Ribe Stifts Adresseaviser, 1843-02-08
Forleden Nat er der i Kbhvn. forsøgt et saare dristigt Jndbrud, i det man næmlig igjennem et høit oppe siddende Vindue, uagtet de i Nærheden posterede Skildvagter, er steget ind i Christiansborg Slotstirkes Forstue og har der gjennemsauget to tykke Dørre. Der var kun een Dør endnu tilbage, saa vare Tyvene komne ind i Kirken; men saavidt havde de ikke kunnet komme. (Aarh. A.) Bournonvilles nye Ballet Erik Menveds Barndom" gjør ikke den Lykke, man havde ventet, saameget mindre, som Forventningerne vare altfor høit spændte, og man er saa temmelig enig om at sætte den under Kunstnerens anden historiske Ballet "Valdemar." Vel har den særdeles smukke Enkeltheder, men ved at see den i dens Heelhed synes man at være kommen til den Overbeviisning, at et historisk Sujet, og navnlig det her tagne, ingenlunde egner sig til en Balletcomposition, hvor man alene er indskrænket til Mimik og Musik for at udtrykke Jdeen og Jndholdet. Dette Forsøg vil sikkert opfordre Hr. Bournonville til, fremdeles at betjene sig af et andet Sujet end det historiske til sine Balletter; og hvad han kan præstere udenfor dette Gebet, har han tilfulde og paa en høist glimrende Maade viist i de yndige Compositioner "Napoli, "Torreadoren", "Festen i Albano" og flere. Overhovedet er det et Spørgsmaal, om Theaterbestyrelsen fremtidigt vil indlade sig paa at sætte en historisk Ballet, der maa være udstyret paa en glimrende og derfor overordentlig bekostelig Maade, i Scenen; thi der hører mangen en Aftens fuldt Huus for at tilveiebringe en Netto Jndtægt af 8000 Rbd., som Balletten, i i det hele taget, skal have kostet, og hvad medgaaer der ikke saa desuden hver Aften den bliver spillet, til Fen, til Handsker og Skoe og desuden til alle de mange leiede Statister, Tager man Hensyn hertil, saa er det let at see, at Erik Menved, især naar den første Enthusiasme er kjølnet – og det er den allerede - snarere vil geraade Theaterkassen til Tab end til den lovede store Fordeel. (Aalb. A.)J Anledning af et cirkulerende Rygte, at en gammel Loods paa Sand, i Nærheden af Arendal, skulde paa sit Dødsleie, have afgivet en Forklaring om, at det var ham, som indloodsede det engelske Linieskib "Dictator, der i 1812 skjød den danske Fregat "Naaden" i Sænk, har Sognepræsten i Dybvaag i Arendal Avis ladet indrykke en Erklæring, hvori han meget beklager: at han, i denne paa Nyheder saa fattige Tid, maa nødes til at modsige dette Rygte, da han hverken er bleven hentet til nogen Loods eller Anden, som har betroet ham det Allermindste herom, og et heller kjender nogensomhelst Begivenhed der i Egnen, der i fjerneste Maade kunde synes at begrunde et saadant Rygte. "Jeg skulde siger den værdige Præstemand heller ikke have umaget mig med at nedskrive disse Linier, dersom jeg et havde troet, at Enkelte kunde have taget Anledning af denne Historie til at ansee mig for at have handlet uforsvarligt ved at aabenbare Noget, der paa en saadan Maade var blevet mig betroet " Som et Beviis paa nordalbingisk "Overvætteshed berettede Flensb. Zeitung" i Sommer, at det ridende Borgerkorps fra Høyer havde ledsaget Hs. Maj. Kongen paa Allerhøistsammes Reise en Strækning af Veien mellem Lygumkloster og Tønder og blandt flere Hædersbeviisninger i Møgelt uder afsunget en smuk dansk Sang. Gierne, hedte det, havde de gode Høyere ledsaget den elskede Landsfader, ganske ind i Staden Tønder, men de derværende fanatiske "Schleswigholsteinere, havde truet at bryde Arm og Been paa dem, dersom de vovede at betræde Staden. For at undgaae Skandal tog Korpset hjertelig Afskeed med Kongen udenfor Tønder, og Kongen kjørte gjennem Byens Gader, hvis Beboere - med Undtagelse af Schleswigholsteinerne - havde festligt illumineret deres Huse, osv. - Kort efter erklæredes i Jtzeh. Ugeblad, i et fra Tønder indsendt Stykke, hiin Beretning for Løgn og "Flensb. Zeit." for, et gemeent Løgnblad." Paa Opfordting af sidstnævnte Blads Redaktion til Udgiveren af Jtz. Ugeblad udleverede denne følgende Navne som Forfattere: Advokat Jürgensen, Borgerne J. C. Todsen, P. H. Re hoff, O. O. Hanquist, J. B. Stehr, J. C. Jngersen, C. G. Semler, H. W. Lüders, N. J. Petersen, H. Rulffs, H. C. Feddersen, Kopp, N. A. Lorenzen, Steen, Kirchhoff, Forchhammer, T. A. Todsen, N. Jacobsen, alle af Tønder. Redaktionen af "Fl. Zeit."(Bogtrykker Kastrup) anlagte nu en Jnsurieprocesimod alle disse Forfattere, men blev af Magistraten i Tønder afviist med sin Klage. Som Følge heraf indankede han under 29. Nov. f. A. Sagen for Overretten paa Gottorp, som d. 24. Jan. sidstleden har afsagt den Dom, at da Beretningen i Flensb. Zeit, hverken har angrebet nogen fysisk eller moralsk Person, altsaa Virteligheden intet Subject, som Udtrykket de fanatiske Schleswigholsteinere" ikke kan ansees for, og allerede derfor ingen Jnjurie indeholder, hvorimod Opsatsen i Jtz. Ugeblad fra Tønder kalder Flensb. Zeit. et gemeent Løgnblad, hvilken Yttring udentvivl maa have til Hensigt at nedsætte Redaktøren i den offenlige Mening, at fremstille ham som uværdig til almindelig Agtelse, altsaa at injuriere ham, uden at der her kan være Tale om nogen Gjenbeskyldning, saa kjendes for Ret: at de Anklagede ere skyldige til, enten i Jtz. Ugeblad eller for Protokollen at tilbagekalde deres Yttring: "at Flensb. Zeitung er et gemeent Løgnolad," saaog Alle for En og En for Alle at betale Sagens Omkostninger. (Dannev.)¬