JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Skippere. Skoemagere . . Skorsteenseiere . Skræder. . Slagtere . . Snedkere . . Stolemager.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Strømpevævere Sverdlæg Tobakspindere og det.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
privileg. Fabriker. med iberegnet :so, 3 (Dagbrenge og Piger 1788 - 3619. Tømmermestere : Tolmagere .(avarte Arbeidere. 17ds- 1209). Uhrmagere . . Viintappere . . Vognmænd Summa . Den Jødiske Nation 1783 20 Familier.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Følgende Bøger har jeg Undertegnede tilkjøbs maa efter maa de sal. Moder, afg. Mad. Godache, med Forlags Rettighed, som findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilenrædet for hossatte Priser : Kong Christian den 111. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skrivepapiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. . Statis gandelige Skatkammer 2 Mk. 83. Borchs bibelske Synge Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pinne 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen 1 Mk. 23. Dorthe Engelbrets Datters Stelen Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassens bibelske Kjerne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechism Sange 14 s. Peder Dasses Spistel og Evangelig Gange 14 s.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s. Volqvart Sielens Luth eller gandelige Sange 12 s. Zians Sukke ved Babolans Flader 1 Mk. En Chillens Tanke Tøvle eller gandelige Sange 5 s. Peder Dasses bidelse Vile Bog 3 s. Rachiøn, Daaredersse. Bruuslangende Tid fordring. 6. D. Erik Pantonidans Troens Speyl 1 Mk. 86. Thomas Kingen gandelig Stunge ors 1 Mk. 4 s. E. Christ Godige, sal. Berlings Fra Pressen er udkommet: Physik og Skonomisk, samt Tagraphisk Baarelse over Guldbrandsdalene Provne. gershuus Slet i Norge, med Kobbere, at storthaProvn og Sognepræst for Nye Kirkens Menighed i Bergen. Forste og anden Deele og sælges hos Forlæggeren Hof : Bogtryn, Maller i Faderschovergaaden No. Boglader, har Hr. Agent Galdendal Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund i store Færgerende, paa fiint Papir for 1 Rd. me og Trykpapier 1 Rdlr. 2 Mk. nota, en asiatisk Prinds, som drog Verden omkring, Øl agte Christne, særdeles i Jndien, Spanien, JtalFrankrig, Engeland, Holland, Tydskland og Danmark, fandt det at det han saate, Tommer, faaes tilkiøbs hos Bindrene Berling, i Pilestræde No. 93 for 7 Mk.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Korn. Rug, Holsteensk, Td. Rd. - Mk. s. Dansk, Td. 4 Rd. 1 Mk. 8 a 128. Hvede, Holsteensk, Td. Rd. - Mk. 2 s. Lollandsk, Td. . . Rd. Mk. 2 s. Siellandsk, Td. . - Rd. - Mk. 1s. Bog Td. 2 Rd. 5 Mk. 4 s. Bog Gryn Td. . . 3 Rd. - Mk. 2 s. Malt Td... 3 Rd. 2 Mk. 2 s. Havre Td. . . 2 Rd. 1 Mk. - s. Havre Gryn Td. . 3 Rd. - Mk. . . Boghvede Gryn Td. . 8 Rd. - Mk. 1s. Erter Td. . 4 Rd. 2 Mk. 2 s.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Fede Vahre. Jøl, salted Lamekjød Td. - Rd. - Mk. 16. Flesk, røget, Lispd. . 1 Rd. 4 Mk. 2s. grønsalted, Lpd. 1 Rd. 2 Mk. 2 s. Oste, Fyenske, Skpd. - Rd. - Mk. 2 s. Holsteenske, . . Rd. - Mk. 2 s. Smør, Fyensk Td. . - Rd. - Mk. 1s. Siellandsk, Td. . . Rd. - Mk. 2 s. Holsteensk, Td. . Rd. - Mk. 1s. Tælle, Lispd. 2 Rd. 1 Mk. 2 s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 3 Mk. 12 s. Fisk. Bergens Fisk, Skpd. 16 a 18 Rd. - Mk. 2 s. Graasen, salted, Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. 