JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Marseille, den 31 December. Den store Mængde Skibe, som paa eengang ere komne hertil og til Cette, har gjort de nordlige Fragter lettere. Til den Barbariske Kyst og den Adriatiske Havbugt ere mange Danske Skibe tagne i Fragt, for at hente Korn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Venedig, den 2 Januarii. Deyen af Tripolis har sendt Regieringen af Tunis 3 Mørsere og 150 Bomber til Foræring. Da dette skede om Natten, og vor Consul i Tripolis først et Par Dage derefter fik Kundskab herom, besværede han sig derover, men man svarede ham, at man havde efterseet Tractaten med Venedig, og ikke fundet deri nogen Artikel, som forbød det.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Florenz, den 5 Januarii. Et Jordskiælv paa Juledag, som ikkun føledes let her, i Ferrara, Bologna, Venedig, Faenza &c., har været meget heftigt og ødelæggende i Rimini. Skibet og Kuppelen paa Domkirken der er ganske indstyrtet, Biskoppens Pallads rævnet, og Seminariet beskadiget. Under Gruset af en ind falden Bygning ere 7 Personer omkomne, og Ruinerne af en anden Bygning have slaget 3 hele Familier ihiel, mange andre ere blevne qvæstede, og de Rige og Adelige sove i deres lukte Vogne, de andre Indbyggere paa de offentlige Pladse i Staden og paa aaben Mark.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
London, den 5 Januarii. Med de sidste Depescher fra Halifax i Nyescotland ere ogsaa indløbne Breve fra Prinds William Henrik, hvori Prindsen skal bede om Tilladelse at komme tilbage til Engelland. Andre Efterretninger, som ere komne over med, melde, at Jndianerne i det vestlige Amerika virkelig have begyndt Krigen imod de forenede Stater, og udøvet mange Grusomheder paa Grendserne. De skulle ogsaa være meget talrige. Kongressen har givet befaling, strax at bringe en Armee paa 3000 Mand sammen, for at sætte sig imod Jndianerne, og føre Krigen med bedste Eftertryk, Men man troer, at en saa liden Armee aldrig vil være tilstrækkelig, omendskiønt Staten Virginien, som staaer meest i Fare ved disse Fiendligheder, af sine egne Midler og til sit eget Forsvar opbringer 1500 Mand, foruden de ovenmeldte. Jmidlertid kan denne udbrydende Jndianske Krig have den Nytte for de nye Friestater, at de ved den fælles Fiende og den fælles Fare forbindes mere og nøiere med hverandre. Saa kan den og have den gode Virkning, at Kongressens Anseelse og Magt, da det saa høilig behøves, kan forøges og bestyrkes, for at agere med større Eftertryk, Bierget Pik de Teneriffa, som ikke i mange Aar har sprudet Jld, har paa eengang igien begyndt at brænde heftig. Dog skal Laven ikke udgyde sig saa overmaade stærkt, at den kunde true med Fare, men den høit opstigende Lue skal være skrækkelig at see paa. Nogle Skibe, som ere komne hertil fra denne Øe berette, at, da de ikke laae meget langt borte fra Bierget ved Kysten, faldt gloende Stene ned igjennem Luften paa dem, saa at de i største Hast saae sig nødte til at lægge længer fra Keiserinden af Rusland har kjøbt den kostbare Diamant, som Hr. Edwards har bragt med fra Jndien, for 150000 Pd. Sterl. Denne er den skiønneste Juveel i Europa, den veier 218 1/2 Carat, og Keiserinden har bestemt den til en Foræring for sin Søn, Storfyrste Paul Petrowitsch.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Brüssel, den 6 Januarii. Keiseren har ved en Forordning givet Kornhandelen ganske frie, fordi, som der siges i denne Forordning, en fuldkommen Friehed i denne Handel er det eneste Middel til at holde Kornet i Landet i den fordeelagtigste Priis. Enhver kan altsaa nu kiøbe og sælge, oplægge, udføre Korn hvor, hvorhen og naar han vil Paris, den 8 Januarii. Man har lagt Mærke til, at de, der ere udnævnte til Lemmer af Nationalforsamlingen den 29de hujus, ere alle uafhængende Personer, som ikke beklæde noget Embede eller nogen Charge enten ved Kongens eller Prindsernes Hofstat. Hertugen af Harcourt, som er een af Lemmerne, er vel Gouverneur hos Dauphin, men dette kan man snarere kalde et Statsembede end et Hofembede. Til de vigtige Ting, som skulle foretages i denne høie Forsamling, regner man ogsaa: 1) Provincial-Administrationen, 2) Tolden, og i sær Salttolden, 3) Protestanternes Anliggende, 4) Kron-Domainernes Afhændelse. Kongen aabner Forsamlingen selv, men i de følgende Sessioner kommer Kongens ældre Broder, Monsieur, eller Græven af Provence, til at præsidere.