Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1775-07-28
den 28. J Slutningen af Skole=Forordningen. (See Nr. 26. 27. 28, og 29.) 86. Da det er uforsvarligt, at unge Mennesker, som hverken have Hoved eller Lyst til Studeringer, skulde isteden for at anføres til andet nyttigt, drive Tiden hen i Skoe len, og imidlertid være Publico til Bekostning, samt betage andre fattige men men meere oplagte Børn derved Plads, til Stipendia, saa ifald Rectores skulde til Universitetet forsende nogen, som befindes af saa slet Ingenio og Fremgang, at han ikke kan giøre Reede for det her foran foresatte Maal, og det tillige saavel af hans Testimonio, som Stille=Bog, hvilke begge af Professores nøie skal igiennemgaaes, er klart, at han maa reficeres og ikke kan antages, skal slig en Rector derfor hver Gang betale 200 Rdlr. til Skoelens Bibliotheqv, hvorom biskoppen fra Universitetet gives strax Efterretning, saaledes som i nest foregaaende 85 Art. ommeldes. Eller skulde Professores ligeledes ved Censuren anmærke og i en dertil indrettet Bog optegne, fra hvilke Skoeler de beste og fra hvilke de sletteste Candidati jevnligen dimitteres, og saadant derefter hvert 5te Aar til vores Danske Cancellie indberette, hvorfra det igien skal Os refereres, paa det vi kan erholde Underretning om, hvilke Rectores og Skole=Lærere der nøiest lagttage og efterleve denne Vores Allernaadigste Anordning og Hensigt, og overalt i deres Skole Embede udvise den største Fliid, og derved især fortiene Vores videre Kongelige Naade. 87. Da de Unge i de pupliqve Skoler faae en Slags Forsmag paa Academiet, og Rectores best bør og kan forstaae, hvad der udfordres af dem, som med Nytte for sig selv kan sendes til Academiet, hvortil kommer, at Forældre, og Værger, fornemmelig de, som ikke forstaae det, ofte blive bedragne af private Informatorer, som om deres Børns og Myndtlingers Fremgang indbilde dem imellemstunder langt meere, end den i sig selv fortiener, saa skiønner fornuftige Forældre og Værger vel selv, at det er til deres egen Sikkerhed og deres Børns Fordeel, om de, efterat de ere privatim informerede, paa et Aar eller nogen Tid sette dem i en publik Skole, hvortil de og hermed fremdeles opmuntres: Dog skal det staae enhver frit for, som har Evne dertil, at lade sine Børn informere, hvor og af hvem de ville, privatim, naar de allene lagttage, ei at antage nogen Jndenlandsk til Jnformator, uden han ved Vores Universitet er indskreven iblant Studenternes Tall, ei heller nogen fremmed og udlændisk Student, af hvad Nation han end være kan, med mindre samme Student tilforn har angivet sig her ved Vores Universitet, og, efter befunden Vidnesbyrd om hans Fremgang og Religion, saavelsom Liv og Levnet, er iblandt Vore Studenteres Tall bleven indskreven og derpaa har erhvervet Testimonium, ei heller nogen her fra Vores Universitet relegered Student, saa længe hans Relegations=Tid varer; thi forseer nogen Student sig herimod, bøde første Gang 200 Rdlr., anden Gang dobbelt, og tredie Gang Landet forvises, og forseer nogen af Vore Undersaatter sig herimod, og antager slige Folk eller Studentere til deres Børns Jnformation, skal de for hver Gang bøde 200 Rdlr., alt til nærmeste Skoles Bibliotheqv, hvor Forseelsen er begaaet; Ligeledes skal det og være tilladt, at slige privat informerede unge Menneskeer maa dimitteres til Academiet og gives Testimonium af den, der har informeret dem, saafremt han ellers dertil er berettiget, men i saa Fald skal alle, som have været under bestandig privat Jnformation, naar de melde sig ved Universitetet med Testimonio privato paa egen Haard, medbringe en troeværdig Mands Attest fra det Stift og Sted de ere, at de ingen pupliqv Skole have freqventered, samt betale 10 Rdlr.