JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Almuevennen, 1844-10-16
Apotheker Køster: Som Kjøbstaddeputeret maa jeg, i Anledning af de Yttringer, som ere faldne, tillade mig at bemærke, at Kjøbstæderne vistnok aldeles ikke ere interesserede i at beholde deres Hartkorn frit, naar de kun erholde fuld Erstatning; og stiller Spørgsmaaler, sig alene og Erstatningens Størrelse, synes det mig, at der ikke er Grund til andet end ønske, at Sagen bliver taget under Behandling. Kjøbstæderne ere forøvrigt i Besiddelse af ganske andre Privilegier, som ere af langt større Omfang og Værdi, og som stærkt ere angrebne i denne Sal, uden at der tænkes paa, at give Erstatning for deres Afløsning. Men da vi nu høre, at Privilegier skulle kunne ansees som anden fuldlovlig Eiendom, er der vist Grund for Kjøbstæderne til ogsaa at værne om deres, og ikke give dem bort uden Erstatning; gjøre imidlertid høiere Statshensyn det ønskeligt at afløse dem, maa man finde sig i, at dette skeer mod Godtgjørelse. Jeg stemmer for en Comitee.
Almuevennen, 1844-10-16
Amtmand Baron Rosenkrantz: I Anledning at hvad den ærede Præsident har yttret maa jeg kun bemærke, at jeg isærdeleshed har anseet det af Vigtighed, at det her maatte komme til tilstrækkelig Forklaring, hvilken Nytte Afløsningen af det frie Hartkorns Rettigheder skulde føre med sig; det er Noget, som jeg troer netop maatte høre til den indledende Behandling, Da det derpaa sattes under Afstemning, om der i Anledning af det foreliggende Andragende skulde nedsættes en Comitee, blev dette Spørgsmaal med 34 Stemmer mod 13 besvaret bekræftende; og efterat det var vedtaget, at Comiteen skulde bestaae af fom Medlemmer, valgtes hertil, Kammerraad Aagaard med 25 Stemmer, Jnspecteur Beter med 24, Cancelliraad Jngerslev med 22, samt Godseier Nyholm og Gaardeler Kirk, hver med 19.
Almuevennen, 1844-10-16
– J en Sag mod "Kjøbenhavnspostens" Redacteur for i sit Blad for den 5te Mai d. A. "paa en utilbørlig og usømmelig Maade at have omtalt Hs. Majestæts Regjering, afsagdes i Hof= og Stadsretten den 21de Septbr. Dom, hvorved Tiltalte frifandtes og det Offentlige paalagdes Omkostningerne.
Almuevennen, 1844-10-16
Samme Dag afsagdes ogsaa Dom i en Sag mod Redacteuren af "Corfaren, hvorved denne frifandtes imod at betale Omkostningerne.
Almuevennen, 1844-10-16
– Den 5te Octbr. afsagde samme Ret Dom i en Sag, mod "Fædrelandets Redacteur for en Artikel med Overskrift, Vi ligge nær ved den tydske Censur." Dommen lød paa Frifindelse, og Omkostningerne paalagdes det Offentlige. Af dette Blad udgaaer 19 a 20 Nummere i Qvartalet, og som Følgeblad dertil udgaaer Kjøbenhavns Amts Landcommunal-Tidende", med omtrent 6 Nummere. Prisen er 4 Mark hvert Qvartal. Man tegner sig for Bladet paa Postcontoiret i Kjøge, hos Dhrr. Boghandlere Meulengracht i Næstved, Bertelsen i Holbek, Vosbein i Hillerød, Wagner i Helsingør Milo i Odense. Jessen i Svendborg, Thjerry i Nakskov, Gjegengack i Maribo, Berggreen i Nykjøbing paa Falster, den Jessenske Boghandling i Aarhuus, Holm i Horsens, Smith i Randers, Termansen i Ribe, Dhrr. Bogbindere Mehl i Roeskilde, Hansen i Slagelse, Møller i Skielskør og Thune i Veile, Hr. Skolelærer Jensen i Ringsted, Hr. Komd. Gjørup i Storeheddinge, Hr. Gartner Voegtmann i Sorø, Præst og Vordingborg Omegn hos Huusmand Peder Hansen, Lundby pr. Præst, Gaardeler N. Ottesen i Fredericia og Skomagermester N. Hansen i Rudkjøbing. J Kjøbenhavn hos Udgiveren, Klædeboderne Nr. 101, 2den Sal i Sidehuset, hvor Bidrag til Bladet ogsaa indsendes
Almuevennen, 1844-10-23
Nr. 32. 3die Aarg. Limhedennen. Udgiver: J. A. Hansen. Redaktør Frederik Barfod, Onsdagen den 23 October 1844. Stænderne i Roeskilde.
