JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Fra den 28de Marts til den 2den Maji ere her i Staden, copulerte 52 Par, fødte Drenge 154, Piger 137, tilsammen 291, døde Mænd 326, Qvinder 89, Drenge 54. Piger 34, tilsammen 503 ; ere altsaa 212 flere døde end fødte.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
De til Forsendelse med Posten allene vi fødte. De Døde ere bortrykte af følgende Svagheder; Alderdom 30, Barselseng 2, Betændelsesseber 4, Blodstyrtning 2, Brystsyge 58, Durkløb 1, Dødfød 1, Feber, 15, Flod 2, Forraadnelsesfeber 11, Forstoppelse 2, Galdefeber 1, Gikt 3, Guulsot 3, Hastig Død 3. Jndvortes Svaghed 2, Kighoste 2, Kopper 4, Krampe 2, Langvarig Svaghed 4, Mavepine 3, Moersyge 1, Nervefeber 1, Nervesyge 1, Orm 1, Slag 42, Slagen til døde 190, Slagflod 4, Svindsot 30, Trødske 2, Tænder 11, Ulykkelse 1, Vattersot 13, Uanmeldte Sygdomme 45.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Udi det Kongelige Frederichs Hospital ere fra den 28de Marts til den 2den Maji af Patienter indkomne 341, udgaaet 284, døde 83. - Jblant de Jndkomne vare 174 Qvæstede fra Søebatallien den 2den April og desuden her i Byen ved Ulykkelig Hændelse 6, nemlig : En Arbeidsmand ved et Feilhug med en Øxe betydelig beskadiget det ene Been et Pigebarn slaaet i Ansigtet af en Hest; en Arbeidsmand faldet og brækket et Been; 2 Mænd ved løbske Heste betydelig beskadiget, den ene døde Dagen efter; en Husar slaaet i vil. Kiøbh. Maaned. Stats=Tidender &c. Ansigtet af en Hest, en Pige stukket i Underlivet med en Sabel; en Leietiener i Viidelse skaaret sig i Halsen; en Soldat ved Holmens Arbeide brækket et Been; AVERTISSENTS. os Hofbogtrykkerne Møller og Søn i Raadhuusstrædet H No. 125 er udkommet: Adeleide, Grevinde af Ravensborg; en Historie fra det tolvte Aarhundrede; af A. J. Rothe. Oversat af Kammerherre Lindencrone. - De i denne Roman udførte Characterer synes saa natuelige, vel trufne og underholdende, at man smigrer sig med det Haab, at de med Fornøielse vil blive læste; ligesom man og vist nok med Følelse vil deeltage i den Modgang, som Hovedpersonerne ved utilgivelig Ærgierrighed, et nedrig tænkende Fruentimmers Vellyst og æreløse Røveres frige Forhold, have maattet udstaae. J det mindste vil en Jda von Faringens, en Otto von Ravensborgs og Adelelde von Weilburgs, en Albert von Weilburgs og Prindsesse Constantines, samt en Herrmann von Ravensbergs- og Thockka von Fronbergs Skjebne opvække Medynk hos medlidende Læsere og Læserinder; samme sælges for 4 Mk. 8 s. Trykp. og paa fiint Papiir for 1 Rdlr. Hüllers evangeliske Hiertespeil faaes hos Brødrene Ber Vi ung i Pilestrædet No. 93 for 9 Mk. Exemplaret.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. - Rd. - Mk. - s. 2 Dansk, Td. . 3 Rd. 4 Mk. - s. Hvede, Holst., Td. . . Rd. - Mk. - s. Lollandsk, Td. - 11 Rd. 1 Mk. 8 s. Siellandsk, Td. 12 Rd. 2 Mk. - s.; Byg Td. = = 4 Rd. 5 Mk. 8 s. Byggryn Td. - 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Malt Td. . . 5 Rd. - Mk. - s. Havre Td. . . 3 Rd. 1 Mk. 8 s. Havregryn Td. 11 a 12 Rd. - Mk. - s. Boghvede=Gryn Td. 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Erter Td. = 7 a 8 Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Fede=Vare. Jsl. saltet Lammekjød Td. 16 a 13 Rd. Flesk, røget, Lpd. - 3 Rd. - Mk. - s. grønsaltet, Lpd. = 2 Rd. 4 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. . - Rd. - Mk. - s. - Holsteenske 26 a 28 Rd. - Mk. - s. Smør, Fyensk, Td. 60 a 64 Rd. - Mk. 2 s. - Sielland, Td. 64 a 66 Rd. - Mk. - s. i Holsteensk, Td. 72 a 74 Rd. - Mk. - s. Tælle, Lispd. . - 8 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 3 Rd. 1 Mk. 8 s. Fisk. Bergens Fisk Skpd. 24 a 26 Rd. - Mk. - s. Graaser, saltet, Td. = 4 Rd. - Mk. - s. = = tør, Skpd. - - Rd. - Mk. - s. Klipfisk Skpd. . . - Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, saltet Td. - Rd. - Mk. - s. Jslandsk dito, Td. 10 a 12 Rd. - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 24 a 30 Rd. - Mk. - s. Tilvfisk Skpd. = 23 a 30 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. . - Rd. - Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s. - Høst=Sild. Td. 10410 Rd. 4 Mk.. s. Norsk Vaar=Sild Td. - Rd. - Mk. - s. - Høst=Sild Td. - - Rd. - Mk. - s. Tran Td. = = 30 a 32 Rd. - Mk. - s. Salt. Norsk Td. . . . 