Berlingske Tidende, 1782-11-01
De forenede Nederlandes nærværende Forfatning, efter den Hamborgske politiske Journals 2den Stykke. Febr. 1781. Drigen er den Prøvesteen, som viser en Stats Styrke. at Det er mueligt, at en Stat i Fredstider kan for en Tiid skiule sin indvortes Svaghed, og bedrage den Statskyndiges Skarpsindighed selv, men i Krigen seer man Statens sande Beskaffenhed, Styrke, Hielpekilder og Formue. -J en Republik pleyer Krigsforfatningen i Fredstider almindeligen at være svag. Den Jalousie, man har til en Krigsmagt, som kunde blive farlig for Friheden, hindrer ligesaavel, som Mangelen af flere Hoveders Overeensstemmelse, sammes Formerelse og gode Tilstand. Derfor er en Republik ikke en monarkisk Stats første Angreb voxen. Krigen er for den Overfald, og har de dermed nødvendige Følger. Den lider den smerteligste Skade, den udsættes for de yderste Skjebner, men da angriber Nidkiærheden Republikaneren, Begierligheden til at forsvare sit Fædreneland, sin Formue og Frihed, sætter alle Hierter i Brand, og da giøre Republikerne hiine uforventede store Ting, som har gjort dem saa berømte i Verdens Historie. - Dette Skilderie er Holland, næsten ganske liig, naar man erindrer sig denne Stats Historie, naar man tænker paa dens udviiste Tapperhed og Forsvar imod Spanien, paa Ludvig den XIV Angreb i Aaret 1672, ja endog paa den Spanske Successionskrig selv. Nu er der atter næsten den samme Scene. - Hvo vidste ikke, at Holland var meget svækket, Handelen, hvorpaa Republikens Velstand er grundet, falden, og Marinen, saavelsom Krigstanden til Lands, i en slet Forfatning. Dog kiendte man ikke saa nøye den hollandske Marines Tilstand, som nu efter Engelands Krigserklæring. Ministeriumet selv i London var ikke saa aldeles vis i sin Kundskab om samme, og derfor sendte Capit. Bagely i Stilhed først til Holland, som nøye maatte udforske den der værende Marines Forfatning, og den Efterretning, som han derom bragde til London, biedrog meget til, at man hastede med Krigserklæringen imod Republiken. Nu har Arvestatholderens Erklæring til Generalstaterne over nærværede Omstændigheder, og det derpaa fulgde Sendebrev fra Generalstaterne til de 7 Provindser, endnu mere lagt Republikens Tilstand for Dagen. - Arvestatholderen erklærede i Generalstaternes Forsamling, den 26de December i forrige Aar, at han holdte det for sin Pligt at legge Bundsforvanterne Republikens Forfatning saaledes, som den virkeligen i sig selv var, for Øyne, og at han ønskede, hans Forslag maatte i disse farlige Tiden have meere Jndflydelse, end de forhen havde havt, da han allerede 1778, som ogsaa den 10de Marts 1779 harde giort den Forestilling, at udruste 50 til 60 Skibe, og formere Landmagten til 50000 eller 60000 Mand. -J Generalstaternes Sendebrev til Provindserne ere følgende Udtrykke mærkværdige: Da der ved at kalde tilbage i Hukommelsen det, som er skeet, ikke kunde foraarsages andet end Kummer og et forsagt Væsen og Staten for nærværende Tiid ikke kan reddes uden ved Mod og en klog Opførsel, saa ville vi hellere vende vore Øyne bort fra det Forbie gangne, for tillige med Hs. Durchlauchtighed at henvende Bundsforvanternes Opmærksomhed blot til det, som endnu kan og maa giøres, dersom man ikke vil styrte sig i den yderste Fordervelse. Der maae altsaa spørges med Grund, om vor Stats Søemagt er bleven bragt til en saadan Styrke, at den kan gaae den krigførende og saa stærkt udrustede Magt, med hvilken den vil faae at bestille, trøstig under Øynene, og om den er tilstrækkelig til at beskytte Handelen, som er Kilden til Landets Velfærd, i alle