Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1828-05-30
J et andet Skab i samme Værelse hænger den nuregierende Konges Ordensdragt som Ridder af Hosenbaands- og Helligaandsordenen, med de tilhørende Jnsignier. De ere overordentlige kostbare og glimrende. Ogsaa gjemmes her Kongens Doctorkaabe og Doctorhat, tilligemed Diplomet, fra Universitet i Oxford. (Fortsættes.) Om Fademidler for menig Mand. (Sluttet.) Under Fødemidler for Almuen henhører og den nødvendige Artikel Salt, saavel for Mennesker som Kreaturer. Da Salt er en Jndførselsartikel fra fremmede Lande, fortjener Tangsalt at komme i Erindring. Fra de ældste Tider virkedes Tangsalt af den grønne Tang ved Stranden, kaldet Bendeltang, paa den østre Side af Jylland. Af gamle Jord bøger og historiske Documenter vides, at Bonderne ydede Tangsalt i Landgilde, der omtales i A. Berntsens frugtbare Herlighed, under Navn, af Saltaske, blandt Landgilde-Species, see den anden Bog S. 161, 386 og 391. Nu levinde Folk kan erindre, at for 50 Aar siden kom Bonderne fra Dronninglund og tilgrændsende Sogne til Torv og Marked i Aalborg med Tangsal. i Form af Stene; men da Saltet var ureent, havde et graaligt Udseende, og ei var fri for Bitterhed, blev det kun kjøbt af Fattige og smaae Familier. En Skjeppe Tangsalt kostede til den Tid 12 s. Da det indførte fremmede Salt solgtes til 2 Rd. Tønden, kunde Tang saltet ingen Concurrence udholde, og det forblev et Product til eget Huusbehov, som virkedes i enkelte Strandbyer, imellem Hals og Frederichshavn. Samme Industrie var ligeledes bekjendt sønden for Liimfjorden i Als Sogn. Beboerne i dette Sogn udleiede tilforn Tangskifter til fremmede Bønder, som kom mange Mile fra Kysten for at virke deres egen Fornødenhed af Salt. I Hads Herred, Gylling Sogn, ligeledes paa Samsøe og paa Hindsholm i Fyen virkedes Salt af Tang. J sidste Krigsaar, da Salt ste til høie Priser, vaagnede Tangsaltvirkningen paa anførte Steder, i Særdeleshed i Hjøring Amt, paa hvis østre Kyst virkedes i 1808 henved 1000 Td. Tangsalt, alene i Bondebyen Lyngsøe virkedes 200 Td. Salt, som betaltes med 7 til 8 Mk. Skjeppen. Enkelte Beboere i denne Bye leverede til Kjøbmænd i Aalborg, 5 til 10 Td. Salt, som søgtes med Begjærlighed. Tangsaltvirkning er en passende Jndustrie for Fattige, Fiskere og Huusmænd. Det er en Syssel for Qvindekjønnet i deres fri Timer, og som betaler sig endog i Fredstid. For at lære Almuen at rense Tangluden under Kogningen, uddeeltes en trykt Anvisning af Hr. Münster, som personlig veiledte Kystbeboerne. Den grønne Tang brænder meget villig, den vejres et par Timer, den vendes og udspredes ligesom slaaet Græs. Tangen brændes ved Stranden, og man vedbliver at lægge af den vejrede Tang paa Jlden, som skal brænde med jevn, meest ulmende Jld. Asken tildækkes, for Regn med Tang, indtil den bringes i Huus. Asken udludes til Lage i udbrændte Tiæretønder, eller i Ølkar, der lægges Bund af Grene og Halm, som ved Ølbrygning. Tønden fyldes med Aske, hvorpaa heldes saameget kold Vand, Asken tan drikke, og bliver saaledes staaende at trække i 16 Timer. Derpaa udlades Tanglagen af Taphullet. Den seer da blank ud som hvid Viin. J en Jerngryde koges Lagen i den første Time stærkt, og under Kogningen afskummes Ureenligheden. For at faae Ureenligheden til at stige op, heldes Blod i Luden efterhaanden, omtrent 1 Potte Blod til 60 Potter Lud, og man søger ved stærk Omrøren fra Bunden af at bringe Blodet til at blande sig med Luden, og man vil da see Ureenligheden at stige op at den kan afskummes. Naar Luden er renset, sættes den paa ny i jevn Kog, Saltet synker til Bunds, og optages med en Skee eller Rage. Har man ei Blod, renses Lagen med et Leer fad, eller en Jernpande, som passer til Kiedlen; den sættes paa Bunden af Kiedlen, hængende i Strikker over en Stok; af og til optages den, og Ureenligheden afskylles. Naar Lagen trækker en Salthud