JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Auction over rødt Kløverfrøe. Fredagen den 13de dennes om Formiddagen Kl. 10, vorder ved offentlig Auction bortsolgt paa Slagelse Raadstue circa 200 Lpd. overgiemt, men godt Kløverfrøe, hvoraf Prøve kan erholdes til Eftersyn hos mig; paa blandt andet det Vilkaar, at vederhæftige Kiøbere gives Credit med Betalingen til førstkommende Mikkelsdag. Slagelse den 4de Marts 1835. Axel Graae Rye. 862 Rbd. 11 s. Sedler og Tegn af Antvorskov Birks Overformynderies Umyndiges Midler, ere, imod anordningsmæssig Sikkerhed strax at erholde til Laans naar man derom personlieller i portofrie Breve henvender sig til undertegnede Overformynder. Slagelse den 6te Marts 1835. Birch.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Da jeg til næste Efteraar agter at ophæve den af min afdøde Mand førte og senere af mig fortsatte Handel, kan tilModtaglse Michaeli Flyttetid d. A. underhaanden erholdes tilkiøbs, min eiende og iboende, fortrinligt beliggende Kiøbmandsgaard No. 851 paa Hiørnet af Tangen og Guldsmedgade heri Byen, bestaaende af 14 Fag grundmuret og 14 Fag Bindingsværks Huus til Gaden, 24 Fag Side- og Bag-Huus, alt 2 Etage og fortrinlig indrettet til Kiøbmandshandel, Maltgiørerie og Brændeviinsbrænderie. Foruden ei ubetydeligt Gaardsrum, er endvidere en Baggaard, samt ved Siden af under No. 853 en betydelig Tømmergaard, hvori er opført 8 Fag 2 Etage Huus, især indrettet til Slagterie. Med Gaarden følger 3 Kakkelovne samt et complet Brændeviinsbrændertøi paa 8 Tdr. Rum, med alt dertil hørende Jnventarium, alt i fortrinlig god Stand. Denne udmærkede Eiendom, der er vel vedligeholdt og beliggende paa een af de fortrinligste Pladser heri Byen, lige ved Torvene, kan erholdes paa særdeles billige Vilkaar, der erfares hos Undertegnede, som tillige foreviser Eiendommen. Aarhuus den 1ste Marts 1835. J. P. Schmidts Enke. 1177 Rbd. 1 Mk. 5 s. Sedler og Tegn af Slagelse Kiøbstæds Overformynderies Umyndiges Midler, kan imod anordningsmæssig Sikkerhed strax erholdes til Laans naar man derom henvender sig til undertegnede Overformyndere. Slagelse den 8de Marts 1835. R. A. Ohmeyer. C. P. Holm. 20 dobbelte Karme Vinduesbeslag, 24 Stkr. indstemte Stuedørslaase med Messingskildter og Vriere paa begge Sider, samt hollandske Hængsler, 12 enkelte hollandske Laase med Nøgle paa den ene Side og Jernpriere paa den anden Side; 12 Stkr. Træklaase med Nøgler, brugbare til Lofter eller Spise kammere, ere til Salg for billig Priis hos G. Kock, Kleinsmed i Slagelse. Et særdeles smukt Partie Shawler, i diverse Couleurer og Størrelser, er til de billigste Priser arriveret hos Bachmann & Gottlieb.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Tvende honnette og duelige Skræddersvende kunne strax erholde Arbeide hos Skæddermester Jver Jørgensen i Slagelse.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
En skikkelig Dreng, som er confirmeret, og kan klæde sig selv i Læretiden, kan til Paaske blive antaget i Guldsmedlære hos C. Mordhorst i Callundborg, hvor det nærmere aftales.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
En Bagergaard, som er i fuld Drift, er formedelst anden Vestemmelse, at faae tilkiøbs; den anvises af Eieren som boer paa Stedet No. 14 paa Torvet i Ringsted.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Til Paaske Flyttedag kan et Værelse, med Kost i Huset, faaes til Leie, Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
