JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-02-01
Kæjseren hafver efter den Kongl. Danske Residentis Baron LilienCronis Ansøgning tilsagt Cronen Danmark Hielp ei allerne for sig self, men och der til at disponere det Førstelige Lüneburgiske Huus, samt Biskopen af Mynster. Rigens Ertz-Canceller Chur-Førsten af Mæntz efter foregangne grund lige Beviissninger, at det Romerske Rige hafde saa stor Nytte af den Krig Cronen Danmark førte med Sverig, som Danmark self, da bemældte Crone gjorde der paa utroelige Bekostninger, och nøed fast ingen Vederleg af Riget, hafver lofvet saaledis at disponere Sagen at Tolden paa Elben skal komme Danmark til. Den Kongl. Danske Resident til Frankfurt Mons. Ort er til Cøln ankommen med Chur-Førsten paa Majestætens vegne noget sært at afhandle, hvorom med Tiden bedre Underrætning. Foruden de 18. Skibe, hvis Tal skal forøgis, dersom Sverig faar nogen Flode til hielp af Frankerige, hafve de foreenede Nederlands Stater efter den Kongl. Danske Envoyes Herr Meyer-Cronis Ansøgning besluttet at skikke Majestæten en god Sum Subsidii Penge. Den Kongl. Envoye i Tydskland Herr Gabel hafver alt drefvet det saavidt, at de Svenske hafve ved Ca rens Hof intet meere at sige. Men
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-02-01
Tydskland. Østerige och Arfvelandene. Siden det Kæyserlige Bilager var holdt, hafver Kæyseren holdt dagelig Geheim Raad. Der ere 4. Regimenter aff de Oprøriske Ungerer til de Kæyserlige ofvergangne, huilcke mand hafver tilladt deris fri Guds Tieniste och lofvet dennem Læn, som er Aarligen Klæder och Penge Sold paa 6. Maaneder, huor imod de skulle være skyldige til at tinene Kæyseren med all Troe och Oprictighed imod alle hans Fiender. Resten var och færdig at annamme den Kæyserlige Benaading, men eftersom de finge paa ny Sold aff Franckerige, och den Tyrckiske Bassa til Erlau, som hafde taget de 4. fornæmmiste af dennem til Gisseler, vilde der icke tilstæde, fordi de sig til hannem med Hustru och Børn hafde forskrefvet, saa bleff der intet aff. Aff de seenisten ofvergangne Rebeller, samt Croater och andre i Besætning liggende Krigs-Folck skal en Hær forsamlis och skickes need i Riget under General Dynevald. General Leutenant Montecuculi skal i Aar igien føre den Kæyserlige Hær, och Hertugen aff Lothringen Rigens Hær. Marquis de Grang. Grana de Kæyserlige Auxiliar-Folck, som skulle af Nederlandene, och Græfve Wallenstein skal, som Kæyserlig Ambasadeur, gaae ad Engelland. Riget.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-02-01
Chur-Bæyerens geheime Skrifter ere hannem frastaalne. Chur-Prindsen aff Saxen, som en Tid lang hafver ligget siug til Strassborig, er, efterat hand nu var hlefven vel fridsk igien, reyst af Nürnberg, hans i samme Stads Forbeed indquarterede Krigs-Folck at mønstre och med ny Huerfvinger forstærcke, huor paa hand vil begifve sig hiem til Dressden fernere Anstilling til indkommende Fældt-Tog at giøre. Chur-Pfaltz hafver udlagt hans Krigs-Folck paa Grændserne aff hans Land, paa det de Frandske skulle det ey slæt forhærge och opbrænde. ChurMæynz hafver taget et Antal Kæyserlige ind och forlagt hans Folck ud paa Landet, som siuniis, til samme Ende.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-02-01