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Vor Ambassadeur i Constantinopel har nyelig villet seende et Skib til det Sorte Hav, for at giøre nogle Observationer, optage Charter &c.; men Divanet har ikke villet give ham Tilladelse dertil.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Den 15de Januarii. Aabningen af Assemblee de Notables er udsat fra den 29de Januarii til den 5te Februarii. Aarsagen skal være, at man har forglemt at indkalde Deputerede fra Stænderne paa Corsica til den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Polsk Grendse, den 9 Januarii. Det faaer Vished, af Kongen af Polen vil først i Februarii gaae til Kaniew, for der at holde en Sammenkomst med Keiserinden af Rusland.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
De sorte Rævepelse, som Keiserinden har foræret Gesandterne fra Wien, Paris og London, til Reisen til Cherson, vurderes paa 50000, og af andre paa 70000 Rubler.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Den forrige Chan i Krim, Shahin Gheray, lever nu i Ukrainen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Carlsruhe, den 11 Januarii. Da der paa et halvt Aar er bleven forelagt Mark græven adskillige Dødsdomme over Mordere til Confirmation, saa har Hs. Durchl., da saadanne Forbrydelser størstedelen have en raa Opdragelse til Grund, befalet, at der i Kirker og Skoler ved hensigtsmæssige Prædikener skal indskærpes, hvor afskyeligt et Mord er, at det kan blive de Unges Hierter ret føleligt. Erlangen, den 12 Januarii. Af den Keiserlige Kiendelse, der er gaaet ud imod Borgerskabet i Nürnberg, troer man just ikke at kunne slutte, at det staaer sig slet med Borgerskabets Sag; thi man har i Wien altid havt den vise Grundsætning, at vise Borgerne og Undersaatterne, hvad de saa klage over, hen til Lydighed imod deres Øvrighed, og saa først nøie at undersøge Klagen. Magistraten manes strengt for den Angivelse af Stadens hele Credit- og Gieldsvæsen, som er affordret den, saa meget mere, da denne Angivelse allerede har været æsket 1756.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Haag, den 13 Januarii. Arvestadtholderen har skrevet til vort Raad, at han gierne vilde løssige Skydecorpset her fra den Eed, det havde gjort ham, efterdi nogle Skytter havde Vanskeligheder og Klager imod denne Eed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Fra den Sachsiske Grendse, den 13 Januarii. Allerede for nogle Maaneder siden skal i Pless en Vert være bleven hængt, fordi han havde sendt hele Planen af Fæstningen et Sted hen. Man siger, han har egentlig været Officeer, og har spillet Vertrollen allene for at opnaae sin Hensigt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Fra det Brandenborgske, den 16 Jan. Enkedronningen har af Hs. Majestæt faaet en smuk Stok til Foræring, oven i hvilken der er anbragt en Chrysopas. Denne Foræring bærer Dronningen gemeenlig, naar hun har Selskab, til Ære for ham, som har givet den.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
De mange Forestillinger imod Tobakskatten giøre, at denne gaaer ind igien, og de Kongelige Revenner skulle forsikkres ved taalelige Paalæg paa Overdaadighedsvarer, fornemmelig paa Sukker, fine Vine, Østers, Kort &c. Man siger, Statsminister von Heynitz har meest sat sig imod at indføre Tobaksskatten, og derover indgivet et meget fyndigt Promemoria, hvori han iblant andet har anført: "at Landmanden ved Skatter kunde ganske lægges øde, og alting tilsidst løbe ud paa Executioner i Landet."J Henseende til et Rygte, at den nye Monark havde mærkelig formindsket Strengheden i Krigsdisciplinen, er at bemærke, at der allene er givet befaling, for Fremtiden ikke længer at tildømme Straffene saa vilkaarligen, men at behandle Soldaterne