JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
J gamle Dage havde Kjøbenhavn een Skorsteensfeier, een Mægler, en privilegeret Poet, og denne Eenhed var Aarsag i, at de sadde alle ret varme inden Vægge; men nu, da Alle ville være Skorsteensfeiere, Mæglere og Poeter, ere de alle færdige at sulte ihiel. Min Formand fødte sin Formand fra hans 72de til hans 91de Aar, og var alligevel en velholden Mand. J mine lykkelige Dage kunde jeg sidde fra tidlig om Morgenen til sildig om Aftenen, og have fuldt op at bestille. De agtbareste og lærdeste Mænd bestilte hos mig Liig-, Fødsels dags= og Bryllupsvers. Jngen negtede mig en Daler for et smukt Vers paa ti Linier. Jeg maatte ordentlig tage mig en Alumnus til Hjelp, saaledes blev jeg overvældet med Arbeide. Men kom nu Nu veed man ikke meere engang, at der boer en Poet i Aabenraa. Kommer der engang hvert Jubelaar en forfløien Fugl, der vil have et Vers, saa skal det sættes paa alenlange Skruer, og opfyldes med saa meget Ammestuesnak og alle Slags hedenske Fixfaxerier, o. s. v., at jeg bliver kjed og leed deraf. Saaledes kom der nylig en ung Junker til mig, som vilde have et Liigvers over sin afdøde Svoger, der havde været Præst i Sjælland. Jeg lægger selv Tøi. til, sagde Junkeren. Hvor koldsindig jeg end er, kunde jeg dog ikke taale en saadan Gluffe. Jeg svarede ham sans facons: "min Hr. Junker, jeg er ingen Skræder!" og rystede i det samme saa ivrig paa min nylig pudrede Paryk, at han maatte være et stort Fæ, om han ikke skulde kunne mærket, at jeg forstod at afparere Finter. "De maa ikke tage det ilde op, Hr. Poet, begyndte han nu, hvis jeg ikke udtrykker mig saa ganske tydelig. Jeg er nyligen kommen fra en Udenlandsreise og har næsten glemt mit Modersmaal, som desuden er et obsolet Sprog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
J Engelland kalder man altid den Fabel, som et Vers sammensættes af, Stuff Kaldes det ikke ogsaa paa Dansk Tøi Aa ja, svarede jeg, der ere mange Vers, som ere sammensatte af dumt Tøi eller Stuff. Men ellers kalder man det Slags Tøi, De mener, Æmne. Ah Æmne. - Altsaa Æmnet lægger jeg selv til. Ligesom De behager, min Herre!" svarede jeg. Da jeg nu skulde til at høre Æmnet, saa vilde han, at jeg skulde vælge den 743de Historie i tusind og een Nat til Hovedæmnet for Liigverset over hans salig Svoger. Dernæst vilde han forud betinge sig, at der i samme skulde forekomme tre Spøgelser, to Nisser, fire Sølverbække, ti Rosenord, f. Ex. Rosenild, Rosenhav, Rosenluft, Rosenbusk, en halv Snees talende Træer og ligesaa mange sladdrende Græshopper &c. For dette Vers, som skulde skrives i Hexeriim, vilde han betale mig, ni Mark. - Jeg var færdig at løbe af Skindet af bare Ærgrelse; hvor meget jeg end trængte til 9 Mark, tog jeg dog Mod til mig, og sag i et Slags poetisk Extase: "ak Pokker i Vold, Herr Junker med deres Vers og Deres ni Mark!" - Han gik og de 9 Mark vare fløiten. Seer De, saaledes tracteres man nu omstunder af Folk. Alle give sig af med at gjøre Vers, og enhver kan ustandset drive sit Spil paa Parnassets Enemærker. Dersom de gamle Poeter vilde holde sammen, og engang imellem gjøre Jagt paa saadanne Bønhase, saa kunde man, endda sætte en Pind derfor, men der hersker ikke engang saa megen Harmonie imellem dem, som imellem Skrædere og Skomagere, ikke engang som imellem umælende Krager, jeg mener, de hugge endog Øinene ud paa hinanden, naar de kunne slippe godt fra det. Derfor synker Poesien dagligen hos os, derfor tager al Siel= og Aandfortærende Prosa meere og meere