Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1840-08-14
2. Sognekaldet til Michaelis Kirke i Fredericia og Anneret Errige under Ribe Stift, der i den gamle Angivelse er ansat til 719 Rd., har nu følgende Jndtægter: 1) Kongetienden af Sognene Greis, Langeskov, Uldum og Sindberg, respective med 155 Tdr. 6 Skpr. 2 Fdkr. 1 1/1/2 Alb., 11 Tdr. 2 Skpr. 2 3/4 Alb., 90 Tdr. 2 Skpr. og 207 Tdr. Hartk.,med hvilken Tiende Embedet er beneficeret, beløber sig, deels efter confirmeret, deels efter privat Forening til 19 1/2 Td. Rug, 237 Tdr. 2 Skpr. Byg og 58 1/2 Td. Havre, 2) Qvægtiende af Kollerup Sogn omtrent 10 Rbd. 3) Smaaredsel af Sindberg, Sogn erlægges med 1 Fjerding Smør og 2 Lpd. Ost, og af Erritzøe Sogn 195 Tdr. Hartk., med 1 Pd. Ost pr. Td. 4 Offer og Accidentser kunne anslaaes til 5 a 600 Rbd. 5) Af Fredericia Skolevæsen, der er beneficeret med Præstetiende af Erritzøe Sogn, oppebærer Præsten 100 Rbd. aarlig. 6) Jordlodspenge 52 Rbd. 61 s. 7) Præstevenge af Michaelis Sogn, 40 Rbd. 8) En Kobbelafgift 10 Rbd. 9) For Deeltagelsen, i det Thomsenske Legats Bestyrelse har Præsten aarlig 28 Rbd. 10) Til Præstegaarden, der vedligeholdes af Beneficiarius, hører en Jordlod paa Byens Mark af 8 Tdr. Lands Størrelse. Enkepension bliver at udrede. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Femtende. Møde den 1 August. Justitsraad Skibsted oplæste det at ham indgivne Forslag ang større Raadighed over Landeiendomme; Forslaget afvistes med 31 St. imod 21. Præsidenten opfordrede derefter Prof. Clausen til at fremkomme med de tre af ham anmeldte Andragender fra Magister, Overlærer Jngerslev, fra Pastor Børresen og Cand. theol. Frølund samt fra det pædagogiske Selskab i Kjøbenhavn ang. en Reorganisation af Underviisningsvæsenets Bestyrelse. Jngerslevs Andragende gik ud paa, at Stænderforsamlingen indgaaer til Hs. Maj. Kongen med en allerunderdanigst Petition om, at det maatte foranstaltes taget under Overveielse ved en Commission af sagkyndige Mænd, hvorledes Bestyrelsen af Underviisningsvæsenet i dets Heelhed hensigtsmæssigt maatte kunne organiseres i dets Forbindelse med Kirkevæsenet, for at den Eenhed og det Liv, som nu savnes, maatte kunne ventes tilveiebragt og betrygget. Pastor Børresens og Cand. Frøllunds paa, at Forsamlingen ved en Committee vil lade undersøge og derefter selv overveie, om og hvorvidt den maatte finde Anledning til allerunderdanigst at andrage, paa en Forandring i den bestaaende Overbestyrelse af Landets Skolevæsen. Det pædagogiske Selskabs paa, at Forsamlingen vil tage under Overveielse, om og hvorvidt den maatte finde sig beføiet til at indgaae med et allerunderdanigst Andragende om en Reform i det danske Skolevæsen, saaledes at en større Eenhed i dets Organisation og Lovgivning gjøres. gjældende, og at der til Lovens Haandhævelse indsættes en selvstændig Overbestyrelse for det hele samlede Skolevæsen, bestaaende af kyndige pædagogisk dannede Mænd. Prof. Bang: "Jeg finder, at da Almueskolevæsenets Bestyrelse staaer i en nøie og uadskillelig Forbindelse med hele Præstens Embedsvirksomhed, og det næsten forekommer mig utænkeligt, at Præstestanden, ihenseende til sit Kirken og Skolen vedkommende Embede, skulde kunne underordnes to forskjellige Collegier, vil der herfra kunne