JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Onsdagen den 25, hujus blev i Wiborg holdt det sæde vanlige Landemode, hvorudi Hans Excellence (S. T.) Hr. Geheime=Conferenceraad, Greve von der Osten, præsidere. de, samt samme Dag eftersaae Stifts Archivets vigtigste Documenter, og efter Middags Maaltid hos S. T.) Hr. Biskop Rottbøll, eftersaae Byens Brandredskaber. Ved i Landemodet blev af Provsten i Hornum Herred, Velærværdige Hr. Aagaard i Juelstrup, prædiket over Texten af af Matth. 28, 20 og til Indgangs Tale over Jac. 4 sk. Af Texten blev forhandlet: Jesu naadefulde Nærvæalse hos Ordets Lærere. 1) Hvor høit Ordets Lære, trænge til Jesu naadefulde Nærværelse. 2) Hvor le de kan være paa den. J Anledning af den første Deel lev viist, - hvad det er for en Nærværelse, her loves, hvor vigtig den er, som det sædvanlige Opmærksomheds hed, Seel giver tilkiende. - Med Troens Øie har dette sigtige altid været, og endnu er, at see - og er et Syn, en er vigtigere, end at see ham med Legemets Øie. hostlerne trængte dertil, fordi Christus forlod dem med i synlige Nærværelse, og fordi han sendte dem nu ud sin Tieneste at vidne for alle om Omvendelse og Troe. dette vigtige, sin naadefulde Nærværelse, lover han Ordets rere, som trænge dertil, fordi Embedets Ypperlighed. - sigtighed - Vanskelighed, Modstandere udkræver Aargenhed Arbeyde - Troeskab - Frimodighed - Sey som de ikke have af sig selv, men maae virkes hos m og skiænkes dem af Overhyrden, som lover dem det i naar han her bruger den samme Talemaade, som Guds ind i Skriften ved andre lige Leyligheder bruger, See ger med eder. Ved den anden Deel blev betragtet: relserens Sandhed saavel i at love som i at holde firningen: Jeg er med eder at svare til Navnet, jeger en han nævner sig selv med ved adskillige Leilighederstandigheden igiennem alle Dage giør Løftet vis - og til Verdens Ende giør Apostlernes Efterkommere, lidets Lærere, viis paa Løftets Opfyldelse, saa længe der er til. Anvendelsen var Formaning, at frygte sig for misbruge Naaden, eller handle svigagtig i den Herres meste, som er med dem at see og kiende deres Attraae Handlinger. Opmuntring, at gaae frem i det besvær og farlige Embede med Frimodighed, han er med dem hans Kraft fuldkomme de Tienesten sig selv og andre Frelse.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
under Dato 28. Augusti sidstafvigte har Hans Majestæt aller ist confirmeret en forfatted Fundation til en almindelig tions=Casse for Degne Enker udi Aarhuus Stift. Samme staaer af 28 Poster, af hvilke meddeeles dette Udtog. Enhver gen enten han er gift, eller ugift, i, eller uden for, Kiøbstæne, skal aarlig svare noget vist af sit Embeds Jndkomster til ne oprettede Casse. – Stiftsbefalingsmanden og Biskoppen Aarhuus Stift, som nu ere, eller herefter kommendes vorde som Cassens bestandige Directeurer holde over denne Stif- Jnspecteurer ved denne Casse blive de samme Provster, have Jnspection ved Præste Enke=Cassen, af hvilke Stiftsgjener Jnspector perpetuus, men de øvrige afvexle hvert 5te - Saa længe nogen geistlig Mand i Stiftet forlanger af ins Penge til Laans, og derfor stiller nøiagtig Forsikkring eller . da maae Pengene ei til andre udlaanes, eller hos dem for- Præsterne, som laane Penge af Cassen, maae derfor, sætte deres Præstegaarde saaledes, at Enke=Cassen nyder For ling for Capitalen med resterende Renter i den heele Summa, med Præstegaarden efter skeete Vurdering skal betales at tessor. - Denne Casse tager sin Begyndelse fra forestaaende raars Landemode. Pensionen uddeeles ikkuns eengang aar første Gang til Foraars Landemode 1777.