JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-16
De, som besidde alle det menneskelige Livs Fordeeler, ere dog i en Tilstand, hvor Mængde af Hændelser, kan forurolige dem, og foraarsage dem Bedrøvelse, og hvor ganske faa Ting ere i Stand til at forskaffe dem Fornøyelse. Dersom nogen havde forfattet en nøyagtig Fortegnelse over alle de Tanker, som han har gjort sig fra Barndommen til Alderdommen om Kiærlighed, Stats-Kunst, Religion og Videnskaber, hvilket forskrækkeligt Chaos af Modsigelser skulde han da ikke finde Lykkens Magt erkiendes ikke uden af de Elendige. De Lykkelige tilskrive al deres Lykke, enten deres Forstand, eller deres Fortienester. de sidste af en fornuftig Mands Dager gaae bort med at forbedre sig fra de Daarligheder, de Fordommer og falske Slutninger, som han har samlet tilsammen i sin Ungdom. Det er ret en lystig Ting at give Agt paa den Forbindelse, som den nærværende Tiid paalegger den tilkommende. Man siger: Den tilkommende Tiid skal tale om denne Handel. Det er en Sag, som skal oprette Forundring hos heele Eftertiden. Man tænker ikke, at Efterkommerne skal være ligesom vi, og at de ikke skal anvende sin Tiid og sine Tanker, uden til de nærværende Ting.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-16
Adskilligt Nyt. J Tirsdags bleve de jordiske Levninger af Hr. Hr. Thomas Angell nedsat i sit HvileSted i Tronhiems Domkirke, hvor der foruden Sørge-Musiqve blev holdet en kort, men meget smuk og fyndig Oration af Hr. Pastor Aage Schavland over de Ord: Matth. 25 C. 23 v. Vel, du fromme og tro Tiener, du haver været tro over Lidet, = = = ga ind i din Herres Glæde. Den Salige Afdøde havde, foruden alle andre sine overflødige Gaver, beordret, at paa Hans Begravelses Dag, skulde udbetales 100 Rigsdaler til Stadens publiqve Huuse, nemlig: Til St. Jørgens=Huuset, 20 Rdlr. Hospitalet 40, Fattighuuset 20, og Weisenhuuset 20 Rdlr. for hvilke Penge paa hvert Sted samme Dag skulde anrettes et anstændigt. Maaltid til Hans Begravelses Erindring, hvilket ogsaa skeede, og saae man, den Tiid Begravelsen, gik for sig, foruden andre Stæder, hvor Liget, kiørtes forbi, ogsaa Lys antændt i disse Huuses. Vinduer; J sær var Weisenhuus=Porten meget smukt illumineret. Allerøverst forestiltes en Soel, og midt i dens Straaler fremkom en Engel flyvende, og holdte denne Jnscription. Matth. 25. Alt hvad J have gjort imod een af disse mindste, som troe paa mig, have og gjort imod mig. J begge Hiørnerne saae, man tvende tykke Skyer, af den ene Skye saaes en udrakt Haand, som pegede med den ene Finger til bemelte Jnscription. Midt under præsenteredes et dækket Bord, hvor alle Weisenhuus-Børnene sad og gjorde sig tilgode; og derover dette Vers: Dette Huus og hver der inde, Skal velsigne Angells Minde. Paa begge Sider af Bordet saaes de 2 Gudinder, Gudsfrygt og Gavmildhed, den ene holdte den Afdødes Navn T. A Træk, den anden Hans Vaaben. Under den førstes Fødder læstes: Ære din Begravelse. Fader, lad din Tienere, Under den andens: Du har gjort mig lykkelig. Himlen skal velsigne Dig. M. S. H. Neden for Bordet viistes den Græsbusk Semper vivum, imellem hvis Blade stod med fulde Bogstaver: THOMAS ANGELE. Ligeledes var Fattig huusets Port smukt illumineret: Oven til fra Skyen præsenteredes en Engel, som holdte disse Ord i den høyre Haand: Han skal hielpe en Fattig som raaber. P. 72, 12. og den venstre. pegede paa en Skare Krøblinge &c. som neden under forestiltes, strax nedenfor saaes dette Vers: Angells Godhed, Gudsfrygt, Ære Skal i ævigt Minde være. Ved Siderne stod ligeledes Gudsfrygt og Gavmildhed, under hvis Fødder læstes: Din Siæl har Himmelen Nu vist antaget Sig, Tillad din troe Svend her at velsigne Dig. Om Aftenen var foruden andre Tilskuere paa de ovenmelte Stæder, ogsaa den Sal. Afdødes indsatte Forstander for Hans Gaver selv der, for at besee de anrettede Maaltider, saavelsom Jlluminationerne.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-16
