JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Kjøbenhavnsposten" indeholder følgende Sammenligning imellem den svenske og den danske Stats Udgifter: "Hoffet i Sverrig medtager 514,200 Rbd., i Danmark 1,422,000 Rbd. foruden en Mængde Naturalpræstationer og hvad der yderligere maatte blive opført blandt de ubestemte og uforudseelige Udgifter eller andre Steder. At Udgifterne til denne Udgiftsbranche i Danmark stige til henimod det tredobbelte af dem i Sverrig, maa fornemmelig tilskrives de Summer, der her medgaae til de kongelige og fyrstelige Personers Appanage, og med Hensyn til hvilke Stænderne hver Gang de have været samlede have anbefalet Jndskrænkninger og sidste Gang i Finantsministerens Communication erholdt det Svar, at det er en Selvfølge, at Appanagerne ved indtræffende. Personalforandringer kunne nedsættes, og at Hs. Maj forøvrigt i Fremtiden som hidtil selv i hvert Tilfælde vil bestemme deres Størrelse. Udgifterne til det udenlandske Departement i Sverrig andrager 169,200 Rbd. og i Danmark 293,000 Rbd. Ogsaa denne Udgiftspost have Stænderne fundet uforholdsmæssig høi, ligesom det ogsaa forøvrigt er bekjendt, baade at Sverrig veier meere i den politiske Vægtskaal end Danmark, og at det svenske Diplomati er nok saa dygtigt og indflydelsesrigt som det danske; men det er da heller ikke ved høie Gager og store Udgifter, at man tilveiebringer duelige Diplomater. Finantsvæsenet medtager i Sverrig 1,279,200 Rbd. og i Danmark 5, 195,000 Rbd., hvilken meget store Forskiel især skriver sig fra den meget store Statsgield i den danske Stat, for hvilken Sverrig er saa godt som aldeles fri Med Hensyn til Pensionsvæsenet er Forskjellen imidlertid allermeest paafaldende, idet der til samme i Sverrig medgaaer 393,300 Rbd. og i Danmark 1,440,500 Rbd., eller omtrent det fiirdobbelte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Det er denne Udgiftspost, hvis enorme Tiltagen hos Stænderne har vakt Ønsket og gjennemgribende Forholdsregler til sammes særdeles betydelige Formindskelse, og som har fremkaldt det Svar i Finantsministerens Communication i Anledning af Stændernes velmotiverede Andragende, at Hs. Majestæt ikke har fundet Forslaget passende". Pensionsvæsenet og Hoffet medtage saaledes i den danske Stat omtrent 3 Millioner eller en Femtedeel af samtlige Statens Udgifter, medens de i Sverrig kun medtage 900,000 Rbd. eller omtr. en Tiendedeel af de langt mindre Statsudgifter. Hvad endelig samtlige Udgifter i den danske Stat angaaer, da beløbe de sig til 15,638,000 Rbd., medens de i Sverrig kun udgjøre 8,531,000 Rbd., eller kun lidt over Halvdelen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Fyrgetyve slesvigske Boelsmænd og Jnderster have taget sig den underdanigste Frihed, i en Adresse til Hertugen af Augustenborg at takke denne deres durchlauchtigste Herre for den Naade, han har viist dem, paa billige betingelser at befrie dem fra alt Hoveri paa Godset Auenbøllegaard; de haabe ogsaa, at deres naadigste Fyrste er overbeviist om, at de anerkjende den dem viste Naade i sit hele Omfang. "Endskjøndt, hedder det fremdeles, "nogle Blade skildre vor naadigste Herre, som haard mod sine Undergivne, saa har han viist os det Modsatte, og ingen veltænkende hertugelig Undersaat vil kunne undlade i Hertugen at elske en god og nedladende Herre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Fra Apenrade skrives af 4de ds. i Byens Ugeblad: "Den schleswigholsteinske Flagmani er her indtraadt i en ny Phase. Sidste Søndag saae