Berlingske Tidende, 1788-06-30
(See Tillægget Nr. 51.) 21. Da man i de sidste Aaringer har havt nogle paalidelige Erfaringer og Exempler her i Landene paa Stald-Foeringens Muelighed, Nytte og Fordeel, saa kan Selskabet med saa megen større Vished om gode Følger heraf fremdeles udsætte følgende Premier: For den Landmand, som bruger Sommer=Staldforring i Aaret 1789 til de fleste Kjør af hans Gaards Besætning, og meddeler Selskabet Efterretning om Nytten og Fordelen eller og Manglerne ved denne Forringsmaade, enten den er skeet i lukte eller aabne Stalde, den tredie Guldmedaille eller 25 Rdlr. For den største Mænger af sommerforrede Høveder dernæst, den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. For den nærmeste Mængde derefter den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. Endeligen for den næste igien den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for hvert geistligt Stift i Dannemark. Attesterne maae nøie forklare, hvor stor en Deel af Gaardens Besætning der er forret paa Stalden, hvormed Høvederne ere blevne forrede, om med kunstige eller naturlige Græsarter, hvor mange Tønder Land dertil ere anvendte, Mængden og Godheden af Melken og Smørret, og endelig Sammenligning i det Hele af denne Forringsmaade med den sædvanlige Græsning paa frit Land, enten vel bevoxet med naturligt Græs eller besaaet med Klever. Premien maae æskes i November 1789. For den Hidsigheds Skyld, som pleier at foruleilige Kreaturets Jver, naar det forres paa Stald om Sommeren, tilføjes her endnu den Anmerkning: at ved hver Malkning pleier man, efter Sigende, at vaske Koer nes Yver med koldt Vand, hvilket skal fuldkommen hæve Uleiligheden. Om nærmere Erfaringer herved ønsker Selskabet dog at oplyses. 22. Af Erfaring i andre Lande veed man, at Kreaturene med Fordeel kan foeres med Roer og Rødder, saasom Kaalrødder, Gulerødder, Hviderver (Turnips, m.v., og altsaa en større Nytte til Foering indhentes af lige stort Stykke Land end sædvanlig. Selskabet ønsker denne Sag undersøgt og bekræftet ved paalidelig Erfaring her i Landene, og tillige at denne Forringsmaade, om nyttig, maatte udbrede sig hos os, og udsætter derfor følgende Premier, For den Landmand, som foerer sine Kreaturer med Roer og Rødder, avlede 1789, paa ei mindre end 4 Skiepper Land, 10 Rdlr. For ei mindre end 3 Skiepper, 8 Rdlr. For ej mindre end 2 Skjepper, 5 Rdlr. For en mindre end 1 Skjeppe, 3 Rdlr. Disse Premier udsættes særskilt for de 6 Stif i Dannemark og for det første i Særdeleshed for Selveiere, ligesom og Præsters og Degnes Forsøg vil med Fornøielse blive imodtagne og af Selskabet paaskjønnede. Med Attester maatte bevises Landets Størrelse, Roernes Slags, Foeringsmaaden, hvorvit den har været med, eller uden andet Forder, samt Qvægets Mængde, befindende og Malkning derved. Æskningen maatte indsendes inden 1ste November 1790. Dersom Selskabet forefinder nogen større og merkeligere Flid i denne Sag, saa vil det efter Omstændighederne forhøje og formere disse Premier. 23. For dem, som efter Almanakens Forskrift for Aarene 1786 og 87 gjør de beste Indretninger til Engenes Vanding, udsættes følgende Premier: 30 Rdlr. for det vigtigste Foretagende. 20 Rdlr. for det beste derefter. 10 Rdlr. for det næste derpaa. 5 Rdlr. for det næst paafølgende. Premierne vil ikke kunde æskes i sidste Fald før i Aaret 1790, da i de attesterte Jndberetninger maae gotgjøres, hvor stort Stykke England, der, ved at paastemme fersk Vand, er bleven forbedret, samt hvormeget Høe derpaa i sidste Aar er bjerget, og hvormeget der for Vandingen er bleven avlet paa samme Jordsmon. Til des større Opmuntring for denne høifor nødne Flid, udsættes Premierne for de 6 geistlige Stifter i Dannemark. Det er bekjendt, at iblant al Vindskibelighed i Landvæsenet er der ingen, som betaler sig bedre og hastigere end denne. 