JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
J Drammen og Omegn ere, fra 16de Septbr. til 22de Decbr. f. A., af Cholera døde 69 af 113 Angrebne; kun Een var da endnu under Behandling. Niels Frederiksen Strøm. Strøm o Taare Strøm han døde. J sit Lives Morgenrøde, Stod han nys i Fædrehuus; Skolens Ziir, Forældres Lykke, Billigt Haab man kunde Lygge, Men den Bygning sank i Gruus. Strøm hvi er du saa urolig? Angre du at i din Bolig Du drog ned en Yngling god? Over Jsens blanke Flade, Sorgfri Ungdom skrede glade - Parcen der med Saxen stod. Broen brast. – J kolde Bølge, Maatte Du Din Navne følge, Strømmen Strøm tog i sin Favn. Livet svandt – Paa blege Kinder Stakkels Moders Taarer rinder; Thi hun føler dybt Dit Savn. Men en Trøst er dog tilbage; Du gik bort i Ungdoms Dage, Skyldfrie drog Du til Dit Hjem! – Held Enhver som saa kan sige, Naar hans Aand til Lysets Rige Gjennem Mulm sig baner frem Her i Jordens trange Bolig Hviler nu Din Støvdragt rolig; Men din Siel er hist hos Gud. Engel selv med hvide Vinger, Blandt Serapher Du Dig svinger, Bryder fra i Lovsang ud. Og i Nattens dybe Stille, Medens Strømmens Vover spille Under tusind Stierner smaae, Svæver Du til Moders Bolig, Hvisker omt: O! slumre rolig! Du skal see hvad hist jeg saae
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Bekjendtgjørelser. Overeensstemmende med For af 2den Juni 1830 bekjendtgjøres herved at Restancellisterne over: 1) Bygningsafgivt for Halvaaret til 1ste Octbr. 1832, 2) Bankrenter for f. T. af Bygninger og Jorder, 3) Brandpenge for Halvaaret til 1ste April 1833, ere mig tilstillede forsynede med Aprobation, samt at Jnddrivelsen derefter vil paabegyndes saafremt Restan terne ikke inden denne Maaneds Udgang indbetales til Magistraten heri Staden. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 18de Jan. 1833. Fleischer.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Efter Begjæring af vedkommende Forligs- og Udlægshaver, bliver den, afdøde Gaardmand Hans Johansen Riis's Enke, Anne Jensdatter, tilhørende Gaard i Seiling Bye og Sogn, Hids Herred, af Hartkorn, Jordskyld 3 Tdr. 3 Skpr. og Skovskyld 2 Fkr.,med paastaaende Bygninger, indavlede Korn- og Høe Afgrøde, den nedlagte Vintersæd og den ved Gaarden værende Gjødning, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden Onsdagen den 30te Januar førstkommende Kl. 10 Formiddag. Gaarden er for 2 Aar siden af Nyt opført, ligger beqvemt for sine Eiendomme, hvis Agerland er af god Bonnitet, og paa Engen kan avles 20 Læs Høe aarlig. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 15de Januar 1833. J Hr. Justitsraad og Herredsfoged Holms Fraværelse, efter Constitution O. M. Thorgersen, Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Efter Begjæring af vedkommende Forligs- og Udlægshaver, bliver den Gaardmand Jacob Dvinger tilhørende Gaard paa Lemming Mark, i Lemming Sogn, Hids Herred, af Hartkorn, Jordskyld 3 Tdr. 2 Skpr. 1 Fkr. 2 3/4 Alb. og Skovskyld 3 Fkr., med paastaaende, Bygninger, indavlede Korn og Høe=Afgrøde, samt den nedlagte Vintersæd, stillet til Bortsalg ved een eneste Auction, som afholdes i selve Gaarden Onsdagen den 30te Januar førstkommende Kl. 2 Eftermiddag. Gaarden har et Areal af 512 Tdr. Land, og sammes Drift kan saaledes meget udvides. Desuden haves til Gaarden betydelig Tørveskiær, og paa den dertil hørende Eng kan avles over 10 Læs Høe aarlig. Lysgaard og Hids Herreders Contoir paa Dalsgaard, den 15de Januar 1833. J Hr. Justitsraad og Herredsfoged Holms Fraværelse, efter Constitution. O. M. Thorgersen, Fuldm.