JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nye Tidender, 1713-07-01
Hans Cariske Majest. haver nu igien indfundet sig udi Petersborg fra Finland for at paadrive videre Undsetning for sin Armee sammestæds. Herfra er og alt indskibet en stoer Deel Krud og Lod samt andre Materier, som did ogsaa skulde gaae, der skal og allerede være overskibede til samme Armee 8000. store Bomber, 25 store Stykker grove Skyt samt mange Fyyr Mørsere. Af Søen løbe her og Tidenderne ind, at den Svenske Vice-Admiral Lillie skal med sin underhavende Esqvadre have treffet den Moscovitiske Orlogs Flode an under Finland og derpaa givet sig i Slag med den saa den Svenske Vice-Admiral Lillie skal være bleven i samme Slag og ellers en Deel Skade skeet paa Skibene, hvorom mand venter nærmere Underretning.
Nye Tidender, 1713-07-01
Frankerige. Giennem Breve fra vores Feldt-Lejr ved Spier af den 10 udi denne Maaned haves, at omendskiønt vores anvendte al Fliid at fremme Landaus Fæstnings Beleiring, saa kunde de dog ikke vel komme dermed fort, saa vel formedelst det vaade Vejrligt som og fremturende haardnakkede Modstand, som de Beleirede med stor Tapperhed giøre, saa de fælde meget Folk for os og giøre os stor Modstand for hver et FiedsJoord vores skal vinde fra dennem. Saa vi maae bekiende, at det vaade Vejrligt har hidindtil været de Beleirede saare gunstig, at vores ikke har kundet ræt komme under Jorden, og de ikke af Uden Verkerne endnu kundet erobre uden Gal lie-Skandsen, som hverken vi eller Fienden har kundet være mægtige for at indebeholde, dertil og vores Angreb paa Fæstningen maattet paa tvende Stæder forandres og fornyes.
Nye Tidender, 1713-07-01
Tydskland. Fra det Kæiserlige Hoved-Qvarter ved Myhlberg, af den 21 Julii.
Nye Tidender, 1713-07-01
Den Vyrtenbergske Prinds, Prinds Alexander, Commendant udi Landau, haver den 16 udi denne Maaned ved Middags Tiid atter og tredie gang gjort et lykkelig Udfald af Lan dan, udi samme Udfald de Hussarer til Foeds med Sabelen udi Haanden mægtig vel have staaet sig og nedsablet iblant andre over de 30 Officerer, dennem de ved Maden udi Løbegravene antreffede, dernæst ogsaa Prinds Dalmon blev igiennem skudt, og ligesaa den tredie Navarriske Battaillon aldeles bleven fældet: Ti de Be lerede have fegtet skarp, at dersom Prinds Alexander ei havde kaldet dem tilbage, havde de forfuldt Fienden ind i Hans Leyr.
Nye Tidender, 1713-07-01
Frankfurt. Den 21 udi denne Maaned havde vi her Breve, at de Franske vedstode, at de allerede havde tabt udi Landaus Beleyring henved 8000 Mand og havde dog ei mere dermed erobret, end tvende Skandser dennem de dog saa velsom de Beseirede have maattet forlade. Prinds Eugenius, som haver den Kæiserl. Rigs-Armee udi befaling, venter ikkun alleneste paa de Romerske Rigs-Fyrsters Hielpe-Tropper, som noget nær have opnaaet Mæynen og Rhinen, hen ved 36000 Mand stærke, med hvilke, naar de faae sig føiede til Armeen, Prinds Eugenius vil gaae over Rhinen, for at antaste den Franske Armee, førend den maatte blive stærker, 7000 Mand Kæiserlige Tropper ere fra Catalonien havnede for Vado i Jtalien, som og skal gaae af Over-Rhinen, saaledes med samlet Magt at giøre de Franske en Vending udi Landaus Beleiring. Verlin. Den 24 udi denne Maaned indkom her særdeles Postbud til Prinds Menzikof, at Freden mellem Czaren og den Store-Sultan den 25. Junii sidstforleden visseligen udi Adrianopel var sluttet, hvorpaa den Svenske Gesandt med en dobbelt Vagt blev bevaret og den Franske tilsagt at begive sig af Constantinopel eller andenstæds hen, desligeste Kongen af Sverrig tilmældet at begive sig med tilforordnede Ledsagelse af sine Lande. eller mand bragte Hans