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Ved Delinqventindens Henrettelse (hvorom er mældet i No. kal Hr. Provst Rosenkilde i Stedet for det anførte Sprog Rom. s. v. 33. 34, egentlig have talet over disse Ord: Af : 1. Cor. 11. v. 31. 32. Der siges og at Mordbrænderinden var henved 67 Aar gammel.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Jblandt andre Killinger, som en Kat nyeligen her i Byen har kastet, var ogsaa en Vanskabning. Denne Killing havde ikkun et Hoved, som var af en overordentligere Størrelse end i Proportion med Kroppen. Samme Hoved havde 2de Pander, tvende Snuder, hver med 2de Næseborer, men ikkun een Mund, som var noget skæv til begge Sider; i Munden saaes 2de Tunger, som dog bag til vare sammengrode, og foran imellem Klyften vare Tænder. Den havde Øine, hvoraf det middelste, som var stort, sad midt imellem begge Panderne, og de andre 2de paa hver sin Side af Panderne. Udi det middelste Øie syntes ligesom 2de Øiesteene. Man saae kun 2de Øren, nemlig et paa hver Side af Hovedet. Denne Killing døde tilligemed de andre efter nogle Dage, saasom Moderen, som der siges, ikke kunde føde dem.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Til Hielpe-Cassen.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Den 3 hujus befandtes ved Cassens Aabning i løse Pen 3 Mk. Og i Papiir.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Jndsendt til Hielp for de Trængende Er 1 Rdlr. 3 Mk. 4 s. For hvilke paa de Fattiges Vegne takkes allerskyldigst. Dødsfald: Den 2 hujus her i Byen Skipper Sr. Melchior Olesen Gay, 60 Aar.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Bekiendtgiørelse. saa den 5te Deel af Hr. Jonges Geographiske Værk, som er under Pressen og næsten færdig, imodtages nu Prænumeration en Rigsdaler til Forskud, for hvilket gives en trykt Prænumerations=Seddel. De der ei endnu have affordret den 4de Deel, ombedes at ville inden denne Maaneds Udgang lade samme afhente imod ihændehavende Prænumerations=Seddels Tilbagelevering og et Efterskud af 4 Mk. paa Trykpapiir og 8 Mk. paa Postpapiir, da de og til samme Tid ville behage at mælde sig, der agte at prænumerere paa denne og følgende Deele, paa det der kan giøres en vis Beregning over Præmmeranterne. -
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Ligeledes imodtages og Prænumeration paa Hr. Jon ges Chorographiske Beskrivelse over Danmark for sig selv, hvilket man formoder skal finde i sær mange Liebhabere, for et Exemplar paa Trykpapiir betales en Rdlr. til Forskud imod Prænumerations Beviis af Aalborg den 3 Octobr. 1776. Joh. Wandall, NB. 5. er udi Bogtrykkeriet, saavelsom og i Aarhuus hos Hr. Rasch, Amanuensis hos Hans Høiærværdighed Hr. Biskoppen, ere følgende Skrifter til Kiøbs at bekomme: 1. Doct. Wichmands grundige og tydelige Underviisning for Jor 2 Mk. demodre : 2. Lister paa Skrivpapiir, saaledes som Fortegnelsen fra Præsterne over Fødte og Døde skal indsendes, Bogviis = 2 Mk. Arkviis 3. Hoved Mandtals Lister, hvorudi kan indføres alt, hvad der skal anføres om den paabudne Extra=Skat, Bogviis 1 Mk. 4 s. Arkviis. Maanedlige Af= og Tilgangs Lister sælges til samme Priis 4. Haand=Tabelle over Consumptions Taxten, forfattet efter Aphabetet, og indrettet som en Lommebog til almingelse Brug, 15. Lykke og Dyd forestillet under en findrig Fabel = 4 s. Til October Maaneds Udgang imodtages endnu saavel hos Hr. Wandall, som og her i Bogtrykkeriet, Subscription paa det nyttige Skrift om Bie Avlen, som Hr. Justitsraad Fleischer agter at udgive, hvori til allerede her omkring har mældet sig en Deel Liebhabere, Følgende Skrifter, som fra Christiania nyelig ere tilsendte, e) faaes her i Bogtrykkeriet til Kiøbs: 1. Hammers Huusholdings-Calender med Kobbere, 2den 2. Ven i Noden 1 Rdlr. 12 s. Deel 3. S. Wolts Lovtale over Biskop Nannestad 4. O. Jrgens 4 Taler: 1) Den selskabelige Stræbsomhed for Videnskabernes Vedligeholdelse, ved Tiltrædelsen som Vice=Præses i det K. Norske Videnskabers Selskab den 12. April. 