JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Fremsagt paa Theatret i Nykjøbing den 19 September, 1840 af Hr. Skuespiller Orlamundt. At Danmark er et fattigt Land, omflydt af Nordens frosne Vand, hvor ussel Bonde, haardt i Nød, maa trælle for det törre Bröd; hvor Solen – lavt paa Himlen, svag belyser knap den korte Dag, hvor lange, mørke, kolde Nætter opklares ikkun sparsomt naar Nordlyset ud sin Viste slaaer. saa kjerne Sydbo os beretter. O neil han kjender ei mit Land! han kjender ei den danske Strand, ei Sjællands grönne Bögelund, langs med det stolte Oresund; han kjender ei den fagre Mö, som Speiler sig i mörkblaa Sö; han aner ei, at Belt og Sunde, et Eden her omslynge kunde, han aner ei, at Bondens Sved, belønnes her ved Frugtbarhed; at Jorden giver af sit Skjöd, fuldtog af sundt og kraftigt Bröd; at Armod her man lindre kan saa godt som i hans varme Land. Vel Danmark er et lidet Land, dog er der godt at bygge thi Lov og Ret gjör hvor en Stand, og Hvermand lige trygge. Som Havet slynger sig med Lyst om skovbevoxte Danerkyst, saa stander Loven som et Skjold, og værner os mod Svig og Vold. Og Danmark eier Mænd med Kraft, - i Syden har dem bedre havt som höit og djervt tör tale med om Landets Tarv, til Tid og Sted. Og Fyrsten hörer med Behag, naar Viisdom taler Folkets Sag. Derfor han og af Hjertets Grund höielsket var til hvor en Stund, Han staaer som Fader for sit Folk, og har i det sin bedste Tolk. Enhver hans Stræben og Bedrift, optegner Folkets Kjærlighed, i trofast Barm med Lueskrift: et Monument for Evighed. Som fjerde Christian stod i Damp- og værged for sit Land i Kamp, saa staaer hans Ætling, stærk og stor, nu ved mit gamle Danmarks Roer. Med Lov han Landet bygge vil, kun Sandhed vil han lytte til. Det Værk, som gjette Fredrik grunded med Faderkjærlighed – den han bevared os til Gravens Rand da mæt af Dage did han stunded, fuldende vil vor CHRISTIAN Ja CHRISTIAN, ædel, viis og god, med ærligt Hjerte, Kraft og Mod, med Faderhuld og Trofasthed, har vundet gjette Fredriks Sted. i sine Undersaatters Barm: thi Troskab, Kjærlighed, som varm ei Dansken for sin Konge dulgte, i Arv med Kronen altid fulgte. Thi lyder höit i denne Stund, Kong CHRISTIANS Navn fra Mund til Mund; fra Borgen som fra Hyttens Vraa mod Himlen fromme Onsker gaae; om Held for Cantsern og hans Rige, fra Hjertet varme Bönner stige. Og skulde Kunstens Hal da her alene stande mörk og øde? Nei, CHRISTIAN har Kunsten kjær, dens Dyrker kom han huld imöde. Derfor sig höit paa Tonevinger. for Kunstens tro Beskytter svinger vort Hjertes Tak, vor Bön, O Gud beskjerm vor Konning og hans Slægt! Tag Skjoldungstammen, höi og prud, bestandig i din Varetægt! Beskjerm vor Konge, store Gud! W. F. Laub.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Jndenlandske Efterretninger. Vi have ved Avisens Slutning modtaget Roeskildske Stændertidender No. 144149. De indeholde iblandt Andet den foreløbige Behandling af de høist vigtige Sager og Modificationer i Provindsialstændernes Jnstitution og om Skattebevillingsret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Tiden tillader os for idag kun at meddele Comiteens Jndstilling, som lyder saaledes: at Forsamlingen vil andrage for Hs. Maj. Kongen: at han vil tage den i Forholdenes Natur begrundede og med utvetydige historiske Vidnesbyrd godtgjorte Trang til en friere Udvikling af Samfundsforholdene i nøieste Overveielse og i Sin Viisdom træffe de dertil sigtende for det Heles Vel fornødne, Foranstaltninger, og navnlig undergive Anordningerne om Provindsialstændernes Jnstitution en Revision, sigtende til at udvikle dem til større mere fyldestgjørende Virksomhed ved Forening eller Forbindelse af de nu adskilt bestaaende Forsamlinger, og ved hensigtsmæssig Modificering af det nu bestaaende Valg system.