JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Efter endeel kolde Dage havde man i Messina den 15de Martii en meget delig Foraarsdag men som om Aftenen endtes med et heftigt, frygtelig buldrende Jordskjælv, der dog ingen Skade gjorde.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Den 10de April sneede det saa stærkt i Hannover, at man havde fuldkommen Kaneføre.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Medens man nu saa lang Tid har i mange europæiske Lande klaget over vedholdende Regnveir, har paa Landene mellem Fernambuk og Rio Janeiro i America hersket saadan Tørke, at Bække og smaae Floder ere udtømmede; saa Creaturene styrtede og Beboerne saae sig nødsaget at vandre til store Floder for at forskaffe sig Vand. Der hersker desaarsag største Mangel paa Levnetsmidler, da Vandmøller ne, de eneste man der have, ei har kunnet male; og man har sendt Skibe til Nordamerica, for derfra at hente Meel.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Adskilligt. Den tidt omtalte Røverbande, der opholder sig paa de italienske Grændser af Schweitz, skal nu bestaae af næsten 2,000 Mand. Det hedder endvidere at denne Røverbande i Særdeleshed bestaaer af Folk, der forhen har tjent under Napoleon, og at de commanderes af en forhenværende General Lerchi- og have særdeles Planer udtænkte, der dog maaskee snart ville tilintetgjøres. Mange synes dog denne Angivelse at være for overdreven.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Fallissementer. J Newyorik i Nordamerica har Schweitzer-Handelshuset Rossier og Roulet, med 800,000 Dollars, hørt op at betale.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Jndenlandsk. Anordning om en Jubelfest at holdes i Aaret 1817 til Erindring af Reformationen ved Dr. M. Luther. Vi Frederik den Sjette, af Guds Naade, Konge til Danmark, de Venders og Gothers, Hertug udi Slesvig, Holsteen, Stormarn, Ditmarsken, Lauenborg og Oldenborg, Gjøre vitterligt: At, som Vi erkjende Vigtigheden af det Gode, der tildeeltes Vort Fædreland ved den renere evangeliske Lære, og med landsfaderlig Glæde overskue denne Læres velgjørende Følger i de snart udløbne Tre Hundrede Aar; saa ville Vi og, at den inderlige Tak, der i Hjerterne ydes Alherren, fordi han gjorde saa vel mod Landets Slægter, skal gives Leilighed til at frembryde ved offentlig Lovsang og Priis i Hans Templer, og lydeligen at yttres paa ethvert Sted, hvor Hans blide Evangelium forkyndes. Vi paabyde derfor herved en Jubelsest i dette Aar, at holdes overalt i Landets Kirker, ved Kjøbenhavns Universitet, og i hver af de lærde Skoler, overeensstemmende med de Høitider, som vore Fædre andæg tigen holdte i Aarene 1617 og 1717, til Minde om Dr. Martin Luthers, Aar 1517 den 31te October begyndte, og af Forsynet kraftigen vedligeholdte Reformation i den christne Kirkes Lære.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Saa ville Vi og, paa det at denne Reformation Mærkelighed end nærmere kan vorde kjendt blandt meenige Mand, fra Almueskolerne lade uddeele et kort forfattet Skrift, hvori fornemmeligen den tilvoxende Ungdom kan underrettes om samme. Og da det er Os vigtigt, at den christelige Troesbekjendelse, som Dr. Luther ved Reformationen fremkaldte, aldrig skal glemmes, saa have Vi allernaadigst ladet foranstalte, at en nøiagtig Afskrift af den augsburgske Confession vorder trykt, saaledes som den oprindeligen blev overgivet i det latinske Sprog; hvoraf eet Exemplar anskaffes til hvert Pastorat, paa vedkommende Kirkers eller Kirkes Regning; og som dette forbliver ved Pastoratet, saa skulle Præsterne Mand efter Mand dertil være ansvarlige. (Fortsættes.)¬
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
(Af Dagsposten.) Kjøbenhavn, den 21de April. Jgaar Eftermiddag løb næsten hele Byen April. Henimod Klokken 3 1/2 gik Trommen igiennem alle Gader og Klokkerne istemte Brand. Det hedde: at der var Jldløs paa Vesterbroe, hvorved ikke blot en utallig Mængde Mennesker stimlede derud, men og Sprøiter og Slupper ilede did. – Ved nærmere Undersøgelse fandt man det Hele at være en Feiltagelse, foranlediget ved et rødt Flag, som fra en nye Gynge veiede og ved Blæsten stærkt bevægedes mod et Træe, hvorved Taarnvægteren blev forledet til at antage det for en Flamme.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
