JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1830-06-08
Ved Proclama, der er læst ved Horsens Byeling og den Kongelige LandsBoverret i Wiborg, ere Creditorerne i Boet efter den her i Byen afdøde Dandselærer Thomas Poulsen med 12 Ugers Varsel indkaldt, til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og bevise deres formeentlige Fordringer; hvilket endvidere herved bekiendtgiøres. Skifteretten i Horsens, den 3die Juni 1830. Ræder. i Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, deV Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dir marsken, Lauenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt: At Vi, efter Plante, Colin Caston Junior, Eier af Sukker=Plantagen Negroebay kaldet, beliggende i Prindsens Qvarteer No. 46 s., 47 b., 50 b. og 51 b. paa BortEtland St. Croix i America, hans herom allerunderdanigst gjorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, maae indkalde alle fine og bemeldte Plantages saavel Pante, som andre Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3 Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Kiøbenhavns Adressecontoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over= og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3 Gange indført i den danske vestindiske Regierings Avis, indkalde alle fine og bemeldte Plantages paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale efter Forordningen 20de Februar 1717 forbeholder ; Og skal fornævnte Planter ColiCaston Junior være pligtig at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og de vestindiske Gields Leqvidations=Commissioners Bogholder=Contoirer paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. L. S.
Berlingske Tidende, 1830-06-08
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 4de Mai 1829. J. Søbøkker. Nouritzen. Sommer. Portoppidan. C. B. Petersen, Fuldm.
Berlingske Tidende, 1830-06-08
Bevilling for Planter Colin Caston Junior til ved Proclama at indkalde alle sine Creditorer, J Overeensstemmelse med forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling og med det deri nævnte Varsel indkaldes herved, sub poena præclusi en perpetui silentii, Alle og Enhver af mine og indbemeldte Plantage Negroehays saavel Pante, som andre Creditorer, til med deres formeentlige Fordringer, være sig af hvilkensomhelst Natur eller Beskaffenhed at fremkomme og samme for mig, eller i Tilfælde af min Fraværelse, da for min lovlige Repræsentant her paa Landet at anmelde og beviisliggiøre. St. Croix, den 18de Mai 1829. Colin Caston Junior. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade Konge til Danmark, de 2 Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Dito marsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Procurator C. Kierulffs paa Lnke Greenwoods og Thomas Sonthgates som Eier af Plantagen La Valløe kaldet beliggende paa Vort Eiland St. Croix i America, i Nordside Qvarteer Litr. B. sub No. 21 og 25, samt individualiter, deres Vegne, herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte Procurator Kierulff ved Proclama sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle fornævnte Greenwood, ter deres Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands og Southgattes baade som Eiere af forbemeldte Plantage og individualiboende, med Aar og Dags Varsel fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3de Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Kiøben des med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst havns Adresse-Contoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeleved Over= og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regierings=Avis, indkalde alle ovennævnte paa foranførte Eilande boende eller sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggiøre; dog Umyndiges Tiltalefter Forordningen af 20de Februar 1717 forbeholder ; og skal fornævnte Procurator Kierulff være pligtig at lade denne Vor allernaadigste Bevilling, forevise i Vore og de vestindiske Gields=Leqvidations-Commissioners Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fald ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdaningst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S. Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling. Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 20de Marts 1829. P. v. Scholten. Rosensen. Nouritzen. Sommer. Pontoppidan.
Berlingske Tidende, 1830-06-08
Bevilling for Procurator C. Kierulff til ved Proclama at indkalde alle Luke Greenwoods og Thomas Southgates, baade som Eiere af Plantagen La Valløe og individualiten deres Creditorer.
