JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
J Grandchamp i det forrige Vende har Jndvaanerne funden en stor Deel forstukne engelske Sabler, Landser, Flinter og Pistoler, som de har ladet indbringe til Vannes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Engeland. Den 17de Junii er der alt udstædt Kaperbreve imod de Hollandske Skibe, og da Krigen, nu saaledes er erklæret imod Holland, saa vil nu sikkert de allerede opbragte Skibe blive condemmerede. Der er igjen indbragt i vore Havne henimod 30 Skibe, hvoriblant den franske Kanoneerbaad Jnabordable paa 5 Kanoner.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Handelens Standsning til det nordlige Tydskland, sætter vore Kiøbmænd i stor Forlægenhed. Jmod den nye forhøiede Afgivt paa Thee, har det Ostindiske Compagnie gjort alvorlige Jndsigelser. Et Rygte, at der er lagt Embargo paa alle engelske Skibe i de spanske Havne, finder ingen Tiltroe. Det Hansverske. Under 22de Junii er fra det franske Hovedqvarteer udstædet en befaling, i Følge hvilken Landets Bestyrelse er anordnet saaledes: 1) Den franske Generallen Chef udøver den høieste Magt. Stænderne og de øvrige Embedsmænd ved den Civile-Stats forvaltning vedbliver deres Bestyrelse som forhen. 2) En executiv Commission bliver nedsadt, som skal udføre Overgeneralens befalinger. 3) Borger Carl Frederich Durbach, forhen General Administrator i de erobrede Rhinlande, er ansadt som Gouvernements=Commissair, der overleverer alle Overgeneralens Befalinger til den ere, tutive Commission, og giver den alle de Anviisninger som ere nødvendige til sammes Udførelse. Han kan naar han vil bievaane Commissionens Forsamlinger, og fører da Forsædet. 4) Commissionen skal aflægge Regnskab til ham, for alle Jndkomster af Churfyrstens Godser, Skatter, offentlige Paalæg m. m.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Det franske Armeekorps som samles ved Lüneborg, vil komme til at bestaae af 17000 Mand, hvoriblant 2000 Mand Cavallerie.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Den 27de Junii indtraf 4000 Mand af den 50de og 100de Halvbrigade til Lüneborg og Dagen derpaa 6000 Mand. Marie- og Helliggeistkirkerne ere indrettede til Caserner. Den 28de Junii om Morgenen Kl. 4 afmarscherede alle franske Tropper herfra til Egnen af Winsen for at besætte Elven. Omtrent 3000 Mand Lintetropper, som 2 Dage før vare ankomne til Lüneborg, afmarscherede ligeledes. Alle franske Tropper som komme directe fra Frankrig tager Touren herigiennem. Hovedqvarteret forbliver i Lüneborg hvor der og anlægges et Magasin for Armeen, det andet anlægges i Winsen, og et tredie i Pattensen. Den 29de Junii om Morgenen ankom Obergeneral Mortier, samt den første Confuls Adjutant, Borger Rapp dertil, og strax derpaa rykkede 4000 Mand Tropper ind i Byen, der som det heedte, skulle Dagen derpaa marschere videre til det Lauenburgske, for at giøre Plads for et endnu stærkere Korps. Rygtet sagde, at de franske Tropper alt den 28 og 29de vare begyndte at gaae over Elven til det Lauenburgske, men man veed med Vished, at de endnu den 30te ved Middagstider, stode paa den Lüneborgske Side. Man siger ellers at Overgangen skal skee ved Mar schacht, ved den grønne Jæger og ved Artlenburg, hvilket sidste Sted General Mortier selv har taget i Øiesyn. BaGesthacht, har Hannoveranerne et Batterie, hvorfra de kan beskyde Elven og Egnen deromkring, og man troer de har besluttet at forvare sig. De har ingen Mangel paa Kanoner og Munition, men vel paa Proviant og Fourage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
