Den Vest-Sjællandske Avis, 1818-10-17
En Bulletin af Jnsurgenterne i Venezuela fra Hovedstaden Augustura af 16de Juni molder: foruden de allerede omtalte Fægtninger ved Guayabalaf 28de Mai, i hvilken Morales selv skal have været nærværende, at ogsaa et Corps Rotalister ville trænge from mod Nutrias, men det blev sammen hugget af Oberste Rangel. General Bermude; blev ved et Udfald af Besætningen af Cumana den 30te April nødt til at gaae tilbage til Cumanacoa for at forvente videre Forstærkning. Cumana skal dog ved dette Udfald have mistet den halve Deel af sine Forsvarere. General Marino havde den 18de indtaget Staden Curiaco, og havde deels sammenugget, og deels taget til Fange Besætningen, som var 230 Mand stærk, og den 24de ved Calleans drevet et Spansk Corps paa 400 Mand tilbage, som rykkede frem for at undsætte Cumana. Efter Morillos nyeste Beretninger fra Valencia af 27de Mai. var ogsaa Marino igien bleven fordreven den 12te Mai fra Curiaco efter en blodig Fægtning, i hvilken de Spanske Anførere Timenes og Armas mistede Livet.) Bladet Coureren for Orinoco, som udkommer i Augustura, indeholder under 27de Juni følgende: Vor Forbindelse med Kionegro (en Flod som forener Orinok med Amazonfloden er aabnet siden Brigaderen Couvar havde faaet befaling af General Paez, at befrie Bredderne af den øverste Orindko og at indlemme Landet i Republiken. Ved sin Jndmarsch i Landet underrettede han Befalingsmanden ved den Portugisiske Grændse at han ikke havde nogen fiendtlig Hensigt. Portugiseren svarede: at hans Nation langtfra ikke vilde tage Deel i de indre Tvistigheder i de Spanske Colonier, og at han vilde iagttage den strængeste Neutralitet. Couvar er, efter at han i dette Land havde organiseret en republikansk Regiering, kommen tilbage til Apura. Jntendanten Cia, som tillige er en god Botaniker, har opdaget i Guyana, en nye Plante, kaldet Chavi, som giver den skiønneste Skarlag=Farve. Journalen Vaagero iniversal, indeholder Efterretninger om de naturlige Skatte i denne Provinds. J Provindsen Guyana og Varinas lover man sig en rigelig Tobaks=Høst, i Aar. Vi have hørt nok om de beskyldninger, som giøres mod Bolivar og som for det meste indeholdes i det Engelske Blad Coureren, hvilket ikke er gunstigt sindet imod Jnsurgenterne. Det er derfore Umagen værd at høre en modsat Skildring og fra en anden Kant. En Englænder skriver fra Tabago af 14de Julii. Jeg kommer just fra Augustura, hvor jeg opholdt mig i to Maaneder; da jeg seilede ud fra Mundingen af Orinoko, mødte jeg Admiral Brion, som i Skibet Seieren (forhen kaldet Smaragd) seilede op af Strømmen med en Deel af sin Escadre, og overleverede til Regieringen 10,000 Flinte foruden Krudt og andre Militairfornødenheder. Denne Tilførsel var saa meget mere ønskelig, da der ikke var meere end 10,000 brugbare Flinte i hele Landet. Da Bolivar begyndte sit Feldtog, havde han ikke meere end 1200, og ofte maatte han sende Rekruterne tilbage, fordi han ikke kunne bevæbne dem. De Vanskeligheder som stode ham i Veien, havde været uovervindelige for et almindeligt Menneske; hans Mod og hans Fædrenelandskierlighed vidste de at overvinde. Desuden havde han i Begyndelsen at kjæmpe med alleSlags Kabaler og Fordomme. Man har ofte sagt i Europa, at Jnsurrectionen var kun enkelte Menneskers Værk, som ikke havde noget at tabe, men haabede at vinde meget; dette er falskt. Næsten alle Jndfødte, Besiddere af faste Eiendomme have taget Deel deri, Bolivar selv var en af de rigeste i Provindsen Carracas og Herre over Dalene i Araguas, han har opoffret hele sin Formue, og deelt med den simple Soldat alle Besværligheder og Undværelser. Af sine Generaler bliver han understøttet med Varme, og lever med dem i fuldkommen Enighed, og alt synes at vise, at Regieringen har erholdt Fasthed. General Paez har i det sidste Feldtog udviist de største militairiske Talenter. Det er umueligt for Spanierne, at kunne nogensinde erobre Venezuela; deres Torturer, deres kolde Nedsabling af Krigsfangerne, uagtet Bolivar vod Feldtogets Aabning, sendte de Spanske ubeskadiget tilbage, har opvakt dem en Fiende i enhver Jndvaaner i Provindsen, som har at hævne paa dem et Mord, af et Lem af sin Familie. Det var den engelske Nation værdig, at sætte en Grændse for denne Ødelæggelseskrig, og det ligesaavel af Menneskelighed som med Hensyn til de uendelige Fordele, den kunde have af at ombytte sine Varer med dette Lands rige Naturproducter. Englands Kunstflid og Capitaler, vilde snart forvandle Venezuela til et jordisk Paradis. Orinoco har 400 engelske Mile ovenfor sin Munding ved Augustura, endnu 90 Favnes Dybde, og er endnu seilbar 1200 Engelske Miil længere op; den aabner Forbindelse med de frugtbare Provindser af Varinas, Carracas, Nye=Granada, indtil Landene ved Amazonfloden og til Quito. Store Strømme som Apure og Rio-Regro, staae i Forbindelse med den. Den stiger 6 Maaneder i Aaret og falder i 6 Maaneder; i de sidste 6 Uger af den Tid hvori den stiger, hæver den sig 40 Fod over den sædvanlige Høide, og befrugter de lavere Egne ved sin Oversvømmelse ligesom Nilen. For nærværende Tid, sætter den indfaldende Regntid en Grændse for alle militairiske Foretagender, alle Sletterne ere oversvømmede og enhver holder sig hiemme. Begge Partier have svækket sig betydelig i det sidste Feldtog; men naar Spanierne ikke faae Forstærkning fra Europa, saa maae de ligge under i næste Feldtog, da Jndependenterne ikke mangle Mandskab, og nu og have erholdt Vaaben. Med den politiske Frihed gaaer den religiøse Haand i Haand; en almindelig Tolerance er proklameret.