Aalborg Stiftstidende, 1834-06-02
Efter 9 3 maa den som skal udøve Valgrettighed have et uplettet Rygte, han bør ikke have været dømt til Tab af Embede, Ære eller Borgerret, eller dømt for anden vanærende Handling, eller været sat under offentlig Tiltale, uden at være aldeles frifunden. Han maa være 25 Aar gl. Jngen, der er sat under Værgemaal eller ligger under Fallit kan udøve Valgret, saalænge han ikke har Raadighed over alt sit Gods. Efter 5 4 bor den, der skal kunne vælges til Deputeret i Stændernes Forsamling, foruden i Nørre-Jylland beliggende Grundbesiddelse (Beskaffenheden vil nærmere angives, ei alene have alle de personlige Egenskaber, som udkræves til Valg rettigheden, men desuforden betinges Følgende: at han alene staaer i personligt undersaatligt Forhold til Kongen og Sammes Efterfølgere paa Tronen. Saavel ethvert personligt undersaatligt Forhold, som ethvert Tjenesteforhold til en fremmed Stat udelukker fra Valgbarhed. At han bekjender sig til den christelige Religion. At han idet mindste i 5 fulde Aar har havt Ophold i Kongens europæiske Lande; at han er 30 gl. Geheimestats=Ministrene, saavelsom alle de Embedsmænd, der enten forestaae et Departement, der har umiddelbar Forestilling til Kongen, eller som Medlemmer have Sæde i noget Collegium eller nogen Direction, som saadan umiddelbar Forestilling tilkommer, ere ikke valgbare. Ei heller kan nogen af Kongen udnævnt Valgdirecteur vælges af denne Forsamling. (5 5) Ligesaamange Deputerede, ligesaamange Suppleanter vælges, hvilke sidste indkaldes til Stændernes Forsamling, naar nogen Deputeret forhindres i at bivaane samme. (. 6) Begge vælges stedse af de Valgberettigede et ved Stemmeflerhed. (57) Valgene skee paa 6 Aar. 18 8, Valgretten maa stedse udøves personlig. (g 9 Den som et besidder Eiendomme i flere Districter i N. Jylland, kan dog et kun benytte sin Valgret i et af disse. Han bor derfor er 6 skiære, i hvilket District han vil tage Deel, uden i saa Hen re seende at være bunden til sin Bopæl. Derimod er det enhver uforhindret, i Forening med sin Valgret i Jylland, ogsaa at udøve den, som han maatte tilkomme i de øvrige danske Provindser eller i Hertugdommerne Slesvig og Holsteen. 6 11) En Deputeret i Stænder=Forsamlingen i Jylland kan ogsaa være Medlem af Stænder=Forsamlingen i de øvrige danske Provindser samt i Slesvig og Holsten, naar Forsamlingstiden tilsteder det. 6 12) Den som vælges, er pligtig til strax at give Tilstaaelse for gjort Anmeldelse til ham der les Grund ikke kan antage Valget, da at anmelde det. Vi gjøre iøvrigt Regning paa - siger den Kgl. Forordning - at de Mænd, som ved deres Medborgeres Tillid ere kaldte til Sæde i Stændernes Forsamling, ikke uden sær vigtige Grunde ville undstaae sig for at modtage Valget." 8 13, 14 og 15 indeholde Forskrifterne omDistrictsfordelingen (som vi alt have meddeelt), samt om Efendomsretten, som er hos Sælgerne i Kjøbstæderne til en Assurance-Værdi af idet mindste 1000 Rbd. Sølv, og hos de Valgbare til 2000 Rbd. Jkke blot de, som eie Sædegaarde med complet Bøndergods, deeltage, men ogsaa de den have afhændet Godset, dog maa Gaarden have 25 Tdr. Hartkorn fri Hogds. Taxt. De mindre Landeiendoms=Besiddere maa eie 1 Tdr. Hartk. Ager og Eng, eller 8 Tdr. Hartk. Skov= og Mølleskyld, eller og Bygninger til en Assurance-Værdi af 2000 Rbd. Sølv. Gaardfæstere maa for at have Valgrettighed besidde 5 Tdr. Hartk. Ager og Eng, eller 10 Tdr. Hartk Skov= og Mølleskyld. Mellem frit og ufri Hartkorn bliver i denne Classe ingen Forskjell. Efter 5 18 udnævner Kongen en Valgdirecteur, der foranstalter Alt, saavel til at forberede Valgene, som til selv at paasee, hvad der hører til Valgenes lovlige Fuldbyrdelse. Jfølge 5 20 har Valgdirecteuren at udnævne 4 Mænd til under hans Forsæde at tage Deel i Bestyrelsen, foruden 2 Andre, som han udnævner til Protocolførere, hvilke tage Deel i at afgjøre de Spørgsmaal, som maatte blive at paakiende at Valgbestyrelsen. Dertil har han at udnævne saadanne Mænd, der nyde deres Medborgeres Tillid, og som ved det res Stillinger have havt Leilighed til at forskaffe sig fortroligt Bekjendtskab med Forholdene i deres By eller Egn, og skal i Kjøbstæderne især tages Hensyn til de eligerede Borgere. J Valgforsamlingerne for Sædegaards-Eierne blive de Tilforordnede og Protocolforerne at vælge blandt Forsamlingens egne Medlemmer. Vælges Mænd, der ikke forhen have gjort Eed til Kongen, bør de, inden de tiltræde deres Forretninger, indsende deres skriftlige Eed, hvori de deels ialmindelighed tilsige Kongen Troskab, deels isærdeleshed forpligte sig til redelig Udførelse af de dem i fornævnt deres Stilling paaliggende Pligter. 