JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-30
Hos Skrædermester Jørgen Jørgensen i Slagelse kan en duelig Skrædersvend strax faae Arbeide Et Huus i Slagelse med tilliggende Gaardeplads og Hauge, er underhaanden tilkiøbs. Det bestaar af 9 Fag Enebindingsværk, og er indrettet til Beboelse for to Familier. Avis Expeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-30
Et Partie god blaae Caffe, er i disse Dage arriveret, og bekommes til billig Priis i Sække og mindre Partier, samt lyst og tørt Puddersukker og hvidt Havannah=Sukker, paa Nørregade No. 25 i Kiøbenhavn hos Urtekræmmer F. C. Bruun.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-30
Undertegnede er nyelig bleven forsynet med et betydeligt Partie jydske og islandske Uldvare, saasom: Trøier, Strømper, Sokker, Tørklæder, Beenklæder, Ærmer, Vanter, Vadmel og Garn; tillige anbefaler jeg mig med et Forraad af gode danske Bomuldstøier, Bomester, Floneler, Svanebaier, Multomer, og Gigtsildt, samt gode Hør, Hampe- og Blaarlærreder, og ægte tærnet Lærreder med flere gode NødvendighedsVare til billigste Priser. Kiøbenhavn den 12te October 1830. L. Jensen, Hiørnet af Kiøbmagergade og Klareboderne No. 8.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-30
Onsdagen den 3die November førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, holder Committeen for Holbeks Amts Sparekasse sin Forsamling hos Hr. Forligecommissair Collecteur Petersen i Holbek, hvor Indskud modtages. Pees Conceptbøger til indbyrdes Underviisning 3 Mk. og Grundtvigs Portrait 3 Mk., faaes hos Fr. HormSorøe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-30
Af meget feed Sveitser-Ost haSveitser=Ost, jeg erholdt et nyt Partie, som bekommes i hele Oste, og i Udskier til billig Priis hos Slagelse d. 26de Octbr. 1830. H. H. Schou.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-10-30
En let grønmalet Fiellevogn med 2de Læder=Sæder, er tilsalg. Avisexpeditionen anviser den.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Den Vest-Siællandske Avis eller: Ugeblad. Slagelse den landske Historie. uden, og indenfor tigste Nyeheder. Dagens vig Redigeret af Hr. Pastor Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. 16de Aarg. Tirsdagen den 2. November 1830. No. 88. 16de Aarg. saa den, November 92, No. 88 Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdømmene. Biedrag til Historien af de nyeste Begivenheder i Paris. (Forsættelse.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Skrevet Paris den 31te Juli, Min Nysgierrighed, som forhenværende Militair, drev mig til at besøge de forskiellige Angrebspunkter, hvor Masakkren allerede havde begyndt. Alt hvad jeg kunde giøre var at gaae de mange uforsagte og modige unge Mennesker tilhaande med mit Raad, da jeg havde forglemt en Arm ved Waterloo. Den 28de imellem Kl. 11 og 12 opholdt jeg mig ved Carreen ved Porten Saint Martiin, hvor jeg undersøgte Fiendens Positioner. Gensdarmeriets Jnfanterie stod posteret i Slagtorden nær ved dets Caserne; dets Cavallerie stod bag ved den. Kuirasserene lod sig see i den samme Orden paa Boulevards, nær ved Theatret ved Porten Saint Martin, hvoraf man kunde slutte sig til, at et Angreb skulde udføres saasnart en Folkestimmel begyndte at lade sig see paa Boulevards. Jeg forlod ikke Carreen; da jeg saae en svag Colonne, nærme sig dertil; den bestod af omtrent 50 Md. slet bevæbnede, og hver af dem havde neppe 4 Patroner, som deres Chef, en ganske ung Mand, sagde mig, forresten var han og hans Folk