JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Slutningen af den Statistiske Beskrivelse over Jndkomsterne, Folkemængden, Forfatningen og andre Mærkværdigheder i Hertugen af Würtembergs og Landgreven af Hessen-Cassels Lande. Af den Politiske Journals 7de Stykke. Julii 1784. (Se disse Tidender for September Maaned forrige Aar. Side 71.)
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Den nu værende Landgreve har siden trukket endnu adskillige Colonister fra fremmede Lande til at dyrke adskillige Jordstrækninger, som skulle giøres frugtbare, hvilke have anlagt hele nye Bondebyer, og ved de anseelige Begunstigelser og Friheder, som man paa visse Aar har inrømmet dem, ere snart komne til en temmelig Velstand. Uagtet denne betydelige Tilvæxt i Folkemængden ved Udlændinge, har Landet dog endnu ikke det Antal Jndbyggere, som det saavel i Følge dets Størrelse som Jndkomster kunde have. Man kunde hertil angive adskillige Aarsager, hvoriblandt den fornemste er den sidste Schlesiske, ligesom og den nyelig endte Engelsk Amerikanske Krig, hvorved Landet hver Gang er bleven blottet for en Deel af sit beste unge Mand.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Jmellem Aarene 1740 og 1750 talte man i Landgrevskabet, Hersfeld og Schmalkalden uberegnede, overhovedet 43 Stæder, 31 Slotte, 171 andre herskabelige Huse, 1484 geistlige Stift= og Fattig=Huse, og 108 Herregaarde og Landgodser, 12559 Huse og Gaarde i Stæderne, som ere under fast Contribution, 39186 paa det flade Land, overhovedet af Bygninger og Huse i hele Landet 74163, at Marker, Haver og Enger, som erlægge Contribution, 996334 Dagspløining, 372 Hovedkirker, 856 Annexer, 258 Landsbyer, som høre under Sognekirkerne, 405 Præster, men overhovedet af Mennesker 53992 Mænd, 62696 Qvinder, 62568 Sønner, 67292 Døttre, 9094 Tienestekarle, 12090 Tienestepiger; i alt 275732 Mennesker. Nyere Skribentere og Reisende forsikre, at den nærværende Folkemængde i Hessencassel beløber sig fra 320 til 330000 Siele.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Beløbet af de hessencasselske landsfyrstelige Jndkomsteengives forskiellig. Nogle skattere det for 1200000 Rdlr., andre for 2200000 Rhinske Gylden. Den indvortes Statsveconomie er fortreffelig indrettet. Man veed her intet af Kopskat, intet af en paa de uundværligste Levnetsmidler lagt Accise, som allene bliver betalt af nogle Udenlandske og til Yppighed henhørende Artikler. Contributionen selv er allerede for lang Tiid siden bleven til Halvdelen eftergivet. Jkke destomindre ere dog Finanserne ved en viis og ordentlig Forvaltning i god Stand, og Landgreven har end- og saa meget tilovers, at han kan giøre Udlaan af betydelige Summer til fremmede Riger. Landgrevens Krigsmagt holdes for de smukkeste og best øvede Tydske Tropper, og Staten er overhovedet den meest militaire i hele Tydskland, da endog alle Bønder ere exercerte. Den staaende Krigsmagt bestod for nogen Tiid siden af 3de Garder, til Fods, 10 Jnfanterie-Regimenter, Livvagten og Regimentet