Berlingske Tidende, 1835-08-20
Kjøbenhavn, den 20de August. Af de med Dampskibet i Gaar Eftermiddags Kl. 1 1/2 ankomne, Tidender meddele vi vore Læsere de vigtigste Nyheder: No. 226 af den preussiske Stats-Tidende indeholder følgende Skrivelse fra Danzig af 10de August: Omendskjøndt de Kejserlige russiske Landtropper allerede forrige Torsdag have fortsat deres Marsch herfra til Kalisch, saa befindes den af omtrent tyve Skibe bestaaende russiske Flaade, som har bragt Tropperne herover, sig endnu i Sigte, i en god Miils Afstand af vor Havn, for sandsynligviis at forblive her til hen i tilkommende Uge, at oppebie Hs. Majestæt Kejserens Ankomst. Flaaden er, hvilket desuden forstaaer sig af sig selv, tilbørlig bemandet og har derfor vel henved 8000 Mand Marinesoldater og Matroser ombord, af hvilke daglig flere Hundrede, undertiden selv tusinde, ere i Staden, hvorved her kommer mange rede Penge i Omløb, da Officererne, hvoraf mange skulle være rige og Eiendomsbesiddere, gjøre stærke Jndkjøb og ogsaa udgive Meget til deres Fornøielse. Staden var i Særdeleshed fyldt Onsdagen den 5te August. Man tænke sig Masserne af Fremmede, der vare komne for Russernes Skyld, derefter de, der vare komne til Dominik-Markedet, hvortil endnu kom de i Staden selv indqvarterede Russere, omtrent tre tusinde Mand, og endelig sikkerlig flere Tusinde af Marinen og de i Landsbyerne Jndquarterede, hvilke ligeledes, tildeels for at bivaane Officeerballet, vare komne til Staden. Og nu Fleertallet af Jndbyggerne, som af Nysgjerrighed dreve om paa Gaderne og mellem Markedsboderne! Vore, for største Deelen alt for smalle Gader ere aldeles ikke indrettede for en saadan Sammentrængen af Folk. Dette var meest paafaldende den 5te om Aftenen fra Kl. 7 til 8, hvor utallige Vogne kjørte gjennem Langgaden til Ballet og kom i Trængsel med ligesaa mange, som vendte tilbage fra Spadserekjordsler til Stadens Jndre. Ligeledes var ved den meget senere paafulgte store Tappenstreg af Russerne Trængselen uhyre. Alle russiske Musik-Corps havde nemlig været opstillede lige for det paa Langhaven, Jøde=Kjøbmanden, Munkiewig; tilhørende Huus, hvor General Jslenieff, der commanderede hele Expeditionen, havde taget Qvarteer; et Corps efter det andet havde der ganske fortreffeligt musiceret, indtil de endelig ved Nattens Komme, forenede sig til en stor Tappenstreg, og med en kæmpeagtig Tambour=Major i Spidsen og under den vældigste Trommen droge med en munter Marsch gjennem Stadens Hovedgader, og mange tusinde Menneskeer bag efter. Den russiske Admiral, der ved sin, fra en gammel Danziger Familie nedstammende Gemalinde er beslægtet med vore anseeligste catholske Familier, vil i Dag, paa sit største Skib af 110 Kanoner, give et Bal, hvortil 300 Herrer og Damer af Staden ere indbudne. Gjæsterne skulle hid og tilbagebringes ved det nyligt her ankomne Dampskib. Festen skulde allerede have fundet Sted i Gaar, men blev, for det slette Vejrs Skyld udsat til i Dag. Men ogsaa i Dag stormer og regner det her fra Tid til anden, saa at Ballet maaskee atter maa udsættes. D. D. K. K. H. H. Kronprindsen og Kronprindsessen af Preussen ankom tilbage fra Jtalien til Tegernes den 7de dennes. derfra ankom Hs. K. H. Kronprindsen directe til Berlin den 13de, og afreiste derfra den 13de til Danzig, Kampen mellem Ministrene og Torv-Oppositionen i det engelske Overhuus var endnu den 11de d. M. uafgjort. Den Seje, Regjeringen i Mødet den 12te var gaaet af med, havde Aftenen efter paa en desto føleligere Maade vendt sig til Torvernes Side. Den 12te d. M. foreslog nemlig Lord Melbourne, at Huset skulde danne sig til en Comitee for Municipal-Reform Billens Skyld; men Hertugen af Newcastle mødte ham med det Amendement: Billen kunde i Dag om sex Maaneder omhandles (det vil sige forkastes) i Comiteen. J Debatternes Løb desangaaende udtalde imidlertid Hertugen af Wellington og Grev Mansfield sig mod dette Amendement, hvilket foranledigede Hertugen af Newcastle til at frafalde Afstemningen. Men Discussionen i Comiteen begyndte først næste Aften. Lord Lyndhurst traadte op i Spidsen for Oppositionen. Efterat Discussionen over Billens Jndledning var udsat indtil videre, foreslog han strax ved den anden Artikkel, i en lang Tale, et Amendement, der ganske stred mod Billens oprindelige Affattelse, ifølge hvilket alle nuværende stemmeberettigede Medlemmer af MunicipalCorporationerne skulde beholde for sig og Arvinger alle hidtilværende Rettigheder og Privilegier, trods Ministrenes heftige Modsigelse, hvilken ogsaa Lord Brougham og Hertugen af Rich mond istemmede, blev dette Amendement antaget med en Majoritet af 93 Stemmer, 130 mod 37. Ved et andet Amendement af Lord Lyndhurst forbeholdtes hine Corporationer Retten til Parlamentsvalg. Lord Melbourne modsatte sig rigtignok, men erklærede at ville reenoncere paa Afstemning, da en saa stor Majoritet havde udtalt sig for det forrige Amendement, og da det samme sandsynligviis vilde blive Tilfældet med dette. Dette Amendement antoges saaledes ogsaa, ligeledes et tredie, foreslaaet af Hertugen af Wellington, der anullerede fjerde og femte Artikkel; den sjette og syvende antoges ubeskaarne, og den videre Discussion opsattes til næste Aften. – Lord Melbourne afsendte Morgenen efter et kongeligt Bud til Windsor med Depescher til Kongen. Hertugen af Newcastle har indgivet en, i syv Artikler affattet Protest mod Billens Forhandling i Comiteen. i de fleste store engelske Stæder skal Uvillien over Overhusets Adfærd være stor. Næsten overalt samlede man i største Hast Adresser til Lorderne, i hvilke man forlangte paa en afgjørende Maade, ikke alene Billens Antagelse, men endog dens uforandrede Antagelse, nemlig saaledes som Underhuset havde bifaldet samme.