JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1835-08-25
Vandagen den 14de September førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 3 til 5, bliver ved Auction 1ste Gang opraabt til Bortsalg : Huset No. 317 Litr. B. i Lille Amagergade paa Christianshavn, tilhørende afgangne Muurmester Dribein og senere afgangne Enkes fælleds Boe. Anden Auction afholdes Mandagen den 28de September, og 3die og sidste Auction, hvorved absolut Salg vil finde Sted, Mandagen den 12te October næstefter til samme Tid. Denne Bekiendtgiørelse tiener til Efterretning for alle Vedkommende efter Pl. 22de April 1817. Conditionerne og øvrige Salget betræffende Documenter, ere til Eftersyn hos Undertegnede, Boets Curator, boende paa Ulfeldsplads No. 9. Kiøbenhavn, den 18de August 1835. A. Klein. domme, nemlig : 1) Maglebrænde Stubmølle, af Mølleskyld 4 Skpr., med Møllebanken, staaende og løbende Redskaber samt Jnventarium, og 2) Møllehuset af 10 Fag Muur- og Bindingsværk med tilhørende Grund stykke, opraabt til Bortsælgelse ved 3de Auctioner, som afholdes Tirsdagen den 15de og 29de September, samt 13de October dette Aar, om Formiddagen Kl. 10. Første og anden Auction afholdes paa Falsters Birks Tinghuus ved Nyekiøbing og den tredie Auction i forbemeldte Huus, efter de Conditioner, som herpaa Contoiret forinden Auctionerne kunne erfares. Hvilket herved, efter Placaten af 22de April 1817, bekiendtgiøres saavel til Panthavernes som de Lysthavendes Efterretning. Falsters Birk, den 13de August 1835. Krüger. Efter Begiering af vedkommende Skifteret, og overeensstemmende med Placaten 22de April 1817, bliver paa denne Kiøbstads Raadstue; Tirsdagen den 15de September, hver Dags Formiddag den 29de Kl. 10.
Berlingske Tidende, 1835-08-25
- - den 13de October, afholdt Auction over 2 Kiøbmand Niels Bech Kiellerups Stervboe i Aarhuus tilhørende Huse med tilliggende Jord i Drammelstrup, Thierstrup Sogn, Sønder Herred, nemlig: 1) et Huus med Jord af Hartkorn, Ager og Eng 5 Skpr. 2 Fdkr., som beboes af Søren Andersen Sjeller; 2) et dito med dito af Hartkorn, Ager og Eng 6 Skpr. 1 1/4 Alb., som beboes af Hans Philip. Conditionerne til Salget ligge til Eftersyn hos Procurator Seidelin her i Byen, og blive bekiendtgjorte ved Auctionerne, hvortil Lysthavende indbydes. Sønder & Mols Herreders-Contoir i Ebeltoft, den 15de August 1835. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1835-08-25
Torsdagen den 24de September førstkommende og følgende Dag, bliver efter Aftale med vedkommende Auctions-Directeur afholdt Auction i Kundbye Præstegaard, over afgangne Provst Otto Westeengaards Stervboe, bestaaende af : Meubler, Kobber, Tin, Messing, Porcellain og Glas, Linned, Sengklæder, Kakkelovne, Heste, Køer, Faar, Sviin, Vogne, Avls= og Gaards=Redskaber, m. m. Auctionen begynder om Formiddagen Kl. 9, og Credit gives til Januar Maaneds Udgang 1836. Cataloget vil 8 Dage for Auctionen være at erholde paa Auctionsstedet og hos Forvalteren paa Løvenborg. Efter Begjæring af Skiftecommissionen i Stervboet efter Justitsraad Hillerup og Frue til Børglumkloster, holdes Auction: 1ste Gang næstkommende 28de Septbr., 5te October, paa Hjørring Raadstue, 2den Gang og 3die Gang 12te October og følgende Dage paa Hovedgaarden Børglumkloster, hver Dags Formiddag Kl. 10, over Boets faste Eiendomme, nemlig : 1) Hovedgaarden Børglumkloster, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 49 Tdr. 5 Skpr. 3 Fdkr., Mølleskyld 1 Td. 2 Fdkr., med Bøndergods 540, Tdr. 3 Skpr. 1/5 Alb., hvoraf dog 20 Tdr. 1 Fdkr. drives under Hovedgaarden, og Børglum Sogns Kirke- samt Kirke- og Konge-Korn- og Qvægtiender, hver især matriculeret til 42 Tdr. Hartkorn med tiendeydende Hartkorn 311 Tdr. 4 Skpr. 1 Fdkr. 2) Strøegods, beliggende i 25 Sogne i Wensyssel, af Hartkorn, Jordskyld 156 Tdr. 5 Skpr. 2 Fdkr. 137/5 Alb. og Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr. Tiendeydende Hartk.