vi fra det Hr. Dr. Neuber tilhørende Badehuus et Dannebrogsflag veie, der istedetfor det kongelige Navnechiffer var forsynet med det schleswigholstein ske Vaaben. Et lignende Flag var heiset under Gaflen, altsaa som Nationalmærke, paa et, en herværende Skibsrheder tilhørende, ny opbygget Fregatskib, og da dette Fartøi senere vil komme til at passere Øresund, er det vel muligt, at Kronborgs Fæstning vil blive hilset med det nye Statsemblem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Bemeldte Skibs Agterspeil er desuden prydet med Schleswigholsteins Vaaben og den odieuse Devise Vi lawen" &c., samt det store Frelsens=Aars Aarstal 1460. Efter Forlydende skal samme Skibsrheder, have høiligen doleret over, at hans smukke Skib skulde ibrændes Mærket "dansk Eiendom", og udtalt sit Ønske, at see i dets Sted Stemplet "schleswigholsteinisches Eigenthum; men da Vedkommende erklærede, at maatte bruge det gamle Stempel, indtil det nye arriverede, skal man have fundet paa det Middel, at skjule den danske Vederstyggelighed ved at nagle et Bræt derover. Vi ville ønske, at Skibet under sit ny Flag og med det skjulte Mærke maa fare ligesaa heldigt og indbringende, som da det førte det danske Flag uforfalsket (næsten havde vi sagt: uplettet) og aabent Mærke, paa hvilke den germaniserende Separatisme nu til Tids kaster Vrag."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Gudumlunds Korn- og Stampemølle er i disse Dage solgt af Hr. Jørgensen til Hr. Proprietair Voss fra Kjellingberggaard for 15,000 Rbd., foruden en aarlig Afgift til Grevskabet Lindenborg (Aalb. Av.) af 300 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
J Torsdags Eftermiddag ankom paa Kjøbenhavns Rhed fra China og Sincapore Barkskibet den danske Eeg af Kjøbenhavn, ført af Capitain H. H. Paulsen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Efter længere Tids Tørke med jevnlig Blæst hjemsøgtes Svendborg By og Omegn i Tirsdags af et betydeligt Uveir, som bebudedes ved en huul Brusen i Luften og udtømte sig i et heftigt Tordenveir, der endte med et frygteligt Hagelslag, blandet med coniskdannede Jisstumper af over en Nøds Størrelse, og i faa Minutter bedækkede Jorden med et fuldstændigt Vinterdække, hvoraf man endnu om Aftenen fandt enkelte Spor. Da Uveiret heldigviis ikke ledsagedes af Storm, var Skaden paa Markerne ikke saa betydelig, hvorimod Frugthaverne lede overordentlig ved Hagelslaget, som nedslog Masser, af Frugtknopper og unge Skud. Ved Ellerup slog Lynilden ned og dræbte 3 Køer og 2 Kalve, som stode løse paa Marken. - Under et svært Tordenveir, som samme Dag drog over Randers Egnen, dræbte Lynilden paa eengang 3 Heste og et Føl, som stod tøirede paa en Mark, i omtrent en Snees Alens Afstand fra hinanden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Det hændtes i Tirsdags i Aulsby ved Asperup i Fyen, at nogle Bønderbørn legede sammen og en af Drengene paatog sig at være Hund, saaledes af de Andre lagde en Strikke om hans Hals og bandt ham ved et Hundehuus. Drengen foer ud og gjøede af Børnene, men sprang ud med en saadan Voldsomhed, at Strikken snørede sig sammen og han udstødte uarticulerede Smerteskrig; de andre Børn forskrækkedes og løb bort, men da de kom igjen var Drengen virkelig paa denne sælsomme Maade hængt og død. (Hemp. Av.