JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Den 1ste Maji var ved Hoffet sidste Apartement for dette Foraar, hvorefter Hs. Majste Kongen og Hs. K. H. Kronprinsen nu tage til Friderichsberg; Hs. K. H. Arveprinsen med sine Børn til Sorgenfrie og Hs. K. H. Hertuginden af Augustenborg med Gemahl og Datter til Augustenborg. - (Høisamme ankom til Odense den 11te om Aftenen, og om Morgenen fortsatte Reisen over Assens til Augustenborg.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Den 6te Maji bleve 53 Candidater, som i April havde fremstillet sig til Examen artium, af Rector maanisicus immatriculerede ved Universitæret, af hvilke 37 havde erholdt Charakteren Laudabilis, og 16 Handillaudabilie. Jblandt de første var Friderie Dresler, bleven indkaldt for Professorerne og offentlig roest.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Til biskop over Skalholt Stift i Island er udnævnt hidtil værende Sognepræst til Reikepig Dom, kirke sammesteds, Gier Jonsen, Vidalin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Sognekaldet til Eger i Aggershuus Stifter forunde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Sognepræsten til Wandsøe i Christiansands Stift, Magister Peter Olivarius Bugge, og det residerende Capellanie i Schagen, Candidat Hans Tonning.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Landsdommeren paa de Kongelige Danske Øer i Vestindien, Cancellieraad Jens Stoud er efter Ansøgning i Naade entlediget med Pension af Embedet Forst=Secretair Helle Bentzen, er udnævnt til Material Forvalter ved Kongsberg Sølvværk.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Fridericia, den 16 Maji. Med nyeste Post haves fra Paris, at Directoriet for at tilfredsstille Parisernes utaalmodige Forventning af Fredspræliminairernes Bekiendtgiørelse, har den ste Maji tilkiendegivet følgende Punkter, som Grunden, af Betingelserne: 1) Keiserens Afstaaelse af Belgien. 2) Erkiendelsen af Frankrigs Grændser, saaledes som de ved Republikens Love ere decreterte. 3) Lombardiets Uafhængighed og Indretning til en Republik.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
De igiennem det lidet Belt passerede Skipppere: Den 10de J F. v. Barm af Flensborg, hiem med Jern. J Jansen af dito til dito med Træclast. M. Bune af dito til dito med Baglast. H. Hansen, af dito til dito med dito 2 P. Jsaach af Sønderberg hiem med Baglast. B Bune aa Flensborg hiem med Jern og Lægter, P. ASmidt af dito til dito med Jern, HThorsen af dito hiem baglastet: Den 11te Erichsen og Salbroe af Middelfart hiem med Trælast, H. J. Bronck af Sønderborg hieen med Trælast, P. Lund af Flensborg hiem med Trælast, PHansen af Colding hiem med Trælast, J M. Lund af Middelfart til Christiania med Fedevare A P Baaring af Middelfart fra Walløe hiem med Salt. L. Petersen af Tolding hiem med Træelast, H. Wiis af Middelfart hiem med Træelast A Jversen af Sønderborg, fra Drammen hiem med Træelast. Ved Christian Jacobsens Grav. Som i Dalens tause Skiød den beskedne Fiol udhufter qvægende Vellagt, medens Tidselen kneiset stolt med sit opløftede Hoved; saa virkede du, gode uforglemmelige Jacobsen, for Dyd og Menneskeforædling, stille og ubemerket paa din eensomme Bane, Hvor udbredt skulde dit Navn været kiendt og yndet iblandt og, hvis alle levende føelte den urokkelige Sandhed (engang skal den dog eenstemmig vorde hyldet) at Lys i Aanden, Reenhed i Hiertet og Adel i Sielen ene udgiør Menneskets Værd, Hvor slang skulde man da have ophøiet din Hæder over hin aandløse Stores, der ved Børneverk og uægte Glimmer henrive en fordomsfuld Mængde til blind Beundring. Dog Retskaffenhed lønnes ei ved fremmede biefald; den vise Dydiges Hæder er saa vis og evig. som Virkningen af hans Daad. Og pranger end intet konstigt Marmor over dit Hvilested, tover ingen Klage fra leiede Harpe; saa staaer dog en sørgende Ven, der kiendte og føelte dit Værd, ved din Grav, og med blødende Hierte, sukker: Farvel for evig vel, et Jacobsen; du var god og ædel. Velsignet være dit Minde.