JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
J Gaar vare 97 asiatiske Actier til Auction paa Børsen, af hvilke kun 5 bleve solgte for 148 Rbdlr. Stykket. De Kongelige Papirer slige i denne Tid. Obligationer ere solgte til 87 Rbdlr., Baucolaanet for 1800, Committeesedler for 76 J det sidst udkomne hefte af Athene har Fru Conferentsraadinde Fr. Brun leveret en Beskrivelse over en nyopdaget Copie af Lionardo da Vincis Malerie, Nadveren. Originalen og Copien have hart en lige besynderlig Skjebne. Soldater, som ved Jndtagelsen af Mailand bivoaquerede i det Klosters Refactorium, hvor Lionardos Mesterværk fandtes, havde midt i Salen lagt Jld paa, for at koge Mad eller varme sig, hvorvid Maleriet, maatte ganske fordærves. En Apotheker i Mailand har imidlertid vidst at forskaffe sig en kostelig Copie af Originalen paa følgende Maade. Apothekeren havde nemlig fundet i en Bog optegnet, at Marco Oggione, en agtet Maler og Livnardos Lærling, havde i dennes Levetid forfærdiget en Copie i Oliefarve af hans Corna for Karthauserklosteret i Pavia, hvilken Konstneren ikke allen selv havde retoucheret, men hvori endog adskillige Hoveder vare malede af ham selv. Apothekeren reiste til Pavia, gjennemsaae det ophævede Klosters Jnventarium, hvor man med det Første vilde holde Auction, fandt Maleriet, som han søgte, skjødesløst sammenrullet og begravet i Støv paa et Loft. Han kjøbte der for 30 Zrchiner. Det Hele er saa vel bevaret og Farverne saa friske og ren som om det i Gaar var kommet fra Staffelettet. Efter Beskrivelsen er dette Malerie et af de første i Verden; kun Skade, at man ikke veed i hvilken Bog, Apothekeren har fundet den vigtige bemærkning, at Lionardo her retoucheert dette Konstværk, og at endog adskillige Hoveder ere malede af ham selv. Originalen er forfærdiget efter Hertug Sforzas Opfordring. Det gamle Sagn, at Apostlernes Hoveder vare saa fortræfselige, at intet skjønnere og værdigere Udtryk blev Lionardo da Vinci tilovers for Christus, af hvilken Aarsag han lod Frelserens Hoved blive afuldendt, modsiges af Richardson, der paastaaer, at Hovedet tvertimod er udmalet i Vincis flittige Maneer. Allerede denne Forf. erindrede for henved 50 Aar siden, at Stykket var meget beskadiget, og at man af mange af Apostlernes Hoveder aldeles intet kunde see mere. Det er altsaa ikke afgjort, at Soldaternes Jld har bidraget saa meget til at fordærve det. J et halv Seculum kan Tidens Tand virke meget paa et Stykke, der nu er over 300 Aar gammelt, og som hænger paa et saadant Sted.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Aarhuus, d. 22 Decbr. Copulerede i
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Nørre-Kongerslev Kirke den 10 Decbr. Enkemand Peder Jensen af Bælum og Maren Jespersdatter af Sigsgaard. Mærkværdigheder ved dette Brudepar. Manden 65 Aar og Konen 66 Aar gammel. For 40 Aar siden avlede de et Barn sammen uden Ægteskab. Han giftede sig derefter med en Enke, med hvem han levede i Ægteskab henved 40 Aar. J denne Mellemtid har Maren Jespersdatter uafbrudt tjent Cancellieraad Nissen. Da nu Peder Jensens Hustrue sidste Efteraar ved Døden afgik, antændtes de gamle Kierligheds Gnister imellem Peder Jensen og Maren Jespersen, at de ægtede hinanden. Cancellieraad Nissen, i Anledning af Brudens lange Tjeneste, bekostede deres Bryllups Tractement paa Sigsgaard med Musik og Dands med flere Høitideligheder. (Aarhuus Av.)¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