En Forpagter ønsker at modtage et velopdragent ungt Menneske, ikke over 18 Aar, til Forberedelse i Landbruget, uden Betaling. Bogtrykker Magnus anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Det Sted paa Slagelse Slotsgade, som fortiden beboes af Skræddermester Mogensens Enke, kan til Paaske Flyttetid erholdes til Leie. Det Nærmere erfares hos Slagtermester S. Salomonsen.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Paa en stor Herregaard i det vestlige Sielland kan 2de Pigebørn imellem 6 a 12 Aars Alder, af honet Familie, blive antagne hos en Familie, som til sine egne Børn holder en duelig Lærerinde, for at undervises i Alt hvad til et dannet Fruentimmers Opdragelse nu fordres, samt Fransk, Tydsk og alle nu brugelige Haandarbeider; Betalingen, hvorunder Kost, Vadsk, Logie m.v. er indbegreben, er meget moderat. De kunne modtages om kortere eller længere Tid, efter Ønske. Reel Behandling og moderlig Omhu forsikkres. Avisexpeditionen anviser.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
En Brygge= og Malkepige, som kan forevise paalidelige Vidnesbyrd og Flid og Troeskab, kan til 1ste Mai faae Condition paa en Præstegaard. Dette Blads Contoir modtager Anmeldelser herom.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
En Contoirist, som i flere Aar har været ved Contoirforretninger, ønsker sig Empløi til 1ste Mai enten paa en Gods forvalters eller Justitsembedsmands Contoir. Billet, mrkt. S., bedes aflagt paa dette Blads Contoir.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-10
Ved Wandsbecks 1252te Trækning udkom:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
21de Aarg. Al No. 21. at eller: Flagelse Ugeblad. Redigeret af Pastor, Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Løverdagen den 14. Marts 1835. Med Kongelig allernaadigst Tilladelse, at forsendes med Brevposten i Danmark og Hertugdommene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Udtog af en meteorologisk Dagbog. Februar 1835. De sydlige og vestlige Vinde havde i denne Maaned en bestemt Overvægt over de nordlige og østlige. (Fløiet stod 18 Gange i Sønden og Vesten, men kun 12 i Norden og 10 i Østen). De østlige Vinde herskede i Begyndelsen af Maanedens anden Halvdeel; Sydostvinden holdt ved at blæse fra den 15de og til den 19de, men den medbragte ingen Kulde af Betydenhed, saa at Vinterens milde Karakteer blev afgjort. - Det kunde fryse lidt om Natten; imellem kunde man see om Morgenen nogen Jis paa Ruderne og paa Vandet, men det smeltede strax. Nogle Dage havde man Sneefog, (saaledes den 6te, 9de, 19de, 21de og 23de, men det varede knap til Aftenen, saa var al Sneen borte. J Begyndelsen og Enden af Maaneden var Veiret meget mildt, især i Begyndelsen; Markerne vare grønne som i Enden af April, Vintersæden stod livfuld og i al sin Skiønhed. Det var den 5te at man vilde have følt en Jordrystelse i Frederikshavn, og det var den 6te at man havde Jordskielv i det midterste Jtalien, og stærke Tordenveir næsten over hele Tydskland. J disse to Dage var det her i Egnen blot noget vindkoldt, Dagen tilforn, den 4de, havde det været saa mildt som i September. Den 5te stod Barometret over Storm, uden dog at medbringe den, det stormede blot engang den 27de med Sydvest; dog vare Vindene ofte stærke, men sieldent skarpe. Denne Maaned var langt mere fugtig end den forrige; det sneede, haglede eller regnede i 24 Dage, ofte stærkt og vedholdende, især om Natten. Solen lod sig vel see i 16 Dage; dog havde man kun fire klare og reene Solskinsdage; men disse vare ogsaa meget skiønne. – Barometret stod næsten altid meget lavt og hævede sig kun to Gange over Ustadigt. - Stikkelsbærbuskene vente paa Foraarets Komme; thi de staae ligge paa Udspring, og Hasse lerne (Nødderne have allerede udfoldet deres Blomster-Rakler. - Veirliget i Februar i Fior var omtrent af samme Beskaffenhed. Maaskee man tør i Aar gientage den Formodning, at Foraaret vil blive koldt og tørt og Aaret ikke udmærket frugtbart; det sidste indtraf, men det første ikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Tumulten i Kassel.