Politivennen, 1805-01-01
Forslag til det hensigtmæssigste Kystværn. Ligesom en Stats Velstand stiger ved, Folkets Vindskibelighed og Flid, saaledes stiger ogsaa Folkets Ønske efter at vedligeholde Selvstændighed og forsvare sin Uafhængighed; thi der hvor Overflødighed bersker og en samlet Kraftmasse kan tilvejebringes, der gjør Folket altid Regning paa i Nødsfald at imodstaae en Fiendes Angreb. Et raskt og velhavende Folk vil altid bedre kunne vove at udholde et Angreb, end et fattigt og undertrykt Folk. Det første vilde maaske tabe endeel af sin Velstand og Bekvemmeligheder. Det sidste derimod have lidet eller intet at tabe. Saaledes finde vi Landeværnets Opkomst foraarsaget ved Folkets Jver og Tilbud at forsvare dets Arnesteder. Siden denne Landeværns Jndretning og Opkomst, have adskillige talt og skrevet om Danmarks Forsvar, og især omtalt denne Jndretning som den mest passende; men et Blik kastet paa Kaartet over Danmarks paa de fleste Kanter af Havet omgivne Stat (og som for en stor Deel bestaaer af Øer vilde her overbevise Mængden om, at kun ved Hielp af smaae flydende Batterier eller Kanonerbaade kan den danske Stat bedst og sikkrest forsvares; (nogle Øer undtagne, som børnholm, Femern, Anbolt og Lesø) thi vi have i foregaaende Krige seet, at de Øer, som ingen Sø- eller Land Forsvar havde, bleve strax tagne af Fienden, og hvormed skulde man vel bedre kunne imodstaae en Landgang, end med velbesatte flydende Batterier og Kanonerbaade. Til den danske Flaades Udrustning hører Tid, samt Forraad af Nødvendig, der og et betydelig Antal af Matroser. Hvad det første angaaer, da bestemmer ofte artigheden Sagens gode Fremme; Hvad det andet angaaer, da kunne ikke alle Flaadens Nødvendigheder altid være samlede paa det Sted, hvor den ligger uden at opholdes: og hvad det tredie angaaer, da skal de fleste Matroser samles og transporteres fra langt bortliggende Egne, og for en stor Deel til Søes; thi fra Norge faaes mange befarne og øvede Matroser. Disse simple og ligesaa indlysende fremsatte Vanskeligheder, vil enhver nogenlunde Sagkyndig kunne indsee. Uimodsigeligt synes det derfor at Landet (antaget at det blev angrebet fra flere Punkter) aldrig vilde kunne kraftig imodsætte sig en Jnvasion, uden at have paa flere Steder Hielp til Forsvar; og neppe kunde der gives noget sikkrere Forsvar til Øernes hastige Redning end svømmende Batterier og smaae armerede Fartøjer af alle Slags, deres hastige Ekvipering og Sejlads fra et Sted til et andet, forskaffer hurtigste Undsætning; og den brave Landeværnsmand vil da med mere Mod og Raskhed forsvare sine Kyster og Egne, naar han seer en saa god Hielp ved Haanden. Der er vel de, som ville indvende, at det er betids nok at imodtage Fienden, naar han gjør Landgangen; men man kan maaske let bevise det Modsatte. For at kunne uden Hielp af armerede Fartøjer forsvare vore større Øer, maatte vore Landeveje til de vigtigste Punkter være i den fuldkomneste Stand, for deels hastig at transportere Artilleriet til Jnfanteriets og Kavalleriets March, og til at bortskaffe de Ting, som kunde tjene Fienden til Nytte; men saa fuldkomne Landeveje findes ikke overalt paa vore Øer, at hastige militaire Dispositioner kunde foretages paa dem, naar en Fjende vilde forsøge Landgang. Skal Kanoner først afgaae fra Arsenaler og føres Landet igjennem naar Fienden er der, saa vil altid endel Tid medgaae hvor ingen gode Landeveje findes, derimod til Søes kan man ved Vind og Roening i nogle Timer være paa det bestemte Sted; og Forvirringen vil aldrig til Søes være saa stor, som til Lands, hvor man uden Ophold skal ile et betrængt Sted til Hielp. At flere Nationers Erfaring stadfæster Nytten af mindre Fartøjer og flydende KystBaterier, er historisk vist. Saaledes have Spanterne i sidste Krig imod Engelænderne mest brugt deres Kanonerbaade, saavel forsvars- som angrebsviis, og spanske Officerer have forsikret, at de have udrettet mere med disse, end med deres Orlogskibe og Fregatter; thi saasnart at engelske Krigsskibe lode sig see ved de spanske Kyster, var strax nogle Kanonerbaade færdige for at tage imod dem, og fjelden indlod de engelske