JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-29
Skjøndt det nutildags ikke hører til Sjeldenhederne at komme i "Bladet, maa jeg dog tilstaae, at jeg formedelst den i Deres Jnserat igaar paaberaabende Annonce i denne Tidende No. 78, mindst havde annet om at komme deri. Men ligemeget, das rityrt den Krieger nicht. Siden De nu ogsaa, Hr. Larsen, vil være paa Moden, for igjennem et offentligt Blad at udtale Dem og henlede Publikums Opmærksomhed paa Deres Conduite og Caracteristik, maa jeg gjøre Dem opmærksom paa, hvad flere end jeg veed, er saare let at bevise, hvorfor Deres mindre heldige valgte Udladelser, som De har taget Dem den Frihed at sige mig: at min bemærkning, som stundom hænder sig, at Gjestgiverne af Mangel paa Plads ikke kunne modtage de Reisende, er en aabenbar Usandhed, maa retournere paa Dem selv, som vist Mange her i Byen og flere Reisende ville indrømme mig. Desuden forekommer deri den Sætning, hvori De siger: "Hvad mig angaaer, og i de tvende Aar jeg har været Gjæstgiver her o. s. v., en egen Tilstaaelse, idet De bemærker, at De har søgt at skaffe de Reisende al den Beqvemmelighed der var Dem muligt, thi hvad de ikke selv har, er jo saare rimeligt, at De har søgt hos Andre, og det har jeg netop ogsaa hørt, at naar De ikke har kunnet huse de Reisende, deres Heste eller Vogne, De da har søgt at faae Plads til disse hos Deres Naboe, Hr. J. Sabroe, om hvem jeg ogsaa har hørt, de Reisende have været særdeles veltilfreds hos. Hvorvidt imidlertid mit forehavende Project, som De behager at sige, vil finde høiere Vedkommendes Bifald, finder jeg meget klogt af Dem, at de overlader til mig at bedømme, da det maaskee kan falde vanskeligt nok for Dem, idet, som det idetmindste lader til, at De ikke kan indsee at Eiendomsretten ikke kan lægges Beslag paa af en Gjæstgiver, hvorfor jeg her, for at gjøre Dem mit Tilbud, om Aftrædelseslocale forstaaeligere, giver mig den Frihed, at indbyde alle de Reisende, som ville med Hr. AnholmsPaquet og som komme hertil Byen den Dag eller Aften den skal seile, at benytte min Leilighed til Aftrædelse, gratis, frit, omsonst, uden Betaling. - Jeg har nu tilladt mig at sige Dem min Mening herom, da jeg fandt Sagen, især Deres Ord, en aabenbar Usandhed, af den Natur, at jeg ei godt kunde tie dertil. – Synes De nu, Hr. Larsen, at det er nok: Hvis ikke er fremdeles til Deres Tjeneste Ludvig Fr. Bloch. Harmoni-Musikken sin Begyndelse Søndagen den 31te Mai, hvilket jeg herved bekjendtgjør for mine ærede Subscribentere. Toftnæs.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-29
En complet brugt Borger=Uniform er indlagt til Salg hos Skrædermester J. Røgind. Fredagen den 22de dennes er paa min Mark kommen tilløbende og af mig optaget en liden sortblisset Hoppe, omtrent 10 Qvarteer høi, med 2 hvide Bagfødder. Den retmæssige Eier kan erholde den udleveret hos mig imod at betale Optagelsespenge, Foderløn og Bekjendtgjørelses Omkostninger. Høver Bye i Storring Sogn pr. Aarhuus, den 26de Mai 1840. Niels Nielsen, ardmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