Gens d'Armes; videre af 3 Cavallerie= og 2de Dragon=Regimenter, samt 1 Husar=, Jæger= og Artillerie=Corps, og 7 Garnison-Regimenter. Til de Hessencasselske Landstænder høre: 1) Prælaterne, 2) Ridderskabet, og 3) Stæderne; derimod udskriver Landgreven efter Behag overordentlige Land= eller Landcommunicationsdage, som holdes i Cassel, Homburg, samt ogsaa i Treysa. Paa disse Forsamlinger handles der i Særdeleshed om de Skatter og Afgivter, som skulle bevilges. De saa kaldte Convocationsdage, som Arvemarskallen efter Landsfyrstelig Bevilling tilsiger, angaae gemeenlig frivillige Gaver til Landsherren. Til Landstændernes Privilegiehører, at de have deres Landskabs=Casse og en egen Regnskabsdeputation, hvori der gives 4 adelige Oppebørsels mænd, som paa Livstid forvalte dette Embede.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Landgrevens Rigsmatriculair=Andeel er ansat for 1096 Gylden og 45 Styver, og til Kammerrets=Betienternes Gage, giver han 472 Rdlr. 55 1/2 Styver, og formedelst Grevskabet Kagenellenbogen endnu aparte 25 Rdlr. 79 1/4 Styver.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
AVERTISSEMENTS. V nye Handels Indretning udi Island, i Anledning af det Hr. Etatsraad og Laugmand Fieldsteds Afhandling: Om en Kongelige Landhuusholdings=Selskabs Priis=Spørsmaal, om den beste Handels=Plan for dette Land; er nylig trykt hos Hofbogtrykker Møller i Frederichsberggaden Nr. 230, og findes sammesteds tilkiøbs, saa vel som paa alle Børsens Boglader, hos Hr. Agent Gyldendal i Silkegaden, og Hr. Boghandler Hegelund, i store Færgestræde, paa fiint Papiir for 20 s. og Trykpapiir 16 s. Anviisning til den rette og bestemte Brug af de LægemidEt ler, hvormed de Kongelige Krigs=Skibe paa deres Søetog forsynes. Forfattet af U. B Aaskow. Doctor i Lægekonsten, Kongel. Liv= og Admiralitets=Medicus, Directeur ved Søe=Qvæsthuset, og for nærværende Tid Præses for det Kiøbenhavnske med dicinske Selskab. Sælges hos Forlæggeren Hof=Bogtrykker Nicolaus Møller i Frederichsberg Gaden No. 230, paa alle Børsens Boglader, og hos Boghandler Gyldendal i Silkegaden for 4 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Da jeg undertegnede haver tilkjøbt mig en Deel af min sal. Moders, afg. Mad. Godiches, Forlags Bøger, med Forlags Rettighed, saa bekiendtgiøres til behagelig Efterretning, at samme findes til Kiøbs i det Berlingske Contoir i Pilestrædet for hossatte Priser: Kong Christian den III. Historie 1ste og 2den Deel, samt Supplementet til samme, paa Trykp. for 5 Rdlr. 5 Mk. 8 Sk. Skriv=Papiir 7 Rdlr. 4 Mk. Møllers Huus=Postill 7 Mk. Collegium Pastorale 1 Rdlr. Udvaldes Krone 2 Mk. 4 s. Statii aandelige Skatkammer 2 Mk. 8 s. Borchs bibelske Synge=Chor 1 Mk. 8 s. Michael Saxens gudelige Spørsmaals Bog eller Præste=Pin 1 Mk. 4 s. And. Hoffs Laas for Munden og Tømme paa Tungen i Mk. 2 s. Dorthe Engelbrets Datters Sielens Sangosser 1 Mk. 4 s.D. Johan Lassenii bibelske Kierne 1 Mk. 4 s. Peder Dasses Catechismi=Sange 14 s. Peder Dasses Epistel= og Evangelie=Sange 