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 7de Junii. Den af os i vor forrige Meddelelse omtalte kongelige Resolution angaaende den Flensborg-Husumer Jernbane er nu offentlig bekjendtgjort i den Berl. Tidende. Den falder i to Deele: 1) Anlægget af en Havn ved Husum, og 2) Tegningen af 1,625 Actier a 100 Species for Finantsernes Regning under visse Betingelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Det er en Resolution af høieste Vigtighed for DanmaksHandel. Anlægget eller rettere Udvidelsen af Havnen ved Husum vil under alle Omstændigheder blive udført for Statens Regning, og derved vil den væsentligste Hindring for Opkomsten af Halvøens Vestkyst blive ryddet af Veien, nemlig Mangelen af en Havn; thi det er bekjendt, at der paa den hele Vestkyst ikke findes en Havn, der er værd at omtale. Anlægget af en Havn ved Husum vil saaledes aabne Vestkysten Adgang til den store Verdenshandel, og kan denne Havn gjøres tilgjængelig for Skibe af enhver Dybde, og ved en Jernbane sættes i Forbindelse med Flensborg, kan dens Jndflydelse paa Danmarks Handel blive af uberegnelig Betydning. Vel deele vi ikke deres sanguinske Forhaabninger, der mene, at Husum og Flensborg derved ville blive istand til at trække Verdenshandelen fra Hamborg, Denne By vil altid beholde Overvægten ved sin udmærkede Beliggenhed, sit rige og store Opland, og for ikke at glemme det Vigtigste, ved sine enorme Capitaler; men det er allerede store Ting, hvis Flensborg og Husum kunne faae Part i Verdenshandelen og blive Hamborgs Concurrenter, og det ansee vi for utvivlsomt, at de kunne, naar de forstaae at benytte Forholdene, og Flensborg har Kjøbmænd, som forstaae det og heller ikke mangle Capital. En slem Omstændighed er det rigtignok, at de Actier, som ere tegnede, lyde paa en Bane fra Flensborg til Tønningen; de nuværende Actionairer, der forstørstedelen have viist sig meget trevne og uvillige, ere saaledes ikke forpligtede for den nye Banelinie til Husum, og man maa altsaa begynde ganske forfra; imidlertid tvivle vi ingenlunde om, at Foretagendet vil gaae, nu da Regjeringen, ved at tilbyde en betydelig Actietegning, har viist Tillid for Foretagendet, og det vilde være meget at beklage, om dette for hele Staten, men for Jngen meere end for Flensborgerne, vigtige Foretagende skulde gaae overstyr ved disses indbyrdes Uenighed om, hvilken Banelinie der er at foretrække. Senator Nielsen og Kbmd. Christianson fra Flensborg have i denne Tid været her for at virke for den Flensborg-Tønninger eller, som det nu bliver, Flensborg-Husumer Bane, men de ere atter reiste hjem efter at have opnaaet den ommeldte vigtige Resolution. Agent og Senator Jensen er her ligeledes, men denne indflydelsesrige og ellers saa kloge og fædrelandssindede Mand, virker for en Bane fra Flensborg til Rendsborg. Vi have i denne Tid endnu en fjerde Jernbane Agent her fra den frie Hansestad Lübeck, Syndicus Dr. Elder. Han er her for at træffe en Overeenskomst angaaende den projecterede Bane fra Lübeck til den Hamborg-Berliner Bane, som vil komme til at skjære det danske Territorium.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Den kongelige Resolution, angaaende Jernbanelinien fra Kbhvn, til Roeskilde er nu falden, og Expropriationen vil saaledes nu rask og uhindret gaae for sig. Jernbanegaarden vil blive opført i Dronningens Enghave ligeoverfor Tivoli, der saaledes vil blive ganske uberørt af Jernbanen. Om dennes Fortsættelse til Korsøer har man nu de bedste Forhaabninger. Ved Selskabets Generalforsamling den 23de Mai fratraadte de 4 Medlemmer af Controlcomiteen, i hvis Sted bleve valgte Raadmand, Prof. David, Raadmand H. P. Hansen, Høiesteretsadv., Etatsr. Salicath og Landsoverretsassessor