JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Udenlandske Efterretninger. Londonerbladet Times, hvilket man i den senere Tid er tilbøielig til at tillægge en Art af officiel Vigtighed som et Organ for Ministeriet, indeholder i disse Dage en Artikel rettet mod den af Augsb. Allg. Zeit." opstillede Paastand, at Baron Billings Mission fra Paris til London, angaaende den holsteenske Arvefølgesag skulde være strandet i Januar Maaned paa Lord Aberdeens Anskuelser om et andet end det danske Hofs Fordringer. Times erklærer denne Paastand for falsk, og tilføier, at England og Frankrig i denne Henseende nære de samme Anskuelser, og at Englands, Frankrigs og Østerrigs forenede Bestræbelser ville gaae ud paa at bedligeholde den enropæiske Ligevægt, den danske Krones Uafhængighed og alle dens Undersaatters legitime Rettigheder uden Forskjel. (N. Aftbl.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
"Augsb. Allg. Zeit. fortæller i en Skrivelse fra den galiziske Grændse et Par Exempler paa, hvor besværlig Adgangen til Rusland er for Fremmede, og hvilke Vanskeligheder og Ubehageligheder de Reisende, som gaae dertil, ere udsatte for. Den fordeelagtig bekjendte Claveer Virtuos Mortier de Fontaine, som, skjøndt fransk Undersaat, er født i Volhynien, reiste fra Schweiz over Wien og Galizien til Rusland, forsynet med fransk, af det russiske Gesandtskab i Bern tilstrækkelig viseret Pas. Strax ved hans Ankomst i Cytomir bleve alle hans Papirer lagte under Beslag, og han selv blev arresteret, strængt bevogtet, og efter 8 Dages Undersøgelse i Kiew vel frigiven, men viist tilbage, og nogle Papirer, som man uden Vægring havde ladet ham beholde ved Gjennemsynet paa Grændsen, fik han nu ved Frigivelsen ikke tilbage. Man antager med Bestemthed, at Øvrighederne have troet at opdage en communistisk Udsending i Hr. Mortier de Fontaine, en Mistanke, hvis Ugrundethed det Publicum, som læser dette og kjender Hr. Mortier de Fontaine personlig, vil kunne bedømme. - Ogsaa i forrige Maaned traf det sig, at en østerrigsk Undersaat uden Hindring kom over Grændsen, men, efter at være stegen af i Værtshuset, blev i arresteret og med Ledsagelse fort til Kiew. Efter Forlydende skal dette være skeet efter en ondskabsfuld Angivelse, der har viist sig som falsk, da han efter en kort Samtale med Gouverneuren i Kiew blev frigiven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Moskau, der er grundlagt i Aaret 1147, oplever i August næste Aar sit 700-aarige Jubilæum, som skal feires med den største Høitidelighed. Til denne Tid haabede man, at den petersborg-moskauske Jernbane vilde være fuldendt, ved Hjælp af hvilken en stor Deel af den petersborgske Befolkning kunde strømme til Høitideligheden; men dette Haab er tilintetgjort, idet nævnte Bane, naar der ikke finder Forhindring Sted, først kan fuldendes i Efterhøsten 1848.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
