JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Dresden, den 11te Januar. Kongeriget Sachsens Generalgovernement har udstædt følgende Kundgiørelse. "Vore Forventninger om Kongeriget Sachsens Jndvaanere, hvilke a vi ved Tiltrædelsen af Landets Bestyrelse tillidsfuldt yttrede i den første den 10de November forrige Aar af os udstædte Kundgiørelse, g ere fuldkommen blevne opfyldte, og vor Agtelse og Hengivenhed for den sachsiske Nation have derved vundet større TilvexDette Sindelig har hidtil ledet vor Bestyrelse, og derpaa grundet sig ogsaa Efterstaaende:
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Det er kommen til vor Kundskab, at visse Personer i nogen Tid de have søgt at udbrede usande, foruroligende Rygter, og saavel mundlig, som ved at omsende Breve uden Underskrivt, og Pakker med se trykte Flyveskrivter, at vildlede, ændste og ophisse fordomsfrie, rolige Gemytter. Os ere disse Personer og deres, ikke paa Fædrenelandskierlighed men paa Egennytte og personlig Jnteresse grundede a. Handlemaade meget nøie bekiendte. Vi ville, saasnart vi ansee det ge nødvendigt, med Kraft giøre Ende paa dette Uvæsen. Af Skaansel mod de gode Statsborgere, som kunde blive ængsted, 4 ved de Midler, der maatte anvendes, have vi hidtil opsat dette. Men det er vor Pligt, allerede nu at giøre Kongeriget Sachsens Jndvaanere opmærksomme paa de lumske Forsøg, som foretages, fort, vildlede deres redelige Sind, foranledige Mistro og Utilfredshed, og et forstyrre Nydelsen af det Held, som Freden, efter en Række af sørge og lige Aar, bringer tilbage.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
J Mange agtværdige Mænd have allerede af egen frie Drivt indleveret at til os de dem, imod deres Ønske, og uden at Anledning dertil hai været givet fra deres Side, tilsendte Pakier med Flyveskrivter og et Skrivelser uden Navn; og vi opfordre hermed alle Jndvaanere i Kon t, geriget Sachsen til at følge dette Exempel, og derved aflægge Prøver, paa deres sande Fædrenelandskiærlighed. Dredden, den 10de Januar 1815.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Generalgovernemente: i Kongeriget Sachsen.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Nederchiin, den 10de Januar. De af Hr. Arndt i offentlige Blade og et eget Skrivt foreslagne fædrenelandske Foreninger have fundet stor Deeltagelse og havt betydelig Fremgang. Allerede have slige Selskaber dannet sig i Giesten, Wis baden, Buhbach, Rodelsheim og Wesel. Hvert Selskab har en Forstander og fire Underdommere eller Consorer. Det forsamler sig hver Maaned og bekiendtgiør i offentlige Blade Sammenkomstsdagen, forat de udendes Medlemmer ogsaa kunne møde. Hensigten er at afskaffe det franske Sprog og franske Skikke, og derimod oplive og vedligeholde tydske Skikke og tydsk Aand, opvække tydsk Kraft og Tugt, samt gienkalde i Erindringen de gamle og nye Bedrivter, der forherlige vor Historie. Hvor, der fordriner sig til at tale Fransk i Selskabet, bliver udstødt som Nidding; den, som taler et andet fremmed Sprog, bliver holdt for en forfængelig Daare, og maa erlægge en Pengestraf. Selskabet er ikke hemmeligt, men oprettet for alle Tydske uden Hensyn til Religion og Regiering ; dog have Jøder ikke Adgang dertil. J de Sammenkomster, Selskaberne i ovenmeldte Stæder hidtil have havt ere følgende Hovedgienstande forhandlede: 1) En værdig Høitideligholdelse af den 18de October, som en almindelig Fest; 2) Levnetsbeskrivelser i det tydske Sprog over værdige Fædrenelandsvenner; 3, Anskaffelse og Befordring af almeennyttige tydske Skrivter ; 4) Forslag, angaaende Seiersmindet ved Leipzig; 5) Raadslagning over Jndførelsen af en ægte tydsk Nationaldragt; 6) Forslag om Jndførelsen af lige Mynt, Maal- og Vægtforholde o. s. v. J Engelland har man lignende Selskaber, hvor ogsaa politiske Gienstande diteuteres.