Berlingske Tidende, 1835-08-25
Matriculshartk. 3) Weibye Sogns Konge Korn- og Qvægtiende 11 Tdr. 4 Skpr. 68 Tdr. 2 Skpr. 3 Fdkr. 2 Alb. Dito Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 12 - - - 63 – 7 - 3 - : - Furrebye Sogns Konge Korn- og Qvægtiende 6 – – 16 – 1 - 2 - 1 1/2 - Dito Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 6 – = 16 – 1 - 2 - 1 1/2 - Wrensted Sogns Konge Korntiende 32 - - - 302 – 3 - - - 1 - Dito Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 32 - - - 302 – 3 - : - 1 - Thise Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 21 – – 284 – 3 - : - 2 - Ingstrup Sogns KirkeKorn- og Qvægtiende 60 – – 185 – 5 3 – 2 - Emb. Sogns Konge Korntiende . . 18 - . - 103 – 5 - 3 - 1 - Wraae Sogns Konge Korntiende. 28 - 4 267 – = Hovedgaarden Wreilevkloster, af Hartkorn frie Hovedgaardstaxt 37 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 Alb., Skovskyld 7 Skpr. 1 Fdkr. 1 Alb. med underliggende Bøndergods 20 Tdr. 2 Skpr. 1 Fdkr. 1 1/2 Alb., Wreilev Sogns Kirke samt Kirke- og Konge-Korn- og Qvægtiender, som hver for sig er matriculeret til 28 Tdr. 1 Skp. 3/4 Alb. og har tiendeydende Hartkorn 316 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. 2 3/4 Alb. Næst at henvise til den foreløbige Beskrivelse over disse importante Eiendomme, som i sidstafvigte Juni Maaned blev bekiendtgjort i den Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, Altonaer Mercur og Hamborger Børsenhalle bemærkes: at Jordebøger og Conditioner ville, fra indeværende Maaneds Udgang, ligge til Eftersyn i Kiøbenhavn hos Hr. Justitsraad Rehder, Bureauchef i Generalitetet, i Hamborg paa Dhrr. Lorent an Ende & Comp. Contoir, i Kiel, Flensborg, Corsøer og Nyborg paa Postgaardene, i Odense hos Hr. Procurator Fick, i Weile hos Hr. Procurator Anckersen, i Horsens hos Hr. Giestgiver Kieldsen, i Aarhuus hos Hr. Justitsraad Stiftsphysicus Willemøes, i Randers hos Hr. Landsoverretsprocurator Jensen, i Wiborg hos Hr. Landsoverretsprocurator Otterstrøm, i Aalborg hos Hr. Kammerraad, Procurator Juul, paa Børglum Herreds-Contoir i Hiørring og hos Hr. Forvalter Würtz paa Børglumkloster, som tillige foreviser Eiendommen og meddeler de Oplysninger derom, som Liebhaberne maatte attraae. Børglum Herredscontoir i Hiørring, den 12te August 1835. Sparck.
