JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Politivennen, 1808-01-01
Forslag om en vis Taxt, hvorefter Bonden skulde sælge Torv, Brænde og Fødevare paa Torvet. (Ved Lærer Flindt.) Kunde der ligge mindste Skin af Ubillighed i Regjeringens Forhold, om den bestemte en Taxt, hvorefter Bonden skulde sælge sit Brænde, sin Tørv og sine Fødevares, der bringes til Torvs? - Naar her toges Hensyn til Varernes Beskaffenhed og Godhed, troer jeg sikkerlig, at der uden mindste Klage kunde sættes Taxt saavel for dem, som for Bagerne og Slagterne, der ere Borgere. J mange andre Lande er der ved Portene opslaaet Tort hvad Bonden tør forlange for i Varer; og derefter maa han rette sig. - Har han f. Ex. i de Ledre Tider for Landet kunnet sælge Tørven for 3 Rdlr. omtrent, eller noget derover, naar de vare desto bedre: kunde han da ikke nu lade sig nøje med 4 Rdlr., da Arbejdet derved og Kørselen er den samme? Og, burde han have Tilladelse at fordre 7 Rdlr. for et Læs maadelige Tørv, eller 7 a 8 ss. for en Snes af slige Tørv? - Hvorledes bliver det Embedsmanden, der nyder en Løn af 200 Rdlr. eller noget derover om Aaret, der maa svare sin Procento, og QvadratSkat med videre af det samme; hvorledes selv den af Kongen lønnede Kriger - muligt, at underholde sig selv og sin Familie, naar det fremdeles skal overlades Bonden, i Hovedstadens Gader at forlange saa overdrevent for sine Varer, som han lyster? Saa meget er - efter min Overbevisning - vist, naar Bondens ublide Fordringer, - thi den bedre Deel af denne Stand er ikke saa uforskammet - og maa selv indsee Nødvendigheden af slige Foranstaltninger fra en retfærdig Regierings Side, - bleve indskrænkede, som de med Rette fortjene naar det desuden paalagdes Bonden efter Aarstiden, da han kan have meget eller lidet hjemme at forrette, efter Afstanden fra Hovedstaden efter sin Gaards Beskaffenhed, at bringe 1 eller 2 Læs Tørv eller Brænde ugentlig til Torvs, og saaledes forholdsmæssig af Fødevarer: da ville disse nødvendige Artikler efter modererte Taxter blive baade at erholde og tilstrækkelige: ja den fattige Borger ville derved blive forskaanet for, i disse for han besværlige Tider, at blive udsuet indtil Marven. - Med al den Ærbødighed og Lydighed, jeg skylder vor viise og retfærdige Regjering, troer jeg tilfulde, at den, naar ikke saamange vigtige Forretninger, der udgjøre Statsstyrelsen, under nærværende Omstændigheder hindrede den med Alvorlighed ogsaa at overskue dette Punkt, for længe siden havde med Jver iværksat dette eller noget lignende Forslag. og Borgerne ville vist med taknemmelig Erkjendtlighed, som for saa mange andre viisse og veldædige Foranstaltninger, med utvungen, beredvillig Lydighed skjønne paa denne landsfaderlige, for dem store, dog trængende og nødvendige Lettelse. C. P. Flindt, Skolelærer, boende paa Hjornet af Kokkegaden og Tugthusporten No. 143 i Stuen.
Politivennen, 1808-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Med den største Taknemmelighed maae virkelig Enhver, som betræder Københavns brede Fortogsstene, erindre og takke den opmærksomme og virksomme Embedsmand der, ligesaa hurtigt, som heldigt, har vidst at befale bortskaffet den i Politiv. No. 529 anmærkede farlige Uorden med de brede Fortogsstenes opstaaende Jernspidser. Anmælderen kan endog med Fornøjelse anmærkat adskillige Husejere ubefalet bortskaffede strax, efterat være opmærksomgjorte, denne Uorden. - Med grundig Formodning tor man haabe, at, Tid efter anden, alle Jernspidser saaledes ville vorde borttagne, ligesom og Hr. Rosbergs Rendestensbræt vil vorde et befalet Mønster. - Ved denne Lejlighed fordrister Anmælderen sig, at gjøre det Forslag, om det ikke var muligt, at anbringe Brættets Hvilepunkter i den underværende Rendestens Flade, og ej, som nu, paa dens Sider, 2) Det tilsendte Bidrag, om at Heste, hvis Kræfter anvendes til at opmudre et Sted her i Havnen, skulle mangle fornøden Drikke, kan ikke indrykkes, før Udgigeveren har havt en Samtale med Jndsenderen af samme.