6 28, 29. Dersom Nogen maatte finde, at der er optagen Nogen som Valg, berettiget eller Valgbar, der ikke har alle dertil fornødne Egenskaber, saa har han at fremsætte sine Erindringer og Grunde desangaaende for Valgdirecteuren, inden 11 1/2 Dage der da bliver paakjendt af samtlige Medlemmer af Valgbestyrelsen samt Protocolførerne, under Directeurens Forsæde, hvortil saavel de, der have gjort Erindringerne, som dem om hvem de ere gjorte, kaldes til Bestyrelsens Møde, og, efterat nøiagtig Oplysning paa den hurtigste og simpleste Maade er indhentet, afsiges motiveret Kiendelse angaaende deslige Besværinger. Over de Valgberettigede og Valgbare blive trykkede Lister uddeelte, derpaa berammer Valgdirecteuren et Valgmøde, der i det Mindste 8 Dage forud tilkjendegives samtlige Valg, berettigede. Hver Gang Nogen fremtræder for at give Stemme have Valgbestyrerne tydeligen at nævne hans Navn, hvorhos de bør give alle de Oplysninger, som efter Omstændighedene maatte være fomodne og hvortil de ere istand, De foregaaede Valg kundgjøres og Indberetning derom skeer til Cancelliet, til hvilket Collegium ogsaa de ved Valgmøderne førte Protecoller indsendes. Derpaa resolverer Hs. M. Kongen angaaende dem, der til Valgenes Modtagelse behøve Allerhøistsammes Tilladelse ifølge Anordn. af 28de Mai 1831, 5 2) og derefter bekjendtgjøres de Deputeredes og Suppleanternes Navne. Hver Gang Kongen vil lade Stænderne sammentræde, skeer dette ved et Patent. Uden dette kan ingen Forsamling af Stænderne finde Sted, ligesom Forsamlingen og adskilles til den Tid, til hvilken Kongen lader bekjendtgjøre at den skal ophøre. Jndtil videre holdes Forsamlingerne i Viborg, til hvilken Ende sammesteds vil vorde anviist en Bygning. Kongen udnævner en Commissarius, igjennem hvem alle Forhandlingerne imellem Hs. Majestæt og Stænderne skulle skee. Paa den i Patentet fastsatte Dag bliver, efterat først offentlig Gudstjeneste er holdt, Forsamlingen at aabne af Kongens Commissarius. Han bivaaner, uden dog at have nogen Stemmeret, alle Forsamlingens Sessioner, og tager Ordet, saa tidt han finder det for godt; dog er han ikke tilstede ved Stemmegivningen, naar denne finder Sted efter formelig Forhandling, hvilken Gienstand vi nærmere skulle omtale), eller ved Prøvelsen af de udarbeidede Betænkninger eller andre Udfærdigelser. Han meddeler Stændernes Fors. Kongens Propositioner, som og siden, naar yderligere Oplysninger under Forhandlingernes Løb maatte gjøres fornødne. Han modtager Forsamlingens Erklæringer og Betænkninger, saavelsom de Forestillinger, Ansøgninger og Besværinger, som den maatte vilde indgive, Alt for at befordre disse Andragender for Kongen. Alle Meddelelser imellem Regjeringen og Forsamlingen skee saaledes igjennem Kongens Commissaprius, og Forsamlingen har ikke, med Hensyn til nogen af de til dens Virksomhed henhørende Gienstande, at forhandle med Andre end ham. Jngen kan befuldmægtige nogen Anden til at møde eller stemme for sig i Stændernes Forsamling. Naar saaledes de Jndsigelser, der ere gjorte mod Valgene, ere afgjorte, opfordrer Kongens Commissarius det æld1ste Medlem af Stændernes Forsamling til at foranstalte en Præsident valgt blandt Forsamlingens Medlemmer. Dette Valg skeer ved Stemmesedler. Den valgte Præsident indtager derpaa den for ham bestemte Plads. Det er Præsidentens Sag at styre Forretningernes Gang i Forsamlingen uagtet Kongens Commissarius er tilstede. Han har at sørge for, at Sager, der ei vedkomme Forsamlingen, henvises til deres rette Sted. Alt hvad Nogen har at foredrage henvendes til ham. Naar en Sag er behørig drøftet, fremsætter, han de Spørgsmaal, hvorover der skal stemmes. Han bestemmer og overhovedet Alt, hvad der hører til god Ordens Vedligeholdelse i Forsamlingen. Jsær har han at sørge for at Forsamlingens Arbeider og Overveielser snarest muligt befordres, og at samme først og fremmest henvendes paa de af Kongen fremsatte Propositioner, der stedse bør gaae forud forde Sager, som fra Medlemmernes Side gjennem Præsidenten bringes til Omhandling. Dersom Kongens Commissarius. noget at bemærke i Henseende til enkelte Sagers, Femme, har Præsidenten dertil at tage behørigt Hensyn. (Fortsættes.)