som Mennesker, og denne befaling er given efter Gouverneur von Møllendorfs Raad. Gouverneuren havde allerede gjort Høistsal. Kongen Forestilling desangaaende, og skal den Gang have viist, at allene ved hans Omhue for at see Krigsartiklerne nøie fulgte, havde Garnisonen i Berlin i en vis Tid ved Desertion, Selvmord og Dødsfald, der havde været Følger af den alt for store Strenghed, ikke tabt meere end en Fierdedeel imod hvad der var tabt ved den øvrige Deel af Armeen i bemeldte Rubriker. Man siger, Høistsal. Kongen havde vel givet Gouverneuren Ret, men ikke endnu den Tid villet skride til nogen Forandring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Hamborg, den 20 Januarii. Fra 1ste Julii 1786 til Enden af Aaret, ere hertil indførte 228 Tønder Danske Sild.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Kiøbenhavn, den 26 Januarii. Den 29de December f. A. er Studiosus, Caspar Friderich Junghans, confirmeret til Sognepræst for Aans og Giesten Sogner i Riber Stift, naar samme ledig vorder. Den 5te Januarii d. A. er den personelle Capellan, Hr. Michael Schielderup Holst, beskikket til Sognepræst for Reendalens Præstegield i Aggershuus Stift. Den 12te Hr. Niels Tøxen ligesaa til Sognepræst for Nustrup Meenighed i Riber Stift. Birkedommer, Andreas Tolstrup, ligeledes beskikket til Vice-Raadmand i Horsens.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Under Dato 17de Januarii er udgaaet en Placat, angaaende videre Nedsættelse i Tolden af fremmed Rug, som til Danmark indføres indtil Julii Maaneds Udgang d. A.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Fra det Kongel. Rentekammer er under Dato 25de Januarii udgaaet en Placat, angaaende Forbud paa at brænde Brændeviin af Rug i Kiøbstæderne i Danmark, for det første til den 15de April 1787. Til Efterretning for dem, som behage at ville lade deres Meubler forsikkre ved Brand-Assecurance-Compagniet paa Vahre og Effecter, meldes: At Præmien herpaa, som efter Octroiens 9de Post var i Procent pr. Anno, er efter Generalforsamlingens Beslutning af 18de April 1781 nedsat til 4 Procent, naar Summen er 1000 Rdlr. og derover udi grundmurede Bygninger, og 1/2 Procent af lige Summer, udi Bindingsværks Bygninger, og 1/2 Procent, naar Bygningen er af Grundmuur paa en Kant, og Bindingsværk paa en anden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
J det Kongel. Bogtrykkerie hos Høyffner er i Commission at faae for 5 Mk.: Pandora, oder Kalender des Luxus und der Moden, for 1787, med 12 Maanedskobbere, som forestille adskillige Nationers Klædedragt, og med et illumineret Charte over Naturrigets forskiellige Brug til Klæder for Menneskene paa forskiellige Steder af Jorden. 4 Baron Corts Efterretninger og Tyrkerne og Cartarerne, indeholdende deres Sæder, Vedtægter, Regieringsform a., ere at bekomme for 10 Mk. paa Trykpapiir, indbunden 2 Rdlr., ligeledes haves nogle Exemplaret paa Skrivpapiir, hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret. J Betragtning over Vornedskabet og Følgerne af dets Ophævelse ved Anders Gamborg, Professor i Philosophien, har forladt Pressen, og faaes tilkiøbs hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse-Contoiret for 12 s.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
J Tidens nyttige Anvendelse paa Syge= og Dødssengen, forfattet af Mag. Lilienthal, sælges bestandig hos Bogtrykker Simmelkiær paa Adresse=Contoiret for 5 Mk. -
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
Dette Skrift recommenderer sig ved sine jævne gudsfrygtige Ord, og fortiener at eies af enhver tænkende Christen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-26