Almuevennen, 1844-10-23
J denne Forviisning indbyder jeg Dem, mine høitagtede Medborgere, til at lægge Haand paa det betydningsfulde Værk, som De have at udføre.
Almuevennen, 1844-10-23
Det ældste Medlem i Forsamlingen, den gamle skikkelige Geheimeconferentsraad Moltke skulde derpaa foranstalte Valget paa en Præsident. Førend han paabegyndte dette holdt han en Tale, af det Slags som man for en halv Snees Aar siden vilde have fundet passende, og hvori han roser Commissarius's Dygtighed og Talenter, samt paastaaer, at der var ingen Tvivl, om at de i dette Møde vilde finde ny Anledning til at bestyrkes i deres Tillid til ham. Kongens gode Hensigt, hans udmærkede Sjælegaver og udbredte Kundskaber omtales. "Kongen er jo, og vil være en god Fader for alle hans Undersaatter, og de have jo alle svoret Troskab til ham og hans Fane. Om Værnepligtsudkastet siger han, at det er ikke alene grundet paa Retfærdighed og billighed, men ogsaa paa rigtige og oplyste politiske Anskuelser.
Almuevennen, 1844-10-23
Professor Clausen valgtes derpaa til Præsident med 54 Stemmer, og da han havde indtaget sit Sæde, holdt han følgende Tale: Jdet jeg med Tak erkjender den Tillid, der har kaldet mig til denne Plads, er der et Ord, som jeg i denne Time troer ikke at turde holde tilbage. Dersom den Stilling, jeg her indtager, skulde formene mig personlig Deeltagelse i Forhandlingerne, da vilde jeg anvende hvad der staaer i min Magt for at formaae Forsamlingen til at tage det hædrende Valg tilbage. Thi jeg maa tilstaae det – Forholdene i mit Fædreland, den danske Stats og den danske Nationalitets Tilstand for Tiden og dens Udsigt i Fremtiden staaer saaledes for mig, at det vilde være mig høist piinligt, at skulle være tilstæde som stumt Vidne i en Forsamling, der er sammenkaldt med det Hverv at raadslaae om Fædrelandets Vel og Vee i Nutid og Fremtid. Det er jeg tør ikke tale paa dette Sted uden frit og uforbeholdent – det er ikke blot med alvorligt, men det er med betynget Sind, jeg denne Gang er indtraadt i Forsamlingen, med en dyb Trang til at udtale hvad der hviler trykkende paa Sindet, til at føre Ordet – jeg kan ikke sige med freidigt Haab, men dog endnu stedse med urokket Tro paa en Folkestemmes Jndflydelse, hvor den har Rod og Grund i en Folkestemning, til at hæve de Hindringer, som stille sig i Veien for de almindelige Folkeønsker. Jeg maa saaledes paaskjønne den Frihed til at tage til Orde som Medlem af Forsamlingen, der anordningsmæssigt staaer Præsidenten aaben. Men paa den anden Side kan jeg ikke fordølge for mig selv, hvor vanskeligt det er at forbinde den dobbelte Virksomhed saaledes, at hverken den ene eller den anden skal lide ved denne Forbindelse. Om ikkke derfor Valget maaskee bedre var faldet paa en Anden, hos hvem Ordets Trang var mindre stærk, hos hvem Hensyn af forskjellig Art udøvede en større Jndflydelse, end det er muligt for mig at indrømme dem, – er i det mindste et Spørgsmaal jeg ikke kan skyde tilbage. Ligesom jeg imidlertid intet Øieblik skal glemme, hvad jeg skylder denne Plads og gjennem den skylder hvert enkelt Medlem i den ærede Forsamling, saaledes haa der jeg, at det vil kunne lykkes at bevare det frie uhildede Overblik over Forhandlingernes Gang, uden at skulle bringe den personlige Deeltagelse i samme, hvor det gjælder Fædrelandets og Nationens Livspørgsmaal, som Offer. Det er dette, jeg har troet foreløbigen at burde udtale for den ærede Forsamling, ved at tiltræde mit Kald i denne Sal.
