JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-08
En Stue, Sovekammer, Spisekammer, Kiøkken og Brændehuus, kan faaes til Leie paa Graven hos Mad. Bugtrup.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-08
Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmenist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
No. 6. Aar 1822. den 11te Januari. Fredagen med Brevposterne Den til Forsendelse: privilegerede. Kongelig allernaadigst. Stiftslidende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Aarhuus. Tumult i Frankrige. Ogsaa i dette Land har der været en ny Complot i imod Regieringen. Ved et Coup de main vilde de Sammensvorne bemægtiget sig Castellet i Saumur, men General Jamin, som laae der i Nærheden, med sit Regiment, kom dem i Forkiøbet, tilintet i giordte Anslaget og bemægtigede sig 2 Officierer samt 8 Underofficerer ved den derværende Militairskole, hvis Elever især vare de, man havde anfortroet Udførelsen til. Paa samme Tid opkom der er heftiJldebrand i Saumur, hvorved 9 Personer satte Livet til Borgerkrigen i Spanien. er nu i lys Flamme. Det er kommet til blodige Optrin. Sevilla, den største Stad i Kongeriget, har givet Exemplet. General Daviz var af Kongen udnævnt til Militairchef i Andalusien. Han kom, men afvistes. Derpaa drog han til Cordova og her blev han, trods det jakobinske Parties Modstand, er kiendt. Han fik Tropperne paa sin Side og giorde Forsøg paa, at vinde Sevilla for Kongen, men for giæves. Derpaa sagte han at hindre alt Samqvem i med Rebellerne. Alle Militser i Cordova traadte under Vaaben og Generalen lod et Regiment kongelige Karabin Ryttere udmarschere til en vigtig fast Stilling i Nærheden. Da Regimentet kommer hid, finder det Pladsen besat af et andet Cavallerierregiment, som General Velassco har sendt fra Sevilla. De Kongelige rykke mod deres Kammerater med det Udraab: Leve Constitutionen! Disse svare: Leve Riegol Og strax begynder Kampen. Mordgeværerne blinke i Alles Hænder og begge Regimentets Sammenstød er, frygteligt Døden raser i Gelederne: Officerer og Gemene falde for deres Sag. Endelig seiret den Gode og de Kongelige indtage hiin faste Stilling. Men neppe faaer General Velascho i Sevilla dette Budskab, før han afsender en Hær, der formeligt skal blokere Cordova. - J Pampelona har Gaarnisonen, paa Grund af de franske Troppesamlinger ved Grændsen, foranstaltet et skiændigt Optog, der let kan blive meget alvorligt i sine Følger. Den har fra Castellet vendt Skytset imod Staden. Hele Borgerskabet er under Vaaben - Nogle Dage senere skrives der fra samme Stad. De herfra uddragne, Jndvaanere bivouakere udenfor og formeres daglig fra Nabostæderne. Soldaterne vove ikke at angribe dem, men vente paa Forstærkning. Flere Regimenter ere paa Marschen hid. - General Alava er marscheret fra Saragossa for at dæmpe Oprøret som er udbrudt i Byerne Caspe, Hueska, &c. Overalt havde man om. styrtet Konstitutionsstenen, men i Byen Onda var den bleven reist igien med stor Høitidelighed, hvoriblandt denne: at Alkalden aabnede sig en Aare og afvaskede dens Pletter med sit Blod. Fra Madrid skrives: "Pabelen er i frygtelig Spænding. Hvert Øieblik er rædselsvangert. Hovedstaden skjæl J Paris var det Rygte i Omløb, At de Cor les havde afsat Kongen, som derpaa var reist bort fra Madrid, man vidste ei hvorhen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Begivenhederne i Constantinopel, kan man endnu ikke blive klog paa. Uden formelig :at være gienkaldte, dør Efterretningerne derom langsomt hen, og man har nu snart ingen Grund mere til at holde dem for sande, idet mindste ikke saaledes som Ryglerne