JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Da man i Aaret 1624 efter Guds Yyrd havde opbygt Børsen, var man vel endnu ikke kommen saavidt i Physiken som nu, og vore Forfædre, som vare nøisomme i de fleste Ting, lode sig da endog nøie med fire Elementer, men desuagtet indsaae man dog meget vel, at en Handelsmand kunde speculere langt rigtigere og fornuftigere under Guds frie Himmel, hvor Træerne udbrede deres kjølende Skygge, end i en skummel og trang Børssal, hvor Luften af de mange Menneskers Aandedræt er ligesaa fordærvet som i en Masqueradesal. Derfor udklækkede hiin Tidsalders Kjøbmænd heller ikke saadanne monstreuse Planer, som man er vant til at see i vore Dage, derfor vare maaskee Banquerotter og andet Handelsvig saa meget des sjeldnere. Naar Veiret var godt spadserede, speculerede og accorderede Kjøbmændene udenfor Børsen under de skyggefulde Træer. J vore Dage er denne lille Terrasse ganske forladt den eneste, som residerer her, er en Bissekræmmer; man myler ind i Børssalen som Bier i en Biekube, og Jndgangen med den personificerede Retfærdighed i Skikkelse af en Vægter, bevæbnet med en Morgenstierne, ligner Sværmehullet paa en saadan Kube som een Draabe Vand den anden. Ørene døves, naar man nærmer sig Hullet. Hvorfor ikke hellere, naar Veiret tillader det, spadsere udenfor, hvor Luften er reen, hvor Sindet opmuntres ved mange andre Gjenstande, hvor den utaalelige Surren af Dansk, Tydsk, Hollandsk, Fransk, Engelsk og Ebraisk kunde tabe sig i Luften, og hvor baade Siel og Legeme kunde have styrre Spillerum,
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Blandede Nyheder. H. K. H. Arveprindsen gav den 21d. M. om Formiddagen i Altona en stor Cour, ved hvilken det diplomatiske Corps og det Hamborgske Senat var nærværende. Prindsen spiste til Middag hos Overpræsidenten, Geheimeraad Steman, og besøgte derpaa om Aftenen det Franske Skuespil. Høistsamme agter derfra at fortsætte Reisen over Louisenlund til Kjøbenhavn, Prinds Christian er endnu i Potsdam, og logerer i Slottet Sanssouct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Efter Ribeavis skal en Kjøbmand i Kjøbenhavn have ladet opsætte 2 til 3000 Favne af det saakaldte Flaadebrænde, for at precavere sig selv og sine Medborgere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Den værdige Olding, Mag. Bierring, Sognepræst for Anstrup paa Falster, bekjendt af sine Jndsigter i det latinske Sprog og dets Metrik, er ved Døden afgaaet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
En Hospitalspatient, som var gaaen ud, styrtede sig i Onsdags henimod Aften i Sindssvaghed, i bare Skjorte, ud af et Vindue i fjerde Etage i Kattesundet og slog sig ihiel En af de smukke Svaner i Frederiksberg, Hauge er bleven bidt ihiel af sine Medsvaner.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
J disse Dage blev en Tjenestepige betagen af Fødselssmerter paa Kjøbmagergaden, udenfor Hyrekudskens Gaard. Man lod strax en Gjordemoder hente, og denne forløste hende paa en Bænk ved samme Gaard. Hun blev derpaa kjørt ud til Fødselsstiftelsen. Det traf sig just, at det skede temmelig tidlig om Morgenen, og det Hele løb derfor roligt af Hovedaarsagen til saadanne Tilfælde skal ligge deri, at man, efter Adskilliges Sigende, paa Fødselsstiftelsen ikke modtager noget frugtsommeligt Fruentimmer, førend man har den evidenteste Vished om, at det ikke vil vare mange Dage, altsaa vel undertiden kun nogle Timer, inden hun kommer i Barselseng. Paa Mangel af Plads seer man sig uden Tvivl nødt til at lade saadanne Fruentimmer vente saa længe. Dersom den sidste Hindring blev afhjulpen, vilde den første falde bort af sig selv.