JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Blandinger. J Osen havde en tig Møller en Jomfrue i Huset. som Huusholderske, der bestandig om Natten følte en Beklemmelse paa Brystet. Jstedet for at søge Raad i hos en Læge, henvendte hun sig til en Signekjerling, som forsikkrede hende, at Maren red hende. Med dette Orakelsprog ilede Jomfruen til Mølleren, og besluttede næste Nat at belure og forjage Maren. Mølleren formaaede endnu tre Skomagersvende hertil. Kl. 11 om Natten indfandt Beklemmelsen sig igien, og Huusholdersken kaldte nu paa Mølleren. Han kom tilligemed sine Hjelpere, bevæbnede med Spandremme i og Strikke, de pryglede dygtigen Gulvet i hele Stuen. Men Beklemmelsen ophørte ikke, og da nu ulykkelige viis en gammel Pige, der formodentlig var vaagnet ved denne Støi, traadte ind i Stuen, skreg Mølleren: det er Maren. Nu pryglede alle løs paa hende, tilraabende hende, at hun var Maren, og skulde gjøre Bod. Men da denne hverken vilde eller kunde tilstaae det, saa pryglede de hende uophørligen til Kl. 6 om Morgenen, da hun tilstod at være Maren og lovede Bod og Bedring. Efter anstilt Undersøgelse bleve de tre Skomagersvende overgivne til det Militaire, og Møllerens Sag forfølges for Retten. Efter Lægens Vidnesbyrd er den gamle Pige ved denne Mishandling blevet til en Krøbling og sat ud af Stand, til at kunne fortjene sit Brød. Lavalette, der formodentlig nu ogsaa snart vil vorde fradømt Livet var tilforn Adjutant hos Napoleon. og gift med Josephines første Mands Broerdatter. Ludvig den 18de siges ikke allene at være bleven rask til Fods men endog gaae med megen Kraft. J Lotbringen faldt for en Tid siden ved Nonfarden Ulvinde i en Ulvegrube. Sammes Eier kalder, strax sine Naboer did; tilfældigviis fandtes blandt dis see ogsaa Børn, hvoraf et styrtede i Gruben. Man kan let forestille sig de Tilstædeværendes Forfærdelse: Det var Daniel i Løvegruben. Ulvinden, kun ene sysselsat med sin egen Forlegenhed, tilføiede Barnet, intet Ondt, men sprang uroligt frem og tilbage over det. Endelig drog man Barnet, ved Hielp af et Reeb, op af Gruben. Ulvinden selv blev fangen i en Snare, men den tog fat i Stangen, hvori den var befæstet, med Tænderne, svingede sig paa samme op af Gruben, og undveeg, uden at saare nogen, midt igiennem Skaren af de Omkringstaaende, der over denne Ulvindes Aandsnærværelse selv tabte al Aandsnærværelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
I Paris er udk. et nyt hervisk Skuespil kaldet Bonaparte eller Afsigelsen, med det betydningsfulde Motto. Kun de Døde komme ei igien, Mange franske Officerer træde nu i russisk Tieneste. Whist og Vingt et un ere Napoleons Yndlingspil. Han har faaet et Billard med til St. Helena.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Ligesom i Rom og Spanien faae Jesuiterne nu igien Jndpas i Schweiz, for (som det hedder, at kunne modvirke den fra Tydskland indbrydende onde Nyhedsaand. Rædsomt er det at høre hvorledes Uvidenhed og Overtroe endnu i det nittende Aarhundrede, midt i den meest opklarte og kultiveerte Tids=Epoke har yttret sig ved i Orleans levende at brænde et ungt Menneske for) di han skulde have forheret et lille sygt Barn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Et Koffardieskib fra Egypten har alt igien bragt Pesten til Konstantinopel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