4 Rd. 4 Mk. I Lyneborgsk Td. . . 7 Rd. - Mk. Spansk Td. . . . 7 Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Engelsk Td. . 4 Rd. 4 Mk. Fransk Td. . Vine. - Rd. - Mk. En Ahme Rhinsk Viin 65 a 30 Rd. Udeurigs ) 57 a 72 Rd.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Et Oxehoved rød Viin = 60 a 80 Rd.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Udenrigs = 50 a 70 Rd. Et Oxehoved Fransk Viin 40 a 60 Rd.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Udenrigs 30 a 50 Rd. Et Oxeh. Fransk Brændev. 50 a 100 Rd.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Udenrigs = 75 a 35 Rd. Humle. Brunsviger = 245 a 250 Rd. - Mk. - s. Garleber ) Skpd. - Rb. - Mk. - s. Brabandsk ) 200 a 240 Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. - . 19 Rd. - Mk. Tiære Td. . 6 Rd. 3 Mk. Hør Skpd. 40 a 55 Rd.) efter dens. i Reen Hamp Skpd. 42 a 44 Rd.) Bonitet. Brænde. Favnen. Pommersk Fyr. 7 Rd. 4 Mk. - s. Pommersk Ell = = 7 Rd. 4 Mk. - s. Pommersk Bøg, Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bøg . . - Rd. - Mk. - s. Jydskenkelt = = 3 Rd. 3 Mk. - s. Fyensk. 8 Rd. 3 Mk. - s. Birk . . Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Kiøbenhavns Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bonde=Læs = 2 Rd. 2 Mk. - s. Et Læs Tørv. 2 Rd. 3 Mk. - s. 1 Kul Td. . 3 Mk. 8 s. Forring. Høe et stort Læs 5 a 7 Rd. - Mk. - s. et mindre dito = 3 a 5 Rd. - Mk. - s. Halm et Læs = 2 a 5 Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Kalkunske gl. Parret. Rd. - Mk. - s. = = unge Parret 4 Rd. - Mk. - s. Capuner fede et Par = = mavre et Par 2 Rd. 2 Mk. - s. Rd. - Mk. 2 s. Høns gamle Parret Rd. 5 Mk. - s. = unge Parret = Kyllinger et Par 2 Rd. 4 Mk. - s. Giæs levende Stk. . Mk. 2 s. Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1801-04-01
Slagtede Stk. . 2 Rd. Mk. - s. Ænder et Par = = 1 Rd. 1 Mk. - s. Duer et Par = = 1 Mk. 12 s. Jeg en Snees. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Skrivelse fra Brun den 18de Martii. Breve fra Constantinopel melde, at Engellændernes Jndflydelse synes nu gandske at være forsvunden og den engelske Gesandt besøger i nogen Tid ei mere Divanet. 16 russiske Krigskibe vare ankomne ved Dardanellerne, som man i Begyndelsen ei havde vildet tillade Giennemfarten, men efter Forespørgsel hos Storherren har denne befalet, at Farten giennem Dardanellerne altid skulde staae aaben for russiske Krigskibe. J Bosnien skal Oprøret allevegne yttre sig og Misfornøiede streise endog ind paa det østerrigske Territorium, og plyndre. J Bannatet opkiøbes alle Frugter for de Keiserlige Magasiner, og i Egnen omkring Semlin venter man mange Tropper fra Armeen i Jtalien. J Lithauen skal ogsaa udskrives mange Heste og Stude for den russiske Armee, som trækker sig der sammen, og skal forstærkes til 30000 Mand.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Skrivelse fra Stockholm den 20de Martii. Den nu udrustede Skiærflaade har for størstedelen, lagt ud paa Rheden. Den store Eskadre under Contra Admiral von Rosenstein bestaaer af omtrent 50 Seilere og en deelt i 2 Divisioner. Oberstlieutenanterne Jønssen og von Cronstedt ere udnævnte til Divisionschefer. Kong jagten Esplendian bliver Admiralskib. J øvrigt bestaaer dette Armament af Kanoneerbaade, Barkasser og Bombardeer skibe. De første føre alle 36 pundige Kanoner. Tropperne ere bestemte at indskibes den 8de April og denne Eskadre skal stationeres i Sundet imellem Kallen og Øen Hveen.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Kongen har paa sin Reise taget Tøihusene i Øiesyn og Hs. Majestæt har tillige i Lund bivaanet adskillige Forsøg i Chymien og Electriciteten, som Professor Engelbard anstillede.