JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Smyrna, den 17de Martii. Til den rædsomme Jammerseene, som vi her have oplevet, gav en for kort siden hidkommen Liniedandserbande den fierne Anledning. Denne gav om Søndagen den 12te en Forestilling. En Hob af de under Navn af Xantiotter og Corsiotter bekiendte raae Mennesker forlangde at indlades uden Betaling. Den keiserlige og venetianske Consuls Janitscharer, som holdt Vagt ved Indgangen, modsatte sig, og een af disse gjorde et blindt Pistolskud, for at bortkyssede Jndtrængende. Xantiotterne skiød herpaa med skarp, og dræbte en Janitschar. Kuglerne fløy paa den indsluttede Plads, hvor Tilskuerne vare i Lisfare, og flygtede over Muren. Tre Dage fordrede de øvrige Janitscharerne af Consulerne Fyldestgiørelse, og Morderen udleveret, som disse dog ikke kunde skaffe dem. (Efter andre Efterretninger skal han, som en venetiansk Undersaat, være sendt hemmelig bort paa et venetiansk Skib). Den 15de havde Janitscharerne talrige sammenrottet sig uden for den keiserlige og venetianske Consuls Huse, og truede med Mord og Brand, saafremt Morderen ikke blev dem udleveret. J det Øieblik, de alt vilde sætte Jld paa en Bygning, skeede atter et Skud fra Xantiotterne paa Janitscharerne, som derover blev rasende, og nedhugalt, hvad dem forekom af Græker og Franker. Jlden, som de tre eller fire Stæder satte paa, blev ved en hæftig Sydvind snart spredt overalt, og hvo der vilde redde sit Liv, flygtede til Skibene, som nu samtlig ere fuldproppede med Flygtninge, og have endnu smaa Fartøyer med flygtede liggende bundne ved deres Side. Den oprørske Milices Brøl, og Fruentimmernes og Børnenes Jammerskrig, hvilke ikke torde vove sig ud af Husene, forøgede denne Rædselscene. Paa Slukningsanstalter var ikke at tænke, da enhver zittrede for Pøblens Flinter, og Tyrkernes Sabler. Saaledes blev samtlige Frankernes Huse og Magaziner et Rov for Flammerne, og hvad Jlden skaante, plyndrede Xantiotterne. Jlden varede fra den 15de om Morgenen Klokken 9 til næste Morgen Klokken 6. Man regner, at der er brændt henved 3000 Huse, 300 Mennesker myrdede, og 1500 til 2000 indebrændte. Skaden beregnes til 24 Millioner, og rammer allene franske og venetianske Kiøbmænd. Begge Nationer forlange Erstatning af Porten. Derimod forlanger Porten den hele Erstatning af Venetianerne, da det var en venetiansk Undersaat, Ulykken kom over. Til Pachaen Cara Osman Oglu have Consulerne sendt en Coureer, med Begiering, at komme hid at beskytte Rolighed og Orden; men man tvivler paa, han uden særdeles befaling fra Porten kommer hid. (Herved er dog at mærke, at en Beretning, Moniteuren giver og samme Begivenhed, er langt mindre skrækkelig, ja endog forsikkrer, at de der boende have faaet reddet, hvad der tilhørte deres Correspondenter).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Constantinopel, den 10de April. De nærliggende Provindser og vor Hovedstad ere atter en Skueplads for de største Ødelæggelser og Uroeligheder. Pachaen af Rumelien, Passuan Oglum, en overmaade ærgierrig og uroelig Mand, har gjort Opstand, og sat sig i Spidsen for 30000 Mand, med hvilke han bringer Hovedstaden til at zittre. Hans Forposter streife allerede til Adrianopel, og Communicationen med Landene ved Donauen ere næsten hæmmet. Bemeldte Rebel har, for at giøre desmere Jndtryk, antaget det Navn: Sultan Osman den Fierde. For at faae ham igien i Rolighed, har vort Hof tilbudet ham Gouvernementet over een af Rigets største Provindser, modtager han ikke dette, vil man bruge Magt eller List, for at styrte ham. Porten er da saa sysselsat i sit Jndvortes, at der ikke er at tænke paa Krig med en fremmed Magt (som vel heller ikke efter Keiserens Fred med Frankerig, desuden vilde fundet Sted.