For at skaffe de ved sidste Aars Misvært i Upsala Lehn Nødlidende Arbeidsfortjeneste, har Kongen af Sverrig anviist 8,859 Rd. 32 s. Banco, til en bedre Udjævning af 10 Banker eller Bjerge paa Landeveien, mellem Tibble og Nyqvarns Gjæstgivergaarde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Den 6te de har man gjort et mærkeligt zoologisk Fund i Calmar. En levende Landskildpadde (Emyslutaria,) er bleven funden i et Dige, i Nærheden af Johannesberg, nogle hundrede Alen fra Havet. Den var ikke ene, men dens Mage kunde man ikke faae fat paa.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Jfjor fandtes tvende Exemplarer af dette Amphibium i samme Egn. Med Undtagelse af et Exemplar i Falsterboer det aldrig for blevet truffet levende i Skandinavien; som forsil er det ifølge Prof. Nilsson blevet truffet to Steder i Skaane, paa Øland og i Østergotland, een Gang paa hvert Sted. Dets Hjem er det sydlige og Mellem Europa, og man har hidtil troet at det ikke gik længere mod Nord end til Preussen. (Meddeelt.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Om det holsteenske Mageskifte imellem Kong Christian VIl. af Danmark og Keiserinde Catharina II. af Rusland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
J Aaret 1767, den 22de April, sluttedes i Kjøbenhavn en provisorisk Tractat imellem Kongen af Danmark og Keiserinden af Rusland, (baade for hende personlig og som Formynderske for hendes Søn, hvilken paa den ene Side var underskrevet af Bernstorff, Geheimeraad i Conseilet, Otto Thott, første Statssecretair i det danske Cancelli og Geheimeraad i Conseilet, samt Ditlew Reventlow, første Deputeret for Finantserne og Generaltoldkammeret, – paa den anden Side af den russiske Gesandt ved det danske Hof, Generalmajor Mich. v. Filosoffow og v. Saldern, og som senere, den 10de Octbr., blev ratificeret af Hs. Maj. Keiserinden, den 30te November af Hs. Maj. Kongen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Jfølge samme bevilligede Keiserinden Afkaldet paa den af Kronen Danmark i Aaret 1713 erobrede Deel af Hertugdømmet Slesvig og forpligtede sig til at formaae, ikke alene Storfyrsten, efter opnaaet Myndighedsalder, men ogsaa alle Fyrster af den holsteen gotterpske mandlige Linie, til at give samme Affald. Derimod overtog Kongen af Danmark den af Huset Gottorp, indtil Tilbagegivelsen af sammes Andeel af Holsteen i Aaret 1720, contraherede Gjæld, og forpligtede sig til, at dække de for den holsteenske Linie af hiint Huus indtil den Tid resterende Apanage- og Fideicommispenge, 250,000 Rd., i 5 Aar, med 50,000 Rd. aarlig, ligesom ogsaa at formaae sin Broder, Arveprinds Frederik, til at give Afkald paa det af ham, med en Sum af 46,300 Rd., erhvervede Coadjutori af Bispedømmet Lybek, til Bedste for den biskoppelige Prinds Peter Frederik Vilhelm. Fremdeles skulde den hele personlige storfyrstelige og fælleds Andeel i Hertugdømmet Holsteen, med alle sammes Rettigheder, saasnart Storfyrsten havde anerkjendt Tractaten, overdrages Kongen af Danmark til Eiendom og Besiddelse, ligesom Grevskaberne Oldenburg, og Delmenhorst Storfyrsten; hvorhos Kongen af Danmark erklærede sig pligtig til, at overtage al den paa Hertugdømmet Holsteen hvilende Gjæld, men derimod at aftræde Hertugdømmerne Oldenborg og Delmenhorst uden mindste paahæftende Gjæld og frie for hvilkesomhelst andre Fordringer. Endelig tilstod han samtlige Prindser af den yngre Linie, indtil Overgivelsesdagen af de maaeskiftede Lande, en aarlig Apanage af 12,000 Rd., ligesom og til Erstatning for den Skade, som Linien ved de forrige Krigsuroligheder havde lidt, 50,000 Rd. D. C. i 5 Aar, med 10,000 Rd. aarlig. Disse Offere bragte Danmark for at komme i rolig og udeelt Besiddelse af hele Holsteen, for uhindret at kunne gjøre hensigtsmæssige Foranstaltninger og Jndretninger i Landet, og endelig for at hæve enhver Anledning til