JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Den 7de dennes vil det americanske Laan paa 3 Mill. 200,000 Pd. St. blive bragt paa Bane. Livlighederne, som den forkyndte Tilladelse af engelske Manufacturvarers Jndførsel i Spanien frembragte i Gibraltar, har kun været af kort Varighed. Tilladelsen er endnu ikke skeet og det hedder, at der var kommen nye Vanskeligheder i Veien.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Hvad Aviserne her undertiden monne opvarte Læserne med, beviser i Dag to ellers i mange Henseender og tede Blade, Morning Post og Public-LedgerFørste paastaaer, at Paven med det første vil besøge Jrland, og det andet yttrer, at Kongen af Portugal, i Tilfælde af Krig imellem Storbrittanien og Frankrig, vilde erholde den spanske Throne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Jfølge Breve fra Domingo af 20de December laae Handelen, formedelst Bekymringer over et nyt Angreb, ganske stille.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Paris, den 1ste Febr. Bladet Etoile meddeler Efterretninger fra Madrid af 21de f. M., hvilke melde lutter glædelige Tidender fra Sydamerica, hvorfor det synes forunderligt, at England, der dog ligesaavel som Spanien, maa være underrettet om alle disse Forholde, just nu har besluttet sig til Anerkjendelse. Denne Beslutning vil udentvivl for et Øieblik give Revolutionen i det spanske America Kraft, foranledige nye Uordener og forlænge Ulykken; men Resultatet kan i Tidens Længde ikke være tvivlsomt, naar den spanske Geistlighed i de af Spanier beboede Lande vil afkaste det forhadte Aag.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Natten imellem den 21de og 2de f. M. sporede man i Marseille nogle lette Jordstød.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Den 28de f. M. besøgte Hs. Majestæt, ledsaget af Dauphin, den polytechiske Skole. Hs. Majestæt blev af Gouverneuren, Greve Bourdesolle, modtaget med en Tale, hvoraf man seer, at ingen fransk Historie forhen var lært i Jnstitutet; men at dette nu skeer, ifølge en Forordning af den sidstafdøde Konge. Hs. Maj. behagede derpaa naadigst at svare: "De kunne, mine H., ikke alene gjøre Regning paa min Beskyttelse, men ogsaa paa min Tak. Vedbliv med Jver at danne troe Franske og oplyste Mænd, hvis Berømmelse kan straale tilbage paa denne Skole og bidrage til Frankrigs Held, Kongen skrev ogsaa under sin Nærværelse sit Navn paa en Glasplade, hvilket strax blev indætset med Flusspatsyre, og vil blive et dyrebart Minde om Hs. Majestæts Nærværelse og Huldhed. Lærlingerne modtoge og ledsagede Hs. Maj. med Udraabet. Kongen leve! Den flere Gange gjentagne Tiltale: "kom hid, mine Venner, træd nærmere, mine Børn, havde opfyldt alle Hjerter med Henrykkelse og Enthusiasme. Hs. Maj. opholdt sig der i 2 1/2 Time.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Adskilligt. Fra Paris skrives: Nyligen holdt Hr. Lacretelle et høist veltalende Foredrag i Societe des bonnes lettres til Gunst for Grækerne, og han blev hørt med største Deeltagelse. Jblandt andet sagde han: "Den hellige Alliance har besluttet Slavehandelens Afskaffelse, og England foranlediget denne christelige Erklæring. Det er skjønt at rense Guineas Kyster fra en Handel, der er mere hadefuld, end Flibusernes Søerøverier, skjønt, at afværge den Havesyge, der hos raae Folkeslag formerer Efterstræbelser og indbyrdes Forræderie. Men hvorfor tillader man i Europa, hvad ei mere tilstædes i Africa, Seer man ikke nye Ladninger af Negre, fra Kysterne af Epirus, Macedonien, Peloponnes, men