Majest. ad Thessalonien. Stettin er allerede med 20000 Mand af Czarens og vores Konges Tropper aldeles omringet og bliver her af Tøighuset et stort Antal grove Skytudførdt, som mueligt skal tiene til samme Fæstnings Beleiring. Stralsund er ligeledes af de Moscovitiske og Saksiske Tropper berendt, Lante-Rygen af dem uden nogen Folke-Spil indtaget og samme Fæstning ved den Kongl. Danske Esqvadre indsluttet Adelen i Finland haver alt hyldet Czaren og nu det gandske Land Czaren bleven underdanig, hvorpaa de Svenske Tropper have begivet sig til Vands der Hamborg. Den 28 udi denne Maaned havde vi her visse Tidender fra Berlin, at Kongen af Pryssen havde traadet udi de Nordiske Allieredes Forbund og gjordt Forslag til en Fred. Udi Sverrig var Princesse Ulrica, som Efterfølger i Regeringen, tagen med udi Raadet. Fæstningen Töninsom er blokkeret, will endnu ej give sig.
Nye Tidender, 1713-08-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-08-01
Kiøbenhavn. Den 7 udi denne Maaned havde vi her de Tidender af Øster-Søen, hvorledes at den Svenske Esqvadre Dagen tilforne, da den fik vores Konges Esqvadre i Sigte, strax havde lettet sine Ankere og med en staaende Vind gjort Seil, stavnende lige ind i CarlsCrones Havn, foruden at opbie sin Fiende. Den 12 ditto det allernaadigst haver behaget Hans Kongelige Maj. ved sine her værende Gehieme Raad, Hr. Ottho Krabbe og Hr. Christian Schestedt at udstæde et Patent om Høieste Ræt i Danmark for Aar 1714, som skal holdes den 7 Martii førstkommendes. Den 16de ditto haver det i Naade behaget Hans Kongel. Majestæt at forordne JustitsRaad Monsr. Johannes Meller til at være Præsident her udi denne Kongelige Residents Stad. Den 19 ditto Hans Kongel. Majest. sig allernaadigst haver ladet behage at beskikke og forordne Justits-Raad og Matre des Reqvetes Monsr. Wilhelm Hele, at være tillige med Estats Raad. Samme Dag Justits-Raad og Præsident Monsr. Johannes Meller og saa allernaadigst er af Hans Kongel. Majest. beskikket ligemaade til at være ligeledes Estats-Raad. Den 28de ditto, er Hendes Kongel. Majestæts vores allernaadigste Dronnings, Dronning Lovises, Fødsels-Dag, som den Dag indfaldt, heel Højtideligen holdet af det nu værende Høj Kongel. Herskab og Hof paa Friderichsborg Slot.
Nye Tidender, 1713-08-01
Udi denne Maaned er udi Kongel. Majestæts og Universitets privilegerede Vogtrykkerie ved Prenten bleven forfærdiget: Programma Regiæ Universitatis Havniensis in obitum Nobilissimi & Generofissimi Nicolai Benzon, de Haunøe, S. R. M. Daniæ & Norvegiæ Consiliarii Cancellariæ & in Ejusdem Cancellaria Danica Secretarii Regii, in Folio.
Nye Tidender, 1713-08-01
Sverrig. Stokholm. Jhvorvel Stænderne udi denne Maaned have havt en Udskrivning til en Riigs-Dag paa Tapetet, saa have de dog ikke kundet blive imtydige derover, til med og Princessen Ulrica veigret sig ved at tage sit Sæde udi det Geheime Raad udi Kongens Fraværelse, alt saa er her ikkun en Land-Dag berammet at skal holdes den 28 udi denne Maaned. Fra Finland have vi de Tidender, at der i Landet saavelsom paa Søe-Siden skal være baade til Lands og Vands forefaldet et heftig Slag. Moscoviterne skal have været til Lands 20000 Mand regulerede Tropper stærke, men vores ikkun 6000 Mand reguleret Mandskab og derhos 16000 Mand bevæbnede Bønder, hvilke sidste, saa snart det kom til Fegtningen, fegtede strax med Hælene, hvorfore de første bleve tvungne til at undflye. Vores Flode skal og efter udstandet Slag ogsaa paa nogle Mile være gaaen tilbage. Den Moscovitiske Commendeurs Skib, skal og have taget i samme Slag, stoer Skade, saa hand har maattet lade det strande. Vi vente med Længsel herom videre Omstændigheder.
