JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Den 18 brød Jien løs paa Rhin- og Maynstrømmen. J Jtatien skal Gen. Klenau, efter bekommet Førsterkning, have slaaet de Franske tilbage, og indtagen sin forrige Stilling igien. - Gen. Massen er ankommen til Genua.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Blandede Efterretninger. Den 21de Jan. afreiøde fra Hamborg den russi keiserl. General Grev Vismenil, for over Cuxhavn at begive sig til de russiske Tropper i England, hvilke han skal kommandere.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Gen. Beurnonville er ankommen til Berlin, som Gesandt fra den franske Republik. Han skal have det Erinde, at bevæge det preussiske Hof til at megle en almindelig Fred.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Den engelsk Adm. Keith har tilkiendegivet de neutrole Magters Konsuler i Kadix, at Blokaden for Havnen der fremdeles vedvarer paa det strengeste.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Den tyrkiske Gesandt i London misundes af mange i Hensyn til hans dellige Cirkasserinde. Han lader nu ciøre en prægtig Vogn for hende, og ved at lade sig see offemlig, vil hun sandsynlig angive Tonen og Meden for det smukke Kiøn. Formængden i det preussiske Slesien var sidste Aar 1,984 322 Stile, foruden det Militair.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Indenlanske Efterretninger. Efter Breve fra London, skal en dansk Fregat, som fyrede paa en engelsk Baad, være anholdt ved Gibralter, tilligemed dens Konvoj.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
J Anledning af en i Malmøe i Skaane forefalden Opstand ere Hovedmændene blevne dømte til at halshugges og de øvrige at straffes paa Kroppen.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Krigen imellem Nioghalvtemsindstyverne og Hundre derne vedvarer endnu baade uden og indenlands. Selv de Franske blande sig i Spillet. Den berømte Astronon kaalani Paris har tilkiendegivet Publikum, at det 19de Aarhundres først begynder med Aaret 1801, og lover tillige, at udtømme sig over denne Materie i en Bog, han vil udgive, og som et skal indeholde meere end 800 Sider i Qvarto. Man under ikke, om han finder Modstand blant Rojalisterne.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Det nye Seminarium for Skolelærerne i de lærde Skele, tager sin Begyndelse efter Hs. Majestæt Kongens forestaaende Fødselsdag, til hvilken Tid ogsaa Kompetenterne ere blevne opfordrede til at overlevere deres Ansøgninger. Følgende Mænd blive ansatte som Lærere: Prof. Moldenhawer i det Græske og Latinske Sprog, DekanusLinderup i Mathemairken, Prof. Kierulf i Historien, Prof. Vahl i de Naturhistoriske Videnskaber, Sprogmester Bruun, i det Tydske og Franske Sprog og Sekretair Sander i det Danske Sprog samt i Pædagogiken, og Underviisningen i Methodelærren. Disse Mænds Navne ere tilstrækkelige til at vise, hvad man kan vente sig af et Jnstitut, for hvilket de ere Bestyrere.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
En Orgelbygger i Kiøbenhavn, Wroblewsky, bekiendtgiør i offentlige Ariser, at enhver Fusker kan giøre de Forandringer, som Abbed Vogler har gjort ved Orglerne i Kiøbenhavn, Aarhuus, Horsens og Helsingøer. J Norge har han forandret Opelet til Galanterie, som ikke behøves til Gudstienesten, og vildet Folk ind, at han forbedrede dem. Lüster opbygger nu en Ridebane uden for Kiøbenhavns Nørreport. Jfr. Jenny har forladt ham, J Trondhiems Stift vare i afvigte Aar 6685 Fødte, og 3998 Døde - altsaa 2688 flere Fødte end Døde. Af de Døde vare 60 omkomne paa Søen.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Det sidste Hefte af Politievennen er dediceret til de 3 Kiøbenhavnske Borgere: Kronprindsen, Arveprindsen, og Hertugen af Augustenborg.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