14 s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Kiøbenhavns Jldebrands aarlige Erindring 4 s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Holbergs Heltinde Historie 1 Rdlr. Coldings blodige Brudgom 18 s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Priis-Courant. Korn. Brænde. Favnen. Rug, Holsteensk, Td. Rd. - Mk. - s. Kliplanger Skpd. - Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Pommersk Fyr 4 Rd. 3 Mk. - s. - Dansk, - 3 Rd. a 3 Rd. 3 Mk. - s. Dansk Vaar=Sild Td. - - Rd. - Mk. - s. Pommersk Ell = = 4 Rd. 3 Mk. - s. Hvede, Holsteensk, Td. - 5 Rd. 3 Mk. - s. = Høst=Sild Td. 5 a 6 Rd. - Mk. - s. Pommersk Bøg = = 2 Rd. - Mk. - s. . Lollandsk, Td. - -Rd. - Mk. - s. Norsk Vaar=Sild Td. 5 Rd. - Mk. - s. Holsteensk Bog Rd. - Mk. - sk. Siellandsk, Td. 5 a 6 Rd. Mk. - s. = Høst=Sild Td. 5 a 6 Rd. - Mk. - s. ydsk enkelt 6 Rd. - Mk. - s. Byg Td. . . 2 Rd. 3 Mk. 4 s. Tran Td. = = 16 a 18 Rd. - Mk. - s. Fyensk Rd. - Mk. - Byg=Gryn Td. . 8 Rd. - Mk. - s. Birk . 2 Rd. - Mk. - s. Salt. Malt Td., 3 Rd. - Mk. - s. Havre Td. . . 1 Rd. 4 a 5 Mk. - s. Norsk Td. = = 3 Rd. a 3 Rd. 2 Mk. Lyneborsk Td. - 6 Rd. a 6 Rd. 3 Mk.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Kiøbenhavns Havre=Gryn Td. - 8 a 9 Rd. 4 Mk. - s. Spansk Pd. 2 Rd. 3 Mk. a 3 Rd. - Mk. Torve=Kiøb for Jndvaanerne. Boghvede Gryn Td. - 9 Rd. - Mk. - s. Engelsk Td. 2 Rd. -Mk. Erter Td. . . 5 Rd. 2 Mk. - s. Brænde. Fransk Td., 3 Rd. - Mk. Et Bonde=Læs = 1 Rd. 2 a 4 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Fede=Vahre. Vine. Et Læs Tørv 1 Rd. 2 Mk. a 2 Rd. 2 Mk. - s. Jsl. salted Lammekiød Td. -Rd. - Mk. - s. En Ahme Rhinsk Viin = 60 a 65 Rd. 1 Kul Td. Rd. 3 Mk. 8 s. Flesk, røget, Lispd. - 1 Rd. 4 Mk. - s. Udenrigs = 40 a 45 Rd. Forring. . grønsalted, Lpd. - 1 Rd. 2 Mk. - s. Et Oxehoved rød Viin 56 a 70 Rd. Høe et stort Læs, 2 Rd. 4 Mk. - s. Oste, Fyenske, Skpd. -Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Udenrigs 38 a 50 Rd. et mindre dito. 1 Rd. 5 Mk. - s. . Holsteenske, . - Rd. - Mk. - s. Et Oxehoved Fransk Viin = 43 a 45 Rd. Halm et Læs = 1 Rd. 4 a 5 Mk. - Smør, Fyensk, Td. Rd. - Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Udenrigs = 23 a 24 Rd. Siellandsk, Td. Rd. - Mk. - s. Høns og Fiederværk. Et Oxeh. Fransk Brændeviin 75 a 78 Rd. Calkunske gamle Parret =Rd. - Mk. - s. Holsteensk, Td. - - Rd. - Mk. - s. Udenrigs 35 a 38 Rd. = unge Parret 2 Rd. 2 a 4 Mk. - s. Tælle, Lispd. = 2 Rd. 2 Mk. - s. Humle, Capuner sede et Par 2 Rd. - Mk. - s. Grøn Sæbe, en Otting 2 Rd. 1 Mk. 8 s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Brunsviger. 60 a 65 Rd. - Mk. - s. . . mavre et Par Rd. - Mk. - s. Fisk.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Garleber Skpd 54 a 60 Rd. - Mk. - s. Høns gamle Parret 4 Mk. - s. Bergens Fisk, Skpd. 18 a 20 Rd. - Mk. - s. Brabandsk ) - unge Parret = 60 Rd. - Mk. - s. . 3 Mk. - s. Graaser, salted, Td. . - Rd. - Mk. - s. Kyllinger et Par . - Mk. - s. tør, Skpd. 8 a 9 Rd. - Mk. - s. Giæs levende Stk. 2 Mk. - s.