Nye Tidender, 1713-08-01
Fyrst Menzikofs General Adjutant her for i Veien er ankommen, som paastaaer, at hannem til en Æreskenk skal til samme Fyrste udtælles en god Sum Penge, saa er dog strax derpaa her passeret særdeles Post-Bud fra Czaren, som bringer meere benævnte Fyrste den Ordre, at forblive paa det Sted, hvor hand nu staaer. Fra Finland stadfæstes de Svenskes ynkelige Klagemaal, hvorfore de fleerste Stænder har maattet være betænkt paa et nyt Herskab og saaledes underkast sig Hans Cariske Majestæts Herredom.
Nye Tidender, 1713-08-01
Den Ængelske Gesandt bemøjer sig meget udi Varskau om den Nordiske Fred, men kand ingen Vei komme dermed, fordi først maa ind-ventes og hentes Kongen af Sverrig hans Erklæring, om Hans Majestæt vil tilstaae den foreslagne Samqvem til en Freds-Forhandling. Fra Podolien haves, at Stanislaus fra Vender til sine Tropper havde indfundet sig der paa Grændserne, foruden at mand vidste hans Anslag, mand mener, at Pesten, som er nu i Vender, havde drevet ham og andre Hans Tilhængere derfra. Fra Kongen af Sverrig høres ej andet, end at hand findes endnu ved Adrianopel i sit forige Qvarteer. Czaren er nu udi Petersborg. Tyrkerne have faaet Mod-Ordre at befæste Grændse-Stæderne Chocim og Sorokka, hvorfor mand haaber, at den Polske Crone skal blive befriet for deres Anfald.
Nye Tidender, 1713-08-01
Jtalien. Mæjland. Den første i denne Maaned havde vi her Breve fra Catalonien, at de Mis nøiedes Partie dagligen toog af, i det at de fornemmeste Stæder faldt dennem fra og Resten ei havde sig ei nogen Undsætning at forvente, saa mand ikke viside paa, at den jo skulde tage imod de af Kong Philip tilbudne Friheder for at sette dens Fæderneland i Fred og Roe igien.
Nye Tidender, 1713-08-01
Frankerige. Versailles. Siden 10 i denne Maaned have vi ei havt Breve fra Landaus Beleiring, til den Tiid vores endnu ej vare Mestere af samme Fæstnings Sluser, men havde ikkun da antastet den bedækte Vei, og der paa udstaaende Hiørne sat sig fast, mand begynder her at tvifle paa at samme Fæstning skal sidst i denne Maaned kunde af vores erobres, saasom deraf skeer en saa mægtig og ugemeene Modværn. Vores de Tydske og Svitserske Regimenter ere i den Beleiring fast bortsmeltede, saavelsom en Deel vores egne Nations, som de andre vores Armees Regimenter maae afløse, og regner mand til, at vi allerede udi slig Beleyring have havt over 15 til 20000 Mand Døde og Qvæste. Ængelland.
Nye Tidender, 1713-08-01
London. J gaar, som var den 14de i denne Maaned blev udi Kensington holdet et Capitel af Hosebaandets RidderOrdenen udi Hendes Majestæts Høje Overværelse og blev da Græven af Petersborough af Hendes Majestæt udnævnt til Ridder af samme Orden efter sædvanlig Skik. J dag skal hand tillige med de andre for kort Tiid siden til samme Orden udkaarne Herrer, nemligen: Hertugerne af Beausort og Kent, Græverne af Oxford, Paulet og Straffort indset tes.
