JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyllandsposten, 1840-07-17
Til de ærede Abonnenters Efterretning tjener, at istedetfor de tvende Nummere, som den 3die og 10de d. M. ei udkom, vil i Halvaarets Løb tvende andre vorde leverede Endvidere bemærkes, at forøget Tilgang paa mit Blad, siden sidste Bekjendtgjørelse og tvende Nummeres ugentlige Udgivelse, sætter mig istand til at opfylde dette mit kjære Ønske, idet jeg haaber, at endnu flere af mine Medborgere, ved mere enkelt at holde Bladet, ville bidrage til at opretholde en Folketidende, hvor Redactionen, imod saa yderste billig Priis, har foretaget en Fordobling af Bladets paaløbende Udgifter, hvilket i saa Tilfælde snarest mulig bedes anmeldt hos vedkommende Commissionairer. Redactionen. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-07-17
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-07-21
En viis, fædrelandsksindet, for Landets Vel aarvaagen Regjering indsaae, at det Raserie, hvormed man især til en vis Tid foer frem mod Skovene, burde sættes Skranker, udstedte i den Henseende Anordninger, hvis velgjørende Øiemed ei kan miskjendes, og stræbte paa forskjellige Maader, inden Danmarks Enemærker at opmuntre og fremme den Forsteultur, som alt havde bragt andre Lande væsentlige Fordeele. Men endnu var det stedse kun Faa, der vidste at opfatte, og endnu Færre, der vidste at realisere den nyere Tids skjønne Jde til Skovenes Regeneration; kun altfor Mange vedbleve endnu, saavidt de turde, at følge det gamle Ødelæggelsessystem, eller behandlede dog deres Skove uden Orden (Sluttes.) og Plan. For Norge, bestemt at afsynges paa Himmelbjerget d. 1ste August 1840.
Jyllandsposten, 1840-07-21
Melodien. Norsk Bondevise. Op af Nordhavs dybe Vande kneiser Landet, hvor sin Trone Frihed reiser. Høit fra vilde Fjelde. Styrtes Fos med Vælde; Mægtig Skov foruden, Malm forinden Men i Dalene Naturen smiller, Kvæget blødt i Blomsterenge hviler, Huset trygt bag Skrinten, Gutten født hos Gjenten, Kraft og Kjærlighed sig sammenslynge. Skaal for gamle Norges Kæmpefjelde. For det Folk, som i forynget Vælde Frie Marker pløie, Som de Bølger høie. Norges Hæder fast som Klippen stande. S. S. Blicher.
Jyllandsposten, 1840-07-21
Ved Uldmarkedet i Randers den 2den og 3die Jul var til Magazinet indleveret: Fra Jordegodseierne og andre Landboere af Faar af spansk Race 7750 Pd.; fra Jordegodseierne og andre Landbrugere af Faar af blandet engelsk Race 5,035 Pd.; fra Landboere almindelig jydsk, men for største Deel sorteret Uld 3420 Pd. Almindelig jydsk Uld, indleveret af nogle Handlende, 11,500 Pd. Jalt 27,705 Pd. - Deraf blev solgt paa Magazinet; Spansk Raceuld: 150 Pd. a 64 s., 4,200 Pd. a 58 1/2 s., 630 Pd. a 54 1/2 s., 300 Pd. a 53 s., 100 Pd. a 52 s., 140 Pd. uvasket af 41 s., er 5,520. Blandet engelsk Raceuld 2,635 Pd. a 48 s., 1,040 Pd. a 46 s., 1,255 Pd. a 44 s., er 4,930 Pd. Almindelig jydsk Uld, dog meest forteret, indleveret fra Landboere: 50 Pd. a 46 s., 470 Pd. a 45 s., 130 Pd. a 44 1/2 s., 1,250 Pd. a 44 s., 310 Pd. a 43 1/2 s., 250 Pd. a 43 s., 370 Pd. a 42 s., 590 Pd. a 41 1/2 s. (intet usolgt) 3,420 Pd. Jalt solgt 13,870 Pd. Usolgt blev, hvorpaa dog var skeet Bud, Spansk Raceuld 2,230 Pd. Blandet engelsk Raceuld 105 Pd. Den af nogle Handlende indleverede alm. jydske Uld Uagtet de ovenfor anførte Priser, ere nogle lavere end de tidligere paa dette Marked obtinerede, som Følge af de overalt nu stedfindende ugunstige Conjuncturer for Uldhandelen, saa antager man dog, bemærker Randers Avis, at Udfaldet af Markedet her var efter Omstændighederne ei ufordeelagtigt for Producenterne.