J Merico har Opstanden nu grebet saavidt om sig, at Spanierne eje allene Hovedstæderne, og tør ei vove sig derudenfor. Jnsurgenterne have 3 Generaler, en ordentlig Regierings Congres, og datere allerede: det 5te Aar af den berømmelige Jnsurection.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Den amerikanske Stad St. Petersborg er næsten aldeles ødelagt ved Jldebrand. Over 600 Huse ere lagt i Aske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Baade fra Rusland og Tydskland klages meget overden vaade Sommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Befordringer og Afgang. Til Commerceraader ere endvidere udnævnte: Revisor P. M. Petersen, Commercesekretair J. Suhr, Commerceassessor Kopp og Bogholder F. Platou. Til Agenter, Farver og Dannebrogsm. L. Holmblad og Børgerkapitain Brünnich i Roeskilde. - Den 11te Aug. er Cand. Theol. Mathiesen beskikket til Sognepræst for Nye og Sonnerup i Sielland. Cand. Theol. Assens til Sognepr. for Aarslev og Tiilst i Aarhuus Stift. - Sognepræsten for Hundsebye M. paa Lolland, E. Holm og Sognepræsten i Varde Provst Bek efter Ansøgning entledigede. - Regimentschirurg P. Jørgensen udnævnt til Justitsraad. - Til virkelige Kammeraader: Hofkasserer Dunkan, Bogholderne Lund, og Ibsen; Renteskriverne: Nimb, Oltzen og Evers; Landmaalingskonducteur Johnsen og Kasserer Frisenberg. Til Kammersekretair, Fuldmægtig ved Hofstuen C. Bjørn. Til Generalkrigskommissairer. Oberstl. v. Folsach til Giessinggaard og Kammerherre, Major E. Baron de Selbye.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Passerede fra Aarhuus til Callundborg. Kammerraad Amtsforv. Svanholm; Hospitalsforstander, Schou; Handelsm. Hane; Pr. Lieutn. C. v. Astrup; Capt. v. Bentzen, R. af D. Fra Callundborg. Jsenkr. Selmer; Skipp. P. Møller; Stud. Lund; Jomfruerne Spier og Hald; Kiøbm. Hald; Handelsbet. Davidsen; Generalkrigsk. Marcussen; Lakfabrik. Kragt; Chirurg Witt; Lieutn. v. Soetmann, Capt. v. Østrup; Pastor Wacker; Pensionist Møller; Stud. Dupont; Handelsbet. Raun; Kammerh. Oberst v. Guldenstjerne Sehestedt; Ritmester v. Sønnichsen R. af D.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Bekiendtgiørelser. Fredagen den 8de Sept. Kl. 9 Formiddag tager den offentlige Examen sin Begyndelse paa Cathedralskolen heri Byen. Til denne Exammen, staaer Adgangen aaben for Disciplenes Forældre, Værger og Velgiørere, saavelsom for alle Velyndere af videnskabelig Underviisning, der ville hædre Skolen med deres Nærværelse. Aarhuus d. 2den Septbr. 1815. J Stougaard, Rector Scholm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Da Selskabet Polyhymnia behøver en Vert til næstkommende 1ste Mai 1816, saa vilde De, som attraae saadant, skriftlig og Portofrie melde sig derom Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Af Arresten her i Byen ere i Nat udbrudte: 1) Jacob Pedersen Glarmester, middelmaadig af Vext, vel bygt, har brune Haar, blaae Øine, paa hans Bryst er afridset Kristus paa Korsen paa den høire Arm et Æbletræe med 7 røde Æbler og paa venstre Arm Bogstaverne: A. K. S. T. P. D.,L. P. S. paa venstre Haand L. P. S. Han udgav sig for Glarmester. Han var iklædt et Par blaastribede Bolsters lange Buxer, en brunstribet Vest, en lysgrøn Klædes Underkiole, en gammel blaa Overkiole af hiemmegjort Tøi, hvide uldne Strømper og Skoe paa Benene, en Hat paa Hovedet. Han er fræk og studsig. Han havde et Jern klinket fast om Halsen og et om den høire Fod. Anders Laursen, ogsaa Pot Anders kaldet, middelmaadig af Vext, har sorte Haar, blaa Øine, er bruun, lidet koparret, bredskuldret, har været aareladt paa den høire Arm, ogsaa paa den Venstre, men dette er mindre kiendeligt, har Mærke af en Byld, han har havt