Extraordinaire Maanedlige Relationer, 1674-06-02
Frankerige. om Prinds Vaudemont begyndte at faae god Fræmgang imod de Frandske i Burgundien, i det hand undsatte Arbois med 6000 Hermænd och Frivillige, igien indtog Lonssle, Sounien, Boulignes och Orgelet, i huilcken Hertugens af Aignan Regiment stoed, som blef en deel fangen, en deel dræbt, och de Spande vilde ikke samtykke nogen Stilstand imellem samme Græfvedom och Frankerige, paa det den Frandske Magt paa de andre Stæder kunde dissmeere suækkes, hafver Majest. Personlig med en stærck KrigsMagt och et stort Artillerie be gifvet sig ind i Burgundien, och Num, 22.) 22 Aprilis lagt sig for Besanzon, huilken hand efter 19 Dages Beleyring (i huilke 9000. Stykke Skud af 30 Stykker ere giorde paa Byen och Castellet) hafver tvunget til at Dagtinge. Huorofver til Paris ere holdte Fryde-Jlde, til Brisak 60 och til Philipsborrig lige saa mange Stykker ere løssnede, och af Condeer tre gange skudt Seyervinding. Byen var maadelig fast, men Castellet i alle maader vel forsiunet. Befalings-Manden paa Castellet Friherre af Soye lod tuende fornæmme Forrædere henge udaf Castellet, af huilcke den eene bøed 10000. Franker for hans Liff, men kunde dog ingen Naade bekomme: J denne Beleyring omkom fleere af de Spanske end af de Frandske. Den 17. Maji drog høyest bemældte Majest. for Dole, hvor Commendanten, der Kongen formanede Byen til at gifve sig, suarede, at hand formodede at niude den ere, at hand skulde forsuare Staden imod saadan en u-ofvervindelig Envolds Herre, saa længe, som det var hannem mueligt, og dermed holde den Eed, som hand hafde soeret Majest. af Spanien, hvor paa Byen er belagt och i 10 Dage tvungen til Fordrag. De Frandske satte 2500. Mænd och alle deres Jngenieurer for denne Stad, paa een nær, som dog blef saaret. Delphinen (Prindsen) var nærværendis i denne Beleyring. Den 3. Junii blef Salinas af Fuillade angræben och i kort Tid tvungen til at gifve sig. 1500. Bønder, som paa Bierge og Klipper i denne Burgundiske Krig sig hafde opholdt, toge sig vel for at undsætte denne sidste Stæd, men ulykkeligen, thi Fuillade kom ofver dennem, och fangede 100. af dennem, huilke hand loed henge. St. Anne Casteel, som for Vaaben er udofvervindelig hafve de Frandske ført en Vold omkring, paa det ingen Tilførsel skal komme til de Belagde. Den Spanske Statholder Conzales de Alveda opholder sig paa denne Stæd och vil holde det ud med de Frandske, saa lenge hand kand. St. Au dres, St. Agnes och andre fleere Stæder ville och vofve det yderste. Det er merckeligt at u-anseet Majest. af Frankerige hafver haft saadan Fræmgang i Burgundien (hvor Due de Durasskal nu udføre Krigen med de Stæder, som ikke endnu indtagne ere) at hand i tu Maaneders Tid hafver bemægtiget sig alle store och den største Part af de smaa Stæder, at samme dog ikke hafver bekommet nogen Stæd ind, som jo hafver kaast Parlade Frandske Blod. mentet hafver mødt til Fontainebleau och taget imod Majest. der hand kom tilbage igien, huilken i sin Fraværelse hafver, foruden anden Kongl. res Beviissning, ladet Marquis de Requien for hans Daatter Mands Kongens skyld af Polen giøre til en Første i Frankerige, och ved Hertugen af Ma garin til Vivonne gjort Biscopeu pen af Strassborig Kongelig Foræring. II. Der Majestæten hørde, at de Kæjserlige under Caprara, Lothringiske och Saxiske vare komne tilhobe ved Strassborig och Bourneville, var paa veye til dennem hafver hand skikket Turaine Ordre til, som da med nogle 1000. Frandske Folk var needkommen fra de Suitzerske Grændser igiennem Hagenau til Zabern, at samme skulde enten see til at hand kunde forhindre de Tydske at forene sig, eller ved et Anfald føre dennem i Forvirring. Hvorfor Turaine strax hafver skikket Commendanten af Philipsborrig Bud, at samme ufortøfvet inden 24. Timer skulde lade Skib Broen vorde færdig, som och