JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Fra Vestindien venter man gandske sikkert gode Tidender. General Abercrombie har sidst i Martii Maaned havt 14000 Mand samlet paa Øen Barbadoes. Derfra detacherede han 4000 Mand til St. Domingo, og efter et til Dublin indløbet Brev fra Barbadoes af 10de April haabede man der, at han med de øvrige 10000 Mand vilde være i Stand til at tilbageerobre ey allene St. Lucie, men ogsaa Guadeloupe.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Vore Morgen= og Aftenposter melde paa en hemmelighedsfuld Maade om en Misforstaaelse, der skal være udbrudt imellem et Par Ægtefolk af høy Stand. "Med megen Bekymring, hedder det i eet af disse Blade, maa vi fortælle, hvorlunde en vis høy Persons Opførsel imod hans elskværdige Gemalinde nyeligen har været af den Beskaffenhed, at man maa frygte, en Skilsmisse vil blive en uundgaaelig Følge deraf. J næsten tre Uger have de ikke seet eller talet med hinanden. En fornem lovkyndig Lord har siden tilskrevet Manden adskillige venskabelige og formanende Breve, men forgieves. J Postskriptet til Dagens Aftenpost læser man: "J Gaar Aftes havde Lord Thurlow efter foregaaende Jndbydelse en Samtale med Prindsen af Wallis i Carletonhouse angaaende en vis Sag af Vigtighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Fra Schweitz, den 24de Mai. Den franske Alpearmee under General Kellermann er 35000 Mand stærk paa Marchen, for at foreene sig med den italienske Armee under Buonaparte, som med den største Deel af disse Armeer vil trænge frem til Foden af den tyrolske Bierg strækning, og sende det øvrige over Rom til Neapolis. Af denne gode Aarsag er den neapolitanske Konges Lyst reyse og den engelske Prinds Augusts Tour fra Rom til Neapolis blevet udsat. – J Mayland har Handelshuset, Ballavio falleret, og man frygter for flere Bankerotter.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Amsterdam, den 28de Mai. Uagtet al den Allarm, endeel af denne Stads Borgerskab gjorde over det franske Militaires Jndrykken, seer man dog nu allerede nogle hundrede Mand franske Husarer her, og i Morgen kan ventes en Bataillon Jnfanterie. Communeraadet har nu ogsaa bekiendtgjort, at de Borgerartillerister, som havde havt Deel i vore Uroeligheder den 10de, hverken maae lade sig see med Vaaben eller Munderinger paa offentlig Gade; og at de følgeligen ere saa godt som afskedigede. Ved Artilleriecorpsets nye Organisation skulle blot de igien ansættes, som paa bemeldte uroelige Dag lystrede Ordre og nedlagde deres Vaaben, eller som dog kunne bevise, at de bleve hindret fra at giøre det. J Dag er man ifærd med at afvæbne et Compagnie af det borgerlige Cavallerie; samme Skjebne ville alle de Borgercorps have, som ikke forholde sig roeligen. Ja General Bournonville har endog foreslaaet, at ansætte en fransk General til Commandant i Amsterdam, hvilket Conventet i Haag dog ey endnu har villet bevilge. Den franske Gesandt Noel har anholdet om Udførsel af 5000 Stykker Hornqvæg og 10000 Faar til Sambre- og Maass Armeen, og overhovedet maa de franske Tropper ved Nederrhinen fra vor Republik forsynes med den fornødne Tilførsel, for ret med Eftertryk at kunne aabne Feldttoget.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Jtaliensk Grændse, den 22de May. General Beaulien skal fra Hofkrigsraadet i Wien have Ordre at forsvare Mantua, det maa koste hvad det vil, da Franskmændene uden Mantua aldrig kunne faae nogen fast Fod i Jtalien. Men han har maattet lade sig nøie med at forstærke benævnte Fæstning med adskillige Detachementer, og har derpaa fuldført sit Tilbagetog til Bispedømmet Trient i samme Øyeblik, da Franskmændene lode en Colonne rykke frem, for at forekomme ham, og satte deres Armees Centrum i Bevægelse, for at indspærre ham, General Beaulien var altsaa nødt til at sætte Coursen til Tyrol, især da hans Fiende var over 100000 Mand stærk. Skulde han faae alle de for hans Armee bestemte Forstærkninger, der beløbe sig til 30000 Mand, saa vil han igien kunne rykke frem, for at undsætte saavel Man tu som det Maylandske Citadelle.