JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Om de Danske Konger. (See Nr. 33.) Regner, kaldet Lodbrok. Var Kong Sigvards Søn, om hans Bedrifter findes hos Saxo følgende antegned Kong Regner, efterat han havde hævnet sin Faders Død, gjorde Jyderne og Skaaningerne Opstand imod ham, men han slog Skaaningerne ved Vitbye, og Jyderne ved Liimfiorden, og derefter fik han Kierlighed til den Svenske Prinzesse Thora. Denne Thora var forvaret af 2 Orme, som hun hver Dag maatte give en Oxe at læde, de samme vare og saa giftige, at de forgave Luften, hvorudover hendes Fader lod udraabe, at hvo som kunde dræbe de samme, skulle have Princessen til Belønning. Regner, som elskede Thora, satte sig da for at forsøge Lykken, til den Ende lod han sig giøre uldene Klæder, hvilke han lod haardt befryse med Iis, eller som andre siger, besmøre med Beeg, at Ormenes Forgift ikke skulle trænge sig derigiennem, gik saa mod Ormene, hvilke han ihielslog, og fik Prinzessen, og gav hans Svigerfader, ham da det Tillavn af Lodbrok formedelst hans isede eller beegede Buxer, hvilket Navn han siden stedse beholdt. Men dette er kun en gammel poetisk Fabel, hvortil Anledningen er taget af, at denne Konge var en stor Friebytter og ideligen flakkede om til Søes, og følgeligen brugte lange Buxer, og fik beegede Klæder, som er Søemænds Liberie. Medens Kyng Regner førte Krig med disse Orme i Sverrig, eller rettere, var paa sit Frierie, og forsømmede at have et Øie paa sine urolige Undersaatter, opvakte hans Broder, Harald Klak Skaaningerne og Jyderne til et nyt Oprør; Men Kongen fik Seier over Harald og de oprørske undersaatter ved Uldhede i Skaane, og stillede Uroligheden, derefter foer han til Engelland, hvor han overvandt Kong Hame, Helles Fader, og undertvang sig Engelland, Skotland, og Ørken=Øerne. Men medens han saa flakkede om, erklærede de oprørske Undersaatter anden Gang Harald Klak for Konge. Regner maatte da vende tilbage igien til Danmark, hvor han overvandt Harald, og tvang ham til at flygte til Tydskland, hvorhen han forfulgte ham, og undertvang sig Saxen. Derefter faldt han i Krig med Sverrig, og undertvang sig samme Rige, og satte sin Søn Biørn Jernsidde derover. Derpaa begav han sig med en Flode til den Middellandske Søe, hvilket var brugeligt paa de Tider hos de Nordiske Konger, som kom til derfra med stort Bytte, thi det var da en Dyd at være Søe=Røver, og besynderligen vare de Kongelige Prinzer ikke agtede, uden de havde ageret Friebyttere. Af dette kan man forstaae, hvoraf de store Skatter af Guld og Sølv ere komne, som tales om i Norden paa de Tider, og at Landet blev igien fattigt, da saadant Friebytterie blev aflagt. Kong Regner fik og at bestille med sin egen Søn Ubbe, hvilken han overvandt til Søes udi Grønsund, og siden tog ham til Naade igien. Men at han ikke skulle finde Leilighed til Ulydighed, førte han ham med sig paa det andet Tog, som han gjorde til Constantinopel, som de Danske da kaldte Mykil Gaard.