Overhaand. En nyere Ringelrangelpoesie fortrænger den sande, sublime og ægte Digtekonst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Forleden Aften var jeg i Hammers Hauge i Sorte Christians Krog, for i den Nordiske cristalklare Rectar at drukne Dagens Sorg, og Kummer – jeg mener ægte Danske Kummenaquavit. Efterat jeg havde staaet lidet ved Keglebanen og der gjort adskillige philosophiske Reflexioner over Lykkens ustadige Luner, kom een af mine Venner og præsenterede mig en ung Digter af den nyere Skole. For Anstændighedens Skyld maatte jeg indlade mig i en Samtale med ham. Jeg. Min Herre! Det glæder mig at finde her i dette paradisiske Opholdsted en Konstbroder, og som jeg haaber, en Beundrer af Konsten. - Han. De finder i mig en varm, en brændende Beundrer af Gudernes hellige Tungemaal. De maa vide, jeg er født Poet. Min Fader og Moder vare Poeter. De caresserede hinanden, og de skjændtes med hinanden paa Vers. Alt hvad de talde til mig fra det Øieblik af, at jeg kunde snakke, var poetisk Prosa. Kort sagt, jeg kan med Rette sige, min Moder undfangede, fødte og opdrog mig som Poet. - Jeg. Ret saa, min Herre, Uagtet Verden sjelden føder Poeter, saa maae de dog fødes. En Poet, som ikke føddes, er sandelig en ussel, beklagelsesværdig Skabning. Det føler jeg desværre dagligen. Han. Hvad forstaaer De under dette Ord? natus eller nutritus, – Dog, det kan være lige meget. Jeg seer, at De har Følelse for Konsten. De er formodentlig af den nyere Poeste Skole? Jeg. Skoler ere kun forBørn. J enhver Videnskab og Konst for voxne Mennesker bør der ikke existere nogen Skole. Han. Hvorledes, De erkjender altsaa ikke Poe stens Gjenfødsel? Jeg. Ligesaalidet som den Franske Republiks. Han O, jeg mærker nok, at De ikke har noget rigtigt Begreb om Digtekonsten. Tillad, min Herre, at jeg gjør Dem et Spørgsmaal, hvad er Poesie, - Jeg. Det Modsatte af Prosa. - Han Ha! hal jeg mærker nok, at De er paa Afveie. (Her satte han sig ned paa en Græsbænk, tog sit Øienglas frem, og ligede mig med tindrende Øine bestandig i Ansigtet). Seer De - Gothes Wilhelm Meister f. Ex. er forfattet i Prosa, men alligevel er denne Prosa den første, og sublimeste Poesie, der nogensinde er skreven af nogen Dødelig. Göthe har leveret os her et Aftryk af hans hele Siels Form. Dette Aftryk er det eneste i sit Slags. Formen er for evig slaaet itu. Det staaer ikke mere i hans Magt at skrive en ny Wilhelm Meister. Det er Udtrykket af det Hellige, det Anelsesfulde, det Mystiske. Saadanne Poeter svæve som Serapher i høiere Regioner, medens Lessinger og andre saadanne Rimere krybe som Maddiker paa Jorden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
J Wilhelm Meister finder man en Overgang, ligesom fra den fineste Harmonicastemme indtil den groveste Generalbastone, Naar man har læst den til Ende, føler man sig saa rolig, saa let om Hjertet. Seer De, det er Poesie. At arbeide mod Tidsalderens sørgelige Jndifferentismus, hvori Menneskene, blot med det sløve Øie hæftet paa den daglige Nødtørft, forskandser sig med den endelig Forstandsmalmløse Floskler, som man forskandser Lastdyret med Øreklapper, at de jo ikke skotte til Siden, og forstyrres af alle de Særsyn, som rundt omringe dem, og vække Jdeer om det Evige, Trang til Religion &c. *), - det er Digterens hellige Kald som Konstner. Jeg forstod ikke et Ord af alt hvad den unge Digter opramsede her. Men han talte med en saadan Jver, at det lod som det var ham mere magtpaaliggende at tale end at forstaaes. Jeg listede mig ganske sagte bort fra hans Side, da