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Det Kurfyrstelige Consistorium i Kassel har udstædet følgende Circulaire til de geistlige Auctoriteter,
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Hs. Høihed Kurprinsen og Medregent har, i Betragtning af at Sammenkomster for at holde Religionsøvelser uden for Kirken, og som gaae uden for de huuslige Andagtsøvelsers Grændser, ikke kunne taales formedelst de Misbrug, hvilke saa let indfinde sig derved, og især fordi det let fører tilPartieaand og Fanatisme; udtrykkeligen paalagt det som en Pligt for Superintendenterne, Jnspectorerne og Præsterne at have et nøie Opsyn dermed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Efterat Høistsamme nu med Mishag har erfaret, at saadanne Forsamlinger endnu holdes paa nogle Steder i Provinsen Overhessen, saa har han ved Rescript af 31te Januar naadigst behaget at foranstalte, at den omtalte Pligt skal ved Consistoriet blive isærdeleshed Superintendenterne, Jnspectorerne og Præsterne i denne Provins indskiærpet. Det Kurfyrste lige Ministerium for det Jndenlandske har ved Resolution af 16de Februar meddeelt os Underretning om denne Beslutning, ledsaget af den bemærkning: at man fra Ministeriets Side nærer den Tillid, at enhver Anledning til Ophidselse og Afsondring fra Kirken maa blive forebygget ved de Forholdsregler, som skulle tages i Overeensstemmelse med dette høieste Rescript. De ville derfor henvende deres største Opmærksomhed paa at iværksætte de Beslutninger, som have det høitvigtige Formaal at fordrive enhver Separatisme, for overalt at tilveiebringe Fred og Enighed i Kirken, hvor det giøres fornødent, og saaledes inden 8 Dage indberette om saadanne Sammenkomster finde Sted i deres Virkekreds, og hvilke Forholdsregler derimod de maa ansee at være passende. Kassel den 19de Februar 1835.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Det Kurfyrstelige Consistorium der. Pfeiffer og Griesel. Consistoriet har nedsat en Undersøgelses-Commission, bestaaende af den første Præst ved den evangeliske Hovedkirke, Dekanen Munscher og af Landraad Bockwitz, for at undersøge den pietistiske Præsts Forhold, som har givet Anledning til Tumulten den 18de, og at meddele Jndberetning derom. Denne Foranstaltning blev truffet den 19de, Dagen efter at Jndvaanerne i Staden Kassel havde yttret deres Forbittrelse imod Mystikerne ved voldsomme Handlinger. Forstanderne for den herruhutiske Menighed i Staden, indgave paa samme Tid Petitioner til Magistraten og Consistoriet om at Præsten Lange maatte fiernes fra sit Præste-Embede, og en Deputation fra denne Menighed erholdt Audience hos Kurprinsen, for at at foredrage ham deres Ønsker og Bønner. - Efter Kommandantens Ordre have Officerene begivet sig til Kasernen og til Soldaternes øvrige Qvarteere for at anstille Undersøgelser, om de mystiske Traktater og Piece, som man har udbredet blandt dem, alle Bøger af dette Slags, som man her forefandt, bleve borttagne. Det MissionsSelskab, som for