J Stade, Buxtehude, Haarburg, Bardenvyk, er der lagt Beslag paa alle Skibe, selv de almindelige Fragtskibe tør ikke afseile.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Den 28de Junii ere Landskabs=Directeur von Lenther og Landraad von Wangenheim afgaaede som Deputerede fra det Havoverske til Lauenborg, med Forslage, som man troer gaaer ud paa de Hanoverske Troppers Afvæbning. Derimod er Oberstlieutenant von Bock ankommen til Lüneburg fra det Lauenburgske og havt en Conference med Overgeneral Mortier.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Af de fra den forrige Kongelige Marstal tilbage bragte 30 Heste, er til Obergeneral Mortier afleveret et Spand af 8 Heste af Jsabelcolleur tilligemed en i Hamborg kjøbt Stadsvogn og 2 meget skiønne Rideheste, ved Navn Diamant og Matador. Man bestemmer General Berthier ligeledes de 2 skiønne Rideheste, Ach net og Mahomet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Adskilligt. Porten har erholdt den ubehagelige Efterretning fra Egypten, at et Korps Albanesere, der laae i Garnisor i Alexandrien, og som paa nogle Maaneder ikke havde erholdet deres Sold, har gjort Oprør, mishandler Skatmæsteren, som opholdt sig uden for Staden, og siden bemestret sig den. Pachaen er derpaa med sine Tilhængere flygtet. Porten har saaledes i nogle faae Timer mistet den vigtigste Plads i Egypten, paa hvilken saavel Franskmændene som Engelænderne satte stor Priis. Storadmiralen skal nu seile derhen med sin Flaade, og agere imod Oprørerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
En til Wien bestemt russisk Coureer, er i Nærheden, af Bries, i det russiske Polen bleven myrdet og Depescherne ham frarøvede. En forseglet Æske hvori det var Prætiosa, og hans Penge fandt man hos ham, saa at det blot har været Røverne om Depescherne at giøre.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Staden Antverpen har ladet et prægtig Spand af 5 Heste komme fra Hannover, som har kostet den 14000 Gulden, og som de vil giøre den første Consul en Foræring med. Tyrkerne kalder den arabiske Rebeller, Abdul Wechab, formedelst hans Gruesomhed, den arabiske Robespierre. Efter Breve fra Wien, skal der være befalet, uagtet Armeen er overcomplet, en nye Recrutudskrivning af 80000 Mand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Bekiendtgiørelser. Paa Grund af Kongelig allernaadigst Bevilling under 4de dennes: bliver alle dem som formeene sig at have noget at fordre efter der i Aarhuus afdøde Kiøbmand Jens Anthonsen og Hustrue Maria Christina Sundberg, herved sup poena præclusi et perpetui silentii med Aar og Dags Varsel 3de Gange efter hinanden indkaldede, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav inden foreskrevne Tids Forløb for os som Executores Testamenti at anmelde og beviisliggiøre. Mygindgaard og Aarhuus, den 5te Julii 1803. R. Müller, Peder Herschind, Landvæsens-Commissair. Kiøbmand. og Birkedommer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Auction. Mandagen den 25de Julii førstkommende om Eftermiddagen Kl. 3 slet, bliver i Synder broe Toldhuus her i Randers, ved offentlig Auction opraabt og bortsolgt en Smakke, Prøven kaldet, drægtig 11 Commercelæster, hvilken er nye og vel udhalet, Smakken med dens Jnventarium kan forinden efter Hr. Kiøbmand Hans Christian Hansens Foranstaltning blive vedkommende Liebhabere foreviist, ligesom og at Auctions=Conditionerne faaes til Eftersyn hos bemeldte Hr. Kiøbmand Hansen. Randers, den 5te Julii 1803. Stadfeldt, Auctions-Directeur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