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Fra 11 September 1802 til 10 September 1803 har Brandforsikkringscassen i Kjøbenhavn kun udredet for Brandskade 2177 Rdlr. 53 s. Denne Casse stod den 10 Septbr. 1803 en Risico for 3203. Eiendomme i Kjøbenhavn af 27,232, 150 Rdlr. Dens Beholdning til samme Tid bestod i a) 415 Obligationer, hvorefter den paa Prioritet har udlaant 2002,050 Rd. b) per Casse, i Contant: 6503 Rd. 4218. og i overdragne Annuiteter 710, 182 Rd. 79 188 s. c) nye Tilskud af Assurance. 16,981 49 18 d) Renter af udestaaende Capitaler. 1827 48 Summa 118000. 20 Fæhvoraf det nye Assurancefond, tilhørte 133,040 R. 83 1/2 s. og Comtoircassen: 49,068 R. 56 s. Derimod skyldte denne Casse endnu paa indlaante Capitaler, efter udfærdigede Annuitetsbeviser, og for indestaaende Renter deraf 3,683,33 Rd. 89 186 s. Følgelig var dens Underbalange endnu 942,788 Rd. 61 1/2 s.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Ved sidste Generalforsamling, den 26 d. M., blev den afgaaende Directeur, Herr Raadmand Skibsted, valgt igjen. Herr Casserer Wedel er afgaaen med 800 Rdlr. aarlig Gratiale. Comptoirudgivterne i det ommeldte Aar beløb sig til 7,260 Rdlr. 12 s. Jstedet for 1 pro Cent Assurance svare Jnteressenterne nu kun 10 pro Cent.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
J No. 2 af dette Skilderie er der i en Afhandling om offentlige Mindemærker for fortjente Mænd fremsat den Yttring: Viis mig et Sted i Hovedstaden, hvor der er opreist et Hædersminde for Hornbeks ædle Fiskere for Jens Bagge, forSchrødersee, for alle de store og ædle Mænd, som Dannemark har været saa frugtbar paa Denne Yttring taaler nu nogen Jndskrænkelse. Saaledes kan man nu virkelig vise os et Mindemærke for den ligesaa tappre som pattriotiske Schrødersee. Kun Skade, at det første Ord af Jnscriptionen paa dette Monument ikke, efter et offentligt Blad er Danskt. Askræftet er en mislykket Oversættelse af det Tydske entkraftet. Man kan ikke sige kræftet, og endnu langt mindre afkræftet. Endeel af vore Oversættere af Tydsk søge omhyggelig nok at germanisere vort Sprog; det er ikke nødvendigt at udhugge deres Germanismer i Marmor for at forevige dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Der er nyligen mødt en ganske besynderlig Begivenhed. Man kunde ved Dagen see i Kjøbenhavn, Fyen og Altona, at der blev givet et Fyrværkerie i Hirschholm, som Jndbyggerne i Hirschholm paa samme Tid ikke kunde see ved Natten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Af Mentelles og Malte Conrad Bruuns geographiske Værk er nu det ottende Bind udkommen. J der Freymühtige siges, at Værket agtes meget i Frankrige, og, som det synes, med Føie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Efter de nyeste Beretninger fra Grønland have Grønlænderne paa vore Colonier nu bragt det temmelig vidt i at drikke Brændeviin og Caffe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Een af de Jndfødte kom til een af vore Colonister og spurgte ham paa Grønlandsk Om han vilde kjøbe Penge for Caffe? Han tilbød sig, at ville give en Kopfuld Penge for en Kopfuld Caffebønner. De ere ikke kræsne, Halvdelen af Brændevinet kan gjerne være Vand, og de drikke, det med lige megen Velbehag. Saaledes ere nu disse sande Naturmennesker blevne hjemsøgte med tre af Europæernes største Plager: Børnekopper, Caffe og Brændeviin. Der mangler dem kun endnu een Ting, saa har deres Civilisering opnaaet den høieste