Gudenrath. Det tilbageværende Medlem af den gamle Comitee, Lector Wilkens, blev valgt til Comiteens Formand. For hver af Directeurerne blev der tilstaaet 4000 Rbd. naar Banen er færdig, og i aarlig Gage tillagdes den administrerende og den techniske Directeur hver 2000 Rbd. foruden fri Bolig, Casse-Directeuren 1000 Rbd., naar de reise her i Landet, faae de 6 Rbd. om Dagen i Diætpenge, naar de reise udenlands 8 Rbd. Den Auction, der i disse Dage er afholdt over Beværtningslocalerne ved Badeanstalten ved Klampenborg, har faaet et meget tarveligt Udfald, der nok fornemmelig maa tilskrives en Protest fra Verten i Bellevue om, at Anstalten ikke maa befatte sig med Krohold, og som har faaet Medhold. Denne Omstændighed maa naturligviis trykke Jernbanen til Klampenborg, hvortil man dog nu venter kgl. Concession.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Efter hvad vi have erfaret vil Hs. M. Kongen af Preussen afstige hos sin herværende Gesandt; hans Følge, siger man, vil blive indlogeret i Stadt Hamburg. Efter det affattede Program, som dog muligt kan blive forandret, vil der den første Dag blive holdt Familietaffel, og om Aftenen vil Hs. Maj. besøge Skuespillet. Den anden Dag vil Hs. M. besøge Holmen og Thorvaldsens Musæum, og der vil blive Taffel og Cour paa Christiansborg Slot, om Aftenen Skuespil; den tredie Dag vil blive anvendt til en Reise til Frederiksborg og Fredensborg. Om der vil blive militair Parade er endnu ikke afgjort. Af Balletter, der ville blive givne, nævner man Raphael" og "Toreadoren", og Hs. Maj. skal have ønsket at see et af de holbergske Skuespil. - Ministrene Bodelschwingh og Stolberg siges at ledsage Hs. preussiske Majestæt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
De svenske Studenter ventes d. 22de Junii.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Nykjøbing Skibsliste fra 7de til 9de Junii. Jndklarerede: Skipper D. C. Schrøder af Wordingborg, fra Kjøbenhavn, balle; J. Albertsen af Marstal, fra Holnis med Muursteen; P. C. Friis af og fra Dragø, ledig; H. Holm af Rønne, fra Vandholm med Stykgods. Udklarerede: Skipper J. J. Hansen af Marstal, til Nysted med Stykgods; P. C. Friis af Dragø, til Kjøbenhavn med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Kjøbenhavns Torvepriser den 7de Juni 1845. - Rug, 4 Rbd. 32 s. a 5 Rbd. - s.; Hvede, 4 Rbd. - s. 3 5 Rbd. 40 s.; Byg, 2-radet, 3 Rbd. 61 s. a 3 Rbd. 80 s.; dito Gradet, 3 Rbd. 48 s. a 3 Rbd. 64 s.; Havre, 2 Rbd. 72 s. a 3 Rbd. 40 s.; røget Flæsk Lpd., 2 Rbd. 8 s. a 2 Rbd. 24 s. dito grønsaltet, 1 Rbd. 56 s. a 1 Rbd. 76 s.; Smør, Pd. 23 s. a 27 s.; Æg, Snesen, 18 s. a 20 sk.; Smør, Fjerdingen, 13 Rbd. a 14 Rbd. 48 s.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Udenlandske Efterretninger. Tydskland. Dhrr. v. Jtstein og Hecker have i Mannheimer-Tidenden ladet indrykket en nøiagtig Fortælling om hvorledes det gik til med deres Udviisning af de preussiske Stater, hvilken i det Væsentlige stemmer med det, som allerede er bekjendt. De have tillige indberettet Sagen til Stats ministeriet i en egen Promemoria og begiert sammes Bistand til at erholde Fyldestgjørelse for den dem tilføiede Krænkelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