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Avertissements. Skiftet efter sal Hr. Kav Stalknecht, forrige, Sognepræst for Jellinge og Houer Meenigheder i Veile Amt. Nørre Jylland, bliver foretaget og sluttet i Jellinge Præstegaard Tiirsdagen den 27de Junii førstkommende om Foreniddagen Kl. 10, thi indkaldes derfor herved i de Berlingske og Riber Stifts Aviser, saavel Credi, som Debitor da enhver skal nyde Ret efter Loven. Norup Præstegaard, den 17de Maji 1797. Rasmus =Haunstrup. Provst i Torrild Herred, 1 Lassesgaard, Jkast Sogn, Hammerum Herred, Ring T kiøbing Amt, er ved Døden afgaaet Strømpehandler Knud Nielsen Tulstrup, hans Efterladenskaber, som allene bestod af nogle Sænge= og Gangklæder, samt lidet Boeskab, er ved Auction bortsolgt, og endskiøndt Auctions Summen tilligemed det Boet hos een og anden har tilgode, ei er klækkelig til at betale den allerede, meldte Gield, bliver dog herved med 12 Ugers Varsel 3de Gange i de Berlingske Aviser og Riber Stifts Tidender i Overeensstemmelse med Placaten 26 October 1792, indkaldet, at møde her paa Gaarden, hvor Skiftet foretages den 18de September førstkommende Kl. 10 Formiddag, alle de som formene at have nogen Fordringer bemeldte Boe, for at anmelde og bevise samme, da enhver skal vederfares Re efter Loven og Boets Tilstand. Jnden foreskrevne Tids Forløb, ville og Stervboets Skyldnere, indfinde sig med Betaling. Høyriis i Ringkiøbing Amt den 5te Maji 1767. til Skifteforvalteren. Møller.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-16
Hille Sorter Kaalplanter ere, som forhen at bekomme hos 1 Gartner Jørgensen, for sædvanlig Priis. hvo som maatte have tabt et Knippe Nøgler, kan, imod 2 at opgive dets Kiendemærke, og dette Avertissements Betaling, faae samme igien paa Adresse=Contoiret. I Viborgs Have faaes store Asparges a 3 Mk. og mindre Asparges a 1 Mk. 8 s. Hundredet. Ligeledes haves en Deel Spinat, Snitkaals= og om nogle Dage Hvidkaals=Planter.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Kongelig alle ConesseNo. 40. Fredagende Disse Aviser udgives 2 gange ugentlig, for 1 Jtalien, den 28 April
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Den sidstmeldte venetanske Opstand, synes nu at være ændt. Stad. en Berang overgav sig den 24de om tingelser af al Personlig og Eiendoms Sikkerhed, samt Aftenen paa Capitulation til Frantsoserne, under Be venetianske Tropper, begge Provisorerne, og General frie Gudstieneste. Den 25de om Morgenen forlod de Stratilo, Staden. (en Beretning fra Maylland med der derimod, at 4000 Mand venetianske Tropper skulle her være gjort til Fanger og sendt til Maylland.) Som Gidsler blev Frantsoserne overleveret 4 Nobili, Biskoppen og 4 Domherrer. Aarsagen til Venetianer, nes almindelige Opstand siges at være den Keiserlige General Laudons Fremtrængen. De vidste at 25 til mere end 12 til 1500 at komme tilbage; men de vidste 30000 Frantsoser var indrykket i Tyrol, og saae ikke ikke at de øvrige havde taget Veien af Kærnthen. Derved var den Franske Garnison i Peschiera og Verona kun svag, og da til Salo var kommet et Corps Slave ner og Laudon samme Tid kom til Trient og Roveredo, saa blev i det hele Venetianske klemtet med Storm, klokkerne, og Alt greb til Vaaben. - J Salo, som Frantsoserne nu og have indtaget, faldt dem 1075 Pd. Sølvtøi i Hænderne. Den Franske Flaade paa Gardasøen, har derforuden paalagt Staden Salg en Contribution af 100000 Livres.