JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Udi viinhandler Sr. Holtzfressers gaard i store kongensgade, bliver til førstk. paaske flyttetid til leye gaardens øverste etage, bestaaende afsværelser en sulte og kamre oven over mekiøkken tilhørende commoditeter som for nærværende tid beboes af Hr. Taxadeur Tæger, iligemaade kan straxen eller til paaske til leyeantrædes meublerede logementer for officiers eller andre cavalliers, og om forlanges stalderum til 3 heste, samme logementer er meget bequemme til at holde concert, bryllup eller hall paa Hos Lorenz Ebbesen næst ved Blasen paa nørregade blive førstkommende paaske flyttetid til leye at bekomme hele gaarden underet, med stalderum til 4 heste, 3 vogn remisser, foerlofter &c. iligemaade om forlanges kan og faaes separate værelser med stalderum eller uden.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Tirsdagen den 1 Febr. førstkommende om formiddagen imellem 11 og 12 slet, skal paa børsen her i staden ved offrauct 3d. og sidste gang opb. og efter de Conditioner som paa auctionsstæd. bliver bekiendtgjort til den høystbydende bortselges skipper Johan Simonsen forhen tilhørende jagt, der udi det saa kaldede røde hav ved Toldboden her i Staden beliggende. Videre kan sees af de trykte placater.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
J hørboen No. 12 under børsen er tilkjøbs beste nye jydsk høyCablyou i halve og fierdeendeel tdr., beste hvideog graae erter, Skaansk kommen og engeskær til farverie.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Mandagen an om formiddagen kl. slet skal endel gode og løsøre, Lintøy, dreiel, hørgarn, sengeklæder, bøger og Jn dige, ved offeant i Sr. Lars Hansen Tracteurs gaard paa østergade bortsælges. En smuk betrokken sahl og et kammer med eller uden meubler er for en enlig person hos Sr. Lange garver i Rosenborggaden tet ved reformert kirke til paaske fløttetid eller og strax om forlanges. kaultiltrædes.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
J forvalter Fabers huus i Hummergaden, med 3 træer uden for, er førstkommende flyttetid til leye at bekomme de værelser i 2den etage, som Hr. amtmand Fieldsted nu beboer, enten for en Cavallier med eller en honet samilie uden meubler.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Hos Brøgger Johannes Borup paa hiørnet af broelægger og knabroe strædet bliver til paaske den anden etage ledig hvor Sr. Rothe et Bredahl logerer, saa er og i 3 etage 4 a 5 værelser tillige at faae til leye der kan og faaes stalderum og vognremiser om forlanges.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Fredagen den 4 Febr. om formiddagen imellem 9 og 11 slet, skal ved offe auct. 3die og sidste gang opbydes afgangne CoelestinHenrich Wegners forrige Jnformator ved Land=Etatens sye og strikkeskole hans stervboes tilhørende huus i lille vegnegade imellem Sr. Ortmann snedkers Baghuus paa den eene og Sr. Møller fabriqueurs huus paa den anden side.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Da jeg som pit forstander ved St. Petri tydskekirke her i staden, haver udi bem. kirkes begravelses protocoll funden adskillige begravelser i kirken, capellet, paa urte- og kirkegaarden, som allerede ere hiemfalden saafremt de rette eyere same ey vilde lade fornye. Saabliver de respect, eyere eller arvinger erindret, at de behagelig sig hos mig vil indfinde, med deres begravelses breve at producere og fornye inden 6 uger fra dato at regne; i mangel heraf hiemfalder samme til kirken, efter de allernaadigst meddeelte kirke privilegier, Kiøbenh. d. 28 Jan. 1757. Albrecht Petersen.