Aarhuus Stifts-Tidende, 1832-03-30
Der forsikres, at baade Kongen og Ministrene ere blevne saa bestyrtsede ved dette Budskab, at de ikke formaae at skjule det for Nogen. Konseilet og Kongen har være sammen det meste af den sidste Nat, og i Morges tidlig reiste General Delort herfra med, som der siges, uindskrænkede Fuldmagter. Men det er ikke allene fra Grenoble at der haves ubehagelige Efterretninger, ogsaa fra det østlige Frankrig lyde Rygterne høist betænkelige, især kan der frygtes meget for Bourgougne og Staden Dijon. Selv her i Staden synes man ikke at være sikker, thi hele sidste Nat har der været stærke Patrouiller af Nationalgarde, Kavallerie og Jnfanterie, i Bevægelse. - Urolighederne i Grenobie vare begyndte med en Procession som de juridiske Studenter og en heel Deel andre unge Mennesker havde foranstaltet paa Karnevalssøndagen. Toget aabnedes med en fiirspændig Vogn, foran hvilken der gik to Marskaller af ankrig, den En(Souit) med en Voxkjerte, den Anden (Lobau) med en uhyre Klystersprørte, fordi han ved Urolighederne paa Vendomepladsen havde ladet Folk oversprøite. Paa Bukken sad Konseilpræsidenten (Perrier) med en rosafarvet Tømme i Haanden, men en engelsk Postillon styrede Vognen. Fire tykmavede Deputerede (ventrus, af Centrummet) sad i Vognen, og bagpaa stod en Person, hvis OLIOTIAN Ansigt var skabt som en Pære. J en anden Vogn sad en kolossalsk Figur, Budgettet, med en Biskophue, hvorpaa stod skrevet: "Milliarde." Foran gik to Personer som forestilte Statslaanet og Suplementar-Crediten. En Russer og en Østerriger, stode bagpaa. Saaledes trak man omkring paa Gaderne, til Trods for Politiet. Om Aftenen skulde der været en stor Maskerade i Komediehuus set, hvortil Jndvaanerne, især Handskemagerne, som udgjøre en betydelig Deel deraf, havde glædet sig noget overordentligt. Denne blev nu pludseligt forbuden af Præfecten, hvis Vinduer man sloge ind til Giengield. Opbragt herover lod han Tropper rykke frem og uden mindste Opfordring overfalde Folket, saa 30 til 40 Personer strax bleve saarede, mange endogsaa dødeligt. Præfecten var selv i Spidsen for Militairet. Folkehoben adspredte sig under Raabet, "Til Vaaben, Til Barrikaderne!" Der udbredte sig en frygtelig Opstand over hele Staden, thi inden en halv Time var Alt paa Benene. Soldaterne vilde spærre Gaderne, men Folket rev Brostenene op, og og Tropperne ind i deres Kasserner. Hele Natten blev der støbt Kugler og gjort Patroner. Næste Morgen tidlig kaldte Municipalkonseilet Folket under Vaaben; Jngen blev tilbage. Kl. 8 drog Folkemassen, hen til Præfectens Hotel. Man forlangte, at han skulde strax reise bort, alle Poster overleveres til Nationalgarden, og Tropperne indespærres i deres Kasserner. Da intet af alt dette blev indrømmet, trængte en Hob ind i Hotellet, men Præfecten var ingensteds at finde. Talrige Hobe af Bevæbnede trak nu gjennem Gaderne, arresterede Kommandanten, og toge alle Vagter i Besiddelse. Borgerne forlangte, at Tropperne skulde rømme Staden, og Øvrigheden jages bort. Jmidlertid blev der arbeidet paa Barrikader og truffet alle mulige Forsvarsanstalter. Tredie Dags Morgen blev der sendt en Deputation til den kommanderende General med den Besked, at hvis han ikke strax vilde forlade Staden med sine Tropper, vilde det komme til blodige Optrin. Man foreslog ham et Slags Kapitulation, hvis første Artikel var Troppernes Afmarsch. Generalen saae sig nødt til at antage den, og forlod endnu samme Dag Grenoble tilligemed hele Garnisonen. At man ved Militairmagt vil tvinge Borgerne til Lydighed igjen kan sluttes deraf, at der fra alle Kanter beordres Tropper derhen for at tage Staden i Besiddelse paany.