Berlingske Tidende, 1835-08-25
Proclama Ved Proclama, som idag er læst i den Kongelige Lands Over- samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have Noget at fordre i Stervboet efter afdøde Søekrigs-Commissair og Mynsterskriver Niels Ferdinand Sletting og hans tidligere afdøde Hustrue Pella Gustavine Sletting, fød Clæsen, med tolv Ugers Varsel indkaldte, til med deres Paastand, at fremkomme og saadant deres formeentlig havende Krav for os, der som allernaadigst beskikkede Skifte=Commissarier behandle Boet, at anmelde og beviisliggiøre inden foreskrevne Tids Forløb; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Kiøbenhavn, den 10de August 1835. L. W. E. Fugl. P. L. Sporon, Bredgade No. 169. Vimmelskaftet No. 23.
Berlingske Tidende, 1835-08-25
Creditorerne i Stervboet efter afdøde Jndsidder Jens Pedersen og ligeledes afdøde Hustrue, Maren Dorup, af Rumperup, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, til at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer for undertegnede Skifteforvalter. Ligeledes indkaldes de Afdødes Arvinger med Aar og Dags Varsel, for at legitimere deres Arveret. Artz og Skippinge Herreders-Contoir i Callundborg, den 7de August 1835. Gude.
Berlingske Tidende, 1835-08-25
Med Proclama af Dags Dato, som vil blive læst inden vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring paa Boet efter den i Walløe Skovridergaard afdøde Candidatus pharmaci Christen Madsen, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteforvalter at anmelde og beviisliggjøre deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Nobr. Herfølge pr. Kiøge, den 12te August 1835. Ved Proclama, som deels er og deels vil blive læst ved vedkommende Retter, er Enhver, som maatte have Noget at fordre i afgangne Johanne Marie Ovesen, fød Neergaard, heraf Byen, og forhen afdøde Mand, Forpagter L. Ovesen af Hoystrup, deres fælleds Bo, indkaldt med 12 Ugers Varsel, sub poena præclusi & perpetui silentii, at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter. Hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. B. S. Brorson. Kiøge, den 10de August 1835.
Berlingske Tidende, 1835-08-25
Ved Proclama, som bliver læst ved den Kongelige Landsoverret samt Hof- og Stadsret, ere Alle og Enhver, som maatte formene sig at have Nogetsomhelst at fordre i afgangne Muurmester Frederik Ludvig Dribein eller Driehein eller som han er døbt Friederich Ludewig Driber og senere afgangne Enke Hanne Enderikke, fød Schmidt, deres fælleds Boe, indkaldede med 12 Ugers Varsel til for os heri Skiftecommissionen at anmelde og beviisliggiøre saadant deres havende Krav. Ligeledes ere fornævnte Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldede til at godtgjøre deres Arveret og paasee deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 18de August 1835. Vilh. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-08-25
Ved Proclama, som bliver læst i den Kongelige 778 - 1834 & 35. Lands Overret samt Hof- og Stadsret, ere alle De, som maatte have noget at fordre i afgangne Qvarantainemester paa Kyholm Niels Grimstads og efterlevende Enke Anne Marie Grimstads fælleds Boe, indkaldte med 12 Ugers Varsel til her i Skifte-Commissionen at anmelde og beviisliggjøre saadant Krav. Ved samme Proclama ere den Afdødes Arvinger med lovligt Varsel indkaldte til at legitimere deres Arveret og iagttage deres Tarv under Boets Behandling; hvilket herved endvidere bekiendtgiøres. Den Kongelige Landsoverrets samt Hof- og Stadsrets Skifte-Commission i Kiøbenhavn, den 13de August 1835. V. Jacobsen. Mourier.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