24. Da det er bleven Selskabet bekjendt, at Landmanden paa adskillige Steder i Norge høiligen behøver at opmuntres og bringes til Eftertanke om, at der efter for udgjort ekonomisk Overslag ej holdes flere Kreaturer, end der kan foeres med den Avl og Bjerring, som Gaardens Jorder indbringer i et middelmaadigt Aar, samt at der ved Foder=Kurv eller paa anden bestemt Maade enten i Maal eller Vægt faspasses de daglige Forder=Portioner til hvert Kreatnisaaledes, at Forderet paa sparsomste Maade benyttes; saa udlover Selskabet for denne Hensigts Opnaaelse følgende Premier: En Premie af den første Sølvmedaille eller 20 Rdlr. for den Bonde i Norge, som nøiagtigen beviser, at han indtil Kyndelmisse har forret sine Kreatureer med forrige Aars og vergjemte Foder allene uden dertil at have benyttet sig af sidste Aars Vext. En Premie af den anden Sølvmedaille eller 10 Rdlr. for den Bonde i Norge, som nøjatigen beviser, at han indtil Juul haver allene forret med forrige Aars overgjemtFoder. En Premie af den tredie Sølvmedaille eller 5 Rdlr. for den Bonde, som nøiagtigen beviser at han først til Mortens Dag haver begyndt at bruge det nye Foder. Premierne udsættes for hvert af Norges 4 Stifter. Premie=Æskningen maae være forsynet med vedbørlig skriftlig Vidnesbyrd, af Lehnsmanden og tvende paalidelige Mænd, som bevidner at det fra forrige Aar overgjemte Foder er ene og allene bleven brugt til den i Premie=Æskningen anmeldte Tid, og at den nye Foder til den Tid var urørt, ligesom der og maatte bevidnes, hvor mange Kreaturer af hvert Slags for sig, der ere overforede med det gamle Foder, samt Foeringsmaaden, der er bleven brugt. J Forhold til Mængden af Kreaturene, man har sveret, Tiden det er skeet i, og i øvrigt Maaden det er gjort paa, tilkjendes Premierne, som æskes til December Maaneds Udgang 1789. Naar Selskabet erfarer, at den danske Bonde forbedrer og vander sine Enge eft Veiledning af Almanaken for Aarene 1786 og 1787 og Omuntring af Selskabets udlovede Premier for denne Flivil det og udsætte Premier for Foeringens forsynligste Brif- og Besparelse i Dannemark. (Fortsættelsen følger.) Barom. Therm. Vinden. 23 Junii. 127. 11. 8. 16 1/4 Varme. N. Uvis. 25 - - 128. C. 2. 183. - - S. S. V. 26 - - 27. 11. 7. 18 - - S. S. V. 27 - - 27. 11. 7. 18 - - S. S. V. 28 - - 28. C. 7. 20 - - S. 29 - - 27. 10. o. 14 1/2 - - V. Fra den 21de til 28de Junii ere her i Staden copulere 12 Par, fødte Drenge 22, Piger 28, tilsammen 50; dog Mænd 16, Qvinder 23, Drenge 13, Piger 7, tilsammen 59, ere altsaa 9 flere døde end fødte. De Død ere bortrykte af følgende Svagheder: Alderdom 4, Barselseng 4, Blodstyrtning 2, Brystsyge 8, Druknet 1, Durch løb 1, Feber 1, Forkiølelse 1, Forraadnelses=Feber 5, Gicht Hidsig Feber 1, Jndvortes Svaghed 1, Jnflammation 1, Kopper 1, Pleuris 1, Slag 7, Sprinkler 1, Tærens Syge 10, Uangivne Svagheder 3, Vattersot 4. Vexel=Coursen for i Dag er den samme som i Fredag Avisen. Ava TISSETS. Philosophers Jdeer til Kundskab om vor Art og til Gla9de over den, ved Tyge Rothe, første Deel, er nu fordi fra Pressen og bekommes hos Agent Gyldendal, i Gaarden No. 9. i Klareboderne, for 4 Mk. paa Tryk= og 5 Mk. paa Skrivpapir Ja jeg har paataget mig Forlaget af Hr. Magister Münter Efterretninger og Neapel og Sicilien, hvoraf det dansk Publicum allerede haver læst nogle Stykker i MaanedsskrivteMinerva; saa indbyder jeg det hermed til at understøtte denne Udgave med Subscription. Bogen skal udgives i to smaa Bin 8vo., ethvert omtrent 20 Ark stort. Det første skal indeholdt følgende Artikler: 1) Om Neapel; 2) Om Egnen omkring Nepel; 3) Om Justitsforfatningen og 4) om Kirkeforfatningen. Kongeriget Nrapel; 5) Om Palermo; 6) Fragmenter til Kundskab om Statsforfatningen i Sicilien; 7) Forfatterens Reise fra Palermo til Girgenti; 8) Beskrivelse over det gamle Agrigen tum; 9) Reisen fra Girgenti til Spracusaa. Artiklerne i det af det Bind skal være følgende: 1) Over Syracusals Ruiner; 2 Reise fra Syracusa til Catania, Bierget Etna og Messina; Om den Sicilianske Poeste; 4) Reise til Calabrien, og om det Lands Tilstand efter Jordskielvet. Hvortil da, som et Anhang skal føyes 1) Betragtninger over de italieniske Universiteters næ værende Tilstand, og Efterretninger og Kirkereformationen, adskillige italienske Stater; 2) Om Valdenserne i de piemontesisk Dale; 3) Enkelte og mindre bekiendte Efterretninger fra Jtalien Til hver Deel kommer i det ringeste et Kobberstik. Den først Deel skal udkomme henimod Mikkelsdag, og den anden saasnamuelig efter Mikkelsdag. Hver Deel kunde omtrent koste Subserbenterne 1 Rdlr. Jeg beder alle mine Venner og Velynderes samle Subscriptioner, da jeg med Fornøielse skal tilstaae dem de sædvanlige Provision. Kiøbenhavn, den 14de Junii 1788. C. C. Proft.