skeede, och er Turaine saa med 10000. Ryttere och saa mange Foed-Folk, som hand kunde faae af sted (huilke blefve med Foed Folk, Dragoner och Stykker aff Philipsborig bestyrkede) indfalden i Pfaltz och kommen i Dræbning med de Tydske, af huilke hand beholt, en bloedig Seyervindig, i det hand miste 3. Generaler 9. Høye Officerer och 1600. gemeene Knecte, foruden nogle Fanger og 4. høye Officerer, som blefve ilde saarede, iblant huilke Commendanten af Philips borig, som blef skudt igiennem Munden, da dog af de Tydske blefve kun 2. Øfverste-Leutenanter, 1. Øf verst-Vactmester, 4. Rittmestere och 364. gemeene Knecte slagne, 456. fangne, och 3. Øfverster saarede, saa Turaine, der hand efter Slaget saae saa mange af de Frandske saarede och dræbte, skal hafve fagt til sine Officerer. Seer, mine Herrer huad for Folk J hafve for eder, det er Tydske Folk J hafve at drages med, hafde de været fleere, da hafde det gaaet os verre. Saa snart Slaget var endt hafver Turaine begivet sig tilbage igien over Rhinen, och besat Neustadt (som af de Pfaltziske var forladt, eftersom Chur-Pfaltz hafver ladet Besætningen taget af alle smaa Stæder, och lagt dennem i de største, paa det de diss bedre imod all Fiendlig Anfald kundne være forsiunede) hvor hand sig dagligen bestyrker, af Philipsborrig hafver hand ladt 8. fire och tifve-pundige Stykker til sig hente, til Metz ere 4000. Mænd ankomne, som skulle støde til hannem, foruden 1500. som komme aff Elsas och 3000. som komme aff Lothringen, saa Krigs-Magten under hannem er snart 30000. Mænd sterk, hvorfor Bourneville och hafver skikket Bud til Souches om Hielp. III. Ef X ii. III. Efterat Bellefons, med Besætningen af de Hollandske indtagne, och igien, uden Mastrict och Grave, forladte Stæder, var kommen til Navaigne, er Printzen af Conde stødt til hannem med 14000. Heste, saa de i en hast hafve bemægtiget sig denne Spanske Stad och det Casteel Argenteau, huilket de siden skulle hafve ladet springe. Siden er af høy bemældte Prinz intet foretaget, uden aleeniste nogle ufuldkomne Regimenter understuckne. Hans Hær stoed en Tid lang om Bergen i Henegau, hvoraf Besætningen udfalt och toeg hans Reisetøy och Rustvogne fra hannem, men der de Kæiserlige kom imod Namur gick hand noget tilbage med Folket og satte sig ved Dornick, och afbrændte alt det handofverkom imellom Bergen och forberørte Stad. Der overløber mee get af hans Folk och gifver sig i Spaniens Tieniste. IV. Baneren och Arrier-Bane ren i Auverne ere opbudne och 12000 i Mand, Langvedok tilsammen førdte, som skulle hielpe Schomberg at forsuare Roussilien imod de Spanske. Ruvigny er efter Kongl. befaling gaaet af Bayonne, Søe-Siden der omkring imod de Hollandske Landinger at forsuare, dog blef hand kun self tolfte indladt i Bayonne, thi Borgerne sagde, at de vilde vel forsuare dennem V. Et underdanigst Klagemaal af 500. Kiøbmænd underskrefvet, som i denne Krigs Tid vare forarmede, er Maj. indleveret, før hand reyste ad Burgundien, och saadanne Klagemaaler komme endnu dageligen ind for Hoffet. Den gemeene Mand er paa det Tydske Nafn saa forbittret, at den ikke kand forgrage at høre det, huilket de store i Frankerige med deris Foregifninger af stæd komme, i det de sige: At de Hollandske ville handle dennem hvor de indkomme i Frankerige, som de Frandske skikkede dennem til Bodegrav och Schwammerdam i Holland. VI. Piccardierne hafve tilsagt at ville underholde 12000. Mænd, dersom Majestæten vil beligge Cammerich, eftersom bemældte Stad giører deris Land stor Afbræk. VII. J America hafver den Frandske Høfvidsmand Herre af Orgeranmed 800. Baucanier, efterat hand 2. gange tilforn var tilbage drefven, endeligen bemægtiget sig den Hafn och Øe Porto Rico (som ligger 25. Mile fra Sanct Dominico, er 30. Mile stor och hafver Ofverflødighed af allting, ting) och hafver sammestæds dræbt, 2000. Spanier.