Krydsere sig med dem Ofte have spanske Kanenerbaade fra Algasiras nødet de engelske Krigsskibe til at trække sig tæt ind under Fæstningen Gibraltars Kanoner. Da de Spanske fandt, at Tabet var for stort, for at møde de Engelske med lige Sømagt, søgte de ved smaae armerede Fartøjer at holde sig skadesløse derfor, og at afværge Landgang tillige. Vore Naboer de Svenske, have ligeledes anskaffet sig en betydelig Skærgaards Flaade til deres Kysters Forsvar. Disse armerede Fartøjers store Nytte, blev tydelig lagt for Dagen i sidste Krig imellem Sverrig og Rusland, hvor de Svenske mere end engang tilfægtede sig betydelig Fordel over deres Modstandere. Uagtet Sverrig ingen stor Orlogsflaade besidder (formodentlig for de store Bekostninger samme fordrer at vedligeholde) saa spares dog intet for at have Skærgaardsflaaden i en god og brugbar Stand. Rusland, denne Kæmpe-Stat, hvis militaire Styrke overgaae de fleste europæiske Magters Tropper, og hvis Orlogsflaade maaske engang vorder den største, denne Stat har dog, uagtet sine store militaire Kræfter, anskaffet sig en betydelig Skærgaardsflaade, og indseet Nytten af at have den til Forsvar og til Brug saavel i botniske som finske Havlugt. De Forenede Nederlande have ligeledes i den sidste, og i den nu begyndte Kriganskaffet sig et betydeligt Antal armerede Smaa Fartøjer, som have gjort betydelig Tjeneste saavel paa Maasen som paa Schelden, og afværget, at de Engelske ej have kunnet antaste Vlissingen og Helvoet Sluns med flere Stæder. Deres Smakker, Tialker, Hering-Byser ere forvandlede til Kanonbaade. Strax efter Hollands Jndtagelse af de Franske, fandt man paa at gjøre Dynkirken, Nienvport og Oftende sikrere ved Selv at hollandske fladbundede Fartøjer, som til den Ende bleve bragte derhen og forsynede hver med nogle Kanoner. At denne Jndretning var god sees deraf, at de Engelske ej siden have søgt at overrumple ovenmeldte Stæder, som før den Tid ofte bleve foruroligede. At de Franske sildigere have indseet Nytten af smaa armerede Fartøjers Brug, overbevises vi om, af den uhyre Mængde, som de lade bygge deraf, og vi have seet, at til Forsvar paa Kysterne, hvor de have Plads til at manøvrere med dem, ere de fortræffelige; hvorledes de over Havet vil kunne tjene til Troppers Jndskibning, og til at forsvare en Landgang, dette vil Forsøget først vise os. Saameget synes imidlertid at være rimeligt, at, om de endog naae den engelske Kyst, de ikke uden en færdeles Lykketræf vil kunne vente at komme tilbage og at en stor Deel af dem vil blive tabt. England denne stolte Sømagt, som aldrig har erkjendt andet til sit Forsvar, end sine tallese Krigsskibe, finder i nærværende kritiske Tidspunkt samme utilstrækkelige til sine Kysters Forsvar, og har anskaffet sig en betydelig Mængde Kanonerbaade, foruden Blokskibe og svømmende Batterier, som ere fordelte overalt paa Britaniens Kyster, hvor mindste Sandsynlighed kan være til at gjøre Landgang og blive angrebet. Dersom disse Fakta, for ovenmeldte Nationers Overbevisning om Nødvendigheden af mange smaae armerede Fartøjer, ikke ere tilstrækkelige nok; saa kunde man endnu anfere en Mening, som fast alle Sagkyndige have været enige om; at havde Danmark nemlig havt i Baghold et tilstrækkeligt Antal smaae armerede Fartøjer, da de Engelske angrebe Defensions Linien paa Københavns Red, saa vilde Udfaldet for den engelske Admiral have været meget (vivlsomt og maaske et betydeligt Tab været forbundet dermed. Det synes altsaa, at denne Deel af Defensionen fortjener en nærmere Overveielse, og sikkerlig vilde den, beldigen indrettet, befæste Statens Sikkerhed, og værne mægtigen mod hvert fiendtligt Overfald. Som Sø-Stat har Danmark sin Orlogsflaade ligesom de andre Sø Nationer, og naar man undtager Rusland, ere alle SøNationer nødsagede til at hente deres SkibsFornødenheder fra andre Lande. En nøjagtig Kundskab om de saare betydelige Summer som en stor Flaades Anskaffelse og Vedligeholdelse udkræver, og et Blik paa Misforholdet mellem disse Summer og mangen Stats Jndtægtskilder, vilde vist nok frembringe det Ønske, at saadanne Rustninger indskrænkedes saameget muligt. Danmark er