Almuevennen, 1844-10-23
Til Vicepræsident valgtes Professor Larsen med 33 St, skjønt de ufortrødne Hværvninger skaffede Etatsraad Bang 31 St.; til Secretairer: Justitsraad Povelsen og Overretsprocurator Ring. Til at redigere Stændertidenden. Justitsraad Ussing og Etatsraad Bang.
Almuevennen, 1844-10-23
En Skrivelse fra Kjøbenhavns Amtsraad til Kammerraad Drewsen.
Almuevennen, 1844-10-23
Kjøbenhavns Amtsraad har i et Møde den 30te August, eenstemmig imod Formanden Stiftamtmand, Grev Knuth og Provst Boisen, tilskrevet Kammerraad Drewsen saaledes: Til Kammerraad, Stænderdeputeret, Amtsraad J. C. Drewsen.
Almuevennen, 1844-10-23
Kjøbenhavns Amts Landcommunalforening har under 30te April dette Aar andraget for undertegnede Amtsraad om, at petitionere Stænderne om, at Forskjellen imellem og Navnet af frit og ufrit Hartkorn aldeles maatte søges afskaffet ved dels igjennem Udløsning, deels igjennem Ophævelse uden Vederlag at see at Landmandens Jord lige beskattet og ligge forpligtet.
Almuevennen, 1844-10-23
J selve Jndstillingspunctet i Sagen var forøvrigt Provst Boisen enig med Raadets øvrige Medlemmer af Majoriteten.
Almuevennen, 1844-10-23
De bestaaende Foreninger til Beskyttelse af den danske Nationalitet i Slesvig.
Almuevennen, 1844-10-23
(Af Slagelse-Avis.) Da de Mænd som have paataget sig hver i sin Kreds at virke for det ovennævnte vigtige Anliggende, den danske Nationalitets Bevaring i Slesvig, formodentlig nu snart ville henvende sig til danske Patrioter (Fædrelandsvenner, om de Pengebidrag som de maatte have bestemt for dette Øiemed i indeværende Aar, kunde det maaskee ansees for passende i al Korthed at bringe i Erindring, hvilke Foreninger der have dannet sig blandt Folket, og hvorledes disse gjensidig forholde sig til hinanden. Vi have her nærmest det vestlige Sielland for Øie, men da vi have erfaret, at Forvirring i anførte Henseende ogsaa andensteds har viist sig, skulde vi ønske at ogsaa andre Blades Redacteurer vilde oplyse Sagen for deres Læsere.
Almuevennen, 1844-10-23
1. Foreningen for dansk Læsnings Udbredelse i Slesvig er den ældste. Den er stiftet i Foraaret 1839 af 16 indfødte Slesvigere i den Hensigt, at understøtte Læsesselskaber, uddele Bøger og forskaffe Slesvigerne en lettere Advang til den, danske Literaturs Frembringelser. Den vandt hurtig saa megen Deeltagelse, at Bestyrelsen allerede i dens andet Aar havde sendt over 13000 Bind til deres Landsmænd i Slesvig, og at danske Bøger fandt flittige Læsere næsten lige op til Slien i Landets sydlige Egne. Foreningens aarlige Jndtægt har i de sidste Aar udgjort over 1000 Rbd.