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Mellem Algier og Tunis er det kommet til Fredsbrud. Den algierske Regiering har ladet 40000 Mand bryde op mod Tuneserne. Storherren søger nu at faae Fred igien mellem begge Nationer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Wien, den 3die May. Den herværende Kunst handler Løschenkohl havde hurtig ladet giøre et lidet Digt over Freden paa Melodien af Haschas Viise: Gud bevare Frants, vor Keiser. Tilløbet var overordentligt; men Salget varte ikke længe, thi Digtet blev forbudet, ogsaa fik Censuren af Oberpolitie Hof commissionen den befaling, indtil videre ikke at tilstæde noget over denne Gienstand at trykkes. Censuren antager derfor alle Stykker over denne Materie, men lader dem ligge, til Freden er ratificeret.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
London, den 2den May. Med et Budskab om det ny Keiseren bevilgede Laan, er en Coureer i Gaar gaaet til Wien (hvor man netop samme Dag mælder Hammond at være ankommet).
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Haag, den 6te Mai. Den ny skyndende Fordring, hvormed den franske Gesandt har ledsaget sin Communication af Fredspræliminairerne: at nemlig Conventen dog saameget mueligt skulde ile at fuldbringe sin Constitution, har været nogle Conventmedlemmer saa mishagelig, at de i deres Jrrighed foreslog, Conventen skulde intet Svar give paa denne mod dens Souverainetet stridende Fordring.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
J Forgaars i Conventmødet bekiendtgjorde Præsidenten, at Petitionen eller Overslaget over Statens Udgifter for indeværende Aar udgjorde 40 Millioner Gylden, altsaa 20 mindre end i forrige Aar. Han formanede tillige Provindserne at betale deres bestemte Andeel prompte i de fastsatte Terminer, samt ikke at glemme deres Restancer fra forrige Aars 60 Millioner.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Paris, den 2den May. Her danner sig en Art naturalistisk Gudstieneste, hvis Stiftere kalde sig Theophilantroper, eller Guds og Menneskenes Venner. Deres Forsamling, som de holde eengang om Ugen om Formiddagen Klokken elleve, kalde de en religiens og moralsk Fest, hvorved nogle simple Høytideligheder med forelæsninger og Taler, samt indblandede Sange have Sted. De paastaae ingen egen og udelukkende Gudstieneste at udgjøre, men blot at opmuntre alle dem, der ikke bekiende sig til nogen særdeles, til at dyrke Gud. Dette Samfund bekiender sig blot til de Klogskabs og Viisdoms Grundsætninger, der ere helligede i alle Tidsalderes Skrifter, den har ingen Kirkeskikke, ingen Præster, vil ikke udgiøre nogen egen Sect, og bekiender sig blot til de Sandheder, om hvilke alle Secter ere eenige.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Jtalien, den 1ste Mai. Veronas Overgivelse til de Franske skeede først efter meget Blodsudgydelse. 3 til 4 Dage bombarderedes Byen fra Castellerne, og lagdes derved for det meeste i Aske. Ogsaa fra Byen blev hæftig skudt paa Castellerne. Den 20de kom det ved Landsbyen Croce Bianca, ikke langt fra Verona, mellem 3000 væbnede venetianske Landboer, samt 1300 Slavonier, under den venetianske Oberst Ferros Anførsel, og de Franske, til en blodig Fægtning. De sidste, hvis Styrke især bestod af Polakker og Lombarder, bleve omringede af Venetianerne, som ogsaa fra Verona gjorde et hæftigt Udfald. De Franske mistede mange Folk. Endelig brød Generaladjudant Devaur i Spidsen for Polakkerne ind i