Tvist, Paaskuddet til saamange svenske Krige, ligge fra Carl Gustav af. Christian VII. var og saa tilfreds med dette Værk, at han under 14de Decbr. forlenede Bernstorff, Thott og Reventlow med den grevelige Værdighed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Avertissements. Det kongelig danske concessioncerte Kunstberiderselskab af F. Mancini, under Direction af F. X. Wolff, giver imorgen (Fredag) Aften sin sidste Forestilling i Nykjøbing i den høiere Ridekunst, Gymnastik og Hestedressur. Billetter a 2 Mk. til første Plads og 1 Mk. til anden Plads (Børn under 10 Aar det Halve) kunne erholdes paa Gjæstgivergaarden hos Director Wolff, samt ved Indgangen til Circus, som aabnes Kl. 5 1/2 Forestillingen begynder Kl. 6 1/2.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Ballet, der var bestemt til den 21de ds, i Gjæstgiver Thomsens Have, bliver herved udsat indtil videre. Nykjøbing, den 20de August 1846. En rask, velopdragen Dreng kan strax blive antaget i Handelslære. Adressecontoiret giver Anviisning.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
To Drenge kunne paa billige Vilkaar blive antagne i Snedkerlærre i Nykjøbing hos A. Schneider.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
En Dreng af honnette Forældre, der kan klæde ham i Læreaarene, kan blive antaget i Lære hos Uhrmager Lund i Rødby, enten strax eller til Michaeli, En duelig Grovsmedsvend kan strax faae Arbeide, naar Vedkommende derom henvende sig til Smeden Kragh i Soesmarke pr. Saxkjøbing.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Paa Veien fra Saxkjøbing til Sundby er tabt et hvidt Syskriin med sort Tryk. Finderen bedes at aflevere det hos Skomager Boch i Nykjøbing mod en passende Douceur.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Oplaget at Støbegods fra M. A. Heegaards Sønner, er atter bleven forsynet med forskjellige smukke og moderne Kakkelovne med og uden Kogeindretning er v. d., emaille rede Gryder, fortinnede Jernkasseroller, borede Vognhosninger, Rister til indmurede Kjedler, Rensemaskinhjul, Comfurindretninger med Stegeovn og Vandkjedel fra 36 til 52 Rbd. Stykket, mindre dito med og uden Vandkjedel fra 10 til 20 Rbd. Stykket, Tagvinduer, 2 til 6 Steens med 2 og 4 Ruder, Gryder og Pander i alle Sorter, Strygejern smaa og store med 2 Bolte, Presse jern, Spyttebakker, samt Plouge af de meest brugelige Sorter, som Alt udsælges til billige og bestemte Fabrikpriser, H. P. Brehm. Nykjøbing, den 20de August 1846. Flamske Sild bekommes hos H. P. Brehm. PALMSEME, en guul, blod Sæbe, Lo De til Vadsk, kan igjen erholdes a 12 Sk. pr. Pd. i Lion Levisons Urtekramhandel. Trykt i W. F. Laubs Enkes Bogtrykkeri. Asproppet Ol fra Kongens Bryghuus, i Kjöbenhavn sælges til 4 a 6 Sk. pr. Boutl. hos Lion Levison. Brødrene Schoustrups Eddike Fabricat, hvoraf et Udsalg er overdraget mig, anbefaler man som forsrinligt i enhver Henseende, og er dets Paalidelighed tilAsie-Syltning i Særdeleshed bekjendt Dets Priser, saavel paa selve Fabriken som i Undertegnedes Urtekramhandel, er Fölgende: Pr. Anker. a 40 Potter. Pr. Pot. Bedste Viin-Eddike No 1. 6 Rbd. 4 Mk. 20 Sk. Dito dito No. 2. 5 – Dito dito No. 3. 3 – 2 - Hvid Ol-Eddike. . . . . . . 2 – . - Bruun dito . . . . . . . 1 - 4 - Nykjøbing, den 12te August 1846. Lion Levison. 2,686 Rbd. 43 s. af Nykjøbing Kjøbstads Overformynderies Midler, kan mod anordningsmæssig Sikkerhed erholdes tillaans, enten samlede eller i mindre Deele. Nykjøbing, den 17de August 1846. J. Sidenius, Overformynder.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