Almuevennen, 1844-10-23
foruden en anseelig Mængde Bøger, saavel fra Private, som fra Kongen selv. Det aarlige Bidrag er ikke meere end 1 Rbd. 2. Foreningen til danske Underviisnings anstalters Oprettelse i Nord-Slesvig er den anden. Den er stiftet i Mai 1843 ifølge Jndbydelse af 22 danske Mænd paa Derne og i Nørrejylland i den Hensigt ved frivillige Bidrag at tilveiebringe en Fond, bestemt til Oprettelsen af danske Underviisningsanstalter i Nord=Slesvig og de for Slesvig nødvendige juridiske Læreposter ved Kjøbenhavns Universitet. J dens nylig tilbagelagte første Aar blev der tignet Bidrag til et Beløb af 26142 Rbd., at betale deels strax, deels i Løbet af omtrent 4 Aar, og af dette Beløb vare 13700 Rbd. ved Regnskabsaarets Slutning indkomne. Denne Summa er vel ikke tilstrækkelig til strax at kunne afholde de Udgifter, som Foreningens Formaal kræve, men den giver godt Haab om større Fremgang, og har allerede sat Bestyrelsen istand til at understøtte den af de nordslesvigske Bønder stiftede høiere Bondeskole med et Laan af 5000 Rbd. og Løfte om et aarligt Bidrag af 600 Rbd. til en Lærers Lønning. Bidragets Størrelse, aarlig eller eengang for alle, beroer ganske paa Giverens egen gode Villie, det har derfor varieret mellem 500 Rbd., som et Par Godseiere have ydet, til nogle Mark, som Fattigfolk have maattet indskrænke sig til.
Almuevennen, 1844-10-23
Den fattige Enke, som lagde en Hvid i Templets Kiste, gav mere end de Rige, som lagde meget der! 3. Den slesvigske Forening i Slesvig er stiftet i Haderslev den 12te Juni 1843 ifølge Jndbydelse fra 25 slesvigske Bondemænd, med Gaardmand Hans Nissen i Hammelev som Formand, Gaardmand og Sognefoged Nis Steffensen i Hammelev som Kasserer og Gaardmand Laurids Skan som Secretair, og sik i kort Tid saa mange Medlemmer, at den nu omfatter Kjærnen af den herlige nordslesvigske Bondestand. Hensigten er ligeledes at drage Omsorg for danske Underviisningsanstalter og overhovedet for Alt, hvad der kan bevare Folkets Nationalitet, saalænge det nordslesvigske Folk endnu befinder sig i Nødværgetilstand i denne Henseende. Begyndelsen er gjort ved Oprettelsen af en høiere Bondeskole, hvortil en Bondegaard i Rødding er kjøbt. Skolen skal aabnes den 1ste Novbr. førstkommende, og nylig har den havt et Besøg af Kongen selv. Foreningens Medlemmer betale ordentligviis aarlig 1 Rbd. (Da den iøvrigt indskrænker sig til Slesvig alene, ville vi her blot sige saameget, at det vel har lykkedes vore Fjender at faae dens Møder for Øieblikket suspenderede, (standsede men at man kan være gandske rolig for, at de nok ville blive aabnede igien: det skal ikke gaae saa let at rive enhver Støtte for Fædrelandets Jntegritet (Enhed og Heelhed omkuld!) 4. Den dansk slesvigske Hjelpeforening endelig, det nyeste Forbund, som de slesvigske Anliggenders Tilstand har fremkaldt, er stiftet ifølge Jndbydelse fra 7 hæderlige danske Mænd den 29de Juni 1844, og dens Hensigt er i Almindelighed – som Navnet viser – at komme den af de slesvigske Bønder stiftede Forening til Hjelp paa enhver lovlig Maade, samt at danne et faststaaende Forbindelsesled mellem de Danske Nord og Syd for Kongeaaen. Et saadant faststaaende Mellemled kunde nemlig den ældre Forening for danske Underviisningsanstalters Oprettelse ikke afgive, deels fordi dens Øiemeed var rettet paa et eneste Punkt, deels fordi man ikke turde regne sikkert paa, at saa anseelige Bidrag, som mangen Mand med Anstrængelse udredede, skulde kunne vedvare uafbrudt i en meget lang Række af Aar. Hjelpeforeningens Contingent er derfor fastsat særdeles lavt, til 24 s., qvartaliter eller 1 Rbd. aarlig, efter Medlemmernes eget Valg. En stor Deel Mænd overalt i Riget have fra Begyndelsen af erklæret sig villige til at virke i Forening med Stifterne, der danne den egentlige Bestyrelse. Med denne korte Efterretning om det danske Folks Bestræbelser for at komme deres kjære Landsmænd i Slesvig tilhielp maa det her være nok. Vi ville blot til Slutning bemærke, at med en aarlig Udgift af Rbd. kan Enhver give sit patriotiske Offer til alle Foreninger, og med en Udgift af 1 Rbd. aarlig kan man udrede Bidrag til een af dem, hvad dog i det Mindste enhver Dannemand vil ansee for sin Pligt, naar han paa nogen Maade er istand dertil. Udgiveren af nærværende Blad, J. A. Hansen, er flyttet til Hjørnet af Aabenraa og Hausergaden Nr. 222, 3die Sal.
