JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Viborger Samler, 1849-03-24
J sin Tale yttrede Vogt, at det næsten syntes, som om Rigsministeriet kun havde havt til Opgave at intriquere for en tydsk Arvekeiser og derimod forholde sig passivt ligeoverfor Udlandet. (Bifald; Præsidenten kalder Vogt til Orden.) - Welckers Harme over Regjeringernes Tvetungethed deelte han ogsaa, – en nødvendig Følge af Nationalforsamlingens Forhold, der stedse havde viist sig eftergivende imod Fyrsterne, saa at man nu forvildet stod ved Afgrunden, og vilde foretage et Salto mortale for at komme over Svælget. Jmod Welckers Forfatningsandragende maatte man stemme, da dette aldeles ikke udtalte sig om at indsætte Majoriteternes Herredømme. Derfor vilde han og de med ham stemmende Colleger votere for Overgangen til Dagsordenen, og derefter indbringe et Andragende om særskilt Afstemning over alle Paragrapher i Forfatningen, inden et nyt Amendement indbringes. For at vinde Alt, hvad vindes kunde for den smukke Keiser-Jdee, var der stødt i Allarmtrompeten i alle Leire for at hverve Keiser-Drabanter. Octroyering og Jndgreb udenfra vare de Spøgelsegestalter, der - ikke iførte Blouser og smykkede med røde Fjedre paa Hatteene – men med Kroner paa de stolte Hoveder maatte tjene til at skaffe Tilhængere. En Octroyering var der ikke at frygte for, hvorvel en saadan Formastelighed vilde indtræde, naar en Ening derom var tænkelig. For at blive et arveligt Overhoved, maatte man ogsaa være værdig til en saadan Krone, da man ei kunde antage, at Kronens Glands vilde være stor nok til at blende Folkets Øine saaledes, at det ei opdagede Absolutismens Omsiggriben. Eller troede man maaskee, at den preussiske Arvekeiserkrone vilde forholde sig anderledes ligeoverfor de 20,000 Md. paa Øen Als og de 270,000 Russere ved den polsk preussiske Grændse, end den preuss. Konge-Krone i Aaret 1848 i Slesvig=Holsteen, da Jntet af alt Dette var tilstede? For Absolutismen i Preussen, var ingen Hindring lagt, og naar man tog Hensyn til Forfatningens Octroyering og Tilsidesættelsen af Grund rettighederne sammesteds, saa kunde man troe, at der med Arvekeiserkronen ogsaa maatte indtræde en Octroyering af en Forfatning for Tydskland."
Viborger Samler, 1849-03-24
Af de vigtigste med Dagsposten ankomne Nyheder fra Udlandet udhæves:
Viborger Samler, 1849-03-24
Frankfurt, den 19de Marts. Jdag fortsattes Debatten om det Welckerske Andragende. Efterat Wydenbrugt og Waitz havde udtalt sig for det preussiske Arvekeiserdomme og Raveaux, Mohl og Eisenmann imod samme, udsattes Discussionen indtil næste Møde. De østerrigske Deputerede Arneth og Würth ere udtraadte af Forsamlingen.
Viborger Samler, 1849-03-24
Under samme Datum skrives fra Frankfurt, at allerede den 10de Marts havde man sikker Efterretning om, at Østerrig har foreslaaet en Kongres i Paris og London, for de Magter, der have undertegnet Tractaterne for 1815, for i disse Stæder at ordne hele det europæiske Spørgsmaal, og ikke alene det ene eller andet, men at denne Kongres ogsaa skulde drøfte Spørgsmaalet om Organisationen af den tydske Confoderation, og at Jnterventionsmodificationerne ogsaa sammesteds skulde erholde en europæisk Sanction. Denne Efterretning stadfæstes nu ogsaa fra Berlin, ligesom vi ogsaa have erholdt Meddelelse om det Punct, hvorpaa Forhandlingerne nu staae. Dette Punct er neppe tilfredsstillende for Tydskland; thi Efterretningen ender med de Ord: "Endnu beskjermer Preussen os."
Viborger Samler, 1849-03-24
Efter en telegraphisk Depesche fra Frankfurt til Kassel. d. 19de Marts er efter sikker Rygte Vaabenstilstanden efter Danmarks Anmodning (?) forlænget indtil den 15de April.
