JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1833-06-30
J disse Dage tildrog sig her følgende beklagelsesværdige Hændelse: En Smed ved Holmen, der fra Dreng havde arbeidet sig op til Mester – et ligesaafjeldent Avancement, som fra Gemeen til Officeer, havde med sin Søn, der var en haabefuld Elev af den polytechiske Anstalt, begivivet sig ud for at fiske, tilligemed to Andre. Glæden over den usædvanligt heldige Fangst bragte Sønnen til at yttre sin Glæde i vilde Spring, og Faderen vilde just advare ham, da han sprang op paa Baadens Ræling, tabte Balancen, og ved at gribe i Masten bragte den lette og ranke Baad til at kantre. Sønnen søgte nu forgiæves at redde Faderen, en Mand paa tredsindstyve Aar, og efter en udmattende Anstrængelse druknede Begge. De to øvrige Personer reddede sig. Faderen havde just for kort Tid siden naaet Maalet for sine Bestræbelser, da han var bleven ansat som Mester ved Holmen, og Sønnen skulde i den polytechniske Anstalt forberedes til det samme Maal. (N. M.) Liniedandseren Longuemare, bekjendt fra det afbrændte Nørrebroes=Theater, har aflivet sig ved flere Snit med en Barbeerkniv først paa Halsen og derpaa over Brystet og Livet. Skinsyge, foranlediget af hans Brud, skal have bragt ham til Fortvivlelse.
Viborger Samler, 1833-06-30
Forleden Dag fandt man i Frederiksholms Kanal Liget af en ni Aars gammel Dreng, hvis Fader, Udgiveren af Bladet Ossian, den blinde Lade, havde 8 Dage iforveien sendt han en Aften Kl. 8. hen i Urteboden at kjøbe Tobak, ved hvilken Leilighed Drengen sandsynligen er ved Vaade eller af andre Drenge styrtet ud over det lave Bolværk. Ligeledes har man fundet Liget af en Mand i Dyrehaven, efter Forlydende en Copiist, der af Næringssorg, skal have taget Livet af sig. Han skal efterlade sig Kone og Børn. Til disse Ulykkestilfælde kan endnu føies den, som Orgelbygger fordeelagtigen bekjendte Oppenhagen, der har bygget det herlige Orgel i Vor Frue Kirke, er forleden funden død paa Assistentskirkegaarden.
Viborger Samler, 1833-06-30
No. 122 af Kjøbenhavnsposten havde denne Gang et Censurhul paa omtrent en heel Colonne.
Viborger Samler, 1833-06-30
Samme Blad meddeler i et Udtog af en Privatskrivelse fra Paris blandt Andet Følgende: Som et Beviis paa den letfærdige Tone, der hersker i de fleste nye Vaudeviller, og hvorom vi ikke gjøre os en Jdee, kan anføres en af de nyeste: "Sous cles." der spilles af en eneste Dame; hun er lukket inde, Kjæresten kan ikke slippe ind, hun spiser og drikker, synger moersomme Couplets og klæder sig tilsidst af til det sidste Stykke; i samme Øieblik aabnes et lille Vindue over Kaminen: gjennem dette har Elskeren fundet Vei og springer ind, Pigen giver et Skrig, flyver i Seng, Elskeren kommer ganske taus og 1 Tæppet falder: – det gjør megen Lykke. - Carricaturer høre her til Dagens Orden. Paa et sees en Mand med et Æble i den ene Haand og en Pære i den anden, med Underskrift: "Æblet forførte Adam, Pæren Laanette."¬
Viborger Samler, 1833-06-30
J Sagen: Grosserer Randrup og Toldbetjent Mygind, betræffende en af Førstnævnte iværksat Jndsmugling af toldpligtige Varer, til hvis Befordring, han med Penge formeentligen havde bestukket den Sidstnævnte, samt Begges lovstridige Forhold under Jndsmuglingen, er Grosserer Randrup frifunden for Kammeradvocatens Tiltale hvorimod Toldbetjent Mygind bør til Fattigkassen bøde 24 Rbd. S.
