Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1795-06-08
J visse Aaringer er denne Larve desværre alt for almindelig i Haugerne. Den er saare begierlig efter alle Slags Frugttræers Blade; den tager og til Takke med Bladene af en stor Deel andre Træer, endskiønt man finder den fornemmelig paa de unge Skud af Pære=Æble= og Blommetræer. Det er magtpaaliggende at vide de Steder hvor man kan finde forenede disse tilvoxende Fiender for at kunne ødelægge dem i deres Vugge. Der er ingen, som jo undertiden har seet rundt om Træernes unge Grene, et Slags Ring af 5 til 6 Liniers Brede, denne Ring er dannet af 14 til 17 Rader Eg, lagte ordentlig i Sneglelinier, men meget tætte hos hinanden: den indeholder undertiden 2 til 300 Eg. Formedelst denne Skikkelse af en Ring kaldes den og Ring Larve, (annulaire, eruca annularia). (Jndsenderen har just i sin egen Hauge paa et lidet Æbletræ seet denne Ring akkurat efter benævnte Beskriv se). Der seer man det farlige Rede, som maa ødelægges, og som man alligevel ikke kan bare sig for at beundt. Det er Hun=Sommerfuglen, som nedlægger Fine Eg med denne Orden, og ved et Slags Mastix, der udgaaer af dens Legeme, foreener dem saaledes at der er ikke det mindste ledige Rum imellem dem. Endskiønt denne Ring Eger fast, klæder den dog ikke an i Grenen; thi man kan dreie den rund ligesom en Ring om Fingeren. Det er af disse Eg, som ere lagte om Høsten, og som kan udholde den stærkeste Kulde, at der fremkommer et talrigt Selskab Larver, som, i deres Barndom, leve broderligen: de spinde samlede rundtom sig Væve, som tiene dem til et Slags Telte; de komme deriblandt nogle Blade, som de kan naae, og giøre i al Sikkerhed deres Maaltider i Skiul for Uveir og Jnseklædende: Dyr. Naar disse Blade ere fortærede, forfløtter Familien sig videre fort, og begynder atter at ødelægge og fordærve; i faa Dage er en Busk blottet for Blade. I deres Hviletid eller medens de fordøie deres Mad, seer man dem at giøre en særegen Bevægelse, hvis Aarsag er ubekiendt: alle tilsammen, og ligesom med indbyrdes Overlæg, give i Luften yderlig fu sende Stød med Hovedet til alle Kanter, og som ere stærke nok til at komme en Glasklokkes Sider, hvorunder man holdt dem indsluttet, at give Gienlyd. Naar de ere komne til deres behørige Størrelse, sprede de sig fra hverandre, og hver for sig er betænkt paa at sammensætte sit Forvandlings Huus eller Koqve; hvilket skeer gemeenlig i Juni Maaned; deraf udkommer en Natsommerfugl. Dette Jnsekts Huse have nogen Liighed med Silkeormens: de ere lysegule, hvilken Farve de ikke have af selve Materien men som kommer af et Pul veer, som Larven udtrækker af sit Legeme, og som den lader indtrænge i Koqvens Samvæv, der desuden skulle være giennemsigtig. Efter en Maaneds Forløb eller mere, kommer derudaf saavel Hanner som Hunner, hvis Farve er tildeels lys med en skær af Agat, og tildeels Jsabelarted; Hannen skielnes fra Hunnen ved sin mere lyse Farv og ved sin Virksomhed; thi Hunnen er af de Sommerfugles Art, som ikke bruge deres Vinger. Ovenmeldte gule Pulver har givet Reaumur Anledning til at anbringe et Træk af Moral og Galanterie. Damerne, siger han, der tragte ved Omhyggeligheder, som vi ofte ikke erkiende, at forbedre de Yndigheder, de have af Naturen, have i disse sidste Tider hittet paa at betiene sig af rosenfarvet Puder. Hvis det, som findes hos vore LiberieKoqver, kunde, til al Lykke, synes dem beqvemt til at give deres Haar en angenem Farve, saa skulde disse Jnsekthuse snart trækkes ud af det Mørke, eller af den Ukundbarhed, hvori de nu ere. For at kunne kiende disse Larver desto bedre vil jeg anføre Hr. Røsels Beskrivelse over samme med en liden Forandring af Hr. Wilse. Saasnart Ormene ere ved Solens Varme udklekkede af deres Eg, som findes paa Frugt træernes Grene, og hvori de have lagt i Vinterleie, hvilken Udklekning skeer først i Maj, sætte de sig sammen med Hovederne i Veiret i Soelskinnet, og omgive deres Hvileplads med en stærk Væv, de gaae da ei længer fra hinanden efter Føden end det de ere høilig nødde til. Naar de nu, som andre af deres Art, skal aflegge deres Hud, rykke de tæt