JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-06
Lieut. exclusive. Fra Strasborg har man, at Over-Jngenieuren fra Fæstningen Kehl, som var i Strasborg just da Tropperne ginge over Rhinstrømmen, havde bedet Marskalk von Berwyck om Tilladelse at maatte gaae ind i Fæstningen; men bekommet til Svar, at han maatte blive i Leyren, for at være Vidne til hvad der forefaldt ved Beleyringen, hvormed det gaaer skarpt til, helst saasom Besættningen har fast hugget det heele Regiment von Artois smaat. Man forsikkrer, at Spanien har lovet, at betale alle de Tropper, Frankrige sender til Jtalien, samt og de, som Kongen af Sardinien bringer i Felten. Baaden, den 23. Octobr. Printzen af Conti gik i overgaars ind af Løb Gravene for Fæstningen Kehl; Dagen derpaa begyndte man at beskyde den fra adskillige Batterier, besynderlig fra et, som man har anlagt paa en Øe i Rhinstrømmen, hvorfra bleve kaste Bomber ind; og siden den Tid har man tapper continueret. Fransoserne mistede 50 Mænd, da de aab aabnede Trencheerne, hvoriblant var en Jngenieur. De have fortsatt deres Approcher lige ind til Landsbyen Kehl, som er en Forstad for Fæstningen. Man har i visse Amter af dette Gebette, paa de Franskes Ansøgning, commanderet 9000 Mænd, til at giøre Fachiner og bringe dem i Leyren, hvor hen man og maa levere 80000 Centner Høe, 2000 Maader Havre og 90 Køer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-06
Regensborg, den 26. Octobr. Just ved Postens Afgang indløb fra Mayland, under 16 hujus denne vigtige Tidende: At den store Spanske Flode med 2000 Mænd var virkelig indløben til Willa Franca, og fast paa samme Tid var allerede en Fransk Armee af 80000 Mænd rykket an til Vertelli, samt Tripel-Alliancen mellem Frankrige, Spanien og Sardinien, under Trompeters og Paukers Lyd bleven publiceret, saa at, hvor sildig det og er i Aaret, det endnu paa alle Kanter ligesom bryder løs med Krig. Kongens af Frankrige Erklæring til Chur Førsterne og Førsterne udi det H. Romerske Rige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-06
Den underskrevne Franske Minister har fra hans Konge og Herre erholdet befaling, for Chur-Førsten af Mayntz, som Ertz-Canceller og Director for Riget, at gjøre denne Erklæring, neml. Endskiønt Memorialen paa de Motiver, der befatte Hans Majestæts Resolution i sig, giver heele Europa hans Meenings Tydelighed noksom tilkiende, saa vil dog Hans Majestæt paa den den Tid, da han lader sine Folk gaae over Rhinstrømmen, endda egentligen legge Riget sin Meening og Grund for Øyne. J denne Hensigt har H. Majest. fundet for got, ved sin underskrevne Minister at gjøre en nøye og solenne Erklæring derom, hvilken og hermed erklærer, at Hans Majestæts Forlangende er at vedholde Fred med det Tydske Rige, at han er tilbøyelig til at observere Tractaterne med det, saa længe som Hans Majestæt kand ansee det som en Ven, at Hans Majestæt gjør det ikke af nogen ond Meening imod det Tydske Rige (hvilket han meere end eengang har vidnet) at han griber Fæstningen Kehl an, og forsikkrer sig Passagen over Rhinstrømmen; at dets Velfærd er ham kiær, at Han ikke vil giøre en eneste af dets Lemmer Overlast eller Fortræd, ja Han vil, formedelst denne Overgang over Rhinstrømmen, sætte sig i den Stand, at han kand komme de Førster i Tydskland til Hielp, som Kæyseren maatte tvinge til at tienne sig i sine besynderlige Afsigter, for at udfore hans Forehavende. Continuationen skal følge næste Post-Dag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-06
