Ribe Stifts Adresseaviser, 1848-03-21
J den Anledning bemærkede Formanden, at de 2de væsentligste Præstationer til Communen, Fattig- og Skolebidrag, hidtil ikke lignedes efter Plov eller Hartkorn, men efter Gaardspart samt Formue og Leilighed, hvormed alle Beboere vare tilfredse, uanseet at Ligningen til Skolevæsenet afveeg fra den kgl. Resolution af 7. Mai 1828, og saaledes har der ikke ved Ligning af disse 2de Slags Bidrag været Spørgsmaal og Plov taxt eller og Hartkorn til Maalestok, saa at det vilde forekomme ham rigtigst, at forblive herved, indtil der gjordes Paastand om, at hiin kgl. Resolution skal afgive Reglen for Ligningen til Skolevæsenet, eller indtil der for Fattigvæsenets Vedkommende erhverves en Bestemmelse liig den, der blev givet for Døstrup Sogn, (see Extracten af 8. Juni 1847 Nr. 29).Med Hensyn til Ligning af de øvrige, mindre vigtige Communebidrag (som til Jordemoder, Veie og Broer &c.) oplyste Formanden ved en Attest fra Ribe Amtstue, at medens Dahler Sogns gamle Hartkorn var, frit og ufrit, 232 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. 2 1/2 Alb., er det nye nedsat til 186 Tdr. 7 Skpr., hvorved der, da Plovtaxten er forbleven uforandret, unegtelig er opstaaet en Ulighed i det faktisk bestaaende Ligningsforhold i Sognet, og som kun lader sig afhjælpe ved en Reduction af Hartkorns Størrelsen ligeoverfor en Plov. Vel skal de slesvigske Gaardes Skyldsætning i Relation til de Jydskes, være fordeelagtig, men da man, efter gjennem et umindeligt Tidsrum at have funden sig gjensidig tilfreds med det bestaaende Forhold mellem Plovtaxt og Hartkorn, saaledes som dette, Hartkornet, var bestemt ved Matrikulen af 1688, nu attraaer Forandring, og da en Nedsættelse er indrømmet i Nabosognet Møgeltønder under lignende Omstændigheder, samt da det ved et Møde af Amtmændene i det blandede District den 10. Mai 1847 er i en anden Anledning bleven vedtaget, at ansee 10 Tdr. Hartkorn lig en Plov, saa kunde Formanden ikke nægte, at billighed synes at tale for Slesvigernes Paastand. Med disse bemærkninger ønskede han at Amtsraadet vilde afgjøre Spørgsmaalet. Amtsraadet yttrede dernæst, at naar den kgl. Resolution af 7. Mai 1828 anvendes ved Ligning af Bidrag til Skolevæsenet, vil Størrelsen af Hartkornet eller af Plovtaxten være uden Jndflydelse, men hvad de øvrige communale Bidrag angaaer, da fandt Raadet, at eftersom Hartkornet i Sognet er nedsat omtrent 1/2 Deel, bør denne Nedsættelse ogsaa forholdsmæssig komme Slesvigerne tildeel, og det fra deres Side gjorte Forslag om at ansætte en Plov lig med 10 Tdr. Hartkorn maatte saaledes erkjendes passende. 22. Da en af Beboerne i Janderup Sogn under 9. October 1813 udstædt Obligation for 100 Rbd. til Poul Borrebyes Legat, mod Pant i den Sognet tilhørende Kongetiende, er ved en Dom af 21. Decbr. 1846 bleven mortificeret saavidt Panterettigheden betræffer, og ved dens senere Tinglæsning paa ny har modtaget endeel Anmærkninger fra Pantebogen, saa besluttede Amtsraadet at lade Obligationen opsige til Udbetaling. 23. Et Andragende fremlagdes fra Beboerne i Nyby, Læborg Sogn, dateret 6. Decbr. 1847, hvori de anholde om Afgjørelse af et ved Sognefogden tidligere gjort Forslag (der er forkommet) om Forlægning af Biveien forbi Mølholm (Litra f i Regulativet). Efterat Amtsraadet havde gjort sig bekjendt med de i dette Veianliggende afgivne Betænkninger af Herredsfogden, Sogneforstanderskabet og af den forrige Vei inspecteur, yttrede det, at det vel ikke lod sig nægte, at Veiforlægningen, saaledes som foreslaaet af Sognefogden og anbefalet af Veiinspecteuren, vilde noget forkorte Samfærselen og give Veien en smukkere Retning, men da der allerede er anvendt Bekostning paa Veien i dens gamle Retning, ved Opførelse af en Steenkiste, og da Godtgjørelse for afgivende Areal bespares ved at følge denne, og desuden det nye Anlæg vilde føre over Tørvegrave og lav Engbund, samt da endelig Veien i det Hele er af liden Betydning, – saa bifaldt Raadet den af Politimesteren anbefalede og af Pluraliteten i Sogneforstanderskabet tidligere tagne Beslutning, i Overeensstemmelse med hvilken der vil blive at fortsætte med Veiens Jstandsættelse, saaledes som paabegyndt, indtil den er farbar. 24. Formanden forelagde Raadet 3 Ansøgninger, alle om Meelmøllers Opførelse, fra Hans Christensen, i Terpling, Søren Stephensen i Vibek, begge at Aastrup Sogn, og fra Morten Hansen i Lindkund, i det han bemærkede, at en Ansøgning om et Mølleanlæg, paa sidstnævnte Sted, tidligere er behandlet af Amtsraadet i Mødet den 13. Septbr. 1842.