uforsagte, som man nu vil faae at see. Jfølge det jeg havde observeret og Fiendens Stilling og min gamle Erfaring, ansaae jeg det for min Pligt at raade Anføreren til at giøre Holdt og at oppebie Forstærkninger førend han rykkede nærmere til Boulevards. Han takkede mig, men vilde sikke oppebie Forstærkningerne; vi ville, sagde han, byde Døden Trods for Frieheden, Anføreren befalede Tambouren at røre Trommen og man raabte: Frieheden eller Døden. Nu kunde jeg ikke overtale mig til at forlade ham men han opfordrede mig dertil med saamegen Varme, at jeg maatte føie ham. Han kom med sin Trop til Boulevards, stillede sig i Slagtorden ligeoverfor Kuirassererne, traadte selv i Spidsen for dem og rykkede i Stormskridt løs paa Kuirasserene. Disse skode uden at forandre deres Stilling og flere af disse tappre Folk bleve skudte. Efterat de havde skudt giorde Kuirasserene et Angreb, som ikke udrettede stort. Den med Hensyn til sit Antal svage Colonne blev ikke meget rystet og seirede snart over sine Modstandere, nogle Kuirassere bleve nedsablede; thi Borgerne betiente sig af deres Sidegevære, andre gave sig til Fanger; Resten tog Flugten. Alt dette gik for sig i et Øieblik. Jeg gik nu hen til den unge Mand og spurgte ham om hvem han var, Han hedte Augustin Thomas, var Krølhaarsfabrikant og var rykket ud imod Fienden med Folkene af sit Værksted. Dubourg,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
forhenværende Captain Jmedens Kardetscherne af de fiendtlige Kanonerstreifede rundt omkring, oprettede Borgerne en Fæstning og stærke Forskandsninger mod Enden af Gaden St. Apolline. De som bleve dræbte eller saarede af Kuglerne bleve ramplacerede af ikke mindre duelige Stridsmænd. Store Stene bleve kastede ned fra Husene og Altanerne paa Gensdarmeriet og Cavalleriet; denne Diversion var til stor Lykke og sikkrede Seieren. Samme Anstrængelse fandt Sted ved Porten St. Denis, hvor den Kongelige Garde attakerede med en overordentlig Vildhed. Man drev den imidlertid kraftfuld tilbage og ved denne Leilighed opvakte en Arbeidsmand almindelig Beundring; han kom uafladelig frem af en Gang og stod paa Soldaterne og under en Regn af Kugler blev han dog ikke saaret. Borgerne erholdt Seieren endskiøndt Garden anstrængede sig paa det Yderste og endskiøndt den for at soutinere sin Stilling havde forskandset sig oventil ved Porten og skød (Forts.) ned paa Borgerne
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Nyeste Post-Efterretninger. Europa er for nærværende Tid i en saa uroelig og giærende Tilstand, at man ved at beskrive den ikke ret veed hvorhen man først skal henvende sin Opmærksomhed; det østlige Europa lider af Pest, det vestlige af Anarchie, det nordlige af Misvaxt og det sydlige af Hierarchie. Jammer nok over en Jordens Deel, som man for nogen Tid siden vilde skildre som at være saa roelig og saa lykkelig; men oven paa et Havblik følger let en Storm. To Ting ere især besynderlige med vor Tidsalders Beskaffenhed: først at den synes at bekræfte Sandheden af det gamle Ordsprog: at en Ulykke sielden kommer allene; thi til alle de politiske Sørgescener kommer nu Cholera og et Uaar, og for det andet, at den ene politiske Knude knytter sig inden den anden kan blive opløst: Grækenlands Skjebne og Bestemmelse beskjeftiger Cabinetterne i flere Aar, inden den kan blive afgjort indtræffer den Portugisiske Begivenhed og et nyt Portugal danner sig paa Øen Terceira; imedens denne Qvæstion er under Forhandling, erobre de Franske Algier og det bliver en Gienstand for den diplomatiske Forhandling, hvorvidt en Europæisk Colonisering af Nordafrikas Kyster kan tillades.