Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1831-08-30
Den 12te ved Dagbrækningen begyndte Hollænderne igjen Fiendtlighederne paa vor venstre Linie, hvor General Niellon commanderede. Brigaden Niellon modstod længe Angrebet af Fjendens Gros; men tilbagetrængt af Overmagten, drog den sig tilbage paa den hele Linie mod Loven, hvor Portene mod Diest og Tirlemont vare besatte; Fjenden viste sig paa alle Puncter med overlegen Magt; vore Tropper, besjællede af den bedste Aand, modstode, skjøndt ringere i Antal, overalt haardnakket Fienden, vores Skyts, som var plantet paa Boulevarderne i Staden, fordnede mod Spidserne af deres Colonner; Kongen var overalt midt i Jlden og ledede Bevægelserne med sin sædvanlige Koldblodighed og Færdighed. Jmidlertid vare Underhandlinger ved den engelske Gesandt Hr. Adair indledte, om at lade Alting, forblive in Statu que, indtil Svar indløb fra den hollandske Regjering paa den franske Gesandts Meddelelse; men Hollænderne vedbleve at fortsætte deres Bevægelser, og udvidede saaledes deres Fløi, at de omdroge Staden: Veien til Namur, Tervneren og Brussel var allerede besat af dem, og dette var nær ogsaa bleven Tilfældet, med Veien til Mecheln, da Kongen indsaae Nødvendigheden af at lade Hæren drage sig tilbage bag. Løven, for ikke at udsætte Staden for et haardnakket Forsvar. Alle Tropperne vare dragne indi Staden og paa Boulevarderne; Kongen reed til Mecheln midt for de fjendtlige Tirailleurs Øine. Snart afskare disse Veien, og nu var al Forhindelse afbrudt; Parlamentairer bleve nu afskikkede fra begge Sider og en Vaabenstilstand blev afsluttet, i Følge hvilken Hæren, uden at foruroliges, kunne forlade Staden, og 24 Timer indrømmedes den til Bortbringelsen af Hærens og Stædets Krigsmaterial. Denne Vaabenstilstand blev først afsluttet, efter at vore Colonner havde begyndt at defilere ud igjennem Mechelner Porten, og kastede alle fjendtlige Tirailleurs rask tilbage. - Den belgiske General Daine, som stod ligeover for Hertugen af Sachsen Weimar, havde imidlertid igjen samlet sin Armee i Egnen ved Tirlemont, og da Vaabenstilstanden endnu var ham ubekjendt, foretog han et Angreb paa Hertugens Corps, for at oprette det forrige Nederlag; manbeklager Antallet af flere Døde og Saarede; Tropperne holdt sig meget kjæk, imidlertid skikkede Hertugen, en Parlamentair, hvorpaa Kampen havde en Ende. General Daine har igjen udleveret de Fangne. - J Provindsen Limburg havde den belgiske Oberst van der Broeck allerede begyndt en Partiekrig, da han med en modil Colonne af 800 Mand havde forenet sig med Borgergarderne, og gjort et Jndfald paa hollandsk Gebet i Retning mod Eyndhoven. Da han stod i Ryggen paa alle hollandske Tropper, saa fandt han for Øieblikket ingen Modstand; men en hollandsk Colonne paa 4000 Mand satte sig i Marsch mod ham. Ved den lille Stad Weert kom det til en Fægtning, og da denne faldt ud til Skade for Hollænderne, saa tog Oberst Broeck omtrent 100 Jnfanterister og 17 Cavallerister til Fange. J Haag forkyndte den 14de August en Salve paa 100 Kanonskud den ved Løven tilfægtede Seier over Belgierne; men der klages over, at Belgierne have gjort sig skyldige i et Forræderie, hvorved Hollænderne skulde have lidt meget, nemlig ved uformodentlig at affyrre 16 Kanoner, efter at Vaabenstilstanden var afsluttet. Kong Leopold - fortælles der ogsaa fra Haag, skal have faaet et Skud i Skuldren, men herom høres aldeles Jntet fra Brussel. Kort, Alting fra begge Sider viser den store Forsonlighed, der pleier at herske mellem Naboestaterne. Den 14de August er Løwen igjen bleven rømmet af Hollænderne, som kun befandt sig 2 Mile fra Brüssel, da en Deel af de franske Tropper der tykkede ind. Den franske Hær, som for Tiden har sit Hovedqvarteer i Tirlemont, bestaar af en 40 a 50,000 Md., dens Krigskasse var ankommen til Brussel. Der tales om, at Holland skal betale Omkostningerne ved den franske Expedition. J Tirlemont have de franske Prindser og Marskalk Gerard havt en Sammenkomst med Prindsen af Oranien.