Politivennen, 1799-01-01
Beviser for at Politibetjenterne ere for faa. Jeg har stedse troet at Kjøbenhavn ikke havde det tilstrækkelige Antal af Politibetjentere eller patrollerende Ordenskarle. Adskillige Tilfælde som jeg i disse Dage har bemærket har end yderligere bestyrket mig i denne Tanke. Afvigte Søndags otte Dage, den 3 Febr. herimod 2 kom jeg igjennem store Fiolstræde hvor jeg mødte en Sort, som i gamle forrevne Hestdækkener slæbte sig med megen Møje hen af Fortogene; jeg standsede, og med rørt Hjerte vendte jeg mig om efter denne stakkels Ulykkelige, som langt fra Ven og Fædreneland sukkende maae døje en lige haard Skæbne med sine Brødre blandt de hvide Christne. O Claudius! du har Ret naar du lader den Sorte sige: Veit von meinem Vaterlande Muss ich hier verschmachten und vergehn, Ohne Trost, in Mih und Schande; Oh! die weissen Manner! klug und schon! Und ich hab den Mannern ohn Erbarmen Nichts gethan. Du im Himmel! hilf mir armen Schvarsen Mann. Jeg saae ham frygtsom og angest liste sig ind i en Port, og med megen Møje at støtte sit Hoved mod Muren. Jeg gik hentil ham og saae saa medlidende til ham som jeg kunde, og da hans Frygt og Bedrøvelse noget havde lagt sig, kunde jeg af hans Gebærder tilslutte mig, at han maatte være bleven stødt overende. Det blev klarere for mig ved at opdage Spor af Snebolter paa hans Ryg. Med de stive forfrosne Hænder holdt han paa Hovedet, medens bittre Taarer under vedholdende Suk, fløde ned over hans udhungrede Kinder. Jeg gav ham hvad jeg kunde, men hvor lidet til Trøst i hans ynkværdige Skæbne. Et Par Timer derefter faldt min Vej igjennem Vognmagergaden og ud af No. 14 * fra Kælderen blev en Sort udkastet og i Faldet sparket i Ansigtet, han blev revet tilbage i en Hast, og Stuedøren islaaet. Der blev et Kvindemenneske tilbage i Kælderhalsen, der, efter Forespørgsel, hvad Ondt han havde gjort, med en skadefro Mine sagde, hun vidste det ikke; men han logerede der. Torsdagen derpaa, den 7de, gik jeg om Morgenen Kl. 9 ned over Amagertorv, og paa Snebjergene saae jeg to Vognmændskarle i Haarene paa hinanden. Den ene kom meget til kort; thi han var bestandig neden under, og da jeg fik hans Ansigt at see var det i det blodigste Kjød. Med Nød og neppe fik han saa megen Tid at han kom overende, men strax var den anden tilrede og skød ham tilbage, saa han faldt med Hovedet ind under Fødderne af Hestene. Længere kunde jeg ikke være blot Tilskuer, ved denne spektakuløse Handling, og da jeg til Lykke havde en god Tjørn i Haanden, saa gav jeg Voldsmanden, en 3 til 4 gode Rap, saa han maatte slippe. Jeg sætter om Hestene vare blevne skrækkede, eller en af dem havde gjort et Sidetrin og forkuust Hovedet paa den Forslaaede. Kan disse tre Exempler ikke vidne med min Tanke: at her i Byen er Mangel paa Politibetjentere?