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Hos sal. hørkræmmer Beusches enke ved Nørreport, bliver 2den etage førstkommende Paaske for en samilie til leye, Siden afg. Kongel. kiøkkenmester Matthien Toyon er bleven sin forulykkede søn, forrige Regimentsqvarteermester og super cargo Etienne Toyon han eneste arving, og det udstædte proclama efter bemelte kiøkkenmester Toyon allerede er exspireret, saa lader vi, som skifte=Commissarier udi bemelte stervboe 3de postdage end videre herved indkalde alle de Creditorer som noget udi meerbemelte stervboe endnu kan have at fordre, hvad enten samme maatte herrøre fra kiøkkenmesteren selv eller hans forulykkede søn bem. Etienne Toyon, at de med forderligst og inden Februarii maaneds udgang, indkomme til os med deres kravda de efter deres kravs beskaffenhed kan vente at nyde vedbørlig ret, forinden skiftet ved bemelte Februari maaneds udgang, som er den dertil fastsatte tid vorder sluttet. Kiøbenhavn d. 18 Januarii 1757. Just Fabritius. T. Ørtved, Om nogen vil leve en stoer beqvem pak kielder, kan han melde sig i dette bogtrykkerie.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Hos Lauritz Gielstrop i vimmelskaftet er til paaske, værelse ed stalderum og remiser for en samilie til leye Hos Sr. Mads Lund paa Christianshavn, er tilkiøbs i smaa og stort partie god syltet ingefehr for billig priis. Hos hørkræmmer Johan Lund paa Vestergade, i forrige vintapper Lenemands gaard, er smukke betrokne værelser i underste etage, med kiøkken og spisekammer for en honet familie til Paaskee flytte tid at bortleye.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Præses og Directeurer for det Danske Asiatiske Compagnie har fastsadt ved off. Anction i Comp. huus d. 16 Mart førstk. at bortsælge de i afvigte Aar med Skibet de 3 Princesser hiemkomne Bengalske vahre, samt et partie Pano Comprido, hvoraf trykte noticer paa Compagnets Contoir ere at bekomme, hvilket tiener alle til efterretning. No. 8. la Ne Deutsche.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Copenhagener Bellungen. OstFreytags, den 28 Januarii.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Auszug eines Schreibens von Versailles, vom 9 Jan.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Jn den ersten Augenblicken, nachdem der Köniden Stos empfangen hatte, dessen Anbringer aus ewig bey allen Menschen verflucht seyn mus, waren St. Majestat nur mit der Sorge für Dero Volk und für das Königreich beschaftiget. Sieredetenzu dem Dauphin und den gesammten ubrigen Personen der Kongl. Familie forührende Worte, welche die ruhrendste von der Welt waren, und alle Umstehende in Thranen fast zergehend machten. Sie Selbst haben, bey diesen Schreckens vollen Umstanden, Jhre Seelengrøse, Standhaftigket und Frommigket auf eine erstaunende Art bewiesen, Sie beichtetenzweymal. Sie wollten darauf das Viaticum empfangen; allein man stellette Jhnen vor, das Sie, durch desHochsten Gade, Sich nicht in dem Falle befanden, da dasselde nothig ware. Der Hr. Dauphin hielte um 1 Uhr des Nachts, und um 7 Uhr fru, Conseil. Alle Prinzen und Grossen des Reichs, die sich zu Paris befanden, waren, nedst allen Parlementspræsidenten, schon um 11 Uhr, Abends hier. Der Bosewicht har nicht ein mal zu entfliehen gesucht. Man har ihn sofort nach Geole, gebracht, wo er durch ein starkes Detachement von der Garde bewachet wird. Der Morder har die