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Skrivelse fra Wien den 21de Martii. Saasnart de franske Tropper have forladt Øvrepsatz, siger man, at en østerrigsk Armee skal formere sig sammesteds under Navn af en Rigs=Executions Armee for at bringe de ved Fredsslutningen fastsatte Skadesløsholdelser og Sæcularisationer i Udførelse. Man anlægger allerede Magaziner for dette Korps ved de bøhmiske Grændser. Det hedder, at et lige Antal franske Tropper skal i Rødsfald blive brugt til dette Øjemeed.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Efter Breve fra Constantinopel af 25de Febr. enden tyrkiske Storadmiral afseilet derfra med en Faade af 4 Linieskibe og 1 Fregatter den 21de f. M., for at gaae til Rhodus og der støde til den engelske Flaade under Admiral Keith.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Skrivelse fra Paris den 23de Martii. Den 21de blev Luneville Traktaten mellem Republiken og Keiseren offentlig bekiendtgjort paa Paris's 12 store offentlige Pladser, af et talrigt Tog, som bestod af alle Stadens offentlige Autoriteter og var ledsaget af Kavallerie og Infanteri med fuld Musik. Toget varede i 6 Timer under Fryderaab af en utallig Mængde Mennesker: leve Republiken, boe Bonaparte, J Overmorgen bliver der i Notredame=Kirken afsiunget et høitideligt Te Deum for Freden. Forresten bliver den egentlige Fredsfest udsat til 14de Julii.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Ludvig Bonaparte er reist til Spanien for at tiene ved den Armee, som skal agere imod Portugal. - Fra Øen Air ved Bourdeaux har man nylig gjort en liden Søe Expedition, som bestaaer af 2de Fregatter, den skal have 500 Mand ombord.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Skrivelse fra Amsterdam den 24de Martii. Victadmiral Winter er ankommen hertil. Tiltustningerne til en Søe Expedition drives med største Jver, og Oprettelsen af et Korps af 1300 Mand Sørsoldater synes sikkre. Til de nærforestaaende Forandringer, som man her forkynder, hører ogsaa et Decret af det lovgivende Korps, som skal skiule alle de ved Revolutionen opstandne Forbrydelser i evig Glemsel, og tillade Tilbagekomsten af alle Emigranter, endogsaa dem, som have ført Vaaben mod deres Fædreneland.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Skrivelse fra London den 24de Martii. I Gaar erklærede den nye Statssekretair Lord Hobart i Overhuset : at han vilde formodentlig om føle Tid faae af Kongen Befaling til at forelægge Parlamentet visse Papirer angaaende den nordiske Konfoederation.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Den svenske Gesandt har anholdt om Reisepas og faaet det Han forlader endnu i Dag London, og som man siger, uden at tage Afskeed fra Kongen, for at seile fra Dover til Calais. Af Parkers Flaade har Kanoneerbaaden Paltra den 20de mistet sine Master, og er kommen tilbage til Parmouth, efter at have kastet nogle af sine Kanoner over Bord. Man siger, at nye Fredsunderhandlinger med Frankerige nu igien ere i Værk.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Den franske Kommissair, Borger Otto, som underhandlede med Lord Havkesbury og Fredsfartøierne, skal fra vores Side have oversendt Fredsforslag til Paris. De over Land fra Ostindien bekomne Efterretninger melde endnu et noget om Batavias Erobring. Et fra Smyrna ankommen Skib har fortalt, at General Abercromby vilde den 28 Febr. seile fra Bugten Macri lige over for Rhodus mod Alexandrien og lande i Ægypten.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
J Middelhavet ere 15 med Viin og Brændeviin fra Cette til Toulon bestemte Skibe tagne af det engelske Skib Mercur, og opbragte til Minorca.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Kongen er endnu svagelig. Lægerne have raadet ham fra at reise til Kew. Han bliver i Dronningens Pallads, og reiser for Paaske til Windsor. J Manchester og Bolton har man i forrige Uge arresteret 60 Personer. Man frygter den for Oprør, og har beordret mange Tropper derhen.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
