Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-02-24
Denne her omtalte Høi var, som sædvanlig de af ældre Oprindelse ere, omsat paa en Afstand af 10 til 12 Alen fra Centrum med store Steen. J Høien selv fremragede Kanter af et Par af de der opstillede svære Kampestene, men syntes ikke at røbe den Størrelse, de virkelig havde. For at benytte nogle af disse Steen og tillige jevne Agerlandet, begyndte man at grave; men da noget af Jorden var borte, fandtes en langt større Mængde Steen end man havde formodet, meest smaa og flade, der har dannet et Art af Gulv, udenfor og i Indgangen til den egentlige Høi. Hændelsen bragde netop til Indgangen, som er mod Sønden. Her stødte Arbeiderne paa tvende Stene, der stode paa Enden, omtrent en Alen fra hinanden. Jmellem dem var sat en tynd flad Sten paa Kanten som et Dørtrin. Endskjønt Alt indenfor og udenom var opfyldt med Jord, Grus og Stene, saa blev man dog vaer, at de indre store Stene vare satte for at danne et bestemt Rum, hvorfor Arbeiderne paalagdes kun at bortrydde Jord og Gruus, saa de store Stene kunde blive staaende i den forefundne Orden. Derved fik man en af 7 Stene indsluttet Plads, hvori Bunden syntes at have været belagt med flade smaa Stene uden Dannelse, ligesom de store der indslutte Pladsen. Disse ere af Høide omtrent 2 1/4 Alen. De bagerste Stene lige for Indgangen, altsaa mod Norden, ere især fuldkommen flade paa den indre Side. Det indsluttede Rum er 2 Alen vidt og fra Norden til Sønden 3 Alen. Tæt forved Indgangen fandtes Stridsøren eller Offerkniven, og derved tvende saaledes udhulede Slibestene, foruden en Stump, som den medfølgende. Alt det øvrige var opfyldt med Jord, hvoriblandt vel kunde være nogen Aske, men fornemmelig med Grus og Smaastene, der igjen næsten ene bestaae af Flintestene, hvilke bære alle Kiendetegn paa at have gjennemgaaet Jlden, da de alle see ud som de Flintestene, man tager ud af en Kalk, eller Gibsovn. Mærkeligt, at Offerkniven eller Øxen intet Spor bærer af Jldens Paavirkning; men den laae og udenfor det jeg kalder Dørtrinet. - Her gives en Mængde Oldtidens Mindemærker i disse Egne, og de ere tildeels af meget forskjelligt Udseende udvortes, saa at sikkert adskillige Opdagelser kunde ventes, naar de alle med Forsigtighed bleve undersøgte, førend de af en eller anden Aarsag blive ødelagte. Fornyet Forslag til et offentligt Ridehuus. (Sluttet.) Saaledes ere da de fleste Heste, som disse Ud leiere, forsyne det ridende Publicum med, næsten ligesaa farlige som Stimænd paa Landeveien og Afvisere paa Gaderne. Dobbelt farlige blive de ved de forskjellige Ryttere, de komme i Collision med, og hvoraf enhver vil styre dem efter egne Marimer. En saadan Hest ligner man tilgive Forfatteren denne Lignelse en Republik, der i Dag regjeres af een Demagog og i Morgen af en anden. Den ene holder for fast i Tøilen, den anden for løst; den ene sporer for meget, den anden for lidet. Kan Følgen heraf vel være andet end grændseløst Anarchie? Naar et saadant stakkels Og i en Række af pinefulde Aar taalmodigen har rettet sig efter Tusindes Luner, og det umuelig seer sig istand til at behage alle, saa maa det jo tilsidst faae Kuller eller blive til en reen Træmær, der end ikke bryder sig mere om den største Despot af en Rytter, Et saadant forkuet og forstemt Dyr, der har prøvet alle muelige Slags Regjeringer og Styrelser, der snart har været en Bold for førstige Brødre, snart en Læreklud for uerfarne og enfoldige Ryttere, maa jo tilsidst udarte, om det end besad den bedste Natur, En saadan Hellemisse adlyder omsider ingen, fordi man vilde, at den skulde adlyde alle. Den sætter sig paa Bagbenene, slaaer dag ud, gjør Salto mortale med Rytteren, som, efter Ulystes Exempel burde hver Gang, han kommer hjem med ranke Lemmer, kysse paa sin Fædrenejord. Men alle disse Farer fraregnede vælge baade de, der selv holde Hest, og de, som leie Hest, sædvanlig den upasseligste Tid til deres Ridning. Naar Solen truer med at smelte vor snurrige Klode der i mange Henseender virkelig maaskee trængte til Omsmeltning), naar dens brændende Straaler stikke og svie som visse Epigrammer, naar man kan sige med Thomson, Tis Taging Noon, and vertical, the SunDarts om the head direct his forceful rays. saa sætter mangen en trindmadet Mand med lakerede Kinder sig til Hest, provianteret med 56 Rætter Mad og en eller to Flasker Viin, og rider saa i fuld Gallop, i Skyer af Støv, til Kirsten Pills Kilde, Bellevue eller Klampenborg. Hovedet stuves, som Tode siger, i en Gryde - en stor sort Hat, - og naar Rytteren staaer af Hesten ere begge næsten lige vaade. Dette kalder man da en sund Legemsbevægelse. Naar man nu har drukket sin Caffe, spist sin Aftensmad, tømt sin Flaske, og Aurora har lukt sine purpurfarvede Døre, saa rider man da hjem igjen i al Magelighed og i største Otium. Den forhen gjennemsvedte, forpustede Machine, hvis Ansigt for nogle Timer siden lignede et overskyllet Caravinæble, udsætter sig nu for den kjølige Aftenluft, ja rider endog langs med Strandveien, hvor Vinden ret kan gjennempidske ham som en vindtørret Sild og tilblæse alle hans Pori. Jstedet for at befordre sin Sundhed ved et saadant Ridt, tiltrækker man sig hundrede Svagheder, og siden klager man over Gigt, Rheumatisme og alle de Sygdomme, som nu omstunder forbittre saa mange Menneskers Liv. Alt dette vilde for en stor Deel kunne forebygges, dersom enhver, der blot vil ride for sin Sundheds Skyld, kunde gaae hen paa et Sted, hvor han uden Forberedelse og uden Ceremonier kunde ride saa længe og paa hvilken som helst Maade, han vilde. Derved vilde Ridningen blive et virkeligt Sundhedsmiddel. Selv den Uøvede vilde kunde faae her en sikker Hest, og, naar det gjordes fornødent, Veiledning. Dette Øiemed kunde bedst opnaaes naar nogle Hyrekudske eller Vognmænd forenede sig om at oprette et saadant almindeligt Ridehuus, hvor enhver, for en billig Betaling, kunde faae en Hest, som han intet vovede ved at ride paaDet maatte anlægges paa en stor Plads og være omgivet af bedækkede Gange. Utallige Mennesker, som nu ikke ride, fordi de enten mangle Leilighed til at holde Hest eller ikke St. skjørte om, at gaae til Hesteudleiere, vilde benytte sig af en saadan Indretning, naar den først var istand, og Entrepreneurene vilde rigeligen finde deres Regning derved.