nogle Aar siden blev stiftet i Kassel for at udbrede Kristendommen blandt Hedningerne havde sat sig i Forbindelse med den mystiske Kongregation. Personer, som have deeltaget i hiin, søge nu at fravælte sig den Beskyldning at de have ogsaa deeltaget i denne, saaledes Forstanderinden for et Pigeinstitut, W. Halberstadt. Mange Personer fralægge sig offentlig den Beskyldning at de have hørt til Mystikernes Sekt og taget Deel i deres religiøse Sammenkomster udenfor Kirken; og flere, som have virkelig gjort det, have formelig løssagt sig fra disse Forvindelser. Men Forbittrelsen imod Mystikerne og Pietisterne i Kassel er ogsaa taget til i den Grad, at de blive insulterede af Jndvaanerne, hvor de træffe dem i Værtshusene og paa Gaderne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
J Canton St. Gallen i Schweiz har Regieringen brugt kraftfulde Forholdsregler imod en sværmende religiøs Sekt af Giendøbere, som der er opstaaet. Vikaren Frolich er bleven arresteret og bragt til sin Fødeegn i Canton Argau, en Skoemagersvend Adolph er bleven bragt over Grændsen, atter arresteret i Bregenz, hvorfra han skal transporteres til Baiern.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Ved et saa svagt og vaklende Ministerium henvendte Kongen sig til Hertugen af Wellington, hvilken han af historisk Exempler forsvarede mod den Anklage at han paa engang havde forestaaet flere Statsembeder; paa samme Maade forsvarede han Parlamentets Opløsning. At han havde overtaget en Premier Ministers Post, forsvarede han med at det var Kongens Villie; han forklarede ogsaa hvorledes han selv havde stemt for Reformernes Grundsætninger, saavidt de ikke strede mod hans Overbeviisning. - Denne vilde han ikke frafalde, f. Ex. ikke tvinge Universiteterne til at modtage Dissenterne, og aldrig give sit Samtykke til at Kirkens Eiendom blev anvendt uden til kirkelige Formaal. Ved at tale om de udenlandske Forhold erklærede han, at han stolede paa Fredens Vedligeholdelse, og anførte som en Grund derfor, at Østerrige reducerede sin Krigsmagt i Jtalien, og Preussen sin i Rhinlandene. Ved at omtale disse to Magter sagde Ministeren følgende mærkværdige Ord: Han kunde forsikkre, at Ministerne ikke havde indgaaet nogen Forpligtelse mod disse Regieringer, hvorved de kunde foranlediges til at afvige fra deres Grundsætninger, og deres Modbydelighed for nogensomhelst Jndblandelse i andre Staters indvortes Anliggender (Hør, Hør, Hør, gienlød i Salen.) Han henviste Tilhængerne af de liberale Grundsætninger til et Lands Exempel, som er begavet med mere liberale Jnstitutioner end England, til de forenede Stater, og som dog ikke betragte det som nogen Jnconseqvence at staae i en venskabelig Forbindelse med despotiske Magter. Hvorfor sagde han, skal man støde disse fra sig ved Yttringer som krænke deres Fordomme, og ikke formindske deres Magt, og som vilde hindre den velgiørende Jndflydelse af Englands Raad. Paa den bemærkning at den større Tillid af visse udenlandske Magter til den brittiske Regiering, maatte tilskrives vor Fiernelse fra Frankerige, svarede han, at han ikke indsaa hvorfor ikke Administrationen skulde søge at staae i et godt Forhold med en Magt, hvorpaa efter hans Overbeviisning, Freden i Europa væsentlig beroer. Han meente at 500,000 Pd. St. kunde slaaes af paa Skatterne, som maae tilskrives de vise Grundsætninger, som først Hertugen af Wellington havde opstillet, og som den forrige Administration havde videre iværksat. Han udlod sig derpaa udførlig om de indenlandske