Chur-Brandenburg er til Wesel, maatte paa Veyen for hans Suagheds skyld nogle Dage opholde sig til Ham. Til denne hans Reyse gifves trende Aarsager næmelig: at hand vil med Biskopen aff Mynster, Prindsen af Oranien, och andre Førstelige Personer conferere om en særdelis Hær at holde i Marcken mod de Mastricter Frandsoser, at de ey slæt skulle i Grund ødelegge Landene omkring Mastrict. Dernæst affhandle de Stridigheder som ere imellom hannem och Hollænderne anlangende nogle Prætensioner paa Schencken-Skandse, etc. For det sidste slutte et Giftermaal imellom Prindsen af Oranien och Princess Radzivil, for hvilcken Chur-Brandenburg er Formynder Chur-Prindsen aff Brandenburg hafver nogen Tidlang været siug, men kommer sig nu igien. Aff de Brandenburgiskes Tog mod Rygen bleff der intet, men der imod hafve de Brandenburgiske, som ligge i Dam for Stettin slaget och fanget 100. Mænd aff Stettin och frataget dennem en Hob Slæder med Smør, Torsk, och desslige, och bekommen 100. treflige Heste, och Commendanten aff Wollin 300. Ottinger Smør, som skulde været førdte ad Stettin. Derforuden hafver Commendanten aff Anklam slaget et stærkt Partie Suenske aff Rügen, som vare indgangne ad Pommern at hendte Øxen. Til Wittemberg hafver Vaade Jld och til Bremen Vand-Floed gjort stor Skade. De Høy-Førstelige Lyne borgiske Brødre hafve til Hannover været forsamlede, hvor om, vides icke. Bützou er aff de Danske forladt och med Brandenborgiske besat. Jmellom de Lyneburgiske och Mynsterske er en stor Tuistighed om deris Vinter-Quarteer.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-02-01
Frankerige. Vandsloed hafver til Paris, Orleans, Schalon och Rouan gjort nogen, men paa Mastricter Volde en utroelig Skade.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-02-01
Efter Kongens Ordre skulle de Frandske afbrænde och forherge 400. Landsbyer ved Saar, Glan och andre Floder ofver Rhinen paa det de Kæjserlige och Tydske Førster ey skulle finde noget til deris Krigs Krigs-Folkis Underholding: Och ere alt hen ved 3000. lagde i Aske foruden smaa Kiøbstæder och Flækker, de fleeste i Elsas, 20, i det Chur-Trierske, resten i det Jeybrükiske forbeed, og disse Fæstninger, Jeybruk ved Saar, i Nederlandenne Limburg, i Elsas Hagenau och Ja bern, paa de Burgundiske Grændser Mompelgard, och bortført Cancellierne och Artilleriet, foruden mangfoldige Slotte, och Casteller, saa der hverken skaanis Kirker eller Clostere. Nu undsige de Lütticher Land, at dersom Jndbyggerne ikke enten betale den Skat, som de hafve paabuddet dennem paa deris och Sverigs vegne, eller skaffe dennem et Regiment Folk, at de da ville ligesaa handle med det. Jmidlertid befæste de Slet stad i Elsas, Slottet af Zabern och Mompelgard, och giøre Breysach meget fastere end tilforn, foregifvende at denne Stæd vorder med det første belagt, och maa den arme Landmand hielpe dennem at arbeyde. End samle de en hob Folk sammen, som de ville skikke ind ad Brissgau och de Kæiserlige Arfvelande at skiende och brænde, saa vit de kunde komme, saa der paa deris Tyranni er ingen ende Krigs-Statens Anordning i indkommende Tog er denne. Til Vands i Nordsøen ville de ved Caperie giøre Søen usikker och ellers ingen Flode holde. Estree er forleden Aar udgangen af det Atlantiske Haf med 14. Orloger u-vist enten af Vest Jndien eller af det Africanske Forbierg, som kaldis Cabo de ben efterange. J Er hafvet ville de bruge deris fornemmeste Søemagt imod de Spanske och paa den Flode, som der skal brugis, arbeydis der flitteligen til Toulon. Til Lands ville de i Catalonien och ved Rhinen alleeniste defensive, i Skrilien med 12000. och i Neederlandene