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Franskmændene skal allerede have sendt et stort Forraad af Silke fra Jtalien til Frankerig, og fra Paven er der fordret en Sum af 100 Millioner, under det Løfte, at de da ey ville hiemsøge Kirkestaten.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Warschau, den 25de Mai. J Grodne ere adskillige Personer arresterte, i hvilken Anledning Stadsportene en lang Tid have staaet tillukte. De her nyelig arresterte to polske Generaler og Kammerherrer ere transporterte videre fra Thorn til Berlin.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Haag, den 28de Mai. Da Fiendtlighederne imellem de Keyserlige og Franskmændene nu den 1ste Junii igien begynde, saa begiver General Daendels sig paa Marchen til Nymwegen med to Halvbrigader og et Regiment Cavallerie bataviske Tropper, for fælles med Franskmændene at dække vore Grændser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
J Brüssel har man arresteret 4 Personer, der skal have staaet i Forbindelse med Sammenrottelsen i Paris, og hvis Commission skal have været at stikke et stort Krudtmagazin i Brand. Sammesteds har man ogsaa forsikkret sig adskillige forhen udvandrede Belgiere, som vare komne tilbage fra Nedersachsen, og man troer, man vil formere dem deres Proces.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Den nye Embedseed skal igien forandres. Efter Borgeren Hahns Forslag skal i Stedet for: "saa sandt hielpe mig Gud den Almægtige bruges disse Ord: "jeg underkaster mig alle Straffe, som efter Naturen og Lovene kunne paalægges mig, dersom jeg paa nogen Maade viser Uredelighed eller Forsømmelse i mit Embedes Førelse."¬
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Man vil her vide, at en stor Deel af de i det Nassauiske værende hollandske Emigrante have af sig selv taget deres Afsked og nægtet at tage østerrigsk Krigstieneste.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Wien, den 25de Mai. Greve von Metternich skal i disse Dage reyse til London, for med Hoffet sammesteds at underhandle om Sager af stor Vigtighed. Dette har paa ny bragt Fredsrygtet i Gang igien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Wesel, den 29de Mai. Siden Vaabenstilstanden, blev opsagt, have Franskmændene været i fuld Bevægelse. Deres Leir ved Widdig under General Grenier er forflyttet til Anernach. General Kleber har sit Hovedqvarteer i Dusseldorf. Fra Dusseldorf til Obladen cam pere to franske Divisioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
J Gaar skulde General Jourdans Hovedqvarteer forflyttes fra Cøln. De ved Bonn staaende Tropper marchere til Hundsrück. Ved Neuwied og Coblenz arbeide Franskmændene Natten med Dagen paa Skandser.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Kiøbenhavn, den 6 Junii.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Meteorologiske Observationer. Therm. Barom.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
Vinden. 12 Varme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-06
30 May. S. S. O. 1 Junii. S. V. 28. O. O. 15. S. V. N. V.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Kiøbenhavns Aar. No. uun. smuk, ret. Post-Tidender, umue. le Fredagen, den 10 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Udtog af en Skrivelse fra Stokholm af 24 May. For nogen Tid siden udkom i Berlin en Historie om den armfeldtske Sammenrottelse. Den blev oversat paa svensk, men gjorde ingen Lykke. Midlertid har Udgiveren vidst, at tilveiebringe et Forbud mod Skriftet (?) og nu søges det, og læses med bifald. (At Udgiveren selv skulde have udvirket dette Forbud, forbigaaes af andre Tidender, og er vel ikke saa gandske troeligt, men at et saadant Forbud nødvendig maae have saadan en Virkning, er en Erfaringssandhed, som vel burde giøre de Mægtige opmærksomme.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Neuwied den 26 May. Rygtet om nogle Misforstaaelser mellem de franske og preusiske Tropper har bekræftet sig. De Franske ville ikke have Vestphalen indsluttet i Demarcationslinien, og virkelig skulle de Franske fra Dusseldorf have sendt en Coureer til Paris, for at indhente Forholdsbefalinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Basel, den 19de May. J Gaar vil man nogle Mile herfra have seet tvende Luftballons fra de Franske temmelig længe i Luften. Paa østerrigsk Side drage temmelig stærke Corps op af Rhinen, og lade, som de ville tage Post i vort Naboelag. Men man vil vide, at de ere bestemte at marchere længere op til Tyrol.