fortalte dem. Beretningerne i det Hele ere desuden endnu saa modsigende, at det er heellumuligt, at uddrage noget Resultat deraf, og saaledes vil det vistnok blive ved saalænge indtil det vorder afgjort, om det bliver til Krig eller Fred. Saalænge faaer man nøies med de forskiellige Beretninger:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Odessa, den 10de Decbr. Vore sidste Efterretninger fra Constantinopel gaae til 2den December, og ifølge disse var Staden vedvarende en Skueplads for de argeste Grusomheder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Porten har under 30te Novbr. givet alle de i Pera residerende europæiske Ministre den officielle Kundgiørelse, at Storherren har forkastet Keiseren af Ruslands Ultimatum. Saavidt er det nu altsaa kommet, og længe vil det vistnok ikke vare, inden man erfarer vor Cabinets Beslutning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Frankfurt, den 2den Januar. En Stafette fra Wien har bragt den Efterretning hid, at Divanet har antaget det russiske Ultimatum, paa nogle ubetydelige Puncter nær.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Stuttaardt, den 30te Decbr. Her vil man med Vished vide, at Wienerkabinet, tet, paa Grund af Divanets Forhold medens de engelsk østerrigske Underhandlinger, endelig har taget den Beslutning, at erklære Tyrken Krig i Forening med de fire andre store Magter, og at en ny Alliants mellem disse fem Magter var i Værk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Paris, den 2den Jan. De fornemmere Cirkler i Wien have nu en total forandret Mening om de tyrkiske Anliggender. J to Maaneder var man aldeles overeensstemmende med den østerrigske Jagttager, saavelsom og for at opretholde Coursen. Nu paastaaer man derimod, at Freden umuligt kan vedligeholdes, saaledes som Porten teer sig. Desuden veed man, at dens nye Ministre aldeles har forkastet Storsultanens Eftergivenhedsbetingelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Odessa, den 8de Decbr. Den franske Ambassadeur er kommen til Constantinopel, men har givet Ordre til sin Fregat, at holde sig seilfærdig i paakommende Tilfælde. Man veed, at den afsatte Reis Effendi er bleven qvalt med Silkesnoren. Paskaen af Ægypten er for en Million Piastre bleven forlenet med Paskalikerne af Candien og Cypern.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Moldau og Wallakiet. J begge disse Fyrstendømmer husere nu halvandet hundredtusind Tyrker. Allene Staden Jasse har en Jndqvartering af 15000. Hvis det længe varer ved, da seer man over hele Landet en frygtelig Hungers, nød imøde Hvermand maa afgive til dem 40 Skiepper Korn af hvert hundrede som de besidde, foruden alleslags andre Levnetsmidler og alskens Klædningsstykker. Blandt de asiatiske Horder som ere rykkede i derind, udmærker sig især en Folkestamme af følgende i Udseende: glindsende sorte med store brede Hoveder, smaabitte Øine, brede nedhængende Læber, sneehvide, Tænder og en stor opstaaende Næse; deres Legeme er kun halv paaklædt, og istedetfor Heste, ride de paa Æsler. Perserne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Baadad, den 26de Septbr. Jgaar Aftes kom vor Paska, slaget af Perserne, flygtende her tilbage, uden Armee, uden Kanoner, uden Telte og uden Skatte, da han har mistet Alt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Tyrkernes Bestyttelse er almindelig. De Corisig i Armenien have sendt Deputerede til den russiske General Vermolaff, som staaer paa Grændsen, og anmodet ham om Beskyttelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Willna, den 13de Decbr. Man forsikkrer, at det Petersborgske Hof har nu ved det Persiske en afgjort Overvægt over det Storbrittanniske. Persiens Schach har endog ønsker en personlig Sammenkomst med Keiser Alexander.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Rusland.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
