JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1777-11-24
en 19 hujus bleve følgende Candidater af hans HøiædeHøiærværdighed Hr. Biskov Rottbøll til Præste Embedet ind vide: Hr. Peter Bladt residerende Kapellan ved Sortebrødre eller Sønder-Sogns Meenighed her i Viborg. Hr. Hans Dons Medtiener og Kapellan pro Persona til Brabrand og Casted Meenigheder i Aarhuus Stift. Hr. Friderich Christian Lasson residerende Kapellan til Ulberg og Lynderup, Meenigheder i Viborg Stift. Hr. Andreas Aschenberg Follum Medtiener og Kapellan pro Persona til Saxild og Nø lon Meenigheder i Aarhuus Stift. (Jndholden af Hr. Biskopens, saavel som de øvrige ved denne Leilighed holdte Taler haaber vi udi næste Nummer at kunde meddeele.
Viborger Samler, 1777-11-24
Aalborg den 13 November.
Viborger Samler, 1777-11-24
Efter Forlydende skal Carl Buhner, Rasmus Sørensen, Toba spinder og Jens Væver i Schanderborg, i Følge Kongl. allernaadigst befaling af 26 September sidst til Hr. Geheimeraad Woyda, tilfales, fordi disse 3 Personer, d. 22 Augusti forhen, om Natten paa en voldsom Maade havde inqvireret hos afg. Seyer Hansens Enke i Fruering Bye om ulovlig Brændeviinsbrænden, uden at medhave nogen Rettens Betient m.m. som formeldte allernaadigste Befaling indeholder. Til den Ende har Hans Excellence Hr. Geheimeraad og Amtmand von Moyda under 4 September sidst constitueret Hr. Ulrich Christian Tolstrup i Schanderborg til Actor imod disse ForbrydereLigeled, efter Forlydende har Hans Majestæt allernaadigst beskikket de Herrer Etatsraader Borch og Erichsen til virkelige Etatsraader; Proprietair Ølgaard til Cancellieraad. Saa skal og Sognepræsten Hr. Treu i Hjardemaal være beskikket til Sognepræst for Lexvigen og Stranden i Trundhiems Stift, og Hospitals=Præsten Hr. Coster at være residerende Kapellan til Cathrina Kirke i Ribe. Jnd Ind= og Udpasserede Skippere i Randers fra d. 14 November til d. 20 Dito. Jndgaaede. Peder Pedersen Snedker fra Grenaae. Peder Andersen f. Kiøbenhavn. Just Rasmusen f. Aalborg. Udgaaede. Lars Nielsen Ritz til Christiansand. Peder Pedersen Snedker t. Kiøbenhavn.
Viborger Samler, 1777-11-24
Proklamata, læste i Landstinget Onsdagen d. 12 November 1777. 1. Hvorved indkaldes alle, afgangne Hr. Kancellieraad Lund til Lund i Morsøe, hans Credi= og Debitorer, at de inden den i Loven anbefalede Tiid indfinde sig i Stervboen paa bemeldte Lundgaard. Datum 18 October 1777.
Viborger Samler, 1777-11-24
2. Som indkalder afg. Matthias Brunow, forhen opholdende sig hos Niels Lauritsen i Grønkier, i Eising Sogn, paa Landting Gods, i Boufling Amt, hans Arvinger, samt Kredi= og Debitorer at melde sig ved Skiftesamlingen førstkommende 14 Januarii 1778. Datum 1 Novemb. 1777. (Resten af Landstinget fra forrige No.) 8) Herredsskriver Fanøe, contra Kammerraad Duus.
Viborger Samler, 1777-11-24
Dersom Kammerraad Duus uventelig skulle indeholde Betalinger imod de ergangne Domme, saa i Følge af denne forstevnte Ridemands Udmeldelse, paatager Etatsraad og Landsdommer Schinkel sig at forrette vedbørlig Jmmission, naar der og skeer Anmodning, hos Kammerraad Duus efter allernaadigste Høieste Rets Dom af 14 Maji sidst, paa forardnet lovlig Maade. (Hertil kan læses sidste August Maaneds Landstings Orden.) 9) Anders Grønbech, Forpagter af Reskiergaard i Wendsyssel, contra afgangne Geheimeraad Scheel paa Langholt, hans Arvinger. Forpagter Grønbech tilfindes at erstatte og betale Geheimeraad Scheels Arvinger ibragte Omkostninger med 10 Rdlr. og her til Landstings Domhuuset strax 2 Rdlr.