Jyllandsposten, 1840-07-21
Forinden Dagvognspassagen var begyndt mellem Viborg og Aarhuus havde det været meget hensigtsmæssigt, om denne Landevei først havde erholdt de høist nødvendige Udbedringer, som sammesteds aldeles mangle. Flere Reisende have derved seet sig nødsagede til at klage, og endog paa Postkarlenes Timesedler at besvære sig over denne Routes vanskelige Passage, Ønskeligt var det, at vedkommende Justitsbetjente, gjennem hvis Jurisdictioner denne Landevei løber, noget oftere vilde tage samme i Øiesyn og alvorligen paalægge Sognefogderne, ved den almindelig skjødesløse Jordopkastning fra Grøfterne, paa det nøieste at bortrive alle Steen, større og mindre, da disses uforsvarlige Henliggen paa Veiene afstedkomme idelige Huller og saaledes ødelægge Veien. Det er alene ved Hjælp af passende Afrunding og ugentlig Bortriven, af Steen og Sammenskovlen af Hjulsporet, at Veiene kunne afgive de Kjørebaner, man med Grund kan fordre, og enhver somhelst Forsømmelse af saadanne Foretagender, især paa Landeveiene, hvorved det Almene meest lider, er dobbelt at bebreide de vedkommende Autoriteter; et Exempel paa, hvor god en Landevei ved saadan Vedligeholdelse kan være, erfares af Veien fra Spørring Kroe til Aarhuus, som endog er behageligere at kjøre paa, end paa Chausseen. Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbd. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-07-21
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-07-24
Franosse ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. Aarg. Fredag d. 24. Juli 1840. No 31. Maa trykkes. Fleischer.
Jyllandsposten, 1840-07-24
De betydelige Saa= og Planteskoler, der i forskjellige Grevskabets Egne ere anlagte paa dertil beqvemme Steder, ere nu saaledes forsynede, at de fremtidigen meget vel aarligen kunne afgive et saa stort Antal kraftfulde Planter, der alt eengang ere omplantede, som maatte være tilstrækkelig til Beplantning af over 100 Td. Land. Enhver vil kunne skjønne, at dette ikke en overdrevent, naar det tilføies, at der i Planteskolerne paa Frysenborg Gods nu findes over 700,000 Stk. af saadanne 3 a Haarige Planter, paa Harholm over 500,000, ved Boller over 80,000, ved Veile Fjord over 95,000, tilsammen over 1,375,000 Stk., hvori dog ikke er indbefattet det Antal af mange Tusinder af alle Slags Naaletræplanter af forskjellig Alder, som findes i Saa= og Planteskolen i Frysenborg Have under den for sin Duelighed og Virksomhed hæderligst bekjendte Gartner Kochs Bestyrelse. Om ogsaa ikke af saadan Udstrækning og Betydenhed, som hine store Naaletræanlæg, er dog Løvculturen, ingenlunde at ringeagte, idet deels mange smaae Aabninger i Bøge= og Egeskovene ved Tilplantning af unge Løvtræer ere udfyldte, men ogsaa større Strækninger, f. Ex. ved Boller og Møgelkiær, et Fladerum af omtrent 70 Td. Land, en Deel alt i Aaret 1819, en Deel senere 1835 ere blevne besaaede med Agern, og som de kraftigen fremstræbende alt meget høie unge Ege frembyde det yndigste Skue og vække de gladeste Forhaabninger, saaledes ville de engang i sin Tid, idet de yde Grevskabets fremtidige Besiddere riigt Udbytte, staae som et skjønt og talende Mindemærke om Grev Christian Frys's Flid og Virksomhed, som om hans omhyggelige Forsorg for ufødte Slægter. Lad Ertset og Marmoret tie - Træerne skulle tale.