med 70000. Mænd i tvende Hærer offensive agere, Artilleriet, som følger disse sidste er imod 200. Stykker och 100. Mørser stærkt, och ere alt af denne mægtige Hær 40000. Mænd. forsamlede i Nederlandene til hvilke Kongen self med det første formodis. Jmidlertid blifve alle deris, som i Spaniens Tienniste befindes, och hafve hiem i de i Nederlandene af dennem erobrede Stæder, Gods och Middeler confiscerede, hvilket ey treffe dennem self alleeniste, men och deris næste Slegt, saa ofver 200 Familier, iblant hvilke Græfvelige, Adelige och desslige høye Slegter begribes, ere drefne fra Huus och Hiem. Derimod er der siden de finge Scaletta i Sicilien ind, hvilken de sluffede, dennem fast ingen Modstand skeed af nogen snart et heelt fierding Aar, uden alleeniste at de Spanske hafve fraslaget dennem i Sicilien 200. Mænd, och fratagen dennem 11. Feluquer (smaa Skibe) och tu rige Kiøb-Skibe, de Hollandske ved Brussel 70. Mænd, och ved Lüttig fanget en Marqvis med en Million, och de Alliirteimellem Gülich och Cølln hafve slaget dennem 100. Mænd fra.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Danmark.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Kiøbenhafn. en 27. Februarii var Licentiat Mauritii Sag første gang for Ofver Hof-Rætten. Samme Dag finge Bods-Folket paa Holmen tre Maaneders Sold.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Den 1. Martii er ØfverstLeutenant Hass med en Svensk Trompeter, hvis Ærinde er ubevist, fra Malmøe hidkommen.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
J næste Dage gik Ritmester Zeperitz fra Lands-Crone ad Christianstad med 200. Heste och sammestæds lykkeligen ankom. INum 70.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Den 6. Martii kom den imellom Hamborig och Lybek fangne Frandske Marqvis hid til Byen. Den 10. gik Øfverst Leute nant Schwaneweide med et Partie mod Malmøe och førte tilbage til Lands-Crone en fangen Svensk Cornet och Corporal, och strax der efter med et andet, och indførte nogle AllunVogne, hvor paa hand endnu gik med et Partie mod Engel holm, needlagde nogle Svenske och opsnappede en Post med den Svenske Kongis Brefve. Den 12. blef Kongl. Majestæts aller-Christeligste Forordning af 16. Febr. paa Raadhuset her i Byen forkyndet om 3. allmindelige lige Fast-Bod- och Bedrings Dage, som ofver Danmark den 4. 11. och 18. Maji, ofver Norge. 18. och 25. Maji och 1. Junii holdis skulle med største Andagt, Ydmyghed och Alvorlighed. Texterne, som paa fornefnde Dage skulle forklaris, ere disse, efterfølgende: Første Dag: til Høymæsse det 8. 9. och 10. vers af 405. cap 13 til Tolf-prædicken, hvor de holdis, det 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. och 9. vers af den XXXVIII. Psalme; Til Aftensang, det 41 och 42 Vers af Lucas cap. XIX. Anden Dag: af Hoseas cap XIV. v. 2. 3, Psalm. XXXVIII. v. 10. 11. 12. 13. 143 Lucas cap. X. Tredie Dag: Michaas cap. VII. v. 7. 8. 93 Psalm. XXXVIII. v. 16. indtil Enden; Matthaus c. XXIP. Den 13. blefve nogle Compagnier Ryttere och den 14 nogle Compagnier Soldater under Major Tramp, Capitain Winterfeld och Restdorf, &c. til Lands-Crone ofverskibede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Den 16. kom Øfverst Müller fra Lands-Crone hid. Den 17. er et Antal allehaande Fartøy gangen til seigl af Sundet ad Norge och Jutland. Den 21. Martii blefve nogle Svenske Fanger, iblant hvilke Captein Anders Pederssøn och Cornet Oluf Lauritzsøn Erman, fra Lands-Crone hidskikkede.