Viborger Samler, 1849-03-24
Dentsche Ref. melder fra Berlin (d. 20de Marts, at Mobiliseringen af de til Hertugdømmerne bestemte Tropper vedbliver, men at Afmarscheringen er foreløbig udsat.
Viborger Samler, 1849-03-24
Ogsaa vil den fra Danmarks Side bebudede Blokade af Havnene ikke komme til Udførelse, om den endog med Hensyn til Orden (dem Wortlaut nach) ikke tilbagekaldes. Deraf tør man slutte til en foreløbig Forlængelse, af Vaabenstilstanden, efter hvilken forhaabentlig en varig Fred vil paafølge.
Viborger Samler, 1849-03-24
Efter Berl. Nachrichten af samme Dag skulde Vaabenstilstanden endog være forlænget paa 3 Maaneder. Rusland skal atter nærme sig Preussen, saa at man i det danske Spørgsmaal imodeseer en fredelig Udjævning.
Viborger Samler, 1849-03-24
Fra Svinemunde meldes under 18de Marts, at 2 danske Krigskibe vise sig 3 Mile fra Landet.
Viborger Samler, 1849-03-24
Fra Lübeck meldes, at 3 danske Krigskibe øines fra Travemunde. De ere løbne ind i Bugten ved Neustadt.
Viborger Samler, 1849-03-24
Statspapirerne ere faldne i London og Paris.
Viborger Samler, 1849-03-24
Jndenlandske Efterretninger. Rigsforsamlingen. J Onsdags fortsattes Forhandlingen af 3die og 4de Minoritetsvotum til Grundlovudkastets § 3036. Stockfleth talte for at ombytte Udkastets Jndskrænkninger i Valgretten med en lav Cen sus. H. P. Hansen talte for sit Minoritetsvotum; han var ikke ganske fri for at gjøre sig skyldig i Modsigelser. Leth og Jespersen talte for almindelig Stemmeret. –J Torsdags fortsattes Behandlingen af samme Minoritetsvotum (efterat Forsamlingens Embedsmænd vare gjen valgte). T. A. Ussing aabnede Forhandlingen. Han syntes at have opgivet Haabet om at sætte Larsens Forslag igjennem; han bekjæmpede almindelig Stemmeret, idet han navnlig dvællede ved Forholdet i andre Lande, og sluttede med den Erklæring, at han ikke ved sit Valg havde givet noget Løfte om at ville stemme for almindelig Stemmeret, naar Grundloven kom for. Efterat Madsen og M. Drewsen havde udtalt sig for, Funder imod almindelig Stemmeret, og Ree var fremkommen med nogle Angreb, der som sædvanligt fornemmelig gik ud over og bragte Chr. Erichsen paa Benene, havde Scavenius Ordet. Han var ikke tilfreds med noget af de fremkomne Forslag, men fremkom endnu med eet, saa at Forsamlingen vil have et tilstrækkeligt Antal at vælge imellem. Hans Forslag ligner, hvad Folketinget angaaer, det af Tutein fremsatte. Folket skulde deles i 3 Classer (Cu rier), Kjøbstæderne, Landalmuen og de nuværende Vælgere til Sogneforstanderskaberne. Landsthingets Medlemmer vælges saaledes, at Kongen for hver Plads, der bliver ledig, foreslaaer 3, hvoraf Folkethinget vælger 1. Det vælges paa Livstid. Otterstrøm talte for almindelig Stemmeret, Jacobsen tildeels derimod og Colding nærmest for. Mødet sluttedes med Taler af Ørsted og David. Paa Fredag holdes næste Møde. (Forl.)
Viborger Samler, 1849-03-24
Efter Forlydende vil Rigsforsamlingen paa Løverdag (idag) blive sammenkaldt til et hemmeligt Møde, for at høre en Meddelelse fra Regjeringen. (Forl.
