JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-18
Citroner og Castanier faaes forbi Priis paa Svane-Apotheket i Aarhuus. 9. Hamborger Magasin, eller samlede Sk. B. R. ter til Underretning og Fornøyelse for Afturforskere og angenemme Videnskaber, et Verk af 268. mer, vel Conditioneret; kan faaes tilkiøbs for billig P. hos P. Willadsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-18
Hos Madame Watiel, logerer en Mand som han med alle sorter Steentøi, samt violette og blaae Peportekrukker; Citroner. faaes hos Peder, gar Schmit.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-18
Enhver som haver noget tilgode hos mig Undertegde, vilde til næste 13de Juni, med lovgyldige Bevmelde sig hos mig her i Aarhuus, da enhver skal blive udbetalt. Aarhuus den 15de April 1795. Michel Ladefoged En Karl, som i adskillige Aar har tient for Ladefog og Avlskarl, og som har meget gode Skudsmaal, so Tieneste; Han kan modtage Conditionen naar forlang Adresse Contoiret giver Anviisning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-18
Hos Strømpefabricant Lund i Aarhuus; kan bek mes af de saa kaldte røde flossede Kamelgarns Huer: allerbilligste Priis, 7 Rdr. Dusinet. Lund.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-18
Strømpefabrica. boende paa Bastuegade No. 3 Undertegnede bekiendtgiør herved, at ingen maa troe nogen, i hvem det end være maae, noget paa 1 Navn, med mindre mit eller min Kones skriftlige Bevmedfølger. Aarhuus d. 7de April 1795. Dame,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-18
Capitain ved det første Jy Jnfanterie Regiment. Et fattigt Pigebarn, noget over 11 Aar gamme ønsker sig Tieneste til 1ste Mai som Barnepige, hvor hun før har tient. Om sin Troeskab og Villighed, hun skaffe skikkelige Folks Vidnesbyrd, og vil gierne til for Føden allene. Addresse=Contoiret giver Anviisning En Dreng der er confirmeret, og kan Regne Skrive, kan undertegnede anvise een Condition hos Kiøbmand i Kiøbenhavn paa gode Vilkaar. C. Kieller Hos Niels Michelsen i Tvilum er 80 Traver Langyat faae tilkiøbs for billig Priis.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Jndenlandsk. Aarhuus. Om 8te Dage agter Skipper Peder Stephensen at afsegle herfra til Kiøbenhavn; han medtager Fragtgods og Passagerer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Jndpasseret med Skipper Jessen den 20de Apr. Greve og Kammerherre Scheel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Den 19de afseglede Skipper Peder Agerup med Korn og Fedevahre til Norge. Samme dato Jens Mos til Norge. Den 20de Skipperne Niels Eschilsen, Hans Kryssing og Mathias Mathisen. Den 21de Mathias Holme og Peder Schibye, alle til Norge. Jacob Sørensen og Jørgen Christensen til Altona.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Den 19de April afseglede Skipper Ole Clausen herfra til Kiøbenhavn. Alle Smakkerne ligger her og venter efter Vind.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Copulerede. Bygholm den 17de Apr. Kammerherre Gyldencrone, Friherre til Baroniet Wihelmsborg, Deputeret i Generaltoldkammeret og Hr. Justitsraad de Thygesens, til Mattrup, hans ældste Datter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Under 6te sidstl., behagede den Allerhøieste, at kaldet min i Live høitælskede Søster, Sophie Magdalene Dahlstrøm, og den 7de, som var Dagen efter, hendes kiære Mand Nicolai Dahlstrøm, forhen Kgl. Consumtions-Jnspecteur i Skanderborg, fra 5 smaae umyndige Børn; Dette mærkelige Tab, bekiendtgiøres herved, efter den nu brugelige Maade, for alle fraværende ærede Slægt og Venner, frabeder mig ald Condolence. Skanderborg den 10de April 1795. C. Sulkendorff.