Politivennen, 1808-01-01
Uordener. 1) Da ved Kræsthuset paa Kristiansh. forsamler sig en Mængde Drenge for at svømme, og hænger deels nøgne i Tougene paa Skibene og begaae allehaande Uordener hele Dagen igjennem, med at opfylde Kanalen med store Stene under en utaalelig Støjen og Naaben, saa ønskede Beboerne af denne Gade, at være befriede derfor, og ønsker at denne Uorden maatte bemærkes, 2) J Brolæggerstræde No. 78 boer en Brændevinsbrænder, som har sin Kostald ud til Gaden, hvortil er Portaabning. Om Morgenen aabnes Porten, hvorinden for er en Stakitport, og opfyldes da Gaden med en saa utaalelig Stank, at det i højeste Maade besværer hele Omegnen. 3) Nogle Svin som ere indsatte i Overgaden neden Vandet No. 52 mellem tvende Pakhuse, forvolde en afskyelig Stank i Marinkasernen og omliggende Steder; de gjøre og megen Larm om Aftenen, hvilket kan vel ikke have undgaaet Vægteren, da de maae fylde ham hans Natteroe.
Politivennen, 1808-01-01
Flere Exempler paa urigtige og latterlige Jndskrivter. (efter Jndsendt). J Dronningens Tvergade No. 346 staaer paa et Skildt: " Snedker Herberg. Thisler Herberg." Paa et nyligen udkommet Kobberstik, der koster 2 Rdlr. Exemplaret, staaer følgende: Den Engelske Nations Skiensel udøvet paa Nyholm, den 17de October 1807. Tilegnet det nærværende Engelske Ministerium. Dette er i Øjeblikket da Skibet Begynder at falde. Stuket af Haas."
Politivennen, 1808-01-01
En meget slem Uorden i lille Kongensgade. J lille Kongensgade No. 27 paa anden Sal lige for Kirken bliver hver Aften kastet Sæbevand ud af Vindverne, hvorved jeg har været ikke allene selv et Øjenvidne, men kan i Tilfælde skaffe flere Vidner derpaa, samt at adskillige have faaet deres Klæder fordærvede, og tillige fattige Folk have faaet deres Varer skamferede. Er dette en Uskik, saa vil den vist vorde rettet. R. C. Vivel Lottokollektør, boende i lille Kongensgade No. 54.
Politivennen, 1808-01-01
En sørgelig Bevislighed, for at en Gades Brolægning kan gives for høj en Bue, og at dette virkelig er Tilfældet med Frederiksberggaden. Efter Jndsendt. For saa Dage siden kørte en af Kbhvn meget agtede Mænd med sin Frue og øvrige Familie paa aaben Vogn igjennem Frederiksberggade, og vare de netop komne paa det Sted i Gaden, hvor Mikkelbryggersgaden støder til den, da de til Uhæld maatte holde fra sig til den Side for en anden forbifarende Vogns Skyld, hvorved Vognen, som ei var i nogen Fart, eller stødte an paa noget, væltede meget sindigen ned i Mikkelbryggersgaden. Vel tilsatte ingen af dem Livet, men de bleve næsten alle betydelig beskadigede, og de tilboende forsikrede, at det skede idelig, at Vogne som paa dette Sted kom lidt neden for Aasen af Kørebroen, væltede ned i Mikkelbryggersgade. Da alt dette er bevislig Sandhed, tør man vel fordre af Vedkommende en saadan Udbedring, at saa store, alvorlige og beklagelige Ulykker ikke mere paa dette Sted skulle forefalde. Man har sagt Jndsenderen, at i Jndkørselen af Nygade, uden for Hr. Vinhandler Bechs, skal ogsaa Vogne være væltede formedelst Kørebroens altfor høje Bue; men om det er sandt, tør han ikke destene for. hint ovenfor Anførte kan han bevise,
Politivennen, 1808-01-01
Bekjendtgjørelse. Udgiveren af disse Blade kan nu med sand Fornøjelse mælde to Forandringer, og, hvad mere er, Forbedringer, i og ved Ringsted, af Mangler, som Bladet forhen har omhandlet: 1) Har Ringsted nu faaet et Apethek, der i Gjerningen er det, det fik den hensigtmæssigste Lægde af alle Apotheker i Sjælland, da Ringsted er Øens Middelpunkt. - 2) Den saakaldte St. Hans Gade i Ringsted, der fører ad Nestved til, og hvorover Politivennen mange Gange har ført Anke, sættes nu i fuldkommen Stand.