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Den 22. reyste Majestæten ofver til Lands-Crone der at giøre. Anstalt paa et och andet nødvendigt och kom tilbage den 23. Martii.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Forbemældte 22 Martii blef Assessor Scholers Lig i vor Frue Kirke begrafven.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Ved denne Tid kom Baron Degenfeld hid, och siges af Majestæten at være gjort til GeneralMajor. Paa Floden arbeydis endnu dageligen och ere fire Fregatter af den i Søen udgangne at krydse. Af Falster hafver mand, at der for Landet ved Getzøe strandede den 10. Febr. en Galliot af Pommeren, som var lad med Sukker, Citroner, Castanier, Tobak, &c. saa Folkene blefve reddede och iblant samme fandtis tu Svenske Betientere næ meligen Sanderhusen og Kolevagen, vagen, som ere sammestæds arresterede. Aff Blæking, at Vaade-Jld. lagde den 10. Decembris 1676. den Fierde Part aff Christianopel i Aske. Samme Stad blef belagt, den 11. Febr. och med Accord af de Suenske (som der sigis) forøbret, den 26. Februarii. J lige maade miste for Carlshaffn om Natten imellom den 8. och 9. Februarii nogle 100. Mænd och finge endeligen Skandsen ind, uvist med huad Vilkor, huilcken de skulle hafve sluffet och affbrændt Husene i Skandsen. Och for det sidste, at det staar endnu vel til i Christianstad, och General Major Meerheim passer flitteligen paa de Suenske och gjor dennem daglig Affbræck. Aff Holstein, at de Kongelige Huerfvinger hafve heel god Fræmgang och ingen af Commissarierne blifver paa MønsterPlatzen annammet, som beklager sig aff Huerfverne, endten med Tuang eller Suig at være der til kommen. Aff Oldenborig, at General Baudissin hafver sluttet nogle sær Tractater med Biskopen af Mynster, anlangendis fire tusinde Mænd, som til Majestæten skulle overlades och bestaae i 3000. Soldater, 500. Ryttere och 500. Dragoner, som midt i Apriliskulle begifve sig paa deris Reyse. Men aff Oldenborig kommer Øfverst Keller ofver ad Holstein med 8. Compagnier aff det Bauditziske Regiment. Aff Norge aff 7. Februarii, at Her General Major Løvenhielm hafver med 12. Ryttere slagen 3. Compagnier Suenske paa Fluct, needlagt 70. fanget 6. och erobret, en Standart. (Nota. Dette siu nis vel underligt, men derfor icke utrolig. Huem der lyster at vide hvorledis sig 2500. Mænd til een Soldat gaff fangne, kand læse H. Grotii Epistolam CXXV. ad Gal los.) Sneen, som var til Jæffnhold ofver samme Rige i Vinter falden 7. Alen høy och endnu forkort Tid siden laae mangen stæds 4. Alen høy, saa mand hid indtil lidet eller intet hafde kundet ud rættet. Aff Holland, at den Kongelige Danske Envoye Mons. Meyer Crone haffve nyligen indleveret tuende Memorialer til Staterne anlangende de tilsagde OrlogsSkibe och Subsidi Penge, oc at HerZis i Her General Admiral Græfve Tromp var til Amsterdam ankommen. Aff Sanct Thomas i West Jndien, at det Skib den Cronede Griff var der fra gangen den 12. Octobris med effterfølgendis La ding for Compagniet her i Byen, næmelig: 100416 Pund Sucker. 63382 P. Toback. 1687 P. Jndigo. 300 P. Bom-Uld.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
200 Stycker udvaldt FrandsosenHolt. 50 St. Ammoretten Holt. 50 St. Eisen Holt. Derhos berættendis at det staar endnu vel til med Colonien, och Commendeuren Jørgen Jver son agtede vel at forsvare Øen for ald fiendtlig Anfald.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