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Prædikanterne paa Fredag. Domkirken, Studiosus N. Schaarup. Fruekirke Hr. Provst Bruun.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Prædikanterne paa 3die Søndag efter Paaske. Froprædiken i Domkirken. Hr. Müller. Høimesse Aftensang. Domkirken Hr. Stiftspr. Jansen. Hr. Bechmann. Frue=Kirke Hr. Selmer. Hr. Jahnsen. Hospitalskirken Hr. Jahnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Næstkommende Mandag skeer Jndlevering til agende Post a Aalborg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Udenlandsk. Frankrig. Det Forslag, at Conventen skulle skilles af, fandt siden den 28de Martii immer flere Modstandere, og blev den 30te paa Louvets og Cheniers Forslag tilbagekaldet. Men det derved foraarsagede slette Jndtryk, vedblev dog, og Jacobinerne benyttede det. Hertil kom det, at Brødrationen, den 21te blev nedsadt paa et halv Pund og den 11 April endnu mindre, saa det lod til, at der forestod en aldeles Hungersnød. Saasnart dette blev bekiendt, forsamlede Borgerne sig talrig, og man hørte overalt at raabes: Brød, Brød. Allevegne hørte man Klage, Fortvivlelse og Forbandelse imod Regieringen. Alt var i Bestyrkelse. Om Eftermiddagen Kl. 4, vare alle Tilgange til Conventen opfyldt med Mennesker. Boissy d'Anglas var just ved at aflægge Beretning om Levnetsmidlerne, da han, ved et i Sahlen trængende Skrig, blev afbrudt. Rewbel og nogle andre Deputerede styrtede ind med de Ord. Alle Dørene bliver opbrudte. J samme Øieblik trængte over tusinde Borgers ind i Sahlen, som raabte Republiken leve! Friehed i Meeninger, Friehed for Patrioterne, men endnu stærkere raabte man: Brød, Brød, Legendre søgte forgieves at komme til Ord paa Talerstolen og Præsidenten søgte forgieves at stifte Rolighed, Merlin af Diedenhofen blandede sig imellem Folket, og raabte: Dette ædle Folk kommer ikke i ond Her sigt, det vil forestille sin Nød, og vil beroliges, saasnart det faaer vort Middel at vide, til at afhielpe dem. Flere af de Indtrængte havde Sedler paa Hattene, med de Ord: Brød, Constitutionen af 1793, Patrioternes Friehed! (Barrere, Collot, Billand.) J midlertid blev Allarmen alt større. De Conpentsdeputerede, som sadt nederst, maatte flytte sig op til de øverste for ei at blive ihieltrykkede. Præsidenten benyttede et Øiebliks Stilhed, til at bede den gaae fra hinanden, og forebringe deres Ansøgning ved en Deputation (tusende skrege Nei, Nei.) Endelig tog en til Ords paa følgende Maade: "De seer her Mændene af 14de Julii, 10de August og af 31te Mai. Det er Tid, at Folket ikke meere bliver et Offer for de rige og store Kiøbmænd. De seer ikke her Frerons med Knipler bevæbnede Armee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Da Mændene den 14de Julii nedstyrtede Bastillen, troede de ikke, at frembringe en Mængde andre som skulle lade de retskafne Patrioter fængsle. Hvor er alt ved Landmandens Sveed frembragt Korn bleven af: Ved Eders Decreter har J sat Assignaterne udaf al Credit. J maae skaffe Rolighed og Overstødighed ved at straffe de rige Egoister. Og du Bierg! lad din Lynild og Torden adsprede Skyerne og sønderknuse dine Fiender. Vi vil understytte dig. Vi forlanger nogle tusende fængslede Patrioters Frihed, hvis hele Forbrydelse bestaaer i, at de har fulgt Conventsderretterne og