Kiøbenhavn, den 6 Novembr. Den 28 August. er Laugmand Niels Knagenhielm Allern, beskikket til at være tilligemed virkelig Justitz-Raad.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-06
Den 6 October er Johan Conrad Knochenhauer Allern, beskikket til at være Holtz-Fyrster.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-06
Den 16 Octobr. ere Johan ChristophiSchönbach og Carl Adolph Rothe Allern. beskikkede at være virkelig Cancellie-Raader. Frederich Jacob Flor at være TolJohan Christopher der til Hellighavn. Ride-Foged over Muusman at være Hvidding Herre Norder-Rangstrup og der i Haderslev Amt. Bendix Bruhn, at være Kirkespiel-Foged til Neuenbrock, i Cremper Marsk. Den 30 dito er Philip Friderich Kruus Allern, bestilt til at være Krigs Commis Herman saire i Oldenborg og Ape. Henrich Brandt til at være Holtz-Foged til Hade i Grævskabet Delmenhorst. MarChlers at være Kirchspiel-Foged i Herr skabet Hertzhorn; Teves Ewerts at være Land-Foged over Sommer og Grønland, item Jacob Grubbe at være Hoff Jæger Mester. Saa er og Otte Jensen, Sundbye Allern, confimeret at være Capellan pro Persona til Lindaas Præstegield i Bergens Stift.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-06
Den 4de Novembr. er den ved det Kongl. Kriigs-Cancellie hidtil værende ældste Copiist Niels Leth Schouboe tilKrugs Fiscal udi Danmark med OberAuditeurs Caracteer Allern, bestilt. Aver.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Kiøbenhavns Post-Rytter No. 90. Som medfører Post-Tidenderne af 9 Novembr. Anno 1773.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Paris, den 30 Octobr. Jnder 20 hujus skrives fra Turin, at den Franske Armee, efter at den, hen mod 30000 Mænd stærk, giennem 4 adskillige Veye var ankommen i Piemont, havde leyret sig paa en flak Plads ved Vercell, og conjungeret sig med 10000 af Kongens af Sardinien Tropper, som og selv den 25de vilde brekke op fra Turin, for at commandere denne Armee som Generalissimus med en Maanetlig Appointement af 10000 Louis d' Or. Om de Desseins, Hans Majestæt vilde fore foretage talede man adskilligt; men det siuntes meest troligt, at man torde søge at tage Novara bort, førend man gik vidre ind i det Maylandske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Fra Fæstningen Kehl hører man intet andet end at Beleiringen blev med Magt fortsatt og mange Bomber kaste der ind; men Commendanten værgede sig tapper, saa mange af vore Folk maatte derover bide i Græsset. Man taler her i Stilhed om, at mellem Commendanterne for vores Armee i Tydskland skal have reyst sig nogen Uenighed. Man bliver noget bekymred over, at Kongen af England, for at hemme Krigen i Jtalien, maatte vel holde Kæyserens Parti det ringeste er man forsikkred om, at Hans StorBrittanniske Majestæt har ved sin Ambassadeur ladet Kongen af Spanien giøre meget alvorlige Forestillinger, hvorom man med Længsel forventer Udgangen. Jmidlertid mælde Brevene fra Barcellona, at den Spanske Flode skulde først i November gaae ad Søen, for at stille de Kongl. Ordres i Verk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
