JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Det var Murat, som commanderede ved den ulykkelige Hertug af Enghiens Henrettelse i Vincennes. Den unge Helt havde hørt sin Dødsdom med Rolighed og vandrede, uden at give en Lyd fra sig, henimod en lille i Slotsgraven opkastet Forhøining. Da han her saae Grenadererne færdige til at give Fyr, blev han staaende, blottede sit Bryst og sagde i en fast og ædel Tone til dem: "Kun til mine Venner." – Her har Du ingen Venner, tordnede en barsk Stemme. Det var Murat, hvis hele barbariske Siel udtalede sig i disse Ord, og som dengang ikke drømte om at Gjengieldelsens Time ogsaa vilde slaae for ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-11
Kjøbenhavns Børs, d. 1 Mai 1830. Hamburg 2. M. a vista Ad Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 38. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler. 4 Rbd. Sdl. pr. 100 Specier Svenske Sedler 482 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) 96 96 1/2 Rbd. Sedl. Dito-Sko i Banco. Nationalbank-Obligationer. (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 103 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . . . 108 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. k. S. Renter pr. 6 Januar 102 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn. 8 – i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 10, – r. S. 101 - i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . .- Rd. Banco. 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 3 pCt. nye danske Obligationer 73 73 1/2 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . 90 - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Historien fortæller, at en forklædt Monark blandede sig blandt Mængden, for ogsaa at erfare Skjæbnens Beslutninger; han saae sig omringet af ydmyge og ærbødige Opvartninger; man adlød ham; hans Luner vare befalinger, ingen Urolighed, intet Oprør, Misfornøielsen skjulte sig, og Rebellion torde ikke opløfte sit Hoved i nogen af hans vidtløftige Stater, men ved hans Død, ikke en eneste Taare ved hans Grav, ingen Sorg i nogen Borgers Hjerte, hans Folk saae hans Liig procession med Ligegyldighed, for ej at sige med Glæde; og hans Bisættelse var kun en tom Ceremonie. Da Monarken havde seet, hvorledes hans Folk vilde ære hans Aske, og bevare hans Minde, elskede han det ikke mere, og ophørte at elskes af det. Flere Exempler vilde være overflødige; de Taabeliges Nysgjerrighed havde overalt ligesaa beklagelige Følger, og Menneskene vare ubillige nok til at kaste Skylden paa Auixoto, fordi deres Ulykker vare opdagede, skulde han endnu plage os med denne gyselige Kundskab, skrege de eenstemmig; uden hvilken vi skulde have nydt det Nærværende, – vi ikke skulde have kjendt uden glade Timer. Tuixoto hørte disse nye Bebreidelser: Menneskeslægtens Knurren rørte ham nu ikke, men han fulgte sin Mildheds Stemme; han kaldte Oradon tilbage, og skilte Menneskene ved den skadelige Gave, at kunne læse deres tilkommende Skjebner gjennem disse ulykkelige Briller.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Expeditionen mod Algier. (Vigtigheden af dette Tog, de Anstrængelser, med hvilke det forberedes, og skal udføres, de store Summer der medgaae, de Udsigter der haves, og Fordele for Civilisationen der tilsigtes, gjør Toget til Gjenstand for Undersøgelser af Skribentere af alle Klasser, og naturligviis for forskjellige Anskuelser og Bedømmelser. En af de mærkeligste Mænd, der har skrevet imod samme, er Greve af Laborde, og vi tro det interessant for dette Blads Læsere at meddele følgende Beretning om samme:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Grev de Laborde har i et til Kongen af Frankrig og til Kamrene stilet Skrift bekjendtgjort en fuldstændig Sammenstilling af de sande Aarsager til Brudet med Algier. Denne Afhandling støttet paa alle Documenter, der kunne give en upartisk Læser klart Lys om Gienstanden, vækker ikke nogen fordeelagtig Jdee om Ministrenes Duelighed, der har behandlet dette