Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1819-04-13
Ved Lovudkastet ville alle Penge strømme fra Provindserne til Paris, det allerede saa smerteligt følte Misforhold imellem Hovedstadens og Departementernes Formuesstand tiltage, og til stor Skade for de sidste, den hidtil forsmaaede Hentrængen til Hovedstaden blive nødvendig, og indføre Fornødenhed, Kundskaben og Raseriet af Vindespil i alle Dele af Kongeriget. Agiotørerne, her stedse i Bevægelse, vil søge at fordobble Massen af de til Fals værende Renter paa deres faste Torve. Provindsen er endnu ubekjendt med disse Manøvres. Men de meest overdrevne Forhaabninger og Ængstelser, ved Politikens Jndflydelse paa Finantserne, og Finantserne paa Politiken, vilde ogsaa snart der finde Adgang. Man vil udbrede de urimeligste Rygter, man vil expedere overordentlige Courerer, man vil sætte Telegrapher i Bevægelse, for at bedrage de Enfoldige og berige de Fissige. - Saadanne Følger, mene Modstanderne, kunde Antagelsen af Lovudkastet have for det Jndre. Dog nu til følgerne for Udlandet. En stor Deel af vore Renter er og bliver i Udlændingers Hænder, kan det nu bevises, at man, efter at de fiendtlige Jndfald i Frankrig have kostet een eller adskillige Milliarder, ikke har været istand til at tilveiebringe andre Milliarder til disse Løsepenge, uden at opoffre alle Contanter eller at skabe nye Papirpenge – naar Sammenligningen af Vexelcoursen med Fonds Stigen og Falden paa vor Plads beviser dette - saa er den stadigvirkende Jndflydelse af de i Fremmedes Hænder værende Fonds soleklar. – Til hvilken Priis have Udlændingerne tilegnet sig vore Fonds, Til en for os meget trykkende Priis. De have kjøbt dem til 50, 52 indtil 67 Fr. Om de have vundet eller tabt, det bliver deres Sag. Vi skylde dem blot den rigtige Rentebetaling og en redelig Behandling af Amortissementscassen. - Dog, hvorfor opfordres J Franske til at forøge de store Velgierninger, som allerede ere tilstaaede hine Udlændinger? Hvorfor skulle J give Renterne ved fingerede, overordentlige Midler et fingeret Værd? Hvorfor ville J paa eengang berøve eder hver Fordeel og alle Capitaler, istedet for langsomt, i en Tid af 15 til 20 Aar, uden Opoffrelse at komme til et bedre Maal, Hvorfor ville J ikke bie, indtil eders Agerdyrknings og Erhvervflids Fremskridt efterhaanden udfylde de Huller, som Statsbyrdernes Afdragelse frembragte? Hvorfor skulle Provindserne med Hovedstaden overtage denne forfærdelige Byrde, da Provindserne have saa liden Deel i den Vinding, der flyder af Laanet? De Fordele, J have tilstaaet, ere store nok, forøger dem ikke. Lader dog ikke hele Frankrig bøde for den begangne Feil, i det J lade Renterne faae et overdrevent Værd. Understøtter de Jnden og Udenlandske, som Vindesyge har drevet til vovelige Speculationer, Opoffrer ikke Frankrigs Lykke for Europas. – Endnu andre Jndvendinger møde Lovndkastet. Man erindrer mod disse, at et stort Antal Stemmer i Burauet har forkastet det, og at Adskillige i Kamret allerede i Forveien have erklæret sig imod det. Godseiernes Mistro kan man ikke beseire. Renterne ville drage sammes Besparelse til sig; og hvilken Besparelse kan man vente i vore ved saa mange Ulykkesaar ødelagte Departementer, Aabner kun Hypothek-Registerne, saa vil J see, hvor de sukke over Grundeiere, der ikke ere istand til at betale. Aabner Handelsbøgerne af dem, der ere istand til at betale, og J finde, at hver disponibel Capital er bleven anvendt til Manufacturers Understøttelse og ikke efterlader nogen Efterslæt for den store Bog og dens Hielpebøger. (Fortsættes.)J Reichenberg i Bøhmen, 1 Miil fra de Preussisk Schlesiske Grændser, er ved Aabningen af en Balle Bomuld fra Smyrna, en pestartig Sygdom udbrudt, som bortrykkede 124 Mennesker i 24 Timer, og hvoraf 2000 Mennesker ligge syge. Paa østerrigsk, preussisk og sachsisk Side ere de strængeste og hensigtsmæssigste Anstalter til denne Syges videre Udbredelse føiede. Reichenberg er spærret. Efter nogle Efterretninger skal Sygdommen vel være epidemisk, men ingenlunde pestagtig.