JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Blandinger. En russisk Estafette har bragt Depescher fra Petersborg med Efterretning om, at Storfyrstinde Alexandras Tilstand er nu saaledes, at hendes Død ansees som uundgaaelig og nærforestaaende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Den preussiske Kongemorder, forhenv. Borgermester Tschech, har sagt i Forhøret: "Det gjør mig ondt, at være bleven Offeret for min Daad uden at have truffet mit Offer. Min Bedrift staaer med Flammeskrift paa Firmamentet (sie!); den vil blive optegnet i Historiens Aarbøger som djævelsk, men jeg er en Hædersmand og vil stedse blive det, skjøndt min Handling ikke synes ærefuld!" Ogsaa Datteren har i Forhøret viist en meget kjæk og determineret Holdning. "Jeg er min Faders ægte Datter – sagde hun – og han har længe nok taalt den Uretfærdighed, der er bleven ham tildeel."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Af en officiel Kundgjørelse erfares, at Hs. Maj. Kongen virkelig var bleven truffen af den ene Kugle, men ved en naadig Styrelse ikke bleven videre beskaadiget, end at der befinder sig en ophovnet rød Plet midt paa Brystet. Da Berlins Deputerede overrakte Kongen Lykønskningsadressen, traadte baade han og Dronningen dem imøde, idet Majestæterne længe holdt hinanden omfavnede og Dronningen fældte hyppige Taarer. Slutningen af Kongens Ord til Deputationen lod saaledes: "Jntet kan rokke den Tillid, jeg har til mit Folk, og mindst en Begivenhed som denne. Forholdet til mit Folk forbliver det gamle, jeg lægger roligt mit Hoved i enhver Enkelts Skjød. Den 20de f. M. sad paa de Anklagedes Bænk i det Pariser-Tugt-Politikammer, en ung Kone, holdende et Barn i sine Arme. Hun var beskyldt for, paa aaben Gade med en Kniv at have saaret en Ciselerer ved Navn Pierre Rodde, der fremstod som Klager. Allerede Synet af Antoinette Borel – saa heed den Anklagede –, hendes blege og blide Træk af hvilke Frygt og Fortvivlelse talte, vakte Jnteresse for hende. Men denne maatte stige, da man erfarede de enkelte Kjendsgierninger og Forhold, som havde bragt hende saavidt. For elleve Aar siden blev Antoinette – dengang kun fjorten Aar gammel - forført af Rodde. J Aarenes Løb blev hun firegange Moder ved ham. Men for kort siden havde Rodde giftet sig med en Anden. Han forlod Antoinette og sine Børn uden Hensyn, uden Skaansel, og uden i mindste Maade at bekymre sig om, hvad der skulde blive af de Ulykkelige. Kort, han lod, som om han slet ikke kjendte dem. Forgiæves søgte Antoinette ham han undveg hende allevegne. Omsider mødte hun ham en Dag i Gaden Clichy. Hendes Bebreidelser, hendes Klager, besvarede han paa en Maade, som havde kunnet gjøre hende vanvittig af Vrede og Smerte. Hun truede ham. Jstedetfor at berolige den Ulykkelige med nogle milde Ord, slog han hende haardt, kastede hende til Jorden, og satte Knæet paa hendes Bryst. Saaledes mishandlet, førte den forladte Qvinde, den ulykkelige Moder, det ynkværdige Offer, et Knivstød efter den troløse Forræder. Rodde kaldte Folk til Hjælp. Disse saae kun Blodet og Kniven. Paa Rodde's Begjæring blev Antoinette fængslet. Han deponerede sin Klage mod hende og fremstod nu for Retten, for at gjøre den gjældende, idet han forvandskede Kjendsgierningerne paa en saa oprørende Maade, at ikke blot Tilhørerne, men selv den offentlige Anklager og Dommerne bortvendte sig med Afsky. To Gange maatte man føre den ulykkelige Pige ud af Salen, idet hun truede at ligge under for de Sindrystelser, Debatterne fremkaldte hos hende. Hendes spæde Barns Skrig forøgede endnu Medlidenheden med hende. Men Loven fordrede, at den Brøde, som faldt hende til Last, skulde straffes. Dommerne gjorde deres Pligt, men de paalagde hende den mildeste Straf, Loven tilstæder. De idømte hende en Mulct af 16 Fres.