JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-07
Døbte. Den 4 Septbr., Spindemester J. Reichgrubers Søn, Peder Edvard; Fadd. Mad. Knebus, Pigen C. S. Hansen, Dagleier B. Hansen, Skomagersvend J. Lunde og Naalemagersvend P. Sørensen. S. D., Dagleier N. Christensens Søn, Christian; Fadd.: M. Hansd. og G. Andersen, Dagleier R. Hansen, Tjenestekarl J. Pedersen og Barnets Fader. Den 15de, M. Knudsdatters Søn: Peder Ludvig; Fadd.: Pigerne M. Ch. Steffensd., Kurvemagersvend N. H. Lange, Bagersvend H. Petersen og Skorsteensfeiersv. C. Wildner. Den 19de, N. S. Rasmussens Søn: Frit Christian Mathiassen; Fadd. Barnets Moder, Jfr. J. Holst, Skrædersv. Clemmensen og Skomagersv. Chr. Jeppesen. Den 22de, Sekretair F. Wahlmanns Datter: Caroline Johanne Agnes; Fadd. Frøkenerne Driberg og M. Andresen, Stiftamtmand og Kammerherre Cederfeldt de Simonsen, Generalkrigskommissair Krag, Amtmand Benzon og Regimentschirurg Jacobsen. Den 25de, Pottemagersvend C. Rønnovs Datter: Christine Frederiche, Fadd. Mad. Jørgensen, Jfr. K. Nielsen, Pottemagermesterne P. Schøz og I. C. Sørensen og Pottemagersvend J. Lohse. S. D.: M. Jensdatters Datter: Anne Kirstine Fransine; Fadd.: Pigerne K. Andersen og A. Nielsen, Skomagersvendene T. Blise og J. Hofmann. Døde. Den 30 August, Skræder J. C. Schøzs Kone, Chr. Ulr. Brandt, 45 1/2 Aar. Den 5 Septbr., Kandidatus Pharmacia P.A. Bøving, 22 Aar. Den 6te, Snedkermester F. Schmidt, 55 Aar. Den 12te, Grovsmedmester H. Jensen, 57 Aar. B. Frue Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-07
Døbte. Den 2 Septbr., Dagleier O. Nielsens Datter, Jensine Caroline; Fadd. Mad. Krag og Becher, Vognmand A. Frederichsen, Skræderne C. Linder og N. Stephansen. Den 4de, Dagleier L. Thygesens Datter: Hansine Amalia; Fadd.: Pigerne K. og A. Hansen, Ungkarlene M. og H. Rasmussen og Fahnesmed N. Nielsen. S. D., Skorsteensfeier N. Risums Søn: Anders; Fadd. Dagleierne S. Hansens og Fønses Koner, Skomagerne A. Marthin og Svaneberg og Ungkarl H. Andersen. Den 11te, Afdøde Huusmand A. Frederiksens Datter af Eibye: Andersine; Fadd.; Gaardmand H. Mortesens og Væver J. Jørgensens Koner, Gaardmand H. Mortesen, Tømmersvend H. Frederichsen og Skræder H. Andersen. Den 16de, Huusmand H. Jacobsens Søn i Eibye: Søren; Fadd.: Pigerne K. Povelsd. og M. K. Rasmusd., Gaardmændenne M. Sørensen og M. Rasmussen og Huusmand L. Rasmussen. Den 17de, Lærer F. Hansens Søn: Carl Ferdinand; Fadd.; Mad. Rasmussen, Jfr. W. Greve, Guldsmed Dangstrup, Lærerne Lauritzen og Frederichsen. S. D., Farver G. Tamdrups Datter: Birgitte Cathrine; Fadd. Mad. Hempel, Mad. Hvalsøe fra Middelfart, Kirkeværger S. Hempel, Bager Sander og Farversvend O. Bang. Den 19de, Kjøbmand J. Stichlers Søn, Johan Carl Wilhelm; Fadd. Mad. Steenfeldt og Hempel, Kjøbmand Preys og Fuldmægtig Eilschou. S. D., Kjøbmand J. Stich lers Datter: Marie Theresia; Fadd. Mad. Jensen og Jørgensen, Borgerkapitain Pflug og Kandestøber Sørensen. Den 25de, Hattemagersvend P. Olsens Søn: Jens; Fadd.: Skomager Hartmans Kone, Pigen S. N. Petersen, Barnets Fader, Hattemagersv. C. Nor sing og Skomagersv. F. Ferdinand. S. D., B. D. Knudsd. Datter, Else Marie; Fadd.: Pigerne E. Hansen og O. Thunøe, Ungkarlene N. Hansen, H. Andersen og M. Hansen. Den 26de, Gaardmand P. Nielsens Datter i Eibye, Kirsten; Fadd.: Pigen J. Petersd., Gaardmand J. Nielsens Kone, Gaardmændene R. Madsen, og H. Mortesen og Ungkarl N. Stephansen. Den 30te, Afdøde Tømmersvend F. C. Knudsens Datter, Johanne Frederiche Christophine; Fadd. Jfr. G. Andersen og M. Rasmussen, Borgerkapitain Breineberg, Hattemagermester Lerche og Brændeviinsbrænde, N. Larsen. S. D., Brændeviinsbrænder H. Petersens Datter: AneMarie; Fadd. Mad. Lykke og Juel, Politiebetjent Lykke, Brændeviinsbr. J. Petersen og Skomagermester P. Petersen. S. D., Hjulmand M. Olsens Datter: Johanne; Fadd.: Pigerne K. Hansd. og S. Barth, Berider Rasmussen, Hjulmand R. Frederiksen og Huusmand C. Rasmussen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-07