Viborger Samler, 1833-06-30
Den 24de d. M. tog Hs. Kgl. H., Prinds Christian i St. Knuds Kirke Levningerne af St. Knuds og St. Albani skrinlagte Been i Øiesyn. Resultatet af denne Forretning lover Hr. Cancelliraad Hempel nærmere at meddele, og oplyser foreløbig, at i Nischen ved Alteret, hvor Kisterne have henstaaet, fandtes et sammenlagt Papir, hvorpaa, saavidt det var ufortæret, læstes følgende: Aar Sexten Hundrede Sex og Halvfemsindstive den En og Tyvende September Mand mon skrive blev Sanct Knud Konges Been, og St. Albani med Her satte ind igjen paa deris gamle Sted. Skrevet samme Tid i Hast Matz Pederssøn, Rostoch. Medtjener her til Kirken. Paa den Tid var . . . . . Stiftamptmand Doet Thomas – . . . . . . og Mag. D – . . . . . . Kitus Ligeledes blev i den ene Kiste fundet et lidet Stykke Papir, hvorpaa læstes: Til Efterkommerne som disse Kister finde Skal dette skreffvet staae til et sandfærdig minde Hin er Kong Knuds og den St. Albans Bolig blev Her funden og igjen her indsat, da mand skref Aar efter Christi Byrd det Sexten HundredeHalvfemsinds og Sex dem ingen Ufred schee! Fra det Holstenske. Da man synes almindeligt at antage, at Bælgfrugterne i Aar kun ville give en maadelig Høst, og Havren, hvad Qvantiteten angaaer, langt staaer tilbage for en almindelig Høst, saa har dette omsider opvakt Speculationsganden i Tønningen, hvor der i næstforrige Uge til forhøiede Priser er gjort betydelige Opkjøb af bemeldte to Artikler. Ogsaa Hvede af bedste Qvalitet fandt nogen Afsætning.
Viborger Samler, 1833-06-30
Ved Veile fangedes den 20de Juni 4 skjønne Fisk af Delphin-Ordenen; den største var 5 Alen lang.
Viborger Samler, 1833-06-30
Aalborg, 26de Junii. Jgaar høitideligholdt det 3die jydske Jnfanterieregiment sin almeenagtede Chefs, Hr. Generalmajor, Ridder v. Zytphens 50aarige Tjenestejubilæum.
Viborger Samler, 1833-06-30
Ved Stutteribesigtigelsen i Noldd. 21de De, bleve Præmierne for de bedste Hingste tilkiendte Hr. Proprietair Conradsen paa Nørlund 1ste, Herman Andersen i Onsild 2den og Niels Madsen Not ting 3die. Fire 4 Haarige Hingste brændtes med 6. og Krone, en Zaarig Hingstfole, tilhørende Hr. Tryde, i Foussing Mølle, belønnedes med 20 Rbd. Sølv.
Viborger Samler, 1833-06-30
Næste Dag, den 22de, brændtes 31 Hopper, som stutteridygtige; 116 Eiere af Fol, faldne efter brændte Hingste og Hopper, belønnedes, og fire Zaarige Hoppefoler belønnedes hver med 20 Rbd. r. S. SIANISSISSEMERTISSEMENTS.
Viborger Samler, 1833-06-30
Bekiendtgjørelser. Nylig hjemkommen hvid og rød Graves fra 1830 gl. Viin og Medoc fra 1831, Madera og Rinskviin fra 1822, franske Cathrineblommer, Lys St. Croix Pudderfuller, St. Croix Rom, Congo-Kampoy, MastrichterSaallelæder i Huder, Glas i Tavler, foruden alle Slags Colonialvare, faaes til nedsatte Priser hos C. Styr.
Viborger Samler, 1833-06-30
Nogle Hundrede Rigsbankdaler i kongelige Obligationer ønskes tilkjøbs. Boghandler Dons, til hvem Vedkommende behage at melde sig, slutter Handel derom, Catalog over en liden udvalgt Bogsamling, der bortsælges paa Auction i Aalborg den 8de Juli, faaes uden Betaling hos Dons.
Viborger Samler, 1833-06-30
En voxen, confirmeret og velopdragen Dreng, der regner og skriver godt og kan klæde sig selv, kan strax faae Employ ved en Handel i Randers, Aviscontoiret anviser. 16 gamle Sviin fra f. A., velholdte, og 10 svære og fede Stude, ere at faae tilkjøbs paa Duelund, 2 1/4 Miil sønden Viborg.