Anliggende. Visseligen havde det ikke været svært, i Begyndelsen, at spare Frankrig Alternativet mellem en unyttig Blokade og en fordærvelig Expedition. Iøvrigt har Hr. de Laborde ikke blot betragtet Expeditionen mod Algier fra militaire og diplomatiske Synspunkter. Det constitutionelle Spørgsmaal er i hans Værk behandlet med den Skarpsindighed og den klare Patriotisme, som udmærker alle denne agtværdige Borgers og Skribents Arbeider. Hvorledes, siger Hr. de Laborde, midt i constitutionelt Land, i Kamrenes Fraværelse, som man saa let havde kunnet forsamlet to Maaneder tidligere, improviserer man for en i tre Aar udsat Krig, Ja, hvad endnu er mere, efter at disse Kamre ere forsamlede, prorogerer man dem, forat undgaae, at give dem Regnskab for de daarlige Udgifter, som blive gjorte under deres Øine. Uhørt Exempel i fri Regjeringers Aarbøger.), især i Englands, et Exempel, stridende mod vore egne Finantslove *), og begrundende Anklagen mod dem forPligtforglemmelse. Uden Tvivl, vil denne Anklage, finde Sted ved Kamrenes Tilbagevenden, om end selv en ny Scipio vilde sige os: Paa denne Dag har jeg styrtet Algier, lader os bringe Guderne vor Tak! Man vil svare ham: Algiers Ødelæggelse opveier ikke i det allerringeste Tabet af vor Frihed, ikke at tale om Jndgrebet i den dyrebareste af vore Rettigheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Frankrig behøver Institutioner, ikke Erobringer; et nøie forbundet, frit, ved Arbeide frugtbargjort Land og ikke en overflødig Colonisation; hvad siger jeg, en krigerisk Spadseregang, thi man tillader det jo selv ikke en Colonisation."Man troer at drømme, men man vil snart blive vækket af denne bange Slummer ved Landets *) Nei, sagde en Konge af Argos, jeg vil ikke føre en Krig uden Folkets Villie, om jeg endog selv kunde. Esch. Suppl. e) Loven af 25 Marts 1817, Titel XII og de forklarende Ordonantzer af 1822 og 1827, Hr. Villele fordrede Fonds for Krigen mod Spanien, Hr. Roy for Grækenland og ingen Udgifter bleve tidligere gjorte. 25) Jeg veed med Bestemthed, at man har givet den engelske Regjering Ord paa, at, saasnart Algier er tilintetgjort, skal den franske Armee trække sig tilbage.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Ministeriumet kan vel nægte dette, som man har gjort det med Sundheds-Cordonnen, med Troes-Armeen, men den tilkommende Tid vil lægge Sandheden for Dagen. Klager, som seer Millioner odslede, hvilke dets Veje, dets Kanaler og dets i saa mange Aar i Forfald geraadede Havne behøve og fordre, og dette i et uroligt Øjeblik, hvor Autoriteten, staaende paa Randen af dens Forrettigheder, og Landet, paa Grændsen af sine Rettigheder, hver især synes at frygte eller vente en Jnfraction, for at gjøre Modstand. Paa denne Maade haaber man, at komme ud af Vanskeligheden, ved midt under denne Angst og Uro at kaste et Spilleværk af Ros, som desuagtet endog da vil blive betalt for dyrt, naar det lykkes, at bemestre sig det. Børn, som giver Eder i Leg med Døds leen, med Parzens Kniv, tag eder i Agt; dette Jnstrument er skarpt og eders Hænder uskikkede til at føre det. Et skrækkeligt Ansvar hviler paa eders Hoveder, ikke, man veed det, det lovlige Ansvar, som undviger, naar man vil gribe det, og som man frygter for at firere, af Bekymring for, at formindske dets Magt, men det svære Ansvar mod den offentlige Mening, som man udsætter sig for, naar man ved Feil opvækker Foragt, ved Ulykker og Nederlag Had.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Frankrigs Venner, hvilken og eders forskjellige Meningers Farve maatte være, forener eder, til at befrie Landet for saadan en Sorg, til ej at tilstede Udlandet en saadan Glæde. "Da Galliernes Frihed, deres Munisipallove, vare tabte, stiftede Romerne, for at trøste Stædernes Jndvaanere, under dem et beskyttende Raad, som de kaldte Folkets Forsvarere, desensores plebis. Disse Embeds-Personer havde ingen activ Deel i Forvaltningen, men de vare Mæglere mellem Landet og Regjeringen, for at bedømme Forholdet mellem begge. Vi ere traadte i denne Magistraturs Plads, lader os vise os værdige til, at udøve dens Functioner, idet vi opbyde alt, for at lade Sandheden, naae til Tronen, det var engang en Rettighed, nu er det en Pligt. Til disse anførte Steder tilføje vi endnu Slutningen af Forfatterens Betragtninger over Spørgsmaalet om Algier: Expeditionens Resultat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
