Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1830-04-13
Ved at randsage Bibliothekerne lærte imidlertid Münter ogsaa at indsee, at meget som ikke er trykt, kan henligge uden Skade for Videnskaberne, og at den lærde Reisende ofte kan anvende sin Tid meget bedre end ved at undersøge gamle Haandskrifter. Den Reisende, der har Sands for Natur, Kunst og Oldsager, maa desuden hendrages af denne classiske Stads skjønne Omegn og mangfoldige Mindemærker. Dette maatte saa meget mere være Tilfældet med Münter, der havde en Ven og Veileder, som Boega var, og i Borgias Huus havde Leilighed til at gjøre Bekjendtskab med de lærdeste Oldgrandskere. Dette Lokale af de vigtigste Optrin i Romerstatens Historie blev nu og paa en uudslettelig Maade sandseliggjort for hans Phantasie. Fra Rom besøgte Münter Neapel og Sicilien, om hvilken Reise han har aflagt offentligt Regnskab: Efterretninger om begge Sicilierne, samlede paa en Reise i disse Lande. To Bind. Kbhvn. 1788 og 1789. oversat paa Tydsk, Hollandsk, og Jtaliensk, og i Udtog paa Svensk. - J Neapel knyttede han Venskabsforbindelser med adskillige af Jtaliens ædleste Mænd, blandt hvilke den berømte Filangeri, og dennes Ven, Don Donato Tommast, dengang Advocat, siden Statsminister i Neapel. (Munter oversatte siden paa Tydsk Tommasis Minde over Filangeri. Anspach 1790). Da Münter var i Calabrien havde han gjerne besøgt Grækenland, hvori dog Omstændighederne hindrede ham; ligesom forhen hans Ukyndighed i det arabiske Sprog og Frygt for gandske at være i uvidende og fanatiske Missionairers Hænder, var Aarsag i, at han ej modtog et tillokkende Tilbud, Borgia gjorde ham, at lade ham paa sin Bekostning gjøre en Reise til Egypten, for der at indsamle Oldsager, for den borgianske Families Museum i Velletti. Han havde bestemt at reise til Paris, hvor han især var anbefalet til den lærde og ærværdige Ad ved Barthelem, men blev hindret ved Familiesorg, da hans eneste Broder var i Septbr. 1786 druknet ved Badning i Garonnefloden ved Bordeaux. Fr. Münter ilede derfor igjennem Lombardiet, Sveitz og Tydskland tilbage til Fædrenelandet; hvor han ankom i Sommeren 1787, efter en Fraværelse af noget over tre Aar. 1788 blev han overordentlig Professor ved Kjøbenhavns Universitet i Theologien. Aar 1790 ordentlig Professor. Han holdt nu afvexlende Forelæsninger over Kirkehistorien i dens hele Omfang, de kirkelige Oldsager, Dogmehistorien, Jndledningen til det nye Testament, den naturlige Theologie, den populaire Dogmatik, Pastoraltheologien, hvortil Candidaterne i mange Aar et havde ved Universitetet faaet Veiledning, Exegetiken, især det gamle Testaments poetiske Bøger, og andre theologiske Discipliner. I den hæftige religiøse Meningsstrid der deels som Følge af Revolutionsgjeringen, ogsaa i Danmark blev ført imellem Partierne, iagttog Münter stedse et Forhold, der var den erfarne og kloge Mand værdigt. Han var overbeviist om, at lidenskabelige Stridsskrifter, især i Religionssager, aldeles ikke gavne den gode Sag, og blot tjene til at vildlede og forvirre Mangfoldige." Den theologiske Doctorværdighed erholdt Munter i Aaret 1790 i Anledning af vor Konges Formæling. Allerede i Aaret 1784 var han bleven creeret til Doctor Phil. ved det siden ophævede Universitet i Fulda. To Gange var Münter Universitetets Rector, og sex Gange det theologiske Facultets Decanus. J sine sildigere Professor Aar var han og Medlem af den paa hans Forslag oprettede Kommission for Universitets Bibliotheket, ved hvis Bestræbelser dets Indretning og Bogforraad vandt betydeligt. Ved samme Tid, og efterat Nyerup havde virket saa nidkjert for Grundlæggelsen af et Museum for nordiske Oldsager, eller for mobile Oldsagers Opbevaring i et eget Lokale, i Forbindelse med Fredlysning over dem, som ikke vare til at flytte, gav Munter, efter Opfordring af det danske Cancellie, en Plan for dette Anliggende, og en Følge deraf var Oprettelsen af den Kommission for Oldsagers Opbevaring og Fredning, hvoraf Münter, Nyerup og flere værdige Mænd, bleve Medlemmer, og ved hvis Bestræbelser Museet nu er bleven af Vigtighed, og stedse voxer. Münter blev ogsaa udnævnt til Medlem i adskillige andre Kommissioner, saasom Kommissionen, for de danske Skolers bedre Indretning, Commissionen til Undersøgelse af den pestolozziske Underviisnings Methode, og den liturgiske Commission.