Den Vest-Sjællandske Avis, 1825-02-14
Den nye Friestat Columbien, Storbrittannien hefter med sin Trefork i Haanden, afvexlende sine Blikke paa Vesten og Østen; men de befriede Spanske Colonial=Stater beskiæftigede dog naturligviis allermeest den Brittiske Handels Jnterresse. Alt hvad der udkommer i Trykken derom bliver læst med megen Begiærlighed. Dette er for nærværende Tilfældet med et Skrift, som udkom i October f. A. i London under Titel af: Columbien, dets nærværende Tilstand og Bevæggrunden til Jndvandringen dertil med et Korthos Baldeviin og Credock 154 S. gr. 8. Forfatteren er den bekiendte Oberst Francis Hall, som nu er Jngenieur (Hydrographer) i den nye Columbiske Fristats Tieneste og boer i Maracaibo, hvorfra han tilegnede den bekiendte Phillantrop Jeremias Bentham denne Memoire. Hall har naturligviis en stærk Jnterresse for at udbrede gunstige Forestillinger om dette Land og hans Skrift er ikke sparsomt paa at skildre de umaadelige Fordeele, som disse Lande, der, som han siger, af alle de tropiske ere de meest velsignede ville, eengang forskaffe de nye Colonister og om den gyldne Høst, som den Engelske Handel vil i Tiden kunne erholde af denne Stat, naar den engang tiltager i Kræfter. Jmidlertid fortier han dog ikke den betydelige Hindring, som Geistlighedens Magt og Nedværdigelsen af alle Creoler og Jndianere ved de Hvide, hidindtil har lagt i Veien for Culturens Fremskridt. Den Hovedpunkt, hvorom alt dreier sig i Halls Beretning, er om de Personer, som have Lyst til at udvandre fra England, giøre vel i at nedsætte sig i de umaadelige Savanner (Sletter) imellem Andes Biergene og ved Oronokofloden, hvilke allene kunne modtage 20 Millioner Mennesker. Efterat han i den første Afdeling har udkastet en statistisk og moralsk Skildring af de halvtredie Millioner Mennesker, som nu beboe dette Land, og af dets paradisiske Jordbund, saa at man her første Gang har faaet paalidelige Resulater derom, saa beskiæftiger han sig i den anden Afdeeling med at gjøre Udvandringerne dertil indbydende, skildrer Congressens høist gunstige Stemning for de Jndvandrede; Jndvaaneres velvillige Sindelag imod de Fremmede og siger: at fornemmelig Haandværksfolk og Landmænd ere skikkede til at indvandre i dette Land. En Hovedvanskelighed for Protestanterne vil imidlertid Religionen, blive, thi Jntolerancen sover kun, endnu blive de Enkelte, som ere indvandrede deri, betragtede som en Sieldenhed; men ankomme først de Fremmede i hele Selskaber, saa vil strax Fanatismen vaagne op paa nye. Endnu er det paa det strengeste forbudt at Catholiker maae gifte sig med Kiættere, imidlertid kan dette maaskee i Fremtiden blive forandret. Forfatteren giendriver den Fordom, at man ikke formedelst Heden kan udholde Arbeidet i frie Luft; man maae i det høieste give sig Hvile fra Kl. 1 til 4. Forfatteren skildrer endvidere, hvor langt vigtigere Handelen er paa Sydamerika for England end paa Nordamerika og hvor vigtigt det af den Aarsag er for England at befordre Folkemængden i disse nye Stater. Endelig giver Forfatteren et betydningsfuldt Vink om, at der nødvendig maae forestaae de Vestindiske Øer en stor og uundgaaelig Omvæltning i deres hele Forfatning og Forhold. (Denne Beskuelse begynder at blive almindelig, og alle Sagkyndige erkiende Rigtigheden deraf, dette er et af de store Phoenomener, som vor Tidsalder har at fremvise.) Sydamerika maae nødvendig med sin uudtømmelige Fylde af Produkter undertrykke Planteurerne paa de Vestindiske Øer ved de lette Priser paa deres Producter, saa at der ingen anden Udvei vil blive for Planteurerne end at etablere sig med deres Capitaler i de Sydamerikanske Stater. Dette hele Skrift er virkelig meget interressant og lærerigt og fortiener at blive bekiendt paa Fastlandet.