De Vare som indkommende Mandag den 2. Aprilis for det Ost-Indiske Compagnie her i Byen skulle paa Auction sælgis, ere disse: 248000 Pund Peber. 56000 P. Salpeter. 6000 P. Sucker-Candi. 9200 P. Gallanga. 300 P. Radiæ China 280 P. Bentzin. 200 Pund Myrrha6300 P. Indigs Cormandel. 100 P. Amphion. 2000 P. Anstande Jord eller guul Farfve. 374. P. Tin. 36 P. Spiauter. 95600 P. Jbenholt. 90 P. Saponholt. 1 Kiste med alae. 3 Skierm-Brætter. 1038 Stycker Genees-Lærret. 776 St. Salampuris. 125 St. skildrede Slaprocker. 59 St. Sitsen. 10 St. Chinesiske Silcke Figurer. 27 St. adskillige Cattun och Stoff. 400 Pund Cattun-Garn. 2 Krucker syltet Jngefær. 1 Botellie med Muskaten Olie. Suerig. Aff Floden skulle Otte Fregatter være udgangne i Søen; under Krigs-Folcket regierer Siugdom endnu meget stærckt, saa mangfoldige bortfalde: Om Tuistighederne med Muskou ere bilagde, och de Suenske ville derfor føre deris Krigs-Folck aff Lifland ad Skaane, och de skulle faae nogle 1000. Mænd til Undsætning aff Polen mod Tydskland, som de foregifve, faar mand med Tiden bedre Underrætnig om. Tydske Tydskland. Østerige och de Kæyserlige Arfve Lande.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
De til de Kæyserlige i Ofver-Ungeren ofvergangne Oprørske ere til Biergestæderne henviste deris Sold. at annamme. Resten aff dennem som endnu er 4000. Mænd stærck holder sig endnu heel stille i ZifserLand. Kæyseren hafver ladet de Ungerske Stænder tilsige, at de Penge Middeler til samme Riges Beskiermelse opbringe skulle, hvor til och det Kongerige Croatien sin Anpart skal forskiude. Den Kæyserlige Fældt-Zahlmeister er needreyst i Riget med 800000. Florener til Krigens Nødvendigheder. Hertugen aff Lothringen, som endnu i Aar skal føre den Kæyserlige Hær, hafver faaet Ordre at gaae med samme ad Metz, huor paa de Kæyserlige sig af deris Vinter-Quarterer af deris Mønster-Plads ved Wormbs forføye. Men det Krigs-Folck, som Kæyseren hafver i Sold foruden Heyducker och Hussarer baade i Riget och Arfve-Landene, er dette: Til Hest Harniske Ryttere eller Kyrasserer. General Fældt-Marskaller: Græfde Montecuculi, och Hertugen af Lothringen. General-Leutenanter: Hertugen aff Saxen-Lauenburg, Marg-Græfven aff Bareuth. och Græfve Caprara. General Fældt-Tøymester, Baron Heister. General-Majorer; Græfve Dyne wald, den unge Hertug aff Holstein, Græfve Rabatta, Baron Schmidt, Baron Harrandt. Øfverster: Græfve Gallas, Græfve Gondela, Philip von Ottingen, Baron Metternich, huer med sit Regiment 800. Mænd stærckt, ere 15. Regimenter och 12000. Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Archibusserer. Øfverster: Herren aff Carassa, och Græfven aff Launitz, huer med 800 och Baron Poyge med 500. Mænd, og 40. frie Compagnier i Ungeren, huert 75. Mænd stærckt, ere samptlig 5100. Mænd. Dragoner.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
General Leutenant Baron Chavagnac. General Wactmester Baron Schultz. Øfverster Græfve Trautmanssvorff och Baron Woyring, huer med 1000. Mænd ere Croater. Øfverster: Græfve Bassi, Græfve Ladron, Græfve Collaldo, huer med 800. Mænd, och derforuden 20. Frie Compagnier aff Mammer. huer. huert 90. Mænd stærckt ere samptligen 4200. Mænd, och Summen paa den Kæysertige Krigs-Mact til Hester 25300. Mænd. Til Foeds.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