Almuevennen, 1844-10-23
Hermed et Følgeblad. Trykt i det Brünnichske Bogtrykkeri ved I. C. Lund.
Almuevennen, 1844-11-01
Kjøbenhavns Amts Landcommunal Tidende. Nr. 53. Følgeblad til "Almuevennen" Nr. 20, 1844. Udgiver: J. A. Hansen. Ansvarlig Redacteur: O. Wedfall, forhen Medhielper ved Opdragelsesanstalten paa Flakkeberg Jnstitut, Kjøbenhavns Amtsraads Forhandlinger. (Sluttet.) 11) Søllerød Forstanderskab havde fundet Anledning til at besvære sig over Birkedommeren Assessor Normanns Forhold med Hensyn til en vedtagen Grundforbedring af Sognets Biveie. Denne Besværing lyder saaledes: I Anordningen om Landcommunevæsenet af 13de August 1841 § 17 er det paalagt Sogneforstanderskabet i Forening med Politimesteren at drage Omsorg for, at Sognet er forsynet med de fornødne Biveie, at disse forsvarligen vedligeholdes, og naar Omstændighederne fordre det, grundforbedres m. m. og en det endvidere paalagt Sogneforstanderskabet, at have Tilsyn med, at det besluttede Veiarbeide forsvarligen udføres. Paa Grund af disse Bestemmelser maa man antage, at naar Sogneforstanderskabet er bleven enigt med Politimesteren om, hvilke Biveie der høre under offentligt Forsorg, om Maaden, hvorpaa de skulle grundforbedres og vedligeholdes, det bliver Sogneforstanderskabets Sag at lade Arbeidet udføre, og man skjønner ikke, at Politimesteren kan være berettiget til senere gjennem Sognefogden at give Ordre til Biveienes Vedligeholdelse paa en Maade, som afviger fra det af ham og Sogneforstanderskabet Vedtagne. Vel udtales det i den nævnte § af LandcommuneAnordningen, at den Politimesteren med Hensyn til Veivæsenet, tilkommende Embedsmyndighed og de denne og Sognefogden paaliggende Pligter vedblive, men det skjønnes ikke, at derved kan forstaaes andet, end at Politimesteren, naar han er bleven enig med Sogneforstanderskabet om Biveienes Grundforbedring og Vedligeholdelse for det løbende Aar, har at tage Syn over Veiene for at komme til Kundskab om Grundforbedringen og Vedligeholdelsen ere foretagne paa den vedtagne Maade, og ved Lovens Middel at tvinge de Forsømmelige til at efterkomme de dem paahvilende Pligter, thi ellers havde den første Bestemmelse om Sogneforstanderskabets Forpligtelser ingen Betydning, og det vilde i Sandhed være altfor ydmygende for Sogneforstanderskabet, naar Politimesteren og hans Medhielp Sognefogden vare beføiede til at handle tvertimod det Vedtagne, og derved tilintetgjøre de Bestemmelser, som Forstanderskabet i Overeensstemmelse dermed havde bekjendtgjort for de veipligtige Sogne beboere. Ved en saadan Fremgangsmaade taber Sogneforstanderskabet sin Autoritet og dets Medlemmer faae kun en ringe Tak for Opoffrelsen af deres Kræfter og Tid.