dens Grene, og beskytte Stadens langtfraliggende Eiendeele imod alt Anfald, Vi troe ikke, at nogen af Bundsforvanterne vil paatage sig, at besvare dette Spørgsmaal med Ja. - Der er vel allerede, gjort noget, for igien paa nogen Maade at ophielpe den saa meget faldne Søemagt, men der fattes endnu meget deri, at dette Verk allerede er bleven bragt til Fuldkommenhed, og vi holde os derfore forpligtede til, paa det venskabeligste og alvorligste at anmode Deres Ædelmægtigheder, med Eftertryk at giennemtrænge og tilendebringe deres Beraadslutninger, dersom man ikke vil lade Admiraliteternes Arbeyde i denne Tidspunkt være frugtesløst til Statens totale Ruin. - Dog alt dette kan Fædrenelandet endnu ikke erholde. Det Uveir, som nærmer sig Staden til Søes, kan letteligen gaae over til det faste Land. Til Søepladsernes Sikkerhed, have Statens Grændser allerede maattet blottes. Vi ville derfor anmode Eders Ædelmægtigheder, ogsaa at henvende Deres alvorligste Opmærksomhed til den saa høystfornødne Landmagtens Formerelse, og til Fæstningernes og Magazinernes slette Tilstands Forbedring og Forstærkning. - Dette Statistikkens Document viser tilstrækkeligen Krigsforfatningens nærværende Tilstand i de forenede Nederlande. Vel er det bleven besluttet, at formere Søemagten; men man troer ikke, at denne Søemagt kan fuldkommen blive bragt i Stand, førend Junii Maaneds Udgang, da det især fattes paa Matroser og dygtige Søefolk, hvilke, opmuntrede ved Gevinst og stærke Haandpenge, have taget Tieneste deels paa den Storbritaniske deels paa den Franske Flode. Der ere vel atter komne et hundrede Stykker tilbage til Fædrenelandet; men hvor lidet er ikke dette Antal at regne imod hvad der behøves; Saa er og ikke den, ellers i Holland saa overflødige, Forraad af Skibstømmer nu mere for Haanden, da deraf hidindtil stedse er bleven forsendt en ubeskribelig Mængde til Frankrige. Hvorfore ogsaa, i Følge Franske Efterretninger, dette Hof vil sende Republiken for det første nogle Krigsskibe til Hielp, indtil den faaer sat sin Marine i god Tilstand. Men den forventer og endnu større fremmet Hielp og har, i Følge nogle Efterretninger, taget 10 Linieskibe hos en nordisk Magt i Sold. Naturen selv, som giør Alting besvær ligen for Nederlænderne, sætter den ogsaa ved de Europæiske Søemagters nærværende Forfatning, da disse lade sig sei Søen med saa mange store Skibe paa 74 til 100 og fl. Kanoner, som stedse i Søeslage give Overvægten, i stor Forlegenhed; thi næsten alle dens Havne have den Feyl, at Vandet er for lavt, og altsaa ere de ubeqvemme for detslige Skibe af første Rang. - J forrige Tider, og endnu i Begyndelsen af dette Aarhundrede, havde Hollænderne, endogsaa i Fredstider, stedse 40 Krigskibe i Bereedskab, men denne Tiid er ikke mere. Man har seet adskillige Lister paa Antallet af de Hollandske Skibe ved det gode Haabs Forbierg, ved Batavia og i Vestindien, i de offentlige Blade; men disse Lister ere ikke tilforladelige og det kommer ikke heller saa meget an paa Antallet af Skibene, som meget meere paa deres Beskaffenhed, Udrustning og Bemanding, hvilke tilforladeligen ikke ere saaledes, som de skulde være til et lykkeligt Forsvar imod den nye mægtige Fiende. Havde Holland i god Tiid villet anvende 30 Millioner Gylden, for at forstærke sin Søemagt; saa skulde den nu ikke tabe nogle hundrede Millioner Gylden. J de Krige, som Nederlænderne i forrige Tiid førde mod Engeland, udmærkede de sig derved, at de næsten altid anbragde den første Stræg. J den nærværende Krig ville de sildig tage deres Hævn. Jmidlertid blive der i alle Havne Kapere ved