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Da hans Broder Harald Klak forplantede den Christelige Troe udi Synder=Jylland, og havde ladet bygge den første Christen Kirke udi Slesvig, kom Kong Regner pludselig over ham, drev ham ud af Riget igien, og kuldkastede alt hvad Christeligt Harald, havde skiftet. Derefter begave han sig til Engelland for at straffe Kong Helle for det Oprør, han havde stiftet imod ham, men han blev der fangen, og fik en skiændelig Død; thi Helle befoel, at man skulle opskiære hans Bryst og kaste levende Øgler og Slanger, ned udi ham, som skulle fortære hans Lunge og Jndvolde. Under denne grumme Lidelse siges Regner at have saat: Dersom Griisene vidste, hvad Ornen leed, skulle de bryde Stien og forløse ham af hans Pine. Da Helle mærkede af disse Ord, at Kongen havde mange Børn, som ville hævne hans Død, befoel han Taarn Giemmeren, at skille ham ved Ormene, og redde hans Liv, men Orderen kom for silde, da Kong Regner allerede var død. Da Regners Søn, Jvar, hørte sin Faders ynkelige Endeligt, foer han til Engelland for at hævne hans Død. Han stillede sig i Førstningen an, som han ville forlige sig med Kongen, og begierede til Forlig alene saa meget Jord, som han kunde indtage med en Hestehud, hvilket da Helle tilstedde, skar han Huden i lange smalle Remmer, og derved indtog saa megen Jord, som han kunne bygge en heel Bye paa Der forsvarede han sig saalænge, indtil hans tvende Brødre Sigurd og Biørn kom ham til Hielp med 400 Skibe. Derpaa erklærede de 3 Brødre Helle aabenbare Feide, erholdte Seier over ham, og fik ham levende fangen; de lode da opskiære hans Ryg og strødde Salt udi Saaret, saa at han døde med stor Smerte, og deres Faders Død blev tilstrækkeligen hævnet. - Efter Regner sætter Hvitfeld hans Broder, Harald Klak, blandt Kongerne; men Saxo holder for, at han af Keiser Ludvig Pius alene fik nogle Lande i Syndre=Jylland til Forlehning. Denne Harald bar stor Omsorg for at faae den Christelige Religion indført i disse Nordiske Lande; Ligesom og Hamborg blev Aar834, et Erke=Bispe=Sæde for de Danske, Svenske, Slaver, Skrikfinner, Grønlænder og andre Nordiske Folk, og var St. Ansgarius den første Erke=Bisp. Sigurd Snogøie. Denne Sigurd, blev kaldet Snogøie, af de Pletter han havde udi Øinene, fulgte sin Fader Regner udi Riget, han regierede kun kort, og nogle Historieskrivere regner ham ei blandt Kongernes Tal. Erich Barn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Efter Sigurd Snogøies Død blev der Successions Strid i Danmark, og den Danske Throne vaklede; thi den ene Prinz af det Kongelige Blod holdt sig ligesaa nær til Kronen, som den anden, hvorudover der opvaktes saadan indbyrdes Krig, og skeede saadant Blodbad, at ingen af den heele Kongelige Slægt blev tilbage uden denne Erich, Barn, Sigurd eller Sigvard Snogøies Søn, som da uden videre Dispyt kom til rolig Besiddelse af den Danske Throne. Det første Erik Barn kom til Regieringen, tyranniserede han hæftig mod de Christne, for og Præsterne og tillukte Kirkerne. Men St. Ansgarius vidste saaledes at omgaaes ham, at han blev gandske omvendt; thi han ikke allene selv antog den Christelige Troe, men befoel ogsaa Undersaatterne at giøre det samme. Han lod da og bygge den anden Christen Kirke, nemlig udi Ribe, hvilken Kirke St. Ansgarius betroede til Rembert, som efter Ansgarius blev den anden Erkebisp. udi Hamborg, og som roses besynderligen derfor, at han endogsaa med Kirkens Ornammenter og Prydelser løste Christne Fanger fra de grumme Nordmænner, sigende med St. Ambrosius. Det er bedre at conservere Menneskenes Siæle end Kirkens Skat. Saaledes begyndte Christendommen meere og meere at fremskinne udi Riget. Hvad ellers under denne Konge er skeed udi Danmark, findes intet antegnet Man seer alene, at de Danske under adskillige Smaa=Høvdinger have sværmet