No. 203. Aar 1835. den 26de August. Onsdagen. med de Kongelige Den til Forsendelse. privilegerede. Brevposter.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Avertissements-Tidende. Berlingske politiske og Udgivet, trykt og forlagt ved Brødrene Berling; redigeret af Archiater Schönberg.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Udenlandske Efterretning er. England.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
London, den 18de August. – Vice-Præsidenten for det Londoner statistiske Selskab, Hr. Obrist-Lieutenant Sykes, har der forelæst en Afhandling, hvorefter den Capital, som i Aarene 1832, 1833 og 1834 var anvendt til Luxus-Artikler (Ribe-, Karet og Væddeløbsheste, Jugthunde, mandligt Tjenerskab, forpagtede Jagter osv.) beløb sig til 406,953,000 Pd., og saaledes havde tiltaget siden Aaret 1820 med 61,601,000 Pd. Capitalens Forøgelse i Handelen anslaaer Oberst=Lieutenanten til 81,837,997 Pd., idet man kunde antage den, i de sidste tre Aar paa sandan Viis anlagte Heel-Capital for 330,390,130 Pd. Renterne af 413,990 Huse anslaaer han til 12,629,980 Pd., hvilket vilde udgjøre en Capital af 300,000,000 Pd. og en Forøgelse af den første paa 3,368,646 Pd. og af den sidste paa 59,200,000 Pd. Den i Luxussager, Bygninger og i Handel virkende Heel Capital antages at være 1,037,313, 130 Pd., hvilket beviser en Tilvext af 208,701,977 Pd. fra Aaret 1820 til Aaret Curkis, den bekjendte engelske Øjen- og Øre-Læge, har nyligen foreviist Videnskabernes Selskab i London et Par convere Briller af meget fiin Metaltvist, som han har opfundet, for at beskytte Øjneur mod Vind, Støv og Sol. Disse Briller ere, ligesom Wolla stons periskopiske, billige og ifølge Curtis's Forsikkring, for Øjnene bedre end de af Glas, som ofte foraarsage Hovedpine, om de endog ere af det reneste Vinduesglas.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Paris, den 16de August. – Angaaende Hr. Sauzets forestaaende Beretning over Presse-Loven ere mangfoldige Rygter i Omløb; men det ene er meer utroligt end det andet. Moniteur, der i Gaar meldte, at den i Dag, i Anledning af Christi Himmelfarts-Festen, ikke vilde udgaae, er dog kommet ud, og det for at meddele, at den hollandske Gesandt, Hr. Fabricius, og den østerrigske, Grev Appony, i Gaar og i Forgaars have havt Audients hos Kongen, for at overrække ham Lykønsknings Skrivelser fra deres Regjeringer, i Anledning af det forfeilede Mordanslag den 28de Juli.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
J Fredags dinerede Hr. Mendizaval hos Kongen, og er i Gaar afreist til Madrid.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
J Gaar blev Hr. Sauzet draget til det kongelige Taffel Hr. Odillon Barrot var i Forgaars indbudt, men havde undskyldt sig.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Courier francais melder ogsaa om den i vor Tidende for i Gaar omtalte, opdagede Medskyldige i Fieschis Plan, hos hvem man har fundet 23,000 Franker i Guld. Med Fleschi selv staaer det endnu ved det Gamle. J disse Dage vilde Hr. Thiers have at vide af ham, hvilke Journaler han sædvanlig havde læst. Siden Juli-Revolutionen svarede Fieschi – læser jeg ingen meer. Tidligere har jeg dannet mig efter Constitutionel og National, ved hvilke Journaler De var Medarbeider. Fra mange Sider indløbe endnu bestandig Adresser til Kongen; men flere Municipal-Conseiller have vægret sig ved at udstede saadanne, navnlig Marseille, Tours, Alencon, Bar-le-Due og Marmande. Ligeledes have Toulonses