Subscription udrustede. J Amsterdam var allerede den 23de Januarii en Fond af meer end 12 Milioner Gylden dertil, og i Rotterdam vare nogle Kiøbmænd beskæftigede med, at udruste 10 Fregatter, hver paa 30 Kanoner. Det fattes vist ikke paa Penge, thi endog Bønderne fra en Bondebye i Friesland have tegnet sig for 40000 Gylden til Kaperudrustninger, naar allene den behørige Mængde af Søefolk betids nok indfinder sig. Vel er ogsaa den Placat dertil meget nyttig, ved hvilken Generalstaterne have forbudet det store og lille Fiskerie; thi de Søefolk, som ellers brugtes til Hvalfiske= og Torske, samt Silde=Fangsten, kunne give sammes Marine en meget god Forstærkning imod Engeland. Og for at tilveyebringe den fornødne Mængde af Skibstømmer, have adskillige anseelige Kiøbmænd umaget sig, at slutte Contracter med nogle Herskaber i Storpolen og Littanen, angaaende Leverance af det til Skibsbygningen behøvende Tømmer, og strax forud at betale anseelige Summer. Dog finde de alligevel her en stærk Concurrence i deres Fiender, Engelænderne selv, hvilke ligeledes have sluttet Contracter i Danzig, og allerede kjøbt og indladet en stor Mængde Skibsbygningstømmer sammesteds. - Fem Provindser have allerede indsendt deres formelige Samtykke til den foreslagne Krigsmagtes Formerelse, og der er ingen Tvivl om, at de tvende endnu manglende ligeledes vilde tiltræde. Holland har detsaarsag allerede aabnet et Laan af: Millioner Gylden til 2 1/2 pro Cent i Renter, hvilket Exempel de andre Stater, i Følge de nyeste Efterretninger, følge, og Ytrect vil optage 600000, Ober=Øssel og Seeland, derimod 1 Million Gylden; alt til 2 1/2 pro Cent. Man kan ikke tvivle om, at en stor Mængde hollandske Capere ville om faa Maaneder udløbe, og tilføye den storbritanniske Skibe fart megen Skade, da der i Holland er en Mængde af saadanne smaae og middelmaadige Skibe, og sammes Udrustning, i mange Henseender, ikke saa aldeles svær. Men til Dato er Modværget imod Engelland endnu meget nøleagtigt, meget uvirksomt, meget seenfærdigt. Det kan ikke nægtes, at jo Storbrittannien har i Nederlandene, i Særdeleshed i de lavere Stænder, endnu et stort Partie, som er dens Jnteresse hengiven, men som dog ikke kan udrette noget af Vigtig hed, og paa hvilket Ministeriumet i London synes at giøre for meget Regning. En Skrivelse fra Holland af 30te December, hvori følgende Udtrykke staae, beviser vor Paastand. - Man bemærker en stor Bestyrtelse iblandt Folket; thi ingen troede, at det Londonske Hof skulde paa eengang satte en saa haard Beslutning. Virkeligen havde det Partie i vor Republik, som lod Sagerne komme saavidt, ikke kunnet tilføie deres Land noget slemmere Stød. Holland staaer i Fare for at tabe Alt, og intet vinde o. s. v. Hvo som derimod betænker, at der i Republiker stedse ere Partier, vil af detslige ikke drage nogle farlige Følger. - Krigstanden til Landser, forholdsmæssigen, dog endnu i en bedre Forfatning, end Marinen. J Aaret 1770 saae man denne Fortegnelse paa Landmagten: Af Rytterie: 1 Eskadron, Livvagt hos Arvestatholderen, bestaaende af 174 Mand; tre Eskadroner Hollandske i Haag, bestaaende af 258 Mand; sex Regimenter Ryttere, inddeelte i 24 Eskadroner, hvert Regiment bestaaer af 336 Mand udgiøre 2016; 3 Dragon-Regimenter, bestaaende af 12 Eskadroner, hvert Regiment af 336 Mand udgiøre 1008. Hvilke tilsammen beløbe sig til 3456. - Af Fodfolk: det hollandske Garde-Regiment, som er inddeelt i 2de Batallioner 144 Compagnier, bestaaer af 1160 Mand; 1 Regiment Sveitzer Garde, inddeelt i 2de Batallioner, 8 Compagnier, udgiør 1120 Mand; 29 nationale og tydske Regimenter, inddeelte i 58 Batallioner, 406 Compagnier, hvert Regiment bestaaer af 720 Mand, udgiøre 20880; 1 Regiment Walloner, inddeelt i 3de Batallioner, 21 Compagnier, bestaaer af 1080; 3 Regimenter Scotter, inddeelte i 6 Batallioner, 42 Compagnier, udgiøre 2160; 5 Sveitzer Regimenter indeelte i 10 Batallioner, 70 Compagnier, udgiøre 3600 Mand; 1 Regiment Søetropper, inddeelt i 2de Batallioner, 14 Compagnier, udgiør 720. 