paa den venstre Side, neden paa hans Ryg. Foran paa hans Been ere to sædvanlige Knuder foraarsagede af Træskoerne. Han var iklædt Skoe, hvide Uldstrømper, hvide Vadmels Buxer med blank Knapper, fire ved hver Knæe, en rød og grønstribet Brystdug, med en Rad blanke Knapper og med hvide uldne Ærmer i, en Dito stribet uden Ærmer med 2 Rader blanke Knapper, en hvil vadmels Trøie og rund Hat paa Hovedet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Enhver som maatte antreffe disse Forbrydere bedes at anholde dem, og derom at underrette mig, som strax skal lade dem afhente. Ebeltoft den 15de August 1815. Hornemann.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Auction. Mandagen den 11te Septbr. førstkommende agtes paa Kiærgaarden i Elsted Sogn, Vester Liisberg Herred under Aarhuus Amt, absolut og ved een eneste Auction bortsolgt følgende Hr. H. H. Ammitzbølls Fallitboe tilhørende Eiendomme nemlig: 1) Fornævnte Gaard Kiærgaarden, staaende for tiendefrit men contribuabelt Hartkorn 11 Tdr., beliggende 1 1/2 Miil fra Aarhuus. Med Gaarden følger endeel Høe og Tørv samt Havre i Kiærven. 2) En til bemeldte Gaards Eiendomme stødende Mose af Grottrup Mark, af Hartkorn 1 Sk. 3/4 Alb. Elsted Kirke, med tilhørende Korn- og QvægTiende af 116 Td., matriculeret for 10 Td. Skp., samt et Huus i Elsted, med 2 Skp. Har korns Tilliggende. Auctionen begynder Kl. 9 Formiddag; og bliver derpaa, efter at samme er tilende samt den følgende Dag, forauctioneret den Boet tilhørende temmelig betydelige Ind- og Udboe, bestaaende af Sølv, Kobber, Porcellain, Senge med Sengeklæder, Linned, endeel Meubler, tildeels af Mahognie (saasom Borde, Chatoller, Skabe, en Divan, en Sofa, Stole, Speile og andet) Heste og Køer, Vogne og Avlings=Redskaber, m.m. Eiendommene forevises af Avlskarlen paa Gaarden. - Om Conditionerne kan faaes Underretning hos Undertegnede. Hasle a. Herredskontoir d. 18de August 1815. Seidelin. Eiendoms Salg Formedelst en anden Bestemmelse, er jeg tilsind underhaanden at sælge min iboende Eiendom, beliggende udenfor Byens Vesterport i Aalborg, som bestaaer af en stoer og meget betydelig Frugt- og Urtehauge og som har en 30 store og gode Frugttræer, af forskiellige Slags, tillige anmærkes det som en stor Sieldenhed, at bemeldte Hauge saa godt som ingen Hægn har at vedligeholde, da den for det meste er indbefattet med levende Hægn; Husets Bygninger bestaaer til Gaden af 14 Fag, et Loft høit Muur og Bindingsværk og teglhængt, samt i Gaarden et halvTag og har godt Vand, alt er godt vedligeholdt, og indrettet meget beqvemmeligt for enhver honet Familie. foruden er der Jndretninger til Leieværelser; da bemeldte Eiendom bestandig har været brugt til Gartneri, saa forstaaer sig at den har en betydelig Frøehandeel, hvorfor den ligger paa een af Byens de bedste Steder, og som endnu mere kan forøges, desforuden kan der drives betydelig Næringsvei foruden Haugens Jntresse, der har en Areal saa ungefær af en 28,000 Qvadrat Al og fortreffelig beliggendes til Træ-Skole, thi i det hele har den en fast Levebrød, det vilde i være overstødig meere at beskrive denne Eiendom, da den overalt er bekiendt for sin gode Beliggenhed, saavel fra min Formand Sl. Bærtel Dochedahls Tid som seenere i den Tid jeg selv har beboet samme. Conditionerne paa bemeldte Eiendom er meget billig for Kiøberen, og kan daglig tages i Øiesyn, ligesom og daglig kan handles med Undertegnede Eier af samme. Tiltrædelsen kan skee til 1 Mai 1816, skulle denne betydelige Eiendom ikke underhaanden blive bortsolgt, bliver