JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Dersom der i vor Lovgivning skal foretages nogen Forandring med Lovene for Skils misse, saa var det høiligen at ønske, at man blot vilde indskrænke denne Forandring til den Lethed, hvormed man i vore Dage kan sønder, rive hvert ægteskabeligt Baand, som der kommer mindste Knude paa Det er alt hvad der maaskee kan gjøres i denne Sag. Man tager mærkelig Feil, naar man paastaaer, at de i vore Dage hyppige Skilsmisser ere en Følge af Tidsalderens fordærvede Tænkemaade og den tiltagende moralitet og Yppighed. Vore Forfædre have heller ikke været Helgene, og Menneskeslægten bliver, i det Hele betragtet, sig selv lig i ethvert Aarhundrede. Saaledes som vi nu tale om vor Tidsalders Mennesker, saaledes have vore Forfædre talt om deres Samtidige. Det er kun i enkelte Dele at vor Slægt gaaer frem og tilbage i Cultur og Oplysning. Man har en Tydsk Mynt, som vist er over 150 Aar gammel, paa hvis ene Side der staaer. Man sucht nach gute Lente, wo sind sie, og paa den anden die Hoffnung beserer Zeiten, mann komme sie, Den beviser tilfulde, at man allerede den Gang, ligesom nu, klagede over Menneskene og Tiderne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Kaster man et Blik paa Tingenes naturlige Gang, saa finder man, at alt dette næsten ikke kan være anderledes. Hver Tidsalder har sine herskende Onder og sine herskende Lister De Tiders Mennesker, som brændte Herer, gjorde Korstog, myrdede Huguenotter, vare unegtelig tarveligere end vi Besadde de end Laster, som vi ikke besidde, saa besadde de derimod Dyder, der ere fremmede for os. Saaledes synes der i visse Henseender bestandig at være en evig Ligevægt imellem hvert Aarhundredes Cultur. Den ene Tidsalder kan i Grunden ikke med Føie bebreide den anden noget. Vi prale med Menneskeslægtens Perfectibilitet; beraabe os paa dens Fremskridt i Cultur, og Oplysning; men vore Efterkommere vil smile over vor Enfoldighed. Det er sandt, Folkeslagene ere ikke meere saa overtroiske som den Gang de droge til Jerusalem, for at lade sig dræbe af Tyrker, men de myrde hinanden dog endnu i Tusindetal, for at forsvare politiske Meninger, og for at tilfredsstille deres Ærgjerrighed. Menneskene elske engang alle Yderligheder, selv paa deres Lykkes og deres Roligheds Bekostning; ved at arbeide disse Yderligheder i Møde, ved at indskyde den ene i den andens Sted, faaer Geniet Leilighed til at beherske hele Folkeslag. Paa anden Maade kan man ikke forklare den hurtige Overgang fra Vantro til Overtro, fra tillelos Frækhed til Lansk Lydighed, som mangen en Nation har gjort sig skyldig i Svaghed er et Hovedtræk i hele Menneskeslægtens Caracteer, og kun derfra har enhver Udskeielse sit Udspring. Held den Regjering, der med urokkelig Fasthed betragter Menneskene fra den Synspunct, som de bor betragtes Vil man forekomme ulykkelige Ægteskader og gjøre Skilsmisserne sjeldnere, saa søge man at aabne flere Kilder til anstændige Næringsveie og at gjøre Huusfaderens Kaar saa lidet trykkende som mueligt. Mangel paa anstændigt Udkomme, Nød og Fattigdom ere, som sagt, en af Hovedaarsagerne til, om just ikke alle, saa dog de fleste Skilsmisser. Den huuslige Lykke flyer enhver Familie, som maa kjæmpe med Nød. J Romaner og Comoedier er det let at skildre to sympathiserende Væsener, der ved Kildevand og tørt Brød nyde den huuslige Lyksalighed i sin hele Fylde. Saadanne Skildringer lade sig godt skrive og læse, men i det practiske Liv ere og blive de ikke andet end Hjernespind. Skade, stor Skade, er det, at de, der i mangt et Land have en vægtig Stemme i saadanne Fag, ikke kjende de lavere Folkeclassers sande Tarv bedre end hine Digtere, og at de betragte den altid fra en prang Synspunct.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