vare bedre Patrioter en Conventen selv. (Taleren sagde: han talte for Sectionen Unite.) En anden Taler for Sectionen Fidelite, forlangte at Conventen skulle blive paa sin Post, forvise al indvortes Tvist fra sig, treffe Foranstaltninger imod Agiotage, sende de unge Folk til Grændserne som foruroligede Paris, og sætte Patrioterne J Friehed. Nu defilerede alle igiennem Salen. Præsidenten sovede at Conventen skulde beskieftige sig med Levnetsmidlerne. Strax herpaa indtrængte sig flere tusende Qvinder, der ligeledes skreg om Brød, og efter dem atter en stor Mængde Borgere, hvoraf flere talte i Deres Sectioners Navn. Duhem meldte at Allarmtrommen gik i alle Sectioner. Nu gik alle ud af Salen paa de Deputerede nær, og der blev besluttet, paa Bourdons Forslag, at udgive en Proclamation angaaende Levnetsmidlerne til Beroeligelse for Paris. Jssabeau kom fra Sikkerhedsudskuddet med den Rapport: "At da Anguis i Spidsen, af Nationalgendearmerie var reden igiennem Sectionerne for at beroelige dem, var bleven angreben og saaret, og blev holdt fangen i en af Sectionerne; at de brave Nationalaardere vare marscherede imod Rebellerne for at udfrie Anquis; at Oprøret i Besynderlighed var begyndt i Fraternisectionen, hvor Qvinder og Børn forhindrede alle i at komme til Bagerhusene; At et Menneske havde staaet i en af Conventens Loger, lige over for Præsidenten, som med en Blyantspen havde optegnet alle de Deputerede det skulle myrdes og derved sagt, formodentlig af Medlidenhed, til 2 Drenge paa 14 Aar, at de skulle gaae bort, da den hele Pariser Ungdom skulle myrdes og at Jnsurgenterne havde Haab om 10000 Mand til Suecurs, og at man havde udspredt tusende falske Rygter i Paris, f. Ex. at Gravillierssectionen var afvæbnet, at mange Conventdeputerte vare flygtede fra Paris, at Ungdommen i Paris ville proclammere Kongeværdigheden og at enhver kunde reise bort uden Pas. Ved slige falske Rygter, søgte man at fornedre Conventen, der dog har vidst at forsvare sin imposante Stilling. Sikkerheds, Velfærds-, Krigs- og Lovgivningsudskuddene foreslog Conventen følgende Decret: 1) Conventen erklærer det Franske Folk, at et Attentat har havt Sted i Dag imod dets Beraadslaaeningers Friehed. 2) At Sikkerhedsudskudder skal opsøge dette Attentats Stiftere, og lade dem stille for det Pariser Criminaltribimal, som og blev decreteret: Thibeandor raabte derved: lad os redde Fædrenelandet eller denne Talerstoel blive vor Grav. Der er Morderne (pegende paa Biergets Top) men ikke under der ringere Antal af den til Engeland flygtede Adel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Naar man undtager Brødmangelen, saa er her ellers i Overflødighed af alle andre Sorter Spisevare, kun at de og daglig bliver dyrere. Assignaterne falder bestandig. J Lyon taber de 91 Procent og i Paris 88. J forrige Maaned var Udgifterne 421 Millioner større end Jndtægterne. Folket er nu igien ganske stemt til Gunst for Conventen. Det hedder at endnu 20 Deputerede af Bierg partiet skal arresteres. Adskillige af dem har villet flygte men er ved Barriererne bleven viist tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Alt Korn i Nærheden af Paris er sadt i Reqvisition, og de Landmænd der ikke ville sælge det uden mod klingende Myndt, maae nu afstaae det for Assignater. Pichegra er særdeles elsket af Folket. Den 3die April viste han sig for Conventsskrankerne under et almindeligt Biefald og anmeldte at Roligheden nu var fuldkommen tilveiebragt. Præsidenten