Kopulerede. Den 7de, Ungkarl A. Hansen og Pigen K. Nielsdatter. Den 25de, Hattemagersvend P. Olsen og Pigen C. M. Jensdatter. Den 30te, Hjulmand M. Olsen og Pigen A. M. Hans datter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-07
Døde. Den 2den, Tømmermand J. Rasmussen, 70 Aar. Den 10de, Vognmand Mathiesens Kone, C. Larsdatter, 45 Aar. Den 12te, Meelhandler J. Duchs Søn, Sophus, 2 Aar. Den 14de, Fisker C. F. Westerholdt, 76 Aar. Den 16de, Dagleier F. Nielsen, 27 Aar. Den 17de, Sukkermester H. Nielsen, 83 Aar. Den 20de, Skomager P. Nielsens Søn, Andreas, 14 Aar. Den 29de, Gjæstgiver N. Hansen, 57 Aar. C. St. Hans Sogn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-07
Døbte. Den 31 Aug., Muurfrimester H. C. Knudsens Datter: Karen Dorthea; Fadd.: Pigerne C. Momberg og C. Larsd., Bagersvend H. P. Thygesen, Barbeersvend C. A. Carstensen og Snedkersvend H. P. Petersen. Den 2 Septbr., Vagtmester L. N. Boebergs Søn: Christian Adolph; Fadd. Mad. Schwartz, Jfr. A. Rasmussen, Skomagermester O. Aagaard, Snedkermester F. Petersen og Brændeviinsbrænder H. Petersen. Den 3die, Dagleier A. Petersens Søn: Jørgen Andresen; Fadd.: Urtemand P. Henriksens Kone, Pigen A. Rasmusd., Skrædermester Hyld, Bødkersvend C. Basse og Gartner S. Basse. Den 4de, Skomager H. Mortensens Datter: Juliane Marie; Fadd.: Pigerne A. C. og J. Andersd., Skomager svendene P. Sørensen, R. Thorvaldsen og N. Lunde. S. D., Jnterimspikør i Veikoret J. P. F. Bechs Søn: Joachim GottcheFadd. Mad. Knudsen og Christensen, Kobbersmedmester Stokmann, Slagtermester Tange og Veipikør Kreiberg. Den 9de, Sæbemester P. Petersens Søn: Carl Møller; Fadd. Mad. Nielsen, Pigen, M. Johansen, Hvedebrødbager H. Hansen, Kammertjener C. Madsen og Musikus H. Gronemann. S. D., Brændeviinsbrænder P. Jørgensens Søn, Rasmus; Fadd. Frue Andrup, Mad. K. Jensen, Kjøbmand J. Nielsen, Stadshauptmand Andrup og Viinhandler Jensen. Den 11te, Skomagersvend H. E. Hartmanns Datter, Karensine Edelfine Rasmine; Fadd.: Pigerne C. M. Hartmann og M. Rasmusd., Skomagersvendene H. C. Thorsen og J. Delf og Vævermester A. Appeldorff. S. D., Dagleier J. J. BredsSøn: Jens Christian; Fadd. Mad. C. Nielsen og Spøhr, Garver Serve, Smaahandler N. Christensen og Sæbemester Petersen. Den 15de, Kornmaaler N. Hansens Datter: Mette Sophie, Fadd. Mad. Paulsen, Jfr. Nissen, Kirkeværger Hempel, Kommunitetskasserer Koefoed, Kjøbmand M. Døcker, Kasserer Storch og Provifor Strøiberg. Den 21de, Fahnesmed H. C. Jørgensens Datter: Julie Birgitte Marie; Fadd.: H. Pedersens Kone i Sneestrup Pigen A. C. Rasmusd., Fahnesmed N. Nielsen, Dragon P. Rasmussen og Tjenestekarl C. Olsen. Den 25de, Styrmand J. Jessens Datter: Birgitte Kirstine, Fadd.: Pigerne C. A. Obelt og M.C. Hansd. fra Seden, Baadfører H. Olsen, Skrædermester Hyld. Huuseier N. Kjæresen, alle i Skibhusene. S. D., Hattemagersvend P. Olsens Søn, Peter Petersen; Fadd.: Pigerne M. Numensd. og M. Hansd., Hattemagersvendene Cl. Petersen, Lilieqvist og N. Bus. Den 29de, Ritmester R. Hindsgavls Søn i Skibhusene, Niels Emanuel; Fadd.: P. Hansens Kone i Horseberg Mølle, Jfr. C.A. Hindsgavl, Skipper Holbeck, Forpagter Stylsvig og Skolelærer, Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-07