Proclama. De Herrer Civile Skifte-Forvaltere i Tronhiem, lader bekiendtgiøre: at førstkommende 23de October Klokken 2 Eftermiddag, bliver Skiftet efter afgangne Lisbet Olsdatter, Klamper Haagen Henrichsens Hustrue, foretaget udi Stervboe-Huuset i Jhlen. Til hvilken Tiid Stervboets Debitorer, Creditorer og Arvinger sig vil indfinde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-16
Bekiendtgiørelse. J det i sidste No. anførte Vers har nogle smaa Feyl indløbet, som i det første Vers skal staae: At være en Støtte At helde den ved. J det 3die, At føle din Glød. J det 7de, Men Skranken er sat. J det 12te, Selv Fisken dens Jld. J det 23, Hvad vi ey forstaae.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-16
18 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Provst Thode. Hr. Angell. Frue-K. Hr. Schavland. Hr. Schnitler.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-16
Jndpasserede. Hs. Høiærværdighed Hr. Biskop Gunnerus, fra Sine holdte Nordlands Visitationer.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-16
Copulerede. Mester=Bager Sr. Jens Berg og Jomfr. Anna Fulli copulerede den 14de Octobr. Organist til Hospitals-Kirken og Cadet ved Brand-Corpset Sr. Johan Henric Berlin, og Jomfr. Agnete Howart copulerede i Dag.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-16
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 2døde og 4 føde Ankomne Skibe. Skpr. R. Diderichsen fra Jrland med Baglast. Udgaaende Skibe. Skpr. H. A. Stork til Christiansund med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
Rabbinerne fortæller, at Kong David i sin Ungdom skal have forundret sig over 3 Ting, hvis Aarsag og Nytte han ikke kunde udgrunde, nemlig: Hvi Lopper, Narre og Edderkopper ere skabte; men siden fandt Nytten af alle 3 for sig selv; i det de ville, at Loppen skal have opvagt hans Hustrue Michol af Søvnen, der Saul lod bevogte hans Huus paa det hun kunde advare ham og hielpe ham bort; Daarskabs Gavn lærte han til Gath, der han for Kong Achis anstillede sig som en Galing, forderved at frelse Livet. Edderkoppens Nytte, fornam han, da han flyede for Saul i en Hule og Edderkoppen med hendes Væv havde tillukt Indgangen til Hulen, at Saul ikke skulde finde ham. Enhver Guds Skabning har sin Hensigt og sin Nytte, For al utidig Dom vi derfor os maae hytte. Hyklerie. Enten det er en virkelig Historie, eller allene en til Lærdom optegnet Fortælling, saa berettes: at der har været en Cardinal i Rom, som havde en Papegøie, for hvilken han havde givet 100 Ducater. Denne Fugl kunde med merkelige og tydelige Ord udtale og opregne den Christelige Troes 3de Hoved-Artikler; men hvad hialp saadant denne Fugl andet, end at det gjorde den høyagtet og kostbar for Mennesket? En Cato vilde god ey synes, men kun være, Han som en Hedning giør tidt Christne heri Skam; Arkiende Gud, hans Ord og Vey er ingen Ære For de Ulydige, som ikke følge Ham.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
Adskilligt Nyt. J denne Uge ere Romsdahls-Jægtene lykkelig og vel hiemkommen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
J Gaar og i Dag maatte de af den føromtalte Complot Tydske Soldatere, som have villet disertere, udstaae deres Straf ved at gaae igiennem Spitsrodene.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
J Anledning af Thomas Antzells Død er følgende indsendt: In Obitum Viri beste defunctiTHOMANGELL. Litters, Opibus, Muneribusqveolim clarissimi. Est in amore Dei, cuest in amore Deus Cui est in amore Deus, stat in amore DeelAngelicis Thomas admixtus Cotibus Angell Numinis ac Hominum rarus Amator erat. Mundanis opibus præ multis forte Beatum Vix Oculus vidit Nummen amasse suum Attamen hand dubites vivum coluisse Datorem, Qvem celebrem faciunt vita piusqve labor Nec mmus acceptus suit ipsi Proximusomnis, De cujus Donis Mors, qvoqve vita, canit. Nobilis ergo fult cælo, dilectus, amatus, In terris nolens Nobilitate frui 19 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Hr. Thode. Hr. Bang. Frue-K. Mr. Lind. Mr. Rhode.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 3døde og 1 fød.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