ønskede ham til Lykke med at han segtede imod de indvortes Urolighedsskiftere med samme Virkning som imod de udvortes Fiender. Der skal virkelig have existeret et Jnsurrectionsudskud i Paris. Sectionerne kommer nu en efter den anden og ønsker Conventen til Lykke. Pichegrat holdt den 2den April følgende Tale til Nationalgarderne: "Borgere, min Armee har nogle Gange manglet Brød i 5 Dage og den 6te Dag slog de Fienden. Pariserne maae ligeledes giøre Opofrelse for Frieheden. Hvem der lader høre Oprørsskrig, skal straffes som en Oprører. Dette er Conventens Befaling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Fra Berlin. Major Meyerink, som den 7de afgik fra Basel, kom den 12te til Potsdam med den vigtige Efterretning, at Freden var den 5te sluttet i Basel imellem Frankrig og Preussen. Af Betingelserne veed man nu, at det Tydske Rige er indsluttet deri, og at Hanover, Brunsvig, Casset og flere Tydske Rigstænder har henvendt sig til Kongen af Preussen og bedet ham at tale deres Sag. Den offentlige Bekiendtgiørelse, vil som det hedder, ikke komme for Lyset, førend Tractaten er bleven to store Hoffer bekiendtgjort.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
J Basel har ligeledes den franske Ambassadeur Barthelem, den 8de April, ved en Billet bekiendtgjort Regieringen, at der den 5te er sluttet en Freds= og Venskabs Tractat imellem den franske Republik og Kongen af Preussen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Fra Livorno. Den engelske Admiral Hotham er igien løben ud fra Spezzia med sin Fløde, og krydser ved Capo-Corso, hvor hen han har beordret de her for Anker liggende Linieskibe Blenheim og Bombay Castle med flere Fregatter til sig, da han har faaet Efterretning, at den franske Fløde i Toulon har faaet Ordre strax igien at løbe ud, for at angribe den engelske Flode.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Adskilligt. Den 6te April har de Tydske udjaget Franskmændene af en ligeover for Hauptstein, ved Maynz opkastet Skandse, og støyfet den. Nogle hundrede Franskmænd ere blevne, men af de Tydske ere kun 75 Mand saarede.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Efter Forlydende er der givet befaling, at Udruste en Escadre paa 4 Linieskibe og 2 Fregatter i Landscrone, som skal gaae til Kiøbenhavn og foreene sig med en Escadre af samme Størrelse der. J Barbariet skal der være stor Kornforraad. Den en af Algier, som er en stor Ven af Frankrig, tillader ingen Kornudførsel uden til Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Man har Efterretning fra Skotland, at Vestindiefareren Neutralitæt, Capt. Asmus Müller, tilhørende Torrisens Enke og Comp. i Christiansand, er, paa Reisen fra Norge til St. Croix med en Ladning Bord, Provisioner, Heste, Viin og andre Vare, ulykkeligviis strandet ved Den Stronza. Skibet skal være i meget slet Tilstand, men Ladningen haaber man at rædde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Bekiendtgiørelser. Paa Urup Gods, hos Søren Jensen i Trampendahl, i Østbirk Sogn, Woer Herred, Schanderborg Amt, er Jndsidder=Enke Anna Kirstine Sørensdatter, ved Døden afgaaet, hvis Efterladenskaber er til lovbefalet Tiid taget under Skifte=Behandling og Sterbboets Løsøre og Effecter ved offentlig Auction bortsolgt. Af de tilstædeværende Arvinger blev under Skiftet anmeldt, at den Afdøde endnu havde efterladt sig følgende Livsarvinger, nemlig: 1. Een Søn Peder Jørgensen, skal opholde sig i Salting i Them Sogn, og 2. Een dito Casper