han just var i Færd med at tale om den plastiske Marmor=Prosadie. Forf, anfører med Forsæt disse Ord, for at vise, hvorledes saadanne Mennesker kaste om sig med Floskler, som de have læst i trykte Bøger, og som de udgive for deres egne Hjernepro ucter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Denne Modepoeste har imidlertid næsten bragt mig til Bettelstaven. Om det kun er en Bonde paa Amager, saa vil han, at hans Brude eller Liigvers skulle have en Tendence, Potence o. s. v. Da jeg i Gaar stod med min Kone udenfor min Dør for at forslaae Grillerne, fik jeg just Øie paa Klokken i Taarnet paa Reformeertkirke. Ak, sagde jeg, denne Klokke har stor Liighed med mig, eller, hvad der er det samme, med et Menneske uden Penge. Den mangler det Væsentligste - den mangler en Knøvel Du klynker og klager ogsaa bestandig, begyndte min Kone; derved faae vi ikke Brød til vore Smaa. Hvorfor gjør du ikke som Andre? Hvorfor flytter du ikke bort fra den ulykkelige Aabenraa, Hvorfor fæster du dig ikke en Boutique i en brillant Gade? Brillante Gader have jo hjulpen saa mangen en Mand til Brød, Endog Skomagere have nu omstunder Galanterieboutiquer, og Boutiquen sælger Skoene, om man end faaer en Liigtorn af dem paa hver Taa. Hvorfor skulde vi ikke ligesaa godt kunne finde vort Brød i en saadan Bod, som Skrædere og Skomagere? - Nu gik der et Lys op for mig. Ak, raabte jeg, lad mig omfavne dig, kjereste, sødeste Trinemor! Jeg har jo altid sagt dig: "Qvinderne ere reducerede Engle. Da Naturen vilde skabe dem tog den Feil af Formen, og støbte Engle i Menneskers Skikkelse!" (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. For en rum Tid siden aabnede man blandt den formuende Deel af de Kjøbenhavnske Borgere, der bekjende sig til den jødiske Tro, en Subskription til en Friskoles Oprettelse for fattige Børn af denne Troesbekiendelse. J en meget kort Tid havde man sammenbragt en Sum af 20000 Rdlr. aarligen til dette værdige Øiemeeds Befordring. Der er nu udnævnt fire Directeurer, og Jndretningen skal tage sin Begyndelse i næstkommende October Maaned. 50 Elever ere allerede tegnede, og der har endog meldt sig endeel over dette Antal, som indtil videre ikke kunne antages. Man bør ønske denne skjønne Indretning alt mueligt Held, og, fremfor alt, Bestyrere, der forstaae at anvende den, som et Middel til at fremme en for den uformuende Deel af den jødiske Ungdom i vore Dage saa høist nødvendig Cultur.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Den 11 August om Aftenen ankom D. K. H. Kronprindsen og Kronprindsessen fra Louiselund til Kiel, og modtoge noget derefter Cour, hvorved Stadens og Militairetatens Ypperste og Universitetets Professorer gjorde deres Opvartning. Hele Staden, var illumineret, og de Studerende fik Tilladelse til at overlevere D. K. H. et Hoch og et Digt. H. K. H. Kronprindsen gjorde derpaa en Spadseretour igjennem Staden. Den 13 d. M. reiste begge deres Kongelige Høiheder til Travemünde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
En Engelsk Capitain i Husum har faaet et Brev fra Harwich, dat. d. 7 d. M. med den Efterretning, at der er ankommen en Depeche fra den Franske Regjering til det Engelske Gouvernement, i en Fransk Baad med et hvidt Vaabenstilstandsflag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
