Den Vest-Sjællandske Avis, 1822-09-14
Porten, siger den Østerrigske Jagttager, har fast besluttet sig til i Fremtiden ikke at ville tillade Tyrkiske Soldater at opholde sig i Fyrstendømmerne: men vil dog for det første lade 1000 Md. forblive i hver af dem for at holde Orden vedlige. Bliver imidlertid denne Orden ikke bedre end den, som er holdet i Jassy saa ere de arme Fyrstendømmer i høi Grad at beklage; thi det er skrækkeligt, som Janitscharerne have holdet Huus i denne Stad. 9 Kirker, 7 Klostere og 2000 Huse ere opbrændte. Midt i al denne Elendighed, slæbte Janitscharerne Bojarerne og Regieringens Medlemmer frem og tvang dem til at underskrive en Erklæring, at Jlden var opkommen af et Tilfælde uagtet det er afgjort, at Jlden opkom paa 20 til 30 Stæder paa eengang. Janitscharerne havde i Forveien besværet sig over at Christne skulle udnævnes til Regieringen i Fyrstendømmerne, da de havde, som de paastode, erobret dem og havde ventet at de skulde blive en Tyrkisk Provins. De begik skrækkelige Excesser inden de satte Jld paa Byen, ogsaa i Bucharest har man fundet brændbare Materialier i Husene og de have der formodentlig havt den samme Plan for, man mistvivler nu i Fyrstendømmer om at Orden og Rolighed vil nogensinde komme til bage. – Fra Constantinopel naae vore Efterretning i ikke længere indtil den 10 August. Jndvaanerne der ere blevne glædede ved at en tredie Prinds er bleven Sultanen født. Den 8 August døde den Græst. Patriark af Vattersot i Brystet. Hs. Liigbegiængelse ble foretaget med megen Orden og under Led tagelsen af fleere tusinde Grækere. Porten satte derpaa 6 fangne Græske Biskopper i Friehed, og tillod at een af dem blev udnævnt til Patriark. Jndvaanerne i Constantinopel holdes i Uvidenhed om Krigens Gang i Persien, uagtet man veed at Misforstaaelserne imellem Tyrkerne og Perserne ere lang: fra at være bilagte. Den nærværende Persiske Schack har ifinde at ville benytte sig af den Opstand, hvori Portens Europæiske Provinser befinde sig for at bemægtige sig de Grændseprovinser som i stere Aarhundrede have udgjort et Stridsæble imellem Perserne og Tyrkerne. En stor Deel af de Kurdiske Stammer have taget Parthie med Perserne og man skal ogsaa i Armenien have opdaget Forstaaelser, med dem. J de nordlige Egne har Krigen hidintil kun bestaaet i Streiferier; men næsten i alle Fægtninger have Perserne seiret, det er vist at RhezibPascha af Tredisond er falden og at Bekir Paschaer slagen. Man har været nødsaget til at afsende fra Constantinopel Artillerie til de Tyrkiske Fæstninger paa Grændsen af Persien, og i Ægypten vil man have den Efterretning; men som endnu er meget uvis, at den Persiske Schack skulde være rykket ind i Bagdad. – J Arsenalet i Constantinopel rustes paa en nye Escadre, som skal afsendes tilArchipelet. Den Østerrigske Jagttager fortæller og at de forenede Tyrkiske Flaader, som ere afseilede til Morea bestaaer af 120 Skibe og have 20,000 Mand Landtropper ombord, for at understøtte Operationen til Lands, og at man derfore kan snart forvente afgiørende Begivenheder. Om denne Expedition meldes nu fra Livorno under 15de August, at da Porten haabede at bringe Grækerne midtimellem to Jld, saa var denne Flaade bleven afsendt, som bestod af de Tyrkiske Skibe, som havde lidt mindst, og som vare blevne forstærkede ved den Expedition, som var afgaaet fra Constantinopel. Flaaden var ankommet til den sydlige Kyst af Morea og havde detascheret nogle Tyrkiske Krigskibe til Bugten ved Patras Men de maatte hurtig trække sig tilbage, fordi en Græs Eskadre krydsede udenfor Staden og en anden fulgte den i Hælene. Men den øvrige Tyrkiske Flaade, som havde viist sig paa Sydkysten af Morea, er igien forsvundet med sine Landingstropper uden at man veed hvor de ere blevne af. Man havde troet, at den havde gjort Landgang paa Candig; men det er ikke bleven bekræftet (formodentlig herske stormende Vestenvinde i disse Egne.) Den Ægyptiske Flaget skal have