London, den 27 Octobr. Nu er der ingen Tvivl meer om, at jo England og Holland blive med forviklede i den forestaaende Krig, i det de ere forbundne, at give Hans Kæyserl. Majestæt Assistence, om hans Lande i Jtalien, som det seer ud til, skulde af Frankrige og Spanien blive angrebne. Derfore bliver og allerede en mægtig Flode udrustet, Forehasom skal observere den Spanske Flodes sætte sig. vende i Jtalien, og paa det kraftigste imod fald Spanien vil forsick der imod samme almindelig Rolighed i Europa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Bryssel, den 29 Octobr. Yngste Breve fra Haag lyde, at den Franske Ambassadeur sammestæds, Marqvis von Fenelon, flaterede sig vel stændig med at deres Høymægtigheder, formedelst de Lemmers Jndgivelse af Regieringen, som hidindtil have stedse talet for det Franske Parti, skulde ved nærværende Anliggenheder vende sig fra det Stor-Brittannische Hoffes Sind, hvis dette Hoff, som ikke er at tvile paa, skulde bære Tvivl om Frankriges Retmæssighed og andre med denne Krone forbundene Rigers vidt udseende Afsigter, og, i Kraft af de oprettede Tractater skytte Hans Kæyserlig Majestæt imod sine Fienders Gevalt. Men der imod har det og sin Rigtighed, at Græ vens af Sintzendorff Forestillinger have hos de fleste af Regieringens Lemmer havt besynderlig Kraft: Thi man begynder nu ret at begribe, at den Polske Affaire maatte, maa skee, i Gierningen være den Ringeste Aarsag, hvorfore Frankrige har truet Kæyseren med fiendtligt Anfald og saadant alt nu fuldført. Man præsumerer, at det mellem Frankrige, Spanien og Sardinien, nu udbrudte Forbund maa ufeylbarlig være et gammelt Verk, der længe er siddet paa, førend noget tildrog sig i Polen; i det alle de Bevægelser endnu ikke vare glemte, som Frankrige har gjort fra den Tid an, da Hans Kayserlig Majestæt havde fattet den faste Slutning, under det Romer Romerske Riges Garantie, saavel som andre Rigers og Staters, i Henseende til Arve-Successionen i de Kæyserlige Arve-Lande, at foranstalte noget vist. Adskillige af de foreenede Provincer, og i Synderlighed Geldern, havde allerede herover givet deres Mening og erklæret sig, at man torde ikke troe de Franske Løfter, ligesom intet, hvad Frankrige tog sig føre, skeede i den Hensigt, at giøre Conqveter; meget meere udfodrede den Høyeste Nød, og Republiqvens Hollands egen Sikkerhed, hverken at lade Frankrige voxe eller Kæyseren falde: Thi var det nu høyeste Tid, at formeere de foreenede Provintzers Land-Magt, og, om ikke med det Gode, da med Gevalt at hielpe til at lædske den opgangne Krigs Jld i Europa.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Neder-Elv, den 6 Nov. Fra Danzig mældes, at fra den til Warskausig befindende Russiske Gesandt, Græven af Løwenmolde, var Raadet bleven notificeret, at, hvis de længer gave Kong Stanislaa og hans Tilhængere Beskyttelse, vilde saadant give Anledning til, at den Russiske Armee maatte nærme sig til deres Stad, hvilket da torde falde den meget til Skade; men derpaa skal være givet saadant Svar, at Raadet havde ingen Føye til at melere sig i Sager, der ikke ginge dem an, og at Staden kunde ikke negte noget Menniske at opholde sig derudi, meget mindre forsage Kong Stanislaa og de fornemme Herrer Polakker at tage deres Re tratte der inde, saa længe til alle Stridigheder vare for forbi, hvilket Raadet ønskede snarlig at maatte skee, for da at see sig fuldkommen befriet fra all Mistanke og Paabyrdelse. Jmidlertid gik Ordet saaledes: at begge Kronerne Sverrige og Preussen havde lovet denne Stad all Assistence, saasom dennem om Stadens Conservation var meget angelegent.