fremforalt fra de i Aske lagde Øer, Chios og Jpsara, seile til Asien, Angrib dem, Englands Søefarere! J som ere saa retfærdige, og erklær ethvert Negerskib for en Søerøver; hiin skeer under Eders Herredømme og i Eders Kanoners Virkekreds. Skulde hine afhuggede Hoveder, som Tyrkerne (der indbilde sig, at komme tilbage fra en Seier, fordi de komme fra et Blodbad) have ophængt i Skibsmasterne, ikke bevæge Eder, til at standse dem i deres Fart, Høre J ombord paa Røverskibet de smerteligste Stemmer, der anraabe Jesum Christum, der bønfalde Jomfrue Maria om Hjælp, Hine unge Piger, hvis Skrig kalder Eder til Hjælp, der ere bestemte for Vellystlingens Harem, og deres endnu ulykkeligere Brødre gaae de skrækkeligste Lemlæstelser, imøde. Den jammerfulde Skare Mennesker have seet J vare Christne; de haabe og troe, at Himlen har sendt Eder til deres Frelse. Var det Negre, da ville J snart befrie dem og Negerskibet komme til at bøde for sin Meeneed. Men det er Christne, deres Herrer ere Tyrker, og man maa agtelsesfuld seile forbi og venligen hilse Halvmaanens Flag. Dog, kan jeg ikke, medens jeg henrives af en saa hjerteskjærende Gru, synes uretfærdig imod Frankrig? Men har det ikke allerede høstet et undertrykt Folks Velsignelse? Med hvilken Taknemmelighed nævne ikke tusinde Hellener, der undgik Blodbadet, Admiral Halgan med det søde Navn: "Grækernes Velgjører!" Ak, hvor gjerne ønskede hans Hjerte, at gjøre sig dem fortjent ved en anden Slags Understøttelse. Hans Navn har jeg nu udtalet; han er Medlem af dette Selskab, maaskee hører han mig og jeg saarede hans Beskedenhed, Vi vare udsatte for samme Ubehagelighed forrige Aar, da vi talede om Spaniens Helte. Held den Forening, hvor man, ved Berømmelsens Høitideligholdelse, føler en saadan Forlegenhed! Under Frankrigs Skjold, under den hvide Fanes Beskjermelse, i Ludvig den 18des Navn, ombord paa vore Skibe, i de franske Consulers Huse, have mange Jndvaanere af Smyrna, Sidonia, Chios, Jpsara og Constantinopel funden sikker beskyttelse. Da Ludvig den 18de havde den revolutionaire Aand hiin Side Pyrenæerne at bekjæmpe, tænkte han uafladeligen kierlighedsfuldt paa Grækerne; han skreve redder Alle, som J kunne redde!" Carl den 10de vil skrive: "kommer dem Alle til Hjælp
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
En Notar fra Bourbon-Vende reed i August Maaned f. A. hjem, blot ledsaget af sin Hund. Han komtil et Vandsted, som han kjendte, og som han derfor ikke tog i Betragtning at ride igjennem. Midt i Vandet kastede imidlertid hans Hest sig ned, førend han fik Tid til at tage Fødderne ud af Stigbøilerne. Hanvar i øiensynlig Livsfare, da hans Hund svømmede til den modsatte Bred og der, siddende paa Bagpoterne, hylede saa frygteligen, at omsider to Bønder, der arbeidede i Marken, kom tililende. Hunden holdt nu op at tude, løb foran dem og viste dem Veien hen til sin Herre. De trak ham op af Vandet, har ham hen tilet nærliggende Huus, og ved passende Midlers Anvendelse kom han snart til sig selv igjen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
J Hessen er befalet, at enhver Mand som gifter sig skal forud betale fra 8 Groschen til 300 Rdlr. til et Hospital. Støbningen af Hovedet til den Løve, som skal opreises paa Valpladsen ved Waterlo, er nu fuldbragt. Det veier 5000 Pund, og Kroppen skal veie 60,000 Den afdøde Konge af Neapel skal have efterladt sig 14 Millioner Ducater i klingende Mønt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
