JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
En Gothenborger Beretning fortæller, at 500 Md. af de Aggershusiske Skarpskytter (i den Lüb. Avis staaer Aarhusiske Jægere), der udgjorde en Deel af Prinds Christians Livregiment, skulde den 25de Aug være gaaede over til den svenske Armee, og at man troede at flere norske Tropper vare beredte til at følge det ste Exempel (?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Prinds Christian befandt sig endnu upasselig paa Ladegaardsøen ved Christiania, og havde afsendt sin Adjutant General v. Brock med en Skrivelse til Kongen af Danmark. Den 2den Sept. indtraf han i Kiøbenhavn.) Hs. Kgl. Høihed ville forlade Norge, saasnart han havde overgivet Regieringen til Stændernes Deputerede. - Man var af den almindelige Mening i Norge, at Mangelen paa Levnetsmidler og andre Krigsfornødenheder havde gjort det nødvendigt at indgaae Konventionens Betingelser og at man maa ansee Sagen som aldeles tilendebragt, da ingen nye Modstand er tænkelig. - Statsraadet styrer nu Regierings Anliggenderne. De norske Havnes Blokade er fra svensk og engelsk Side ophævet til en vis Datum, (Til Kiøbenhavn vare allerede norske Skibe ankomne.) Ogsaa Hs. Kgl. H. Kronprindsen af Sverrig reiser til Wien for at bivaane Kongressen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Wiener=Kongressen. Allerede ere mange diplomatiske Personer ankomne til Wien som Forløbere for de endnu forventende Fyrster og Ministre. Endogsaa fra Persien og Tyrkiet forventer man Befuldmægtigede. Den franske Ambassadeur, Fyrsten af Benevent, den engelske Befuldmægtigede Lord Castlereagh, og den pavelige Statssecretair, Cardinal Consalvi, ere paa Reisen derhen. Kongen af Sardiniens Befuldmægtigede, Commandeur, Ruffo, var allerede ankommen. Keiseren af Ruslands Afreise fra Petersborg var bestemt til den 15de og Kongen af Preusens den 20de d. M. - Til de spekulative Giæster som den forestaaende vigtige Epoke didfører, hører en Maschinist der har udstillet adskillige Vogne til Skue, som ved en simpel Mechanisme kan kiøre af sig selv; han er i Begreb med at forfærdige Pragtvogne for de fremmede høie Giester. - Efter Forlydende vil Preusen paastaae en stor Deel af den venstre Rhinbredde, men som man mener Frankrig, sikkert vil modsætte sig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Alle franske Blade ere fulde af Beretninger om den store Fest som Staden Paris sidstl. 29de Aug. gav Kongen og den kgl. Familie. Festen gik saaledes for sig. Allerede Kl. 2 begyndte de indbudne Personer at begive sig til Raadhuset. Adskillige Ceremoniemestere smykkede med Skierf af forskiellige Farver, gik Damerne imøde og overrakte dem Blomsterbouketter. Fra Kl. 4 af blev alle muelige Slags Forfriskninger ombaarne. Kl. 5 passerede den kongl. Familie giennem Triumpfbuer og til Raadhuset. Efter at Kongen havde taget Plads paa Tronen forestilledes ham alle Parises fornemste Embedsmænd. Ved Taffelet bemærkedes blandt Hofdamerne, Prindsessen af Wagram Grevinde Maison og Marskalkinderne Suchet og Dudinot. Municipalitetet betiente den kgl. Familie og Kongen selv af Stadens Præfekt. Efter Taffelet overraktes Hertuginden af Angouleume et Dejenner af prægtig Porcelain, og et Antal hvidklædte Damer, bragte hende Blomster, Herpaa fulgte Concert og Bal, hvilket sidste Hertugen af Berry aabnede med Præfektens Kone, og hermed var denne Dags saa meget omtalte Høitid tilende. - Ved Jlluminationen om Aftenen saaes blandt andre et Sted den Jnscription, Kongen leve, Gud give at han maae leve indtil min Kat faaer lært at skrive. - Da Kongen traadte indi Balsalen omringedes han af de 25 Damer som gjorde Festens Honneurer. Giennemtrængt af en glad Følelse omfavnede han den nærmeste og sagde til de andre. "Det giør mig ondt mine kiere Damer at Mængden forhindrer mig i at omfavne dem alle. Kongen erklærede at denne Dag var en af de lykkeligste i