Kopulerede. Den 10de, Tjenestekarl P. Jørgensen og Pigen M. Ch. Larsdatter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-07
Døde. Den 15de, Toldbetjent J. Geertsens Enke, Maren Brandt, fra Middelfart, 76 Aar. Følgeblad til Fyens Stifts Adresse-Avis.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
64 Aargang. No. 142. Fyens Stifts Kongelig allene privilegerede. Adresse-Avis og fl. Avertissementstidende. Forsendes med Brevposten, overalt i de Danske Stater. Redigeres, trykkes og forlægges af Udgiveren Søren Hempel i Odense. Mandagen den 10 October 1825. Jndhold. Spanien (Biskoppens af Tarragona, Crens Død. Den Nordamerikanske Gesandts Tiltrædelses=Audients).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Storbrittannien (Staden Araccas Jndtagelse i Jndien).De Amerikanske Anliggender (Underhandlinger i Rio Janeiro med Portugal. Jnsurrektion paa Hayti dæmpet. De brasiliske Troppers Nederlag i Banda Oriental). De græsk tyrkiske Anliggender (Konferentser i Anledning af det græske Manifest).
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Spanien. Den nye Junta ansees for det vigtigste Skridt af Regjeringen siden Restaurationen, og lover, ifald den holder sig, meget Godt, saasom et Laans endelige Opnaaelse, de roialistiske Frivilliges Afvæbning og en ny virkelig Amne: stie, hvortil Dekretet alt skal være underskrevne af Hs. Maj., men Bekjendtgjørelsen udsat, indtil Juntaens Betænkning derover er indhentet. Det hedder og, at de baskiske Provindser skulle indbydes til at sende Deputerede til Juntaen, der i saa Fald vilde udgjøre et Slags National Repræsentation. Jfølge en Skildring af de udnævnte Medlemmer er Erkebiskoppen af Mexico, Hr. Ponte, er Fætter til Calomarde, har en Tidlang været Vicekonge i Ny spanien, og havde Deel i Traktaten af Jguala, hvorefter Mexico skulde have en Jnfant til Keiser. Marqvis v. laReunion var i Begyndelsen af Uafhængighedskrigen Kommandant i Cadix og siden Vicekonge i Mexico, hvor han dæmpede Hidalgos Opstand. 1820 var han Generalkapitain i Gallicien og lod her Forfatningen proklammere. Don Parga var ogsaa nogle Dage Indenrigsminister i Konstitutionstiden. befalingen til alle, saavel konstitutionelle som roialistisk, Officerer paa ubestemt Permission, til at rømme Madri- og alle Residentssteder, er atter ophævet, hvorimod de til hobe ere satte under Politiets Opsyn. Planen til at lægge alle Elementairskoler under Jesuiternes Bestyrelse, er ogsaa gaaet ind igjen. Den forhenværende Redakteur af Restaurador, Pater Martinez, som var udnævnt til Biskop i Mallaga, er af Biskoppen i Toledo nylig indviet til Medlem af Tiggermunkenes Orden. Begge ere de mistænkte for at have været Medvidere i den Bessiereske Sammensværgelse. Deres værdige Kollega, Jnqvisitionens Talsmand Creuz, Ærkebiskop af Tarragona, er, sine overordentlige Jndkomster uagtet, død som en Prakker. Pa Rygtet om, at Mina og Arguelles vare landede paa Cataloniens Kyster, ere flere af deres Venner, deriblandt den 90aarige Olding Don Torres de Gama, kastede i Fængsel.