JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1792-12-14
Fredagen den 21de Decbr., Kl. imellem 2 og 4, holdes 30 R S 2 Gang Auction over Huset No. 196 i Henrich, Fobrens Gang; samme er i Stadens Brandforsikringsraffe assureret for 1500 Rdlr., hvoraf Præmien cesserer. Conditionerne ere at faae til Eftersyn paa Secretair og Høiesterets Ad reent Hoftsveds Contoir i store Kannikestræde R. 44. directionen for at ungehoctroyerede Danske Quatiske Compagnie bekiendtgjør herved, at Mandagen den 24de Decbr. førstkommende om Formiddagen den 10 Slet, bliver udi Compagniets Huus ved en eneste Auction bortsolgt Skibet Castelle. Dansborg, lrægtig 180 Commere Læster med eller uden compler Inventarium, hvilket i sidste Tilfælde sælges separat, al efter de Conditioner som paa Auctionsiteder bekiendtgiøres, midlertid tiener til Efterretning for de Lysthavende, at en Nati over Inventariet i Compaaniets Eqvipage-Contoir behagelig kan afhentes, og et Inventariet naar forlanges, sammesteds kan erholdes foreviist. Tirsdagen den 3de Januarii 1793. Kl. imellem 11 og 12. bliver udi Admiralitets og Commissariats-Collegio foretage Licitation over de i samme Aar til Holmens og Flaadens Fornddenhed behovende Materialier og Vahre, bestaaende at Steen, kall Klumpe=Blye, Pundtlæder, Beeg, Tiære, klamp Revel Dag, Russisk Flamsk Linned, Ruslæders Jluder, Rigaske mester og Spirer, Faabenholt, Pommerike Stump Mafter Furde Bielker, Spær og Pahlholter, barkede og smutte Huder, Kobber=Flader og Kobber=Som, Vadmel, Haardeppe, Ridden, havns og Flensborg Seyldug, Kalk, Tallig Lys, Tallig, Aske Tommer, Aske Stænger, Elle=Tömmer, Linde-Planker, Böge Skræfte Træer. Furre Billedhugger-Træer, kurre Pompe Træer, Furre Rende Træer, sundt Riis Eeg Boge=Brænde, Bogter, Goss, Fadebaand-Steger, skaarne Tönde-Baand, Spiger og Sm i Sorter, hvis Qvantiteter, Dimensioner og Conditioner paa Licitationsstædet vorder bekiendtgjort og forinden kan er teres i 30 Etatens Commissariats-Contoir. Og tiener til Efterretning, at inter Efterbud imodtages, ligesom og et den Mindste bydende maae være berænkt paa Caution om forlanges for prompe og rigtig Liveren.
Berlingske Tidende, 1792-12-14
Ved Proclama, som er læst i Kiøbenhavns Hof= og StadsRet, Mandagen den 9de November sidstleden og ved Siellands Landsting den 21 ejusdem, ere Credi og Debitorerne efter for tige Kammertiener hos Hans Kongl. Høyhed Arveprinds Friderich afg. Maris Vette, med 12 Ugers Varsel indkaldede at mode for os undertegnede som ved den Afdødes Testamente indsendte. Executores Testamenti, i Commissionen som holdes hver Mandag Eftermiddag Kl. 3 Slet, hos mig Kiøbmand Vette i min iboende Gaard paa store Kiøbmagergade, de første for deres havende Fordringer at anmelde, og beviisliggjøre, samt deres videre Tarv under Skiftebehandlingen at lagttage, og de sidste for at betale hvad de til Boet maatte skulde C. Chr. Bette. F. L. Vette.
Berlingske Tidende, 1792-12-14
Ved Disposition 129de Decbr. 1791 har afg. Urtekræmmer Hans Bering legeret til sin afdøde Farbroder Jacob Bering. Børnebørn, som er i Live, 2000 Rdlr., og som Executores af Dispusitionen Raadmand Wosemoese og Hørkræmmer Gierup i Kiøbenhavn, endnu ikke have faaet den fornødne Underretning om, hvem hertil er berettiget, saa vilde de, som formene at tilkomme bemelte 2000 Rdlr., derom inden 6 Uger efter denne Bekiendtgiørelse, anmelde sig hos Executore, og oplyse deres Rettighed dertil.