For nyelig betaltes her et hundrede Aspargeser med 30 Rbd. og en Potte Reier med 8 Rbd. - Dyre Lækkerbidskener!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
(Af Slagelse Avis.) Slagelse, den 20de April. Finderne af de i en Bakke paa Slotsbjergbye Mark den 3die October forrige Aar udgravne 3 Guldringe, for hvilke ere anseete, Drengene Niels Hansen og Hans Hansen af Kielstrup, og Fruentimmerne Mette Jensdatter, nu gift med Inderste Hans Sørensen i Kielstrup, og Jngeborg Nielsdatter, gift med Jnderste Jens Sørensen i Kirkestillinge, ere, ved kongelig allernaadigst Resolution og ifølge Forordningen af 7de August 1752, tilstaaet disse Ringes Værdie: 4964 Rbd. 87 s. N. B., udbetalt af den kongelige Casse. Da de ere fattige Folk, saa føle de dem saameget mere taknemmelige for den Kongelige Mildhed og Naade, formedelst hvilken de nu have Udsigter til at kunne blive, efter deres Stand og Stilling, særdeles lykkelige Mennesker. Ringene ere bestemte til Opbevaring paa Konstkammeret.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
(Af Jversens Avis.) Formedelst den Mangel paa rede Penge, der overalt erkjendes, og som har meget sørgelige Virkninger paa Agerdyrkning og Handel har man i Lollands Stift tænkt paa at faae oprettet en offentlig Laane indretning ved private Actier. I Januar Maaned er Extract af Planen forelagt Rigsbankens Bestyrelse, Efter foreløbig Underretning om, at Rigsbanken ikke havde noget imod saadan Jndretning at indvende, men endog vilde understøtte Stiftelsen, er Planen til denne Stiftelse fremlagt for vedkommende Øvrigheder, for at erholde Kongelig allernaadigst Sanction. Man venter længselfuld Udfaldet af et Foretagende, der synes at love megen Nytte for det Almindelige, naar det tilbørligen sættes i Værk. At mange, der eje disponible Capitaler, baade i og udenfor dette Stift, vil gjøre samme frugtbringende i denne Stiftelse, er sandsynligt, saasnart der ved denne og lignende Jndretninger sættes Skranker for Aager, der er bleven almindelig til Næringsveienes Ødelæggelse.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Man forventer at Exemplet vil blive fulgt paa flere Steder, til Gavn for det Almindelige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
(Af Ribe Avis.) Aarhuus. Langfredag faldt her en Dreng i Aaen, men blev reddet. Næste Dags Morgen fandtes en druknet Skrædersvend i Mølledammen; samme Dag faldt et sex Aars Barn i Aaen og druknede, uagtet alle Anstrængelser til dets Redning; selv. samme Dags Eftermiddag løb et Par Bønderheste løbske med en Vogn tæt udenfor Brobergporten, hvorved et Bondefruentimmer slemt blev forslaaet.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Den 22de April solgtes Specier paa Kjøbenhavns Børs til 33 Rbmk. - For Committeesedler blet givet (med Rente) 94 pr. 100. Obligationer. (uden Rente) 80. Norske Rigsbanksedler 27. Norske Speciesedler 24 a 25. Svenske Sedler 9. Mk. 4 s. a 9 Mk. 8 s. - Disconto 10 Procent,
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Bekjendtgjørelser. For stor Altergang i Anneret bliver sidst Gudstieneste i Mariboe, Klokken 1 1/2 Søndagen den 27de dennes. Hereftet holdes den først i Mariboe, indtil nærmere Anmeldelse skeer. Mariboe, den 24de April 1817. J. F. Boeck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Onsdagen den 23de dennes begyndte Hr. Mechanicus Steding sine Forestillinger i Nakskov, og agter at opføre ugentlig nogle Stykker. Han haaber de vinde Publicums Tilfredshed. Fra Nakskov agter han at reise til Langeland.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Tirsdagen den 6te Maji førstkommende bliver Generalforsamling i Falsterlands Klub, om Eftermiddagen Klokken 7.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