H. D. Landgreven Carl af Hessen er d. 1 Aug. ankommen til Carlsbad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Det forhen i dette Blad yttrede Ønske om den sjunkne Odenseiske Jagts Optagelse, har allerede forud været forestillet paa høiere Stæder, men i den Resolution, som er afgivet derpaa, siges: "da bemeldte Jagt, efter indhentet Erklæring staaer uden Fare for Skibsfarten, saa kan den ikke ventes optaget ved Holmens Kraft, som ikke uden Afsavn for den Kongelige Tjeneste kan afgives. - Ønskeligt vilde det været, om man i en Søstad som Helfingøer strax havde havt Anstalter til at opfiske den Ved Bispevielsen i Fruekirke d. 18 Aug. var Choret, som sædvanlig, prydet med de Tapetserier, som egentlig ere bestemte til dette høitidelige Brug og gjemmes paa Palaierne. Nogle af dem ere ret smukke, men i det Hele betragtede ere de en ligesaasuurrig som upassende Prydelse ved en saadan Leilighed, Man kan tydelig see, at det er sammensyede Stykker, hvis Forestillinger tildeels ikke synes at staae i mindste Forbindelse med hinanden. Man finder her Christian d. 2den i Legemsstørrelse ved Siden af Erik d. 8de. De alenlange Vers, som ere anbragte over de Danske Kongers billede, ere forfattede paa Tydsk. Efter al Sandsynlighed ere de fabriquerede i den fordum saa bekjendte Fabrique i Kjøge. Frederik d. 2dens Vaaben findes paa adskillige af dem. Det vilde ikke være noget utaknemmeligt Arbeide, hvis een af vore Historiearandskere paatog sig at nu dersøge deres egentlige Oprindelse, da de maaskee kunde give en eller anden Oplysning i Historien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Konstberideren Chiariny, som med det første vil vende tilbage til Tydskland, har faaet Tilladelse til, underveis at give nogle Forestillinger i Provindserne. Endeel offentlige Bygninger, og deriblandt Proviantgaarden, ere i den senere Tid blevne forsynede med Tordenleddere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Jstedet for de Brixer, som før vare anbragte paa Vagterne, hensættes nu paa alle Vagterne i Hovedstaden store Lænestole, hvorved den Fordeel opnaaes, at Mandskabet lettere kan komme i Gevær og alligevel kan hvile i sine Fritimer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
J Eftermiddags er der ankommen en Engelsk Estafette med Depecher til Regjeringen. D. 19 d. M. sælges i Østerriisøer 286 Oxhoveder og 6 Terser Rødviin, som ere oplossede af det strandede Skib Diana fra Scheen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Paris. Ved den Revue, som Keiseren nylig holdt ved Boulogne, passerede han en Linie, som strakte sig fra Cap d'Aspert til Cap Grine og bestod af 112000 Mand.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Den berømte Luftskipper Garnerin er nylig bleven præsenteret for Paven, som forærede ham den samme Ballon, som han ved Keiserkroningen lod gaae op i Paris, og kom ned nogle Mile fra Rom. Han har deponeret den med en Jnscription i Vaticanet. Ved den Franskspanske Flaade findes, der 3 Spanskamericanske Registerskibe, der have store Skatte ombord. Petersborg. Den ædle Keiser Alexander har skienket til Fortsættelsen af den begyndte Universitetsbygning i Dorpat 264000 Rubler, og Parrochialskolerne paa Landet i de Ostersøiske Provindser har han givet Anviisning paa 42000 Rubler aarligen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Leipzig. Her hersker der i denne Tid stor Mangel. Bagerne fra Landet bringe ikke Halvparten saa meget Brød ind til Byen som ellers, og dette er endog blandet med Ærtemeel &c. J Oschat koster en Skjeppe Korn 17 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Jtalien. Veien over Mont Cents beundres nu af alle Reisende. De steileste Klipper ere blevne sprængte, og, naar det store Field ved St. Nicolas er