J Besiddelse af Algier maa man igjen rømme den; vi ville tilintetgjøre dens Volde og maa forlade den, som maaskee have kostet os betydelige Tab af Mennesker og Penge, og som i vore Hænder kunde blive et andet Gibraltar, uangribeligt fra Søsiden og let at befæste paa de andre Punkter. Vi komme til at opgive dette Foretagendes eneste Fordele, Midlet til at udøve en nyttig Indflydelse paa Civilisationen blandt Beboerne af denne Verdensdel. Denne Forpligtelse sparer mig Møjen, at undersøge, hvilken Nytte vi af denne Erobring vilde kunne drage, og jeg vil indskrænke mig til, at beklage Skjæbnen, der stedse sætter Frankrig i en falsk Stilling, ligeover for andre og sig selv. Hvilken er da denne usalige Skjæbne, som stedse henriver vor Regjering til Offere og opholder den i det Øjeblik, da den kunde høste Frugterne af samme? Hvorledes, vi give Grækenland vore Hære, en Flaade, vore Penge, og, efterat vi derved har sikkret det sin Uafhængighed, lade vi en Souverain efter Englands Valg, sættes derover. Og vi drage vore Tropper tilbage i det Øjeblik, da de i det mindste kunde modtage Indvaanernes Velsignelser. Vi udgive fire hundrede Millioner for Spanien og øve saa liden Jndflydelse i dette Land, ere dog saa lidet agtede, at i dette Øjeblik, i denne Krig, som man forsikkrer at føre for Christenheden, den katholse Konge nægter enhver Medvirkning, enhver Plads selv i sine Stater for vore Tropper, for ikke ogsaa at bryde med den Algierske Regjering, med hvilken han endog under vore Differenzer, har sluttet en Traktat; en Traktat, som han mere frygter for at støde an imod, end at nægte Hielp til den Allierede, der har sat ham Kronen paa Hovedet. Kort Frankrig paatager sig allene, at opfylde en Forpligtelse, der paaligger alle Souverainer, den, at forstyrre Sørøveriet; og det første, som man fordrer af det, og, efter hvad man siger, har erholdt, er, ikke at drage nogen Fordel af dette Foretagende. Hvori ligger da fra vor Side denne ikke ærefulde Eftergivenhed? Hvorfra kommer denne Art Servilitet i de negennyttigste høimodigste Foretagender, Den har, man maae sige det, sit Udspring gandske og aldeles fra vor indre Tilstand, fra den grusomme og uretferdige Mistro, som strafværdige Mennesker have indgydt en retfærdig og god Konge mod hans Undersaatteres Troskab, fra Frygten for en Revolution, som forhindrer ham tillidsfuld at hengive sig den og dens Interresse, og som henvender al Regjeringens Møje paa en barnagtig Kamp mod uskyldige Friheder, mod dyre, uden Fare for femten Aar siden kjøbte Rettigheder, ved en prøvestaaende Troskab, ved gjentagne Offere og, man kan sige, selv ved Tegn paa en Vedhængenhed, som faa Folk have vist mod deres Fyrster. (Lit. Bl. d. B. H. 489.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Ostindien. Nærmelsen af den Periode da Forhandlinger skulle finde Sted om Fornyelsen af det engelske ostindiske Compagnies Octroi har, i Forbindelse med Fremgangen af almindelig Udbredelse af Kundskaber, og af Aand for Undersøgelser, der gaae ud paa Hævelse af enhver Slags Misbrug, fremkaldt i England en Mængde Skrifter over ostindiske Anliggender. Et Skrift af J. M. Richardson, An Enquire into the Expediency of applying the principles of Colonial Policy to the Government of India" aabnede Banen, og siden ere saare mange udkomne, som deels gaae ud paa Vedblivelsen, deels paa Ophævelsen af det ostindiske Compagnie; og alle give et Lys over indiske Sager. Et af dem der især agtes er: India or Facts submitted to illustrate the character and condition af de active inhabitants, with suggestions for reforming the present system of government; by R. Rickards, Esqu., hvoraf Anmelderen har Hæfter for sig; London 18289. 