JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
En galant Herre i München har opfundet et eget Middel til at sikkre sig sin Elskedes Troskab. Til Husvalelse for alle Skinsyge meddele vi det her: Hele Dagen bevogter han sin Elskerinde, men naar Forretninger nøde ham til at forlade hende, indelukker han hende, aflaaser Døren, og forsegler den med sit Signet. Da Døbler forleden viste sine Kunster for et Privatselskab i Wien, gik pludselig Sømmen paa hans ene Ærme og, hvorved Magieren i Begyndelsen kom i en ikke ringe Forlegenhed. Men han vidste strax at hielpe sig ved et sjeldent Kunststykke. Han forlangte en almindelig Synaal, som Fruen i Huset rakte ham. Silken vilde han lave sig selv. Han sendte Bud efter Portneren, en fiirskaaren, robust Mand, og trillede ham saalænge mellem Fingrene, til han havde forvandlet. ham til den fineste Silketraad. Nu stak han denne i Naalen, og syede Ærmet sammen. Derpaa rystede han den tykke Portner ud af Ærmet. (Wiener Theaterzeitung Nr. 25.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
J det af Kunstnerne i München foranstaltede Maskebal vil blive fremstillet Keiser Maximilians Jndtog i Nürnberg; der har allerede meldt sig 200 Deeltagere. Costumerne, nøiagtigen tegnede og udførte efter historiske Angivelser, ville med store Bekostninger blive leverede af Kunstnerne. Toget bestaaer af Keiseren og Keiserinden, med et stort Antal Hofcavallerer og Damer, Pager, Landsknegte, Hofnarre, Patricier og Borgere fra Nürnberg, Albrecht Durer, netop som han modtager Kunstnervaabnet af Keiseren, Hans Sachs og Mestersangerne, fulgte af Harleqvinen, og tilsidst Folket. Dette lange Tog begiver sig fra Maskeballet til Hoftheatret, og derfra til den store Sal i Odeon, hvor en stor Banquet finder Sted, som Staden Nürnberg giver Keiseren.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
J det sydlige Tydskland har man ved Aarets Slutning endnu havt den blideste Sommer, der vedvarede endnu hen i Januar. En sand Foraarsluft, Sommerfugle, Sværme af Myg og 8 Graders Varme havde forhøiet Juleglæderne. Ja i det Würtembergske steg Middagsvarmen endog til 14 Grader; man saae Blomster i Haverne, Knopper paa Træerne, Hjorderne paa Græsgangene og man plukkede – Jordbær. Fra Schweiz meldes det samme. J Athen, i Grækenland, har man i Julen ikke kunne holde det ud for Hede. Man havde i Skygge 19 Graders Varme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Paa Elben er det sjeldne Tilfælde indtruffet, at et Handelskib, nemlig det preussiske Skib "Danzig", er saa koldssalsk, at det ikke har kunnet gaae, med sin fra Brasilien hentede Ladning af 12,000 Sække Caffe, op til Hamborg, men har maattet losse i Cuxhavn. Jalmindelighed lade de Coffardieskibe som komme til Hamborg ikke mere end 4500 Sække af denne Varesort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
J Aachen har man med Forbauselse læst, at Hr. Laurent er bleven indviet til Bisp over Hansestæderne og Danmark. J Lüttich – skriver man 4 holdtes derfor den 27de Decbr. stor Jubel iblandt Jesuiterne (!). Laurent er født i Aachen og man troer, at denne Kaldelse vil have vigtige (jesuitiske) Foranstaltninger til Følge i det nye Bispedømme. De Besindige troe dog, at der i denne Henseende vil blive stillet ham meget i Veien. Man nævner Kiel som det Sted han agter at residere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
