Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-07-21
Nyeste. derie af Kj benhavn hendesteFjerde Aargang. No. 81. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Tirsdagen den 21 Aprilender, Reisen til Hovedstaden i Aaret 180, (Fortsat.) Overd. Uforklarlige ere de Følelser, som uvilkaarligen drage os hen til de Steder, hvor sande store Mænd levede og virkede. En mørk Anelse siger os, at vi der kunne finde i Træernes skjelvende Løv, i Bækkenes Radslen, i Lundenes Gjenlyd, kort, i den allevende Natur Spor af deres Mand og dens udødelige Virkninger. Tusinde sværmeriske Tanker strømme ind paa os, naar vi nærme os saadanne hellige Steder; Sjelen oploftes høit over det Jordiske, vi troe os forstytlide til lykkeligere Regioner; vi sympathisere igjen med Mennesker, som Gravens Mulm længe har skjult, og føle at vi ere udødelige. Solen var allerede næsten dalet; de ildrøde Skyer, som bedækkede Hortzonten, og hvori de matte Soelstraaler syntes at tabe sig som i et Jldhav, havde gradvis forandret deres Farve, de mørkgrønne Bøge= og Lindetræer sortnedes, og Duggen indhyllede Mark og Eng ligesom et tyndt Flor; en høitidelig Taushed var udbredt over den hele Egn, da jeg ankom til Søllerød, som kan ligger et kort Stykke Vel fra Maalet for min Pillegrimsreise - Overød Overod 24 vil maaskee mangen en Tæser med Forundring spørge. Hvad har da gjort dette Sted saa mærkværdige Ligger her nogen stor Helt begravet Er noget blødigt Feldte slag forefaldet der, Har nogen Stormand bygt sig der et glimrende Herresæde Jns gen af Delene. Overød er kun en ubetydelig Bondeby. Men var Andes *) da betydelig Neppe behøver jeg at sige andet, end at Sum havde i Øverod sin Villa hvor han i den skjønneste Deel af sit Liv levede og virkede til Dannemarks Hæder og Gavn. Midt i Naturens Skjød, omgiven af Skove Dale og Bække, udtænkde, veiede og fuldendte *) Virgils Fødeby. han her sine Jdeer. Ogsaa Venskab havde oprettet sig her et helligt Tempel.). Suhm behøvede ikke at gaae langt, for strax at være i den Gaard, hvor hans og alle Godes Ven, Dannemarks Luxdorph boede. Saaledes var deres Bolig ligesom deres Følelser hinan*) Allerede i Aaret 1740 havde Suhm gjort Bekjendtskab med Luxdorph. Denne var 14 Aar ældre end han, men skjønt ulige i Alder vare de dog lige i Tænkemaade. Fra 1765 indtil 1788 forgik aldrig nogen Uge, at de jo saae hinanden i det mindste to Gange. Lux dorphs Lystgaard laae kun en halv Miil fra Øverød, og Suhm gik om Sommeren, saalænge han laae paa Landet, hver Uge til ham. De kunne aldrig mangle Æmne til Samtaler. Luxdorph var en ypperlig Latinsk Digter, kunde Virgilius udenad, besad en luttret Smag, udbredt Læsning, og, hvad Suhm satte meest Priis paa, et ædelt Hjerte. Begge vare de Medlemmer af den til det Kongelige Bibliotheks Aflevering beskikkede Commission, af Selskabet for de skjønne Videnskaber, Videnskabernes Selskab, den Magnæiske Commission til Jslandske Bøgers Trykning, Commissionen til at forfatte Forslag til Forbedringen. af Kjøbenhavns Universitet og de Latinske Skole i begge Riger. Her vare altsaa Sysler nok til at tage vare paa, og mere end Stof nok til Raadsførsler og Jdeers gjensidige Meddelelse. Man seer heraf, at Suhm ikke anvendte sine landlige Fritimer blot til sandselige Forlystelser, Gjestebude og Spillepartier, men at han benyttede sig af sit Ophold i den fri Natur til at gavne sine Medmennesker. det meget nær. - Jeg gik og paa den Ber ke, hvor Suhm pleiede at lystvandre, saa mig ned paa hans Yndlingsplads og under det ærværdige Træ, som saa utallige Gange havde udbredt sin velgjørende Skygge over Kongen for Dannemarks Skribenter. Her havde jeg den meest henrykkende Udsigt; man troe sig hentryllet til Wilhelm Tells, Gesners og Hallers Fødeland. J den dybe Dal ligge nydelig Bønderhuse ved Bredden af en Bæk, der bekrandses af Skov. Maanen speilede sig allere de i Vandet og forsølvede Træernes mørke Kri ner. Alting var her den rene, uforkonste og uvanhældede Natur. Fra dette fortryllet de Sted kunde jeg see Suhmsminde, blid og beskeden som han selv i Livet skin sig i en dyb Dal, mellem høie og lovfulde Tier. Det Jndtryk, som Suhms blide Li havde gjort paa mig i min Ungdom, var unsletteligt. Han syntes at svæve for mig, smile og vinke til mig. Skjønt jeg indsaae min Jndbildning skuffede mig, følte jeg mig saa lykkelig ved dette Selvbedrag, at jeg i Glæde ganske overlod mig til dette søde Pitasiespil. Jeg havde ikke bortbyttet disse blikke for de lyksaligste af alle Nydelser. delige Aand! udraabte jeg i min Henrykke sku fra de Saliges Bolig ned til en af *) Den nuværende Eier af Suhms forrige G. har havt den heldige Jdee, at give den Navn, som læses med store Bogstaver: Indgangen. yngste, men varmeste og taknemmeligste Beundrere, Tak for de Lærdomme du skienkede os Evig Tak for alt det Gode, du stiftede - alt det Lys du udbredte, J Dannerfolkets erkjendtlige Hjerte har du opreist dig et Aar, hvis Lue er udødelig som din Aand og din Hæder, - Jeg gik nu med Møisommelighed ned igjen af den steile Bakke, der syntes at være et Billede paa Suhms Vandring igjennem den nordiske Histories mørke Labyrinth. Ligesom jeg nærmede mig Jorden, forsvandt hine sværmeriske Følelser. Naar man staaer paa en høi Bakke og seer ned i Dalen, synes man at føle og tænke ganske anderledes end paa den flade Jord. Næsten skulde man troe, at det er med Tanker og Følelser, som med visse Planter, der ikke kunne trives uden paa høiere Steder. Naturphilosophen vilde maaskee tilskrive den renere Luft denne Virkning, og paastaae, at man tænket friere, hvor man aander friere; den Andægtige vilde maaskee sige, at vi paa saadanne Steder ere Gud nærmere. Aarsagen være nu hvad den være vil, saa er det dog vist, at den, som vil hæve Sjelen over det Jordiske, han maa ogsaa hæve veret over Jorden. Paa Toppen af Cimborasso maatte man kunne forfatte de sublimeste Bønner, og anstille de herligste Betragtninger over Guds uendelige Visdom, Godhed og Almagt. Jo høiere man kommer i Veiret, desstørre føler Sjelen sig; jo mere man nærmer sig Jorden, demere synes Sandseligheden at forblinde den og dessnævrere, mattere og forfængeligere blive vore Følelser.