Aalborg Stiftstidende, 1833-07-13
Fra Oporto er indløben følgende Privatskrivelse til Eng bland. "Visc. Santarem har i et velstiliseret Brev til vor General-Consul Hoppner erklæret, at H. miguelitiske Majestæt ikke kan samtykke i de engelske Vines Afskibning fra Villanova paa den foreslagne Maade; efter hvad vi erfarelfra en god Kilde har derfor den herværende Consul, OberstiSorell, foreslaaet Lord Palmersion at besætte Villanova med 2000 Marinesoldater og Matroser, og saaledes udføre Vinene med Magt. Dette Forslag, som afgaaer med det sam sime Dampskib, der bringer nærværende Brev, vil vist være Lord Palmerston velkommen, thi da Frankrig og England begge ønske sig Jndflydelse paa de herværende Anliggender, og Frankrig uimodsigelig underhaanden har understøttet D. Pedro med Penge, har dette Land for Øieblikket meest Jndflydelse her. Ved en militair Besættelse af Villanova vilde derimod Vægtskaalen helde til Englands Side, thi dermed ophævedes tillige Blokaden, hvorved en stor Tjeneste vistes de Constitutionelle, og England aabenbar maatte komme i et fjendtlig Forhold til Miguelisterne. Netop formedelst denne sidste Omstændighed har imidlertid den engelske Regjering endnu i Sinde at prøve Underhandlingernes Vei. Saa synes det idet mindste efter en Yttring af Lord Palmerston nylig i Parlamentet, thi hvorvidt den Efterretning, der meddeles i ovenanførte Skrivelse, kan have gjort nogen Forandring i Regjeringens Beslutning, vides endnu ikke. Den 2den Juli indbragte nemlig Hr. Grote et Bønskrift i Parlamentet fra nogle af de ældste og anseeligste Huse i London, hvori de udbede sig Parlamentets Understøttelse til at deres Eiendomme paa den sydlige Bred af Douro (Vinene nemlig, hvis Værdi er mere end een Million Lst., kunde blive transporterede til England, da det ellers udsættes for at maatte gjøre Opbud. De havde Jntet undladt for selv at besørge dette, men alle deres Bestræbelser vare strandede paa de Hindringer, som Miguelisterne lagde dem i Veien; de kunde ikke heller beklage sig over Ligegyldighed hos den engelske Regjering, men deres nærværende Forlegenhed nødte dem til at forsøge alle Midler. J denne Anledning erklærede Lord Palmerston, at denne Gjenstand ikke var undgaaet Regjeringens Opmærksomhed, men at det var vanskeligt, nøie at bestemme Grændserne for de brittiske Undersaatters Rettigheder, uden at afvige fra den besluttede Neutralitet. Jmidlertid kunde det Tilfælde indtræffat det blev Pligt for Ministrene at blande sig i Sagen for at beskytte de engelske Undersaatter. Jfølge de mellem begge Lande bestaaende Tractater havde disse nemlig selv i Krigstider Ret til uhindrede at bortflytte saavel deres Personer, som Eiendomme, og det syntes altsaa, at de saa meget mere maae have denne Ret, naar begge Lande ere i Fred. Jmidlertid underhandles endnu herom med D. Miguel, og han haabede, at der kunde træffes en Overeenskomst til alle Partiers Tilfredshed, skjøndt alle nyere Underhandlinger med Portugal rigtignok have vist, at man der har at gjøre med en Regiering, som er mere tilgængelig for Magten, end for fornuftige Forestillinger, ligesom den Maade, hvorpaa D. Miguel fører Krig mod Oporto, udviser en i civiliserede Nationers Historie uhørt Fremfærd, da Angrebene ofte rettes mod ganske uskyldige Personer uden Nytte og blot for at ødelægge Privat eiendom. Jmidlertid har Regieringen tilkjendegivet D. Miguels Embedsmænd, at den gjør Portugal ansvarlig for al den SkaAdde, som engelske Undersaatter kunne lide derved, at man formener dem at borføre deres Eiendom.