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Efter Begjæring af Vedkommende og ifølge Cancelliets Resolution bliver Tirsdagen den 5te Februar førstkommende, Kl. 10 Formiddag, afholdt offentlig Licitation i Lyngbye over en nye Skolebygnings Opførelse sammesteds. Conditioner og Overslag blive bekjendtgjorte paa Licitationsstedet og ligge forinden til Eftersyn her paa Contoiret. Lysthavende indbydes. Ebeltoft, den 16de Januar 1833. Stephensen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Jfølge Dom og derpaa grundet Udlæg for Kongelige Skatter, bliver det Christian Sørensen forhen tilhørende Sted paa Molgier Mark i Rim Herred, at Hartkorn 7 Skpr. 2 1/2 Alb., stillet til 3de Auctioner, som afholdes: Mandagen den 11te Februar 1833, den 25de - og hver Gang Kl. 11 den 11te Marts ) Formiddag. De 2de første Auctioner afholdes paa mit Contoir, men den sidste, hvorved Eiendommen absolut bortsælges, paa Stedet selv. Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn paa mit Contoir. Hvilket til Lysthavendes, og i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 tillige til Prioritetshavernes Underretning, bekjendtgjøres. Woer og Rim Herreders Contoir i Horsens, den 11te Januar 1833. Bernth.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Onsdagen den 30te Januar førstkommende, om Formiddagen Kl. 10, bliver efter vedkommende Arvingers Reqvisition, afholdt offentlig Auction over det Kjøbmand N. Bangs Stervboe tilhørende Huus, paa denne Byes Lille=Gade, Brandforsikkrings No. 74, bestaaende, af 5 Fag til Gaden med Tegltag og et lidet Baghuus til Tørv a. med Straatag. Ved samme Leilighed blive tillige bortsolgt 2de i Huset værende Vindovne, nemlig en tage og en Etage, Alt efter nærmere ved Auctioner, som afholdes i selve Huset, bekjendtgjørende Conditioner. Som herved bekjendtgjøres til Lysthavendes Efterretning Grenaae, den 15de Januar 1833. Aagaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
J den første Maaned er jeg kommen de 6 første Sider i den lille Ledetraad igjennem. Mandagen den 21de Januar begynder jeg paa Side 7, hvorved de vædagogiske Selskabs Provindskort forevises, samt de øvrige, tildeels færdige Tegninger til Fædrelandets, Verdensdelens og Globekortene; den virkelige Globus, som en Bold paa 3 Tommer, hvilke hver Discipel kan eftergjøre sig. Denne lille Samling af 4 Ark sædvanligt Skrivpapiir og en Bold er et elementarisk Atlas for Hvermand.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Onsdagen den 22de Januar Kl. 8-9 foreviser jeg mit Landkortarbeide: fra Tegninger i naturlig Størrelse indtil et Menneskes Plads bliver et Punkt indtil vor By, vort Land, vor Jord, vor Solsystem bliver et Punkt i stedse halverende Maalestok. J. W. Bruun. Kalmuk Atter er jeg bleven forsynet med grønne blaae og brune Kalmukker og Døffel fra 7 Mk. al. til 10 og 12 Mk. all., hvide Schirtings fra 12 s. til 16 og 20 s. superfine 1/4 bred 24 s. al., couleurte dito fra 12 til 16 og 18 s. al, fiin Flonel 3 Mk. al., Hampelærreder, fra 28 s. til 2 Mk. a 2 Mk. 4 s. al., Ginghams a 2 Mk. al., Fryndser fra 4 s. al. til 6 a 8 og 10 s. gl., Paraplyer 2 Rbd. Stk., moderne Silke Herre Tørklæder a 1 Rbd. Stk., syede Mands=Kraver 2 Mk. a 2 Mk. 8 s., nuppret Bay 13 a 14 Mk. al., Buxe seller fra 1 Mk. til 6 Mk., Gardin=Tøi fra 24 s. til 2 Mk. og 2 Mk. 8 s. al., Sirtser fra 1 Mk. al. til 28 s. al, kjøbenhavnske ægte Bomuldstøier 1/4 brede 2 Mk. 4 s. al., m. m. m., Alt imod contant Betaling uden Asprutning. Jsaac Davidsen, paa Kanikkegaden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Friske Citroner faaes til 3 s. Stk., i hundrede og Dousinviis billigere, hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Til en magelig construeret og vel conditioneret Sopha, der ikke er for dyr, anviser Adressecontoiret Liebhaver.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
