Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1799-08-16
Coalienske asian. 1. Over No. 33. Fredagen den 16de Augusti. de At svare paa en Daares tale kunde vel Ansees for Unøttigt, ia blive derved Fordærvet af daarlighed selv, Naar en Formeget indlader sig i Ordstrid, Men da en Daare kan tale sanheds ord iblandt, saa bør den stadfæstes og Aabenbares, Paa det at alting kan prøves, saa det onde forkastes Og Gode beholdes ved min nærværelse her i Tronhiem, seer jeg i den herfra udgivne tidende Nr. 32, at udgiveren iblandt andet har berørt Mit Navn han ved ikke hvad han siger, saadanne der de sagde sig at være vise bleve de Daarer Rom: 1 C. 22 m. De forkaste herrens ord hvad for viisdom skulde de da have Jerrm: 8 C. 9. denne Forvildede haver dog talet Noget sanhed iblandt han frygter for vi kunde blive skadelige for den Offentlige sikkerhed, En Enkelte kunde faa Sligt hovedet især Naar et prog af Bibelen skulde Give dem Medhold samt at vi sætter Dæmninger som ikke kunde igjennembrydes imod Enhver Redelig Folke Læreres Bestræbelse. - Dette indseer Cristne Mennisker for Nyttigt, Naar Sikkerhed i søndens løster Med hver og Moer, bander og logn, Fraadserie og Drukkenskab, staalthed og Gierrighed, vellyst og Forfængelighed, at saadanne kunde blive usikre, og Bibelens ord kunde Falde Mennisken ved læsen og hørelsen ei allene i hovedet Men og tages til hierte, for at omdanne deres løster, det var vel Christie Meening at han er kommen at sette splid Mod saadanne laster Matt. 10 S. 3 m., og hvo der troer hans ord saaledes at de vandrer derefter den bygger paa den faste klippe som helvedes Porte intet skal Formaae imod, 16 C. 18 W. thi der maa nok Fienden være ude for at skade deres siel, om den Almægtige tillader at slaae legemet, saa Folkelærerne, der haver Gjort Guds bud til intet for deres skik skyld 15 C. 16 W. og krænket dem til Menniske bud 9 W. Disse er det at lægge Dæmninger imod Med de som Øver sig i frie tænkerie og Vankundighed. - Forfatter slutter da med deford, at de hellige Landstrygere skulde stanses som virkelige løsgiengere, (thi det er de jo ikke da de har pas og noget at udrette vor de Opholde sig) og at trans Portere dem til tugt huuset; dette vilde vi Glæde os i, og taalmodig lide men ønkkes over om der skulde være nogen saa uforstandig Dommer som vilde Paatage sig at straffe det Gode da det Onde har Frihed thi vor ledes det vil blive med dem paa hiin dag det kan vi læse i visdommens 5te og 6te Capitler hvad Ellers Forfatterens Grove bespotterie om straffen saa Maaske han ved lovene bedre en jeg, især de verslige, Den tienere som da ved sin herres villie og ikke Gjør derefter skal straffes Med Mange hug Efter det Samle bud var det Øye for Øye og kan for kan (Men Nu heder det Over beviis vor Fiende og Elske ham til Omvendelse) velsigne og bede for ham Malt C. 44 W. - Vem der har bevæget ham til at bespotte Guds Aand ord og Gierninger vides ikke, hvad det har bevæget Mig til at talle og svare ham at han er en Daare, og Ønkes over hans Elendighed, det kan enhver vide der troer en hellig Sandrue og Retfærdig Gud, vilke Egenskaber skal blive Evindelig og alle skal for ham paa hin dag Giøre Regenskab for vert et unyttigt ord de have talet Mart. 12 C. 36 W. Kierlighed til vor Næste, maatte nok bevæge os til at Ønkes over hans Elendighed og bruge alle Midler her i tiden for at undgaae Evighedsbebreidelse. H. N. H. Spørger Nogen, hvorfor Udgiveren har indført det forestaaende aabne Brev, saa svares: fordi derfor god Betaling er skeet; thi da kan man faae indført, løs og fast, Prosa og Vers Bogstaverne H. N. H. betyde Hans Nielsen Honge. Han selv frembragte sit Brev. Han talede virkeligen med megen Sindighed, og det vilde have været en let Sag for Udgiveren, at formaae ham til, at forandre Udtrykket "Daare", som hiin ej troer at have fortjent, og som Andre nok have forledet Manden til; men, Udgiveren tænkte: "Øie for Øje, og Tand for Tand Matth. 5, v. 38. - Til Berømmelse for denne Mand være det hermed offentligen sagt, at han virkeligen paa en bevægelig, og sand christelig, Maade gjorde sig Umage for, Synderen i Addressecontoiret om at vende; men denne Forvildede stikker allerede saa dybt i Syndsens Dynd, at han forkaster alt Overnaturligt, vil ikke tage Fornuften fangen under Troen, og altsaa var intet ved ham at gjøre. M. C. P. og 4 smaae Børn, i hans Alders 42de Aar, det bliver herved sørgeligst tilkjendegivet fraværende Slægt og Venner. Røraas, den 8de Augusti 1799. Rebecha Arneberg, fød Schaft.