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Hamborg, den 6 Novembr. De i gaar fra Jtalien ankomne Breve confirmere, at Franzoserne havde virkelig trænget indi Mayland med 50000 Mænd, og allerede gjort sig Mester af Fortona, og, som man troede ginge de vel løs paa Mayland, for at søge endnu i denne Vinter at giøre sig Mester af denne Fæstning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Continuation af Kongens af Frankrige Erklæring til Chur-Førsterne og Førsterne udi det H. Romerske Rige. Derfor har Hans Majestæt givet sit Generali tæt befaling, at det skal med all Æstim og Skaansel begegne de Førster og deres Lande, som holde med ingen af Deelene, men blive neutral, og ikke give nogle Hielpe-Tropper imod Hans Majestæt, at Hans Majestæt, som med det, han besidder, er tilfreds, ingenlunde er sindet, formedelst sine Vaabens lykkelige Fremgang, at udbrede sine Grændser, og altsaa ved sin underskrevne Minister lader offentlig erklære, at han aldeles ikke har Sigte paa at giøre nye Conqvetter, eller, til Nachdeel for det Tydske Riges Sikast udi: terhed, at beholde det, som han har satt sig Men Men Hans Majestæt vil kun vise sin retmæssige Vrede over den Misfornøyelse, som Kæyseren har giort ham for heele Europa Øyen. J det øvrige vill Hans Majestæt ey underlade daglig meer og meer at tilkiende give Førsterne i Tydskland, hvor storligen han forlanger at underholde en god Forstaaelse med dem, hvilken er saa høyst nødig og nyttelig mellem de som ere Garants og Borgen for den Westphaliske Fred, og mellem det Tydske Riges Lemmer. Maynz den 14 Octobr. 1783. Undertegnet Bloncell. L. S.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Hvorvel nu Kron-Frankrige har hermed givet Førsterne og Rigs Stænderne af det H. Romerske Rige Forsikkring, at man, formedelst denne March over Rhinstrømmen, har ikke at frygte for nogen Fare, i det de Franske Tropper skulde kun tære for deres Penge, og ikke tilføye nogen ringeste Skade, men kun have deres Kongens Desseins i agt, saa lyder dog Jnholden meget eftertænklig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Kiøbenhavn, den 9 Novembr. Den 24de Octobr. er Jacob Offessen, Høyer Allernaadigst bevilget at være Procurator for alle Over- og Under-Retter i Danmark, Høyeste Ret undtagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Den 4 Novembr. er Capitaine Jeremias Johan von Beer Allernaadigst bestilt til Chef for den andensteds avancerte Oberst-Lieutenant Hansens hafte Compagnie. Scholtens pagnie ved General-Major Ved Drabant-Garden er Regiment. som Dra Capitaine Jørgen Landorf, bant, og Prem. Lieut. Johan Herman Wolmar af den Kongl. Gaarde til Fods, Johan Havner Holst, af GrenadierCorps, Capit. Lieut. Johan Sigmund Bahlman af det Sædlandske National Regiment til Fods, og Second-Lieutenant Henrich von Ahlefeldt af Hendes Majst. Dronningens Regiment til Fods, som Capitainer af Jnfanteriet og Drabantere Allern, bestilt. Ved det 3die til Trondhiemske National Regiment Fods er Oberst-Lieut. Hvitfeldt i Naade dimittered, og i hans Sted Major Johan Mangelsen af Brigadier Schauroths Regiment til virkelig Oberst-Lieut. avanceret. Ved det 2det Trondhjemske National Regiment til Fods er Capitaine Benjamin Mentzonius til Second-Major, og Caract. Capitaine Lars Nannested som stod som Capit. Lieut. ved Regimentet til virkelig Capitaine avanceret. Ved det andet Vesterlehnske National Regimentil Fods er Capitaine Carl Wilhelm von Poyda med Majors Caracteer af JnfanDen teriet benaadet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Den 26 Novembr. er Andreas Müller Allern. confirmeret at være Capellan til Skiørpinge og Faardrup Meenigheder i Sædland. Johan Elert ligesaa at være Præst til Børnehuuset paa Christianshavn og Pesthuuset uden for Kiøbenhavn. Mag. Jens Ostenfeldt at være Rector Scholæ i Viborg. Andreas Svitzer at være Birkeskriver ved Friherskaber Lindenborgs Birk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Avertissements. Gives hermed tilkiende, at