Byen Croce Bianca, og erobrede 5 Canoner, der strax bleve stillede mod Venetianerne. Slavonierne havde retirert sig ind i en stor Bygning, der dannede en Art Fort, og hvor de havde deres Krudtvogne, og mange Krudttønder. General Chabran lod en Haubitze stille derhen, og Bygningen sprang i Luften, 500 Slavonier, med Officerer, Heste, Vogne, o. s. v., alt blev knuust. De øvrige Venetianer bleve derpaa næsten alle nedhugne af de Franske paa 105 Mand nær, som man gjorde til Fanger. Polakkerne, hvis Oberste Sibrawsk blev saaret, fægtede med største Rasenhed, og erobrede en Fane. Den 21de kom det igien til en meget blodig Fægtning mellem de Franske og en anden Afdeling Venetianer; Følgen heraf var, at de Franske indtoge en Forstad af Verona, hvorpaa Staden den 24de capitulerede. Ogsaa Vicenza er nu besat af de Franske.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
De Engelske have rømt Portoferrajo, efter at de først havde stukket Fregatten Mignonne, og en gammel Canoneersluppe, der ikke kunde gaae med, i Brand.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Wien, den 6te Mai. Natten den 3die fik den herværende venetianske Gesandt, Ridder Grimani, en Coureer fra Senatet i Venedig, angaaende den venetianske Stats hielpeløse og sig selv overladte Tilstand. Den franske Armee brænder af Hævn over saa mange af dens Vaabenbrødres Mord, og man yttrer der meget stærkt, at adskillige venetianske Provindser falde til Østerrig. Midlertid have de Franske i Verona oprettet et Municipalitet. Venedig troer vel selv at være frie for Overfald; men frygter derimod for en Revolution, da der i Staden selv herske mange Giæringer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Her hedder det, at nogle Provindser af Kirkestaten skulle tilfalde Østerrig, som Skadesløsholdelse; men strax bortbyttes for det venetianske Jstrien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Den engelske Understatssecretair Hammond har været her siden den 3die Cadix, den 14de April. Mazzaredo er nu hidkommet. Gravina skal commandere under ham. Admiral Nelson har i den engelske Flodes Navn erklæret Havnen bloqvert. De 26 Skibe, som ligge derinde, ere endnu ikke i seilbar Stand, og tør desuden ikke byde den 32 Linieskibe stærke engelske Flode Spidsen. Man længes meget efter at faae Undsætning fra den franske Flode i Brest.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Haag, den 9de Mai. Befalingen, at de bataviske Tropper skulle holde sig marchfærdige, vedvarer uagtet Freden med Keiseren; man troer følgelig, en Landgang i Engelland er i Værk, hvortil og 50 Transportskibe haves. Vor anseelige Flode i Texel er seilklar, og den franske i Brest forøges til 22 Skibe. Vore Høystcommanderende General Daendels og Admiral Winter ere reiste til Paris.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
London af 5te og 9de Mai. Paa Lord Brid ports Flode er udbrudt en ny Opstand, farligere, end den første. Da han gav Signal at lette Anker og gaae i Søen, vægrede Matroserne sig, paa Grund, Parlamentet endnu ikke havde stadfæstet deres Tillæg. Strikkerne bleve igien bundne til Masterne, at hænge hver, som modsatte sig. Matrosernes Deelegerede tog i Procession fra Skib til Skib. Da de om Eftermiddagen ogsaa nærmede sig Linieskibet London, og vilde der ombord, lod Admiral Colpoys dem vide, han tillod det ikke, og da Matroserne der paa Skibet fordrede med Magt, at de skulde modtages, lod han Søesoldaterne fyre paa dem, hvorved adskillige dræbtes, og saaredes. Men Matroserne overmandede snart hiine, og bemestrede sig Skibet. Paa begge Sider var Døde og Saarede. Matroserne satte derpaa alle Officerer paa dette Skib under stræng Arrest, og vilde hænge Lieutnant Bowyer, men lod ham dog beholde Livet paa hans høytidelige Erklæring, at han havde maattet følge Admiralens Befalinger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