2de rummelige Værelser, med Kjøkken, Spisekammer og øvrige Beqvemligheder, er strax eller til førstkommende Flyttetid at faae tilleie hos A. W. Stigaard.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Den Leilighed, Hr. Skomager Lindtner beboer i min iboende Gaard paa Vestergade, kan erholdes tilleie til førstkommende Flyttetid. C. Høegh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Fine gode Balskoe for Herrer, tilligemed flere Sorter Skomagerarbeide faaes til meget billig Priis hos J. Schioldan, paa Domkirkegaarden No. 3. Af Tonekonstens Døgnblomster. Et Udvalg af musikalske Nyheder, er 1ste Hefte udkommet, og er at faae for Subskribenter for 4 Mk. Heftet, men enkelte Hefter 5 Mk. hos S. Warberg. Anonym Jule- og Nytaarsgave for 1833, 6 Mk.,er at faae hos S. Warberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Fortegnelse. over de ved Aarhuus Postcontoir henliggende uindløste Breve i October Qvartal 1832. No. Hvorfra Porto 6. til hvem 1. Frederiksborg Jens Lausen Huusm. i Ørting Sogn 18 2. Fredericia Bataillonschirurg Nue Jomfrue Elise Christiane Hansen paa 3. Horsens Marselisborg . . . . . . . . 4. dito dito paa dito . . . 5. Kjøbenhavn Jørgen Nicolaisen Tunboe i Ondrup 19 Niels Michelsen Smed p. Ondrup Mark 19 6. dito dito Johan Laussen i Ørting 8. dito Thomas Nielsen, Gaardmand i Aaldrup 19. dito I. L. Schov i Aarhuus 10. Kolding Knapmager Hans Riis i Aarhuus fra 11. Nyekjøbing Forpagter Stein paa Lyngballegaard 28 12. Norge Major v. Rummelhoff i Hørning . 25 13. Randers Anders Olsen Thanstrup f. Samsøe. 3 11. Rendsborg. Friderik Jünglow. . . . . fr. 15. Ringsted, Skolelærer Fischer i Elsted 17 16. Rudkjøbing Niels Therkilsen i Malling 17 17. Stege Gjestgiver Johan Rohde 18. Weile, Kobbersmedsvend T. Kidde i Aarhuus 8 19. Kolding. Enken D. M. Wormstrup. . . . 8 Aarhuus Postcontoir, den 12te Januar 1833. Tersling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-19
Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmanist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
den 22 Januar. Tirsdagen. med Brevposterne Den til Forsendelse. alene privilegerede. Kongelig allernaadigst Stifts - dende. Aarhuus
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Nyheder fra Udlandet. Spanien. Kongen har udsat sine sædvanlige Kjøreprommenader i tre eller fire Dage, og man anseer dette for et Tegn paa Hs. Majestæts forbedrede Sundhedstilstand, da Lægerne have forordnet ham en Forandring i hans Diæt. Dronningen har udstædt et Decret ved hvilket Trykningen af Cortes Forhandlinger fra 1789, med Hensyn til Thronfølgen, er bleven paabuden. Allerede den Gang havde man forlangt Ophævelsen af det i Aaret 1713 udstædte saliske Decret, hvorved Rigets gamle Love, med Hensyn til Thronfølgen, vare blevne omstødte, men Begivenhedernes Gang forhalede Bekjendtgjørelsen af samme til Aaret 1830. – J Toledo have Carlisterne sat sig i Bevægelse, for at feire den Dag, da Kongen tilintetgjorde det ham af Erministeren Calomarde aflistede Decret, ved en lille Opstand. En Hob paa 1500 Md. søgte at trænge ind i Staden. Commandanten modsatte sig Angrebet og