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Naar man siger: at Enthusiasmen for en nye Revolution i Spanien er større iblandt det Franske Folk end i Spanien selv, saa gielder det dog ikke om det hele Franske Folk; thi saavel den Bourbonske Familie som Ultrapartiet i Almindelighed har et mægtigt Partie i Landet paa sin Side. Dette Partie bestaaer ikke allene af den høie Adel hvoraf mange f. Ex. nylig Hertugen af Blacaspaa ingen Maade vil beqvemme sig til at erkiende den nærværende Tingenes Orden; men af Folkemassen selv især i det sydligen Frankerige og paa Landet hvor en krassere Catholicismeer herskende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Regieringen har ladet borttage de Jesuitiske Missionairers Kors, som hist og her vare plantede og bringe ind i Kirkerne; men i Egnen ved Montpellier og Lunel er megen Urolighed foraarsaget derved, Missionskorset er der i Egnen blevet op plantet af 1500 Mennesker, og flere Tusinde skulle være beredte til at forsvare det; det hedder at man vil lade 4 Kanoner opstille imod Folket der. - De nærværende hele Kornpriser foraarsage ogsaa indvortes Uroligheder; saaledes i Jssoudun i Departementet Jndre, hvor Pøbelen havde begyndt at plyndre paa Grund af de høie Afgifter og Kornpriser. Men i Paris selv er det bleven roligt siden Kongens resolverte Fremgangsmaade; dog vil man herefter forhindre Almuen fra at trænge ind i Slotsgaarden om Natten, og Gitterværket er lukket fra Kl. 7 om Aftenen til Kl. 7 om Morgenen. 160 Personer som havde taget Deel i Tumulten, ere blevne arresterede. Exministrenes Proces bliver fortsat; men de opholde sig endnu i Fæstningen Vincennes, og alle Rygter og at de vare bragte til Paris ere ugrundede. – En opdaget Brandstifter, og Forbryder Berrie har anklaget Fyrsten af Polignac for at være Stifteren af de mange Mord brande, som have fundet Sted i det nordlige Frankerige; hvorimod Fyrsten har offentligt erklæret sig og forlangt at blive confronteret med sin Angiver.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Man er nu i Frankerige beskiæftiget med at completere de Deputeredes Kammer med nye Valg: 140 nye Meglemmer skulle vælges. Kammeret skal aabne sine Møder den 3die Novbr., og skal da beskiæftige sig med Forhandlinger og Valgsystemet, om Nationalgarden, om Municipal- og Departementalvæsenet og om Boghandlingens og Bogtrykkeriets Frihed efter Hr. Constants liberale Principer. - Frankeriges politiske Forhold ere behagelige; dets Moderation i de belgiske Anliggender har fundet et almindeligt bifald hos Cabinetterne. Den Østerrigske Regiering har nu ogsaa erkiendt den nye Franske. Fyrsten af Talleyrand og Hertugen af Vellington ere blevne de bedste Venner og underhandle meget hyppigt med hinanden, iblandt andet, som man siger, om den Græske og den Algierske Qvæstion. - J Algier gaaer det godt endskiøndt Armeen har 2,300 Syge og endskiøndt Byen kun har 15000 Jndvaanere tilbage af 70,000 men General Clauzel forstaaer at drage Morernes eller Stædernes Jndvaanere ind i de Franskes Jnterresse. Algier faaer en Garnison af 5000 Franske og 5000 Moriske Tropper. Oran og Bona erholde hver en Garnison af 1000 Mand Franske. J Nødsfald skulle flere Tropper sendes dertil til Foraaret.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