allevegne om, og huseret skrækkeligen udi Engelland og Frankerige; thi disse Nordiske Folk have de faaet saadan Smag paa de gode og feede Lande, hvor der vankede skiønt Bytte, at man i lang Tid ikke kunde holde dem i Landet. - Efter denne Konge sætter Saxe Knud den Lille, eller Laadne Knud; men de Bremiske Skribentere setter efter Erik Barn, Frode Haarde Snude. Denne Konge siges at have bygget en Kirke udi Aarhuus. den Hellige Trefoldighed til Ære, og er saaledes denne den 3die Christen Kirke i Danmark. Hvad ellers denne Konge har forrettet udi Riget, findes intet; thi Tilstanden var den samme som under hans Formænd, at de Danske under adskillige smaa Anførere flakkede og i Søen, og streif fede udi adskillige Lande i sær udi Engelland, saa at der tales kun om deres udenlandske Bedrifter, men intet om indenlandske Sager, og varede denne forvirrede Tilstand, indtil Kong Gorm den Grumme, der regierede som en ret Konge udi Danmark, og der forenede de adskilte Provintzer igien under eet Hoved; og fra hans Tid stemme alle Skribenterne overeens i Tidsregningen og Kongernes Orden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Fundationer til Frue Kirke i Odense. 1.) Birgithe Else Hahne, Sal. Oberst Dewiges, hendes Fundatz af 12 Mai 1691, paa en velbesat Bondegaard i Ruggaards Amt, Vigerslef Sogn, Fastrup Bye, skyldende aarlig for Landgilde og Hovning med videre 12 Rdlr, hvoraf Kirken er tillagt 6 Rdlr. Sognepræsten som Jnspecteur 3 Rdlr., Kirkeværgeren 2 Rdlr., og Klokkeren, for at holde hendes Begravelses Sted i Kirken reent, 1 Rdlr. Denne Gaard er Kirken frakommet, vides ikke hvorledes, og i Steden af Sal. Mag. von Havens Arvinger udleveret 240 Rdlr. 2. Jomfrue Pernille Lykke til Høysgaard, hendes Donation paa 16 Rdlr. af Renten nyder Kirken noget, og fattige Enker noget, 3) Sal. Mag. Frederich von Haven haver ladet af nye opbygge paa Frue Kirkegaard et Skolehuus paa 10 Fag, og foræret Sognet det. 4) Assessor Erich Muhles Fundatz, confirm. 7 Jun. 1720, paa 3000 Rdlr., som Kammerraad Rasmus Muhle haver givet til de 3de Catechetiske Skoler i Odense, hvoraf Catechetes til Frue Sogn nyder Aarl. 50 Rdlr. 5 og 6) Assessor Erich Muhles og Frue Anne Muhtes Fundationer ere anførte ved St. Hans Kirke. 7.) Jomfrue Pernille Lykke til Høisgaard hendes Donation af 23 April 1617, paa nogle Boder udi Mynter strædet til Huusværelse for 3de fattige Enker, og 2de Discipler af den Latinske Skole, der skal holde Morgen= og Aftenbøn, hertil er og af hende henlagt en Capital af 160 Rdlr., hvis aarlige Renter disse fattige nyder til Kul og . . Jldebrændsel, Capitalen er af Mag. von Havens Arvinger leveret til Sognepræsten Hr. Peder Kryssing, og siden hans Død Leien af de tvende næst ved liggende Boder, hvad som ikke deraf bliver anvendt til fornøden Reparation, for Jnspectionen nyder Sognepræsten Aarlig 1 Rdlr. Da disse Boder, Siæle Boderne kaldede, saavelsom Leie boderne vare forfaldne og aldeles ruinerede, haver Mag. Friderich von Haven af egne Midler om og opbygt dem, og er bestaaende af 18 Fag Huus. 8) Sal. Parmann, Klokker ved Frue Kirke, foræret samme Kirke 2de Lysekroner, den ene, som den første udi Choret, og den anden, som sidste, udi Mands=Capellet Sønden i Kirken, paa hvilke tvende Steder tilforn ingen Lysekroner vare. Efter bemeldte Parman Klykkers, og Hustrues Anna Christophers Datters Død, blev ved Skiftets Slutning den 17de Nov. 