Viborger Samler, 1777-11-24
Sagen blev af Grønbech indstevnet til Augustii Landsting sidst, da Stevningen og fra hans Side er fremlagt, og Sagen efter hans Begiering opsat til October Landsting; Menda ingen sidstmeldte lod paa hans Vegne møde, og han ved saadan frafalden Appellation havde foraarsaget Kontraparter ne Omkostninger med 2de gange at lade møde, saa har disse derfore paastaaet sig tilkiendt Erstatning med Dom.
Viborger Samler, 1777-11-24
Tillæg. Femte. Tillæg, Aargang. til den Viborger Samler No. 47.
Viborger Samler, 1777-11-24
Mandagen den 24 November 1777.
Viborger Samler, 1777-11-24
Dom Høi=Velbaarne Frue General=Lieutnantinde de Jrminger til Windumovergaard, har funden for godt, ved en kierlig Skifte=Forening med sine alle myndige Børn, at tildeele Dem Deres tilfaldne fædrene Arv, og det ei formodes, nogen hos Høibemoldte Frue, ved Regning eller paa anden Maade (som ikke allerede er bekiendt), maatte have noget at fordre; Saa bliver dog sligt herved i den Viborg Samler, samt Jydske Efterretning, bekiendtgjort, med Anmodning, enhver med saadant sit Krav, betimelig vilde melde sig hos mig underskrevne, som antagen Laugværge. Schaungaard pr. Viborg, d. 6 November 1777. E. Jesperson.
Viborger Samler, 1777-11-24
Da der holdes Skifte efter Klokker og Skoleholderen ved Nørre=Sogns Meeninghed her i Viborg, Sal. afg. Niels Faarup; saa bliver herved 3de Gange indkaldede alle og enhver, som kunde have noget udi Stervboen enten at fordre eller gielde, at de da ville møde eller møde lade til Skiftesamlingen 6te Uges Dagen, som er berammet at holdes udi Stervboens Gaard Mandagen d. 15 Decemb. førstkommende Klokken 10 sl. om Formiddagen, da enhver skal vederfares Ret. Worsøe. Viborg d. 3 Novemb. 1777.
Viborger Samler, 1777-11-24
Jen Persohn, som er opfød ved Landvæsenet, søger Tieneste hos et Herskab for Foged; Anviisningen herom gives fra Bogtrykkeriet.
Viborger Samler, 1777-11-24
(Ara mig underskrevne er d. 22 Septemb. sidst bort N. 7) løben en mørkbruun Hest, 6 i 7 Aar gammel, 10 Qvarteer høi, opgroet i Halsen, en stor Mann, som falder til venstre Side; Hesten var lidet Ramskoppet, vidt imellem Ørene, havde nogle hvide Haar i Fællingen paa den venstre Bagfod; Hvem som om denne Hest kan give mig nogen Oplysning, ville behagelig tilmelde mig saadant med Posten, da jeg strax skal giøre Anstalt til Hestens Afhentelse, og betale paagaaende Omkostninger, saavelsom en Douceur for havte Uleilighed, med megen Taknemmelighed. Foerlen ved Schanderborg d. 18 November 1777. Lauriz Pedersen, Selveier.
Viborger Samler, 1777-11-24
J Følge skeete Beslutning ved holdte Samling paa Laage gaard d. 27 hujus sidst, bliver bemeldte Gaard, der staaer for frie Hovedgaards Taxt 26 Tdr. 7 Skpr. 1 Alb. Mølleskyld 4 Skp. 1 Fkr. Skovskyld 2 Skp. 2 Alb., saavel som et Stykke ufrie Eiendomsjord, Hvegholms Mark kaldet, staaende for Hartkorn 3 Tdr. 3 Fkr. med 2de dertil hørende Fæstehuuse, stillet til første offentlige Auction d. 29 November førstkommende.
