Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1783-01-03
Hvem der er Opfindere af Almanakker eller Kallendere, er uvist, men dette veed man, at de har alt været i Brug i gamle Tider, endog for Christi Aabenbarelse i Kiødet. Den ny Almanak udkom først i Dannemark i Aaret 1699, og i de høiere nordiske Lande har de været i Brug under det Navn Priim eller Riim=Stavn, og endnu i vore Tider høit oppe i Norden under Priim eller Riim=Stokke, Priom eller Riim=Regninger. Dette Navn er formodentlig taget af det gamle OrdPriim eller Riim, som betyder Betænkning og Overslag, især Aarets Regning; og i Forventning at kunde fornøie Publikum med Underretning om en saadan norsk Priim Stoks Indretning, saa haabes det skal ei være ubehageligt at indføre samme her, hvorved jeg og maa erindre, at saadan Priim=Stok er alene en firkantet høvlet Stok, af et Par Alens Længde, og en og en halv Tommes Tykkelse, hvorpaa følgende er indskaaret: Dagenes Tal paa Vintersiden, er 182. A Den 14de October kaldes Calixtus, og den holder den 1ste Vinterdag i Norge, og fra den begyndes Riimstaven, og er tegnet med en Vante, at man skal sig paa den lave, vil man ikke fryse. B. Den 8de Dag efter 1ste Vinterdag kaldes St. Mogens, som i Almanakken kaldes Ursule, dog skal ikke paa den Dag giøres den Ting, som gaae omkring. C. Den 8de Dag derefter kommer Simaa Misse, og da gaae Buskemanden ud med Buskesækken. D. Den 5te Dag efter Simaa Misse, kommer Allehelgens. E. Den 11te Dag derefter, kommer Mortens Misse. F. Den 13de Dag derefter, kommer Klemet Souffer, som saa kaldes, thi da tager Saugerne eller Faarene til at løbe, 6 Anden Dag efter Klemet Misse, kommer Karoi Misse. H. Og 6te Dag derefter, er Anders Misse, og da skal Væderen ikke længer holdes fra Faarene. I Kaldes Barbara Misse. K. Kaldes St. Niculaus. I Kaldes Vor Frue Ventedør ; thi der siges at Maria skulde vente sig, og drog ud til Juul med hendes Faster, andre Qvinder til Trøst, som misregnede deres Tid. M. Kaldes St. Luci, og da fanger Soelhav Fisk. N. Den 9de Dag derefter, kommer Thomas med Batten og giver Malt Vatt til Juul. O Den 5te derefter kommer Juul. P. Kaldes Børnedag den 4de Dag. Q Er Nytaars=Dag den 5te Dag. R. Kaldes 13 Helgen, som er Hell. 3 Konger. S Kaldes St. Knud, som ringer Juul ud. T. Kaldes Brykkes Misse og alle Jule Levninger, som er tilovers af Jule=Kosten, skal da udbrokkes, og skal i Gryden. U Kaldes Antonii Misse. T. Kaldes paa Staven Brøre Misse, og i Bogen Fab. Seb. I Kaldes Pouls Misse den 25de Jan., og skal intet bestandigt Verk begyndes paa den Dag i Aaret, som den indfalder. 2 Kaldes Kyndels Misse Dag, og da skal Loden i Laden være halv given. 1. Dagen derefter kaldes Blasse Misse Dag af Blasio. 2. Kaldes Agata Misse Dag. 3 Kaldes Dorothea Misse Dag. 4. Den 17de Dag derefter, kommer Peder Varmsteen og kaster en heed Steen i Jorden. 5. Den 3die Dag derefter, kommer Matthias Misse, som paa Norsk kaldes Lophers Misse om Vaaren, thi da skal i Myhrene opløbe en Urt, som kaldes Graakaalen, hvoraf Koen om Vaaren vel kan trives, item den Bock den Dag, hvis Horn udløber, skal da og begaae sig. 6. Kaldes Greaorius eller Grogorius Misse, som er den 17de Dag efter Lophers Misse, og da skal Mog udføres paa Ageren a. 7. Gregorius Misse Nat holdes for en Merkes Nat, og det skal blive et godt og frugthart Aar paa allehaande Grøde, om det er Sønden Vind den Nat, og Husene drypper. 3. Kaldes St. Benedik, og er den første Dag Paaske kan komme paa. 9. Kaldes vor Frue Misse om Vaaren. 10. Palme Søndag, naar den om Aaret indfalder Skiærtorsdag, Langfredag og Paaskedag, er rørlige Hellige dage, derfore sættes de ikke paa Staven paa nogen vis Dag. Dagenes Tal paa Sommersiden, er 183. 1. Kaldes Sommermaals Dagen, som er den 21de Dag fra vor Frue Misse, efter hvilken Bonden agter sin Sædetid Tibursius. 2. Kaldes 3die Dag Sommer. 3 Kaldes St. Jørgen, som er den 10de Dag efter Tiburti, som kaldes en Gangdag eller Fahredag efter Loven, paa hvilken man skal flytte. 4. Kaldes St. Marcus, og er den anden Gangdag, og da have de vilde Fugle Æg i Reden.