sammen, og ere i hele 2 Dage ganske ubevægelige, bliver een foruroliget, da er hele Hoben i Bevægelse og staae ligesom for een Mand. Efterat hele Ynglen har hudet sig, vælge de en ny Plads til Ophold, og de gamle Huder blive hængende i forrige Spind; efter den sidste Hudelse skilles de gierne ad, og søge hen til andre Træer, hvor andre Jnsekter ei ere. De voxe hastig til en Længde af to Tommer, og i Stedet for at de i Begyndelsen, vare, efter Anseende, sorte, faae de un et prægtigt Liberie; Hovedet og Halsen blive blaagraa, men den øvrige Krop overdraget efter Længden med mange lige og smale Striber, ligesom Liberiesnorer, hvoraf den, som gaaer over Ryggen, er hvid, de andre ere snart blaa, snart guulrøde, og derhos indfattede paa langs med fine sorte Streger, og er hele Ormen derhos besat med sortegraa Haar, der staae som i Busker. At Ormen er sort medens den er liden, er kuns saaledes efter Anseende; thi ved Forstørrelsesglas sees de samme Farver, paa den, som siden sees med blotte Øine. Jmod Forvandlings Tiden efterat den brav har gjort sig tilgode med Træets Blade og Blomstre, slaaer den sig endelig fra Verden til hvilken Ende den opsøger sig en Vraa eller Krog paa Træet, eller og den folder nogle Bladespidse sammen med stærkt Spind, der væver den sig ind som en Silkeorm; det Jnderste af denne Væv er saa stærkt af den Gluten, hvormed Ormen bereder den, da der skal stor Magt til at rive den i Stykker, da det rygget bort som Støv. J dette dobbelte Spind ligger Ormen, nogle Dage uforandret, undtagen at den bliver kortere og tykkere, men endelig aflægger den si hidtil havte Bælg og bliver til en Pupe liig en Rusin, over en halv Tomme lang, af sorteblaa Farve, men der hvor Fødderne ere forborgne, er Farven brun, nu har den efter Anseende, ingen anden Fø. lelse og Bevægelse, end at den slaaer lidt tilside med Enden naar man rører derved, ligesom et Barn i Svøbet. Efter tre Ugers Forløb begynder den først at arbeide sig ud af sit Huus, men det blev den umueligt, hvis Arbeidet ikke blev lettet ved en flydende Materie, som den giver fra sig giennem Munden, hvorved Forvandlings Huset bliver blødt paa det Sted Pupen vil trænge igiennem, saa at den med Hoved og Fodder støder sig ligesaa let ud, som igiennem blødet graat Papir, og saaledes fødes paa ny til Verden. Saasnart den nu er kommen ud, sidder den stille til hen imod Aftenen, udbredende imidlertid sine hidindtil sammenlagde Viinger og Fødder for at faae dem smidige, hvorefter der flyver bort om Aftenen for at søge sig en Mage, hvortil Hannen er langt begierligere end Hunnen; omsider findes de og parre sig. 8 Dage efter Parringen lægger Hunnen Eg, og opsøger dertil en tynd Green; ved hvert Eg, hun lader falde, rykker hun lidt fremad og tillige lidt til Siden for at lægge det andet Eg, hvorved den, uden Hielp af Mathematik, beskriver et Slags Spiral=Linie begyndende neden fra. Eggene glindse, som om de vare lakerede, ere graa af Farve, saa store som Senepskorn og sidde fast til Træet og imellem sig selv ved en limig Materie Midt paa den øverste Udside af hvert Eg viser sig en liden dog ei dyb Grube, hvilket er den Punkt, hvorigjennem den lille Orm til næste Foraar æder sig frem; paa nogle Eg sees alligevel en Forhøining i Stedet for Grube. Strax i April og Mai Maaneder gaae disse smaa Larver hen at opæde Knoppene og de udspringende Blade paa de Planter, som omringe den. Da blive Menneskets Bestræbelser til at ødelægge den, gandske frugtesløse. Fienden udspreder sig allevegne omkring afhøster og fordærver alt hvad der gav det bedste Haab om Grøde. Det er kun kold Regn, som overfalder dem saaledes adspredte, der kan ødelægge dem i een eller to Morgener, hvorpaa man havde Beviis 1732. Hvert Frugttræ har næsten ellers sin adskillige Slags Lax ve Børste Larven findes paa Kastagnetræer, ConduktorLarven findes paa Bælgfrugter, Valdbirk, Egetræerne &c.; Bæverdusk-Larven paa Blommetræet Dusk- og Børste. Larven ogsaa paa Æbletræet, men giør ingen Skade, Erteskok Larven paa Erteskokker, og Fenkel=Larven paa Guulroden og Skarntyden, Kaal-Ormen paa Kaalen, Larven med Kongekappen paa Pæretræet &c.