Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-05-05
Handelen med alle ovennævnte saavel inden som udenlandske Effecter bliver altid af største Vigtighed for Holland, og fortsættes med Jver, selv naar de væsentlige Jndustrie= og Handelsgrene, der udgjør Hollands Rigdom, og som disse Effecter ere grundede paa, ligge ganske fortørrede. Jsær er denne Effect=Handel mere og meere stegen siden 1795 med den bestandig voxende Statsgield og ved bestandig Forandring særdeles bleven vedligeholdt. Den mindste politiske Begivenhed har siden den Tid yttret sin Jndflydelse paa de forskjellige Effecters daglige Priser. Men fremfor alt have de meest circulerende, nemlig de 2 1/2 PC. Gjeldsbreve, maattet prøve denne ustadige Stigen og Falden. - Men ingensinde har en større Stigen og Falden fundet Sted end den Gang Engellænderne landede i Nordholland. De saakaldte Bataafsche Rescriptie, til 4 PC. Renter, som ere fremkomne ved de 100 Mill. Gl., som Holland maatte betale for den tilkjøbte Fred i A. 1796. Siden solgte Frankrige igjen disse Rescripter i Holland, Frygten for at hine Forskrivninger, naar Engellænderne mueligen skulde trænge igjennem og en Forandring i Regjeringen paafølge, ikke vilde blive erkjendte for Nationalgield, foranledigede, at de faldt indtil 11 PC. og yttrede tillige en Jndflydelse paa de øvrige Effecter. Da Faren var forsvunden stege disse Papirer igjen til 74 PC. J Aaret 1802, da der blev Fred, stege Effecterne mærkeligen. Men Perioden varede ikke længe. - Enhver forestaaende Regjeringsforandring, hvorved Kjøber og Sælger studere Nationens Sindelav, bevirker Effecternes Stigen og Falden. Man kan altid antage 2 1/2 PC. Gieldsbreve som Barometer, i det man fastsætter sammes Priis i almindelige Tider til 34 1/2 PC. - Effecternes Salg skeer enten contant eller paa Frist. J sidste Fald bestemmes altid Leveringstiden, og Sælgeren trækker fra Salgsdagen til Leveringsdagen den løbende Jnteresse. Hovedpersonerne ved Effecthandelen ere Actionister, Commissionairer og beedigede og ubeedigede Mæglere, hvilke sidste ogsaa kaldes Bønhaser. Disse forskjellige Personer tilsammentagne virke med og mod hverandre. J Amsterdam holde de, foruden deres eget Standqvarteer Børsen, ogsaa daglige Forsamlinger i to forskjellige Huse. En fortræffelig indrettet Priiscourant over inden og udenlandske Effecter samt alt hvad der foregaaer i denne Han deel udkommer ugentlig. Gibralters nuværende Tilstand. Gibralter er 5000 Varras (hver Varras omtrent 100 Alen) lang og 1500 bred, paa de bredeste Steder, og Omegnen, Dammene, Vinklerne og Bugterne iberegnede, 13,200. Klippen er aldeles besat med Batterier, som ere anbragte paa alle de Puncter, hvor Tilgangen ikke er aldeles umuelig, fra den Europæiske Pynt, der gaaer længst ud i Søen paa den sydlige Side, indtil den høieste Part af Klippen, som er den nordlige (omtrent to Engelske Mile fra den anden) gives der ikke en eneste Punct, som jo er bleven sat i en forsvarlig Tilstand. Paa den Side, der er Spanien nærmest, ere de indere befæstninger, som ere anlagte efter det den forenede Fransk-Spanske Armee har beleiret Gibralter, beundringsværdige. Disse Forbedringer skyldes Gener. O'Hara, den forrige Gouverneur, et stort Antal Arbeidsfolk ere blevne brugte dertil i en Tid af 8 Aar, og upaatvivlelig med uhyre Bekostning. For at give et Begreb om Arbeidet er det nok at anføre, at Udhulingerne, som ere frembragte ved Hielp af Krud i Middel puncten af Bjerget, og i Klippen selv, danne Hvelvinger af en saadan Høide og Vide, at de under en Beleiring kunne rumme hele Garnisonen. Casematterne, hvoraf den vigtigste er St. Georg, staae i Forbindelse med Batterierne og ere anbragte langs med Bjerget, ved en Snegle Vei, som kan passeres til Hest, og maa have kostet uhyre Summer. Man forbauses over dette saa dristige, næsten kunde man sige unyttige Værk, thi de lavere Batterier, der findes paa samme Punct, paa den yderste Side af Klippen, er et tilstrækkeligt Forsvar, uden at man behøver de Canoner, der hænge i Luften paa de høiere Batterier, hvis Jld