hans Liv. - 72 franske Officerer ere afseilede til Amerika for at tilbyde Madison deres Tieneste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Jtalien. Den mærkværdige Bulle, som Paven den 7de de udgav om Jesuiterordenens Gienoprettelse indeholder i det væsentligste Følgende: Pave Clemens den 14de ophævede Jesuiterordenen; men under 11te August Aar 1800 ansøgte Keiser Paul Hs. Hellighed om at den igjen maatte blive oprettet i hans Rige. Denne Bevilgning udstædtes den 7de Marts 1801. Pater Karen stod dengang i Spidsen, for Jesusselskabet i Rusland, og blev udnævnt til dens General. Kort derefter (hedder det endvidere i Bullen) anholdt Vor elskede Søn i Jesu Christo, Kongen af begge Sicilierne, Ferdinand, ligeledes hos Os om Tilladelse til at gienindføre Jesusselskabet i sine Stater da han, Kongen, var fuldkommen overbeviist om, at Jesuiterne vare de dueligste Lærere, til at dan ne Ungdommen til christelig Fromhed og til Guds Kirke, som er Begyndelsen til al Viisdom, Vi udgav i desaarsag under 30te Juli 1804 for Kongeriget begge Sicilierne den Forordning angaaet de Jesusselskabets Gienoprettelse, der var givet Rusland. Den catholske Verden forlanger eenstemmig at Jesusselskabet skal indføres paa nye Fra alle Sider ere de inderligste Bønskrivelser desangaaende indkomne til Os. Vi vilde begaae en stor Forbrydelse mod Gud, dersom Vii de for den christelige Republiqve saa forlige Tider, forsømte den Bistand, som den Allerhøiestes Forsyn, skienker Os, og om Vi, som befinder Os i den hellige Peters Baad, der omdrives af bestandige Storme, aflode at bruge de kraftige Hielpemidler, som tilbyde sig af sig selv, for at giennemskiære Bølgerne i et stormende Hav, der hvert Øieblik truer med Skibbrud og Andergang. Bevæget af saa mange og mægtige Grunde have Vi besluttet nu at indføre det, som Vi gierne vilde have gjort i Begyndelsen af Vort Pontificat. Alle de Forrettigheder, som ere blevne tilstaaede Jesus selskabet i Rusland og Kongeriget begge Sicilierne, bevilges det derfor og i Vor hele geistlige Stat og i alle andre Stater, idet Vi intet ivrigere ønsker end at dette Selskab stedse maa vorde stærkere. Clemens den 14des, høistsalig Ihukommelses, Brevet af 21de Julii 1773, hvorved Jesusselskabet ophæves, bliver hermed tilbagekaldt. Skulde Nogen understaae sig at ville overtræde nærværende Forordning, da vil han paadrage sig den Almægtiges og de hellige Apostler Petri og Pauli Vrede. Givet i Rom Aar efter Christi Fødsel 1814, i Vor Pontificats 14de Aar. Overskrivten over denne Bulle lyder saaledes: Pius, Biskop, Herrens Tieneres Tiener &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Med denne Bulle er der fra Rom afsendt Jilbud til alle Europæiske Hoffer. - Medens Jesuiterne igien bringes paa Fode ere Frimurerforsamlingerne, som i alle oplyste Stater nyde en saa udmærket Beskyttelse, forbuden i det Pavelige Gebeet. - Ved Paven har i denne Tid en formelig Ægteskabskilsmisse fundet Sted, mellem en tydsk Kronprinds og hans Gemalinde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Schweiz. Et fransk Troppe-Detaschement har indfunden sig i Buntrut, for i Frankrigs Navn igjen at tage Districtet i Besiddelse. Den i Bispedømmet Basel endnu værende provisoriske Gouverneur har i de allierede Magters Navn protesteret mod denne uretmæssige Fremgangsmaade, og midlertidigen indstillet Sagen til den Wiener Kongres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Spanien. Dette Rige synes gandske at ville isolere sig fra Udlandet. Selv de fra Frankrig tilbagekommende spanske Krigsfanger ere underkastede en Slags Qvarantaine. - Det hedder nu, at den gamle Kong Carl og hans Familie vil slaae sin Bopæl op paa Øen Majorca, men at fredsfyrsten skal blive tilbage i Rom. Munkene i Madrid prædike saa ivrig mod franske Møder, at en Dame som med et Tyls Sløer nyeligen kom forbi en Kirke, hvori der just var bleven holdt en