J Holsteen, i det Eutinske, har man fundet to Mennesker ihielfrosne. De Ulykkelige vare en Jødekone med sit Barn, hvilket sidste fandtes omslynget af Moderens stivnede Arme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Fra Vesterhavet og Liimfjorden kan desværre atter ventes sørgelige Efterretninger. Foreløbigt erfares fra Løgstøer, at denne ulykkelige Bye har paany været udsat for Rædsler og Ødelæggelser, idet Vandet om Natten mellem den 19de og 20de de, steeg til en saadan Høide, at det truede med hvert Øieblik at styrte ind i Husene, hvis Beboere atter maatte pakke sammen og flygte bort derfra. Endnu den 23de skreves derfra; Vandet vedbliver at stige, og Alt lever i største Frygt for Storm, der vil medføre ny Ødelæggelse over os." J Aalborg var Vandet saa høit, at det ved Vesteraa trængte ind i Husene. Fra og til Toldkammeret maatte man seile i Baade. Vandet stod der kun 1 1/2 Fod under den Høide, det havde i sidste Stormflod, Januar 1839, men lykkeligviis var det dennegang temmelig roligt Veir. (Ogsaa her i Aarhuus har man i de senere Dage havt et saa overordentligt Høivande, at det paa sine Steder truede med at gaae ind i Husene.) En af Aalborgs ældste og agtede Borgere, Kjøbmand Niels Hilligsøe, er paa en Forretningsreise afgaaet ved Døden i Thisted den 21de ds. (Aalb. Av.) Tre Konger.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
(Af Kyvnsbladet "den Frisindede for 11te Januar.) Tre Konger vi have forvist i vor Stad, Den Ene paa Thronen fornylig sad; Nu ligger han udstrakt paa Liighaaren bleg, Den Anden paa Thronen istedetfor steeg. Gud give ham Styrke at styre os ret; Thi Kronen er ikke, som Faldhatten let! Om Smigrerne juble det tusindfold ud, Veed Christian fuldtvel dog, han er ingen Gud. Men stor kan han vorde, og elsket som Faa; Tilbedelse vil han vist ikke attraa: Den tilkommer ene kun Drotternes Drot, Hvis Naade betroede ham Scepteret blot. Men, Hvo er den tredie Konge da her? Nysgjerrigen spørger mig sagtens Enhver. Den tredie Konge - ja hør nu og skjælv, Den tredie Konge er netop vi selv. Thi Alle i Landet, baade Store og smaae, Regjeringskunsten nu ville forstaae; De vide, hvad Landet kan bringe i Flor, Hvordan man skal styre dets vaklende Ror. Hvordan her skal ordnes, at Taarer og Nød Kan standse, og Alle faae Arbeid og Brød, Hvormed skal betales den trykkende Gjæld, Saa Danmark kan stige i Hæder og Held, Om Sligt veed den tredie Konge Beskeed, Og undres, at ikke den anden det veed. Forøvrigt geraade det Jngen til Spot! Jeg troer dog, de Fleste det mener ret godt. Og bedre at tænke lidt over den Sag, Og bedre at være for varm end for kold, End samle i Mørke ved høilyse Dag; Forglemme sin Tid for det graanede Old. Slemt er at regjeres, men kom dog ihu Langt værre det er at regjere endnu Forlangt Jndrykkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Da Redacteuren Hr. Röe har nægtet nedenstaaende, Inserat Offentlighed i Aalborg Stiftstidende, paa Grund af at det indeholder efter hans Formening et stærkt graverende Angreb paa en Mands offentlige Stilling, og dets Jndhold ugrundet, samt udenfor Publicums Jnteresse, har jeg seet mig nødsaget at anmode Redactionen af Aarhuus Stiftstidende at optage samme, da jeg i flere Henseender er af en modsat Mening. Da jeg maae antage, at det ikke kan være udenfor Publikums Jnteresse at vide hvorfor jeg saa pludseligen skilte mig ved Hr. Bataillonschirurg Clemmensen; at det er min Jnteresse at tilintetgjøre et Rygte om et Dødsfald, som ikke har fundet Sted; og at det er min Pligt at berigtige en feil Annonce, endmeer, da det Hele er Sandhed, desværre sørgelig Sandhed, finder jeg ingensomhelst Grund til at bifalde Hr. Rees Mening. Hr. Ree selv pleier sjelden at være skaansom, naar han svinger Critikens Svøbe; han glemmer somoftest Sagen for Personen; dog, hvormange see ikke feil af Splint og Bjælke.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