Politivennen, 1808-01-01
Uordener. 1) Hjørnebygningen af Hyskenstræde og Vimmelskaftet mangler Gadenavne paamalede. 2) Hjørnebygningen til Store Kirkestræde og Hvelvingen har til den sidste Gade den nysselige Paaskrivt: Velvingen. 3) Mange Faarehøveder græsser paa gamle Kongevej, og ved Springen op og ned fordærver Grøvterne aldeles, hvorved denne høje Vej tilsidst bliver farlig, om ikke ubrugelig, paa visse Steder. 4) J Landemærket imellem Springgaden og Vognmagergaden ere nogle farlige Huller i Stenbroen, saavel for Gaaende som Kørende, hvilke udbedes af Brolægningskommissionen istandsatte. 5) J store Larsbjørnstræde er en skammelig ryggesløs Støjen af Drenge paa Gaden om Aftenen, især fra Kl. 6 til 9, som meget foruroligger alle Beboerne. Gud give, der maatte engang forundes et Par af dem en Rap af de dertil berettigede! men med engang var det ikke nok; heller ikke at de gættede, naar Rappen var i Anmars. 6) Paa Hjørnet af lille Kongensgade og St. Jørgensgade mangle Gadenavnene paa begge Sider. 7) Endnu har Madam Bertelsen paa Højbroplads ikke ladet den af Bomber 8579 forslagne og brudte Gesims istandsætte. Det er dog vist enhver Husejers Pligt, at forebygge at ikke nogen ved hans Bygnings Brøstfældighed kan tage Skade. En Embedsmand fra Landet, stodte i Torsdags Foden med saadan Fart mod et over Fortoget opstaaende Jere, enten det nu var af de i Fliserne siddende Jerneller af et Rendebret, at ikke allene hans ene Støvle reves itu og Foden led betydeligt, men et stærkt Fald beskadigede hans Bryst saaledes, at han maatte forlænge sit Ophold her i Staden, uagtet de vigtigste Embedsforretninger raabte paa hans Nærværelse hjemme, Dette skede i den første Amaliegade omtrent midtvejs mellem Kongens Pale og St. Anne Plads. 9) J Rundelen paa Nørrebrovejen for Enden af Assistentskirkegaarden staae endel herlige Stenbænke. En af disse er af skadefroe Mennesker nedrevet. Man ønskede, at den maatte igjen opsættes, da den ellers vel endog kan bortstjæles, og Pladsen skæmmes ved at den ligger saaledes.
Politivennen, 1808-01-01
J Anledning af Prisskibes Salg. (Efter Jndsendt). Naar Prisskibe gives i Kommission at sælges, var ønskeligt, at der var adskillige Exemplarer Jnventarielister trykket, eller skrevet, helst af første, som sluttelig ikke kunde opløbe meget i Udgifter for Køberne. - Af samme kunde man da nogenledes see hvor højt man kunde gaae i sit Bud. - J Addresseaviserne, seer man adskillige Gange Tid efter anden, hvor man kan faae at see Jnventarielister, men det har og med nogle Skibe saagodtsom kun været i Aviserne; thi det har hændet, at man har kommet til Foreviseren af Jnventarielisten, og undertiden ikke har truffet ham hjemme, og undertiden blevet svaret, at han ikke har faaet Jnventarielisten fra Ejeren. Det var nok rimeligt, at naar der om bemeldte advertertes, at man da kunde faae den at see, at man ikke skulde løbe April. Thi naar man ikke kan see Jnventatielisten, førend paa Auktions edet, og i samme Øjeblik at skal sælges, troer man at Skibet aldrig opløber til den Pris det kunde, og altsaa taber Mandskabet, som har været med Kaperen, der har taget Skibet, og de burde ikke tabe, thi de vove mangengang baade Lemmer og Liv.