Berlingske Tidende, 1785-02-01
Klipfisk Skpd. Rd. - Mk. - s. Norsk Jern Skpd. 12 Rd. 3 Mk. a 13 Rd. Slagtede Stk. 5 Mk. a 1 Rd. - Mk. - s. Norsk Torsk, salted, Td. =Rd. - Mk. - s. Tiære Td. = 4 Rd. 3 Mk. a 5 Rd. Ænder et Par 5 Mk. - s. Jslandsk dito, Td. . . Rd. - Mk. - s. Hør Skpd. . 38 a 44 Rd.) efter dens Duer et Par - Mk. - s. dito tør Fisk Skpd. 16 a 22 Rd. - Mk. - s. Reen Hamp Skpd. 26 a 28 Rd.) Bonitet. Æg en Snees 1 Mk. 2 s. Volqvartz Sielens Luth eller aandelige Sange 12 s. Zions Sukke ved Babylons Floder 1 Mk. En Christens Tanke=Tøyle eller aandelige Sange 5. Peder Dasses bibelske Vise=Bog 5 s. Rachløws Taare=Perse 5 s. Bruussyngende Tidsfordriv 5 s. Udtog af Plalmebogen 9 s.D. Erik Pontoppidans Troens=Speyl 1 Mk. 8 s. B. Sivers Salligheds=Midler 1 Mk. 4 s. Thomas Kingos aandelige Siunge=Kors 1 Mk. 4 s. E. Christ. Godiche, sal. Berlings J. Johan August Unzers medicinske Haandbog; paa udarbeydet efter Grundsætninger i hans medicinske UgeskriLægen, oversat af Urban Bruun Aaskow Kongel. Admira tets Medicus, første og anden Deel, udi stor Median 8vo, trykt og faaes til Kiøbs hos Brødrene Berling i Pilestræde i 1 Rdlr. Tryk=Papiir og 9 Mk. Skriv=Papiir. Den første De indeholder: om Børne=Opdragelsen og Kuur for Børne=Sygdomme; den anden Deel indeholder: de nødvendigste Hielpe Midle for forulykkede Personer, og i uformodentlige Tilfælde, som sæt Liv og Sundhed i Fare, og udfordre en hastig Hielp.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Richmond, den 13de November. Af Efterretninger fra de vestlige Lande have vi faaet at vide, at Jndianerne ere meget opbragte imod nogle Colonister af Nord=Carolina, fordi de have gjort Jndgreb i deres Lande. De skulle ruste sig til Krig, og nogle streifende Partier have allerede gjort stor Skade. Nogle ildesindede Mennesker havde indbildt de vestlige Jndianere, at man vilde berøve dem deres hele Land; men da man har forsikret dem om det Modsatte, ere de igien blevne nogenledes beroligede, dog ville de indgive Forestillinger derom til Kongressen. Jndianerne ved Vandfaldet af Niagara have erklæret Krig, og man venter daglig deres Udfald. Spanierne giøre disse vilde Folkeslag Løfter, og ophidse dem imod Amerikanerne. En stærk Armee af nordiske Jndianere er paa Marchen imod Jndbyggerne ved Ohio, og man frygter for slemme Følger, dersom der ei bliver føiet Anstalter, som kunne forekomme samme. Desuden have vi Efterretning om, at Jndianerne have for kort Tid siden dræbt 14 Mænd og 1 Kone paa Veien af Kentucky, borttaget henimod 50 Heste, og udøvet andre Plyndringer. Saasnart vi fik denne Efterretning, satte 150 af vore Folk til Hest efter dem. De toge deres Flugt til Ohiofloden.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Philladelphia, den 27de November. Hs. Excellence Johan Dickinson er igien bleven udnævnt til denne Stads Præsident for tilkommende Aar, og James Erwine ligeledes til Vice Præsident. - Da alle de Misbrug, Bestikkelser og Underslæb, der ere saa sædvanlige i Republikanske Rigsforfatninger, begynde at indsnige sig ved Valgene i de forenede Stater, saa har den øverste fuldbyrdende Magt overdraget Generalforsamlingen i Philladelphia, at affatte herover de meest bestemte Love. Nogle Valg ere allerede blevne kiendte for uretmæssige.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Paa de faste Lande i Amerika er det falske Rygte bleven udspredt, at Algiererne havde fiendtlig behandlet de Franske Flagge i den middellandske Søe, og at Pesten var kommen fra Levante til Marseille og Toulon. Da dette havde i disse Havne standset Skibsfarten fra Amerika, saa er der fra Frankrige bleven sendt Efterretning til Pensylvanien om Urigtigheden heraf.