En Storm, som rasede i 48 Timer, har sat tre Fjerdedele af Rotterdam under Vand. Man har endnu aldrig her oplevet saa høit Vand. Den Skade, som derved er foraarsaget, især paa Tobak, Caffe, Sukker, Bomuld og Kløverfrøe er uhyre. Alle Forretninger ere standsede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Jndenlandsk. Under 26de f. M. har det kongelige General=Toldkammer og Commerce-Collegium, ifølge Hs. Majestæts allerhøieste Befaling, udstædt følgende Bekjendtgjørelse: Til større Betryggelse for Skibsfarten i de Tilfælde, hvor Lods kaldes ombord paa Skibe, har Hs. Majestæt allernaadigst bifaldet et eget Lods-Signalslag, bestaaende af det almindelige danske Coffardieslag med en hvid Kant omkring, af en femte Deel af Flagets Bredde, hvilket Flag heises enten paa Fokkemast-Toppen, eller paa den Top, hvorfra det bedst kan sees. Ligesom det derfor, naar Vedkommende i mødende Tilfælde ville undgaae mulig Misforstaaelse, Ophold eller Fare, vil være nødvendigt, i den indenlandske Skibsfart at benytte dette Signalflag paa den fornævnte Maade, saaledes vil saadant ogsaa i den udenlandske Fart være fornødent, da lignende Foranstaltning er truffet paa flere Steder i Udlandet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Kopperne, som i Begyndelsen af December Maaned næsten vare reent forsvundne i Kbh., viste sig ved Enden af samme og i Begyndelsen af Januar i et Qvarteer af Staden, der hidtil havde været forskaanet, nemlig i Nyboder, blandt Holmens faste Stok. Fra den 27de Decbr. indtil 29de Jan. inclusive indlagdes 23 Patienter; Hikke vaccinerede, hvoraf de 3 ere døde; de øvrige vaccinerede og med modificerede Kopper, der ere i høi Grad milde og blottede for al Fare.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Fra Pressen er udkommen: Rigshofmester Corfitz Ulfeldt og Grevinde Eleonore Christinas Historie, ved vor udmærkede Historiker Dr. juris N. K. Høst. Prisen er 20 Mk. uetersen, den 6te Febr. Som vi erfare, ere alle Digerne ned til Glückstadt gjennembrudte af det sidste Høivand, alle Marsklandene (lige til vor Klostermark) Seestermich, Sondich, Neuendorf, Collmar, Brettenburg, Bielenburg, Hasselau og Hasseldorf ere oversvømmede. De to sidste os nærmest liggende Districter have lidt skrækkelig. Mange Huse ere af den frem strømmende Flod omkastede, og Mennesker og Kreaturer druknede. Man er endnu bestandig beskjæftiget med at redde Folk, som ere flygtede op paa Lofterne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Ribe, den 8de Febr. Natten mellem den 3die og 4de dennes gik Vesterhavet atter over sine Bredder og foraarsagede en Oversvømmelse, som neppe nogen Nulevende har seet Mage til. Her i Byen er der anrettet meget Ødelæggelse paa alle de Bygninger, som ligge Vandet nærmest. - En gammel Kone, der ikke vilde forlade sin Bopæl, fandtes druknet i sit Kjøkken. En Stald blev aldeles nedskyllet, mange Kjøbmandsvarer, meget Brændsel, Høe og Korn er deels bedærvet, deels bortskyllet; Broer ere afkastede og de ophøiede Veie nærmest Byen have lidt særdeles meget. – Fra Landsbyerne langs med Kysten høres sørgelige Efterretninger. Flere Gaarde skulle være ruinerede, mangfoldige Kreature og Mennesker druknede. Naar man hertil lægger den Skade, som den nedlagde Vintersæd tager ved at bortskylles med det salte Vand, saa er det lidte Tab ikke at beregne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Efterretningerne fra Elbegnene og det vestlige Holsteen lyde særdeles sørgelige. Digerne ere brudte paa mange Steder og det indstyrtende Hav har oversvømmet og ødelagt betydelige Strækninger; endeel Mennesker ere ogsaa blevne Offere for det rasende Element J Tønningen er Vandet trængt ind i de kongel. Pakhuse og har fordærvet endeel der oplagde Varer. Overalt fra disse ulykkelige Egne lyde Klager og Suk, da der trænges til hurtig og kraftig Hjælp.