Anliggender, gav mange gode og tilfredsstillende Løfter og Udsigter, retfærdiggjorde Throntalen med Hensyn til at den ikke havde udeladt sig fuldstædigere derom. Han dadlede Amendementet som vaklende og ubestemt, og som han forklarede af den Mangel paa Enighed hos Oppositionen, og sagde, at han ikke kunde betragte det anderledes end som en Snare for at bringe Ministeriet i Forlegenhed. Han beraabte sig paa den himmelvide Menings Forskiellighed i Oppositionen, og erklærede det for umueligt, at en Administration kunde dannes af dens Samfund. Han opfordrede endelig Huset til at sætte Tillid til hans Løfter, og først at oppebie hans Forholdsregler, og han smigrede sig med at kunne træde og som en Mægler og Forsoner imellem begge Husene. (Denne forstandige og moderate Tale kan ikke forfeile at frembringe en stor Virkning paa Folkestemningen i England.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Nyeste Post-Efterretninger. Hs. Majestæt den østerrigske Keiser Franz den 1ste er ved Døden afgaaet om Natten d. 2den Marts Kl. 12 3/4. Hs. Keiserlige Kongl. Apostoliske Majestæt Ferdinand den 1ste har besteget Thronen, og har strax udfærdiget Skrivelser til den første Overhofmester Fyrsten af Colloredo, til Hof= og Stats cantsleren, Fyrsten af Metternich, til Stats- og Conferents Ministeren, Fyrsten af Kollowrath, og til Hof og Krigsraads-Præsidenten, Cavallerie-Generalen, Greve af Hardegg, hvori Hs. Majestæt notificerer disse høie Statsembedsmænd sin Thronbestigelse, og bekræfter dem og deres underordnede Embedsmænd i deres Poster. - Af den østerrigske Jagttager erfares: at den afdøde Keiser var født i Florenz den 12te Februar 1768; og erholdt Regieringen over hans Arvelande den 1ste Marts 1792. Han blev udvalgt til romersk Keiser den 7de Juli, og kronet i Frankfurt den 14de Juli samme Aar. Han erklærede sig for Keiser af Østerrig den 11te Aug 1804, og blev dertil proclameret i Wien den 7de December f. A. Den 6te August 1806 nedlagde han den. Han opnaaede en Alder af 67 Aar, og havde nyelig fuldendet sit 45de Regieringsaar. Den nye Keiser Ferdinand den 1ste er 42 Aar gammel og formælet med Anna Caroline Pia, Prinsesse af Sardinien. J Berlin blivne i Anledning af Keiserens Død, Theaterne lukkede i 3 Dage.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Hs. Majestæt Kongen af Preussen er bleven meget afficeret over hans høie Allierede Keiseren af Østerrigs Død, og har begivet sig til Potsdam paa en Tid af 8 Dage til sin Opmuntring. Hofsorgen skal vare i 4 Uger, og hele Armeen skal deeltage i den. Keiseren havde strax ved Sygdommens Begyndelse formodet sin Død, og fortroet nogle af de ham omgivende Personer sin Formodning; men som han paa det standhaftigste skiulte for sin Gemalinde. Endnu den 1ste Marts aftalte han forskiellige Jndretninger, med Hensyn til det Keiserlige Huus, med sine Brødre, og talte især længe med Erkehertug, Ludvig. Henimod Middag lod han sig alle Papire forelægge, med Hensyn til sit Testament, og underkastede dem en nye Revision. Derpaa lod han den hele Keiserlige Familie kalde til og meddeelte den sin Velsignelse, som en i Livet og i Døden kiærlig Fader. Han anbefalede sin Efterfølger at holde fast ved det Regierings Princip, som han selv havd fulgt under alle Tidens Storme, og erfaret at være det bedste, ogsaa tilraadede han ham at bevare en god Forstaaelse med sine Allierede, især med Kongen af Preussen, som han maatte betragte som en Klippe, Havet. Kongen vil foranstalte en Sørgefest i Potsdam. Det