General Fældt-Marschall Souches. General Fældt-Tøymester, Græfven aff Arch. General-Leutenanter. Marquis aff Grana och Græfve Stahrenberg. General Wagtmestere: Græfve Stralsoldo, Baron Kning, Græfve Porcia, Baron Kæysersteen. Øfverster: Baron Labardi, Græfve Herbersteen, Græfve Mansfæld, Baron Dingenthal, huer med sit Regiment, 2500. Mænd stærckt, ere 29000. Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
General Fældt-Tøymester, MargGræfven aff Baden. ØfversterHertugen aff Saxen-Weymar, Baron Massini, Græfve Jerini, Baron Krein och Müller, huer med sit Regiment 2000. Mænd stærckt, ere 12000. Mænd.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
General Fældt-Marschall Cobbsoch det ny Graniske Regiment, huert 1000. Mænd stærckt, ere 2000. Mænd, er saa den Kæyserlige KrigsMagt til Foeds 43000. Mænd stærck, och er Summen paa den gandske Kæyserlige Krigs-Magt til Hest och Foeds 68300. Riget. Af Stubersheim udi Schwaben hafver mand af 22. Febr. at der i Egnen paa et Stykke Land er falden en u-tallig hob fremmede Fugle saa store som Lerker, och saadanne Fugle vare tilforn seete i Elsas Aar 1631. der de Svenske kom did och nu faae Aar siden ved Dortheim forde Frandskis Jndfald. De Chur Saxiske Folk, sam laae ved Nürnberg i Vinterqvarteer, ere opbrudte och gangne ad Rhinen. J en Vaade Jld til Erfurt ere tu Qvinder slæt omkomne och tu Mænd ilde forbrændte. En Mil fra Leipzig hafve tvende Partier været forHaand med hver andre, da det eene Partie formedelst nogle tilkiøbte Soldater er forrædeligen ofverfalden och 6. Personer ere omkomne, foruden dennem, som blefve saarede. De Chur-Brandenburgiske i Pommeren hafve slaget et Svenske Partie och bekommen 80. Heste. De Brandenburgiske i Mekkelburger Land indqvarterede slaae alle Fiskerbode ved Ribnitz i Stykker, at de Svenske aff Straalsund skulle ey paa den Side niude nogen Correspondence. Hertugen aff
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Lyneburg och Bislopen af Mynster hafve deelt Magazinen til Stade imellem sig Biskopen aff Ossnabrüg hafver været i Holland och confererit med Prindsen aff Oranien, men er nu reyst af Weeselat conferere med Chur-Brandenburg. Den 24. Martii blef en Neder-Saxisk Kræds-Dag holt til Brunssvig. Svitzerne sætte sig i Positur, och ville herefter ster hverken lade det eene eller andet Partie komme deris Lande saa nær som tilforne. Ere ey ræt vel tilreds med de Frandske, eftersom disse hafve i Sundgou sluffet den Stad Mühlhausen, som var i hines Forbaand och Beskyttelse.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Frankerige. De Frandske hafve faaet det faste Slot Dachsburg i Elsass ind med Ac ord, Valenchien i de Spanske Nederlande belagde Kongen selff den 27. Febr. och fik den ind med Storm den 7. Marti, och ofver samme Stads Erobering hafver mand til Pariis opbrændt Fryde Jlde och ladet Vin springe. Nu hafver Hans Majestæt tillige belagt Cammerich och St. Omer, den eene, som der siges, under Delphinens, den anden under Kongens Broders Anføring. Mons. d'Estree gik med hans underhafhende Flode lige af Vest-Jndien, tog Lajana fra Hollænderne igien och ero rede Fæstningen i den tredie Storm. Nu er hand gangen af Tabaco at søge en Hollanske Admiral Bincks til Søe slagtning. Frankerige frycter sig at Parlamentet i Engelland skal, førend det skilles, beslutte en Feide mod de Frandske.