En Galease, Fortuna, bestemt fra Kønigsberg til London med Havne, er den 19de f. M. kantret ved Siellands Kyst, i det Lasten ved sterk Slingring og Paadriv af Jes kasicde sig i den ene Side. Skipperen og 3 Mand reddede sig i Baaden, men den 4de blev paa Skibet. Den 21de fandt nogle Fiskere Vraget drivende i Søen, og slæbede det til Land.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
J Henseende til den sterke Desertion, som i forrige Vinter fandt Sted blant Soldaterne baade i Kiøbenhavn og i Skaane, har et Kattels Oprettelse imellem vores og den svenske Regiering forlængst været i Verk; men endnu er intet erom bekiendtgjort, uagtet Søen allerede i 3 Uger, har været tilfrossen lige til de skaanske Kyster.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Det pariser Nationalinstitut har foræret Profess. Bugge, (som fior opholdt sig i Paris fra den danske Regierings Side, for at bestemme en almindelig Regel for Vegt og Maal) et kostbart Merrum af Platina=Metal, tilligemed et Kilogram, af nogle 1000 Rdlrs. Værdie.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Den 5 Nov. ankom Kammerherre Bille med Fregatten Hvide Øen til Algier, for at jevne de mellem Danmark og den almerske Regiering opkomne Misforstaaelse, hvilken Hensigt han og ved en kort og eftertrykkelig Underhandling lopnaaede, hvorefter han den 15de else lede til Mahon, for at holde Qvarantaine, og ankom derpaa den 7de Dec. til Livorno, hvor Briggen Ridelven og var ventendes.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Den 27de Decembe, havde man i Rolaas i Norge en Kulde af 30 Grader efter Reaumurs Skaka.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
I Viborg Stift ere i Aaret 1799 kopulerede 563 Par, fødte 1936, døde 1438. Blant de Fødte vare 24 Par Tvillinger. 9 oplerede en Alder fra 90 til 100 Aar, og 1 Kong blev 164 Aar ladens Mercurinen. Aalborg den 30 Januarii.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Jagttagelser over Kulden paa Termom Reaum. Jan. Mørt, Predikanterne paa 4de SønFrocpræd. Budolphi Kirke, Hr. Henneberg. Høimesse. Aftensang. Hr. Mørch. Hr. Mørch. Frue Kirke, Hr. Stiftsv. Schierup. Hr. Aspach. Hospitals Kirken, Hr. Klauen Kl. 11.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Aalborg Byenyt. Døbte. Den 23 Januarii i Budolphi Kirke, Parykmager Bangs Søn Thomas Christian, stadderne: Mad. Karmarch, Jomf. Nissen, Kiøbmendenne J. Kiellerup og Selgensen, Kiøbmandskarl Tran met. D. 26 Jan. fra Hesseris Huusmd. And. Nielsens Søn Niele, Fadderne: Naren Andersdatter, Karen Jensdatter, Pouel Skammelsen, Jens Nielsen, Jens Mallie.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Begravet. Den 24 Januarii Anne Chatrine Holms Søn Christian, 13 Dage gammel.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Avertillements. Skulle nogen af de Herrer Proprietairer og Forvaltere, forlange de ved Forordningen af 6 Dec. f. A. befalede Hoverieforeninger og Protskaller trykkede hos mig, for at undgaae vidtløftigt Skriverie, beder jeg at underrettes derom saasnart muligt, for derefter at lempe andet Arbeide ved Pressen. Paa Forlangende kunne og de befalede Hoverie sedler faaes aftrykte. Aalborg den 20 Januari 1800. P. F. Wandall. Ved Lundbecks Mølle eller imente samme og Lund beck er i Mandags den 27 Juni om Efttermiddagen tabt, en hvild Staldugs Paraplye paa en Stok med hviid Knap og Fiskebeensstenger Lind ren ombedes at asi vere samme imod en passende Douceur til Hr. Baron von Juel paa Lundbick eller paa Bogtrykkerier i Aalborg fra hvem den bliver tilsende sin rette Eier.