J England bereder man sig til den nye Parlamentsforsamling; Throntalen skal allerede være skreven og circulere imellem Ministrene. Tilstanden, i Landet er ifølge den Preussiske Statstidende truende og giærende. Finantserne have i det sidste Qvartal havt et Deficit af næsten een Million Pd. St. som ikke kan andet end opvække Bekymring. Man taler og store Reductioner og at 14 1/2 PC. skulle aftrækkes fra alle Statsembedsmænds Gager. Folket lider under Trykket af den store Nationalgield, og betragter den som en Følge af den ulige fordeelte Repræsentation. Stemningen i Landet for en Parlamentsreform tiltager derfor mere og meere, og Folket har ifinde ved sine Ønsker om en Parlamentsreform, at henvende sig umiddelbart til Kongen selv, som er meget elsket, og ikke til Parlamentet; men den bedste Konge, siger man, er uden Magt naar han har et Oligarchie imod sig. Der menes at Hertugen af Vellington har selv ifinde at andrage paa en moderat Parlamentsreform; men er Skridtet engang giort, saa kan det ikke beregnes hvortil det kan føre. Radicalreformatorerne ere ubeskrivelig virksomme; i alle Gader i London sælges for nærværende Tid en saakaldet Avis for Folket for en Penning Stykket uden Titel og uden at udkomme i regelmæssig Orden, for at undgaae den høie Stempeltaxt. J dette Blad paastaaes, at det nærværende Regierings System er allene oprettet til enkelte Familiers Fordeel paa hele Landets Bekostning; den arbeidende Classes Lidelser og de Fornemmes og Riges Overmod skildres med de stærkeste Farver, og der tales om Nødvendigheden at giøre snart Ende paa dette Uvæsen enten paa lovlig Maade eller med Magt, Folket opfordtes til at følge de Franskes og Belgiernes Exempel. Ogsaa klages over den høie Geistlighedsluhyre Jndtægter og Udsugelser. Slemt er det ogsaa at nogle af Englands Store, f. Ex. Hertugen af Newcastle, opsige deres Forpagteres Contracter, naar de stemme anderledes for Parlamentsvalgene end de ville have det; men det værste er, at en meget farlig oprørisk Stemning giver sig tilkiende i Jrland, som har til Formaal at ophæve Unionen, saa at Jrland skal forholde sig imod England som Belgien imod Holland. Den bekiendte O'Conneler Drivefiederen derved, og har efterat Vicekongen Hertugen af Northumberland har forbudt Antiunions-Foreningen i Dublin, offentlig tilraadet Foreninger af Jrlandske Frivillige efter Forbilledet af 1782, som skulle sætte paa deres Segl dette Aarstal med Jndskriften: resurgam, og som skulle modtage Bønskrifter fra Jrland om Unionens Ophævelse. Men Nøden er ogsaa skrækkelig i dette Land og Almuen bliver tilsidst fortvivlet, da de store Godseiere nu falde paa at opsige alle smaae Forpagtere eller Fæstere, fordi de finde større Fordeel ved at bruge deres Jorder til Qvægavl end til Agerdyrkning.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
J Tydskland begynder det at blive roligt; dog sættes Fæstningen Mainz i en stærk Forsvarstilstand. Bondeopstanden i Overhessen er qvalt, og man hører ikke til videre Tumulter. J Churhessen synes at være en noget giærende Stemning; man har endog talt om at Churfyrsten vilde afreise; Landdagen er nu aabnet, og paa den nye Statsforfatning bliver der arbeidet. Prins Frederich af Sachsen og Prins Wilhelm i Brunsvig ere almindelig elskede. Hertug Carl har endnu ikke villet beqvemme sig til at resignere; men har endog sendt en Oberst Sommer til Brunsvig for at forlange en Erstatning af 600,000 Rigsdaler fordi man har afbrændt hans Slot.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