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Strasburg, den 9de Januar. Jgaar mønstrede Hr. Grev Kergarior, Prafect i dette Departement, Elitcompagnierne af Stadens Nationalgarde, som havde forsamlet sig paa Paradepladsen. Han ledsagedes af Maren i Strasburg og andre Embedsmænd, og gav Kanoner, Grenader= og Jægercompagnierne Roes for god Holding.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
De Herrer Officerer bade Præfetten, at tilsende Hs. Majestæt i deres og Nationalgardens Navn en Adresse, hvori de bevidne Allerhøistsamme deres Kiærlighed, og tilkiendegive Kongen, at han ikke har mere hengivne og ærefrygtsfulde Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Hr. Marschal Hertugen af Albufera har lovet, at lade denne skiønne Legion ufortøvet mandeurere; en saadan Kienders Veiledning vil endnu være den en stor Opmuntring.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Schweiz, den 9de Januar. Pave Pius den 7de til de elskede Sønner, Schultheitz, Præsidenter, Landammann og Regieringsraader i Republiqver, ne, Uri, Schwyz, Unterwalden, Lucern, Zürich, Glarus, Solothurn, Schafhensen, Appenzel, St. Gallen, Thurgau- og de øvrige schweizerske Republiqver i Bispedømmet Constantz. Elskede Sønner, Held og apastolisk Velsignelse!
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Eders ærbødige Skrivelse af 16de April, som vor Nuntius har tilsendt Os, har inderligen glædet Os, idet Vi der ligesom have fundet et Aftryk af Eders og alle catholske Schweizeres gamle Kiærlighed og Høiagtelse for Os og den apostoliske, Stoel. Vi troe derfor, at Vi blandt de øvrige Omsorger, som, ved den af det guddommelige Forsyn Os overdragne Besørgelse af guddommelige og menne skelige Anliggender, paaligger Os, ogsaa fortrinlig bør agte paa, at Vi opfylde Eders Begiering med Hensyn til de helvetiske Cantoners Afsondring fra Constanzerdigeriset, og til Oprettelsen af et nyt Bispesæde. Vi have virkelig af de hidindtil til Os indkomne Beretninger fundet Bestemmelsen eller Jndskrænkningen af Eders Bispedømmer, indenfor de helvetiske Landes Grændser meget nyttig for Christendommen. Dog ville vi iforveien erindre Eder om, at adskillige Ting maae være forhaanden i det nye Diorces, nemlig en Cathedralkirke, et Domherrecapitel, et Seminarium for Geistlige, og Godser, at hvis Jndbringende saavel de til Religionsøvelsen hørende Fornødenheder kunne tilveiebringes, som ogsaa Atteret Tienere underholdes, med et Ord, Alt hvad der fromt og viselig er bleven forordnet af de hellige Canons. Vi nære vel det tillidtfulde Haab, at J, ifølge Eders særdeles Jver for Kirkens Vel, ville rigeligen besørge det hele, saa at Sagen i denne Henseende ingen hindring vil finde; men ved Oprettelsen af denne forlangte Cathedralkirke maa og tages Hensyn til Statens Os endnu ikke ganske bekiendte Grændser. Under denne Tingenes Stilling skrive Vi til Erkebispen i Beryto, der med den bedste Villie og levende Jver ikke eflader at drage Omsorg for Vore og den hellige Stoels Anliggender hos vore kiære Sønner, Schweigerne, og Vi overlade det til hans Jndsigt og Klogskab indtil videre at forberede det der angaaer denne Sags Forhandling; men Vi haabe, at intet mere skal hindre Opfyldelsen af Eders Ønske. Endelig indslutte Vi Eder og alle Schweizere, som bevare den hellige Troes Reenhed, i Vor faderlige Veldevaagenhed, og til Pantderpaa tildele Vi Eder alle af Hiertet den apestoliske Velsignelse. Givet i Rom, den 7de October 1814, i Vort Pavedømmes femtende Aar. Undertegnet: Pave Pius VII.