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Augsburg, den 22de May. Efter et Rygte skal Nogle kei Paven have begivet sig fra Rom til Neapel. serlige Batailloner, der vare bestemte til at forstærke Beaulien, skulle allerede være ankomne til Tyrol. De øvrige Forstærkningstropper, der anslaaes til 30000 Mand, komme til den 10de i næste Maaned. Som det hedder, skulle de keiserlige Tropper, der rykke ud af Gallizien, erstattes med Russer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Wien, den 7de Mai. Under dette Datum fortæller Hr. von Schirachs politiske Journal, at man vil vide, at paa en nyelig til Rusland fra engelsk Side givet Opfordring, at tage alvorlig Deel i Krigen, og lade de ofte lovede Tropper marchere til Rhinen, Keiserinden, skal have givet til Svar, at det stedse har været hendes Hensigt at forsvare den franske Kongeværdigheds Sag, sætte Kongen paa Thronen, og bringe hans oprøriske Undersaatter til Lydighed; hun havde ogsaa gjort meget for Personerne af Kongehuset, og deres troe Tilhængere; men da nu Engelland var afstaaer fra denne Hensigt, og havde erklæret, at det kunde, og vilde underhandle med Kongefienderne, maaskee nødvendig al Medvirkning fra Ruslands Side ophøre.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Triest, den 14de Mai. Breve fra Venedig kunne ikke noksom skildre den der opkomne Bestyrtelse, især siden den regierende Hertug af Madera er flygtet af sit Land, og har søgt Tilflugt i sit prægtige Pallads ved den store Canal i Venedig. Denne uformodede Ankomst har gjort ualmindelig Opsigt i hele Byen, og mange see allerede i Tankerne de Franske fra Padua over Brentafloden gaae i Land paa Marcuspladsen. Her er Bestyrtelsen, ikke mindre, og stiger hvert Øieblik, efter at man fra det Mantuanske har erfaret, at den hele erkehertugelige Familie er flygtet fra Mayland til Jnspruck, og at Levningerne af vor Armee saaledes er sammensmeltede. Vor Stad befinder sig i dette Øieblik i en skrækkelig Crisis; thi skulde de Franske finde Leilighed til at lande paa den istrianske Kyst, og giennem Hertugdommet Krain at trænge videre ind i Hiertet af vore Arvelande, ere vi blottede fra al militair Hielp, og saameget meere udsatte for de største Farer, da Venedigs Doge og Senatorer, deres bekiendte Klogskab og Neutralitet uagtet, dog ikke kunne forebygge Overgangen over det adriatiske Hav.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Fra den italienske Grændse, den 22de May. Den franske Commissair Salicetti har - hedder det - udstædet en meget alvorlig Skrivelse til Hertugen af Toscana, hvori han fordrer de franske Troppers frie Giennemgang giennem det toscanske. Men man troer, at Storhertugen torde afslaae de Franske det, ligesom de Allierede; (men da de neapolitanske Tropper, disse Vægringer uagtet, have taget deres Vei giennem det toscanske, for at komme Tids nok til at være med at slaaes ved Pofloden, er det at formode, at de Franske ville tage sig samme Friehed.)
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Fra det Nassauske, den 23de Mai. J Gaar blev i Dillenburg en fra Arveprindsen af Oranien indløbne befaling bekiendtgjort, i Følge hvilken, de udvandrede hollandskoraniske Militaire skulde adskilles (Underofficererne og de Gemeene, at sige). Officererne skulle beholde deres halve Gage, alle Underofficerer og Gemeene, der have tient ved det første Rassemblement i det bremiske og nassauiske, faae hver tre Kroner; men de, der ere komne seenere fra Holland, og først været af det andet Rassemblement, kun to i Gratification. Officererne staaer det frit at træde i fremmed Tieneste, og at overtale deres Folk dertil, men i saa Fald tabe de deres halve Gage. Den keiserlige General Prinds Reus er for nogle Dage siden kommet til Dillenburg med Hververe, for at hverve de afskeedigede Hollændere til fire nederlandske Jnfanterie=Regimenter; men Hvervingen havde intet Hæld, fordi Cavallerister og Artillerister ingen Lysthave til Jnfanterietieneste; og