gjennembrudt, hvilket vil skee om nogle Maaneder, vil man endog kunne ride i fuld Galop op og ned af dette Bjerg, hvor der allerede anlægges Poststationer. Veien over Bjerget Simplon, som ligeledes bliver færdig i Aar, er 53 Mile lang og fører gradeviis til en Høide af 7000 Fod over Havet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Regensburg. En Mechanicus Heinke fra Augsburg har falbudet Rigsdagen et Project, som skal gjøre alle Krigsmandeuvrer unødvendige. Den bestaaer af 3 Machiner, som han vil lade prøve af en Commission, nemlig 1) en Machine, som bevæger sig af sig selv, 2) en Forsvars- og Angrebsmachine, 3) et Krigsinstrument, som kan bruges til Vands. Han troer, at disse tre Piecer ville sætte Tydskland i en utrolig kort Tid istand til at værge sig mod hele Europa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Stockholm. Den Russiske Flaade fra Cronstadt og Reval, bestaaende af 18 Linieskibe og nogle Fregatter, krydser nu i Østersøen. - Kongen af Sverrig opholdt sig endnu d. 10de d. M. i Helsingborg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
London. Den 9de d. M. fik Admiralitetet Efterretninger fra Nelson. Den samme Dag da Calder leverede et Slag, seilede Nelson hen til den Africanske Kyst, for at tage Vand og Provision ind, og da han erfarede, at den fiendtlige Flaade ikke var i Middelhavet, afseilede han igjen for at opsøge den. D. 28 Julii var han ved Cap St. Vincent. Hele atten Dage efter Slaget vidste man i Engelland endnu aldeles ikke, hvor Fienden egentlig havde sin Rede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Engelske Aviser fortælle, at Sverrig har solgt, Svensk Pommern til Rusland for 26 1/2 Mill. Rdlr. Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-19
Kjøbenhavn. Trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Neyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
( k F. er i Kjøbenhavn.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
(Efter Jndsendt.)¬ Hr. J. F. Renault, som udgiver sig for at have været Lærer i Paris, og for at være Medlem saavel af National-Jnstitutet sammesteds, som af flere andre lærde Selskaber, samt Forfatter af en fuldstændig Lærebog i det Franske Sprog i sex Bind, og af en almindelig Ordbog i fyrgetyve, opfordres herved til offentligen at give authentiske og uimodsigelige Beviser paa saavel at enhver af de Titler, han anmasser sig, tilkommer ham, som at der er saadanne Værker til, som han har Fripostighed nok til at kalde sig Forfatter af. J det Tilfælde, at han vægrer sig herfor, - hvad enten han finder for godt aldeles ikke at svare paa denne Opfordring, eller han ikke gjør det paa en i alle Henseender fyldestgiørende Maade, saa erklæres herved, at han giør sig fortjent til at ringeagtes af den Danske Nation, som han i saa Fald har troet at kunne skuffe paa saa plump en Maade. Mr. J. F. Renault soi, disant ancien instituteur i Paris, Membre de la Societs Academi que d'institution nationale y Stablie et de plusieurs antres Societes de savans, Auteur deun Cours complet de langne francoise en 6 Vol, et dun Dictionnaire universel en quarante estsommede donner publiquement des preuves authentiques et incontestables tant de chacun des titres quil Sarroge, que de l'existence des ovrages dont til a le front de se dire Pauteur. En cas de tergiversation, soit quil Savise de ne paa repondre a cette sommation, soit quil ne le fasse paa d'une maniere satisfaisante d tous egards, ondeclare, quil se devoue lui-meme an mepris de a nation Danoise, quil aura eru pouvoir abuser, aussi lourdement.