At man ved at befordre Cultur, Oplysning og Sædelighed, ved at forbedre den offentlige Opdragelse, mægtigen kan virke paa den huuslige Lykke og som en Følge deraf formindste Skilsmisserne, derom tvivler vel neppe nogen Fornuftig. Men det er ikke Hovedsagen her. Man vil aldrig kunne bringe det saavidt, at moralsk Dannelse hos de lavere Classer, ene vil kunne forekomme hvad der er en Bukning af Tingenes naturlige Gang. En Ungdomslærer kan længe nok indprænte den opvoxende Ungdom Følelse for Moralitet, Overbærelse med sine Medmenneskers Feil, Taalmodighed i Modgang o. s. v.; en geistlig Taler kan længe nok skildte sin Menighed de herlige Frugter af huus i Samdrægtighed og paalægge den at være efter givende og sagtmodig. Alle disse Lærdomme ville være spildte, naar Staten ikke tillige, saa meget som mueligt, sørger for, at den huuslig Trang ikke bliver for stor. Der gives ingen værre Ægteskabsdjevel end Fattigdom. Jeg tiller her af Erfaring; jeg har kjendt fattige Familier, der, under blidere Omstændigheder, vilde kunnet leve lykkelig, men Nød og Trang gjor Manden tvær og Konen trættekjer. Jeg har kjendt Ægtepar, som i Begyndelsen vare fore skede i hinanden som Turtelduer, som stial sit til at ægte hinanden, men som siden, da Lykker var dem ugunstig, bleve enige og søgte om Skil misse. Jeg har derimod kjendt Fruentimmer, som af Forældrene bleve tvungne til at give en Mand deres Haand, som de negtede deres Hjørte, men som i Lykkens Solskin endog fattede et Slags Kjerlighed til den, de forhen hadede Alt dette er notoriske Sandheder, som næsten enhver i sin Kreds vil finde stadfæstede o Erfaring. Var jeg Lovgiver, saa skulde der lægge saa mange Hindringer i Veien som mueligt for enhver Skilsmisse. Jeg veed, at man nu om sunder følger det modsatte Princip, men det i gende det vigtige Inden til Aars Forløb burde det aldeles ikke være nogen tilladt at givte sig igjen. Rigtig nok vilde denne lange Periode paa den ene Side være yderst ubehagelig for den, som havde Udsigter til at gjøre et godt Partie, men paa den anden vilde den afskrække mange fra, af ubetydelige Grunde og Egensindighed at søge om Skilsmisse, og give de nenige Ægtefolk Tid til at forsynes, da endog Forbedringer i udvortes Kaar lettere lade sig tænke i en saa lang Periode end i en kort. Jeg har kjendt Ægtefolk, der i mange Aar, uden lovlig Skilsmisse havde levet adskilte, deres Kaar forbedrede sig ved en tilfældig lykkelig Omstændighed, og de forenedes igjen. Man indvender rigtig nok, hvad kan man vente af Børn, der opdrages af Forældre, som leve i et unigt Ægteskab, Men denne Jndvending betyder imidlertid ikke ret meget. Den daglige Erfaring lærer, at Børnene ikkun for saavidt slægte saadanne Forældre paa, som de have arvet deres Trættekjerhed, og at iøvrigt de blideste Huusfædre og Huusmødre kunne udgaae fra saadanne uenige Familier.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