fordi den af de keiserlige foreslagne Capitulation ikke ret anstaaer de Folk. De skulde nemlig have Haandpenge, i Forhold til deres Alder og Væxt, naar Krigen var til Ende, om det saa var om to Maaneder, skulde de være frie, og kunde gaae; men de der havde Lyst at blive, kunde capitulere paa ny, og faae nye Haandpenge; hvad der blev qvæstet, skulde behandles, som keiserlig Jnvalid, hvis han blev ubrugelig til Tienesten; og de skulde indrulleres ved de 4 omtalte Regimenter. J Dag har man alt aftakket Jnfanteriet og Artilleriet; Cavalleriet aftakkes i Morgen. Officererne ved disse Tropper skal beløbe sig til Haag, den 28de Mai. Den 23de giorde Borger Ploos i en Tale om Borgervæbningen, det Forslag ingen herskende Religion meere at erkiende, og paastod, at, naar Liigheden heri iagttages, vilde man her og i mangen anden Henseende finde meere Jver til Fædrelandets Frelse; og ønskede derfor, at alle Privilegier, de reforme te Kirker, Fattighuse, o. s. v. hidtil havde havt, maatte inddrages, og samtlige Religioner nyde fuldkommen Liighed. Herover er indsat en Commission, bestaaende af Borgerne Lublink, Reinst, Seisers, Ploos, Colmschate, Vreede, Pasteur, og Brands.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
London, den 31te Mai. Den mellem Prindsen af Wallis og hans Gemahlinde vedvarende Uroelighed er nu Gienstanden for den almindelige Samtale. Publicum tager levende Deel deri, og har nylig i Operaen, hvor Prindsessen kom mod Slutningen af første Act, offentlig tilkiendegivet denne, i det alle Tilskuerne ved hendes Komme stod op, modtog hende med høyt Frydeskriig, og lod Orchestret strax spille God save the King. Hun var øiensynlig bestyrtet, og hendes Hofdamer atte nogle Gange minde hende, inden hun sandsede at staae op, og neye for Publicum. Hun blev helset ved hendes Bortgang med lige Jubelskriig, og da hun sidste Søndag gjorde en Spadserefart i Hydepark, nød hun den meest smigrende Modtagelse af de spadserende af alle Stænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Som et Rygte herom, fortæller en Morgentidende, at Prindsessen har skrevet et Brev til hendes Fader og beklaget sig over hendes Gemahls og en vis Dames Forhold. Dette Brev var faldet Damen i Hænde, der havde brudt det, og Prindsessen var derpaa blevet værre behandlet, end før, hvorpaa hun havde spurgt Lord Thurlow om Raad, angaaende hendes forehavende Reise fra Engelland. Han havde tilbudt sin Mellemhandling; men Prindsen havde forbudet ham at komme for sig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Midlertid har hendes Gemahl ladet sig offentlig see ved sidste Vedderid i Epsom i en Phaeton med Lady Jersey, en Hofdame, om hvem de engelske Blade erindre, at hun for 13 Aar siden af Maria Cosway blev malt i en Troldqvindes Stilling; men at hun nu snarere fortiente dette Navn. Samme Troldqvinde skal staae i særdeles Naade hos Dronningen, og daglig giøre hende sin Opvartning, samt have Høystsammes bifald til alle de Forandringer, hun foretager i Carleton House (Prindsens Pallads). Derimod skulle Hertugen og Hertuginden af York vise Prindsessen deres Svigerinde den uafladeligste Opmærksomhed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
J øvrigt er man nu ivrigen sysselsat med de nye Parlamentsvalg. Mange Stæder skal Ministeriet have været meget lykkelig med deres Partie; det evig ministerielle Cambringes Universitet har gjenvalgt Pitt. J Vestminster synes For at være temmelig sikker paa at vælges igien; men om den anden Plads strider Adm. Gardner og Hornetooke.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Et i Gaar til Torbay ankommet Skib skal have medbragt den vigtige Nyhed, at Kongressen har ratificeret Tractaten med Engelland, dog kun med en Pluralitet af 2 3 Stemmer. Over Philladelphia vil man have den Efterretning, at et i Martii fra Port an Prince paa Domingo udløbet Armament paa 3 Linieskibe, 3 Fregatter, og 58 Transportskibe med 4000 Mand skal have gjort et Angreb paa Leogane, men med stort Tab være drevet tilbage, og igien være indløbet i Port an Prince.