At Repartitionen i afdøde Stiftsphysicus Jessens Bo vil blive fremlagt i en hos mig Fredagen den 18de September førstkommende, Formiddag Kl. 11, afholdende Skiftesamling, bekjendtgjøres herved. Nykjøbing paa Falster, den 19de August 1846. C. Tidemand, Executor testamenti.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Enhver, som formenes at have Krav paa Nedennævntes Døds boer, nemlig: efter Tjenestekarl Christen Hansen af Vanthore, Peder Jørgensen af Aalholm, Pottemagersvend Andreas Cziegel af Vanthore og Jndsidder S. A. Hansen af Grænge, gives hermed lovbestemt 12 Ugers Varsel til at anmelde Fordringerne for mig, der som comiteret Skifteforvalter paa Grevskabet Christiansholm behandler Boerne. Aalholm, den 12te August 1846. J. C. Lund.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Nykjøbing Skibslifte fra 15de til 20de August. Jnd klarerede: Baaden Ny Prøve, N. Olson, af Leerhavn, fra Halmstad med Trælast; Jagten Stadt Helsingøer, F. C. Jørgensen, af og fra Stege, ledig; Baaden Gammelholm, R. Knudsen, af Stubbekjøbing, fra Præst, ledig; Jagten Neptunus, T.C. Clausen, af Kjøge, fra Nakskov, ledig; Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af Marstall, fra Vordingborg med Stykgods. - Udklarerede: Sluppen Jacobine Marie, F. C. Christensen, af Svendborg, til Holland med Korn; Jagten Marie Lucie, A.W. Schrøder, af Nykjøbing, til Kjøbenhavn med Korn og Brænde; Baaden Ny Prøve, N. Olson, af Leerhavn, til Helsingborg, ball.; Baaden Gammelholm, R. Knudsen, af Stubbekjøbing, til Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Stadt Helsingøer, F. C. Jørgensen, af Stege, til Kjøbenhavn med Brænde; Jagten Neptunus, T. C. Clausen, af og til Kjøge, ball.; Jagten Lykkens Prøve, L. H. Fabricius, af og til Marstall med Brænde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-20
Reisende fra 12te til 19de August. Fra Gaabense. Til Vordingborg med Personposten: Frøken Wegener, Kammerrad Frederichsen; udenfor Posterne: Professor Petersen med Familie, Ingenieurcapitain v. Dreyer. -Med "Caroline Amalie, til Kjøbenhavn: Fru Obelitz, Fru Thomsen med Søn, Frøken Bøtcher, Adjunct Smidt, Mad. Peine med Datter, Fru Topp, Kammerskriver Nannestad med Fam., Frøken Linderstrøm, Fru Bregendahl og Fam., Assess. Neergaard, Frøken Sunddorph, Studenterne Gad, Rosen og Rosendahl. –Med "Løven, til Kjøbenhavn: Mad. Kisky, Fuldm. Schønfeldt, Mad. Brandt, Viinhandler Neble. - Med Sultan, til Kbhvn. Magister Lindberg, Lector Buntzen, Kjøbm. Trap, Cand. Hansen, Stud. Hansen, Kjøbmand Engberg. Til Gaabense. Fra Vordingborg med Personposten; Grosserer Borring, Kammerraad Frederichsen; med Pakkeposten: Fru Schau, Cand. Roll, Mad. Møller; udenfor Posterne. Justitsraad Lunding, Prof. Petersen med Fam., Grevinde Knuth med Fam., Skovrider Hansen. - Med Caroline Amalie, fra Kbhvn. Magister Lindberg, Skovrider Clement, Jfr. Foersom, Frøken Rosenstand; fra Nyborg: Kammerherre Jessen med Fam. Adressecontoirets Commissionairer ere: Dhrr. Boghandler Thierry i Nakskov, Boghandler Giegengaa i Mariebo, Boghandler Navn i Stubbekjøbing. hohmeller Tidemand i Mad. ve eller Grundtvig, Carlieb eller v. Castelde i Hoved og forebrander Arnlig i Gaabenie.