Jyllandsposten, 1840-07-24
Himmelbjerget. maa nu af Jyderne bestiges d. 1ste August, derom er Bjergets retsindige Eier ligesaa enig som Jyllands Barde, hvem vi skylde Tak for denne skjønne Jdee. Jfølge Skrivelse af 7de dennes til Gaardeier Peder Nielsen erholdtes efterstaaende Svarskrivelse, som viser, at denne er tilfreds med den særdeles billige Godtgjørelse af 40 Rbd., som vistnok er det Mindste, han kunde forlange for den Uleilighed og Beskadigelse Ved Siden af Greven selv bor her og nævnes med fortjent Berømmelse Overførsterne Wiinholt (1/4 1833) og Gotsche, af hvilke hiin begyndte, denne Aar forAar med stedse udvidet Virksomhed fører det store Værk dets Fuldendelse imøde, begge Mænd udmærkede ved Talent, Jndsigt og levende Jnteresse for deres Fag, Vegge hædrede, som de fortiente, med Grevens fulde Tillid, fordi denne erkjendte i dem at have fundet, hvad han søgte, de rette Organer til at gjennemføre den store Jdee. paa Græsningen, som ved slig Samling ei kan undgaaes. For at nu ingen videre Vanskeligheder skal lægge sig iveien for dette vakkre Folkemøde, tillader Redactionen herved at foreslaae, at enhver Mødende, imod Betaling af 8 Skilling Tegn, som indbetales til en dertil distinqueret Jnkassator ved Ankomsten, forsynes med et Adgangskort, af hvilke Penge saaledes paa selve Festdagen de 40 Rbd. kan blive udbetalt til Bjergets Eier. Skulde Summen ei derved udkomme, maatte Paalægget forøges, og hvad der muligt over Summen indkom, kunde anvendes til et eller andet passende Brug. At Enhver gjerne under Peder Nielsen Fortjenesten af Beværtningen, er naturligt, ligesom at Enhver derfra afholder sig paa dennes Eiendom. Det samme Musik korps, som ifjor indfandt sig, ventes ogsaa dertil iaar.
Jyllandsposten, 1840-07-24
Vi ville saaledes haabe, at denne nationale Samling ret af mangfoldige Fædrelandsvenner vil blive festlig holdt paa næstkommende 1ste August!
Jyllandsposten, 1840-07-24
Som Svar paa Redactionens meget Ærede af 7de dennes, undlader jeg ikke at meddele: at jeg med Fornøielse vil indrømme Himmelbjerget til Brug ved den forehavende Folkefest i August d. A.; men da dette vil medføre betydelig Skade paa Græsningen saavelsom andre Ting der i Nærheden, og jeg derhos ikke vel kan taale at gjøre nogen Opoffrelse i den Henseende, saa maa jeg derfor begjære en billig Erstatning, som ei kan være ringere end 40 Rbd., der kun er en Ubetydelighed, naar de lignes paa Enhver; men det bliver en Hovedbetingelse herved, at disse Penge betales mig forud, eller og at jeg stilles antagelig Sikkerhed for, at de skal vorde erlagte den Dag, Festen holdes; thi det vilde være forbundet med altformegen Vanskelighed for mig at indkræve disse hos enhver Enkelt, da Bjerget er uindhegnet og ikke kan aflukkes. For Beværtningen vil jeg selv sørge, og det er derfor en Selvfølge, at ingen Anden ved denne Leilighed der kan tilstedes nogen Udskjænkning eller Falholdelse af Fødevaret, med mindre man derom træffer nærmere Aftale med mig. Himmelbjerggaard pr. Nye, den 12te Juli 1840. Ærbødigst Peder Nielsen.