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Lissabon, den 23de December. Fra Strandbredden af Amazon-Floden skal den ubehagelige Efterretning være indløben hertil, at der paa Grændserne af Guiane er forefaldet en meget heftig Trefning imellem de Franske og Portugisiske Snighandlere, hvorved mange ere paa begge Sider blevne dræbte, men i Besynderlighed et stort Nederlag bleven anrettet iblandt Fransoserne, af hvilke de overblevne have trukket sig tilbage til Cayenne, med det Forsæt, at ville snart komme talrigere igien for at hævne deres lidte Nederlag.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Fra Tyrkiet, den 27de December. Storherrens Magt over de nu værende Græker og Jndbyggere paa Øerne i Levante tager daglig af. For kort Tiid siden have nogle vægret sig ved at betale til Portens Officerer, den aarlige Skat, som de nu i en Tiid af 300 Aar have erlagt. Det lader, som de ganske ville afkaste det Tyrkiske Aag.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Neapolis, den 4de Januarii. Om den Venetianske Flode veed man, at samme formedelst de bestandige Modvinde i nærværende strænge Aarets Tid er af sin Commandeur bleven bragt til Maltha, for sammesteds at overvintre, hvor der og allerede i Forveien er bleven sørget for dens Fornødenheder. Hs. Excellence, ommeldte Commandeur over denne Flode, har sendt et Kanoner=Fartøi og nogle andre Skibe af sin Eskadre til Venedig, for sammesteds at indtage alt det, som han behøver til Fiendtlighedernes videre Fortsættelse imod Tuneserne.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
London, den 14de Januarii. Man er meget beskjæftiget med at reengjøre og oppusse be ge Parlementshusene, paa det at Parlementes Forsamling kan tage sin Begyndelse den 25de hujus. Forretningerne, som skulle komme for, ere mangfoldige og af Vigtighed. Den foretagende Parlements=Reformation, hvortil Hr. Pitt har lovet at giøre Forslag, er et af de første Stykker, hvorpaa det politiske Publicum har henvendt sine Øine. Den nye Thee-Taxes Ophævelse, eller i det mindste væsentlige Forandring, er den anden Gienstand for Nationens Opmærksomhed, og det vil meget komme an paa de Foranstaltninger, som vor unge Mimster griber til i denne Hensigt, om hans Popularitet bliver ved eller tager af.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Gibraltar er meget viselig bleven erklæret af Regieringen for en Frihavn. For desto fuldkomnere at opnaae de herved havende Hensigter, skal General Elliot lade bekiendtgiøre, Gibraltar følgende: "At da det har behaget Kongen, at forlange af Gouverneuren, at han skulde aabne sine Tanker, angaaende Handelens Tilstand i denne Fæstning; saa har samme, for desto fuldkomnere at fyldestgiøre Hs. Majestæts Befaling, fundet for godt, at indbyde nedenmeldte Herrer paa Tirsdag den 23de November til en Forsamling, paa det de med hinanden kunne raadslaae om den beste Besvarelse paa følgende Spørsmaale: Hvorledes er Handelens nærværende Tilstand i Gibraltar beskaffen; hvilke ere de fornemste Jnd og Udførsels Artikler, og fra hvilke Lande komme de sidste, Viser der sig paa nærværende Tiid nogle nye Udsigter til en større Udvidning og Forbedring i Gibraltars Handel, De forsamlede Herrer maatte herved tillige i Særdeleshed give til kiende, med hvilke Verdens Dele, i hvilke Handelsgrene og ved hvilke Midler en saadan Handelens Udvidning paa det beste kunde blive befordret til Storbrittanniens og de med samme forbundne Landes Fordeel.