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Maa trykkes. Møller. Lollands-Falsters Stiftstidende. Udgivet i Nykjøbing af W. F. Laubs Enke. Redigeret af Chr. Jørgensen. Løverdagen den 22de Sugust. No 103. Til Bondealmuen!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Om de hos Bondealmuen herskende Feil og dens Trang til større Oplysning og Forædling. (Fortsat, see Nr. 104)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Jndenlandske Efterretninger. Allerhøieste Parolbefaling, given i Wyck paa Føhr den 18de August 1846. Jfølge derom af Hs. Durchl. Generallieutn., Prinds Friederich Emil August til Slesv. Holst-Sønderborg-Augustenborg, commanderende General i Hertugdømmerne, indgiven allerunderdanigst Ansøgning, bevilge Vi herved naadigst, at han fratræder bemeldte Generalcommando; og sættes Hs. Durchl. a la suite i Armeen. Vi ville derhos, at Commandeuren for den 4de Jnfanteri-Brigade, Generalmajor Gotthardt v. Lützow, indtil videre skal overtage Generalcommanden i Hertugdømmerne."
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Under 18de ds. er Hs. Durchl. Hertug Carl tilSlesv. Holst. Sønderborg-Glücksborg, Oberst og Commandeur for 5te Jægercorps, efter Ansøgning meddeelt Afsked i Naade af Krigstjenesten,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Fra Kiel skrives af 18de August i Correspdbl." Jgaar Aftes kom Grev Reventlow til Farve og idag Morges Professor Waitz fra Stænderforsamlingen i Jtzehoe hertil med den Efterretning, at forsamlingen igaar var høitidelig opløst af den kal Commissarius formedelst det store Fleertal af Medlemmernes pligtstridige Bortgang". Begge de nævnte Medlemmer saavelsom de fire Suppleanter, som foruden de i Forsamlingen tilbageblevne 6 Medlemmer vare tilstede i dette Slutningsmøde, gav i Forveien hver sin Erklæring til Protocollen. Endelig er endnu at bemærke, at Kloster provst Grev Reventlow til Preetz's Mandat som delegeret Medlem af den holsteenske Stænderforsamling allerhøiest er overdraget til Geheime-Conferentsraad Grev Rantzau til Rastorf. Den slesvigske Stænderforsamlings Jndkaldelse vil nu uden Tvivl, snart være at vente.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Fra Wych paa Fuhr har Hs. Majestæt under 7de ds. udstædt følgende Placat, som sikkert vil blive modtaget megen Glæde: Vi have fundet, at den i de hidtil gjældende Love hjemlede Forpligtelse for Vore Undersaatter til at forsyne sig med Pas paa Reiser mellem forskjellige Steder i Kongeriget eller mellem dette og Vore Hertugdømmer, naar disse Reiser skee til Søes, uden Fare, for Sikkerheden kan, til det indbyrdes Samqvems Tarv, ophæves, saa at Sø- og Landreiser i saa Henseende sættes under lige Vilkaar. Vi byde og befale derfor allernaadigst som følger: 1) Jndlændinge, der gjøre Sørelser mellem forskjellige i Vort Kongerige Danmark beliggende Steder eller paa samme Maade reise fra et Sted i Kongeriget til Vore Hertugdømmer, skulle herefter være fritagne for den dem hidtil paahvilende Pligt til at være forsynede med Pas. 2) Denne Forandring skal dog ikke ophæve den visse Personer paahvilende Pligt til at være forsynede med særlige Legitimationer, saasom Vandrebog, Skudsmaal, Amtspas, Flyttebeviis og deslige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Juridisk Ugeskrift, meddeler en Sag, der dreier sig om en overskaaren Lægte, vurderet til 12 s. Denne Lægtestump havde en Kone hjembragt fra Marken for