Politivennen, 1799-01-01
Uordener. 1) Gaarden No. 126 i Raadhusstræde mangler baade No. og Klokke, det første vilde dog vel for Ejeren, som Malermester, være en let Sag ved en Dreng at faae paasat; men det sidste, som mangler, er ikke alleneste ubehageligt for de Boende, som altid maae være forsynede med en Portnøgle, men strider endog mod al god Orden og vilde være farligt saavel for Husejeren, som Beboerne i opkommende Ildsvaade i de nærmeste Huse. 2) J Raadhusstræde ønskedes at Maskandiseren ikke satte sine Kister saaledes, at den, som falder over Naboens dybe ophugne Gaardrendesten skal slaae Hjerneskallen itu paa dem. 3) J Magstræde er en Tomte lige over for Assistenshuset indfredet med et meget utilbørligt Plankeværk, der istedet for at staae langs Husenes Flugt (saalænge der ikke bygges) staaer halvt ud paa Kørebroen, hindrer Færselen, og gjør det umuligt for Naboer at give Rendens Vand Afløb.
Politivennen, 1808-01-01
Drengeuorden paa Fruekirkegaard. (Efter Jndsendt.) Dagligen sees 4 til 5 og undertiden flere Drenge at ligge paa Fruekirkegaard, som bestandigen kaste med Stene, hvorved en Forbigaaende let kan blive beskadiget; dette ønskes at maatte blive forandret, enten ved Gaardens Indhegnelse eller Drengenes Tugtelse, da man af disse kaade Drenge, naar man siget dem, at de ej maae bruge denne Uskik, bliver overøst med Skældsord.
Politivennen, 1808-01-01
Et Par Ord for Øjet og Øret. (Efter Jndsendt.) Uden for Staldporten, for den Bro, som er for Enden af den Gade, der fører til Tøjhuset, er henlagt Gjødning paa begge Sider af Porten, som forekommer ikke at være Stedet, da der langs med Stalden, Tøjhusgaden igjennem, er anbragt, hensigtsmæssig Forhøjning til Gjødningens Henlæggelse, ligesom og disse Møgdynger paa begge Sider af Porten ej allene støde Øjet for dem, der gaae igjennem Stalden, men forvolde og en ubehagelig Lugm. v. Hvoraf end denne Skik stammer er man vis paa, at den vil vorde hævenu da derpaa er gjort opmærksom.
Politivennen, 1808-01-01
Velmeent Bøn til Kommitteen for Jndsamling af Gaver til de norske Krigere (Efter Jndsendt fra Landet). J Anledning af frivillige Bidrag til de Rorske Krigere, være det Jndsenderinden tilladt, at gjøre følgende Spørgsmaale: Hvorfor intet Bidrag under 6 Rdlr. bliver nævnet i Aviserne? Hun er overbeviist om, at den, som ofrede af sin mindre Formue, sin ringere Gave, gav den med et ligesaa beredvillig og huldt Bryst, som den mere Formuende sin større - og hvad Under da, at han ogsaa ønskede sig den Glæde, at see sit Bidrag naae sin Bestemmelse, og sit Navn paa en saa hæderlig Liste til Vidne idetmindste om Villie!
Politivennen, 1808-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Det i Politivennen paaankede Skildt over den Kælder i Kristenbernikovstræde, hvor der slibes Justrumenter, er forbedret. 2) Det tilsendte Bidrag, om et meget farligt Rendebret i Gothersgade, er ikke indrykket, da Husejeren strax har ladet det udbedre.
Politivennen, 1808-01-01
Uordener. 1) Uden for No. 83 i Pilestræde ligger en af Fortogsfliserne aldeles skraa, og da det er lige for Døren, og de aabne Gaardrender tæt hos, kræves saameget mere en Forbedring heri. 2) Paa Hjørnet af store Købmagergade og store Kannikestræde, hvor Bagerkroen er, ligger en Fortogsflise, netop i Hjørnespidsen, meget skræ, som paa dette Sted er dobbelt farlig, da man der træder ned fra Gade-Rendebrettet. 3) Hjørnebygningen (den graae) af Gothersgaden og Myntergaden, manglet Gadenavne paasatte. 4) Paa det ene Hjørne af Vognmagergade og st. Brøndstræde staaer. Vogmagergaden og Store Brøndstræde. Paa det andet Hjørne staaer Vognmagergade og Store Brønstræde; altsaa tre Bommerter tæt ved hinanden.