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Blandede Nyheder. Fædrenelandet. J Aner=Sognet Sostrup paa Holbeks Amt, Sasserup By paa Stamhuset Eriks holms Gods er Jndersten Ole Sørensens Hustru d. 6 d. M. nedkommen med tre Trillingsønner. Da der tvivledes om deres Liv, bleve de strax døbte, men kom siden i Kirke den paafølgende Ni-Trefold. Søndag d. 11 d. M. Moderen havde hverken før eller efter Fødselen usædvanlig ondt. Forrige Aar d. 23de Aug. kom hun i Barselseng med sin Førstefødte, som ogsaa var et Drengebarn, men døde d. 16de Dec. f. A. af Kighoste, som den Gang grasserede stærkt i samme Sogn, Faderen til disse Trillingbørn er Dagleier, og Moderen tildeels en Krøbling. Deres Kaar ere kun maadelige. - Denne Efterretning er bleven Skilderiets Udgiver meddeelt af Stedets værdige Præst.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
J Zeitung für die elegante Welt findes nu atter et Stykke angaaende de offentlige Forlystelser i Kjøbenhavn. Forfatteren paastaaer, at man fjelden hører nogen ny Musique paa vore Klubconcerter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
J Dag skulde en deserteret Soldat, løbe Spidsrod her i Kjøbenhavn. Da han var afklædt, kastede han sig ned og vilde ikke løbe, men erklærede, at han havde begaaet endnu en anden Forbrydelse. Man æskede hans Forklaring, og han skal have sagt, at han har sat Jld paa Frederikssund. Da han paa ingen Maade vilde beqvemme sig til at løbe, blev han bunden til Pæls, og efter at han saaledes havde udstaaet sin Straf, paa ny arresteret.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Man maa nu oppebie nærmere Bekræftelse paa, hvorvidt hans Udsagn er grundet eller ei, men det synes at have været en blot Udflugt, for i Øieblikket at undgaae Straffen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Efter Folketællingen i Flensborg af 15de Aug. 1769 fandtes i denne Stad 6842 Personer og d. 13 Febr. 1802 derimod 10666. Efter de ældste Efterretninger fra 1436 havde den den Gang 406 Vaaningshuse, og 1508, 440. Brandcasseregisteret for 1765 indeholder 827, og fra Slutningen af 1802, 896 Vaaningshuse. Nu er der kommen otte til. Tæt ved Flensborg ligger der bebygt i en Række adskillige Amtsdistricter foruden St. Jørgensbjerget, som allene har 2000 Jndbyggere og 4000 Huse, hvoriblandt der findes Bygninger, som vilde gjøre den skjønneste Stad i Europa Ære. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Det hedder, at Flensborg næstkommende Aar skal have en ny Politieforfatning, og at Hr. Justitsraad Christensen fra Kiel skal udnævnes til Politiemester.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
En Slagtersvend i Flensborg kom for nylig af Dage paa en ulykkelig Maade. Hans Vært havde laant et Gevær, for at bruge det til at paradere med for Kronprindsen den følgende Dag. Da det var uden Fængkrud paa Panden, vidste denne ikke, at det var ladt, og gav sig i Færd med at pudse det, hvorved Slagtersvenden hialp ham, og tillige spøgende spurgte: om den gamle Muskedunner vel kunde give Jld? For at prøve dette spænder Værten Hanen, trykker løs, og Slagtersvenden styrter i Øieblikket død til Jorden. Skuddet var gaaet igjennem det venstre Bryst, og havde truffet ham lige i Hjertet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Prisen paa Caffe paa vore Vestindiske Øer har i Aar været meget høi. Ved Jndkjøbet blev den betalt med 27 til 28 s. Pundet, og man kan regne, at man med Omkostningerne ikke kan have den under 2 Mk. 8 s. Pundet i Kjøbenhavn. Den stærke Orcan, som herskede der i Fjor, skal især have været Aarsag heri.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Det hedder nu, at Hr. Tracteur Rau ikke vil give flere Masquerader, da han vil beholde sine Værelser til Beværtning for Reisende og dem, som ellers ville benytte sig deraf til Fornøielse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