Tortur mit einer Verstockung ausgehalten, die ihres gleichen nicht hat, indem er erkläret hat: Wie, mann die That erst geschehen solte, er dieselde annoch verrichten wollte, und vurde er ausser dem, was er berets gesagt hatte, nehmlich, das andere Theil an der Sache hatten, nichts mehr gestehen, wenn man gleich alle mögliche Grade der Folter bey ihmversuchen sollte. An diesen Zügen erkennet man ein Gemuth, das von denselben fanatischen Grundsatzen erfüllet ist, welche die meuchelmorderische Faust eines Clement, eines Chatel, eines Ravaillat, bewafnete. Was den Nahmen und die Handthierung des Bosewichts betrift, so kommen die mehresten noch darinn uberein, dasser Amien heise, und von Arras geburtig sey; (obgleich einige wollten, das er Pierre Damien, andere aber, le Fevre, hiese, und har er, seit geraumer Zeit, einen Fleckenausmacher abgegeben, unter welchem Betriebe er so wohl hier, alzu Paris bekannt war, wo er solcherwegen desto leichter Mittel fand, sich einzuschleichen, welches sonst mitten durch die Leibgarde zu bewerkstelligen unmöglich ist, als welche allemal, mit dem Degen in der Faust, den Kongl. Wagen umschliesset.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Livorno, vom 24 Dec. Die jungsten Nachrichten aus Corfica melden, das der General Paoli eine Unterredung mit dem Franzosischen Commendanten von St. Florenze in der Provinz deel Nebio gehalten habe: Dasdaselbstein Franzosischer Jngenieur angekommensey, die Anlegung einiger neden Vestungswerkebey Bastia zu ubernehmen: Dag ein Franzosischer Caper ein Englisches Schiff von 20 Canonen in dem dasigen Meerbusen angebracht habe, auf welchem sich der Oberste Matra befunden. Die Priese have der Caper sodann nach Marseille geschikt, den Obersten aaber mit sich nach Nissagenommen. Verfolg des Verzeichnisses der vorgekommenen merkwürdigsten Begebenheiten des 1756sten Jahres. FEBRARIUS.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Jn England, woselbst man eine Franzosische Jnvasion als gewis vermuthete, und dabey seldst glaubte, das auch der Pratendent wieder auf de Bühne kommen würde, wurden anden Küsten Feuerbacken augerichtet und Kanonen geplantet, auch die Vestungswerke zu Chatham, Portsmouth und Plymouth stark vermehretDer General der missvergnugten Corsen, Paoli, lobete auf den Kopf des Genuesischen Statthalters Grimaldi 1000 Ducaten aus, und wollte die Weltpriester nothigen, Soldaten zu werden. Aus America ging die Zeitung ein das die Nation der Jrokesen zu den Franzosen ubergegangen ware. Jn Stockholm legte der Schwedische Cronprinz, in Gegenwart derWortfuhrer der Reichsstande, besondere Pro den seiner Wissenschaften ab. Eben daselbst mehrte sich die Hahl der Staatefangenen, die sich mit Worten und Schriften vergangen hat teen; und in den Schwedischen Stadten und Flecken wurden Magazine, zum Besten der Armuth, angelegt. wischen dem Parlement zu Paris und dem grosen Rathe fielen merkwürdige Streitigkeiten vor. Der Kongl. Franzosische Hof erklarte, alle Malthesische, Commanderen in Frankreich schliessen zu wollen, fals der Grosmeister des Ordens die Kapereien der Englander begunstigen vurde. Zu Algier regierte die Pest besonders stark, und eden daseldst wurden ungefehr 60 Zusammenverschworne, die dem Dey nach dem Leben gestanden waren, hingerichtet. Jn der Gegend Kongsberg, in Norwegen, war eine som gelinde Witterung, das die Baume Knospen und Blatter gewonnen. Am Kongl. Sardi nischen Hofe wurde beschlossen, im Fruhiahre, 16000 Mann an den Vestungswerken