1 Regiment Artillerie, inddeelt i 3de Batallioner, 15 Comp., 1800 Mandstærk, 4 Compagnier Minerere, bestaaende af 208 Mand; 97 Jngenieurer. Hvilke tilsammen beløbe sig til 32825. Altsaa var den generale Summa paa Rytteriet og Fodfolkene ovenmeldte Aar 1770, 36281. J Anledning af den forhen ommeldte Forestilling af Arvestatholderen, fattede Generalstaterne den Beslutning, at bevilge en Formeerelse i Landmagten af 13000 Mand i alt, nemlig 2 Compagnier for Garden til Hest, 2 Compagnier for Orannien-Friesland, 2 Compagnier Carabi niers, 3 nye Batailloner Jnfanterie, 1 for Regimentet Oranien Nassau, 1 for det Badenske, og et for det Mønsterske, endelig endnu 15 Mand for hvert Compagnie Efter nyere Beretninger fra Rotterdam skal Planen til Land troppernes Formerelse beløbe sig over 20000 Mand, nemlig 926 Mand Cavallerister: 16671 Jnfanterister, 88 Minerere, 1285 Artillerister, og 1200 for Sørtienesten, hvis aarlige Sold beløbe sig til 3,050038 Gylden, og Rekrutpenge 1,430,652 Gylden. Denne sidste Plan er ogsaa rimeligere, end den første, og paa Saadan Maade skulde Republikens Krigsmagt være over 56000 Mand stærk, paa hvilket Antal Prinds Arvestatholderen allerede for nogle Aar siden, og just paa bemeldte Maade, har drevet paa det efter trykkeligste. Men endnu er ikke alle Provindsers Bevilling, i Særdeleshed Seelands, dertil indløbet. - Maaskee det vil være adskillige af vore Læsere behageligt, herhos at erindre dem om Republikens Forfatning, hvorved man lærer at bedømme mange Efterretninger fra Holland i deres sande Lys, og vi haabe, at de, som allerede have Kundskab om disse Ting. letteligen vilde bære over med os. De saa kaldte General stater, det er, de syv forenede Provindsers Deputerede hvilke føre den forenede Repupliks Regiering, i Henseende til dens fælleds Jnteresse, og hvis Antai, da enhver Provinds kan skikke saa mange, som den vil, omendskiønt hver Provinds kun har een Stemme, vel er 40 til 50, have ved den høieste Magt og Myndighed i Republiken, den hele Regiering over de under Republikens befaling staaende Lande: Europa, Asia, Africa og Amerika, alle udenlandske Statssagers Forvaltning, sende og imodtage Gesandtere, føre Krig og slutte Fred i deres Navn, og udøve mange Majestæts Rettigheder uindskrænket; dog, de giøre alt dette ikke af egen, men deres Provindsers Magt, hvis Fuldmægtige de ere, og det, undtagen de fra Seeland, kun i et bestemt Antal af Aar. De kunne og ikke forordne noget, som angaaer de enkelte syv Provindser, og i alt hvad der angaaer Krig, Fred, Paalæg, Formerelse i Land= og Søemagten, maae de indhente Provindsernes særdeles Fuldmagter og Tilladelser. Generalstaterne beslutte derfor ofte noget, som først maae erholde sin Gyldighed ved de enkelte Stænders Samtykke i Provindserne. J Følge den 9de Artikel af den Yttrectske Unions Grundlov udfordres der til Krig, Fred og Paalæg alle syv forenede Provindsers samdrægtige Stemmer. Dog er man alligevel, i trængende Tilfælder afveget derfra Og just nu nægtede Seeland at give sin Stemme til Repressalierne imod Storbrittanien, uden at de derved bleve tilintetgjorte, men har dog tilsidst føiet sig efter de øvrige