J Belgien og Holland er Tilstanden deels rædsom deels bekymringsfuld. Siden den provisoriske Regiering ingen Skaansel viser og ingen Notise tager af Prinsen af Oraniens Eftergivelse og Forslag til Udsoning og til Vaabenstilstand saa er al Forbindelse brudt imellem de nordlige og sydlige Provindser. Kongen har under 20de October erklæret, at han for det første vil indskrænke sin Regiering til de nordlige Provinser og Storbertugdømmet Luxenburg, (som dog er fuldt af Oprør) og overlade de sydlige Provinsers Skiebne til hans Allieredes Bestemmelser; men at dog Fæstningen Antverpen, Mastricht og Venlo skulle holdes besatte af den hollandske Krigsmagt; og i Nødsfald sættes i Beleirings Tilstand. Ogsaa har han overdraget Cheferne i disse Fæstninger den høieste Authoritet, som Prinsen af Oranien havde forbeholdet sig ved sin Beslutning af 16de, som nu er frataget sin Mission. Da til denne Erklæring kommer at Statslaanet paa de 20 Mill Gylden ikke er lykkedes, og at Krigen vedvarer med Belgierne, at de vildeste Uordner hersker i dette Land og at de Franske Poster ere udeblevne saa ere de Hollandske Statspapirer betydelig faldne. - Antverpen blev den 25de erklæret af Gen. Chasse i BeleiringsTilstand, men Fæstningen er provianteret paa 6 Maaneder; man slaaes paa det heftigste i heele Omegnen og allerede i Forstæderne. J Brüssel skal det være meget uroeligt og blodige Begivenheder være forefaldne, Frihedstræer plantes paa de offentlige Torve. En demokratisk Klub derigerer Pobelens Bevægelse. Den provisoriske Regiering har ladet udstæde en Formaning til Enighed og det tegner til at den vil blive styrtet. Overalt i Landet udplyndres de Formuendes Huse. - Juan van Halen har, som man siger, villet stifte en Contrarevolution; han er d. 21. med sine Adjutanter og to Husare bleven arresteret i Mons. J Staden Soler har Pøbelen sat Jld paa 10 til 12 Huse; i Brügge har været en frygtelig Opstand og Pøbelen har spoleret mange formuende Patrioters Huse. J det Hannegauiske har Almuen udplyndret Herremændenes Lader og borttaget al Kornet. Røverhobe udbrede sig over hele Landet; Posten fra Valenciennes melder at den har fundet Landeveiene bestrøde med Liig. De Potter og Hoogvorst skulle have tabt deres Authoritet i Brüssel, da de erklæres af Demokraterne for maskerede Orangister. Staden er opfyldt med 30000 Frivillige som bestaae af en bevæbnet Pøbet. J Lü tich er Tilstanden ikke mindre sørgelig og kort sagt Forvirringen skal være saa stor i Belgien at det kan ikke længe blive ved den nærværende Forfatning; de Belgiske Aviser faae ikke længere Tilladelse til at komme ind i de Preusiske Rhinlande; Opmærksomheden er derved spænt paa hvad de allierede Magter ville foretage sig med Hensyn til dette ulykkelige og forvirrede Land.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn, den 30te October. J Anledning af Hendes Majestæt Dronningens høie Fødselsfest opførtes iaftes paa det kongelige Theater. Christen og Christine, dramatisk Jdyl i 1 Act, ef tee Scribes og Dupins Michel et Christine, ved Hr. Professor J. L. Heiberg, og Paul og Vir gine, pantommisk Ballet i 3 Acter af Gardel; Musik af Kreuser, med nye Dandse, fremsat paa den danske Skueplads af Hr. Dandsedirecteur Bournonville. – Da det Rygte var blevet temmelig almindeligt, at Hs. Majestæt Dronningen, formedelst Upasselighed, neppe vilde kunne overvære Høitideligheden, var den forsamlede Mængdes Jubel overordentlig, da man saae begge Deres Kongelige Majestæter, ledsagede af Kongehusets høie Medlemmer, indtræde i den kongelige Loge, og Hendes Majestæt Dronningen med den Hende egne Blidhed modtoge Yttringerne af Folkets Hengivenhed. Efterat den talrige Forsamling havde afsiunget en af Hr. Professor Heiberg, forfattet Sang gienløb Huset atter af de meest levende Glædesyttringer, der atter udbrød, da Deres Mai stæter, efter Forestillingens Slutning, forlode Skuespilhuset. De Gader, hvor igiennem Toget til og fra Skuespishuset drog, vare smukt illuminerede.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
