JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
(Fortsat.) Indbyggerne vare imidlertid yderst bange forat der i næste Nat skulde begaaes Uordener, og mange forsikkrede at det var den ængsteligste, de under hele Beleiringen havde levet. Endeel lode derfor holde Vagt uden for deres Huse, og bleve selv oppe. Under 4 Millioner Rigsdaler kan den Skade, som Canonaden inden og udenfra har foraarsaget, ikke vurderes, naar man ei allene vil regne de middelbare, men ogsaa de umiddelbare Følger af den Standsning i Næringsveie og mange hundrede Familiers Brødløshed, som ved saa mange Huses og Fabrikanlægs Forstyrrelse og Opbrændelse foranledigedes. De Beleirende havde kastet omtrent 10 til 12000 Bomber, Grangter, gloende og andre Canonkugler ind i Byen, og fra Voldene, som vare besatte med 204 forskjellige Slags Jldsvælg var der skeet henved 50,000 Skud med grovt Skyts. J Forstæderne ere overalt 555 Eiendomme, hvoraf de fleste bestode af adskillige Huse, blevne gjorte ubeboelige, og over 350 af disse Besiddelser blevne fortærede af Jlden. J det hele beløb sig de ødelagte Eiendommes Tal til 600. Meget sørgelig var de brandlidte Familiers Lod i Forstæderne, og især de Fattiges. Nogle søgte at komme under Tag i de nærmeste Landsbyer, andre gjorde sig Jordhytter, og kjæmpede tildeels med Hunger, Frost, Vaadhed og Frygt for Kugler fra Fæstningen eller de Beleirende. Et Udfald, som skede d. 16 Dec. forværrede ualmindelig meget deres Forfatning, thi nogle Jndbyggere i Nicolaiforstaden mistænktes for, at have gjort fælles Sag med de Militaire, som faldt ud, af hvilken Aarsag een af dem ogsaa blev skudt og de øvrige fik befaling i Øieblikket at forlade deres Boliger. Endnu d. 25 Febr. traf man over 100 Mennesker, som havde valgt deres Bopæl i Jorden. En Teglbrænder f. Ex. havde med sin Kone og sine 4 Børn bygt sig en Hytte, som var 10 Fod lang, 5 bred og 4 høi. J Baggrunden var hele Familiens Leie, og foran et Slags Ovn af Tegl. Loftet var af Brædder og bedækket med Sand. Endog Qvæget havde man bragt i Sikkerhed i saadanne Hytter. Mangel paa Levnedsmidler havde stundom tvunget de Beleirende af requirere Qvæg i Forstæderne. Da nogle af dem nærmede sig Jordhytterne, hørte de med Forundring Qvæget brøle uden at kunne udfinde hvor det stak. J Staden selv bleve kun 7 Bygninger *) aldeles opbrændte, men de beskadigede Bygningers Tal var saa meget større. Af henved 2400 offentlige og private Bygninger ere sikkerlig ikke 800 blevne aldeles forskaanede for Canonkugler, Granater og Bomber. J endeel er der falden 20, 30 og flere Bomber, og nogle ere sag ødelagte, at de ere blevne ubeboelige. Tabet af sønderslaaede Vinduesruder vurderedes allene for henved 90,000 Rdlr. efter den sædvanlige Priis, men denne steg snart da man, saa hastig og stærkt kom til at trænge til Glas. Selv i de stadseligste Bygninger maatte man indtil videre lade sig nøie med at bekline Vinduerne med Papir eller Linned. (Fortsættes.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-17