arbeiten zu lassen. Vor dem Ausgange des Monats warenzu Constantinopel noch 3 Fenersbrunste. Auf Corsica hielte Paoli eine denkwurdige Rede. Jn der Gegend Frankfurt anMayn zeigte sich eine Schaar ganz fremder Vogel. Jn dem Sachsischen Walde Schraten, wurden 2 fremde Adler gesehen. Es fehlte auch nicht an Zeichendentern. Ju Paduaspielte ein Betrieger die Rolle eines Apostels, und in Dresden starb ein alter Lampenputzer, von 104 Jahren. MARTIUS. Beym Anfange dieses Monats musten in dem Schiffsarsenal zu Toulon Tag und Nacht 6000 Mann arbeiten, und auf der Genuesischen, Kiste wurden 1600 Matrosen zu Franzosischen Diensten angeworden. Der 1ste Tag dieses Monats erschiene dem zerrütteten Lissabon mit einem abermaligen starken Erdbeben. An demselden Tage reisete der Herzog von Cumberland, in Begleitung verschiedener vornehmen Englischen Herren, von London nach den Grafschaften Kent und Susse, ab, de dortigen Platze, und besonders Douvre, auf welches die Franzosen einen Anschlag gemacht haben solten, in Augenschein zu nehmen und in Sicherheit zu setzen. Den 2ten entstand zu Constantionpel wieder ein Brand, welcher 9 Stunden anhielte, und eine Menge Hauser, nedst etlichen Moscheen, und vielen Magazinen mit kostlichen Gutern in die Asche legte. Desselben Tages wurde für alle zu den in Jrland befindlichen Truppen gehørige Officiers der Befehlausgestellet, unverzüglich zu ihren Posten absureisen, und den Officiers der Englischen Fusgarde-Regimenter ward angedentet, sich, nedst ihren Korps, marschfertig zu halten.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Am 3ten fing man in London von nenem an Volk zum Land- und Seedienst zu pressen. Den 6ten ward der Graf von Alberti von Enno zum Fürstbischofe von Trient erwählet. Am 7ten that ein Englisches Schiff vor Calais verstellte Nothschusse, und bemachtigte sich dadurch dreier kleinen Franzosischen Fahr zeuge mit 12 Mann, welche ihm zur Rettung zugeschiet waren. Den 8ten legten zu Copenhagen die ersten Schiffe derienigen Kongl. Escadre auf die Redde, welche sich mit der Kongl. Schwedischen, zur Sicherheit der Schiffahrt und Handlung nach der desfall geschlossenen Convention, vereinigen sollte. (Die Fortsettung følget nachstens.)
Berlingske Tidende, 1757-01-28
NOTIFICATION. Die Direction für die von sel. Søren Seerup unterm 4 Jan. 1748 augerichtete Wittwen und Leichencassa, erinuert hiemit diesenigen Jnteressenten, von benannter Cassa, welche noch nicht ihr Contingent für leztverwigenen Octoberquartal erlegt haben, das sie sich mit seldiges fordersamt und zum allerspatesten ene Ansgang dieses Monats, beliebigst einsinden möchten; Wenn aber jemand wider Vermuthen, hierinn es versaumet, schliest er som mohl sich als die Seinen aus von der Casse und dessen Vortheile, und merd dem zusolge gleich ans die Societat exeludiret. Copenhagen den 21 Januarii 1757. P. L. Zeuthen.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Nachdem sowohl der Plan zur 4ten Königl. allein privilegirten Copenhagener Lotteren, als auch ein Verzeichnis von derselden samtlichen Collecteurs, bereits vorhin in den Zeitungen. publiciret worden: Als wird hiedurch weiter notificiret, das die Collection zur ersten Classe nach Wunsch und Hofnung avanciret, und dass die Ziehung folcher Classe den 14 Febr. erst kunstig zuverlassig vorgenommen werden wird. Weshalden diesenigen, welche noch in dieser ansehenlichen Lotteren zu interesiren gedenken, sich bey Zeiten, dieweil noch Lozzettun vorrathig, eimusinden belieben wollen; Jnsonderheit werden diesenigen, welche ihre in der vorigen Lotteren gewonnene Freylosse noch nicht abgeholet haben, anerinnert, sothane losse innerhalb den 31 hujus, bey denen beykommenden Collecteurs, gegen die alten Lozzettuln cinzuwechseln, immasen man ihnen die Freylotze, nicht langer hin wird zu gute halten konnen. Alles vermoge des Plans. Copenhagen den 3 Januarii 1757. Jonas Collin, Königl. Lottere Jnspecteur.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