skildt sig fra den Tyrkiske og der skal være Post ombord pa den. (Det kommer nu an paa om alt dette saaledes ogsaa forholder sig). - Om Krigen til Lands er man i samme Uvished. Den Østerrigske Jagttager vil ikke troe, at Efterretningen om Grækernes Seier er sand, og siger at ingen af Gesandtskaberne i Constantinopel eller noget Handelshuus har faaet Efterretning derom. Derimod bekræftes den Efterretning, at flere Tyrkiske Corps ere brudte op imod Thessalien, at den Græske Regierings Sæde er bleven forlagt fra Corinth til Argos, at Opsilanti er bleven Præsident i Senatet i Maurocordatos Sted, og at Normann og Botschari ere indviklede i vanskelige Fægtninger i Albanien, saa at disse Generaler kunne ikke have commanderet i Tvessalien; men den Østerrigske Jagttager tilstaaer at dette er ogsaa alt hvad der hidintil er bleven bekiendtgjort om Krigsoperationerne i disse Egne. (Mennetop dette, at den Østerrigske Jagttager ikke veed meere at fortælle derom efter saa lang TidsForløb, og efterat den begyndte at meddele saa store Seiers-Efterretninger, giør det i høi Grad, sandsynligt at Tyrkerne have lidt et Nederlag, som Porten søger omhyggelig at skiule). Dette bekræftes ogsaa ved andre Efterretninger, som man har fra Constantinopel og at Sultanen er bleven misfornøiet med Chorschid og vil kalde ham tilbage. Ogsaa har man paa nye faaet Efterretninger fra Semlin som melde, at forskiellige Bekræftelser paa hans Nederlag ere indløbne. Hele Landeveien, bed der det deri, ra Zeitun til Larissa er opfyldt med Liig af Tyrker, som forpeste Luften. Chorschid skal kun have reddet sig til denne sidste Stad med 3000 Mand. 2000 Mand fra Salonich ere marscherede ham til Hielp. En Engelsk Fregat skal den 3die August være kommen til Salonich og have advaret Jndvaanerne om at 40 Græske Skibe vare paa Veien til at bombardere den. Grækerne skulle have taget Beien af Castori til Fange. Man troer ikke at Chorschid kan holde sig i Thessalien; men maae retirere til Macedonien. Tyrkerne tilskrive deres Nederlag en Misforstaaelse imellem Paschaen af Salonich og Chorschid, da den første lod ham i det kritiske Øieblik i Stikken. Grækerne sige derimod, at Aarsagen til Chorschids Vanheld er at han ikke kiendte Terrainet og at han vovede sig forvidt uden at vide hvad der foregik i Ryggen af hans Armee. Man formoder at dette Nederlag vil koste ham hans Hoved. (Det er imidlertid besynderligt at man ingen Efterretning kan faae fra Grækenland selv om hvad der er passeret. Det er derfore kun egentlig Portens officielle Taushed, som lader formode, at der er tilstødt Tyrkerne noget uheldigt). Den Østerrigske Jagttager, som ikke veed noget at fortælle os om Krigsoperationerne i Grækenland og som ikke heller har fortalt nogen finde noget om hvorledes Tyrkerne nedsablede Jndvaanerne i Mastixbyerne paa Øen Chios, er derimod vel underrettet og hvorledes Grækerne have behandlet den Tyrkiske Garnison i Athen og at de paa den grusomste Maade have myrdet 8000 Tyrker, som der ere blevne tagne til Fange. Men den har ogsaa kunnet faaet Sandheden at vide, da den melder, at de to Franske Corvetter, Estafette og Active, just løbe ind i Havnen ved Athen, da Blodbadet stod paa, hvis Commandeurer, de Herrer Argus og Reverseaux med stor personlig Fare, og med and Heltemod reddede 4000 Tyrker fra deres opbragte Forfølgers Hænder. Disse to Corvetter afseilede fra Piræus den 14 Juli og ankom den 23 til Smyrna, hvorfra den Østerrigske Jagttager formodentlig har faaet Efterretningen. Aarsagen til denne grusomme Gierning af Grækerne skal have været, at de havde faaet Efterretning om at 7– 8000 Tyrker havde besat Theben og at 15000 andre vare paa Veien fra Negropont til Athen. (Men er det da ikke at formode, at Aar sagen hvorfor Grækerne brøde Capitulationen har været, at den Tyrkiske Garnison i Arven som havde capituleret har paa nye satsig til Modværge, da den havde faaet Efterretning om den Tyrkiste Armees Fremtrængelse?)