Ankomne Skibe. Skipper A. Allen fra Schotland med Steenkull og Strye.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
Skipper J. Nissen til Kiøbenhavn med Sild. H. Reckelsen til Østersøen med Sild. R. Lesleff til London med Fisk og Bord.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-23
Til Kiøbs. Hos Sr. Carsten Schiødt er at faae tilkiøbs allerbeste Hollandsk Hveede for billig Priis. Udi Biørnørs Præstegield er at faae tilkiøbs: En Jægt 16 og en halv Commerce-Læster, med tilhørende Seil, Anker, Tover og øvrige Redskab, afgangne Hendrich Lorenz Stervboe tilhørende. Liebhaberne vilde behagentlig melde sig hos Enken paa Gaarden Refsnæs, eller hendes Lav-værge Sr. Aarlum paa Osen, i bemeldte Præstegield, for at tage Jægten med Tilbehør i Øyesyn og om Kiøbet at accordere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Om Spøgelser eller fraskilte Aanders Aabenbaring. den Jndbildning, som i fordum Tud var opfyldt med Spøgelser, og Giengangere, har endog indtil vore Tider saaledes bemægtiget sig de fleste Menneskers Sind, at derover opkomme mange Spøgelse-Historier, som ved nøye Randsagelse ere befundne ganske ugrundede; men ere i Ammestuerne blevne brugte til at kyse Børn, hvoraf Virkningen var, at naar disse bløde Hierner saa tidlig vare opfyldte med saadanne Begreb, da spøgede det siden saasnart de gik igiennem en mørk Stue, og de fandt sig saa besværede derved, at de neppe kunde giøre sig løse derfra i en høyere Alder. Mange lærde Mænd har søgt at curere denne Gemyttes Syge. Der findes dog nogle, som ikke ganske nægter Mueligheden af visse Aanders Aabenbarelse, endskiønt det saa ofte er beviist, at af Hundrede saadanne Fortællinger har gemeenlig de 99 været løgnagtige, nogle af vore nyere. Philosopher har endog fundet for godt at tillegge Sielen ved sin Skilsmisse fra Legemet et subtilt og tyndt Luft-Legeme, eller Siele-Klædning. Den lærde Engellænder Radulphus CudWorth siger, at i Henseende til Syner, Mirakler og tilkommende Tings Spaadomme bør ikke alt at henregnes for Fabler. Bavle paatager sig og at bevise, at hverken Hobbes eller Spinda havde i deres Philosophie nogen rimelig Aarsag at nægte Syner og Spøgelser. Haronius fortæller et merkværdigt Exempel om et par Venner, som i levende Live havde gjort den Aftale med hverandre, at hvilken af dem, der først dødde, skulde aabenbare sig for den Efterlevende, og lade ham vide, om Siælen var udødelig, og i en bedre eller værre Tilstand, da den ene, som var Marsilius Ficinus en berømmelig lærd Mand i Florentz, holdt efter saadan Aftale Ord i sin DødsStund, og kom en Morgen meget tidlig ridende paa en hvid Hest for sin Vens Michaelis Mercati Dør, da den sidste boede i en anden Bye, som laae temmelig langt fra Florentz, hvor han sad i sin Studere=Stue og mediterede. Ficinus raabte til ham, at deres Samtale om den anden Verden var Sandhed, hvorpaa han reed samme Vey tilbage uden at bie og tale meere. Saadan utidig Nysgierrighed er ellers høyst skadelig; og det er en Daarlighed, at en Levende lover det, som han ikke veed om en Dødning er i Stand til at holde paa sin egen Haand, eller uden særdeles Dispensation af de Levendes og Dødes HEN. R.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Hans Høiærværdighed Sal. Pro cantzler Pontoppidan anfører et besynderligt Exempel paa adskilte Aar ders Aabenbaring i Hans Bog om Sielens Udødelighed, hvoraf dette er uddraget. Hans egne Ord ere følgende: Sal. Etats-Raad Hans Gram, en Mand hos hvilken fandtes det, som sielden findes samlet, nemlig en ugemeen stor Læsning i gamle og nye Skrifter, forenet med en ligesaa stor Skarpsindighed og Kraft til at skielne imellem Skyggen og Væsenet, spurte jeg engang i Fortrolighed, hvad Hans Meening var i den Maaterie, om Mueligheden af de fraskilte Aanders Aabenbarelse for vore Sandser, Han saae paa mig, smilede og spurgte: om jeg vilde friste ham til at bekiende det han aldrig vovede, at udlade sig med, skiønt det svarede til alle Folkes og alle Tiders Forestillelse. Anledningen var denne, at han undskyldte sin Udeblivelse over Tiden i en vis Forretning. Undskyldningen var denne, at han, saasom da værende Med Directeur i det Asiatiske Compagnie, maatte opholde sig der usædvanlig længe, efterdi noget rart og usædvanligt var forefaldet, hvorover var holdt et Forhør paa Compagnie-Huset. Sagen bestod i følgende Tildragelse: Et af bemeldte Compagnies Skibe for dette Aar, om jeg erindrer ret, Anno 1744, var lykkelig ankommet, men et andet af samme Slags, som man nogen Tiid havde ventet, navnlig Skibet Slesvig, blev ude og opvagte Bekymring. Denne sidste bestyrkedes derved, at en af Matrosene paa det ankomne Skib, efter sine Stalbrødres aflagde Vidnesbyrd var bleven meget hastig syg, just da han stod paa sin Post i Merset til Udkik, saa at man besværlig fik ham ned derfra, og da han efter nogle Timer kom i Stand til at kunde tale, gav tilkiende, hans Sygdom var en heftig Alteration. Denne, sagde han, reyste sig deraf, at hans Broder, som foer paa det andet, Skib, og tillige var paa Hiemreisen, fra Canton i China, havde, ligesom i en Hast flyvende forbi, indfundet sig hos ham i Merset, givende tilkiende, at hver Mand paa bemeldte Skib gik tilGrunde. Nu denne Skipper-Tidende, som baade var ubehagelig og mistænkelig, da den kom fra de Dødes Land, inelinerede man ikke til at troe, dog bleve Vidner afhørte paa Mandens Udsigende og hans hastige Alteration.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
J hvorom alting er, blev Hoved=Sagen alt for vis, da man aldrig siden hørte nogen Tidende fra bemeldte Skib.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Efterretning om Academiers Oprindelse.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Alle de høye Læreskoler baade for Studeringer og Kunster, som nu omstunder kaldes Academier, har arvet Navnet af den Lyst-Lund eller Allee, som laae et lidet Stykke Vey Vesten fra Athenen og heed Academia, efter en gammel Atheniensisk Borger ved Ecademo, som havde været Eyer deraf. Dette Sted blev først brugt af Exercitz=Mestere til en Tumle-Plads, hvor unge Mennesker lærte at fægte, brydes og deslige. Siden, da Plato kom hiem fra sin Udenlandsk Reyse, slog han sin Boepæl op i en liden Have, som han havde ved denne Plads; af hvilken han forhen havde trakt 3 Dukater i aarlig Leye, og begyndte sammesteds at holde sin Philosophiske Skole, da samme Plads for hans Viisdoms Skyld indrentede ham aarlig over 1000 Dukater. Stædet var vel meget behageligt formedelst de mange Træer, dog var det derhos usundt, saa at Plato maatte sammesteds trækkes med Feberen i 18 Maaneder. Dette Platonis Academie eller Læreskole førte til Opskrift paa Indgangen til Bygningen: Jngen kommer herind, som ikke forstaaer Geometri. Det blev forskaanet i alle Grækernes Krige, indtil endelig L. Syllabeleyrede Athenen, da han lod hugge Træerne om for at giøre Stormstiger deraf. Siden forgik det alt meere og meere, og nu veed man neppe Stædet, hvor det har været. De, som havde studeret der, bleve kaldte Academici, og efter dette Athenens Lærrested kaldes endnu, som før er sagt, alle saadanne høye Lærrestæder Academier; saa vi har endog Maler=Academier, Bilthugger- JnscriptionsMyndt etc. Academier.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