) J Kjøbenhavn derimod ere, efter 3 Dages Bombardement, 305 Bygninger, og deriblandt meget betydelige, blevne lagte aldeles i Aske, De af Skilderiets Subscribentere, der, som en Følge af Bombardementet, have forandret deres Bopæl og ikke have faaet de sidst udkomne Numer, behage at melde sig hos Bogtrykker Höeckes Enke, i store Helliggeiststrædet No. 141, paa det Bladet, som sædvanlig, kan blive dem tilbragt.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Nyeste.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Skilderie af Kjøbenhavn. Fyrstenske Fjerde Aargang. No. 97. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hoeckes Enke. Søndagen den 20 September, 1807.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Capitulationsartiklerne Staden Kjøbenhavn og sammes Citadel, vedtagne imellem Generalmajor Walterstorff, Ridder, af Dannebroge, Hs. K. Majestæts Kammerherre, og Oberst af det nordre sjællandske Regiment Landværn, Contreadmiral Lütken, og J. H. Kirchhoff, Hs. danske Majestæts General-Adjutant, som der til behørigen ere autoriserede ved Hs. Excellence Generalmajor Peimann, Ridder af Dannebrogordenen og Høistcommanderende over Hs. Majestæts Krigsmagt paa Øen Siælland, paa den ene Side, og ved Generalmajor, høivelbaarne Sir Arthur Wellesley, Ridder af Bath Ordenen, Sir Home Popham, Ridder af Maltha og Capitain af Flaaden, og Oberstlieutenant George Murray, Vice General=Qvarteermester for den brittiske Krigsmagt, behørig autoriserede ved James Gambier, Esar. Admiral af det blaae Flag, og Høistcommanderende over Hs. britanniske Majestæts Skibe og Fartøier, i Østersøen, og ved Generallieutenant, høivelbaarne Lord Catheart, Ridder af Tidselen, Høistcommanderende af Hs. Britanniske Majestæts Krigsmagt i Sjælland og i Norden af Europas Fastland, paa den anden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
1ste Artikel. Naar denne Capitulation bliver underskreven og stadfæstet, skulle Hs. Brittanniske Majestæts Trop ver sættes i Besiddelse af Citadellet. 2den Artikel, En Vagt af Hs. Brittanniske Majestæts Tropper skal ligeledes besætte Holmen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
3die Artikel. Skibene, som Krigsfortalerne af enhver Benævnelse, tilligemed alle Hr. Danske Majestæt tilhørende Skibs Sager og Sø Inventarium, skulle overgives i de Personers Værge, som blive udnævnte ved de Høistcommanderende for Hs. Brittanniske Majestæts Krigsmagt, og de skulle ufortøvet sættes i Besiddelse af Holmene, samt alle de dertil hørende Bygninger og Forraadshuse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
4de Artikel, De sig i Hs. Brittanniske Majestæts Tjeneste befindende Forraad, og Førselskibe skulle tillades hvis fornødent gjøres, at komme ind i Havnen, for igjen at indskibe hvad Skibssager og Tropper de have hidbragt til denne De 5te Artikel. Saasnart Skibene skulde være udbragte fra Holmen, eller inden sex Uger fra denne Capitulations Datum, eller før, om mueligt, skulle Hs. Brittanniske Majestæts Tropper overantvorde Hs. Danske Majestæts Tropper Citadellet i den Tilstand, hvori det vil befindes, naar de besætte Samme Hs. Brittanniske Majestæts Tropper skulle ligeledes inden forommældte Tid, eller snarere, om mueligt, igjen indskibes fra Den Sjælland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
6te Artikel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Fra denne Capitulations Datum skulle Fiendtlighederne ophøre over hele Sjælland.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
7de Artikel. Jngen Person, være sig hvo det er, skal vorde molesteret, og al Eiendom, offentlig eller privat, undtagen de forommældte Hs. Danske Majestæt tilhørende Skibe og Krigsfartøier samt Skibs Sager og Søinventarium, skal respecteres, og alle civile og militaire Betjenter i Hs. Danske Majestæts Tjeneste skulle vedblive i den fulde Udøvelse af deres Embedsforretninger over hele Sjælland, og alt skal anvendes, som kan sigte til at fremme Enighed og god Forstaaelse imellem de tvende Folk.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