1757, af deres Boe udlagt 500 Rdlr., som Kirkeværgeren modtog, af hvis Renter forbemeldte Lysekroner skulle holdes vedlige med fornødne Voxlys, Reengjørelse og Reparation. Middel for Hornqvæget, naar det er opblæst. Man giver det syge Qvæg tre til fire Pund nyemalket og lunket Melk, og lader det derpaa strax føre omkring uden for Stalden. Jnden faa Minuter er Kreaturet gandske kommet sig. Derpaa lader man det for meee Sikkerheds Skyld staae i 8 eller 9 Timer uden Foder, og legger et Par gange siden intet frisk Græs for det, men Høe, saa er al Faren forbi. Dette Middel er ved Trykken bekiendtgjort i Landhuusholding=Selskabs Skrifter i Tours, og ofte blevet prøvet i Schweitz, hvor det aldrig har slaget feyl Kongelig Forordning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Under Dato Fredensborg den 3die Augusti har Hs. Majestæt allernaadigst udgivet i det tydske Sprog en Forordning, hvorved det Forbud af 16de April 1736, angaaende ægte og uægte Juvelers og Edelsteenes, samt Guld og Sølv Virkede, Stoffers Brug. Ligeledes extenderes til den forrige Storfyrstelige Andeel af Hertugdommet Holsteen, ligesom og Hs. Majestæt vil, at enhver i begge Hertugdommene skal i Henseende til den ved Forordningen af 18de April 1769 tilladte Brug af Guld= og Sølv=Tresser, Borter, Kniplinger, Balletter, Knappe og stukket Arbeyde, forholde sig efter den derved udgangne befaling, og ei bruge andet end indenlandsk Arbeide af den Slags, i vidrig Fald have de at tilskrive sig selv, om Hs. Majestæt skulle finde sig nødsaget til reent at ophæve denne Tilladelse, og forbyde forommeldte Vahres Brug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Befordringer. Den 19de Julii a c. har Hs. Majest. allern, udnævnt Justitz=Raad og Professor Johan Friderich Ackerman, Doctor, Medicinæ i Kiel til Archiater, med Etats=Raads=Rang. Ligeledes er Cancellie=Raad og Professor, samt Doctor Medicinæ Friderich Christian Struve i Kiel udnævnt til JustitzRaad, og Physicus Philip Gabriel Hensler, Doct. Med. i Altona, tillige til Archiater, med Justitz=Raads Rang.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Den 27de Julii a. c. har Hs. Kongel. Majest. allernaadigst beskikket Morten Henningsen til at være Controlleur samt Veyer og Maaler ved Warde Toldstæd i Hierting.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Den 10de Aug, har Hs. Majestæt allern. beæret General Krigs=Commissair Clasen med Ordenen af Dannebroge. Lokkefuglen, en Fabel. En Fuglefænger havde opstillet sit Garn, og sat en Lokkefugl derhos, som kunde synge meget smukt. Fuglene hørte Sangen, fløy derhen, og sagde til hverandre: Hvad her ligger for en Overflødighed af Spise, og hvor venlig vor Kammerat, som har det saa godt, indbyder os dertil, Vi ville benytte os af Leyligheden, Neppe havde de begyndt at æde, saa lod Fuglefængeren Garnet falde, og de mistede Frihed og Liv. Jkkun een Fugl havde holdet sig borte derfra, og Lokkefuglen raabte til den: Hvo har gjort dig allene saa klog, at du ikke kom nærmere, Min Fader, svarede den anden, sagde mig: Søn, naar der af dine Lige bliver foresynget dig alt for født, og naar man viser dig en stor Fordeel, som kan faaes uden Møie, saa vogt dig; thi i begge Fald skiules derunder et hemmeligt Bedragerie. Jndfald. En Catolik blev syg. Det lod som han striddede med Døden. Han lod derfor sin Pater hente, som overgav ham et Træbillede af en Helgen, for at vedligeholde hans Andagt. Men den Syge blev igien bedre. Han gav derforPateren billedet tilbage med disse Ord: Der har J Jeres Gud igien, nu har jeg ham ikke meere nødig. Nyeheder.