2 s. tor, Skpd. 7 a 8 Rd. - Mk. 2 s. Klipsisk Skpd. 17 a 20 Rd. - Mk. 16. Norsk Torsk, salted, Td. 4 Rd. a 4 Rd. 2 Mk. Jslandsk dito, Td. 7 a 3 Rd. 2 Mk.. dito tor Fisk Skpd. 24 a 25 Rd. - Mk. 6. Kliptisk, Skpd. = 20 a 24 Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. . 18 Rd. - Mk. s. Dansk Paar Sild Td. 3 Rd. a 3 Rd. 4 Mk. 2 s. den Sild Td. 6 a 7 Rd. Norsk Paar=Sild Td. Ad. von Sild Td. . 7 Rd. M. Tran Td. . 16 a 200 Rd. - Mk. 3. Salt. Norsk T. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. . 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk. Spansk Td. 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Engels T. . . Ad. t. Fransk Td. Pd. mk. Vine. En Abne Abinsk Viin . 6 a 6 Rd. Udentige . .Et Oxehoved rød Viin . 3de. Udentig. paa som Et Oxehoved Fransk Viin ) gaa 4 Rd. Udenrige a 3 Rd. Et Orch. Fransk Brændeviin 76 a 78 Rd. Udenlige. paa 400 Rd. Humle. Brunsviger) 8 a 35 Rd. mk. Garleber) Skpd. 10 Rd. Mk. Brabands ) . 100 Rd. mk. Norsk Jern Skpd. 13 a 14 Rd., Mk. Tiære Td. . 4 Rd. 3 mk. a 3 Rd. M. Hør Skpd. 8 a 32 Rd.) efter dens Brænde. Favne Pommersk Fr. Rd., at Pommers En . Rd. Mk. dommersk Be Rd. M. holderne Bog . den at ydskende. 6 a 7 Rd. Mk. sen. . . Bire . . Rd. - Mk.
Berlingske Tidende, 1789-01-01
Kiøbenhavns Torve Kiøb for Jndvaanerne. Brænde. Et Bønder 1 Rd. 3 mk. Et var Torvi Rd. Mk. a 2 Rd. 4 ant Kul *** Rd. 2 Mk. 33. Foering. Hør et stort Ad. i et mindre dito . . . Rd. M. Halmet Læs. 2 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. ons og Flederværk. Calkunske gamle Parret 2 Rd. 4 Mk. 11. unge Parret det Cavner sede et Par . 2 Rd. 2 Mk. maare et Par 1 Rd. 2 Mk. Høns gamle Parret. 5 Me unge Parret . . 4 Mk. 13. Kyllinger et Par . at Giæs levende Stk. Rd. at Slagtede St. . .me Ender et Par 1 Rd. 5 Mk. Duer et Par me Æg en Snees. 2 Mk. 3 a 13.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Malta, den 10de November. Fra Archipelagus har man den Efterretning, at de græske Corfarer, som fare under Russisk Flag, plyndre uden Undtagelse alle Nationers Skibe. Disse Røverier have foraar saaet, at man fra Frankrig og Venedig af har gjort Forestillinger hos Keiserinden, som har svaret, at begge benævnte Magters bevæbnede Skibe kunde ødelægge enhver Corsar, som besattede sig med Røverie og ikke var forsynet med behørigt, og af de dertil beskikkede Commissarier udstædt Pas. Paa dette bestemte Svar har Admiral Emo's Eskadre borttaget 12, og de Franske Fregatter 4 Corfarer. Det blive altsaa nu kun virkelige Russiske og Romerskkelserlige Kaper tilbage, som lade sig nøie med at skabe deres Fiender, uden at forstyrre de Europæiske Magters Handel. - Otte Franske og Spanske Skibe ere ankomne fra Archipelagus, hvor de havde villet ladde Korn; men Porten havde under Livsstraf forbudet sine Undersaatter, at udskibe noget Slags Korn. Skibene maatte altsaa folle tomme hertil, for at holde Qvarantaine.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Cernowitz, den 26de November. Transporterne med Ammunition og Proviant til vor Besætning i Choczim og for den Coburgske Armee vedvarer endnu bestandig. Man er her af den Mening, at hele Moldau aldrig skulde faldt i vores Lod. Alt hvad vi kunne bekomme : torde kun blive Raja eller det District, som hører til ChoczimsGeber og udgjør henimod 12 Mile. Dette Raja er et gammelt Sclavisk Ord og betyder et Paradiis. Det er det smuk reste Land, man kan forestille sig ; Skove, frugtbare Marker, Dale, Høie og og smukkeste Enge vexle til Forundring. af med hinanden.