Berlingske Tidende, 1832-10-02
Opdagelsen af Mexicos Guld-og Sølv=Bjergværker skyldes for største Deelen det blotte Tilfælde. For de Avanturiers, som optage dem, bleve de en Kilde til overordentlige Rigdomme. Følgende Details herom findes i Englænderen Wards nyelig udkomne Reise til Mexico. - Den rigeste Aare i Bjergværket la Luz tilhørte Capitain Zuniga, som i sit Testament bort skienkede fire Millioner Piastre til veldædige Indretninger. Juniga var ved sin Ankomst til Catorce en simpel Muulæseldriver, som gjennemstreifede Bjergegnene, for at sælge Fødevare til Jndvaanerne i det nysopdagede District. Da Gienstandene for hans Handel bleve betalte med Guld, naaede han snart en vis Grad af Velstand. Opmuntret af den pludselige Lykke, som han, saa at sige, saae opblomstre under sine Øine, solgte han sit Muulæsel og anvendte Kjøbesummen derfor til at tilhandle sig en Mine, hvis Udbytte, snart gjorde ham til en uhyre riig Mand; Hans Formue satte ham i Stand til at kjøbe Capitains-Titelen. Han havde ligesaa godt kunnet kjøbe Vicekonge-Posten, dersom den havde været tilfals, thi han var saa riig, at han ved høitidelige Leiligheder viiste sig ved det Mexicanske Hof med et Lommetørklæde, fuldt af Guld=Legetøi, som en Foræring til Vice, kongens Datter. Uden at hilse Monarchens Repræsentant plejeddehan at ile ham forbi med disse Ord: "Jeg kommer ingen lunde for at besøge Deres Excellence, jeg er en Vildmand, som ikke kjender til Hoffets Skik og Brug; jeg kommer for at see mit lille kjære Barn (Vicekongens Datter. Derpaa begav han sig til Vicedronningens Gemakker, kjælede for hendes Datter, og forærede hende kostbare Rangler o. s. v., som hans Tørklædindeholdt. - Den store Aare Veta Madre opdagedes 1778 a en Frineger, der drog omkring som Musikant. Paa Hjemreise fra et Gilde mistede han sin Hest paa Veien igjennem Bjergene, Han blev saaledes nødt til at tilbringe Natten der, antændte et stort Baal og lagde sig til at sove. Da han vaagnede, saae han under Asken en stor Sølvblok, et sikkert Tegn paa en riigholdig Mine, fremskinne, snart fandt han Leilighed til at optage Miner og efter nogle Aars Forløb var han Eier af en enorm Formue. - Opdagelsen af Minen Buen=Suceso skyldes en Jndianer, som svømmede igjennem en Flod, der var traadt over sine Bredder. Ve Flodbredden saae han i Solens Glands Spidsen af en særdele stor Sølvblok glimre, som Vandet gjorde synlig, da det bortskyllede Jorden, der bedækkede den. Alle Jndvaanerne ilede til Stedet, for at see dette Phænommen. Minen blev optagen, og gjorde i kort Tid Jndianeren, som man skyldte Opdagelsen, til en hovedriig Mand. Siden har Vandmassen, som man stødte paa, forvoldt, at man har opgivet Arbeidet i denne Mine, og det er heller ikke siden bleven fornyet. - Omsider blev Guld Bjergværket Morelas opdaget i Aaret 1826 af to Brødre, ved Navn Arauco, af hvilke den ene Dagen for denne lykkelige Opdagelse ikke var i Stand til at kjøbe en Pot Maismeel, fordi man ikke vilde give ham den paa Credit. J mindre end to Maaneder havde de deraf et Udbytte af 270,000 Piastres Værdie. Jmidlertid saae man dem endnu ved Slutningen af det Aar hvori deres Rigdom var begyndt, barbenede og pialtede, boende ved deres Lykkes Kilde i en ussel Hytte, som skjulte Millioner. Brødrene Arauco syntes at ville vise deres Landsmænd, hvor unyttig Rigdom er, naar man ikke veed at anvende den. Deres eneste Glæde bestaaer i at betragte deres Guld, og fra Tid til anden at kaste en ringe Deel deraf til Arbeiderne, hvis møisom melige Dagværk de af Gierrighed deele.