Viborger Samler, 1777-11-24
Bemeldte Hovedgaard er, som bekiendt, beliggende udi en af Jyllands behageligste og frugtbareste Egner, nemlig i Coldinghuus Amt, Nørvangs Herred, to og en halv Miil fra Horsens, 1 Miil fra Weile, og tre fierdendeel Miil fra Tiirsbech Strand. Dens Udsæd er 24 a 30 Tdr. Rug, 10 a 12 Tdr. Byg, 100 a 120 Tdr. Havre, 10 a 12 Tdr. Boghvede; Høeavlingen er ongesehr 300 Læs, der dog vist i alt kan forbedrees anseelig; Af Besætning kan holdes 70 a 80 Stykk. Hollænderie=Kiør, 10 a 12 Brester foruden Faar; J Forpagtning har været svaret 450 til 500 Rdlr. aarlig foruden hafte agrements; Dens Bygning er Bindingsværk, sufficant og god, og for en honet Familie særdeles agreabel til Beboelse, som og asseureret i Brandkassen for 10000 Rdlr., og ligesom Gaarden efter Hammerslag staaer for Kiøberens Regning, saa bliver og samme strax gjort ryddelig af Beboeren S. T. Hr. Jacob Kruuse et Par Værelser i det ene Fløihuus undtagen, og følger i Kiøbet imod Kapital og Renters Betaling til næste Viborg Omslag, afvigte Aars heele Afgrøde, der under Lukkelse findes tørt og godt indavlet i Laden, eftersom dette Aars Rugsæd er lagt af got og forsvarlig indkiøbt Sæderug; Den ved Gaarden værende Skover baade fredet og af stort Træe, ligesom og Tørvejord befindes meer end det fornødne. Skulde fornøielig Bud ei skee benevnte 29 Nov., bliver 2den Auction den 8 Decemb., og 3die og sidste Auction d. 9 Decemb. nestkommende, da bemeldte Gaard med dens tilhørende absolute vorde bortsolgt paa bemelte Laage gaard om Formiddagen Kl. 10 sl., efter de Konditioner som paa Auctionsstædet bekiendtgiøres, ligesom og bemelte 9 December og følgende Dage paa benævnte Sted vorder bortsolgt, en stor Deel nye og moderne Meubler og Jndboe, saavelsom Udboe og Besætning, og kan den Kiøbende af Gaarden vist være tient med det meeste; End vidre bekiendtgiøres De Herrer Creditorer, at d. 28 Novemb. nest, er berammet at holdes en Kommissions Samling udi S. T. Hr. Jacob Kruses Opbuds=Boe paa indbemeldte Laagegaard, deels for at modtage de sidste Kommitionsdag udeblevne Kreditores Krav, deels ved Underskrift af Panthaverne at anthorisere de fornødne Auctions=Konditioner, endelig i et og alt, at befordre dette Opbudboets Tilendebringelse. Datum Kommitions=Stedet paa Laage d. 28 October E. Bang. N. Munch.
Viborger Samler, 1777-11-24
Udnevnede Opbuds=Kommissarier udi S. T. Hr. Jacob Kruses opgivne Boe. S.le.
Viborger Samler, 1777-11-24
Siden min Kones Broder har givet Afkald for den Arv, ham efter hendes Fader, afgangne Johan Krop, forhen Borger og Skrædder her i Byen, kunde tilfalde, og ingen andre Arvinger efter ham er, uden bemeldte min Kone, som forlængst ved Ægteskab er bleven myndig, saa ville enhver, som har noget at fordre efter bemeldte min Svigerfader, Johan Krop, beviislig anmelde deres Krav hos mig inden 12 Uges Dagen fra Dato, og ellers taale, hvad Skade deraf for dem kan flyde og følge. Viborg d. 15 November Søren Nebbel, Borger og Kobbersmed her i Viborg.