For at gjendrive det Rygte, at min ældste Søn Axel ogsaa skulde være død, kan jeg herved med inderlig Glæde underrette Venner og Bekjendte, at, næst Gud, maa jeg takke Hr. Bataillonschirurg Lund for hans Frelse. Beklage maa jeg, at jeg ikke for skilte mig ved Hr. Bataillonschirurg Clemmensen, da jeg desværre ikke kan undertrykke den Tanke at min næstældste Søn Gusta isaafald ikke vilde være bleven et Offer for Døden. Jmidlertid anseer jeg det for Pligt at tilbagekalde, at det ikke var Typhus, men Jnflammation i Struben, der var Aarsag i hans Død, hvilket Hr. Clemmensen ikke kunde fragaae, da han senere obducerede ham, efter at han først havde angivet Typhus, saavel for mig, som paa Døds attesten. Endvidere da min ældste Søn Axel laae af samme Tilfælde (Typhus), efter Hr. Clemmensens Mening, og Sidstnævnte intet Haab gav, frabad jeg mig hans Besøg og tilskrev ham saalydende: "Da tvende af mine Børn ere blevne et Offer under Deres Behandling, vil jeg dog forsøge om ikke en anden Læge skulde være heldigere med at frelse den Tredie." Af hans Giensvar tillader jeg mig at anføre, nogle af hans egne Ord: J de 5 Aar jeg har levet og virket her i Aalborg, er det første Gang jeg har modtaget et saadant Brev, som det fra Dem, en naturlig Følge af, at intet Lem af de øvrige Familier, hvis Huuslæge jeg er og har været, er død under min Behandling." At denne hans Yttring er arrogant, betvivler vist Jngen; men hvorvidt den er overeensstemmende med Sandheden eller ei, vil jeg overlade dem at bedømme, hvis Læge han er og har været. Aalborg, den 18de Januar 1840. Saxtorphlassen, Lieutenant.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Bekjendtgjørelser. Ifølge allerhøieste Ordre skal den 1ste Februar d. A. paabegyndes en Folketælling og denne derefter uafbrudfortsættes, for snarest at tilendebringes.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Da vi nu antage at det vil give meere Sikkerhed forat ikke nogen Person forbigaaes, hvis Huuseierne forud forfattede en Fortegnelse som kunde blive til Veiledning for de Mænd, der foretage Tællingen, og da ei allene disse derved lettes Arbeidet, men det ogsaa formenes at kunne convenere Beboerne, saa ville vi herved anmode samtlige Gaard- og Huuseiere om, til førstk. 1ste Febr. at have en saadan Fortegnelse færdig. Denne skulde da indeholde Opgivende paa enhver Familie og dennes enkelte Lemmer med fulde Navn og Alder, saaledes at det Aar, hvori Nogen er indtraadt beregnes som fyldt. – Fremdeles alle enkelte Personer, Militaire derunder indbefattede, som boe eller logere i Huset om Natten og ikke have noget fast Opholdsted andetsteds i Danmark. - Separerede Mænd og Hustruer anføres som Enkemænd og Enker. Enhvers Erhverv bliver at opgive, og hvis de have flere da enhver af disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