En Vindovn med Rør, helst en to Etage, ønskes strax tilleie. Addresse-Contoiret anviser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Auction. Tirsdagen den 29de d. M., Formiddag Klokken 9 slet, bliver, ved offentlig Auction, paa Rudbjerggaard bortsolgt: endeel Meubler, Sengeklæder og andet Jnventarium, afdøde Kammerherre Knuhts Stervboe tilhørende, samt det ved bemeldte Gaard værende Hollænderie, bestaaende af omtrent 30 Stykker Kjøer, med de til samme henhørende Redskaber. Nakskov, den 19de April 1817. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Onsdagen den 30te dennes, om Formiddagen Klokken 10, ladet Undertegnede foretage offentlig Auction over 28 Stykker Aars Sviin og Halvaarsgrise, samt et Qvantum Svine Ærter. Conditionerne erfares paa Auctionsstedet, hvoriblandt er denne at Credit gives til Mikkelsdag førstkommende. Knuhtenborg, den 17de April 1817. Christensen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Efter Fleres Begjæring bliver sidst i denne Maaned over Løsøre afholdt offentlig Auction her i Byen. Enhver, der ønsker at indsætte noget til Salg ved denne Auction, ville behage at henvende dem til Undertegnede, der skal føie Anstalt for Modtagelsen med videre af Enhvers Gods. Dagen naar og Stedet hvor Auctionen afholdes skal nærmere blive bekjendtgjort. Nyekjøbing paa Falster, den 16de April 1817. Fog, constitueret Byefoged m.v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Forpagtning. Da Forpagtningen af Capellan Gaarden i Thore bye, med tilliggende Jorder, er udløben til 1ste Maji anstundende, saa bliver, i Følge Stiftsøvrighedens Ordre, bemeldte Capellan Gaard ved offentlig Auction opraabt til nye Bortforpagtning paa ubestemt Tid Mandagen den 28de April førstkommende, Klokken 3 Eftermiddag. Auctionen foretages i Gaarden selv, hvor Conditionerne skulle vorde bekjendtgjorte. Østerullev Præstegaard, den 15de April 1817. J. Sidenius. Skifter.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Da den første Fredag i Maji Maaned er en Helligdag, saa bekjendtgjøres: at Skiftesamlingen i Kammerherre Baron v. Knuhts Stervboe udsættes.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
fra bemeldte Dag til Fredagen den 9de Maji d. A., ved sædvanlig Tid.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Administrations-Commissionen for Kammerherre Baron v. Knuhts Stervboe, den 22de April R. v. Jessen. Dons. Pontoppidan.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Jndkaldelser.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Om Nogen maatte have Fordring til Stervboet ef er afgangne Consumtionsbetjent Niels Mariager her i Byen, ville de anmelde samme, inden 12 Uger, til undertegnede Skifteforvalter. Mariboe, den 22de April 1817. Møller. Drei Madera, Rhinsk Viin, rød Viin, gammel Viin, gammel Rom, Conjor, Viinæddike, extra gode Svedsker, Rosiner, engelsk Sennep, beskaaren og ubeskaaren Postpapiir, Biekube Papiir, med flere Varer, faaes hos Knudsen. Ein sogut wie nenes Contra F. Claver ist ben mit zu haben, für 200 Rbd. Selbiges Clavier ist nur wenig gebraucht und braun laquict, ohne die geringste Fehler. Nyekjøbing, 13 April 1817. Braase, Musiklehrer. P. C. B. Formedelst agtende Bortreise herfra Byen, er mit her i denne Byes Graaebrødre Gade, tæt ved Torvet beliggende, og af 10 Fag Forhuus og 9 Fag Baghuus bestaaende Huus, indrettet til 2 Familier, med deri værende 4 Jernvind- og Bilægger=Ovne, med tilliggende Hauge, hvori 16 gode og fine Frugttræer, et godt planksadt Vandsted, samt i Byens Marker omtrent 2 Tønder Pløieland med mere, at faae tilkjøbs eller i Leie fra 1ste Junii d. A., hvilket herved for Lysthavere behagelig bekjendtgjøres. Mariboe, den 17de April 1817. P. C. Bøye.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-25
Rigaer Sæde-Hørfrøe, sund og velrenset Rug, samt et Partie Raigræsfrøe er daglig at bekomme hos Bøye i Mariboe.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
No. 33. Lollands Falsters Stifts 11te Aargang. privilegerede. Kongelig Efterretninger, Addresse-Contoirs med Ride-Posten, som forsendes. den 29de April 1817. Tirsdagen. Redigeret, trykt og forlagt af C. C. Schultz, privilegeret Bogtrykker.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Udenlandsk. (Af Hamb. Corresp., L. d. Børsen og Polit. Journ.)