førstkommende 10 Decembris Kl. 10 Slætt Formiddag bliver udi Sr. Jørgen Schaltzes Huus i Wiborg til den Høystbydende opbudet til Forpagtning fra Maji 1734 udi 3 Aar eller fleere, som Liebhaberne finde for got, Ørendrup Hoved-Gaard paa Mors-Land i Aalborg Stift; Til Gaarden kand faaes 48 til 50 Td. Rug, 42 til 44 Td. Biug og 126 Td. Havre. Under samme Forpagtning følger Racheby og Febring Kirkes Korn- og Qvæg-Tiende. Conditionerne kand findes til Eftersyn udi Justitz-Raad og Landsdommer Sehesteds iboende Gaard i Wiborg: De Lysthavende ville sig til benævnte Tiid og Sted indfinde.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Wester=Ladegaards Hovedgaard uden for Aalborg Bye i Jydland beliggende, hvoraf itzige Forpagter svarer aarlig Croner 550 Rdlr. bliver til næstkommende Valdborg-Dag 1734 til Forpagtning ledig; Thi vilde Liebhaberne forinden Novembr. Maaneds Udgang paa Sohngaardsholm hos Eierens Broder Thøger Benzon sig anmælde, Forpagtnings Conditionerne at giøres bekiendte; Til fornevnte Tiid er Thøger Benzon, ligeledes sindet sin tilhørende Gaard Sohngaardsholm, paa den anden Side Aalborg Bye beliggende, under Haanden at bortforpagte, og som af bemældte Hoved Gaard og Tiender forhen har været svaret aarlig 1700 Rdlr., foruden een og anden Fordeel Herskabet sig haver haft reserveret: Saa vilde Liebhaberne forinden ermældte Tiid sig iligemaade hos Eieren paa Sohngaardsholm anmælde, der at modtage begge Gaarders Conditioner, og om Forpagtningerne at accordere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-09
Notifica¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Kiøbenhavns est. bryster. No. 9. alle Som medfører.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Post-Tidenderne af 13 Novembr. Anno 1773.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Petersborg, den 22 Octobr. Raadet i Danzig har, formedelst een udi de ærbødigste Expressioner forfatted Skrivelse, bedet Hendes Russisk Kæyserl. Majestæt, at lade Hendes, i Henseende til de Stanislaiske Anliggenheder, imod samme Stad fattede Misfornøyelse falde, og allernaadigst beordre Hendes i Polen staaende Tropper at befrie Danzigs Territorium fra all Jnqvartering; men saadan Ansøgning er skeet for silde; Thi Hendes Majestæt forbliver uryggelig endnu som for ved den eengang for alle fattede høye Resolution, at vise hendes eftertrykkelige Misfornøyelse. Det udi Ukraine commanderende Russiske Generalitæt har givet Hoffet tilkiende, hvorledes de Tartarer, som havde satt sig langs med Dniper, udbredede sig fast fra Chozim hen til under den Polske Grændse-Fæstning Bialacerkiew; men fodrede dog intet af Jndvaanerne andet end at levere Kiød og Brød.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Over-Rhinstrømmen, den 28 Octobr. Man har Efterretning, at Kongen af Frankrige var med en stærk Suite af store Herrer og Generals Personer anlanget til Strasborg, hvorpaa Frantzoserne fra deres oprettede 3 Batterier, som de have besatt med 150 Canoner, havde skudt stærk paa Fæstningen Kehl. De begynde gemeenlig, naar Dagen brekker an, at canonere, og continuere, indtil Aftenen kommer, og efterdi det er mestendeels svært Skytt, saa ligger den største Deel af Hornverket for Fæstningen nedskudt. Den Franske Commendant i Citadellet til Strasborg lader ofte kaste svære Bomber ind af Kehl. Jmidlertid maa Franzoserne selv berømme Commandantens General von Puhls kloge Conduite, i det han idelig med de af Gaderne optagne Plaster Steene lader kaste ind i de Franske Aprocher, hvormed han skamserer mange Folk for Fienden, og derforuden holder dem temmelig varm med Cartætsker.