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Hs. K. H. Kronprindsen afreiste i Løverdags Middags fra Odense til Nyborg, for tilsøes at begive sig til sine kongelige Forældre i Pløen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Natten imellem den 6te og 7de September opstod en pludselig Jldsvaade i Flensborg. Omtrent Klokken halv elleve om Aftenen, just som man slukkede Jlluminationen i Anledning af tvende Bryllupper, løde Stormklokkerne og Angstraabet: "Jldløs vakte igjen de Beboere, der nylig havde hengivet sig til Søvnen. Uagtet at mange Folk endnu vare paa Benene, og hurtigt kunde ile til Hjælp, havde Jlden, der var udbrudt i en Snedkers Huus, hvorden fandt Næring i det meget tørre Træ og de indvendig med Paneelværk beklædte Vægge, dog allerede grebet saa voldsomt om sig, at 12 Familier, der beboede denne Bygning, Jntet fik reddet af deres Bohave. Dog, dette var endnu ei det Værste, men fire Mennesker satte derved Livet til.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
En Moder, hvis Mand var fraværende paa Søen, mistede to dellige Børn, og befinder sig selv i en til Vanvid grændsende Fortvivlelse. De andre to i Luerne omkomne Personer vare gamle Koner, hvoraf den ene boede i femte Stokværk, under Taget. Selv de ældste Folk kunne ikke erindre for at have oplevet en saa hurtig, altfortærende Brand thi i et Nu stode Trapper, Gulve, Vægge og Stolper i lys Lue. En syg Kone blev, indsvøbt i Sengeklæder, af hendes Mand kastet ud paa Gaden. Den nedbrændte Bygning var et Hjørnehuus ved den saakaldte Herrenstall, en snæver Gade, hvori Trængselen af ørkesløse Tilskuere under Branden var saa stor, at det ofte var til Hinder for de Red dende. Til Lykke var det stille Veir, og en Have adskilte desuden Brandstedet fra de nærmeste Bygninger; ellers vilde den hele, ned til Skibsbroen, førende Gade maaskee være bleven lagt i Aske. Aarsagen til Jldens Opkomst er endnu ubekjendt. (Hus. Ugebl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Ved Landsoverretten i Viborg er Stolemager svend J. F. Johansen for attenteret Voldtægt dømt til at have sit Liv forbrudt; ved samme Ret er derimod Tjenestekarl J. C. Nielsen – der tiltaltes for at have med en Jerngreb tilføiet Exam. jur. Halling paa Friisholt et saa voldsomt Slag, over Armen, at denne derved blev knækket - frifunden for Actors videre Tiltale i denne Sag. (Hemp. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Det sidste N af det hertil komne Ugeblad af Jomfru E. K. Juul indeholder, til stor Forundring for dem, der vide, hvilke Gjenstande der ere blevne drøftede i de foregaaende Nummere, nogle, bemærkninger og - Skattebevillingsretten, hvilke bemærkninger ere iklædte Form af Visioner og Aabenbaringer. J Sandhed et ikke ganske umærkeligt Bidrag til Overtydning om, i hvilken Grad Nationalaanden dog nu begynder at røre sig ogsaa blandt Lægfolk, ifald man tør regne Jomfruen, dertil, saa at, om Fædrelandet eller Kjøbenhavnsposten undertiden mener, at vi sove og ialtfald kun ere i Opvaagnen, Jomfruens Drømme om Statssager dog tyde paa, at det ovenmeldte nu for Tiden værende Livs-Spørgsmaal selv i Søvne kan beskjæftige Aanden. (Hemp. Av.)Man vil vide, at Stillestandspartiet i Kjøbenhavn vil udsende et af dets Medlemmer med en Circulaire til alle Byens Jndvaanere om at bidrage til Afbetalingen af Statens Gjæld, et meget patriotisk Foretagende, der aander al den Fynd, Vid, Betænksomhed og Barmhiertighed, som udmærker dette Parti, af hvilket de saakaldte Hellige ikke udgjør en ringe Deel. Blot det ikke strander paa den haardhjertede Haardnakkenhed hos Borgere, der formodentlig ville mene, at de ere beskattede nok alligevel. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Ligesom Dr. Ryge, saaledes har ogsaa forhenværende kgl. Solodandserinde Mad. Kretschmer fundet sig krænket over nogle Udtryk i en med C.F. underskreven Artikel i Fædrelandet om Theatret, og indstævnet Redacteuren af nævnte Blad for Forligelsescommissionen. Efter Forlydende har Madamen valgt Procurator Lange til Sagfører, og Dr. Ryge Cancelliraad Delbanco. Det er glædeligt, at der dog engang imellem kommer en moersom Trykkefrihedsproces. (S. Bl.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Ved Circulaire af den 18de de har Cancelliet befalet, at for Fremtiden ingen Concert af omreisende Musici og Sangere maa finde Sted i nogen Kirke, med mindre Vedkommende i ethvert Tilfælde dertil have enten allerhøieste Tilladelse, eller Cancelliets Samtykke. (S. Bl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
J det nyeste Hefte af Conversationslexikon der nenesten Litteratur, Volcker- und Staatengeschichte, findes under Artiklen Danmark, følgende Curiosa, De bedste politiske Aviser ere Archiater Schønbergs danske Statstidende, Overprocurator Ørsteds Collegialtidende, Etatsr. Thaarups Dagen. Paa Jsland udkommer et Qvartalskrift for nordisk Oldkyndighed. Rafn har præsteret fortræffelige Ting som Philolog. Hertz er Een af de meest udmærkede nulevende Theologer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Aarhuus Avisens Medarbeider, den kgl. Frimurer Anders Nøthen, har følgende Avertissement i denne Tidende: "Da jeg nu igjen er kommen paa Benene som min svære Sygdom havde bragt mig fra, er jeg grundet paa Modsigelse raget i Dispyt angaaende Vinteren 1814 da vi sluttede Freden til Kiel, som efter min Formening havde en Kulde af 30 Karat, hvorfor Enhver der har Jndsigt i Kulden fra den Tid af, anmodes om at sige om jeg ikke har Ret, 30 Karat nemlig." D. 18 de. fandt den store Revue eller Militair Parade Sted i Anledning af Kongens Fødselsdag. Der havde forsamlet sig et stort Antal Mennesker, da Veiret var særdeles skjønt, og Kjøbenhavnerne, som bekjendt, ere meget skuelystne, hvilket de da nok overhovedet have tilfælleds med alle andre Mennesker. Samtlige Corps - de borgerlige indbefattet omtrent 70008000 Mand - vare opmarscherede paa Christiansborg Slotsplads, hvor de, efterat først Nationalsangen Kong Christian stod ved høien Mast, var spillet, under en Marsch, der udførtes af samtlige herværende militaire Musikcorps i Forening - vel omtrent 300 Mand - defilerede forbi den commanderende General, Prinds Fr. Ferdinand. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Nykjøbing. Fredagen den 18de dennes blev Hans Majestæts Kongens Fødselsdag her i Stiftet feiret næsten i alle Kjøbstæderne, og tillige paa flere Steder paa Landet af Bønderne. Saaledes have vi bragt i Erfaring, at de hoverifrie, Bønder i Landsbyen Lundbye høitideligholdt Dagen ved Dands og landlig Munterhed. Her i Nykjøbing var i denne Anledning af Dhrr. Hofjunker v. Jessen og Grev Holck arrangeret et Bal og i Balsalen var anbragt Kongens Navnechiffer, særdeles smukt sammensat af Georginer. Efterat det