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Frankrig.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
J Bourges har Fanatismen og Bigotteriet naaet den Høide, at Adskillige, især unge Folk, have besluttet at opbrænde – tænk engang. –4 fuldstændige Exemplarer af Voltaires og Roussenus Mesterværker. Den forhenværende kongelige Procurator Fualdes er om Aftenen den 19de Martii i Rhodet bleven myrdet og kastet i Floden Aveyron, hvor han den følgende Dag fandtes. Adskillige Mistænkte hæftedes. En Huusfader styrtede sig i Paris ud af Vinduet i tredie Stokværk, og faldt paa en forbigaaende Commissair, hvis Arme derved bleve brækkede, imedens den Faldende slap med ubetydelig Skade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Første Paaskedag kom en Mand, som man holder for en Huusbetjent hos Kongen af Nederlandene, til en Gjæstgivergaard i Paris. Næste Morgen forlangte han en Ragekniv, for, som han sagde, at barbere sig, men skar Halsen over dermed.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Tydskland. Nøden tager i Frankfurt om Mayn mere og meere Overhaand; det sexpundige Brød koster vel endnu kun 41 Kreuzer; men nye Stigen bebudes; Høsten Udfald er uvist, Veiret bestandig ugunstigt.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
En Betient hos et fornemt Huus i Würtzburg havde forladt det og var mistænkt for et Sølvtyverie; Politiet i Frankfurt om Mayn fik Signalementet paa hom. En af dets Personale traf paa Gaden et Menneske som havde Lighed med den Signaliserede. Han spurgte om Pas eller andre Papirer, og da den Tilspurgte intet saadant kan fremvise, bringer Politiebetjenten ham til Vagten. Underveis trækker den Arresterede en Ragekniv op af Lommen, og søger dermed Halsen paa Politiebetjenten, men denne holder Haanden for og slipper med at miste en Finger. Den Arresterede vender da Kniven mod sig selv, giver sig et Snit i Struben og stytter død til Jorden.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Den Konst at tigge: Grev Zichy i Wien lod, ved sine Betientere, 40 Gadebelere bringe i sit Pallads, som han beværtede med en vel tillavet Rumfordisk Suppe, der var blandet med Kjød. Han lovede tillige, at bespise dem daglig med ovenmeldte Suppe, ja gav dem endog Tilladelse til at medbringe deres nødlidende Medbrødre, men de sagde mange Tak ikke en eneste indfandt sig. – En blind Tigger giver daglig en Kone 4 Gylden for at ledsage sig omkring Byen.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Storbrittannien. Næsten paa alle Markederne i de nordlige Grevskaber er Hvedeprisen falden fra 8 til 4 Shilling, pr. Qvarteer (omtrent 2 Tønder.)J Derry Floden ere adskillige Skibe, lastede med Hvede, ankomne fra Neworck.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
J Grevskabet Dublin er det meget uroligt, og Politiet maae opbyde Alt, for at holde Orden og Fred vedlige. 11 Fanger, der vare dømte til Landsforviisning, have fundne Leilighed til at tøfle fra Arresten i Chelmford.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Naturbegivenheder. Det foromtalte Jordskjælv i Pampelona og Barcellona den 18de Martii mærkedes samme Dag i Lerida, Saragossa og Madrid, i Saragossa nogle Minuter for, i Madrid en halv Time sildigere end i Barcellona, men begge Steder stærkere end her. J Saragossa faldt ved Stødet et Malerie i den hellige Jomfrue deel Pilars Capel under Messen ned, til Forskrækkelse for de Tilstedeværende, hvilke strax flygtede ud af Kirken o. s. v.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Jndenlandsk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
(Af Udgiveren.) Mariboe, den 28de April. Den 25de, men især den 26de, om Morgenen, fandt her et grueligt Uveir Sted med Orkanstorm, Hagel, Snee og en bidende Kulde. Endnu i de tvende paafølgende Dage har det været særdeles koldt. Luften hænger idag fuld af Snee og Hagelskyer.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Løverdagen den 19de dennes bleve Hr. Pastor Theil i Fuglsøe og Jomstue Wichmann sammesteds ægteviede, og Søndagen den 20de Hr. Forvalter Bagger og Jomfrue Madsen paa Høybyegaard.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Den 25de April afbrændte et Huus i Bjernæs paa Lungholms Gods. Endeel af den liden Jndboe blev et Rov for Luerne.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Jdag ankom hertil fra Nakskov de første Hornfisk, Uagtet de vare kun smaae, kostede dog Parret, 3 Rbmk.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