over sig, optages Skaalen. Det første Salt, som optages, er det bedste, det er hvidt som Snee, har en reen Salt smag, uden al bitterhed; det sidst optagne Salt er brunligt og noget bitter, det fraskilles fra det først Optagne. De sidste Potter Lud i Kjedelen ere meget bittre, de opbevares til at give Qvæget og Faarene i deres Drik, ligesom Sildeelage. Af 50 Potter stærk Tanglud, som bærer et Hønseæg stærkt op, erholdes 12 Pd. got hvidt Salt uden Afsmag, 6 Pd. af mindre Godhed, noget Bittert, 4 1/2 Pd. afdampet Moder lud, som er meget bittert af fremmede Salte, og 1 3/4 Pd. Ureenlighed. Det af Kiedelen optagne Salt lægges paa et Trug, og derefter i en spids Lærreds Pose, at Lagen kan forløbe. Derefter rages Saltet i et Melkekar, et Siekar, over samme lægges et Linnedklæde, og saaledes nedlægges det i Tangaske, at Lagen kan dryppe af Saltet. Efter 12 Timers Forløb er Saltet hvidt og tørt, og fast som en Steen. Skal det opbevares længe, eller forsendes, tørres Saltet i en Bagerovn, eller paa en varm Kakkelovn. Tangen brændes til Aske om Sommeren, og kan henlægges i et Udhuus til om Vinteren, da Asken udlues og koges til Salt. Tangsalt er fiint som stødt Salt. Med Tangaske alene kan Flæsk saltes og conserveres. Det bruges i Hads Herred, Gylling Sogn. Man gnider med en vaad Klud, dyppet i Tangaske, den Side Flæsk, som skal saltes. Derpaa nedlægges Flæsket i den tørre Tangaske, aldeles tildækket, der iagttages, at under Flæsket ligger et godt Lag af Aske. Til Flæsket af et to Aars Sviin behøves en Skjeppe Aske. Saaledes henligger Flæsket sikker for Bedærvelse, indtil man vil bruge det, eller røge det. Naar det optages, afvaskes det, og hænges op i Røg Sligt Flæsk er behageligere end saltet med spansk Salt. Tanglage kan og benyttes til Ludfisk og Kjød, som skal røges, da det lægges deri, som i anden Lage, forinden Kjøbet ophænges i Røg Skulde Lagen trække Skimmel, opkoges den, eller frisk Lage gives. Tangsalt er tjenlig til enhver Ting i Huset, naar det er vel renset, men ei tjenlig til Smør eller fede Vare, som Sild og Aal, som længe skal holde sig, fordi den har ei den fornødne Styrke. At virke Tangsalt er et Fruentimmer arbeide, og ingenlunde kostbart. Et Menneske kan om Sommeren i fire Dage brænde 8 Td. Aske, naar Tangen er ved Haanden og veiret, deraf kan uddrages saa megen Lage, som behøves til en Td. Salt, og til at koge det medgaaer et Læs Tørv. At koge Tangsaltluden til Salt i Pander, af sammennittede Plader af Jernblik, var tilvisse Brændebesparende, især naar man ildede med Tang. Det kunde være at anbefale, hvor frisk Tang gives i Mængde, og Beboerne ville i Forening bekoste Panden med tilhørende Jld sted og Huus, for at spare paa Bryggerkjedlerne, som sædvanligen dertil bruges. Tangsalt kogning er en Gjenstand for den huuslige Jndustrie, ligesom Spinderokken; man kan virke til eget Forbrug, og sælge noget Aske, Lage eller Salt. Saaledes forklares Tangsaltvirkningen. i Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Danmark, 6te Deel, S. 507. Det var at ønske, at den Aalborgske Avis vilde berøre den Sag, om Tangsaltvirkningen endnu fortsættes i Vendsyssel, og med hvad Held, Vilde man ei ansee Saltet godt nok til Menneskets Brug, kunde Saltet anvendes til Qvæg og Faar, som overalt gives Salt paa deres Foder, men ei hos os, fordi det synes for dyrt, naar det skal kjøbes. Tangaske vilde være nyttig til Gjødning, enten alene eller blandet med tør Jord. Af spansk Salt bruges 2 til 5 Tdr. til at gjøde en Tdr. Land; man vil da kunde slutte sig til, hvor meget af Tangaske dertil kunde behøves, omtrent 8 Gange mere. Den blotte Tang er tjenlig til Gjødning, naar den er foraadnet, som beqvemmest skeer, ved at bruge den som Strøelse under Sviin, men da Tang er meget tung, kan den kun benyttes dertil af Strand beboerne, men forbrændt til Aske, kan den og benyttes af dem som boe langt fra Stranden.