den stillet til Auction, som nærmere skal blive bekiendtgjort. Aalborg d. 28de August 1815. Enevold Lauritzen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Formedelst anden Bestemmelse er en Selveiergaard : i Sønder Galihen bye, 2 Miil fra Aarhuus - underhaanden at faae tilkiøbs; den staaer for Hartkorn, 10 Skpr. og har en aarlig Udsæd af en halv Snees Td. Byg, 12 a 14 Td. Havre og 5 Td. Rug; der kan aarlig avles mellem 30 til 40 Læs Høe. Til Gaarden kan holdes 14 a 16 Fæhøveder og 4 Væstet. Bygningerne ere gode og vel vedligeholdte. Den kan enten strax eller til 1ste April tiltrædes af Kiøberen, og er forinden af Liebhaverne at faa at see ved Eieren. Anders Pedersen i Galthen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Mandagen den 4de September førstkommende om Eftermiddagen Kl. 1 1/2 lader Underofficeer Brandts Enke ved offentlig Auction bortsælge udi hendes iboende Huus paa Tangen, endeel Meubler og Effecter, bestaaende af Sengeklæder, Dragkister, Kister, Skabe, Borde, Stole, Speile, Kobber, Tin, Messing og Jernfang, nogle Mands Gangklæder og Linned m.v., hvilket herved til de Lysthavendes Efterretning bekiendtgiøres. Aarhuus den 26de Aug. 1815. Auctions=Retten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Paa Begiering af Reebslagermester Peder Houberg, bliver foretaget offentlig Auction 1ste Gang den 4de, 2den Gang 6te, og 3die Gang Fredagen den 8de Sept. hver Dags Formiddag Kl. 10, over hans eiende og iboende Gaard beliggende ved Mindet under No. 129. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet. Aarhuus den 26de August 1815. Auctionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Formedelst Forandring af Bopæl agter Undertegnede at sælge sit iboende Sted, beliggende paa Klostergaden, bestaaende af 4 Fag Huus med Gaardsrum; eller i Mangel deraf bortleiet. R. Poulsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
En god Kjøbmands Gaard, med stort Gaardsrum og god Hauge, paa een af Byens reelleste Gader, godtbeliggende for Handelen, anvises tilkjøbs paa billige Vilkaar af Kjøbmand. Funder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
I Boulstrup Bye, Bietagger Sogn, Aarhuus Amt, under Rodsteenseie Skiftejurisdiction er sidstafvigte 22de og 25de Maj bortdøde Huusmand Rasmus Rasmussen - og Kone Anne Rasmusdatter. - Boet blev strax forseglet - og 30te Dagen aabnet og registeret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Ved dens Aabning bleve følgende anmeldte som Arvinger: a) Efter Manden Rasmus Rasmussen 1) en Halvsøster Karen Rasmusdatter i Dyngbye død og efterladt sig 2de Børn a) en Søn Frands Nielsen i Dyngbye - b) en Datter Karen Frandsdatter, Enke efter Gaardmand Hans Olesen paa Samsøe. 2, en Halvbroder Christen Rasmussen fød i Saxild; men for omtrent 50 Aar siden reist til Callundborg i Sielland, uden at man siden har hørt fra ham. - 3 en Halvbroder Rasmus Rasmussen fød i Saxild, død og efterladt sig en Søn Niels Rasmussen Smidt i ude med et Ostindisk Skib. - b) Efter Konen Ane i Rasmusdatter - 1) Hendes Moder Maren Ericksdatter i Rørdt Enke efter Rasmus Sørensen ibm. og hendes Børn nemlig 2) 1 Søn Erich Rasmussen, Gaardmand i Randlev - 3) 1 Datter Karen Rasmusdatter gift med Hans Sørensen, Gaardmand i Rørdt. Samtlige disse Arvinger, eller om nogle af de Borteværende skulle være død, da de som næde i deres Sted, indkaldes med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden i Kiøbenhavns Statstidende, den Altonaiske Merkur og Aarhuus Stiftstidende, at møde paa Rodstrenseie den 1ste Tirsdag i Novbr. Maaned 1816, hvor Skiftet foretages, og om ingen Hindringer indtræffer, samme Dag sluttes. Rodsteenseye pr. Horsens den 6te Juli 1815. Voss.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Uagtet jeg ikke formoder at min afdøde Mand Rudolph Matthisen, forhen Kongelig Veier og Maaler heri Byen, er andet eller meere bortskyldig, end jeg er vidende om indkaldes dog herved med 12 Ugers Varsel, alle de som i nogen Henseende maatte have noget Krav paa ham eller vores Boe, at anmelde og bevisliggiøre samme for min Lauværge Justitsraad Raadmand Bendixsen her sammesteds, med saadanne Beviser, som Loven efter død Mand fordrer, da enhver vi vorde fyldestgjort. Ligeledes indkaldes de som er min sal. Mand Penge skyldige enten for veiede eller maalte Vare, eller i anden Henseende, at betale samme til min Svigersøn, Sagfører Jensen heri Byen, som er overdraget Jncassationen deraf. Randers den 21de August 1815. C. M. sal. Matthisens. Som Enkens Lauværge, Bendixsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Enhver som maatte have noget at fordre hos Søren Schielde heri Byen og hans for kort Tid siden afgangne Hustrue Anne Pedersdatter eller deres fælleds Boe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggiøre samme for undertegnede Skifteforvaltere, saaledes som Loven efter død Mand; Randers, 28de Aug. 1819. befaler. Magistraten og Byfogden. Herved indkaldes med 12 Ugers Varsel, alle de som i navnlig Maade maatte have noget at fordre i Stervboet efter her i Byen afgangne Naalemager Jens Bøttrup, og hans efterladte Enke, for undertegnede Skifteforvaltere at anmelde og beviisliggjøre samme, saaledes som Loven efter død Mand befaler. Randers Raadstue, den 10de Aug. 1815. Magistraten og Byefogden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Hos Bogbinder Fabricius faaes til følgende billige Priser Kirkebrød No. 1, 3 Rbdlr. pr. 1000. No. 2. Rbdlr. 64 Sk. pr. dito. Contoiroblater No. 2, 1 Rbdlr. 64 Sk. pr. dito. Brevoblater No. 3, 1 Rbdlr. p. dito. No. 4, 80 Sk. pr. dito.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Hvor 2de Skolediciple kan bekomme Kost og Logie til Michaeli Flyttetid, anviser Adressekontoiret. til Michaeli Flyttetid, anviser Adressekontoiret. Guult Puddersukker, hvidt Havanna dito, Raffinade ditto, guult Candis ditto, fiin Kaffe, extra god Congo og Haysan Thee, god Cicorie, fiin Jndige og god Humle, Risengryn, Kaneel, m. m. kan bekommes i større og mindre Partier, til billigste Priser. Sammesteds er en Deel Foustager tilkjøbs. Bendix Davidsen, paa det store Torv.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Hos Uhrmager Caspeller er et Over=Værelse strax eller til Michaeli at faae til Leie med Seng. To meublerede Værelser at faae tilleie, anviser Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Hos Undertegnede paa det store Torv er for billig Priis at faae: Extra god Rødviin i Oxehoveder og Ankere, Cichorie, norsk Tobak, Flasker, Pak= og Postpapir, Caffe, Sukker og Thee. Ogsaa er der en god Ege Rulle underhaanden tilkiøbs. Sammesteds søges en Bryggerpige, som kan strax faae en god Condition 6 Mile fra Aarhuus paa en Herregaard. F. Licher.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
En Mand, der i een af Jyllands Kiøbstæder driveren god Handel, ønsker sig for at udvide denne, et Laan af 4 a 5000 Rbd. N. V., imod god Sikkerhed, og antagelige Renter. De som vilde og kunde opfylde hans Ønske, vilde behageligst aflægge en forseglet Billet paa AarhuusAvis=Contoir, med Udskrivt A. H. X. hvorefter, det fornødne kunde afhandles.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