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Paris, den 30te May. J Gaar helligholdtes Seiersfesten i Paris med megen Glands paa Marspladsen. Klokken ti om Morgenen bebudedes den ved Kanonernes Torden. Nationalgarderne, Jnvaliderne, de Saarede droge foran med deres Faner. Klokken eet kom Directoriet, Ministrene, og Corps Diplomatiqve under Cavallerie=Eskorte paa den midt paa Pladsen oprettede Forhøyning, hvortil en 60 Fodbred Græstorvtrappe førte, og hvor Friehedens og Seierens Buster viiste sig paa Trophæer. Directorerne uddeelte Laurbær og Eegekroner, hvorpaa Dandse fulgte; 10000 Mand forestilte de 14 Armeer, og giorde Evolutioner. Af Frygt for Baboeufs Tilhængere, vare alle Vagter fordobblede. Ogsaa faaer man idelig ny Underretning om denne Sammenrottelses vidtspredte Grene. Fra Amiens, Bourges, Troyes, Ribiers, Tarascon, og flere Stæder har man erfaret, at samme Miner kiendelig vare bestemte til at springe. Ligeledes afsættes adskillige betydelige Embedsmænd, der have været i Sammenhæng med dem; blandt andre Ysabeau, Sergent, og Parre. Ugebladet Redacteuren kalder den høyt en orleansk Conspiration. Sikker, er man heller endnu ikke, især da Mandaternes og end mere Assignaternes skrækkelige synkende Værdie, alle Lovgivningens Bestræbelser uagtet hemmer den offentlige Machines Gang. Midlertid, nedlægge Vendeeisterne, deres Vaaben mere og meere, og skal man hos en i Vendeen arqvebuseret Emigrant Vasselot, have fundet et Brev fra Gren wille, hvori denne siger, at, da det er meget mueligt, Engelland inden kort Tid træder i Underhandling med Frankerig, maatte Royalistpartiet i Vendeen ikke giøre Regning paa nogen videre Understøttelse derfra, men dets Høvdinger sørge for sig selv.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Man troer, siger et af vore Blade, at vi inden to Maaneder have Fred med alle Landmagterne, og eene Krig med Engelland. J Gaar sendte Directoriet 500 Raadet det Budskab, at med Hertugen af Modena er sluttet en Vaabenstilstand, efter hvilke han betaler 7 1/2 Million i reede Penge, 2 1/2 i Levnetsmidler, og giver 20 af sine bedste Malerier.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Den italienske Grændse, den 24de May. General Buonaparte havde beordret en Armee paa 24000 Mand til at bryde ind i Kirkestaten. Men Pavens Befuldmægtigede have alt indladt sig i Underhandling med ham om Vaabenstilstand. Buonaparte forlanger foruden Laocoon og Apoll i Bellvedere, og andre prægtige Statuer, 50 Malerier, som han selv kan vælge af dem i Kirkestaten, samt en Contribution paa 50 Millioner Livres Tournois, enten i reede Penge eller Sølvtøy. Man troer, at denne sidste Betingelse ved den spanske Gesandts Mel naar lemhandling torde blive formildet.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Augsburg, den 22de Mai. Nogle af vore Blade anføre, at hvis Frankerig ikke vil tilstaae ham Fred, er Paven sindet at reise til Spanien eller Wien, hvilket sidste Sted, man siges, at vilde frabede sig hans Besøg.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Wesel, den 1ste Junii. Feldttoget ved Nederrhiin er aabnet, Patroullerne skulle alt ved Vahn have været i Fægtning.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Ehrenbreitstein, den 20de Mai. J Gaar lod Commandanten i Coblenz Prindsen af Würtemberg, vide, at den Kanonade, han fik at høre, ingen Fiendtlighed var, men angik Seiersfesten, der følgende Dag, Dagen for Stilstandens Ophør, skulde holdes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Kiøbenhavn, den 10 Junii. J Tallotteriets 606 Trækning i Altona, den 7de Junii, udkom følgende Nummere: Hos Hof-Bogtrykker Schulz i Skindergaden Nr. 36. faaes følgende Bøger, Revolutions=Almanak for 1796, 1 Rdlr. 4 Mk. Gottinger franske og tydske Futteral Calendere, 4 Mk. 4 Sk., saa og smaae Altonaiske Calender med illuminerte, røde, blaae, og sorte Kobbere. Sammesteds faaes: Schleswig-Holsteinischer Schreib-Calender auf das Jahr 1796 med Kobbere, røde, blaae og sorte, a 24 Sk., og med illuminerte, 2 Mk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Forklaring angaaende Bibellæsningen, først i Weysenhuus Kirken, derefter i Garnisons Kirken, af Dr. Nicolai Edinger Balle, Biskop i Siellands Stift; faaes hos Directeur og Hofbogtrykker Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 24 Sk., og hæftet 28 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Biskop Balles foreløbende korte Svar paa Spørgsmaalene til ham i den nys udkomne Opfordring; halvtredie Ark stort, bekommes hos Directeur Schultz i Skindergaden Nr. 36 for 8 Sk. uindbunden, og heftet 10 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
