Berlingske Tidende, 1805-03-01
Jgiennem det danske Cancellie er under 15de f. M. udi færdiget et Reglement, hvorefter der for Fremtiden skal forholdes ved Kirkegaardene uden for Kiøbenhavns Nørreport, hvor ethvert Sogns hele Kirkegaard skal inddeles i saa mange Begravelses=Pladser, som Rummet tillader, dog at hver Plads ikke bliver over 5 Al. i Længden og 4 Al. i Breden, naar først de fornødne Gange efter en med Smag forfattet Tegning ere aflagte. Hver Ginv gives sit Nummer ifortløbende Tal og for hver Kirkegaard indrettes en Prototol, hvori hver Grav gives det paa Stenen staaende Nummer og ved Nummeret anføres i sin Tid hvo der paa dette Sted er begraven, Tiden naar dette er skeet eller om det maatte være forbeholdet til nogen. De Døde begraves i den omtalte Orden, saa at Begravelserne begynde fra No. 1 og saa fort videre, uden Forskiel af Stand, Rang og Betaling, og der begyndes anden Gang med No. 1, naar alle Nummere ere optagne, hvad enten Liig i ethvert optaget Nummer er nedsat eller ikke. J Tilfælde, at Graven til et Barns Liig ikke behøver at være mere end 2 1/2 Alen, kan den anden Halvdeel af Graven forbeholdes til et andet Barns Liig, da Betalingen indskrænkes til det Halve. - Det skal være enhver tilladt at faae anviist saa mange af de fortløbende Gravnummere paa et Sted, som han ønsker sig, naar ethvert Gravsted strax betales efter den Priis, som er fastsat for Lig, der begraves med den bedste Ligvogn, samt desforuden, hver Gang Lig nedsættes paa eet af de saaledes optagne, men endnu ubrugte, Gravsteder, Vedkommende betale end videre et saadant Tilskud, som staaer i Forhold til de Aar, der ere forløbne, fra den Tid at Gravstedet blev optaget, paa det at Gravene fra Nedsættelsens Dato kunne være frigjort i 20 Aar, uden Tab for Kirken. Skulde Nogen ønske, at en Begravelse længere end 20 Aar maatte blive urørt, kan dette tillades, naar Graven atter betales med den første Gang erlagte Priis. Taxten for et Gravsted er 8 Rdlr., naar bedste Liigvogn, bruges; 6 Rd., naar 10 Rdlrs. Liigvognen bruges; 4 Rd., naar man bruger Liigsgnen til 5 eller 8 Rd.; og 2 Rd., naar Liget udføres i ringere Liigvogne. Opføres Momument, skal desuden derfor betales høieste Taxt til Kirken og for Liigstene det Halve. Betaling for Gravsted, og Monument eller Ligstene fornyes hvert 20 Aar, da i andet Fald begge Dele efter 30 Aar Forløb falde tilbage til Kirken. Endligt skulle de Vedkommende erlægge til Kirken den Bekostning, som af samme er udlagt for at sætte en Steen med Nummer paa Gravsteset. Indretning af murede eller aabne Begravelser, der for der større Rum end de sædvanlige Gravsteder, skal være i Udkanten af Kirkegaardene og betales da for hver 20 Qvadratalen en Halvdeel mere end for Begravelsestederne til høieste Taxt, saavel strax som i Fornyelse hver 20de Aar ;men der betales da intet for Liig, der nedsættes. Betales ikke Fornyelsen hver 20de Aar, hiemfalder Gravstedet til Kirken. Hver Grav skal være 3 Alen dyb, saa at intet Liig, faaer mindre end 2 Ales Jord over sig fra Jordens Overflade. Al Gravning skal skee om Dagen og maae aldrig foretages i Mørkningen eller eller om Natten. Stedet paavises af en af Graverne, under hvis Opsyn Gravningen skal skee. Kirkegaardene staaer aabne for enhver om Sommeren fra Kl. 8 til 12 Formiddag og om Eftermiddagen fra 4 til 8, men om Vinteren paa samme Tid om Formiddagen: dog skal nøie paasees, at ingen nedtræder Gravene eller foretager noget, som kan foraarsage Uorden. Det paaligger Graverne strængeligen og nøiagtigen at paasee Overholdelsen af denne Post, hvorved Politiet tillige skal have Indseende. Kreaturers Græsning paa Kirkegaardene skal ligeledes strængeligen være forbudt.