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Paris, den 10de Januar. Grev Barthelemy, Pair af Frankrig, er udnævnt til Storkors af Æreslegionen, og til Storofficerer af samme Orden ere Greverne og Pairerne Semonville, Valence, Pastoret og Dupont ophøiede. Hr. Regnand fra Paris er ophøiet i Adelstanden, for, som de hedder i Beslatningen, at belønne ham for den Standhaftighed, hvormed han har forsvaret Tronens Sag.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
- Hr. Rocca har udgivet "Merkværdigheder ved de Franskes Krig, i Spanten." Forfatteren af dette høist læseværdige Skrivt har som Husarofficeer deeltaget i alle Krigens Felttoge, og hans Bog er paa karatteristiske Træk, interessante Anecdoter og Natursklidring, ligesom den og er et kosteligt Bidrag til denne endnu saa bunke Kri Historie. Om Toboso taler Forfatteren, blandt Andet, saalides Toboso ligner endnu fuldkommen den Beskrivelse, som Cervantes tilsit udødelige Skrivt, Don Qvirote, har givet over denne ved hans Fictioner saa berømte By. Kunde denne Helt i levende Live end ikke være Enkers og Faderløses Beskytter og Bistand, saa reddede i det mindste hans Minde hans elskede Duicinias Fødeby fra Krigens Rædser. Hvor de i Landsbyen indmarscherende franske Soldater saae et Fruentimmer i Døren eller ved Vinduet, raabte de: "der er Dulei, nea." Deres Lune gjorde ogsaa Jndbyggerne tillidsfulde, og istedet for, som i andre Byer, at flygte ved første Syn af vort Fortrav, samlede de sig omkring os. Dultinea og Døn Qvirote vare blevne en mørende Underholdning mellem os og Toboso's Jndbyggere, og da de Franske fandt god Modtagelse, behandlede de ogsaa deres Værter med Venlighed og Skaansel." Det er en velgiørende Tanke, at en stor Mands Genie saalænge efter hans Død endnu kunde spare hans Landsmænd nogle Taarer ved at afvende Elendighed fra dem.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Madrid, den 24de December. Det er bleven befalet at Nongerne ufortøvet skulle begive sig tilbagetil deres Klostere. Dersom de vægre sig, blive de arresterede og bragte derhen med Magt.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
- Til de ugrundede Rygter hører, at et Fredsbrud med Engelland er nær.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Genua, den 28de December. Man har her bekiendtgjort følgende Proclamation.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Efterat den af Hs. Excellence Lord Bentin den 26de April indsatte provisoriske Regiering har nedlagt sin Resignation i mine Hænder, saa erklærer jeg offentlig, at dens Arbeider stedse have sigtet til dens Medborgeres Velfærd og Lykke. Da jeg af Hs. Kongel. Høihed, Prindsregenten af Storbrittannien har faaet befaling at overgive de genuesiske Staters Bestyrelse til den Øvrighed, som, ifølge Wienectongersses Bestemmelse, hvorefter de genuesiske Stater komme under Hs. sardiniske Majestæts Herredømme, udnævnes af Hs. Maje stat Kongen af Sardinien, saa befaler jeg alle Jndvaanerne i de genu siske Stater at lyde de nærværende asministrative Rets= og Municipaløvrigheder, indtil Kongen af Sardiniens Villie vorder kundgjort. Jeg tvivler ikke paa, at den Orden og Eendrægtighed, som jeg, under mit Ophold her, har seet herske hos alle Borgere, jo og saa vil blive vedligeholdt under nærværende Omstændigheder, og med sand Glæde forkynder seg dette Land fremtidigt Held, sikkret ved de Privilegier, som det skal