Viborger Samler, 1848-10-27
J Mellemtiden føres Regjeringen af Statsraadet. § 13. Er Kongen umyndig, uden at Regent og Formynderskab er bestemt, udnævner den forenede Rigsdag Regenten og beskikker Formynderskabet. – § 14. Er der ingen Thronfølger, udvælger den forenede Rigsdag en Konge- og fastsætter den fremtidige Arvefølge. – § 15. Kongens Civilliste bestemmes for hans Regjeringstid ved Lov. Derved fastsættes tillige, hvilke Slotte og andre Stats eiendele skulle henhøre til Civillisten. (Om Civillisten for den nuregierende Konge vil en allerhøieste Bestemmelse blive meddeelt Rigsforsamlingen.) - § 16. For Medlemmerne af det Kongelige Huus kan der bestemmes Apanager ved Lov. Apanagerne kunne ikke uden Rigsdagens Samtykke nydes udenfor Landet, medmindre alt bestaaende Contracter hjemle Saadant. III. §. 17. Kongen er ansvarsfri; hans Person er hellig og ukrænkelig. – § 18. Kongen udnævner og af skediger sine Ministre. Kongens Underskrift under de Lovgivningen og Regjeringen vedkommende Beslutninger giver disse Gyldighed, naar den er ledsaget af en Ministers Underskrift. Den Minister, som har underskrevet, er ansvarlig for Beslutningen. - § 19. Ministrene kunne drages til Ansvar for de i deres Embede begaaede Forbrydelser og for Handlinger, som ere aabenbart skadelige for Staten. Folkethinget anklager, Rigsretten dømmer. § 20. Statsforretningerne fordeles efter Kongens Bestemmelse mellem Ministrene, som i Forening udgjøre Statsraadet. Forsædet føres af den, som af Kongen er udnævnt til Premierminister. Alle Lovforslag og vigtigere Regjeringsforanstaltninger forelægges Statsraadet. § 21. Kongen besætter alle Embeder i samme Omfang som hidtil. Forandringer heri kunne skee ved Lov. Jngen kan beskikkes til Embedsmand, som ikke har Indfødsret. Kongen kan afskedige de af ham ansatte Embedsmænd. Disses Berettigelse til Pension vil blive bestemt ved Lov. Kongen kan forflytte Embedsmænd uden deres Samtykke, dog saaledes, at de ikke derved tabe i Indtægter. - - 22. Kongen har den høieste Myndig, hed over Land- og Sømagten. Han erklærer Krig og slutter Fred samt indgaaer og ophæver Forbund og Handelstractater; dog kan han derved ikke uden Rigsdagens Samtykke afstaae nogen Deel af Landet eller paadrage Staten nogen bebyrdende Forpligtelse. – § 23. Kongen sammenkalder Rigsdagen senest til den 1ste Mandag i October Maaned hvert Aar. Uden Kongens Samtykke kan den ikke forblive længere sammen end 2 Maaneder. Forandringer i disse Bestemmelser kunne skee ved Lov. § 24. Kongen kan indkalde Rigsdagen til overordentlige Sammenkomster, hvis Varighed beroer paa hans Bestemmelse. – § 25, Kongen kan hæve Rigsdagens ordentlige Sammenkomst, dog uden Rigsdagens Samtykke ikke længere end paa 2 Maaneder og ikke meere end een Gang i Aaret indtil dens næste ordentlige Sammenkomst. § 26. Kongen kan opløse enten hele Rigsdagen eller en af dens Afdelinger; opløses kun et af Thingene, skal det andet hæves, indtil hele Rigsdagen atter kan samles. Dette skal skee inden 2 Maaneders Forløb efter Opløsningen. - § 27. Kongen er berettiget til for Rigsdagen at lade fremsætte Forslag til Love og andre Beslutninger. - § 28. Naar Kongen har givet sit Samtykke til en Lov, befaler han dens Bekjendtgjørelse og drager Omsorg for dens Fuldbyrdelse. - J 29. Kongen kan benaade og give Amnesti, Ministrene kan han kun med Folkethingets Samtykke benaade for de dem af Rigsretten idømte Straffe. IV. § 30. Rigsdagen bestaaer af Folkethinget og Landsthinget. Begge fremgaae ved umiddelbare Valg af Folket. 