Almuevennen, 1844-11-01
Aar 1844 den 11te Januar Kl. 11 Formiddag fortsatte Raadet sine Forhandlinger i et extraordinairt Møde paa Stift amthuset. Dhrr. Boisen, Tutein og 3. Jacobsen havde meldt Forfald. Procurator Christensen overtog Protocolførelsen. 1) Taarnby Forstanderskab havde, med Hensyn til en Paastand desangaaende fra Birkedommeren, forespurgt, om Amager mindre Landevei, fordi den underholdes ved Entreprise og særlig administreres af Amagerne selv, maatte ansees som mindre Landevei, hvilket Spørgsmaal var af praktisk Vigtighed for Udgifterne til bemeldte Birkedommer m. m. Raadet vedtog enstemmigt at svare Forstanderskabet saaledes:
Almuevennen, 1844-11-01
J Anledning af det ærede Forstanderskabs Forespørgsel i Skrivelse af 23de August sidstl., der indløb til Amtet den 12te September næstefter, undlader Raadet ikke tjenstligst at tilbage melde, at Amagerlandevei er en af Amtets mindre Landeveie, og ingenlunde har tabt Charakteren heraf ved det om dens Vedligeholdelse med Videre trufne og allerhøist approberede særegne Arrangement. Politimesterens Forhold maa saaledes være aldeles det samme til denne Vei, som til andre mindre Landeveie, kun med den Undtagelse, at han ifølge bemeldte Arrangement, ligesaalidet som nærværende Raad, umiddelbart har at deeltage i dens Bestyrelse eller Forvaltning, hvorimod han ellers vedblivende vil have at yde sin øvrigt fornødne embedsmæssige Medvirkning, forsaavidt denne enten maatte reqvireres af den offenlige Veibestyrelse, eller særligt paaligger Politiet, som saadant. Raadet antager derfor, at forefaldende Uordener ved de afden offenlige Bestyrelse foranstaltede Veiarbeider ikke kunne være at henføre under Forligelsescommissionen og ordinair Rettergang, men maa være, som andre offentlige Veisager, at afgjøre ved Politiretten. Skulde Forstanderskabet finde Anledning til at ønske Spørgsmaalet forelagt det kongelige Rentekammer til endelig Afgjørelse, imødeseer Raadet derom at modtage dets nærmere Meddelelse. Bilagene tilbagefølge." 2 Samme Forstanderskab havde forelagt Raadet tvende Besværinger fra Dhr. Gaardeiere Raspe og Sally, betræffende et formentlig uforholdsmæssigt Paalæg af Biveisarbeide. Med lige Enstemmighed vedtog Raadet derom at tilskrive Forstanderskabet saaledes:
Almuevennen, 1844-11-01
Da Sagens Gjenstand imidlertid kun umiddelbart kan henhøre under Raadets Ressort, skal man afholde sig fra enhver Commentar over det Forhold, der i dette for et ikke ubetydeligt Districts Landbrug ikke uvigtige Anliggende saaledes er udvist fra den af Staten beskikkede Øvrigheds Side. Ved den blotte Forelæggelse af Acterne for det høie Justitscollegium, tør vi nemlig haabe, tilstrækkelig at have sørget for, at de nævnte Beboere ville vorde sikkrede den Retsnydelse, Veiledning og Behandling hos Øvrigheden, hvorpaa de maatte have Krav. 5) Det kongelige Rentekammer havde med Hensyn til Capitain Beutners med Fleres Tilbud om paa Strandveibommens Jntrader at gjøre det fornødne Forskud for Bakkernes Macadamisering paa den endnu ikke grundforbedrede yderste Deel af Strandveien, tilskrevet Raadet saaledes : Ved behagelig Skrivelse af 14de f. M. har Amtsraadet tilstillet Rentekammeret et Andragende fra Capitain Beutner, paa Springforbi, hvori han, efter bemyndigelse af adskillige Beboere ved Strandveien, tilbyder et rentefrit Laan af 3000 Rbd. til Jværksættelse af Chausseringen af Bakkerne og Hulveien paa den Deel af Strandveien, der falder mellem Taarbek og Vedbek, saaledes at Laanet tilbagebetales af Overskudet fra Bommen ved Slukefter, naar denne, efterat Contracten med Wulffs Enke er udløben, gaaer over til Amtsrepartitionsfondet, og efterat først Anlægscapitalen til Vandings-Jndretningen deraf er tilbagebetalt. Og har Amtsraadet derhos, næst at bemærke, at Samme, efter at have taget Sagen under Overveielse, ikke har troet at burde tilbagevise Tilbudet, indstillet den saaledes fattede Beslutning til Collegii Approbation.