at benytte den til Brændsel, i den Formening, at den tilhørte hendes Mand, der havde tilladt hende at hente den, saasom han havde brugt den ved Grøvtegravning, men uheldigviis tilhørte den Postvæsenet og var en Mærke pæl, dog ikke forsynet med noget Slags Mærke eller Tegn, Korsøer Kjøbstads Extraret idømte Konen 2 Gange 5 Dages Fængsel paa Vand og Brød. Overretten derimod, endskjøndt den har fundet Sagens Behandling for Underretten lovlig, frifandt hende aldeles, og paalagde det Offentlige Sagens Omkostninger, hvoriblandt Salairer til ikke færre end fire Procuratorer, der have været i Activitet for denne til 12 s. vurderede Lægtestumps Skyld. (Aalb. Av.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Framleygaard med Besætning er solgt til Justitsr. og Toldinspect. Grooss i Kolding for 13,000 Rbd.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
(Corresp.) Kjøbenhavn, den 21de August. Som en Løbeild er det igaar fløiet Byen rundt, at Prindsen af Augustenborg er entlediget fra Statholder posten over Hertugdømmerne, og sat a la suite i Armeen, og Hertugen af Glücksborg afskediget i Naade af Krigstjenesten. Erklæringen og Statsarvefølgen og Statens Udelelighed foraarsagede stor Glæde, men den var man saa temmelig forberedt paa; deels er Sagen saa reen og klar, at det ikke er muligt uden ved ond Villie at komme til et andet Resultat, og deels ligger det i Sagens Natur, at en Regjering aldrig kan falde paa at desavonere Staten. Om de ovennævnte Herrers Fjernelse af Statstjenesten var der derimod altid Tvivl, paa Grund af deres nære Slægtskabs- og Svogerskabs Forhold til den kongelige Familie. Prindsen af Augustenborg har aldrig været undet her, ikke fordi man har Noget imod Manden personlig, men meget imod hans politiske Grundsætninger, og det fjendtlige Sindelag, han altid har viist mod sit Fædreland. Hertugen af Glücksborg anseer man for en temmelig uskadelig Mand, og derfor vakte det ogsaa Forundring, da man erfarede, at han havde underskrevet den angustenborgske Protest.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Kornpriser. - London, den 14de August. Tilførselen, af indenlandsk Hvede, Byg og Havre vedblive at være ubetydelig og Beretningerne om Kartoffelhøsten lyde fra alle Kongerigets Egne meget ugunstige, hvilket har tilveiebragt noget mere Liv i Kornhandelen. Engelsk Hvede betaltes 1 Mk. 4 s. a 2 Mk. 8 s. pr. dansk Tønde høiere end forrige Markedsdag, og fremmed ufortoldet vedbliver at være spurgt for Belgien og Frankrig, men Forraadet er nu kun ubetydeligt, Byg var noget meere spurgt og de seneste Priser derfor faste. Havre solgtes villig til 10 a 20 Rbs. høiere Priis pr. dansk Tønde. (Folkebl.) Om Snareormen og Midlerne til dens Udryddelse eller til at standse den Odelæggelse, den anretter i vore Frugthaver. Snareormen har allerede i endeel Aar hjemsøgt enkelte af vore Frugthaver, men i de senere Aar udredt sig saa almindelig, at vi have den sørgelige Udsigt, dersom ei alvorlige Forholdsregler tages til dens Udryddelse, at vi inden et Decennium er gaaet, aldeles ikke ville erholde nogen Frugt meere paa de danske Øer, i det Mindste ikke her i Stiftet. Der er desuden ingen Grund til at antage, at dette Onde, uden at der gjøres Noget for at hæve det, kan regnes til de forbigaaende, i det Mindste er mig intet Tilfælde bekjendt, at disse Orme nogensinde have forladt en Frugthave, som de havde