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Syrmien, den 27de November. Til vore Partiegjængere, som tildeels endnu streife omkring i det fiendtlige Gebet, er sendt den strængeste Ordre, at trække sig strax tilbage derfra, uden at udøve flere Fiendtligheder, eller kun at begiegne uanstændig Tyrkerne. Dette er nu efterlevet, og alle Partiegiængerne have trukket sig tilbage. Paa Bastionerne og Skandserne i Belgrad ere hvide Fredssahner opsatte. Jmod 10 Procents Erlæggelse er det bleven alle Tyrkiske Undersaattere tilladt, at indføre endog de ud af Handel satte Vahre, og dette er her offentlig bleven bekiendtgjort. - Det er ubeskriveligt, med hvilken Jver Tilførselen af Levnetsmidler og Foder, endog ved denne raae Aarets Tid bliver befordret fra de Ungerske Grevskaber til det store Magazin i Futrak, til Peterwardein og Semlin. Da dette har vedvaret siden Foraaret, skulde man næsten troe, at mange Riger havde hiulpet til at sammendynge denne Forraad. Velsignede Ungern
Berlingske Tidende, 1789-01-02
London, den 2den December. - Hs. Majestæt befinder sig siden sidstafvigte Løverdag i Kew, og Efterretningerne om Høistsammes Helbred ere følgende: I Hoftidenden for i Løverdags heder det: Fra Wind for er i Dag Formiddag bleven melder, at Hs. Majestæt befinder sig som i Gaar. Kammerherren, som i Løverdags havde Opvartning i St. James, bekiendtgjorde følgende af 4 Læger underskrevne Rapport : I Gaar Aftes Kl. 5 1/2 kom Hs. Majestæt her til Kew fra Windser. Han har ualmindelig vel fordraget Reisen." J St. James blev i Dag bekiendtgjort, at der ikke var foregaaet nogen Forandring i Kongens Sundheds Omstændigheder.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
J en Ministerial=Tidende meldes følgende : "Da alle nødvendige Forberedelser vare gjorte, for at bringe Hs. Majestæt og den Kongel. Familie fra Windfor til Kow, steg Dronningen tilligemed Kronprindsessen, Prindsesse Augusta og LadCourtoun Kl. 1 i deres Vogne. Mange af Windsors Jndvaanere og andre havde forsamlet sig ved denne Afreise, og der blev fældet mangen en Taare ved dette rørende Optrin. Kongen stod ved Vinduet, saae det langsomt gaaende Tog, og syntes noget uroelig over at kunne følge snart efter. Kl. 3 1/4 satte Hs. Majestæt sig tilligemed General Harcourt og 2de Oberster i Vognen, der, som sædvanlig, blev led taget af en Troplette Ryttere. Hs. Majestæt havde en blaa Overkiole paa og saae sund og munter ud. Da Hs. Majestæt, sterg i Vognen, talede han til adskillige Omkringstaaende, og spurgte Postillionen, hvilket Spand Heste det var, som skulde bringe ham til Kew, og sagde efter det givne Svar i meget vel. Saasnart Kongen var reist, blev Flagget paa Slotstaarnet strøget. Prindsen af Wallis, Hertugen af York og Hr. Pitt løde sig ved Kongens Afreise see for Vinduet, og efterat have indtaget nogle Forfriskninger, fulgte de 2de første efter Kongen til Kew, og Hr. Pitt reiste til London. Trende af de yndre Prindsesser bleve tilbage i Windser, og skulle først paa Torsdag eller Fredag reise til Rew.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
London, den 5te December. 130 Lorder vare i Gaar for samlede i Overhuset, hvor LortCambden, næst efter Storcantleten, holdte følgende Talle :"Det giør mig ondt, at jeg maae sige Deres Herligheder, at den sørgelige Tilstand, hvori Hs. Majestæt befinder sig, endnu vedvarer, og at derved den executive Magt i Landsregieringen staaer stille. Paa Grund heraf bliver det nødvendigt, at de 2de øvrige til den lovgivende Magt henhørende Grene saa fuldstændig som mueligt udfylder denne Aabning.