Berlingske Tidende, 1792-12-14
(a) J Følge Proclama, som er læst i Hof og Sæds Retten den 19de November sidstleden, og i Siellands Landsting den 21de samme M., ere Creditorerne efter afg. Hjulmand Emanuel Klockofsky, og forhen afdøde Hustrue Agnethe Groth, indkaldede med 12 Ugers Varsel for at anmelde deres Fordringer i Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission. Saa ere og Arvingerne indkaldede med lovlig Varsel for at anmelde og bevise deres Arveret.
Berlingske Tidende, 1792-12-14
(a) De som maatte have noget at fordre udi Thygge eller Thue Carlsen Møller, der har faret som Matros med Snov=Skibet Anna Marie, og død paa St. Croix hans Stervboe, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads=Rets Skifte=Commissions for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel den Afdødes Arvinger, for at anmelde og be rise deres Arve Ret samt at lagttage deres Tarv under Skiftet: De som maatte have noget at fordre udi Stervboerne efter følgende: ( Faa, Ober i Styrmand Friderich Gottied Selverschilt. (o) Matros Johannes Olsen og 11) - Peter Lorenz, som alle haver fabret med Skibet Johanne & Marie, indkaldes herved med 12 Ugers Varsel, at møde udi Kiøbenhavns Hof= og Stads Rets Skifte Commission, for at anmelde og bevise deres Fordringer; ligeledes indkaldes med lovlig Varsel de Afdødes Arvinger, for at anmelde og bevise deres Arveret, samt at lagttage deres Tarv under Skiftet. (Byg,
Berlingske Tidende, 1792-12-14
Ved Proclama, læst i Hof= og Stads=Retten den 19de og i Siellands Landsting den 21de November sidstleden, er alle og enhver, som maatte have nogen Fordring udi Stervboet efter Else Larsdatter og forhen afdøde Mand Svækhøker Anders Jørgensen i Huset No. 296 i Sophiegaden paa Christianshavn, med Tolv Ugers Varsel indkaldede at anmælde og beviisliggiøre samme for Hof= og Stads=Rettens Skifte=Commission; ligeledes ere de Afdødes samtlige Arvinger indkaldede inden de i Loven foreskrevne Tider at anmelde og legitimere sig, hvilket ydermere herved bekiendtgiøres. Fra Pressen er udkommet: Physisk og Skonomisk, samt Topoi graphisk Beskrivelse over Guldbrandsdalens Provne 1 Aggershuus Stift i Norge, med Kobbere. Af J. F. HjorthøyProvst og Sognepræst for Nye=Kirkens Menighed i Bergen. Forste og Anden Deel ; og sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, saa og paa Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund i store Færgestræde, paa fiint Papiir for 1 Rdr. Mk. og Trykpapir 1 Rdlr. 2 Mk. Hr. Jens Lemvig, Sognepræst til Opdal, døde den 6te Februarii dette Aar og hans Hustrue Madame Lemvig den 28de Seyt. derefter. J Boet er meget Urede: de Vedkommende vil ke derfor melde dem enten hos Hr. Capitain v. Roggers i Meldag len eller og paa Meelhuus Præstegaard hos Provsten. Jiær vil der den 12te Februarii og følgende Dage 1793 bliver Skiltet Sessioner i Opeahl. Meekhuus Præstegaard, den 23de No. vember 1792. H. Steenbuch. Skulle flere, end de allerede anmeldte, have Fordringer, udi Stervboet efter afg. Foged Andreas Ludvig Stoud ville de be bage udi den berammede Skifte Session i Mandal nestkommende 4de Januarii at anmelde samme med lovbefalet Legitimation Portofrie til Stervboet eller mig; lig som og de anmeldte Debitorer til samme Tiid indkaldes til Betalings Erlæggelse, hvorefter enhver lovmæssig skal blive behandlet. Mandal, den 1ste December 1792. F. Friderichsen, Sorenskriver. Skulle flere, end de allerede anmeldte have Fordringer ud Stervboet efter afg. Procurator Lars Lie, ville de behage udi den berammede Skifte