AVERTISSEMENT. Directionen for det Kongelige Octroierede Danske Asiatiske Compagnie bekiendtgjør herved: at Onsdagen den 18de April, förstkommende, bliver udi Compagniets Huus holden Auction over endeel Ostindiske og Chinesiske Vahre, i Følge de udstædte Speciel-Carger, ligesaa bliver til samme Tid og Sted bortsolgt endeel fra diverse Auctioner overblevne efterstaaende og uindfriede Chinesiske og Ostindiske Vahre, hvilke 14 Dage forinden Auctionen i Compagniets Pakhuse kan tages i Ciesyn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Kiøbenhavns Aar No. at ansk huus, Post-Tidender. udsMandagen, den 29 Januarii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved P. M. Hopffner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Pera, den 23 December. Rygtet udbreder sig, at den gamle Storadmiral allerede var ankommen ved Dardanellerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Madrid, den 25 December. Den Franske Ambassadeur her ved Hoffet, Hertug de la Vauguyon, reiser paa nogen Tid med Permission til Paris. Nogle troe, at han skal bruges ved Meglingen i de Hollandske Sager, men andre, at de ulykkelige Stridigheder imellem det Neapolitanske og Spanske Hof ere Skyld i hans Reise. Hidindtil have lige saa lidet Hs. Allerchristeligste Majestæts Bestræbelser, som Hertug de la Vauguyons Underhandling, kunne udrette noget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Marseille, den 7 Januarii. Ved et Kongel. confirmeret og af Parlementet i Provence registreret Mandement af vor Biskop, af 5te Aug. f. A., ere nogle Festdage deels blevne ophævede, deels henlagte til næstpaafølgende Søndag. Jblant de afskaffede Høitidsdage ere den 3die Jule- og Pindsedag, og alle Patroners Fester ere blevne henlagte til Søndagen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
London, den 9 Januarii. Man taler om en Tractat, som skal være i Værk, og hvorefter Engelland og Frankerig vilde forbinde sig nøie, for at forebygge, at det Ottomanniske Rige ikke ganske skulde gaae under. I Amerika skal der være i Forslag, at kalde Nordamerika, til Ære for dets Opfinder, Columba, og Jndbyggerne Columbiner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Fra Donau, den 13 Januarii. Over Belgrad udbreder man i Wien det Rygte, at den Tyrkiske Keiser Addul Hamid virkelig var død. Men der fattes endnu Ministerial=Depescher herom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
I Ungarn har man gjort en god Begyndelse med at ophæve Hoveriet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Wien, den 13 Januarii. Græve von Lattermann, som døde for nogle Aar siden, havde testamenteret en Person, som opholder sig i Komoren, 6000 Gylden. Betienten, som skulde sendt denne Capital over til Magistraten i Komoren, slog den under. Der indkom Klage over Magistraten hos Keiseren, og Keiseren, der, ligesom Arvingen, troede, at Magistraten havde faaet Pengene, befoel, at Magistraten skulde betale denne Sum.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Nu er en af Raadsherrerne fra Komoren kommen hertil, har beviist Magistratens Uskyldighed, opdaget Bedrageren, og Monarken har derved ikke kunne holde sig fra at udraabe: "Min Gud, saa nødes jeg da altid til at begaae uforskyldt Uretfærdighed, i det jeg ikkun vil udøve Retfærdighed!" Den bedragerske Betient er arreteret, og der falder ham endnu flere Underslæb til Last. Nyelig nærmede et velklædt ungt Menneske sig til een af Fangerne, som feiede Gaden her, og kyssede ham paa Haanden. Statsraad Baron C., som saae dette fra sit Vindue, lod det unge Menneske kalde for sig, og sagde ham, at man ikke kysser en Fange paa Haanden. "Men, svarede det unge Menneske, denne Fange er min Fader." Rørt over dette Svar, fortalte Statsraaden denne Sag for Monarken, som befalede at give det ædle unge Menneske det første Stipendium, der blev ledigt. Jndtil det kan skee, giver Statsraad C. ham 10 Gylden om Maaneden af sin Børs.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Man siger, det er meer end rimeligt, at Cabinetterne i Wien, Neapel, Parma, Florenz, Berlin og Dresden, have Ægteskabsforbindelser fore, som ville faae en mægtig Jndflydelse paa Europas Rolighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Da Proprietairerne ofte have været langsomme i at hæve Tienden, og meget Korn derved er blevet fordærvet for Landmanden, saa har Keiseren befalet, at, naar Bonden har meldet Tiendeherren, at hans Korn er opbundet, og denne ikke tager imod Tienden inden 24 Timer, skal Ting manden strax stikke Tienden ud, og Bonden have Lov at kiøre sit Korn til Huus. Ved denne menneskekiærlige Anordning vil Bondens Eiendom i Fremtiden bevares fra at tage Skade. Der kommer mange Russiske Officerer hertil, som holde Aarsagerne og Hensigten af deres Reise meget hemmelig. Naar vi faae see nogle af dem gaae til Livorno, og andre til Montenero, saa ville vi lade ahne os noget om en forestaaende Krig imod Tyrkerne.