Viborger Samler, 1777-12-01
Samleren. Fem. - te Aar Mandagen den 11 December, gang. (Fortsettelse af No. 47.)¬
Viborger Samler, 1777-12-01
Man kan ogsaa herved endnu giøre den Ande mærkning, at endskiønt Forbuddet af Modersprogene ved den offentlige Gudstieneste var den Kristelige Kirke høist skadelig, saa har dog det Latinske Sprogs Jndførelse hiulpet særdeles meget til Videnskabernes Befordring. Da de Geistlige eengang havde indsluttet Religionen i et fremmet Sprog, saa maatte de dog i det mindste bære Omsorg for, ikke at tabe Nøglen dertil. De maatte derfor legge sig efter at lære de lærde Sprog, hvorom de ellers maaskee ligesaa lidet skulle have bekymret sig, som om det Kinesiske. Bbb. Mun Munkene var næsten de eeneste Mennesker, der endnu havde nogen beqvem Leilighed til, at anvende en Slags Opmærksomhed paa lærde Gienstande. En lærd Opdragelse blev kuns anseet anstændig for en Geistlig, og det regnedes næsten Adelmandens vilde og krigerske Karakteer til Skam, at have nogen Kundskab i Litteraturen. Derfor kunde et Menne skee, der havde Tilbøielighed til Studeringer, og ikke attraade hiine Tiders blodige Berømmelse, finde en rolig og anstændig Tilflugt i Klosterne, hvor han uden Forekastelse af Feighed, eller Fare for Angreb, kunde opofre sig til Videnskaberne, omgaaes med Lærde, og have fri Adgang til Bogsamlingerne og Haandskrifterne. Muserne tog paa denne Maade, tilligemed Konsterne, deres Tilflugt til Klosternes rolige Dunkelhed. Bildhuggerkonsten forfærdigede en Madonna eller et Krucisix, Malingen forskiønnede med buntede Farver en Missal; Veltalenheden holt Helgene Lovtaler, og Historien udarbeidede Legender. Og dette uagtet, blev de dog altid ved Live, og var i Stand til, i en lykkeligere Tiid, at frembryde af dette Mørke, med alle deres Yndigheder i en fuld Glands. Men der var endnu onde Hensigter, som de, der havde helliget sig til Kloster=Levnet, kunde befordre i det menneskelige Selskab. De sysselsatte sig ofte med at dyrke deres Haver, eller andre mekaniHeske Arbeider, ligesom Romerne nu omstunder er berømte for deres fine og sindrige Haandarbeider. Ved den bestandige Omgang, de med deres Ordens Klostere, og deres Overhoved i Rom vedligeholdte de en Samfund mellem Folkeslagene paa en Tiid, da Reiserne var farlige, og Handelen endnu ikke saa udbrudt. En Munk kunde med langt meere Beqvemmelighed reise, end enhver anden; hans Person var fik ker, og overalt traf han en anstændig Bevertning. Ligesaa var Sammenhængen med Rom meget fordeelagtig for de Nordiske Folk, da Jtalien endnu længe var Konsternes og Videnskabernes eeneste Sæde, og alle andre Folk fik deres Kundskaber, deres Manufakturer og deres Smag derfra. Saaledes løde for Exempel Alfred hente Jtalienske Munke, da han ville gjøre sit Folk sædeligere, og indføre nogen Smag, paa Videnskaberne blant dem. (meere følger.)
Viborger Samler, 1777-12-01
Tillæg Femte. Tillæg Aargang. til den Viborger Samler No. 48.
Viborger Samler, 1777-12-01
Mandagen den 1 December 1777.
Viborger Samler, 1777-12-01
Bekiendtgiørelse. P.M. eibek Gaard beliggende i Mønsted Sogn, paa Alveien imellem Viborg og Holstebroe, er underhaanden at faae Tilkjøbs. Til Gaarden som bestaaer af Hartkorn 8 Tdr. 7 Skpr. 3 Fkr., kan aarlig saaes 18 a 20 Tdr. Rug, 8 a 10 Tdr. Byg, 24 a 26 Tdr. Havre, 4 a 6 Tdr. Boghvede, anvles 8 a 10 Læs Høe; ligger beqvem for Fremmede at logere, da der til Gaarden sammenstøder fiire Hovedlandveie, har overflødig Brændsel af Lyng og Tørv, af hvilke sidste aarlig kan overlades en anseelig Deel til Skive Byes Jndvaanere, som der for en stor Deel blive forsynede. Liebhaberne behager at melde sig hos Beboeren og Eieren Thomas Poulsen, i Seibek. Til de respective Herrer Liebhaberes Efterretning giøres herved bekiendt, at Løverdagen d. 6 December førstkommende bliver her i Randers Licitationerne over den Deel af Veiens Reparation synden for Randers Bye, Strømmen kaldet, foretagne paa de Konditioner, som kan faaes til Eftersyn paa Hr. Kammerherre Gersdorffs Contoir i Aarhuus, og paa mit her i Randers. Buchwald.