Stemmer, endskiønt det skeede under stærke Protestationer og Forbeholdenheder, hvorom der skal blive meere erindret paa et andet Sted Republikens Statsraad, som i visse Maader dependerer af Generalstaterne, hvis Beslutninger det bringer til Udøvelse, og som har Forvaltningen over Republikens Finantser og Krigsanliggenderne, og bestaaer af 12 Deputere. de af de forenede Provindser, udgiør næst Generalstaterne det andet høieste Collegium i Unionen. Provindsen Holland har heri en Overvægt, da den har 3 Stemmer, Provindsen Seeland, Friesland og Grønningen hver 2, og hver af de øvrige Provindser kun een Stemme. Dette Collegium giør Forslaget til Pengefornødenhederne. Det har for nærværende Tid gjort Forslag, angaaende 7 Millioner 342,536 Gylden, til at bygge Krigskibe og Fregatter for, 1 1/2 Miil, lion til Artilleriet, og 5 Millioner 763, 135 Gylden til de overordentlige Udrustninger. Dertil kommer endnu et særdeles Forslag, angaaende 1 Million Gylden, til at oprette trende Leyre for til Landets Beskyttelse. - Man vil let indsee, at Republikens Regieringsforfatning har mange Mangler, iblant hvilke de fornemmeste ere den nødvendige Langsomhed i de forskiellige Provindsers Beslutninger, hvor atter forskiellige Stænder have Stemmer, Provindsernes Hensigtet og Tanker, som ofte ere hinanden imodsatte, og den Ulighed der er i Provindsernes Magt. Provindsen Holland har er saadan Overmagt, at den kan tvinge de andre Provindser til at føye sig efter dens Hensigter, og i Holland selv har Staden, Amsterdam en ligesaa stor Overvægt. Dette er Virkningen af denne Stads fortrinlige Handel, hvorpaa Republikens hele Velfærd beroer. Men Provindsen Holland har ogsaa en stor Ret til denne Overvægt, da den til Statsafgifterne giver næsten ligesaa meget, som alle øvrige Provindser tilsammen. Naar der skal tilveiebringes 100 Gylden, saa giver Holland dertil 58 Gylden 6 Styver, 4 1/4 Heller, og saa videre forholdsmæssig. De andre europæiske Staters Uvidenhed, og deres Mangel i oeconomisk Statskunst har i det forrige Aarhundrede hiulpet de forenede Provindsers Republik i Veyret og beriget samme, og endnu i Begyndelsen af dette Aarhundrede for en Tid lang underholdt denne Flor Men fra den Tid af, at alle europæiske Lande have begyndt, selv at drive Handel og Manufacturer, og bedre paasee deres Jnteresse, saa er Hollands Handel meget hastigen faldet. Denne Handel kan ikke være andet end en Mellemhandel, da Jndvaanerne i de 7 forenede Provindser have ingen egne Produkter, undtagen Produkterne af Fæeavlen, Krappen, Tobakken og Tørven, til Udførsel. Jntet Land i Verden, er derfor mindre skikket til Handelen, end denne Republiks Land. land. Dog alligevel har dette Land i et heet Hundrede Aar havt den største Handel i Europa. Jntet Land er mindre skikket, til at ernære sine Jndvaanere, og endda er dette Land for nærværende Tid det folkerigeste i Europa. Det har en Omkreds af 625 tydske Qvadratmile, efter Büschings i Regning, men efter Tempelmanns Beregning ikke fuldkommen 472 tydske Qvadratmile. Og paa denne Omkreds boede fordum over 3 Millioner Mennesker, og endnu for nærværende Tid, efter Struyks Beregning, som antager mindre, end Kerseboom 2 1/2 Million. J det mindste kan man regne 2 Millioner. Dette er en stærkere Folkeformerelse, end nogensinde en Stat i Europa har. J den eneste Provinds Holland, hvis Land Johann de Witt skatterer paa 400000 Dagespløyeland, andre derimod paa 440,000 Dagspløye, ninger, leve, efter en dobbelt Regning, 980,772 Mennesker, altsaa sikkert henimod en Million. Og den mellem ste Strækning i denne Provinds, lige