Jnsurgenterne standsede deres Operationer, men forlangte ved en Parlamentair Stadens godvillige Overgivelse. En Stafet blev afsendt til Regjeringen med Efterretning om det Forefaldne, og en Deel Tropper ere afsendte mod Oprørerne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Portugal. Til Lissabon er indtruffen en engelsk Krigs-Corvette fra Oporto og bragte Aviser og Breve indtil den 18de Decbr. Af de første erfares, at flere med Levnetsmidler, Munition og Tropper be fragtede Fartøier ere ankomne til Oporto, og navnligen have landsat 700 Mand Skotter, som ville tjene den constitutionelle Sag. Man ventede der dagligen General Romarino, som ligeledes vil tjene samme Sag. Det eneste Fartøi, som ved Jndløbet i Douro har lidt Skade, er den franske Brig Alcyon. J Bre venne meldes, at Hr. de Lasteyrie, en af de franske i D. Pedro's Tjeneste værende Officerer, var afgaaen til Paris, for hos den Regjering at klage over den Voldsgierning man havde gjort sig skyldig i mod dette Skib. – For nogle Dage siden kom 2 Koffardieskibe til St. Abes, for at indtage Salt og Oranger. Det syntes eller formodedes, at de for vare anløbne Oporto, og denne Omstændighed var tilstrækkelig til at Skibene bleve anholdte. Saavel Capitainerne som Mandskabet bleve mishandlede og kastede i Fængsel. Den franske Vice-Consul i St. Ybesudvirkede dog deres Frihed. De ere nyligen indtrufne til Lissabon, og have hos General-Consulen, Hr. Lesseps, aflagt deres Forklaring, hvorpaa denne har indgivet en Forestilling til vor Regjering. Jrland. Partiaanden er her stegen til en saadan Høide, at man maa troe sig hensat i Næverettens Tider. Fornemmelig er det Parlamentsvalgene, der give den Leilighed til at yttre sig, 96 Valg ere allerede bestemte, og kun enkelte tilbage. Af hine ere 40 faldne paa de Liberale, 33 paa Repealerne af de som ønske Unionens Ophævelse med Engelland, og 23 paa de Conservative eller Torys. Ved adskillige af disse Valg forefaldt blodige Scener. Fem Personer bleve dræbte og flere saarede i Maryborough. Ved Valget i Nepry maatte Soldater rykke ud mod en Hob paa 3000 Mand, som truede alle dem med Vold og Mord, der vovede at give Lord Hill deres Stemme. - Den 7de Januar fandt en høitidelig Procession af de Herrer O'Connel og Ruthven, som nyligvalgte Parlamentslemmer, Sted. Disse to Herrer sad i en prægtig Vogn, som blev trukken af 6 Graaskimler, foran gik Arbeiderne i O'Connels Brygger og 260 Medlemmer af Lauget til Hest, behængte med Faner, med Marskalstave i Hænderne. Dernæst kom de forskjellige Laugsmesteres Tog ligeledes med Faner og Standarter. Nu kom Vognen, hvori de to Udvalgte paraderede paa forgyldte Sæder. Ved deres Fødder stode to smaae Drenge, klædte som Pager, hvilke svang Faner med den irlandske Harpe i Hænderne. Foran dem sad MLoughlin, en af de bedste Harpespillere i Landet, klædt i de kongelige Barders Kostume fra Oldtiden, med en spids guul Kappe paa Hovedet, en guldbroderet Fløielskaabe og Hovedet saavelsom Kinderne bedækket med Alderens kunstige Snee. Han spilte Nationalsange indtil Toget satte sig i Bevægelse. Bag paa Vognen var den store irlandske Harpe malet, men mellem den og den svævende Krone stod med store Bogstaver Ordet: Repeal. Efter Vognen fulgte Laugenes Medlemmer, i Skarer paa 25 Mand, 3000 i Tallet, Alle smykkede med O'Connels Medaille ved et lyseblaat Baand, og bærende Faner i Hænderne.