St. Petersborg, den 4de Decbr. Jgaar er der fra Generalitetskollegiet givet Ordre, til, at organisere tolv Regimenter Colakker til Udlaner. Dette bebuder Fiendtlighedernes snare Udbrud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Sverrig - Norge. Til næste Sommer skal der atter, ifølge en kongl. Befaling, holdes en Lystleir ved den Norske Grændse, bestaaende af 10,000 Svenskere og 3000 Nordmænd.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Paa Qviddinge Hede skal der reises et Minde for den afdøde Prinds Carl August.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Fædrelandet. Hs. Majestæt har allernaadigst behaget at udnævne den hidtilværende Deputerede i det Slesvig-Holsteen Lauenborgske Cancellie, Statsraad J. O. F. Spies, til Cantsler i Hertugdømmet Slesvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
F. Scholten har paa Aarets første Dag ved en Omgangsskrivelse gjort Forslag til taknemmelige Medborgere om en Æresstøtte for høisalig Kong Christian den VII, at opreises paa Hovedstadens Høibroplads.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Khvn. Den ubehagelige Efterretning er indtruffen hertil, at en af vore Vestindiefarere, ført af Capt. Jhlen, er paa sin Udreise, den 27de Decbr. siunket ved Klæsholm, 1 Miil fra Marstrand. Besætningen var saa lykkelig at undgaae Faren, og er allerede kommen hertilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
En virksom brav Mand har Staten tabt i Justitsraad Diedrichsen, som døde den 27de December. Han var født i en slesvigsk Bondebye, af Bøndeforældre. Hans mange bekonomiske og Landvæsens Skrifter, har gjort ham fortient af Danmark, Litteratur. Siden 1817 var han Redacteur af Bladet Dagen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
I Hovedstaden var der i Kirkeaaret 1821, ifølge: authentisk Fortegnelse, ægteviede: 813 Par, fødte: af Mandkiøn 1651, af Qvindekiøn 1568, tilsammen 3219 af hvilke 963 paa Fødsels- og Pleie. Stiftelsen, døde: af Mandkiøn 1821, af Qvindekiøn 1635, tilsammen 3459 (af hvilke 47 Qvinder, og 421 Børn paa Fødsels- og Pleie-Stiftelsen og 364 paa det almindelige Hospital, samt 291 Fattige, som ere døde udenfor Hospitalet). Ere altsaa 240 flere døde end fødte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Avertissementer af Khvns. Adresseavis. Et Brændeviinssted som giver 500 Rbd. Overskud, anvises tilkjøbs i Kronprindsensgade No. 33. - Foren skikkelig og velklædt Pige anvises Condition, men uden at kunne lægge Skjorter i Læg, nytter, det ikke at melde sig. - Den Person som for 11 Dage siden borttog et slebet Chrystalglas af en Mands Stue paa Østergade, bedes behageligst at afhente det dertilhørende Maroquins Fouteral. - Karle, der i har tient paa Steder i ni Aar, anvises hver Dag af Fæstemand Henke. - En Embedsmandskone som har Vist at leve af, ønsker sig hos eenlige Folk, eller hos en Enke, hvor de leve godt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Odense. Her er i denne Tid opkommen en fæ Historie, der har noget Lignende med den bekiendte Liigplyndring for nogle Aar siden i Kiøbenhavn. Under et Klammerie imellem en Graverkarl og en anden Person blev nemlig Hiin af Denne beskyldt for at have opgravet og stiaalet en for faa Aar siden afdø Embedsmands Kiste, da et andet Liig af Familien ny lig skulde begraves i Nærheden af hans Grav paa