Viborger Samler, 1849-03-24
Hs. Maj. Kongen ankom fra Frederiksborg til Helsingør i Onsdags Kl. 1, og afgik herfra med Ægir syd paa til Als. Hen paa Efterm, passerede Allerhøistsamme Kbhvns Rhed, og hilsedes fra Batterierne og Skibene med Kongesalut. – Paa Als vil Hs. Majestæt opholde sig en kort Tid og derpaa begive sig til Frederiksgave i Fyen, for derfra senere at gaae over til Jylland. Af "Flyvepostens" Torsdagssummer: "J disse Dage krydse sig i Hovedstaden en uendelig Mængde Rygter om Fred og Krig, af hvilke det ene ikke sjeldent aldeles modsiger det andet. Det kunde ikke falde os ind at gjentage alle disse eller blot nævne enkelte, men naar det hedder sig at man er gaaet ind paa en kort Forlængelse af Vaabenstilstanden, saa kunne vi med Bestemthed forsikkre, at Regjeringen i saa Henseende har afgivet sit Ultimatum og at der ingensomhelst Forlængelse vil finde Sted af Vaabenstilstanden som den nu bestaaer. At Regjeringen derimod er gaaet ind paa et af Preussen stillet Forslag om et Provisorium, hvorved de danske Tropper besætte Slesvig og de tydske Holsteen, og hvorved Kongen udnævner en Regjering for Slesvig, er ikke usandsynligt. Jøvrigt finder der en ivrig Coureergang Sted mellem England og her, ligesom der igaar skal være ankommen en russisk Coureer hertil med et meget tilfredsstillende Tilsagn.
Viborger Samler, 1849-03-24
Jdag afgaaer General Fabrier til Hæren paa Als og imorgen Krigsministeren. Endnu synes det ikke definitivt bestemt, hvem der skal føre Overcommanden."¬
Viborger Samler, 1849-03-24
J "Forid." Torsdagsnummer hedder det: "Vi yttrede igaar den Formodning, at det var muligt Krigen ikke udbrød, i det mindste for det Første, men at Stilstanden, derimod afløstes af et Provisorium, eller af en ny Vaabenstilstand under forandrede Betingelser og rimeligviis foret kortere Tidsrum. Vi skylde idag at tilføie, at denne Formodning forsaavidt synes rigtig, som der virkelig skal være indløbet Forslag til en saadan provisorisk Tilstand, fra den fredsmæglende Magt; derimod turde det være rimeligt, at den danske Regjering kun under Forudsætning af flere Modificationer har troet at kunne gaae ind herpaa, og det synes altsaa at afhænge af disse Modificationers Antagelse af vore Fjender eller deres Befuldmægtigede i London, om en ny Tilstand kommer til at indtræde eller Krigen til at begynde. Hvad der turde gjøre Sagen endmere uvis, er, at det endelige Svar nok er krævet til den 27de, til hvilken Tid det vanskeligt nok kan indløbe fra London. For denne Datum vil Publikum altsaa neppe kunne erfare noget Paalideligt om det nærmest Forestaaende, og man gjør naturligviis klogest i at følge Regjeringens Exempel i den Henseende, at man er forberedt paa Krigen, som desuden jo meget let kan blive Resultatet ogsaa af en noget forlænget Stilstand, da de europæiske Forhold i dette Øieblik ere ganske uberegnelige."¬
Viborger Samler, 1849-03-24
Med Dampskibet "Malm skal i Tirsdags være ankommen 60,000 Mk. Cour, som Lübeck skyldte Danmark fra ifjor i Postintrader. Postvæsenet i Lübeck skal have undskyldt den sene Betaling med, at en Embedsmands Død har forsinket Regnskabets Opgjørelse. Hvorvidt det er sandt, skulle vi lade staae hen, muligen har Marineministerens Trudsel, at Lübeck vilde blive den første Havn, som skulde underkastes streng Blokade, dersom ikke Pengene bleve betalte, og at man vilde etablere en Postforbindelse pr. Wismar, bevirket Summens Udbetaling. (Flp.)J Tirsdags var Subskription til det nye Laan aabnet paa Kbhavns Børs. Der blev øieblikkelig tegnet 55,000 Pd. Strl. til 92 og en meget større Sum vilde være bleven tegnet, dersom ikke Etatsraad Hvidt havde erklæret, at en større Subskription ikke kunde modtages. (S. Bl.)
