Den Vest-Sjællandske Avis, 1835-03-31
Hr. Orbigny har været mere lykkelig end sine Forgiængere; ved heldige Omstændigheder har han undgaaet ligesaa talrige Farer og skadelige Jndflydelser af Klimatet. Administrationen for det natur. historiske Museum havde i Begyndelsen af Aaret 1825 foreslaaet ham at giennemreise det sydlige Amerika paa dets Bekostning under Titel af en naturhistorisk Reisende (naturaliste Voyageur. Han modtog Tilbudet med Glæde; men udbad sig et Aar til at forberede sig til en saa lang Reise, hvilket han anvendte med den største Flid. Paa samme Tid, som den ulykkelige Jaquemont afreiste fra Frankerige for at foretage en Reise til Asiens Høibierge: (men hvorved han tilsatte Livet) d. 24de Juli 1826, begav ogsaa de Orbigny sig paa Reisen. Paa Over reisen besøgte han det bekiendte ildsprudende Bierg, Pico de Teneriffa, og besaae de Biergkløfter, som ere et Værk af vulkanske Revolutioner. Kort efter fik han Øie paa Brasiliens smukke Urskove og blev giennemtrængt af beundrende Følelser over denne imponerende Natur, over disse den tropiske Vegetations Kiæmper, denne fortryllende Blanding af tusinde forskiellige Planter, hvorover Bregner, høie som Træer, og Palmer udbrede deres elegante Løv Disse Egne, hvori Planteværter bedække enhver Klippe, og hvor enhver levende Skabning er saa pragtfuld og saa forskiellig fra dem man seer i Europa. Fuld af Beundring over denne Naturens Luxus, opvaktes en nye Forundring hos ham, da han fra Rio Janeiro begav sig til Montevideo, hvor han forefandt Frankeriges ham saavel bekiendte Jordbund ved Plata Flodens Bredder, nydelige Smaae huse, omgivne af Ferskentræer, Æbler og andre Frugttræer, Høiene bedækkede med naturlige Græsgange, viiste ham et ganske nyt Syn. Han giennemreiste en stor Deel af den lille Republik, som har dannet sig ved Uruguayflodens Bredder (Entre rio), bereiste de smukke Sletter af den østlige Bred af Platafloden for at begive sig til Buenos Ayres, som er uheldigviis altfor vel bekiendt af sine indvortes Krige. Derfra seilede han i en Strækning af 300 Lieues op af Parana, en af de største Floder paa Jorden, indtil Flodstæderne i det utilgiængelige Land, som beherskes af Despoten (Doctor Francia). J Staden Corrientes traf han en beskeden Lærd, Hr. Parchappee, som blev hans første Mentor, meddeelte ham sine Erfaringer, modererede hans Jver og tilbød ham at meddele ham Oplysninger om de Egne han havde beboet i 7 Aar. Efterat han omhyggeligen havde undersøgt Palme skovene ved Corrientes, de uhyre Moradser, som grændse til Jndsøen Ibera, Caacatis smukke Landskaber og Chacos umaadelige Skove, saa begav Orbigny sig tilbage til Buenos Ayres, hvorved han flere Gange var udsat for at blive opsnappet af brasilianske Flodrøvere. Fra nu af bleve Argentinas store Pampas (Græsnings=Sletter) og Patagoniens tørre Egne Skuepladsen for hans Undersøgelser. Naar man nævner Patagonier, saa har man det kæmpemæssige Folk i Tankerne, som Kommodore Byron har beskrevet, et Lands oprindelige Beboere (Antochtones), som ere ikke mindre overordentlige end Landet selv; da han opholdt sig 8 Maaneder iblandt dem, saa fik han et rigtigt Begreb om det sande Sammenhæng. - Denne første Deel af hans Reise, satte ham istand til at studere Menneskene i deres forskiellige Stillinger i Livet, fra den servile quaraniske Missionair, indtil Puelcherne, Araucanerne og Patagonierne. (Disse røveriske Vilde, man seer dem i deres hele afskyelige Skikkelse paa et Kobber i Atlasset til Poppigs nye Reise, i Begreb med at bortføre en Deel chilesiske Kolonister og forfulgt af de chilesiske Husarer, imod hvilke de med vilde Gebærder vende deres skarpe Landser, pæne Jomfruer, som de have bortrøvet, slæbe de med sig paa deres Heste, som de ride paa, med nedhængende Haar og halvnøgne Kroppe.) Han frapperedes over at lagttage de største Kontraster imellem Landskabernes Udseende og Menneskenes Tænkemaade og Sæder. Han var Øienvidne til disse Nationers religiøse Skikke, som overalt endnu leve i den oprindelige Tilstand. Han forundredes over at betragte den store Forskiel paa de sydlige Beboeres vilde, og de Guaranos og de tilgrændsende Stammers uskyldige Sæder. Under alle disse Jagttagelserfortsatte han sine naturhistoriske Undersøgelser, og indsamlede med den største Flid de Naturprodukter, som han antog at kunne interessere i hans Fædreneland.