J Overhuset yttrede Lord Darnlay den 20de Martii, at Tvistighederne, som vare opkomne med de nordiske Magter om Ret til at visitere Skibene, fordrede en lydelig og streng Undersøgelse. Han sagde tillige, at han overhoved ei billigede Regieringens Fremfærd imod de nordiske Magter, og at de forrige Ministre nu trak sig tilbage, da Faren var størst. Af samme Mening var Lord Holland, som tillige yttrede: at man maatte nu ogsaa ved Retten forfølge og straffe de forrige Ministre. Lord Grenville derimod sagde: at Ministerier havde bestandig forsvaret Søerettighederne; at Embargoen, paa de nordiske Skibe havde været nødvendig. Ja Krigsministeren Lord Hobart meente endog, at det var roesværdigt, at have afsendt en Flaade til Østersøen.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Skrivelse fra Luneburg den 28de Marts. Ved en Stafet har man faaet den Efterretning, at de preussiske Tropper ere rykkede ind i Hannover og have ingensteds fundet Modstand.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Skrivelse fra Hamburg den 30te Martii. Den 24de i denne Maaned fik de hamborgske Deputerede i Berlin den gandske uventede Efterretning, at Kongen af Preussen havde tilkiendegivet dem, at politiske Hensigtet gjorde det nødvendigt at besætte en Deel af Stadens Territorium ved Hs. Majest Tropper, og at dette vilde skee og føie Tid. Jmidlertid meldte dog de hamborgske Deputerede den 26de, at sammes Udførelse endnu ei syntes at være saa nær Jo mer man blev beroliget ved denne Efterretning, desto større blev Skrækken, da Senatet den 28de fik at vide, at Hs. Durchl. Prinds Carl af Hessen havde til Hensigt at besætte Staden med de i Nærheden under hans Kommando staaende danske Tropper. Der blev strax afsendt Deputerede til Hs. Durchl, i Pinneberg, for at giøre Forestillinger imod et saa uventet og paa en saa foruroligende Maade bebudet Skridt. Men disse vare frugtesløse, og de Herrer Deputerede meldte ved deres Tilbagekomst, at Hs. Durchl. havde bestemt erklæret, at han vilde den følgende Morgen være med sine Tropper for Staden, opfordre den, og strax bruge Magt, ifald man gjorde Modstand. Tillige har han med Hensyn til dette Skridts Hensigter givet den beroligende Forsikkring, at vi et have noget at frygte for vores Uafhængighed; at vores Forfatning og Eiendom ei skal blive det mindste krænket, og at man vil lade sig nøie med at besætte Portene og Voldene og ei indqvartere Tropper i Staden.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
J denne trængende Stilling forsamlede Senatet endnu om Natten Borgerskabet, og man fattede den fælles Beslutning at vige for Magten, for ei at give Anledning til større Ulykke.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Derefter blev i Gaar Morges Kl. 8, efter foregaaende Opfordring, hvori Hs. Durchl. havde høitidelig gientaget for de Deputerede, som bleve sendte ham imøde, ovenanførte beroligende Forsikkring, Millerporten og en Deel af vore Fæstningsværker besat af et Korps Kongelige danske Tropper, uden at Roligheden blev derved det mindste forstyrret.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Blandede Efterretninger. Frankerig. Paa den lille Louvieres Ør har man planten et Lindetræe, hvorpaa de Ord: Freden. Aaret 9. Bon parte Consul ere indskaarne. Under dets Grene hænger et Vers af følgende Jndhold: Roe under Fredatræete Skygge. Det være uforgiængeligt og blomstre evig! Dets Stamme skal fremstille Bonapartes Navn og Velgierninger til alle Tidsaldre. Man har gjort et Jubel=Vers paa Freden, hvori Land og Søekrigeren tilraaber det stolte Brittannien: Skielp! da alle Nationer nu væbne sig mod disse Havets Tyranner. Den første Consul gjør med det første en Reise til Søehavnene. J Rochefordi skal et Linieskib paa 80 Kanoner løbe af Stabelen i hans Nærværelse.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Den vigtige Kanal, som forbinder Oceanet med Middelhavet, bliver nu gravet paa et Selskabs Bekostning imod at hæve Kanaltolden i 80 Aar og faae al den Engbund, som derved udtørres.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