Viborger Samler, 1833-06-30
Placat. Efter Reqvisition af Viborg Amtstue bliver paa Herredernes Tingsted, Viborg Raadhuus, Torsdagen den førstkommende 11te Julii om Formiddagen Kl. 11ve foretaget Auction til Bortforpagtning sognevis for Aaret 1833, af de Viborg Bispestol tilkommende Kongetiender af Vorning, Hammersbøi, Østervelling, Lee og Helstrup Sogne. Forpagtningsconditionerne erfares ved Auctionen og derforuden paa Amtstuen og Herredscomptoiret. Middelsom og Sønderlyng Herredsfogderi. Viborg, 28de Junii 1833. No d. IIII.
Viborger Samler, 1833-06-30
(Hermed følger Holstebroe og Omegns Spare=Kasses Regnskab.) Redigeret af E. Nerenst, trykt og forlagt af A. P. Dons. Regnskab. for Polstebroe og Omegns Spare=Kasse for Tiden. fra 12te Mai 1832 til 11te Mai 1833. General for Bolstebroe og den 11te Mai Nede Sølv. Nødes.
Viborger Samler, 1833-06-30
Jndtægt. Paa Jnteressenternes Conti indestaaer: A. Jfølge Regnskab den 11te Mai 1832 indestod herpaa 25,598 Rbd. 19 s. B. Fra 12te Mai 1832 til 11te Mai 1833 af Jnteressenterne indskudt . . . . . . . . . 8,318 – 92 J Sparekassens FondA. Efter Regnskab d. 11te Mai 1832 indestod herpaa B. Renter fra de offentlige Kasser ere her tagne til Jndtægt: 11te Juni Termin . . . . . . . . 4de September af de inddragne 900 Rbd. med 11te December Termin . . . . . . . 7de Mai af de inddragne 500 Rbd. med . . Sparekassens Bogholderie. Foranstaaende Regnskab er af os, som dertil af Amtets Øvrighed udnævnte Revisorer, Sparekassen Jndskudte er i rette Tid indbetalt i Statskassen til Forretning. Holstebroe den F. A. Schulstad. Regnskab Omegns Sparekasse. Rbd. s.
Viborger Samler, 1833-06-30
Udgivt. Til Jnteressenterne ere af deres indestaaende Capitaler udbetalte . . . Af Sparekassens Fond er udbetalt. A. Renter ved fulde Uddrag . . . . . . . . 19 Rbd. 38 s. B. Renter hævede af Jnteressenterne: i Terminen 11te Juni . . . . . . . 11te December . . . . . . C. For at overgaae som Capitaler ere de i Terminerne ikke hævede Renter afskrevne: for 11te Juni . . . . . . . . . . 383 – 74 – 11te December . . . . . . . 398 – 80 – D. Til Udgivters Bestridelse. . . . . . . . 144 – 27 Paa Jnteressenternes Contii indestaaer . . . . . . 27,070 – 33 J Kassens Fond er beroende Sparekassens Overskud . 347 – 27 hvoraf i Kongens Kasse . . . . . . . . 27,300 – og i Sparekassens Værge . . . . . . . 117 – 66 – den 25de Mai 1833. F. C. Bay. revideret og befunden rigtig, hvorhos det med Vedkommendes Qvitteringer er godtgjort, at det i 19de Juni 1833. Aang. Fra Kassens Oprettelse til 11te Mai 1833. Ugivte GaardmænPersoner. Fruentimre og Huus-Embedsmænd, der et høre i Offentlige arretten, Børn. udenfor mænd af til anførte Foreninger. Tyende, Bonde. Borgere. Classer. Total Summa Classen. J standen. adskillige Eier Rdlr. Kassen er benyttet af. 449 112 186 ved ønskes 2924 Fag, havde læse, saa al bragt fore deraf udgaaet. 149 49 og udtaget . . . 1423 1064 13 94 16 1003/4 141767612 hol Rest Jnteressentere. Hvo 6 44 sk. med Capital...... 43201 1 al besse hos tales 2de al og opleyer Renter. 27,070 Rbd. 33 s. som er den Sum, Jnteressenterne efter dette Regnskabs 3die Udgives Post have indestaaende i Cassen. Directionen for Holstebroe og Omegns Sparekasse den 12te Juni 1833. S. A. Kielstrup. A. Boserup. J. Gjeding. C. Smith. J. Dahl. O. Krarup. Petersen. M. Faber. Det detaillerede Regnskab ligger i næste Maaned paa Sparekassens Contoir til Eftersyn for Enhver, som fremvise en af Kassens Contrabøger.