De 5 Gaardes Avl, som jeg haver havt i 2de Aar, kan faaes til Leie, naar man henvender sig til mig, P. Sperling, inden 12te Septbr. 1815. Bager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
Endeel moderne Hatte haves færdige og faaes til billigste Priser paa Hattefabriken i Aarhuus hos Hirsch.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-02
En vis Enevoldsen har i Dag i Avisen erklæret mig for Umyndig, hvori han vist feiller, da han ifald han vil bruge sin Fornuft, ikke kan erklære en mindre Aarig for Umyndig. Tillige siger han ham at Gaarden No. 69 paa Middelgade er hans, hvilket jeg herved gandske erklærer for Usandhed, thi naar bemeldte Pere son som Sagsøgende frafalder sin Sag, anseer jeg bemeldte Gaard efter første Overeenekomst at være for fælleds Regning, og Protesterer gandske imod at det maa sælges uden mit Samtykke. Aarhuus d. 1ste Septbr. 1815. C. Schiørring. ulig af A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
No. 108. Aarhuus Stifts. Aar 1815. privilegerede: Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoirs med Brevposterne. som forsendes : den 5te September. Tirsdagen Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
Fredsslutningen ansees for nær. Frankriges Jntegritæt siges for en Deel at vorde sikket, imod at betale en Kontribution af 600 Mill. Fr. hvoraf Preusen allene erholder det Halve, og da først forlader de Frankrige. 28 Vogne med Pengekister vare allerede paa Veien til Preusen. - 15000 Md. nederlandske i Tropper der ere bestemte til Kolonierne forlade Frankrige, og et fremmed Troppekorps af lice Størrelse i skulde rykke ind i deres Sted. - J Boulognerskoven ere de af de der kamperende Hannoveranere anlagte Barakker pludseligen opbrændte. - J Saarbrück blev en som paa Gaderne offentligen udraabte: Keiseren leve! sat paa en Esel med et sort Bræt for Panden paaskrevet, Napoleon leve, under Pidskeslag ført igiennem Gaderne og derpaa sat i Fængsel. I Diion lod den østerrigske Gesandt 3 Personer for samme Forbrydelse give 60 Stokkeprygl paa Torvet - Et net Salarium, Høist usikkert er det at reise i Frankrige. Hvert Øieblik anfaldes man af afskedigede Soldater med Officierer i Spidsen og udplyndres. - Pariser Blade udtrykke sig saaledes om Tingenes nærværende Tilstand; vor Regiering har intet at regiere. Krigsministeren, har ingen Armee, Finantsministeren ingen Penge, Ministeren for de udenlandske Anliggender ingen Gesandtere, Indenlandsministeren ingen Præfekter &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
Engelske Aviser har følgende tvende Artstykker som siges at hidrøre fra Fouchee og Talleyrand, hvori ikke allene de Allierede, men endog Kong Ludvig selv fornærmes. J den første Beretning til Kongen hedder det: Deres Majestæt undertegnede som Allieret Traktaten af 25de Martz, og dog fører Man nu Krig directe mod dem. - Videre hedder det: Saalænge Frankrige endnu tør haabe at vedligeholde sin Jntegritæt, vil det taale Alt, men naar Jndvaanerne maa taale Alt, ville Tingene faae en anden Skikkelse. Blindt Raserie vil følge den stille Resignation. Da vilde Ransmænd føre Krig mod Ransmænd. Hvert Skridt af de fremmede Krigere vil betegnes med Blod. Allerede tager den offentlige Stemning denne Retning, De modsatte Partier nærme sig et Maal. Frankrige vil mindre rødme over at ødelægge sig selv end at lade sig ødelægge af Andre. En Nation af 30 Mill. lioner Mennesker kan forsvinde af Jorden, men Seirere og Overvundne ville styrtes i mere end een Grav Hvi kunne - siger Londonerbladet the Thimes - de Allierede længere taale dette Sprog, de som med store Opofrelser, af Blod og Penge atter har sat Kongen af Frankrige paa hans Trone. Hvad holder endnu de fremmede Tropper tilbage i Frankrige, Jntet uden den bestemte Vished at de, hvis de drage bort, atter maae begynde forfra, thi Bourbonnerne ere ikke elskede men hadede i Frankrige. havede i Frankrige.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