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Udi den sørgelige Forfatning, hver vi befinde os, maae vi i Landets Historie opsøge Tilfælder, der have nogen Lighed med det nærværende, for derefter at indrette de Forholdsregler, som maae bruges. Vel ville vi ikke finde noget der fuldkommen ligner de nærværende Omstændigheder, men af det, der kommer samme nærmest, maae vi lade og lede. Det første Skridt, som vi altsaa have at giøre, maae efter mine Tanker være, at vil paa det nøiagtigste og tilforladeligste underrette os om Hs. Majestæts Svaghed. Til den Ende beder jeg om Tilladelse, at maae tilmelde Deres Herligheder, hvad Lorderne, der høre til Conseilet, allerede have gjort udi denne Sag. Var endog samme ikke saa aldeles fuldkomment efter Rettens Form, saa er det dog vist, at Conseilet har undertiden beskiæftiget sig med Regieringsforretninger, uden at Kongen har været nærværende i samme. De have nemlig kaldet Lægerne, der opvartede Kongen, for sig, og ladet dem aflægge en redelig Rappert. Jeg har den her, og det være mig tilladt at overlevere Deres Herligheder samme. De Lægerne forelagte Spørsmaale vare følgende : Tænker De, at Hs. Majestæt er uformuende til at bestride Parlements= eller andre offentlige Forretninger, Troer De, at Kongens Helbredelse rimelig eller ikke, Kunne De omtrent angive Tiden, naar samme skal skee, Beroer Deres Haab om Kongens Helbredelse paa gunstige Symptomer, som De mærke, eller paa almindelige Erfaringer ved lige Tilfælder, Er Deres Udsagne grundet paa Jagttagelser i Deres egen Praxis eller paa almindelige Kundskaber, Svarene paa første Spørsmaal vare eenstemmige, og gik alle derpaa ud, at Kongen var uskikket til Forretningerne. De øvrige Svar vare ei heller væsentlig forskiællige. Lægerne kunde ikke med Vished forudsige Kongens Helbredelse, vidste ei heller at angive gunstige Symptomer men af den almindelige Erfaring, man har i saadanne Til fælder, var Kongens Helbredelse muelig og rimelig. I Underhuset gjorde Hr. Pitt i Gaar det Forslag, at Rapporten, som Kongens Læger havde forelagt Stats=Conseilet, maatte blive oplæst. Den lød saaledes : Hs. Majestæt, befinder sig just paa nærværende Tid i en meget allarmerende Tilstand; men der er en Muelighed til Hans Helbredelse for Haanden.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Granden, den 10de December. Endnu er ikke vor Bataillon af Regimentet Bonin afmarcheret. Men der er ingen Tvivl om, at jo samme vil skee saart. Fra Berlin ankommer idelig Stafetter her til KrigsJnspecteurerne. Ogsaa til Ostpreussen afgaae disse, hvor der føies de samme Anstalter, som her i Vestpreussen. Fra Berlin hører man og, at der er affærdiget Ordrer af samme Natur til Schlesien, og at Generalchirurgus Theden i Berlin er bleven beordret, at have saa mange duelige Feldskiærer, som behøvedes til en Armee af 80000 Mand, i Beredskab. Her fra Granden; ere Kanoner, Krudt og Proviantvogne, afgaaede til Bomberg. Man forsikrer som vist, at dersom Opbrudet skulde skee herfra, vil Marchen gaae til Bokrocim.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
J disse Dage ere og 2de Regieringsraader passerede her igiennem, den ene til Thorn og den anden til Posen. Omkring Danzig taler man og om Troppe=Sammentrækninger. J Danzig selv er atter udkommet et i stærke Udtryk forsattet Skrivt.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Warschau, den 13de December. At Russerne have ved et Udfald af Tyrkerne i Octakow lide nogen Skade, bekræftes, og det med en sørgelig Omstændighed for den herværende Russiske Resident, Hr. Baron von Asch, der ved denne Leilighed har mistet sin Søn, en haabefuld ung Herre, som man fandt paa Valpladsen med Kaarden i Haanden og afhugget Hoved. Adskillige andre Officerer, have havt samme Skjæbne. - Man har den tilforladelige Efterretning, at Feldtmarskal Romanzows Armee i Moldau har vundet en afgiørende Fordeel over Seraskierns, og jager ham indtil Donau saa at Feldtmarskallen har derved faaet roelige Vinterqvarterer i dette Land.