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Frankfurt, den 31 Octobr. Commandanten i Fæstningen Kehl har, uagtet Franzoserne satte stærk an paa ham, dog, efter ter at Trencheerne vare aabnede, værget sig mandelig i 8te Dage, og først den 29 hujus, da han havde afslaget en Storm, givet sig. Nogle Efterretninger lyde vel, at Fæstningen var i den anden Hoved-Storm emporteret, men andre mælde, at Commandanten har ikke villet opbie den, Man og er med 1800 Mænd trokken ud. troer ikke, at Frantzoserne lade det derved, men foretage endnu en anden Entreprise, saafremt den Kæyserl. Armee, som var allerede fra Pilsen brekket op, og den 23 hujus kommen til at staae ved Roshaupt i Ober-Pfaltz, ikke bliver dem derudi Trier, den 31 Octobr. hinderlig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Til Luxemborg er Krigen imod Frankrige ved offentlig Trommeslag bleven ankyndiget, og siden den Tid vare sammestæds fra de næstliggende Franske Lande Deputerede ankomne, som havde tilbudet sig at give Contributioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Paris, den 22 November. Man forsikkrer, at Marskalk von Willars er beordret at begiære Neutralitæt af Republiqven Venedig ved nærværende Krig, og, i fald den antog saadant, at lade sig overgive Verona til Sikkerhed. Krigs Declarationen imod Kæyseren er allerede afsendt til alle Øvrigheder og Commendanter i vore Stæder og Fæstninger. Jligemaade er udgiven Ordre, i all muelig hast at udruste 30 Krigs Skibe. Fra Dynkirken har man, at en Deel af vor Esqvadre var kommen tilbage fra Sundet, og Resten forventedes daglig. Saa er og indløben Tidende, at Fæstningen
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
gen Kehl var den 28 Octob. om Aftenen med Accord til vore Folk overgiven.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Donaustrømmen, den 2 Nov. Man meener, at med det første torde til Regensborg ved den allmindelig Romerske RigsForsamling et Kæyserl. Commissions Decret komme for lyset, hvorudi ey alleene Frankriges fiendtlige Overfald skal blive Riget kundgjort, men og i Synderlighed den Savoyeske Affaire gives Rigs Acten til Deliberation, saasom man ikke kand begribe, hvordan Kongen af Sardinien kand komme til at retfærdiggjøre sine Demarches, da han, paa den eene Side midt i Negotiationen, og (saa at sige, da han allerede havde sluttet Tractat med Frankrige, har for den Kæyserl. Thron ladet tage Forlening over sine Rigs Lande og svære Høyeste Lehns Eed, samt paa den anden Side til London entammeret en Negotiation, angaaende nogle Prætensioner paa Huuset Østerrige, og derudi gjort Ansøgning om Stor-Brittanniens Mediation, som han og har erholdet, og dog alligevel, dette uagtet og uden at oppebie, hvad det Østerrigeske Huus derpaa vilde erklære, med Frankrige, og Spanien opretter en offensive Alliance; hvorover England, uden Tvivl, ikke vil glemme at vise sin Misfornøyelse. J den mellem Frankrige, Spanien og Gardinien, formodentlig til Paris, den 7 Sept. 2. C. sluttede Alliance-Tractat er bleven stipuleret. 