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Efter Forlydende skulle de franske Tropper forblive i Leiren ved Bayonne til den 1 Novbr. Den franske Banquier Tassin er kommen til Madrid, for at underhandle om et Laan paa endeel Pariser Huses Vegne. Dagen efter sin Ankomst skulde han have Audients hos Kongen, og Man vilde alt vide Laanets Størrelse, 500 Millioner Fr., som skulde overlades for 65 og 6 Procent Provision, samt Tolden og Tobaks=Monopolet stilles til Sikkerhed for Renterne; men hverken Cortes=Laanene eller den hollandske Gjeld berørtes. Det siges imidlertid at have havt samme Skjebne som alle foregaaende, og være - forkastet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Den nye Gesandt fra de Forenede Stater, Hr. Everett, har overleveret sit Kreditiv, og derved i en smigrende Tale, som blev besvaret med Mildhed, forsikret Hs. Maj. om Præsidentens Agtelse og Længsel efter at befæste den gode Forstaaelse med Spanien. Naturen - hedder det - som gjorde begge Stater til Naboer (at sige i Amerika.), synes at have bestemt dem til Venner og Allierede, og opfordre dem til en virksom og udstrakt Sam handel. De Forenede Staters Regjering vil intet forsømme, for at benytte denne Forsynets heldige Tilskikkelse, og omtvivler ikke, at disse Følelser ville finde Gjenklang i Deres Majestæts Hjerte &c. J denne Politik sporer Man saaledes en Tilbøielighed hos de Forenede Stater til at understøtte Spaniens Jnteresse i deres Verdensdeel, fordi de, uden at hylde den hellige Alliantses Grundsætninger, ugjerne see Engellands Jndflydelse i det spanske Ame i rika, og derfor og skulle have foreslaaet det franske Kabinet, at garantere Spanien Øen Cuba. Ei heller har St. Domnigos Emancipation været dem kjærkommen, formedelst den Uroe, de Sortes Forøgelse opvækker. - Det vilde saaledes blive et nyt vore Dage forbeholdt Vidunder, at see en Fristat antage sig den monarkiske Sag, medens de monarkiske Stater troe, uden Fare at kunne begunstige det republikanske System.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Storbrittannien. Fra Krigsskuepladsen i Jndien har Man endelig engang igjen en oplivende Officialberetning, hvorefter de brittiske Tropper under General Morrison den 1 April have erobret Arracan (Hovedstaden i den birmanniske Provinds af samme Navn, med 160,000 Jndvaanere). Den 10,000 a Md. stærke birmanniske Armee, som forsvarede Passerne i til Staden, blev ganske adspredt og opløst. Høiene deromkring maatte først indtages, og Veie banes over store Moradser; men med mageløs Udholdenhed overvandt Tropperne alle Besværligheder. En Mængde Vaaben og Kanoner bleve tillige erobrede. Da Engellænderne droge indi Staden lod, med Undtagelse af 6 til 8 Matroner, ikke en Siel sig see, og næsten Jntet var levnet at plyndre. Siden vare omtrent 15,000 vendte tilbage, og alle indfødte Høvdinger havde frivillig underkastet sig. Arracans Jndtagelse var i de brittiske Besiddelser feiret med Glædessal. ver, Generalgovernøren, Lord Amherst, havde givet endeel indenlandske Soldater, som vare dømte til offentligt Arbeide, deres Frihed, og det Regiment, som sidst gjorde Opstand, havde faaet sin Fane tilbage. Times deeltager dog ikke saa ganske i den almindelige Jubel, da Engellænderne ved denne Seier dog egentlig kun have vundet en Kyst=Position, men ingen Hovedpunkt i det Jndre, der kunde aabne dem Vei til den fjendtlige Hovedstad. Ogsaa har General Campbel maattet trække sig omtrent 50 engelske Mile tilbage til Donabew, og agtede her den 3 April at gjøre et Angreb, hvortil 100 Kanoner vare sammenbragte. Et Forsøg af Kongen af Ava paa at vinde Siams unge Behersker for sin Sag, er mislykket, uagtet han, til Tegn paa sit oprigtige Venskab, havde lovet selv at komme til Siam, for at bivaane den afdøde Fyrstes Opbrændelse. Siameserne ere forblevne Engellænderne troe og have skikket dem et Hjelpekorps paa 30,000 Md.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