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Paris, den 2 Maji. Efter at Directoriet ved Directeur Revbell havde tilkiendegivet begge Raader de væsentligste Punkter af Fredspræliminairernes Jndhold og deres Antagelse, de privilegerte. Co Toes en 19de Maji 1797. idlr. aarlig, hos Elmenhoff i Friderieta(see forrige Avis, under Artiklen Fridericia) istemmedes de lydeligste Gladesraad. Da den Deputere Jande Brie tog Ordet og udbrød i en varm Tak til Armeen og disse Generaler, som i en Tid af 5 Aar, havde udrettet meere end ellers i Aarhundrede havde skeet. Derpaa ønskte han den aftrædende Trediedeel af de Lovgivende, den Lykke, i det de vende tilbage til deres Hiem, at overbringe deres Medbrødre Fredens Oliegrene. Til den nye Trediedeel sagde han: Jsom indtræde i denne Kreds, J skulle have den ærefulde Beskiæftigelse, at befæste denne Republik og Constitution, - som ved saa meget Blod er tilkæmpet, og nu ved Freden er sikkret. Denne Dag vil være en Lykkens Dag for Europa. Hvorfor maae der endnu være en Nation (Engelland, som ikke tager Deel deri, Dens Ministre har vovet at forlange en Udrydningskrig imod os; afskyelige Ønske men jeg fordrer i hele Republikens Navn, at disse Ministre befinde sig, og tilbagegiver Verden Freden, og Nationen sin Lykke. Han foreslog derpaa, at den Dag paa hvilken Freden blev bekiendtgjort, aarlig skulde holdes som en høitidelig Nationalfestdag; og dette blev bevilget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Foruden de af Directoriet bekiendtgjorte Præliminairpunkter, hører endnu følgende dertil, men som dog ikke er officiel bekiendtgiørt: 1) Linien af Maa skal udgjøre Republikens Grændseskiel. 2) Luxemburg og Mastricht skal tiene Frantsoserne til Grændsefæstninger. 3) Belgien, det Lütticher Land, eller de saakaldede 9 nye Departements, samt Keiserens Lande indtil Maas, bliver vor, 4) Keiseren erkiender Uafhængigheden af den Lombariske Republik, og erholder derimod en Deel af det Venetianske Gebeet, som igien ved Bologna og Ferrara gotgiøres Republiken Venedig. 5) Keiseren beholder Mantua, 6) Congressen til den almindelige Fred skal holdes i Bern, og for desto snarere at bringe samme i Stand, skulle den Franske Republik og Keiseren indbyde alle deres Allierte at sende Befuldmægtige derhen.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Redacteuren af i Dag bemærker: At naar Bunaparte komme tilbage til Frankerig, og Directoriet. ved Definitiv Freds=Tractatens Slutning, seer sig istand til at kunne bevilge ham sin Afskeed, som han søger, vil det meget interessere. Jeg forlanger Roe siger Buonaparte, efterat jeg haver opfyldt Republikens Tillid, og erhvervet meere Roes, end som maaskee giøres nødig, for at være lykkelig.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Redacteuren af igaar bekræfter den spanske Gesandts Afreise, da han har vægret sig at undertegne de forelagte Fredsbetingelser. Derimod modsiges det Rygte som ugrundet, at den venetianske Gesandt havde faaet faaet befaling at forlade Paris. Her skaber sig en Slags naturlig Gudstieneste, hvis Stiftere kalde sig Theophillantroper, eller Gudsære re og Menneskevenner, de holde deres For samlinger 3 Gang ugentlig, som de kalde en Gudstienstlig og dydig Fest. De vil ikke udgjøre nogen særdeles Secte, men blot opmuntre de, som ikke bekiende sig til nogen Slags Religion, til Gudsdyrkelse, holder sig i øvrigt til de Klogskabs og Viisdoms Grundsætninger, som i Skriften af alle Tidsaldre ere helligede. De have ingen Kirkeskikke og ingen Præst.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Frankfurt, den 6 Maji. Uagtet den vigtige Efterretning at Fredsprælimimairerne ere undertegnede af Directoriet, virkelig ved adskillige Franske Courerer saavel til Erkehertug Carl i Durlach, som og til General Hoche selv, er bekræftet, vedbliver dog denne sidste at fordre store Contributioner af de Egne han besætte, saaledes har han paalagt den høire Rhinbredde at betale 3 Millioner 700,000 Livres, hvoraf det neutrale Wetzlar skulle betale 60000, og til Gidsel medtaget en af Stadens vigtigste Prokuratorer. Andre Steder er af Frantsoserne bleven omringet og alt Qvæg frataget. Friedberg er Samlingspladsen for mere end 60 udtagne Gidsler, og denne Stad maae til Hovedqvarterets Omkostning daglig betale 500 Gylden. Ligeledes ere Landens mellem Sieg og Røer paa den ene og de mellem Rhinen og Demarkationslinien paa den anden Side, paalagt 1 Million 800000 Liv, i Contribution.