I Henhold til Cancelliets Bekjendtgjørelse bemærkes det, at Hensigten med Tællingen kun er at erholde en nøiagtig Oversigt over Befolkningen og hvoraf den bestaaer, saa der ikke vil være Grund for Nogen at tilbageholde eller lægge Skjul paa disse Oplysninger. Aarhuus, den 14de Januar 1840. Magistraten.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Efter Begjering af Commissionen for Aarhuus Faktigvæsen, foretages Auction Torsdagen den 13de Februar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10-12, over efterfølgende bemeldte Fattigvæsen tilhørende Steder, nemlig : 1. Stedet No. 247 paa Hjørnet af Badstuegade og Klostergaden, bestaaende af 3 Fag 1 Etage Forhuus med Gaardsplads og et lidet Stykke Havejord, samt fælleds Indkjørsel. 2. Stedet No. 12 paa Skolegade, bestaaende af 3 Fag. Huus, med Gaardsplads og et lidet Stykke Haugejord. 3. Stedet No. 494 paa Fiskergade, bestaaende af 2 Fag Huus med Haugeplads. Auctionen afholdes i Eiendommene og begynder saaledes Kl. 10 i Stedet No. 247. Conditionerne kunne forinden Auctionen erfares hos Fattigkommissionen. - Hvilket herved bekjendtgjøres. Aarhuus, den 24de Januar 1840. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Torsdagen den 30te Januar d. A., Kl. 10 Formiddag, bliver, efter Eierens Begjæring, ved Auction bortsolgt i Marselisborg Ladegaardskov, omtrent 150 Bunker Udluftning. Liebhaverne ville møde ved det første Skovled bag Haven. Hads & Ring Herreders Contoir, den 22de Jan. 1820. Lanng.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Tirsdagen den 4de Februar d. A., Kl. 10 Formiddag, bliver paa Grenaae Raadstue afholdt Auction over det til Amtsprovsternes Lønningsfond henlagte Tiendekorn af Carlbye Sogn for 1839, til Beløb circa 17 Tdr. Rug, 33 Tdr. Byg og 33 Tdr. Havre. Lysthavende indbydes. Nørre Herreds=Contoir i Grenaae, d. 21de Jan. 1840. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Efter vedkommende Udlægshavers Forlangende, bekjendtgjøres herved til Efterretning for alle Vedkommende at den den 23de Septbr. f. A. over Kjøbmand Hans Brøchner Mommes Gaard No. 31 heri Byen med Jordlod paabegyndte, men paa Grund af erklæret Appel udsatte 3die Auction, vil blive fortsat i selve Gaarden Mandagen den 17de Februar næstkommende, Formiddag Klokken 11. Auctionsretten i Horsens, den 18de Januar 1820. Ræder. Grundet paa passeret Udlæg for Kongelige Skatter og Commune=Afgifter for 1ste Halvaar 1839 bliver det Johan Jensen tilhørende Sted, Brandforsikkrings No. 47, paa Storegade i Grenaae, bestaaende af et Forhuus paa 10 Fag og et Baghuus paa 4 Fag, stillet til Bortsalg ved 3 Auctioner, der afholdes paa Grenaae Raadhuus: Løverdagen den 22de Febr. d. A. hver Dags For 21de 7de Marts - og 3 middag Kl. 10. Conditionerne kunne forinden erfares hos Undertegnede. – Hvilket herved bekjendtgjøres til Efterretning for Liebhavere, Eieren samt Panthaverne i Overeensstemmelse med Placat 22de April 1817. Greenaae Byefogedcontoir, den 21de Januar 1840. Lagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Skibs-Salg. Paa Grund af den store Concurrence i Paquetfarten mellem Aarhuus og Kjøbenhavn, agter jeg at sælge Paquetskibet Prindsesse Caroline, som hidtil har været ført af Skipper Brasch. Skibet er bygget 1835, altsaa nyt og godt, det er maal til 21 1/2 Læst og vil rimeligviis naar Kahytterne blive fløifede lade imellem 9 a 1000 Tdr. Korn; det er i enhver Henseende godt udhalet med staaende og løbende Redskaber, Seil, Ankere, Touge og Kjættinger, hvoraf Touget aldrig har været brugt. - Skonnerten Prindsesse Caroline er endvidere propert udstyret og indrettet med tre Kahytter for Passagerer som deri kan have mange Beqvemmeligheder. – For saadanne Kjøbstæder her i Jylland hvorfra endnu ingen beqvemme Paquetter ere etablerede, vilde dette Skib særdeles være at anbefale, da det tillige er et godt Søeskib og i Seilads kan maale sig med de fleste.