Berlingske Tidende, 1830-06-08
J Overeensstemmelse med forestaaende allernaadigste Bevilling og det der bestemte Varsel, indkaldes herved sub poena præclusi et perpetui silentii. Alle og Enhver, som formene sig at have noget Krav eller Fordring, af hvad Navn nævnes kan, imod Luke Greenwood og Thomas Southgade, som Eiere af Plantagen La Valløe kaldet, beliggende herpaa Øen i Nordside Qvarteer Litr. B. sub No. 21 og 25, samt imod dem, indvidualiter, med saadant deres havende Krav, være sig af hvilkensomhelst Natur og Beskaffenhed, at fremkomme, og samme at anmelde og beviisliggiøre for ovennævnte Luke Greenwood og Thomas South. gate, bosiddende paa ovenmeldte deres Eiendom, og i Tilfælde af deres Fraværelse, da for deres lovlige Repræsentant her paa Øen St. Croix, Christiansted, den 13de April 1829. C. Kierulff. i Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, den Ø Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg; Giøre vitterligt: At Vi, efter Thomas Roberts Ford, Borger og Jndvaaner af Vort Elland St. Croix i Ame fra, hans herom allerunderdanigst giorte Ansøgning og Begiering, allerne digst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi & perpetui silentii, maae indkalde alle sine Creditorer, saavel i Vort Rige og Vore Lande, som udenlands boende, med Aar og Dags Varsel, fra den Tid at regne, at saadant Proclama er læst ved Vor Landsoverret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenhavn, samt 3 Gange efter hinanden indført i den danske Statstidende, Kiøbenhavns Addressecontoirs Efterretninger og den altonaiske Mercur, og ligeledes med 3 Maaneders Varsel, at regne fra den Tid Proclama er bleven læst ved Over= og Underretterne paa Vore vestindiske Eilande, samt 3de Gange indført i den danske vestindiske Regierings-Avis, indkalde alle fine paa foranførte Eiland, boende og sig opholdende Creditorer, med deres Fordringer at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale efter Forordningen af 2de Februar 1717 forbeholder ; og skal fornævnte Thomas Roberts For være pligtig at lade denne Vor allernaadigste Bevilling forevise i Vore og de vestindiske Gields=Leqvidations-Commissioners Bogholder-Contoirer paa meerbemeldte Eilande og derom erhverve Attest, da Proclama i andet Fal ikke skal ansees gieldende mod Vore Fordringer og andre Rettigheder. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og for Skade at tage vare. Under Vort Kongelige Segl. (L. S.
Berlingske Tidende, 1830-06-08
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Den Kongelige vestindiske Regiering, St. Croix, den 4de Mai 1829. Søbstker. Nouritzen. Sommer. Pontoppidan. C. B. Petersen, Fuldm.
Berlingske Tidende, 1830-06-08
Bevilling for Thomas Roberts Ford til ved Proclama at indkalde alle sine Creditorer, med det deri nævnte Varsel indkaldes herved, sub poena præclusi et per J Overeensstemmelse med forestaaende Kongelige allernaadigste Bevilling og petui silentii. Alle og Enhver, som maatte formene sig at have nogen Fordring imod mig, være sig af hvilkensomhelst Natur og Beskaffenhed, dermed at fremkomme og samme for mig, eller i Tilfælde af min Fraværelse da for min lovlige Repræsentant her paa Landet, at anmelde og beviisliggiøre. St. Croix, den 18de Mai 1829. Thomas Roberts Ford Ved Proclama, som er læst i den Kongelige Lands2. - 1330 a 31. Overret samt Hof= og Stadsret, ere alle de, som maatte have Noget at fordre i afgangne Brændeviinsbrænder Simon GrotsKaarsbergs og senere afdøde Hustrue Elisabeth Sophie Kaarsberg fød Stannings, fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel, til her i Skifte=Commissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant Krav. Ved samme legitimere deres Arveret, og iagttage deres Tarv under Boets Behandling, Proclama ere bemeldte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof= og Stadrets Skifte=Commission i i Kiøbenhavn, den 3de Juni 1830. Hansen. Scheel. - allerunderdanigst Følge af efterstaaende Kongelig allernaadigst meddeelt Bevilling, saa lydende: Vi Frederik den Siette, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Di marsken, Lauenborg og Oldenborg. Giøre vitterligt : At Vi, efter Peder, af Vor Kiøbstæd Odense, udi Vort Land Fyen, hans herom allerunderdaHolmer, forhen værende Forstander for Odense Hospital og Communitet, nigst giorte Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladte saa og hermed bevilge og tillade, at han ved Proclama, sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i den Danske Statstidende, den altonaiske Mercur, samt Fyens Stifts=Aviser, 3de Gange efter hinanden maae indkalde alle dem, som formene sig at have Noget af Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for ham at anmelde og beviislig fordre hos ham, med deres Paastand at fremkomme og saadant deres havende bruar 1717 forbeholder, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og vær giøre; dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de F. lige saa gyldig, som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnt offentlige Tidender samt læses for Vedkommende Værneting, samt ved den Overret, hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette og fo Skade at tage vare. Givet i Vor Kongelige Residentsstad Kiøbenhavn, den 7de April 1830, Under Vor Kongelige Segl. L. S.
