Berlingske Tidende, 1780-01-17
Allerede den 23de huj. havde heele Paris begivet sig til Pas sy, for at opvarte Græv d'Estning, eller i det ringeste ladet deres Navne antegne paa hans Dør; men den Mængde Besøgelser, som han maatte modtage, har saaledes angrebet ham, at hans Læge er bleven sat i den yderste Forlegenhed formedelst hans Saar, som igien er brudte op. - Førend har afreiste fra Brest, har denne tappre Commandeur bragt sin Berømmelse til den høyeste Spidse, i det han har overladet Mandskabet paa sine Skibe den 5te Deel af det, som med Rette tilkom ham af Priserne, med disse Ord: At han vilde ikke anmode Kongen om andet, end om Naade=Beviisninger for samme. En saa ædelmodig Uegennyttighed hos en Offceer, som ey er riig, kan ey noksom beundres i dette nu værende Aarhundrede. - Man veed endnu intet tilforladeligt om Krigs=Operationerne for tilkommende Aar, eller hvilke Skibe og Tropper der skulle bruges i Vestindien og Amerika. Man troer imidlertid, at det altsammen først skal overlegges med Hr. d'Estaing. - Jmidlertid meener man at formærke nogle Ueenigheder i Henseende til Marinen; ja Hr. von Sartine og Græv d'Estning skal i nogle Stykker ey være af een og den samme Meening. - 14 Engelske Officerer, som her ere KrigsFanger, vare i disse Dage i Versailles. Marquis de Fayette førte dem ind; endog de mindste Apartements have været aabne for dem. Dronningen har endog tilladt, at indlade dem til det Ball, som samme Dag første gang blev holdt ved Hoffet London, den 28de og 31te December. Privat Breve fra Nye=Uork paastaae nu igien, at et stærkt Antal Tropper skal indskibes til en Expedition paa Syd=Caro ling, for at operere i Forening med General Prevost. En Corps Emigranter fra de inderste Egne i Carolina skal have bemægtiget sig Staden Cambden, hvorhen Jndvaanerne i Charles=Town havde bragt deres Skatte, da General Prevost sidst nærmede sig dertil. - Man angiver det som en fordeelagtig Følge af Amerikanernes og de Franskes mislykkede Foretagender, at de nu skal være fuldkommen villige til at slutte Fred. Nogle vente endog de Amerikanske Deputerte, Hr. John Adams og Deane med det første til London; og man veed eller fortæller i det ringeste allerede de Forslag, som de skulle medbringe. Det første af disse Forslag er en Neutralitet paa 5 Aar. De øvrige Forslag kunne ey endnu anføres, thi de ere rimeligviis allene opfundne for Tidsfordriv. - Det er derimod vissere, at der giøres alle Anstalter til at forstærke de Kongel. Tropper i Amerika. - En Skrivelse fra en meget anseelig Kiøbmand i Nevis, som indløb den 29de huj., bekræfter, at Admiral Parker har tæt ved Barbados taget 13 Transport Skibe, som gik fra Frankerig til Martinique, og vare ladte med Provision og Munition, tilligemed deres Convoy, som bestod af 1 Krigskib, 3 Fregatter og 1 Skaluppe. Hvis dette er rigtigt, saa er det det haardeste Stød, som den Franske Marine har faaet i denne Krig. - Man venter endnu vigtig Efterretninger fra de Escadrer, som ere løbne ud fra Portsmouth under Sir Georg Rodney og Sir John Lockhard Rose Enten nu begge disse Escadrer, eller kun een af samme, skal gaae til Gibraltar, saa vil det dog uden al Tvil komme til en Trefning med de Spanske Escadrer, som sammesteds ere stationerte.