Politivennen, 1808-01-01
Tanker fra Kiøbenhavns Mand om Gæssenes Plukning. (Efter. Jndsendt) *). Hr. Pastor Rønnes Brev til den danske Bonde, om at plukke levende Gjæs, er *) Uagtet efterstaaende Tanker ganske stride imod Udgiverens, har han dog af Agtelse for Forfatteren ikke undladt at indrykke det, og det saameget mere, som Hr. Rønnes foregaaende Forsvar ogsaa gjendriver dem. - lemfældigst sagt - en Synderlighed. Saa stor Ret Mennesket end har over Dyret, synes den anbefalede Behandling dog ikke saa ganske at stemme med hvad Smiths Bog og Rønnes egen Vejledning til at kjende Dyrenes Natur klarligen lægge for Dagen, at Menneskene dog ogsaa have Pligter imod Dyrene. At klippe et Faar, skjære Halen af en Hest, Haaret af et Menneske, gaaer omtrent paa eet ud. Skjærer, klipper, eller rager man for haardt, saa er dog Svien snart forbi. Derimod forholder det sig ganske anderledes med Fjærdyrene. Pluk Dem med den yderste Eftertanke, og see, hvilken Smerte Dyret føler! Pluk dem med Uforstand, og deres Marter forøges. Enhver, Klog eller Tosse, kan klippe sit Faar og rage sig selv, uden at det gjør ondt; men lad dem prøve at plukke sig selv eller Faaret, og de og Faaret vil gebærde sig som Gaasen, naar den plukkes levende. Fjærene ere ikke alle modne til Affald den Dag man vil plukke, og altsaa Vee og Vok! - Skade, at Brevskriverens brændende Patriotisse ikke har kunnet indgyde ham mere humane Planer til at ophielpe Fædrenelandet, som det jo dog ikke er kommen til den yderlighed med, at den, som han kalder det, uhyre Sum, 160,000 Rdlr., der skal kunne indkomme af Gæssenes Sommerplukning, behøves for at redde det. Desiderius.
Politivennen, 1808-01-01
En farlig Fortogsflise paa Hjortelængen. (Efter Jndsendt). Paa Hjortelængen lige ud for det Hus, hvor Brændevinsbrænderen boer i den ene Stue og Barberen i den anden, ligger en Fortogsflise saa skraa, at det næsten er umuligt at man kan træde paa den uden at falde. Flere Mennesker ere faldne her og have meget forslaaet sig, og en Lykke er det, at ingen endnu, saavidt vides har brukket Arme eller Been. En frugtsommelig Kone, som havde noget at bære, faldt her for nogle Dage siden og forslog sig saaledes, at hun ikke kunde rejse sig uden Hielp. Til Vinteren i de lange mørke Aftener vil denne blive en Faldgrube for enhver, der nødes at gaae her. Ønskeligt var det, at Ejeren vilde lade istandsætte sit Fortog forinden værre Uheld skeer, da det er, som Ordsproget siger, forsildigt at kaste Brønden til, naar Barnet er druknet, og som man her til Lands har saa mange Eximpler paa Sandheden af.
Politivennen, 1808-01-01
En overmaade styg Hundeuorden. (efter Jndsendt). J Mandags Kl. 10 1/2 kom en paa Nørrebro boende Mand gaaende forbi Nørreports Hovedvagt, men blev der pludselig, og paa den allerglubskeste Maade, anfalden af en skimlet Puddelhund, som beed saa alvorlig og med saadan Jver, at kun meget tykke Klæder hindrede, at ikke Kjødet blev slidt fra Laarene af den Angrebne. Offiseren og hele Vagten var Vidne, og Offiseren truede Hunden forgæves med Sablen. Til Lykke for den Betrængte kom endelig en Artillerist til, som havde Arbejde i Nærheden, og fik Hunden fordreven. Denne tyede nu ind i No. 166 mod Vagten, hvor der boer en Brændevinsbrænder Petersen, hvis Gæster havde seet den hele Dldragelse, uden at springe til Hielp; ja nogle endog været saa lumpne, at finde deri det skjønneste Stof til Latter. - Dersom ovenmældte Hund tilhører Hr. Petersen, eller nogen Mand der har Menneskehjerte i Barmen og Menneskehjerne i Hovedet, vil man haabe, at dette uvane Dyr ødelægges. Skeer dette ikke, skal det med første i disse Blade bekjendtgjøres, for at Publikum kan vide, hvor der er en Vand, der elsker sit Medbest, men ej sit Medmenneske.