At den tiltagende Ringeagtelse for det ægte skabelige Liv, den daglige overhaandtagende Mode, hellere at leve som en brillant Pebersvend end som en tarvelig Huusfader, bidrager meget til at gjøre mangt et Ægteskab ulykkeligt, det kan ingen negte. Men mod dette kunne Lovene kun virke inddirecte, nemlig ved at opmuntre til lovlige Ægteskaber, ved at forekomme Dyrheden paa Livets første Fornødenheder, og ved at bortrydde alle de Hindringer, der lægges den veltænkende Yngling i Veien, hvis ivrigste Attraa det er at indtræde i Ægtestanden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Indenlandske Efterretninger. I den Jversenske Avis læses følgende: Chiaring, som forlod Odensee i Mandags, ankom her til fra Kjøbenhavn samme Dag som Doctor GalsDenne sidste forlod os strax, uden at holde Forelæsninger, og reiste til Kiel, fordi her ikke i Øieblikket fandtes et Abonnement paa Tusinde Rigsdaler; Chiariny derimod holdt sine Rideøvelser, i fulde 14 Dage uden Abonnement, men fandt da nok ogsaa derved, at Speculationsorganet som Financier hos ham ikke var saa rigtigt og kjendeligt som hos Gall. Nu er han da ogsaa reist til Kiel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
J Løverdags var der Concert paa Theatret til Bedste for Capellets Enkekasse. Men uagtet Concertmester Schall udførte en Violinconcert af Rode til alle Kienderes Beundring, og den fra sin Udenlandsreise nylig hjemkomne talentfulde Hr. Barth spillede en Obo-Concert med største Smag: uagtet den Depnyske Musik til den Cantate, der blev afsjungen, henrykkede Tilhørerne, saa var Huset dog tomt. Ved denne Leilighed havde man just ikke Grund til at gjøre sig nogen stor Jder og det musikelskende Publicums Ædelmodighed, Det nylig forliste Skib, Svar til Alt, har været assureret i Hamborg for 400,000 Mark Banco J Kiel er nedsat en Commission, bestaaende af Kammerherrerne Kaas og Møsting, GeneralLieutenat Moltke og General=Major v. Harthausen, i Anledning af Landmilitairvæsenet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
J Kjøbenhavn er der nylig blevet trykt et kostbare Theele graph Lexicon i to Octavbind, som ene er bestemt for Telegraphbestyrerne, og hvis Jndhold iøvrigt ikke maa være bekjendt for Uvedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Udenlandske Efterretninger. Christoph, den ny Negerkonge paa St. Do. mingo, er født 1763 paa St. Christoph, een af de Virginske Øer, som tilhører Engelland. Han har egentlig været en Fransk Planteurs Slave paa Lap Francois og af Profession en Skræder. En nyt Beviis paa, at en Skræder er et Subject, som man kan gjøre Alting af Jmidlertid er han ikke af de simple Skrædere, thi han forstaaer haade Engelsk og Fransk, og skal tillige være mere civiliseret end Dessalines. Det kommer nu an paa, hvorlænge hans Herredømme vil vare. Anmeld. siger med Grete i Kjerlighed uden Strømper, jeg er saa bange for at Helten skal forsvinde, og Skræderen staae rød, og føig og flad igjen, Han sapper imidlertid saa godt som han kan paa sit nye Keiserdomme. Da Keiser Alexander nylig var i Dresden foreviste man ham et zirligt Bæger, som Peter den Store havde udskaaret og foræret August II., Konge af Polen og Churførste af Sachsen. Jnd skrivten var: Peter Alexiewit, seer d. 12 Nor 1705, og d. 12 Nov. 1805 præsenterede man hans Søns Sønneson der, Krigs begivenheder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Ved de Franskes uventede Overgang over Donanved Wien stod General Kutusoffs hele Armee Fare, for at blive indsluttet. General Bagrathions Corps paa 6000 Mand var ganske omringet af en Fransk Armee paa flere end 30,000 Mand, under Prinds Murats og andre Generalers Anførsel, som angrebe