Berlingske Tidende, 1805-11-08
Den store Armees 6te Bulletin, dat. Elchingen den 18de October: "Ulms Erobring er en af de skiønneste Dage i den franske Historie. Keiseren kunde have taget Ulm ved Storm, men 20000 Mand bag Forstandsninger og fyldte Vandgrave vilde have gjort Modstand, og Keiseren ønskede ivrig, at skaane Blod. Overgeneral Mack var i Staden. Det er de Generalers Skjæbne, som stride mod Keiseren, at de fanges i Fæstninger; Wurmser blev fanget i Mantua, Melas i Alessandrig og Mack i Ulm. Den østerrigske Armee var en af de skiønneste, Østerrig nogensinde har havt; den bestod af 32 Reg. Jnf. og 15 Reg. Cavallerie. Keiseren havde bragt den i samme Stilling, som General Melas's Armee. Den sidste fattede den ædle Beslutning, at slaae sig igiennem, hvilket foranledigede Slage ved Marengo. Mack vilde derimod lade sine Divisioner undkomme paa forskjellige Veie, for siden at forene dem i Tyrol og Bøhmen. Saaledes marscherede Divisioner Verneck over Hiidenheim og en anden Division over Memmingen; men Keiseren tilintetgjorde Fiendens Plan ved at erobre Positionen ved Elchingen. Prinds Ferdinand havde ingen anden Udvei, end at lade sig indslutte i Ulm eller søge at naae Divisionen Hohenzollern; han besluttede det sidste og marscherede til Aalen med 4 Eskadroner. Prinds Murat forfulgte ham og gjorde 3000 Mand af Divisionen Wernck, der vilde opholde ham ved Langenau, til Fanger. imedens Marschal Lasnes rykkede frem over Aalen og Nørs. lingen. Den 17de overfaldt Prinds Murat Fienden ved Nordlingen og gjorde 1000 Mand til Fanger. Prinds Ferdinand og 7 af hans Generaler fik neppe Tid, at kaste sig paa deres Heste. J 2 Dage havde de ingen Hvile havt. Synet af Armeen den 15de var mærkeligt. J 2 Dage havde det regnet strømmeviis, alle vare giennemvaade, Soldaterne stode i Dynd til Knæerne og havde ikke faaes deres Rationer, men Synet af Keiseren gjorde dem muntre, og hele Colonner raabte i denne Forfatning: Keiseren leve Keileren sagde til de Officerer, som beundrede Soldaterne: De have Ret; thi jeg udsætter dem for saa store Strabad, ser, blot for at skaane deres Blod." - Efterat Biergene, ved Ulm vare erobrede, lod Keiseren Prinds Lichtenstein, kalde til sig fra Ulm, og sagde til ham: "Han ønskede, at Ulm vilde capitulere; thi dersom han blev nødt til at tage Staden ved Storm, maatte han giøre ligesom i Jaffa, hvor han lod Garnisonen springe over Klingen; dette var Krigens sørgelige Lov; han ønskede, man vilde skaane ham og den brave østerrigske Nation for en saa skrækkelig og nødvendig Handling; Ulm kunde ikke forsvares og maatte alt saa overgives. Prinds Lichtenstein forlangte fri Bortmarsch til Østerrig for Officererne og Soldaterne. Keiseren svarede: "Ja for Officererne, men ikke for Soldaterne; thi hvo indestaaer mig for, at man ikke paa ny lader dem tiene. Efter nogen Overveielse tilføiede han: "Veian jeg troer Prinds Ferdinands Parole; dersom han er i Ulm, vil jeg give ham et Beviis paa min Agtelse. Jeg bevilget ham det, De forlanger, i Haab, at Hoffet i Wien ikke vil bryde en af sine Prindsers Parole." Da Prinds Lichtenstein derpaa forsikkrede, at Erkehertug Ferdinand ikke var Ulm, sagde Keiseren: "Jeg indseer altsaa ikke, hvo den kan indestaae mig for, at de Soldater, jeg sender tilbage, ikke skulle tiene igien." - Natten til den 17de rasede en skrækkelig Orcan. Donau oversvømmede Egnen, bortrev de fleste Broer og gjorde Tilførselen af Proviant meget var skelig. - Den 15de lod Marschal Bernadotte sine Forposter rykke frem til Wasserburg og Haag, gjorde endnu 400 Mand til Fanger og erobrede 17 Kanoner, saa at han siden sin Jndmarsch i München, har, uden at miste en eneste Mand, gjort 1500 Mand til Fanger og erobret 10 Kanoner, 200 Heste og megen Bagage. - Keiseren gik den 1ste October over Donau og Lech; den 12te vare hans Tropper i München, den 15de hans Forposter ved Jnn, den 13de erobrede han Memmingen og den 17de Ulm. Til alle disse store Begivenheder betiente han sig kuns af Marscher og Maneuvres. J alle Trefningerne fik den franske Armee ikkun 500 Døde og 1000 Saarede. Soldaterne sagde ogsaa ofte: "Keiseren har opfundet en ny Maade af tørre Krig paa; han betiener sig blot af vore Been, men ikke af vore Bajonetter. De fem Siettedele af Armeen have til deres Bedrøvelse ikke gjort et eneste Flinteskud, men alle have marscheret meget, og de fordoble deres Jil, naar de kunne haabe, at naae Fienden.