8. Forfatteren havde i 23 Aar boet i Ostindien, og hans Skrift berigtiger mange forud herskende Meninger om disse udstrakte Lande. De om Ostindien handlende Bøger inddele, som bekjendt, Jndvaanerne i 4 Caster, 1. Brahmen eller Brahmin, den præstelige; 2. Chastryn, af andre, Khatry, eller Khetry, den militære; 3. Vaysya, eller Vyse, eller Byse, den agerdyrkende, den fabrikdrivende, den handlende; og 4. Soodra, Sooder, Soodera; den ringeste eller tjenende. Richards anfører en Mængde Vidnesbyrd paa, at der ikke gives en saadan Kaste-Jnddeeling. Allerede Coolebrooke har anmærket, at Casternes Underafdelinger har indført en uendelig Forskjellighed. En eneste saadan blandet Stamme, Chastryernes har i Bengalen ei mindre end 83 Underafdelinger. Forfatteren siger, at han ikke har fundet noget Jndivid, som kunde fremføre Beviser hvorpaa han kunde grunde Paastand om, at være et ægte Medlem af de første tre Caster. En ægte Chatrya=Fyrste gives ikke i vore Dage. Ingen af de vigtige Fyrster i Ostindien, undtagen Paischewa, en Bramin, er ægte, og enhver Hær i Ostindien er imodsigelig fyldt med Soldater af alle Benævnelser og Klasser. Paa lige Maade udøver Enhver de til Casterne henførte særegne Beskjæftigelser, hørende til Agerbrug, Fabrik-Jndustrie, Handel eller den tjenende Stilling. Det er en vigtig Omstændighed; thi den kuldkaster deres Paastand, som paa den antagne Sætning om fire heterogene ostindiske Caster ville grunde de uovervindelige Hindringer, og den Popanz hvormed de afvise enhver som haaber Forbedringer i Hinduernes Tilstand. Forfatteren viser fremdeles, at den Simpelhed i Sæder, i Næring, i Klædning, som man indbilder sig at være den herskende hos Hinduerne har sin Grund eene i Armod. De fleste Kjødspiser, siger han, søges begjærligen af alle Hinduernes Klasser, og deres Hang til Luxus og Stads er ubegrændset.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Indenlandske Efterretninger. Efterat den Kjøbenhavnske Sparekasse har staaet i 10 Aar fra dens Oprettelse Maj 1820 er fra 1 Mai d. A. en ny Periode for dens Virksomhed indtraadt; og nogle Forandringer saasom med Rentens Størrelse etc. ere vedtagne. J den Deel af de første ti Aar, for hvilken Regnskaberne, fra hvilke Oplysningerne maatte søges, har kunnet været afsluttede, nemlig til 11 Novbr. 1829, altsaa i 9 1/2 Aar, har i alt 11221 Conti været aabnede, 4075 vare igjen afsluttede ved fulde Uddrag, og Sparekassen talte altsaa den ovennævnte Dato 1146 Jnteressenter. Summen af samtlige Indskud udgjorde 1,474,899 Rbd. 10 s. Repræs. og 1,059,828 Rbd. 31 s. rede Sølv. De Summer som den 11 Nov. 1829. stode paa Interessenternes Conti beløbe sig til 681,351 Rbd. 65 s. Repræs. og 645,820 Rbd. 18 s. r. Sølv. J Henseende til de forskjellige Klasser af Jnteressenterne og deres Indskudde anfører man de to sidste Aars Resultater. Repræsent. Rede Sølv. Repr. R. S. Rbd. Rbd. Rbd. Rbd. Tjenestetyende 33665. 11053. 28117. 13513. 1828. 214 Piger og 236 Karle. 1829, 263 Piger og 191 Karle. Børn. 1828. 416 Conti. Haandværkstanden 9845. 6142. 9840. 8400. 1828. 114 Pers.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Forskjellige Foreninger, saasom Svende lader etc. 2722. 344. 5846. 899. 1828. 17 Conti. Bønder fra Omegnen. 782. 107. 315. 1150. Forskjellige Jnteressentere, 20696. 19729. 17701. 24729. 1828. 231 Cont.