Grenadeer-Regiment, som bærer Keiserens Navn, skal marschere dertil, og altid beholde dette Navn, Captain Hudriatzki overbragte, som Coureer, det sørgelige Budskab om Keiserens Død til Berlin, tilligemed et Brev fra Keiser Ferdinand den 1ste Hs. Majestæt de Franskes Konge har været upasselig; han var bleven saa forkiolet, at han knapt kunde tale; men er nu fuldkomment restitueret. Han synes i denne Tid at være omgiven af Ubehageligheder, da den ministerielle Krisis tiltager med enhver Omstændighed, som skulde bringe den til Ende.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
General Sebastiani er ankommen til Paris; men skal vægre sig paa Grund af sin Svagelighed, forat træde ind i Ministeriet. Ogsaa Marskal Soult ankom om Natten imellem den 2den og 3die Marts dertil, og havde den 3die en Audience hos Kongen, som varede en Time, men vil ikke heller overtage nogen Post. Siden den Tid afløser det ene Rygte det andet om Ministeriets Organisation. Det er mærkværdigt at Ministerne Gutzot og Thiers ere reiste paa Landet; ligesom ogsaa Hertugen af Broglie, som man antog om at skulle træde i Spidsen, for Ministeriet. Discussionerne i Kammerne ere i denne Uvisheds Periode ubetydelige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Ogsaa i London circulerer et Rygte om en Minister=Forandring; nemlig, at Hertugen af Wellington, vil aftræde, og at Hertugen af Richmond og Lord Stanley skulle blive Medlemmer af Kabinettet. Sagen er imidlertid tvivlsom; men Børsen er uroelig, og Fonds synke under al denne Avished. J Parlamentet er siden Antagelsen af Addressen intet af Vigtighed passeret; kun uvigtige indenlandske Qvæstioner ere bragte paa Bane, og ingen Gienstand, er bleven udførligt behandlet. Men Oppositionen har i det mindste opsat sit Princip, at ville nægte Ministeriet Bevilgning af Skatter; thi det har allerede bevilget en betydelig Sum til at indløse Skatkammerbeviser og til offentlige Arbeider. J Overhusets Møde erklærede den nærværende Kolonialminister Greven af Aberdeen, at han altid havde været en Forsvarer og Befordrer af Slave=EmancipationsBillen, og at han vil opbyde alt hvad der staaer i hans Magt for at forskaffe den velgiørende Følger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
(De nyeste Efterretninger fra Vistindien indeholde: at Negerne forholde sig overalt roelige og at Bekymringerne begynde at ophøre). De fornødne Forholdsregler skulle tages for paa den meest passende Maade at sørge for Negernes Underviisning; thi naar dette forsømmes saa vilde Billen blive til en Fordærvelse; for at naae dette Formaal skulle Missionairene sættes under Lovens Beskyttelse. - Fra Cap-Colonien ere meget sørgelige Efterretninger indløbne; 10,000 Kaffere have gjort et ødelæggende Jndfald i den. Det hedder i en Skrivelse fra Grahamstown under 25de December: Vi ere alle under Vaaben for at bringe vore Koner og Børn i Sikkerhed. Vi ere omringede af Kafferne, som begaae de skrækkeligste Mord, Pallisader ere anbragte tvers over Gaden til Forsvar, Grændsetropperne have besat Udposterne; de ere blevne skrækkeligt medtagne.