En Gaard beliggende paa Broberg under No. 294 er underhaangen at faae tilkiøbs, naar Liehaberne vil henvende dem til Meyer Snedker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
For 4 a 6 Karle, som ere vante til Grøftardede, kan faaes Arbeide i Sommer paa Friisholt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
En Karl som forstaaer at kjøre 2, 4 og et hee Spand Heste, samt Avlsbrug, ønsker sig Condition som Kudsk, til 1ste November, og foreviser gode Beviser fra fine forrige Herskaber. Anviisningen giver Peder Michelsen, paa Guldsmedgade i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Hvo der i Aarhuus, i en reel Gade til Beqvemmelighed for Handelen, skulde have en 2 a 3 Værelser, og Kiøkken a., at overlade en Leiesøgende, enten strax eller og til Michaelie, for billig Priis, vilde behage at henvende sig til Skrædermester Peder Grønbech, som giver nærmere Efterretning om den Søgende: Jsgaards Hovedgaards Avling, paa Mols i Tved Sogn under Randers Amt, med underliggende Tiende, hvoraf en fierdedeel endnu drives ved Hoverie, kan underhaanden faaes til Forpagtning paa 10 Aar, fra næstkommende 1ste Mai, eller om en Liebhaber ikke til den Tid kan imodtage Gaarden, da til Maidag 1805. Til Gaarden saaes det ene Aar imod det andet 70 Tdr. Rug, 50 Tdr. Byg, 50 Tdr. Havre, 20 Tdr. Erter og 24 Tdr. Boghvede, og græsses 80 til 100 Stkr. Køer og Qvier, samt 100 Faar og Beder, foruden fornødne Bester til Avlingens Drift, ligesaa foeres og samme Antal Creaturer og undertiden flere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Gaardens Korn og feede Vahre befordres beqvemmeligst Søeværts til Aarhuus, da Jsgaard er beliggende til Udkandten imod Havet, imellem Knebel og Helgenes Viige lige over for Aarhuus, og neppe har en fierdedeel Miil til Udskibnings Stederne. Conditionerne kan behagelig erfares hos Eieren. Kammerraad Marcussen paa Jsgaard. End videre kan og underhaanden faaes tilkjøbs 15 Tdr. Hartkorn, frie Hovedgaards Taxt af bemeldte Jsgaards Mark, med noget Bygning, som er inddeelt, det halve til 5 Aars Brug og 5 Aars Hvile, og det øvrige til 6 Aars Hvile og 4 Aars Brug, og saaledes allerede i nogle Aar har været drevet separat fra den øvrige Hovedgaards Mark, i samme Mark er Tørvejord. Benævnte Hartkorn frie Hovedgaards Taxt kan og faaes i mindre Parceller, efter Liebhabernes Behag, naar derom behagelig handles med Eieren Kammerraad Mareussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Licitation. J Følge høie Øvrigheds Resolution. bliver en Broe som er paa Vasen imellem Clausholm og Tunstrup Hovedgaarders Eiendomme, og hvilken tillige staaer i Skiellet imellem Galthen og Synderhald Herreder, i Randers Amt, offentlig liciteret her paa Byens Raadstue Mandagen den 18de Julii førstkommende om Eftermiddage Kl. 2 slet, enten til nye Opbyggelse, eller til fornøden Reparation efter de Conditiener og Overslag, som Vedkommende skal blive foreviist paa Licitations Stedet, og forinden kan faaes til Eftersyn hos Undertegnede. Randers den 23de Junii Stadfeldt, Herredsfoges.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
For en habil Formskiærer er udi Sommer endeel Formskiærer Arbeide at faae hos Undertegnede. Søren Armussen, priviligeret Farver og Trykker i Callundborg, og Nyekiøbing.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Natten imellem den 16 og 17de Junii, er at Vedelslunds Natkobbel bortstiaalen en sorthielmet Koe med 4 hvide Been og 4 Skurer tæt paa hinanden indsavet i det venstre Horn. Hvem som kan opdage bemeldte Koe, og give Eieren, Forpagter Hollesen paa Vedelslund, eller Bogtrykker Lund i Aarhuus, Efterretning derom, kan vente en billig Douceur.