31. Valgret til Rigsdagen har enhver uberygtet Mand, som har Indfødsret, naar han har fyldt sit 30te Aar, medmindre han 2) uden at have egen Huusstand staaer i privat Tjenesteforhold; b) nyder eller har nydt Understøttelse af Fattigvæsenet, som ikke er enten eftergiven eller tilbagebetalt; c) er ude af Raadigheden over sit Bo; d) ikke har havt fast Bopæl i eet Aar i det Valgdistrict hvori han opholder sig paa den Tid, Valget foregaaer. Omflytning i en Stad, der har flere end eet Valgdistrict, er i saa Henseende uden Jndflydelse. § 32. Valgbar er, med de i § 31 Litr. 2, b. og C. nævnte Undtagelser, enhver uberygtet Mand, som har Indfødsret, til Folkethinget naar han har fyldt sit 25de Aar, til Landsthinget, naar han har fyldt sit 40de Aar og i det sidste Aar for Valget har havt fast Bopæl i det Amt, hvori han vælges. - 8 33. Valgene til Folkethinget foregaae efter Districter paa omtrent 12,000 Jndvaanere. Ethvert District vælger een blandt dem, der have stillet sig til Valg. Valgene til Landsthinget foregaae amtsviis. Hver vælger stemmer i sin Commune paa saa mange i Amtet bosatte Mænd, som skulle vælges for dette. Hovedstaden vælger særskilt og blandt de deri bosatte Mænd. Omvalg finde Sted for deres Vedkommende, der ved første Valg ikke have opnaaet mere end Halvdelen af de afgivne Stemmer. - . 34. Antallet af Landsthingets Medlemmer skal stedse være omtrent i af Antallet af Folkethingets Medlemmer. – 35. Medlemmerne af Folkethinget vælges paa 4 Aar. Medlemmerne af Landsthinget vælges paa 8 Aar. Halvdelen afgaaer hvert 4de Aar. Hvilke der skulle afgaae første Gang, bestemmes ved Lodtrækning mellem de for hvert Amt og for Kjøbenhavn Valgte. – § 36. Medlemmerne af Folkethinget erholde et dagligt Vederlag; Medlemmerne af Landsthinget derimod ikke. 8 37. Rigsdagen er ukrænkelig. Hvo der antaster dens Sikkerhed og Frihed, hvo der udsteder eller adlyder nogen dertil sigtende befaling, gjør sig skyldig i Høiforræderi. - . 38. Jngen Rigsdagsmand kan fængsles eller tiltales under Rigsdagens Samling, medmindre det Thing, hvortil han hører, dertil giver sit Samtykke. For sine Yttringer paa Rigsdagen kan intet af dens Medlemmer uden Thingets Samtykke drages til Ansvar udenfor samme. – 39. Rigsdagsmændene ere ene bundne ved deres Overbeviisning og ikke ved nogen Forskrift af deres Vælgere. V. § 40. Ethvert af Thingen er berettiget til at foreslaae og for sit Vedkommende at vedtage Love. § 41. Ethvert af Thingene kan selvstændigen indgive Adresser til Kongen. – § 42. Ethvert af Thingene kan til at undersøge almeenvigtige Gjenstande nedsætte Commissioner af sine Medlemmer. Disse ere berettigede til saavel af offentlige Myndigheder som af private Borgere, at fordre Oplysninger meddeelte mundtligen eller skriftligen. – § 43. Jngen Skat kan paalægges, intet Statslaan optages og ingen Staten tilhørende Domaine afhændes, uden ved Lov. – § 44. Paa hver ordentlig Rigsdag, strax efterat samme er sat, fremlægges Forslag til Finantsloven for det følgende Aar, indeholdende et Overslag over Statens Jndtægter og Udgifter. Finantsforslaget behandles først i Folkethinget. Jngen Skat tør oppebæres, forinden dens Opkrævning er bevilget ved Finantsloven. Jngen Udgift tør afholdes, som ikke har Hjemmel i samme. Hvorledes der skal forholdes med de communale Afgifter, der dog aldrig kunne paalægges ene af Kongen, vil blive bestemt ved Communalloven. –§ 45. Landsthinget udvælger aarligen een og Folkethinget to lønnede Revisorer. Revisorerne gjennemgaae det aarlige Statsregnskab og paasee, at samtlige Statens Jndtægter deri ere blevne opførte og at ingen Udgift udenfor Finantsloven har fundet Sted. De kunne fordre sig alle fornødne Oplysninger og Actstykker meddeelte.