J Anledning af den gamle Klage, at formedelst Stipendiernes Ophør i de latinske Skoler, kunne fattige Discipler nu ikke længer studere m.v., anmærker den Hempelske Avis: "Det er bekjendt at den sidste almindelige Forordning for de lærde Skoler netop bestemmer Skolebeneficier for Tiledisse Skoler. At dette Kongebud ogsaa overholdes, kan heller ingen Tvivl være underkastet, i det mindste er det Udg. bekjendt, at den her i Odense værende lærde Kathedralskole har i en Række af Aar et Antal af omtrent 30 fattige Discipler aarlig været tilstaaet fri Underviisning, hvoraf sædvanlig over 20 tillige have havt Stivendieunderstøttelse i Penge, der nu for Tiden oppebæres i Sølvværdie. Desforuden uddeles aarlig efter afholdt Examen Præmiebøger til nogle af de fattigste og sædeligste Discipler, hvilket formodentlig ligeledes er Tilfældet ved flere Skoler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Kjøbenhavns Børs den 29 December. Cours. Hamb. 2 M. 657, a vista 665. Amsterdam 2 M. 620. London 2 M. 27 3/4 Rbdlr.,a vera - . Spec. 660. - Specier solgtes til 39 1/2 Rbmk., for Committeesedler blev givet (med Rente) 76 a 77 pr. 100; Oblig. 56 a 67. Norske Sedler 36 1/2.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Blandede Efterretninger. Rigs-Art, oprettet imellem Norges Riges Storthing og Sverriges Riges Stænder, indeholdende Bestemmelse af de imellem begge Riger opkomne constitutionelle Forhold. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Det sammensatte Statsraad (Jnterims-Regjeringen) skal have sit Sæde i Stockholm.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Den Norske Statsminister og den Svenske Justitie-Statsminister skulle, ved begge Statsraads første Sammenkomst, kaste Lod om, hvo af dem der først skal føre Ordet. Efter den ved denne Lodkastning først bestemte Orden skal Ordføreren, derefter hver ottende Dag ombyttes, saaat hver af Statsministerne, den ene efter den anden, og kun een Uge hver Gang, maa føre Ordet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
J alle Tilfælde, da, efter Norges og Sverriges Grundlove, Rigets Bestyrelse føres af Statsraadet, skulle begge Rigers Statsraad, i lige Antal og efter foranførte Grunde, sammentræde. §. 8. Valget af Formyndere, som skulle bestyre Regjeringen for den umyndige Konge, skal foretages efter samme Regler og paa samme Maade, som forhen i §. 3 er foreskrevet for Valget af Thronfølger. §. 9. De, som i ovenanførte Tilfælde forestaae Regjeringen, skulle, de Norske for det Norske Storthing, aflægge følgende Eed: Jeg lover og sværger, at ville forestaae Regjeringen i Overeensstemmelse med Constitutionen og Lovene, saa sandt hjælpe mig Gud og hans hellige Ord De Svenske aflægge Eb for Sverriges Riges Stænder. Holdes ei Storthing eller Rigsdag paa den Tid, nedlægges Eden skriftlig i Statsraadet, og gjentages siden paa næste Storthing eller Rigsdag. §. 10. Bestyrelsen af den umyndige Konges Opdragelse fastsættes paa den i §. 8 foreskrevne Maade. Det bør være en ufravigelig Regel, at den umyndige Konge gives tilstrækkelig Underviisning i det Norske Sprog. §. 11. Er den mandlige Kongestamme uddød, og ingen Thronfølger udkaaret, da skal en ny Konge Æt vælges paa den i §. 