Norske Intelligenssedler, 1808-10-11
For at tilberede Meel af tør Fisk har Undertegnede i Forbindelse med Herr Kjøbmand Egeberg anstillet flere Forsøg i det større, da den Methode man opgav i Bergens Avis No. 21 d. A. synes at være forbunden med større Vanskelighed, mindre Oeconomie og er deels uanvendelig naar Fisken skulde bruges til Grød eller Velling. 500 Pund tør Fisk blev smaahugget med en Øxe i Stykker af omtrent en halv Haands Størrelse og derpaa brage i en almindelig Barkstampe og stampet til den blev saa fiin som Korn eller smaae Erter, hvorpaa den blev bragt i en opheddet Tørreovn for at tørres; det er nødvendig at Ovnen er temmelig varm for at uddrive de vandagtige Deele af Fisken, dog maae man være opmærksom paa at Ovnen ikke er saa heed at fisken svies, naar man ved at tage en Prøve af Ovnen finder at den er sprød og lader sig knuse mellem Fingrene, udtages den og males saasnart som muligt til Meel, da den ved at henstaae nogle Dage atter tiltrækker sig Fugtighed og bliver klam, i hvilken Tilstand den vanskelig lader sig male; den blev derpaa bragt paa en almindelig Sammalingsqværn og malet til Meel, under Tørring og Formaling havde ovennævnte 500 Pd. tabt 100 Pd., altsaa 20 pCt., hvilket er at ansee for det i Fisken værende Vand, og altsaa intet egentlig Tab af det nærende Substans: ved saaledes at behandle Fisken, faaer man med Lethed et grovere eller finere Meel efter eget Behag, dog synes den saakaldte Rundfisk meest at qvalificere sig til at give et fiint Meel. For at bage Brød heraf blev taget lige Dele i Maal af Fiskemeel og sammalet Rugmeel, og deraf sat Deig, tilsat Surdeig og behandlet som anden Deg til Ovnbrød; det maae anmærkes, at Degen sættes noget stivere end almindelig Deig, da den under Gjæringen fugter sig stærkere, ligeledes maae den gives noget mere Surdeig naar Brødet skal faae samme Grad af Syrlighed: heraf blev bagt almindelig Ovnbrød og Tvebakker; begge Slags Brød havde kun liden Smag af Fisk, dog synes det haarde Brød at være fortrinligst, da Fiskesmagen der mindst kunde bemærkes, tillige kan det henligge lang Tid uden at tabe i Qvalitet, Ovnbrødet derimod blev efter 12 a 14 Dage noget mugen; de samme Resultater fandtes ved gjentagne Forsøg med flere Skjepper Meel. Til Fladbrød blev ligeledes taget lige Dele i Maal af Fiskemeel og Rugmeel eller Bygmeel, der sammenæltet meget let lod sig bage til Fladbrød; af Havremeel udfordres to Dele til een Deel Fiskemeel, for at give en sammenhængende Deig til Fladbrød. Lige Deele Fiskemeel og Bygmeel kogt til Det er nødvendig at ituhugge Fisken førend den kommes i Stampen, for desbedre at omvæltes under Knivene, da den hele Fisk ikke under fiirdobbelt saa lang Tid lader sig fiinstampe. Grød og spist med Melk, gav en behagelig Spise, hvori Fiskesmagen meget lidet kunde bemærkes. Fisk paa ovennævnte Maade, malet til Meel, indeholder ogsaa Benene, men disse Been bestaaer for største Deelen af nærende Stof, opløses meget lettere under Fordøielsen, end Been af firføddede Dyr og Fugle, og er saaledes uskadelig for Sundheden. At den i Norge saa bekjendte Radesyge skal være en Følge af megen Fiskespise, er en temmelig almindelig Fordom, vil man imidlertid nøiere erkyndige sig, vil man finde at Lægerne ere enige i, at det er den hyppige Spise af Fiskelever der aarsager Radesyge, men ikke Fisken selv; derhos er det bekjendt at der gives Folkeslag der spiser tørret Fisk istedet for Brød, fra den diætiske Side kan Fiskemelet altsaa ansees uskadelig; og det var at ønske at man under nærværende Conjuncturer vilde benytte sig af dette Fødemiddel, om hvis nærende Egenskab ikke kan tvivles og hvoraf i Norge er et betydelig Forraad, for dermed at forlænge Brugen af det indhøstede Korn Christiania den 8de October 1808. J. C. Schandorf,