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Anecdoter. Fyrsten af 28 havde i sit Land anordnet en overordentlig Udskrivning til Armeen. Blandt Andre blev ogsaa en Skomagerenkes eneste Søn taget til Soldat. J sin Angest løb den stakkels Kone op paa Slottet og havde den Lykke at træffe Fyrsten selv, hvem hun gjorde de meest bonlige Forestillinger. – Jeg kan ikke hjælpe hende, Moerlille, svarede Fyrsten. Mine egne Prindser maa ogsaa tjene! – "Det troer jeg nok, vedblev Enken, "Deres Durchlauchtigheds Prindser have heller ikke lært andet; men min Søn kan sit Haandværk. – Fyrsten maatte lee, og befalede, at Sønnen skulde frigives.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
En gammel Høvding for en nordamericansk Jndianerstamme traadte en Dag ind til en Blank, der var hans Ven og som modtog ham paa det bedste. Dennes Kone bemægtiget sig imidlertid ganske den Fremmede og bestormede ham med saa mange Spørgsmaale om hans Alder, hans Levemaade, Antallet paa hans Koner, de res sædvanlige Beskjæftigelse o. s. v., at Manden slet ikke kunde komme til Orde. J Begyndelsen besvarede Jndianeren Alt; men snart bedøvede ham ordentlig denne Strøm af indiscrete Spørgsmaale, og han afbrød hende pludselig, idet han spurgte hende hvad hiint Træe, som han pegede paa, heed? "Det er en Zitteresp." svarede hun. – "J mit Sprog sagde Jndianeren har den en ganske anden Benævnelse. – "Og hvad kalder De den da raabte den nysgjerrige Værtinde. – "Vi kalde den Qvindetunge, fordi dens Blade aldrig ophøre at være i Bevægelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Kjøbenhavns Børs-Cours, den 11te Februar. Hamb. 2 M. 219, a vista 222. Spec. 224. Specier solgtes til 13 Mk. 7 s. Disconto 5 Proc. 4 Proc. kgl. Obligationer (uden Renter) 92 a 92 1/2 Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820, uden Renter) - Rbd. r. S. eller - Rbd. Sedl. pr. 100 Rbd. r. S. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 99 1/2 a 99 3/4. Dito 4000 Bcomk. 99 a 99 1/2.6 Proc. norske Obligationer ved Hambro & Søn 105 3/4. - Norske Speciessedler pr. 10 Spec. 16 3/4 Svenske Sedler 52.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Bekjendtgjørelser. For fraværende Familie og Bekjendtere kundgjøres, sørgende: at min Mand, Malermester Lyder Møller, afgik ved Døden den 11te Februari, efter 14 Dages Sygeleie. Mariboe, den 14de Febr. 1825. S. M. sal. Møller, fød Holm.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
En Embedsmands Enke, uden Børn, ønsker sig paa Landet i Lolland enten et Par Værelser med Kjøkken m. v. til Leie, eller og at tinge sig i Kost hos en Familie udenfor Bondestanden. Man faaer nærmere Oplysning paa Addressecontoiret i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Ved Proclama, som vorder læst i vedkommende Over og Underret, ere Creditorerne i afgangne Kjøbmand Christian Sidenius's og efterlevende Enkes Boe her i Byen indkaldede med tolv Ugers Varsel, for mig som Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Hvilket endvidere herved bekjendtgjøres saavelsom at en Skiftesamling bliver afholdt i Stervboegaarden Fredagen den 25de denne Maaned, om Formiddagen Klokken 10, for at tage Bestemmelse om Boets Eiendommes og Eiendeles Realisation. Nykjøbing paa Falster, den 7de Februar 1825. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Capital, som anbydes. 75 Rbd. Sedler, af Baroniet Sønderkarles Overformynderie, ere strax at erholde til Laans, imod lovbefalet Sikkerhed, naar man derom henvender sig til Godsforvalteren.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-15