I Paris giør man store Væddemaal paa, at Freden med Engelland er sluttet inden 3 Maaneder. Den almindelige Fred er maaskee nærmere end man troer.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Da Overgeneral Moreau nylig reiste igiennem Pfalzbure, fremstillede Enken efter den i Schwaben dræbte BrigadecheForty sig for ham med 4 Børn. Han blev saa rørt over denne Families sørgelige Tilstand, at han skienkede hende strax 50 Louisdorer og en Anviisning paa 6000 Gylden paa sin Bankeer i Strasburg.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Enken Boqvet, en fattig Sælgekone, som selv har to smaae Børn, har af Medlidenhed modtaget et tredie Barn, som har mistet. venneløs omkring paa Gaderne.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Det berømte Mariabillede fra Loretto, som Direktorerne lod for trende Aar siden dringe til Paris, er efter Bonapartes befaling bleven sendt Paven tilbage.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
General Murat har ved sin Nærværelse i Rom saaet at Paven en kostbar Daase og Kardinal Ruffe har givet ham en smuk eqviveret Hest.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Det nye Finantsproject at fundere den ikke funderte Statsgield ved at betale Renter af samme, er i Triburatet bleven forkastet med 56 Stemmer imod 30. Loven om en nye Jndretning af Børser og Mæglere er derimod antaget.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Engelland. Borgeren Tallien befinder sig endnu i London og har i Dag faaet Pas til sig Afreise til Frankerig. Hans Privat Yttringer ere ikke fordeelagtige for vor Expedition til dette Land. Han forsikkrer, at de franske Tropper samme, steds beløbe sig til 14000 Mand største Delen Veteraner fra Slaget ved Lodi, og desuden tiene 11000 Copter og et betydeligt Antal Araber under Menou.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Pitts sidste Minister=Velgierning var, at han skaffede Lady Greenville en Pension af 7500 Rdlr i Tilfælde, at hendes Mand døde først. Greenville selv har kun faaet en Pension af 30,000 Rdlr. og Dundas ligesaa en halv Tønde Guld.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Helvetisk Republik. Den afdøde Lavaters Creditorer, har sendt hans Familie annullerede Gieldsbeviser for over 15000 Gylden tilbage.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Spanien. En dansk Fregat paa 44 Kanoner er ankommen til Barcellona med en Konvoi af 23 danske og svenske Skibe, som nu maa blive liggende der for Engelænderne.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Bøhmen. En Borgerkone i Pilsen er bleven lykkelig forløst med 4 levende Børn, 2 Drenge og 2 Piger, som alle ere sunde og veldannede. Hun selv befandt sig saa vel, at hun den anden Dag efter den sidste Forlysning vovede sig op at Sengen.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Rusland. Man venter den Ordre, at alle Engellænderne skal i største Jil forlade det russiske Rige og man bliver ved at sælge al engelsk Eiendom, som man paa ny har faaet stræng Ordre til at indlevere.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Indenlandsk En ædet Ubekiendt har ladet tilsende det borgerlige Artilleriekorps, som besætter Qvintus, 500 Rdlr. Anvendelsen og Uddeelingen heraf blandt dem at dette brave Korps, som kunne behøve Understøttelse, har han overladt til Chefen og de øvrige Officerer.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Kammerherre Linde crone har i en Skrivelse til Chefen for Kronprindsens Livkorps, Oberhofmarskal Hauch, sendt 1000 Rdlr til Armatur for bemeldte Korps, med den Yttring, at Svaghed hindrede ham fra at melde sig til personlig Tieneste. Det Kongelige Kapel har tilbudt deres Tieneste som Hautboister for Korpset.