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Den Donon-Cadotske Proces, hvori Alt dreier sig om et Fadermord og om det skjændigste Maitressevertskab, er for Øieblik Conversationsthemaet i Paris. Den er i Mode. Paa Forhandlingsdagen primlede det i Justitspaladset, fra Klokken syv om Morgenen, af elegante Lediggængere og Modedamer i prægtige Eqvipager. Mange Damer dreve det saavidt, at de toge deres Smørrebrød med. Journalerne fyldte deres Spalter med lange Beretninger om det grusomme Mord, der i Vinter blev begaaet i Pontoise. Den for Mordet Anklagede er Smeden Rousselet; hans Medskyldige er den Myrdedes Søn, Edvard Donon Cadot, 18 Aar gl., blond, frisk, rosenkindet", som Bladene skildre ham. Han har, for Skrankerne, udviklet en Koldblodighed, som – henrykte Modedamerne. Efter at have holdt Publikum i uafladelig Spænding i otte Dage, er denne Proces nu paadømt. De Eedsvorne erklærede Rousselet skyldig", og DononCadot ikke skyldig." Den Første blev dømt til livsvarigt Arbeid paa Galeierne; den Anden blev frigiven, men vil, da den almindelige Mening har stemplet ham som Fadermorder, blive nødt til at forlade Frankrig.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
En Pariser har vundet et sælsomt Væddemaal, som han havde indgaaet med en fremmed Fyrste. Det gjaldt, at svømme en betydelig Strækning med en Bog i Haanden, og den Svømmende maatte hele Veien læse høit op af Bogen, paa hvilken der ikke maatte komme et eneste Stænk. Den franske Sportsman udførte Foretagendet upaaklageligt, og vandt Væddemaalet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
En Spekulantinde af ganske egen Art er opstaaet i Amerika, en vis Serena Purnell. For Tribunalet i Boston har hun indstævnet Skibscapitain Lamberson, fordi Denne ikke vilde holde det hende givne Ægteskabsløfte, og Retten dømte ham virkeligen ogsaa til en Skadesløsholdelse af 5000 Dollars. Om denne Sum er en tilstrækkelig Erstatning for en tabt Ægtemand, maa vore smukke Læserinder afgjøre. Serena Purnell var for sin Deel meget veltilfreds med Byttet, thi hun speculerer i Ægteskabsløfter. Dette er nemlig allerede den tredie Mand, som hun, ved at udfolde den mageløseste Elskværdighed, har bevæget til at love hende Ægteskab. Neppe har hun modtaget et saadant Løvte, for hun forandrer sit hele Væsen paa en saa skjærende Maade, at Mændene indsee, de maae blive høist ulykkelige med hende, tage deres Løvte tilbage, og med største Fornøielse kjøbe sig løs fra den elskværdige Satan.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Der er opkommen en ny Lægemaade, der sagtens ligesom Homsopathien og Vandlægekunsten, vil vinde sine Tilhængere. En erfaren Læge, Dr. Plaisant, har nemlig bygget en Leerkuur paa den unægteligen rigtige Kjendsgierning, at Fugle hyppigt pikke Leer og Sand i sig, for at rense deres Mave, og at nogle Folkefærd i Amerika, i Mangel af Andet, æde Jord. Patienten spiser, som sagt, Leer, og slurer paa den Maade sin Mave reen og blank. Alle mulige Sygdomme kureres med Leer, der bruges snart som Suppe, snart som Piller, Clysteer, Plaster eller Bad.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Den berømte Physiker Thilorier er optraadt med den Paastand, at naar man lægger en Nøgle paa Mavegruben og fremkalder een eller anden Sindsbevægelse i sig, saa vorder Nøglen magnetisk og indvirker paa Magnetnaalen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