Frisk og godt Haugefrøe, som fra Nakskov. udlandet i dette Foraar er arriveret, og for hvis Godhed indestaaes, sælges til de bil S. M. Røepstorpff. ligste Priser hos
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Lollands og Falsters Stifts Kongelig alene privilegerede. Addressecontoirs Efterretninger. da behaRittende Aargang. Nummer 14. udgives tvende Gange ugentlig fra C. C. Schultz's Enkes Bogtrykkerie. Forsendes, i Følge Kongelig allernaadigst Tilladelse, med Brevposten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Udenlandsk. Lissabon, den 17de Januar. Man taler nu meer end nogensinde for om, at vor Regjering er tilbøielig, at udsone sig med Brasilien og anerkjende dets Uafhængighed, imod en Erstatning af 72 Millioner. Denne Efterretning har her og i Oporto bragt nyt Liv imellem Speculanterne; der ere allerede afseilede mange Fartøier til Brasilien og flere gjøre Anstalter til med det første at afgaae.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Vor Marine bestaaer for Øieblikket af 3 Linieskibe paa 70 og 74 Kanoner, 6 Fregatter, 3 Corvetter og 2 Brigger.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
J vort Ministerium er foregaaet en total Forandring. Madrid, den 30te Januar. Man siger, en Agent skal afgaae til London med Betingelserne, under hvilke Spanien vil antage det af engelske Banquerer tilbudte Laan. Han skal være tilbage inden 20 Dage.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Endnu vigtigere er Bekjendtgjørelsen: at en overordentlig Coureer er affærdiget, som, efter Forlydende, skal overbringe den engelske Regjering en formelig Protestation fra vor Konge imod Anerkjendelsen af Sydamerica. Saameget er vidst, at den engelske Gesandt i nogen Tid ikke har taget Deel i de diplomatiske Sammenkomster.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Man taler paany om en Expeditions Afsendelse til America, og Corpset, som skulle tage Deel deri, bliver bestemt ved Lodkastning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Rygtet om en stor Nedsættelse i Tolden af Bomuldsvarer vedligeholder sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
De franske Militairøvrigheder have kundgjort Spanierne, at ingen Fængslinger maa i Fremtiden finde Sted, uden at det iforveien bliver berettet dem. Fredagen den 18 Februar 1825.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Paris, den 2den Febr. J Angers er oprettet en Børs, ved hvilken er ansat 3 Vexel- og Varemæglere, hvoraf enhver maa stille 6000 Fr. Caution.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Fyrst Metternich bliver ventet hertil ufortøvet. En det ikke en meget betydende Hændelse under disse Omstændigheder, spørger Bladet Journal du Commerce. Og Etoile svarer: vi ere just ikke utilbøielige til at fæste Troe til denne Efterretning, J. d. Commerce og de andre Blade af samme Farve skulle dog i Fremtiden ikke gjøre sig skyldige i den Jnconseqvents, at tale om Frankrigs Fornedrelse, naar de selv dagligen melde de høist anseete Personers Ankomst til Paris. Troessoldaterne i Spanien yttre høit, at de slet ikke havde havt og nødig; men kunne, os foruden, have fordrevet de Constitutionelle. J Stæderne og Byerne, hvor vi (Franskmændene) udgjøre