Session i Mandal nestkommende 5te Februar at anmelde samme med lovbefalet Legitimation, Portofrie 1. Stervboet eller mig; ligesom og de anmeldte Debitorer til samme Tiid indkaldes til Betalings Eflæggelse, da StervbortSlutning allene derpaa herver, hvorefter enhver løvmæssig skal blive behandlet. Mandal, den 1ste December 1792. F. Friderichsen, Sorenskriver. Alle og enhver som maatte have noget at erindre, under Skiftet, efter ved Døden afg. Hr. Thomas Hammond Meldal Amtmand over Sønder Amtet i Jsland, indkaldes herved at møde, enten i egen Person, eller ved Fuldmægtige, paa Kongsgaarden Bessested i Jsland, den 31te Julii 1792, da Skifte efter bemeldte Amtmand vorder foretaget: til samme Tid og Sted, ville og dette Stervboes Dedi og Creditorer, indfindsig, de første, med deres Gields rigtige Albetaling, og de sidste, med saadanne Beviser som efter en død Mand udfordres da enhver skal nyde den Ret ham tilkommer. Jndreholm, den 13de September 1792. Stephensen.
Berlingske Tidende, 1792-12-14
Kongelig Majestæts Stiftamtmand over Jsland. Herved indkaldes med Aar og Dags Varsel, saavel Arvinger som Credi og Debitorer, samt alle andre, der formeene at have nogen lovlig Tiltate eller Fordring i Stervboet efter salig Fine Anna Dorothea, sidst gift med afg. Capitain Augustinus Meldal, at melde sig hos mig undertegnede som Skifteforvalte, inden bemeldte Tids Forløb, de første for lovlig at legitimere deres Arveret, og Creditorerne for at bevise deres formeentlige Fordringer, samt endelig Debitorerne for at tilsvare deres ved terlige Gield til Boet. Beykevigs Kiøbstæd i Island, den 18de September 179. S. Petersen, Kongelig Majestæts Systelmand og Herredsdommer i Guldringe Syssel.
Berlingske Tidende, 1792-12-14
Paa mit Forlag er nu udkommen: Viser og Sange componerede af Kapelmester Schulz og udgivne med danske Texter af Professor Rahbek, som sælges for 1 Rdl. 3 Mk. hos S. Smihsen. i Adelgaden Nr. 308.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
sess.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
London, den 27de November. Man forsikrer, at vores Regiering har besluttet, at erklære Franskmandene Krig, saasnart de betræde Generalstaternes bedret. - J Dag gaaer det Rygte, at man med det første til begynde at presse Matroser. - Man siger, at et ansee at Antal engelske Tropper skal gaae over til Holland, saa nart Franskmændene ville giøre et Anfald paa bemelte RepuParis den 30te November.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Man har her den Efterretning, at General Valence har, kiendt med megen Blodsudgydelse, indtaget Citadeller i Namuur, og Dumourier Staden Lyttich. Jmidlertil manglede endnu i Gaar Aftes de officielle Beretninger fra saae Generalerne om disse nyelig erholdte Fordeele. De 6 Ministres executive Conseil har den 26de d. M. tages følgende eget krigerske Beslutning angaaende Krigens Fortsættelse: Gaasom det fuldbyrdende Raad har overveiet Krigens nu hørende Tilstand, især i Belgien, og indseet, at Republilene kiender maae ikke tillades nogen Halle eller Roe, men alle Midler opbydes til at overvinde og ødelægge sammes Armeer, førend de kunne forstærke sig, og sætte sig i Stand til han nye at angribe enten Frankrig, eller de Lande, hvilke de franske Armeer have forskaffet Frihed; saa har samme besluttet, at der, i Følge Raadslagningen af sidstafvigte døde October, skal gives Befaling til Generalen en Chef forFrieditionen i Belgien, at vedblive med at forfølge de fiendtArmeer allesteds hen, hvor man maatte ville tilstaae, en Friestade. Denne Beslutning forskaffer GeneralDumaurier stor Leilighed til at følge sin Virkelyst; men Duagurier besværer sig over i et Brev til N. C., at National Catkammeret har ladet protestere en Vexel, som han ved merne Leverandeur Masion havde udstædt for nødvendige ander til Armeens Tieneste. Han klager videre over, at J et har anordnet, at bringe Compagnierne Espagnae og Massen, som havde gjort Staten de vigtigste Tienester, og paa en Tild, da Armeerne manglede Fonder, forskaffet den Hielpemidler, paa en vanærende Maade for N. C. Skranker. Endelig besværer han sig over, at det Forslag, som han har gjort, at paatage sig Leverancen til Armeen, er bleven forkaslet, og han igientager dette Forlangende. "J Belgien, siger Generalen, befandt vi os uden Magasiner, uden Skatmester, uden Hospitaler, uden Penge. (Ved Ankomsten til Brüssel vare ikkun 10000 Livrer i Krigskassen). Vi besvære vore Venner med Reqvisitioner, og lade hverDag sin egen Plage; og uden Franskmændenes Mod, havde Felttoget allerede for længe siden været endt, formedelst Uformuenhed til at fortsætte det. Jeg fornyer derfor mit Forlangende, og kun under denne Betingelse vil lig beholde Commanden. De i Belgien sluttede Contracter have reddet Frankrig. Jeg er den, som har sluttet dem, og jeg allene er ansvarlig, dersom de ere strafværdige. Fratag mig Commanden, føyer Dumourier til; lad mig bringes for Deres Skranker. Mit Hoved skal taale Øren med den samme Taalmodighed, hvormed det har haaret Laurbær-Krandsen. Men redder Armeen." N. C. henviste General Dumouriers Skrivelse til Krigs- og Finantz Commissionerne forat indgive videre Efterretning. Efter en Beretning fra Finand Commissionen, blev en mellem Borgeren Beaumarchals og Erministeren Narbønne forfattet Contract om en Leverance af Flinter, hvilke man, som Angiveren sagde, havde ladet holdes tilbage i Holland, erklæret for ugyldig, og et Anklagelses Deeret udstædt mod Caron Beaumarchais.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
En Skrivelse fra Commissarierne ved Syd=Armeen meldte Gaar N. C., at General Anselmes Avantgarde var bleven angrebet af Fienden, og nødt til at trække sig tilbage, hvorpaa Generalen selv var brækket op, for at understøtte Avantgarden. - J Gaar indleverede den diplomatiske Commission Beretning om den savenske Nations Forlangende at for enes med den franske Republik, og i Følge denne udgav N. C. det vigtige Decret, at Savoyen skal fra nu af udgiøre en Deel af den franske Republik, og eengang formere et 84de Departement, under det Navn : Departementer Mont=Blane; at dette nye Departements Primar= og Valg forsamling skal herefter udnævne 10 Deputerte til N. C., og 4 Commissarier skulle afgaae derhen, for at inddele samme i Districter og Cantoner.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Mastricht, den 1ste December. J Tirsdags ere de Keiserlige blevet angrebne af Franskmændene ved Hosen, 1/4 Miil fra Lüttich. J de 2 første Til mer af Fegtningen havde de Keiserlige Overmagten. Men da Franskmændene fik en Forstærtning af Artillerie, bleve Østerrigerne tvungne til at vige, saasom de vare kun 20000 Mand stærke, men Franskmændene 40000, og de sidste havde 280 Kanoner. Natten derefter retterte de Kriserlige giennem Lüttich, og toge Veien til Herve, Aachen, Colln a. J Lüttich er ikke en eneste Østerriger bleven tildage; den Skibebroe, som der var opslaaet, er ogsaa ligten borttaget. Blant de Officerer, som Østerrigerne ved bemeldte Fegtning have mistet, er General Efterhavn, paa hvem man har bortskudt det halve