8. No. 87. Løverdagen. den 30te Mai. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Livende, Stifts Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Fædrelandet. Khvn., den 26de Mai. Overpræsidenten indfandt sig igaar i Borgerrepræsentanternes Forsamling, hvor han yttrede, at han troede med Aabenhed og Tillid at burde henvende sig til Stadens Borgerrepræsentanter i Anledning af de Uordener, der i de sidste Dage havde fundet Sted her i Staden, paa hvilke han vel ikke lagde særdeles Vægt, da de vare udgaaede fra den laveste Klasse, men som han dog troede ikke burde oversees, da de vidnede om en Krænkelse af Autoriteternes Betydning. Han opfordrede derfor Forsamlingens Medlemmer til, saavidt det stod til enhver af dem, at virke imod den Mand, hvorfra disse beklagelige Optrin maatte antages at være udgaaede. Formanden svarede, at han paa Forsamlingens Vegne modtog den af Overpræsidenten gjorte Meddelelse, at han holdt sig forvisset om, at den Tillid, som vistes Forsamlingen, altid vilde finde Paaskjønnelse, og at han vilde foranledige, at Forsamlingen tog Overpræsidentens Meddelelse under nærmere Overveielse, for om der i den Anledning maatte være noget at foretage fra Forsamlingens Side. Efter at Overpræsidenten havde forladt Forsamlingen, blev det udtalt som almindelig Anskuelse, at – hvormeget Forsamlingen end misbilligede, og hvor høiligen den end beklagede de Uordener og Excesser, som havde fundet Sted – kunde den dog ikke tillægge dem nogen saadan Betydenhed, at der var Anledning til fra Forsamlingens Side at foretage noget videre Skridt." (Brig. Av.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Rygtet om, at flere Personer af den bedre Classe og navnlig Studenter skulde have deeltaget i hine Pøbelovirin, modsiges i flere offentlige Blade. Om Studenterne hedder det saaledes i den Brig, Avis: "Dette hæderlige Samfund har altid lagt Tact og Sømmelighed for Dagen, og vilde heller ikke ved slig Leilighed fornedre sig til at begaae Excesser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Det Passerede har hos enhver retsindig Borger opvakt den dybeste Indignation.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Hs. Maj. Dronningen har i Anledning af Sølvbryllupsfesten oprettet 6 Legater, hvert paa 200 Rbd. aarlig, at uddele til 6 værdige ugifte Fruentimmer. Dog skulle disse Legater kun vare i Hs. M. Levetid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Et Par spanske Dandsere: Sennor Campruvi og Sennora Serral, der have gjort overordentlig megen Lykke i Hamborg, komme om føie Tid hertil, hvor de vente Tilladelse til at dandse paa det kongl. Theater.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Aarhuus. Den 28de Mai, En dyb Betydning har denne Dag i vort Fædrelands Udviklingshistorie. Det er den første nationale Festdag, som Folket selv har skabt sig, besjellet af Taknemmelighed mod sin Regjering og af Tillid til den. Dens Festligholdelse er ikke paabuden ovenfra, men fremgaaet af en indvortes Nødvendighed; den er et Pulsslag i Folkets Hjerte; den er et Frihedens Aandedræt. Mangen anden Festdag kommer og gaaer og ihukommes ikke. Men den 28de Mai er uadskillelig fra Folkets Selvbevidsthed, den er et Moment i dets inderste Liv, den lyser som et heelt Folks Haab, den taler og sjunger med et heelt Folks Tunge. Eengang festligholdt, maa denne Dag altid forblive en Fest, altid tænde sine Glædesblus paa den danske Strand, altid bringe nye Skatte af selvbevidste Kræfter for Dagen. Saaledes var det en Række af Maifester; saaledes er det i Dag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Den nærværende Maifest kaster et mildt Skiær over Frederik den Sjettes Grav, Festens Jndstiftelse er knyttet til hans Minde. J sit Livs Vinter gav han Danmark en Mai. J sin Mai kommer Danmark ham ihu til evig Tid. Thi han meente sit Folk det vel! Men ogsaa ud i Fremtiden lyser Festens Sol. Den er opstaaet i Dag, for at hilse det, der skal komme, for at smykke de ældre Skud med Grønt, forat