Berlingske Tidende, 1830-06-08
Efter Hs. Kongelige Majestæts allernaadigste Befaling, Stemann. Nonrad. Ørsted. Lassen. Hammerich.
Berlingske Tidende, 1830-06-08
Bevilling for Peder Holmer, forhenværende Forstander for Oden Hospital og Communitet, til, ved Proclama i Aviserne at in kalde sine Creditorer. Læst inden Odense Byetingsret Mandagen den 26de April 1830, G. Klauman. Jndført i Skiøde og Pantebogen No. 26 Folio 331. Wederkinch. Læst i den Kongelige Lands Overret samt Hof= og Stadsret i Kiøbenha- og protocolleret Mandagen den 10de Mai 1830. N. Petersen. indkaldes herved, sub poena præclusi et perpetui silentii, med 3 og Dags Varsel, alle dem, som formene sig at have noget at fordre i mig, at fremkomme med Legitimation for deres Paastand inden fornævnte 2 Odense, den 1ste Mai 1830. P. Holmer. vo som maatte have noget at fordre i afdøde forrige Kiøbmand og sene I Vertshuusholder Peter Arp Ravns og efterlevende Enkes helet Margrethe, fød Kaarups, fælleds Boe af Ringsted, indkaldes herv med 12 Ugers Varsel, at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for me som Skifteforvalter i Boet. Ringsted, den 6te Juni 1830. Harhoff. Trykkeil, i No. 90. Sp. 2. Lin. 4 fra End. - ik de læs: erklærer den. -
Berlingske Tidende, 1830-06-10
udenlandske Efterretninger.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Jtalien. J en Reisendes Dagbog fra 1828 læses Følgende om vor store Landsmand. - Om Konstneren Thorvaldsen er Meget talet og skrevet; at han er en Heros i den nyere Konst, og at ham med Føje tilkommer den Titel, man allerede ofte har givet ham: "Fyrsten blandt vor Samtids Konstnere", det er bekjendt og maaskee Aarsagen, hvi der er talet saa Lidet om Thorvaldsen som Menneske, som Medlem af den store romerske Konstnerrepublik, men dette er saa meget meer ubilligt, da han ogsaa i denne Henseende staaer paa et særdeles høit Punkt, og netop derfor stedse bør betragtes i sit Forhold til de i Rom levende Konstnere.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Thorvaldsen kom for nogle og tredive Aar siden som en fattig Yngling fra Kjøbenhavn (hvor han er født i Aaret 1770, ikke, som saa ofte er sagt i udenlandske Skrifter, paa Island, til Rom, hans store Konstnertalent har nu gjort ham til en formuende Mand; den Maade, hvorpaa han anvender sin Formue, benytter sin store Indflydelse og Anseelse til Andres Gavn, har erhvervet ham som Menneske et sanddru Minde, hvilket Kjerlighed og Taknemmelighed helligede ham. Ei allene staaer har med den elskværdigste Beredvillighed enhver Konstner bi med sit Raad, men han opsøger ogsaa de mange talentfulde Konstnere i Rom, der ofte leve i den bitterste Armod, bestiller Arbeider hos dem, understytter dem med Penge, og opmuntrer dem paa enhver Maade, uden at ændse, til hvilken Nation de høre. Jkkun et udmærket Talent, ingenlunde Rang og Rigdom eller Jndflydelse erhverver unge Kunstnere Ret til at finde en Plads for deres Arbeider i Thorvaldsens Stue. Gives der nogen paalideligere Anbefaling, end at Thorvaldsens aandige Øie glæder sig ved at skue vore nulevende Konstneres Værker, selv i det paa Konstværker saa rige Rom, og gjerne seer disse omkring sig De samlelystne Englænder, Franskmænd o. s. v. ville nu ogsaa - og det med Føje eje Arbeider af Konstnere, hvis Værker de have seet hos Thorvaldsen, og saaledes er mangen dygtig Konstner udfriet af sin Nød. Ogsaa Oldtidens Ven finder hos Thorvaldsen en Skat af græske, romerske og ægyptiske Konstsager, som han med den største Liberalitet tillader hver Konstner at benytte. Desuden har han for nogle Tusinde Scudi kjøbt et Bibliothek, der indeholder Værker af alle Nationers Skribenter; ved at kjøbs disse Bøger har det mere været hans Hensigt at meddele dem til unge Kunstnere og Videnskabsmænd, (da Rom ikkun har faa Privatbibliotheker) end selv at benytte dem; thi Thorvaldsen finder i sin rige Aand meer Næring end nogensinde kan skues og findes i det døde Bogstav. Alle disse med gamle og nye Konstskatte opfyldte Værelse, rundes først til et Heelt, naar man seer paa den Mand, som lever deri. Thorvaldsens Hoved, Udtrykket i hans Ansigt minder om Schlaberndorff, som for faa Aar siden døde i Paris. Liig heden er ikke saa meget i Trækkene, som i den Aand, den Kraft, i den Velvillie, som den sandru Menneskevens aabne Aasyn udtrykker. Thorvaldsens bekjendte Portrait, stukket af Amsler, er mislykket.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Vi have her ikkun villet begynde med at tale om Thorvaldsen, ogsaa i anden Henseende, for at gjøre opmærksomt paa, at man end ikke hos den største Konstner bør glemme hvad der gjø ham ærværdig som Menneske. Og netop hos Thorvaldsen er denne Side høist interessant, thi han lever i meget vanskelige Forhold, og Avind er skadefro. Vi glæde os ved at være i Besiddelse af mange, mange Træk om denne store Mands herlige Charakteer, der ikke skulle skjules for Samtid og Efterslægt; ligesom Tho valdsen, som Konstner, allerede seer Udødelighedens Krands slettet om sin Tinding, saa vil han ogsaa, som et i Sandhed, ædelt Menneske, leve i alle dannede Nationers Erindring.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Brunsvig, den 26de Mai. Hs. D. vor regjerende Hertug, der den 19de d. M. første Gang havde Audients hos H. M. Kongen af Frankrige, agte at forlade Paris om føje Tid, for at vende tilbage til sit Land Hans Følge er bleven forøget med en ung Franskmand, Gre Alfred Belmont, der i særdeles høi Grad har vundet Hertugens Velvillie. A. Rotschild i Frankfurt ved Mayn er udnævnt til Hertugelig Brunsvigsk Hofbanquier.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Stokholm, den 3die Junii. Vor Statstidende indeholder følgende officielle Artikel. Med Hs. M. naadigste Tilladelse agter Hs. Kgl. Høihed Kronprindsen i Slutningen af Juni Maaned, at gjøre en Reise til Petersborg. En Kgl. befaling er udstædt, at en Fregat skal afseile fra Carlscrone til Stokholm, for at tage Hs. Kgl. H. ombord.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Landshøvdingen i Gothenborg har indberettet, at en for denne Aarstid usædvanlig Mængde Sild har viist sig og er bleven fangen i Strømstads Skærgaarde.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours, den 8de Juni 1830. Hamborg 2 M. - a vista 211. - Species 211. Disconto 4 Procent. - Species solgtes til 12 Mk. 10 1/2 s. Kongelige Obligationer uden Renter i Bemk. 91 1/2 a 91 3/4. Dito uden Renter i Sedler 96 ½ a 96 3/4 Rbd. Sedler. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 2den Februar 1820) uden Renter i red Sølv 102 a 102 1/2 Rbd. Dito i Sedler 107 3/8 a 108 1/2 Rbd. 4 pd. Rigsbanks=Obligationer, Renten pr. 6te Jan., 100 ½ a 102 Rbd. red Sølv. Norske Laan til 6 pC. 104 1/2. Dito dito til 4 pC. 100 ½ a 101. Nye dito dito i r. S. til 4 pC. 101. 