hentes en væsentlig Jndvending imod Forslaget, naar dette indskrænkes til Underviisningsvæseners Henlæggelse under en egen Overbestyrelse, og jeg vil derfor tillade mig at henstille, om der, uagtet Producenten saa bestemt har indskrænket Propositionen til denne sidste Gjenstand alene, kan være noget til Hinder for, at den Committee, der bliver nedsat, tillige, hvis den anseer det nødvendigt, tager Spørgsmaalet om Geistlighedens Henlæggelse under samme Overbestyrelse under nærmere Overveielse. Commitee: Mynster, Bang, Clausen, Tutein, Ussing. (Med 36 St. mod 6 vedtoges, at der ikke skulde nedsættes nogen Committee i Anledning af Agent Bruuns Andragende fra endeel Borgere i Assens om en Reform i Skolevæsenet.) Sextende Møde den 3 August. Den kongelige Commissarius foredrog Udkast til en Placat for Kongeriget Danmark ang. Nedsættelse i Jndførselstolden paa Kobberplader, Bolte, og Søm til Skibsforhudning, samt for Forhudningsplader, Bolte og Som af Patent=Messing eller andre Metal-Compostansaae Ved Ve tioner. Til at afgive Betænkning over dette Udkast nedsattes en Committee af fem Medlemmer, hvortil valgtes de samme Medlemmer, som udgjøre den Committee, der tidligere er nedsat i Anledning af Lovudkastet ang, adskillige Forandringer i Toldtariffen, nemlig: Hvidt, H. P. Hansen, Agent Bruun, Agent Voigt og Kjøbmand K. Sidenius. Sagen betræffende Udkast til en Placat for Jsland, ang. Udvidelse af Udpantningsretten og nærmere Bestemmelse af Fremgangsmaaden med Udpantninger, blev derpaa foretagen til endelig Behandling. - Assessor Ussing forelæste den af ham anmeldte Petition fra Trykkefrihedsselskabet om adskillige Forandringer i den bestaaende Trykkefrihedstilstand. Denne Petition, der paa Selskabets Vegne var underskrevet af Dhrr. David, Clausen, Ølsen, Hvidt, Lehmann, Bojesen, Ballin og Monrad, gik ud paa: 1) At Pl. 13 Mai 1811, Pl. 2 Octbr. 1810, Pl. 1 Novbr. 18337 § 1, Pl. 18 Octbr. 1805, Reskriptet 22 Septbr. 1835, Pl. 10 Juni 1818 og Frdn. af 30 Marts 182787, maae vorde ophævede, samt for det Tilfælde, at Stænderne ikke maatte finde sig foranledigede til ogsaa at foreslaae Ophævelsen af Frdn. af 27 Septbr. 1799 § 20 og Pl. af 1 Novbr. 1837 § 3, 2) at det maa vorde fastsat, at den specielle Censur for domfældte Forfattere, ialtfald først bør indtræde efter endelig Dom, og endelig, 3) at det maa vorde indskærpet alle Vedkommende, at ethvert Beslag, som ikke ophæves, uden nogensomhelst Undtagelse skal undergives Retternes Prøvelse. Prof. Clausen understøttede Petitionen, men bifaldt ikke ganske dens Form, fornemmelig - sagde han - af den Grund, at denne Form, efter min Overbeviisning, mangler den tilbørlige Sandhed, idet dog kun de, der enten ved Underskrift eller ved udtrykkelig Erklæring vedkjende sig Andragendets Jndhold, kunne betragtes som virkelige Deeltagere deri. Men uagtet jeg i denne Henseende blev i Minoriteten, har jeg dog ikke kunne tillægge Formen saa megen Vægt, at jeg ved den skulde lade mig afholde fra at deeltage i Petitionen, da jeg deels ikke kan omtvivle, at den i sit væsentlige Jndhold udtaler en Overbeviisning, som virkelig den store Pluralitet af Selskabets Medlemmer deler, og jeg deels ikke har kunne andet end interessere mig for Andragendet selv. Af Prof. Bangs Foredrag udhæves