samlede Selskab havde afsungen nedenstaaende Sang, udbragte Hr. Hofjunker v. Jessen et Længe leve for Kongen, der blev besvaret af Selskabet med gjentagne Hurra. Mel. Vift stolt paa Codans Bølge. Hæv Dig paa Tonens Vinge, Vor glade Jubelsang! Lad høit fra Læben klinge. Hvad dybt er Hjertets Trang! Sin Konge trofast hylde. Er Skik hos danske Mand, Op, Glasset da vi fylde For Danmarks Christian! Det Navn har danske Toner, Det Navn er Danmarks Lyst, Med Seierskrift det troner. Paa Bølgen trindt om Kyst; Og Den, hvis Fest vi feire, Ei svigtet har sit Navn, Han kjæmped Aandens Seire, Ham Viisdom tog i Favn. Hil være da vor Konning, Vor Glæde, som vort Haab, Held for den ædle Dronning. Et trofast Hurraraab. Udfold de lyse Vinger, Du Kjærlighedens Flag, Som Folkets Glæde svinger Paa Danmarks Høitidsdag,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Udenlandske Efterretninger. England. Er Børsen, som man i Almindelighed paastaaer, et godt politisk Barometer, da seer det ikke godt ud paa den politiske Horizont; thi treprocents Consols ere næsten faldne 1 pCt. paa Børsen i London, fordi der skal være kommen ugunstige Efterretninger fra Paris. Forholdene ere temmelig usædvanlige; thi medens Bladene næsten uden Undtagelse dadle Lord Palmerstons Politik og søge at godtgjøre, at han tvinger Ludvig Philip til at begynde Krigen, iagttage Ministrene en dyb Taushed om deres Planer, saa at man ligesaavel her som i den øvrige Deel af Europa kun har Formodninger, der varieres paa mangfoldige Maader. Da Ministrene vedblive med Udrustningerne, saa have Fredens Forkyndere kun liden Tiltroe, og det eneste man endnu stoler paa er, at Folkestemningen er saa afgjort mod en Alliance med Rusland, at Ministrene nødvendigviis maae give efter herfor og resignere; men førend dette Resultat opnaaes kunne maaskee Begivenhederne have udviklet sig saavidt, at ingen Tilbagegang er mulig, og Comodore Napiers Opførsel ved Beirut synes at tyde hen paa, at man ønsker at fremkalde en saadan afgjørende Begivenhed. Flere Blade udtale sig med megen Bestemthed mod Napier, men efter andre skal hans Handlemaade være en Følge af de Bestemmelser, som indeholdes i nogle hemmelige Artikler til Tractaten af 15de Juli. Fra Constantinopel har man faaet Depescher, der medbringe Sultanens Ratification af Tractaten. Fra Asien har man ligeledes faaet Efterretninger, men de handle kun og Udrustningerne og om Tiden, naar man venter Fjendtlighederne skulle begynde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Frankrig. Ogsaa her hersker der megen Bekymring paa Børsen, og man anseer det for afgjort, at Krigen vil udbryde, og herhen tyde og de fortsatte Rustninger. Da Ministrene her saavelsom i England iagttage en dyb Taushed om de diplomatiske Underhandlinger, hersker her naturligviis mangfoldige Rygter, og saaledes meldes der nu, at en alvorlig Notevexling skal finde Sted mellem Hofferne i Paris og London, men dens Gjenstand er en Hemmelighed. Man begynder nu at tale om, at Regjeringen gjør sig Umage for at formaae Marschal Soult til at indtræde i Ministeriet, og at Thiers endog skal have erklæret sig villig til at indrømme Marschallen Præsidiet, men dette er vel ikke bedre begrundet, end at Kongen skal have underskrevet en Ordonants, hvorved Krigsministeren har faaet anviist en Sum af 100 Mill. Fres, til at bestride Omkostningerne med ved at befæste Paris, idetmindste har man endnu ikke seet noget Officielt herom. Fra Provindserne hører man, at der er givet Ordre til at sætte Fæstningerne ved