saadan rasende Prædiken af den udstrømmende Pøbel blev reven ihiel paa Stedet. - J den amerikanske Provinds skulle de kongel. Tropper have lidt Tab, og deres General, Capallas, være bleven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Tyrkiet. Velunderrettede Reisende forsikre, at der paa nogle Maaneder hersker en ualmindelig Virksomhed i det Storherlige Divan. Saavel det nyefrankiske Riges Omvæltning og dennes Følger, som og de indre Anliggenders meget forviklede Tilstand, bestieftiger de tyrkiske Ministre. Af alle Kræfter arbeides der paa Sprettelsen af et staaende Militair, som kan bruges hvor det maatte giøres fornødent. Adskillige af de mahomedanske Fyrster ere indbudne til Constantinopel for at indgaae en Coalition, hvis Hensigt og Forbindtlighed skal bestaae i at sikre sig mod enhver kristelig Magt, og med forenede Kræfter at understøtte den af deres Forbundsindlemmede, som af saadan en Magt maatte vorde angreben. - Foruden Kurderne begynde ogsaa Wechabiterne igjen at komme frem. Det vilde være en stor Ulykke for Porten, dersom i Wechabiterne engang skulde trænge giennem Syrien i og forene deres Lære med den Kurdiske. - Meget mærkværdigt er det, at hidtil alle Hovedreligioner ere fra Egnene af det røde Hav komne til de øvrige Folkeslag. Derfra udgik Jødedømmet, Christendommen, Muhamedanismen, og nu endeligen ogsaa Wechabiternes nyeste Lære.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
(Uddr. af Lüb. og Hamb. Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Fædrelandet. Kongelig Bekiendtgiørelse. Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig Holsteen. Stormarn, Ditmarsken og Oldenborg, giøre vitterligt, at, da Fædrenelandets Tarv giør Os det til Pligt paa nogen Tid at foretage en Reise i Udlandet, saa have Vi, ved allernaadigste Rescripter af Dags Datum, saavel til Hendes Najestæt Dronningen, Vor høitelskede Gemalinde, som til Vore Collegier og Departementer, anordnet, hvorledes med Regieringens Forretninger i Vor Fraværelse bør forholdes. I at kundgjøre dette paalægge Vi allernaadigst samtlige Vore Undersaatter at henvende sig som sædvanligt til Vedkommende Anthoriteter og Collegier, giennem hvilke deres Anliggender paa befalet Maade ville blive Os foredragne, enten umiddelbæt eller igiennem Vort Geheime-Statsraad, i hvilket Vor Høitelskede Gemalinde indtil Vor Hiemkomst tager Forsæde, ligesom og adskillige Expeditioner med Allerhøistsammes Underskrift i Vort Navn ville blive at udfærdige. Skrevet paa Vort Slot Frederiksberg, den 5te September 1814. Frederik R.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Jgiennem det danske Cancellie er følgende kongelige Reskript blevet udfærdiget til samtlige Collegier og Departementer, som have umiddelbart Referat til Hs. Majestæt Kongen. Da Statens Anliggender forøre, at Vi paa nogen Tid foretage en Reise i Udlandet, saa ville Vi herved allernaadigst have Vore Collegier og Departements, tilkiendegivet hvorledes Samme i Vor Fraværelse sig allerunderdanigst have at forholde saavel i Henseend at de Sager, den enten anmodelgart eller og i Vort Geheime-Statsraad Os burde foredrages, som i Henseende til disse Sagers Expedition. 1) Ferestillinger og Betænkninger af saadan Beskaffenhed, som de, der hidindtil have været Os umiddelbart forelagte, skulle, saafremt de ikke taale at udsættes, tilsendes Øs. 2) Alle de Sager, som i Vort Geheime, Statsraad pleie at resereres, bør som sædvanligt foredrades i bemeldte Vort Raad, hvor Hs. Majestæt Dronningen i Vor Fraværelse tager Forsæde, og, i Tilfælde at Stemmerne maatte være lige, ved sin Stemme afgiør hvad i Statsraadet bør atgiøres. 3) Sager, der angaaer Frihed, Liv eller Ære, kunne, naar de Paagiældende enten af Vor Høieste Ret eller fra anden Domstoel ere indstillede til Benaadning, afgiøres ved Statsraadets Beslutning. Hvor derimod ingen saadan Indstilling er skeet, eller hvor der gives ulige Meninger og Benaadningen kan finde Sted, bør Sagen forredrages Os tilligemed Statsraadets derom yttrede Formening. 