J Potsdam har følgende Begivenhed tildraget sig i disse Dage. En Hund kommer løbende til en Borger, og da en Officier melder sig som dens Eier, forlanger Borgeren naturligviis Futtergeld." Officieren vil Jntet give. Politiet dømmer ham imidlertid dertil, og nu sender han Bud efter Borgeren, for, som det hedder, at udbetale ham Pengene. Manden kommer; Officieren mishandler ham saa frygteligt, at han samme Dag opgiver Aanden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Efter tre Dages Forhandling er Bager Jacobs af Marienbaum dømt til Tøden af Tribunalet i Cleve, for at have forgivet sin Kone. Det er et mærkværdigt Criminaltilfælde, som især spændte Publikums Jnteresse ved de særdeles Omstændigheder, der ledsage det. Offeret, for hvilket den Anklagede skal bøde var en Gaarig Enke, som han, selv kun 32 Aar gl., ifjor havde ægtet, for, som det nu har viist sig, at skille sig hastigt af med hende og sætte sig i Besiddelse af hendes Formue. Kort efter at Mordet var fuldbragt, faldt Mistanken paa ham; Liget blev derfor, inden det begroves, overgivet de fra Geldern hidkaldte Læger til Obduction, men de kunde ikke opdage noget Spor af en unaturlig Død. Sex Maaneder efter reiste Mistanken sig paany, Konens Liig blev opgravet og undersøgt af Læger fra Cleve, der strax opdagede en betydelig Qvantitet Gift i dets Mave.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
For kort siden døde Collegiesecretair Browkin i et Hospital i St. Petersborg. Han boede hos en Soldaterkone i et usselt lille Hul, spiste ikke Andet, end Brød med Rædiker og Løg til, drak ikke Andet, end Vand. Da man havde begravet ham, og bankede hans Matras ud, fandt man i den 8 Banknoter til et Beløb af 1035 Sølvrubler. Alle hans Bekjendt og selv hans Vertinde havde troet, at han ikke eiede det Mindste at friste Livet med, og han døde virkeligen, fordi han ikke var istand til, at sulte længer, som Eslet i Fablen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Lystspildigteren Carl Blum er død. Han var en yderst adspredt, momentan cholerisk, men derhos meget elskværdig Mand. Han havde, som Theater regisseur under Spontini, en haard Stand. Naar Denne gjorde ham det for broget, og han ikke længer kunde styre sig, gik det gjerne ud over hans Hat. J sin Forbittrelse knugede han denne sammen, kastede den paa Gulvet, og trampede paa den, som om han vilde sige til sin Fiende: "Saadan skulde Du have det, Du!" Blum var et Genie af eiendommelig Art. Saaledes forfattede han f. Ex. et Theaterstykke, componerede Musiken dertil, malede Decorationerne og udførte Hovedrollen. Han gik næsten aldrig paa Gaden; han steeg af een Droschke ind i en anden, og gav aarligt over 1200 Daler ud til Droschker. En ung Russer har, i Løbet af for Dage, flere Gange sprængt Banken i Baden Baden. Spil forpagteren, Hr. Bengget, er nærved at fortvivle.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Det Rygte at hele Familien Oppenheim, eet afde første Banquierhuse i Kölln, agter at gaae over til den evangeliske Kirke, har vakt megen Opsigt.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