Viborger Samler, 1833-07-02
No. 79. 61de Aargang. den 2den Juli 1833. Tirsdagen. med Brevposterne. Den til Forsendelse. Kongelig privilegerede. Viborger Samler. muret HERISCHERTISSISSIIIIIIIIIIIIIIIIII ----- ISHAHARISCHERTISSEMEARA¬
Viborger Samler, 1833-07-02
Udenlandske Efterretninger. Frankrig.
Viborger Samler, 1833-07-02
Kamrenes Møder have nu ikke længer nogen Interesse, over 150 Deputerede skulle allerede have forladt Paris. J Anledning af Rygtet om en Opløsning af de Deputeredes Kammer bemærker Courier Francois, at denne Forholdsregel endnu ikke er afgjort i Conseilet, men at Ministrenes Opførsel noksom viser, at de have den i Sinde. Et Kammer, for hvilket man agter igjen at træde frem, skaaner man mere, end de gjøre." Han anfører en Mængde, Beviser paa denne ministerielle Ringeagt for Kammeret, hvoraf det nyeste er, at Finantsministeren ved Forelæggelsen af Budgettet for Pairskammeret erklærede, at Regjeringen ikke vilde bryde sig om det andet Kammers Afslag af Lønningen for de ledigblivende Bispestole, men vedblive at besætte disse Poster med nye Biskopper, og angaaende Lønningerne nok vide, siden at bringe Kammeret tilbage fra sin Beslutning. Fremdeles: "En i Aaret 1818 antagen Lovartikel bestemte, at Regnskabsopgjørelsen for det foregaaende Aar skulde forelægges Kamrene førend det løbende Aars Finantsforslag, saaledes at Kammeret, for det bevilgede et nyt Budget, kunde bedømme, hvorledes man havde holdt Huus med det Forrige, og hvorledes dets Forskrivter vare fulgte i de tidligere Finantslove. Dette har generet Ministeriet, og det har fundet det beqvemmere, at Kammeret bevilgede Aars-Budgettet, uden først at vide, hvorledes man havde baaret sig ad med de forrige Regnskabsaars Penge. Dette kostede kun et Ord; tvende Venner af Ministeriet overtoge Commissionen, og Kammeret tilintetgjorde sin Forgjængers Værk fra 1818, uden tilsyneladende at lægge den mindste Vægt derpaa. For Fremtiden forelægges RegnskabsOpgjørelsen først efter Bevilgningen af Budgettet, eller ogsaa slet ikke, hvilket da ogsaa omtrent er det Samme. Ved saadanne Anskuelser kan man tænke, sig, hvorledes Cour. J. har optaget den triumpherende Declamation af Jour. d. Debats, "at Juli Monarchiet endeligt har naaet sit Normalbudget ligesom ogsaa det sidste Blads Pukken paa, at den for umulig holdte Afvæbning ikke meere er et blot Løvte, men at den ogsaa alt er iværksat." Cour. Fr. siger: "Hvad synes Eder om denne Afvæbning, der beholder alle Stabe, alle Stammer, det hele Rytterie og Artillerie, og til Gjengjæld forBortsendelsen af nogle 1000 Soldater paa ubestemt Permission fordrer 35 Mill. af Eder, for at omringe Paris med Bastiller."