J Gaar den ottende vare alle Cabinetsministrene i denne Anledning samlede. Om Eftermiddagen hedde det, de havde Efterretning med Telographen, at Matroserne paa Forestilling, at Parlamentet sysselsatte sig med deres Anliggende, igien syntes at beroeliges. En anden Efterretning siger, Matroserne paa Skibet London havde i Gaar besluttet at lystre, og løbe ud, da dem forestiltes, at den franske Flode var i Søen. Vist er det, at Admiral Colpois Flag paa ny har vajet derfra, hvilket man anseer for godt Tegn. Man havde her alt sagt ham hængt.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
Da i Gaar Pitt foreslog Underhuset Matrosernes Tillæg, og for dette Aars otte Maaneder fra 1ste Mai dertil forlangte 372000 Pd. St., bebreidede Sheridan og For ham, at han havde nolet saalænge, og derved givet Anledning til de nye Uroeligheder. Han svarte, man kunde bebreide ham, hvad man vilde. Han kunde ikke forklare sig over den Sag.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
J Jrland blive Uroelighederne stedse meere stormfulde. Arrestanttransporterne til Dublin tiltage.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
London, den 9de Mai. Freden mellem Keiseren og Frankerig nedslaaer gandske vort Ministerium, endskiøndt dens Detail endnu er ubekiendt. Matrosernes Paastaaelighed udbreder sig. Admiral Colpoys kom nylig tilbage til Spithead, og strax kom Deputerede fra Brid ports Flaade, for at gaae ombord paa Admiralskibet London, men Admiral Colpoys nægtede dem Adgang. Dette kostede Blod, og Admiralen, tilligemed Officererne bleve af Besætningen tagne under Arrest, og Smitten har udbredet sig til Flaaden i Portsmouth med. J Gaar har Parlamentet bestemt en Sum af 600000 Pd. St. som aarlig Tillæg til Matrosernes Hyre. Jmidlertid har man erfaret, at en fransk Flaade paa 18 Linieskibe ligger seilfærdig paa den yderste Rede ved Brest Kiøbenhavn, den 19 May. Solgt ved Auction den 19de Mai 2 asiatiske Actier, a 440 Rdlr.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
J Tallotteriets 755 Trækning her i Staden udkom i Tirsdags følgende Nummere:
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-19
AVERTISSEMENT. Mandagen den 19de Junii førstkommende om Formiddagen Klokken 9 og følgende Dage, bliver i Palaiet paa Hiørnet af Norges eller Bredgaden og Dronningens Tvergade ved Auction bortsolgt en betydelig Deel Effecter, bestaaende af Prætiosa, tildeels med Brillanter og andre ægte Stene, samt ægte Perler, Guld, hvoriblandt et prægtigt Guldemailleret Skakspil, Medailler og Myndter, Sølvtøi, Tin, Kobber, Messing, Malm, Jerntøi, Blik, Porcelain, Steentøi, Glas, Meubler, saasom: Krystat Lysekroner og Lamper, en Baldaqvinmed røde Fløyels Gardiner, riigt besat med Guldgaloner og Fryndser, prægtige større og mindre engelske og tyrkiske Gulvtæpper, Senge med Silke= og andre Omhænge, Mahognie og andre Commoder, Speile, Borde, Stole, Sophaer, et prægtigt Taffeluhr med Fløite værk, samt andre smukke Taffeluhre, et Positiv af 3 Stemmer, et Hjørneskab, hvori er indrettet et Fløitespil, som drives ved Hiul og Vægtlodder, en nye laqveret og forgyldt Portochaise med Fløyels Betræk og Guldgaloner, Kufferter, Pak- og Reise Kister, Malerier, Kobberstykker, Portraiter i Miniatur, tildeels i Guld-og Sølv Rammer, Vinduesgardiner af Atlask og andre Silketøier, samt af Netteldug