J Onsdags Kl. 12 jordedes paa Frederiksberg, Kirkegaard salig Conferentsraad og Geheime Kabinetssecretair Jessen. - Et overordentlig talrigt Følge, i hvilket saaes Deres Excellencer Overkammerherre v. Hauch, Overskjænk Grev Rantzau, Breitenburg, Geheime-Conferentsraad Grev Hardenberg, Politichef Geheime Etatsraad Kjærulff, o. fl. høie civile og militaire Embedsmænd beviste den ædle Hensov de den sidste Ære. Da Processionen nærmede sig Frederiksberg, ringedes med Byens Klokker, hvilket vedvarede indtil Liget var sænket i Graven. J Kirken hensattes Kisten foran Alteret, og efterat en Psalme var afsjunget, traadte Confessionarius Dr. Mynster hen til Kisten og skildrede med hiertelige Ord, som havde den skiønne Fortieneste at være sande, den Forevigedes Værd og hans hæderlige Virksomhed i 37 Aar, belliget den bedste blandt Konger. Liget udbares derefter, af Embedsmænd til Graven hvor den høiærværdige Taler forrettede Jordpaakastelsen. Gravstedet er No. 22, ved Muren, (Kbhvnsp.) paa den nye Kirkegaard.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Kiøbenhavns Børs, den 29. Octbr. 1830. Cours. Hamborg 2 M. - ovista 212. - Species. 112 (d. 29. Octbr. 1829, 208.) Disconto 4 PC. Specier solgtes til 2 Rbd. - Mk. 11 1/2 s. (i Fior 12 Mk. 7 1/2 s.) Kongelige Obligationer uden Rent. i Bemk 81 1/2 Rbd. Dito uden Renter i Sedler 86 1/2 Rbd. (i Fior 92 3/4 a 93.) Nationalbank-Obligationer (af Laanet den 2. Februar 1820) uden Renter i rede Sølv 102 Rbd. Dito i Sedler 108 1/2 Rbd. 4 PC. Rigsbanksobligat. Rent. pr. 6te Januar 100 1/2 Rbd. r. S. Norske Laan til 6 Procent - Dito dito til 4 pC. - Nye Dito Dito i r. S. til 4 . 4 PC. uopsigelige norske Stats PC. - obligationer, lydende paa Norske Spectes, - Rdlr. B. 3 PC. Engelske Laan ved Wilson & Comp. 60 1/2 a 61 Rbd. NB. 1 Pd. St. beregnet til 14 Bemk. Norske Speciesedler 154 1/2 Rbdlr. (Jfior 147 1/2 a 148.) Svenske Sedl. 49 s. pr. 1 Rd. Rigsgield.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Bekjendtgiørelse. De af Kiøbstædens Jndvaanere, som holde løsgaaende Hunde, og som endnu ikke have løst de ved Placaten af 29de Octbr. 1824, befalede Politietegn; erindres og advares herved om uopholdelig at giøre dette, da de i modsat Fald for Overtrædelse af bemeldte Placats Forskrifter ville blive at ansee med Mulct fra 1 til 3 Rbd. Sølv. Gude. Slagelse den 30te October 1830.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
AVERTISSEMENTS. Tirsdagen den 16de Novbr. førstkommende, Nestved, om Formiddagen Kl. 10, bliver, ifølge indgaaet Forliig, afholdt offentlig Auction over Huset No. 80, beliggende i Rhamsherredet her i Byen, som bestaaer af 4 Fag til Gaden, med en Jernbilæggerovn, og en Baglængde paa 3 Fag, Alt Bindingsværk, med tilbørende Hauge og Gaardsrum, samt Jorden i Byens Marker efter 1 1/2 s. Grund Taxt. Auctionen afholdes i selve Huset; og bliver ved samme Leilighed tillige ved Auction bortsolgt nogle Meubler-Sengeklæder og andre Effecter. Conditionerne, hvorefter Huset forauctioneres, ere 8te Dage forinden Auctionens Afholdelse, til Eftersyn hos Prokurator Rye her i Byen. Restved den 23de Octbr. 