8de Artikel. Alle paa begge Sider tagne Fanger skulle ubetinget tilbagegives, og de Officierer, som ere Fanger paa Æresord, skulle befries fra Sammes Forpligtelse. 9de Artikel, Al engelsk Eiendom, som maatte have været sequestreret, i Følge de stedhavende Fiendtligheder, skal tilstilles Eierne. Denne Capitulation skal stadfæstes ved de respective Høistcommanderende, og Stadfæstelserne skulle udvexles førend Klokken Tolv, denne Dags Middag. Givet i Kjøbenhavn den syvende Dag af September 1807. Ernst Frederik Walterstorff. Arthur Wellesley. Home Popham. C. Lütken. George Murray. I. H. Kirchhoff. Stadfæstet og bekræftet ved os, i det Brittiske Hovedqvarteer paa Hellerup, denne fornævnte syvende Dag af September 1807. Catheart. I. Gambler.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Proclamation. fra Hans Kongel. Storbritanniske Majestæts Befalingshavende over Land og Søe Magten i Øster Søen. (Bogstavelig efter det danske Aftryk.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Da de sidste Freds Tractater og de Forandringer i Statsforfatning og Grændser, som af saa mange Magter ere blevne erkjendte, saa meget have forstoret Frankriges indflydende paa det faste Land af En opa, at det for Danmark, hvorvel det ønsker at blive nentral, nu er bleven umueligt at forblive ved sit Neutraliters System, og uundgaaelig nødvendig for de Magter, som vedblive at sætte sig imod de Franske Jndgreb, att tage saadanne Regler for sit Forhold, for at hindre, at de neutrale Magters Vaaben ikke blive vendte imod dem.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
J denne hensigt kan Kongen, vor Herre, ikke med Ligegyldighet ansee Danmark nærværende Stilling, hvorfor Hans Majestæt haver skikket Gesanter, forsedde med Fuldmagt, til Hans Danske Majestæt, for paa et venskabeligt viis, at begiære Forklaringer, som Tiderne dem fordre, og en Overeensstemmelse af saadanne Forholdsregler, som alleenest ere i stand til at hemme den yderligere Ufærd, hvilken Frankrige, igiennem Acquisitionen af den Danske Marin, har i Sinde. Kongen, vor Herre, haver des aarsag holdet det for raadeligt at begiære en temporair Overleverende af de Danske Linieskibe i en af Hans Majestæts Havne. Dette Depositum synes være saa rigtig, og, under de Neutrale og Krigførende Magters relative Forhold, saa aldeles nødvendig, at Hans Majestæt desuden har holdet det for en Pligt, hvilken han skylder Sig og sit Folk, at understøtte denne Fordring med en stærk Flaade, og en, med alt hvad som til det virksommeste og snareste Foretag er erforderlig, tilstrækkelig udrusted Armee. Vi komme derfor til Eders Kyster, J. Siællands Beboere ikke som Fiender, uden til vort eget Forsvar, at hindre, at de, som saalænge have forstyrret Europas Fred, ikke skulle tvinge Eders Marine at vende sig imod os. Vi begiere den, som Underpant, ikke som Erobring. Der er gjort Eders Regiering det høyedeligste Løvte, hvilket hermed bliver fornyet i Kongens, vor Herres, Navn, og paa hans udtrykkeligste befaling, at om vort forlangende bliver venskabelig bevilled, skulle Eders Krigskibe efter slutted almindelig Fred, udi samme Forfatning og Tilstand, som de ere blevne imodtagne under det Brittiske Flagets Beskyttelse, blive givne tilbage igien. Det staaer i Eders Regierings Magt, ved et Ord, at lave det saa, at vi stikke vort Sværd, som imod vor Villie ere blottede imod Eder, igen i balgen. Dog, skulle paa den anden Side Frankriges Rænker gjøre Eder døve imod Fornuftens og