1.) AtKøntzen af Sardinien vil altid give deer Franske Armee fri Passage igiennem sine Lan Lande til Jtalien; 2) Kod en til Hans Sardiniske Majestæt allerede udbetalte Summa af 2 Millioner Livres, at skaffe den Franske Armee Commis-Brød paa Marchen giennem Savoyen og Piemont; og 3.) J Almindelighed at forsyne den med Canoner, Mortere og Tømmer; 4.) At lade 12000 Mænd af sine Tropper paa egen Sold støde til den Franske Armee og agere tilfælles med den; 5.) Obligerer og forbinder Frankrige sig, at sær te Kongen af Sardinien i Possession af Novara, Cortona, Pavia og den heele Maylandske Stat paa denne Side af Cu rin, saa snart samme bliver erobret, som og at indhændige ham Staden og Slottet Mayland, naar Freden er sluttet, derhos lade ham erkiende for Kongen af Lombardier; 6.) Sicilien og der Mantuaniske angaaende, om disse tvende er i denne Cractat forligt: At derom skal disponeres til Faveur for Jnfanten Don Carlos, og samme tilføyes de Lande, som denne Printz allerede besidder i Jtalien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Cøln, den 5 November. Den 29 om Morgenen Klokken 7 er Capitulationen til Kehl bragt til Rigtighed, hvorpaa Garnisonen den samme Dag trekkede ud med flyvende Fahner, klingende Spill, 4 Støkker, 60 aabne og 4 tildækte Vogne, hen til Villingen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Jmidlertid lyde Beretningerne, at denne Fæstning. ning har kostet de Franske meget Blod; men hvor stort Antallet egentlig er paa deres Døde og Qvæste, kand man endnu ikke faae at vide.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Haag, den 6 Novembr. Hvorvel Frankrige har gjort Stor-Brittannien store Offerter, neml. Hvis det enten vilde træde med i den store, mellem den Franske Krone og Kongerne af Spanien og Sardinien, sluttede tredobbelt Alliance, eller ogsaa blive neutral, skulde der inden 2 Maaneders Tid fra Spanien skee fuldkommen Afstaaelse paa Gibraltar og Porto Mahon, saa og, i steden for det Engelsk Skib, som aarlig sendes til West-Indien, herefter blive tilsteder alle Engelske Underdanere fri Handling, og at Frankrige vilde fuldkommen afgiøre den Strid om Dyn kirken, og herudi skikke sig efter Englands Villie: Saa er Hans Stor-Brittanniske Majestæt, uagtet saadanne fordeelagtige Tilbud, dog bleven fast ved, at sende Hans Kæyserl. Ma Til saadan Ende jestæt den tilsagte Succurs. er Hr. Horatis Walpole kommen herhid, og har allerede nogle gange været i Conference med GrossPensionario, for at raadslaae, paa hvad Maade de Franske Vaaben kand giøres som snarest Hinder, saa det synes ligesom gandske tydeligt, at begge Søe-Magterne, for at afvende meget Ondt, torde forkynde Frankrige Krig, i fald denne Krone, som det synes, forbliver ved sin Meening at fortføre den begyndte Krig. Ne Neder-Elv, den 10 Nov.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Blant andre her i Gaar ankomne Skippere beretter en ved Navn Baruth, at han havde seet 18. Engliske Krigs-Skibe i Canalen, som rettede deres Cours til Portsmout; og formodede man, at samme skulde conjungere sig med de i bemældte Havn liggende Krigs-Skibe, og derpaa seyle ad det Middellandske Hav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1733-11-13
Hamborg, den 10 Nov. Endskiønt man, angaaende den for 8 Dage siden extraordinaire holdte Collegiorum Forsamling, blant sig selv har stipuleret juramentum silentii, paa det intet af det, som derudi er delibereret, maa blive publiqv, saa har man dog erfaret saa meget deraf, at den Kæyserl. Minister, efter Kæyserl. Majests Ordre, har forestillet denne Stads Magistrat: Om ikke Staden Hamborg vil resolvere, ved nærværende Conjuncturer at overlade et vist Corps Tropper til Tienneste for Hertug Christian Ludvig af Meklenborg, som nu værende Kæyserl. Commissarius, hvormed Avenuerne og Posterne i Hertugdommet Meklenborg som neutrale Tropper kunde besættes. Saadan Proposition har Magistraten antaget ad deliberandum, for siden vidre at communicere den Kæyserl. Minister Resultatet.