1774. 2) Den Fredelighed, som giør en Kongeslægt lyksalig, holden paa Arveprints Frederichs høie Formæling den 21. Octobr. 1774. 3) Om den aabenbarede Religions Jndflydelse i de verdslige Videnskaber, holden for det Norske Videnskabers Forsamling paa Kongens Fødselsdag den 29. Januar. 1775. 4) Dito holden paa Kongens Fødselsdag 1776. den 29. Janua 1 Mk. 8 s. 5. H. Tostrups Jesu Navns Ære og Trøst over Luc. 2, 21. 6 s. 6. H. Hammonds En Christens Skyldighed at give andre gode Exempler, udi en Jndtrædelses Prædiken paa 13. Søndag efter Trinitatis.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
J. E. Braags Underviisning om den fordeelagtigste og beste Maade at avle og benytte sig af Potatos eller Kartofler 8 sk.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Som tilforordnede Opbudsmænd. N. C. Caroe. N. H. Bagge.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Ja vores Moder, sal. Oberstlieutenant Himmelstre, NB. efterladte Enke=Frue Anne Hegelund Kiæruli, Buurholt, ved Døden er afgaaen den 6. Augusti sidstleden, fa(endskiønt vi ikke formode, at der skulde være nogen retmas Fordring til hendes Stervboe i mindste Maade videre, end af bekiendt er) give vi dog dette Dødsfald i de Kiøbenhavnske alle privilegerede Post=Tidender, og i de Aalborgske Jydske Efterretninger, 3de Postdage efter hverandre til vores Sikkerhed offenttilkiende, med Erindring og Jndkaldelse, om nogen skulde har noget, os uvitterligt, at kræve, fordre og paastaae i bemældte, vores salige Moders Stervboe, under hvad Navn dette maatte være, at den eller de saadant lovlig legitimeret os ville anmæde franco a Buurholt pr. Aalborg i seeneste inden 12 Ugers Forfra det sidste Avertissements Dato, da enhver efter sin Fordring, Beskaffenhed ved os skal nyde tilbørlig Ret; efter den Tids For lob bliver ingen Fordring meere modtagen til Betaling, men i deles afviist. Buurholt den 17. Septembr. 1776. Peder & Niels Isversen.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
En sort Hoppe, 5 a 6 Aar gammel, anvises fra Bogtrykkentil Kiøbs. Fra mig underskrevne ere 2 sorte Hopper, den eene mærten. e) Il. paa den venstre Hofte, den anden var tykbeenet paa Ad venstre Bagbeen, og begge forskoede, borte blevne i sidste Leers Marked, som Jens Norholms Handskemagers Søn, navnlig Nr. Jensen, af mig vare betroede at fore, og som han har forli det begge, og jeg derover savner dem, er det, jeg venligst ombe hvem dem maatte forekomme, ville derom give Oplysning i At borg Bogtrykkerie, da de for samme tilforladelig have enged Døceur at vente. H. J. Jerved bekjendtgiøres, at førstkommende Torsdag den 100. der om Formiddagen Klokken 10 Slet, bliver holdet offenlig Auction paa Foussinger over 70 Stykker fierde Aars Stusom i denne Sommer ere græssede paa Gaardens Mark, og ker 1 Foussinge Bønder tilhørende.