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Odense. J Løverdags Eftermiddag den 19 Aug, tildrog sig den ulykkelige Hendelse, at en Bondepige 22 Aar gl. som læssede Korn paa Hov=Marken til Ølstedgaard, og vilde gribe efter Forken, i det den ville falde af Vognen, faldt selv af Vognen, og fik af Forken, som faldt paa hende, 2 Stik i Underlivet og et ved Brystet, samt saadan Skade i Nakken, at hun døde den følgende Dags Morgen. I Tirsdags blev Mølleren i Næsbye=Hoveds Mølle uden for Odense Nørreport fundet druknet udi Næsbye=Hoved Søe, formodentlig er Baaden kantret med ham, da han vilde sætte Fiskergarn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Kornet her omkring Byen er nu gandske indhøstet. De som allerede har torsket Byg, forsikrer, at samme giver overmaade godt i Skieppen, og en Mand har faaet Skieppe Korn af Kierven.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Kiøbenhavn. Den 14 Aug. J Fredags gjorde de Kongelige Herskaber fra Jægerspriis en Tour til Frederichsværk, hvor Hr. General=Krigscommissair Clasen havde den Naade at beværte Høistsamme med et Middagsmaaltid, hvorefter de behagede at tage Værkerne sammesteds i Øiesyn.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
I Gaar ankom lykkelig her paa Rheden det asiatiske Compagnies Skib Ganges, førendes af Capitain Diderich Bagge, fra Tranqvebar i Ostindien, som afseilede derfra i Februarii Maaned forrige Aar. Med samme hiemkom Hr. Gouverneur Abbestee med Familie.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Den 10 August imod Aften var et stærkt Tordenveir paa Falster med Pladsregn og stor Hagel. J samme Torden ver blev en Pibemagerkone, som lavede til Barsel, tæt uden for Byen Stubbekiøbing ihielslagen. Hun havde en Melkebytte paa Hovedet, hvorigiennem Lynilden foer og gjorde et stort Hul i hendes Legeme.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Paa Krogenberg Mark imellem Helsingøer og Fredensborg, er i det sidste Tordenveir en Hest (Hr. Major v. Pingel tilhørende) slagen til Døde, hvorved er mærkeligt, at uden paa Hesten intet det ringeste var at see, ei heller da Huden var af paa den indere Side, men ved Opskiæringen, fandtes, at Rygbenet kuns 2 Fingre bred var knuset i mange Stykker, samt Jndvolden beskadiget.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Viborg, den 24 Julii. J forrige Uge har en Landsoldat af Glerup Bye skudt en Pige ihiel, ved det han spøgede med en Flindt som var ladt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Jylland, Natten imellem den 29 og 30 Julii er Steenberghuus paa Willestrup Gods i Wisborg Sogn aldeles lagt i Aske, og 10 Stkr. Qvægshøvder indebrændt, men Folkene ved Guds særdeles Beskiermelse reddede. Jlden har uden Tvivl været anlagt af en Qvinde, hvortil hendes opdagede Tyverie hos den Brandlidende har drevet hende.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Reisende. Odense, den 17 Aug. Borgemester Junghans med Søn og Raadmand Bahnsen fra Kiøbh. tilbage til Colding. den 20 dito Bogholder Tutong fra Hamborg til Kiæbh. Søe Lieutenant Rehling fra Kiøbh. til Søeboe, Raadmand Brun fra dito til Fridericia, Raadmand Frydensberg fra dito til Horsens, Kammerherre Blum fra Holsten til Kiøbh., Greve og Grevinde Scheel fra Jylland til dito.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Dødsfald. I Bergen Mad. Nielsche Marie Lindgaard, afg. Geert Geelmündens, 89 Aar. J Frederichshald Hr. Wilhelm Bredahl, første residerende Capellan. J Stavanger Hr. Capitain Andreas Bredahl. I Helsingøer Sr. Niels Greissen, Færgemand og Lods.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