Venskabets Røst, saa falde det uskyldig udgydede Blod og en beleired og homhorderes Hovedstads Forskrækkelse over Eders og Eders grumme Raadgiveres Hoveder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Hans Majestats, Kongens af Storbritannien, Matroser og Soldater skulle, saa længe Eders Forhold tillader det, behandle Siælland, som en Provinz af en med Storbritannien i Aliance staaende Magt, hvis Territorium har den Ulykke at være en Skueplads for Krigen. Alle Deres personer, som blive fredlig i deres hus, skulle blive betragtede som hellige. Eiendom skal blive respectered og beskytted, og den strengeste Discipiin holden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Alle Levnetsmidler, som bringes til Forsælling, skulle efter en bestemt billig priis blive betalede; men da en bestandig Levering af Levnetsmidler, Fourage, Brænde og Kjørseler ere fornødne for alle Armeer, saa er det vel bekient, at Requisitioner ere nundgaaelige og maatte blive igiennemførte. Det vil blive Indvaanerne en stor Lættelse, og svare dem Forliis og Ubehageligheder, om Embedsmænd i de forskjellige Districter findes, til hvilke Reqvisitionerne kunde blive stillede, og ved hvilke Fordringerne for Betalingen kunde blive bestemte og ligviderede. Om saadanne Personer blive udnævnede og opfylde deres pligt, uden at blande sig i saadanne Sager, som ikke høre til deres Virkekreds, saa skulde de blive respecterede, og alle Regnisitioner skulde igiennem behørige Canaler og Departementer i Marinen og Armeen til dem sigtes. Men da Rolighed paa Jndvaanernes Side, som Princip for denne Indretning, er fornøden, saa er det nødvendig, at alle Classer af Civile Embedsmænd, ikke lemne deres huse, og hver og en Landmand eller anden Jndvaaner, som enten allerne eller i Forening med flere bliver troffen bevæbnet, eller i øvrigt gjør sig skyldig i nogen slags voldsom handling, kan vente at blive behandled med den yderste Strænghed.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Da Hans Kongl. Danske Majestæts Regiering hidindtil har undslaaet sig at forlige denne Sag med en venskabelig Overeenskommelse, saa er en Deel af Armeen bleven udskibet, og den hele Magt har taget en krigerisk Stilling; dog er det endnu ikke for seent at give Plads af Fornuftens Stemme og Raad. Givet paa Kysten af Sjælland den August 1807. I. Gambier. (Undertegnet) Admiral af det blaae Flag og Befalingshavende paa Flaaden i Øster Søen. Catheart. Undertegnet
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
General=Lieutenant og Befalingshavende over Britiske Tropperne i Norden af Enropas Continent. By Will. Martin Printer to His Britannie Majestys Foroes in the Valtie, on Board H. B. M. Slup the Prince of Wales.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Inden og udenlandske Efterretninger. Fra Selskabet for de skiønne Videnskabers Forfremmelse, til hvis Bedømmelse jeg havde indsendt et Manuskript, som indeholdt en Fortsættelse af L. A. Senecas Breve, er jeg til sin Tid bleven underrettet om, at det ikke for Fremtiden understøtter Oversættelser af den Vidtløftighed. Jeg har siden søgt Forlægger til dette Skrivt, men forgjeves, og altsaa afbrydes og standser dette Arbeide. Ærrøeskiøbing, den 2den Aug. 1807. C. G. Limkilde, Dr. Den 1 Sept. om Aftenen ankom til Nestved en Engelsk Cornet med omtrent 20 Mand Dragoner, og eftersaae med 6 til 7 Dragoner Vagterne, Cassernerne og Exerceerskolen, hvor han fik en Mængde Bajonneter, Patrontasker &c. Derpaa gik han ind i Forstanderen, Ritmester