Pynt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Bogtrykker Stephanson i Trondhjem forestaaer enhver, som gaaer til Søes, at lade sig gjøre et Bælte af Silke, Skind eller Lærred, hvori der indsyes Penneposer eller den hule Deel af Gaase eller andre store Fuglefjer, ligesom man pleier at sye Fiskebeen i Snørlive. Hullerne for begge Ender af Penneposerne tilstoppes med Vox eller smaa Korkpropper. Naar man binder et saadant Bælte omkring Livet, førend man begiver sig paa en Søreise, saa skal man, efter Stephansons Formening, være sikker for at drukne. Anmelderen vilde ikke lade det komme an derpaa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
J Zeitung for die elegante Welt meldes, at Hr. Prof. Rahbek har oversat Voltaires Tancred i Danske Vers, og at han og oversætter "Mahomed Mahomed maa vide, hvor denne elegante Tidende har denne elegante Efterretning fra J Trondhjem og Christiania føies der i denne Tid gode Foranstaltninger mod Slagterqvægs Opkjøbelse udenfor Byen; Slagterne er det ligeledes paa ny blevet forbudet, at reise Slagterdrivterne i Møde og kjøbe noget Qvæg af dem, førend otte Dage efter at de ere ankomne til Staden. Enhver maa indfinde sig paa Torvet som det lovlige Udsalgsted. Montgolfiers nyopfundne Vandhævemachine bruges allerede med Held i Frankrige. Ved en Klokke, som er 2 Fod høi og 16 Tommer bred, har man ledet et Kildevæld, som falder omtrent 4 Fod, 108 F. 9 T. i Veiret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
J Frankrige er der nu gjort en fortræffelig Indretning. Der er oprettet et Bureau, hvor enhver Forfatter kan indlevere sit Skrivt til Gjennemsyn. Naar dette Bureau erklærer det for, at være af den Beskaffenhed, at det kan trykkes, saa er Forfatteren fri for alt videre Ansvar. Den store Linnes Tempel i Upsal er nu næsten færdigt. Det staaer i en Sal i det naturhistoriske Museum, hvortil Indgangen er fra den botaniske Hauge. Omkring det staaer der en Porticus af otte Doriske Piller. J en Niche, som faaer Lys ovenfra, er Linndes Billedstøtte anbragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
J den Franske Æreslegions Stierne findes Bonapartes Portrait. Men hvilket Portrait findes i Bonapartes Stierne, da han ikke kan bære sit eget? Efter de nyeste Beretninger, Carl den Stores. J Metz har en Tydsk Musicus henrykket Theaterpublicumet ved at efterligne Fugles Stemme. Han kan skrige som en Ørn, slaae Tøiller som en Nattergal, og qviddre som en Meise. Hans Concert accompagneres af en melodisk Musik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
J 46 Aar er der ikke blevet oprullet og dechiffreret flere end 18 af de i Herculaneum fundne Haand skrivter, siden Prindsen af Wallis derimod begyndte at understøtte dette Foretagende, har man dechiffreret 90.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
J Kirken i Frauenberg har man fundet Copernicus's Liigsteen, og derunder Levninger af hans Been. Man har tillige fundet Privatbreve af ham. Han boede paa et lille Qvistkammer, hvorfra han kunde gaae op til sit Observatorium.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
Vicepræsidenten for de forenede Stater, Aaron Buer, som i en Tvekamp har dræbt General Ham milton, er af de Edsvorne i Nyjork dømt til at miste Livet, og begge Secundanterne ere erklærede for hans Medskyldige.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-09-28