Følgende: - - Men der er en anden Betragtning, som jeg ikke skal tilbageholde, men frimodigt og aabent forelægge Forsamlingen, og som vil gjøre at jeg ikke kan stemme for Nedsættelsen af en Committee, hvis ikke den Betænkelighed, som den fremkalder hos mig, kan blive bortryddet. Reent ud sagt: det er den Tilstand, hvori Pressen for Øieblikker er, de Forhold, hvori vi befinde os med Hensyn til dens Virksomhed, dens Adfærd: det er denne Tilstand, som, efter mit Skjøn, gjør det sær betænkeligt for Forsamlingen, at indgive til Kongen en saa særdeles indgribende Petition som den foreliggende. Det kan ei fordølges, at der gives Mange i Landet, der misbillige Pressens, især Dagbladenes, Færd i den seneste Tid. Den moralske Kratt, som aabenbarede sig i denne Forsamling, da i dens første Session et kongeligt Lovudkast, hvorved der paalagdes Trykkefriheden nye Jndskrænkninger, blev forelagt, reiste sig fra den Velvillie, som man nærede for Trykkefriheden; men jeg frygter for, at hiin Kraft vil være bleven mindre, naar denne Velvillie er hos mange oplyste og retsindige Borgere ombyttet med Uvillie, en Uvillie, som forøges, naar det sees, at de Mænd, der i Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug have viist sig som de virksomste ved Valget af Selskabets Repræsentanter i Kjøbenhavn, og som have taget den ivrigste Deel i Selskabets Forhandlinger om nærværende Petition, deels ere dømte af Landets høieste Ret for usommelig og utilbørlig Skrivemaade, deels ere under Tiltale herfor. Men naar vi nu staae under saadanne Forhold, da frygter jeg for, at en Sætning i Petitionen, i en ganske anden Retning, end den af Petitionairerne paatænkte, vil kunne blive alt for sand. Det hedder nemlig, at den Tid vel ei vil være fjern, da vor hele Trykkefriheds lovgivning vil blive undergivet en gjennemgribende Revision. Ja vel, en Petition, som den nærværende, vil kunne fremkalde en slig Revision, men den vil, under de nys beskrevne Forhold, gaae ud paa, hvad jeg høiligen vil beklage, en yderligere Jndskrænkning af Trykkefriheden. Jeg troer, at en roligere Tilstand igjen vil indtræde, og at da Andragender om større Frihed ville kunne blive hørte, og vor nærværende Forfatning er dog et anderledes, end at enhver fædrelandkierlig og besindig Mand frit kan yttre sig over vore offentlige Anliggender. Navnligen har jeg, ved at omhandle disse, aldrig fundet mig generet ved de bestaaende Love. Men er Pressens Forfatning saaledes, da er det meget betænkeligt, ved nu at give en Jmpuls til en almindelig Revision af Trykkefrihedslovene; og det vilde sandsynligviis blive Tilfældet, hvis en saadan Petition som den foreliggende indgaves. Thi at vende tilbage til Fron, 27 Septbr. 1799, at ophæve næsten et halvt Aarhundredes Lovbud, uden at sætte Noget istedet, det vilde Regjeringen ikke gaae ind paa. En Revision af Presse lovgivningen kunde den derimod maaskee vel være tilbøielig tilat lade foretage, for at fremkalde nye repressive Forskrifter modden journalistiske Presses Udskeielser. Det er denne Betragtning, at det er høist utidigt, nu i dette Øieblik, under disse for Pressefriheden forviklede Forhold, at ville fremkalde en forandret Presselovgivning, der gjør mig det sær betænkeligt at (Forts.) stemme for en Committees Nedsættelse.