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Underhusets forrige Taler, Hr. Manners Sutton, er udnævnt til Peer under Titel af en Viscount Canterbury, Baron Bottesford. - Lord Brougham, som er med sin sædvanlige skarpe Oppositionstone traadt op i Overhuset, men som synes at faae alle Stemmer imod sig, og som man har angrebet haardt i Bladene og selv villet frakiende juridiske Jndsigter, har siden sin Tilbagekomst til England givet flere glimrende Giæstebud i sin Residents i Barke ley Sqware. Jblandt Giæsterne kunne nævnes Hertugen af Norfolk, Marqvien af Landsdown, Lord John Russel og Viscount Melbourne. Den gamle ivrige Reformer Sir Francis Burdett vedblive at spille en passiv Rolle, som mishager hans Vælgere, og som sende den ene Deputation til ham efter den anden. Han har nu tabt Taalmodigheden derover og erklæret, at man ikke maa giøre hans Huus tilet Parlament; han maatte handle efter sin egen Jndsigt. Han troer ikke, siden Reformbillen er passeret at Frieheden er udsat for Fare mod nogen Minister, saasnart Forholdsregler blive bragte paa Bane, som ere af en almindelig Jnteresse, saa vil Folket finde ham paa sin Post. - Actiehaverne af Theems-Tunnel have holdet en Forsamling, hvori Hr. Howes meldte dem, at den forrige Administration har bevilget et Forskud paa 24,700 Pund Sterling i Skatkammerbeviser under tilstrækkeligt Garantie. Entrepeneuren Hr. Brunel anmeldte: at den allerede færdige Deel af Tunnel ikke havde taget nogen Skade, og at hele Udførelsen af denne Vei under Themsen kan iværksættes uden Vanskelighed. Den vigtige Efterretning forkyndes: at Østerrige, Baiern og Würtemberg vil foretage Spærringer mod Schweitz, hvori en demokratisk Aand har taget Overhaand, og hvorfor enhver Stat udsætter sig, som lader Anarchiet faae Indgang, man er meget nysgierrig for at erfare Udfaldet deraf, da Schweitz ikke kan bestaae uden sine Handelsforbindelser med Tydskland.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Fra Athen berettes under 7de Februar, at Kongen var afreist til Nauplion for der at feire den Dag da han havde betraadt Grækenlands Jordbund. Athen bliver nu den Byggeplan, som er revideret af Hr. Klenze, iværksat. Akropolis bliver renset og udgravet under den virksomme Bestyrelse af Dr. Ros Blandt andre Jndskrifter har man fundet en paa Vers af en Person ved Navn Melinne, som frembærer en Gave til Athene Ergane, fordi hun har lær hende at ernære sine Børn ved konstigt Haandarbeide. en anden Jndskrift er forfattet i det gamle attiske Sprog, lyder paa en vis Pog, som kaldes Athenæernes Giæst og Velgiører. J det sydvestlige Hiørne af Parthenon har man opdaget en Mængde Fragmenter af Statuer. En nye Stad bliver opført paa det Sted hvor det gamle Sparta har før staaet. Paa Syra ere betydelige Bygninger under Arbeide, ogsaa Missolunghi og Patras hæve sig af deres Ruiner. J München har en Franciscaner=Munk, Pater Anselm, gjort sig skyldig i et stort Bedragerie; han havde ladet sig betale 10,000 Gylden af en Mængde Personer, især Fruentimmer, for ved Besværgelser at forskaffe dem en stor Skat, som var begravet i Jorden. Da Bedrageriet blev opdaget tog han Flugten; men han blev paagreben og bragt i Arrest, J München i et Liighuus fandt man den 26de Februar et tvaars gammelt Barn siddende opret i Liigkisten, da man vilde bringe det til Graven, og at lege med de Blomster, hvormed man havde udpyntet det, uden at bryde sig om de øvrige Liig det raabte strax paa sin Moder.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-14
Indenlandske Efterretninger. Kiøbenhavn den 10de Marts, Onsdagen den 11te Marts anlægges Hofsorg for Hs. Majestæt Keiser Frantz d. 1ste af Østerrige, som bæres paa sædvanlig Maade i 4 Uger. I Ugen fra den 28de Februar til den 7de Marts ere her i Staden ægteviede 17 Par, fødte ere 59, deraf 28 Drenge og 31 Piger; døde ere 84, deraf 2 Mænd, 25 Qvinder, 22 Drenge og 19 Piger. Saaledes ere 25 flere døde end fødte.