Friboes Værelse, borttog to Commoder, 2 Speile og 1 Taffeluhr, og efter at have borttaget dette forlod han med sine Folk Byen. Dagen derpaa ankom i Escadroner Cavallerie med ridende Artillerister, som medførte 2 Canoner, og 60 Riffelskyttere af 95 Regiment, under General=Major og Baron v. Linsingens Commando. Da ved Baronens Ankomst Amtmanden klagede over Cornetten, blev denne tvungen til, personligen at tilbagelevere det Tøi, han havde taget. De Engelske Tropper bleve beværtede paa Torvet udenfor Ringstedport. De droge derpaa af Vordingborg til, for at opsøge General=Lieutenant Castenskjold. Men da de ikke fandt ham kom de tilbage til Nestved d. 3 Sept. og laae i Jndqvartering i to Nætter.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Fra Wordingborg meldes under d. 17 Sept. at der samme Dags Eftermiddag ankom en Underofficier og 8 Engelske Husarer, som strax gik til Færgegaarden for at spærre Overfarten imellem Sjælland og Falster og forhindre den Lollandske Postes Gang. Efter deres Sigende havde de Ordre at forblive der 8 Dage. - J Følge senere Efterretninger i Kjøbenhavn vides, at ovennævnte Underofficier afreiste Dagen derpaa, og at Posten følgelig passerede.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Skjelskjør d. 18de. Vi have hidtil ikke havt Engelske Tropper. Men i Sorøe, Ringsted og Slagelse er der saa mange, at mangen en Gaard har henved 50 i Jndqvartering.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Efter de seneste Engelske Tidender ligge 4 Engelske Linieskibe, 4 Fregatter og adskillige Canon brigger i Beltet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Af alle Danske Linieskibe er nu kun Seiren og Lovise Augusta utiltaklet tilbage. De øvrige ere allesammen lagte ud. Syv Engelske Skibe ere afseilede for at opsøge de i Norge stationerede Danske Orlogsskibe.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
J Følge en Overeenskomst med Admiralen for den Engelske Flaade er det nu tilladt, at Posterne kunne gaae frem og tilbage naar de ere forsynede med det fornødne Pas herfra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
J den Forsamling, som Kjøbenhavns Brandassurances Repræsentantere holdt i Fredags, var af 150 Repræsentantere 66 tilstede. Med 50 Stemmer mod 16 blev afgjort, at Assurancen skal udbetale de i Bombardementet afbrændte Bygningers Assurancesum. Justitsr. Holm talde især imod og Justitsraaderne Skibsted og Wivet for Udbetalingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Det vigtigste af de udenlandske Tidender indtil d. 11 Sept. er følgende: Lord Fitzharris er d. 27 Aug. gaaet fra London til Petersborg. De Engelske stræbe og haabe, at bilægge Stridighederne med Nordamerica. – J Chatam har været Jldebrand; 5000 Pd. ere udsat som Præmie for Opdagelsen af Aarsagen. - Paa Høiden af Cap Finisterre og Kysten af Portugal krydse Mohriske Krigsskibe, som eftersee alle Skibseiendomme.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-20
Storhertugen af Berg har confisqueret 137 Obligationer, hver lydende paa 1100 Gylden, tilhørende Churførsten af Hessencassel. Disse Obligationer skulle tilligemed 113 andre lignende være Obligationer, til Bedste for Hertugdømmet Berg. De 113 blive i Kraft. - Barcasser med Engelske have villet lande paa Langeland og Femmern. De have skudt med Kartætscher og Kugler, men ere blevne drevne tilbage. - Helgoland har d. 4 Sept. af Mangel paa Proviant overgivet sig til Engellænderne. De Engelske have taget 3 Kielske Fartøier, som ere givne