista 7710. London 2 M. 27 Rbdlr. Spec. 690. - Specier solgtes fra 42 1/2 til 39 Rbmk., for Committeesedler blev givet 64 pr. 100; Oblig. 250.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-02-11
Blandede Efterretninger. (Af Hamb. Corresp., Alt. Merk. og Lüb. Av.) Paris, d. 21 Jan. J Dag (16de Ludvigs Dødsdag) lægges paa Ludvig den 15des Plads Grundstenen til et Mindemærke for Ludvig den 16de, paa hvis første Side skal sees Dronningens Buste med Omskrivt: "jeg har vidst Alt, seet Alt, og forglemt Alt." Paa den anden Side Prindsesse Elisabeths Billede med de Ord: "bring dem ikke ud af Vildfarelsen; hvilke hun udsagde den Gang Mordere truede hende paa Livet, i den Tanke, at hun var Dronningen. Paa den tredie Side indgraves Ludvig den 16des Testamente med den Hosskrivt: "Af ganske Hjerte tilgiver jeg alle mine Fiender." Den 4de Side skal bære Frankrigs Vaaben med Hosskrivt: "Af Ludvig den 18de for Ludvig den 16de."¬