ham paa alle Kanter; men ved at kaste nogle Bomber ind i en Landsby, hvor der fandtes et Fransk Corps, bleve Franskmændene tvungne af Luerne til at forlade Byen, for at redde deres Krudtforraad. Russerne vandt derved Tid, og uagtet de bleve forfulgte af de Fransk og maatte slaae sig igjennem joletterne, ankom de dog omsider til det Russiske Hovedqvarteer i Wishau, en liden By i Mähren, Mile fra Brünn. - Den Russiske Armee trækker sig tilbage imellem Brünn og Olmütz, for paa den ene Side at forstærke sig med Østerrigske og paa den anden med tililende Russiske Tropper, under General Buxhovden. Keiser Alexander vil blive ved sin Hær, for at opflamme dens Mod ved sin Nærværelse.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Den anden Colonne Russer er passeret Breslau, Hovedstaden i Nedre=Schlesien, og den fjerde er gaaet igjennem Øvre-Schlesien. Keiser Napoleon har valgt sit Hovedqvarteer i Schönbrunn, et Keiserligt Lystslot i Nærheden af Wien, som har en Hauge, der er een af de skjønneste i Tydskland, og er meget prægtig meubleret. Han boede ved sin Ankomst i en smuk Bygning, nær ved Wien, som Erkehertug Carl pleiede at residere i. Han har for det første fordret i Contribution af Wien 4 Mill. Gylden, hvoraf den ene Halvdeel erlægges i klingende Mynt og den anden Bancosedler. Byens Nøgler bleve Prinds Murat sendte ved en Deputation fra Magistraten. De Franske forefandt her 400 Canoner, 150 Mørsere, 33,000 Geværer og 150,000 Tønder Krudt. De trængte saa hastig og uventet frem mod Jnspruck, at den hele Myntskat, alle Pengecasserne og Saltoplagene bleve erobrede af dem. Det hele Bytte vurderes for 7 Mill. Gylden. Marchal Augeraus betydelige Corps trækker sig af det sydlige Bayern til, for at understøtte General Ney i det Tyrolske. Den Østerrigske General Jellachichs Corps paa 4500 Mand, som Angeranstødte paa, ved Feldkirch, maatte capitulere. Olmuskal beleires, og den Østerrigske Keiser har derfor valgt sin Residen i Tropau, Hovedstaden i Øvre-Schlesien, 8 Mile derfra. – Man venter store Forandringer Rigsekenodierne hentes allerede fra Paris.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Beskrivelse over Wien. Keiserstaden Wien, som de Franske nu have besat, er en af Europas største Stæder. Den ligger i en frugtbar Egn ved Floden Donan, og ved en lille Flod, som ogsaa kaldes Wien, og løber igjennem Staden. Den ligger 137 Mile B. til S. fra Paris. Staden selv er temmelig befæstet, men Forstæderne ere kun omgivne med en Jordvold. Den har et stort, skjønt ikke prægtigt Slot, 29 Forstæder, 250 Gader, 25 store og 50 smaa Torve, over 500 Kirker og Capeller, 12 Klostere, og henved 100 Palaier, 6000 Huse, hvoraf de fleste ere 5, 6 og 7 Etager høie, og, Forstæderne iberegnede, 265,000 Jndbyggere; men Staden selv kun 60,000 Gaderne ere for det meste smalle og krogede. Hvert Huus udenfor Voldene maa byg Frastand af 18,000 Fod fra FæstningsværFælled af samme Bredde, som er meget behaget for Jndbyggerne. Forstæderne ere i Forhold i deres Størrelse langfra ikke saa befolkede som Staden, og da der til mange Huse i samme høre meget store Hauger, saa leve mange Familier og Vinteren i denne og tilbringe Sommeren i Forste derne. Blandt Byens mange Seeværdigheder for tjener især at mærkes: Skatkampet, det mechan ske og physicalske Cabinet, Mynt og Medaillesanlingen paa det Keiserlige Slot, Hofbibliotheket, store Billedgallerie paa Belvedere, mange skjøn private Konstsamlinger, den