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Paa Romgaard findes 60 Stkr. svære Stude det i Sommer holdes paa Stald med Kiøver, ligesaa 85, Stkr. svære Stude som toires. Man vilde henvende sig til Jnspecteur Vodschou.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Undertegnede har paa Reisen fra Kiøbenhavn til Aarhuus, funden en Pram den 25de denne Maaned, 1 Miil O. S. O. fra Hesseløe; hvem der maatte have forliist ovenmeldte Pram kan imod at betale Omkostningerne og Findeløn efter Loven, erholde den hos Jacob Rasmussen, Skipper, boendes paa Fiskergaden i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Arvingerne efter den her paa Frysenborg afdøde Pige, Anne Sørensdatter, hvilke skal være den Afdødes Moder og Sødskende, hvoraf en Broder Michel Sørensen, Fogt skal boe i Horsens, indkaldes at møde ved Skiftets Foretagelse her paa Gaarden den 18de Julii og 1ste August næstkommende. Samme Tider ville og Boets Credi= og Debitorer møde. Frysenborg den 25de Junii 1803. Tommesen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
For mine inden og udenbyes Velyndere, som have forundt mig deres Arbeide, bekiendtgiøres: At jeg nu er flyttet fra Studsgade til Reebslageren paa Vestergade, i Stuen til Gaden, næst ved Hs. Excellence Geheimeraad Guldbergs Gaard. Bredo, Uhrmager.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Gode friske Ligener a 12 s. Pd., lange NB. propper 28 s. 100, et Seil vel tienlig til en Boed, Congo Thee 7 Mk. Pd., syltet Jngefær 3 Mk. 8 s. Pd., og nogle Termer samt endeel Fade formeget billig Priis bekommes hos E. M. Løgstrup, boende paa Domkirkegaarden. i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-06
Her paa Adresse=Contoiret faaes tilkiøbs. Markedspasser, 4 Bog 3 Mk. hvedmandtalslister, a Bog 2 Mk. og Arkviis re
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Indenlandsk. Fra Martii Maaneds Begyndelse til Junii Maaneds Udgang i Aar, er der passeret igiennem Sundet 4847 Skibe, hvoriblant 1548 Engelske, men kun et eneste Fransk.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Kammerjunker Reergaard, agter at oprette et eget Juulsk Cabinet, paa sin Gaard i Holsten, hvor man vil faae Leilighed til at beundre denne tabte Mesters Kunst. Det Rybergske Handelshuus i Kiøbenhavn, har i denne Tid udøvet den ædelmodige Handling, at give en Enke med 5 Børn, hvoraf det ene endnu ligger ved Brystet, hvis Mand er som Arbeidskarl i dets Tieneste bleven slagen. ihiel af en Haandspage i en Vinde, en aarlig Pension af saa meget som han kunde fortiene i Dagløn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Det danske Skib Friderica, ført af Capt. Fisk, bestemt fra Gallipoli til Rotterdam med Olie, har underveis været visiteret 9 Gange af engelske Krigskibe, som dog alle løde det fortsætte Reisen uden videre hindring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
J Mandags Eftermiddag, den 4de Julii, trak et stærk Tordenveir op over Odense som slog ned i Vaaningshuset. af den tæt ved Odense liggende Munkemølle, som tilhører Mølleren Hr. Krag, Slaget var saa stærk, at Beboerne bleve i nogle Minuter bedøvede deraf, og da de igien, fattede sig, og begyndte at undersøge Værelserne, fandt de, at Straalen, som var gaaet igiennem Skorsteenen ikke havde tændt, men Huset var opfylt med en stærk Damp der lignede Krudtrøg. Af Skorsteenen var den øverste Deel nedstyrtet og Straalen gaaet ind igiennem Kakkelovnsrøret, hvorfra den er ledet ind i Værelserne og har det efterladt sigadskillige Spor, paa et Sted især, ved at gaae igiennem Væggen, for at følge langs med en paa Modsiden, hængende Bøsse m.m. Hvad der synes Besynderligst er, at de Værelser hvori Menneskene opholdte sig, ere enten ganske eller meest skaanede. Samme Dag henimod Aften reed en Karl ud og ville svømme en Hest ved Dalum Mølle, i Nærheden af Odense, men blev tumlet af Hesten og druknede, uden Muelighed, at blive reddet. Hesten svømmede derimod i Land.