Viborger Samler, 1777-12-01
da Organist-Tienesten i Lemvig er vacant; saa bekiendtgiøres det udi Viborg Samler 3 Gange, til Underretning for den eller de, som maatte være beqvem og have Lyst til samme Tieneste. Til den Ende meldes, at Lønnen for Orgelværkets Opvartning her i Byen er 50 Sldlr., foruden det Uvisse som kan falde ved Bryllupper og Barnedaab, samt som Formanden har haft, for at spille i Lem Kirke strax her ved Byen beliggende aarlig 10 Rdlr., der ellers med Lems Kirke-Patron maa accorderes om, og dersom Personen tillige er skikket og beqvem til at holde dansk Skole, og kan forevise gode Attester, kan han vente med Tiiden at blive samme Tieneste overladt, hvorved Lønnen kan blive dobbelt. Thi ville Vedkommende jo før jo bedre, anmelde sig hos Kirkens Jndspekteurer, Sognepræsten og Byefogden. Lemvig d. 1 Novemb. 1777. A. Bræmer.
Viborger Samler, 1777-12-01
Da Præsten for Lem og Weibye Meenigheder i Salling, Hr. Svend Hiortberg Riber, som døde d. 28 Octob., ikke har efterladt sig andre Arvinger end mig underskrevne, som har til ægte hans eneste Søster; saa er min venligste Begiering til hans Credi= og Debitorer, at de behagelig ville melde sig inden næstkommende 1 Februarii, enten hos mig selv, eller Hr. Jochum Tolstrup paa Hostrup i Salling, da jeg er villig at modtage og betale hvad Ret er. Vester Jølbye Præstegaard paa Mors d. 10 Novemb. 1777. Peder With. P. L.S. N. Siden min Kones Broder har givet Afkald for den Arv, ham efter hendes Fader, afgangne Johan Krop, forhen Borger og Skrædder her i Byen, kunde tilfalde, og ingen andre Arvinger efter ham er, uden bemeldte min Kone, som forlængst ved Ægteskab er bleven myndig, saa ville enhver, som har noget at fordre efter bemeldte min Svigerfader, Johan Krop, beviislig anmelde deres Krav hos mig inden 12 Uges Dagen fra Dato, og ellers taale, hvad Skade deraf for dem kan flyde og følge. Viborg d. 15 November Borger og Kobbersmed her i Viborg. Søren Nebbel. W. Som Høi=Velvaarne Frue General=Lieutnantinde de Jrminger til Windumovergaard, har funden for godt, ved en kierlig Skifte=Forening med sine alle myndige Børn, at tildeele Dem Deres tilfaldne fædrene Arv, og det ei formodes, nogen hos Høibemeldte Frue, ved Regning eller paa anden Maade (som ikke allerede er bekiendt), maatte have noget at fordre; Saa bliver dog sligt herved i den Viborg Samler, samt Jydske Efterretning, bekiendtgjort, med Anmodning, enhver med saadant sit Krav, betimelig vilde melde sig hos mig underskrevne, som antagen Laugværge. Schaungaard pr. Viborg d. 6 November 1777. E. Jesperson.
Viborger Samler, 1777-12-01
Da der holdes Skifte efter Klokker og Skoleholderen ved Nørre=Sogns Meeninghed her i Viborg, Sal. afg. Niels Faarup; saa bliver herved 3de Gange indkaldede alle og enhver, som kunde have noget udi Stervboen enten at fordre eller gielde, at de da ville møde eller møde lade til Skiftesamlingen 6te Uges Dagen, som er berammet at holdes udi Stervboens Gaard Mandagen d. 15 Decemb. førstkommende Klokken 10sl. om Formiddagen, da enhver skal vederfares Ret. Viborg d. 3 Novemb. 1777. Worsøe.