erkebispelige Hoved kirke, St. Stephan, den smagfulde St. Baroman, kirke, Tøihusene, Krigscancelliet, det store Syg huus &c. Til Videnskabernes Fremme gives her foruden Universitetet adskillige velindrettede viden skabelige Underviisningsanstalter, og deriblandt Jnstitut for Døvstumme; et berømt Observatorim- og 26 Bogtrykkerier. Her findes en stor Mængde Fabriker og Manufacturer, hvoraf nogle end ere meget betydelige. Over 60,000 af Wien Jndbyggere have deres Underhold derved. J Aar 1802 vare her 327 Silkemanufacturer. Ved Douer der et Slags Havn, hvor der findes Skibsmag ziner og Skibsværfter, og hvor man allerede har udrustet Skibe, som paa denne Flod bleve brug mod Tyrken. Handelen er meget betydelig.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-03
Wien har været to Gange beleiret af Tyrkerne men uden at de udrettede noget, nemlig i Aar 1589 og 1683. Den sidste Gang blev Bele ringen ophævet ved Johan Sobieski, Konge af Polen, som udenfor Staden vandt en fuldkommet Seier over Tyrkerne. - Den nuværende Keise er født d. 12 Febr. 1768, og er altsaa nu her ved 38 Aar gammel. Han blev kronet til Kong af Ungern d. 6 Junii, i Bøhmen d. 5 August 1792, og succerede Faderen, Keiser Leopold i i alle Rigerne 1 Martii 1792. Han formæled sig d. 6 Jan. 1788 med en Prindsesse af Wiltemberg Stutgard og blev Enkemand d. 18 Febr. 1790. Den 19 Sept. 1790 formælede han sig med sin anden Gemalinde, Marie Theresta Car bing, en Datter af Kongen til Neapel, Ferd nand II., født d. 6 Junii 1772, altsaa 33 Aar. gammel. Han har otte levende Børn, nemlig Prindser og 5 Prindsesser. Erkehertug Car Keiserens Broder, er født d. 5 Sept. 1771, og og Aar gammel.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
Nyeste derika. benhavn at beste No. 19. Tredie Aargang. Udgivet og forlagt af J. Werfel; trykt i Kjøbenhavn, hos P. H. Höeckes Enke. Løverdagen den 7 December, 1805. Breve over den Gallske Lære om Hjernen og Hjerneskallen. VII.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
Inden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
Udenlandske Efterretninger. Natten imellem sidstafvigte Mandag og Tirsdag maatte Odensee prøve ny Brandskræk, som, skjønt langt farligere end de foregaaende, - da det var næsten midt i Byen paa et Sted, hvor Passagen er meget besværlig, - dog, næst Forsynet, ved vore gode Brandanstalter, blev uden betydelige Følger. Jlden udbrød Kl. 1 i en, af sit Slags Gjester berømt Kro, kaldet Krukken, i Nørregade paa Hjørnet af Hans Jensens Stræde. Beboeren er netop den samme Mand, i hvis andet Huus udenfor Nørreport Jlden ogsaa opkom sidstafvigte Høst. Lykkeligviis var Vinden stille, saa der, foruden Kroen selv, som afbrændte, ikke tændte Jld uden i Nabostædet (tilhørende en uformuende Borger enke), hvoraf Gavlen m. m. brændte. Anledningen til Branden vides endnu ikke, men man mener, at den er kommen fra et Brændeviinsværk - en af de Vesuver, hvorfra saa manget et andet Onde kommer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