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Af en Skrivelse fra Paris, den 15de December. J Fredags holdte Hs. Majestæt Kongen i Rigstændernes Forsamling følgende Tale: "Mine Herrer i Ved denne Slutning af Deres Sessioner har Jeg forsamlet Dem og Mig, for at bevidne Dem Mit Velbehag over den Jver og vedholdende Flid hvormed De haver undersøgt adskillige Gienstande, som Jeg har ladet Dem forelægge. Jeg vil med Opmærksomhed overveie Resultatet af Deres Raadslagninger, og lade foranstalte alt, hvad der kan biedrage de almindelige Stænders desto hastigere Sammenkomst. Jeg seer med saameget desmere Utaalmodighed dette Øieblik i Møde, da Jeg er forsikret om, at det skal frembringe et traf tig Læge middel for Statens Saar. Efter denne Tale og flere Taler blev Sessionen endt og Rigstænderne indladte til Afskeds Andience hos Kongen.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Endskiønt Rigsstændernes Plaralitet har stemmet for de almindelige Stænders Forsamling efter Formen af 1814; saa er man dog forsikret om, at Monarken vil sammenkaldet dem efter en anden Form og bevilge Borgerstanden ligesaamange Repræsentanter, som Adelen og Geistligheden tilsammen have. Der er og ingen Tvivl om, at man i de almindelige Stænders Forsamling skal vorere efter Personernes og ikke efter Stændernes Antal, hvilket sidste skeede 1614, Man venter nu daglig det Kongel. Manifest til benævnte veed, naar og hvor de skulle forsamle sig. - Vor KronprindStænders Sammenkaldelse, omendskiønt man endnu ikke ses Sundheds Omstændigheder blive daglig bedre.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Bremen, den 17de December. Siden den 1ste i denne Maaned have vi her havt en streng Vinter, der endog overgaaer den af 1740 og 1783. Den Fabrenheitske Thermometer har for det meste om Morgenen, staaet 4 til 6 Grader over o, omendskiønt det om Dagen og Aftenen har været afvexlende 6 til 3 Grader mildere. Den 13de, om Morgenen, blev Kulden meget streng, saa at Thermometret faldt i Middagstiden 4 Grader under O, som nen 6 og om Aftenen 4 Grader over o; den 15de, om MorAftenen var det 12 Grader over og ; den 14de om Morgegenen 1 og om Aftenen 4 Grdr. under o. Den 16de om Morgenen følede man en saa streng Kulde, som ingen her i Egnen kan erindre sig. Kl. 7 1/2, om Morgenen, stod Thermometret paa 12 og Kl. 9 1/2 paa 14 1/2 Grdr. under 1, hvilket varede til Kl. 11, da Kulden meget formildedes. Jndtil silde den var S. S. O. J Dag er det noget mildere med N. O. paa Aftenen stod Thermometret paa 5 Grdr. over 9, og Vin Vind. Vor Egn er allerede bedækket med megen Snee, saa at Markfrugterne ikke kunne lide nogen Skade. J Aaret længe vedholdende. J Aaret 1783 var den strengeste Kulde 1740 var den strengeste Kulde 4 Grdr. under 0, men meget den 31te Decbr. om Morgenen, 8 Grdr. under 0, men varede kun til Kl. 10 samme Formiddag.