Nye Tidender, 1713-08-01
Tydskland. Vien. Udi denne Maaned have vi her ei havt andet end Freden mellem Czaren og den Store Sultan jo skal holdes uryggelig, og beroede det nu ikkun paa, at Czarens Samtykke der til maatte indkomme. Jkke desmindre at Kongen af Sverrig af den Fred skal være udsluttet, saa opholder Hans Majestæt sig dog endnu under Adrianopel, skiønt Hans Maj. tidt er anmodet om Bortreisen, ad sine Lande gjennem Polen af Dantsig under en Tyrkisk Ledsagelse af 5000 Mand til Hest, hvilket Hans Majestæt Fiender hannem gierne tilstaae. Den Store Sultan skal og have antaget den kostbare RegerBusk til Ære-Sken af den Polske Gesandt, hvilket og alver tilkiende, at hand vil holde den Carlowitsiske Fred med Cron-Polen. Det haver behaget Hoffet her saare vel, at
Nye Tidender, 1713-08-01
en Capuciner Munk haver af disse Ord: Carolus Sextus imperator, ved Boogstavernes Omvexling udfundet denne Mening. Uxor tres pariet masenlos. Philipsborg. Det er ikke nok at beskrive, hvad for en berømmelig Modværn de Belejrede udi Landau giøre, i det de udi denne Maaned have mangfoldige gange afslaget deres paa Contrescarpen og Uden-Verker stormende Fiender, ja end og naar Fienden Dagen tilforne maatte have bleven mægtig til at fatte Post derpaa, de enten strax ved Miner have ladet ham flyve i Luften, eller og Dagen derefter slaget ham derud af igien, saa hand nu paa en 8 Dags Tid haver mist nogle 1000 Mand, endeligen er hand bleven Mester af Sluserne og en stor Deel af den yderste Contrescarpe, hvorpaa hand haver opførdt sit grove Skyt, dermed at skyde Storm-Hul paa Fæstningen i sig selv.
Nye Tidender, 1713-08-01
Prinds Eugenius staaer nu med den Kæis. Armee færdig at gaae over Rhiin-Strømmen, hvor til hand haver saa meget Fartøig færdig, at hand paa eengang kand oversette 10000 Mand, for at undsette Landau, hvorfor hand og har ladet komme det fra Catalonien gjennem Jtalien og Tydskland forventede Foodfolk paa Vogne til Hans underhavende Armee og nu med Hielpe-Tropperne skal være over 150000 Mand stærk, Vorms. Den 14 udi denne Maaned havde vi af Beleringen for Landau de Tidender, hvorledes at de Beleirede havde tvunget deres Fiende til at forlade den af hannem erobrede deres yderste Contrescarpe, saa hand ikke derinde har ei heller til fulde fordt satte Post af Fryg for Minerne, havende nu et nyt Batterie opførdt paa den bedækte Vei, derfra at beskyde Fæstningen, som mand forhaaber at skal kunde holde sig denne Maaned til Ende.
Nye Tidender, 1713-08-01
Hamborg. Græve Flemming er alt fra Berlin kommen i Lejen for Stralsund og giøres der al Anstalt til en Bombardering, hvortil alt den 22.
Nye Tidender, 1713-08-01
udi denne Maaned det grove Skyt fra Saksen er kommen paa Oder-Strømmen, derfra det inden faae Dage i Leiren forventes. Paa Lante-Rygen staae nu 7000 Mand til Hest og Foeds Moscoviter og Sakser, dertil skal der i det nye Dyb være havnet en stor Deel Kongel. Danske Grove-Skyt dermed paa den Side at beskyde Dænholm og Staden Stralsund.
Nye Tidender, 1713-08-01
Fra Stettins Beleiring haver mand, at de Moscoviter der alt paa 300 Skrid havde nærmet sig Fæstningen og indgravet sig i Jorden. Mand forhaaber, at Stridighederne mellem Kongen til Danmark og det HolstenGottorpske Hof i Mindelighed som snarest skal blive bilagt, hvortil alt skal være paa begge Sider udnævnte Commissarier udi den Sag at veddes og handle
Nye Tidender, 1713-09-01
Danmark.