Jyllandsposten, 1840-07-24
(Jndsendt.) Motto: Bedøm ei Druens Smag. efter dens glimrende Udvortes! Tak, gode Christen for Din Trøst, hvori jeg kjender Venskabs Røst. Vor Skjæbne blev jo ogsaa lige i hvad den Klubcommers angaaer, thi her som overalt man staaer i Baand og maa for Lune vige. af De, som Borgerværd ei ændser, hvis Selvtillid ei kjender Grændser og mageløse Despoti ei taaler, at der handles fri selv udi Bagetelleri. Man samler, hverver Stemmer, som selv Klubben var en Helligdom, hvor man kun Enkelte kan taale, og jeg maa tilstaae det er sandt, der gives visse Folk iblandt, med Hvem man sig ei gjerne maaler. Naar Mikkelsnovs han gaaer omkring, fortæller Logn og store Ting. og dygtig procurerer, man frygter da den store Mand og tænker, han Dig skade kan, hvorfor man strax changerer. Du spørger, hvad jeg syndet har Saagu det veed jeg ei, min Fader, man kan ei Alle tækkes. Jeg rolig gaaer min egen Vei og ved en slig Kabal kan ei. mit gode Lune svækkes, som Du, jeg trænger ei til Sligt, Man hjemme samler mindre Gigt. Din VenRenier.
Jyllandsposten, 1840-07-24
Nyheds=Post. Den 9de dennes blev Adressen til Kjøbenhavns Borgerrepræsentanter, underskrevet af 1240 af Stadens Borgere og Jndvaanere, overrakt Borgerrepræsentanterne, der vare forsamlede i deres ordinaire Møde. Adressen lyder saaledes: Det er en dybtfølt, en hellig Pligt, vi skylde vor ophøiede Konge, vort elskede Fædreland, Eder, hæderværdige Borgerrepræsentanter, og os selv, som vi herved efterkomme. Enstærk, en uimodstaaelig Trang opfordrer os til lydeligen at udtale, og høitideligen at erklære, at den til Hs. Majestæt i Anledning af Kronings- og Salvings=Acten af Eder vedtagne og igaar Allerhøistsamme overrakte Lykønskningsadresse har fundet almindelig og trøsterig Gjenklang i vore Hjerter. J have ved i den at tolke længe nærede Ønsker og Forhaabninger opfyldt vore Forventninger til Eder, Hovedstadens Borgerrepræsentanter, og aldeles handlet i den Aand, som besjæler os."
Jyllandsposten, 1840-07-24
Det bemærkes i Anledning heraf i Khvnsposten: "Flere af Khuus. Borgerrepræsentanter forlade nu snart Staden for at repræsentere den i langt betydningsfuldere Anledning end ved hiin Lykønskningsadresse, og Ingen behøver til Lykke at befrygte, at disse Mænd, som deres Medborgere, i Erkjendelsen af deres Characteerfasthed og politiske Tro og Tænkemaade, have valgt til at repræsentere dem baade naar det gjælder Stadens og Statens Anliggender og Jnteresser, noget Øieblik ville svigte den Tillid, som alle Retsindige i høi Grad nære til dem, og som de allerede have givet saamange Beviser paa at de fortjene." Endvidere hedder det: "Der er blevet anvendt endog de smaaligste Midler til at fraraade Khuus, næringsdrivende Borgere at underskrive denne Bevidnelse paa deres Overeensstemmelse med Borgerrepræsentationens Fremgangsmaade, og disse Midler have desværre ikke været uden Indflydelse, men uagtet man saaledes ikke bluedes ved at søge at opvække den meest indskrænkede Egennytte og Serviskhed, til at fornægte den egne bedre Overbeviisning. saa har dog netop af de næringsdrivende Borgeres Klasse en stor Mængde indsigtsfulde Mænd underskrevet Adressen.