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Efter en Fransk og Keiserlig Generalitets Conferensvar holdt i Friedberg, er endelig igaar vore hidtil lukte, Stadsporte igien aabnede, og Passagen frigivet.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Fæstningsværkerne ved Giessen lade Frantsoserne sløift; 2000 Bønder arbeidede den 1ste og 2den paa at demolere Voldene. Alle duelige Kiøreheste affordrede de Borgerne, og man siger de saa gar vil have Kirkeklokkerne med.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Wien, den 3 Maji. Idag indmarscherede vore Frivillige her, under klingende Spil. Keiseren modtog dem paa Glactet, hvorhan med taarefulde Øine takkede dem for deres udviiste Troeskab.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
De i Leiren her forsamlede Tropper begyndte igaar at tiltræde deres March til de Jndresterrigske Provinzer. Disse ere underveis af adskillige saavel Fyrster, Grever, Abbeder, Cadinaler, Provster og Klostere saa herlig tracterede med Viin, at de ialt have bekommet over 3900 Eimer Viin.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
J Aften gives i begge Stadstheaterne frie Skuespil, og de udtrykkelige Ord staae paa Plakaterne: Til Ære, for de Frivillige.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Breve fra Venedig melde, at da en Fransk Skibs capitain som med en stor Corvette var udløbet fra Ancona vilde gaae ind til Venedig, sendte venetioner ne ham en Baad i møde da de blev ham var, og lod ham bede, ikke at giøre dette, da Republiken ikke vilde tillade noget Krigskib at indgaae. Men han lod sig ikke forstyrre, og seilede fort. Da man atter lod ham sige: At dersom han ikke afstod sit Forsæt, maatte man bruge Gevalt; men det hialp ikke. Der blev derpaa givet Jld paa Skibet, og Capitainen ihielskudt. Republiken har givet Besværinger derover for Directoriet at da hverken Beden eller Truen kunde hielpe, saa maatte man skride til Gevalt.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Smyrna den 17 Martii. Anledningen til den skrækkelige Jammerseene, vi her forleden oplevede, var egentlig en Liniedanserbande. Da disse den 12tegav en Forestilling, forlangte endeel raae Menneskeer under Navn af Kantlotter og Corstotter, at indlades uden Betaling; da de Keiserlige Venetianske Consulers Janirscharer, som ved Indgangen holdt Vagt, fatte sig derimod, og en af dem, for at skrække Trængselen, gjorde et løs Pistolskud, gav Tantiotterne sig til at fyre med skarp og dræbte en Janitschar. Dette foraarsagede at henved 3000 Huse blev afbrændt, 300 Menneskeer myrdet og 1500 til 2000 omkommet i Jlden. Franske og Engelske Kiøbmænd have tabt 100000 til 200000 Piastre. Skaden vurderes for 24 Millioner. Alle Skibe i Havnen ere fuldproppede af Flytninge. Consulerne have affendt en Coureer til Pacha Cara Osman Oglu, med Begiering, at han vilde komme hid for at tilveiebringe Rolighed og Orden, men man troer ikke at han uden særdeles Ordre fra Porten kommer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Tyrkisk Grændse, den 24 April. J det europæiske Tyrkies Provindser herske megen Uroe, adskillige Egne blive af Røvere ødelagte, i andre søge Ærgierrige at giøre sig uafhængig af Porten. Pachaerne ere indbyrdes ueens, og disse Tvistigheder give ofte Anledning til blodige Optrin. Pachaen af Rumelien, som i Spidsen af 30 til 50,000 Mand, true Hovedstaden, og bemægtiget sig Fæstningen Tirlovn, har givet sig den Titel af Sultan Osmann den 17. For kort siden fratog han Porten 60 med Krigsredskaber og Munition til Belgrad bestemte Skibe. og sendte derpaa det spottende Bud til Constantinopel: At denne Transport var ham meget velkommen, og at Storherren kunde nu sende en anden til Belgrad. Det synes at Porten søger ved det gode at overtale denne hovmodige Pacha, og har tilbudet ham et af de vigtigste Gouvernementer.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Efter nyeste Beretninger fra Smyrna, er den ved Janitscharernes Opstand foraarsagede Skade, meest truffet de Franske og venetianske Kiøbmænd, og at begge Nationer desaarsag fordrer Skadeserstatning af Porten, derimod fordrer Porten meest Erstatning af Venedig, da Grækeren, formedelst hvilken Ulykken opkom, var en venetiansk Undersaat. Janitscharerne forlangte ham udleveret, men man skiulte ham, og sendte ham bort med et venetiansk Skib,