Nye Tidender, 1713-09-01
Kiøbenhavn. Den 4de i denne Maaned haver det i sær Naade behaget Hans Kongel. Majestæt at beskikke Hr. Estats Raad og Deputerede i Søe Estatens General Commissariat, Hr. Friderich Christian Adelaer, Ridder, til Bratsborg og GemSøe til at være Deputerede for de Kongel Financer.
Nye Tidender, 1713-09-01
Den 6te i denne Maaned haver ligeledes Hans Kongl. Maj. allernaadigst bestilt Hr. Estats Raad Adelaer til at være Hans Majests Geheime-Raad. Den 20 ditto er Hendes Kongel. Majest. vores allernaadigste Enke-Dronning, Charolotta Amalia lykkeligen og vel fra Hendes Majests. Oldenborgske Reise her paa sin Residens igien indkommen. Desligeste og Hans Kongel. Majestæt Allernaadigst haver forordnet Geheime-Raad og Baron Hr. Frederich Krag, Stiftsbefalings-Mand i Viborg Stift til at være Vice Stadtholder i Norge, og hans Broder General Lieutenant Hr. Palle Krag til at være Stifts-Befalings-Mand igien i Viborg Stift.
Nye Tidender, 1713-09-01
Udi denne Maaned er udi Kongel. Majestæts og Universitæts Boogtrykkerie ved Prenten, bleven fuldfærdiget. Bibelens, det er, den gandske Hellige Skriftes Fierde Boog, udi hvilken findes det Nye Testamentes Bøgger, efter den Aar 1647 udgangne Version, som med Fliid baade udi Texten, Anteignelserne og Locis parallelis efter vor allernaadigste Herres, Kong Friderich den IV Christelig befaling er vorden giennemseet, trykt udi en Royal Octav og udi en Median Qvart.
Nye Tidender, 1713-09-01
Polen. Varskau. Den 7 udi denne Maaned havde vi her med særdeles Post-Bud fra Cronens Feldt-Herre Siniausky den visse Efterretning, det Kongen af Sverrig skulde nu ved Døden være afgangen, hvilket den i gaar fra Rysland her ankomne sædvanlige Post end ogsaa stadfæster med mere Omstændigheder, og hvorledes at samme Konge den 25 Julii ikke vidt fra Adrianopel udi en Landsbye var død. De Tyrker og Tartare ligge endnu til Feldts ved Czecore, deres Anslag og Forsæt vides endnu er til visse, men det skal være vist nok, at baade Stanislaus og Voyvoden af Kyou med andre deres Tilhængere skal ved 3000 Janitskarer være førdte udi Arrest ad Bender og alle deres Telter være udplyndrede og nedrevne.
Nye Tidender, 1713-09-01
Af de Kongel. Saksiske Regimenter ere fra Brabant en stoor Deel ankomne i Posen, Lissa og Kalisk, som sette dagligen deres Tog frem ad Sendomir, hvorhen Kongens Chevalier-Garde er alt for i Veien, saa at Kongen gandske vist den 14 ditto vil være der, for at munstre den der da forsamlede Armee.