J Tiberias i Galilæa var fordum et berømt Academie, som florerede mange hundrede Aar efter hinanden.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Beregning over Taller paa Dannemarkes Jndbyggere.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Det er observeret, at paa Døde- og Fødde-Listerne i Dannemark og Norge, fra 1743 til 56, der giør 14 Aar, at de Fødde omtrent har været: 22000 men de Døde 20000 legger man hertil de Slesvigske Fødde 6500 og Døde 6000 bliver det fulde Tal 28500 og Døde 26000 Sætter jeg nu efter største Rimelighed, at i store Hoved-Stæder, hvor Luften gjerne er usundere, og hvor Menneskenes Levnet snarest af et større Tal forkortes ved Ørkesløshed, Overdaadighed og heftige Gemyts Bevægelser, døer af 33 Mennesker sædvanlig 1, eller af Hundrede 3, men paa Landet og i de mindre Stæder, som de fleste ere her i Dannemark, ligeledes sædvanligen af Fyrgetive 1 om Aaret, da bliver de Dødes Tal eller 26000 multiplicerede med 40, og saa udkommer 1040000 eller En Million og 40000 levende Mennesker. Uden for Kiøbenhavn ere de største Byer i Dannemark Odense, Flensborg og Aalborg, i enhver af dem regner jeg ikkun 15 til 16000 Mennesker, og dette Tal findes, naar de aarlig Døde sættes til 400 og multipliceres med 40. Dette Overslag taaler Forandring om man supponerer med en vis Auctor, at paa Landet hvor man lever tarveligt og arbeyder, flittigst, døer ikke af 40, men af 45 Mennesker aarlig kuns en, og dersom jeg tillige antager dette for sandt, at vor Danske Bonde Almue, skiønt ikke fri for sine Feyl, dog findes for den største Deel saa tarvelig og skikkelig, saa langt fra Overdaadighed og Excesser, som nogen anden; ja, dersom jeg legger hertil dette: At vores Almue lider, maaskee langt mindre end i de fleste andre Lande, Nød for Livs Ophold, og ikke af Hunger eller Kummer tør ved at døe for Tiden, men kan leve sin Livs Alder ud, i Steden for at andensteds mange af den nedrigste Stand, gaaer. gaaer sorte af Sult og knap kan hænge tilsammen, see saa bliver Regningen denne, at Tallet paa Dannemarks Jndbyggere vel kunde være 1000000 eller een Million og 100000 Mennesker, dog vil jeg i dette Overslag, for Vished skyld ikke antage meere end een Million.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
J Norge, hvor nogle Bønder, særdeles til Fields og i den reneste Luft, opnaaer en høy Alder, kan jeg sætte henved 900000 Paa Jsland efter de Kyndiges Beregning ikke over 80000. Paa Færøerne maaskee 20000. Dersom Holsteen hernæst ansees for at have 300000, men Oldenborg og Delmenhorst 100000, da bliver Tallet paa vor allernaadigste Konges samtlige Undersaatter i Europa tvende Millioner og og 400000 Mennesker, eller i det høyeste maaskee halvtredie Million. (Taget af den Oeconomiske Ballance.)
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Adskilligt Nyt. J Dag blev i Domkirken af Hans Høyærværdighed Hr. Biskop Gunnerus trende Candidati ordinerede til det hellige Præste Embede, nemlig Hr. Hveding, Sognepræst til Stadsbøydens Præstegiæld. Hr. Dons, Cappellan pro Persona til Nærøens Præstegiæld. Hr. Bernhoff, Cappellan pro Persona til Ytterøens Præstegiæld. Søe=Skade.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Ribe den 8 Oct. Man har fra Eylændene Røme og Fanøe, saavelsom heele Søe=Siden ved Hietting og Ringkiøbing erfaret, at være af Engelske, Hollandske og Norske 11 Skibe, strandede, nogle faa Skibsfolk ere biærgede. Fra Landet har man i Stormen seet nogle Skibe i Søen Masterne afslagne og Skibene med eet undergaaet; ja desværre, man vil nok fleere bedrøvelige Tidender af dette haarde Veir fra Søen erholde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Hamborg den 5te Oct. Skipper J. Mohris, som var bestemt til Norge, har ved en hæftig Storm, som han har udstaaet fra 27 til 29 Sept. mistet sit Skib.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Kiøbenhavn. Det sidst i næst forrige og først i forrige Uge havte haarde Veir, har i de omliggende Vande, saavidt man hidindtil har erfaret, foraarsaget Søe=Skade paa 6 Skibe, alle fremmede.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Copulerede. Hr. Laulund og Frøken Lorentine Nannestad copulerede den 29 Oct.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 7døde og 3 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Ankomne Skibe. Skipper Nathanael Angell fra Frankrig, med Salt.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Skipper Garnar til Engeland med Fisk, og Planker.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Alle Helgens Dag prædiker formodentlig: Høymesse. Aftensang. Dom K. Mr. Lind. Hr. Angel. Frue=K. Hr. Schavland, Mr. Schlippenbach.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-10-30