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Aarhuus. Ved Landemodet som holdtes sidstafvigte Onsdag den 6te Julii i Domkirken, bleve af Hans Høiærværdighed Hr. Biskopen ved en latinsk Tale, crerede følgende Provster. Hr. Peder Aaboe, Sognepræst i Kragelund, til Herredsprovst for Hids Herred; Hr. Friderich Bartholin Berg, Sognepræst i Wirring, til Herredsprovst for Sønderhald Herred; Hr. Lauriz Tolstrup, Sognepræst i Hvorslev, til Herredsprovst for Houlberg Herred; og Hr. Andreas Nicolai Kirchhoff, Sognepræst i Hedensted, til Herredsprovst for Hatting Herred.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Efter Forlydende er det første jydske Jnfanterie Regiment tilligemed det 3die Jydske Jnf. Reg. afmarscherede fra Schlesvig til Kiel og Omegnen. Begge disse Regimenter udgiøre een Brigade, for hvilken General=Major v. Lepel er ansadt som Brigade chef. Grenaderene af begge Regimenter, udgiøre een Bataillon, som for nærværende Tid ligger ved Ekernførde, ved hvilke efter Forlydende Major von Maule er ansat som Commandeur. Med denne Bataillon Grenaderer skal første Bataillen af fyenske Jnf. Regiment slutte en Brigade under GeneRajor v. Neckelmanns Commande. Samtlige Huusarer, Bosninker, og lette Tropper stationeres under General-Major v. Evalds Commende nærmest ved Grændserne af det Lauenborgske.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Alle de i Fyen hidtil indqvarterede Militaire, saavelsom Prinds Frideriks Regiment i Nachschou skal ved Stafette nyelig være beordrede til at afmarschere til Holsteen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Et Rygte fortæller at 20 Franzoser, just ikke i venskabelig Hensigt, skulle nyelig have gjort et Besøg i Pinneberg. men bleve af de derværende Jægere transporrerede tilbage. til den franske Armee i det Hanoverske. Stabscapitain Grev v. Trampe er i samme Qvalitet, forflyttet fra det fyenske til det første jydske Jnf. Regiment.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Fra den 6te til i Dag ere her fra Havnen afseilede følgende Skippere: Voss af Kiøbenhavn, PederSkibye og Peder Aggerup til Norge. Jndkomne: Willum Thomsen fra Kiøbenhavn, Niels Holst fra Norge, en Skipper af Sønderborg fra Danzig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Copulerede. Her i Byen, den 6te Julii, Kiøbmand Hr. Hans Jacob Kold og Jfr. Kirstine Kieldrup. Smakkesarten imellem Aarhuus og Callundborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Udpasserede. Den 7de Julii, Cancellist Winther, Studiosus Winther, Fuldmægtig Jbsen og Søn, Skriver C. Sundborg, Forpagter G. Ogilvie og Søn, Skriverdreng Mathias Høst. Med Skipper SallingsSmakke blev afsendt Stude tilhørende Anders Hviid. I Dag blev mig af en Kiøbmand leveret 2 Mk. til de Fattige, som en Bonde maatte give fordi han ikke holdte sit Løfte. Jens Fugl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Udenlandsk. Frankrig. Den 23de om Eftermiddagen Kl. 5, tiltraadde den første Consul med Gemahlinde sin Reise til Belgien og hvilede over om Natten hos hans Broder Joseph paa Morsontaine; den 24de reiste han til Compiegno, hvor han besaae Prytaneumet; den 25de kom han til Amiens, om Aftenen Kl. 7, hvor han blev moduget af 30000 Mennesker. Mairen overrakte ham Nøglerne til Staden, og alle