den tydske Grændse i fuldstændig Stand, samt at Regjeringen har afsluttet Contract om en Leverance af 15,000 Heste, hvilket Alt tyder hen paa, at Krigen ansees uundgaaelig. Den Kraft, hvormed man er gaaet frem mod Haandværkssvendene har ikke været uden Nytte, og Opløbene ere næsten ganske dæmpede. Jmidlertid mangler det heller ikke i denne Sag paa foruroligende Rygter, og saaledes paastaaer man, at det ved de anstillede Undersøgelser, fuldelig er oplyst, at Fremmede have uddeelt Penge, for at understøtte Oprørerne, ligesom man og skal have opdaget, at en nordisk Magt udbetaler et Blad, der ikke hører til den liberale Opposition, en maanedlig Understøttelse af 8000 Fres. – Fra Algier har man faaet Efterretninger, som meddele, at der mellem Araberne og de franske Tropper have fundet flere Fægtninger Sted, der dog have været heldige for Franskmændene.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Spanien. Alt tyder her hen paa, at nye Uroligheder ville begynde; thi Madrids Exempel er bleven efterfulgt af Saragoza, Barcelona, Burgos og Lerida, og Cadix, Sevilla samt Malaga skulle være beredte paa ligeledes at slutte sig til Hovedstaden. J denne er en Regjeringsjunta bleven oprettet, der har kaldt alle vaabendygtige Mænd under Vaaben for at forsvare de constitutionelle Jnstitutioner, Dronning Jsabela den Andens Trone og den nationale Uafhængighed. Hvad Dronning-Regentinden, og Espartero ville gjøre under disse Omstændigheder er endnu en Gaade; dog stemme alle Beretninger overeens i at skildre Espartero som en i høi Grad characteersvag Mand, der ikke vil kunne have nogen afgjørende Jndflydelse paa Spaniens fremtidige Skjebne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Jtalien. Her har det Rygte almindelig fundet Tiltroe, at Frankrig skulde have til Hensigt atter at bemægtige sig Ancona. Fra Mailand skrives, at Østerrig i al Stilhed foretager betydelige Udrustninger og at navnligen Arbeiderne i Arsenalerne og paa Fæstningerne drives med megen Kraft.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Rusland. De sparsomme Efterretninger man faaer herfra, omtale kun de Rustninger, som Rusland i al Stilhed foretager. Saaledes meldes dernu, at i Høsten skal samles en Armee ved Bender og der foretages Maneuvrer under Keiserens og Storfyrsttronfølgerens Anførsel. Fra Tscherkesserne vedblive Efterretningerne at lyde gunstige, og Russerne skulle have lidt betydelige Tab, saa at ogsaa Planen for dette Feldtog kan ansees for aldeles mislykket. Hele Dagestan skal være i Oprør, og Bestyrtelsen paa den russiske Grændse er saa stor, at General Grabbe, der stod i Begreb med over Laba Floden at marschere ind i Tscherkessien, har forandret sin Bestemmelse, og i forcerede Marscher er rykket hen til det kaspiske Hav. Tyrkiet. De sidste Aviser bringe kun Bekræftelse af de forrige Efterretninger, men meddele intet Nyt; thi at Mehemed Ali har givet de fire Magters Consuler et bestemt Afslag paa deres Fordring om at han skulde afstaae Syrien, er i Virkeligheden intet Nyt, da det kun er hvad man ventede. Som man nu hører, skal man fra Beirut have forlangt Forholdsregler, dersom Commodore Napier skulde opfylde sin Trudsel, om at ville bombardere Staden, og Mehemed Ali har i denne Anledning givet Ordre til at man skal fordrive Magt med Magt. De fire Magters Consuler har nu sendt Vicekongen deres Forslag skriftlig, og derved tillige søgt at udvikle de Grunde, hvorpaa de støttede deres Formening om at han burde give efter, hvilke Grunde dog ikke have havt nogen Jndflydelse paa Vicekongens Beslutning. Den forenede engelsk tyrkiske Flaade skal fra Alexandrien gaae til Syrien, hvor allerede enkelte Skibe ere ankomne ved Alerandrette. Saaledes er maaskee allerede Krigen udbrudt og med Længsel venter man omstændeligere Beretninger fra Syrien. J selve Tyrkiet er alt uforandret. J Bosnien vedbliver Opstanden endnu, dog har Paschaen hidtil havt Fordelen paa sin Side.