Den Vest-Sjællandske Avis, 1842-12-09
Under denne Overskrift paaviser den "Berlingske Tidende, igjennem 3 Rumere, det urigtige i de mange falske Paastande, der i den sildigere Tid ere fremsatte i Hertugdømmerne og Forurettelser o. s. v., hvorpaa Artiklen vedbliver: "Hvad her og i de foregaaende Afsnit er sagt, har ikke til Hensigt at forlange nogen fortrinlig Taknemmelighed fra Hertugdømmernes Beboere, langtfra, – vi forlange kun, at man skal erkjende Sandheden og vedgaae, at Hertugdømmerne ikke ere mishandlede af de Danske Konger, men tvertimod, at de ved mangfoldige Leiligheder ere blevne begunstigede ligemeget hvad Grund eller hvilke se Omstændigheder det var, som fremkaldte disse Begunstigelser. Hertugdømmerne have ingen undskyldelig Grund til Klage for Tilsidesættelse og Forurettelse fra de Danske Kongers Side, og allermindst fortjener Christian den 8de at høre saadanne grundløse og bittre Raab. Under ingen anden Regjering, end den Hertugdømmerne have fælles med Danmark, vilde Landet have havt større Leilighed til med Frihed og uden svære Byrder at udvikle sine Kræfter. Her kan ingen romme Declamationer gielde. Nævne os, hvo der kan et Land i Tydskland, hvor Kræfterne i Sandhed have udviklet sig meere i materiel Henseende, eller hvor Folket er mindre betynget. Hersker endog endeel Tvang paa Yttringsfriheden i Hertugdømmerne, saa har den just sit Udspring derfra, hvorfra en enkelt, endskjøndt kun en lille Deel af Folket, mener at kunne forskrive sig sin Lyksalighed og Frihed. For kort siden har endog en Holsteensk Forfatter i "Kiel. Corr. Bl." viist de skadelige Følger for Hertugdømmerne, dersom de gik ind i det Tydske Toldforbund. Til alle Tider har et enkelt Partie været at finde i Hertugdømmerne, som har virket til at mislede Folket og forvirre dets Begreber og Anskuelser og den Danske Regjering; men Folket har dog staaet fast og viist sig tro, fordi det Virkeligheden ikke føler noget Tryk eller nogen Tilst desættelse. Lad os ikke glemme, at det ikke er noget Tydsk Ridderskab og Prælater, som have ophævet Livegenskab eller Trældom i Hertugdømmerne, men at det er en Dansk Konge, som har gjort det af egen Jndskydelse og frie Villie. Ordet "Dansk kan derfor saa meget mindre kaldes i Hertugdømmerne Trækdomsmærke, som man har vovet at kalde det; det kan der som her kun være et Hædermærke, og netop dette Mærke har i de meest vanskelige Tider viist sig frit. Det er netop ved at kunne kjendes i Udlandet, som deelagtige i den Danske Nations Rettigheder, at Hertugdømmernes Skibseiere have bragt varig Velstand ind i Landet, baade under den Nordamerikanske og under den Franske Revolutions Krige; det var under Dansk Mærke, at Hertugdømmernes Skibe have befaret alle Have, ikke med egne Producter, men med andre Landes Producter, som under det Danske Flage Beskyttelse kunde føres fra Land til Land. Det er ved den i Krigens Tid saa indbringende Fragtfart, at Hertugdømmerne have indvundet saa betydelige Summer; det var stedse under de Danske Krigskibes Beskyttelse, som man nu ønsker borte, at Hertugdømmernes og især Slesvigs materielle Kræfter have vundet Kraft og Frodighed. Hvad vilde man vel have sagt i Hertugdømmerne, dersom man i hine Tider vild have negtet dem dette Mærke? Hvad, naar man vilde have afslaaet dem hiin Convoyering, hvad naar man vilde have svaret dem i den Mand, hvori der nu tales af hiin Advocat: "Bort! bort! J ere ikke Danske. Hvad vilde vel Skibsrhederne i Apenrade da have sagt? Ja, hvad vilde de sige nu, dersom Danmark ved et eller andet Krigsudbrud kommer i en lignende Stilling, Ville da ogsaa Skibsrhederne i Hertugdømmerne sige: Vi ville ikke vide Noget af Danske Skibsmærker, vi ville ikke betjene os heraf, vi kjende ikke til det Danske Flag, vi ere Tydskere og kjende ikke Roget til de Danske. Hvilken Tydsk Marine skal da tage Apenrades Søfart under sin Beskiermelse, Dog, dette maa være nok for denne Gang; det er sørgeligt, at man uden den allermindste Anledning fø ger at sætte Splid og Uenighed iblandt de enkelte Deele af Riget, og paa denne Maade vil svække Sta sens indre Kræfter. og Aa Aalborg den 5te Decbr. Efter en fra Stænderforsamlingen i Viborg udgaaet Jndbydelse har man saavel der som her i Byen, og sandsynligviis flere Steder, beskjeftiget sig med Udførelsen af en sand patriotisk Plan, ved Subscription at tilveiebringe en Sum til Jndkjøb af en Kjøbstad=Eiendom, som agtes skienket til de forrige Stænderforsamlingers høithædrede Præsident, Professor Schouw, for derved at gjøre ham valgbar til Medlem af den Jydske Stænderforsamling, saasnart en indtrædende Vacance efter 2 Aars Forløb maatte gjøre et nyt Valg fornødent.