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Hvem der ved Feiltagelse paa Kompagniehuset sidste Tirsdag har faaet en fiin rund Hat, inden i betegnet med Bogstaverne P. G. S., ville behagentlig udvexle den mod en anden, som i hiins Sted blev efterladt. Schierup. I dette Aars Fortar og Sommer kan erholdes fra Or olm godt og frisk Favnebrænde af Bog, Eeg, Ell og Birk, sædvanlig Præs, leveret her ved Aalborg, naar Kiøberne betimmelig herom melder sig hos Hr. Regimentsqvaretermester og Byefoged Boggild.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Tirsdagen den 18 Februarii førstkommende holdes Auction udi og over afg. Byefoged Naschous Enkes Stervboes tilhørende og til Beboelse for en Enke eller anden liden Familie vel indrettede Huus, beliggende paa nordre Side af Urbansgade her i Aalborg, og er bestaaende af et Forhuus til Gaden 7 Fag, 1 Etage, og et Endehuus til Gaarden 6 Fag, 2 Etage, med noget Gaards- og Haugeplads; anden Auction over samme Huus foretages paafølgende Fredag den 21de, og 3die og sidste Auction Tirsdagen den 25 Februarii, hver Dags Formiddag Kl. 10. Ved den sidste Auction bliver tillige opraabt til Bortsælgelse Boets Effecter, bestaaende af gode Meubler, Sengestæder og Sengeklæder, Linned, Sølv, Kobber, Tin, Messing, Jern og Træetøi, Bøger i forskellige Sprog og Videnskaber, m.v. Aalborg den 29 Jan. 1800. Bøggild.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Fra Hr. Viinhandler Holst, for holdte Baller, er os tilsendt 16 Rd. 3 Mk. til Uddeeling imellem Fattige Huus mme paa Hans Kongl. Majestæts høie Fødselsdag, som i Gaar den 28 Januarii, tilligemed de fra Directionen for denne Byes Concerter, Assembleer og Baller indkomne 60 Rd., blev uddeelt, og hvorfore de godgiørende Givere og Hr. Holst, paa de Fattiges Vegne i denne haarde Vinter, paa det allerforbindtligste takkes. Aalborg den 29 Januarii 1800. Tirectionen for Arbeldsanstalten.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Bestemmelserne paa Compagnihuuset i Aalborg er for Februarii Maaned som følger: hver Søndag og Onsdag er Assemblee, som begynder precise Kl. 6 om Aftenen heele Maaneden igiennem, de tvende Consert Aftener er bestemte den 5te og 19de, disse tager sin Begyndelse precise Kl. 5 om Aftenen, der Maanedlige Bal holdes Fredagen den 28de og begynder precise Kl. 6 om Aftenen, og vedvarer til Kl. 1 om Natten.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Paa Kiøbmændenes Compagnihuus bliver Fredagen den 7 Febr. holdet Ball. De respective Herer og Damer som finder fornøielse at tage Deel derudi behaget at afhente Billetter eller lade dem tegne hos Holst, Viinhandler.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Hos Skiftecommissairerne i afg. Jomf. J. C. Kiør ulfs Stervboe, Provst Gandrup og Kiøbmand C. Christensen, kan i anstundende Junii Termin d. A. faaes TreTusinde Rigsdaler og noget derover, Umyndiges Midler til Laans, mod reskripemessig Pant; hvilket herved 2 Gange bekiendtgiøres, paa egne og Medkommissarii Vegne af Chr. Christeensen. Aalborg den 28 Jan. 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Jfølge det af sal. Andreas Fischer, som døde i Sulsted, Præstegaard den 5 Dec. f. A. oprettede og allernaadigst confirmerede Testamente, ville hans Credi= og Debitorer behage at melde sig hos mig, som Skiftecommissait og Executor Testammenti, de første for at anmelde deres paa den Afdøde lovlige Krav, saaledes som efter død Mand skee bør, og de sidste for at betale deres beviisligge Gield. Sulsted Præstegaard den 27 Jan. 1800. Gandrup.