Bekiendtgiørelse. Skibet Die Drey Freunde fra Lybek, beliggende ved Elven paa Baklands Siden, med tilhørende Jnventarium, af deels nye deels brugte Anker-Tover, deels nye og deels brugte andre adskillige Sorter Tov-Værk, Blokker, Ankerer, Seylene, adskilligt Cajyths og Koks-Gods, Baad og Jolle, samt andet meere, bliver med det første paa offentlig Auction opbuden, og om fornøyeligt Bud skeer, bortsolt. Tiden og Stædet skal nærmere blive bekiendtgjort. Liebhaberne vilde behagentlig besee Seylene hos Seylmager Mr. Widing, og det øvrige udi Skipper Busches Logemente hos Mr. Tølløf Knudsen, og ellers paa Baklandet, hvor Skipper Busch anviser samme. Tronhiem den 29 Oct. 1767. Hans Jepsen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Oeconomisk Forslag til Øllets Forbedring.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Da det er meget Magtpaaliggende, at have god Drik, saa vil formodentlig følgende Forslag at faae godt Øll ikke være ubehageligt for Liebhabere af samme Drik. J et Anker eller Fierding godt Øll, slaaer man et eller to Glas god hvid Fransk Viin førend Øllet endnu har sat sig, lader det saa ligge i 24 Timer og tapper det derefter paa Bouteiller. Heraf bliver Øllet lifligt, stærk, klart og reent, og Middelet er uskyldigt og let. Naar der bliver saa mange Forbædringer i Henseende til Vinen angivne, hvorfor skulde man da ikke tænke paa Øllets Forbædring, som iblant os er en langt almindeligere Drik end Viin, og i Almindelighed at tale, er ogsaa langt fordeelagtigere til vor Sundhed.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Adskilligt Nyt. Sidstleden 19de Søndag efter Trinitatis blev af Hr. Consistorial=Raad Wessell. Brown første gang holdet Guds-Tieneste udi Schatvold Annex-Kirke i Størdahlen, som i denne Sommer af Kirke-Eyeren Velædle og Velbyrdige Hr. Cancellie-Raad Must fra Grunden af nye er opført. Anledning deraf og til en kort JndvielsesTale blev af Hans Høyærværdighed Hr. Consistorial=Raaden taget til Indgang af Psal. 26de, 6 og 7 Vers. Hvoraf til Theemablev forestillet: Vor Taksigelse for de Velgierninger, som GUD har beviist imod sin Evangeliske Kirke, og derudi betragtet, 1) De Velgierninger, som Gud har beviist imod sin Evangeliske Kirke, 2) Den Tak vi ere Gud skyldige for saadanne Velgierninger. Guds-Tienesten blev begyndt med den Psalme: Hvor deylig skal GudsKirke staae. Strax efter Prædiken blev synget: O store Gud vi love Dig; og til Slutning: Min Siæl nu lover Herren! Efter Prædiken blev efter Almuens Forlangende, et Stykke Jord, som tilforn var afpælet, indviet til Kirke-Gaard, og derved af Hans Høyærværdighed holdt en fyndig Tale over de Ord af Esaj 57 Cap. 2 Vers, og betragtet, De Troendes Grave, som de beste Sove Kammere. For og efter Talen blev synget trende Vers af en Psalme, som passede sig til Forretningen.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Vacance. Hr. Ober=Brandt-Mæster Berlin, opsagt sin Tieneste som Stats=Musicant.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
21 Søndag efter Trinitatis prædiker. formodentlig. Høymesse. Aftensang. Hr. Bang. Dom-K. Hr. Thode. Hr. Schnitler. Frue-K. Hr. Schavland. Døds
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Dødsfald. Madame Lyche forhen afgangne Magister Lyches Kiæreste ved Meelhuus. Jomfr. Wolchen Lemmel 27 Aar gammel. Kiøbmand Sr. Christian Rønning i sin Alders 81 Aar.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Døde og Fødde. J forrige Uge ere her i Byen 4 døde og 2 fødde.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Ankomne Skibe. Skipper H. Seier fra Rostoch med Kornvahre. Skipper A. Abelsnæs fra Jrland med Baglast.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Udgaaende Skibe.
Tronhiems Adresse-Contoirs Efterretninger, 1767-11-06
Skipper A. Allen til Christiansund bag lasted.