tilbage igjen. - En Fransk Officier, Montesquen, er passeret fra Maynz til Petersborg d. 1 Sept. med Depecher. - J den Convention, som er sluttet imellem den Franske General Brune og General Toll, angaaende Rugens Overgivelse, ere alle Svenske Øer paa den Tydske Kyst af Østersøen indbefattede. De Svenske have der 300 Fartøier. - Kongen af Sverrig har forladt Rügen d. 5 Sept., og efterladt i Stralsund 500 Morterer og Canoner, 300,000 Kugler, 100,000 Bomber, 200,000 Pd. Krudt. - Man venter at en Definitivfred bliver sluttet imellem Rusland og Porten. - Lord Collingiood har ladet sig see med 7 Linieskibe og 13 andre Skibe ved Tenedos, Dardanellerne besættes paa ny. Franske Officierer, og Artillerister ere komne did. Den Engelske Minister paa Flaaden har gjort Porten Fredsforslag, og forlangt Afstaaelsen af Ægypten indtil Freden imellem Frankrige og Engelland. - J Jtalien samles 2 Leire. Man slutter deraf, at Sicilien vil vorde angreben. - Den Preussiske staaende Armee bliver for Fremtiden 180,000 Mand stærk, deraf ere 100,000 Frimænd, og 50,000 Mand bestemte til Tjeneste. Desuden skal der organiseres et Landværn af 300,000 Mand. - Fra Bajonne meldes under d. 25 Augusti, at en stærk Engelsk Division er indløben i Lissabon. - Algiererne have, efter en Bataille med Tuneserne, mistet 30,000 Dræbte, 4000 Fanger, 300 Saarede og en betydelig Mængde af Ammunition og Kostbarheder. - Fra Paris erklæres under 2 Septbr. det Rygte, at Lord St. Helens var ankommen der som Engelsk Negociateur, for ugrundet. - Fra Neapel meldes under 8de Augusti, at de Engelske Tropper paa Quebeck, under General For, ville forlade Øen og indskibe sig til Ægypten, hvor de Engelskes Stilling er critisk
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Nyeste. Skilderie af Kjøbenhavn. modsattesteFjerde Aargang. No. 98 og 99. Udgivet og forlagt af J. Wersel, trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Hdeckes Enke. Tirsdagen den 22 September, 1807. Kjøbenhavn betragtet som Fæstning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Ved sin Indflydelse paa Dannemarks politiske Stilling og de seneste krigerske Begivenheder er Kjøbenhavn i mere end een Henseende i dette Øieblik en vigtig Gjenstand for hvert tænkende Menneskes Opmærksomhed i og uden for vort Fædreneland. Det synes ikke upassende for et Blad, som i fire samfulde Aar har skildret denne Hovedstad fra sine fordeelagtige og ufordeelagtige Sider, i Lykkens og i Nødens Dage, ogsaa at anstille nogle Betragtninger over dens Egenskaber som Fæstning. Den Upartiskhed, som under enhver anden Omstændighed, har styret Forfatterens Pen, skal ogsaa denne Gang være ham en ufravigelig Rettesnor.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
Kjøbenhavns bedste og naturligste Befæstninger ere de færske Søer, som det omgives af. Dette indsaae den ligesaa kloge som krigserfarne Christian den Fjerde meget vel, og lod derfor paa hiin Side af disse Vande anlægge Skandser og Volde, som man ved Ladegaarden endnu efter Aarhundreders Forløb seer Levninger af, og som hele Generationers Ligegyldighed ikke aldeles har kunnet tilintetgjøre. Disse Anlæg grundede sig, som Scheel erindrer, paa stor og klog Forsigtighed, da Søerne umiddelbar maatte bidrage til Stadens Fasthed. Frederik den Tredie mishagede disse Indretninger, som man i den Svenske Krig, maatte forlade; han meente, at Kjøbenhavn derved vilde blive til en alt for colossalsk Hovedstad. En Lykke for Frederik var det uden Tvivl, at Carl Gustav var uforsigtig nok til