Viborger Samler, 1848-10-24
Da den Basis, som oprindelig var paatænkt for Udskrivningen, nemlig 1 Mand for hver 250 Jndivider i den hidtil for Værnepligten undtagne Befolkning, har maattet opgives, eftersom det ikke var muligt at erholde en nøiagtig Opgivelse af den ikke værnepligtige Befolknings Antal, fornemmelig paa Landet, vilde det være det Naturligste, at Udskrivningen skeete i Forhold til det tjenstdygtige Mandskab i ethvert District, saaledes som fortiden skeer ved Udskrivningen af den værnepligtige Classe. Herved møder imidlertid den Vanskelighed, at medens man ved den sidstnævnte ordinaire Udskrivning forud baade kjender Antallet af dem, der skulle udskrives, og tillige, ved det foregaaende Aars Undersøgelse af det 21-aarige Mandskab, har Kundskab om Antallet af de Tienstdygtige, savner man derimod saadanne Oplysninger ved den heromhandlede Udskrivning. Herom vilde man kun komme til Vished, ved derom at anstille foreløbig Undersøgelse; men foruden at en saadan Foranstaltning baade vilde volde Sessionsvæsenet meget Arbeide og Befolkningen endeel Uleilighed, saa lader dette Middel sig heller ikke anvende, da det Forhold, hvori Udskrivningen skal iværksættes, maa være bestemt i Loven og saaledes ikke kan gjøres afhængig af en saadan senere Undersøgelse. Den eneste faste Basis, der haves, er saaledes Antallet af det tjenstpligtige Mandskab, og da forholdet imellem de Tjenstdygtige og Tjenstpligtige kan forudsættes at være omtrent eens paa alle Steder, er der heller ikke fundet nogen Betænkelighed ved at lægge denne til Grund. De Uligheder, som i denne Henseende kunne vise sig paa eenkelte Steder, ville udjævnes derved, at Udskrivningsdistricterne gjøres temmelig store, hvorfor man her har holdt sig til den sædvanlige Jnddeling efter Amterne. Jfølge de til Justitsministeriet indkomne Jndberetninger udgjør Antallet af de paa Fortegnelserne optagne Uværnepligtige: for Kjøbenhavn . . . . . . . . . 1917. for samtlige øvrige Kjøbstæder. 1931. og for samtlige Landdistricter . . 1227. Tilsammen 5075. Heraf kan det vel nu antages, at adskillige ville udgaae, navnlig Udlændinge, der ikke have opholdt sig her i 10 Aar; men paa den anden Side kan der igjen gjøres Regning paa en Til vært ved senere Anmeldelse af Personer, der af forskjellige Grunde ei ere optagne paa Fortegnelserne, og der kan saaledes gjøres Regning paa et Antal af idetmindste 5,000 Udskrivningspligtige. Da der nu var calculeret paa at erholde et Antal af 1000 Combattanter, vil saaledes hver 5te Mand være at udtage til Soldat, og dette Forhold kan neppe ansees for byrdefuldt, hverken i Forhold til det hele Antal, hvoraf disse udtages, eller til Udskrivningen af den værnepligtige Stand. Der er saameget mindre fundet Anledning til, at forhøie dette Forhold, som allerede en stor Deel af den uværnepligtige Befolkning i Kongeriget (siden Krigens Begyndelse ialt 1863 Personer) frivillig har taget Tjeneste i Armeen som Menige og Underofficerer. – ad 57. Jdet man fra Kjøbenhavn, hvor Sessionen maa vedvare en Række af Dage, har troet det ufornødent, at lade Virkningen af Udeblivelse indtræde strax fordi Nogen udebliver den bestemte Dag, naar han dog senere møder inden Sessionens Slutning, er det dog fundet nødvendigt, for at forebygge aldeles ubegrundede Udeblivelser, at foreskrive en liden Mulct for Udeblivelsen den berammede Dag. – ad 6 8-11. Den her valgte Lodtrækningsmaade er væsentlig forskjellig fra den, som ellers her bruges paa Sessionerne, hvor Lodtrækning kun skeer mellem dem, som paa samme ere befundne tjenstdygtige. Dette lader sig gjøre her, da man, som alt ovenfor bemærket, ved Undersøgelsen det foregaaende Aar forud har Kundskab om det omtrentlige Antal af de Tjenstdygtige saavel overhovedet som for hvert enkelt Sessionsted, hvorefter man da kan forfatte Repartitionen. Da imidlertid en saadan Kundskab ikke haves og ikke uden altfor stor Besvær vilde kunne erholdes angaaende de her omhandlede Uværnepligtige, og Forholdet imellem Antallet af de Tienstdygtige og de Tienstpligtige paa de enkelte Mødedage kan være forskjelligt, har det været nødvendigt at bruge en anden Fremgangsmaade, og man har da valgt en saadan, som følges ved Recrutternes Udskrivning i Frankerig, ved hvis Anvendelse der i det Hele ikke er funden nogen Betænkelighed. At de, der anmelde sig som tjenstdygtige og derom medbringe en autoriseret Læges Attest, blive at fritage for Undersøgelse af Sessionslægerne, stemmer med § 17 af det Stænderne sidst forelagte Udkast til en Anordning om almindelig Værnepligt. – ad § 12. Det er indlysende, at der behøves et virksomt Motiv for at forebygge, at Nogen ved modvillig Udeblivelse fra Sessionen skulde unddrage sig for Udskrivning, og da det er almindelig Regel, at saadan Udeblivelse paadrager forlods Udskrivning, er den ogsaa optagen her. Skulde det senere vise sig, at den Paagjældende er utjenstdygtig og Straffen saaledes ikke kan komme til Anvendelse paa ham, maa i dets Sted træde en anseelig Pengestraf. Det er anseet som en Selvfølge, at ingen Frikjøbelse kan finde Sted, da dette ligefrem vilde stride mod Principet i nærværende Anordning. Da derimod Stilling er tilladt den Værnepligtige, kan den samme Tilladelse ei billig nægtes de Uværnepligtige, saameget mindre, som Udskrivningen kommer dem uforberedt, og forholdsviis flere i denne Klasse, end blandt de Værnepligtige, kunne være i saadanne Tilfælde, at det er dem magtpaaliggende at fritages for den personlige Tjeneste mod at lade samme afholde ved en Anden. Det Spørgsmaal, om ved Jndførelsen af almindelig Værnepligt Stilling skal kunne tillades, har man derfor formeent at burde være uden Jndflydelse paa det foreliggende Tilfælde. Naar det kun er blevet tilladt at stille Jkke-Værnepligtige, saa er Grunden hertil, deels at forebygge, at den værnepligtige Stamme ikke ved Stillinger skal blive forringet (Forstærkningen kunde navnlig derved blive berøvet endeel Mandskab) deels ogsaa hvad den Tanke, der ligger til Grund for Udskrivningen af den uværnepligtige Befolkning, ikke tillader, at Nogen af samme skulde lade sin Tjeneste for Betaling afholde af en Værnepligtig.