Viborger Samler, 1833-07-02
Den 12te Juni holdt de Bretagner Patrioter for første Gang siden Julirevolutionen igjen en Fest. Denne Forsamling havde under Restaurationen en afgjort politisk Betydning og fra den skriver sig, som bekjendt, den første Skattevægrings=Association, under Hr. Keratris Styrelse. Commissairer vare tilstede ved denne Forsamling, de Deputerede GlasBizoin og Luminais, Advocaterne Lebreton, og Legraverent og den bekjendte Skribent Fontean. Gen. Lafayette og Hr. Salverte, der begge ved Familiebaand høre til Bretagne, vare tilstede, ligesaa Hr. Laffitte, skjøndt han ikke staaer i noget Forhold til Bretagne, derimod havde 4 Deputerede fra denne forhenværende Provinds undskyldt sig. Der udbragtes en Mængde ultra- liberale Tofts hvoriblandt af Dr. Leroux en paa den politisk Udholdenhed. Denne Togst anvendte Lafayette paa sig selv i en mærkværdig Tale, hvori Nordamerica og Revolutionen af 1789 meget omtaltes. Han sluttede med følgende Ord: "Endeligen kom vor Revolution of 1830. Vi kjende Alle Bretagnernes Andeel i samme, og naar jeg befinder mig blandt Eder, mine dyrebare Venner, da synes jeg igjen at indaande Barricadernes og Raadhusets Atmosphære. Gid vi maae blive enige, for at forsvare denne vor Julirevolution, ikke alene mod Attentaterne af den gamle Contrarevolution, som vi maatte bekjæmpe efter 1789, men ogsaa mod hiin anden Contrarevolutions Machmationer, der under vore egne Farver gjerne vilde bringe den til at gaae tilbage. Dengang erobrede vi store Rettigheder; men der mangler meget i, at alle Følger og Løvter ere blevne virkeliggjorte. Dette ville De udrette, m. H., ikke alene i Frankrig, men i Europa, og dette skal være den 5te Act af Revolutionen fra 1789. Jmidlertid forestaaer jeg den følgende Togst: For Bretagnernes Patriotisme i 1789 og 1830, for Frankrigs Lykke og Europas Emancipation!" – Jndvaanerne i Bergerat have protesteret mod Grev Argouts Paastand, at de gjerne saae, Polakkerne droge bort.
Viborger Samler, 1833-07-02
Den franske Regjering har modtaget Depescher af 1ste Juni fra Admiral Roussin i Constantinopel, hvori indeholdes den mellem Porten og Rusland angaaende sidste Magts Jntervention afsluttede Tractat. Den 1ste Artikel angaaer det ottomanniske Gebeets Rømning af de russiske Tropper, der skulde begynde, saasnart Jbrahim tiltraad sin Tilbagemarsch, dog ikke for den 26de Mai. Jfølge den anden Artikel skal der tre Maaneder efter Romningen skrides til Liquidation for de Skadesløsholdelser, som Storherren skylder Keiseren for den tilsendte Hjælp. Ogsaa ville de franske Blade vide, at der existerer en hemmelig Artikel, ifølge hvilken Porten indtil Afslutningen af en definitiv Overeenskomst ikke maa tillade noget fremmed Krigskib at løbe ind i Dardanellerne. J Øvrigt vare Russernes Anstalter til Tilbagetoget just ikke rykkede langt frem; imidlertid fornyede Grev Orlow sine høitidelige Forsikkringer i denne Henseende. De franske Ministre skulle ingenlunde være tilfredse med disse Depeschers Jndhold.
Viborger Samler, 1833-07-02
Le Moniteur af 20de Juni indeholder en omstændelig Beretning fra General Desmichels, Commandant i Oran, over en almindelig Fægtning med de omkringboende Arabere. Marabutten Mehaleddin havde oprørt alle Stammer mod Franskmændene, og den 25de Mai dannede sig tvende store Leire tre Mile fra Oran paa Veien til Maskara; de kunde omtrent indeholde 9000 Ryttere og 1000 Md. Fodfolk. Generalen lod den følgende Dag opføre et Blokhuus paa Sletten ved Oran, og den næste Dag en Afdeling Tropper rykke derhen. Det kom til en 7. Timers Fægtning, hvori Franskmændene kun anslaae deres Tab til 2 Døde og 30 Saarede, Fjendernes derimod til 200 Døde og 600 Saarede. Beretningen forsikkrer, at man vilde have forfulgt Fjenden, hans Overlegenhed uagtet, hvis man kunde have lovet sig nogen Nytte af en saadan Bevægelse. Araberns Nederlag maa dog ikke have været saa fuldstændigt, da de den næste Dag udsendte en Hob for at recognoscere