Ribe Stifts Adresseaviser, 1829-01-30
Udenlandske Efterretninger. Jndustrie og Handel i Randers 1828. Denne Byes Handel og Jndustrie vedbliver at være i Tiltagende. Beviis herpaa er, at de faste Eiendomme i de 34 sidste Aar ere stegne det dobbelte i Priis, at Folkemængden tiltager, at den arbeidende Klasse af Mennesker staaer sig vel, og at Oplandets Producter stedse finde her villig Afsætning. Jsær har Kornhandelen været meget levende i 1828, hvilket synderligen nok ingensinde tilforn har været Tilfældet, uagtet Byen ligger midt i en af Jyllands kornrigeste Egne. Alle Kornlofterne bugne under Vægten af den paa dem opsamlede Sæd; hvad der har kunnet indrettes til Oplagsted, er indrettet dertil, og desuagtet mangler der Rum til at modtage alden opkjøbte Sæd. Foruden det Korn, som er leveret til Amtstuen og det, der som sædvanligt er afsendt til Tuskhandel til Norge, have flere Handlende, især Handelshuset Res, for fremmed Regning opkjøbt betydelige Partier Kornvarer, som ere modtagne og betalte efter Vægt, hvilket i den senere Tid har været Tilfældet ved Kornindkjøb. Ovenanførte Handelshuus har dette Aar gjort Begyndelsen med en Udførselsartikel, som med den Behandlingsmaade, som denne Byes Slagtere ere blevne oplærte i, lover Varrighed, og kan blive af megen Vigtighed i Tiden. Fra Hamborg er nemlig forskrevet en Svineslagter til at hugge og nedsalte Svinekjødet paa saadan Maade, at det uden at bedærves kan opbevares lang Tid, og forsendes langt bort. Paa denne Maade er i Efteraaret nedsaltet 450 fede Sviin, og havde flere været at erholde, vilde det ligeledes have været skeet med disse. Handels-Conjuncturerne have heller ikke været ugunstige for denne Bye; dog har Nedsættelsen i Tolden for norske Skibe endnu ikke bidraget noget til at udvide Handelen med dette Land. Det for fremmed Regning opkjøbte Korn og Flæsk har allerede bragt en betydelig Sum Penge i Omegnens Landmænds Hænder. Efter den Priis, i hvilken Smørret har staaet i Udlandet, og saaledes som det er betalt har det ikke kunnet give Kjøbmanden nogen Fordeel, men er dog uden synderligt Tab afsat til Kjøbenhavn og Norge. Kjød=Ned saltning og Udskibning har ikke kunnet finde Sted her dette Aar formedelst Slagte Qvægets høie Priis, og formedelst den forøgede Qvæg-Besætning, som Landmanden heldigviis har seet sig istand til at overtage formedelst Kornets høie Priis. af saltede Huder er der derfor i Aar ikke opkjøbt og bortsendt meget; neppe en femtedeel mod de foregaaende Aaringer, og der er næsten intet til at udskibe i indeværende Aar. Af Skind er herfra udført det sædvanlige Qvantum, men til Beviis paa hvorledes Skindene til Udførsel bedre behandles, tiener, at for de Ladninger, som Res efter Commission. har ladet udskibe i Aalborg og Ringkiøbing, har han herfra sendt Folk og Pressemaskiner, for at lade Skindene, rense, tørre, glatte, presse og pakke paa den Maade, som her bruges. Uld-Jndkjøb og Forsendelse har været omtrent ligesom i de foregaaende Aar. - Endnu maa denne Byes Handel savne et Bugserefartøi her paa Fjorden. Tvende engelske Skibe, det ene paa 75 enhalv, det andet paa 101 Com Læst., som i October Maaned laae ved Udbyhøi og Mellerup, for at lade Havre, bleve, uagtet alle Pramme og Fartøier som kunne sættes i Bevægelse, opholdt 3 enhalv Uge med at indlade omtr. 7000 Tdr. Havre. Af de herværende Jndustrie Anlæg har Sukkerraffnaderiet med den ene Pande, det endnu har tilbage, kogt 21,655 Pd. raat Sukker. Den i Mai Maaned af Hr. Jsaachsen anlagte og i Julii Maaned begyndte Cichorie=Fabrik, har af 220,000 Pd. Rødder hidtil forfærdiget 120,000 Pd. Cichorie, som ansees ligesaa godt som den fremmede. Fabritant Giessing har i Aar forfærdiget 1000 Al. Bomuldstøi, hans Varer ere meget yndede; han sysselsætter 4 Væve. J Wulffs Klædefabrik er forfærdiget 14 Stkr. Kalmuk og 103 Stkr. Klæde; 42 Mennesker finde her Fortjeneste; Aaret forud ikkun 5. Kalmukken er tilvirket af gamle Klude, som ere opkradsede i Aarhuus hos M. Bech. J Kjøbmand Prips Kardefabrik er forfærdiget 663 Dusin Karder og 4 Kradsere. Dagligen arbeider paa Fabriken 6 Mand og 3 Drenge, og 74 Børn sysselsættes hjemme. J Aar er en ny Maskine og nyt Jnventarium anskaffet. Handskefabrikationen af trangarvet Skind og det franske Garverie af Allunskind vedblive at være i ønskelig Drift under den dristige Mattat. De 600 Dusin Handsker som her ere forfærdigede, og hvoraf endeel er sendt til Udlandet, ere for det meste syede her i private Huse. Af de allungarvede Skind ere 150 Dusin sendte til Tydskland, Frankrige og Engelland. (H. T.)J Randers traf for nogle Dage siden en Toldoffciant den Ulykke, at det han vilde tage sit Gevær fra Væggen og sætte det til Gulvet, gik Skuddet af og knuste den venstre Arm; Dagen derpaa blev den sat af i Skulderledet. Vensyssel. Efter vistnok desværre paalidelige Rygter, ere følgende Raalinger eller Vaaningshuse for kort siden afbrændte her i Vensyssel: Den østre Raaling paa Nyholm, i Horby Sogn, kort for Julehøitiden; den var ikke assureret. - Vangterp Raaling, i Torslev Sogn, ogsaa kort for Julen; den var assureret og Jndboet ligesaa. - Tvedens Raaling, i Karup Sogn, Onsdagen den 7de Januar, om Aftenen for Sengetid; den var assureret, men Bohavet, der brændte med, var det ikke.