I det militaire Selskab paa Gjethuset har der allerede siden 1802 existeret et Garnisonsbibliothek af følgende Indretning: 1) 800 Rdlr. ere aarligen reglementerede til Anskaffelsen af de nyttigste Aviser, Journaler og periodiske Blade, samt til de bedste nye historiske Skrivter, 2) Enhver Bogdirecteur erkyndiger sig om de nyttigste af saadanne Værker, helst Tydske, da de almindeligst kunne læses, og siden fremlægges Fortegnelsen derover for H. K. H. Kronprindsen til nærmere Approbation. 3) For de frivillige Sammenskud indkjøbes Bøger ved Hr. Capitain Abrahamson. 4) Alle Kongel. Officierer, saavelsom Stadshauptmanden og Brandmajoren i Kjøbenhavn, have Adgang til Bibliotheket, dog kun saaledes, at de i Bibliotheket eller Læsestuen kunne lade sig give en Bog at læse i, eget ingen som faae Bøger Gjen uden Adgangstegn til Bibliotheket, hvilket erholdes, enten ved at forære en Bog af 4 Rdlr. Værdie, eller contribuere maanedlig indtil det beløber sig til 4 Rdlr. 5) Periodiske Blade, Encyclope, dier, Ordbøger, Korter og Globi udlaanes ikke saalænge de endnu ei ere indbundne, uden i Bibliotheket og Læsestuen. 6) Jngen Bog udlaanes længere end 14 Dage, og kun een af Gangen. Naar Beviset fornyes kan den beholdes endnu 14 Dage, men ikke længere. 6) Læsesalen aabnes Kl. 10 om Formiddagen, og ingen maa opholde sig der længen end til Kl. 16 om Aftenen. Hs. Maj. har bevilget Justitsraad og Professor Weidemann i Kiel Tilladelse til at forlad det derværende Universitet i 6 Maaneder, for at gjøre en Reise i det sydlige Frankrige. J han Fraværelse er Candidatus Chirurgiæ Ryge fra Kjøbenhavn, der i ere Aar har studeret ved bemeldte Universitet, ansat som Lærer ved det Kielsk Gjordemoder-Jnstitut.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
Den fra Stockholm ankomne Virtuos paa Harpen, Hr. Niemezeick, vil den 8 December opføre en Vocal- og Jnstrumentalconcert i det har moniske Selskab. Han spiller ogsaa Variation paa en førkeert Harpe, som ligger paa et Bræd bedækket med et Silketørklæde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
Til Kongens Fødselsdag faae vi paa det Kongl. Theater et nyt lidet Syngestykke under Titel af Stratonice, og en stor Ballet. – J Februarii Maaned faae vi to andre nye Stykker: "den gamle Skuespiller, og Roman og Fælled J Aarhuus Aviser findes følgende skjønne Avertissement af erkjendtlige og skjønsomme Bønder, Medens nogle, maaskee ofte uden Aarsag, klag over deres Herskaber, bør vi ikke med uskjønsom Taushed forbigaae den store Mildhed og Naade, som vor forrige høie Herskab S. T. Hr. Kammerherre, Ridder og Stiftbefalingsmand v. Gersdorf med høitelskede naadige Frue har beviist saavel vil ve Forfædre, som os, da de eiede og beboede Wosnesgaard her i Jylland i en Række af mange Aar, især har det samtlige Godses Beboere Aarsag af takke for Eftergivelse af den allernaadigst paabudt nye Skat, som de vare pligtige at betale for 5 Aar, hvilken alt er svaret af Herskabets egen Casse, uden mindste Bidrag fra Godsets underliggende Bønd at Udstyr, der for et stort Bons, uden Vederlag, er saare betydelig for et eneste Herskab at bortgive. For saadant, med meget mere, skylde vi som deeltagende i denne naadige Eftergivelse for vores lille By, vor underdanige som og erkjendtligste Tab, hvilken vi herved ligesaa underdanig som op vigtig bevidne. Kanckbølle, d. 26 Nov. 1805. Paa egne og Medbeboeres Vegne. Søren Pedersen Haarup. Jens Nielsen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