indtil Amsterdam, er ufrugtbar, og i Geldern, Oberyssel, og adskillige, andre Egne ere hele Strækninger ligeledes saa ufrugtbare, at de intet indbringe. Paa adskillige Steder er Jorden saa arm, at den ikke engang giver Kildevand til at drikke, og man derfor maae samle Regnen i Vandkamme. Man pleyer at sige om de forenede Nederlande, at alle Elementer ikke due noget der; thi Luften er taaget, fugtig og usund, Jorden er en Stedmoder og ufrugtbar, Vandet er slet, og paa mange Steder ikke andet at faae, end Regnvand, endelig er ogsaa Jlden slet, fordi der findes intet Brænde. - Detsuagtet ere der i dette Vandet frarevne, og saa ufrugtbare Land som paa mange Steder ligger lavere end Vandet selv, hvilket indskrænkes og afledes ved de kostbareste Dæmninger og Kanaler, de smukkeste Stæder og Landsbyer paa hele Jordkloden. Saa meget formaaer Menneskenes Vindskibelighed, Men denne Vindskibelighed har for næværende Tid taget meget af i Holland, da de svære Paalæg have hindret Manufacturerne, forhøyet Arbeydslønnen, og deels bortdrevet, deels udygtiggjort Manufacturisterne. Tilforn blomstrede Silke= og Guld=Fabrikerne i Amsterdam og Harlem, Klæde og andre Uld=Fabriker i Leiden og Utrect, tilligemed flere andre. Men nu ere de saa forfaldne, at de for den største Deel maae søge Afsættere allene i Landet, og kunde ikke udføre deres Vahre til Fremmede; thi de kunne ikke udholde Concurtancen med andre Nationer, da de ere 8 til 10 pro Cent dyre, re. Linnetvæverierne have, formedelst deres Fiinhed og Hvidhed, endnu holdt sig best, og næst disse ere de mange Saugmøller, til Bielker, Planker, Bræder, hvortil Træet hentes fra Pfalz, bringes til Holland paa Rhinstrømmen, og føres til Frankrige, under Navn af hollandske Bræder, og den meget vigtige Skibsbygning de anseeligste og mærkværdigste Manufacturer. - Uagtet de foreenede Nederlandes nærværende Handel, naar man endog regner den henimod Begyndelsen af dette Aarhundrede, har aftaget indtil det halve, saa er den dog endnu den største i Europa næst efter den Engelske. Men det Antal af Koffardieskibe, som man har angivet i de fleste offentlige Blade, nemlig fra 12000 til 15000 er overdrevet, og skulde neppe komme herud om endog alle Fiskerbaade bleve med iberegnede. Den fornemmeste Handel Hollænderne have i Europra, er den paa Norden og Rhinstrømmen. - J det forrige Aar endnu, var Antallet paa de hollandske Skibe det største blandt dem af alle Nationer, som havde passeret Sundet, nemlig 1973. Denne nordiske Handel er ikke allene den vigtigste for de hollandske Kiøbmænds væsentligste Fordeel; thi de hente derfra det dem saa nødvendige Korn, Skibsbygningstømmer, og alle de Producter, som de sydlige Lande bruge derfra, og som de tilføre dem, og altsaa underholde derved en meget fordeelagtig Mellemhandel, men den er ogsaa den eneste, ved hvilken de endnu allerlængst ville conservere sig; thi til denne Handel udfordres Forskud undertiden paa længere end et Aars Tid, hvilket de best ere i Stand til at give. Jmidlertid give dog ogsaa de nyeste Efterretninger Hollænderne ingen gode Udsigter, saasom den polske Kornhandel trækker sig fra Danzig til Elbingen, og man der er meget betænkt paa, at drive Handelen med egne Skibe, en Maxime som ogsaa de andre nordiske Nationer, Rusland, Danmark og Sverrig ivrigst søge at bringe i Gang. - En anden høist vigtig Handelsgreen for Holland er Skibsfarten paa Rhinstrømmen. Hvad de ved Mayn, Rhin og Neckar liggende Lande behøve af Kryderier, Olie, Risengryn, Sæbe, Fiskebeen, Tin, Kobber, Thee, Kaffe, Sukker, Cacao, franske og spanske Viine, tørrede