først at indtage Cronborg og siden Kjøbenhavn; derved fik han god Tid til at befæste sig; men havde den Svenske Konge brugt en omvendt Fremgangsmaade, vilde det ikke have gaaet saa godt. Desuden var Frederik den Gang nødt til at forlade Linierne paa hiin Side af de færske Søer, fordi Hovedstadens Besætning var saa ringe. Denne Konge søgte paa den Tid for en stor Deel Kjøbenhavns Redning i Forstædernes Afbrænding, og fandt den. Men man maa ikke sammenligne vore Dages Forstæder med hine Tiders. Bygningerne bestode sædvanligen kun af Træhuse og lave Hytter, som meget let kunde sløises. J de nyeste Tider derimod bestode Forstæderne næsten ikke af andet end høie grundmurede Gaarde, ved hvis Afbrænding der sjelden vindes andet, end at en Fiende endnu tryggere end for kan skjule sig imellem Ruinerne. (Fortsættes.) Om Brandlidte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1807-09-22
J det sidste ulykkelige Bombardement ere netop de Dele af Hovedstaden, hvor de fattigere Folkeelasser boe, blevne et Offer for Luerne. En naturlig Følge heraf er, at endnu mange af disse Fattige mangle Huusly, og at andre, som Menneskeligheden har aabnet et Tilflugtssted hos deres Venner og Frænder, ere disse til største Byrde. Den Fattige tyer i saadanne Tilfælde sædvanlig til den Fattige. Jeg har forhen i dette Blad søgt at gjøre de af Kjøbenhavns Jndbyggere, hvis Huse Jlden har sparet og som have Værelser, de kunde undvære, opmærksomme paa dette store Onde. Men endnu har Menneskevennen Aarsag til at sukke over den Trevenhed, hvormed der nu virkes til lidende Medborgeres Vel, fremfor Anden Aprils patriotiske Dage. Man behøver ikke at gaae længere end til Rundetaarn, for at overbevise sig om, hvad den fattige Huusvilde i denne Tid lider. Et steenhaardt Hjerte maatte røres ved et saadant Syn. Familier med to, tre Børn, hvoriblandt nogle, som først for to Maaneder have lært at kjende den herlige Verden, hvor man bombarderer med ny opfundne Brandraquetter, og Brandpile af Master Congreves Opfindelse, ligge med deres ubetydelige Eiendom, som et Element, ofte misbrugt af Mennesker, men endnu oftere retfærdigere end Mennesker, har levnet. Vinden suser igjennem de aabne Vinduer, som ere behængte med Hestedækkener. Syge Børn ligge i Vuggen og synes at skrige Ak og Vee over en Verden, hvor man ved sin første Jndtrædelse behandles saaledes. Der gives Steder nok endnu, som staae ledige, og hvor der billigen indtil videre kunde optages Huusvilde. Saaledes bør man haabe, at de Boutiquer ved Rosenborghauge, som hidtil ikke have været at bortleie, ville blive anvendte til denne Bestemmelse. Der gives andre Steder, som i dette Øieblik ikke falde mig ind Jkke uden de smerteligste Følelser har man fornummet af de offentlige Tidender, at hidtil ikke flere end stre Velgjørere have betænkt trængende Brandlidte med milde Gaver. Hvor er den Aand, som i Aaret 1801 saa kraftigen besjelede alle Danske Mænd, Synes ikke al Spændekraft slappet og al Følelse for Medmenneskers Lidelser sløvet? Gives der ikke Rige og Formuende nok, som have reddet deres Liv og Eiendom, og som af Taknemmelighed mod Forsynet, ei burde forsømme saadanne Leiligheder til at gjøre Vel, Man bør haabe, at denne Sløvhed ikke vil vare længe, og af Agtelse for den herskende Aand, bør man forudsætte, at det Jndtryk, Bombardementet har foraarsaget og de mørke Skyer, som endnu svæve over Dannemarks Hortjent først maa forsvinde, førend Menneskekjerligheden og Medlidenheden kunne vise sig i deres hele Guddomsglands.