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Blandede Efterretninger. J Paris skal nu til Minde af Frankerigs uforglemmelige Seiervindinger sættes en Bollona eller Minerva, hvis Udførelse er overdraget Konstcommissionen. J Belgien maae nu alle Geistlige sværge følgende Ed: "Jeg erkiender at de Franske Borgeres Universalitæt er min Souverain, og lover Republikens Love Underkastelse og Lydighed.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Nogle Conventslemmer i Holland have følt sig høiligen fornærmede over, at den Franske Gesandt anmodede Conventen, om at skynde sig med at fastsætte Hollands Constitution, og have foreslaaet, at Conventen aldeles intet Svar skulle give paa denne Anmodning som fornærmede deres Souverainitæt! Baade i det Hannoverske og i Bremmen ere Kornpriserne allerede faldne saa stærk, og især i Bremmen er saadan Overflødighed af Engelsk og Amerikansk Meel, at Kornhandlerne nødes til at sælge baade Korn og Meel ved offentlig Auction til de Høistbydende.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
J Maylland er Glæden over den nu stadfæstede Uafhængighed ubeskrivelig :
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Jndenlandske Efterretninger. Den første Deputerte i Toldkammeret, Kammerherre Moltke, har paataget sig en Reise giennem samt lige Kongelige Stater, for overalt at besøge Toldstæderne, og selv personligen at underrette sig om det lolale. J forrige Uge har han tiltraadt Reisen, og gaaer først til Norge.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Vor ædle Digter Baggesen har havt det Uheld i Kiel den 5 huj. ved Døden at blive berøvet sin elskte Kone, en født von Haller, som nedstammede fra den store Digter Haller og kun var 28 Aar gammel.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
J Aarhuus Stift, i Jexen Bye, ere ogsaa Natten mellem 4de og 5te huj. 2 Bøndergaarde afbrændte, hvoraf den enes Beboere næsten nøgne netop frelste kun Livet allene.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Med Statsminister Grev Bernstorffs Helbred er det nu i ønskelig Bedring, efterat han den 12te havde brugt et Melkebad. - Tilfældet var, at Podagraen som saa ofte lægger ham paa Sygeleiet, var slaaet opad.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Palstrup Hovedgaard er af Hr. Kammerraad Gundrup, solgt til Kiøbmand Hr. Jens Aars fra Hiørring for 19500 Rd.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Død: J Randers, den 12te, Provst og Sognepræst Hr. Christian Sommerfeldt, i sit 66 Aar. I Horsens, den 8de, Læreren ved den frie Fattigskole, Friderich Crondahl, noget over 66 Aar.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Under 5te huj. er fra det Kongelige Danske Cancellie udstædt følgende Kongelig Placat: Ligesom Vii den 385 af Vor Forordning under 3die Juni 1796, angaaende Rettens vedbørlige og hurtige Pleie, have befalet, at, naar der maatte udfordres lang Tid for at tilveiebringe Attest af Kirkebogen om en Deelinqvents Alder, da maae hans Tilstaaelse om, at være kommen til Lavalder, antages som Beriis i denne Henseende, dersom hans Forbrydelse ikke er saa stor, at han tiltales paa sit Liv, eller til Hensættelse i Fængsel for sin Livstid; dog at Dommeren og Laugrettes eller Stokmændene tillige i Protocollen artestere, at det klarligen kan skiønnes af hans Udseende, at der ingen Tvivl kan være om, at han jo er ældre end 15 Aar. Saa