Gaderne vare udsmykkede med Stædets Fabrikvahre. Om Aftenen var Staden illumineret. Den 26de reed han ud paa en Spadseretour og giorde en Lystfart paa Sommefloden. Paa Landeveien, fra Comptegne til Amiens var der oprettet Æresporte. Hans Gemahlinde reiste lige derfra til Brüssel, medens han besøger Calais, Gravelines, Ostende og Dunkirken, hvor han vil tage Havnen i Øiesyn. Havnen i Cherbourg er bleven beseet af Søeministeren, og vil i Tiden blive kaldt Port Bonaparte. Først den 25de reiste Ministeren Talleyrand fra Paris, for at møde den første Consul i Amiens. Den første Consul ventes ikke til Maaneder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Couttervexlen mellem Paris og London er nu ganske afbrudt, og siden den 22de Juni er ingen Paketbaad, afgaaet fra Calais til Dover. Den russiske Grev Lanskoy kom tilbage til Paris fra London den 23de. GrevMarkoff havde den 13de afsendt ham fra Paris til London, med de af hans Hof gjorde og af vor Regiering antagne Mæglingsforslage, men han skal ikke have faaet noget afgiørende Svar. Jsere i Departementet har skienket 500000 Franker til at bygge et Krigskib for paa 30 Kanoner,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Fra Laferte, St. Dezier og andre Stæder, er indkaldte mange Tømmermænd til Paris for at arbeide paa store Kanonbaades Bygning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Engeland. Generalpostamtet har bekiendtgjort, at Posterne under nuværende Forfatning indtil Forandring skeer, skal afgaae saaledes: Den med Breve til nordlige Europa til Gothenburg og den med Breve til Tydskland, Schweitz og Jtalien o. s. v. med en Paketbaad til Tønningen i Hertugdømmet Schlesvig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
J Følge Kongl. befaling skal der endnu formeres en Reservearmee paa 50,000 Mand, som hastigst skal bringes sammen ved Lodkastning, og anføres af erfarne Officerer. Staden London skal levere 3000 og Skotland, 6000 Mand. Mandskabets Tienestetid bestemmes til 4 Aar. Man vil da herved, foruden den regulaire Armee, erholde en Militsmasse, af 150,000 Mand. Af Omsorg for Hovedstadens Sikkerhed, har Regietingen beordret adskillige af de beste Regimenter til Egnen af Londen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Batavisk Republik, Natten mellem den 25de og 26de Junii har 2 engelske Fregatter, 2 Brigs og 1 Cutter udført en Expedition imod Fiskefartøierne ved Scheveningen, der saameget mere har frembragt en almeen Uvillie blandet med Beklagelse, som derved ei allene en Mængde størstedeels fattige Familier paa engang er styrtet i Ulykke og berøvet al Næringsvei. Næsten henimod 70 Fartøier fra Schevenningen, Catwyk og andre Pladser ville i Dagbrækningen vende hjem med deres Fangst, da de bleve anholdte af de engelske Skibe, som havde afskaaren dem Farten. Klokken 3 hørte man Kanonskuddene i Schevenningen og snart derpaa erfarede man at 32 Fiskerfartøier vare tagne af de engelske Baade. De Fahrtøier som undkom til Strandbredden, da de kun af engelske Kugler vare trufne i Seilene, bleve endnu der berøvede af Engelænderne. 3 af dem løb paa Strandbredden, for at undgaae Engelænderne. En af Fiskerne paa et af disse, Fartøier, som endnu ville redde nogle af hans Klæder, blev ilde slagen af de Engelændere som plyndrede Skibet. Regieringen har derpaa strax afsendt befaling til alle Søe havne, at lægge Embargo paa Fiskerfatøierne, og ladet mange lette Krigskibe afseile til Kysterne og Mundingerne af Floderne for at beskytte dem imod lignende Fore ender.