Aalborg Stiftstidende, 1839-10-11
Udlandet. Uroligheder i Gent. Chartistbevægelserne i de engelske Fabrikstædet have fundet Efterligning i de belgiske og Gent har flere Dage været Skuepladsen for beklagelige Uroligheder, der først fremkaldtes ved Arbeidsløshed og høiBrødpriser, og som dernæst benyttedes af Oprørere som de bekjendte Kats og Bartels, ja endog af Orangisterne, fordeels at give republicanske Tendentser Luft, deels fremkaldt en Demonstration i Faveur af det tidligere hollandske Regimente. Søndagen den 29de September om Aftenen fanden talrig Forsamling af Fabrikarbeidere Sted. Efterat man havde besluttet at indgive en Petition til Repræsentantkammeret, reiste der sig En af Forsamlingen, en Bomuldspinder af Profession og sagde, at man maatte hæve Onde med Roden; Ondet laae i Daglønnens Nedsættelse; mod Fabrikherrerne turde man derimod ikke gaae tilværks, thi disse lide selv saaledes, at de ikke kunne tilstaae høiere Arbeidsløn, imidlertid turde heller ikke Arbeideren længere taal denne Nedsættelse, da han ved den ringe Løn ikke kunde ernære sig og Sine." "J mine her tilstedeværende Kammeraters Navn, saaledes vedblev han, foreslaaer jeg, næst Onsdag den 2den de, at foranstalte en Forsamling af de arbeidende Classer paa Fredagspladsen; mine Kammerate- og jeg skulle indfinde os og vi indbyde alle Arbeidere til at give Møde. Fra hiin Plads gaae vi da samlede til Gouvernementspalgiet, for der at udtale de Ønsker, at Kamrene maatte blive sammenkaldte for strax at raadslaae om Midlerne til at afhjælpe vore Besværinger og til at udvide Bomulds=Jndustrien. Vi ville forlange hurtig Hjælp, og for at man bedre skal skjænke os Gehør, ville vi sige Sandheden, nemlig at vi sulte. Jeg ønsker, at Forsamlinger maa gaae fredeligt og ordentligt af; men hvis Autoriteterne skulde troe, at maatte modsætte sig vort Forehavende, saa vil jeg alene træde frem og tale til dem, som ville fuldbyrde hine befalinger, og naar Ret og Fornuft ikke finde Gehør, hvis jeg bliver Offeret for brutal Magtanvendelse, da ville mine Kammerater vide, hvad de have at gjøre." Denne Tale, der blev foredragen med største Varme, vakte lydelig bifald; Taleren blev af sine Kammerater hilset med Acclamation og hans Forslag understøttet af Revolutionairerne Bartels og Jorrand, der iøvrigt opfordrede til, at afholde sig fra at Fiendskab mod Fabrikherrerne og næste Onsdag at undgaae alle Excesser. Den følgende Dag Mandagen den 30te, havde den af Fabrikherrerne, som længst havde nølet med Daglønnens Nedsættelse, fulgt de øvrige Fabrikherrers Exempel og var desaarsag geraadet i Strid med nogle af sine Arbeidere. Disse forsamlede sig nu om Eftermiddagen i større Klynger ved Fabrikken for at forhindre de Øvrige i at arbeide. Øvrigheden maatte gribe sine Forholdsregler og udvikle betydelige Stridskræfter, men Folket blev indtil Kl. 9 om Aftenen paa Gaderne i talrige Grupper, som forhaanede det forbidragende Militair. Jsær rettede Mængden sin Vrede mod Commandanten de Poele, paa hvem man ogsaa kastede med Stene. Om Tirsdagen gjentoges de foruroligende Optrin paa en endnu betænkeligere Maade og dannede Begyndelsen med Hobe af Gadedrenge, som med det forvirrede Raab: "Leve Republikken, leve Napoleon () leve Vilhelm," droge gjennem Gaderne. Kl. 7 om Aftenen forstærkedes Gadedrengene af et Antal Arbeidere, med hvilke i Forening de droge til Fredagstorvepladsen og begik mangfoldige Excesser. Et opstillet Jnfanteri compagni blev forhaanet af Pøbelen. Kl. 9 antog Ementen en alvorligere Charakteer og man gik løs mod Friheds træer, som man forgiæves prøvede paa at omstyrte, hvorpaa man kom paa den Jdee, at lægge Jld til, og hele Frihedstræet gik op i Luer. Paa flere Steder var Brød, Brød ingen engelske Varer!" det fremherskende Skrig, paa andre Steder hørte man Raabet "Republikken leve!" og atter paa andre Steder bleve Vilhelm leve Oranien!" Om Onsdagen den 2den Octbr. endelig fandt Kl. 9 om Morgenen den berammede Forsamling Sted paa Fredagstorvet og henimod Kl. 10 droge Arbeiderne i Procession til Gouvernementshuuset, hvor en Deputation af 15 Oldgeseller blev modtagen af Gouverneuren; de forlangte især Udelukkelse af engelske Bomuldsvarer og Forbud mod Korn-Udførselen. Gouverneuren skal have svaret, at Forbudet allerede var indtraadt, og hvad de engelske Varer angik, vilde han begive sig til Brüssel og bringe et positivt Svar tilbage. Dette Svar skal være bleven optagen med et "Gouverneuren leve!" hvorimod en anden Beretning fortæller, at det end mere forbittrede Folket, som derpaa skal have kastet Ruderne ind hos Gouverneuren. Jmidlertid havde Pøbelen - saa beretter Amsterdamer Handelsblad – oprykket Steenbroen, paa Fredags torvet. Cavalleri=Patrouillen blev modtagen med en Steenregn og maatte give Jld, hvorpaa 4 Arbeidere, haardt saarede, styrtede omkuld. Dette Exempel virkede og Pladsen blev snart renset. Mange Arrestationer bleve foretagne og en betydelig Militairmagt udviklede sig paa Place des Armes Kl. 4 1/2 publiceredes en Proclamation fra Borgemesteren, som lød forsonligt, men iøvrigt advarede mod Sammenrottelser, da Militairet havde strænge Ordrer. Jmidlertid begyndte Urolighederne Kl. 7–8 igjen, Lygter bleve ituslagne og Huse plyndrede indtil Militairet atter kom til Hjælp. Kl. 9 indtraf paa Jernbanen en Forstærkning, der med 6 Kanoner tog Post paa Place des Armes. Folkemængden adspredte sig derpaa og næste Formiddag var ligeledes Alt roligt, men henimod Aftenen droge Arbeiderne hen til flere Fabrikker, for at tvinge de øvrige Arbeidere til at standse med deres Beskjæftigelse og Militairet maatte atter rykke frem. Henved 60 Personer bleve arresterede og ved Posten Afgang den 3die var Alt roligt. Blandt Fabrikarbeiderne circulerede en Petition til Regjeringen om at afskedige Ministrene. - Fra Brüssel berettes endnu den 4de, at Regjeringen har truffet kraftige Forholdsregler til at dæmpe den orangistiskerepublicanske Opstand i Gent. Saavel fra Brüssel som fra Antwerpen og flere Stæder vare Tropper afgaaede derhen og Roligheden siges atter at være tilveiebragt.