Viborger Samler, 1777-12-01
En Persohn, som er opfød ved Landvæsenet, søger Tieneste hos et Herskab for Foged; Anviisningen herom gives fra Bogtrykkeriet. Ara mig underskrevne er d. 22 Septemb, sidst bort N. 2) løben en mørkbruun Hest, 6 i 7 Aar gammel, 10 Qvarteer høi, opgroet i Halsen, en stor Mann, som falder til venstre Side; Hesten var lidet Ramskoppet, vidt imellem Ørene, havde nogle hvide Haar i Fællingen paa den venstre Bagfod; Hvem som om denne Hest kan give mig nogen Oplysning, ville behagelig tilmelde mig saadant med Posten, da jeg strax skal giøre Anstalt til Hestens Afhentelse, og betale paagaaende Omkostninger, saavelsom en Douceur for havte Uleilighed, med megen Taknemmelighed. Foerlen ved Schanderborg d. 18 November 1777. Lauriz Pedersen, Selveier.
Viborger Samler, 1777-12-01
Her paa Bogladen selges: Hofmesteren, eller den private Opdragelses Fortrin, en Komedie (en Oversettelse) 1 Mk. 8 Sk.
Viborger Samler, 1777-12-01
Den retskafne, Advocat, som en rigtig Copie efter Original ved ærlig Mand (en Dansk Original) 2 mrk. Frimuurer Ordens Apologie 2 Mk. Moderne i Kiøbenhavn for 1776, for begge Kiøn 1 Mrk Dito for 1777, 1 Mk.
Viborger Samler, 1777-12-08
Samleren. Fem Aargang.
Viborger Samler, 1777-12-08
Endnu kan man betragte Klosternes Stiftelser, i et andet Lys. Det er vist ikke urimmeligt, at skaffe dem et ensomt Opholdsted, der, efter nogle grove Lasters Udøvelse, yttre det Ønske, ved en usædvanlig streng Levemaade, at forbedre de Forseelser, der gjor dem uværdige til en fri Omgang med Verden. Fortrydelsen er aldrig saa sikker for Tilbagefald, som naar den paa eengang afbryder enhver foregaaende Forbindelse, og afsondrer sig fra alle de Gienstande, der kunde igjen opvække de forrige Fristelser. Da derimod i disse stille Vaaninger kan Stedets Hellighed, og enhver Gienstands Nyhed, have en stor Jndflydelse til at berolige deres Lidenskaber, svække Vanens Styrke, og antage en ny Tænkemaade. Ligeledes er ofte Afsondringen fra Verden Alderdommens eneste Ønske. Mange Staatsmænd eller Helte har ofte, træt af den Verdens Sværm, som de har ofret deres beste Aar, attraaet en Celle, hvor de, som en Kardinal Volsen eller Tarl den Femte, kunde tilbringe deres øvrige Dage, og tabe de Daarlig 16de ligheders Beskuelse, der alt formeget forhen havde fængslet dem. Hvad endelig Nonne=Klosterne angaaer, saa troer jeg mig vel ikke til, paa lige Maade at retfærdiggiøre Skiønhedens Jndsperrelse i et Kloster, og at indelukke den Deel af det smukke Kiøn, der er dannet til, at skinne i talrige Familier, og at forsøde det menneskelige Selskab, dog kan der ligeledes træffe saadanne Tilfælde, hvorved Klosteret, endog for et Fruentimmer, kan være en forønsket Tilflugt. En ung Pige, der ved ulykkelige Hendelser eller ved Krig havde mistet sine naturlige Beskyttere, maatte i en barbarisk Tidsalder fornemmelig være udsat for Farer, og, saa at sige, redninglos. Klosteret forskaffede hende en Fristad, hvor hun i det mindste kunde være sikker, og vel endnu lykkelig. Desuden gaves der endogsaa Nonneklostere, ligeledes skiftede til milde Tienester, til de Syges Pleie og Børns Opdragelse. Disse maatte besynderlig passe til det smukke Kiøns Sagtmodighed og Medlidenhed, og deraf kommer det udentvil endnu i de Katolske Lande, at ofte Damer af høieste Rang besøge Hospitaler og Fattighuusene, for der at forrette saadanne Tienester, som maaskee mange Protestantiske Damer ville skamme sig ved. Man kan endnu videre herved be merke, at de fleeste Fruentimmer, der antage Sløret, ere de, der har ingen angenemme Udsigter i Livet. Hvorfor skulle man ikke tillade disse at forlade en Verden, der ikke savner dem, For dem er Klosteret en Beskyttelse mod Armod og Foragt. Den Liighed, der hersker iblant disse foreenede Søstre, deres SkjebnesOvereensstemmelse, og den Rolighed og Stilhed, de nyde, foranlediger de ømmeste Venskaber blant dem. Deres Uskyldighed bliver, ved deres Livs EenfoldigEcca. hed, hed, endnu selv beskyttet for Begrebene om det Onde og de kan nu smigre sig med Forestillingen om den frivillige Fornægtelse af de Fornøielser, som de dog, ved deres længere Ophold i Verden, efter al Anseende havde kuns nydt liden Deel udi.
