Københavns Adresseavis, 1795-11-06
Da endnu nogle af Hauveierne heri Staden ikke have indfundet sig med den ved den 3die og 12, i den kongl. Anordning, angaaende Stadens Brandforsikkring. aften Julie, sidstleden paabudste Afgift for 11 Septbr. Termin, saa erindres saavel disse, som de, der endnu staae tilbage med Præmier og Refter fra de forrige Terminer, dermed at indfinde dem hver Eftermiddag fra Kl. til 6, Onsdag og Løverdag undtagen, paa Brandforsikkringens Contoir i Dispachtur Langbergs Gaard, No. 9 paa fore Kiøbmagergade lige for Silkegaden. paa første Sal til Gaden. Og da Kassens Udgivter saa Fugle, ere beregnede efter dens samtlige Indtægter, at Erstatningen for Brandskaden den 5 til 7 Junii d. A. ikke kan besik des enden at de paabudne Afgifter i rette Tid vorde erlagte, saa kan Directionens Pligt, at sørge for Erstatningens promme Betaling til de anordnede Tider, ikkebrillade deur at lade nogen Restance længere henstaae end til næstkommende November Maaneds Udgang. Direktionen for Kiøbenhavns Brandforsikkring, den 26 October 1795. Terens, Lange. Holm. Skibsted. Hoftved. Kornbech. Wedel. Forholderegler for Skibe som seile ved GudvindFyhr. Gudvinds flydende Fyhr ligger O. til S. for den Nordligste Pynt af Gudvind, kaldet Nord Sands Hoved (North Sand Head) i en Distance af lidet over tre sterdedeel engelsk Miil fra den nærmeste Deel af Nord Sands Hoved i 9 Favne med laves Vand. Det ligger S. S. O. en halv O. for NordForelands Fyhre, en Distance af 7 en halv engelske Mile, og N. D. til O. 1/2 O. for det østligste og nederste af Syd Fore lands Fyhr i 13 tre fierdedele engelske Miles Distance. Paa det man kan skielne det fra de tvende Forelands Fyhr ere der tre kiendelige Fyhr anbragte ombord paa Fartøiet, saaledes at det hellemke synes betydeligen høiere end de tvende paa Siden, som udgjøre en opreist Trangel, saa at man ei kan tage fril og ansee det for een af de foregaaende. End videre vil der i tyk og taaget Veir, bestandig blive ringet med en stor Klokke ombord paa det Fartøi, paa hvilken Fyrene brænde, for at advare Skibene, der vel kan høre denne men ikke see Jlden, at de ere nær ved Nord Sands Hovedet. Situationen af dette flydende Fyhr er saavel afpasset, at det vil være umueligt for et Skib at komme paa Nord Sands Hoved eller nogen anden Deel af Gudvind, naar Skipperen allene lagttager følgende tre korte og lette Anviisninger: 1) Hoved=Hensigten med Gudvinds Fyhr er at holde Skibene østen for Gud vind, hvorfore Skipperne af alle de Skibe, som komme fra Nordsøen til Dewers Canal, maae give nøie Act paa ikke at bringe Gudvinds Fyhr meere syglig end i S. S. V. af dem; og tvertimod hellere, medens de ere Norden for Fyhret, holde det Vesten end Syd og Østen for den Peiling, og kan de være sikkre paa at ville passere nok som til Østen saavel for Fydretsom enhver Deel af Gudvind, naar de efter at have seilet forbi det, styre S til V. 2) Skipperen af de Skibe, som seile fra Dowers Canal til Nordsøen, maae tage vare, ikke at styre udederlig Cours førenden de have Gudvinds Fyhr i N. til O. derimod maae de for bringe det mere i Nord end i Ost af den Peiling medens de ere Sønden for det, og vil de da være sikkre paa at passere langt nok Østen for Fuhr og Gud vind. Og 3) Skulde noget Skib som kommer fra Nordsøen, til Dovers Canal formedelst uundgaaelig Nødvendighed, foraarsaget ved Strøm eller Viind, Celler og at Skipperen selv vilde det) ikke kunde passere Syd bag og Gudvind eller Østenfor det; saa har han det i sin egen Magt ved en eeneste Peiling af Gudvinds Fyhr at ankre under Nord=Sand=Hoved i 6 a 7 Favne Vand reen Grund og ligge ligesaa sikker som Fartøiet med Fyhret. Til den Ende maa han holde sig norden for Fahret, indtil han haver det omtrent i Syd i en halv engelsk Miils Distance og da ankre. Eller skulde skipperen, heller ønske at komme ind Vesten for Gudvind, saa at han har Gull Strømmen aaben (the Gull Stream) imellem Nord Sands Hoved og Landet kan han løbe ind Norden for Gud vind med en N. V. Cours til han troer at have seilet omtrent 2 en halv a 3 engelske Mile ind eller N. V. for Fyeret, og da ankre i 7 a 8 Favne, peilende Fyhret i S. O. for Skibet. Alle ovenmeldte Peilinger ere med Compasset, saa at intet er tilstaaet for Variationen, som nu er 220 50, V. J Anledning af den i Livet Velædle Madame Topps Død den 27 October 1795. Velgiørende Religion, Din Kraft styrkede den Sallige, Hvis alt for tidlige Død vi begræde. Den retskafneste kiærligste Kone - Den værdigste ømmeste Moder. Menneskeflægtens Hæder, sit Kiøns Mønster - Alt dette var hun, og var det ved dig velgiørende Religion Du ledte hende frem paa Støvets Bane Du lysede for hende i Dødens Mørke Du rakte Himlens salige Løn sendes seirende Siel!! Vel Dig, som hørt ved Dyden sal. Da Livets Traad i Døden brast, den styrtede Dig, Du Seier vandt Da Senens ton Du billet sandt, Trost for die, uder den Tod ihrer inigst geliebten Tochter J. Lange betrukte Eftern. Eltern - beweinet nicht den Tod Eurer Techter, denn sie rust Euch aus ihrem dunken Grabezu, ich hin mit dem, mas Gott gethan, zufrieden - ich lebe ; hin glücklich - , vir werden und miederschen - Sie ruhet sanft, und schliesset en Die Augen rubigen; Mit frohem Traumqverfisset.