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Frankrige. J Paris er en vis Wacher, der før var i Tjeneste hos Hertuginden af Berry, bleven arresteret. Man fandt hos ham nogle Breve, undertegnede med et L., hvori han var anviist, at fortsætte Hvervingerne; ogsaa fratoges ham flere Mønter med Henrich V Billede paa Belgien. J en privat Skrivelse fra Haag forsikres, at det var Chasses første Beslutning, at sende Garnisonen til det flanderske Hoved, og at spræng sig selv med Citadellet i Luften. Kun en udtrykkelig befaling af Kongen forhindrede denne Beslutnings Udførelse. - General Chasse har skrevet et Taksigelsesbrev til General Harlet, som kommanderede den Brigade, der ledsagede de hollandske Krigsfanger, hvori han berømmer det Ædelmod og den Velvillie som mødte ham i den franske Armee. Han ender med den Forsikkring, at han ikke er i Stand til at finde Udtryk stærke nok til at bevidne de Franske sin Høiagtelse og Taknemmelighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Tydskland. J Wien have nu de belgiske Anliggender for endeel mistet deres Jnteresse efter Citadellets Jndtagelse; man seer uden Bekymring Udjevningen af de forviklede Jnteresser imøde. Kabinetterne have med betydelige Opofrelser i de sidste Aar søg at hindre et almindeligt Fredsbrud, og det vil upaatvivlelig for Eftertiden ogsaa lykkes dem at befæst den vaklende Tiltro paa en almindelig Fredstilstand, Fra Constantinopel lyde Efterretningerne atter bero liggende. Storveziren har samlet betydelige Stridskræfter og hans Dispositioner synes saa vel trufne, at Jbrahim Pascha er bleven nødt til at kaste sig ind i Defileerne i Koromanien.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Fædrelandet. Rhvn. den 18de Januar. Man taler nu med Bestemthed og Stændernes Offentlighed, som før saa meget betvivledes, og man vil endog vide forvist, at Roeskilde vil vorde Forsamlingstedet for de danske raadgivende Stænder.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
(Veile Avis.) Kjøbenhavns Universaltidende er ophørt at existere. For Abonnenterne vil det imidlertid være trøstende at erfare, at der efter Redactionens Bekjendtgjørelse ingen Betaling vil fordres for de udkomne (S. Bl.) 11 No.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Atter er en ny Sag anlagt mod Udgiveren af Raketten, Hr. M. Winther, fordi han i Bladet havde optaget et Stykke om nogle af en Underofficeer udøvede Voldsomheder, ligesom ogsaa mod Forfatteren til Stykket, som kalder sig eller heder Bjørnemuus. Ogsaa Stadshauptmandskabet vil efter Sigende anlægge Sag i Anledning af et til det stillet Stykke i Raketten. (V. S.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
En Kastelsjæger er funden skudt i en Port paa Christianshavn. Rygtet siger, at ulykkelig Kjærlighed har forledt ham til at begaae dette Skridt. (S. Bl.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Aftenbladet i Stockholm af 7de de ommelder vore talentrige Landsmænd, dHr. Repetiteur Wexschalls og Kapelmusicus Petersens Ankomst til Stockholm. "Tvende danske Virtuoser", siger det, dHr. Werschall og Petersen, hvilke i fremmede Blade, meget berømmes for deres Færdighed, den Første paa Violin, den Sidste paa Fløite, ere ankomne til Hovedstaden, og agte at give en Concert paa det store kongl. Theater. – Om en tredie dansk Musikkunstner, Violinisten Hr. Kapelmusicus Koch, læses i "Dagen" for i Aftes en interessant Meddelelse, ifølge hvilken han efter i Kassel at have nydt Underviisning af den berømte Violinist, Kapelmester Spohr, har begivet sig til Schweitz, hvor han har ladet sig offentligen høre med overordentligt bifald i Basel, og agter derefter at