Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1829-12-29
J Anledning heraf har Cancelliet i Skrivelse af 22de December svaret: ad 1) Det kan efter den bestaaende Lovgivning ikke ansees utilladeligt for en Kjøbmand at lade Kornvarer eller andre Landets Producter opkjøbe hos den ene Landmand ved den anden. ad 2) J Følge, de gieldende Bestemmelser er en Bonde uberettiget til for egen Regning at opkjøbe og igjen udsælge Kornvarer til tredie Mand. ad 3) Ligesom Toldstederne ikke ere forpligtede til at anstille Undersøgelser om den, der melder sig til Ind= eller Udclarering paa Varer fra eller til fremmed Sted, er handelsberettiget eller ei, naar undtages den Bestemmelse, som i Toldforordningen af 1ste Februar 1797 §. 249 indeholdes imod Skippere, saaledes indsees det heller ikke, at der i Lovgivningen er noget til Hinder for at en Kjøbmand kan gjøre Expeditioner fra et andet Sted end sit Hjem. Det har været fortalt i d. Bl. No. 101, at der nyligen skulde være skeet Jndbrud i Garnisons-Kirken i Kjøbenhavn. "Dagens Redacteur er sat i Stand til at berigtige Beretningen. Da Hr. Politidirecteuren, den 3die d. M. havde bragt Rygtet i Erfaring, om at Jndbrud i Kirken Natten forud skulde være skeet, lod han Undersøgelse derom strax anstille. Der havde Aftenen forud været Bryllup i Kirken, ved hvilken Leilighed nogle større og mindre Sølvstager vare blevne brugte. Disse bleve alle, da Vielsen var forbi, tagne fra deres Plads og indsatte i en aaben Skriftestol, hvorfra de kort efter bleve hjembragte til Undergraveren. Der blev, som sædvanligt, forinden Man lukker Kirken, raabt og spurgt: om Nogen endnu maatte være tilstæde, men Jngen svarede, og en Time efter at Kirken var lukket, gik Undergraveren ind i samme, for at eftersee og Alt var i Orden; men han saae eller hørte Intet. Den følgende Morgen Kl. 9 blev bragt i Erfaring, at paa et af de underste Vinduer, som gaaer fra Trappen op til Pulpituret paa den Side af Kirken, som vender udtil Norgesgaden, vare Ruderne udpillede af Blyet, Blyet itureven, og de tynde Jernstænger, som ere anbragte udenfor, tilbagebrudte, saaledes at det dannede et Hul af 3/4 Alen i Fiirkant. Saavel Glasset som Blyet laae indenfor paa Muren ved Trappen, og det var aabenbart, at Brudet er skeet indenfra. Jntet savnedes i Kirken, og der fandtes ikke noget Sted gjort Forsøg til Jndbrud. Det bemærkes endvidere, at Jndgangen til Pulpiturtrappen er i den Fløi af Kirken, som vender ud mod Norgesgaden. Trappens Høide fra Gulvet op imod det Sted i Vinduet, hvor Ruderne ere udtagne, er omtrent tre Alen, hvorimod den udvendige glatte Muur, fra Jorden af op til Hullet i Vinduet, danner en Høide af fire Alen, saa at Personen, der er gaaet herigjennem, maa have stukket Kroppens Nederdeel indvendig fra igjennem Vinduet og ved at holde sig i et Brædt, som er paa Trappens Side, ladet sig dumpe ned paa Jorden; da det derimod udenfra ikke let vilde lade sig gjøre, uden ved Hjælp af flere Personer, ligesom og, som meldt, alle Kiendetegn vise, at Ruderne og Blyet ere udtagne inden fra. Saavel i Kirken som i Skriftestolen, samt paa den indre Kant og ydre Side af Muren under det brudte Vindue sees aldeles ingen Spor, som kunne lede til nærmere Oplysning om Maaden, hvorpaa det Passerede er skeet, eller og Personen der har været indelukt og søgt den berørte Frihed.