fremlokke nye Spirer, for at befrugte hvad der endnu slumrer i Folkets Bevidsthed. Det var Taknemmelighed mod Frederik den Sjette, som først laante Festen sin Røst, siden blev det Haabet. Og der ligger noget ubeskriveligt Rørende i den Bestandighed, hvormed Folket hænger ved sit Haab, og pleier det, og værner derom. Det glemmer hvad det har lidt, thi det haaber! Aar komme og gaae: men om ogsaa kun Lidet opfyldes, saa haaber det dog, thi det er sig sin Modenhed bevidst, og det har Tillid til sin Regjering. Om ogsaa mørke Varsler vise sig, det haaber dog, thi dets Haab har Grund og Jndhold; det har Rod – det maa ogsaa faae Krone! Vi feire altsaa endnu engang den 28de Mai som Haabets Fest. Men vi vide, at vi engang skulle feire den som Opfyldelsens. Da er den 28de Mai vorden det, hvortil den blev født og baaren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Her i Aarhuus blev denne vor Nationalfestdag allerede i den tidlige Morgenstund hilset med en Salut af 27 Kanonskud, der ved sine malmfulde Drøn mindede fjernt og nær om Dagens dybe Betydning. Fra Toppen af et norsk Skib, der laae i Havnen, saae man det første Flag vaie, og snart hævede sig ogsaa de øvrige, danske og fremmede, og dannede en festlig Farverrække, der viftede sin Hilsen ud over Land og By. Om Eftermiddagen, henimod Aften, indtraadte pludseligt en heldig Forandring af Veiret; den kolde Luft, vi i flere Dage havde havt, afløstes af en mildere, de mørke Skyer fordeelte sig og Solen brød atter frem. J tætte Skarer strømmede man nu overalt fra Byen og Omegnen ud til den nærliggende Riis Skov, hvor Musiken lød paa flere Kanter og Alt var indrettet paa det Festligste. Kl. 9 var hele Skoven oplyst af Lamper og Blus. Paa en aaben Plads ved Skovhuset hævede sig en Mindestøtte med den flammende Jndskrift: Frederik den Sjette lagde Grundstenen den 28de Mai 1831, og heromkring samlede sig nu en talrig Folkemængde, som istemmede følgende (af Hr. Fr. S. Birch forfattede) Sang: Danmarks Mai. "Det Folk, som til sin Fader i Fryd, i Nød slaaer Lid. g sig paa ham forlader. i Fredens, Farens Tid. dets Værd jeg vil paaskjønne med Faderkjærlighed hvad tro med mig det led." og kongeligen lønne, Ei Statsmænd blot skal sige, men selve Folkets Røst, hvad gavne kan mit Rige, og lægge skiulte Brøst; af Folket vil jeg høre, hvad frit det taler ud, før jeg til Lov vil gjøre Saa lod Kong Fredriks Stemme, mit eget Herskerbud." hans Fadergodheds Tolk; hans Ord til Danmarks Folk, og aldrig vi forglemme saalænge Havets Belte. om Landets Bryst sig snoer, og under Skovens Telte Kiærminden frodig groer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Man har gjort den Beregning, at de Vognmænd (c. 30), som holdt udenfor Porten med de saakaldte Fireskillingsvogne (4 s. for hver Person til Skoven, denne Aften og Nat havde havt en Jndtægt af c. 200 Rbd. Naar man nu føier hertil de mangfoldige Mennesker, som var gaaende eller havde egen Vogn, saa kan man forestille sig, hvor betydelig en Folkemasse der havde samlet sig til denne Fest Aalborg, den 29de Mai. Den 28de Mai bebudedes her om Morgenen ved Musik igjennem Gaderne. Om Middagen var et stort Festmaaltid paa Compagnihuset. Festen intimeredes her ved en Mindesang om Frederik den Sjette, hvorpaa Hr. Stiftamtmand Bluhme i vakkre Ord erindrede den hedengangne Landsfader, hvis Minde blev ihukommet med høitidelig Stilhed. Derpaa udbragtes Skaaler for Hs. M. Kongen: ved Hr. Stiftamtmand Bluhme; for det constitutionelle Princips Udvikling og dennes Begyndelse med Stænderinstitutionen: ved Hr. Procurator Møller; for Folkets aandelige Udvikling: ved Hr. Stiftsprovst Hald; for Trykkefriheden: ved Hr. Stænderdeputeret Auditeur Roulund (denne Skaal modtoges med 9 dobbelt Hurraraab) for Redacteurerne af Fædrelandet og Khvnsposten, ved Hr. Viinhandler Krebs. Umiddelbart paa denne Skaal reiste sig Hr. Stiftamtmand Bluhme og udbragte en Takkeskaal for Festens Præsidenter, hvorpaa Dineet Kl. 5 ½ (det var begyndt Kl. 4) hævedes uden Foranledning fra Festepræsidenternes Side. Hvilke Hensyn der kunne have motiveret et saa uventet, Finale (hedder det i Aalborg Avis, hvoraf dette er uddraget), vide vi ikke, men vi kunne med Mange ikke billige, at der ved en saadan Fest betages Deeltagerne Leilighed til at udtale sig igjennem flere Skaaler end dem, der netop iforveien ere anmeldte for Præsidenterne, ligesom det naturligviis ogsaa ved en Folkefest, hvor alle ceremonielle Hensyn maa vige, kun kan tilkomme Festens Præsidenter at signalisere, naar Opbrud skal finde Sted." Om Aftenen forsamledes Folk i Frederikskilde, og Enighedslund, hvor der musiceredes i det Frie, og en glad Stemning betegnede overalt – saaledes slutter Beretningen - den betydningsfulde Dag, til hvilken saa mange Minder og Forhaabninger knytte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Copulerede. J Aarhuus den 27de Mai. Hr. Proprietair Ole Kjeldsen til Kongstedlund og Jomfru Henriette Ahnfeldt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Jndsendt. Fornøden Oplysning i Anledning af forrige Brand Jnspecteur Hr. Dalgas's Jnserat i Aarhuus Stiftstidende af 22de Mai sidstleden. For dem, som blot af fornævnte Inserat kjende Anledningen til at Hr. Dalgas har begiæret sin Afsked som Brandinspecteur, kunde det synes, at der var skeet ham Uret, og at man ikke havde taget tilbørligt Hensyn paa hans Forslag til Besættelse af en Post ved Brandcorpset. Dette er imidlertid ingenlunde Tilfældet, og jeg troer derfor at skylde Sandheden ligesom mig selv at oplyse den rigtige Sammenhæng. Vel er det sandt, at Hr. Dalgas's Forslag til Besættelse af ledige Poster ved Brandcorpset sædvanlig er blevet taget til Følge, og det er ligesaa vist, at den Mand, der af ham var foreslaaet til den Post som constitueret Brandmester, hvorom Spørgsmaalet var, dertil var fuldkommen qvalificeret, men det maa bemærkes, at ved at følge dette Forslag, vilde en anden ikke mindre agtværdig Borger, der i 10 Aar har staaet som Rodemester ved Corpset og som ved foregaaende Leiligheder var forbigaaet, været bleven tilsidesat, og hvorover han havde besværet sig. For at hæve denne Klage og tillige uden at træde Retfærdigheden nær, at kunne tiltræde Brandinspecteurens Forslag, henstillede jeg til ham, om der fra hans Side maatte være noget at erindre imod at bemeldte Rodemester, – hvis Attraa gik ud paa enten ved denne Leilighed at forfremmes eller at meddeles Afsked fra Corpset – blev sat a la suite indtil videre; thi en Ansættelse som Assistent ved den Commanderende for Reservecorpset, hvortil Brand inspecteuren havde foreslaaet ham, var ingen Forfremmelse; men hertil nægtede han sit Samtykke, og erklærede tillige senere, at han ikke kunde indvillige at samme Rodemester blev constitueret som Brandmester, uden dog at angive nogen motiveret Grund herfor. Under disse Omstændigheder og da det af Amtet, til hvem Sagen var indstillet, blev overladt til mig i Overeensstemmelse med Brandanordningen af 24de Januar 1761. Cap. 11. § 3 at afgjøre samme, fandt jeg ikke at have noget Valg og meddeelte derfor titnævnte Rodemester