vedblive at nyde, ifølge Cessionsacten og under en Konges faderlige Regiering, der ingen dyrebarere Omsorg kundet end den at vaage over sine elskede Undersaatters Lykke. Genua, den 27de December 1814. John P. Dalrymple, Chef for de brittiske Tropper i de genu siske Stater, Den 31te December. Vor Tidende indeholder følgende Skrivelse fra Lord Castlereagh til General Dalrymple: Den levende Deel, Prindsregenten tager og stedse vil tage i Genuesernes Fremtids Held, har, fra det første Øieblik, da de brittiske Vaaben havde den Lykke at blive et Middel til deres Befrielse fra fiendtligt Aag, paalagt mig den behagelige Pligt at vaage over deres Jnteresse. Det gaaer mig og alle Ministre lige nær, at vi ikke kunne vedligeholde Genueserne en uafhængig Tilværelse, og saaledes opfylde deres meest levende Ønske, uden Frygt for derved at svække det for Jtalien antagne System, og sætte dets Sikkerhed i Fare; men vi ere overbeviste om, at der ved nærværende Beslutning er sørget langt kraftigere for Genuesennes fremtidige Ro og deres Handels Opkomst. Det Sindelag, der besiæler Kongen af Sardinien, hvis Attraa efter saavidt mueligt at tilfredsstille alle Genuesernes Ønsker, har i de dertil hørende Forhandlinger langt overgaaet de Allieredes Fordringer, er Staden Genua et sikkert Pant paa, at den under en faderlig Regierings Værn vil blive regieret efter liberale Grundsætninger. Jeg omtvivler ikke at Genueserne af enhver Stand ville, under saadanne Omstændigheder, ansee den Maade, hvorpaa deres Skjebne er bleven afgiort, for velgiørende og sigtende til deres Vel, og at de villig ville finde sig deri, da deres Jnteresse derved bliver forenet med det øvrige Europas.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Udenlandske Efterretninger. Maribo, den 24de Januar. Den 20de d. M. om Eftermiddagen Klokken henved 5 slet, udbrød en rasende Jld i Fæstegaardmand Jacob Dues Gaard i Halsted. Den stærke Østenvind foraar 3 segede, at Luerne grede saa hastig om sig, at Manden kun sik reddet lidet af sit Boghave og Hestene; men det Øvrige, samt 1 Føl, 4 Køer, nogle Sviin, Faar og Giæs, bleve et Rov for Luerne. Endskiønt Sprøiterne fra Nakskov og de i Omegnen værende Herregaarde med en næsten utrolig Hurtighed kom tilstede, var det umueligt at slukke Jlden, eller at redde noget af Gaardens Bygninger. Kuns med megen Anstrængelse og Sprøiternes rigtige Anvendelse blev den nærmest Jlden liggende Gaard reddet, og med denne en betydelig Deel af den øvrige By, som ellers havde været udsat for Fare.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Kiøbenhavn, den 30de Januar. Den 28de Januar høitideligholdt Kiøbenhavns Universitet Hs. Majestæts Fødselsfest ved en latinsk Tale, som Rector Magnisicus, Prof. Theol. Dr. P. C. Müller holdt i Regentskirken for en talrig og Forsamling, om Aarsagerne til Nationernes Kierlighed for deres og samle Kongestammer. Ved Talens Slutning bleve vedkommende m. Fensorers Bedømmelser oplæste over de ni indkomne Priisafhandlinger. 12 Den theologiske Præmie tilkiendtes Cand. Theol. H. N. Clausen, en af Con af Stiftsprovst Clausen; den som havde erholdt et saare hæder, som let Accessit blev efter eget Forlangende ikke nævnt. Den medicinske en Præmie erholdt Stud. Med. Frederik Holst fra Christiania Skole; de en anden Afhandling for denne Præmie var indkommet for silde til at to kunne bedømmes. Den philosophiske Præmie tilkiendtes Stud. Jur. ly Peder Hjort, en Søn af Biskop Hjort; den mathematiske Stud. J. 1. Posselt fra Föhr; den historiske Stud. Theol. Poul Bentsen, en Søn af Rector og Professor Bentsen. De for