4) Med Anordningers Udstedelse bør det beroe indtil Vor Hiemkomst. Skulde der mod indtræffende Omstændigheder giøre en midlertidig Forandring eller nærmere Bestemmelse i de nu gjældende Anordninger nødvendig, bør saadan Forandring, eller Bestemmelse, efter at være i Statsraadet bifaldet, igiennem vedkommende Collegium kundgiøres ved Placat enten i Vort Navn eller i Følge den Myndighed, Collegiet af Os er tillagt. 5) De Expeditioner i de Sager, som ikke, efter det Foregaaende, bør tilsendes Os, og hvortil Collegierne ei Selv ere bemyndigede, udfærdiges i Vort Navn og forelægges Hendes Maj. Dronningen til allerhøieste Underskrift i det Geheime Statsraad, og Formen af saadan Underskrift vil blive: "Under Hs. Majestæt Kongens Fraværelse i Allerhøistsammes Navn." 6) Samtlige Collegier og Departementer have ugentligen at meddele Hs. Majestæt Dronningen den Extract af Sagerne, som ved hvert Referat i Vort Statsraad hidindtil er bleven Os allerunderdanigst forelagt. Dermed skeer Vor Villie. Befalende Eder Gud! Mandagen d. 5te d., om Aftenen Kl. 9, tiltraadte Hs. Kgl. Majestæt fra Frederiksberg Slot den i ovenstaaende Kongelige Bekiendtgiørelse kundgjorte Reise til Udlandet. Samme Dags Eftermiddag var Hs. Excellence Geheimestatsminister v. Rosenkrantz, Chef af Departementet for de udenlandske Sager, afgaaet til Holsteen, hvorfra han efter befaling følger Hans . Kgl. Majestæt paa Reisen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Først efter en Koureers Ankomst fra Wien, der overbragte en smigrende Indbydelse til Hs. Majest. at g bivaane hine høie Monarkers Sammenkomst, be slattede Høistsamme sin Reise. J Hs. Majestæts 1 Følge befinder sig foruden Geheime-Statsministeren v. Rosenkrantz, Prindsen af Holstein Beck, Overhosmarskal v. Hauch, General v. Bülow, Admiet Lindholm, Staldmester v. der Maase og Adjutanterne v. Gefssel og v. Qualen. Efter Forlydende agter Hs. Majestæt at komme tilbage henimod den 28de October, der er Hs. Majest. Dronningens Fødselsdag, til hvilken Dag Kronningen paa Frederiksborg skal være fastsat.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Til de Anliggender som med Hensyn til Danmark ville blive paatalte ved den Wiener Kongres, regner man de Norske Affairers Arrangement, Holsteens Forhold til det Tydske Rige, Skadesløsholdelsen for Norge, c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Den 8de Sept. om Aftenen Kl. 10 indtraf H. Majestæt under Folkets Jubel i Altona, og behagede i at tage ind i det Rainvilleske Hotel. Hele Byen var illumineret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Under 1ste dennes er Kammerherre og Ridder af Dannebrogen, Friherre v. Eyben, overordentlig Gesandt ved det Kongl. preussiske Hof, allernaadigst bleven udnævnt til Commandeur af Dannebrogordenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Afvigte Løverdag den 3die d. overleverede Hr. Marqvis de Bonnay, Mareschal des camps et armees du roi, Lieutenant af Gardes du corps, i en privat Audients hos Hs. Majestæt Kongen sine Creditiver som Kgl. fransk overordentlig Gesandt og befuldmægtiget Minister.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Commandeuren for Livgarden til Fods, Generalmajor G. L. Greve v. der Schulenburg, Commandeur, af Dannebroge, er allern. udnævnt til Commandant over Fæstningen Kiøbenhavn og Christianshavn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
J Aalborg Stift er ved allernaadigst befalede Collectbøgers, Ombærelse indsamlet til de Brandlidte i Hobroe: 21255 Rd. 2 s. DC. som efter Afdrag af medgaaende Udgifter er tilstillet Stiftsøvrigheden i Aarhuus til videre Foranstaltning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