J de Mainziske Viinbjerge har man fundet en Viindrue, som veier 28 Pund. Den skal foræres Keiser Napoleon paa hans Gjennemreise som et Beviis paa Landets Frugtbarhed. Denne Drue er ret skikket til at stoppe Munden paa dem, der tvivle paa, at de Joraelitiske Speidere fandt i Canaan Viindruer, hvoraf hver maatte bæres af to Karle paa en Stang, Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Høeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Kjøbenhavn. No. 88. Den 1 October, 1800. Udgivet og forlagt af J. Werfel. orsoningen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
denved et Aar er nu henrundet, siden Udgiveren offentlig yttrede det Ønske, at der maatte blive foretaget en Forandring med St. Nicholai Kirkes Ruiner, der i saa høi en Grad vanzire Hovedstaden. Hidtil har man ikke gjort andet, end aabnet en Subscription til Kirkens Gjenopbyggelse. Forfatteren har aldrig have synderlig gode Tanker om Subscriptions væsenet. Man krymper sig jo ikke sielden ved at subscribere paa en god Bog; hvor meget mere vilde man ikke krympe sig, naar man skal subscribere til en Kirkes Opbyggelse? - Er det Rygte sandt, at der hidtil ikke er subscriberet for en større Summa end 16,000 Rdlr., saa er dette det tydeligste Beviis paa, at man ved Subscription aldrig vil naae Maalet. Det er ikke i Lunkenhed for den offentlige Gudsdyrkelse, at man maa søge Grunden til denne Mangel paa Understøttelse. Hovedaarsagen ligger nok deri, at enhver fuldkommen indseer, hvorlidet Hovedstaden, der i Forhold til sin Folkemængde allerede har saa mange Kirker, som den behøver, trænger til en ny Kirke. At tale mere om denne Kirkes Opbyggelse eller Nedbrydelse synes at være et temmelig frugtesløst Arbeide. Men Taarnet, som man eengang har bestemt til et Brandtaarn, skal det vedblive i sin nærværende Skikkelse at vanzire Kongestaden. Den øverste Deel deraf er næsten faldefærdig, og en heftig Storm kan løsrive Stene deraf, som ved at falde ned kunde anrette megen Skade. Med en meget ringe Bekostning kunde man sætte Taarnet saaledes istand, at det kunde faae Udseende af et Taarn, istedet for det nu seer ud som Ruinerne af et gammelt Bjergstor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Forslag til en Understøttelses casse for Brandlidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Jndsendt, Den i Slagelse nylig indtrufne Tidsbaade og de mange Familier, som ere blevne huusvilde og forarmede derved, har bragt Udgiveren paa den Tanke, at det var mueligt ved et Slags offentlig Indretning at aabne en Hjelpekilde for den Deel af Statens Jndbyggere, som en Jldsvaade ere saa ulykkelige at see deres hele Eiendom blive et Offer for Luerne. Forfatteren kjender redelige og drivtige Haandværksmænd, som ved den sidste store ulykkelige Jldebrand i Kjøbenhavn mistede alt, hvad de eiede ja endog det Værktøi, hvormed de skulde forskaffe sig selv og deres Familie Brød. Vel nøde adskillige Understøttelse ved deres mere formuende Medborgeres Medlidenhed og Øvrighedens Forsorg; men deels var denne Understøttelse utilstrækkelig, og deels kom den saa seent, at den ikke kunde hielpe disse Folk paa Fode igjen. Ved Privatindsamling at ophielpe saadanne ulykkelige Medborgere, er, hvor megen Gavmildhed man end maa indrømme vor Nation, som oftest et forgjeves Forsøg, ga Dalere er den meste Tid alt, hvad der indkommer til Understøttelse for hele Familier, ja end- og for hele Stæder. Offentligt Betlerie er med Grund blevet mistænkt, da Anvendelsen af Understøttelsen som oftest er slet. Men ingen kjender jeg, der med mere Grund kan gjøre Fordring paa sine Medborgeres Understøttelse og Medlidenhed, end netop den Brandlidte. Skulde det vel paa en Tid, hvor man gjør saa meget for at fremme Almeenhed, være vanske