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Blandede Efterretninger. Sankt Antonios Sabel. Da den ægyptiske Statholder Elphi Bey opholdt sig i London, hvor han blev behandlet med Udmærkelse af Prindsregenten, overleverede han denne engang en tyrkisk Sabel af høi Værdi. J Aaret 1806, da, den i Schlesien fødte, men paa den Tid som Major i engelsk Tieneste ansatte, Baron Frederich von Eben, af Prindsregenten, blev med vigtige Papirer sendt til den engelske Gesandt ved det preussiske Hof Lord Hutchinson, fik han af Prindsregenten hint Vaaben til Foræring og lod paa Skeden udgrave en Jndskrift, der indeholdt af hvem det var givet ham. Eben førte Sablen bestandig med paa sine Reiser, skjønt han kun ved festlige Leiligheder har den. Da han i Marts 1809 opholdt sig i Oporto, erholdt han i Anledning af de Franskes Storm under Soult et Tilflugtsted i Biskoppens Pallads under Betingelse ikke at forsøge paa Redning af noget af sin Eiendom, forikke at skrække det væbnede Folk. Oporto blev taget og plyndret. Sablen faldt i Hænderne paa General Franceshi, hvem den i November 1809 igjen fratoges, da denne, saaledes som den lissabonske Avis Nr. 189 forbemeldte Aar fortæller, uagtet sin Eed heller at døe end overgive sig til en Præst, med sine to Adjutanter gjordes til Fange af Kapusineren Juliano de Delica, der med en Guerilla havde lagt sig i Baghold paa Veien imellem Zamora og Valladolid. Franceshi paastod, i Ægypten at have modtaget denne Sabel til Foræring af sin Keiser. Men den spanske Generallieutenant Don Carlos d'Espagne, som forstod Engelsk, saae i Cindad Rodrigo af Inskriften hvor der var den retmæssige Eier. Alle Tilbud om fuld Erstatning af Sablens Værdie formaaede imidlertid Jntet hos Munken. Han forærede den til sit Kloster. Sankt Antonio blev bevæbnet dermed. Eben selv gjorde sig, i Aaret 1816, da hvert Franskmændene frataget Bytte skulde gjengives den forrige Eier, Umage for igjen at komme i Besiddelse af Sablen. Han skrev til General Wittingham, der var i spansk Tjeneste, og til den portugisiske Gesandt i Madrid Don Rodrigo Luis de Souza. Svaret var, han skulde henvende sig til Kapusinernes General. Han skrev til denne og tillige til Kongen selv. Alt forgiæves. Sablen blev i Klosteret; og det mohamedanske Vaaben pryder den Dag i Dag den katholske Helgens Billedstøtte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
En Sprogbemænkning. Norden, ein Hauptwort, welches nur mit einigen Vorwortern und one Artikel gebraucht wird, die mitternachtige Himmelsgegend Nord zu bezeichnen. Der Wind kommt aus Norden. Sich gegen Norden wenden. Das Haus ligt gegen Norden. Als ein abanderliches Haupwort mit dem Artikel, wie es einige gewagt haben, der Norden, klingt es dog allemahl sehr ungewont, wenne es sich glelch zuweilen in der dichterischen Schreib art dulden lasset." Adelung. 1777.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Den berømte tydske Skribent Joh. G. Hamann kaldte sig der Magus in Norden." -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Kjøbenhavns Børs, d. 14 Mai 1830. Hamburg 2 M. - a vista 210. Species 210. Specier solgtes til 12 Rbmk. 9 1/2 s. Bank-Disconto 4 pCt. Norske Speciessedler 154 1542 Rbd. Sal. pr. 100 Specier Svenske Sedler 4 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld 96 96 1/2 Rbd. Sedl. 4 pCt. Kgl. Oblig. (u. R.) Dito Dito. . . 92 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-15
Nationalbank-Obligationer (af Laanet 4 Febr. 1820) 102 1/2 Rbd. r. S. Dito Dito. . . . . 107 3/4 i Sedler. 4 pCt. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 102 102 1/2 r. S. 6 pCt. norsk Laan, ved Hambro & Søn 104 1/2 - i Banco. 4 pCt. nye norske Obligat. ved Dito lydende paa r. S. 100 1/2 101 r. S. 100 1/2 101 i Banco. 4 pCt. Dito Dito. . 4 pCt. uopsig, norske Statsobligat. 66 66 Rd. Banco. 3 pCt. nye danske Obligationer 78 1/2 L. Sterl. Asiatiske Compagnies Actier . . 90 1 - i Sedler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Skilderie af Kjøbenhavn. Syvogtyvende Aargang. No. 40. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, ifølge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne. Det Kongelige Nordiske Oldskrift-Selskabs Aarsforsamling den 15de April 1830. Selskabets Formand Hr. Oberstlieutenant, Dr. v. Abrahamson aabnede Mødet med en almindelig Udsigt over Selskabets nærværende Status.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Antallet af Selskabets ordentlige indenlandske Medlemmer vare ved forrige Aarsforsamling 171.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