Jørgensen, der for ungesær 10 Aar siden er bortreist og ei vides hvor han er, disse fraværende, saavel som de sig allerede meldte Arvinger, samt Sterbboens Credi- og Debitorer, indkaldes herved at møde eller møde lade paa Urups Skriverstue 12te Ugersdagen fra Dato den 6te Julii førstkommende om Formiddagen Kl. 10 slet, hvor Skiftet efter bemeldte Afdøde atter bliver foretaget, og naar ingen uventelige mødende Omstændigheder til Hinder derimod forekommer, bliver sluttet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Til Efterretning meldes: At der neppe bliver noget at arve. Urup den 13de April 1795. Hoppe, Forvalter.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Formedelst indtruffen Hindring, bliver den i spise Avise Nr. 30 og 31 averterede og til den 28de April berammede Auction ved Friisholt Hovedgaard, udsat til den 11te Maji dernæst, da bemeldte Auction begynder om Formiddagen Kl. 9 slet. Thisted den 18de April 1795. Ferslev.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Randers. Formedelst forestaaende Reise lader Cancellie=Raad Lillienschiold i Randers den 7de Mai førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 slet og følgende Dage ved Auction bortselge, Een stor Deel Jndboe, bestaaende af: Sølv, Tin, Kaaber, Messing, Blik, Porcellain, Steentøy og Glas, Mahonie Commoder, dito Spilleborde, og Speile tillige med andre Meubler, Sængeklæder og endeel juridiske og andre Bøger, item een 4re sædig Careth, med sleben Speilglas og en Chalse m. m. Alle og enhver som maatte have noget at fordre efter Paul Mikkelsen Cramers her i Byen afdøde Enke, Johanne Hans Datter, bliver i Følge Placaten af 26de October 1792 herved indkaldede at anmelde og beviislig giøre saadan deres havende Krav i seneste inden 12 Uger efter dettes sidste Bekiendtgiørelses Datum, eller, i manglende Fald, tage Skade for Hiemgield. Aarhuus den 20de April 1795. L. P. Risom. N. Hvid.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
NB. For nogle Uger siden er mine sølv Spører, min Sygdom, bleven udlaant, uden at det med Vished, erindres til Hvem; Laaneren ombedes derfor herved at tilbagelevere samme, jo før jo hellere. Aarhuus den 21de April 1795. P. Risom.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Hvem som maatte behøve en stor og stærk Hop 10 Aar, tienlig til Riiden og Kiøren, uden Feiller, da er samme til Kiøbs for billig Priis, og kand sees i Hr. Kiøbmand Foghs Gaard, Løverdagen den 25de April førstkommende. Tirsdagen den 28de April nestkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet og efterfølgende Dage, bliver paa Aarhuus Raadstue holdet offentlig Auction over et betydelig Partie Kiøbmands=Vahre bestaaende af Galanterie, Jssen- og Nyrnberger=Kram. Conditionerne bliver som sædvanlig, og Vahrene ere alle brugelige og gode. Aarhuus den 22de April 1795. Ingerslew.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Mandagen den 4de Maj næstkommende, om Formiddagen Kl. 10 slæt, bliver paa Nissumgaard af dens bekiendte feede og frugtbærende Eiendomme, ved offentlig Auction, opbuden til Bortforpagtning, for indeværende Aars Afgrøde, nemlig: 1) Eng-Grøden, af Parcellen Nr. 5, Folden kaldet, som efter bedste Classe er beregnet til over 33 Læs Høe. 2) Græs- og Høegrøden af Parcellen No. 6, næst indtil Giesing Mark beliggende, som har Pløieland omgefæhr til 34 a 36 Tdr. Kornsæd og Eng til 33 Læs Høe. 3) Eng=Grøden af Parcellen No. 7, næst indtil sidste Nommer, beregnet til over 33 Læs Høe, saa