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Onsdagen den 12 Febr. førstkommende om Formiddagen Kl. 9 Slet, bliver i Sulsted Præstegaard ved offentlig Auction bortsolgt adskillig Løsøre, hvoraf endeel har tilhørt sal. A. Fischer, bestaaende af noget Sølv og et udgraveret kommeuhr, et Eege Chatol, nogle med Fyld vel forsynede Sengeklæder, Gangklæder og Linned, et Stueuhr med Huus, 4 gode Jagtgevæhrer, 2 Pistoler og andet Jagt og Ridetøi, en nye ubrugt Postvogn m. m., som paa Auctionsstedet vil erfares; thi ville Libhaberne behage bemeldte Tiig og Sted at møde. Sulsted Præstegrd. den 27 Jan. 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Hos Jeppe Slagters Enke i Adelgaden bag ved Slag, terboderne kan en eenlig Person, strax eller til Paaske, bekomme en Qvistsal til Leie, med Kakkelovn og Alcove seng. Opgangen er fra Forstuen.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Jfølge passeret Udlæg, samt Domhaverens Forlangende bliver Mandagen den 10 Martii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 Slet, udi Selveier Stedet Kirketerp i Thorslev Sogn, hulden offentlig Auction over bemeldte Sted, staaende for Hartkorn 5 Tdr. 7 Skpr. 2 Fkr. 2 Alb. saavelsom over 4 Heste og 4 Kiøe af Stedets Besætning, alt efter de Conditioner, som nærmere paa Auctionsstedet blive bekiendte, hvilket saaledes herved kundgiøres Sæbye den 25 Januarii 1800. Brorson.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Man er kommen efter, at Forvalter Jonas Jespersen, som døde paa Bangsboe, har staaet i Regning med adskillige, og udlaant Penge imod simpel Beviis. Enhver som altsaa maatte staae i Afregning med ham i første, og i sidste Henseende være skyldig, ville behage inden April Maaneds Udgang førstkommende, at melde sig hos Undertegnede, da enhver som virkelig har noget Krav skal blive betalt. Sæbye den 24 Jan. 1800. Paa Enke Mad. sal. Jespersens Vegne. K. Bøebye.
Jyske Efterretninger, 1800-01-31
Den 24 Decbr. er imellem Kl. 9 og 12 om Aftenen bortstiaalen en søegrøn Cavay med sort Kløiels Krave lagter med graae Lister; hvo samme kan opdage loves en god Douceur og behager at melde sig hos Claus Johnsen i Hals. Til Kiøbs er underhaanden at bekomme, som i ald Fald kunne tiltrædes næstkommende Maj eller St. Hansdag, en velbygget Gaard, bestaaende af 24 til 26 Fag 2 Loft høi Huus, beliggende til een af denne Byes Hovedgader, hvorfra haves Jndkiørsel til dens anseelte Gaardsrum. Under Forhuset er gode Kieldre, samt i Gaarden godt Brøndvand, og Gaarden i alt meget beqvem til forskiellige Næringsveie, ja og for en Familie at besidde som ikke ville bruge nogen Næring. Endeel af Kiøbesummen kan blive staaende i Gaarden om forlanges. Nærmere Anviisning kan faaes hos Jensen. Aalborg den 23 Januarii 1800.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
England. Bonapartes Brev til Kongen var skrevet paa fiint Pergament, ziret med emblematiske Fioureer af Friheden. Den fr. Koureer havde Ordre, at overleve det i Kongens egen Haand; men han maatte bive i Dover, og kunde neppe overtales til at give Brevet fra sig. Tolderent Daver overbragde Svarer fra London af. Kongen svarede ikke selv, for ingenlunde at anerkiende Bonaparte som første Konsul af Frankrig. Dennes Maade og og ganske uden for Eriqvetten. Alt dette vidste Bonaparte forud, men han gjorde Freds forslaget, for, om det ikke lykkedes, som han nek selv ventede, at kunne de mere opfordre den franske Narition til Krig. - Jfølge af Regieringens Svar, lader sig ingen Fred øine uden en almindelig Forandring i Frankrig. Me Bonaparte vækker aldrig Haanden frem til at indsætten en Bourbon. Altsaa er og blier Krig Løsenet, og Sverdet maa dømme. - Man bemerker, at Bonaparte, 1797 ogsaa skrev Erkehertug Carl til: Har Krigen nu ikke vedvare i 6 Aar, Har Menneskeheden ikke lidt nok og gives der slet intet Middel til at forliges, Og dog bles Kirkestaxen, Sveits, Piemont og Neapel derefter revolutioneret. - Ved neste Parlamentsmøde skal foreslaaes et Laan af 3 Mill. Pd. St. for det østerr. Huus, som hidtil har Krige, saa ærefuldt. - Vort Hof vil og betale Budsidier for en Armee af 20000 Arnauter, som skulde bruges i Egypten.