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Ved Tallotteriets 1376 Trækning i Altona udkom: Redigeret, trykt og udgivet af W. F. Laub i Nykjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
AVERTISSEMENTS. Aar 1840 Løverdagen den 5te September blev i den kongelige Lands-Over- samt Hof- og Stadsret i Kjøbenhavn af Dom
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
i Sagen No. 178, Procurator d'Anchamp som Actor contra Tiltalte Magister artium Ditlev Gothardt Mourad, og saaledes: Kjendt for Ret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Tiltalte Magister artium Ditlev Gothardt Monrad, bør til Kjøbenhavns Fattigvæsens Hovedkasse bøde 200 Rbd. Sølv, samt være den i Forordningen 27de September 1799. § 20 hjemlede Censur undergivet i 1 Aar. Saa bør han og udrede alle af Actionen lovligt flydende Omkostninger, og deriblandt i Salair til Actor, Procurator d'Anchamp, 12 Rbd. Sølv. Den idømte Mulct at udredes inden 15 Dage efter denne Doms lovlige Forkyndelse og iøvrigt at efterkommes under Adfærd efter Loven. Hvilket herved bringes til offentlig Kundskab i Overeensstemmelse med Forordningen af 27de September 1799 8 20. Justitscontoiret i den kongelige Lands-Over- samt Hof og Stads=Ret i Kjøbenhavn den 11te September 1840. Hoff.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
En særdeles velbygget Hovedgaard, nordlig i Jylland, i en meget beboet og frugtbar Egn, med et Areal af 520 Tdr. Land, kraftfulde Jorder, kan erholdes tilkjøbs. Qvægbesætningen er 160 Malkekør. Engene høre til de bedste i Landet og give et aarligt Udbytte af over 300 Læs Høe. Til Eiendommen hører et betydeligt Huusmands-Hoverie og en Kirketiende. Man behager ved frankerede billetter mærket: Hovedgaard, at henvende sig til Adressecontoiret i Aarhuus, da saa nærmere Underretning skal vorde meddeelt. Steenkalk. Fra vores Kalkovn kan Mandag og Tirsdag førstkommende bekommes Faxøe Kalk. Nykjøbing den 18de September 1840. R. Sidenius. H. Bønnelyche.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Auction. Efter Begjæring af Skifteretten i afgangne Spisevært Peder Mogensens og efterlevende Enkes Boe, bliver afholdet 3de Auctioner over Boets Gaard No. 48 i Frisegaden her i Byen,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Fredagene den 16de og 30te October samt 13de November førstkommende, om Middagen Klokken 12. Eiendommen bestaaer af et Forhuus 6 Fag, 9 Fag Sidehuus og 3 Fag Halvtag, med Grund, Gaards- og Haugeplads, som grændser til Strandgaden. De 2de første Auctioner afholdes paa Auctionscontoiret og den 3die Auction i den sælgende Gaard. Conditionerne erfares paa mit Contoir, hvilket herved bekiendtgiøres paa den ved Placaten af 22de April 1817 foreskrevne Maade, til Efterretning for de Paagieldende. Nyekiøbings Auctionscontoir paa Falster, den 18de Sep Møller. tember 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-20
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Fæstehuusmand Christian Hansen eller Henning i Gloslunde paa Baadesgaards Gods, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Gloslunde den 13de September 1840. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-22