bliver og samme Tiid og Sted bortforpagtet, for dette og flere Aar, om antagelig Bud skeer, for det. 4) a. Kirkens Anpart, Korn- og Qvæg-Tiende af Ring Kloster Byes tiendeydende Hartkorn 23 Tdr. Skpr. 3 Fdkr. tre fiortendeel Alb. b. Kongens Anpart dito Tiende af Jens Jørgensens Gaard ibidem tiendeydende Hartkorn 7 Tdr. 3 Skp. 3 Fkr. 2 og en halv Alb. og c., Dito Tiende af det saa kaldede, Skaarup Byes Tammestrup Eiendomme, Hartkorn 4 Tdr. 3 Skpr. 1 Fkr. 2 tre fierding Alb. og endelig for det. 5) Den Skod=Tørveskier, som bemeldte 3de NissumgaardsParceller for dette Aar kan aflade, da ingen videre Tørveskier i sammes Moeser for dette Aar siden kan faaes. Liebhaberne behager til Tiid og Ste at møde, da Eiendommene som opbydes, ere bekiendte fortrinlig gode. Harlef Mølle den 10de April 1795. Paa S. T. Auctions Rettens Vegne. N. Hofmann. P. S. Det tiener og til behagelig Efterretning at indbemeldte Høegrøde, kan i forlangende Tilfælde, blive Huuset paa Nissumgaard den behøvende Tiid, fra Jndavlingen af og næste Vinter. Hofman.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
En aldrende Karl som forstaaer at passe en Hest, og er forsynet med Attest og sin Forhold, kan fra AdresseContoiret anvises en god Tieneste til næstkommende 1sk Mai.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Da jeg ikke, ved den over min Gaard her i Greenaae den 19de November 1794 holte Auction, blev gjort noget antageligt Bud paa samme. Saa agter jeg først kommende 5te Maj, uden flere Auctioners Holdelse at bortsælge bemelte min her i Greenaae tilhørende og beliggende Gaard, der bestaaer af 17 et halv Fag, 2 Etage Bygning og 67 et halv Fag een Etage, alt Muur og Bindingsværk, og paa 13 Fag nær Teglhængt. Gaarden er indrettet til Kiøbmands Brug, eller til Beboelse for en anden honet Familie, og er i Brandcassen af sureret for 1860 Rdlr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
J Gaarden er en Priviligeret Heste Mølle til Malt maaling, der ikke giver ubetydelige Jndtægter, og tæt ved Gaarden ligger en god Frugt- og Kiøkken=Hauge samt en anden Hauge som har været besaaet med Klever, og tæt uden for Frugt Haugen en indhegnet Eng, hvorpaa Aarlig kan avles omtrænt 4 a 6 Borger Læs Høe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Samme Dag agter jeg og ved Auctionen at bortsælge 10 Tdr. 5 og en halv Skp. af det beste Sædeland herpaa Greenaae Mark, saavelsom een tredie Part i en indhegnet Eng, beliggende tæt Sønden for Byen, hvorpaa kan avles aarlig omtrænt 8 a 10 Borger Læs Høe, Skulle nogen finde Lyst til disse Eiendomme enten samlede eller separat, ville de behagelig tage samme i Øye, syn, da samme end og uden Auctionen, kan bekommes, naar vedkommende Libhabere, forinden den bestemte Auctions=Dag, derom melder sig hos S. T. Hr. Kammerraad Behr her i Greenaae, eller hos undertegnede. Torbiørnsen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Hos Laurentin i Aarhuus, er at bekomme som sæd vanlig, beste sort rød og hvid Kleverfrøe. Hamborger Magasin, eller samlede SkrifB. R. ter til Underretning og Fornøyelse for Naturforskere og angenemme Videnskaber, et Verk af 26 Tomer, vel Conditioneret; kan faaes tilkiøbs for billig Priis hos P. Willadsen i Aarhuus.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Hos Madame Watzel, logerer en Mand som handler med alle sorter Steentøi, samt violette og blaae Porportekrukker; Citroner. faaes hos Peder Larsen. Schmit
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-22
