Kiøbenhavns Maanetlige Postrytter, 1731-08-01
Barbariet. Den Ulykke og Elendighed Indbyggerne til St. Crux nu omstunder maa opleve, er saa stor, at den forrige Regiering synes dennem ikke at have været saa haard og Tyranisk, som den de nu leve under, da nu Trende af den afdøde Muley Jsmaels Sønner disputere Muley Abdallah den roelige Besiddelse af sine LandeDe Sorte, som ere hans Tilhængere, begaae saa mange uordentlige og tyranniske Gierninger, at de falde Landets Jndbyggere gandske utaalelige, og enhver af de stridige Parthier meener ved Krigens Fortsættelse og Regimentets offtere Forandring deres Lykke best at kunde befordre. Een af disse misfornøiede og stridige Parthiers Hoved- og Formand vil ikke lade sig med nogle visse Landskabers Besiddelse fornøye, men er reent, forat søge fremmed Hielp, til Europa overgangen. Muley Abdallad. Aar 1781. dallah har med sin Armee sat sig ned neden under Marocco efter at Gouverneuren til Fes tillige med et stærk Corps af Araber hannem for deres retmestige Over-Herre have erkiendt og erklæret. De Canariske Jnsuler. Paa en af disse Øer, som kaldes Lancerotte, har for nogen Tid siden været saa forskrekkelig en Jlds-Vaade, som mand Mands Minde sig ikke kand erindre, om hvilken mand har efterfølgende Omstændigheder erfaret: Den 1 Septembr. i afvigte Aar 1730 lod sig en Vulcan oven paa Øens Bierge tilsyne; nogle Dage derefter udskød den samme igiennem 3 adskillige Huller af Biergerne en saa forskrekkelig Mængde af smeltede Mineralier og andre brændende Materier, at de hist og her formerede sig ligesom store Bekke, der løbe ned af Klipperne udi Havet med saadan u-sædvanlig Heftighed, at disse brændende Materier svemmede langt ud paa Vandet. Denne brændende Oversvemmelse passerede igienem 10 adskillige Byer, og saa aldeles afbrændte dennem med alle deres Indbyggere, at ikke end det ringeste er bleven tilbage, som kunde give Tegn, at der havde staaet enten Kirker eller Huuse. Disse Byer ere: Den Stad Tengaza, og de Flekker St. Catharina, Masso, CharctaChimantaya, Penhapolomos, Rodeos, Jaretas, og det store og lille Manchas Blancas. Den af saa mange fortærede Bygninger og andre Sager i Luften opfløyne Aske foraarsagede ligesom en Syndflod, der faldt ned paa Huusene i CuvaderoTao Murdacha, Gerias, Mozage, St. Bartholemi, og Loma de Andret, hvoraf alle Jndvaanerne bleve qvalte, og derunder begravne. Denne Aske bredte sig ogsaa ud over andre Stæder, og omendskiønt ikke i saa stor Mængde, saa ødelagde den dog alle Jordens Frugter og Afgrøde, og tilstoppede alle Brynde og Vandspringe, saa at den derpaa følgende Hunger og Tørst har tvunget de overblevne Indbyggere til, denne ellers forhen Folkerige, frugtbare, og skiønne Øe at forlade, og sig andensteds hen at retirere. Samme Øe Lancerotte hører Kongerne af Portugal til, siden den Tid, da Mr. Maciot de Bentencourt Augusti Maaned. court en Francos, som var dens Eiere overlod den til den Porgisiske Jnfant Don Henriqves, Store Mester af den saa kald de Christ-Orden. Muscov. Det har sig tildraget, hvilket og Hendes Mayestet Carinden er bleven forebragt, hvorledes over det gandske vidtløftige Riige Rusland sig nogle ugudelige Mennisker og Guds for gaaende Kroppe have indfundet, hvilke foregive, at de kunde here, og i Kraft af saadan deres ryggesløse Konst tilbyde den gemeene Mand deres Hielp og Undsætning. Hvorved de skal være blevne forførte til, saadanne mistænkelige Personer i deres Huuse at lade til sig kalde, for at betiene sig af deres ugudelige Forsæt, og disse indbildte Hexemestere ikke uden deres store Nytte sig dertil gandske villig lade finde, saa at mange som sig paa saadan fordervelig Konst haver forladt, ikke aller neste derover er bleven ruineret, men end ogsaa have paabyrdet sig Himmelens Vrede, Og derved underkastet sig Lovens Tiltale, som efter Sagernes Beskaffenhed sig endog til Livs-Straf kand erstrekke: Altsaa har Senatet efter Hendes Mayestets Befaling fundet for got derimod over det gandske Russiske Riige en trykt Placat at lade udgaae, og til den Ende forbyde alle og enhver slige formeente Hermestere enten offentlig eller hemmelig til sig i deres Huuse at kalde, eller dennem at besøge, langt mindre paa Vey eller Stie med dennem om Hexerie at tale, eller denne fordømmelige Konst at vilde lære. Saafremt nogen herimod understaar sig at forsyndige, eller og Hexemesterne selv, enten til andres Skade, eller i Tanke derved at søge Baade, fordrister sig til Hexerie at drive, da skal den, som dermed befindes, som en Bedragere med Bag og Brand, og de som dem og deres Hielp have forlanget, med den saa kaldede Knute, eller efter befindende paa Livet straf ses. Dog i Fald foromrørte Bedragere enhver for sig saadant deres ugudelige Væsen skulde vilde fortryde, og uden at forraade andre, sig selv godvilligen angive, skal deres begangne Misgierning uden videre Undersøgning vorde pardoneret. Hol Har den hold ved noviterede til oftesterme. quen nu R. ske Crone. byrde sig gelske Croanseelig, me Alhan de øvrige. teret. sigt at tilpiterende. standig un blant and over den har betinde, samt ten i den verpiske saaledes: vel den C. paatog samme side, alt utræt, op ce vorder. res Fald.