den juridiske og asthe1ste Præmie indkomne Afhandlinger bleve ikke kronede. Indbydelsesprogrammer, forfattet af Professor Thorlacius, indeholdt, fo foruden Ønsker for Kongen og Fædrelandet, en lille hidtil utrykSaga paa Islandsk og Latin, der fremstiller et mærkeligt Exempel paa N. kekt Mod og Troskab mod sin Konge fra Magnus den Godes Tid. Gang, afsjunget i det kongelige Musicalske Akadenies Concert, i Anledning af Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag den 28de Januar 1815. Forfattet af N.T. Bruun. hæv Dig for Fredrik, Nordens Jubelstemme lovsyng en elsket Faders Fødselsdag. i fierne Egne han dens Klang fornemme: Du, Danmarks Skytsaand, den for ham gientag, bring ham vor Kierlighed, tolk ham vort Savn, og bed ham haste til vor ømme Favn! At hist han virker for vort Held vi vide: den Tanke byder Savnets Sorger Trods; men her at see ham ved Marias Side, paa hans og Danmarks Høitid, nægtes os. Ak! i hiin Keiserstad blandt Glands og Bram saa varm som vor staaer ingen Barm for ham; Du, som med Hæder bærer Fredriks Krone, Du Mønster for hver Moder og hver Viv send Du med os en Bøn til Herrens Throne, for hans, Din Mages og vor Faders Liv O Dannerkonge, Du vor første Ven, kom snart til Dine elskte Børn igien! Den 6te Januar 1815 oplæste Justitsraad og Professor Wildrig i det Kongelige Danske Videnskabernes Selskab en Afhandling under Titlen: Bidrag til Qvægsygens Historie og Efterretning om dens Behandling i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Den 12te Januar 1815 oplæste Justitsraad og Professor Wiborg, en Afhandling i det Kongelige medicinske Societet: de morbi horumrulgo dicti venere, natura et indole.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Til latinske jur disk Examen i Januar Qvartal 1815 indstillede sig 9 Kandidater, hvoraf 6 erholdt Karakteren: Laudabilem og 3 Hand illandabiem. Til dansk juridisk Examen i samme Qvartal meldte sig 24 Kands dater, af hvilke 15 erholdt Karakteren Beqvem, 5 Et ubeqvem, 3 indstillede sig ikke ved den mundtlige Prøve og I reficeredes ved den skrivtlige.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Ledigt Embede. Under det danske Cancellie: Dansk Sognepræst Embeds ved Garnisons Kirken i Kiøbenhavn, 1200 Rbdlr. Et Fuldmægtig Embede ved Skifte=Commissionen under den Kongelige LandsOverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn. Gage 300 Rbdlr. S. V.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Befordringer og Afgang. Under det danske Cancellie: Den 20de Jan. er Postmester J. N. Bøserup i Skanderborg meddeelt Bevilling til at holde Giæstgiverie sammesteds.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Jndkomne den 28de og 30de Januar. Capt. Peter Petersen, af Flensburg fra Lauxvig dito R. P. Benzen af Kiøbenhavn fra Neuchttel, dito Hans Nielsen af og fra Aarhus, med Steenkul og Humle; dito Carl P. Niesen af Kiøbenhavn fra Amsterdam, med Muursteen og Stykgods; dito Peter Jpsen af Kiøbenhavn og D. M. F. Ulrop af Kiøbenhavn, fra Jsland med Kiød, Skind, Tran, Jern og Uldgods.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Den atter til de Brandlidte i Sundbyester modtagne Goddædighed fremskynder paa nye den, den 5te November sidstleden bekiendt giorte Taknemmelighed. Foruden det af Bager Hamborg, modtagne 100 Stkr. grovt Brød, samt Suur= og Hvedebrød, af Værdie i alt 166 Rbdlr. 