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
- Hr. Pitt vil udsætte sit nye Laan for Statsnødpendighederne indtil 1 Mai, for at see, hvorledes KrigsJaktier nedstige eller falde ved Feldttogets Aabning. - Naar Unionen med Jrland kommer istand, skal det engelske Parlament tillegges det Blord: Imperial; nogle have desaarsag foreslaaet, at Kongens Titel ogsaa maatte forandres og heder Keiser over debrittiske Øer. F. Wandal.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
- Til Plymouth er opbragt et fr. Skib fra Cayenne med en prægtig Samling of Naturalier; Dog troer maa det gives frie. - Vore Copere have i forrige Maaned opbragt over 50 findtl. Skide; derimod fratsge de franske Kapere os mange Kulskibe, som i denne Kulmangelstid maa væde os dobbelt omsindtlig. - Hertugen af Markborough har indløst Lindtaxen af fine vidtløftige Eiendomme med 124000 Pd. St. - Hr. Forarbeider paa et vigtigt politisk Verk. - Vore Ministerialbløde kalde den franske Konstitution en Nytaarsgave, for Børn, men ikke for en stor Nation. Den nye Biskop i London har endelig givet efter for hans Venners Overtalelser, og byttet hans eget Haar med den biskoppelige Paryk. Freden i Kirken forstyrres alsaa idetmindste ikke fra denne Side. - General Don, som er fransk Fange, har erklæret, at han hellere vil døe i Fængsel, end udvexles mod en Majestetsforbryder. -
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Kongen har tilladt Lord Mornington, for hans Fortieneste i Krigen med Tippo Saib, at føre en kongelig Tiger, samt Sultanens Standart og et trefarvet Flag i sit Vaaben. J London beregnes Vaaningernes Antal til 151000, og Jndbyggernes til 1,108000. - J denne Stad ere i afvigte Aar døbte 18970 og begravede 18134, foruden Qvækere, Dissenters, Udlændere &c., hvilke tilsammen nesten ville beløbe lige saa meget. Jrelands Folkemengde andrager 4 Millioner. Uagtet de mange Udvandringer, Krigen. har den i en Tid af 100 Aar forøget sig firdobbelt.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Holland. De Franske Tropper i denne Republik skulle formeres indtil 30000 Md., og Gen. Hedonville er udnævnt til Chef for samme, saasom Gen Angereau nu ikke kommer herhid. J afvigte Aar ere til Amsterdam ankomne 2356 Skibe, deriblandt vare 730, fri Hamborg, 1141 fr. Biemmen a. - Regieringen har tilladt at udføre 1. Million og 50000 Holl. Durater, til Berlin og Hamborg, paa den Grund, at Prisen, paa Gulder i Europa var nuomstunder meget lav, formedelst saa mange fremmede Mynematerialier bleve for myntede i hollandske Ducater, hvorfor saadan Udførsel ikke kunde skade Staten.