Da des Herrn Geheinden Raths Baron von Bernstorf Hotel in dem nenen Friederichsquartiere, unter meiner Direction augeführet worden ist, undbekanntermaassen alle Rechnungen von mir bezahlt oder auch attestiret sind und werden mussen; Sothue hiermit kund, heische und lade alle Liverandeurs, Künstler und Handwerker, sowohl Einheimische als Auswartige, welche an selbigen Bau nach meiner Ordre und Accord etwas geliefert oder gearbeitet, und sich dieserwegen etwa noch nicht bey mir mit ihren Forderungen, um solche zu attestiren, angemeldet haben möchten, sich in meiner itzigen Abwesenheit anden Controlleur Baumgarten in obbesagtem Hotel, und zwar binnen der im Gesetze vorgeschriebenen Zeit zu melden, und alsdann ohnfehlbare gerechte Befriedigung erwarten, nach diesen ihnen aber ein ewiges Stillschweigen anferleget wird. Copenhagen den 21 Januar 1757. G. Rosenberg, Hochfürstl. Holstein Plonischer Baudirector. Wann sich den Einsicht der teutschen St. Petri Kirchen Begrabnisprocotolle ansert, das verschieden Begrabnisse in der Kirche, Capelle, Krantgarten und dem Kirchhofe, allbereits, deren unterlassenen Verneurung, halder, der Kirche anheim gefallen sind, solche Begrabnisse auch, denen Kirchenprivilegien gemas, eingezogen und zum Besten der Kirche anderwettig verkaufet werden, daterne die resp. Hr. Eignere oder deren Erhen, die Verneurung derselden nicht innerhald einer sechswochigen Frist, bey mir Endesbenannten, gegenwartigen Vorsteher der ogemeldten Kirche, mittelst Producirung der Begrabnisbriese, und Erlegang der stipukitten Erneurungsgelder, beschaffen lassen: Als word solches zu der bekommenden Nachricht, der Kirchen megen hiemit bekannt gemacht. Copenhagen den 28 Januarii Ao. 1757. Albrecht Petersen.
Berlingske Tidende, 1757-01-28
AVERTISSEMENS. Prases und Directeurs der Dänischen Asiatischen Compagnie haben festesent durch offentliche Auction den 16 Martii nadstkünstig zu verkausen, die im abgewichenen Jahre mit dem Schiffe, die 3 Princessen, anhersgebrachte Bengalische Waaren; imgleichen eine Parthey. Pano Compride, movon die gedrukten Noticen auf dem Compagnie Comtoir zu bekommen seyn, welches allen zu beliebiger Nachricht dienet.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
a 228de Jan. No. 9. Ba," sage Asse Danske Kiøbenhavnske Tidender. **. C. C. H. C. H. H. H. H. C. Mandagen den 31 Januarii. H. C. s. A. F. H. H. H. K. P. L. C. F. C. L. 8.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
Petersborg den 7 Jan. Den 31 Dec. om Middagen døde her den Høyvelbaarne Hr. Joh. Lotharius Frederich von Maltzahn Kongel. Danske virkelige Kammer-Herre og Extraordinair Envoye, her ved det Keyserlige Hof, af en hidsig Bryst=Feber, i sin berømmelige Alders 37 Aar, han befant sig først i 11 Dage noget upaslig, men ansaae sin Svaghed for at være af ingen Betydenhed, betienende sig imidlertid af en Dansk Chirurgus, som han forhød at aabenbare hans Svaghed for nogen Medicus. Jkke heller kunde den Kongl. Danske Kammer=Junker Hr. von Osten overtale ham