4 Mk. N. V., af Hr. Alberg 350 Stkr. grovt Brød, af Madam Møller 50 dito, af Hr. Rehucke 200 Stkr. dito, er mig siden tilsendt 193 Stkr. fra Madam Møller, fra Capitain og Bager Lon 76 Stkr., atter fra Mad. Møller 178 Stkr. dito, og ligeledes fra Bager Hr. Kleiner 282 Stkr. dito. Uddeelingen var i den første Trang almindelig, derefter blev den indskrænket til mere Trængende og endelig til yderst Nødlidende. Ligeledes fra Hr. Major Torværd modtaget 12 Sengesteder og 100 Rbdlr. N. V., og af Hr. Høier, 12 Stole, Knive, Gafler og Skeer. Gienstanden for Anvendelsen af de tilsendte Penge og Effecter har været efter Bestemmelsen, Børn som laae paa Gulvet, en gammel værkbruden Kone med samme Leie, en frugtsommelig Kone, som skulde giøre Barsel, og lignende Eien dige. Det vilde iøvrigt blive behageligt om Giverne, paa mit Contoir No. 361 paa Christianshavns Torv, vilde modtage nøiere Oplysning om de anvendte Bestræbelser at opfylde Givernes Hensigt. C. C. Krammer.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
At den under 25de November f. A. herfra udfærdigede Taxt forBagerlaugets Jnteressentere her i Staden og paa dens Grund uden for Portene paa Brød af Rug, beregnet til 9 Rbs. Navne Værdie for hvert Pund, vedbliver at være gjældende for næstkommende Februar Maaned, og at det i den Tid, ligesom i indeværende Maaned, er tilladt Lauge, Fri= og Rugbrødsbogerne at sælge Brød af Blandings korn, nemlig 1/2 Deel Hvede, 1/2 Deel Rug og 1/2 Deel Byg, men derhos forpligtede til at sælge hvert Pund Brød af dette Korn for 8 Rbs. Navne=Værdie. Det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjort. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te Januar 1815.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
At Slagterlaugets Jnteressentere heri Staden, efter Overeenskomst med Oldermenden og Bisidderne, have forpligtet dem til, i næstkommende Februar Maaned, at udsælge Oxekiød Pundet for 2 Mk. Rigsbankpenge Navneværdie; det bliver herved til alle Vedkommendes Efterretning bekiendtgjordt. Kiøbenhavns Raadstue, den 30te Januar 1815. Barom. Therm. Vinden. 22 Januar. 28. 2, 3 2, 9 Kulde. Uvis. 24 - - 128. 2, 2 14, o - S.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Litteratur. Hos Undertegnede Forlægger faaes : Procne, en Samling af Digte, ved B. S. Jngemann, hefter 4 Rbdlr. 2 Mk. Trykp., 5 Rbdlr. 2 Mk. Skrivp. De sorte Riddere, et romantisk Epos i ni Sange, af B. S. Ingemann, heft. 6 Rbdlr. 2 Mk. Trykp. og 7 Rbdlr. 2 Mk. Skrivp. Julius Cæsar, 4 Rbdlr. 4 Mk. Cornelius, 1 Rbdlr. 2 Mk. ) Eitione Thorlacii. Sallurtius, 1 Rbdlr. 2 Mk. Lucretius, 3 Rbdlr. B. Brünnich, Bogtrykker, Løvstræde Nr. 128.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Fra Pressen er udkommen: Masaniello. Et Sørgespil af B. S. Ingemann, heftet 4 Rbdlr. 1 Mk. paa Trykp. og 4 Rbdlr. 4 Mk. paa Skrivp. Blanca. Et Sørgespil af B. S. Ingemann, heftet 4 Rbdlr. 1 3 Mk. paa Trykp. og 4 Rbdlr. 4 Mk. paa Skrivp. . De faaes hos Forlæggeren B. Brünnich, Bogtrykker, Løvstræde No. 128.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
1 Nr. 1 og 2 er udkommen, og indeholder : Sletintet, Aftenpost stiaalen, Konsine plakat, Latterens Jordeling, de Nøgne eller man maae vide at bør, Soupeen, Confirmations=Giæstebudet, Dværgbrysluppet, Theater Galleriet a. Paa dette Blad, hvoraf 1 Ark udgaaer hver Uge, modtages Sudskription i store Helliggeistrædet No. 148. Qvartalet koster 8 Rbmk. N Sønde gaard. Verkauf einer merkvi digen Samlung Oehlgemalden, in Frankfurt om Mayn. Die Gemalde=Sammlung den seel. Hern Johan Heinrich GerharC. tausberg zu Frankfurt am Mayn, melde, mie veilfach belant ist, aus sehr gut gehaltenen Bildern der besten Meister der niederlandischen und deutschen Schule bestedet, und woran mit anrenntnig und vetrætlichem Ausmand langer als 30 Jahre gesammelt worden, som in Frankfurt amMayn in offentlichem Ausru, und zwar stuckweise, an den Meistriethenden, gegen gleich baare Zahlung, durch die Erven des verstor enen Besitzers de verkauft werden. Die Verstegering nimme den 28de Mers 1815 ihren Anfang. Das Verzeichnis dieser Sammlung ist zu haben in Copenhagen bey G. L. Becher. a VERTISSEENT.