Fiske, o. s. v., tage de altsammen af Hollænderne, og hvad de have at undvære, sælge de ogsaa igien til Hollænderne, som næsten ganske allene have denne Handel. Man skatterer samme for et Object af hundrede Millioner Gylden aarligen. Holland faaer næsten ganske allene Handelen paa Frankfurt ved Mayn. - Jeg maatte indlade mig i en alt for stor Vidtløftighed, dersom jeg omstændeligen vilde beskrive den hollandske Handels saa mangfoldige andre Veie. Den gaaer til alle Verdens Dele og til alle Lande, og har, som bekiendt, formedelst Besiddelsen af de molukkiske Øer, Monopoliumet paa de ostindiske Kryderier, og den sande oprigtige Kancel. Deres ostindiske Selskab var i forrige Tiden mægtigere end store Stater, og det rigeste Selskab i Verden. Det havde indtil 1740 bragt for 1620 Millioner Gylden, Vahre fra Ostindien til Europa. Man tegner endnu den aarlige Gevinst til 3 Millioner Ducater, endskiønt dets Forfald ved Mangel af nøye Orden, ved Betienternes Utroeskab, Snighandel og andre Aarsager stedse meere udbreder sig, og giver meget betænkelige Udsigter. Jndtil Dato har den aarlige Uddeeling endnu stedse været 20 af Hundrede. Endskiønt der detsforuden ere adskillige andre Handel=Selskaber, saa er dog deres Fordeel ikke anseelig, efterat i Særdeleshed Skibsfarten til Africa og America er imod visse Afgivter, givet frie for alle og enhver. Derfor er ogsaa det vestindiske Sel. . De til Forsendelse med Posten allene privSelskabs Udbytte for nærværende Tid gemeenligen kun 2 1/2 proCento, hvilken Summe Selskabet faaer ved Koffardiefarer. nes Afgivter. Selskabet fører ikke nogen egentlig Compagnithandel. Fiskeriet har bestandigen været de forenede Nederlandes vigtigste Handelsgreen, og desto vigtigere, da det er ingen Tuskehandel. J det forrige Aarhundrede var det saa stort, at man maatte falde i Forundring derover. Den brugtes allene til Sildefangsten 2000 Skibe, og efter en Beregning af Storpensionair de Witt, der var een af de meest indsigtsfulde og største Statsmænd, som Holland nogensinde har havt, ernærede sig derved 150000 Mennesker, og der vandtes henimod 100 Millioner Gylden. Han kalder det derfor Republikens Siel, Republikens Spændaare, og dette Sildefiskerie fik Navn af det store Fiskerie. Men nu fortiener det ikke dette Navn. Efterat Engelænderne og de nordiske Nationer bedre have lært, at nedsalte Silden, og gjort sig ret Umage for at drive denne Fiskefangst med egne Skibe, saa har denne Concurrance bragt den hollandske Fiskefangst aldeles herunder. For nærværende Tid er Antallet at de til Fangsten aarligen udløbende Sildebyser ikke fuldt 200. Dog alligevel ville nogle endnu regne Fordelen af samme til 2 Kiøb. Maanedlige Stats=Tidender &c. Millioner Gylden, men det er for meget, og den reene Gevinst, som de i Sildefangsten deeltagende Kiøbmænd have, kan for nærværende Tid, efter en rimelig Regning, ikke engang være en Million Gylden, uagtet man maaskee endnu kan regne en Million Gylden Gevinst for Staten, eftersom det, Fiskefangsten koster, ogsaa er Gevinst for Staten, da man dertil bruger saa fremmede Materialier, og fornemmeligen, da denne Fiskefangst dog stedse aarligen nærer henimod 20000 Mennesker, blandt hvilke der til Fordeel for Staten i anden Tilfælde, befinder sig en stor Mængde Søefolk, som ere en Fond for Marinen. Man finder i de engelske Blade en Liste over de hollandske Søefolk paa Koffardieskibe ne, efter hvilken Antallet beløber sig tilsammen til 73300, men den synes at være lidet tilforladelig, da Skibsfarten paa Rhinstrømmen og til Tydskland ikke engang forekommer i samme. (Slutningen følger.)