Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1792-07-27
Det ærede Publikum tilkiendegives herved, at hos mig, Skuespil=Directeur, er en Samling af de bedste Bøger saasom de nyeste Romaner, Komedier, Historier a. at faae til Laans for billig Priis. Friebach. (or to velopdragne Piger, 16 og 13 Aar gamle, søges 2) Condition, enten strax eller til Mikkelsdag, den ældste som Frue= eller Frøkenpige, og den yngste som Barnepige hos honette Folk. De som behøve en af disse Piger, ville finde den bedste Recommendation i deres gode og sædelige Opførsel. Nærmere Anviisning gives her fra Adressecomtoiret. V. En Jomfrue af skikkelige Forældre søger Condition IN. V. som Fruerpige eller Frøkenpige til næstk. 1ste Nov. hos et Herskab her i Landet; Hun har allerede i nogle Aar saaledes tient hos et Herskab, og kan forevise got Skudsmaal. Hendes Opholdsted erfares fra Adressecomtoiret. et Theema, om Menneskerettighed og Regieringskunst, har nok aldrig været meere ventileret blant de oplyste Nationer end i nærværende Tid, da alle Verdens Deele synes at være i Bevægelse, for at afgiøre denne vigtige Sats. Dette Theemaa synes ligesom at tilbyde sig selv for enhver, der har mindste Evne og Leilighed til at meditere. Heller ikke har jeg været en ledig Tilskuer ved denne store Alt. Under vor fredelige Regiering kan vil ligesom fra den sikkre Spidse af et høit Bierg i Troghed see til, hvorledes Nationerne behandle dette vigtige Æmne. Vi kan varme os ved en fremmet Jldebrand. Vi kan paa andres Bekostning giøre Erobringer i Kundskabens Land. Jeg har stræbt at udlede dette Theema fra sin første Kilde. Lyksalighed er unegteligen det sidste store Øiemeed af alle offentlige og private Bestræbelser. Naar vi vide, hvori denne bestaaer og paa hvad Maade den bedste erholdes, saavel for enkelte Mennesker som for heele Selskaber, da først kan vi vide, hvorledes Mennesket bor opdrages, hvorledes han bor regieres, og hvorledes en Stat bør indrettes. Paa denne Maade har jeg undersøgt dette vigtige Theema i og disse Undersøgelser, som jeg til en gavnlie Oplysnings Udbredelse, og den offentlige Sikkerheds Bestyrkelse har anstillet, agter jeg at udgive under Titel: Statens Ven. J det første Vind har jeg undersøgt, hvori et Menneskes private Lyksalighed overhovedet bestaaer. J de følgende skal undersøges hvorledes han til denne sin Lyksaligheds Opnaaelse bør opdrages ; hvorledes han af Folkets Lærere bør undervises, og endelig, hvorledes han i Staten, bør regieres. Jeg vil skye saa meget mueligt abstrakte Spidssindigheder, der kun kan døies af Fag. Jeg vil stræbe med Sokrattes at kalde Philosophien ned fra Skyerne, for at boe iblant os, og giøre den til Folkets og Statens Ven. Der ere, i mine Tanker, kun faa Dele af Philosophien, som ikke, det solide uskadt, kan taale at fremsættes i et for alle forstaaeligt Sprog. Og naar det er mueligt, hvo vil da ikke heller ræsonnere for et talrigt Auditorium end for nogle enkelte Personer, Hvo vil ikke heller gavne flere end faa Det var de sosterlige Gratier, der førte denne det menneskelige Kiøns Velgiørerinde frem til de ældste Mennesker, da de udvandrede fra Skovenes Vildhed, begyndte at leve i Byer og Selskaber. Det var barbariske og hierarchiske Aarbundrede, som for og hende igien derfra. En Skiendsel var det for os om vi under tomme Terminologier vilde skiule en falsk Skarpsindighed, og ved skolastisk Taage nu igien jage denne Folkets Lærerinde ud af Friheds lyse Tempel. Det er ved Folkets Arbeid og Opofrelse vi ere i Stand til at leve et beskuende Liv: det er dette Folk, som har Rettighed til at nyde got at vort Otium; og Forurettelse er det, naar vi giøre det til en blot Moersomhed for ørkesløse Hoveder, som bor være en Lyksaligheds Gave for Mængden. De Lande ere de meest oplyste, som har de populæreste Skribentere. Det er altsaa en skyldig Gield til Folket, jeg her afbetaler. Jeg vil stræbe at behage baade Lærde og Ulærde. Jeg vil beslitte mig paa tydelig Korthed, og vil giøre mine Bind saa smaa som mueligt. Overalt vil jeg kalde Erfaring og Historien til Vidne, og tage Mennesket saaledes som han findes for vore Øine. Jeg maa gaae Subskriptionens Ver. Første Bind, som vil bestaae i det høieste af 8 a 10 Ark, overlades til Subskribenterne for 4 Skl. Arket paa Skrivpapiir i lille Octav. Joh Boye, Rektor i Naskov paa Lolland. Subskription modtages hos Bog rykker Faber i Odense. Hermed følger et Avertissements Tillæg.)¬