Besætningen, vilde Alcalderne gjerne udelukke os fra al Deeltagelse i Politievæsenet, og blot bruge vore Tropper til at fuldbyrde deres Befalinger og Reqvisitioner. Seer man nøiere til, saa bemærker man, at man vel helst ønskede, at vore Soldater lode sig commandere af spanske Officierer, og vi, som ret og billigt, besoldede begge. Vi tro, med god Grund, at kunne paastaae, at hvis man foreslog Spanierne at undertegne en Petition, for at modsætte sig de ligegyldigste af den franske Regjering udgivne Forholdsregler, vilde der nedregne Underskrivter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Man vil vide, at Østerrig, Rusland og Preussen ikke ville erkjende Mexicos og Columbiens Uafhængighed; her er altsaa Stof til Uenighed, hvorved Frankrig torde blive nødt til at forbinde sig med tre andre Magter, hvis Handels- og Søefarts-Jnteresse i Grunden ere forskjellige. Liberalbladene yttre imidlertid den Forventning, at man dog ikke vil sende Frankrig i Spidsen, og at ingen Minister vil denne Gang, som før Jndmarschen i Spanien, sige: man maa enten angribe England, eller forsvare det ved Rhinen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Et offentlig Blad forsikkrer, Ministeriet har ingenlunde overseet, at de americanske Fristaters Erkjendelse kunde føre til et Fredsbrud med Fastlandets Magter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
En Lady Mostin ved Worchester, Moder til 11 Børn, sprang nylig af en Vogn, for hvilken Hestene vare blevne løbske, og knuste sit Hoved.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Adskilligt. Fyrsten af Schwartzburg-Søndersacsen har, for at tilstaae sine Undersaattere nogen Lettelse i denne for Landmanden særdeles trykkende Tid, besluttet: at for Aaret 1825 skulle udskrives 4000 Rbd. mindre i Skatter, end ellers, og af Qvægskatten eftergives den første Termin.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Nylig blev af den catholske Kirke i Berlin stiaalet to store Alterlysestager; men Tyvene bragte dem igjen nogle Dage efter, tilligemed en hoslagt Seddel, hvori de spottende yttrede: "at disse Stager vare af saa slet Metal, at de ikke fortjente at stiæles."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Til Lyon er ankommet en Neven af Paschaen af Ægypten, Jbrahim Jussuf, 48 til 20 Aar gammel, og spiller der en stor Figur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
En græsk Kjøbmand ved Navn Avierow, som har sendt to Skibe med Gods directe fra Ægypten til Petersborg, erholdt af den russiske Regjering Eftergivelse i Tolden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Den 13de f. M. er den bekjendte Frue v. Krüdener død af en meget smertelig Sygdom i Karasabasar i Crima.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Fra Ny-York skrives under 5te Januar: Det bekræftes fra Bogota, at det spanske Linieskib Asia er taget. Ogsaa tilføies at Jndependenternes Eskadre, som en Følge af den ligefor Calao stedfundne Tildragelse, var indløben i denne Havn, opbrændt Fregatten Ceres, og bemægtiget sig endnu andre Fartøier. Et Corps kongeligsindet Cavallerie paa 600 Mand, der cantonerede i Egnen af Lima, skal være overvundet af en Division af den columbiske Armee, hvorefter Spanierne ganske skulle have rømmet Lima.