begyndt at gjæste, men derimod har jeg kjendt flere, der medtoges i den Grad, at samtlige Træer døde og maatte bortryddes, fordi Træerne svækkedes formeget ved aarligen tvende Gange at maatte skyde Blade, idet de første stedse fortæredes af Ormene, hvorved deres Livskraft omsider udtømtes. Denne Orm, der saaledes ødelægger vore Frugthaver, er grøn og meget liden, neppe en halv Tomme lang, almindelig bekjendt under Navnet Snareormen; den udklækkes ved den første Foraarsvarme, og naar Træet faaer de første Blade er den allerede tilstede for at fortær, disse, ligesom den senere fortærer Træets Blomster. Værsk angribes Æble- og Blommetræer, Pæretræerne tilføier den som oftest mindre Skade, fordi disses Blade og Blomster udvikle sig saa tidligen, at de blive for store og stærke for dette Jnseet; Kirsebærtræerne forskaaner den i Almindelighed aldeles, hvilket fremlyser deraf, at vi finde Kirsebær i de Haver, hvor al anden Frugt aarligen slaaer seil J Tydskland har den allerede for mange Aar siden været bekjendt og udbredt, først senere er den kommen til Danmark, men den har i en Række af 20 Aar i den Grad taget Overhaand her i Stiftet, at man nok uden Overdrivelse kan antage, at over 2/5 af vore Frugthaver ere medtagne deraf. J Særdeleshed er det paafaldende, i hvilken Grad den udbredte sig efter den strænge Vinter i 184344, hvorefter den viste sig i mange Haver hvor den tidligere ei havde været tilstede, og den har formere sig i den Grad, at hvor ifjor kun enkelte Træer i en Have vare angrebne deraf, iaar Blade og Blomster paa Havens samtlige Træer fandtes fortærede henimod Midsommer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-08-22
Efter Geheimeraad Hermbstadts og Prof. Ditt mars's Jagttagelser er denne Orm Yngelen af Vinter sommerfuglen (Phalaena geometra brumata), der fremkommer af Jorden fra Midten af October indtil Slutningen af November. Denne Sommerfugl er meget liden, kun Hannen kan flyve tæt over Jorden, Hunnen derimod, der ei er meget større end en Flue, kan kun krybe. Strax efter dens Fødsel opledes den af Hannen, der parrer sig med den, og efter Parringen kryber Hunnen op af Træstammen, hvor den lægger sine Æg i Mosset og Barkens Revner, meest endog i Nærheden af Bladknopperne. Disse Æg ere mørkebrune og meget smaae, mindre end det fineste Valmuefrø, men da ethvert af disse Jnsecter lægger en stor Mængde deraf, fremkommer til næste Foraar utallige Orme, der fortære Træernes Blade og Blomster og henimod Midsommer lade sig dratte ned fra Træet ved en fiin Traad, liig Spindelvæv, krybe ned i Jorden, hvor de forpuppe sig, hvorefter Sommerfuglen atter fremkommer om Efteraaret. Gjennemgaaer man dette Jnseets Naturhistorie, vil man finde det saare indlysende, at det ei forlader det Sted hvor det først er kommet, men derimod formerer sig saa stærkt, at det inden faa Aar er istand til at ødelægge den største Frugthave. Vinterkulden skader ei dets Æg, derom vidner dets stærke Udbredelse i Foraaret 1845. Foraarskulden, endog sildig Nattefrost, forstyrrer ei heller Ormen, den forstaaer ypperlig at værne sig derimod, ved at indspinde sig om Natten i det sammenkrympede Blads nederste Side. Det eneste Middel til Jnsectets Udryddelse er, at ødelægge Sommerfuglen, naar den om Efteraaret kryber op af Træets Stamme, eller søge at tilveiebringe andre Insecter (hvilket jeg længere hen skal omtale) der kunne fortære det.