Københavns Adresseavis, 1785-08-10
Forerindringer. 1. Under Navn af Dannemark indbefatter Selskadet i denne Liste allene Siellands og Fyens Stifter, samt Nørre=Jyland. 1. For al praktisk Flid, hvorfor Premie eller Belønning æskes, maae den Æskende, uden Undtagelse af Person eller Stand, besørge vedbørlige Attester til Selskabet indsendte. Forespørsel og Nødvendigheden deraf gjøres altsaa ikke nødig, da Selskabet. haver gjort sig saadant til en Lov, og dets Handlinger, deruden ikke taaler, for Mangel af Attester, noget Ophold. 3. Attester, som forlanges Selskabet tilsendte, maae være af tre Personer underskrevne, og af den Beskaffenhed, at Attestanterne, om det forlanges, vil berdige dem. Ere Attestanterne ei selv af Stedets Øy righed, Geistlighed eller Selskabets Medlemmer, maae Attesten desuden af disse være paategnet til Beviis forAttestanternes Troværdighed. Som en væsentlig Omstændighed ved Attesterne maatte det paasees, at de paa det nøieste gotgjøre, hvorvidt alle de i Premie=Materien anførste Bestemmelser og Vilkaar ere opfyldte, om de i Premie=Æskningen skal gielde for Selskabet. 4. Selskabet forbeholder sig, saa ofte det maatte finde det for got, ved Trykken offentlig at bekjendtgjøre de Attesterendes Navne, paa hvis Vidnesbyrd og Troværdighed, Premier og Belønninger bliver tilkjendte og uddeelte. J. J Fald nogen kan meddeele Selskabet paalidelig og beviislig Underretning om nogen Feil eller Urigtighed i de indsendte Attester, da skal ei allene hans Navn vorde fortiet, men Selskabet vil endog ansee saadan hans Oprigtighed for en vigtig Tieneste, og erkiende sig ham derfor forbunden. 6. J Premie=Æskningerne maae det ved den Æskendes Opholdsted uøjagtigen meldes, i hvad Amt, Herred eller Fogderie og Sogn den Æskende boer, eller opholder sig; ligeledes maae og sammes fulde Navn og Stand anføre, og naar de Æskende ere af Bondestanen, maae det bestemmes, om de ere Gaard= eller Huusmænd, og i første Tilfælde, om de ere Selveiere, eller Fæstebønder, om de gjøre Hoverie eller ikke, og hvormeget Hartkorn eller Skyld deres Gaarde staaer for. Ved Forbedringer, som ere gjorte i Landvæsenet, maae det Aar, hvori slige Forbedringer ere gjorte, ogsaa udtrykkeligen nævnes. 7. Ligeledes vilde alle de, som første Gang skriver til Selskabet, enten for sig selv eller andre, eller giver andre deres Attester og Vidnesbyrd, behage at anføre deres fulde Navn, Stand og Opholdsted, for saaledes des vissere at kjendes. 8, Naar nogen vil æske fleere en een eller adskillige af de for praktiske Materier udsatte Premier, maae han indsende Æskning for hver Materie især, da de, som æsker under et for flere af bemeldte Materier eller anden Flid, ellers paa eengang vil komme i Betragtning med dem, som Følge Lovenes 6 Kap. 3 §. udmerker sig med Flid og Viinskibelighed i saadanne nyttige Ting, hvilke ikke under de for dette Aar udsatte Premier ere indbegrebne, men dog findes værdige til Selskabets Agtelse. 9. Naar nogen for Selskabet. anmelder sin Flid i Rødning, da maae han ved Attester tilstrækkeligen bevise, at han ingen god og nyttig Skov har bortryddet, efterdi Selskabet ingenlunde kan belønne saadanne Skoves Ødelæggelse, men opmuntrer til deres Opelskning og Vedligeholdelse. Og da man ved denne, som ved flere Leiligheder, i Norge beregner Jorden efter de der saa kaldede Maal og Mælinger, som ere meget ulige i Længde og Brede efter antagne Stænger, eller Beregning i Alen, i Følge Brugen paa forskjellige Steder, saa anmodes Vedkommende ved hver Æskning hver Gang nøie at beskrive hvad ved Maal og Mæling paa det Sted, hvorfra Æskning indsendes, forstaaes. 10. De, som bliver belønnede for Vandgrøfter, Steengjerder, levende Gjerder, Træeplantning eller anden saadan praktisk Flid, bliver derved forpligtede til at vedligeholde tilbørligen de Arbeider, hvorfor de haver vundet Premie, eller Belønning, og i Fald nogen, som eengang er bleven belønnet for Vandgrøfter, Steengierder m. m. siden vil æske Premie for nye Grøfter, Gierder eller deslige, da maae Attesterne om det nye Arbeide tillige paalideligen bevidne, at det gamle eller forhen belønnede er forsvarligen vedligeholdt og i god Stand. 