En Hr. Eberhard gjør for Tiden stor Opsigt i Hamborg ved sine magnetiske Cure. En ung Mand fra Bergedorf, hvis høire Arm i længere Tid havde været aldeles lammet, er bleven fuldkommen helbredt. En ung Dame i St. Georg, der hyppigt er bleven bragt i en kunstig Somnambulisme ved Hr. Eberhard, er bleven helbredt for en haardnakket Epilepste ved Midler, som hun, i sin exalterede Tilstand, selv har angivet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Kjøbmand Christopher Buck i Molde blev nylig paa hans Saarige Fødselsdag glædelig overrasket ved en egenhændig Skrivelse fra Ludvig Philip, de Franskes Konge, ledsaget af en 16 Lod vægtig Medaille af Guld, paa hvis ene Side Kongens billede, og paa den anden følgende Jndskrift: "Givet af Kong Ludvig Philip den 1ste til Hr. C. L. Buck til Erindring om den hos ham i August 1795 nydte Gjæstfrihed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Om Duellen i Ratzeborg erfares nu endvidere, at det var Cand. juris W. v. L. som blev dræbt, og Secondlieutn. v. L. aff det 5te Jægercorps som var Drabsmanden. Den Dræbte hørte til en derboende anseet Familie og opholdt sig, efter nysfuldendte Studier, hos sine Forældre. Anledningen var som meldt opstaaet ved Billardspil paa Gjæstgivergaarden. Duellanterne betiente sig af slebne Rappierer. Lieutenant v. L. bortfjernede sig samme Dag som hans Modstander døde, nemlig Dagen efter Duellen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
J Rendsborg tildrog sig forleden Dag, at en Hoboists Kone bragte Noget op i en Veirmølle, der ligger paa en af Bastionerne, og medtog hendes Haarige Datter tilligemed en Naboerskes baarige Søn. Endskjøndt det forbødes den Lille at gaae ud af Møllen, begav han sig dog, ikke anende det Farlige i sit Foretagende, hen under de i Gang værende Møllevinger, og blev, tilligemed den nævnte Pige, der i Hast styrtede efter Barnet, for at udrive det fra Døden, dræbt af disse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
J Flensborg er i denne Tid død en høitbedaget Enke, Madame Bastian, der skal have efterladt sig et Par Tønder Guld, og heraf testamenteret Byens Kirker og milde Stiftelser en betydelig Sum. Paa hendes Begravelsesdags Aften blæstes Sørgechoraler fra tre Kirketaarne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Det Pereat skrives der fra Kiel – som forleden bragtes Professorerne F. og P. (ved deres Hjemkomst fra Skamlingsbanken) reducerer sig til Afsyngningen af nogle Vers af Arndts "Was ist des Deutschen Vaterland." Aarhuus, den 3die August. Himmelbjergsfesten afholdtes, efter Bestemmelsen, den 1ste August. Fra alle Landets Egne, endog fra Kjøbenhavn, havde et betydeligt Antal Deeltagere af alle Stænder indfundet sig; men desværre var Veiret saa afgjort ugunstigt, at det maatte indvirke høist forstyrrende paa det Hele. Allerede midt paa Formiddagen begyndte Regnen at styrte ned i strømmeviis, Folk maatte, hvis de ikke vilde vandre en halv Miil for at naae Rye By, søge Beskyttelse deels under Træerne, deels i Teltene, men selv her trængte den vedholdende Regn stærkt igjennem. Jmidlertid holdtes dog, tiltrods for Veiret, adskillige Foredrag, som tildeels modtoges med stormende Bifald. Meget gik naturligviis tabt, og ud paa Eftermiddagen forlode de fleste Bjerget, vaade og forkomne. Med Dands sluttedes Festen, saa godt det lod sig gjøre, i Nye Kro. - Det var at ønske, at der ved Sammenskud maatte kunne tilveiebringes Midler til Opførelse af nogle solide og rummelige Træ bygninger, som kunde tjene til Værn mod lignende ugunstige Omstændigheder i Fremtiden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Bekjendtgjørelser. Med inderlig bedrøvet Hjerte maa jeg herved tilkjendegive fraværende Familie og Venner, at Herren igaarmorges ved en rolig Død hjemkaldte til sit himmelske Rige min gudfrygtige og fromme Hustru Marthe Dahl, fød Claussen, i hendes 45de Aar, efter næsten 17 Aars kjærligt Ægteskab. Ved