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Marienburg, den 15 Januarii. Første Juledag besteeg vor ældste Præst, en Mand paa 63 Aar, Prædikestolen frisk og munter, og da han i Jndgangen udtalede de Ord: "han døde (for os paa Korset, vilde han uden Tvivl sagt), blev han rørt af et Slag, faldt død ned i Prædikestolen, og kunde ikke bringes til Live igien. Mærkværdigt er det, at i Aaret 1706, altsaa for 80 Aar siden, er det samme skeet paa samme Dag og paa samme Prædikestoel.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Paris, den 15 Januarii. Da Nysgierrigheden i Henseende til hvad der skal forhandles i den mærkværdige Statsforsamling, som først var ansat at aabnes den 29de Januarii, er saa stor, saa gives der Folk nok, som allerede ville vide noget nærmere derom. Man siger, der skulde forelægges denne Forsamling de nøiagtigste og bestemteste Undersøgelser, som have kunnet giøres over Klostrenes og Adelens Godser, og Hovedforandringen kommer til at træffe Stiftelserne. Alle Lehne, siger man, ere Afhændelser fra Kronens Domainer, og altsaa ikkun Beneficier paa Livstid, af hvilke Eierne allene have Nydelsen og Brugen. Nu vil man vel ikke tilkiende Kongen Eiendommen af alle disse adspredte Godser, men i dets Sted paalægge en almindelig Skat, som skal betales paa eengang, og denne vil udgiøre en saa uhyre Sum, at man derved kan give Financerne en forønsket Ligevægt. Tiden vil snart lære, om dette forholder sig saa, og om Stemmerne ville være at forene derover. J øvrigt ville Folk af Erfaring, uden at tænke paa Tidernes Forandring, bemærke, at saadanne Assemblees de Notables, som i Aarene 1614, 1617 og 1626 ingen væsentlig Forandring syntes at have frembragt, dog, uden at Nationen i samme Øieblik har mærket det, havde været Kilden til den store Kongelige Magt, som Cardinal Richelien lagde Grund til, og som endnu stærkt blev forøget under Ludvig den 14de.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Vort Ostindiske Compagnie har af Hs. Catholske Majestæt faaet Tilladelse at udføre 2 Millioner haarde Plastre af Spanien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Der ventes til Versailles en Deputation fra Parlementet i Dison, som vægrer sig ved at efterleve det Kongelige Arret angaaende Forandringen med Hoveriet ved Landeveiene, saa at der næsten er begyndt et Oprør i Dison, og et Par Regimenter ere beordrede derhen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
J en Almanak, som udgives her, og finder stor Afsætning, sees en Liste paa Generaliteterne her i Riget, i hvilken tillige Rigets Størrelse, Folkemængde, samt Kongens Jndtægter og Udgifter angives, og som sluttes med følgende Beregning: Frankerige med Corsica indeholder 27541 Franske Quadratmile (Lieux, 23 Millioner 799200 Jndbyggere, som betale aarlig omtrent 538 Millioner 500300 Livrer, hvilke, tilligemed de 6 Millioner 600000 Livres, som Kongen hæver af St. Domingo, Martinique og Guadeloupe, udgiøre tilsammen 544 Millioner, 100300 Livres, Endnu trækker Kongen 471 Millioner 100000 Livres af den anden og tredie Tyvende Penge, af Kopskatten, af Generalforpagtningerne, af Generalregien &c., saa at følgelig det fulde Beløb af Rigets Jndkomster, efter denne Beregning, bestaaer af 1016 Millioner 200300 Livres.