have Viendvidere, paa Grund af Høiesterets Betænkning, fundet for got, at udstrække den fornevnte Reges til saadanne Sager, hvori det gielder den Tiltaltes Liv eller Friehed, dog under følgende Bestemmelser; Dersom den Anklagede har været saalænge bekiendt i Egnen, at der ved Vidner, kan haves Oplysning om, at han er 15 Aar gammel, eller han selv aflægger en saa omstændelig Forklaring om sit Levnetsløb, at det af Epokerne deri kan med Vished sluttes: at han er ældre, eller og om han har levet i Ægteskab, staaes i borgerlige Forbindelser, eller nydt borgerlige Rettigheder, som myndig Mand, med meere, der kan skiønnes at med føre samme Graad af Vished, maae saadant endog i de Sager, der angaae den Tiltaltes Liv, eller Frieheds Tab for bestandig, ansees som Beviis om hans Lavalder, uden at Attest af Kirkebogen derom behøves, naar den ikke uden lang Ophold, kan være at tilveiebringe, om hvilket sidste Rettens Betænkning dog skal vedlægges eller tilføres Protokollen og Acten.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
J øvrigt bor det Rettens Skiøn, om den Tiltaltes Alder, grundet paa hans Udseende, som Forordningen af 3die Juni f. A. befaler, ingenlunde forsømmes.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Ved Tallotteriets 754 Trækning i Kbhvn, udkom Avertissements.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Mandagen den 19 Junii førstkommende om Formiddagen det Kl. 9 og følgende Dage bliver i Palalet paa Hiørnet af Norges Gade og Dannemarkes Tvergade i Kiøbenhavn, en betydelig Deel Effecter bestaaende af Pretiosa, tildeels med Brillanter og andre ægte Stene og Perler, Guld, hvoriblandt et kostbart Guld emaillert Skakspil, Guld, og Sølv, Medailler og Mynter, Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcellain, Steentøi, Glas=Møbler, saasom: prægtige Krystal Lysekroner, og Lamper, en Baldaquie med røde Flotels Gardiner rigt besat med Guldgaloner og Fryndser, Sænge med Silke og andre Omhænge, Mahogni og andre Commoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtigt Taffeluhr med Fløiteværk samt andre smukke Taffeluhre, et Positiv med 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvori er indrettet et Fløitespil som drives med Hiul og Vægtlodder, Kufferter, Pak= og Reise kister, Malerier, Kobberstykker, Potraiter i miniateur tildeels i Guld og Sølvrammer, Vinduesgardiner af Atlask, og andre Silketøier samt af Sukkerdug og Netteldug, Silketøier af Atlask, Damask, Jllestring, Taft og Pelan, Bomuldstøier, fine Nettelduger tildeels med Guld og anden Brodering, Møbel=Lærret, Tapet Lærret og Papiir, Linnet af Damaskes og Dreiels Dækketøi, fiine og ordinaire Lagener, en stor Mængde Sengeklæder af Silke=Bolster, Olmerdug og ordinairt Bolster samt Krølhaars Madratser Silketøi, Sirtses og uldenne Sengetæpper, en megen forgyldt og laqveret Portochalse med rødt Fløiels Betræk og Guldgaloner, med meget meere, som alt tilhører Hendes Majestæt høistallige Enkebronning Juliane Martes Stervboe. Betalingen erlægges ved Tilslaget, eller naar paafordres til Procurator Weidemann, boende i Kiøbenhavn paa Østergade Nr. 54, og bekommes Catalogi imod Erlæggelse af 4 Skilling til de Fattige, saavel hos ham, som paa Posthuusene i Nyborg og Odense i Fyen, i Colding, Ribe, Horsens, Aarhuus, Randers, Wiborg, Hobroe og Aalborg, Jylland, i Marieboe i Lolland, i Nyekiøbing paa Falster, og i Stege paa Møen. De Ting som skal bortsælges, kan af Liebhaberne behagelig tages i Øiesyn forinden Auctionen. Hvem af skikkelige Forældre der har en Søn som har Lyst til Apothekerkunsteen, kan melde sig hos Apotheker Jngversen udi Fridericia, der giver Efterretning om, hvor, naar og paa hvad Conditioner han kan blive antaget.
Ribe Stifts Adresseaviser, 1797-05-19
Hos Petersen faaes Hvidkaals=Planter, for bil c. ligste Priis. Nr. 2. Cotimus 6 Skill. Hans Mossin Lange, Kongelig Majestæts Byefoged i Weile og Herredsfoged i Nørvangs Tørrild Herreder.