St. Knuds Kirkegaard. For at hævne sig, overfaldt Graverkarlen ham Juleaften og blev strax arresteret; den opkom nu Mistanke, som ledte til Sagens nærmere Undersøgelse, især da en Deel af Ligkisten tilfældig viis virkelig blev fundet paa et afsides Sted i Marken, hvor den nylig var nedgravet. Forhørerne ved vare og Graven blev i Dag opkastet, for at komme til Vished om hvordan det egentlig er tilgaaet de Rygtet har fortalt det paa flere afskyelige Maader, der syntes at vinde Stadfæstelse ved den Omstændighed, at den Arresteredes Kone savnedes samme Dag da hun skulde afhøres i Retten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Fredericia. Professor og Stadsphysikus N. Bøtcher blev os ved Døden berøvet af et indvortes Slag. Han var 66 Aar gl. og havde i 25 Aar virket som Læge her i Byen. Han var fød i Ribe, hvor hans Fader var Bager. Han har skrevet adskilligt, især i det medicinske og physiske Fag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Veile. Her havde man forleden den Glæde at see en af Byens hiemkomne Lübeksfarere seile heelt op til vor, af skiønne hugne Kampestene opbyggede Broe. Da Vandet den Dag var usædvanlig høit, og der i Mandsminde intet Skib havde været seet saa nær ved Byen, da de ellers maa ligge 1/4 Miil derfra, saa vare mange Mennesker ude at see dette frydelige Særsyn. Skive. Det Steinerske Skuespillerselskab som i 6 Uger har opholdt sig her og ugentlig givet 4re Forestillinger, forlod os i Dagmorges og reiste til Holstebroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Amisskoledirectionen for det søndre Amtsprovstiei Hiørring Amt oplyser nu, at de svære Restancer af Skoleskal i Oronninglund Sogn reiser sig fra et i Aaret 1815 gjort Jndkiøb af de fornødne Jorder og Bygninger til Sognets Skoler. Da Beboerne gientagne Gange klagede over den affattede Ligning, og bade som Nedsættelse, svarede Cancelliet: "at det skulde have sit Forblivende ved de trufne Foranstaltninger, hvilke ikkun, formedelst Tidsomstændighedernes Forandring, have kunne foranledige Klage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Til et af Tidens, nu sieldne, glædelige Tegn, hører: at en stor Jern-Pengekiste ønskes tilkjøbs i Khvns Aviser. Altsaa maae dog ikke alle Kasser være tomme? J Odense saaes i Julehelligedage tre Slags Foraarsblomster.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Ved den 1051 Trækning i Altona ere følgende Nummere udkomne: 57 25. 83. 76. 46.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Dødsfald. Justitsraad Didrichsen, Bolette Niel en fød Viinholdt, Madame J. Sick, alle i Khvn. Birkedommer Petersen paa Lindenborg; Pastorinde Olsen fød Dens li den første Barselseng efter 13 Aars Forlovelse, i Ølbye ved Lemvig; Proprietair Ammitzbøll paa Søt gaard ved Ringkiøbing. Apothekerlærling Carl Foss i Viborg; Mad. Elis. Runchel i Randers; Postmester Kieruiff i Hobroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Khvns. Kours, den 8de Jan. - 251 - Specier 15 Rbmk. 1 s. a 15 Rbmk. 1 1/2 s. Obligationer 73 a 73 1/2. Norske Sedler 12 1/2.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Paa Søndag prædiker i Domtirken til Høimesse: Hs. H. Hr. Stiftsprovst Studsgaard; til Aftensang Hr. Pa for Brygmann J Fruekirke til Høimesse: Hr. Pastor Brygmann, til Aftensang Hr. Pastor Jahnsen; i Hospitalskirken Hr. Pastor Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Bekiendtgiørelser. At det har behaget den almægtige Gud ved en blid og rolig Død Søndagen den de Jon Morgen Kl. 5 1/2 efter 6 Ugers Svaghed til det Evige at hiemkalde min uforglemmelige Mand og vores uforglemmelige Fader, Kiøbmand Niels Schoning i hans Alders 73de Aar, undlades ikke for fraværende Slægt og Venner at be ken tgiøres af den salig Afdødes efterlevende Enke, Horsens den 10de Jan 1822. og Børn. Hylleborg Schoning, fød Raarup. Thomas Schoning. Marie Schoning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