J Tranqvebar den 8 Aug. 1774 Hr. Missionarius Frid. Wilh. Leideman, 32 Aar gl. J Aalborg den 13 hujus, Peder Nielsen Wendeels Enke Ingeborg Dorthe Jacobs Datter, nogle og 70 Aar. Den 14 huj. Lars Vandborg, Winther, Discipel i 3die Lectie, 14 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
J Kiøbenhavn den 13 Aug. Consumtionsskriver Nicolai Beck, 41 Aar. Den 16 Aug. Hr. Commandeur=Capitain Friderich Nissen, fød 1703, den 3die Julii. Mad. Jngeborg Niels Datter Fæderholdts fød Busch 46 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Den 17 huj. Hr. Etatsraad Jacob Langebek fød den 23 Jan. 1710. Hans Embeds og Ærestrin har været: 1748 den 1ste Martii Archivarius ved det Geheime Archiv; 1753 den 9de Nov. Justitzraad; 1770 den 18 Mai Etatzraad. Han har tvende Gange været gift, første Gang med Jomfrue Helene Maria Pauly, anden Gang med hans nu efterlevende og dybsørgende Enke=Frue Marie Langebek. Af det første Ægteskab efterlever 1 Søn og 1 Datter. Theehandler Hans Holms Hustrue, Mette Sørens Datter, 36 Aar gl. Den 19 huj. Jfr. Catharina Kruse, 16 Aar. Den 21 huj. Friderich Christian Borkhorst, 21 Aar gl.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Bekiendtgiørelser. Et Brev fra Kiøbmand Sr. West Pugaard i Odense med 12. Rdlr. 4 s. udi, adresseret til Monsr. Schonnau a Kollelinge, er den 27de April h. a. udleveret til mit Bud, som følger med mig ved de Agende Poster, men deels formedelst uret Adresse paa Brevet, da den skulde være a Colding, og deels af Uagtsomhed af mit Bud, er gaaet til Kiøbenhavn den 9 eller 10de Mai, med Hr. Kammerraad Thaarups Fuldmægtig Sr. Peltzner, og formedelst forberørte urette Adresse er bleven der liggende indtil jeg har ladet samme undersøge og faaet det tilbage igien til sin rette Eiere, men da jeg har staaet i Tanke, at samme Brev og Penge var afsendt med Sr. Brøndstedt, som var en Feil, saa declarerer jeg herved offentlig, at velbemeldte Hr. Brøndsted er aldeles uskyldig her udi, og beder ham, ikke at tage den Feiltagelse ilde op, som er indløbet med samme Penge og Brev formedelst Post=Budets Uagtsomhed og urette Adresse paa Brevet. Odense den 23de AuguCasper Michaelsen. N lorup og Anhoffs Gaarde, som ere under nye Indretning, med sit 1775. et Hollænderie af 200 Kiør, behøvende Sæde=Korn og videre Jnventarier, er under Haanden at faae i Forpagtning paa 11 Aar fra 1ste Mai 1776 at regne. Conditionerne kan faaes til Eftersyn hos Forvalter Bredahl paa Glorup, som om den aarlige Afgift accorderer.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Tormedelst indløbende Omstændigheder er den Auction, som til T forn i disse Tidenter var bekiendtgjort at skulle være holdet i Stads=Chirurgi Sr. Titkes Gaard her i Odense over Klokker=Enken Sl. Madame Krags Efterladenskab, udsat indtil videre, saa at samme paa den herammede Dag den 29de Augusti a. c. ikke bliver holdet, hvilket herved til ellers ventende Liebhaberes Efterretning bekiendtgiøres. Odense den 24de Augusti 1775.