Beskikkelse som constitueret Brandmester. Det vil heraf erfares, at det alene er, fordi Hr. Dalgas i dette ene Tilfælde ikke har faaet sin Villie frem, at han er blevet fortrydelig og, som han kalder det, har indgivet sin Dimission. Lykkeligviis har i de 22 Aar, jeg har været Embedsmand her paa Stedet, kun faa, saavidt jeg husker 4 a 5, ikke betydelige Jldebrande fundet Sted. Ligesom enhver Anden har jeg for mit Vedkommende som Politimester indfundet mig paa Brandstedet saa hurtigt det var mig muligt, hvilket jeg troer at være tilstrækkeligt sagt. Vardet Tilfældet, som Hr. Dalgas i Forbigaaende yttrer, at jeg først er kommet tilstede, naar Jlden saa godt som har været slukket, da vilde jeg ansee det for et stort Held for Byen, at Jlden i intet Tilfælde har varet længere. Sluttelig maa jeg gjøre Hr. Dalgas bekjendt med, at hans Formodning om at jeg har gjort Jndstilling om, at han skulde tiltales ved en Brandret, er urigtig. Weile, den 28de Mai 1840. Hersleb.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Bekjendtgjørelser. Afvigte Torsdag Aften, den 21de dennes. indslumrede, efter længere Tids Svagelighed, min kjære Orle, Proprietair Ernst Johan Hepke til Aunsberg, i hans Alders 76de Aar.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Dette undlader jeg ikke at bringe til fraværende: Slægtninges og Venners Kundskab. Aunsberg, den 24de Mai 1840. E. Kotsebue, Aar 1840 den 9de Mai blev inden Langelands Herreders Ret afsagt Dom i Sagen, Overjagtbetjent Bog wad og Jægerdreng Niels Goth af Tranekjær contra, forhenværende Skolelærer C. Mathiesen af Jllebølle, og saaledes : kjendt for Ret:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
De af Indstævnte forhenværende Skolelærer Mathiesen af Jllebølle i Fyens Stifts Adresse-Avis og Avertissementstidende No. 188 af 29de Octbr. 1838, med Hensyn til en Klappejagt ved Simmerbølle, brugte usande og fornærmende Yttringer bør døde og magtesløse at være og ikke at komme Citanterne, de grevelige Langelandske Jagtbetjente, Overjagtbetjent Bøgvad og Jægerdreng Niels Goth af Tranekjær til Skade paa Ære, gode Navn og Rygte. - Saa bør Jndstævnte Mathiesen og for hans ved denne Leilighed brugte Forhold til Svendborg Amtsfattigkasse at bøde 50 Rbd. Sølv samt være Censur undergiven i 1 Aar. - Endeligen bør Jndstævnte at erstatte Citanterne denne Sags Omkostninger med 25 Rbd. Sølv, men iøvrigt for Citanternes Tiltale. i denne Sag frie at være. – Det Jdømte udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de Septbr. 1799. Langelands Herreders Contoir, den 13de Mai 1840. v. Schmidt,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Skifte-Jndkaldelse. Tirsdagen den 9de Juni førstkommende, bliver herpaa Contoiret afholdt en Skiftesamling om Formiddagen Kl. 10 i Stervboet efter afgangne Møller Jacobsen og Hustrue Helene Cathrine Hansdatter; hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for alle i Boet Jnteresserede. Bjerre og Hatting Herreders Contoir, den 26de Mai 1840. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Torsdagen den 4de Juni næstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2, bliver efter Begjæring af Kjøbmand P. H. Gylding afholdt Auction ved Havnefogdens Huus over circa 300 Tylter 10 a 12 Fods Fyr= og Gran=Brædder. Vederhæftige Kjøbere erholde 3 Maaneders Credit. Hvilket herved bekjendtgjøres. Horsens, den 21de Mai 1840. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Den til Mandagen den 1ste Juni d. A. berammede 3die Auction over Jernstøber C. F. Weiss's Gaard No. 19 heri Byen med deri værende Jernstøberie=Inventarium, bliver herved tilbagekaldt. Horsens, den 27de Mai 1840. Ræder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