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Enhver, som enten i, eller uden for, Byen har H.M. R. S. Lyst til at ville spinde for Betaling, kan hos sig bekomme baade Hør og Blaar at spinde. Ligeledes kan og ne, som ville spinde Uldgarn, bekomme kommet Uld, og hvem sin har det nødigt, kan blive forsynet med de brugelige Rokke i Hasper, hvorpaa Garnet maae være haspet, og om dets Beindling gives tillige den behøvende Underretning. Betalingen skeer efter dets Fiinhed og Godhed fra 12 s. til 5 Mk. 8 s. for undet. De, som paa Landet forlange noget at spinde, kan imod mageligt Beviis eller Caution faae baade Hør, Blaar og Uld i spinde, hvilket derimod til Ubekiendte ikke vorder udleveret. Jeg ønsker imidlertid, at denne Bekiendtgiørelse maatte blive til Lomuntring for Land= og Kiøbstæd=Almuen, hvis Vindskibelig so jeg kiendelig seer tiltager. Aalborg den 24. Septembr. A. M. Rasch.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
udi min iboende Gaard kan bekommes til Kiøbs alle NB. U Slags moderne Silke=Tøier, Fløiler, broscherede ske Stoffer, Atlasker, Vester med Guld og Sølv virkede, Taff- og Morer, saavelsom og forskiellige Sorter nye moderne Sil Baand, samt Ridder og Kammerherre Baand. Alle Sorter, hendiner, Mansketter med adskillige fleere indenlandske fabriqve ne Vahre, der sælges til billige Priser hos A. M. Rasch.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
den 3. Septembr. om Aftenen er Jens Sørensen, en af lille rup Godses Mandskab, undvigt fra sine gamle og trøsteslogerældre udi Flade Bye paa Morsøe. Han var klæd udi en i Vadinels Trøie, guul Skind Vest med brune Knaphuller; te Vadmels Brystdug, alt med Metal Knapper, en hvid bun Nattrøie, guule Skind Buxer, blaae Strømper og Træeskoe. er 25 Aar gammel, fortladen, lidet koparret, havde afstudsen, Haar, en blaae Vorte paa venstre Kind, og et skaaret At venstre Haand. Aarsagen til Undvigelsen var : At Foræl me ei vilde tilstede denne eneste Søn at ægte en med hans tremt ung Pige, navnlig Johanne ; hun haver Skudsmaal kræsten, Hr. Nysom i Flade. Hvo som maatte antræffe beatte Karl, ombedes at anholde ham, og give mig med Vi Post Efterretning; ligesom og enhver paa mindes at holde sig ordningen af 14. Septembr. 1774, dens 40 og 41. Postnettelig. Desuden loves en Belønning for Angriberen, samt paagaaende Omkostninger erstattet af T. Adeler, Kongel. Kammerherre. adskiønt underskrevne Skifteforvaltere udi Stervboet efter afgangne Giertrud Jensdatter Holm, Danske Skoleholder Andersen Holm eneste efterladte Livs=Arving, har saavel udstedt lovligt Proclama, som skeedte Jndkaldelse udi de Ber ske Tidender og Aalborgske Jydske Efterretninger under 30. al sidst indvarslet alle forbemældte Afdødes saavel paa Fæder som Moderne Side efterladte Arvinger; saa har dog endnu e en Deel mældet sig paa Faderens Side, i Følge et veddenfelds Birketings Ret den 24. Maji 1776. erhvervet, og C. Maji nest efter under Skiftet producerede Tingsvidne, el oplyser nogle af Arvingerne, men i Henseende til en Bro af Jens Andersen Holm, navnlig: Christen Andersen, som være død, og have efterladt sig Børn, findes ganske ufuldigt i dette, at Tingsvidnet forklarer, bemældte Christen Andersen kuns at have efterladt sig en Dotter, ved Navn Giertrud, da dog den Afdødes Brev til en af Avingerne i Kiøbenhavn mælder, at der efter ham skal være 4 Børn, iblandt disse en Søn ved Navn Anders, som skal tiene paa Biørnsholm, samt Moder til disse at opholde sig i Viborg; thi blive saavel disse sidste endnu uanmældte, som fornemmelig de paa den salig Afdødes Moder, Karen Madsdotters Side formodende Arvinger, hvoraf aldeles ingen under Skiftet haver mældet sig, herved tilholdte, saafremt de ikke ville tabe den Ret, de til Boets halve Formue i andet Fald kunde have, at mælde sig 12 Uger fra Dato af den 18. Decembr. førstkommende om Formiddagen Klok. 10 Slet, udi Skifteretten paa Aalborg Raadstue, der at legitimere dem som retmæsige Arvinger efter allernaadigste Lovs Bydende, da enhver af de til den Tid anmældte Arvinger kan vente at nyde den Deel ved Skiftets Slutning, ham efter Boets Omstændigheder kan tilkomme. Aalborg den 25. Septembr. 