De af Byens Jndvaanere, som restere med Deres Bidrage til Almueskolevæsenet for Aaret fra Novbr. 120 til Novbr. 1821 efter den opproberede Ligning ville behage at betale Samme inden denne Maanede Udgang for at undgaae Udpantning. Aarhuus den 10de Jan. 1822. Commissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
J Aarhuus Stif slidende No. 8 for f. A. læst i fra Mariboe: at den andstrygende Alexander Joseph, der kunde gryne som et Svin, synge som en Nattergal, og som kaldte sig selv den ærlige Jøde, der lagde sin Ærlighed for Dagen ved at bortliste sig fra Byen uden at betale sin Skyld; denne selvsamme Joraelit har, i disse Dage, ligeledes her i Aarhuus viist, sin Ærlighed, i det han bortrøvede sin Natseddel og tog Flugten uden at betale Fortæring m. v. Ønskelig var det derfor at Publikum engang kunne blive opmærksom paa en saadan Landstryger, der allene ved sig Markskrigerie bedrager Folk. J. Møller. Store Grundets Hollænderie Forpagtning tær ved Veile, af 140 Køer, kan paa billige Vilkaar er holdes til først. Maidag, naar Vedkommende som maatte ønske samme, behagelig henvender sig til Ur C. F. Michelsen. dertegnede. En Kongelig Obligation af 1811, fior 6000 Rd. dansk Courant, altsaa 6000 Rbd. Sølv har Eieren, overleveret mig med Fuldmagt til at sælge. Renterne hæves her paa Amtstuen til 11te Juni og 11te Decbr. 3 3/4 pCo. aarlig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Skulle nogen heri Byen eller i Omegnen attraa at ville kiøbe samme, saa ville de behage, jo før jo kiærere at melde sig hos mig, da Obligationen kan blive dem foreviist og imod Betaling overdraget, en ten nu strax eller til næste Snapsting. Aarhuus den 10de Jan. 1832. B. Lihme, Jeg er forsynet med Røgtobakker, som sælges i bil og halve Matter til billigste Priser mod Contant Be Skanderborg den 6te Jan. 1822. taling. M. Jansen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Nogle Traver nye Rug, Byg og Hvedehalm samt endeel godt konserveret gammel Rug og Havrehalm, Koppel. kan erholdes hos Udgives 3de Gange ugentlig af A. F. Elmquist. Med et Norsk Fartøi er hertil ankommen, blandt andet, en Confur eller Skorsteens=Indretning, bestaaende : 5 Plader v. omtr. 2 Skp. 16 Lpd. 8 Pd. 4 Aasseroller, 92 Rister og 3 Krumjern 18 Ringer og Spield. 1 Kiede. 1 Stegrovn med Tilbehør. Om Prisen handles inden førstk Onsdag med Vedkommende, der logerer hos Hr. Skibscapt. H. C. Sørensen paa Mindegaden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
En smuk let Kane til 2de Heste, tilligemed Bielder, staaer tilkjøbs i Vibye Præstegaard. Sammesteds kan og faaes 4 anseelige Kare hvinduer af engelsk Glas, 20 Tømmer høi, som og ere tienlige til Speile. Paa en Herregaard nogle Mile fra Aarhuus kan en duelig Meierske enten strax eller til 1ste Mai faae Condition. Ligeledes kan en Kudsk, der forstaaer at kiøre og kan deeltage i Markarbeide, faae Condition. Nærmere Underretning meddeler Adressekontoiret. Til Leie. J Gaarden No. 127 paa Søndergade i Horsens, er for en gift Familie følgende Værelser at faae fra Paaske Flyttetid 1822: et Værelse paa 3 Fag, et dito paa 2 Fag et Kokken paa 2 Fag, et Loft paa 3 Fag og Plads i Gaarden. Ønsker Nogen denne Leilighed, da accorderes i Tide med Eieren. J. P. Fischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Sammesteds er et Værelse paa 2 Fag at bekomme for en ugift Person.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