af den venstre Hofte. Neppe vare de Keiserlige marcherte ud af Lüttich, førende Jndbyggerne grøbe til Vaaben og besatte Raadhuuset, Cicadellet og andre Pladse. Franskmændene trak herpaa med General Dumourier i Spidsen ind i Staden, og besatte alle Porte. Borgerne stat strax National-Kokarden paa, og nedlagde deres Vaaben. J Staden ere nu 40000 Mand Franskmænd, som betale alt med rede Penge. Alle Fængsler, ere aabnede, men i øvrigt bliver holdt god Orden. - Hidtil have Franskmændene overalt respectert vort Gebert og vores Salvegade.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Overthinen, den 1ste December. Efter Beretninger fra Strasborg faaer den custiniske Armer store Forstærkninger. Ved Weisenburg forsamler sig et Corps af 16000 Mand. Næsten hele Garnisonen i Straf borg begiver sig paa Marchen, og i dens Sted komme Frivillige.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Aachen, den 3die December. I Dag skal det østerrigske Corps d'Armee indtreffe i vor Egn fra Herve, og trække i Leir. Paa Høiene ved Skoven blive oprettede Forskandsninger og Batterier, saa at det formodentlig der vil komme til en Træfning med Franskmændene. Vor Forventning er spændt paa det høieste.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Lattich, den 3die December. General Dumourier belaver sig paa at fortrænge Østerrigerne indtil over Rhinen. Hans Corps d'Armee af 36 til 40000 Mand skal, som man forsikrer, i Dag tildeels paa sere her igiennem, og endnu i denne Morgen skulle nogle Tu finde af den herværende Besætning trække ud, for at angribe Østerrigerne paa Veien til Herve. Man tvivler ikke paa at det jo Dag eller i Morgen vil komme til et nyt Feltslaa imellem her og Herve eller imellem Herve og Aachen. GeneralDumourier hver her i Prindsens Palats. Den østerrigske General Strarren skal være død af Følgerne af den Saarelse, som han fik i Trefningen ved Loutin.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Haag, den 4de December. Generalstaterne have paa den keiserlige Gesandts indlere, te Memoire, angaaende Scheldes Aabning, svaret : "D. res Høimægtigheder have siden Begyndelsen af Stridighederne imellem Østerrige og Frankrig iagttaget den nøiet Neutralitet, og ved alle Leiligheder søgt, at forrenten. dan Neutralitets Pligter med Deres Venskab og Agtelse for Hs. Keiserlige Majestæt. Dette Høimagtigheder indser og saa, at det skulde være imod Neutraliteten, naar berædne franske Fartøier seilede hvad Schelde, for fiendtlig at angriCitadellet Antverpen. De vide og meget vel, hvor alt dette skulde stride imod de mellemværende Tractater, og 1 af disse Aarsaget have De ikke kunnet tilstæde Commanden, over 2 franske Kanoneerbaade hans Forlangende, at fare opaSchelde til Antverpen. De have tvertimod ansøgt Hr. Durchlauchtighed, som Statens Admiral General, at befale den Officeer, som kommanderer Vagtskibet, der er resteret ved Mundingen af Schelde, ikke at bevilge denne Par saae, men at give den franske Commandeur tilkiende, en Schelde i Følge Tractaterne var sperret for Søeskibe. Jmidlertid har man dog faaet at vide, at den franske Fri Ariel, i Brigantine, 2 Kanonerskalupper, og 3 beder. nede dunkirchenske Fiskerskibe have forsøgt Passagen og Schelde til Antverpen, formedelst den gode Forstaaelse ledes lydde Anmodningen, som herskede imellem den fraRepublii og Nederlandene, hvorter man udbad sig, at be denne lille Estadre vederfares al muelig Hielp for at kunne forfølge sin Fiende, uden forresten at have nogen Fieneilbed met Republiken til Hensigt, eller at ville aabne Sal. Benævnte Fregatte er den 1ste Decbr. seilet op tilligemed og til samme hørende smaa Fartøier.