J Horsens indtraf i forrige Uge det sørgelige Uheld at et 9 Aars Barn ved at drikke af en Flaske med Vitriol-Olie i Kanke om at det var Øl, uagtet alle anvendte Bestræbelser af Byens Læger, efter næsten 24 Timers skrækkelige Smerter endte sit unge Liv(Uddr. af tydske og danske Aviser.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 9de Sept. 550 - Specier solgtes for 33 Kome. Committeesedler 64 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Kiøbenhavns Species-Cours. Den 9de Sept. 550 - Specier solgtes for 32 Kome. Committeesedler 64 pr. 100.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Bekiendtgiørelser. At min Kone i Gaar Aftes lykkeligen er nedkommen med en Søn, har jeg herved den Ære at anmelde for Familie og Venner. - Aarh. d. 13 Sept. 1814. N. Koppel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. At det behagede Forsynet i Dag Morges Kl. 4 1/2 a bortkalde til en bedre Verden min gode Mand Bager Ole Wolder just som han fyldte sit 44de Aar, efter 10 Dages Sengeliggende som følge af et Beenbrud, det blev min tunge Lod efter kuns 8te Maaneders kierligt Ægteskab sørgeligst at bekiendtgiøre for fraværende Slægt og Venner, der vist vil deeltage i mit og 6 fra hans forrige Ægteskab efterladte uforsørgede Børns Tab. Jngeborg Wolder f. Malling. Horsens d. 9de Sept. 1814.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Auktionen paa Petersholm der var berammet til den 19de dennes er formedelst tilstødte uventede Forhindringer udsat til den 2den ejusdem hvilket herved anmeldes til Liebhavernes Efterretning. Skipper J. C. Staudt afgaaer til Kiøbenhavn paa Fredag, medtager Fragtgods og Passagerer, beliggende ved Havnens nordre Side.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Førstkommende Onsdag den 14de Septbr. om Eftermiddagen Kl. 2, bliver ved Havnens nordre Side foretaget Auktion over circa 4000 Pd. bedste Cardus=Tobak samt 5 Casser med omtrent 300 Pd. Haysanschin The Alt paa de Conditioner som paa Auktionsstedet nærmere skal blive bekiendtgjort. De Lysthavende ville behage, bemeldte Tid og Sted at tage Møde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Torsdagen den 15de Septbr. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2, bliver paa Begiering af Hr. Ræmisch foretaget offentlig Auktion i hans iboende Sted, paa Tangen, over endeel Ind- og Udboe, bestaaende af Borde, Stole, Speile, Linned, Sengeklæder, Kaa der og Messing, Kiøkkentøi m.v. Conditionerne erfares paa Auktionsstedet. Auktionsdirectionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-13
Torsdagen d. 22de Sept. førstkommende om Formiddagen Kl. 10, lader Enke Madamme Grosmann ved een eneste Auction, om nogenlunde antagelig Bud, i skeer, bortsælge sin eiende og iboende Vaaning beliggende i Skolegyden her i Aarhuus, bestaaende af 13 Fag et Etage Huus til Gaden, et Halvtag i Gaarden, samt en liden Haugeplads. Næstpaafølgende Dag d. 23de om Eftermiddagen Kl. 2, lader bemeldte Madamme bortsælge ved Auction endeel Meubler og Effecter af forskjellige Slags. De Lysthavende ville til bemeldte Tider behagelig give Møde. Hos Undertegnede bekommes til billigste Priis stort og smaat Salt, Hamp og Hampeblaar, Humle, Kommen, Kakkelovne 3 a 4 Etage Vindovne, Bottellier, Glas, Postpapiir, Bikube, Propatria, Maculatur, Pakpapir, extra god Medok og Madera: Ankere og Flasker; tillige kan bekommes 1 Værelse med Sove A. Lichen. kammer møbleret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-16
