Viborger Samler, 1848-12-20
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Fra Frankfurt am Main (10de Decbr.) melder Frankfurter-Zeit., at i flere af Stadens bedst underrettede Kredse circulerer det Rygte, at Forfatningscommiteen skal med 29 Stemmer imod i have besluttet at stille det Andragende, at tilbyde Kongen af Preussen den tydske Keiserkrone. Der tilføies, at Præsident Gagern enten allerede har tiltraadt, eller uopholdelig vil tiltræde Reisen til Berlin for at meddele den preussiske Monarch det fornævnte Comiteandragende og anmode ham om hans foreløbige Jndvilgning, saafremt Andragendet skulde af Rigsforsamlingen antages som sammes Beslutning. (Herved er at bemærke, at en Mand, som Hr. v. Gagern, neppe vil paatage sig et sligt Hverv, og at Kong Frederik Wilhelm den Fjerde allermindst nu vil indlade sig paa Tilbud, der ikke have et fastere Fundament. Hertil kommer at Kongen af Preussen skal allerede tidligere have erklæret, at som første Betingelse for hans Antagelse af Valget til Rigsoverhoved maatte ansees alle tydske Fyrsters Samtykke.) – Man vil fremdeles vide, at de forskjellige Klubber skulde den 10de Decbr. om Eftermiddagen samles i et fælleds stort Forsamlingslocale for at drøfte hiint Anliggende; thi Alle føle Nødvendigheden af at fuldende saa hurtigt som muligt Bygningen af det tydske Forfatningsværk. Kongen af Preussens Fløiadjutant, v. Bodden, skal i en høitidelig Audients have overrakt Rigsforstander Johann, der iøvrigt om ikke lang Tid vil ombytte sin nuværende precaire Stilling med en Raadgivers hædrende Plads ved den unge Keisers Side i Wien, en Afskrift af den af den af Kongen af Preussen octroyerede Forfatning. Karlsrube Allg. Zeit. omtaler ogsaa H. v. Gagerns Jndtrædelse i Rigsministeriet som Præsident for samme: dog under den Betingelse, at §§ 2 og 3 af Forfatnings udkastet ganske omarbeides. Jkke uden Betydning for Besvarelsen af det østerrigske Spørgsmaal er den Efterretning, at Østerrig har ydet sit Bidrag til den tydske Marine. J Rigsdagsmødet i Frankfurt den 9de Decbr. besvarede Rigsminister v. Schmerling flere til ham rettede Jnterpellationer. Med den nuværende ungarske Regjering kunde Ministeriet, trods dets Sympathier for Magvarerne, ikke indlade sig i et Forbund, ei heller overtales til at paatage en Mæglers Rolle eller udrette Noget til Beskyttelse for de tydske Jnteresser ligeoverfor Ungarn. Den østerrigske Hærs forhaabentlig med et heldigt Udfald ledsagede Operationer vilde snart bringe Alt paa det Rene og gjøre enhver Jndstriden, enhver Mægling overflødig Jmod den voldsomme Bortførelse af to Grätzer-Borgere, til Wien efter Windisch Gräz's Befaling havde Ministeriet ei nedlagt en Protest, for ikke paa ny at udsætte sig forden venstre Sides Beskyldning om "Phrasemageri; iøvrigt vare hine Mænd kun citerede og ikke bortførte til Wien. - Derefter discuteredes Comiteens Betænkninger i Anliggender, betræffende criminelle Undersøgelser imod Udgiverne af Rigsdagstidenden de Deputerede Vogt og Günther, Betænkningen gik ud paa at meddele Tilladelse til en retlig Undersøgelse. Denne Tilladelse gaves ogsaa imod Rigsdagsmanden Jürgens, som Udgiver af Flyveblade, og imod Rigsdagsmanden Levysohn. J Debatten om disse Anliggender tog Bassermann levende Andeel. Vi tør, sagde han, ikke tage det let, naar der siges: "Det var ærlige Kugler, der traf Lichnowsky og Auerswald." (Det var ikke det eneste Citat, Basser mann gjorde af Rigsdagstidenden.) – "Naar man læser Saadant, saa spørger jeg, gives der ikke en høiere Pligt, (naar man taler om et høiere politisk Standpunct) forat advare Folket imod Mord og Blod og holde det tilbage, for at det ikke skal sige: "See, hvorledes den frie Presse misbruges."¬