Viborger Samler, 1849-03-24
Kongen af Sverrig osv. har den 2den Marts i et combineret svensk og norsk Statsraad tilkjendegivet, at alle Hertugdommet Slesvig tilhørende Skibe, som anløbe de forenede Rigers Havne skulle, forsaavidt de ikke føre dansk Flag og ere forsynede med Skibsdocumenter, der udvise deres Nationalitet, behandles som uprivilegerede Fartøier. Fodgarden forlod i Onsdags Kbhvn. for at marschere til sin Bestemmelse. - Atter ere flere Krigskibe afseilede sydpaa.
Viborger Samler, 1849-03-24
Under 18de d. M. er udkommet en Forordning angaaende Eftergivelse for Aaret 1849 i den ved Frdn. af 15de April 1818 paabudne Landskat af Jorder og Tiender.
Viborger Samler, 1849-03-24
Kiel, den 21de Marts. Tre danske Krigskibe – 2 Corvetter og 1 Brig lade sig see foran vor Havn; – de udgjøre vel Blokadescadrillen. Overalt i Hertugdommerne ønskes at støde sammen med Arvefienden (!).
Viborger Samler, 1849-03-24
Fra Slesvig skrives under 20de Marts, at den Dagen iforveien nedsatte Comitte allerede har afgivet sin Betænkning, der gaaer ud paa, at tildeele Dr. Souchhan den Erklæring, at den samtykker i, saafremt Fælledsregjeringen aftræder, at udvælge et Statholderskab, bestaaende af Beseler og Grev Reventlou=Preetz, der i Forening skulle vælge en tredie Collega.
Viborger Samler, 1849-03-24
Fra Altona skrives under 21de Marts, at de sammesteds indrykkede Tropper fra Altenburg staae endnu i Altona ifølge indløben befaling. Denne befaling taler for Rygtet om en forlænget Vaabenstilstand.
Viborger Samler, 1849-03-24
Paa Schleswigholsteinernes Opfordring til Beboerne i Nordslesvig til at opgive, hvormange Kjørseler osv. de have forrettet for den danske Armee sidste Aar, har Kastrup By givet følgende Svar: I Anledning af den af Politimesteren paa Gram os tilstillede Opfordring til at opgive, hvormange Kjørseler osv. vi have forrettet for de danske Tropper sidste Aar, samledes Beboerne af Kastrup den 12te d. M. til Grande, hvor alle de Mødende vare enige om: At Alt, hvad de havde forrettet for den danske Armee, ansaae de som et ringe Offer paa Fædrelandets Alter." – Den 14de De, har den oprørske Herredsfoged Thomsen ved Auction solgt Møller Staals confiskerede Eiendom, Taarning Mølle ved Christiansfeldt for 12,600 Rd. Cour. Næste Dag fortsattes Auctionen over Ind- og Udbo. En Buchwald har kjøbt denne smukke Eiendom; men vi haabe, at han ikke vil komme til at tage den i Besiddelse. (Ribe Av.) Viborg. Foruden 11te Bataillon, der for 14 Dage siden forlod vor By, har 5te Res. Bat, igaar ogsaa forladt os, og vi ere saaledes nu atter henflyttede i vor Byes ellers vante Stilhed - en Stilhed der har fremkaldt noget Uhyggeligt og Trist, og som endmere forøges ved, efter i flere Dage at have profiteret af adskillige smukke Foraarsdage, atter igaar Efterm, at blive henflyttet i den rene Vinter med en temmelig stærk Kulde og Snee.
Viborger Samler, 1849-03-24
Entledigelser og Udnævnelser. Armeen. Under 7de Marts: Generalmajor a la suite i Armeen C. v. Ewald, St. af D. og Domd., Khrre, meddeles, efter Ansøgning og paa Grund af Svagelighed, Afskeed i Naade af Krigstjenesten, med Pension; Oberst af Jnf. O. v. Nye, R. af D. og Dom., p. t. Commandeur for 5te Jnf.Brig, tillægges Generalmajors Charakteer, dog indtil videre uden Anciennetet; Capt. af 1ste Cl. i 3die Lin. Jnf. Bat. F.H. v. Meidell meddeles, paa Grund af Svagelighed, Afskeed i Naade af Krigstjenesten, med Vartpenge; Secondl. i Jnf. Krigsres. C. v. Grove, ansat ved 2den Forstærkningsbat, meddeles, efter Ansøgning, Afskeed i Naade af Krigstjenesteen; Frivillig J. C. Christiansen tillægges Secondilnts Charakteer, dog uden Anciennetet og uden at henhøre til Armeens Detail, Under 17de Marts: Cand. juris. L. J. F. Moltke og H. Smith udnævnes til Auditeur er i Armeen.