J Anledning af det Rescript, ved hvilket den preussiske Regjering forbyder de evangeliske Menigheder at overlade deres Kirker til de tydske Catholiker, har nu ogsaa Domkirke=Menigheden i Königsberg protesteret og i denne Henseende beraabt sig ikke alene paa almindelig billighed og christelig Velvillie, hvortil den finder de nye Menigheder aldeles værdige, men ogsaa paa de preussiske Statslove, der kalde Kirkerne "Menighedens Eiendom",J adskillige Egne af Mellemtydskland er atter skeet betydelig Skade ved Oversvømmelser, foranledigede ved et i flere Dage vedholdende Regnskyl Klager herover føres fra Bamberg, Nürnberg, Halle og flere Steder. J Bamberg bleve endog flere Gader oversvømmede.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Frankrig. Det er tidligere anført, at Pairs kammerets Comitee og sammes Referent, Grev Roy, har modsat sig Forslaget om Renteconversionen. Jmod Forventning har Finantsministeren anbefalet samme som baade retfærdig og betimelig, hvilket sidste netop blev bestridt af Ministrene i de Deputeredes Kammer. Man mener, at Pairskammeret desuagtet vil forkaste Forslaget og muligt er Ministerens Forslag især stilet paa at stille Departementerne tilfreds, hvor Forslaget er populairt, hvilket det egentlig ikke er i Paris.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
De i forrige Numer omtalte Actstykker vedkommende Prinds Carlos's Frasigelse meddeles nu verkelig i Moniteuren og deres Jndhold stemmer nøiagtig med det allerede Anførte.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
England. Jrlands catholske Prælater have tilstillet Statholderen et Memorandum i Anledning af de nye Universiteters Oprettelse, hvori de vel i det Hele bevidne deres Tak for denne Foranstaltning, men tillige forlange adskillige Forandringer i den catholske Religions Jnteresse, f. Ex. at de fleste Professorer bør være Catholiker, eftersom Fleertallet af Studenterne høre til denne Kirke, og at de bør udnævnes af en Commission, hvoraf de catholske Prælater i den Provinds, hvor Gymnasiet ligger, ere Medlemmer; at enhver blandt Gymnasternes Embedsmænd, der vil arbeide paa at omvende de catholske Studenter, bør bortfjernes osv. Statholderen udtrykte sig temmelig gunstig om deres Andragende med Undtagelse af det Punkt om Professorernes Ansættelsesmaade, som han meente, at Regjeringen vilde være ubevægelig i, men det er sandsynligt, at Regjeringen ikke vil foretage nogensomhelst Forandring i den oprindelige Plan, da samme vilde være en Afvigelse fra det til Grund for samme liggende Princip, at den forskjellige Troesbekiendelse hverken tør have nogen Jndflydelse paa Professorernes Ansættelse eller paa Studenternes Adgangsret. Dette bekræftes ved ved Parlamentsdebatterne i Anledning af Billens anden Læsning, hvor Lord Russell opkastede det Spørgsmaal, om Regieringen vilde bestemme sig til væsentlige Forandringer i Anledning af de catholske Biskoppers P. M., men fik det Svar af Jndenrigsministeren, at disse kun kunde finde Sted i Biting, da der ellers ikke vilde uden videre være bleven andraget paa dens anden Læsning. Billen har iøvrigt et ikke ubetydeligt Modparti i Parlamentet, men vil dog rimeligviis gaae igjennem.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Den bekjendte Brevaabningsret har atter været for, idet Grev Radforgjorde Forslag til at fastsætte visse lovlige Skranker for samme. Hans Forslag blev forkastet ved den anden Læsning, men Grunden hertil kunde dog maaskee ligge i at samme i adskillige Punkter var forfeilet. Blandt dem, der bekæmpede denne Uskik, udmærkede sig Overdommeren ved Queens=Bench, Lord Denmann, og man har endnu ikke opgivet Haabet om at et bedre overveiet Forslag kan faae bedre Held.