1776. C. Rübner. F. C. Wormstrup.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Formedelst anden Beboelse lader Jørgen Lintner i Nibe 3 Gan dige i de Jydske Efterretninger bekiendtgiøre, at et nyt opbygt Sted, bestaaende af Muur og Bindingsværk, i alt 10 Fag, og teglhængt, meget beqvem for en honet Familie, hvortil er en meget smuk Hauge med Træe- og Jordfrugt, som og en Tofte, tæt ved Stedet beliggende, hvori kan saaes 3 Skpr. Rug, ligesom og et Leiehuus, bestaaende af 7 Fag, hvoraf de 3 Fag svares aarlig 2 Rdlr. dertil en Tofte, kan besaaes med 4 Skpr. Byg, de andre 4 Fag ere indrettede til Lade; hvilket Huus med ovenmældt nye Bygning og beskrevne Herligheder kan underhaanden faaes til Kiøbs strax, eller naar forlanges, saa og kan accorderes med er mældte Eier, der endnu beboer Stedet, og seer Eieren Jørgen Lintner gierne, jo før, jo hellere, at de respective Liebhabere vilde anmælde sig, formedelst en ham forestaaende Reise, da de kan vente fordeelagtige Vilkaar. Prøve til en Dansk Navigations= eller Styrmands-Bog, ud4r givet af Hans Chr. Cramer i Aarhuus, faaes paa Studii gaarden i Kiøbenhavn; hos Hr. Wille i Aalborg, og hos Autor i Aarhuus.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Ja jeg underskrevne er flyttet fra Bispensgade ud paa Algaden skraae over for den Tydske Skole, saa tiener det til behagelig Efterretning for de respective Herrer, saavel inden som udenbyes, der behøve min Tieneste i Paruqvemager Profession, at de ville der adressere sig til Gabriel Holst. Dramboeden med 2de Pakboeder a. udi Sr. Niels Nyegaards iboende Gaard ved Østeraae, samt en Øllkielder med Kakkelovn i dito Gaard er straxen at bekomme til Leie. Liebhaberne ville behagelig derom accordere med Peder Bhie.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Tisdagen den 22. Octobr. førstkommende bliver i Gier NB. ding Præstegaard holdet offentlig Auction over saa meget af sal. Hr. Provst Mørchs Efterladenskab, som fra Huusholdningens Brug i Naadsens Aaret kan undværes; samme bestaaer af den sal. Mands Bog=Samling, saavelsom Ind= og Udboe med Creaturer, en stor Deel got og nyt Linnet, og meget overmaade gode Sengeklæder, hvoriblandt en Deel nye og ufyldte fiine Vaar til nogle Senge med videre, som af de trykte Catalogis, der ere at faae i Stervboet; hos Hr. Wandall i Aalborg, og hos Provsten i Brøndum, kan erfares. Strax efter Auctionen bliver holdet en Skiftesamling i Stervboet, hvilket tiener alle Vedkommende til Efterretning. Brøndum Præstegaard den 10. Septembr. 1776. N. J. Rosenkilde.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
J vende paa Leerups Marked til Dronninglund kiøbte Mærplage, den ene lyseguul, meest hvid med røde Spætter, en sort Aal langs af Ryggen, blaaegraae Hale og Mank, fremskoed, næsten 10 Qvarteer høi, 5 i 6te Aar, klippet paa den høire Side, H, og den anden sort, med 2 hvide Bagfødder, en stor Stierne i Panden, og en Snip paa Næsen, 2 i 3die Aar, stor af Væxt, ligeledes klippet paa den høire Side 1, ere Natten imellem den 9 og 10. Septembr. blevne borte af Dronninglunds Mark, tilligemed 3 andre Plage, som siden ere fundne vester i Landet, hvor disse se ventelig og maae være; hvem som maatte forekomme samme ombedes enten at levere dem paa Dronninglund imod Omkostningernes Betaling og en Douceur, eller og give Eieren det straxen tilkiende.