Viborger Samler, 1849-03-24
Handels-Efterretninger. Hovedgaarden Voergaard i Vendsyssel med tilliggende Mølle, af Hartkorn 89 Tdr., og Besætning af 250 Meierikøer og 100 Stude, er af Eierne, Kammerjunker de Rosenørn og de Blochisk Arvingers Curator, Høiesteretsassessor Bruun, bortforpagtet paa 9 Aar fra 1ste Mai d. A. til Propr. Pape til Heiselt for aarlig Afgift af 6600 Rbd. Skatterne afholde Eierne. Desuden er Hoveriet 5900 Gangdage, 86 Spanddage og 170 Tdr. Lands Engbjergning, overdraget Forpagteren for aarlig Afgifaf 1081 Rbd., saaledes at, eftersom Hoveriet bortfalder, afdrages i Afgiften. (Aalb. Av.)
Viborger Samler, 1849-03-24
Ved Auctionen den 21de Marts over Hovedgaarden Spøt trup blev Hr. Oliemøller, Rigsdagsdeputeret Schytte Høistbydende med 110,000 Rbd. - Eiendommen skal stilles til ny Auction (see under Avertissem.)
Viborger Samler, 1849-03-24
Ved Tallotteriets 1483de altonaer Trækning i Kbhvn. den 20de Marts, udkom: Nr. 88. 22. 65. 57. 70.
Viborger Samler, 1849-03-24
Jmorgen prædiker Hr. Pastor Bruun i Domkirken: i Søndresogns Kirke Hr. Pastor Hindberg.
Viborger Samler, 1849-03-24
AVERTISSEMENTS. Efter 7 Dages smertefuld Sygeleie, bortkaldte det drise Forsyn fra mig og rore 3 uforsørgede Børn Søndagen den 18de Dennes, min elskede Kone Karen Thorup, født Jeppes datter, i hendes 48de Aar til et bedre Hjem. Hvilket jeg ikke undlader med et forfulde Hjerte at tilkjendegive fraværende og deeltagende Slægtninge, Venner og Bekjendte. Viborg, den 22de Marts 1849. S. Thorup.
Viborger Samler, 1849-03-24
J Anledning af den Forekommenhed hvormed Hr. Farver Buch har behandlet os i den Tid vi have været indqvarterede hos ham, er det vi herved bringer ham med Familie vores hjerteligste Tak med det inderligste Ønske: at Gud vil belønne deres Godhed, da vi som Soldater ikke formaae at erstatte dette, men er dem dog stedse i Hjertet taknemlig derfor, Viborg, den 22de Marts 1849. N. Bregendal. S. Ørendrup. S. Finderup. P. Frederiks Hede. J. Harre. J. Mønsted. P. Rauenstrup. Soldater ved 5te Reserve Bataillons 3die Compagnie.
Viborger Samler, 1849-03-24
Tørt Ege=Klov- Fagot- og Knippelbrænde, kan til billig Priis afkjøbes. H. Bove.
Viborger Samler, 1849-03-24
Auction. Torsdagen den førstkommende 12te April d. A., om Formiddagen Kl. 10, lader Proprietair Bülow til Strandet bortsælge en Deel ham tilhørende Jndbo, bestaaende af Magahogni Meubler, hvoriblandt 1 Secretair, Sophaer, Stole, Borde, 1 Bogskab, Hjørneskab, 2 Sengesteder m. m.; andre Meubler, hvoriblandt et Linnedskab; Glas, Fajance og Porcelain, hvoriblandt et Spisestel af kjøbenhavnsk Porcelain, Sengeklæder, Kjøkkentøi og Bøger m. m. Vederhæftige Kjøbere gives 6 Ugers Credit. Betalingen erlægges til Cand. juris. Neckelmann i Viborg.