Almuevennen, 1844-11-01
J Anledning heraf undlade vi ikke tjenstligen at meddele, at Rentekammeret fra sin Side Jntet finder at erindre mod, at Capitain Beutners Tilbud modtages, og at Tilbagebetalingen af den af ham med Flere fornerende Sum 3000 Rbd., skeer paa den ovenfor angivne Maade. Det modtagne Bilag følger indsluttet tilbage.
Almuevennen, 1844-11-01
Rentekammeret den 7de October 1843. Schønheider. C. Lund. J. Unsgaard. Amtsraadet for gamle Kjøbenhavns Amt." Denne Skrivelse vedtoges det at communicere Capitain Beutner paa egne og Meddeltagendes Vegne, hvorhos Kammerraad Drewsen committeredes til paa Raadets Vegne, at see Sagen videre fremmet og udført i Overensstemmelse med Veicomiteens derom gjorte foreløbige Jndstilling. 6) Med Hensyn til Repartitionsfondets skyldige Gjeldsafdrag for 1842 til Jordebogskassen vedtoges det, fremdeles at udsætte Præstationen af samme i Forventning af, at Raadets Jndstilling til det kongelige Rentekammer og Amtets mindre Landeveie vilde foranledige dette Collegium til at dilatere denne Udtælling.
Almuevennen, 1844-11-01
7) Med Hensyn til den i Veiforordningen af 29de September 1841 § 5 o. fl. befalede Conference med Ingenieurofficeren om Aarets Veiarbeide osv. vedtoges det enstemmigt for Kalenderaaret 1844, fremdeles at anmode de for det afvigte Aar udmeldte Herrer og at vedblive deres Tilsynsfunction, og fremdeles at see iagttaget bemeldte Lovbud, med Hensyn til forud at være fuldstændig gjort bekjendt med de Acter og Oplysninger og Veiene og Veiarbeidet, hvorom der bliver at discutere og vedtage i de Conferencer, § 5 foreskriver, i hvilke de have at deeltage. 8) Et Andragende fra Hundie og Tranekilde Beboere om en Jstandsættelse paa gamle Kjøge Landevei udsattes efter den definitive Afgjørelse af Spørgsmaalet om, hvorvidt denne Vei skulde være mindre Landevei eller Bivei. 9) I Continuation af sidste Mødes Beslutning om med Hensyn til Strandveiens Vanding at aflægge Rapport samt Regnskab til det kongelige Rentekammer, og Raadets Tak til dHrr. Agent Suhr og Capitain Tscherning, der velvilligen havde understøttet denne Sag, vedtoges det til sin Tid at foranstalte det Fornødne for de bidragne Summers Anførsel i Repartitionsfonds-Regnskabet. Mødet hævet Kl. 12 Formiddag.
Almuevennen, 1844-11-01
Kjøbenhavns Amtsraads Redactionscomitee, den 20de Januar 1844. Drewsen. Balthazar Christensen. Glostrup Sogneforstanderskab. (Fortsat.)Et extraordinair Møde afholdtes d. 14 Mai i Glostrup Præstegaard. Formanden fremlagte og oplæste Amtsraadets Skrivelse af 6te Mai d. A. hvoraf erfaredes at Amtsraadet havde indvilliget Sogneforstanderskabets skrivtlige Begjæring af 3die April d. A. om at Sagen, om den saakaldte Hanevadsvei maatte underkastes en nye Undersøgelse, samt indhentet Ballerup og Maaløv Sogneforstanderskabs Erklæring in Specie om Udskiftningskortet indeholder noget til Oplysning i Sagen, hvilken Erklæring var tilstede og blev læst. Man bestemte at indstille følgende til Oplysning i Sagen. "Af det høiærede Amtsraads Skrivelse af 6 d. M. erfaredes, at Amtsraadet har bifaldet Glostrup Sogneforstanderskabs skriftlige Begjæring af 3die f. M., nemlig at Sagen om den saakaldte Hanevadsvei maatte nyde en ny Undersøgelse, paa Grund af, at Amtsraadets Kjendelse denne Sag betræffende var afgivet uden at Glostrup Sogneforstanderskab, som denne Sag, vedkommende, var kommet til at fremhæve de Oplysninger, vi formeente der talte mod Veiens Existence, hvorfor Forstanderskabet. ærbødigst takker for den Beredvillighed det høiærede Amtsraad har beviist os.