hendes sjeldne Taalmodighed og altid omme Kjærlighed har hun skjænket vore 2de Sønner og mig. samt Alle, der kjendte hende nøiere, et Minde, som vil være til Velsignelse. Holstebroe, den 30te Juli 1844. J. Dahl. Harmonien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Onsdagen den 7de d. M., om Aftenen Kl. 6, afholdes et af de for i Sommer af Selskabet bestemte Assembleer, hvortil Fremmede kunne erholde Adgangsskort hos Directionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Ved Proclama af 23de d. M., som læses for vedkommende Retter, ere Alle og Enhver, som maatte formene at have nogen Fordring i Stervboet efter forhenværende Gaardmand i Kondrup Anders Nielsen Bødker, indkaldte med 12 Ugers Varsel, for at anmelde og beviisliggjøre deres Krav for undertegnede Skifteforvalter, forinden bemeldte Tids Forløb. Ligeledes ere den Afdødes Arvinger indkaldte med lovligt Varsel for at iagttage deres Tarv under Boets Behandling. Hvilket herved endvidere bekjendtgjøres, med Tilføiende, at Skiftesamlinger i Boet afholdes her paa Contoiret Mandagen den 19de August og Fredagen den 4de October, hver Dags Eftermiddag Kl. 2. Nørhald, Støvring og Galthen Herreders Contoir i Wesenberg. Randers, den 24de Juli 1844.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Ved Proclama af Dags Dato, som læses ved Over og Underretten, ere Creditorerne i Boet efter afgangne Muurmester Peder Jacobsen Kjemff og efterlevende Hustrue, Karen Pedersdatter, indkaldte med 12 Ugers Varsel til for undertegnede Skifteret at anmelde og bevise deres Fordringer, hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Samlinger i Boet afholdes paa Raadstuen her i Byen Tirsdagen den 27de August, 24de September og 22de October førstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10. Randers Skifteret, den 23de Juli 1844. S. Poulsen. S. A. Koefoed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Ved Proclama af Dags Dato, som snarest muligt læses for vedkommende Retter, ere alle de som maatte have nogen Fordring i Boet efter afskediget Premierlieutenant Clemen Marcussen af Margrethelund i Mols Herred, overeensstemmende med Plac. 2den Juli 1819 indkaldte med 12 Ugers Varsel til at anmelde og beviisliggjøre deres havende Krav for undertegnede Boets Skifteforvalter under Fortabelse af deres Ret; hvilket herved endvidere bekjendtgjøres. Sønder og Mols Herreders Contoir i Ebeltoft, den 25de Juli 1844. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
2 Fierde Klasse. Philip Peder Rosenstand, a 10 Rbsk. Sølv, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Hads og Ring Herreder,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Gjorvitterligt: at efter Begjæring af Mikkel Christensen i Gylling indstævnes herved, i Kraft af den dertil under 8de Juni d. A. allernaadigst forundte Bevilling med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver som maatte være i Besiddelse af en af Kristen Kristensen i Gylling, den 19de Marts 1805 udstædt og den 23de November 1807 thinglæst Obligation til Geheimeconferentsraad Greve von Dernath for 1500 2 dansk Courant, hvorpaa dog er afbetalt 150 1, med første Prioritets Panteret i Debitors Gaard i Gylling Bye, Hads Herred, med tilliggende Jorder af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdk. 1 1/2 Alb. samt den dervedværende Besætning, at møde for ovennævnte Herreders Ret paa Aarhuus Raadhuus den første Løverdag i December Maaned 1845 om Formiddagen Kl. 10, for der og da med deres Adkomster til fornævnte Obligation at fremkomme og berisliggjøre, da samme