Blokhuset. To Dage derefter angrebe de endog samme med en liden Kanon, men maatte trække sig tilbage. Natten mellem den 31te Mai og den 1ste Juni ophævede de deres Leire. – Jfølge senere Efterretninger havde tre Hovedstammer underkastet sig; en af disse, el Fast, havde stillet 30 velberedne Spadis til de Franskes Disposition. Staden Belida havde tilbudt sig at betale Frankrig den samme Tribut som fordum Deien. - Om Krigsministerens Oplysninger i de Deputeredes Kammer angaaende Algier ere Meningerne deelte. Man undrer over, at Marschal Clauzel har givet sig tilfreds dermed, og troer, at det Hele har været en mellem begge Marschaller aftalt Comoedie, for at op hjælpe Krigsministerens sjunkne Credit. 8 Dage i Forveien havde Marschal Clauzel en lang Audients hos Kongen angaaende denne Gjenstand, hvori der skal være givet ham at forstaae, at Politiken endnu ikke tillod et cathegorisk Svar; Frankrig havde vistnok Lyst til at beholde Colonien; men man maatte undgaae enhver mislig Berørelse med England. Da Clauzel gjorde de aftalte Spørgsmaal, skal han have havt sin Udnævnelse til Generalgouverneur i Algier i Lommen. Paafaldende er det vistnok, at man efter tre Aars Forløb endnu ingen definitiv Beslutning har fattet, og at en for nylig til Constantine bestemt Expedition blev pludseligt opgiven. J Øvrigt beskiæftige Franskmændene sig med at gjøre Proselyter i Algier, hvor der allerede sidst i 1831 udnævnedes en apostolisk Præfect; nu hedder det, at et nyt Bispedømme skal oprettes i Bona (Hippona), og at Abbs Guillon, Huset Orleans's Aumonier, nuværende Biskop i Marocco in partibus insidelium, er bestemt til den hellige Augustins Efterfølger.
Viborger Samler, 1833-07-02
Tyrkiet. Fyrst Milosch har sammenkaldt det almindelige Opbud, og har begyndt at fordrive de tyrkiske Autoriteter fra de Districter, der ifølge Freden til Adrianopel skulde indlemmes i Servien. Han synes at have benyttet sig af Portens Forlegenhed, for uden videre Omstændigheder at sætte sig i Besiddelse af Lande, der vel vare tilsikkrede Servien, men hvis Grændser dog nærmere skulde bestemmes. Hans meget roste Hengivenhed mod Porten bliver herved noget tvivlsom; men skjøndt man skal være meget forlegen derover i Constantinopel, er der dog Jntet at gjøre ved Sagen, og Sultanen bliver nodt til, ogsaa hertil at gjøre en venlig Mine. Bosnierne synes at gaae mere aabent tilværks end Servierne; de forebringe frit og uden Omsvob deres Klager, og bruge Magt, naar man ikke vil laane Øre hertil. Servierne derimod føre venskabelige Ord i Munden, og give de største Forsikkringer om Troskab, medens de spotte Sultanens Autoritet og fordrive hans Afsendinger.
Viborger Samler, 1833-07-02
Denne Begivenhed maa gjøre stor Opsigt i Constantinopel.
Viborger Samler, 1833-07-02
Blandet. J Bøhmen har man det Rygte, at en Sammenkomst vil finde Sted i Toplitz mellem Keiserne af Rusland og Østerrig og Kongen af Preussen. – Jfølge The Sun skal Kongen af England ved Erkebiskoppen af Canterbury have givet Biskopperne, især de 6 eller 7, der stemte for Hertugen af Wellingtons Motion angaaende Portugal, en stærk Jrettesættelse forden Uforsigtighed, hvormed de blande sig i verdslige Ting, og gjort dem opmærksomme paa den Fare, hvori de bragte deres Ret til Sæde i Parlamentet. – J Paris vilde man den 23de Juni have Underretning om et Oprør i Turin, hvori baade Folket og Garnisonen skulle have taget Deel. – Rygtet om, at Prindsen af Oranien skulde ville foretage sig en Reise til England, modsiges nu fra Haag. – Jfølge baierske Blade ere 11 Studenter fængslede i Erlangen og bragte til Münchens Citadel.
Viborger Samler, 1833-07-02
Indenlandske Efterretninger. Kjøbenhavns Børs-Cours den 28de Junii. Hamborg 2 M. - A vista 209. Species 208 1/2. - Specier solgtes til 12 Mk. 8 s. Obligationer (uden Renter) 91 1/2 a 92. Nationalbank=Obligationer (af Laanet den 4de Febr. 1820.) 102 Rbd. r. Sølv eller 106 1/2 Rbd. Sedler pr. 100 Rbd. rede Sølv. Disconto 4 pCent.