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Gibraltar, den 19de November 1784. John Raleigh, Sec. De til denne Raadslagning udnævnte Herrer ere: Anderson og Simpson, Wards og Simpson, Cacmalho, Abudaham, Sweetlan, Deze, Morrison og Raleigh. Efterstaaende er et Udtog af en fra Barbados indløben Skrivelse: "Jeg kan ikke undlade at give dem Efterretning om en Hendelse, som for nogle Dage siden har tildraget sig her. J Walest, i Egnen af en Øe, som man kaldet Skotland, sank et stort Vaanehuus tilligemed 5 til 6 andre Bygninger, og tilsidst en Sukkermølle af stor Værdie, ganske langsom ned i Jorden. Man mærkede derved ikke de mindste Tegn paa et Jordskjælv, og intet Menneske har sat Livet til, eller kommen til Skade, saasom denne Synkning gik meget langsom for sig. Skorstenene af Husene og Møllen staae endnu oppe af Jorden.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Til det Ostindiske Companie ere authentiske og omstændelige Efterretninger indløbne om de Grumheder, som Tippo Saib har udøvet paa de Brittiske Fanger i Jndien, og man venter at denne Efterretning skal blive offentlig bekiendtgjort. Der siges, at der blandt andet meldes deri, at Tippo har ladet opreise en Galge, og ladet lægge Strikker om Halsen, paa adskillige Brittiske Officeerer, med Trudsel, strax at lade dem ophænge, dersom de ikke ville træde i hans Tieneste. Under Galgen bleve de tilspurgte, om de endnu ikke ville beqvemme sig dertil, hvorpaa en ung Engelsk Officeer svarede gandske trodsig i de øvriges Navn: "Nei, vi ere Engelændere, og foragte Eders Tilbud; vi ville hellere døe, end antage samme." Jmidlertid havde dette dog den Virkning, at Tippo for denne Gang tilbageholdte sin Grumhed, og lod dem, som han havde truet med Døden, føre tilbage til Fængslet.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Wien, den 18de Januarii. Breve fra Constantinopel af 25de December melde, at Tyrkerne virkelig have ladet et betydeligt Corps Tropper rykke imod Grændserne, hvilket dog formodentlig kun er skeet, for at trække en Cordon, eftersom Pesten virkelig er brudt ud i nogle Grændse=Provindser. Jmod det Keiserl. Kongel. Ho vise de sig nu som før meget fredelige, ja, de havde endog tilbudet sig, at være behielpelige i at tage Bande=Anføreren, Horia, til Fange.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Breve fra Venedig, hvoraf de sidste ere af 10de hujus, melde igien, at et Fredsbrud imellem denne Republik og de forenede Nederlande, formedelst den bekiendte Affaire med Commel og Jordan, er gandske uundgaaeligt, og at Venetianerne inden kort Tiid kunne i det mindste lade 22 Linieskibe og 18 Fregatter, Ridder Emos Eskadre med iberegnet, løbe i Søen, hvilket kan komme det Keiserl. Kongel. Hof i Henseende til Triest meget fortreffelig tilpas.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Sidstbemeldte Hof synes endnu stedse at vedblive sin Beslutning ihenseende til den ubetingede Schelde=Frihed, og desangaaende at være i Forstaaelse med Frankrige, hvilket giver Hollænderne lidt Haab om et mindeligt Forliig, allerhelst da de have givet de Keiserlige Tropper Tiid til at nærm sig Nederlandene, og sammesteds tilligemed de Regimenter, som de der finde, at understøtte det Keiserlige Ultimatum, som paa nærværende Tiid ventes med Utaalmodighed.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Den Russiske Keiserindes opsatte Reise til Crim giver og alt for tydelig tilkiende, at man i dette Foraar venter vigtige Optrin, og at Høistsamme vil blive meere i Nærheden af sin Bundsforvandter.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Her hos os fortsættes Krigstilrustningerne med en utrættet Jver, og Hs. Keiserlige Majestæt er nophørlig beskieftiget med at føie de fornødne Anordninger. Nogle Regimenten fra Ungern skulle og brække op til Nederlandene.