J Midten af October agter Keiser Frant at lade sig krone i Mailland som lombardisk Konge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
Tyrkiet. Porten ruster sig paa det kraftigste for at sikre sig mod Rigets udvortes Fiender. Disse Rustninger strækker sig ikke allene til Grændsefæstningerne, men endde selv til Dardanellerne og Bosphor. - J Servien slaaes Jndvaanerne dygtig med Tyrkerne, der i adskillige morderlige Fægtninger aldeles er bleven slagne. Det gives ingen Pardon.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
Tydskland. Høist sørgelig lyde de foreløbige Anmeldelser om Følgerne af indeværende Aars ogsaa her i Fædrelandet saa usædvanlig vaade Sommer. Den idelige Reg skaber ikke allene overordentlig Høsten, men har og afstædkommet store Ødelæggelser ved Flodernes Oversvømmelser. Af den Mængde døde Kreature, Tømmer, Sængesteder, Vugger, Dørre a. som komme drivende paa Elben, befrygter Man, at hele Byer i Sachsen og Bøhmen mueligt ere bortskyllede. Det Danske Aurlitairkorps.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
kantonnerer endnu i Bremer=Egnen og Hovedqvartere er i selve Bremen. I Diepholz kantonnerer Hs. De Prindsen af Holsteen=Beck med det Oldenborgske Jnf. Regiment. Efter alt Tilsyneladende ville bemeldte vor re Tropper, hvis gode Forhold og Disciplin ikke noksom af Tydskerne kan roses, endnu nogen Tid forbliv der og i Hertugdømmet Oldenborg. - Til Korrespon denens Lettelse er Lieutn. v. Braadan ansat som tienstgiørende Feldtpostmester.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
Fædrelandet. Danmarks elskede Kongesøster Hertuginde Lovise Augusta og hendes Durchl. Sønner, toge paa deres Hjemreise fra Hovedstaden Touren over Øerne Møen, Falster, Lolland og Langeland, overalt hilset med Folkejubel. Cancellieraad Hvidberg. Secretair ved Brand Commissionen, er af Hs. Maj. blevet udnævnt til Politiedirecteur i Kiøbenhavn, og ved samme Leilighed forfremmet til Justitsraad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
Hovedstadens konstelskende Jndbyggere have i denne Tid moret sig med Beskuelsen af den i Anledning af Deres Majestæters Kronning aabnede Salon paa de Kgl. Academie for de skiønne Konster. I det Hele ere der udstillede 358 Konstarbeider, hvoraf ikke noget har været udstillet ved den for 20 Aar siden 11796) aabnede Salon, og som aldeles vis : os Frugterne af to Decenniers Konstanstrængelse, vort Fædreneland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
Efter Forlydende afgaaer Etatsraad og Bankdirecteur Nissen, der engang har været Dansk Consul i Tripolis, i disse Dage fra Khvn. med den kongl. Brig, Bornholm, for at underhandle med den tripolitanske Pascha om vore Skibes Frigivelse og fremdeles ubehindret Skibsfart i det middellandske Hav.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1815-09-05
Ved en i Høiesteret, den 25de Juli sidstl., afsagt Dom, er Lisbeth Nielsdatter i Sjelland, som har gjort sig skyldig i Mordbrand, tilfunden at miste sin Hals og steiles m.v.