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Prisen paa dette Skib vil i Forhold til Conjuncturerne og dets Godhed blive billig, ligesom Betalings=Conditionerne for solide Kjøbere favorable. – J Mangel af directe Salg ønsker jeg og at borttuske samme imod et større Skib, paa 40 a 50 Læster. - Reflecterende behager at henvende dem til undertegnede Rheder. Aarhuus, den 24de Januar 1840. Marcus G. Bech.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Møllesalg. Vandmøllen, Gammel-Mølle i Aalborg, med tilhørende Bopæl, Gaards= og Staldrum, Kornlofter osv. og en smuk Have, samt Veirmøllen Kjersholmen, 1/4 Miil fra Østerport, i Nørretranders Sogn, hvilke samlede udgjøre et af de største Mølleværker i Jylland, kunne erholdes tilkjøbs underhaanden og tiltrædes 1ste Mai d. A. Nærmere Underretning om denne Eiendoms Beskaffenhed, samt Kjøbs-Betingelser osv., kunne erfares, naar man enten personlig eller i portofrie Breve henvender sig til undertegnede Eier, boende i Gammel-Mølle. – En stor Deel af Kjøbesummen kan blive staaende i Eiendommen. Aalborg, den 2den Januar 1840. Chr. Møller, Kiøbmand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
En Vandmølle, beliggende vestlig for HorAuksens, er underhaanden at erholde tilkjøbs. Den har Mølleskyld henimod 3 Tdr. og dens tilliggende Jordeiendom har circa 3 Tdr. Hartkorn, Ager og Eng. Møllen drives med 2 Overfalds=Vandhjul, der have verflødig Vand til enhver Tid af Aaret, og har en Rugqværn, en Pilleqværn og en Boghvedeqværn, samt et fortrinligt Stampeværk – det eneste i Egnen. I det sidste Aar har Møllen indbragt circa 150 Tdr. Korn og Stampeværket henimod 250 Rbd. Dens Tilliggende ud gjor et Areal af henimod 200 Tdr. Land sandmuldede Jorder, tildeels med Leerunderlag, foruden Hede og Mose; Kalkmergel findes i Overflødighed paa Marken i en Dybde af 1 1/2 a 2 Alen. Heavlen er 40 a 50 Læs. Udsæden har hidtil været 10 a 12 Tdr. Rug, 3 Tdr. Byg, 7 a 8 Tdr. Havre, Kreaturholdet er 2 a 3 Heste, 16 Fæekreaturer, 40 Faar, 16 a 18 Sviin. Bygningerne, der for faa Aar siden ere opførte af Grundmuur, ere assurerede for 6920 Rbd., og Stuehuset afgiver god Boepæl for enhver Familie. Tiltrædelsen kan skee efter Kjøberens Ønske. Af Kjøbesummen kan Halvdelen blive indestaaende, i Eiendommen, 2000 Rbd. fordres udbetalt ved Tiltræde sen og Resten efter Overeenskomst. Det nærmere erfares naar man personlig eller i portofrie Breve henvender sig til W. Schytte i Hersens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie. Landeiendom til Salg. Paa Grund af anden Bestemmelse agtes snarest mueligt underhaanden bortsolgt, en særdeles god Landeiendom i Egnen af Horsens, der har et Tilliggende af circa 130 Tdr. Land geometrisk Maal, Ager og Eng, gode leermuldede Jorder, en Høeavl af 60 til 80 Læs, der meget kan udvides, overflødig Tørvejord, samt meget gode Bygninger, der afgive en beqvem og i flere Henseender behagelig Boepæl for enhver Familie, Skatter og Tiender andrage neppe 1000 Rbd. aarlig. En tredie Deel af Kjøbesummen forlanges udbetalt i Juni Termin d. A. Resten efter nærmere Overeenskomst. Tiltrædelsen kan skee til 1ste April eller 1ste Mai d. A. efter Kjøberens Ønske. Det nærmere erfares naar man behagelig i portofrie Breve eller personlig henvender sig til W. Schytte i Horsens.