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Den 4de dennes om Aftenen bemærkede man i Cassel en stor Jldkugle paa den nordlige Horizont, af Størrelse som den halve Maane; den gik med lynsnar Hurtighed i næsten horizontal Retning fra S. V. til N. O. og udbredte et glimrende Lys. Fra Persien skrives under 20de Septbr. f. A.: Vort Hof lever i den bedste Forstaaelse med det russiske, dog har der nylig reist sig nogle Besværinger formedelst en russisk Consuls Ansættelse ved en Havn i det caspiske Hav. Rahiah Redjinig Sing har fortsat sine Erobringer indtil Cachemir. Han skal have en Armee paa 200,000 Mand. Jblandt andre har han taget en fordums Adjutant hos Marschal Brune, ved Navn Allard, i sin Tjeneste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Til den Mindestøtte, Provindsen Slesien har oprettet for Helten Blücher og den af ham commanderede Armee, ere Omkostningerne beregnede til 45,400 Rdlr. De til dette Øiemed allerede indkomne frivillige Bidrag udgjøre 30,000 Rdlr., og for at tilveiebringe Resten skal foranstaltes en Subskription i Breslau. Metalstøtten er 10 Fod 3 Tommer høi og det ligeledes af Metal støbte Fodstykke 16 Fod 7 Tommer; følgelig har det hele Mindemærke (med en Sokkel af Granit 2 Fod 1 Tomme høi) en Høide af 28 Fod 11 Tommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Man troer almindeligt i Hamborg, at Kornpriserne, efter al Sandsynlighed, ville stige, betydeligen, især da en saa stærk Regn, hvis Lige nærværende Menneskeslægt, ikke kan erindre, har vedvaret i flere Maaneder. Foruden de store Ødelæggelser paa Vintermarkerne i de for Oversvømmelserne udsatte Egne, lader, ifølge gammel Erfaring, befrygte, at Sommer- og Brakmarkernes Dyrkning, formedelst den milde Vinter og overordentlige Fugtighed vil være vanskelig og ufuldkommen; Agerne i Almindelighed og særdeles de i Bjergegnene, have mistet en stor Deel af deres Gjødningsmidler, som ere udtrukne og bortskyllede af Vandet. Dertil kommer endnu, at mange betydelige Kornforraad ere ødelagte. Saa ønskværdigt det maatte være enhver Fordomsfri, at see de til Spotpriser nedsjunkne Landproducter hævede til reel Værd, er det dog beklageligt, at Anledningen dertil ikke kan tilskrives de tydske Staters forbedrede Handelsforhold, men Elementernes forstyrrende Kraft. Fordelen vil i dette Tilfælde meere tilfalde Speculanten end Landmanden J Amsterdam er oprettet en Commission for Vandskaber, i Anledning af den høist sørgelige Tilstand, i endeel af Nordholland, hvor allerede nogle tusinde Morgen Land ere oversvømmede, og Mennesker og Kreaturer udsatte for den Fare, at omkomme paa en ynkelig Maade. Det Waterlandske Søedige ved Dugerdam blev den 8de Febr. brudt af Vandet og havde strax oversvømmet henimod 10,000 Morgen Land, men siden gik Ødelæggelsen endnu videre. Nøden skildres som uoverseelig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1825-02-18
Hamborg, den 4de Febr. Jgaar Aftes Kl. 9. reiste sig her en frygtelig Storm med Torden og Lynild af Nordvest, hvorved om Natten foraarsagedes en Oversvømmelse, som vor Stad ikke har oplevet i de sidste 100 Aar. Vandet steeg nemlig over 21 Fod høit og fremstrømmede med en overordentlig Hurtighed. Jmellem Kl. 4 og 5 om Morgenen faldt det pludseligen 1/3 eller 3/4 Fod, hvoraf man sluttede at et Dige var gjennembrudt, hvilket, desværre, bekræftede sig, da der ved Saugmøllen skeete et Gjennembrud af omtrent 50 Fods Størrelse paa Staddiget, hvorved 3 Huse ere omrevne og nogle andre beskadigede. At der ved denne Oversvømmelse, som endnu var betydelig høiere end den den 15de November f. A., er bleven mange Varer fordærvede, maa man befrygte; dog have vi endnu ikke kunne erfare noget Nøiagtigt derom. Kjælderne skulle nogle Mennesker have tilsat Livet, hvorom dog paalidelige Efterretninger fattedes.