3 foreskrevne Maade. §. 12. Da de Bestemmelser, som i denne Rigs Act indeholdes, deels ere Gentagelser af Kongeriget Norges Grundlov, deels Tillæg til Samme, grundede paa den til dette Storthing i Grundloven dertil givne Bemyndigelse, saa skulle de, i Henseende til Norge, have og beholde den samme Kraft, som dette Riges Grundlov, og ikke kunne forandres uden paa den i Sammes §. 112 foreskrevne Maade. Til ydermere Vished om, at Vi Alt dette saaledes have for godt befundet og besluttet, have Vi Norges Riges Storthing og Vi samtlige Sveriges Riges Stænder stadfæstet og bekræftet denne Rigs=Act med Vore Underskrifter og Vore Segl; hvilket skede i Christiania Mandag den een og tredivte Dag i Julii Maaned, og i Stockholm den sjette Dag i August Maaned Aar efter Christi Byrd Et Tusinde otte Hundrede og Femten. (Her følge Underskrifterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Saa have Vi herved villet antage, stadfæste og bekræfte fornævnte Rigs=Act, med alle dens Artikler, Puncter og Clausuler; tillige byde og befale Vi naadigst, at alle de, som ere Os og Vore Efterfølgere samt Riget med Huldskab, Lydighed. og Hørighed forbundne, skulle erkjende, iagttage, efterleve og adlyde denne Rigs-Act. Til ydermere Vished have Vi dette med Egen Haand underskrevet og bekræftet, samt ladet Vort Kongelige Segl vitterligen hænge her nedenfor; hvilket skede i Vor Residence-Stad Stockholm den sjette Dag i August Maaned, Aar efter Vor Herres og Frelsers Jesu Christi Byrd Et Tusinde Otte Hundrede og paa det Femtende. CARL. R. (Norsk Rigstid.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Christiania. Under 25de October har Hans Majestæt sanctioneret som Lov følgende Storthingets Beslutning af 6 October: §. L. "Alle Lemlæstelses Straffe skulle være afskaffede. Hvor de gjældende Love for en Forbrydelse bestemme Straf paa to Fingre, skulle Dommerne for Fremtiden tilsinde den Skyldige Frihedens Tab paa Livstid, istedetfor Haandens Forliis, Frihedens Tab paa ti Aar, istedetfor at stinges igjennem Haanden og vistes ud imellem Fingrene, Frihedens Tab paa to Tir, og istedetfor at stinges igjennem Haanden, Frihedens Tab paa eet Aar. J. 2. "Brændemærke skal herefter aldeles være afskaffet, uden at nogen anden Straf sættes i Stedet for Samme. §. 3. "Alle Piinsler, som ved Lovene ere anordnede tilligemed Dødsstraffene, skulle ligeledes være afskaffede, og Dødsstraffen selv skal i alle Tilfælde bestemmes til simpel Halshugning med Øxe. Kun ved Søe= og Land=Magten maa, foruden denne Dødsstraf, Arqvebusering fremdeles finde Sted for militaire Forbrydelser. J Henseende til Behandling af Forbryderes døde Legemer forblive det efter Lovene. J. A. "Hvor Boeslods Tab har været fastsat som Hovedstraf, eller i Forening med nogen anden end Dødsstraf eller Frihedens Tab paa Livstid, der skal istedetfor Samme dømmes til Frihedens Tab paa tre Aar." §. 5. Ved Frihedens Tab forstaaes, indtil andre Straffesteder, maatte vorde indrettede, Fæstningsarbeide for Mandfolk og Tugthuset for Qvinder." §. 6. "Domstolene have at følge denne Lovs Forskrifter i alle Tilfælde, hvor den, i Sammenhold med de hidtil gjældende Love, er anvendelig paa de forekommende Forbrydelser, indtil den nye Criminal-Lov bestemmer, hvorledes disse Forbrydelser for Fremtiden skulle straffes."