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Jtalien. General Melas berigtiger i den wienske Hoftidende den fra fransk Side udbredte Efterretning om Fegtningerne ved Genua d. 14, 15 og 16de Dec. derhen: at Gen. Klenau, efter at have tilkæmpet sig lykkelige Fremskridt den 14de, angreb Fienden nestedagen paa nyt i hans Stilling ved Genua, slog og jagede ham heele ind i Staden. En Bannater Bataillon dekkede ved Torriglia Klenaus høire Flanke. Fienden sammenbragde imidlertid en Magt af 17000 Mand, attakerede med en Deel deraf Bataillonen ved Torriglio, som maatte vige for Overmagten og derved mistede nogle 100de Md. tilligemed Bataillonschefen, Major Paulich, som bleve fangne. Klenau, som nu faae sig truet baade i Flanken og i Ryggen, trak sig her paatilbage. Fienden forsøgde vel at giøre ham Retitaden stridig, men blev paa alle Punkter kastet overende, saa at han kunde tage sin Stilling bag Magra. Korpser forlist i denne 3 Dages Fegtning 92 Døde og 240 Saarede, foruden de meldte Fangne; men de Franskes Forlis var og meget betydeligt. - J Rom vil et Selskab lade et prægtige Mindesmerke (Columa rostrata) oprette, til Ære for den udødelige Nelson. - Den Broder, Dievel (fra Diarvolo), som begaaer saa mange Udsvevelser i Kirkestatten, er en Fransiscanermuk som i sidste Sommer udmerkede sig ved saa stor Tapperhed mod de Franske, at han blev gjort til Anfører for et Jnsurgent korps og beæret med det Navn, han nu har. Kulden var i Venedig saa sterk, at Kardinalerne, som ingen Kakkelovne drue i Korklavet, lide meget derunder.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Tydskland. J de keiserl. Arvelande er nu gjort Begyndelse med en ny Rekrutering. Der skulle i alt 140000 Md. udskrives. Ungarn alene stiller 26000 Md. - Det petersborger Utimatum i Hensigt til Russernes Bestemmelse i neste Feldtrog, ventes til Wien hvert Øieblik. Jmidlertid hedder det, at 14000 Russer skal i neste Maaned marschere igiennem Bayeren, og en anden Kolonne over Bamberg og Vutzberg, til Rhinen. Fra Rhinegnene meldes, at man der seer intet andet end Forberedelser til Feldttøger. Ved Kehl venter man om kort Tid en Rhinovergang fra de Franskes Side, da de førsterke sig meget paa denne Punkt, og føie allehaande Anstalter til at trænge frem. Længere ned nerme de sig Nidda, hvor et alvorligt Angred snart ventes. - Beboerne i Rhinegnene ere blevne meget bestyrtsede over det engelske Ministeriums krigerske var til Bonaparte. De erindre sig Smelts, og tænke alt paa at flygte. Mange nedgrave nu deres Sølv og Penge.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
J flere af Tydsklands Egne blive Bønderne rebelske og modsætte sig Rekruindskrivningen. Man regnet, at det befinde sig 48000 Franske i østerrigske Krigsfangenskab, og at der i f. A. blev erobret 7000 fiendlige Kanoner.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Frankrig. Regieringen har faaet Depesker fra Gen. Kleber i Egypten vedset Krigsskib, som afseilede fra Alexandrig den 26 Nov. Kleder skriver under 22 Sept. at 2 engelske Fregatter fra Ostindien havde den 14 Aug. beskjørt Havnest Coffeir ved det røde Hav, og sat nogle 100 Mand i Land, men bleve tilbagedrevne. Man fandt over 6000 Kugler paa Stranden. Murad Bey (skriver Kiøber videre under 18 Nov.), som et par gange har lidt et anseelige Forles, har immer undflyet i det Øieblik man tænkde at faae fat paa ham. Nu udstrøer han Proclamationer i Overappeen, for at bringe Folket til Opstand, men omsonst. - Medens dette passerede i Overegypten, rykkede i torvizieren med sin Armee fra Damas til Gaza, hvor han har sit Hovedqvarteer. Jeg (siger Kleber) beordrede strax Divisionen, Reynier fra Cairo til Belbeg a., og lod Posterne paa Grendserne af Syrien forstærke, forbød under Livsstraf at tilføre Storvizieren Levnedsmidler, hvorpaa jeg vidste han havde Mangel, forbød tillige Karavanernes Afreise, og fik derved 800 Kammeler eller Dromedarer til Tieneste for min Armee. Denne besatte derpaa den bele Ørken af hin Landstrimmel. (Udfaldet af denne Erpedition var endnu ikke bekiendt.) - J Nedre=Egypten ankrede den 24 Sept. 18 tyrkiske Skibe for Damiette, hvis Antal var den 30 Oct. voxet til 