Lollands i Falsters Stifts Tidende. No 111. Tirsdagen den 22 September.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-22
Nykjøbing. Det har været os en stor Glæde i dette Blad at have kunnet berette den overordentlige Fremgang, som Naturalhoveriets Ophævelse har havt paa Godserne her i Stiftet, og det har været os en Fyldestgjørelse at erfare de gavnrige Følger for Bøndernes Velfærd, som allerede paa flere Steder ere udsprungne af denne Foranstaltning, hvilken vor forevigede Konge erklærede for at være en Gjenstand for hans særdeles landsfaderlige Omsorg. Det er os saa meget kjærere til vore tidligere Beretninger og dette Anliggende at kunne føie den, at Bønderne paa Kirstineberg Gods her ved Nykjøbing ogsaa i disse Dage ere blevne hoverifrie, som den derom oprettede Forening indeholder de billigste Vilkaar, vi endnu have erfaret, og Godseieren, Hofjægermester Colbjørnsen, derved frem for nogen anden har viist, at det er hans Tænkemaade, at hans egen Jnteresse bør vige for Bøndernes Vel. Vederlaget for alt Hoveriet (Gjødningens Udkjørsel m.v. derunder indbefattet) udgjør 40 Rbd. 4 Mk. Sølv for hver Gaard af omtrent 7 Tdr. Hartkorn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-22
Saaledes ere nu 5 af de her paa Falster værende Godser hoverifrie, og de tvende, som tilhøre det Classenske Fideicommis, staae alene tilbage, en Omstændighed, der er saa meget mere mærkelig, som det netop ifølge Bestemmelserne for Fideicommisset skal være dets Hovedformaal at fremme Bøndernes Vel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-22
Jfølge hertil indløben Efterretning er Hs. Excellence Geheime-Conferentsr. Hofjægermester samt Storkors af Dannebr. Christian Heinrich August, Greve af Hardenberg-Reventlow, til Grevskabet Hardenberg-Reventlow i Lolland, ved Døden afgaaet den 16de de i Hamborg, hvor han paa Hjemreisen fra et Besøg i Preussen opholdt sig Nakskov. Den 18de dennes ved Solens Opgang forkyndte 27 Kanonskud og alle i Havnen værende Skibes Flagning at det var Kong Christian den 8des Fødselsdag. Kl. 11 samledes det borgerlige militaire Corps, under Anførsel af Hr. Stadshauptmand, Ridder Clausen, paa Byens Torv til Parade, hvor Magistraten, flere Embedsmænd, Borgerrepræsentanterne og en Deel Borgere tillige havde indfundet sig. Cancellieraad, Borgermester Fasting holdt en Tale, passende til Dagens Høitidelighed, som besvaredes med flere Gange gjentaget Hurra af den forsamlede Mængde og en Salut af 27 Kanonskud fra Havnen. Ved Solens Nedgang saluteredes atter med 27 Skud. Om Aftenen var der Bal i Harmonien og blev der efterat Hs. Majestæts Skaal var udbragt atter skudt 27 Skud.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-22
- Under sidste Salutering indtraf den meget sørgelige Hændelse, at en ung Sømand fik Ansigtet tilligemed den ene Haand særdeles slemt forskudt. Haanden maatte afsættes, og man tvivler om hans Liv. Hermed et følgeblad. vrer til No 111 af lands Salsters Stiftstidende. Tirsdagen den 22 September 1840.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1840-09-22
Den 14de de om Aftenen Kl. 8 indtraf Hs. K. H. Kronprindsen paa sin Lystkutter i Kiels Havn og afreiste uden at opholde sig i Byen strax til Pløen. Blandt Passagererne den 14de dennes med Dampskibet til Travemunde sees anført i Bladene: Hs. D. Prinds Ernst af Hessen Philipsthal med een Domestique, og Particulair Jenisch med Frue, Børn og Gouvernante samt 3 Eqvipager og 10 Domestiquer.