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Af en Skrivelse fra Haag, den 4de December. Franskmændene ere nu virkelig stilede foraf Schelden bevæbnede Fartøier, og have erklæret samme for en fri Steen.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Det lader saavel her som i Engeland til, at man ikke vil deres rolig derved. J Engeland skulle der virkelig blive giøre Søerustninger; og man siger her med stor Tilforladen og at en stor Deel af vor Flaade skal blive sat i Tieneste. Jnverdags kom her en Overeer af Garnisonen i Mastricht, som Coureer fra Gouverneuren sammesteds, Prindsen af HestenCasels hvorved samme bekiendtgjorde Generalstaterne, en den franske General, St. Enstache, havde sendt en Oste, med 6 Mand og 1 Trompeter for Mastricht, hvilken erlangte at blive indladt i Staden, under det foregivende, en han havde noget at sige Gouverneuren. Denne lod vel Orceren komme ind i Staden og til sig; men Mandskal maatte blive uden for Porten. Dennævnte franske Oste i overleverte Prindsen af Hessen en Skrivelse fra ommelte General, St. Enstache, hvori samme anholder om en for March for 1500 Mand igiennem Mastricht, med Bil ning, at samme skulde marchere mod Aachen. Samme General forlangte videre i sin Skrivelse, at Gouverneur og Mastrict skulde forvise alle sig der opholdende Emigrant i Staden. Prindsen af Hessen afslog foreløbende alt reentød, gav Generalstaterne Tildragelsen tilkiende, og bad om Forholdfordre. Generalstaterne have holdt mange overordent: lige Forsamlinger angaaende denne Affaire, gandske billiget Prindsens Opførsel, og gandske afslaget de Franske Giennemmalmen ikke allene giennem Mastricht, men og over det bellandske Gebeet. Adskillige hollandske Regimenter ere og strat blevne beordrede til Mastricht, hvorved den der værende Besætning skal blive bragt til 10000 Mand. Vister det, at Holland vil begynde at tale af en alvorligere Tone med Frankrig, da det nu er gandske vis paa Engelands Bistand. J Brabant gaaer det endnu paa mange Stæder meget uroeligt til.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Kongsberg, den 5te December. Jngen Glæde kan være oprigtigere end den man føler overen fortient Fyrstes Hæld, hvis ædle Bestræbelser og Hensigtet gaae allene ud paa at sikkre og forfremme det Almindeliges Vel. Ligesaa usminket som utvungen var derfor den Glæde, som Bergstadens Jndvaanere yttrede over sidste Postes medbragte behagelige Tidende om vor Tronarvings høie Gemalindes lykkelige Nedkomst; i hvilken Anledning endeel af Stadets Betientere og Jndvaanere forsamlede sig Torsdagen den 6te December i det herværende harmoniske Selskabs Værelser, til et tarveligt Middagsmaaltid, hvilken Forsamling de, Hr. Oberberghauptmand Brünnich efter Selskabets Jndbydelfortærede med sin Nærværelse. Under Maaltidet blev Hendes kongelige Høyheds Sundhed og det ganske Kongelige Huet Velgaaende hostideligst erindrede med Pocaler, Berg munk og under Skud af Berghullerne. Selskabet fornøyede sig derpaa med et muntert Bal til Kl. 2 om Natten, da alleskiltes at med glade Hierter opfyldte med de oprigtigste Onsker, at Alsteren fremdeles vil belønne med uafbrudt huuslig Lyksalighed vor elskte Tronarvings ædle Bestræbelser for det Almindeliges Vel, hvorpaa de af Høistsamme givne priselige Prøver har allerede erhvervet Ham Undersaatternes uindstrænkede Kiørlighed og Hengivenhed.