ligt at realisere en offentlig Understøttelsescasse for trængende Brandlidte, Kan det være Staten, kan det være dens Medlemmer ligegyldigt, at en drivtig og redelig Borger rives ud af sin Næringsvei og maaskee bringes til Bettelstaven, fordi Jlden har fortæret al hans Eiendom, Vel gives der en Assuranceindretning, som det staaer til enhver at tage Deel i, men kun faa i den ringere Borgerstand og vel ingen i Bondestanden veed at benytte sig deraf og betrygge sig i paakommende Ulykke ved den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Naar en saadan Understøttelsescasse blev rigtig organiseret, saa feiler det ikke, at den trængende Brandlidte strax kunde faa saa megen Hjelp, at han ufortøvet kunde blive istand Lor til igjen at begynde eller fortsætte sin Haandtering eller Næringsvei. Skrivter med Latinske Bogtaver. udsende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
At trykke Bøger, Blade og Avertissementer, Aviserne med Latinske Bogstaver, er en Mode som synes at tage til; men mangfoldige Folk til Alders og andre, som have svage Øine, ønske ufeilbarlig, at denne Mode maa have ligesaa liden Bestandighed som Moder i Almindelighed. For kort siden var jeg en Aften hos en Mand, som ved sin Hjemkomst fra sine Forretninger tog Aviserne og Ugebladene for sig for at læse dem, men dem, der vare trykte med Latinske Bogstaver, lagde han til Side, og sagde: Disse give mig nok at bestille ved Dagen, ved Lys, som nu, er det mig umueligt at læse dem. Jsær skal der gode Øine til at kjende i fra i og læse de Noter, man sætter med den mindste Stiil, jeg i det mindste kan ei engang læse dem ved Dagen uden Læseglas, og min Kone, som endnu har svagere Øine end jeg, maa lade saavel dette som Avertissementerne i Aviserne med Latinske Bogstaver, være ulæst, da det af Mangel paa Øvelse falder hende for besværligt at komme efter Meningen deri. Det er ubegribeligt, hvorfor man vil forskyde vor gode gamle Danske Skrivt, som enhver kan læse, der har lært at læse. Den burde agtes af os, om ikke af anden Aarsag, saa dog fordi den er vores egen, allerhelst naar man ikke kan give os en tydeligere Skrive derfor end den Latinske, hvilken i ingen Henseende har noget Fortrin for den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Blandede Nyheder. Jldsvaaden i Slagelse er opkommen ved Enden af Løvegaden i en Præstebolig, som endnu stod under Bygning. Medens den brød ud, var H. K. H. Kronprindsen endnu i Sorøe. Jlden tog saa hastig Overhaand, at 39 Huse og Gaarde vare ødelagte i en Tid af tre Qvarteer. Omtrent 50 Familier vare derved blevne huusvilde. Jlden standsede ved en Kiøbmands Enkes Gaard, hvori der gjemtes en Deel Krud. Da dette sprang i Luften, var Jlden ligesom med eet slukket. Der skal ikke have været assureret mere end for 6000 Rdlr. Meubler og tre Gaarde. Der brændte en Deel Creaturer, sex Ryttere, som escorterede H. K. H. havde just fat deres Heste ind i Stalden, hvilke sidste ligeledes bleve et Offer for Luerne. Hr. Jnspecteur Poulsen, en velhavende Mand i Slagelse, har mistet en betydelig Sum ved denne Ildsvaade.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Generalpostamtet i Kjøbenhavn lader nu forfærdige en ny beqvemmere Vogn for den ridende og agende Post.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