Viborger Samler, 1849-03-24
Efter Begjæring af den kongelige Amtstue, bliver Torsdage, den 29de d. M., om Formiddagen Kl. 11, paa Herredernes Tingsted i Viborg Raadhuus, foretaget Auction over Korntiendevederlaget til Viborg Bispestoel pro 1848 af Qvornin- og Viskum Sogne. Kornet, der beroer hos Yderne, leveres deels i Viborg, deels i Randers. Middelsom Sønderlyng Herredscontoir, den 21de Marts F. Eberlin.
Viborger Samler, 1849-03-24
Tirsdagen den 3die April førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, lader Gaardmand Anders Søballe paa hans Bopæl i Faarup, ved Auction bortsælge 2 Heste, nogle Køer og Qvier, Avlsredskaber, Ind- og Udbo, Vogne, Plove, Harver, Kakkelovne, en Grubekjedel m. M. Middelsom Sønderlyng Herredscontoir, den 13de Marts F. Eberlin.
Viborger Samler, 1849-03-24
Auction. Efter Begjæring af Hr. Consul Bendixsen paa Vedkommendes Vegne, bliver Løverdagen den 31te Dennes, Formiddag Kl. 9, paa Vorupøer nordre Strand, ved offentlig Auction bortsolgt den sammesteds den 11te Januar sidstleden indstrandede, af Capitain H. N. Pii førte Skonnert "Soridderen, af Helsingøer, drægtig 31 Commercelæster, tilligemed dens bjergede, complette og gode Jnventarium. Til Liebhavernes Efterretning bemærkes: at Skibet er opsat paa Stranden og tjenligt til Udsætning, samt at det er solid bygget af fortrinlige Materialier og kobberboltet fra Kjøben. Conditionerne bekjendtgjøres paa Auctionsstedet. Lysthavende indbydes. Herredscontoiret i Thisted, den 13de Marts 1849. Nellemann. over Spøttrup Hovedgaard med Tilliggende. Med Hensyn til at det ved den i Dag afholdte 3die Auction gjorte høieste Bud ikke er approberet bliver, efter Reqvisition, af executores testamenti i Godseier Niss Nissens Stervboe, Landsoverretsassessor Blechingberg og Cancellieraad, Landsoverretsprocurator Møller i Viborg, følgende bemeldte Boe tilhørende Eiendomme stillede til Bortsalg ved en 4de offentlig Auction, der afholdes paa Spottrup Hovedgaard Tirsdagen den 10de April næstkommende, Formiddag Kl. 11, nemlig: 1) a. Spottrup Hovedgaard, af Hartkorn fri Hovedgaardstaxt 38 Tønder 7 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb., med Gammelskat 147 Rbd. 28 s. Arcalet udgjør omtrent 770 Tønder Land, geom. Maal, hvoraf for Tiden dyrkes som Agermark c. 340 Tønder Land; Engene bestaae for Tiden af 135 Tønder Land, og Resten er Kjær, Hede og Mose; b. En paa Hovedgaardens Mark opført hollandsk Veirmølle, der har privilegeret Mølleskyld 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdkr. Godset, der indbefatter: a. 4 Tønder 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 Alb. fri Hovedgaardstaxt, fordeelte paa Stedet Nymølle og tvende mindre Steder, og b. Bøndergodset, af uprivilegeret Hartkorn Ager og Eng 165 Tønder 1 Skp. 2 Fdkr. 1 1/2 Alb. Rødding Sogns Konge-Korntiende, matrikuleret for 27 Tønder 4 Skpr., med tiendeydende Hartkorn 169 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr. Rødding Sogns Kirke med Korn og Qvægtiende, ligeledes matrikuleret for 27 Tdr. 4 Skpr. med tiendeydende Hartkorn 169 Tdr. 2 Skpr. 2 Fdkr., hvortil kommer noget saakaldet Kirkeskyld.