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Hans Majestæt har under 25de October som Lov sanctioneret følgende Storthingets Beslutning af 15de Septbr.: De i Placaterne af 2 Decbr. 1812 og 21de Januar 1813 indeholdende Forbud mod Korn- og andre Føde=Varers Salg ved offentlig Auction ophæves. Storthinget har under 2den October antaget den af Hs. Majestæt den 24de April dette Aar udgivne provisoriske Anordning angaaende Ophavelse af Præmierne for tilsyneladende druknede Menneskers Redning, hvilken Storthingets Beslutning Hs. Majestæt under 25de October har sanctioneret som Lov. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Capitulstaxt for 1815. For Aggerhuus Stift. I. Landskyld og Leding: 1 Skpd. Rugmeel 90 Rbd.; 1 Skpd. Bygmeel eller Malt 60 Rbd.; 1 Skpd. Blandingsmeel eller Malt 51 Rbd.; 1 Skpd. Havremeel eller Malt 42 Rbd.; 1 Td. Landskyld=Korn eller Byg, hvor den ei ydes efter Vegt eller Tyngde, 25 Rbd.; 1 Td. Landskyld eller Ledings=Havre 16 Rbd., alt Navneværdie. 2. Tiende: 1 Td. Rug, Torekorn, Hvede eller Ærter 45 Rbd.; 1 Td. Byg 24 Rbd.; 1 Td. stridt Blandkorn 18 Rbd.; 1 Td. Havre 14 Rbd.; 1 Td. let Byg 15 Rbd.; 1 Td. let Havre. 10 Rbd.; alt Navneværdie. (S. Bl.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Stockholm, den 28de November - Jgaar behagede det Hans Majestæt Kongen at holde det sædvanlige Ordens=Capitet, hvorved Hs. K. H. Kronprindsen og H. K. H. Arveprindsen vare nærværende. Jblandt andre Udnævnelser, som der skeede, behagede det ogsaa Hans Majestæt at give Capitlet tilkiende, at H. K. H. Kronprindsen, med Hans Majestæts Tilladelse, havde den 14 Octbr. udnævnt til Riddere af Sværdordenen Commandant J. N. Müller Ridder af Dannebrogsordenen, og Capit. S. A. Bille, Ridder af Dannebrogs ordenen. (S. Bl.) Allgemeine Zeitung beretter følgende fra Kiel, af 20 Nov. For nogle Dage siden ankom her et Coffardieskib, som har været bestemt til at bringe Buonaparte til America. En fransk, med en Møllers Datter i Holsteen, gift Capitain, som efter Buonapartes Tilbagekomst, tjente under Clauzel i Bordeaux, besluttede at redde paa dette Skib, Exkeiseren, da han var i Rochefort. Til den Ende lod han nogle Fade beklæde indvendig med Madratser, for, i Nødsfald, at skiule deri Buonaparte, Savary og Bertrand. Skibet skulde seile, istedetfor til Kiel, til Newyork. Planen blev, ved Bs Utaalmodighed og Paagribelse, tilintetgjort. Nu er Skibet kommet til Kiel, hvor de udstoppede Fade &c. ere at see. - Hvo husker ikke ved denne Leilighed paa Henrik, i den ellevte Juni, hvor han siger til Studenstrup: "Sør Monfrere, det er bedre at være død end raadvild; jeg har et stort Fad ved Haanden, vil du kryde derudi, saa skal Drengen rulle dig sagte over Gaden til du kommer forbi Hjørnet(Af: Lab. Av.) Ved Archangel var Dina allerede Natten fra d. 4de til d. 6te Oct. ved Rybnisk Wolga og den i samme faldende Schekna bedækket med Jis J Kursk var allerede d. 31 Oct. Kulden stegen til 18 Gr. Nraumur og meget Snee falden. Derimod var i Egnen af Petersborg Veirliget endnu d. 22 Novbr. meget mildt. Der ankom Coffardie farere til Cronstadt, og afseilede nogle derfra noget, som er meget usædvanligt paa den Aarstid.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-23