ellers ved Dom vil blive mortificeret, som ugyldig, Alt efter derom inden Retten nærmere fremførende Demonstration og Paastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Ifølge Sagens Natur og Fr. 3die Juni 1796 er Laugdag afskaffet, saa yderligere Varsel ei er at vente. Til Bekræftelse under Haand og Embedssegl. Rosenstand. Aarhuus, den 9de Juli 1844. (L. S.)J Fierde Klasse. Philip Peder Rosenstand, 10 Rigsbsk. Sølv, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Hads og Ring Herreder, Gjorvitterligt: at efter Begjæring af Peder Madsen, i Gylling indstævnes herved, i Kraft af den dertil under 8de Juni d. A. allernaadigst forundte Bevilling, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver som maatte være i Besiddelse af en af Juul Simonsen den 4de Marts 1801 udstædt og den 18de August samme Aar thinglæst Obligation til Geheimeconferentsraad Greve von Dernath for 1200 med første Prioritet i Debitors Gaard paa Gylling, Mark i Hads Herred af Hartkorn Ager og Eng 3 Tdr. 1 Skp. 2 Fdk. 1 1/4 Alb. tilligemed den derved værende Besætning, at møde for ovennævnte Herreders Ret paa Aarhuus Raadhuus den første Løverdag i December Maaned 1845 om Formiddagen Kl. 10, for der og da med deres Adkomster til fornævnte Obligation, at fremkomme og beviisliggjøre, da samme ellers ved Dom vil blive mortificeret som ugyldig, Alt efter derom inden Retten nærmere fremførende Demonstration og Paastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Jfølge Sagens Natur og Fr. 3die Juni 1796 er Laugdag afskaffet, saa yderligere Varsel ei er at vente. Til Bekræftelse under Haand og Embedssegl. Aarhuus, den 9de Juli 1844. Rosenstand. Fierde Klasse. Philip Peder Rosenstand, 1 Rds Sold, virkelig Justitsraad, Herredsfoged og Skriver i Hads og Ring Herreder, Gjør vitterligt: at efter Begjæring af Huusmand Jens Frederiksen i Gylling indstævnes herved, i Kraft af den dertil under 8de Juni d. A. allernaadigst forundte Bevilling, med Aar og Dags Varsel Alle og Enhver som maatte være i Besiddelse af en af ham den 5te Juli 1824 udstædt og den 11te September f. A. thinglæst Obligation til Geheimeconferentsraad Greve af Dernath, Storkors af Dannebrog, for 200 Rbd. Sølv, hvorved er givet Prioritet og Panteret i Debitors Huus med Jord af gammelt Hartkorn Ager og Eng 1 Skp. 3 Fdkr. 1 1/1 1/2 Alb., beliggende paa Gylling Mark i Hads Herred, at møde for ovennævnte Herreders Ret, som holdes paa Aarhuus Raadhuus den første Løverdag i December Maaned 1845. om Formiddagen Kl. 10, for der og da med deres Adkomster til fornævnte Obligation at fremkomme og beviisliggjøre, da samme ellers ved Dom vil blive mortificeret som ugyldig, Alt efter derom inden Retten nærmere frem førende Demonstration og Paastand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Jfølge Sagens Natur og Fr. 3die Juni 1796 er Laugdag afskaffet, saa yderligere Varsel ei er at vente. Aarhuus, den 9de Juli 1844. Rosenstand. Jacob Aagaard, virkelig Justitsraad, Byfoged. og Byskriver i Grenaae, Her 4de Klasse. 10 Rbd. redsfoged og Skriver i NørreHerred,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Gjør vitterligt: at for mig haver andraget Gaardmændene Mads Madsen og Jens Christian Nielsen af Rimtofte, hvorledes de, i Medhold af Kongelig allernaadigst Bevilling af 15de f. M., attraae at erhverve Mortificationsdom paa en bortkommen, af Gaardmand Niels Jensen under 24de Marts 1818 udstædt og den 23de Mai 1820 inden Grenaae Byes og Nørre-HerredsRet thinglæst Obligation til Huusmand Claus Davidsen, i Koed, stor 90 11 N. V., hvorfor er