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Aalborg, den 19de December. Vinteren er begyndt tidlig og nu i 3 Uger været strængere paa denne Tid, end de Allerældste endog kunne errindre sig netsmidler falde derfor allerede temmelig dyre hos os. - saa der paa Landet er almindelig Frygt for Fodertrang, og Lev udeblevne, og man har Aarsag til at frygte for nogle af disse, da Jsær er det beklagelige, at vore hertil forventende Skibe ere de ere udsatte for allerstørste Fare; thi under 18 hujus meldes fra Hals følgende: "De sidstommeldte 6 Fartøier, som her til Tønderne vare ankomne fra Kiøbenhavn, tilligemed de 2de rade, og Capit. Meridin af Kiøbenhavn, drev alle bort her her paa Rehden liggende Skibe: nemlig Capit. Kock af Apendelst at Vinden blæste frisk af Vesten, og Jsen drev fra Lan fra igien med Jsen den 15de hujus om Eftermiddagen forme det, og altsaa maatte Fartøierne følge med. Den 16de hujus blæste Vinden af O. N. O., hvor paa alle Fartøierne igien kom her under Landet, omtrent 2 Mile herfra, Sønden for Muul Biergs Bugt og sad ganske fast i Jsen. Men i Dag ved Postens Afgang kunde ingen see ommeldte Fartøier formedelst tyk Luft og Sneefog. Gud være deres Hielper han udfrie dem af Nøden og frelse dem af deres Trængsler, han føre dem lykkelig i Havn efter deres Begiering. - J Torsdag Aften Kl. 7 ankomførst den ridende Post hertil, hans havde været fra Hobroe betil underveis i 26 Timer og med største Besværlighed og ikke den Livs Fare kommet igiennem : thi her er vel falden en stor Fængde Snee; men den skal dog være liden imod hvad der effalden Sønder paa, og skulde et hastig Tøebrud paafølge, i der fra mange Steder høres bedrøvelige Tidender.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Odense, de 26de December. I Kirkeaaret fra Dom. Adv. 1787 til Dom. 1 Adv. 1788. ere i Fyens Stift (hvorunder Fyen og Langeland med Als og Ærrøe samt Lolland og Plster ere indbegrebne) ægteviede 1535 Par, Fødde af Mindkiøn 2633, af Qvindekiøn2650, tilsammen 5283, hvoriblandt 237 udenfor Ægteskab og 37 Par Tvillinger. Døde af Mandkiøn 2419, af Qvindekiøn 2402, tilsammen 4821, hvoriblandt 30 Død. fødte. Blandt de Døde have opnaaet en usædvanlig hos Alder : 6 over 100 Aar, voriblandt en Kone i Odense 101, Aar gammel, hvis Mands Aaret 1780 døde i en Alder af 106 Aar; 38 have opnaae en Alder fra 90 til 100 Aar; og 253 en Alder imellem 80 og 90 Aar. Merkværdigheder; Paa Langeland døde Provsten over Langelands Sønder=Herred og Sognepræst til Snive og Stoense Hr. Søren Bagge, 83 Aar gammel, Jubel Lærer, forrettede selv begge Embeder uden Medhielp til hans Dødsdag. Paa Ærrøe døde en Skoleholder efter 56 Aars Skoletieneste. J Fyen fik Sognepræsten for Wigerslew og Weslinge, Hr. Ludvig Boesen, ondt under Confirmations Acten, og døde knælende for Alteret. Paa Als en Kone, som var hendes Mands 3die Hustrue, og, skjøndt hun havde livet med ham i Ægteskab over 50 Aar, efterlod ham dog nu 3die Gang Enkemand. Ved ulykkelige Hændelser ere omkomne: 21 druknet, 4 funden døde paa et til Rødbye i Lolland indstrandet Fahrtøi, 3 pludseligen døde, 3 ihielslagne ved at fælde Træer i Skoven, 2 qvalte ved at faae Stykket Kiød i Halsen, 1 Dreng i Odense, falden med en Flaske, som overskar ham Underlivet, saa han strax døde, 1 indebrændt, 1 veltet og forslaget sit Hoved, 1 falden sig til døde fra en Trappe, 2 falden til døde fra Korn Lader, 1 Dreng ihielslaaet af et par løbske Heste for Ploven, 1 myrdet med 2de Stik af en Tølle=Kniv. Selv Mord: 1 skaaret sig selv Struben over med en Rage=Kniv, efter først at have myrdet en anden med en Tolle=Kniv, 2 hængt sig selv, den ene en Dreng paa 13 Aar, 2 druknet dem selv, den ene en Pige i Anfald af Raserie.