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Gaard-Salg. En Gaard, beliggende i en smuk og behagelig Egn, staaende for Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. (efter den nye Matricul 2 Tdr. 7 3/4 Skp.) med et Areal af circa 90 Tdr. Land god Muldleerjord, betydelige Enge, meget gode Bygninger og indrettet til Beboelse for en Familie uden for Bondestanden, kan erholdes tilkjøbs paa meget billige Vilkaar og tiltrædes 1ste April eller 1ste Mai d. A., naar man snarest mueligt henvender sig til Niels Schested i Tvilum pr. Skanderborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Jordegods til Salg. En Hovedgaard med noget over 200 Tdr. Hartkorn Bøndergods, betydelige Tiender og udmærkede Jorder, beliggende i Nærheden af en af Jyllands største og vigtigste Handelstæder, agter Eieren underhaanden at afhænde. Nærmere foreløbige Oplysninger kunne erholdes hos Hr. Procurator Proprietair Jngerslew i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Sæde=Byg og Havre, af fortrinlig Qvalitet, kan erholdes i Birkedommergaarden i Hammel, naar Anmeldelse herom skeer inden Februar Maaneds Udgang. Byggen er Gradet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Den Leilighed i Gaarden No. 618 paa Vestergade, som beboes af Hr. Jngenieur-Capitain v. Dau, bestaaende af 7 Værelser, Pige- og Spisekammer, Kjøkken, Kjælder, Brænde og Vaskehuus, samt en Deel af Haven, kan erholdes tilleie førstkommende Paaske=Flyttetid. M. H. Ring.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
En med bedste Characteer demitteret Seminarisk, der kan undervise i Musik og Tydsk, hvilket sidste han taler og skriver godt, søger en Condition til 1ste April eller til 1ste Mai. – Beviser for god Opførsel mangle ikke. Kromanden, Hr. W. Petersen, i Hoptrup pr. Haderslev, anviser den Søgende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
En rask og opvakt Dreng paa 8 a 12 Aar kan modtages i et anseet Privathuus i Khvn., for i Forening med 2 andre Børn at nyde fuldstændig Privatunderviisning, samt Musik og daglig Øvelse i Tydsk, Fransk og Engelsk &c. - Hr. Overkrigscommissair Elmquist i Aarhuus, saavelsom Hr. C. T. Vogelsang i Aalborg, have den Godhed at meddele det Nærmere.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Til førstkommende Paaske, eller ogsaa strax, kan en velvoxen Dreng af honette Forældre blive antaget i Lære, hos en examineret Gartner. Hvor, anviser Adressekontoiret. Rug- og Havre=Halm, samt Høe, kjøbes til høieste Priser af P. Sabroe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
6 a 800 Alen Bøge=Planker ere at faae for billig Priis af Theil. Paquetten, Adons"
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Skipper Tanggaard, agter igjen at seile til Kjøbenhavn, hvis Vinteren tillader det, og medtager Fragtgods samt Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Meieriet paa Kochsminde ved Frysenborg er nu bortforpagtet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Breve til Randlev Præstegaard bedes herefter adresserede pr. Aarhuus. Paa: Vellykkede Portraiter af Hs. M. Kong Christian den Ottende og Hs. M. Dronning Caroline Amalia", efter Originalmalerier smukt litographerede, subskriberes hos St. Pietro i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-25
Aarhuus Avis for 1839, complet, anvises til Salg fra Adressekontoiret.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-28
No 16. Tirsdagen. den 28. 2 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne. Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Redigeres og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-28