En Bonde i Taareby, Landet Sogn, under Grevskabet Christianssæde, ønsker at en Hesteven vilde meddel ham et Middel, der er probatissimum, til at jage den hele Trop af Luus i Landflygtighed, som have indqvarteret sig paa alle hans Heste.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
En stor norsk Baad forulykkedes ved at støde paa Sprogøes østre Red, Natten imellem den 15de og 16de dennes, Mandskabet blev reddet, og Banden med dens indehavende 3000 Bord, bestemt til Agen Suhr i Nyborg, skal siden være indbjerget til Skjelskjør.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Fra en norsk Skonnert, som anløb Nyborg den 10de April, faldt en Matros overbord og druknede. Hans Navn var Jørgen Svertsen, havde hjemme i Tvedestrand, hvor han efterlader sig Kone og 2 Børn.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
(Jndsendt.) Skarp Lund. Les beaux esprits se encontrent – det vil sige: den samme Aand viser sig paa forskjellig Maade: Vist nok en frie Oversættelse – men efter den samme Regel, hvorefter man paa nyeste Mode overfærMen den Renconter Snorros Vers. tre som her egentlig skal tales om, findes i Kjøbenhavns nyeste Skilderie No. 28, trykt i dette Aar Der seer man først den bagerste Ende af Aandesee, rens Pegepind, hvormed han troer at mørbanke sin Modstander, saaledes at denne i lang Tid ikke skal røre sig, Quod Dii Avertant, Ved de raske og forunderlige Sving, som denne Pind giør, bliver det umueligt strax at see, hvad det egentlig er Personen fører i Haanden. Man maae altsaa lig Philosophien, over den Sandhed, som gaaer i Stykker (see Dannevirke 11, 1 – 25) gjøre en Syllogismus a Posteriori o. ab effectu ad causam. Skal man altsaa slutte fra den Maade hvorpaa den saakaldte Pegepind viser sig, fra det den kaster og sig, saa skulle man troe, at den havde tre Ender. Andre ville maaskee troe, at det er sal. A. F. Reisers arvede Stok; men ved nøiere Eftersyn bliver det temmelig tydeligt, at det er et Kosteskaft, og just det selvsamme Kosteskaft, hvormed man i den nyere Tid vises tilrette i Philosophie, Logik, Æsthetik, Historie, Mythologie, altsammen af en og samme Aand. Aandeseeren vil vist ikke tage ugunstig op, at man betitler ham med dette Navn, da han jo siger og sig selv, at han førend Pogen kunde væve, Sig did opsvang, hvor Aander svæve; thi han har ventelig ikke lukket Øjnene i Farten, helst da han vist red paa sin Pegepind, i Selskab med Damer, fra den Skueplads, der nu er forflyttet fra sit rette Sted, til vore Nedpositions Blade; Paa denne Plads lærte han sandsynligviis det Sprog, han nu fører, og man maae lade ham, at han har profiteret af Reiser. Han veed da og fra Bloksbjergs Skove, at som man raaber i Skoven saa faaer man Svar.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
J meerbemeldte Skilderie ovenmeldte No. møder man dernæst et andet Stykke, som handler om Markedernes Afskaffelse i de smaae Kjøbstæder. Hvilke ere da de større og hvilke de smaae, Dette Stykke har, som alle fornemme Væsner, havt en Forløber, der anmeldte dets Komme; men da den lærde Redacteur at den Vest-Sjællandske Avis havde vovet at opkaste Tvivl om det kunde være raadeligt og rige tigt at afskaffe Mekederne: saa decideres nu her i Sagen, og der i faae Linier. Formodentlig er denne Forfatter en gandske anden Person end Rytteren, man kan formode, at det er hans virkelige Overbeviisning, at Markederne ere skadelige, og da han desuden fører et andet Sprog end denne hersens, saa bør han ogsaa svares i et andet Sprog.