til, at lade nogen Doctor komme til ham. Men da Kammerjunkeren omsider merkede, at Svagheden tog meere til end af, fandt han for nødvendigt, at indberette dette for Hs. Erlaucht, Gros-Cantzleren, Græve af Bestuchef, og tillige forlange, at Hs. Erlaucht, vilde som af sig selv og i sit eget Navn lade en forfaren Medicus besøge Envoyen. Det skeede ogsaa strax, og blev dertil udvalgt Hr. Professor Anatomiæ, Dr. Kaau Boerhave. Samme befandt ved sin Ankomst om Aftenen, at Envoyen var falden til en Slags Rolighed, og derfor gik bort til om Morgenen tilig derpaa, da han fandt ham i saa farlig en Tilstand, at der var lidet Haab om, at han skulde komme op igien. Jmidlertid forlod han ikke Envoyen nogen Time, men anvendt alle de Ting paa hans Restitution, som Kunst og Erfarenhed kunde tilsige. Men det var altsammen forgiæves; thi den Sl. Herre døde paa den 11te Dag henimod Middag Samme Dag lod forn. Hr. Kammer-Junker von Osten, denne Ministers Døds-Fald strax bekiendtgiøre for vores Ministris og dernæst for de fremmede Gesandter, og det ved den Kongl. Danske Justitz=Raad og Legations Secretair, Hr. Schneider. Og nu bliver der gjort Anstalt til, at den salige Herres Liig kan her i Stilhed blive bisat i en Evangelisk Luttersk Kirke indtil hans videre Begravelses Foranstaltning, eftersom det er Skik og Brug i Danmark, paa samme Maade, som det tilforn skeede her med den af døde Kgl. Danske Envoye Hr. von Westphal, bliver fuldført. Dysseldorph den 14 Jan.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
Jgiennem denne Stad ere een Deel Officerer passerede til Westphalen, hvor de med Regieringens Tilladelse skal hverve Folk for Kronen Frankrige.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
Vien den 12 Jan. Fra det Preussiske Schlesien fornemmer man, at Preuserne have begyndt med at indtage de Herskabers Godser, som befinde sig i Keyserl. Kongl. Civil-Militair-Tieneste. Da man her paa nogen Tid har havt en meget hæftig Kulde, saa haver Hs. Majest. Keyseren af høyst med fød Mildhed lade uddele nogle hundrede Favne Brænde og en temmelg Summa Penge til de Fattige i disse Forstæder.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
Utrecht den 18 Jan. Hr. von Limiere, forfatter og Forlegger af disse Franske Tidender, blev for nogle Dage siden paa hans egen Regning, tilsendt et Fransk Skrift, for at lade samme bekiendtgiøre under den Titul Hiertets Skrig over hele Verdens Undergang u. u. til Philladelphia 1757, Hr. von Limiers, som havde meget ont af de udgivne PostPenge, sagde; dette Skrift er det allerdaarligste i Verden, og alt hvad som den, der har indsendt samme for sin Opmerksomhed og gode Tieneste kan vente sig, er at man vilde vise den Medlidenhed mod ham, at recommandere ham en Plads i Daare=Kisten.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
Toulouse den 2 Jan. Vores Parlement, som har den anden Rang i KongeRiget, har oversendt Kongen en Forestilling angaaende Tyvende= og Tiende=Penger, hvilken er saa grundigen som veltalen og kælmodigen affattet. Vi vil allene her anføre et lidet Stykke deraf: "De tillader os, siger Parlementet til Hs. Majest., at vi maae forelegge dem et saa anseeligt som deres Æmulation værdigt Exempel. Keyser Theodosius stod i Begreb med at begynde en vigtig Krig. J Steden for at han nu skulde forøget Undersaaternes Contributioner, lod han nogle af dem efterlade, i den Forsikring, siger en skarpsindig Skribent, at Krigen førtes ikke saa eftertrykkeligen ved Penge, som ved Guds Velsignelse, hvilken lover kun dem et godt Udfald derpaa, som ved sin Godgiørenhed har forskaffed sig de Armes Velsignelse.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