og Sukkerdug, Silketøier af Atlask, Damast, Jllystring, Taft og Pelan, Bomuldstøier, fine Nettelduger, tildeels med Guld- og anden Brodering, Meubel=Lærred, Tapet-Lærred og Papiir, Linned af Damastes og Dreyels Dækketøi, fine og ordinaire Lagener, en stor Mængde Sengeklæder af Silkebolster, Olmerdug og ordinært Bolster, Krølhaars Madratser, Silketøis, Sirtzes og uldene Sengetæpper, med meget mere, som alt tilhører Hendes Majestæt Enkedronning Juliane Maries Stervboe. Betalingen erlægges ved Tilslaget, eller naar paafordres, til Procurator Weidemann, boende paa Østergade No. 54, hos hvem, saavelsom paa Postcontoirerne i Nyborg og Odense, i Fyen, i Colding, i Ribe, i Horsens, i Aarhuus, i Randers, i Randers, i Wiborg, i Hobroe og Aalborg i Jylland, i Mariboe i Lolland, i Nyekiøbing paa Falster, i Stege paa Møen, samt i Altona, Catalogi bekommes imod Erlæggelse af 4 Sk. til de Fattige. De Ting, som skal bortsælges, kan af Liebhaberne behagelig tages i Øiesyn den 16de, 17de, 18de, 19de og 20de Mai, og den 7de, 8de, 9de, 12te, 13de, 14de og 15de Junii om Eftermiddagen fra Kl. 4 til 8.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Kiøbenhavns Han Fiint, Aar. No. lum. hans kan,
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Post-Tidender, om Anna gium til Mandagen, den 22 May. Heraf udgives ugentlig 2de Stykker, ved J. F. Schulz.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Hamborg, den 13de Mai. Under dette Datum, indeholder den hamborgske Correspondent under Artiklen blandede Efterretninger følgende, taget af den erlangske Tidende, foranlediget ved den fra adskillige catholske geistlige Rigstænder nylig skeede offentlige Yttring, som om der skulde gives en protestantisk Confæderation mod de catholske Rigstænder, har Churbrunsvigs Gesandt faaet en ministerial Skrivelse af 25de Martii, hvori vises: at den hist og her om en Union af de catholske geistlige Rigstænder frembragte Jdee var ligesaa uforsigtig, som hensigtstridig, og saa vel maatte i høyeste Maade mishage Hs. romersk keiserlige Majestæt (der dog egentlig var første Ophavsmand til den) som og andre Stænder.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Det tydske Riges Almeendel (hedder det videre fremmes ikke ved Tvedragt, ikke ved Spaltninger. Mindst tilstædede Længselen efter en anstændig og heldig Fred en Krænkelse af den constitutionpassende almeene Rigsforeening, uden deraf at frygte de betænkeligste Følger.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Regensborg, den 4de Mai. Da den bøhmske og den østerrigske herværende Gesandt havde bekiendtgjort Rigsdagen Præliminarernes Undertegning, tog Chur maynz deraf Anledning at foreslaae, og overdrage disse tvende Gesandte, ret levende, og efter deres eget Hiertes Følelse at bevidne det keiserlig kongelige Ministerium deres Tak for denne Bekiendtgiørelse, og det der liggende ny Beviis paa Keiserens Omhu og Opmærksomhed for Rigets Held og Lykke, hvilket med mange flere Ord blev bevilget, og deraf ad perpetuam rei memoriam opsat et Registratur. Cøln, den 7de May. Den ny Domaineforvaltning har opsagt vort Senat Forpagtningen af Byens Afgifter. Den opslagne Efterretning siger, at Toldafgifterne, Accisen, og de videre Afgifter i Rigstæderne Cøln, Aachen, Speyer, Worms, i Hertugdommerne Julich og Berg, i Churfyrstendommerne, Cøln, Maynz, og Trier, i det erobrede Pfalz, og andre med indsluttede Egne skulle bortforpagtes, dog under Forpligtelse maanedlig at betale den tolvte Deel af den aarlige Forpagtningsafgift forud; heele Stater, og enkelte Amter faaes i Forpagtning. Abbedierne paa den anden Side Rhinen sættes i stærke Contributioner. Fra Siegburg har man bragt Abbeden, og fra Dentz Prioren, KiøkAf kenmesteren, og endnu en Herre hid, som Gidsler. Dentz forlanges 30000 Krondalere i Contribution inden 24 Timer.