og Caens Nationalgarder vægret sig derved, og det af den Grund, at – som Hans Majestæt engang selv yttrede i Metz – den væbnede Magt ikke maa stikke Hovederne sammen. - Lykønsknings=Adressen fra Americanerne til Kongen og hans Familie udtrykker den dybeste Afsky for hiin menneskelige Udartelse, Mordforsøget beviser, Sympathi for de Faldnes Venner og Slægtninge og oprigtige Ønsker for Kongens lange Liv, saavelsom for den franske Nations bestandige Held. Svaret, som Kongen skal have udtalt i en saare hjertelig Tone, lyder saaledes: Mine Herrer, Jeg er blevet meget glædet ved Lykønskningerne fra de Americanere, der opholde sig i Paris. Jeg ønsker, mine Herrer, at jeg til min egen Tilfredshed, kunde tolke Dem, hvor højt jeg sætter Priis paa Deres Yttringer over hiint frygtelige Foretagende; men De ville bedre forstaae mit Hjertes Følelser, end jeg mægter at udtrykke dem. Mine Herrer, Jeg beundrer Deres Land og føler den inderligste Taknemlighed for den megen Godhed, der blev mig til Deel, da mit yngre Livs stormende Omverlinger nødte mig til at søge et Tilflugtsted i America, og jeg gad lægge enhver af Deres Medborgere de Følelser for Dagen, med hvilke jeg mod ager Dem, med Forsikkringen om min taknemlige Jhukommelse af det Gjæstevenskab, jeg nød under mit Ophold i de forenede Stater, og med Udtrykkene af mine oprigtige og hjerteligt gode Ønsker for Deres Nations Held og Velfærd. Figaro paastaaer, at efter en Erklæring af Fleschi havde flere Politi=Agenter i Torsdags Aftes anstillet en nøjagtig Undersøgelse i Chatean d'Cans Vagthuus, og opdaget der under en Brix en tveegget nylig slebet Dolk, der var fæstet til et grønt Skaft, af syvede Remme. Man har følgelig ikke undersøgt Fieschi strax, da han blev sat fast.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Gazette meddeler Følgende over Samtalen mellem Don Carlos og den engelske Consul. Denne sidste, som Ministeren Cruz-Mayor forestillede den 2den d. M., gjorde, ifølge sin Jnstrux, Reclamationer mod Decretet fra Durango, angaaende de Fremmede, der træde i Dronningens Tjeneste. Don Carlos svarede, at dette Decret var udstedt længe førend Rekrutternes Afgang fra England; han havde Retten paa sin Side, og vilde ingen Forandring gjøre deri. Englænderne skulde blive hjemme og ikke blande sig i fremmede Anliggender, i det mindste vilde han ikke taale, at man blandede sig i hans. Hvis en spansk Expedition vilde afgaae til Jrland, for at understøtte det derværende revolutionaire Parti, da vilde Englænderne, og det med al Ret, skyde de fangne Spaniere, selv om disse bare den irske Cocarde. Han vilde ikke kunne misbillige sligt, da disse Spaniere i saa Fald havde handlet mod Folkeretten, og i Spanien taalte han ikke det, som Andre med lige Ret forbøde hjemme hos dem. Denne Vægring - siger Journalen – meddeeltes med Rolighed og Værdighed, og Consulen afskediges paa en nedladende Maade. Hos Ministrene vilde han nu fornye sine Reclamationer, men fik til Svar, at under den første franske Revolution havde tvende franske Krigskibe, paa en Tid, da Frankerig var i Krig med England, sat en af Franskmænd bestaaende Legion, med irsk Cocarde, i Land paa den irlandske Kyst; disse vare samtlige blevne tagne til Fange og uden Proces hængte. Dagen efter reiste Consulen bort fra Estella og vendte tilbage til Frankerig.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
