Berlingske Tidende, 1768-08-19
Madrit den 25de Junii. Da Jnquisitions=Collegiet i Spanien er af de forrige Konger anbefalet at forsatte de Anordninger, hvorved Bøger forbydes og rettes saa havde nu værende Konge, ved Forordning af 18de Jan. 1762, foreskrevet, hvad Collegie i den Henseende havde at iagttage; men Hs. M. havde dernest under 5te Julii 1763 indstillet bemeldte Forordnings Jværksættelse, for at oplyse nogle Steder derudi, og fremsætte dem i deres rette bemærkelse. Nu, under 16de i denne Maaned, har Hs. M. i denne Materie forordnet og indskrænket Jnquisitionen saaledes: 1) At Jnquisitions Collegium skal først høre Catholske Skribentere, som ere berøm for deres Videnskaber og Værker, førend det fordømmer noget deres Værk. Er en saadan Forfatter Udlænding eller fraværende, da beskikkes ham en bekiendt dygtig Person og Embedsmand til Desensor. 2) Det maa ey heller standse Bøgers ellers Skrifters Afsætning under Paaskud at de udkræve en lang Undersøgning; men det skal kuns, naar det befinder et Værk at indeholde farlige og forkastelige Sætninger eller Udtrykke, tilkiendegiver det Sted og den Side hvor samme findes, og overlade til Læseren selv at rette det, uden at berøre ham Skriftets Læsning. 3) Saadan Skrifternes Censur skal have til Øyemeed at udrødde ikke allen de Afvigelser og Overtroe, som stride imod Religionens Sandheder og gode Brug, men ogsaa de frembragte Meeninger, som forvende den Christelige Morale. 4) Førend en saadan Anordning publiceres, skal Udkastet dertil vær Kongen foreviist, og Collegio tilbagestillet. 5) Jntet Brev eller Rescript af Hoffet i Rom, Jnquisitionen angaaende, om det endskiønt angaaer Skrifters Forbydelse, maa iværksættes førend det er vorden Kongen forestillet og af Hs. Msts. Raad bifaldet og paategnet. - J Henseende til Breve, Buller og Rescripter af Hoffet i Rom i Besynderlighed, har Hs. M. under bemeldte 16de huj. udgivet, og Dagen derefter ladet kundgjøre en Pragmatisk Lov, hvilken, stadfæstende og forklarende en som Aar 1762 blev udgivet, er af: følgende væsentlige Jndhold: 1) Alle Buller, Rescripter og andre Breve af Hoffet i Rom, som have Navn af almindelig Lov, Regel eller Observance, skal, førend de kundgiøres eller paa nogen Maade anvendes, forelegges det K. Raad, hvor de skulle undersøges og paategnes, til at iværksættes for saavidt derudi intet findes som strider imod Regalial=Rettighederne, eller imod Nationens Sædvaner, Love og Privilegier, ey heller som sigter til at indføre skadelige Nyheder, almindelige eller private Tyngseler, 2) For Raadet skal ogsaa indstilles alle, endog private Buller, Breve og Rescripter, som enten umiddelbar eller middelbar kunne forandre noget i Trient Conciliet, i den udi Riget vedtagne Discipline, eller udi dette Hoffers Foreninger med Hoffet i Rom; ligesom og de Befordringer og Ære=Titler, som ikke kunne bestaae med Kronens Privilegier eller RegalialRettigheder, med Patronage=Retten og andre Punkter som Loven 25. tit. 1. Bog 1. af Recopilationen indeholder. 3) Det samme skal skee med alle Rescripter i Henseende til omtvistet Jurisdiction, Dommeres Omskiftelse, Commissorium eller Appel i Sager som ere anhængig gjorte for de geistlige Retter i Riget, og i Almindelighed med alle underkiendende Monitorier og Kundgiørelser, paa det at Raadet maa undersøge, om de intet indeholde som strider imod Kongens og hans Retters verdslige Magt, imod antagne Lov og Sædvaner, eller imod den offentlige Rolighed; eller om man derudi havde betient sig af de Censurer, som den Bulle In Cæna Domini indeholder, hvilken Bulle man stedse har modsagt i Henseende til de Artikler, som angribe Regalial=Rettighederne. 4) For at afværge Kloster Disciplinens Svækkelse, og alt det som kunne stride imod Munke=Ordeners Stifteres Hensigter, eller imod de Vilkor med hvilke Regenten har tilladt sammes Stiftelse, skal man og forelegge Raadet alle de Breve og Rescripter, som maatte sigte til at forandre og omgiøre deslige Stiftelsers Forfatninger og Leve=Regler. 5) Ligeledes skal det skee med hvad Breve eller Bevillinger, som noget Societet, nogen Meenighed, eller privat Person maatte forlange, for at unddrage sig fra det ordentlige geistlige Værneting. 6) J Henseende til Aflads Breve eller Buller skal Loven 12. Tit. 10. Bog 1. af Recopilationen iagttages, saa at de, i Følge Alexandri V. Bulle, vorde foreviste for og bifaldede af General-CrusadeCommissarien eller hvem andre som Kongen dertil udnævner, førend de erholde nogen Kraft. 7) Fra den almindelige Forreleggelse i Raadet undtages Dispensationer for Ægteskab, Alder, og andre af lige Natur, da det maa være nok at disse forevises Stedets Biskop, hvilken, i Kraft af den ham givne Magt, og som K. Tilforordnet, skal undersøge dem, og see til at de i ingen Maade forstyrre eller svække god Disciplin, eller stride imod Trient=Conciliets Beslutninger; hvorom han til Raadet giver Beretning, i det at han hvert halve Aar til den K. Fiscal overleverer Liste paa alle de ham foreviiste Dispensationer. 8) Saa længe Ferierne vedvare, skal alle Rescripter, Dispensationer a. som ikke angaae Penitence, uden mindste Undtagelse forelegges Raadet, 9) Penitence Breve for den indvortes Domstoel undtages fra al Foreviisning. 10) Loven 25. Tit. 3. Bog 1. af Samlingen (nu Recueil, vorder hermed fornyet. - Den 3die huj. overleverede den Franske Ambassadeur Marquis d'Ossun Kongen et Brev, hvorved Hs. Alterchristel. M. tilsender Jnfanten Don Xavier Ordenen di St. Esprit.