No. 170. Aarhuus Stifts Aar 1814. privilegerede. Kongelig allene Tidende. Adresse=Contoir. med Brevposterne. som forsendes. den 16de September. Fredagen Elba drager nu mange nysgierrige Reisende til sig. Nogle Udsagn indeholde følgende: Napoleon sysselsætter sig flittigt med at lære Engelsk og Tydsk. Han skal allerede tale begge Sprog temmelig færdigt. Jkke sielden besøger han Messen og ryger Tobak af lange tyrkiske Piber. Da En spurgte ham om hans belovede Biographi snart kom ud, skal han have svaret: "Min Rolle er endnu ikke spillet til Ende, jeg samler kun nye Kræfter paa dette Hvilested." Som oftest er han meget munter; dog skal han ogsaa undertiden være saaledes, at Jngen kan holde det ud hos ham, om Eftermiddagen kiører han sædvanligen ud med Præsident Vandi nis Datter, en meget dannet Pige, med hvem han gjerne synes at underholde sig. Stundom morer han sig ogsaa med at fiske, og saa ofte han seer et Stid seile forbi, lader han Capitainen kalde, for at udspørge ham. Nu skal Buonaparte ikke meere være saa gavmild som tilforn, hvor han for bortgav Napolelonsdior giver han nu kun Franker. - - Det lader til at Man i Paris begynder at frygte den afsatte i Keiser. Denne Frygt har sin Grund i hans venskabelige Forhold til Engelland. De engelske Søeofficerer, vise sig meger attige imod ham og adlyde ethvert af hans Vint. Man troer endogsaa, at een af Hensigterne af Hertugen af Berrns Reise til London har været den, desangaaende at giøre Prindsregenten Forestillinger. I Forbindelse hermed fortiener imidlertid følgende Attring i et nyt af en Hr. Bellemare udkommet Skrivt, hvis frimodige og patriotiske Tone endog har behaget Kongen meget, at læses: "De Forfattere, der nu forestille Os Bonaparte som en blot Eventyrer og hierneløs Vindmager, haane de fremmede Magter og skuf f. vor Regiering. Den faldne Bonaparte er endnu en Kolos paa sin Øe Elba. Vore Meddeilere bedømme ham bedre end Vi. I deres Mistroe holde de ham i Baggrunden som et Skrækkebillede, der heel underlig befordrer deres Politik, og som de ville betiene sig af, hvis Vi skulde være daarlige nok til at adsplitte os. Bonaparte har med eet Blik skuet, hvor nødvendig han endnu engang kan blive Frankerigs Fiender til at tugte Os, naar Vi ikke selv ville være kloge.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-16
Spanien. Nogle af Stændernes fængslede Deputerte, stilledes i Madrid for en Ret, hvis Medlemmer vare udnævnte af Ministeren Macannaz; men imod Regieringens Forventning bleve de frikiendte. Denne Retfærdighedens modige Daad forbittrede Ministrene saaledes, at De lode Kongen undertegne Ordre til at afsætte Præsidenten i hiin Ret og overlevere de Anklagede til Jnqvisitionen, forat den hellige Ret kunde fælde Dom over deres religiøse Forhold. Jfølge denne befaling bleve disse Ulykkelige slæbte fra deres civile Arrest til Jnqvisitionens Fængsler, bestemte til inden kort Tid at vorde Offere for Fanatismen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-16
De for Tiden i Spanien dominerende Munke, præke med lige Heftighed mod Stændernes Venner og modKong Josefs Tilhængere. I deres Øine ere de Alle Gudsfornægtere, hine som Venner af de engelske Kiættere, disse som Venner af de franske Atheister; derfor, erklære de lydeligt i deres Udfald, som Man daglig kan læse i Avisen Atalaya at Ferdinand først da vil befæste sin Trone, naar alle disse Gudsfornægtere (altsaa ikke Jøderne alene) ere indryddede ved Jld og Sværd. - Kort, Forstyrrelsen er almindelig: Statskassen er tom, Veiene ere besatte af Røvere, som opsnappe alle de Penge, hvormed Geistligheden understøtter Kongen, Handelen er standset og Tabet af Kolonierne vorder stedse føleligere. - De til Frankrig flygtede Tilhængere af Kong Joseph, hedde der Josephinos. Engelland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-16
Den 28de Aug om Aftenen Kl. 7 udbrød i Londons Forstad en skrækkelig Jldebrand, som lagde 7 store med rige Forraad fyldte Magaziner i Aske, og stedse erholdt nye Næring ved det Korn, Olie, Hamp, og Kul, som forvartes der. De stærke Brandmure hindrede dette farlige Elements videre Udbredelse. Til Lykke ere ingen Mennesker komne til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-16
Antallet af de fra Engelland hiemvendende franske Krigsfanger beløber sig til over 67000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1814-09-16
(Uddr. af Lüb. og Hamb. Aviser.