Viborger Samler, 1777-12-08
Jmidlertid har vi dog, med alt det, der hidindtil er sagt til Klosternes Fordeel, Aarsag nok til at glæde os over, at de forrige Tiiders Overtroe er kommen i Foragt. Det Onde, der ved Klosterlevnet fordum kuns blev holdt tilbage paa nogen kort Tiid, begyndte endelig at blive ganske ulægelig. Aldrig saasnart brød Videnskabernes klare Dag frem, for Munkene søgte at afholde dens Glands, at Lysets svage Skin endnu stedse kunde glimte i deres Celler. Deres tilvoxende Laster gjorde dem, med Rette, forhadte i det menneskelige Selskab, og de synes nu at nærme sig noget til deres ganske Ophævelse. Desuagtet er det ikke at tvile paa, at deres Tilværelse jo har stedse været bedre for Verden, end om de aldrig har de haft Sted, og at de, der har vidst at anvende det Onde til Boe, jo tilforn har betient sig af dem til nyttige Hensigter. Kristendommens Fordærvelse, der i saa mange Aarhundrede havde formeeret sig, synes nu, lidt efter lidt at aftage, og maaskee kan en tilkommende Tiidspunkt igien frembringe vor Religion i sin naturlige Skikkelse. og Skiønhed. Nyeheder.
Viborger Samler, 1777-12-08
Ribe, d. 26 Novemb. Sidste Onsdag blev her i Domkirken holden Præstevielse, da Hans Hædle Høiærværdighed Hr. Biskop Bloch til det hellige Præste=Embede indviede Hr. Johannes Friis, allernaadigst konfirmeret at være Kapellan pro Persona ved Nordbye Meenighed paa Øen Fanøe. For Førend Forretningen intimerede Domkirkens Kapellan Hr. C. C. Brorson, og af Gal. 4, 14. J annammede mig som en Guds Engel, forestillede: En retskaffen Lærers venlige Modtagelse af retskafne Tilhørere; 1. Hvor nyttig det er for Tilhørere at modtage saadanne Lærere; 2. Hvor glædelig det er for Læreren saaledes at modtages af Tilhøreren. Hr. Biskopens Tert var af Nehemin 2, 20. Gud i Himmelen skal lade det lykkes for os, og vi ere hans Tienere, vi ville giøre os reede, og bygge; Deraf: Redelige Læreres velgrundede og fuldfattede Forsæt.
Viborger Samler, 1777-12-08
Efter Ordinationen prædikede Hr. Friis over 1 Cor. 37. Saa er da hverken den noget, som planter, ikke heller den, som vander, men Gud, som giver Vext. Hovedlærdom: Guds rige Velsignelse i og under retskafne Læreres Arbeide: A. Retskafne Læreres Arbeide; B. Gudsrige Velsignelse i og under saadant Arbeide.
Viborger Samler, 1777-12-08
Aalborg den 27 November. En Bondekarl af Restrup Gods i Nørholm, der sammesteds skulde havt en Gaard i Fæste, skal efter Formening være falden i urolige Tanker, og derpaa i Forvildelse hængt sig selv næst forrige Uge i sin Loe.
Viborger Samler, 1777-12-08
J Fredags Eftermiddag blev her i Østeraae fundet et nyefødt fuldkommen stort Drengebarn, som siden blev aabenbaret at være udkastet af et Qvindmenneske, der havde født det i Dølgsmaal Torsdags Morgen Klokken 4. Dette Mord blev Dagen efter opdaget og angivet, og Qvindmennesket, Johanne Marie Jensdatter, som ved Sanet Hans Dags Tiider var kommen her til Byen fra Norge, blev derpaa strax sat i Bevaring, ligesom hun og i disse Dage har været i Forhør, og skal have tilstaaet sit begangne Barnemord.
Viborger Samler, 1777-12-08
Landstinget, Onsdagen d. 10 December 1777.