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Frankfurt, den 9de May. Fra Elberfeld faaer man just nu den Efterretning, at den 5te Portene ere blevne lukkede i Dusseldorf, og Magistraten arresteret, og at de Franske der have æsket 15000 Krondaler, ogsaa er i Elberfeld indrykket en Executions-Commando med to Kanoner, at fordre 100000 Krondaler Contribution.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Den pfalziske Minister Hompesch er flygtet fra Gemark til Schwelm.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
J Gaar har Leievre i Hochst bekjendtgjort Fredspræliminairerne; men desuagtet fordret 14000 Gylden i Dag. Betales ikke 10000 Gylden inden Klokken 2, og de øvrige 4000 inden Klokken 4, bortføres samtlige Gidsler, hvoriblandt skal være Fruentimmer. Her have været Deputerede fra Hochst at underhandle derom. Reqvisitionerne her ere ikke at beskrive, især borttage de i alle Egne Hestene uden Betragtning, og udsøge sig de brugbare. J Nassau, Dies, Hadamar, Runcheel, og i alle Byer af denne Egn, saavel som i Høchst, Kønigstein, Hochheim have de næsten hæftet alle Embedsmænd, Fogder, og andre nogenlunde velhavende Borgerfolk, og søge med allehaande Trudseler, at udpresse Penge, og andre Reqvisitioner. Dog vil man deraf hente den Trøst, at de snart forlade vor Egn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Haag, den 9de May. De nyeste varisiske Breve bekræfte, at ved Fredspræliminairerne Maasfloden er sat den franske Republik til Grændselinie, da det efter de dueligste franske Generalers Meening er sikkert, at denne med Fæstninger forsynede Grændselinie er langt bedre end Rhinens. (Herimod erindre de franske Tidender med Føye, at allerede af det Land, Keiseren har afstaaet, adskilligt ligger paa denne Side Maasfloden.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Paris, den 6te Mai. General Moreau er hidkommet med den keiserlige Ratification af Fredspræliminairerne. Da efter disse Præliminairer Keiseren erkiender de ved Republikens Love decreterede Grændser, saa synes han for sin Person dermed allerede at have tilstaaet, at foruden de belgiske Departementer og Lyttich, ogsaa de Deele af Rhiinlandene, der ved Republikens Love ere gjorte til Frankerigs Grændser, foreenes med den franske Republik. Nu er ved Decretet af 30te Martii 1793 Stæderne Maynz, Worms, Speyer, og flere indlemmede i Republiken; det vil da vise sig, hvad hermed vil foregaae. J Frankerig smigrer man sig, at hine Lande blot ikke i Præliminairerne ere afstaaede, fordi de ikke vare i Keiserens Raadighed; men at ved Rigsfreden Frankerig vilde komme i Besiddelse deraf.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Jnden endnu Vaabenstilstanden i Egnen ved Frankfurt var sluttet, rykkede den 22de April, Brigade-General Watrin frem mod Maynz, for at bloqvere denne Stad paa venstre Rhiinbred. Han stødte paa den fiendtlige Leyr ved Neuhof, og drev Fienden derfra næsten til Maynzes Porte. Over 800 fangne, hvoriblandt mange Officerer, tre Kanoner, fem Krudtvogne, mange Vaaben, samt Bagage, faldt vore Tropper i Hænde. Hoche anmærker, at de her brugte Tropper vare de samme tappre Tropper fra Vendeen – der nys ved Toget mod Jrland drev om paa de opbragte Bøger. Nøderer forsikkrer i sit Blad, at Directoriet har berettiget Buonaparte at virke for Fayettes, Bureau Puzys, og la Tour Maubourgs Friehed – men - siger han videre – Retfærdigheden udkræver at tilføye, at Buonaparte heri er forekommet Directoriets Beslutning. Man siger her, at Efterretningen om de mellem Frankerig og Østerrig undertegnede Fredspræliminairer ved Prindsen af Condes Corps har foraarsaget en almeen Nedslagenhed, og at Prindsen har afsendt adskillige Courerer til Blankenborg og Wien.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