De med sidste Post ankomne Engelske Tidender gaae til d. 25 Nov. og indeholde blandt andet følgende: J de Vestindiske Farvande havde den Engelske Barke Mosambique, som var vendt tilbage fra Tortola, paa 12 Canoner og 45 Mand Besætning, havt en Fægtning med den Franske Caper, Grand Deeide paa 30 Canoner og 250 Mand. Caperen, som allerede var vis paa sit Bytte, fandt saa heftig en Modstand, at den saae sig nødt til at forlade Kamppladsen, for at bøde paa den Skade, den havde faaet. Den begyndte anden Gang Kampen, men ikke med større Held end første Gang, og blev saa ilde modtaget, at den maatte begive sig paa Flugten. Den lille Engelskmand, som vilde entre den, forfulgte den, og gav den til Afskeed det fulde Lag. - Gouverneuren Picton, som d. 1 Nov. forlod Trindad, stødte den 8de paa den Danske Brig, Anna Elisabeth, fra 6 Thomas, bestemt til Kjøbenhavn. - Pengemangelen i Paris skal være saa stor, at 20 Banquierer, have holdt op med at betale, og at Discontoen for Bane=Papirer er 12 PC. - J samme Tidende findes adskillige Udtog af de Breve, som Nelson har skrevet førend Slaget ved Trafalgar, hvori han blandt andet siger under d. 6 Oct. jeg bærer ikke mindste Tvivl om, at Fienden vil løbe ud, uagtet han er mig saa overlegen, vil jeg dog begynde et Slag og frygter ikke for, at forstyrre hans Reise; men jeg ønskede at gjøre mere og haaber, at Admiralitetet ikke har forsømt, at sende mig flere Skibe. Det er ene Antallet, som skal tilintetgjøre Fienden. En afgjørende Seier. over denne Flaade vil være en halv Fred. Dersom det lader sig gjøre, saa skal jeg søge saasnart som mueligt at komme hjem, og nyde Hvile, i det Do. mindste i Vinter. Jeg havde Kl. 4. i Morgeen frygtelig Krampe, som næsten ganske har ener veret mig. Den er meget slem, og vil neppe forlade mig ganske. Det gode Engelske Folk troe ikke, hvor meget jeg paa Legeme og Siel trænger til Hvile. Men maaskee denne Krampe ikke kommer igjen i de første 6 Maaneder. Jeg har skrevet i Gaar i hele syv Timer og det kan ogsaa have bidraget noget dertil. Førend Nelson gik til Middelhavet, saae han sig nødsaget til af sælge adskillige af hans Prætiosa, saasom hans Snustobaksdaase &c. De kostbareste Foræringer han havde faaet, og deriblandt den prægtige Sabel, Storsultanen havde foræret ham, testamente rede han sin Broder. - De Engelske have tilskra vet den Franske Søminister angaaende Fangerne Udvexling, men han har svaret, at han uden 9 dre fra den Franske Keiser, som nu er sysselse med vigtigere Ting, ikke kunde indlade sig i nogen Underhandling desangaaende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
De Brandskader og øvrige Udgiveer, som under de Norske Kjøbstæders almindelige Brandsesikring ere forefaldne og beviste fra 31 Maji 180 til 31 Maji 1805, beløbe sig til 23,882 Rdl. 42 s. Den betydelige Jldebrand i Trondhjød. 14 Maji d. A. har især været Aarsag til, at denne Sum var saa stor. - Brandcassens Bo holdning er 42,753 Rdlr. Trondhjemsstifts Kjøkstæder tilkom ved sidste Repartition at udrede fal gende til Udgivternes Bestridelse. Trondhjem, hviTaxationssumma er 841,8600 Rdlr., 2,530 Rdl. 78 s., Christianssund, hvis Taxationssumma af 53,940 Rdlr., 168 Rdlr. 64 s., og endelig Made, hvis Taxationssumma er 49,420 Rdlr., 15 Rdlr. 42 s. - Hele Taxationssummen beløber si ialt til 94, 20 Rdlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
J Formiddags Klokken 11 hensov H. K. ) Arveprinds Frederich, efter tre Ugers for gaaende afvexlende Lidelse. Han er født den 1 Oct. 1753, formælede sig med H. K. H. Pris. sesse Sophie Friederiche den 11 Oct. 1774, blev Enkemand den 29 Nov. 1794.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-07
Rettelse. J No. 15. Pille 229. L. 25, staaer ge Leute, læs: guten Leuten.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1805-12-10
Tirsdagen den 10 December, 1805. Arveprinds Friderich.