Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1846-01-03
Under 10de Jan. 1842 henledte dette Blad Opmærksomheden paa det forestaaende Valg og paa Nødvendigheden af Overeensstemmelse og Samvirken mellem Sogneforstanderskaberne, hvorfor man opmuntrede til at foretage et Prøvevalg. Denne Opmuntring fandt Gjenklang, og nogle Valgmænd foranstaltede den 8de Februar et Møde afholdt her i Nykjøbing, hvortil 15 af Falsters 17 Sogneraad sendte deres udkaarede Valgmænd, og desuden en stor Mængde Sogneforstandere og andre Landmænd vare tilstede, Ved denne Forsamling opstod fornemmelig hos Sogneforstanderne af Bondestanden Erkjendelsen af, hvor nyttige saadanne Sammenkomster vilde være til at bevirke Overeensstemmelse i de nye Sogneraads Virksomhed, og henimod Aarets Slutning indbøde tvende agtværdige Bønder, P. Steffensen i Alstrup, og C. Rasmussen i Væggerløse, Falsters Sogneforstandere til et Møde den 1ste December, hvor de vilde fremlægge et Forslag, der – som det hedder i Jndbydelsen – "sigter ikke alene til Udvikling af vort Communalvæsen og til at tilveiebringe Eenhed i de Forretninger og Expeditioner, der underligge samme, men ogsaa til igjennem Stænderne med Overeensstemmelse at petitionere og saadanne Regjeringsforanstaltninger, for hvis Gavnlighed Erfaringen i vor Kreds vækker Opmærksomhed, og hvorved de haabede at opnaae "nærmere Overeenskomst om en varig Forbindelse mellem Sogneforstanderskaberne i saadan Retning". Atter fandt en talrig Forsamling Sted, og man besluttede, at stifte en Forening af Sogneforstandere, hvortil 2 Medlemmer af hvert Sogneraad 2 Gange aarlig, og ellers, naar dertil fandtes Anledning, skulde samles i det angivne Øiemed, medens disse Sammenkomster dog kunde staae aabne for Enhver, som ønskede at være tilstede. Ved Mødet den 17de Januar 1843 udvalgtes en Formand og en Lovcomitee, som nærmere skulde overveie Selskabets hensigtsmæssigste Organisation og gjøre Forslag i den Henseende; de ordinaire Moders Antal fastsættes til 4 aarlig. Nærværende Blad sluttede sin Beretning derom med følgende Ord: "Saaledes er da her paa Falster grundlagt en LandcommunalForening, som lover at bidrage kraftigt til det communale Livs Fremvæxt, naar Sogneforstanderskabernes intelligente Medlemmer, navnlig Præsterne, fremdeles ville vise Foreningen Jnteresse og Deeltagelse, hvorom der da ikke er Grund til at tvivle, og naar de overordnede Antoriteter og nærmest Amtsraadet ville vise den imodekommende Velvillie. Da vil denne Forening vistnok afgive et Exempel, som fortjener at finde Efterligning hele Landet rundt." Det af Comiteen forfattede Lovudkast blev drøftet i et Møde den 21de Marts, men da et Medlem foreslog at give Selskabet en saadan Udvidelse, at Adgang til Optagelse skulde staae aaben for enhver retsindig Medborger uden Hensyn til Stand og Stilling, og dette Forslag fandt almindeligt bifald, blev den endelige Afgjørelse heraf saavelsom Antagelse af Lovene, som da maatte undergaae nogen Forandring, udsat til 30te Mai 1843. Paa denne Dag constituerede Selskabet sig i sin nuværende Form og under Navn af Falsters Landboforening, endnu kun bestaaende af 39 Medlemmer, hvoraf Nogle vare Borgere i Nykjøbing og, saavidt vi vide, 4 Præster paa Landet. Af de ved dette Møde vedtagne Love hidsætte vi de tvende første Paragrapher, som her alene komme i Betragtning: 1) Foreningen staaer aaben for enhver fædrelandsksindet Mand paa Falster med uplettet Rygte, han være Landmand eller Borger, som maatte ønske at tiltræde, imod at erlægge et Contingent af 2 Mk. aarlig. 2) Foreningens Formaal er at virke i enhver lovlig Retning for at vække og nære Sandsen for saadanne Anliggender, som have almindelig Jnteresse for Landboere i Almindelighed, og som ansees for at fremme Almeenvellet.