11. De, som ikke nøie iagttager alt, hvad Selskabet har foreskrevet, saavel i disse Forerindringer, som ved Priismaterierne, saasom i Hensigt til Attester, Prøver m. m., maae tilskrive sig det selv, at deres Æskninger ikke kan komme i Betragtning til nogen Belønning. 12. Paa det Selskabets Handlinger ikke, under Sagernes tilvoxende Mængde, skal lide Ophold eller nogen skadelig Standsning; saa vil alle indkomne og til ethvert Nummer i Listen hørende Æskninger herefter blive bedømte strax efter den i Listen fastsatte Premie=Forfalds=Tid, hvorfor alle de, som vil æske Premie enten for Priisskrifter eller for praktiske Materier, maatte dermed indkomme til Selskabet inden bemeldte overalt i Listen bestemte Tid, da de ellers taber deres Ret til Premie, og maae tilskrive dem selv Skaden, naar de forbigaaes; dog skal det være disse sildig Æskende forundt næste Aar at blive bedømt som for anden overordentlig Flid, om de i den Henseende maatte kunde agter værdige til Belønning. 13. De, hvis Premie=Æstninger i Følge Selskabets Bekjendtgjørelse derom, maatte være et eller flere Aar for tidlig indkomne og derfor bliver henlagde, vilde melde sig igjen til den i Listen fastsatte rette Forfalds=Tid, paa det Selskabet kan vide, at de endnu ere i Live, og hvor de opholder sig 14. Alle Forsøg og Besvaringer med videre leveres til Selskabets Sekretær, som derfor, om forlanges, giver sit Beviis, og naar Prøver af Humle, Hør eller deslige sendes med de agende Poster, da vil samme lige til Kjøbenhavn frankeres, eller sendes postfrie. 15, Premie Æskninger, Attester, Forslag med videre, som sendes til Selskabet, behøver man ikke at skrive paa stemplet Papir. 16. Jngen kan af flere Premier, udsatte for een og samme Ting, vinde meer end een Premie for den Gang. Den, som vinder den høieste for en Ting udsat Premie, kan altsaa ej æske nogen af de mindre for samme Ting udfatte. Skjønt Priismaterier, som i forrige Aars Lister vare udsatte, findes igjen i denne med den her tilføiede Forandring af Tid og Bestemmelse, æskes de dog tillige ligefuldt, naar de for flere Aar ere udsatte, til den Tid og efter de Vilkaar, som i forrige Lister ere bestemte. 18. Naar Selskabet tilkjender enten Medaljereller rede Penge, berver det paa den selv, som Premien eller Belønningen er tilkjendt, hvilken af Deelene den vil have. 10. Naar en Premie er tildømt nogen, som udi den for samme ved Premie=Listen bestemte Tid har fordret den, og en anden siden efter ligeledes derom melde sig, kan den sidste, skiønt han ellers kunde være værdigere til Premien, dog ikke faae den. 28. Modeller, som af Selskabet belønnes, bliver det berettiget til imod en billig Betaling at beholde, eller uden Betaling at lade tage Tegning af. 21. Tegninger som belønnes beholder Selskabet uden Betaling. 22. Af andre Arbeider leveres Prøverne Eieren tilbage, om han det forlanger: uden saa er, at Selskabet ved Premiens Udsættelse har forbeholdt sig Prøver. 23 Enhver beholder saaledes sit eget Arbeide, endskiønt Preusie vindes 4. De skriftlige Afhandlinger, som vinder den beste Priis, bliver derved Selskabets Eiendom, og trykkes blant dets Skrifter, maae en heller af Forfatteren oplegges. De Afhandlinger derimod, som vinder de andre Priser, maa Autor selv lade trykke, hvis Selskabet ikke inden til Aa efter Tildømmelsens Datum indrykker dem i sine Skriften, Vil Selskabet allene deraf lade trykke Udtog, da beholder Autor ogsaa Frihed, at lade hele Skriftet trykte 25. Paa enhver Afhandling, som indleveres, skal være tegnet en Devise, og dermed følge en forseglet Sedde med samme Devise uden paa, med inden men Forfatterens Navn og Opholdsted. Jngen saadan Sedde aabnes, med mindre Afhandlingens Karratter vinder en Premie. De andre Sedler kunde tillige med Afhandlingerne af Vedkommende udi en ved Aviserne bekjendtgjort Tid fordres tilbage. 