At Generalpostdirectionen i Skrivelse af 4de April d. A. har overdraget Gaardmændene Hans Pedersen, ved Fabbegrav og Jens Enevoldsen i Stouby Befordringen fra Færgestedet ved Rosenvold Aae paa samme Betingelser, som ere foreskrevne Vognmandslaugen i Kjøbstæderne, samt at Opsynet ved samme er overdraget Førstnævnte, bringes herved til offentlig Kundskab. Bjerre og Hatting Herreders Contoir, den 27de Mai 1840. With.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Ved Gjortler Kandelstorffs Enkes, Ane Kirstine Krulls Optagelse i Aarhuus Hospital er en Enkebolig i Stedet Nr. 232 paa Graven bleven ledig. Denne Bolig, hvormed følger et Legat af 16 Rbd. Sølv, aarlig, bortgives, ifølge afgangne Peder Willadsens og Hustrues Testamente, til en Enke af Kjøbmandsstanden, dog saaledes, at hvis Nogen af Testators eller Hustrues Familie er trængende dertil, disse da fortrinlig tages i Betragtning. Ansøgninger om denne Bolig maatte, forsynede med de fornødne Beviisligheder, indgives til Fattigvæsens commissionen inden 3 Uger fra Dato. Aarhuus, den 30te Mai 1840.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Undertegnedes Varelager er i disse Dage betydelig foröget med: Et Partie nyeste smagfulde Galanterie-, Bronce, pletterede og laquerede Varer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Et Partie fine engelske og franske Cristal Glasvarer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Et Partie engelsk og fransk Porcellain og France.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Et smukt Assortiment, Spadserestokke, Kjöre og Ridepidske, hvoraf endnu flere ventes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Et Partie ægte og halvægte Meerskums- samt Porcellains-Pibehoveder. Et Assortiment emaillerede Gryder, Casse roller 5.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Alt brugeligt engelsk og tydsk Værktøi for div. Haandværkere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Ægte Cocus Soda-Sæbe som i Partier af 25 a 10 Pund sælges meget billig, ogsaa fine Sæber diverse. Endeel fine franske Parfume rier, ægte Enu de Cologne & Edude lavande, Extrait de Rose, Eætrait de Portugal, Cremode Rose, etc. etc. Ægte Varinas Kanaster i Ruller, samt mange flere fine Røgtobakker, Ved personlig i Udlandet paa det billigste at have arrangeret Indkjöbet af Pluraliteten af fornævnte Varer, seer jeg mig istand til paa det fordeelagtigste at kunne tilfredsstille mine ærede Kunder med nedsatte Priser paa de fleste Artikler. Fr. C. Döcker. P. Nørgaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Som forhen, har jeg ogsaa i Aar ladet indkjøbe i Hamborg et smukt Partie Mode= og Manufacturvare, som i disse Dage er hjemkommen, hvilket jeg er overbeviist om Enhver vil finde smagfuldt valgt. Disse bestaae i Særdeleshed af franske og engelske Sirtzer, figurerede & glatte Thibets, Camelots, Mousselin de lams Kjoler, Mousseliner, franske, Wiener, Cabyle, Tartans, Mousselin de lain, Chaly og Bomulds=Shawler i nyeste Mønstre, Gardin=Neldug & Marseliner, Fryndser, broderede Silke=Lang=Shawler, mindre Florence, dito Kravetørklæder, coul. & sorte Mousseliner, Florence=Tafter i forskjellige Farver, Flors= og figurerede Atlaskes=Baand, Coras, Silkeforklæder, Bomulds= og Lærreds=Bolster, uldent Skoetøi, Cassimirs=Skoe, kipret Paraplytøi, Hollandsk & Creas=Lærred, dito Tørklæder, Blonde=Bobinetter, glatte