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Kiøbenhavn, den 3die April. I Gaar var det en i Danmark Aarbøger mærkværdig Dag. Paa den havde man den anden Kamp med den overmodige Britte, og den er overstaaet til Hæder for Fædrenelandet. J Forgaars Eftermiddag gik 2 Divisioneunder Admiral Nelson til Seils og lagde sig samlet en halv Miil Østen for Lynetten Orintus, skraas for den sydlige Linie af vor Defension. Klokken 10 1/2 lettede den engelske Flaade af henimod 40 store og mindre Skibe og nærmede sig. Vor Desension begyndte Bataillen. En uafbrudt Jld blev vedligeholdt i fulde 5 Timer. Det dar ske Mod viiste sig i det ædleste Lys, og den seiervante Britte saae, at Danmark har Mænd, som kan værne om dets Fred og kampe for dets Uafhængighed. De Engelske anfaldt efter Sædvane paa een Punkt med deres hele Magt. Den sydlige Linie udholdt en morderlig Jld og besvarede den med Kraft. Chisen for Defensionen, den kiekke Olsert Fischer blev saaret, maatte forlade Skibet Dannebrog og førte derefter Kommanden paa andet af Blokskibene. Alle Officererne udmærkede sig hver paa sin Post ved sandt Mod og de underordnede offrede gladelig deres Liv for Fædrenelandet. Kl. 3 begyndte Kanonaden lidt at sagtne og Admiral Nelson sendte noget efter en Parlementair i Land for at underhandle. Man siger, at han skal have hilset de Danske, som kiekke Brødre og i Depeschen gjort følgende Forslag. 1) at Danmark skulle afstaae fra sin Alliance med Rusland, 2) tillade ham at reparere sine Skibe og 3) modtage hans Saarede til Helbredelse. De 2 første ForSlag skal vor ædle Kronprinds have gandske afslaaet, med det Svar, at Danmark havde endnu Mod og Kraft til at forsvare sig og sin Selvstændighed, men hvad det sidste angik, saa kunde Admiral Nelson vente, at Danmark vilde altid vise Menneskelighed mod sine Fiender. En Vaabenstilstand, der vedvarer endnu, blev derpaa sluttet.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Admiral Nelson er i dette Øieblik i Land for selv at underhandle. Hans Forslag ere endnu ikke bekiendte, men det for ler enhver Dansk, at vor Kronprinds, til hvem han har henvendt sig, aldrig vil modtage noget Tilbud, som kunde vanhædre Nationen. Det er et kritisk og afgiørende Øieblik, og endnu mere Blod vil flyde i den næste Kamp, dersom Underhandlingerne ei falde ud efter Ønske. Man er bered til at møde det Værste og staae eller falde som Mænd. 4 af vore Defensionsskibe have liidt særdeles meget Dannebrog fløi i Luften, efter at Mandskabet havde sat det i Brand; men de Engelske Tab, især paa Folk, er stort og dette skal Neison selv have tilstaaet. C. Sk., J dette Øieblik siger man, at Vaabenstilstanden, er for det første forlænget paa 3 Dage. Under Kanonaden kastede Engellænderne Bomber ind paa Nyeholm og Batteriet, som dog ei have anrettet nogen Skade. Arrieergarden af den engelske Flaade under Parkers Kommando laae under Actionen stille ved Hveen. Snart kan man vente det nærmere Officielle.
Berlingske Tidende, 1801-04-03
Under 18de d. M. er igiennem General=Toldkammeret udfærdiget en Plakat af følgende Jndhold : At Hs. Majestæt, efter nu værende Omstændigheder og med Hensyn til de Foranstaltninger, som Fædrenelandets Sikkerhed og Forsvar fordre, har fundet fornødent at befale, ligesom Allerhøistsamme og ved denne Plakat befaler, at fra nu af, og indtil Hs. Majestæt anderledes anordner, maa intet Slags Skyde gevær eller andre til Krigsbrug henhørende Vaaben, eller Ammunition og Materialier, som kunne tiene til Skibes Udrustning. Befindes Vogen at handle imod dette Forbud, forfalde Varene, som anholdes, til Konfiskation, og, efter Sagens Omstændigheder og Forbrydelsens Beskaffenhed, straffes den Skyldige end videre med Fæstningsarbeide fra : Maaneder til 3 Aar. De konfiskerede Varers Beløb tilfalder den eller dem, som have anholdt Varene, eller opdaget Forseelsen.