En Spanskrørstok med bruun Hornknap og Bogstaverne P. A. er i de sidste Dage af forrige Aar forglemt et Sted heri Byen, og bedes afleveret paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
En hvid og blaa Fjeder er i Søndags tabt paa Gaden eller udenfor Mindepotten. Finderen bedes, imod en Douceur at indlevere den paa Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-11
Forskiellige Sorter Jnstrumenter, saavelsom Napolitanske og Romanske Strænge til Violin, Violonel, Bratsch, Guitar, m. m.m. faaes bestandig til billige Priser hos W. Berg paa Vestergade. Hr. Dr. I K. Høst udgiver fra Nytaar af et nyt Morskabslad under Titel af Spøgefuglen eller nye Samling af morsomme Tildtagelser, lystige Indfald, latterlige Anecdoter og vittige Svar. Prisen bliver 6 Mark om Qvartalet Subskription herpaa modtages i Aarhuus hos J Jessen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Aar 1822. No. 7. Løverdagen. den 12te Januari. med Brevposterne. Den til Forsendelse. Kongelig allernaadigst privilegerede. huus. ibidkud.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Blandinger. Det synes som Jorden bliver kjed af de langvarige Forhandlinger som foregaae paa dens Overflade i Europa, thi den begynder at ter sig som Parterret i et Skuespilhuus, der stamper med Fødderne, naar Dækket ikke vil til at gaae op og Skuespillet ikke vil begynde. Fra Rusland, Jtalien og det sydlige Tydske land, kort sagt fra alle de Lande som omgive det europæiske Tyrkie, høres om lutter Jordrystelser. J Polen og Rusland vare disse Naturbegivenheder hidtil næsten ukiendte, og vakte derfor stor Forfærdelse. I Cracau oplystes Himlen paa samme Tid af en besynderlig Jld, næsten ligesom den bengalske, hvorpaa fulgte Torden og Lynild. J Schlesien saac en Jldkugle svæve ned fra Luften med en lang Hale, den glimrede i alle Regnbuens Farver og sprang i Lu ten uden Knald. J Berlin faaes den 24de Decbr. om Aftenen en Jldkugle i Luften, større end den opgaaende Sol. J Gallizien afbrændte Lynilden i samme Dage en stor Skov. J Tydskland sporedes Jordskjælvet lige indtil Maintz, og det paa første Juledag. J Schweitz er det et saadant Sommerveir, at Jordbær haves modne og Æbletræer blomstre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Ethvert Firman, som udfærdiges af Storsultanen, begynder med disse Ord: "Jeg, som ved den Allerhøiestes udmærkede Yndest, og ved den hellige Prophets Undergierninger og Velsignelser, er ophøiet til alle Sultaners Sultan, alle Keiseres Keiser, alle Kroners Uddeler, Guds Skygge paa Jorden, hele Menneskehedens Tilflugt, Konge over hele Jordkuglens Flade, de Svages og Ulykkeliges Forsvarer, Udrydder af de Vantroende og Hedningerne, Verdens anden Alexander, Behersker af Otienten og Occidenten, de Rettroendes og Islammismens Statte, den guddommelige Lovs Fanefører, Herre over Nationernes Liv, Fredens Grundvold og de Dødeliges Sikkerhed, Tiener for de ophøiede og ædle Stæder Mekka og Medina, hvis Besiddelse alle Nationer misunde os, o. s. v. - Man taber Taalmodigheden ved at afskrive Resten af denne latterlige Titel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Pariser Modeherrer bære nu Beenklæder og Damerne Syepeier i la Dander h. Saavel hine som disse ere prydede med de smukkeste gaadefulde Zirater af den berømte Dyrekreds. Alle Dameposer og Beenklæder som ikke ere broderede a la Denderah, behage ikke mere den galante Verden i Paris. Dyrekredsen, dette Oldtidens Mesterstykke, er paa Veien did.