Nyheder fra Udlandet. Det synes, som Mehemed Ali venter en Coup de main (Overrumpling) af den engelske Flaade, liig den mod Danmark 1807. Hver Dag besøger han Krigslaaderne og gaaer ombord paa Skibene, for ved sin personlige Nærværelse ligesom at forberede Mandskabet paa en forestaaende Kamp. Mar troer, det er hans Hensigt, saasnart en engelsk Flaade nærmer sig, at lade begge sine Flaader løbe ud i rumSøe, for at møde den, hvis der bliver Tid dertil.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-28
Dronningen af England har den 16de Januar aabnet Parlamentet i egen høie Person. Aldrig har man der i Huset seet en saadan Mængde Damer, Alle i den største Pragt, og blandt Herrernes glim rende Uniformer udmærkede sig i Særdeleshed tre indianske Prindser. Dronningen havde Krone paa Hovedet, og under sin kongelige Kaabe en Klædning af Guld=Lama, samt Halsbaand og Broche af pragtfulde Diamanter, hvilket (som det hedder i den parlamentariske Beretning) paa det skjønneste fremhævede Hs Majestæts yndefulde Hals og Nakke. Hs. M. saameget vel og munter ud, skjøndt noget bleg. Talen holdt hun med fast og tydelig Røst, kun lidt zittrende der hvor hun omtalte sin forestaaende Formæling og det Haab, hun satte til Parlamentet, at det vilde sætte hende istand til, at hendes tilk. Gemal maatte erholde en Stilling i Riget passende for hans Rang og Kronens Værdighed. (Om hendes Tales øvrige Jndhold næstegang.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-28
Fra Spanien haves to vigtige Efterretninger den første at Cabrera er død, og hans Efterfølge traadt i Underhandling med Espartero; den anden, at man er paaveie med at forlove den lille spanske Dronning Jsabella med en af de franske Prindser. Den sidste Efterretning skal have gjort et ubehageligt Jndtryk i London. Don Carlos sidder endnu bestandig og kukkelurer i den lille franske Stad Bourges. J den franske Stad Foix (Departementet Ar ringe, har der været store Uroligheder, foranledigede ved at Byen havde indrettet et nyt Qvægtorv, for hvis Afbenyttelse Øvrigheden havde ansat en vis Afgivt, som Landboerne ikke vilde svare, hvisaarsag 5 a 6000 af Omegnens Folk vare paa een Dag strømmede indtil Staden, for at tvinge denne til at ophæve den selvindførte Skat. Garnisonen blev kommanderet ud mod Oprørerne, men ved Steenkast drevet tilbage. Derpaa rykkede hele Gensd'armeribrigaden ud, og havde samme Skjæbne. Da blev der givet Ordre til at fyre med skarpt, og der blev udgydt meget Blod, thi Forbittrelsen kjendte nu ingen Grændser. Præfecten, Mairen, Gensd' armerichefen, mange Officerer og den kongl. Procurators Substitut ere blandt de Saarede. Der maatte i en Hast kaldes Hielp til fra Nabostæderne, dog frygtes endnu for, at hvis Byen ikke giver efter, vil der kunne ventes nye Spectakler.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-28
Over hele Tydskland har det vakt stor Sensation, at ikke alene Regjeringen i Hessen-Darmstadt, men ogsaa den preussiske, have forbudt at høitideligholde Bogtrykkerkunstens firehundredaarige Jubilæum (næstk. 24 og 25de Juni) i deres Residentsstæder: Darmstadt og Berlin, hvortil der overalt nu gjøres de største Forberedelser.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1840-01-28
I Wien hændte sig nylig, at Fyrst Alfred af Schönburg blev rørt af et Slag, just som han lod sig klæde paa til en Diner hos Statscantsleren Fyrst Metternich, og døde nogle faa Øieblikke derefter. Aftenen iforveien havde han været i Selskab med Fyrst Pückler=Muskau, som i denne Tid giør megen Opsigt i Wien, baade formedelst sin store Pragt, og en af ham medbragt udmærket smuk Abyssienerinde.