Den 3 den lærde Verden bekiendte A.W. Schlegel har af Keiser Alexander faaet Wlademirordenens 4de Classe. ikke langt fra Gent er nylig udøvet en uhørt Grusomhed, der vidner om hvilken Overtro, der endnu hersker i visse Egne af Europa. En Mand havde en iøvrigt formuende Kone mistænkt for, at have forheret hans Datter, og derved paaført hende en Sygdom. Han lokker den Mistænkte ind til sig, vil i Forening med sin Hustrue og Datter, kaste hende paa Jlden. Efter tre Timers skrækkelig Mishandling opgav den ulykkelige Kone Aanden. Lægende Plante for Vid af gale Hunde. J Allgemeine dentsche Justiz, und PolizeyFama. 1806, No. 1. S. 7, finder jeg følgende Bekjendtgjørelse: J Finland er en Plante bekiendt under Navnet Matruncka, hvilken er prøvet som et ufeilbart Lægemiddel for Bid af gale Hunde. Paa Anmeldelse fra Civil Gouverneuren, har det Russisk Keiserlige Videnskabernes Akademie i St. Petersburg, ved en af Sammes kyndige Medlemmer ladet Sagen undersøge paa selve Stedet og Beretningen derom er falden meget gunstigen ud. Pdt. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere. J Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer. Her i Staden modtages Subscriptionen hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 144.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
J Følge Forordningen af 5 Januari 1813, §. 29, ophører den efter samme Forordning, §. 26, forundte Udsættelse af de skyldige Capitalers Betaling, naar Debitoren ikke i et Aar har betalt de forfaldne Renter. Efterladne Debitorer dvæle nu ikke sjeldent med Renternes Betaling i hele Maaneder, da de vide, at de have en god Tid at bie paa, uden at Creditor kan drage dem til Ansvar. For mange, der maa leve af deres Rentepenge, kan en saadan Forhaling, i Tider, som de nærværende, have høist ubehagelige Følger. Man vover derfor at fremsætte det Spørgsmaal, om det ei, i Betragtning af Tidernes Besværlighed og den herskende Pengemangel, kunde vorde bestemt, at Rentebetalingen skulde skee til hver Termin, og Rentebetalingens længere Udeblivelse, end et halvt Aar, drage Capitalens Forfald til Udbetaling efter sig?
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
Indenlandske Efterretninger. Udtog af en Skrivelse fra Holsteen, af 21 Decbr. 1818. Paa mange Steder i Hertugdommene har i denne Maaned hersket en Orkanstorm, som har forvoldet stor Skade baade paa Søen og paa Landet. Man frygtede endogsaa for Digerne i Marskegnene; men denne Frygt er ugrundet, da de ere i god Stand, og især ved de i senere Tider derved foretagne Forbedringer kunne trodse Stormens og Bølgernes Magt. - Mange Godseiere og andre belave sig allerede paa at reise til Kieler Omslag. Endeel ønske, at alle Debitorer nøiagtig kunde og vilde efterkomme deres Forpligtelser, og andre attraae, at kunne faae deres Capitaler udlaante paa gode Vilkaar. - Skibsfarten er nu standset for dette Aar, og har formindsket den ellers saa anseelige Afsætning af fede Marskstude i Hamborg og paa andre Steder, og Studehandlernes Fortjeneste har aftaget i Forhold dertil, Huusholdningerne have derimod staaet sig bedre ved Kjødets lave Priser.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
