Lolland-Falsters Stifts-Tidende, 1819-02-02
Efter den norske Rigstidende af 22de Jan. d. A. var, ifølge Efterretninger, hentede fra authentiske Kilder, Koentilførselen til Norge i Derenniet fra 1ste 3 Januarii 1799 til 31 December 1808 aarlig i Gjennemsnit 661,500 Tønder, og der vare endog Aaringer blandt disse, saasom 1803 og 1804, hvori de foregaaende Aars mislige Kornhøst i det Nordensjeldske gjorde en almindelig Tilførsel til Bergen og Trondhjem nødvendig, da Korntilførselen steeg indtil en Million Tønder. Under Krigsgarene var Kortilførselen uregelmæssig. Norges Kornproviantering var vanskelig og afhængig af Conjuncturerne og af de fiendtlige Blokader-Escadrets større eller mindre Antal og Aarvaagenhed, og Følgen heraf var, at man et Aar fik en større og et andet en mindre Qvantitet Korn til Landet. Saaledes bleve i de 12 Maaneder fra 1ste Septbr. 1809 til 1ste Seatbr. 1810, da Licence Farten var paa sit Høieste, da alt Kaperie fra Norsk Side i omtrent 9 Maaneder af dette Tidsrum var indstillet, og, som en Følge deraf, de fiendtlige Krydseres Antal i vore Farvande ubetydeligt, ikke mindre end 1,114,438 Td. indførte, hvorimod i de 12 Maaneder fra 1ste Septbr. 1811 til 1ste Septbr. 1812 ikkun indkom 400,48 Tde., af hvilke de 176,360 Tdr. vare for Statens Regning, og i det følgende Aar omtrent et lignende Qvantum. J Gjennemsnit indførtes i de 4 Aar 1809. 1810, 1811 og 1812 aarlig 604900 Tønder. - Ved at eftersee Foldbøgerne for de første tre Fredsaar, 1815, 1816 og 1817 - finder man Korntilførselen. siunken ned til mindre end Halvdelen af det ovenanførte Qvantum. Den udgjorde i disse tre Aar i Gjennemsnit ikkun 288,300 Tdr. aarlig, følgelig kan man antage, at Norge aarlig forbruger fra Udlandet: 3 til 400,000 Tønder Korn - eller et til dette Beløb af Korn svarende Qvantum af Jordfrugter, tjenlige til Brødføde – mindre nu end for Krigen. Af de indførte Kornatter udgjør Bygget for hele Norge de 2/3 Dele af al Jndførsel, og for Aggerhuus, Bergens og Trondhjems Stifter næsten Halvdelen, deraf, men i Christiansands Stift, hvor Anallet afKiøbstædsboere og korntrængende Kystboere i Forhold til Landboerne er langt større end i de øvrige Stifter, er Jndførselen af Rug næsten ligesaa stor som af Byg, og Nordlandene, der for en stor Deel provianteres fra Rusland med Meel, tage meest Meel af Rug. Omendskjøndt Korntilførselen herefter fand synligen vil blive betydeligen mindre end i forrige Tider, kan dog enkelte Aars mislige eller mindre øverflødige Kornhøst, saasom det sidstforløbne Aars gjøre en mere end almindelig Korntilførsel nødvendig. Ligesom det ikke sjelden hænder, at det Nordensjeldske Norge – der saavel i klimatiske som locale Hensyn har saa megen Forskjellighed fra det Sønden fieldske har et, og de Egne, det ligge søndenfor den igjennem Landet løbende, fra 3 til 5000 Fod høie Biergryg, et andet Veieligt, saaledes indtraf og dette i afvigte Aar. Sønden jolds blev Kornhøsten, paa Grund af den totale Mangel paa Regn som Sommeren medførte, mangesteds meget mislig og næsten overalt betydelig mindre end et Middel aars Hoft; hvorimod det Nordenfieldske havde det meest frugtbare Veir. Der vil derfor i det Nordensjeldske ikke befrygtes nogen større end almindelig Trang til Kornkjøb, og fra Nordlandene yttres ligeledes den sikkre Formodning, at ingen Kornmangel for det kommende Aar der vil blive at befrygte.