De Amerikanske Anliggender. Den Mexicanske Charge d'Affaires i London har nu udnævnt Handels-Agentere for Marseille, Cette, Bordeaux, og Havre, hvilket den franske Regjering ogsaa skal have gjort for de Mexikanske Søestæder. Der haves saaledes Haab om, at Frankerig snart vil træde i nærmere Forbindelse med de fordums Kolonier, som nødvendigt for at give dets Handel og Jndustrie et nyt Sving, hvoraf da igjen vilde følge dets Medvirkning, for at formaae Spanien til det samme. J Nordamerika har St. Domingos Emancipation gjort megen Opsigt (see ovenfor, Meningerne ere deelte; Nogle prise Frankerigs Beslutning, Andre befrygte Følger deraf for de Forenede Stater; men Alle see de med skelende Øine de Privilegier, som ere tilstaaede den franske Handel. Paa Hayti selv har, i Anledning af Underhandlingerne med Frankerig, været nærved at udbryde en Jnsurrektion i den nordlige Deel som det dog lykkedes den raske Præsident Boyer strax at faae dæmpet, ved selv at begive sig til Cap Hayti, hvorfra han alt den 4 August var kommet tilbage til Port-au=Prince og medbragte en General Profete med 2 Adjutantere og flere Officerer i Lænker, som nu skulle stilles for en Krigsret. De Sammensvorne skulle tildeels være af Christophs forrige Armee.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
De græst tyrkiske Anliggender. frembyde ogsaa ved deres alt mere indviklede Gang fordoblet Jnteresse. Om Krigen paa Morea selv er det reent stille. J Alexandrien holder Man det for en særdeles Guds Beskjermelse baade over Egypterne og Europæerne at Forsøget med de græske Brandere mislykkedes, da her laae henved 500 Skibe, som med Havnen og Staden, hvis Vinden blot havde været vestlig, istedetfor nordlig, stode paa Spil. Lotserne, som holdt de 3 Brandere for Koffardieskibe, gik ombord og bleve lænkede af Grækerne. Da Mandskabet paa den forreste saae, at det var opdaget, antændte det Branderen og flygtede i Chaluppen, efterladende den ulykkelige Lots paa det brændende Skib, som dog ventelig af Mangel paa Brandstof, ikke sprang i Luften, men midt igjennem en Skov af Master drev paa Land, hvor den opbrændte uden videre Skade. Det var den uforfærdede Kanaris, som forestod dette dristige Tog, og for Resten overseer Man ikke, at det er Fienden, som tale i Beretningen. Kapudan Paschas Ankomst med den tyrkiske Flaade i Vicekongens Fraværelse den 13 August, vakte en almindelig Uroe, og det af ham nedsatte Regentskab skikkede Bud paa Bud efter ham, indtil han den 20de kom tilbage og modtog Storadmiralen med den ham tilkommende Æresbeviisning - Beviis paa, hvad Tillid disse tyr, kiske Hærførere have til hverandre. Der arbeides af al Jver paa den nye Expedition til Morea, som Man dog troede først kunde afseile i Slutningen af Septbr. Fra Hydra er afsendt 1600 Mk. til Understøttelse for Jnsurgenterne paa Candien, som til den 14 August havde indtaget Fæstningerne Grambuses og Kiøsannos. Denne Opstand, forenet med Tildragelserne ved Missolunghi, har givet Grækerne paa Morea nyt Mod og er nok Aarsag i, at Kolekotroni, som alt havde underskrevet det bekjendte Manifest, siden igjen har protesteret derimod, og erklæret, at han er ført bag Lyset. Hr. Trikupis og to Sønner af Conduriotti og Miaulis nævnes som de til London, afsendte græske Deputerede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