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Da Sangerinden Maria nylig havde Benefice, tog den skotske Lord Fise for 3,100 Fr. Billetter til sine og Sangerindens Venner, og udelukkede saaledes, til Franskmændenes store Fortrydelse, næsten alle Andre fra Forestillingen. Med 150 Guineer kan man rigtignok udrette en heel Deel meere i Paris end i London. Derfor fortæller man ogsaa, at da en engelsk Lord havde givet sin Søn aabent Creditiv paa en Bankør i Paris, tog Hiin saa ofte det ene Snees Tusind Livres efter det andet, at Bankøren dog endelig troede sig beføiet, at forespørge sig hos Faderen, hvorlænge, han saaledes maatte blive ved, Faderen spurgte da: som det var engelske eller franske Livres: Pund) Og da Bankøren svarede, franske, løb Ordren tilbage. af det Snavs maa han tage saameget som han vil J Magdeborg averterer en Kukkenbager til Salg græske Pebernødder, græsk Marzipan, Catalanikager, der vel ikke synge, men desto bedre smage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Den engelske Digter, Lord Byton, har solgt Manuscriptet til sin Levnetsbeskrivelse til Boghandler, Murray i London, og faaet derfor : 2000 Guineer. J London er der sat store Væddemaal paa, at den tyrkiske Throne er styrtet inden næstkommende 1ste Marts.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Det er Bankøren Salomon Rothschild som er bleven døbt i Wien. Fyrst Esterhazy og endeel andre af Keiserstadens Fornemste, store Faddere ved hans Daab.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
München er det nu Skik blandt fattige Folk, at stiæle Hunde og spise dem, ligesom man (lægger Beretningen til ) i Kiøbenhavn og andensteds spiser i Hestekjød.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Et i Taunton afdød rig Enke efterlod et Testament, saaledes begyndende: "Først og fremmest ønsker jeg, at Alting skal efterkommes gandske bogstaavelig, som skrevet staaer, og at ingen Prokurator maa vorde antagen, for at bevise, hvad jeg kunde have meent." - Den forsigtige Testatrice kunde dog ikke forhindre Prokuratorernes Jndblanding, og da hun i havde forlangt, at man ikke maatte lægge nogen særegen Mening i hendes Ord, saa erklærede Dommeren, at hun slet ingen Mening havde havt, og Arven blev tildeelt Personer, der aldeles ikke vare nævnte i Testamentet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
J Kønigsberg er en Bankdirecteur gaaet bort fra Kone og fra Kassen med, hvori fandtes en Mangel af 95,000 Rdr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Den russiske Keiser har ladet Professorerne Arseniev Halitsch, Hermann og Raupach suspendere fra deres Embeder formedelst Jndholdet af deres Foredrag.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
J Bergens Stift er i afvigte Kirkeaar død en Madame Bisgaard i den høie Alder af over 101 Aar. Mærkeligt var det at hun til det Sidste hørte ligesaa grant som en Anden, kunde læse den fineste Stiil uden Briller, og dandsede endnu med meget Lethed paa sin hundrede Aars Fødselsdag med sin 60aarige Søn. Hun var født i Frederik IV Tid, og havde saaledes oplevet 5 Kongers Regiering.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
Blandt de mange Forespørgseller a., Kiøbenhavns Adresse-Avis indeholder, er følgende - Gaade, En, som skriver en hurtig Haand, ønsker en Mand til sig 1 eller 2 Gange om Ugen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1822-01-12
En Mand paa Vesterbroe bekiendtgiør, at han fra Slagter er bleven Lysestøber; dersom han tillige som rimeligt, er Medlem af Borgervæbningen, saa kan han i sin Tid faae samme skiønne hæderlige Gravskrivt som hiin Schweitzer: "Han nærede, oplyste og forsvarede Fædrelandet.