Jyske Efterretninger, 1776-10-04
Undertegnede Stephen Ollesen, Fæste=Huusmand St. C. U og privilegered Værtshuusholder i Rold, gjør hermed bekiendt, at der imellem min sal. afdøde Hustrue, Marie Mouritzdotter og mig er et oprettet, og af Hans Kongelig Majestæt allernaadigst confimeret, Testamente, hvorefter jeg, som den længst levende skal udbetale til ermældte min sal. Kones Arvinger, naar jeg, som nu besluttet er, indlader mig i andet Ægteskab, 20 Rdlr. Arvingerne, saa vidt mig er bevidst, ere: En Broder, Niels Mouritsen, forhen boendes i Wiborg, men hvem, hvor mange og hvor hans efterladte Arvinger opholde sig, oldes ikke; en dito Christen Mouritzsen, død, og efterladt sig en SønMouriz Christensen boendes i Rold=Tveed; en dito Niels Christensen, tienendes paa Restrup ved Aalborg; en Dotter AnneMarie Christensdatter, der for nogle Aar siden er reist til Kiøbenhavn, en dito Anne Johanne Christensdatter, tienendes herpaa Stedet, en Søster Anne Marie Mouritzdotter hos hendes Søn, Velærværdige og Høilærde Hr. Mouritz Morth, Sognepræst for Sønder= og Nørre=Kongeslef, item Komdrup Meenigheder i Wiborg Stift; en dito Karen Mouritzdotter i Ægteskal med Degnen Sr. Rosenkild i Østbirch ved Horsens. Alle disse (og om flere skulle være) blive herved 3 Gange i de Kiøbenhavns ske Berlingske Aviser, saavelsom i de Aalborgske Jydske Efterretninger indkaldede hos mig at modtage deres Andeel af berørte 20 Rdlr., som straxen imod vedbørlig Affald og Qvittering, skal blive enhver udbetalt. Rold ved Aalborg den 10 Septembr. Stephen Ollesen.
Jyske Efterretninger, 1776-10-11
Tyrkiske Grændser den 6. Septembr. De fortredelige Efterretninger, som fra adskillige Per ste Grændser ere indløbne til Constantinopel, sætte det forkiske Ministerium ikke i en ringe Urolighed, efterdi Tyr fine neppe have udvikklet sig af en besværlig og ulykkelig lig, for de nu paa nye see sig truede med en lige saa be farlig og langt farligere Krig, i Henseende til den vide Fi imellem de Asiatiske Grændser og de Europæiske Proutser. Bagdads, Hovedstaden i Diarbekir, Erobring, hvilken, sterat Amurath den Store i Aaret 1638, efter en lang kleiring havde bragt den til Riget, og den berømte Kulstian saa ofte forgiæves har søgt at rive tilbage igien, er saadan Vigtighed, at man enten ikke vil troe det, eller teget sildig vil lade det gjøre bekiendt for Folket. Breve fra Erzerum tale om intet andet end om den yder i Skræk og Bestyrtelse fra hine Egne, efterdi Rygtet lø. at Persianerne vare rykte imod Mosul, og stoede i greb med at beleire denne Stad. Det synes, at efter lange Uroligheder, som have forstyrret det Persiske Rige te grusomme Krige, der under de adskillige sig opkastede : Rigentere ere blevne førte, det har lykkedes den nu væren ske Kerim Kan, at overvælde alle sine Meddelere, og at sin altsaa, omgiven af Lykken paa alle Sider, har i Sin le at træde i Schach Abas og ovenmældte Tamas Kulisins Fodspoer. Hans Hoved-Armee, som fornemmelien skal være forsynet med got Rytterie, angives at være 100 Mand, foruden de mange detascherede Corps af Stergier, Mingrelier og andre til ham løbne Nationer, hvorved det ikke sattes ham paa got Artillerie, og han ogsaa skal have et temmeligt Antal Europæiske Avanturier hos sig Jmidlertid afgaae der nu dagligen Courerer fra Constantinopel til alle Basser og andre Commandanter i Asien med befaling, at trække sig sammen, og rykke frem, for at dække Mosul, saa og Erzerum, den vigtigste Plads hine Egne. Der vil snart yttre sig andre Ting.