givet 2den Prioritets Panterettighed, næstefter en Sum af 200 2 N. V. paa første Prioritet, i den forbemeldte Niels Jensen da tilhørende, men nu af ovennævnte Mads Madsen og Jens Christian Nielsen eiende, af Nimtofte By udflyttede Gaard, staaende for gammelt Hartkorn Ager og Eng 4 Tdr. 4 Skpr. 2 Fdkr. 1 3/4 Album, med Bygninger, Besætning og Tilliggende. Thi indstævnes herved, med Aar og Dags Varsel, Den eller Dem, som maatte have bemeldte Obligation ihænde, til at møde for Grenaae Byes og Nørre-Herreds Ret, paa Raadstuen i Grenaae, den første Mandag i October Maaned 1845, om Formiddagen Klokken 10, og der at fremkomme med Obligationen og deres Adkomst til samme at beviisliggjøre, da Citanterne i andet Fald ville forvente og paastaae Obligationen ved Dom mortificeret som Behæftelses Document.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Forelæggelse og Lavdag er afskaffet ved Fordn. af 3die Juni 1796.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Til Bekræftelse under min Haand og EmbedsseglBye og Herredsfogedcontoiret i Grenaae d. 12 Juli 1844. Aagaard, (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Proclama. J Medfør af allernaadigst Bevilling, der læses ved Woer og Nim Herreders Ret, og den Kongelige LandsOverret i Viborg, og lyder Ord til andet saaledes: Vi Christian den Ottende, af Guds Naade Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug til Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, gjøre vitterligt: at Vi, efter svensk norsk Vice-Consul Rasmus Secher af Tamdrup Bisgaard, beliggende Tamdrup Sogn, Nim Herred, Skanderborg Amt, udi Bort Land Nørre-Jylland, hans herom allerunderdanigst gjort Ansøgning og Begjæring, allernaadigst have bevilget og tilladt, saa og hermed bevilge og tillade, at bemeldte ViceConsul Rasmus Secher ved Proclama sub poena præclusi et perpetui silentii, med Aar og Dags Varsel, i det Berlingske politiske og Avertissements-Tidende, den Altonaiske Mercur, samt Aarhuus Stiftstidende, 3de Gange efter hinanden maa indkalde alle dem, som formene sig at have noget at fordre af ham, med deres Paastand at fremkomme, og saadant deres havende Krav, inden foreskrevne Tids Forløb, for rette Vedkommende at anmelde og beviisliggjøre, dog Umyndiges Tiltale i Fremtiden efter Forordningen af 20de Febr. 1717 forbeholden, og skal saadan Jndkaldelse i Aviserne ansees og være ligesaa gyldig som om den var skeet ved Proclama efter Loven; dog skal denne Vor allernaadigste Bevilling Ord til andet indrykkes i fornævnte offentlige Tidender, samt læses for vedkommende Værneting, samt ved den Overret hvorunder samme henhører. Hvorefter de Vedkommende sig allerunderdanigst have at rette, og for Skade at tage Vare. Givet i Vor Kongelige Residents=Stad Kjøbenhavn den 11te Juni 1844. Under Vort Kongelige Seigl. (L. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Efter Hans Kongl. Majestæts allernaadigste Befaling Bentzen. Holm. M. Lange.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1844-08-03
Bevilling for Vice-Consul R. Secher af Tamdrup Bisgaard til, ved Proclama i Aviserne, at indkalde alle dem som maatte formene at have nogen Fordring paa ham. indkaldes herved Alle og Enhver som maatte formene at have nogen Fordring eller nogetsomhelst Krav paa mig til, inden Aar og Dag, regnet fra den Tid at dette Proclama lovlig er publiceret, sub poena præclusi et perpetui silentii, at anmelde deres Fordring eller Krav, enten for mig selv her paa Gaarden, eller for Kjøbmand J. Mathiassen i Horsens. Tamdrup-Bisgaard, d. 11te Juli 1844. R. Secher.