Bryssel den 13 Jan. J denne Statstidende har man indrykket følgende Artikel, som viser, hvorledes man til Ostende har fundet sig foraarsaget til at fyre paa nogle Engelske Fartøyer, hvilke have angrebet et Fransk Skib paa Reden, og under Havnens Canoner: med Breve fra Ostende har man fornummen, at een der paa Kysterne streifende Franske Armateur var bleven 4 Engelske Skibe vaer i Søen, og havde, i Tanke at de vare Koffardie-Skibe, nærmet sig til dem og angrebet det eene; Men da han fornam, at de vare Armateur, og vilde omringe ham, forføyede han sig bort og begav sig til Havnen af Ostende. De Engelske forfuldte ham, og lode ikke af at beskyde ham der paa Rehden. Da nu Commendanten lod dem advare, at de skulde holde sig fra saadant, og de dog bleve ved ligesom tilforn, lod han dem give nogle Lag af sit Artillerie, hvorpaa de forføyede sig bort.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
Warschau den 12 Jan. En Fremmed, som her blev taget fast forleden, og gav sig Navn af en Greve af Lambert, har tilforn været bekiendt i Frankrige under samme Navn. Man vil sige, at han sammesteds skal have opført sig paa en Maade, som er ikke meget priisværdig. Man har ogsaa bemægtiget sig de 2de Domestiquer, som opvartede ham. Denne Fremmedes Arrest et bleven foretaget paa en Reqvisition af den Russiske Minister, som er bleven tilkiendegivet og aabenbaret, hvorledes samme var saadan en Person, der lod sig bruge til meget slette Ting at udføre. Det, som man her haver beskyldt og sigtet ham for, vil visseligen blive ham overmaade vanskeligt at besvare, dersom det ellers er sandt, som man foregiver, at han har villet tilbyde og overlade sin Tieneste til at sætte de Magaziner i Brand, som i Lithauen og Curland ere anlagte for de Russiske Tropper. De Papirer, som man har fundet hos ham og blant hans Sager, giver i det mindste tilkiende, at han er saadant et Menniske, der ey er ubeløben i de Jntrigner, der bruges til Hove. Hr. Benoit, som her haver Øye med alt hvad som paa Preussisk Side kan agtes og ansees for at være magtpaaliggende og vigtigt, reclamerer Greven af Lambert, som en Officier, der for nærværende Tid staaer i Preussisk Tieneste. Sagen er lagt ind for Kronens store Marchall, paa hvis befaling han ogsaa er bleven arresteret. Kongen selv befatter sig slet intet dermed. Hs. Majestet har derimod reent uderklæret, hvorledes han overlod til Stor Marchallen at bære al Omsorg for at administrere Ret og Billighed saaledes, som hans eget høye Embedes Pligter og Sagens Omstændigheder det udfordrer.
Berlingske Tidende, 1757-01-31
Berlin den 22 Jan. Breve fra Petersborg melde følgende: Kammerherre, Græv Cernichef, som skal gaae til Warschau, er endnu ikke bortreyst, eftersom hans Jnstruxer ey heller endnu ere undertegnede. Man forsikrer, at der under Grev Peter Schouwaloffs Direction skal blive slaget en Summa paa Mynten af 2 Millioner Kobber Copik=Stykker; at man vil oprette en Banco; at man strax ligesom det skeer i Sverrig, agter at udgive Banco=Sedler paa store og smaa Summer, som ved alle Slags Udgifter skal have frie Cours, at Kobber=Pengene ogsaa kan blive ført udenLands, at enhver skal være frit tilladt, at lade sit Kobber Huusgeraad til saadant forarbeyde og at Betalingen herefter af hver Casse ikke meere skal skee i Guld= eller Sølvmynt, men i bare Kobber=Penge.