I Kjøbenhavn seer man i denne Tid mange Russer, som komme i Land fra de her paa Reden liggende Russiske Krigskibe. De drive tildeels Handel paa Gaderne, især med Lærred. Ogsaa de Russiske Præster med langt Skjæg ansee det ikke under deres Værdighed, at drive en saadan Handel paa offentlige Gader. Dersom disse Præster ere ligesaa populaire i deres Prækener som i deres Omgang, saa fortjene de virkelig at roses. Jkke sjelden seer man saadan en Geistlig gaae ganske sidel under Armen med en simpel Matros. Den Russiske Admiral med adskillige af de første Officierer spiste Søndags til Middag hos den Russiske Legationssecretair. Aalborg d. 28 s. M. J Forgaars havde Aalborg igjen den Glæde, efter et Par Maaneders Fraværelse, at see sin elskede Stiftamtmand med Frue. De bleve i Svenstrup modtagne med en Collation og beværtede af Magistraten, nogle af Byens geistlige og verdslige Embedsmænd, Stadshauptmanden med Commandeurerne for de samtlige Borgercorps Overkjøbmanden (?) og nogle af de fornemste Handlende, tilligemed deres Koner, hvilke alle derpaa ledsagede de høie Ankommende hjem til Slottet, og der gjentagne Gange bevidnede dem den almindelig følte Høiagtelse og Hengivenhed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Den 21 Sept. begyndte Kulde, Storm og Slud i Jylland at afløse det skjønne Veir og den sjeldne Septemberhede. Ved Vesterhavet faldt der samme Dag meget store Hagel, som ikke strax optøede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Provindsialaviserne lade Hr. Kammerraad With i denne Tid være underveis til Sverrig, for at skaffe et fattigt gammelt Fruentimmer fra Norge en Arv paa en Tønde Guld, der skal være tilfalden hende i Sverrig, uagtet Kammerraaden paa denne Tid befinder sig her i Kjøbenhavn og, skiønt det har sin Rigtighed med Reisen, endnu ikke har tiltraadt den.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
J Hempels Fyenske Avis læses, saavel fra Østersøen som her til Lands klager man over Høstens slette Udfald og deraf følgende høie Priser. Men hører man ærlige Landsmænds eget Vidnesbyrd om denne Sag, da lyder det saaledes: Rugen er paa enkelte Steder mindre god, men at ville udstrække det til det Hele, er syndigt. Af Havre og Byg er der avlet saa meget som nogen for kan mindes. Desuden er der stort Forraad af overgjemt Korn. Blive Priserne altsaa høie, vil det være forgjeves nogensinde at haabe bedre Tider.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Ribe d. 36 Sept. Høsten her i Egnen har ikke været slet. Der var kun faa, som begyndte deres Rughøst for tidlig. - Her skal nu bygges et nyt Forbedringshuus. - Denne Stad er ikke af de trivelige, hvortil dens Beliggenhed bidrager meget, da den er omringet af Sønderjydske Bønder, der baade kunne brænde Brændeviin og drive Handel. Vi have her paa Grændserne det Særsyn, at see Undersaatter af een og samme Regjering meget ulige i Rettigheder og Afgivter. Haderslevhuseren, seer derfor haanligen ned paa sine Brødre, Riberhuserne. Naar det kommer til Stykket er det dog egentlig Nørrejyden, Fyenboen, Sjællænderen og Lollænderen, der udgjør Statens Kjerne. Held den Valdemar, der engang giør alle Statsborgernes Pligter, Afgivter og Rettigheder a. lige!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
En moralsk Kudsk søger i Avisen Condition. Det vilde være at ønske, at ret mange Equipage eiere vilde sørge for at forsyne sig med saadanne Kudske; thi de fleste Kudske behandle deres Heste temmelig umoralsk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