Den Kongelige Hof= og Stats-Calender for Aaret 1796 kan nu tilkjøbs bekommes i det Kongelige Bogtrykkerie, uindbunden for 4 Mk. 4 Sk., og hæftet 4 Mk. 8 Sk.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-10
AVERTISSEMENT Da Snedker-Svend Silvest er gaaet fra mit Arbeide, Onsdagen den 8de Junii, og jeg ikke veed hans Opholdsted, og han skylder mig Penge, saa anmoder jeg ham, at han vil giøre Rigtighed; i anden Fald henholder jeg mig efter Lovene. Weirup, Snedkermester.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Kiøbenhavns No. Aar. Da alluun. Hustru. nuar. huus.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Post-Tidender. putere. at Mandagen, den 13 Junii. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Constantinopel, den 25de April. J Morgen skal den franske Ambassadeur Verninge her holde sit offentlige Jndtog, og have sin Audients hos Storherren. Det er uden Exempel, at denne Audients hos Storherren finder Sted, da dog Foræringerne ikke endnu ere komne fra Paris, og Porten har selv fastsat denne Dag til Audients, uden at Verninge havde ventet det saa hastig.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Om kort Tid ventes her ogsaa den ny franske Gesandt Anbert Dubayet med mange Jngenieurer, som Frankerig sender Porten. Denne sender igjen disse franske Officerer til sine asiatiske Provindser, og nogle til den persiske Sophi, Muhmed Kan, der skal have forlangt dem, og med Held betient sig af slige Officerers Raadslag i Fægtningerne med Russerne i de caucasiske Egne. Det hedder endnu bestandig, Descorches gaaer herfra til Persien og Jndien, at stemme de derværende Regenter for Frankerigs Jnteresse. Porten har ogsaa sendt en Kirlanghis til Marseille, at hente der 100000 Frankerig for dens Regning kiøbte Geværer. De to Skibe, der under preusisk Flag i Archipelagus ere opbragte af de Franske, og her erklæredes for gode Priser, ere solgte her.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Den russiske Gesandt har erklært Reis Effendi: at Oginskys herværende Ophold, og det Friested, Porten tilstædde mange polske Emigranter i Moldau, ikke kunde være hans Monarkinde ligegyldigt. Reis Effendi gav til Svar, man kiendte ikke i Tyrkiet det Ord Emigranter. Porten havde altid havt Fremmede, især Polakker, i sin Tieneste; midlertid vilde han dog mælde Storherren hans Andragende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Venetianske Grændse, den 23de Mai. Efter Forlydende var den venetianske Senat adskillige Dage overordentlig samlet at raadslaae, om man ikke, da Krigsskuepladsen nærmede sig til det venetianske Territorium, skulde samle en Armee, for at skaffe sin Neutralitet Respect. Det kom herover til levende Debatter; de yngre Lemmer vare af denne Meening; men de ældre viiste, at det var umueligt at samle et tilstrækkeligt Antal Tropper til at forbyde Østerrigerne, eller de Franske at marchere giennem Landet. Til Slutning blev vedraget blot at samle en Armee til at vedligeholde Landets indvortes Rolighed.
Kiøbenhavns Postrytter, 1796-06-13
Paris, den 30te Mai. Regieringen i Venedig fordriver nu alle franske Emigranter ud af sit Land. Der er til den Ende ansat en saa kaldet Generalproveditor i Verona. Seieren ved Lodi den tiende have vi især General Berthiers Ædelmod at takke. J det Krigsraad, der i Forveien holdtes, erklærede han sig aldeles mod Foretagendet mod Broen, og viiste, at det ikke allene var overmaade vanskeligt, men og, hvis det mislykkedes, drog hele Armeens Undergang efter sig. Hans Grunde overtydede alle øvrige Generaler, undtagen Buonaparte, der befalede Angrebet, og paatog sig hele Ansvaret derfor. Da derpaa følgende Dag den Colonne, der skulde sætte over Broen, vakklede et Øieblik, glemte Berthier, at han havde været derimod, saae kun Fædrelandets Fare ved dets Misheld, tilte først frem i Spidsen for Colonnen, og vandt Seieren.