Jyllandsposten, 1840-07-24
- ikke blot i Odense er man betænkt paa ÆresporteAllerede paa Deres Majestæters første Dagsreise fra Sorgenfri til Roeskilde ville de passere en saadan kort udenfor Roeskilde. Roeskildenserne ere imidlertid ikke saa langt fremme som de gode Othinienser; thi hine have endnu ikke ret faaet begyndt paa deres Port, uagtet de ogsaa agte at træffe andre festlige Arrangements, f. Ex. en Velkomstsang fra en ved den eventuelle Æresport liggende Høi. Vi ville ønske Provindsialerne ret megen Ære, Lykke og Fornøielse af deres Æresporte. Navnligen ville vi haabe, at Forsynet vil afvende et saadant Uheld fra dem, som iblandt andre for nogle Aar siden ramte en vis jydsk By i Anledning af en af Frederik den Sjettes Reiser. Her hændte det sig nemlig, at man, for at faae Kongen til først at passere en heel stadselig og kostbar Æresport, viste saalænge uden om, at ingen Anden kom igjennem Porten end den Sidste i Suiten en Skriver paa Amtstuen. (Khvnsp.)- At enkelte Medlemmer af det kgl. Theaters Personale i denne Sommer agte at foretage en Kunstreise i Jylland, glæder man sig almindeligen til. Man seer af offentlige Blade, at Selskabets Repertorium forholdsviis er vel udstyret, og at der blandt Andet agtes givet: Enten elskes eller døe, en Hytte og hans Hjerte, et Eventyr i det Grønne, "Amors Geniestreger og fl. Smaastykker, ligesom Cachucha, rimeligviis vil blive dandset af Jfr. P. Fredstrup - dette er vistnok altsammen herligt, men hvor vilde ikke Jyderne pludseligen faae Hjerteklappelse om paa eengang Fru Heiberg gav os den henrykkende Emilies Hjerteklappen!" Dog derpaa kan man ei tænke med roligt Blod. Ogsaa Jnstructeur Nielsen og Phister, agte at forene sig med Selskabet.
Jyllandsposten, 1840-07-24
- J den literaire Ende af Khuus. Adresseavis har Pastor emer. Faber lade indrykke en Opfordring til Medborgere i Anledning af (som han kalder den) Qvasiadressen, der var henlagt hos Boghandler Reitzel, hvori han blandt andet siger: "Ligesom jeg herved bør tilstaae, hvorledes jeg anseer den ovennævnte og brugte Fremgangsmaade at stride mod Grundsætningerne for en aldeles republicansk Forfatning, kan den billigen ansees for end mere lovstridig og skammelig i en monarkisk, og erklærer jeg Enhver den, der benytter ulovlige eller skammelige Midler til at ville gjøre sine egoistiske Meninger gjældende, for en sand Folkeforforer og Urostifter."
Jyllandsposten, 1840-07-24
Den 8de de vilde Beboerne af det 147de holsteenske Valgdistrict for Landboere afholde en Forsamling paa Wilhelminehøi, for at opsætte Petitioner til Stænderforsamlingerne, men da den tilstedeværende Klosterprovst, Grev Reventlow, som Politiøvrighed, forbød at deliberere om Petitioner, der tilsigtede Forandringer i Forfatningen eller Forvaltningen," saa gik man med uforrettet Sag fra hinanden; men samledes igjen i "Dorfgarten (paa Amtets Gebeet) og besluttede her at indgive til forestaaende Stænderforsamling to Petitioner om Skattebevillingsret, og "Ministerialforvaltning."