Fra Pressen er udkommen: Ny Billedsamling til Underviisning og Morskab for Ungdommen, indeholdende det Mærkværdigste af Dyre rigets sex Klasser; Nytaarsgave for Ungdommen 1816. Paa 22 Plader indbefatter Samlingen. 287 Afbildninger. Dyrenes Størrelse er angivet ved visse Tegn, f. Ex. n. St. (naturlig Størrelse), A. (Alen), T. (Tommer), L. (Linier), mikr. (mikroskopisk). Gienstandene ere særdeles rigtigen tegnede og illuminerede efter Naturen. Anm. kjender kun faa naturhistoriske Skrifter for Ungdommen, hvor saa Meget er sammenbragt paa et saa indskrænket Rum. Prisen for et illumineret Exemplar i kobberstukkent Omslag er 6 Rbdlr. Den fortjener især at anbefales som en ligesaa lærerig som underholdende Nytaarsgave for Ungdommen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
Ligesom man hos os Nytaarsdag har den Skik, at gjøre Foræringer, under Navn af Nytaarsgaver, saaledes har man i Sverrig den Skik i Julehelligdagene, at gjøre, især sine Veninder, Foræringer, under Navn af Juleklap. Disse tilstilles den, som de ere bestemte for, paa saa hemmelig en Maade som mueligt, og jo vanskeligere de ere at opdage, desto mere Morskab forvolde de. Sender man f. Ex. en Ring, saa er den ofte først omsvøbt med Traad, derpaa lagt i en Valnøddeskal, denne igjen i en Æggeskal, denne i en Gulerod, og Guleroden atter i en Tørv. Tørven practiseres paa en behændig Maade ind i Værelset, hvor Selskabet er. Man afvexler i den Henseende, som man let kan tænke, paa mangfoldige Maader. Jernalderen synes for Alvor at tage sin Begyndelse. Jstedetfor Halskjæder af Guld, forfærdiges nu i Tydskland Kjæder og andre Smykker af det pure Jern. Arbeidet er meget fortræffeligt, og Prisen, som man let kan formode, saare billig. Disse Jernkjæder ere nu i høieste Mode blandt de Kjøbenhavnske Damer. Saaledes synes Yderlighederne ogsaa heri at berøre hinanden; det, som den naadige Frue pynter sig med, betragter hendes stakkels lænkebundne Pasop, som en høist besværlig Byrde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
Aarhuus, d. 19de December. Paa Øen Sprogøe i det store Belt har tildraget sig den Naturbegivenhed, at en uhyre Mængde Rotter af broget Farve dertil have indfundet sig, og anrette stor Skade. (Aarhuus Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
Mariboe, den 21 Decbr. Ved Auctionen i Rødbye den 16de d. M. kostede en Tønde Østers af det fra Flensborg strandede Skib fra 31 til 30. 25, 22 og 21 Rbd.; alt som de vare meer eller mindre beskadigede, en Casse Citroner 24 til 25 Rbd., en Dunk Anchiovis 4 Rbd. - Det forhen i disse Aviser omtalte Skib, der var løbet paa Grund ved Kramnitze, er atter igien bleven flot. 1 Ladningen af det paa Rødsandet ved Nysted sidst forliste Skib skal være af meget betydelig Værdie - f. Ex., Pommerske Bielker, m.m. Ved Folketællingen i Mariboe, med den under Sognet liggende Landsbye Refshale, og Hovedgaarden Ladegaard med tilliggende Huse, beløkFolkemængden sig til 905 Sjæle. - Fra Advents Søndag 1814 til Advents Søndag 1815 fandtes ved Folketælling i Hillested Sogn, der er Mariboe annecteret, 497 Sjæle. - Efter Jndberetning til Øvrigheden her i Mariboe, vare Priserne paa Korn og Fedevarer samt Creaturer, i afvigte November Maaned følgende: En Tønde Hvede 16 Rdlr. En Tønde Rug 13 Rdlr. En Tønde Byg 6 Rdlr. 3 Mk. En Tønde Havre 3 Rd., 3 Mk. En Tønde graae Ærter 8 Rd. 3 Mk. En Tønde hvide Ærter 8 Rd. 3 Mk. En Tønde Vikker 8 Rd. En Tønde Kartofler 2 Rd. 4 Mk. Et Pund røget Flesk 3 Mk. Et Pund fersk Flesk 2 Mk. Et Pund Kjød. 1 Mk. 4 s. Et Pund Smør 6 Mk. Et Pund Ost 1 Mk. 4 s. Et Pund Talg 6 Mk. Et Slagtenød 60 Rd. Et Faar 8 Rd. Et Sviin 50 a 50 Rd. - Alt i Rbp. N. V. - J denne Tid er en Mand falden ned imellem Vandmøllehjulene ved Stubbekjøbing, paa Falster. - Strømmen førte ham med saadan en Magt ind under bemeldte Hjul, at han døde strax. (Mariboe Av.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