Nye Tidender, 1713-09-01
Cracau. Af 30 udi sidstforleden Maaned havde vi Breve fra Lemberg, at Cronens FeldtHerre dagen tilforne fra den Polske Store Gesandt udi Adrianopel havde bekommet Brev, det Kongen af Sverrig var meget heftig syg af en hidsig Feber og troedes ikke til Livet, hvorfore den Store Sultan havde tilsendt Hans Majest. hans Liv-Læge for at helbrede Hans Majestæt, men blev ikke antagen. Jmidlertiid er det til Tartar Chammen fra Cronens Feldt-Herre udsendte særdeles Postbud kommet igien tilbage til FeldtHerren, hvilket beretter for vist, at Kongen af Sverrig ikke alene af sin Syge skal være død, men end og Stanislaus og hans Tilhængere være tagne i Arrest. Den Tyrkiske Armee stood dog endnu deels ved Czecore, men deels rykt tilbage for bedere Beqvemheds skyld. Den Ungarske Græve Berezen skal og have indladt sig udi det Stanislaiske Mytterie, hvorfore hand fra Lemberg hemmeligen var bortvigt, at hand ey skulde tages i Arrest. Med Vojvoden af Nysland, som sidder i Arrest for slig Mytteries skyld paa Königstein i Saksen, haver dette begivet sig. Denne Vojvod attraaede i sin Arrest en Catholiske Præst til sig, hvilken hannem og blev tilstædt, men Præsten toog sin Degn med sig, i Tilfalde Voy voden skulde vilde begiære nogen Guds Tieniste, som da samme Degn var en heldende føør Mand og havde en blaae Kappe om sig, troede Vojvoden ej andet, end det maatte være en Bødel, som tillige med Præsten var hannem tilsendt, hvorover hand af Frygt for at aflives faldt udi en Besvimmelse, saa hand endda, der hand kom sig noget igien, ei havde kundet sig lade overtale anderledes at væ Lemberg. Saasom Freden, aldeles fast og uryggelig er stadfæstet mellem Czaren og den Store Sultan, og Kæiseren og den Venedigske Regering staae og udi Forløfte, at det Carlovitsiske Freds-Fordrag, imellem den Polske Regering og Tyrken sluttet, skal holdes ved lige, eller og de staae den imod, som slig Pagt og Forbund vil først bryde, end og Vojvoden af Kyou befindes at have enten selv eller ved andre ladet skrive falske Breve til sig og derunder findes taaleligen efterskrevet Cron-Polens Feldt-Herres egen Haand, at naar Stanislaus ikkun kom paa de Polske Grændser med 20000 Mand Tyrker og medfølgende Tartariske Sværm, vilde hand med Cronens Armee føje sig til sligge de Tyrkiske og Tartariske Tropper, og saaledes forjage Kong Augustus af Polens Kongerige, alt saa skal den Store Sultan meget være fortørnet over slig Stanislaus hans falske Paafund, og givet Ordre til Tartar Chamen at føre Stanislaus, Voyvoden af Kyon og alle deres Tilhængere,
Nye Tidender, 1713-09-01
ved den Tyrkiske og Tartariske Armee, udi Arrest ad Bender og ved særdeles Sendebud at forsikre Kong Augustus og den Polske Regering om vedvarende Naboelig Venskab, saaledes at hvis Freds-Puncter, og Poster imellem dennem paa alle Sider kand være sluttede, skal staae uryggelige i alle maader, hvorom og er forventendes en Gesandt til Kong Augustus. Liefland.
Nye Tidender, 1713-09-01
Reval. Efter at den Moscovitiske Vice-Admiral Krause, den 20 udi Julii Maaned sidst forleden med 17 Czariske OrlogsSkibe og Fregatter fra Cron Slot havde gjordt Seil, kom hannem Dagen derefter under den Høje Vold 3 Svenske Orlogs-Skibe udi Øie -Syyn, nemligen, Skibet Venden, med 64 Stykker, Guthland med 56 og endnu eet med 25 Stykker rove Skyt monteret, paa dennem hand strax gjorde Jagt. Den 22 kom da eet af de Svenskes paa en blind Klippe at sidde, dog saaledes at den endelig kom over, men Vice-Admiral Krauses og Commandeur Skeltinga deres Skibe bleve, da de forfuldte Feinden, der besiddende, af hvilke, det sidste brøstede i tu, dog blev Folket og Tilbehør redded og Skibet af dennem stukket i Brand, men Vice-Admiralens efter halvanden Timers Frist kommet løs igien og som der imidlertiid kom en Kugle udi Constablens Kammer, som foraarsagede en Brand, saa Skibet nær var sprunget, finge de Svenske Tiid til at undflye ind imellem Klipperne ved Helsingfors. Benævnte ViceAdmiral ligger her nu den 24 dito i Havnen med sin hele Efqvadre i god Behold, udi ag atter at gaae i Søen for at opsøge de Svenske.