J Breve fra Catalonien yttres den Mening, at Llander vil blive erstattet med Zarco del Valle eller Mina, som er kommet sig igjen.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Spanien. Over Paris, den 16de August. – Med Hensyn til de sidste blodige Optrin i Barcelona, meddeler Vapor følgende nøiere Omstændigheder: Rygtet forkyndte General Bassas forestaaende Ankomst. Folket havde besluttet at opretholde Roligheden saalænge, indtil Troppernes Anførere skulde faae i Sinde at indføre en Rædsels-Regjering i Barcelona. Bassa kom, trodsende Folket, reed han uden Escorte gjennem Gaderne. Man vidste at han havde kastet om sig med foragtelige Trudsler; man kjendte hans Plan mod Befolkningen. Folket tilte til Vaaben, Borgergarden ligeledes. Medens Generalen ventede paa Troppernes Bistand, saae han sig omringet af bevæbnede Borgere. Han søgte forgjeves at redde sig ved Raabet: Friheden leve! Forgjeves bad han om sit Liv. Han faldt som et Offer for Folke=Raseriet. Nedstyrtet fra sit Palladses Balkon, slæbtes han – som allerede fortalt gjennem Gaderne og brændtes paa et Baal. Politi= og Accise-Bureauets, saavelsom Præfecturens Papirer gik ogsaa op i Flammer. Møblerne søndersloges i Gouvernements=Palladset, hvor man fandt de forhenværende kongelige Frivilliges Fahner. Dette bidrog ikke lidet til at forstørre Raseriet. Til langt ud paa Natten gjennemstrømmedes Gaderne af Folkemasser; de lode Dronning Jsabella den Anden, saavelsom Friheden leve. Kun Tyranniet bragtes et Pereat. Patrouiller, dannede af Militaire og Borgergarden, vilde opretholde Ordenen; men De kunde ikke forhindre, at en, med Dampmaskiner drevet Fabrik ødelagdes. Staden var illumineret; Musik-Corpser droge gjennem Gaderne og spillede patriotiske Melodier. Om Morgenen, den 6te d. M. sloges General-Marsch. Henved hundrede Skurke søgte at plyndre paa flere Punkter, men Borgergarden var snart paa Benene og enten fængslede eller dræbte dem. - Det samme Blad vil vide, af et Brev fra Perpignan af 9de d. M., at kun en Franskmand, Banqvieren Paulin-Lurand, har lidt ved hiin Bevægelse i Barcelona, og det fordi han gjaldt for en Carlist. Kun ved en energisk Mellenkomst fra den franske Consuls Side og Commandanten paa den franske Corvet Perlen var han blevet reddet, og havde begivet sig ombord paa samme Corvet. – Efterretningerne fra Madrid naae til den 9de d. M. De stadfæste Don Carlos's Vægring ved at anvende den Elliotske Convention paa de Fremmede i Dronning Jsabellas Tjeneste. Hans Svar paa den engelske Agents Opfordring i saa Henseende meddeler Revista, det lyder derhen, at han (Don Carlos) har udstedt befaling til, ej at give nogen Fremmed, det være Englænder, Franskmand eller Portugiser, Pardon, naar en saadan treffes med Vaaben i Hænderne, men at saadanne Jndivider tvertimod gjenblikkelig skulle skydes. – Revista skjelder denne Opførsel for barbarisk, men Christinerne gjøre det dog ikke meget bedre.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Tydskland. Mainz, den 8de August. – Man paastaaer med Vished, at der i Teplitz vil blive truffet alvorlige Jndledninger til en definitiv Afgjørelse af det hollandsk belgiske Spørgsmaal. Muligt er det vel, at der i denne politiske Henseende skeer noget ved Monark Congressen, og at man i Kalisch og Teplitz ogsaa vil varetage alvorlige Forretninger. Men den Paastand er latterlig, at Kongen af Holland skulde, af Mistillid til sit Folks Troskab, selv have skyndt paa Afgjørelsen af ovennævnte Stridsspørgsmaal. Optrinnet i Amsterdam var af en forbigaaende Natur.