dito, Strimmelbobinet, hvide og sorte Silke Blonder, glatte, figurerede, couleurte Straaletninger, Kanter, Borter, Ripper, coul. Spaanplader, Silke= og og Bomulds=Paraplyer & Parasoller, hvidt & couleurt Strikkegarn, Brodeergarn, Rullegarn i alle Fiinheder, Silke & Brynels=Halsbind, alle brugelige Sorter hvide Vare, m. m. m., som Alt udsælges til de muligst billige Priser. Af Mattats Handsker til Fabrikpriis faaes hos P. Nørgaards Enke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Mine ærede Handelsvenner til Underretning: at min Spiritus=Handel nu føres under Firmaet Brødrene J. P. B. ; A. N. Jensen, og at denne Handel nu er udvidet til Productionen af flere udenlandske Spirituosa, alle svarende til deres originale Qvalitiat formedelst Anvendelsen af Damp og Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. dertil henhørende Maskinerie - som og at det indenlandske Product af samme Grund er betydelig forædlet. Aarhuus, den 23de Mai 1840. J. P. B. Jensen. Efterat have erholdt Tilladelse til Handel med Modepynt, og ved Kjøbenhavns første Modehandler perfectioneret mig i dette Fag, er jeg saa frie at anbefale mig med Alt til Modehandel henhørende, forsikkrende Enhver, som vil beære mig med deres Handel, reel og proper Expedition. - Horsens, den 22de Mai 1840. Stine Baadsgaard, Nørregade Nr. 249.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Efterat jeg i Kjøbenhavn har lært Tømmerprofessionen og her paa Stedet har aflagt Prøve paa min Duelighed i Bygningsfaget, har jeg nu vundet Borgerskab som Tømmermester heri Staden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Idet jeg herved bringer saadant til offentlig Kundskab, tager jeg mig tillige den ærbødigste Frihed paa det bedste at anbefale mig til Udførelse af Alt til Huusbygningsfaget henhørende Arbeide. Aarhuus, den 21de Mai 1840. Ærbødigst. Hans Christian Poulsen, Fiskergaden Nr. 451.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
den Nr. 551.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
En Gaard paa Østkysten af Jylland kan erholdes tilkjøbs paa billige Vilkaar. Den er beliggende 2 Miil fra Horsens, staaer for circa 4 Tdr. Hartkorn og har et Areal af omtrent 100 Tdr. Sædeland, 27 Tdr. Land meget god Bøgeskov, 4 Tdr. Land Eng, alt geom. Maal. Der avles aarlig circa 30 Læs Enghøe. Af Sæd er nedlagt: 5 Tdr. Land med Raps, 7 Tdr. 3 Skpr. Rug, 3 1/2 Td. Vinterhvede, 11 Tdr. 5 Skpr. Byg, 1 Td. 4 Skpr. Erter, 29 ½ Td. Havre, 6 Tdr. Kartofler. Af Tiender er den ene Part indkjøbt og de to andre Parter bestandigen accorderede for omtrent 1 Rbd. hver. Af Gaardens for størstedelen indhegnede og beplantede Jorder, der bestaae af god Muld med Leer-Underlag, ere 65 Tdr. Land merglede. Mergel haves i Overflødighed midt i Marken. Tiltrædelsen kan rette sig efter Kjøberens Ønske. Nærmere Oplysning giver Hospitalsforstander Hjerrild, i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Til Leie ønskes en Bopæl i Nærheden af Fredericia, Weile eller Colding, af 4 smukke Værelser, med Kjøkken, Spise= og Pigekammer, samt Brændehuus og en god Hauge, Græs og Foder til 2de Køer. De herpaa Reflecterende vilde snarest muelig enten personlig eller i portofrie Breve henvende dem til Mackene i Herslev pr. Fredericia. 800 Rbd. Solv, af Veile Amtsfattigkasses Midler, kunne imod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans i Juni Termin 1840, naar man derom henvender sig til Amtscontoiret i Veile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-05-30
Skolelærer-Embedet.