J Politievennen har en Mand ved Navn Mølsted taget til Gjenmæle mod den i et andet Blad fremsatte Anmærkning over en Borgerofficiers Rytterie. Manden mener, at en Borgerofficier, ligesaalidet som hvert andet Menneske, kan befale sin Hest, at den ikke skal gjøre Caprioler, og slutter med, at den Officier, hvis Rytterie er bleven paaanket, kan bedre ride end Vedkommende kunne skrive. Ved denne Høstmaneuvre forestilles Fienden under H. D. Prindsen af Würtemberg at være gaaet i Land ved Hornbeck for at indtage Kronborg. Hans Kongel. Høihed Kronprindsen bryder den 3 Oct. med en Armee op fra sine Cantoneringsqvarterer for at undsætte den ommeldte Fæstning. Den 9 Octh. bliver denne Høstmaneuvre endt, Greven af Lille, som efter adskillige Blade ventes til Helsingøer, agter i Fremtiden at vælge sin Residence i Calmar, hvor Slottet sættes istand for ham. Den nuværende Svenske Rigsmarchal, Grev Fersen, reddede 1791 Greven af Lilles Liv, da han understøttede ham paa hans Flugt over Valenciennes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Fra Berlin meldes under 25 d. M.: Man venter her H. H. Prinds Christian. H. M. Kongen agter ham meget, og enhver, som kun eengang har seet ham, finder ham meget elskværdig. Man bestræber sig overalt for at gjøre ham hans Ophold her saa behageligt som mueligt. H.D. Hertugen af Oels giver ham til Ære i Morgen. et stort Bal, og den herværende Danske Minister Grev v. Baudissin i Overmorgen en Diner, som det hele diplomatiske Corps indbydes tilDen berømte Bode har nu fundet den af Jnspecteur Harding i Lilienthal opdagede Planet, som. efter al Sandsynlighed, vandrer i Ceres og Pallass Region.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
Efter at man d. 15 i Cöln havde læst Meste for Keiser Napoleon, kom en Coureer fra Rom med den Efterretning, at Paven kommer til Paris for at krone ham. Napoleon sagde derpaa til de Omkringstaaende med en munter og smilende Mine: Hans Hellighed kommer for at krone mig."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
General Caffarali, Keiserens første Adjutant, er allerede reist for at afhente ham.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
De militaire og civile Embedsmænd i Sver have nylig faaet Ordre, ikke at have nogen rig. Omgang med den Franske Legation. Den sidste var den eneste, som ikke var indbuden til den afdøde Hertug af Ostgothlands pragtfulde Bisættelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-01
J Engelland er der nylig død en Mand, som veiede for en Tid siden 680 Pund, Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Nyeste at havn. No. 89. Den 6 Detober, 1804. Udgivet og forlagt af J. Werfelsoningen. Sluttet.) Entalte havde nu altsaa nyttet Hymens Rosenbaand med det jevne Menneske som vi fra nu af ville kalde Lundberg. At tilfredsstille sin Ægtemages Ønsker, var fra dette Øieblik Lund bergs eneste og kjereste Formaal. Han lod sig proponere i adskillige Selskaber; den Forkjerlighed, man har til hans Kone, bevægede end- og hans ivrigste Modstandere til at give ham deres Stemme, og han kom som givt Mand med al muelig Honneur ind i Selskaber, hvor han som ugivt ufelbarlig vilde faldet igjennem. Han abonnerede en Loge paa Comedien, hvilket ikke kostede ham faa Skillinger og liden Umage; han anskaffede sig en Gig; kort sagt, han blev fra et meget jevnt Menneske til et meget ujevnt Menneske, blot for at fornøie sin unge Kone. Han havde arvet 6000 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Artikel. Madame Müller besørges hjem paa en anstændig Vogn, med alle de Honneurs, der tilkomme hende Art. 2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1804-10-05
Fra det Øieblik, at denne Tractat er undertegnet, ophører alt gjensidigt Fiendskab, og hver af Parterne forpligter sig til, ikke i nogen muelig Henseende, at fornærme hinanden i Ord eller Gierning. Art. 3.