Jyllandsposten, 1840-07-24
Under Overskrift En Oldings Tanker, findes af Bogstavmærket H. W. i Viborg Stiftstidende følgende Linier: "Jngen Fyrste er stor, fordi han uindskrænket hersker over et vidtudstrakt Rige, byder over Millioner af sine Medskabninger, er omgivet af et glimrende Hofs ødsle Pragt og omgierdet af Bajonetter; men fører han sine Undersaatter, til en, ved lovbunden Frihed betinget, Velstand, da først er han stor, for sin indre Bevidsthed, for sine Undersaatter, for Verden og for Gud! – Danmark er et af Jordens mindste Riger, men dets Konge vil, fra Nutid og Eftertid, tælles blandt Jordens største Regenter, naar han fører sit Folk den Frihed og deraf flydende Lyksalighed imøde, for hvilken det er modnet. Og skulle vi herover nære nogen Tvivl, Vil vor ophøiede Monark, Danmark Ottende Christian, ei med Glæde vælge denne heldbringende Bane for sin Regjering: Upaatvivlelig. Han har jo den nøiagtigste Kundskab om Nationens Ønsker, og derved Nøglen til Alles Hjerter, og han vil, som vi haabe, ved et Trylleslag aabne disse for Kjærlighed og Taknemmelighed, ved at opfylde de saa lydeligt udtalte Ønsker, som haabefulde Forventninger. - For Landmændene, som dyrke Raps, er følgende Tidende af Vigtighed, som meddeles i Hamb. Børsh.: "Fra det Holsteenske klages over Rapsens næsten totale Misvært i Aar. Det er navnlig den ualmindelig stærke Varme og Tørke, vi havde i April Maaned, der har bragt Fordærvelse. over denne Sædart; thi ved Varmen fremkom Orme og Jn sekter i Mængde, som beskadigede Roden og afgavede Blomsten. Den langt større Deel af Landmændene, som have saaet Raps, pløiede derfor deres Rapsmarker om og saaede Sommerkorn i Stedet, og skjøndt man kan antage, at kun af den udsaaede Raps er bleven staaende paa Marken, er selv denne saa lidet lovende, at mangen Eier allerede fortryder, ikke ogsaa at have pløiet det om. De holsteenske Oliemøller ville i Aar langtfra ikke kunne forsynes med det Product, som avles i selve Landet.
Jyllandsposten, 1840-07-24
For at fremme Maadehold blandt de simplere Klasser i Folket, har Magistraten i Breslau anordnet, at en hver Arbeider efterhaanden skal aftrækkes saa meget af sin Løn, som der er nødvendigt for at indkjøbe ham i en Livsforsikkrings=Bank. Den, som hengiver sig til Drik og ikke vil lade sig bringe derfra, taber sin Ret til den forsikkrede Sum. Forsøget har hidtil baaret gode Frugter. - Det er godtgjort, at i det fyrretyvende Aar døe dobbelt saa mange Mennesker, som i de foregaaende og efterfølgende Aar, og at den samme mærkelige Naturlov ogsaa er gieldende med de andre laarige Perioder: 30, 50, Af dette Blad udgaaer to Nre, ugentlig, som betales med 1 Rbdr. 1 Mk. Qvartalet. Subskription derpaa modtages i alle Provindsens Boglader.
Jyllandsposten, 1840-07-24
Trykt i Aarhuus Stiftsbogtrykkerie.
Jyllandsposten, 1840-07-28
Pianosp ren. Udgivet af et Selskab. Redigeret af C. G. Clausen. I. Tirsdag d. 28. Juli 1840. 3die Aar. No 32. Maa trykkes. Fleischer. Mere om Politivæsenet, paa Landet.
Jyllandsposten, 1840-07-28
Da vi hørte, at Hr. Carstens senere havde i offentlige Blade tilbagekaldt, eller saagodt som tilbagekaldt, hvad Dadlende han iblandt det nævnte Skrift havde yttret om os, tænkte vi, at Beskyldningen for Hedeødelæggelse maatte være iblandt det saaledes Tilbagekaldte, hvilket var Aarsag til at vi tang - men af hans derefter Hvorledes forøvrigt denne beviislige og i længere Tid stedfundne Bortførelse lader sig bringe til Overeensstemmelse med hvad i Skriftet Pag. 114 yttres, at nemlig mange af Gaardene maae glæde sig over, at Præstegaardens Areal endnu er skaanet - og Allemaads Nabo, (hvilke sidste Udtryk jo endog synes at involvere noget for Beboerne høist Fornærmeligt) - give vi Hr. Carstens at betænke.
Jyllandsposten, 1840-07-28
mod Kammerraad Morvilles Berigtigelser udgivne bemærkninger see vi, at han vedbliver den nævnte Beskyldning, - og kunne saaledes, som meldt, ikke undlade derimod at opponere. Skrevet i Juni 1840. Peter Breuner, Johannes Winkler, Johannes Breuner, for Østerfredrikshede, Hauerdal- og Aarestrup Byer. Militair=Masacre.