5 pC. uopsigelige Norske Statsobligationer, lydende paa Norske Species, - Rd. Bc. 3 pC. Engelske Laan ved Wilson, et Comp. 72 1/2 Rbd. Norske Speciessedler 153 Rbd. Svenske Sedler 3 Mk. 1/2 s. a 3 Mk. 11 s. pr. 1 Rd. Rigsgjeld.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Kjøbenhavn, den 10de Junii. Hs. Majestæt Kongen og Hs. Kongelige Høihed Prinds Fredrik Carl Christian ere Løverdagen den 5te Juni om Aftenen Kl. 7 1/2 ankommen til Aarhuus. Efter det Kongelige Danske Cancellies allerunderdanigste Forstilling er den 12te Mai d. A. en allerhøieste Placat udkommen i hvilken Allernaadigst bydes og befales : §. 1. "Det skal herefter være Huusbond og Tjenestetyende tilladt, at forenes om, at disses Løn ganske eller tildeels skal bestaae i udtærsket Korn, hvorimod det i de ergangne Anordninger, senest i Forordningen om Politivæsenet paa Landet m.v. af 25de Marts 1791 §. 17, hjemlede Forbud imod at give Tjenestetyende Sæd til Løn, forsaavidt skal blive i Kraft, at det fremdeles skal være formeent, at lønne Tjenesterende med Korn i Straaet eller ved at give dem Ret til at besaae en Deel af Huusbondens Jord. - S. 2. Dog skal det, som Undtagelse fra den almindelige Regel, være tilladt, at der overlades Tjenestetyende et Stykke Jord til Besaaning med Hør og Hamp, ligesom bemeldte Forbud ei heller skal være i Hinder for at Huusbonden kan overlade sin givte Tjenestekar, der har Huus paa hans Grund, Brugen af en Jordlod, hvi enten det skeer for en bestemt Tid eller som et vedvarende Appertinents til Huset, forudsat naturligviis, at Huusbonden efter sit Stilling er berettiget til at overlade Jordens Brug til Andre. Den 15de Mai d. A. har det Kongelige Danske Cancellie ved Circulær til samtlige Amtmænd i Danmark tilmeldt disse. 7de Cancelliet har bragt i Erfaring, at det undertiden skal være Tilfældet at Brændeviinsbrændere i Kjøbstæderne, som saadanne, tillige drive Værtshuushold, uagtet de hertil ifølge de senere Lovbestemmelser angaaende Værtshuushold maae ansees uberettigede, med mindre de erholde særlig Bevilling til begge Næringsveies Forening, saa skulde Man tjenstligst tilmelde (Tit.) til behagelig Efterretning og Bekjendtgjørelse for Vedkommende, at det for Fremtiden stedse bør iagttages, at det i Borgerbreve, som meddeles paa Brænderier, ved en tilføiet Clausul udtrykkelig indskjærpes de Paagieldende, at de er ere berettigede til at drive noget Slags Værtshuushold, hvorunder og al Udskjænkning af Brændeviin til Fortæring paa Stedet indbefattes.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Befordringer og Afgang. Under det Slesvig=Holsteen=Lauenborgske Cancellie. Den 11te Mai Cantor og anden Lærer ved Borgerskolen i Tøndern, Cand. Theol. C. Sørensen, beskikket til Præst i Quickborn i Provstiet Pinneberg. Den 15de Mai Dommer paa det adelige Gods Damp H. Feddersen i Stift paa Godset, Seekamp og Underretsadvocat L. C. H. Bargum i Kiel forunde Concession til at udøve Notariatsforretninger. Den 18de Mai Justitsraad og Politiemmester i Kiel, C. D. Christensen, Ridder, af Dannebroge, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede, som Justitiarius ved det adelige Gods Salzau. Den 25de Mai Politiassistent i Kiel. C. F. Christensen confirmeret som Justitiarius ved bemeldte Gods. Den 28de Mai Regjeringsraad Dr. H. F. F. Plate i Eutin efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede som Justitiarius ved Roebel, Kisdorf, Schar 1 beutz, Gletschendorf og Wulfsdorf, og Syndicus C. W. F. Vol. quarts i Eutin i hans Sted confirmeret som Justitiarius samme steds; Cancellist i det S. H. L. Cancellie, J. C. F. Hochsteds, efter Ansøgning i Naade entlediget fra sit Embede. Den 1ste Juni Diaconus i Tellingstedt, J. A. Rehhoff confirmeret som valgt Archidiaconus ved Kirken i Tondern.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Brevposten med Dampskibet Prindsesse Vilhelmine, som ventedes i Gaar Formid., var i Dag Kl. 10 1/2 Formiddag, da Statstidenden sluttedes, ikke ankommen.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
Dampskibet Caledonia afgik den 3de Juni med følgende Passagerer til Kiel. Hs. Kongelige Høihed Prindsesse Juliane af Danmark, HoDrichl. Prindsen af Hessen Philippsthals Gemalinde, med Hofdame Baronesse Pechlin, Hoftavalier Kammerjunker Berner, to Kammerjomfruer og til kag naier; Frøken Gaul; Conferentsraad Schleyer med to Døttre og Jomfru anloffs Kgl. Fuldmægtig Schleyer; Jstro. Müller med 2 Døttre; Hoschirurgolmer; Toldforvalter Müller; Artillerielieutn. Reinhold; Kjunker Døring : rieritn. Brerkmoldt; Komd. Detloff til Lübek; Major Seydewitz med Søn frue Munk med to Døttre; Raadmand Axt til Oldeslohe ; Musicus Schrumptil Hamborg; Copiist Hass; Grosserer Nathansen til Hamborg; Cand. Theol Rokke til Tydskland; Apotheker Otto; Particulair Hillebrand; Kbmd. Haabe, nint med Søn; Snedker Schiøtt til Brasilien; Cand. Lydemann; AssistenHansen: engelsk Lods Vebb til London. - - Til Øerne og Kallehauge, oflægermester Colbiørnsen; Ritmester Priis, Cand. Theol. Winther ; Pasto Bagge med Barn og Huusjomfrue; Jfr. Dettessen; Fuldm. Holm; Forvalter Lessue og Søn; Student Holten; Jfr. Schmidt; Komd. Ballin; Hr. junk; Jfr. Brix.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
J 11te Juni Termin d. A. modtages de sædvanlige Indbetaling ger til de Kongelige Ordeners Casse, ligesom og Regningsskrapaa samme afgiøres hver Mandag, Onsdag, Torsdag og Fredag Formiddag, fra Kl. 10 til 2 Slet, af Cassens Bogholder, Etatsraad og Ridder Bangert, hvis Comptoir er i forrige Lerches Gaard bag Børsen; hvilket til behagelig Underretning for Vedkommende herved bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 4de Juni 1830. Bülow. de Kongelige Ordeners Skatmester,
Berlingske Tidende, 1830-06-10
De af Rigsbanken udstædte opsigelige Obligationer, lydende paa Sedler og Tegn, og betegnede med No. 2551 til 2800 incl., saavelsom alle af Rigsbanken udstædte, med No. 1 til 253 inelse forsynede opsigelige Obligationer, lydende paa rede Sølv, opsiges herved til Udbetaling i næste 11te Juni Termin, fra hvilken Tidsvunct Renterne af dem ophøre. Ved at bringe dette til offentlig Kundskab, anmodes Jhændehaverne af disse Obligationer, til bemeldte 11te Juni Termin i banken at aflevere samme, forsynede med behørig Quittering, og der modtage deres paalydende Sum med forfaldne Renter. Nationalbanken i Kiøbenhavn, den 18de Februar 1830.
Berlingske Tidende, 1830-06-10
De, som i 11te Juni Termin d. A. have Forretninger her i Staden at afgiøre med den Reiersenske Fond, ville behage derom at melde sig paa Fondens Contoir i Nybrogaden No. 21 anden Sal, imellem Kl. 9 og 11. Kiøbenhavn, den 10de Juni 1830.