Natten mellem den 20de og 21de April d. A. er hos Undertegnede bortstiaalet nogle Stykker fiin Garn og Traa som hængte i Haugen at blæges; Skulde samme blive nogen faldbuden og de vilde behage at give mig Oplysninderom, loves derfor en billig Erkiendelse af Aarh. d. 23de April 1795. H. W. Schytte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Indenlandsk. Kiøbenhavn. Vor høifortiente Statsminister Grev v. Bernstorff har af det svenske Hof faaet en kostbar Guld Tabatiere, besat med Brillanter, til Present, i Anledning af den Alliance, som forrige Aar blev sluttet imellem Danmark og Sverrig. Kronprinsesse Maries Nedkomst ventes i August Maaned. Til at øve Søecadetterne og til Vagtskibe udrustes endnu 2 Fregatter og 2 mindre Krigskibe. Justitsraad Hammelef, Committeret i Rentekammeret, er udnævnt til stemplet Papirs Forvalter i begge Kongerigerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Secretairen hos den her værende hollandske Gesandt, Hr. Huygens, er udnævnt til hollandsk Charge d'Affaires her.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Aarhuus Udpasseret den 25de April Capitain Sehested, Jomfrue Bergenhammer, Jens Chr. Mønsted, Lieutenant Ørsted og Justitsraad Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Samme dato afseglede Jens Thurøe til Kallund, borg med Stude og Heste for Michel Ladefoged. Peder Rasmussen med Dito for C. Torst. Lars Hansen med Dito for A. Bonde. Søren Michelsen, med Heste for A. Brenstrup. C. Soede med Stude for C. Dinesen. Jes Jessen med Dito for M. Bygballe.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Udenlandsk. Frankrig. Efter de stormende Dage af 1ste og 2den April var Roligheden igien saa fuldkommen tilveiebragt den 6te April, at et af vore Blade, kalder Paris, Rolighedens og Broderskabets Tilflugtsted. Conventen er igien i sin fulde Kraft, hvilket de har Pichearus Mod at takke for, der satte Jacobinerne ud af Fatning. Den 4de tog han Afskeed fra Conventen, og sagde: "At han vilde give sine Vaabenbrødre Efterretning om den lykkelige Revolution af 1ste April hvorved den af 27de Julii blev fuldendt. Velfærdsudskuddets Forretninger er nu saa mange, at det har maattet forlange 4 Medlemmer til Hielp. Til Medlemmer af den Commission, som skal foreslaae de organiserende Love; ere valgte: Cambaceres, Sieyes, Merlin af Douay, Thibeandot, Matthien, Lesage og Creuze=Latouche.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1795-04-25
Dubois Crance bekiendgjorde d. 3die April, at paa en Tid af 4 Uger var der ankommen Korn for 40 Millioner Livres til Marseille, og 59000 Centner Riis til Paris. Han raabte: Pariserne skal trods alle Udhungrere have at spise, der blev optaget med stor Biefald. En af de skammelige Anecdoter fra 1ste April, fortælles saaledes: En ung velskabt Officeer af den syvende Brigade, blev ved Barrieren Chaillot, hvor han mistede sin Hest og brækkede sit Been, omringet af Jacobinske Qvinder, der slæbede ham ind i Vagthuset, og vilde, umenneskeligviis, levende anatomeret ham. De ville just begyndt at skiere løs, da Vagthuset blev bestormet af Nationalgarderne, og det unge Menneske reddet, han heed Gouvion. Barrere, Collot og Billand, ere for det første bragte til Øen Oleron. To Forslage i Conventet: 1) At afskaffe Dødsstraf for Revolutionsforbrydelser, og 2) At oprette et Forsoningsalter, med disse Paaskrifter. Nationens Beklagelse, og paa den anden Side. Forbarmelse over vildfarende Borge. re, bleve beordrede til Trykken.