J Hr. Jversens Avis anføres, at den Kirke, som Jøderne i Kjøbenhavn ville lade opføre i Skindergaden (Skidenstræde skal det være, kommer til at koste 70,000 Rdlr. J Kjøbenhavn vides intet heraf. Men saa meget veed man imidlertid, at den afbrændte Synagoge i Læderstrædet nu allerede har staaet ti Aar som Rudera og vanziret Hovedstaden. Den ligner i eet og alt det forstyrrede Tempel i Jernsalem, og man skulde næsten troe, at den, ligesom dette, er bestemt til at staae ubygt i 70 Aar indtil engang en ny Cyrus forbarmer sig over den. Mon aldrig nogen af denne Nations Medlemmer, som have opbygt deres egne i Jldebranden ødelagte Bygninger, nogensinde have tænkt paa Davids Ord: "see, jeg boer i et Huus af Cedertræ og Guds Ark boer under Kortiner! Hr. Saxtorph, Lærer ved Seminariet paa Blaagaard, har opfundet en Tillavningsmaade af Ribsviin, som skal overgaae Mallaga og andre søde Vine. J Aaringer, hvor Sukkeret ikke er i alt for høi Priis, skal den endog kunne laves med Fordeel. Af 3 Lispd. Ribs faaer man 16 Potter Saft, som blandes med ligesaa meget Vand, hvortil bruges 24 Pd. Sukker. Naar det er kogt, gjæret og op spædt bliver det omtrent et Anker.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Cancellieraad Rosenvinge i Bergen, lod sig under sit Ophold i Kjøbenhavn skjære en Liigtorn af en saakaldt Liigtornskjærer. Ved sin Tilbagekomst til Bergen opsvulmede Benet, og kort derefter døde han.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Fra Trondhjem meldes: Hr. Edler i Jhlen, forhen bekjendt som en duelig Linned= og Dreilsvæver, og som den eneste her paa Stedet, der driver sin Konst med flere Væve, forfærdiger nu de saakaldte Spaanhatte, og har allerede afsat endeel deraf. De ere forfærdigede med Smag og ikke allene ligesaa fine som de udenlandske, men Priserne ere endog billigere. Det er her nu kommet saavidt med Straa Arbeide, at flere have lagt Haand paa Værket, og at man forfærdiger Hatte, Vinduesjalousier, Rullegardiner, Bordtæpper, Gulvmatrasser &c. af Straa.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Paris. Moniteuren meddeler nu AdmiralVillenenves Beretning om Slaget d. 22 Julii, som stemmer i det væsentligste overeens med Calders, paa følgende Puncter nær, det ene af de Skibe, som de Engelske have tager, havde strax i Begyndelsen af Slaget mistet to Master, og det andet, som var en slet Seiler, var blevet afskaaret i den stærke Taage; Fienden havde 14 Skibe, og et af dem synes at være forsvundet under Slaget. Admiralens Hensigt var, efter Ordre, at forene sig med den Ferrolske Escadre, og det hedder nu, at han virkelig allerede skal være indløben med den i Ferrol.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-08-23
Da Besson, der var dømt til 15 Aars Arbeide i Lænker, fordi han havde forfærdiget falske Mynter, blev ført tilbage til Congiergeriet, gav han sin Angiver et dødeligt Slag med en Jernstang, som han rev løs. Een af hans Medskyldige, som var dømt til samme Straf, gjennemborede sig med en Kniv, og døde. En anden Medskyldig sagde under Processen, at Staten endog skyldte ham en Belønning, efterdi han havde sendt den største Deel af sine falske Louisdører til Engelland.