Viborger Samler, 1833-07-02
Kjøbenhavn. Under 30te Mai har Hans Majestæt entlediget Overkammerherre og Overhofmarschal Hauch, efter Ansøgning, i Naade fra hans Post som første Medlem af den Kongelige Direction for Stutterievæsenet, og Veterinairskolen, samt fra de øvrige Forretninger, der i denne Egenskab have været ham overdragne.
Viborger Samler, 1833-07-02
Efter næsten 50 Tjenesteaar blev for kort Tid siden Hr. Oberst v. Michaelsen, R. af Dr., første Bataillonscommandeur i det 2det Jydske JnfanterieRegiment, udnævnt til Chef for Kronens Regiment. J Anledning af Hr. Oberstens Embedsjubilæum den 25de dennes, begave Dhrr. Officerer og Mellemstabsbetiente af førstnævnte Regiment, i hvilket han havde tjent 17 Aar, sig samlede til Hs. Høi velbaarenheds Bopæl, for at bringe ham deres forenede Lykønskning, og, som et Minde om, og et Beviis paa deres personlige Agtelse og Hengivenhed, at overrække ham en, i dette Øjemed forfærdiget, smagfuld og med passende Jnscriptioner forsynet Sølvpocal der veiede omtrent 52 Lod, hvilket skete af Regimentets Høistcommanderende, Hr. Oberstlieutenant v. Stricker, og med rørt Hjerte modtoges den af Hs. Høivelbaarenhed. Regimentets, for Tiden fraværende, høje Chef, Hs. Høifyrstelige Durchlauchtighed, Generalmajor Prinds Vilhelm til Hessen, har naadigst værdiget, i Forening med ovennævnte Herrer, at contribuere til Pocalens Anskaffelse. Besjælet af samme Følelser havde Regimentets Commandeersergeanter og Sergeanter bekostet en smuk, ligeledes med Jnscription prydet, Sabel, som i Samtliges Nærværelse overraktes Hr. Obersten af den Ældste, Commandeersergeant og Dannebrogsmand Meyer, og bares endnu samme Dag af den hædrede Høvding. For dem som maatte have ifinde herfra at gjæste Ramlösa i Brøndtiden, hvilket nu, ved de fra den kongelige Generalpostdirections Side trufne Foranstaltninger, er forbundet med langt færre Omkostninger end forhen, vil det tillige være behageligt at erfare, at der den 14de, 15de og 16de Juli skal holdes et stort Hestevæddeløb i Nærheden af Ramlösa, og at enhver Fremmed kan ved forud at gjøre Bestillinger paa Brønds-Contoiret i Helsingborg, til billige Priser, paa selve Ramlisa erholde Værelser Beværtning, Vogne og Heste.
Viborger Samler, 1833-07-02
Det forhen omtalte Anlæg for kunstige Mineral vandes Tilberedelse i Kjøbenhavn, der i nogen Tid har været under Arbeide, er nu saavidt fremmet, at Indretningen, der skal føre Navnet: Rosenborg, Sundheds-Brønde, allerede i Løbet af næste Maaned vil vorde aabnet, saavel for dem, som paa Stedet ville drikke Mineralvandet, som for dem, der ville kjøbe deraf til Brug udenfor Indretningen. Betalingen for de egentlige Brøndgiæster, som paa Stedet drikke Vandet, vil blive fastsat til fire Rbd. ugentligen. Som Brøndlægge assisterer Hr. Livchirurg Holmer.
Viborger Samler, 1833-07-02
Saasnart Blok Tørens svækkede Helbred tillader det, agter han, selv at paatage sig Udarbeidelsen af Avisen Hamborgposten", som, ifølge store sammenstødende Vanheld og Tab, under den sildigere Tids Mangel paa vigtige Begivenheder, maa standse indtil videre, fra tilstundende 1ste Juli. Odense den 28de Junii. J Onsdags Formiddag Kl. 10 tiltraadte Hs. K. H. Prinds Christian Frederik, ledsaget af vores hjerteligste Ønsker, Reisen herfra til Sielland. – Fra den tidlige Morgenstund igaar trak et stærkt Tordenveir her over Egnen, hvilket dog kun for en kort Tid kom temmelig nær At Syvsoverdagen medbragte Regn, var lidet trøstende for dem, som fæste Troe til de gamle Mærkedage.