26. En Devise bør af samme Forfatter ikke bruges meere end engang, og maae de Afhandlinger eller terretiske Materier, som til Selskabet indsendes for at æste Premier, være strevne med en Haand, som ikke tilforn er bekjendt i Selskabet, og, naar flere Afhandlinger til samme Tid fra een Person indsendes, da med forskjellige Hænder. Jkke heller maae nogen Forfatter i sin Afhandling nævne sit Embede, sin Boepæl, Stand eller nogen anden særskilt Omstændighed, hvorved han fra andre adskilles og kjendes. Handles herimod, da udelukker han sig derved selv fra al Ret til de udsatte Premier. 27. Dog maae Priis skrifterne være læseligen skrevne, og indsendes sammenheftede, ikke i løse Ark. J samme ønskes vel helst det danske Sprog; men de, som ere forfattede i de andre meest bekjendte europæiske Sprog modtages dog ogsaa 28 Naar nygen i de Destrikter i Norge, for hvilke de norske Selskaber udsætter Premier eller Belønninger, æsker Premie eller Belønning hos dette Selskab, skal han være forpligtet til paa sin Æstning skriftlig at tilkjendegive, om han hos vedkommende norske Selskab, har forlangt eller agter at forlange nogen Belønning, for samme Ting eller Handling. Og i Fald han forsømmer udtrykkeligen at melde dette, tager Selskabet ikke hans Æskning i Betragtning. 28. Skulde nogen, hvilket især ønskes af de Herrer forresponderende Medlemmer, behage at indlevere en eller anden ei alt forvidtløftig Afhandling til Selskabet, dets Hensigter angaaende, vil slige blive bedømte og efter Omstændighederne til Trykken befordrede. 30 Alle Premier og Materier, som ere udsatte i denne Liste, bedømmer Selskabet som sine egne, og efter enhvers Fortieneste; dog har Selskabet nu tillige maattet gjøre sig det til Løv, i Følge Mængden af de indkommende Æskninger og Selskabets allerede bevirtede Forbedringer, nemlig: At naar tvende æsker Premie for samme praktiske Priismaterie med lige Mængder; saa vil Selskabet have besynderlig Hensigt til Egnene, hvori Vedkommende over og forerrekke den, som boer i en Egn, hvilken meest trænger til Opmuntring i det, hvorfor Premien æskes. 3. Naar nogen om et eller andet, i hvad Flid, Kuns eller Materie det endog er, hvorfor Selskabet har tilkjendt eller og uddeelt Premie eller Belønning, ønsker at vide nærmere Underretning om samme, da, naar den henvender sig umiddelbar til Selskabet, vil det med megen Fornøielse give Oplysning derome men agter ikke derfor, meget mindre i nogen anden Henseende, at indlade sig i nogen offentlig Brevvexling. 32. i Vil nogen Medlem eller anden ædelmodig Borger fremdeles udsætte en eller flere Premier i Penge eller Selskabets Medaljer, som Selskabet herefter allene tillader private Premier udsatte i, saa tillades det gierne, naar Selskabet herom betids underrettes, Nytten deraf indsees, og Bedømmelsen overlades det: dog haver det gjort det til en Regel for Fremtiden, at vedkommende Patriaters Navne, til Exempel for andre, altid i Listen bliver trykte, med mindre det anderledes forlanges paa saadanne Grunde, som Selskabet ikke kan nægte sit Bifald. 33. Selskabets Love underretter for Resten om hvad videre ved Pranierne maatte være at merke. 34. J øvrigt anmoder Selskabet alle geistlige og verdslige Embedsmænd, at de ved forefaldende Leilighed, et hvor de troer det best kunde behøves, vilde betage Almuen de prigtige Begreber, som den hist og her, især paa Landet, kunde have om Selskabets Hensigter, og at overbevise den om, at samme sigter ene og allene til, at Almuen vilde med større Flid, end hidtil skeet er, arbeide paa sin egen Velstands Befordring, i hvilken Hensigt: Selskabet og, efter kongelig allernaadigst Tilladelse, nu har begyndt at meddele Land=Almuen især en og anden nyttig Huusholdings=Regel, eller anden Oplysning, saavidt Rummet vil tillade det, i de aarlige udkommende Almanakker, hvorfor Selskabet tillige ved denne Lejlighed ønsker at enhver, som haver nogen Jndflydelse hos Almuen, ogsaa vilde see Almanakkens Brug i denne Henseende paa beste Maade til den anbefalet, og saa meget meere for tilstundende Aar 1786 især, som Selskabet endog under No. 22 blant de praktiske Materier i denne Liste udsætter Premier for den der opmuntrede høifornødne Flid, Engene, Vanding angaaende.