J Wien er efter Stjernen holdt flere Konferentser imellem Fyrst Metternich og de franske, russiske, preussiske og storbrittanniske Ambassadeurer. Som Man i Paris vilde vide, har det russiske Hof forandret sin Politik i Henseende til Porten, og begynder ligesom Østerrig at sammentrække en Sundhedskordon paa de tyrkiske Grændser. Paa Efterretning om, at Keiseren selv vil indtræffe her, skal Hospodaren af Moldau have forlangt Forholds ordre i Konstantinopel om det Ceremoniel, som derved maatte være at lagttage. Hvorvidt iøvrigt Rusland maatte kunne vinde sin gamle Jndflydelse i Grækenland tilbage, beroer aldeles paa Engellands Beslutning. Ved de hyppige Kabinetsraad, som i samme Anledning ogsaa ere holdte i London, skal Lord Strangford (hvis Afreise til Petersburg iøvrigt forviist skulde gaae for sig om nogle Dage, have yttret, at hvis Engelland undslog sig for at yde Græ skerne den forlangte Beskyttelse, var der nok en Magt, som paatog sig det, og Engelland vilde da ugjerne see, at Rusland fik en Jndflydelse i Middelhavet, som det saa længe har eftertragtet. Det bemærkes og fra London, at den prussiske Konsul sammesteds har aflagt flere Besøg hos de græske Agentere. Den franske Ambassadeur var lutter Opmærksomhed, og havde den 23 Septbr. en lang Sammenkomst med Hr. Canning. "Tage Vi ikke feil - hedder det i en anden Skrivelse fra London - da er den Tid ikke langt borte, at Man vil see vigtige Forberedelser til et Skridt, som den hele kristelige Verden saa inderlig ønsker: Grækenlands ubetingede Uafhængighed fra tyrkisk Herredømme, som selvstændig Stat. J denne Henseende var det levantiske Kompagnies Ophævelse ikke omsonst, hvorved Regjeringen vandt frie Hænder til at handle i den græske Sag. Skulde det atter iaar lykkes Grækerne at forjage Fienden, (men det samme sagde Man ifjor 1), da kan Engelland med samme Ret erklære dem for virkelig frie som de Amerikanske Stater. Kun een Rystelse kan det have til følge: en Krigserklæring af Porten mod Engelland; men derved vilde Grækenlands Frihed kun befæstes, og hvo der vilde komme tilkort, er let at gjette. Rustninger af Bihensigter, kan vel finde Sted; men Europas Rolighed vil alligevel ikke blive forstyrret. Kunde Engelland beqvemme sig til at erklære Egypten for uafhængigt, som det i Grunden er, og derved forhindre Vicekongens Jndblanding i Kampen, da have Grækerne viist, at de nok kunne gjøre Resten. Paa den anden Side skulde Man næsten troe, at det var i profetisk Aand, en Skrivelse fra St. Maura allerede forsikrer, at Engellænderne have afslaaet det græske Tilbud, som allene en Følge af Sagernes slette Tilstand; thi baade skal Cochrane være forhindret fra at afseile til Grækernes Bistand, ogsaa er nylig udkommet en Kabinetsbefaling til at anholde alle med Vaaben og Munition til Middelhavet bestemte Skibe, hvilket Man haaber dog ogsaa at gielde Egypten, hvortil just et Skib var ifærd med at udklarere. Naturligviis faldt herved de græske Obligationer, som forud allerede stode saa lavt, paa engang 4 pCt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Foruden det sidstmeldte Forhold af den østerrigske Oberst Accurtii, at forbyde de Græske at visitere Skibe, som tilføre Fienden Krigskontrabande, hvorimod Regjeringen høitidelig har protesteret, som stridende imod Neutraliteten, findes i dette heel ubeleilige Øieblik baade franske og østerrigske Krigskibe i Nauplion, for at gjøre Reklamationer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Kjøbenhavns Børs-Kours den 7 October 1825. Hamb. 2 M. - k. S. 208. - Spec. 211: 12 Rbmk. 10 1/2 s. 4 pCt. Kongel. Oblig: 90 a 90 1/2 Rbd. Sedl. Dito, 86 1/2 a 86 3/4 i Banco. Nationb. Obl.: 102 a 102 1/2 Rbd. r. S. ell. 108 a 108 1/2 Rbd. Sedl. Hamborger Laan af 1819: 3000 Bcomk. 