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Forfatteren af disse Linier, skjøndt boende paa Landet, har ikke i mindste Maade enten Nytte eller Skade af Markederne, men han har efter sin Stilling været forpligtet til, at skaffe sig Kundskab om, baad der er gavnligt og skadeligt for Landalmuen, som ogsaa for Kjøbstæderne; Man maae tvivle om, at dette er Tilfældet med Forfatteren af Forslaget: han vilde da vist betænkt sig paa, saa gandske at bryde Staven over en Jndretning, der ved Aarhundredets Hævd er sammengroet med Bønders og Borgeres Væsen og Stilling. – Med Hr. Bastholm maae man ansee Markederne for uskadelige Folkeforlystelser og Forsamlinger, hvor man dog engang seer Almuen i sit rette Es, og dette er en Sag af yderste Vigtighed, ikke blot for Menneskegrandskeren, men ogsaa for Statstyreren. Fra denne Side har man kjendt Markederne i mange Aar og i alle de danske Provindser. Jkkun der, hvor Politiemesteren, ikke svarer til sit Navn, kan Markederne blive skadelige for Moraliteten. Det er meget vigtigt, at Staten bør afværge, at der ikke er Kroer, Dandseboder og Skjænkestuer i hver en Vraae; dette har den ogsaa ved gode Politielove gjort, og naar vedkommende Embedsmænd gjøre deres Pligter, er der fra denne Side intet videre at ønske. Men det er antaget som Princip i alle oplyste Stater, at Regjeringen ogsaa bør sørge for uskyldige Folkeforlystelser; thi uden disse bliver Nationen træg og mistroisk, ja staaer endog Fare for at troe paa Aande seerne. Her til Lands og i den største Deel af Tydskland og Frankrig ere de aarlige Markeder blevne til Folkeforlystelser, og det ville være yderst vanskeligt, at finde paa en bedre og mere passende, da denne tillige fremmer flere nyttige Hensigter. At de Varer, som falbydes paa Markederne, skulde være slettere end man vilde erholde dem, naar disse bleve ophævede: det paatvivles, thi hvor der er større Concurrencet af Varer, er det netop de slette, som blive usolgte; og Ordsproget: "Naar Narre kommer til Torv faaet Kræmmeren Penge", gielder saavel som alle Kræmmerkneb, enten der er Marked eller ikke. Ved at ophæve Markederne vilde man kun bidrage til, at give Landboerne endnu mere i de Handlendes Vold, og da forsvandt af det danske Tungemaal det Ord Markedspriis, der er af en meget vigtig og virksom Betydning. – Man kunde fristes til at troe, at Markedsfienden har betænkt. Naar han først faaer Kjøbstædernes Opkomst sat i Gang ved Markedernes Ophævelse – da at sætte sig ned i en lille Kiøbstæd, for at gavne dens Omegn med de bedste Varer til billigste Priser; han vil da vist ogsaa samme Omegn foranstalte Almueforlystelser, ved hvilke Nysgierrighed og Sandselighed slet ingen Rolle spiller, og raades hannem da, at anmode Aandeseeten om at forfatte Planerne til desligeste. Som dette skulle afgaae, seer jeg af No. 29, at jeg ikke havde havt nødig, at laane Hr. L. H. min lille Finger – men skader ikke især da jeg tillige seer, at den ærværdige Hr. J. i Odense, hvor dog Sommermarkedet er et af de interessanteste i Danmark, synes at Markederne ere overflødige.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Ved Liigbegjængelsen i Nakskov den 21de hujus, faaes paa Kisten et Gravskrift, med Motto: Hespe ris tristes (?). En læg Mand, som formoder, at en sublim Lanke maae ligge skjult i disse uforstaaelige Ord, anmoder herved Forfatteren af samme, at opløse denne philologiske Gaade.
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
Natten til den 21de dennes skeete Jndbrud hos Hr. Kjøbmand Pohler i Rødbye, ved at udtage nogle Ruder af hans Krambod Vindue; men da Vinduet var forsynet med Skaader indenfra, maatte Tyven nøies med det Lidet der var ophængt i Vinduet. Jngen Under at slige Jndbrud kan finde Sted, da den natlige Opsynsmand kuns opfylder sine Pligter nogle enkelte Gange om Aaret, og det ved Dagen med Kurven i Armen!
Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1817-04-29
(Af Kjøbenhavns Skilderie.) Kjøbenhavn, den 26de April. J disse Dage have vi havt en overordentlig Storm. Paa Landevejene syntes Alling indhyllet i Sted. Paa Helsingøers Rhed skal det ligge 250 til 300 Skibe, der i denne Storm ikke kunde komme bort for Modvind 1/2 - Landmanden klager over Mangel paa Bæde, nu da Vaarsæden nyeligen er bleven lagt.