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Friderichsstad, den 6te December. J Anledning af Hendes Kongel. Høihed Kronprindsesse Marias lykkelige Nedkomst gav Søelieutenant Motsseldvi sit eget Logie de her paa Stædet værende Divisions M. roser et Aftensmaaltid, hvor der under de varmeste Ønsker, atleidede med ofte igientagne Hurraraad, ved Skaalernes Anbringelse blev erindret Dagens anledigede Sammenkomst. Jndgangen til Spise=Værelset var oplyst med et fra Toppen, Ager og Tonge af smaa coulentte Glaslamper behængt Skib, kaldet: Den 19de November.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Helsingøer, den 17de December. Fra den 11te huus til i Dag ere i alt 39 Skibe passerede Sundet. J den stærke Storm den 13de mistede en Galease lige Master her paa Riden og maatte retirere til Landstrong.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Ved Postens Afgang laae endeel af de tilbagekomne Skibe, badnu her paa Rehden.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Kiøbenhavn, den 17de December. Med en hertil i Gaar ankommen Estafette har man faaes den Efterretning fra London, at Ordre er given at udruste 12 Krigskibe og 10 Fregatter ; og at Parlementet, som ellers var prorogeret til Januarii, er bleven sammenkaldet: til den 13de December. Gienpart af den til Landgreven af Hessen oversendte Rap vort fra den hessiske General=Lieutenant Blesenrodt.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Den frankfurtske Garnison bestaaer nu af 6 Batailloner Hes ser og 3 Preussiske under Generalmajor Wurm. Jeg skal med det første tilmelde Deres Durchlauchtighed Navnene paa de Officerer, som ved denne Expedition have udmærket sig; og jeg tilføier, at Kongen af Preussen har benaadet Oberst vonBenning med den Preussiske Orden paur lemmerite.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Af Dato Christiansborg er den 30te November 1792. udkommet en Placat, hvorved der befales, at Tugthuset paa Møen herefter skal kaldes Moens Tugt og ForbedringsHuus, og at alle Forbrydere af Møen, Lolland og Falster, samt af Vordingborg og Tryggevelde Amter i Siellands Stift, som ved Domme findes skyldige til at arbeide i Forbedring. Huset, paa en vis bestemt Tid, eller til Tugthuus=Arbeide, for Livstid, skulle herefter dømmes til at lide denne Straf i fornævnte Tugte og Forbedringshuus; dog at herfra undtages de, iblandt disse sidste, som ere blevne kagstrøgne og uærlige, hvilke, ligesom hidtil er skeet, bør indsendes til Christianshavns Tugthuus. Den 13de hujus som Capit. M. Bendsen fra Grønland, med Spæk og Skind; Capit. F. Jochumsen fra Jsland med Kiød, Talg, Skind, Tran og Uldengods.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Den 22de December afgaaer den Kongelige Agende Post til Jylland; Jndleveringen skeer Dagen forhen, Fredagen den 21de December, fra Kl. 2 til 5 Eftermiddag. Tirsdag Morgen, den 25de December, afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, Pakker, "Prætiosa, Penge og Banco=Sedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 1 til 5 Eftermiddag, paa Kiøbenhavns "Norske Postcontoir.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Vacance: Byefoged og Byeskriver-Embedet i Prastøe, 160 Rdlr.
Berlingske Tidende, 1792-12-17
Barom. Therm. Vinden. 10 Decbr. 5. 4 31 Varme. 7 og Kulde. N. O. Uvis. N. V. Avrrisskuers. i Ugers Sygdom, den 15de huus ved Døden er afganEt min kjøre Hustrue Karen Due, fød Tokkekjøb, efteren Alder af 78 Aar; det bliver efter nu brugelig Maader, res fælleds fraværende Slægt og Paarørende herved sørgel. anmeldt. Kiøbenhavn, den 17de December 1792. Søren Due.