Jyllandsposten, 1840-07-28
Ved Kongeparrets Ankomst til Aarhuus vare Byens Borger-Corpser opstillede i Linie fra den Gaard, hvor Majestæterne toge ind paa Torvet, og henimod Frederiksbro. Tæt bag ved Kongens Vogn fulgte en Eskorte Dragoner, som, da de nærmede sig Aftrædelses=Stedet, sprængte frem i saadant Galop, ifølge Anførerens Commando, at den paraderende Borgervagt i Forbiridtet af Drogonhestene i den Grad blev overstænket og tilsølet med Gadeskarn, at de fleste Paraderende, foruden at faae deres Klædninger fordærvede, endog fik Ansigterne fuldtdængede. Dog, dette var det Mindste, efterat denne høist ubetimelige Galoppade havde fundet Sted, til nysende Harme for Borgervæbningen, havde den commanderende Dragonofficeer endnu den mageløse Dristighed – for ei at bruge det rette Ord – at lade Dragonerne saaledes formere Linie lige foran selve Borgerlinien, at Dragonbæsterne, med Bagparten vendt mod Borgerparaden, skjulte Borgerne bag Hesterumperne. - Dog ei endnu dette var nok, nei langtfra; thi pludselig saae man nu baglænds Retirade at finde Sted med Rytteriet, hvorved Bæsterne saaledes rykkedes tilbage. mod de oversøllede Borgere, at disse, for ei at blive nedtraadte under Hestenes Hove, nødsagedes til, da Folkets Presning bagfra ei tillod mindste Tilbagerykning, med Geværkolberne at slaae paa Hestene og med Bajonetterne at stikke dem i Benene, hvorved de undslap den formelige Masacre, som Anføreren - der hverken er bekjendt for Forrykthed eller Stupiditet – maa have tiltænkt den aarhustanske Borgervæbning. Stadshauptmanden blev ved denne Affaire saaledes tilrakket, at han ei kunde fremstille sig for Majestæten til Cour, ligesom man af denne Omstændighed kan forklare sig, at han ei commanderede hele Borger-Corpset at fælde Bajonetter, for saaledes at anvende imod den udviste Overlast den Nødværges Ret, som her var ubetinget nødvendig, og ved Brug af hvilken en enkelt Borgerofficeer, alene reddede sin Peleton for Nedtrædning; flere Bajonetter skal, efter Sigende, være blevne bøiede. En militair Affront, som denne, vil, mellem Landets egne Undersaatter, neppe være at opvise i Landet, da den overgaaer al Beskrivelse. At den vil blive Gjenstand, for den strængeste Undersøgelse ved Landets Love, vil ei feile, ligesom Aarhuus Borgerrepræsentanter ei vel kunne lade denne uhørte Forhaanelse mod Borgerfolket upaatalt hengaae. Katten er ingen Fugl fordi den kan flyve. Somme komme i Veiret opRet underligt, Faae Stjerner, Titler og Baand og TopGudsjammerligt: Ja Somme findes af Lykken Capabel. Til at vise et Dyr, med Taarn paa Ryggen, Og Snabel. Parabel. Saa tidt har jeg hørt, i min Skolegang, At en Kat kan flyve! Jeg tænkte: hvor Mennesker have Talent Og Lyst til at lyve. Men engang jeg seer, at min Kammerat Binder fire Blærer, Til Benene paa vor brogede Kat Paa Taget den bærer. Han kaster den ud, saa langt han formaaer, I Ætherens Strømme, Og Katten - den spatted og høiere foer, Jeg troed at drømme. Den brugte de Blærer saa det havde Skik, Iveiret den sætter: Tilsidst den forsvandt for mit stirrende Blik J den høie Æther.
Jyllandsposten, 1840-07-28
Da den, ved den megen Flyve=Strabads, Sine Kræfter har tæret: Den dratter fra Skyen ud i et Morads, Aldeles creperet. Nu er jeg lidt ældre – det undrer mig ei Naar mangen Høistæret, Ved selvsamme Midler gaaer selvsamme Vei, Som Katten beblæret. Og moersomme Ting fik vi høre, jeg troer, Hvis Hr. Gentilhommen, Fra Høiheden skrifted: hvordan og hvorfor Derop han er kommen. Chr. Spillemand.