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Haag, den 22de Januarii. J Forgaars skal en Coureer have bragt Depecher fra Paris til Generalstaterne, hvilke, som man siger, skulle have indeholdt den Efterretning, at Hs. Majestæt Keiseren uforanderlig vedblev sine sidste Forslag, nemlig, at overlade til Generalstaternes Valg, enten at aftræde Mastricht med hvad dertil hører eller at bevilge Schelde=Fartens Aabning. Man føier endnu til, at Hs. Keiserlige Majestæt tillige forlanger, at Generalstaterne skulle sende en Deputation til Wien, for at bede Høistsamme om Forladelse for den Fornærmelse, som er tilføiet Hans Flag, og at disse 2de Punkter skulle tiene til Grundvold og være forudsatte Betingelser, uden hvilke ingen mindelig Afgiørelse var at vente. Videre siges at Hs. Keiserlige Majestat skal have erklæret, at dersom Deres Høimægtigheder ville forstaae sig til ommeldte Betingel. ser, kunne de, saa snart de behagede, sende deres Deputerte til Brüssel, for igien at begynde mindelige Underhandlinger; men bleve disse Punkter ikke bevilgede, havde de der intet at giøre, og Deres Høimægtigheder maatte i dette Fald da tilskrive sig selv Ulykken af den Krig, som derved blev foraarsaget. Paa samme Dag, nemlig i Torsdags kom endelig hertil den Franske Minister, Marqvis von Verac. J Gaar begav Hans Excellence sig til Generalstaternes Forsamling og overleverte Deres Høimægtigheder sit Creditiv; derpaa havde han en lang Conference med Storpensionairen, som strax, efter at samme var endt, gav Staterne af Holland Underretning derom. Samme Eftermiddag aflagde De Herrer Generalstater deres Contra Visit hos bemeldte Franske Ambassadeur, som derpaa gjorde sit Besøg hos Arvestatholderen, hvilket samme i Dag igien vil giengiælde. Følget, hvormed den nye Franske Ambassadeur gjorde sit Jndtog i Haag bestod i 3de Karether med 6 Heste, en Ber line med 4 Heste, og 1 Kareth med 3 Heste, samt 2de blæsende Postillioner foran. - Man er meget nysgierrig for at faae vide, hvad denne saa længe forventede og endelig ankomne Ambassadeur har medbragt, og i Besynderlighed hvad det Franske Hof har besluttet i Henseende til den forlangte Hielp. Tilkommende Postdag kan man maaskee meddele noget tilforladeligt derom.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Efter de sidste Breve fra Achen have de Keiserlige Tropper, som trækkede igiennem denne Stad, paraderet for Hertug, Feldtmarskallens Huus, og gjort ham alle krigerske Æresbeviisninger. Keiseren skal og have givet alle Chefer den Ordre, at efterkomme nøie, alt hvad denne Prinds maatte forlange af dem.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Christiania, den 14de Januarii. Den 12te Januarii blev det af Cancellieraad Deichmann stiftede, og af Justitsraad Bartholin forøgede offentlige Bibliothek høitidelig indviet. Det er opstilt i de af Hs. Majestæt Kongen dertil skienkede Værelser i OberhofretsGaarden, og bestaaer allerede af henimod 10000 Bind, foruden en betydelig Samling af Naturalier og endeel gamle Mynter.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Helsingøer, den 4de Februarii. Den 28de Januarii om Middagen var Vinden S. S. V., og ankom her paa Reden Capitain Adrian Gerrit, hiemme hørende i Zardam i Holland, som har lagt i Kiøbenhavn under Havarie, og er med en Ladning Bielker destineret til Toulon.
Berlingske Tidende, 1785-02-04
Den 29de ejusdem var Vinden S. V., om Eftermiddagen tyk Luft og stærk Sneefog. Den 30te ejusdem var Vinden, ligeledes S. V. med stille Veir, men om Aftenen begyndte en stærk Storm af S. V. og V., saa at den her liggende Hollænder drev circa 1 1/2 Miil for tvende Ankere. Den 31te ejusdem blev endnu Stormen ved. Den 1ste Januarii var Vinden S. S. O., og ankom her paa Reden en Vestindie farer og en Stettiner, som Dagen derefter, tilligemed Hol lænden, gik til Nordsøen. J Dag er Vinden S. O. med tykt og Sneefog, og ligger her paa Reden Capitain JanEckmann, kommen fra Pillau med Hvede, men sidst fra Kiøbenhavn, og destinert til Rocheford.