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Privatbreve fra Turin melde, at Cholera allerede var for Stadens Porte. Alle Mennesker søgte at redde sig; selv Hoffet beredte sig til Afreise. De Corpser, der garnisonere i Provindserne, have faaet befaling til at marschere til Turin og Genua. De fleste Tropper skulde især drage til det Genuesiske, for at danne en Sundheds-Cordon der. Alt Sligt hielper dog ikke; thi trods Sundheds=Cordonens Strenghed – Soldaterne skjøde endog paa Hunde – og trods dens Styrke – nemlig fra Sogn til Sogn, – har Cholera dog overskredet Alperne og hentet talrige Offere i Cunce.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Grækenland. Athen, den 14de Juli. – Befalingsmanden for den franske Station i Levanten, Herr de Lalande, er afreist til Toulon og har overgivet Commanden til Contre-Admiral Massien de Clerval, som nu opholder sig i Nauplia. Alle, til den levantiske Station henhørende, Fartøier ere ankomne til denne Havn.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Herr de Lalande er af Kong Otto udnævnt til Commandeur af Frelserens Orden. Linieskibet Ville de Marseille og Fregatten Arthemisia, ere afseilede til Toulon, og Linieskibet Suffren kommet i deres Sted. Admiral Massien de Clerval har heiset sit Flag paa dette Skib; Fregatten Bellona er ogsaa ankommet til Stationen. – Den østerrigske Flaade, under Admiral Dandolo, ligger for Øjeblikket her.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Tyrkiet. Constantinopel, den 28de Juli. – J de sidste Dage har Divanet beskjæftiget sig med en Gjenstand, der vilde være i mageløs Nyhed i den ottomanske Historie og for det hele Europa ikke uden Jnteresse, nemlig en Reise, som Sultanen havde i Sindeat gjøre, ikke alene i sine Provindser, men endog gjennem en Deel af Europa. Dette Ønske forhandledes i Divanet, og hvo, der kun kjender den ottomanske Historie, Ulemaernes Stilling og de ægte ortodore, alt Nyt afskyende Muselmænds Trods, og af saadanne Menneskeer bestaaer Divanet, kan dog kun gjøre sig et svagt Begreb om den Bevægelse, hvormed Planen optoges og gjendreves. Nogle Medlemmer skulle endog være gaaede saavidt, ligefrem at erklære, at Sultanen ikke turde være en Maaned borte, uden at Tronen maatte besættes af en Eftermand eller erklæres for ledig. Hvorledes dette end forholder sig, saa har Divanet med de kraftigste Grunde overvundet Sultanens Plan, og han har maattet opgive den. J Pera vil man vide, at fransk og engelsk Jndflydelse dennegang har virket paa Divanets Raadslaaninger.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Daglig afgaae smaa Krigsfartøier fra Rheden ved Beschicktasch, for, som man troer, at forstærke Arnant Bejs Division, eller i det mindste at bringe ham Munition.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
J Dardanellerne døe daglig omtrent 30 Personer af Pesten. Alle de rige Familier ere udvandrede, og Militairet camperer i en betydelig Afstand fra Slottene. – Den engelske Escadre under Admiral Rowley, har forsamlet sig ved Cerigo og vil begive sig til Corfu eller Zante, for at opholde sig nogle Uger der.
Berlingske Tidende, 1835-08-26
Efterretningerne fra Armeen ved Taurus lyde bestandig gode. De oprørske Kurder have i Masse underkastet sig, og de faa Stammer, der endnu ikke vilde forlade Romade-Livet, have trukket sig tilbage til de asiatiske Ørkener, som de ikke synes at ville forlade, for at forurolige Mehemed Reschid Paschas Tropper. Det heele, af denne General besatte Land organiseres paa en mærkværdig hurtig Maade. Militsen danner allerede et betydeligt Corps, og ingen betydelige Hindringer stille sig i Veien for Reformerne. Man taler almindeligt om, at de tyrkiske Soldaters Hovedbedækning nu skal ombyttes med den europæiske Chacot.