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Sverrig. "Dagl. Alle." siger og sidste Rigsdags Resultater: "Af Kongen og Stænderne i Forening ere følgende høist vigtige Grundlovs forandringer blevne antagne: Regjeringens vilkaarlige Magt over Journalerne er ophørt. Den Bestemmelse, at et vist Antal Medlemmer i høieste Ret skal være af Adelen, er bleven ophævet. Den til Folkets politiske Udvikling i væsentlig Maade bidragende Forandring. af Rigsdagens Holdelse hvert 3die Aar, Stedet for tidligere hvert 6te Aar, er bleven antagen. - Sæteri-Eiere, som ikke høre til nogen anden Stand, ikke ere, eller have været Embedsmænd, have faaet Adgang til Bondestanden. Et ikke ubetydeligt Antal formuende og dannede saakaldte Standspersoner, der hidtil savnede Repræsentations ret, komme derved til at deeltage i Valgene til Rigsdagsmænd, og sandsynligviis i selve Rigsdagene, hvilket maaskee i samme Grad som det skaffer Bondestanden mere Oplysning og Dannelse, vil forøge denne Stands Anseelse og Jndflydelse, samt vist mere end mange Comiteer lade Tiden nærme sig til Repræsentationsreform paa en national Grundvold.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Ved Kongens og Stændernes forenede Beslutning er der ved Antagelsen af Kongens Proposition om Hovedprinciperne for den nye Straffe og Fængselslov blevet lagt en fast Grund til et forbedret Straffesystem, hvorpaa Sverrigs bedste Lovkyndige saalænge have arbeidet og hvilket forberedes i næsten alle Lovgivninger i den civiliserede Verden. - Den kongelige Sanction paa Stændernes Beslutning om lige Arveret for begge Kjøn maa, uden Hensyn til dens store politiske Betydning for nærværværende Tid, ansees som Grundstenen til en forbedret civil Lovgivning, der netop forberedes af en af Landets første Jurister sammensat Comitee. - Jfølge Stændernes Beslutning er det vigtige Princip blevet erkjendt, at ethvert Medlem af Samfundet, som erlægger nogen Skat til Staten, er pligtig at bidrage til den opvoxende Slægts Opdragelse. Vi mene Beslutningen om, at en vis Deel af Kopskatten for Mand og Qvinde skal anvendes til Folkeunderviisningen, hvilke Penge, der for hele Riget udgjør den betydelige Sum af 300,000 Rd. Bco. aarlig, skulle stilles til Communernes egen Disposition; desudes ere særskilte betydelige Summer efter Kongens Forslag blevne anviste af Finantserne saavel til Folkeunderviisningen som til Elementairskolerne og Universiteterne. J Forbindelse hermed maa man nævne de tre verdslige Stænders næsten eenstemmige Beslutning med en Fremstilling af "Trangen til en længe indseet og forlangt gjennemgribende Reform af Elementairskolerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
AVERTISSEMENTS. Den herværende Badeanstalt Nykjøbing, ligger nu til Afbenyttelse, for Damer fra Kl. 8 Formiddag til Kl. 2, og den øvrige Tid for Herrer. Det bemærkes, at Værelserne for Strøm- og Svømmebadene ere overladte Cathedralskolens Disciple fra Kl. 5 til 6 Eftermiddag Søndagen undtagen. Billetter erholdes hos Kjøbmand C. Barlon til sædvanlig Priis, og anmodes de, der ønske at abonnere for hele Sommeren, snarest derom paa samme Sted at henvende sig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Udsalg af Jnstrumenter. At jeg i disse Dage igjen er bleven forsynet med et Parti Violiner fra 10 Mk. til 25 Rbd. Stk., samt Violonceller, Alt-Violiner, Guitarrer, EsKlarinetter, Klaphorn, Violin- og Violoncelbuer fra 5 Mk. til 5 Rbd. 3 Mk. Stk., undlader jeg ikke at offentliggjøre. C. W. Hansen. ved Slotsporten. Udmærket god islandsk Klipfisk a 6 Mk. pr. Lpd., Uld a 2 Mk. pr. Pd. faaes hos C. W. Hansen. ved Slotsporten.