Nakskov, den 19de Decbr. Afvigte Løverdag den 16de dennes fandtes en død Mand liggende paa Marken, i Nærheden af Rudbjerggaard, og skal have lagt der fra Klokken 3 til 6. - 100 Østers kan sammesteds bekommes tilkjøbs for 6 Rbd. - Skipper Jens Diderichsen af Nakskov er indkommen fra Flensborg med Baglast. (S. Bl.)J Aarhuus Avis læses følgende: Til B. S. Jngemann. Fra min afsides Dal jeg nys frembrød, Og paa den aabne Slette Harpen rørte; Vel trende Lustra stod den paa mit Skjød, Skjøndt Folket ei dens stille Klimpren hørte. Fra aarle Ungdom, i min snævre Vang Usect i Løn jeg mine Vinger ved, Før jeg mig over høien Bakke svang Og Flugten udi Ørnens Egne prøved. Hvi vilt du strax saa skyndsom ile til, Og vise mig, hvad klart min Siæl har skuet? Hvi vilt du hielpsom puste til den Jld, Der – om end lønlig - længe dog har luet? Hvi denne til, hvorfor saa overbrat? Hvi gjemte du ei lidt din ømme Klagen, Gaaer jeg vel derfor i ægyptisk Nat, Fordi min fromme Frænde staaer i Dagen? Om end en Stund hernede paa vor Jord Blandt Støvets Slægt jeg rører mine Vinger, Før jeg til ham som over Stjerner boer J mere dristig Flugt mig opad svinger, Hvad om min Andagt luer lige varm, Om end et Øieblik jeg den fordølger: For jeg mig haver op i Aanders Karm Og mine Brødres Himmelbane følger: Hvor kunde du da tænke unge Mand. At jeg - din Broder - pandrede i Blinde? Kan jeg ei stævne til det samme Land; Skjøndt første Gang min Vei du ei kan finde? Hvorfor min Frænde saarer du et Bryst, Hvis indre Lue du end ikke kjender, Din var det ei, min Ven, den første Røst Som lærte mig, hvor Skialdens Vandring ender. Du dømmer mig for hvad jeg - ikke sang Er det den milde Aand som af dig taler, Veed du saa grandt hvorhen min Siæl sig svang, Forbi den ikke hver en Flugt afmaler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
Den Herre som fra høie Himmelboe, Til dig og mig sit Mildheds Øie vender; Han lærte mig i Kierlighed at troe Det Bedre, hvor jeg ei det Værre kjender. Hvor kunde du da troe, at stoltelig Jeg ville slaae mod Stjerner med min Nakke, Fordi jeg uden Bøining reiste mig Og opret standed paa min egen Bakke? Hvor kunde du bebreide mig en Lyst, Som Skialdens Aand i sød Berusning hæver, Er Høimod det, naar Haabet i hans Bryst Foran ham til ufødte Dage svæver, Er det Hoffærdighed naar Skialdens Hu Ved hans Udød'lighed paa Jord mon dvæle, Min Broderskjald, hvorfor da synger du Som lader haant om Navn og Eftermæle? "Her skue vi kun dunkelt i et SpeilEt Gienskin af Lysstraalen i det Høie Om du seer ret, seer jeg da derfor feil? Er Taagen ganske veget fra dit Øie? Op til vor Faders Huus saa mangen Vei Jgjennem Regionerne sig slynger Gaaer jeg da derfor vild, ifald jeg ei J dine Fodspor - Bardebroder, synger? Og nu farvel! J høien Himmelbue, Om Lyset mødes ogsaa vi engang.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1815-12-26
J utilhyllet Glands vi da vil skue Hvad der vi begge halvt i Blinde sang. S. S. Blictzer.