Viborger Samler, 1849-03-24
Det bemærkes, at der med Hovedgaarden ikke følger Besætning og Jnventarium. Agerbruget, der er i en særdeles stærk Gjødningskraft, bestaaer af gode Muldjorder, skikkede til ethvert Slags Sæd. Den aarlige Udsæd er c. 30 Tdr. Rug, 40 Tdr. Byg og 200 Tdr. Havre, og Hafgrøden er aarlig c. 250 Læs, der betydeligt vil kunne forøges ved Engvanding, hvortil Localiteterne frembyde god Leilighed. Af det uopdyrkede Areal egner en stor Deel sig til Opdyrkning. Qvægbesætningen har hidtil størstedeels været Stude, men der antages for Tiden at kunne holdes en Besætning af c. 150 Køer. - Udskibningsted ved Liimfjorden haves 1/4 Miil fra Hovedgaarden.
Viborger Samler, 1849-03-24
Jordebogsindtægterne af Godset udgjør aarligen circa i Penge 400 Rbd. og i Korn 51 Tdr. Rug, 44 Tdr. Byg og 61 Tdr. Havre, foruden Smaaredsel. Af Bøndergodset præsteres complet Hovert af 40 Halvgaarde, foruden Huusmands arbeide. Blandt Gaardene mærkes Stedet Nymølle, hvortil haves Færgeprivilegium. Tienderne afgive, forsaavidt de ved Kiendelse ere bestemte, aarligen c. 69 Tdr. Rug, 71 Tdr. Byg og 185 Tdr. Havre; og af 18 Tdr. Hartkorn præsteres Tienden af Kjærven. Med Kirken ere forbundne nogle Kornafgifter under Navn af Kirkeskyld. Paa Gaardens og Godsets Marker er god Jagt, og rigt Fiskerie, især i to store Jndsøer, der tillige afgive betydeligt Rørskjær. Forøvrigt ere Eiendommene nærmere beskrevne i Jordebogen, som fremlægges ved Auctionen, samt i en i October f. A. afholdt Taxationsforretning, hvilke Documenter, tilligemed Conditionerne, ere til Eftersyn hos fornævnte executores testamenti i Viborg og her paa Herredscontoiret. Hvilket herved bekjendtgjøres. Salling Herreders=Contoir, den 21de Marts 1849. Willemoco. i Hermed følger et Extrablad. Dette Blads udenlandske Artikel redig af Adjunct Reis, den indenlandske af H. Wissing, og udgives 4 Gange ugentlig fra Sidstes Officin. Bladet meddeler Domme, afsagte ved Landsoverretten i Viborg. Extrablad til Viborg Stifts-Tidende".
Viborger Samler, 1849-03-24
Løverdagen den 24de Marts 1849.
Viborger Samler, 1849-03-24
Jndenlandske Efterretninger. Det skandinaviske Selskab holdt i Løverdags et Møde, hvor der først foretoges Valg paa Bestyrere og hvor dernæst Hr. Worsaae i et Foredrag efterviiste, hvorledes de Danskes Banner havde været til de forskjellige Tider og navnlig opholdt sig ved Dannebroges Historie. Ved Maaltidet, hvormed Mødet sluttedes, udbragtes Skaaler for Dannebrog af Minister Clausen, og for Kongen, der nu drager bort at stille sig i Spidsen for Hæren af Mag. M. Hammerich, hvilke tvende Skaaler begge ledsagedes med et nidobbelt Hurra. (Berl. Tid.)
Viborger Samler, 1849-03-24
Ved høisalig Kong Frederik den Sjettes allerhøieste Reskript af 3die Octbr. 1839 til daværende Ritmester ved Husarregimentet, nu Kammerherre, Major F. W. v. Dannemand, blev denne, der alt under 4de Febr. 1830 var ophøiet i Adelstanden, optagen i den Danske Grevestand, saaledes, at han og hans ægte Afkom skulde være berettigede til at føre greveligt Skjold og Hielm, samt derhos skulde nyde alle de Rettigheder, Friheder og Benaadninger, som i Overeensstemmelse med de grevelige Privilegier og øvrige Anordninger tilkomme en Dansk Lehns herre, og deriblandt navnlig Rettighed til for sig og ægte Afkom, ifølge nysnævnte Previlegier og Anordninger, at erigere det Jordegods, som han i Tiden maatte see sig istand til at forskaffe sig, til Grevskab. Det paalagdes ham derhos, for at sikkre ham og hans Descendenter er standsmæssigt Udkomme, at oprette et greveligt Forlods paa 120,000 Rbd. i 4 pCt. rentebærende Statspapirer.