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Uldne og linnede Klude, Kreaturbeen, Svinebørster, Vox, Hørfrø og Kornfrø kjøbes bestandig til Dagens høieste Priis af C. W. Hansen ved Slotsporten. Nykjøbing, den 9de Juni 1845. Undertegnede anbefaler sig stedse med Forfærdigelsen af nye Kobber=Sprøiter med fuld Tilbehør, ligeledes modtages gamle til Reparation og gives dem nye forbedrede Jndretninger. Ærbødigst. Haagensen, Kobbersmedmester i Stubbekjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Et brugt Egetræes Chatol med rund Klap staaer til Salg hos Snedker. J. F. Oblenbostell. i Nykjøbing. Cement, fra Fabriken Phoenix ved Rönnebekommes i hele, halve og Qvarttönder a 5 Rbd. 3 Mk. pr. Td. paa Kultorvet Nr. 133 hos N. F. Bonnesen. Et Drev til en Hestemølle, nemlig et stort J Kamhjul og nogle mindre Hjul, anvises til - Salg paa Ourupgaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
En duelig Grovsmedsvend kan erholde Condition til førstkommende November hos Smeden Rasmus Nielsen i Vaaelse. Søgende bedes at melde sig snarest muligt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Auctioner. Ifølge tagen Beslutning i Stervboet efter afgangne Arvefæstegaardmand Niels Dideriksen af Dannemarre bortsælges Stervboegaarden, Hyllegaard kaldet, i bemeldte Dannemarre Sogn paa Baadesgaards Gods i Lollands Sønderherred, ved 3de offentlige Auctioner, haoraf den 1ste afholdes paa Raadstuen i Nakskov den 12te, den 2den sammesteds den 19de og den 3die og sidste Auction paa Stervboegaarden den 27de Juni dette Aar, hver Gang Formiddag Kl. 11. Arvefæstegaarden staaer for Hartkorn 7 Tdr. 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/5 Alb., og Arealet til samme skal udgjøre circa 60 Tønder Land, hvoraf den allerstørste Deel ere udmærkede Jorder og i særdeles god Drift. Med Gaarden følger den i sammes Jorder nedlagte Vinter- og Vaarsæd. Halvparten af Kjøbesummen vil kunne ventes at blive indestaaende i Gaarden, hvorom det nærmere vil kunne erfares af Conditionerne, hvoraf et Exemplar bliver henlagt hos Auctionsdirecteuren Justitsraad Fasting i Nakskov og et er henliggende hos underskrevne Skifteforvalter, der tillige paaviser Eiendommen. Gloslunde pr. Nakskov, den 5te Juni 1845. H. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Jndkaldelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Toldbetjent Claus Andreas Schmidt og efterlevende Enke, Marthe Marie født Lerche, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel at anmelde og bevise deres Fordringer for mig som Skifteforvalter. Nykjøbing Skifteret paa Falster, den 9de Juni 1845. Møller.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Creditorerne i efterskrevne Dødsboer under Baroniet Juel linges Skiftejurisdiction, nemlig: 1. Efter Gaardmand Niels Henrichsen i Nøbbølle, 2. Tjenestekarl Hans Claus Brix i Heyringe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer. Juellinge den 5te Juni 1845. Rostrup.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1845-06-09
Proclama. Ved Proclama af Dags Dato, som læses inden vedkommende Retter, ere Creditorerne i Dødsboerne efter 1. Gaardmand Peder Holkersen i Birket, og 2. Gjertrud Cathrine Andersen, William Reves Kone i Horslunde Tvede, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til for undertegnede committerede Skifteforvalter, at anmelde og beviisliggiøre deres Fordringer. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Juellinge den 5te Juni 1845. Rostrup.