100 i Bco. Dito . . . . . . . . . Dito: 4000 Bcomk. 100 Bco. 5 PCt. nye danske Oblig. (6 M. efter Udstædelsen) - L. Sterl. (1 L. Sterl. beregnet til 14 Bmk.) Norske Speciessedl. pr. 100 Spec. 189 a 189 1/2 Rbd. Sedl. Svenske Sedl. pr. Rdlr. Rigsgjeld 52 Rbs. Tegn. 6 PCt. Norske Laan ved Hambro & Søn 105 1/2 a 106 i Bco. 4 PCt. Dito Nye . . . . . . . . . . . . . 97 a 97 1/2 i Bco. Asiat. Aktier 90 i Sedl. - Bank-Disconto: 5 PCt. dertisse ments.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Paa Veien fra Odense til Verninge er den 4 October tabt en Pakke, hvorudi var et stort hvidt Kambringes Tørklæde af 10 Qv. Bredde, med brede Rosenborter, en grøn og rød smal stribet Bomulds=Kjole med lange Ærmer, en Gases Halsstrimmel, indsvøbt i et hvidt Kambringes Lommetørklæde med rød broderet Bort og i det ene Hjørne stod N. M. 1; et hvidt Underskjørt, hvorudi var 6 Alen engelske Baand, 4 Alen Silke Lidser, 4 Alen Skoebaand, 4 Alen sorte Lystrings Baand, 5, Alen rød= og grøntærnede Baand, og noget kjøbt til Børn, en sort Bomulds=Fløiels Modest, foret med rødt Kambringes og Tylt om, samt Steenkuls=Knapper, et dito Belte, et Par Bomuldstrømper, en liden guul Tegnebog med 1 Rbd. i og 2 smaae Sedler, 1 1/2 Al. lyserødt Sirts og 2/3 Alen rødtærnet, Bomfi, et Snørliv; Alt indpakket i et sammensyet Kjøkken, Forklæde og bunden uden om med Seilgarn. Den retsindige Finder bedes at aflevere det paa Adressekontoiret eller i Verninge Præstegaard, imod en billig Findeløn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Undertegnede kan fremdeles modtage Lærlinge at danne i de akademiske Videnskaber. Vedkommende, som om Vilkaarene ønske Underretning, skulde strax erholde samme fra J. Brandt, Præst i Gamtofte ved Assens.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
At Passagen over Kaalsmølle-Broe her ved Byen, formedelst Bagslusens Reparation, er spærret fra førstkommende Onsdag indtil den 20 dennes, og at Landeveien fra Faaborg imidlertid er forlagt ved Strandmøllen, bekjendtgjøres herved. Baag Herredskontoir i Assens den 8 October 1825. Gundorph.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Tirsdagen den 18 October aabnes Ovnen ved Bramstrux Kalkbrænderie for sidste Gang i dette Aar til Priis 7 Mk. pr. Tønde. Det anmærkes: god velbrændt Kalk og forsvarligt Maal bliver udleveret. J. Madsen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Jmod lovbefalet Sikkerhed, kan i tilstundende 11 Decbr. Termin d. A. erholdes til Laans fra Baroniet Lehns Overformynderie 383 Rbd. Sedler. Hvidtilde den 8 October 1825. J. W. Tornøe, kommitt. Skifteforvalter.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
I Grevskabet Muskadells Overformynderie er 586 Rbd. 58 1/2 s. r. S., Umyndiges Midler, strax at faae til Laans, imod lovlig Sikkerhed, hos Forvalter Riber i Ensomhed ved Heeden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Skipper Hans Chr. Fischer, som ligger under Ladning i Hamborg, afgaaer derfra den 24 d. M. til Odense, og medtager Fragtgods, tillige til Nyborg og Kjerteminde.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1825-10-10
Undertegnede er bleven forsynet med forskjellige Sorter, H. Teisen. nye Jern Kakkelovne. Skipper And. Hansen afgaaer til Lübeck om 8 a 10 Dage og medtager Passagerer og Fragtgods, naar Man melder sig paa Skibet i Odense Bassing.