J Manchedepartementet har Commandanten Canebray, en ivrig Tilhænger af Rædsels-Systemet, og Robespierre, løftet Oprørsfanen, under Paaskud, at Royalisterne vare i Begreb med at myrde alle Republikaner. De fornødne Foranstaltninger imod ham skulle allerede være tagne. Ogsaa kommer han til Utide i et Øieblik, da Misnøyen bortfalder, Crediten og Velstanden stiger i Frankerig, og alle revolutionaire Tvangslove ere i Begreb med at afskaffes.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Det londonske Cabinet er man ikke mere bange for, da Subsidiesystemet har Ende.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
London, den 9de Mai. Efterretningen om de ny paa Bridports Flode udbrudte betænkelige Uroeligheder, og Matrosernes virkelig rebelske Forhold har sat Publicum i Angst og Skræk, saa at i Portsmouth adskillige rige Familier bringe deres bedste Sager i Sikkerhed. Med ængstelig Forventning seer man de videre og tilforladelige Efterretninger fra Portsmouth og Spithead imøde. J Morges forsikkrede en Oppositionstidende, at den Klokken 4 havde faaet en Skrivelse, der i Gaar Aftes Klokken 6 med en Expres var gaaet fra Portsmouth, at Uordenen vedvarede endnu, at Admiral Colpois vel ikke var henrettet, men man frygtede det i Portsmouth, da han endnu bestandig er paa Skibet. Skibet Royal William var af Søefolkene sendt til Plymouth at hente den der liggende Flode med til Portsmouth. Andre Breve sige, at de qvæstede Officerer og Soldater skulle være bragte i Land, og paa Hospitalet. Og atter et tredie, som siges at være afgaaet Klokken 8 om Aftenen fra Portsmouth, siger, at Colpoys, hvis Liv man var meget bange for, var sat i Land. Til Portsmouth skal, efter Regieringens Befaling, være kommet 4 Regimenter Landtropper. Ogsaa skulde til følgende Dag af alle 16 Linieskibens Deelegerede være forlangt en almeen Sammenkomst, for at bilægge Uenighederne, og da videre lette Anker, til St. Helens skal Floden alt være gaaet. Midlertid har nu Floden ved denne Opstand fulde fire Uger været ude af Virksomhed, og ligesom tabt for Kongens og Landets Tieneste, og lidet er det vel at vente, at der nogensinde vil kunde føyes Anstalter, hvorved en saadan organiseret Opstand for Fremtiden kan formeenes Matroserne. Nu vil man og have Efterretning, at paa Skibsverfterne i Blakvall en Deel af Tømmermændene har nedlagt Arbeidet, og forlangt høyere Ugeløn.
Kiøbenhavns Postrytter, 1797-05-22
Da Pitt i Gaar skulde i Underhuset foreslaae Billen til at forhøye Matrosernes Sold, sagde han, jeg befinder mig i en Stilling fuld af Vanskelighed og Forlegenhed. Ellers var det Skik ved en ny Pengebevilling at erklære Aarsagen og de nærmere Omstændigheder; men nu vilde jeg handle mod min Pligt ved at giøre det, og Huset mod Nationens væsentligste Fordele, ved at drive paa Undersøgelsen af Ting af saadan Delicatesse. Jeg haaber altsaa det med en taus Dom vil bifalde Forslaget. For stemmede for det, men ikke taus, og ivrede mod Ministrene, og den Tillid de æskede. Sheridan dadlede ligeledes Ministrenes Dvælen, og troede Parlamentets Votum vilde virke meere, naar det var foreenet med en Daddel over Ministrene. Denne udeblev imidlertid, og Forhøyelsen bevilgedes.