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Proclama. S. von Haven. Da Huusmanden Mads Larsen i Nyebølle under Fiellebroe Gods ved Døden er afgaaet, og hans Stervboe taget under lovlig Behandling, saa bliver dette Dødsfald herved bekiendtgjort for de ved Skiftet anmeldte Arvinger, nemlig: en Broder Søn Niels Rasmussen, som skal opholde sig i Kiøbenhavn, en Broder Datter, Maria Ottes Datter, tien i Vester Hæsinge; 7 Søster Børn, Rasmus Steensen og Dorothea Steensdatter, tien i Allerup, Hans Steensen og Kirsten Steensdatter, tien i Sønder Brobye, Maren, Karen og Anna Steensdøttre, tienende i Odense, hvilke samtlige Arvinger, saavelsom de, der ellers udi Stervboen maatte have noget at gielde eller fordre, ville møde ved Skiftets videre Foretagelse den 4de September førstkommende, hvor enhver skal nyde hvad Ret er efter Loven og Boets ringe Omstændigheder. Fiellebroe den 4de August 1775. Tredi= og Debitores, samt hvem som maatte have noget at erer indre i Stervboet efter afgangne Ellen Hansdatter Sallig Klokker Krags Efterleverske, som her i Odense er død den 10de Junii a. c., indvarsles herved inden 6 a 12 Uger fra Datum at melde sig hos mig, som Stervboet til lovlig Behandling nu er overgivet, da enhver skal vederfares Ret efter Loven. Odense S. von Haven. den 8de Augusti 1775.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
Skulle nogen endnu have nogen retmæssig Fordring efter afg. Rasmus Hansen Eidorph Snedker, der boede og døde her i Odense, hvilket hans efterlevende Børn dog ikke formoder, skulde de forinden til os, som Skifte Forvaltere, eller i seeneste den 5te September førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet ved SkifteSamling i Stervboen hos Mester Snedker Sr. Mathias Christian Hansen her ibid. anmelde samme, med saadanne Beviser derom forsynet som efter død Mand udkræves; anden Bekiendtgiørelse formaaer Stervboen ikke at bekoste, formedelst dens fattige Tilstand. Odense den 18 Aug. 1775. M. Seidelin. S. Borring. Borgemester sammesteds. Cancellieraad og Byefoged ibid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-08-25
(Stervboen efter afg. Rasmus Hansen forrige Grovbrød Bager, her i Odense er af saa fattig Tilstand at ikke noget efter hannem kan blive at arve da den anmeldte og af Enken tilstaaede Gield allerede overstiger Formuen over 100 Rdlr. hvilket herved bekiendtgiøres Sal. Rasmus Hansen Bagers Arvinger og at Skiftet. bliver foretaget til Slutning udi Stervboen den 6 Sept. førstkommende om Eftermiddagen Kl. 2 Slet. Arvingerne er foregivet at være, neml. 1) en Broder til den afdøde navnlig Laurs Hansen, Huusmand i Aunslef. 2) En afdød Brod. 2 Børn nemlig Hans Jørgensen tienende i Tarup udi Næraae Sogn og Jirstine Jørgens Datter, ugift og tien i Høibye. 3) En Søster til den afdøde, navnlig Margrethe Hansdatter, værende til Huuse i Allested. 4) En afdød Søsters Børn, nemlig Knud Rasmussen, boende i Lysemose, Rasmus Hansen Gaardmand i Næraae og Mads Rasmussen som er død, i hvis Sted hans Børn, (a) Rasmus Madsen, tienende i Thorup udi Ollerup, Sogn, (b) Karen Rasmus Datter, i Ægteskab med Johan Rasmussen Gaardmand i Marslef, og (c) Cathrine Hansdatter, gift med Mads=Skræder i Eibye ved Odense, hvilke vilde indfinde sig bemeldte Tid og Sted, da Stervboen og Skiftet skal blive lovlig omgaaet. Odense den 18 Aug. 1775. M. Seidelin. S. Borring. Borgemester sammesteds. Cancellieraad og Byefoged ibit.