begive sig til Florents, for ogsaa at nyde godt af Paganinis Veiledning." Neue ZüricherZeitung af 26de f. M. ommelder hans Fremtrædelse i Basel paa en for hans Talent særdeles smigrende Maade. Han havde opholdt sig der i flere Dage uden at Nogen kjendte til ham, og da han tilbød at spille et No. i en af de sædvanlige Abonnementsconcerter, lovede man sig ikke Meget af ham. Men neppe havde han fuldendt Themaet af Mayseders Violin-Variationer i L Dur, for det hele Auditorium udbrød i dyb Beundring, og strax efter den første Variation hilste ham med et kraftigt Applaus, der ved den stedse stigende Begeistring fire Gange gjentoges. Han blev nu opfordret til at deeltage i den næste Concert, og man overtydede sig her, ved hans mesterlige Spil i en Concertante af Brødrene Bohrer, endnu fastere om Hr. Kochs udmærkede Talent. J Særdeleshed, slutter denne Anm., maa vi endnu rose hans skjønne Buestrøg, Tonens Fasthed og Sikkerhed i de vanskeligste Passager, samt hans rene Jntonation, og vi tør med fuld Ret sige, at vi her i mange Aar ikke have hørt noget fortrinligere Violinspil (hvorom he kun hersker een Stemme.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
J det af Hr. F. Schaldemose udgivne Blad, Helsingørsposten No. 4 af 10de dennes, læses følgende indsendte og ordret aftrykte Meddelelse: "Min Her Rediter, Jei er en honet Kone og det kraperer mei, naar jel igge behandles som en honet Kone, og saa maa jel ha Revans om det saa skal kaaste mit Liv. Forleden Aften kom je fra Hammermølen Kloggen 9 eller moskesens Kloggen hal ti, og da jel saa kom i Nærheden af Kongens Have, kom der en Person ud af Anlægget, der er en stor Bulbider, og enskjønt jel gig i midt lovlige Ærinde, tiltalte han mei med en Slaks Skrømt og forfængelig Snag, og lod ogsaa nogle Ord falde, der ikke anstod dydie Øren og saa videre, som jel igge vil repitere. Jei, der just igge er tavt bag af en Vovn, gav ham Svar, som han fortiente, men saa blev han grov og kanaliøst, og sagde, at dersom det havde varet Moneskind, skulle han nog have baret sei for at tale med til, men da det var mørkt, hade han i Førstningen igge seet mit Grinebidergesæs og derfor hade han taget feil og giet sei ikast med mei, nottebene der sae han for at skobtisere mit Ansigt. Nu spørger je enhver om den Fremgangsmode er ret og om ge skal lade saadan noget sitte paa mei, og beder dem HerRediter, at sætte ham i Bladet baade med Fornavn og Tilnavn, for at enhver kan ta sei i Agt for en saadan Grobian, hermed følger 4 Marg." Red har tilføiet følgende Anmærkning: "Hvad Madamens Ønske angaaer, da kan jeg ikke gjøre videre, end lade hendes Skrivelse aftrykke. Hvem Personen er, veed jeg ikke. De 4 Mk. kan Jndsenderinden lade afhente, da der ikke indrykkes noget i Bladet mod Betaling."¬
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
J Apenrade feiredes Aarskiftet (ifølge Apenrade, Wochenbl.) ligesom i de forrige Aar. Publikum forsamlede sig for Kl. 12 paa Torvet, ikke ved Fakkelskin, men ved den høitluende Flamme af en Tjære tønde, omgivet af et Sanger= og Musikcher. Med Slaget Tolv istemtes den Vossiske Sang: "Des Jah res lette Stunde", og Festen sluttedes med nogle fædrelandske HochsViborg den 13de Januar. Jgaar i Middags stunden opkom der Jldløs i Tørrehuset ved Fabrikken Bruunshaab ved Viborg. Jlden udbred i det Øieblik da Folkene havde forladt Huset for at holde Middagsmaaltid, og da Huset var straatækket, var Overdelen allerede ved Opdagelsen saa omspændt af Luerne at Redning for samme Huus, eller Noget af hvad der befandtes, var umulig. Men da Veiret var næsten stille, Vinden har fra de øvrige Bygninger, og man ikke fattedes Vand, saasom Fabrikken er anlagt paa en Aar, ved hvis Kraft Værkerne drives: saa lykkedes det at forebygge videre Ødelæggelse. Jntet Menneske kom til Skade.