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Nu udbetaler Kongen aarlig: Bestandige Jnteresser 125 M. 600000 L.; Livrenter 81 M. 400000 L., for Armeen 44 M. 100000 L.; til Officerernes Sold 46 M. 400000 L., for Administrationen 32 M. 950000 L., for Corsica 1 M. 200000 L.; tilsammen 331 Millioner 650000 Livres. – Naar nu heraf sees at udkomme et Overskud i Jndtægten af 684 1/2 Million, saa skulde denne Regning bevise, at Frankerige var den rigeste Stat i Europa. Men nogle have her fundet Kongens Jndkomster for høit, og hans Udgifter for lavt ansatte, og vist er det, at Regieringen har ladet tage de 8 Sider ud af Calenderen, som denne Beregning stod paa. Aachen, den 16 Januarii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Et nyt Rigshofraads=Decret af 21de December, som er ankommet hertil fra Wien, suspenderer indtil videre, og saa længe Processen varer, den selvpaatvungne Raadsherre Lonneux, og hans Charge d'Affaires Doctor Vossen, tilligemed Notarierne Strauch og Zimmermann, fra deres respective Embeder og Lønninger. Men alt dette angaaer ikkun bisager, og Hovedsagen i vort Stads-Anliggende bliver alt endnu ganske uafgjort.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Leipzig, den 16 Januarii. J Spanien ere i Aaret 1785 trykte omtrent 236 Bøger. Deraf 73 Theologiske, 42 Digte og Theaterstykker, 25 over Historie og Antiquiteter, 13 juridiske, 19 philosophiske, 22 medicinske, 23 over Agerdyrkning, Jndustrie og Handel &c.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Amsterdam, den 16 Januarii. Efter Breve fra Paris, vrimler det nu i Frankerige af reisende Engellændere med Prøvecharter af de Engelske Manufacturer og Fabriker. Den ene skader den anden, i det de giøre alt, for at faae Commissioner, som de vel ogsaa saae til betydelige Summer, men de Engelske Fabricanter have at see sig vel fore, at de ikke afsende deres Varer, paa blot Speculation, efterdi Tallet paa Bankerotter vil blive større ved ilde forstaaede og tvungne Kiøbslutninger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Maynstrømmen, den 16 Januarii. Nyelig tog een af de fornemmeste Kiøbmænd i Wien Flugten, og efterlod sig 50000 Gyldens Gield. Da hans Bod førte til Skildt: Staden Wien, saa gav dette de vittige Hoveder der Leilighed til at sige: Staden Wien er banquerot. Ja de deelte endogsaa Sørgebreve omkring paa Caffehusene, hvori Staden Wien, som en forladt Enke, lod Folk vide, at hendes Mand var død.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Frankfurt ved Mayn, den 16 Januarii. Til Aschaffenburg er for faa Dage siden bleven indbragt som Arrestant en Ertspidsbube, under Navn af den Forgyldte Conrad, som i Egnene deromkring og i det Ful diske, under Paaskud af at ville stifte en nye Religion, har udøvet store Bedragerier ved at grave efter Skatte, og andre Tyvestræger. Han er Hoved for en stor Bande, hvoriblant der skal være Folk af saadan Stand, som man ikke havde formodet. Een af dem havde kort tilforn Strid med ham, fordi han forlangte visse Fortrin, og vilde have 40000 Gylden forlods af en projecteret Fangst paa nogle Millioner. Den forgyldte Conrad sidder nu i Jern, og man har givet ham et Kobberharnisk paa Ved det første Forhør skal Spidsbuben have sagt: "Han vidste, at han skulde døe for sin Religion, og faae Martyrkro"nen, men han havde først om 3 Aar skullet korsfæstes af "Jøder." Som der siges, er han allerede i Nederlandenne og i Würsburg undløben af Fængsel. Jngen Laas er ham saa konstig, at han jo kan lukke den op. Der er sat 2 Fruentimmer fast med ham. Een af hans Cammerader, ved Navn Ginter, har skullet komme Dagen derpaa med mange Penge, men han har ikke indfundet sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Fra det Brandenborgske, den 20 Januarii. En riig Jøde i Berlin gjorde Fordring til Høistsal. Kongen paa 80000 Daler for Leverancer i 7 Aars Krigen, men blev da afviist. Hs. nu regierende Majestæt derimod lader udbetale ham hele Summen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Fra Wien skal nyelig være indløbet i Berlin vigtige Depescher, over hvis Jndhold der dømmes forskielligen.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
(Posten for i Dag er ved Avisens Slutning ikke ankommen.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Kiøbenhavn, den 29 Januarii. Vinden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1787-01-29
Barom. Therm. 28. 2. 6. 4 1/2 Kulde. Januarii. 1 1/2 Varme. N. V. 28. 6. 6. 1 3/4 Kulde. N. N. O. O. S. O.S. S. O.