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Til den 29de Junii er fra den franske Reservearme, i Overryssel til den Hannoverske Armees Fostærkning, marscheret ligennem Zwoll 6000 Mand. Coevorden, Omme, Deventer og fleere Stæder ere fulde af Tropper. Lüneborg. Den 30te Junii er vor hele Garnison paa 4 Compagnier nær afmarscheret til Elvegnen, og den 2den Junii kom 30 Kanoner hertil, som ligeledes skal sendes didhen, hvor alt endeel af det franske ridende Artillerie er ankommen. Paa nogle Dage bliver der heller ikke udgiven Pas til nogen som vil over Elven. Fra fransk Side giøres de alvorligste Foranstaltninger paa flere Steder til at gaae over Elven, og man seer dette afgiørende Øieblik i møde med ængstelig Forventning. De franske Feldtskiæreres Heste staaer sadlede og hvad der endnu er tilbage af Tropper maae holde sig beredte paa første Vink.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Feldttmarschalen underhandler nu allene uden Landstændernes Medvirkning, og blot for det Militaire. Man siger, at det fra fransk Side er gjort den Betingelse: At de hanoverske Tropper skal strække Gevæhr, Kavalleriet aflevere deres Heste og de Gemeene bringes til Frankrig. Men dette vil de ikke, og har givet det bestemte Svar: At de ved Conventionen havde gjort nok for Landet, nu ville deres Ære lide for meget, og da Hs. brittiske Majestæt ikke har ratificeret Conventionen; kunne denne ikke være en Forpligtelse for Armeen, de ville, da før værge sig til sidste Blødsbraabe, end indgaae hine Betingelser. Det synes altsaa, at de Hanoverske Tropper vil forsvare sig til det Yderste, hvis Blodsudgydelsen ikke endnu afværges ved lykkelig at blive bielagt. Selv det franske Militair finder de hanoverske Troppers Forfatning haard, og ønske sig i det Gode at kunne blive forligte med dem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Franskmændene har samlet alle store og smaae Fartøier, selv de 3 Færger, ved Hoopt, og den 3die Julii om Eftermiddagen førte de dem op af Elven til Egnen af Besenhorst, oven for Gesthacht, hvor de efter Forlydende vil slaae en Broe over Elven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Fra Bergedorf i det Lauenborgske skrives: Atden Hanoverske Leir, som stod en halv Miil derfra, er Natten mellem den 3de og 4de Julii opbrudt til Egnen af Geesthacht, for at staae mere concentreret i den Egn, hvor man formoder en fransk Overgang. Man siger at Baabenstilstanden er til Ende den 4de Julii om Aftenen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Fra det Bremiske skrives: At alt siden den 30te Junii har Franskmændene i 8 Dage beskieftiget sig med at befæste og anlægge Forskandsninger paa den lige overfor Glückstad liggende Øe Kreutsand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Adskilligt. J den Erlanger Avis af 28de Junii anføres: At de Hanoverske Troppers Krigscasse, er bragt til Eisleben, hvor den endnu under Bevogtning staaer pakket paa Vognene paa Torvet. Man har sendt en Coureer til Dresden for at erholde Forholdsordre. Siden den 23de Junii, befinder sig General=Admink, stratoren for Skovener, Borger Chauvet, tilligemed flere franske Forstbetientere sig i Hanover. Man siger at Hensigten heraf er, at han i Skovene der skal fælde de til Skibsbyggerie tienlige Egetræer, som da skal transporteres til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1803-07-09
Da den russiske Monark har talet den i russisk Tieneste, staaende Due de Richelieus Sag hos den første Consul, har han erholdt sine i Frankrig beliggende Godser tilbage og Tilladelse at tage dem i Besiddelse. Den første Consul skal iblant andet have skrevet ham til: De vil ikke forglemme at de er en Franskmand.