J det forløbne Aar beklager Selskabet Tabet af 11 det ved Døden berøvede ordentlige Medlemmer, iblandt hvilke de berømte, af nordisk Oldforskning saa høist fortjente Lærde, Münter, Nyerup, Thorlacius, Thorkelin, og ligesaa meget beklager det at have tabt det ene af sine Æresmedlemmer, Hs. Excell. Geheime Statsminister Malling. J samme Tid ere 22 nye ordentlige indenlandske Medlemmer optagne, saa at disses Antal nu er 182, desuden har Selskabet to Æresmedlemmer, 79 udenlandske og 74 corresponderende Medlemmer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Ligesom Hans Majestæt i forrige Aar 1828 tilkjendte Selskabet et uskatteerligt Beviis paa Sit Allerhøieste Velbehag, ved under 9de Mai at tillægge det Prædicat af Kongeligt, saaledes har Allerhøistsamme atter i det nærmest forløbne Aar givet det et nyt Beviis paa Sin Tilfre Tirsdagen den 18 Mai 1830. hed, ved at tillægge det et aarligt Tilskud, for det første i 5 Aar, af 300 Rbdl. r. S. Ved heldige Omstændigheder har Selskabet haft den Behagelighed at see sit faste rentebærende Fond forøget fra 1500 til 2000 Rbdl. Sølv i Kongl. 4 Procents Obligationer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Af de historiske Sagers Udgave i Grund skriften med dansk og latinsk Oversættelse i særskilte Bind havde Selskabet ved forrige Aarsforsamling udgivet 9 Bind; i Løbet af Aaret ere 6 nye Bind blevne færdige, saa at Selskabet nu har været saa heldigt at udgive 15 Bind af Nordens Oldskrifter. Desuden har Selskabet udgivet 2 Bind af Tidskrift for nordisk Oldkyndighed, og dette Værk er sluttet med det nylig udkomne 2 Binds 2 Hæfte, som indeholder Bemærkninger ved P. C. Müllers Sagabibliothek af John Espolin, Om de oldnordiske Gilders Oprindelse og Omdannelse af Finn Magnussen, Den første November og den første August to historisk kalendariske Undersøgelser, med et Tillæg om Høitidsbanner, Offerbaal, Nødild og Jld dyrkelse især i Norden af Finn Magnusen, Udkast til en kort Synchronisme over Nordens Sager af John Espolin.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Som Minde om de glædelige Begivenheder i Kongehuset, der foranledigede tvende af de ovenanførte Undersøgelser, har Selskabet besørget disse Den første November og den første August ogsaa særskilt udgivne. J Formandens Fraværelse havde Selskabets Vice-Formand og Secretair den Ære, paa Selskabets Vegne at overrække Deres Majestæter Kongen og Dronningen samt Deres Kongelige Høiheder Prindserne Christian Frederik, Frederik Carl Christian og Frederik Ferdinand Pragt exemplarer af dette Høitidsskrift, og at modtage gjentagne Forsikringer om Deres Majestæters og Deres Kongelige Høiheders allernaadigste og naadigste Tilfredshed med Selskabet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-05-18
Det har været Selskabet behageligt, ogsaa i det forløbne Aar at see sine Foretagender paaskjønnede, og sine literaire Forbindelser betydelig udvidede i Udlandene, det Kongl. Baierske Videnskabers Academie i München, det Kongl. Bøhmiske Videnskabers Selskab i Prag, og det Americanske philosophiske Selskab i Philladelphia have tilsendt Selskabet deres samlede Skrifter; det Vestphalske Selskab for fædrelandsk Cultur i Minden og det Nassauiske Selskab for Oldkyndighed og Historiegranskning i Wiesbaden deres Annaler; det Britiske Bibelselskab i London en Samling af Bibeloversættelser i forskjellige Sprog; det geographiske Selskab i Paris og det Kongl. Nederlandske Literatur-Selskab i Brussel, enkelte af samme udgivne Skrifter. Ogsaa adskillige af Selskabets udenlandske Medlemmer tilsendte Selskabet egne eller andres literaire Arbeider, Jomard i Paris sendte sit nylig udgivne store Værk i Fol. "Description, de la ville et des environs du Kaire", ligeledes modtoges Sendinger fra de la Motte-Fouque i Berlin, v. Recke og Trautvetter i Mitau, Preusker i Sachsen, Mohnike i Stralsund, Schrøder i Upsala, Münch i Haag, Carlisle i London, Boswort i England, Graaberg i Tripolis, Viollier i Bern, og fra tvende Lærde, udenfor Selskabet Prof. Campi i Florenz og Prof. Jngram i Orford.