Jyske Efterretninger, 1776-10-11
. Spanske Grændser den 11. Septembr. Nyligen have Algiererne gjort en Landgang paa Kysterne af Catalonien nær ved Barcellona, udplyndret en liden Landsbye, gjort alle de Jndvaanere, som de kunde bringe med sig, til Slaver, og deels myrdet og deels saaret de øvrige, hvorpaa de begave sig igien til Skibs, og gik til Søes.
Jyske Efterretninger, 1776-10-11
Marseille den 13. Septembr. Da en Fransk Capitaine, som laae ved Algier, vilde seile derfra til Alexandria, gjorde Mandskabet en Sammenrottelse, og myrdede Capitainen; Hovedmændene gik derpaa i Land, og vilde antage den Tyrkiske Religion. Men Deyen, som fik Efterretning herom, loed dem levere til den Franske Consul, som lved dem slaae i Jern, og ventes nu hertil, for at udstaae deres velfortiente Straf.
Jyske Efterretninger, 1776-10-11
Petersborg den 17 Septembr. Forleden Torsdag den 11. hujus er den Durchlauchtig1ste Princesse af Würtemberg Stutgardt, Hs. Keiserl. Høiheds Storfyrstens Brud, ledsaget af hendes høie Brud som, som var reist hende imode til Jamburg, ankommen til Sarskos=Selo, og der af Hs. Majestæt Keiserinden, paa det ømmeste bleven modtagen.
Jyske Efterretninger, 1776-10-11
Polske Grændser den 19 Septembr. Da nu Storfeldherrerne skal staae under Kongen og det stedsevarende Raad, saa kan man let tænke, at de ret hav sat sig imod den Constitution, ved hvilken denne Afhængenhed er bleven fastsat. J Særdeleshed gjorde KronUnderfeldherren, Grev Rzewusky dette i en Tale, som han i den Anledning holdt, i hvilken han udtrykte sig blandt andet saaledes: "Jeg er General, og Dem, Sire, har jeg at takke derfor. Men dersom min Prints derfor har gjort mig til General, at jeg ikke meer skal være mit Fæderne lands Beskytter, saa frasiger jeg mig min Værdighed. Jeg skal aldrig fornegte en Republikaners Dyder, for at være et at Eders Creaturer. Ja, Sire, jeg vover at sige det, at jeg naar mine Medborgere forlanger det, vil stille mig i Spidsen for dem, for at hævne min og deres Sag; og omende skiønt jeg er sat ud af alle Værdigheder, saa skal Polakker, nes Stemme være tilstrækkelig nok til at lade mig beklæde, den, til hvilken de ville kalde mig." Og i en anden Tale hedder det: "Vi ere paa Bredden af Afgrunden - vi skal undergaae. Nok et Skridt endnu, og vi skal ikke meer vide af det Navn, Frihed. Findes der da ingen Borger meer, der vil hævne Fædernelandet, Er da al Patriotis mus forsvunden af vore Hierter, Skulle da de store i vor re Historier berømte Folk, Lubomirsky, Gorka og a. f. ikke have efterladt noget Exempel til at efterfølge? De, som have forsvaret deres Fædderneland ved at sætte deres Liv til. - Det er en Lykke, at saadanne falske Declamationer over Frihed og Patriotismus synes at være uden Kraft og Virkning paa denne Rigsdag.
Jyske Efterretninger, 1776-10-11
Stokholm den 20. Septembr. J forrige Maaned have Stormvinde, Skylregn og Hagel gjort stor Skade i Vestgothland og Wernieland, i det at Vandet har bortført Broer, Møller og VandverkeJkke langt fra Carlstad har Stormen bortført en stor Lade, 30 Alen lang og 10 Alen bred, hvilken stoed paa Steenpiller, bort fra sit Sted, uden at tage nogen synderlig Skade. Efter denne hæftige Regn, som vedvarede over en Maaned med sterke Stormvinde, indfaldt i Gaar Nat saa sterk en Frost, at alt Vand blev overlagt med Iis.