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Undertegnede Commission maa herved anmode Alle og Enhver, saavel i som uden for Lage=Standen i Danmark, der i det forløbne Aar 1814 have befattet sig med at vaccinere, om at ville, i Overeensstemmelse med de angaaende Vaccinationen udgangne Anordninger, og navnligen ifølge det Kongelige danske Cancellies Circulaire af 5te Febr. f. A., i det seeneste inden førstkommende Marts Maaneds Udgang til Commissionen indsende i lovbefalet Form offattede Lister over de af dem i fornævnte Aar 1814 paccinerede Personer, sogneviis anførte.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Kiøbenhavn, i den Kongelige Vacemations-Commission, den 9de Januari 1815. Callisen. Viborg. Steds. Gundelach.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Nederthin, den 10de Januar. De af Hr. Arndt i offentlige Blade og et eget Skrivt foreslagne i fædrenelandske Foreninger have fundet stor Deeltagelse og havt betydelig Fremgang. Allerede have slige Selskaber dannet sig i Giesten, Wis baden, Busbach, Rodelsheim og Wesel. Hvert Selskab har en Forstander og fire Underdommere eller Consorer. Det forsamler sig hver Maaned og bekiendtgiør i offentlige Blade Sammenkomstsdagen, forat de udendes Medlemmer ogsaa kunne møde. Hensigten er at afskaffdet franske Sprog og franske Skikke, og derimod oplive og vedligeholde tydske Skikke og tydsk Aand, opvække tydsk Kraft og Tugt, samt gienkalde i Erindringen de gamle og nye Bedrivter, der forherlige vor Historie. Hvor, der fordriner sig til at tale Fransk i Selskabet, bliver udstødt som Nidding; den, som taler et andet fremmed Sprog, bliver holdt for en forfængelig Daare, og maa erlægge en Pengestraf. Sal skabet er ikke hemmeligt, men oprettet for alle Tydske uden Hensyn til Religion og Regiering ; dog have Jøder ikke Adgang dertil. J de Sammenkomster, Selskaberne i ovenmeldte Stæder hidtil have havt ere følgende Hovedgienstande forhandlede : 1) En værdig Høitideligholdelse af den 18de October, som en almindelig Fest; 2) Levnetsbeskrivelser i det tydske Sprog over værdige Fædrenelandsvenner; 3, Anskaffelse og Befordring af almeennyttige tydske Skrivter ; 4) Forslag, angaaende Seiersmindet ved Leipzig; 5) Raadslagning over Jndførelsen af en ægte tydsk Nationaldrage; 6) Forslag om Jndførelsen af lige Mynt, Maal- og Vægtforholde o. s. v. J Engelland har man lignende Selskaber, hvor ogsaa politiske Gienstande diteuteres.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Strasburg, den 9de Januar. Jgaar mønstrede Hr. Grev Kergarior, Prafect i dette Departement, Ciltcompagnierne af Stadens Nationalgarde, som havde forsamlet sig paa Paradepladsen. Han ledsagedes af Maren i Strasburg og andre Embedsmænd, og gav Kanoneer=, Grenader= og Jægercompagnierne Roes for god Holding. De Herrer Officerer bade Præfetten, at tilsende Hs. Majestæt i deres og Nationalgadens Navn en Adresse, hvori de bevidne Allerhøistsamme, deres Kiærlighed, og tilkiendegive Kongen, at han ikke har mere hengivne og ærefrygtsfulde Undersaatter.
Berlingske Tidende, 1815-01-30
Hr. Marschal Hertugen af Albufera har lovet, at lade denne skiønne Legion ufortøvet mandeurere; en saadan Kienders Veiledning vi endnu være den en stor Opmuntring.