Politivennen, 1808-01-01
En skammelig Kaadhed eller Letsindigged begaaet imod Rejsende. (Efter Tilsendt.) Søndagen den ude Juli om Aftenen Kl. 9 1/2 blev der paa Kongevejen udenfor Lyngbye, imellem Grosserer Tuteins og Generaladintant Friboes Lyststeder, kastet en stor Sten, som en god stor Valnød i Tykkelse, men en halv Gang saa lang, ind i en Kareth, igjennem det nedtrukne Vindue. Den beskadigede tvende Damer, og kunde, hvis den havde truffet andre Steder, dræbt dem. Dette bekjendtgjøres til Advarsel for den, som kastede denne Sten af Kaadhed eller Uforsigtighed. Anmælderen henstiller til Vedkommende, om Bekjendtgjørelser som disse ikke burde opslaaes i Nærheden af Gjerningsstedet, for at Gjerningsmanden kunde, om ikke opdages, saa dog selv faae Kundskab om sin Udaad.
Politivennen, 1798-01-01
Bekjendtgjørelser. 1) Ved det afskyelige Fortog paa Hjørnet af Store Kjøbmagergade og Kanikestræde, lige over for Politiemesteren er endnu ingen Forbedring begyndt. 2) Det paa Kalkbrænderiesvejen skeete Overfald er nu kommen til Undersøgelse. Sagens Udfald skal sikkert bekjendtgjøres i Politievennen. 3) Ligeledes er Sagen mellem Spekhøker Henriksen, og den Underofficer, som paa Knippelsbroe hug ham over Haanden, i fuld Gang. Dens Udfald skal ogsaa tilkjendegives Læseren. 4) Det farlige Skilt i Landemærket som No. 6 advarede om, er allerede nedtadet for at repareres. Vi ville ønske at den veltænkende Eier herefter om muligt vilde anbringe det fladt paa Væggen; det vilde vist ikke skade hans Næring. Nummeret 191 var en Trykfeil. 5) Uden for Salomons Apothek paa Østergade er et hullet Rendesteensbret som er overmaade farligt.
Politivennen, 1808-01-01
Uordener. 1) Paa det gule Hjørne af Slippen og lille Brøndstræde mangler Gadenavn til den 1ste Gade. 2) J store Grønnegade er paa Fortoget ved Hjørnebygningen af Kristenbernikovstræde, hvor Marskandiseriet er, nogle meget skraae liggende Fliser.
Politivennen, 1808-01-01
Bekjendtgjørelse. 1) Den hundredegange paaankede, opsatte, og igjen omvæltede Fortogsflise i Pilestræde, uden for No. 117 og 118, hvis Natur er, at den aldrig kan blive liggende med Fasthed, er nu atter opsat, saa at her i nogen Tid er mindre Fare for den Vandrende.
Politivennen, 1808-01-01
Ønsker tilegnede Hestejere i Kbhavn. (Efter Jndsendt.) Man troer, at det vilde være ypperligt, om en Snes eller flere Hestejere i Kbhvn vilde slaae sig sammen, for at hielpe deres Medborgere til at saae Brænde, Tørv eller Kul bragt til Staden; og neppe vil nogen modsige denne Formening. Men, vil man maaske spørge; seer man ikke i Aviserne, at en eller anden bekjendtgjør, at han fører Brænde ind for Folk fra Landet. Sandt nok, men dette kan jo kun gavne den, som har havt Lejlighed til ude paa Landet at købe Brænde, og hvor saa ere de? Men naar hint Selskab af Vognejere bekjendtgjorde, at en af dem udstet Mand berejste Omegnene, for at købe eller bestille Tørv, Brænde eller Kul, og at hvo der hos Selskabet bestilte af disse Brændselarter, og ved Bestillingen forudbetalte en bestemmende Part af Værdien, kunde vente sig det valgte Brænde godt indkøbt og afleveret for sin Dør, da ved Modtagelsen Resten af Værdien, en billig Fragt, og en taalelig Provision bleve at erlægge. Det lader sig ikke tænke, at et sandant Selskab kunde lide Tab. At Almenheden vandt, er vel unægteligt; og var denne Bevidsthed ikke ogsaa Vinding for sligt et Selskab?