53. Sidney Smith kommanderede ombord paa Tigeren denne Flaade. Den 29 Oct. bemægtigede Fienden sig et Taarn ved Nilens Munding. Saasnart jeg erfoer detre, sendte jeg Gen. Desair til Damlette med 2 Batailloner og 150 Dragoner. Den 1 Nov. landede Fienden, 4000 Mand, som strax saade at forskandse sig. Men Gen. Vordier brød ufortøvet op med neppe 1000 Rd. mod Fienden, angreb ham, nedsablede 3000 Tyrker, og skienkede 800, som bad om Naade, Liver. Man erobrede 32 Faner og 5 Kanoner. Blant de Fangne fandt man Jsmaael Bey, den tyrk Generals først Lieutenant. Denne udsagde, at det hele Landingsskorps bestod af 8000 Md., lutter udvaldte Janitscharer fra Konstantnopel. Vort Forlis bestaaer i 22 Død, og 97 Saarede.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Den 9 Nov. blev den hele fiendl. Flaade af en Flyvstorm dreven bort fra Kysten. Kan 8 fiendl. Skibe krydse nu ved Alexandria. - De pariser Journaler sige, at de Franskes første Replik paa det brittiske Ministeriums Svar vil blive, at tilendebringe Krigen i Vendee, det koste, hvad det vil, og dernæst at komme England til at ryste ved en Landgang paa Jrland. - Konsulerne have den 15de udnævnt Statsraad, Brune, til Overgeneral for den Engelske Armee, som for Eftertiden stel faldes den vestlige Armee. Brune er alt afreist til Angers, og vil forefinde mange Tropper i Vendeen, som han alt tilfornekommanderede i Holland. Gennekalerne Lagne og Gerdanne kommandere under ham. 15 franske og spanske Linieskibe med nogle Fregatter log Brandere, skal være udløbne fra Brest, som man formodes til Middelhavet. I Ferrol ligge 10 spanske Limeskibe tilfærdige. Den spanske Admiral Massaridebliver idaris, som Ambassaden, og Admiral Gravine skal afløs, ham i Flaadens Kommande. National bogtrykkeriet i Paris holder nu over 100 Presser i Arbeide. De aner Bogtrykkere have klaget for Konsulerne, gilder tog Næringen fra dem.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
sla Blandede Efterretninger. Man læser nu (siger den wiener Hoftidende, et Skrivt, under den Titel, det benapartiserede Frankrig. Alting, hedder det dert, bonapartiseres. Den franske Bonapartisme overgaar nu allerede langt den romerske Nepotisme. - Gen. Mareau har givtet sig med Størkonsulens Steddatter, og Gen. Murat med Storkonsuangaaer lens Søster &c.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Det er officielt vist, at Emborggen paa de hamborgske Skibe er, ved Kongen af Preusens Mellemhandling, bleven ophæves.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
En Soldat ved den keisel. Armee i Jtalien, som skulde straffes for en Forseelse, udgav sig for Dauphinen af Frankerig, hvorved han tænkte at undgaae Straf sen, men da man slet ikke ville troe paa hans Foregivende, tilstod han endelig, at han var Skomager af Profession. Den Mængde Tobak som raaes i China, er nesten uerolig. Konsumtionen deraf indbringer noget anseeligt. Alting røger Tobak i China, selv Børn begynde at røge, saasnart de kunde holde en Pibe, thi Røgtobak holdes for et saligt Middel imod alle smitteende Sygdomme.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Ved Stettin vare i forrige Aar ankomne 825, og udgaaede 750 Skibe.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Indenlanske Efterretninger. Den 31 Jani om Aftenen Kl. 7 var Balvare en Domino paa det kongl. danske Theater i Kiøbenhavn.
Jyske Efterretninger, 1800-02-03
Efter Forlydende, venter vor elskte Kronprindsesse som til almindelig Glæde befinder sig i velsignede Livsomstændigheder, hendes Nedkomst i Junii. Ogsaa Hertuginden af Augustenborg skal befinde sig i lige velsignede Omstendigheder. (Hamb. Aviser.)