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Befordringer og Afgang. Jnspecteur ved Frederiks Hospital N. L. Binderup beskikket til Branddirecteur i Veile Amt, istedetfor Major C. R. Munck, R. af D., som atter er meddeelt Confirmation paa Bestalling som Jnspecteur ved fornævnte Hospital; Kammerraad, Bogholder og Revisor under Directionen for Universitetet og de lærde Skoler J. Bloch beskikket til Justitsraad; Secretair og Contoirchef under samme Direction J. Lund til virkelig Cancellieraad; Copiist i Statsgields-Contoiret C. Jørgensen udnævnt til Fulmægtig, og Cand. juris L. Ring til Copiist, begge i samme Contoir, Cand. theol. J. Agerup beskikket til Adjunct ved Roeskilde, Cathedralskole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Kjøbenhavns Børs-Cours den 18de Januar 1833. Hamb. 2 M. a vista . 214. 4 PC. R. Obl. 100 1/2 a 101 r. S. Species 211. 12 Mk. 10 1/2 s. - 6 PC. N. Laan . . 102 1/2 B. N. Sp. S. 150 a 150 1/2 Rbd.; 4 PC. dito. . . . 98 1/2 a 99 B. 4 pC. kg. Obl. . 91 a 92. - 4 pC. N. Obl. 98 1/2 a 99 r. S. Dito . . 85 a 85 1/2 B. - 4 pC. N. St. Obl. Nat. Ob. . . . . 102 r. S. - 3 PC. d. Obl. 67 1/2 a 68. L. S.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Bekjendtgjørelser. At vor elskede Moder Ane Erikke Rosenvinge, fød Kragh, efter en kort Tids Upasselighed den 16de Januar, i sin Alders 77 Aar, ved en blid og rolig Død indgik til et bedre Liv, bekjendtgjøres herved fraværende Familie og Venner. Ringkjøbing, den 18de Januar 1833. Pet. W. Rosenvinge. J. B. Rosenvinge At min trofaste Mand Johannes Bøggild, forhen Kirkesanger og Skolelærer i Todberg, den 15de denne Maaned endte sin jordiske Vandel i sit 68 Aar. bekjendtgjøres herved sørgeligst for fraværende Slægt og Venner. - Todberg, den 17de Januar 1833. A. C. Bøggild, fød Høegh.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Til de mange ædle Familier, som beviste vores elskede afdøde Søn saameget Godt medens han levede, og saamegen Ære efter hans Død, aflægge vi med det rørteste Hjerte vores Tak. Aarhuus, den 20de Januar 1833. J. M. Strøm, N. J. Strøm. fød Seeberg.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1833-01-22
Hans Majestæt Kongens høie Fødselsdag høitidelig holdes i Selskabet Polphymnia Mandagen den 28de Januar ved en Tale af Hr. Pastor Gruner, Spiisning og Bal. De efter Lovene berettigede Fremmede, som ønske at deeltage, ville behageligen, imod Erlæggelse af af 1 Rbd., at afhente Billet hos Hr. Provisor Hoskier. Selskabet ønskes samlet Kl. 7. Directionen. Mecanisk Verdens Theater forevises Torsdagen den 24de Jan. om Aftenen Kl. 6. præcise, og Indgangen aabnes Kl. 5 1/2. Billetterne a 2 Mk., og for Børn under 12 Aar. det Halve, afhentes behagl, hos Jnstrumentmager Müllertz. Overeensstemmende med For af 2den Juni 1830. bekjendtgjøres herved at Restancellisterne over 1) Bygningsafgivt for Halvaaret til 1ste Octbr. 1832 2) Bankrenter for f. T. af Bygninger og Jorder, 3) Brandpenge for Halvaaret til 1ste April 1833, ere mig tilstillede forsynede med Aprobation, samt at Jnddrivelsen derefter vil paabegyndes saafremt Restancerne ikke inden denne Maaneds Udgang indbetales til Magistraten heri Staden. Aarhuus Byefoged-Contoir, den 18de Jan. 1833. Fleischer.