Nye Tidender, 1713-09-01
Spanien. Barcellona. Med befæstningens Arbeid haver mand her i denne Maaned faret fort baade Dag og Nat, saasom vi baade med Mandskad og anden Til fornødenhed ere saa vel forsynede, at vi kunde udstaae en Belering, som Kong Philip truer os med. Jndvaanernes Mood og Sind forbittres dagligen meere og meere mod de Spanier, saasom de til Dags intet have kundet udrette mod os og ikke endnu toordt nærme sig os til nogen Beleiring, men ligge i deres forrige Lejr noget videre udbredde. Dennem giøres af Landmanden stor Afbræk og Skade, og vil ingen giøre dem Tilførsel, videre end de maae selv ved Partier hente, hvilket dennem ofte af vores frivillige Partier fratages og os tilføres.
Nye Tidender, 1713-09-01
Frankerige. Paris. Den 9 udi denne Maaned ere efter Kongens Ordre fra Toulon og Marseille 11
Nye Tidender, 1713-09-01
Orlogs-Skibe og 8 Galleier med 4000 Soldater gangne i Søen af de Cataloniske Søe Sider, for at bestolde Barcellona til Vands. Mand venter her hver Dag Tidender, det Marskalk Villars med Armeen skal være passeret Over-Rhinen Næstforleden Tiisdag, den 5 udi denne Maaned, som var vores Konges Fødsels Dag, var der udi Versailles til Hove stor Glæde og Frynd, at Hans Maj. havde opnaaet sin Alders det 76de Aar. Ængelland.
Nye Tidender, 1713-09-01
London. Den 7 i denne Maaned vare Decanus og samtlige Caniker udi St. Pauls Capitel forsamlede og keisede sig Doctor Robinson, Biscop i Bristol og Hendes Majestæts Freds-Fuldmægtige ved Freds Forhandlingen i Ytrecht, som derfra hid forventes, til Biscop.
Nye Tidender, 1713-09-01
Tydskland. Fra den Kæiserlige Feldt Lejr. Efter at Landaus Besætning den 18 udi næstforleden. Maaned har maattet give sig til Kriigs Fange til de Franske, haver den Franske Armee nu i denne Maaned den 9de sendt sit Feldtøig og Tross for sig forud, og er samme Armee den 11 ditto gaaen bag efter op af Rhinen, saa det nu snart skal yttre sig enten Marskalk Villars med slig Armee skal vilde bestorme den Kæiserlige Armees Beskiærmelse-Linier eller plat dermed gaae over RhinStrømmen, at angribe den Kæiserlige Armee. Ti at beleire Freyborg skal Aarsens Tiid neppeligen tillade ham. Philipsborg. Den 12idenne Maaned havde vi her visse Efterretning, at den Franske ske Armee under Marskal Villars den 10 ditto var brødt op, fremsettendes sit Tog op ad Strassborg, men havde tilforne stukket sin Feldt-Lejr i Brand. Førend de brøde op, have de taget med sig det mindste med det meste, særdeles efterlode de den Fattige Landmand saare lidet af sit Koorn. Med det første vil mand vel fornemme enten samme Armee er passeret Over-Rhinen udi Kehl eller i Brisach, og som de Franske udsige, for at beleire Freyburg; Og i Tilfælde saadant skulde skee, saa synes det vist, at der torde følge et FeldtSlag af. Den Kæiserlige Armee er derfor og i fuld Bevegelse og trekker sig den største Deel deraf under Prinds Eugenius hans Ordre hen mod Freyborg, der at have i Agt, hvad Fienden sig skal vilde foretage. Reisende, som komme fra hin Side af Rhinen, regne, at den Franske Armee er skal være over 20000 Mand stærker, end den Kæiserl. Frankfurt. Til Hans Durchlygtighed Fyrst Lobkovits, som den 16de i denne Maaned her passerede, indkom her særdeles Post-Bud fra den Over-Rhinske Kæiserlige Armee, hvor hand er General over Nytteriet, med de Tidender, at alle Kæiserlige Tropper vare i fuld Tog begrebne, skyndeligen at begive op af Bestiærmelse-Linierne ved Freyborg og vare Posteringerne langs ved Rhinen ved de tilbage blevene Kurfyrstlige Hannoverske Tropper besatte. Om nu Fienden med sin Armee der oppe over Rhinen skal være passeret, skal vel med det første yttre sig.