1830. Schønheyder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Jfølge passeret Forliig og Execution, samt Reqvisition af vedkommende Udlægshaver, vorder det Huusmand og Tømmermand Peder Christensen tilhørende Huus, beliggende paa Slotsbiergbye Mark, med tilliggende Jordlod af Hartkorn 6 Skpr. 1 3/5 Alb., stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioner, som afholdes Mandagen den 8de, 15de og 22de November førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10, de 2de første Auctioner paa Slagelse Raadhuus og den sidste Auction paa selve Stedet paa Slotsbiergbye Mark, som skal sælges. Conditionerne for Salget ville fra 4 Dage forinden første Auction være til Eftersyn paa Undertegnedes Contoir her i Byen. Hvilket herved bekiendtgiøres. Slagelse, den 24de October 1830. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Forpagtning. Mandagen den 13de December først Sielland, kommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver paa Raadstuen i Skielskøer afholdt Auction over Bortforpagtningen af Hovedgaarden Borrebye, dens Avling, Tiender og Hollænderie, i 9 paa hinanden følgende Aar, fra 1ste Mai 1831, efter trykte Conditioner, som 14 Dage før Auctionen vil ligge til Eftersyn paa de fleste Postgaarde i Sielland, Fyen, Jylland og Hertugdømmene, samt paa Borrebyes Skriverstue. Til Gaarden, der staaer for frie Hovedgaardstaxt 108 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb., samt 2 Tdr. 2 Skpr. Fdkr. 1 Alb. Skovskyld, henhører et Areal af circa 1005 Tdr. Land, hvoraf Agerland 790 Tdr., Engbund 150 Tdr. og Resten Søer. Besætningen bliver 28 Heste, 220 Køer og 8 Tyre, foruden Vogne, Plouge, Harver og Meierieredskaber m.v. Foruden at der til Agerbruget haves 48 Hoveriegiørende Bønder som forrette Arbeider til Gaarden, Overeensstemmelse med een med disse indgaaet Forening, haves endvidere imellem 4 a 5000 Arbeidsdage af Huusmænd. Eien dommen anvises de Lysthavende af Undertegnede. Borrebye, den 23de October 1830. L. Madsen, Forvalter.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Formedelst Dødsfald bliver Arvefæstegaarden Lange toft kaldet, som er beliggende i Hylstrup Bye, Alsted, Sogn, paa Sorøe Academies søndre Godsdistrikt, og som staaer for Hartkorn Jordskyld 6 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr. 1 3/4 Alb. og Skovskyld 2 Fdkr. 1 Alb., ved offentlig Auction opbuden til Afhændelse: 1ste Gang paa Tinghuset her paa Stedet, Mandagen den 15de Novbr. Formiddag Kl. 11, 2den Gang sammesteds, Mandagen den 22de Novbr. Formiddag Kl. 11, og 3die Gang paa den opbydende Gaard, Mandagen den 29de Novbr., Formiddag Kl. 11. Med Eiendommen følger dens Afgrøde for indeværende Aar. Jøvrigt skeer Opbydelsen alternativ med eller uden Besæt Conditionerne ligge forud til ning og Avlsredskaber. Eftersyn hos undertegnede Skifteforvalter i det paagieldende Boe. Sorøe den 28de October 1830. Plovelsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1830-11-02
Mandagen den 15de November førstkommende og følgende Dage, fra Kl. 9 Formiddag, bliver i Huset No. 157 paa Hiørnet af Boldhuusgaden og Gammelstrand ved Auction bortsolgt: Endeel Diamant= og andet Steenarbeide, Brystnaale &c., saa og løse Diamanter, Karnioler og andre Stene, samt en stor Deel Guldarbeide, fornemmelig bestaaende af Daaser, Hals- og Uhrkiæder, Dame=Uhr kroge, Naallehuse, Fingerbøller, Ringe, Laase, Medailler, store og smaae Ridderkors, Brystnaale, Signeter, Nogler, Knapper, tilligemed endeel gammelt Guld.