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Spanien. Siden Don Joan kom til Hoffet, gien ere en deel af de høye Betientere ey eeniste afsatte men och arresterede, och udre advarte at de sig bedre skulle och derhos fodris Regnskab for Kongens Jndkomster, hvor til de anvendte och for brugte ere. Fra Final ere 5. Skibe skikkede af Neapolis (hvor for kort Tid siden var et stort Oprør for en CancellieBetienters skyld, hvilken den Geistlige Ræt, for hand ey med dennem i en Sag, vilde samtycke, loed sætte paa Galleyerne) med Folck och Artillerie, af huilcke de 4. lyckeligen ankom, det 5. som var Admiralen, stødte paa en blind Klippe i Hafvet och forgik, och meget af Folket druknede. Til deris Ophold, som ofverblefve er formedelst Vexler til Livorno af Stadtholderen af Neapoli giort Anstalt, hvilken och hafver skikket Stadtholderen i Sicilien 700. Mænd och 500000. Croner til Hærens Forstærkning och Sold, och andre i Krigen nødvendige Udgifter.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Engelland.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Siden Parlamentet kom sammen, hafver det hid indtil denne gang været meget eendrægtig, och er der i besluttet (1.) At de som mod Kongen i Parlamentet hafve talet, skulle offentligen i Parlamenter bede Kongen om Forladelse. (2.) Den Kongen i nogle Aar samtykte Actise endnu i 3. Aar forlængis. (3.) 600000. Pund Stærlings Skat aff Riget opbæris til Orlogs Skibes Bygning. (4.) De Kongl. Avocatoria, anlangende de i Frankeriges Tienniste befindlige Engelske Folkis hiemkaldelse under deris Lifs, Æris, och Godsis-Fortabelse, fornyes. (5.)DeDe for deris Fædernelands Forrædere forklæris, som hafde ladet sig bruge til at hverfve och ofverskibe Folk for Frankerige i de 3. forenede Kongeriger imod Kongens Forordning aff 19. Martii 1675. (6.) Finde Middeler til at forekomme de Frandskes Magt med i Nederlandene oc Sicilien, at den i længden ey skal vorde de Engelske selff til Skade, hvilket och aff Majestæten er samtykt. (7.) Forfatte en Forordning mod den Catholske Religion och Straten-røfverie, at begge kundne forhindres och forkomis.
Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1677-03-01
Holland. Admiralitætets Deputerede ere til Haag henkaldte aff Staterne, at med dennem skal handles om de Krigskibe, som af Øster-Søen skulle henskikkes, Paa den Kæyserlige Skrifvelse, anlangendis Krigen mod Frankerige at holde ved lige, hafve Staterne svaret, at de paa deris side vilde i yderste maader det gemeene beste befordre och til den Endeeskikke 38000. Mænd i Marken, at de Kæyserlige dis lættere kundne sætte deris Forehafvende i Verck, næmelig at bryde ind i Hiertet aff Frankerige. Hvorpaa alt Faretøy er tagen i Beslag til at ofverføre Folck ad Brabandt, Artilleriet som skal følge den Hollandske Hær siges, at være 144. Stykker stærkt. Til Nimwegen er endeligen gjort denne Accord i mellom Gesandterne, at de Frandske skulle udlevere til de Høye Alliirte 5. Fuldmagte næmeligen for Kæyseren och Rigets Førsteren, for Danmark en, for Spanien en, for General Staterne en och for Hertugen aff Lothringenen, hvilke Fuldmagter skulle i det Latinske Sprog være forfattede. Men eftersom de Alliirte hafve selff udvaldt sig en Stæd at confererere paa, da hafve baade de Frandske Gesandter sig der ofver besværget, och de Engelske, hvilke meene at det kom dennem til eftersom de ere Mediatores Men nu i 14. Dage er der ved Freds handlingen intet giort. De Hollandske i Ost-Indien hafve gjort et Forbaand med den ny Konge i China och skulle hielpe hannem med Ammunition, at hand kand slæt drifve Tartarerne af hans Rige, hvorimod de skulle hafve fri Handling i samme Rige.