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Helsingøer, den 2den Januarii. J 5 til 6 Dage har Vinden bestandig været N. N. O. og O. N. O. med stærk Frost og klar Luft, samt af og til megen Driviis i Sundet. Den 27de om Aftenen imellem 6 og kom en Brig fra Nordsøen her i Sundet, men drev samme Nat ud igien, og var om Morgenen derpaa ganske af Sigte. om Morgenen drivende et tremastet Skib og en Brig; men Jmellem Vesterkanten af Hveen og Rungsted kom den 28de af hvad Nation disse ere, vides ikke. Førstmeldte Brig, som den 28de December om Aftenen kom fra Nordsøen og Natten, derpaa drev bort igien, ligger nu fast i Jsen imellem Rung og Hveen, og 1/2 Miil fra samt ligger et Russiske Orlosskib, Briggens Navn er Mahelle Hav, føres af Skipper Christinus Bruhn, kommen fra hurvigen og destinert til Kiøbenhavn med Jern, Kanonerog Mørsere. Sundet er næsten ganske belagt med Jis, Udtagen imellem Cronborg og Helsingborg, hvor der er en Adning af omtrent 1/2 Mill.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
J forrige Aar ere følgende Skibe passerede Sundet, nemlig: 1259 Danske, 3272 Englske, 1513 Hollandske, 131, Svenske, 904 Preussiske, 17 Rostokske, 169 Danzigske, 79 Keiserlige, 71 Hamborgske 62 Lybekske, 64 Franske, 61 Russiske, 38 Amerikanske, 15 Spanske, 5 Curlandske, 16 Portugisiske, 172 Bremerse, 27 Papenborgske, 2 Oldenborgske og 1 Venetianskt. alt 9216.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Kiøbenhavn, den 2den Januarii. Førstkommende Mandag den 5te Januarii bliver Aparte, ment ved Hoffet, som begynder Kl. 6 1/4 Slet. Den 19de December 1788 den caracteriserede Oberst Theodor Christian von Kroghbestilt til virkelig Oberst og Chef over det Smaalehnske Dagon-Regiment, og Commandeuren for det Tronhiemske Dragon-Regiment, Oberste Peter Magnus von Bøyesen, el virkelig Oberste og Chef forbemeldte Tronhiemske Dragon Regiment.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Ved Tal=Lotteriets 439 Trekning i Altona udkom: No. 38, 90, F. 16, 62.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Ved Tal=Lotteriets 565 Trækning i Kiøbenhavn udkom: No. 64, 69, 81, 45, 60.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Tirsdagen den 6te Januari, om Morgenen Kl. 8. "afgaaer den Kongelige Expresser til Norge. Passagerer, "Pakker, Prætiosa, Penge og Bancosedler anmeldes og imodtages Dagen før, fra Kl. 12 til 5 Eftermiddag, paa "Kiøbenhavns Norske Postcontiir.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Fra den 1ste Januarii til den 31te December 1788 ere heri Staden copulette 927 Par, sidte Drenge 1558, Pige, 1500, tilsammen 3058 ; døde Mænd 1395, Qvinde 1007, Drenge 658, Piger 673, tilsammen 3733, ere altsaa 675 flere døde end fødte. De Døde ere bortrykte at følgende Svagheder: Alderdom 254, Apoplerie 17, Asth. ma 1, Barselseng 46, Beenbrud 3, Beenskabe 3, Blodgang 17, Blodstyrtning 16, Brok 4, Brystsyge 309 Brækning 5, Colica 5, Druknet 27, Durchløb 13, Dødfød 10, Engelsk Syge 1, Falden til Døde 15, Feber 50, Flekfeber 7, Flod 1, Forkiølelse 6, Forraadnelses=Feber 213, Frisler 4, Galdefeber 8, Gevert 2, Gicht 45 Guulsot 6, Hals=Syge 5, Hastig Død 21, Hidsig Feber, 167, Hikke 2, Hoste 7, Hovedvee 1, Hængt sig selv 5 Hævelse 4, Jhielmahlet 1, Jndvortes Svaghed 7, Jnflammation 62, Kighoste 50, Koldfyr 8, Kopper 185 Krampe 17, Kræft 5, Langvarig Svaghed 7, Lunge, syge 1, Mavekrampe 6, Mavepine 5, Meslinger 6, Moddersyge 6, Nyfød 2, Nærve uge 16, Obstruction 5, Opbrændt 1, Orm 1, Ormefeber 9, Pleuris 1, Podagra 11 Raserie 2, Skarlagensfeber 27, Skjoldsyge 1, Skiørbug 3, Skudt sig selv 2, Slag (meest Børn) 622, Slagen til Døde 2, Sprinkler 14, Steen 1, Sting 3, Stik flod. Svindsor 61, Trødske 16, Tænder 81, Tærende. Syge 489, Udslet 1, Uangivne Svagheder 540, Ulykkelig Handelse 6, Vattersot 157, Venerisk Syge 1.
Berlingske Tidende, 1789-01-02
Udi det Kongelige Friderichs Hospital er i Aaret 1788, af Patienter indkomne 2039, udgangne 1811, døde 217.