nødsaget til, i Forhold til de andre Sø Magters Flaader, ligeledes at vedligeholde sin; og hvor fortræffelig skjøn end Jndretningen og det Lokale er, til denne Flaades Vedligeholdelse; saa er det dog Skade, at Stedet hvor den nu ligger, er et smalt og ubekvemt Farvand til i en Hast at komme til Søes; da det for endeel beroer paa Vinden og Strømmen med flere Omstændigheder; ej at tale om at strænge Foraars-Vintere forhindre Skibsfarten til langt ud paa Aaret; hvor stor vilde Fordelen ikke være, om vi havde den deelt paa flere Steder, som vare ligesaa bekvemme til Jndretningen som København. En Orlogsflaade, den være nok saa stor, og i nok saa god en Tilstand, nytter naturligvis til intet, naar den ej hastig kan sættes i Bevægelse; thi Hensigten med en Flaade maa bestaae ud, at kunne møde og forekomme Finden paa de Punkter han agter at angribe: ja vel og at slaae og tilintetgjøre Fjendens Se Magt, inden han faaer Lejlighed til at bemægtige sig Provindser og faste Pladser. Om endog vor Flaade kunde i Hast blive tiltaklet, saa følger ej deraf, at den strax kan stikke i Søen; thi Bemandingen og Provianteringen, disse tvende vigtige Ting. vilde maaske finde Vanskeligheder i Hast at udføre, naar det var om at gjøre at sætte Flaaden i saa fuldkommen Forsvarsstand, at den strax kunde bruges imod Fienden, eller til at foretage et Krydstog paa nogle Maaneder. Ved saadan en Lejlighed kommer det an paa at Jntet mangler, som kan befordre en ærefuld og sikker Sejr. Da nu vor Sømagt er konsentreret paa eet Sted, saa følger heraf at alle Fornødenheder maa transporteres til dette Sted, og kun derfra kan de vigtigste Expeditioner foretages; og da det er paa denne enkelte Punkt, at de fleste Provindsers Skæbne i Krigstider beroer, saa var det at ønske, at man for at afhielpe disse Mangler, anlagde paa adskillige Steder i Provindserne nogle smaae Værter og Oplagssteder, hvor endeel armerede Fartøjer, som Kanonerbaade, Skotpramme, flydende Batterier a. kunde ligge og derfra ekviperede udløbe til Kyst Forsvar. Disse Eteder vilde ikke være vanskelige at udfinde og bestemme. Købstadens og Omegnens Sifolk skulde tjene til Bemanding paa samme, og naar Skibs Fornødenhederne tillige var i Beredskab paa Stedet hvor Fartøjerne laae, kunde de i største Hast bringes i Søen. Nogle Sø Offiserer burde maaske ansættes paa hvert af disse Steder og have Opsigt over Værket Havnen og Fartøjerne, og sørge for det Heles Orden og Konservation? Det vil ikke være saa vanskeligt at anskaffe Bygningstømmer til denne Kanoner Flotille, som til de større Krigs-Skibe; thi vore Ege Skove afgive en betydelig Mængde Egetømmer, som best var tjenligt til saadanne smaae Fartøjers Bygning, og ved at have Kommisfarter paa flere Steder, vilde der ofte gives Lejlighed til at indkøbe Partier af brugeligt Skibstømmer, hvoraf der Tid efter anden kunde bygges en Mængde. Naar man paa flere Steder, lod bygge, efter befalet Tegning og under Opsigt af Holmens Mestere, disse armerede Fartøjer, saa vilde Omkostningerne ej være saa betydelige, som naar det foretages paa Holmen i København, hvor Transporten, Arbejdsløn med mere, altid bliver dyrere, end andetsteds. Hvad 3 a 4 Orlogskibes Bygning, og fulde Jnventarium koster, kunde et anseligt Antal smaa armerede Fartøjer anskaffes for. Sø Stederne, hvor Bygningen foretoges, vilde vinde meget derved: thi de fik Lejlighed til at gjøre de nødvendigste Leveranser, og Pengene for dette Arbejde blev mere fordelt omkring i Landet; hvor den ringere Almuesmand ofte sukker efter at fortjene noget. At udvikle Planen nøjere til en saadan armeret Flotilles Anskaffelse og Organisation, vilde først da være rimeligt, naar Forslaget fandtes Opmærksomhed, værdig. Det sidste Decenniums blodige Krige, og store Omveltninger i Staternes Skikkelse, og Forhold imod hinanden, have tvunget de firste Regjeringer til at formere deres Landes Forsvar; og derved givet Lejlighed til at Forsvarsvæsenet har faaet et andet Udseende, en anden Organisation end forhen. Nu indrettes alt, mindre efter den Udvortes Glimmer, men mere til hastigere og sikkrere Forsvar, hvilket ogsaa unægteligen er det retteste.