bestryger alle Fiendens Approcher langs med Jorden, medens de andres Jld kommer fra en Høide, og gjøre kun liden Virkning. - Vender man sig til den Europæiske Side, naar man træder ind i Staden, saa heftes Opmærksomheden igjen paa de vigtige Fæstningsværker, Baraker, Magaziner og Batterier, anbragte overalt, hvor Grundens Beskaffenhed tillader det Paa den høieste Punct af Landet er St. Georgs Taarn bygt, under General OHaras Bestyrelse. Hans Hensigt var at anbringe det saa høit, at man derfra kunde overskue hele Cadix, og see hvad der foregaaer i denne Havn; men den Engelske Regjering bifaldt ikke dette Foretagende, som derfor blev ufuldendt, og OHara blev nødsaget til at betale af sin egen Lomme de Omkostninger, der allerede vare medgaaede. – Langs med Bjerget sees adskillige Grotter eller naturlige Udhullinger, hvoraf St. Michaels er den berømteste; Jndgangen er 437 1/2 Varras over Havets Speilflade. Kielderen nedenunder er i det mindste 70 Fod; man binder sig et Reb om Livet naar man skal stige derned; det indbefatter Søiler af Crystalisationer og Stalectiter, som ligne hele Søileordenen, i Architecturen. Det paa alle Kanter dryppende Vand har frembragt paa Væggene og rundt omkring en Mængde forskjellige Prydelser. - Hundrede Skridt fra dets Port er en anden skjøn Kielder, 65 Varras i Firkant og Hvelvingen af 21 Varras Høide. Paa høire Side er en Aabning eller anden Udhuling, prydet med de samme naturlige Zirater, saa regelmæssig at den seer ud som et Tempel. Maaskee den fordum brugtes til at raadføre sig med et Orakel, sandsynligviis Herkules's, som var den fornemste Guddom saavel for dette Sted som Hulen i Ampelusiens Forbierg paa Kysten af Africa. Fra Indgangen til denne Hule kan man heelt overskue Bugten ved Gibralter; man seer her Lyststederne, Blomster- og Kjøkken haugerne, som Jndbyggerne have anbragt den ene oven for den anden ved Siden af Bjerget oplad Kongeveien og den offentlige Spadserevei, som strække sig henved en halv Engelsk Miil fra Staden Gibralter til Nyes Staden paa den sydlige Side. Den Omhu, hvormed man har forskjønner Klippen, fortjener Beundring. Jntet er sparet for at bedække den med Træer og Blomster; at støtte Jorden med Mure og Stiver, at skjære en Deel Landeveie igjennem den faste Klippe, og indrette disse saaledes, at man baade til Hest og Vogns kan komme op endog til Toppen, de have endog konstige Græsgange for deres Faar. Fra St. Michaels Grotten seer man Magazinerne, Batterierne, og Ny=Staden, paa Sydkanten Søhospitalet, en skjøn Bygning. Øiet møder her en Mængde Landsteder, og ved adskillige af disse ligge skjønne Hauger, med Tiden ville disse nye Bygninger udgjøre en Stad ligesaa betydelig som Gibralter. I Nærheden ere otte prægtige Cisterner, der kunne indbefatte 40,000 Tønder Vand. Disse Cisterner er bombefri; de faae alt det Vand, der flyder ned ved Siden af Bjerget, som omhyggelig renses i Kobberkar. Engellænderne havde det Project, at anbringe paa disse Cisterner en Bygning, hvori enhver Ting, der er nødvendig til Skibes Proviantering, kunde opbevares, og da saavel Hospitalet som Artillerieparken er nær kunde de i saa Fald strax forsyne en Escadre. - Førend man kommer til Sydporten seer man en vild og skjøn fiirkantet Plads, omgiven af Træer, nu kaldet Mars Marken. Den er saa stor, at 6000 Mand, som Garnisonen almindeligen bestaar af, beqvemt kunne manoeuvrere der. Det er der, hvor Garden altid mønstres, og om Søn- og Helligedage trækker den op her i stor Parade. Soldaterboligerne ere prægtige Bygninger, som ligne Slotte. De forøgede Forsvarsmidler i Gibralter uagtede, er Pladsen dog ikke uindtagelig fra Søsiden, og Kongens Bastion, som De Arcon rettede sine flydende Batterier paa, synes at være den sande Angrebspunct, Siden den sidste Beleiring har man forøget Værkerne i denne Linie; men saaledes som de nu ere staae de ikke i noget Forhold til de andre, og de Midler, der kunne sættes derimod, naar de Beleirende vare Herrer over Søen og styrede Foretagendet bedre. at Saa Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke,