JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Om Saxos og om Oehlenschlagers Jord, Saalænge Freias Altar-Jld rigt flammer, Og gavnmild lyser Dine Timer op, Er Livet skjønnere bag Herthas Stammer, End om Du flyttede til Capris Top Jeg ogsaa vil en venlig Hytte bygge, Blandt Hjemmets Minder, hvor min Barndom loe, Der skulle Engle Vinger overskygge Den Længsel, som mig før mod Syden drog Der vil jeg lytte til Naturens Stemme, Som dyb og inderlig jeg hører der, Og føle varmt dens Fryd og glemme, Hvad der af Sydens ej er Norden kjær. Derfor ej blot til Hilsen Haanden rækkes, Den Haand, Du har i Din saa ofte lagt Til Afskeed og, – ja, til Farvel den strækkes, Det bittreste af alle Ord er sagt; Men - ere Tid og Rum for os ei Vover, Hvor Sjæl for Sjæl sig uden Lænker tee, Det Brev, som Mindets Due bær - trolover En evig Tro med sin Velsignelse. Til mig skal hviske hver en Vind, jeg møder, Om Sorøe - og Din skjønne Arbeids-Roe, Ja hvergang jeg for Ret og Sandhed gløder, Dit Billed træder selv ind i min Boe; Hvor skjønt at skue Friheden og Livet I Alt, som synlig blot er Tvang og Gruus, Hvor skjønt at vide Lyset sig hengivet, Af Den - som styrer faderligt sit Huus. Naar vore Mødres Skjalde-Sønner synge, Paa hver sin Strand om Elskov, Ære, Dyd, Skal frem og atter Digtets Luftskib gynge Paa gyldne Skye i Sphærers Samfluds Lyd. Den danske Sanggudindes blide Toner, Let finder Veien op til Fyrisvall, Og glad hører Sven paa Granittens Throner, Paa Sangene fra Leires Blomsterdal. Nu vel, ved alle Vægres Klang vi sværge, Paa nye vort gamle, hellige Forbund; Fred mellem vore Mødre - Danmark, Sverrig, Paa Sjælens Landkort staaer ej Øresund, Jmellem Søstre Fiendskab være dødet, Sig tvende Dele slutter til et heelt, Ved Aanden, – der er stærkere end Ødet, Til eet i Gud, hvad Mennesket har deelt. J. P. Miller. Viinavl i det Venetianske. (Slutning; see forr. No.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Sir Walter Scott.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Fra Edinburg skrev man nyligen om den slette Stilling, hvori Sir Walter Scott var kommen deels ved nogle Handelshuses Fallit, deels ved Uheld i egne Kjøbmandsspeculationer, som han paa egen Regning havde indladt sig i.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Som Følge, hedder det, af den bekiendte Boghandler Constables Bankerot maatte ogsaa Bogtrykker Ballantine indstille sine Betalinger. Med dem begge, men især med sidstnævnte, med hvem Walter Scott var associeret, stod han i meget indviklede Forhold. - Hans Gields Beløb er 120,000 Lsterl., og man har beregnet, at han, naar alle hans Eiendomme ere realiserede, desuden vil blive 40,000 Lstl. skyldig. Fuldførelsen af Walter Scotts nye Arbeide: Napoleons Levnet, turde lide og forsinkes ved Banquerotten. Maatte blot hans Behandling af denne Gjenstand ikke blive for eensidig. Smerteligt vilde det iøvrigt være for den romantiske Literatur, om Nødvendigheden for Walter Scott til at søge sine Tab ved nye Fortjenester oprettede, skulde tvinge ham til Megetskriveriet, da det er en bekjendt Sag, at Meget og Got er sjeldent. Hans Ord, Min høire Haand skal oprette mine Tab, synes dog at bebude saadant Forsæt. Bemeldte Ord ere en vellydende Fryd for de tydske To- og Firegroschen Speculantere. (L. allg. M. 3. 29.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Af de Walter Scottske Romaner ere en stor Deel indlemmede i den danske Literatur, saasom: Røde Robin, Midlothians Hjerte, J vanhoe, Bruden fra Lammermoor, den gamle Gravmand, Montrose, af Hr. C. J. Boye, paa den Gyldendalske Boghandlings Forlag. - Guy Mannering og Oldgrandskeren, oversatte af Hr. C. W. Hviding paa samme Forlag. - Den sorte Dverg, oversat af Hr. Fr. Schaldemose, ligesaa paa samme Forlag. - Lord Nigels Hændelser, Slottet Pontefract og Redgauntlet, oversatte frit og med Forkortninger af afd. Capit. Fr. Schneider, paa den beekenske Boghandlings Forlag. St. Ronans Brønd, oversat af Capitain Nygaard paa samme Forlag. Fortællingen om Korsridderne, ligesaa. Ridder Peveril paa Høien, ligesaa. - Kenilworth, oversat af Dhrr. I. C. Lange og H. F. Hellesen, paa C. Steens Forlag. - Harold, den Uforfærdede, frit oversat af Fr. Schaldemose, paa samme Forlag. - Marmion, frit oversat at Luise Aug. Welker, paa Hr. J. H. Schulz's Forlag. - Harpespillerinden Annot Lyle, efter en Forkortning oversat ved P. Thorsen paa Hr. P. T. Schovelins Forlag.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Den norske Bank.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Extrakter af Bankens Regnskaber for Aaret 1825 ere bekjendtgjorte under Datum: Tronhjem, 31 Decbr. 1825, fra Bankens Direktion, som Bilag til Norske Rigstid. No. 41. Man seer deraf at Bank-Jndskuddet og Sølvfonden udgjør Jndskudet. Deraf erlagt. Spdlr. s. Spdl. s. Aggershuus Stift 1000 119. 86. Christiansands Bergens . . . . . 862030. 37. Tronhjems . . . 296054. 67 1/2 Nordlands . . 55022. 14. Jalt 2000235. 29 1/2. Restancen i det Hele..... Af Restancen ere de 7514 Spd. 74 s. for Aggersh. Stift, 3385 Spd. 45 1/2 s. for Christiansands Stift, 26 Spd. 16 s. for Bergens Stift, 424 Spd. 106 s. for Nordlandenes Stift. Jngen Restance, for Tronhjems Stift.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Bankens Sølvfond ved Aarets Slutning var 1991805 Spd. 37 s., hvoraf er opbevaret ved Bankens Hovedsæde 1796947 Spd. 47. paa Kongsberg i umyntet Sølv 184824 Spd. 74 s. Det øvrige ialt 10033 Spd. 36 s. ved Bankafdelingerne i Christiania, Christiansand og Bergen. Banken eier Beholdning: rede Sølv. . . 2, 154,569 Spd. 68 s. udestaaende Kapital. 4,612,831 - 103 Eiendomme af Værdie. 6,78,00 Spd. 51. Eiendommene bestaae i Bankens Gaard i Tronhjem af Værdi 4000 Spd., og Bankens Gaard i Bergen 1600 Spd. Jnventariet, som i forrige Regnskab stod for 3300 Spd., er overtaget paa Gevinst og Tabs Conto. Derimod er Banken skyldig: Sydlr.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
1. For de i Cirkulation værende Sedler. 2. Til Statskassen, Foliohavere &c. 3. Paaligger Banken at udbetale. til Aktiernes Eiere dette Aars rene Fortjeneste. 4 at indkjøbe til Fordeel for Aktie-Eierne, smaa Indskud for 39424. 98.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Bankens beholdne Formue var 2002483. 115.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Blandt Bankens Udgivter udgjør Lønninger til Bankens Embedsmænd og faste Betjente ifølge 18000 Spd.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, d. 9de Junii. Hvad vi saa inderligen have ønsket, men ei turdet vovet forvist at haabe, er nu falden i vor Lod: Efter to Aars Savn see vi atter vor kongelige Fader iblandt os.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Det var den 8de Juni Klokken 9 om Formiddagen, da vi, efter længselfuld Venten, øinede det kongelige Dampskib. Under Helgenæs besteeg Hs. Majestæt og Allerhøistsammes Suite en kongelig Chaluppe, og der seilede nu herfra en heel Deel Baade, af hvilke enhver kappedes om at bringe Landsfaderen sin Jubelhilsen først, og Fryderaab lød hen over Bølgerne, som bare den elskede Konge. Tusinder af Tilskuere bedækkede Strandbredden rundtomkring. Borgervæbningen paraderede, Skibene i Havnen vare pyntelig behængte med Flag og Vimpler, Alt var Jubel og Glæde. Paa Skibsbroen modtoges Hs. Majestæt af Hs. Kgl. Høihed Prinds Frederik Ferdinand, de herværende Generaler, Regimentskommandeurer og øvrige høie Officerer, Stiftsbefalingsmanden, Byens Magistrat og eligerede Borgere &c. &c., under en Salut af 27 Kanonskud og et mangefoldigt Hurra.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
J Hs. Majestæts Suite befandt sig Hs. Durchlauchtighed Prindsen af Hessen Philips thal, Hs. Excellence Oberhofmarskal v. Hauch, Ridder af Elephanten, Kammerherre, Generalmajor v. Bülow, Chef for Generaladjutant staben, Storkors af Dannebrogen og D. M., samt Ridder af den preussiske røde Ørn; Kammerherre, Generalmajor og Generalqvarteermester v. Haffner, Storkors og D. M.; Kammerherre, Generalmajor v. Friboe, Chef for Husarregimentet, Commandeur af Dannebrogen; Kammerherre, Generaladjutant Rothe, Commandeur i Søe-Etaten og Deputeret i Admiralitet, Commandeur af Dannebrogen og D. M.; Kammerherre, Oberst og Cavallerie-Jnspecteur v. Flindt, Commandeur af Æreslegionen og af Dannebrogen, Kammerherre, Oberstlieutenant v. Bardensleth, Commandeur af Dannebrogen; Generaladjutant-Lieutenant, Oberst v. Lützen, Ridder og D. M.; Divisions-Qvarteermester, Oberstlieutenant v. Schow, Ridder af Dannebrogen; Oberstlieuten. Overadjutant du Plat, Ridder og D. M.; Divisions=Adjutanterne: Kammerjunker, Major v. Abrahamson, Ridder af Æreslegionen, Sværd, Bath og Dannebrogsordenen samt D. M.; Kammerjunker, Major v. Hageman, R. af D. &c. Saaledes drog Hs. Majestæt under Klokkelyd, Kanontorden og Folkejubel ind i Staden, venligt hilsende til alle de med Tilskuere prop fyldte Vinduer. Alle Gader, hvorigjennem Toget gik, vare bestrøede med Blomster. Strax efter at Monarken var aftraadt i sin Gaard paa Torvet, nød Byens Geistlighed, Regimenternes Officierer, alle Byens og Omegnens Embedsmænd og Honoratiores, samt Borgervæbningens Officeerkorps den Naade, at gjøre Hs. Majestæt deres allerunderdanigste Opvartning.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Om Aftenen var hele Byen illumineret paa det højtideligste, selv det ringeste Huus i de meest afsides Stræder var festligt oplyst. Det var den smukkeste Jllumination, der mindes her ikke faa Stæder vare prydede med Transparenter og Jndskrifter, og mange vare udmærkede ved smagfuld Belysning og et ualmindeligt Arrangement; Blomsterkrandse og Grønt omslyngede Borgernes Vinduer, og en reen, uskrømtet og hjertelig Glæde var synlig hos den Fattigste, som hos den Rige. Gaderne vrimlede af Mennesker til over Midnat.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Hs. Majestæt har i Dag Formiddags holdt Specialrevne over det fyenske og 3die jydske Jnfanterie-Regiment, og i Eftermiddag over Hs. Kongel. Høihed Prinds Frederik Ferdinands Regiment lette Dragoner. J Morgen Formiddag vil Allerhøistsamme mønstre det slesvigske Regiment Curasserer og jydske Regiment lette Dragoner; om Eftermiddagen, det fyenske Regiment lette Dragoner. Søndag Formiddag bliver stor Kirkeparade, om Eftermiddagen Kl. 5 vil Hs. Majestæt holde Specialrevne over det holsteenske Landseneer-Regiment og Mandag Formiddag over Artilleriet. Rendsborg, den 4de Junii. Ogsaa denne Stads Jndvaanere: Borgere og Militaire, toge en hjertelig Andeel i Kongehusets høje Familiefest, den for hver dansk Undersaat høistglædelige Forlovelse mellem Hs. Kongel. Høihed Prinds Frederik Carl Christian og Hs. Kongel. Høihed Prindsesse Wilhelmine Marie. Den 28de Mai om Formiddagen Kl. 11 forsamlede sig paa Paradepladsen det her liggende Detaschement af Livreg. Kurasserer, det Kongel. Artillerie med 10 Kanoner, det borgerlige Artillerie korps, begge Jnf. Regimenterne Oldenburg og Holsteen, samt Brandkorpsets bevæbnede Afdeling. Den p. t. Høistkommanderende, Hr. Oberst Ridder v. Brackel, begav sig tilligemed et talrigt Officeerkorps langs med Fronten, under præsenteret Gevær og Nationalsangens Musik, hvorpaa det Hele defilerede ham forbi og indsluttede Paradepladsen med en 3/4 Quarree, hvis aabne Side. var ligeoverfor Gouvernementshuset, hvorpaa der under præsenteret Gevær blev udbragt et trefold Hurra for det hele Kongelige Huus, ledsaget af 9 Kanonskud og en tredobbelt Løbeild af Jnfanteriet. Denne Høitidelighed bivaanedes af en overordentlig stor Mængde Tilskuere. Om Aftenen musiceredes der af Regimenternes Musik korpser, Selskabet Harmonien feirede Dagens Høitidelighed med et Bal, og hele Byen var frivilligen illumineret. Gud velsigne Kongen og det hele Kongelige Huus, saaledes lød det almindelige Ønske.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Kjøbenhavns Børs, den 13 Juni 1826. Hamburg 2 M.a vista 229 Species 220.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Specier solgtes til 13 Rbmk. 12 s. Bank-Disconto 5 pCt. Norske Speciessedler. pr. 100 Specier. 182 1/2 183 Rbd. Sedl. Svenske Sedler. 54 Rbs. Tegn. pr. Rdlr. Rigsgjeld. 4 pC. Kgl. Oblig. (u. R.) 82 3/4 83 1/2 Rbd. Sedl. Dito Dito. 722 72 3/4 i Banco.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
Nationalbank Obligationer. 99, 993 Rbd. S. (af Laanet 4 Febr. 1820) Sedler Dito Dito. 4 pC. uopsigel. Rigsbkobl. Renter pr. 6 Januar 91 91 1/2 Rbd. r. S. 6 pC. norsk Laan, ved Hambro & Søn. i Banco. 4 pC. Dito nye..... i Banco Asiatiske Actier...... i Sedler 3 pC. nye danske Oblig. 56 56 1/2 L. Sterl. I. L. Sterl. beregnet til 14 Bmk. Af dette Blad udkomme ugentlig to Numere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-13
J Følge Kgl. allernaadigst Tilladelse, forsendes det med Brevposterne, og kan bestilles paa alle Postcontoirer mod 2 Rbd. Sølv ialt Qvartalet, foret Exemplar paa Trykpapir. J Kjøbenhavn er Prisen 2 Rbd. i Sedler. Her i Staden modtages Subskriptionen i store Helliggeiststrædet No. 144. Enkelte Numere overlades ikke. Kjøbenhavn. Forlagt af S. Soldin. Trykt i L. J. Jacobsens Bogtrykkerie.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn. og 9000 Treogtyvende Aargang. No. 48. Udgivet og redigeret af Fr. Thaarup, Etatsraad. Forsendes, i Følge Kongel. allernaadigst Tilladelse, med Brevposterne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Hyrdebrev, til Geistligheden fra Biskopperne og Superintendenterne i Danmark, Slesvig, Holsteen og Lauenborg, i Anledning af det tredie Reformations Jubilæum 1817. Forord fra Oversætteren og Meddeleren. Paa en Tid, da Meninger og Yttringer i Religionsanliggender have taget en tilsyneladende høist divergerende, lidenskabelig og ligesom schismatisk Vending; da alle Pennene ere hvædsede i Modersmaalet og Publicum saaledes er bleven gjort deelagtig i Striden, selv, torde det maaske være Lægmanden velkomment, ogsaa i Modersmaalet at see efterfølgende Stykke, der i Aaret 1817 emanerede i det latinske Sprog fra den danske Geistligheds høie Øvrigheder i Anledning af Reformations-Jubilæet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
J disse Virkninger af Kirkeforbedringen som sigte til Gudsfrygts Befordring, forenes og indeholdes som i en Sum dens Fortjenester af den christne Kirke. Men ligesaa ypperligt søn gede den for de Christnes udvortes Tilstand, forsaavidt som disse udgjøre en Kirke. Thi ved af bestemme det sande Begreb af denne, hævded den (nemlig Forbedringen) Frihed fra alt hier archiske Aag, afmaalede nøiagtigt Lærernes og Præsternes Pligter og Rettigheder efter den hellige Skriftes Aand, og forebyggede med al Om og Flid, at ikke Kirken atter skulde fornye de fordum for den og Staten saa ødelæggende Stridigheder med Overøvrighederne. Kirken blev af den hævdet i sine Rettigheder, og Staten i sine. Den sikkrede Lærdommen om Sacramenternes Brug for al menneskelig Overmagt. Den underkastede Kirken, forsaavidt den var i Staten, dennes Myndighed, at ikke de Ulykker, som reiste sig af hiin Stat i Staten, og som den catholske Kirke saa ofte maatte prøve, skulde forstyrre den evangeliske Kirkes og selve Statens Fred. Der indrømmedes de høieste Øvrighedspersoner og Fyrster samme Ret og øverste biskoppelige Embede, som Constantin den Store først tilegnede sig, til at beskikke Geistlige, samt indrette det hele Kirkepolitie, og baade Rettigheder og Pligter indbefattedes under et Navn. Hvor stor Fordeel den catholske Kirke drog af disse friere Meninger, Beslutninger og Jndretninger, hvad nye Skikkelse selv den canoniske Rets Studium erholdt, og med hvor lykkelig Fremgang de catholske Fyrster have nedtrykt de romerske Pavers Overmod, er ikke Stedet her udførligere at fremsætte. Dette alene maa være nok at berøre, at nemlig alle Forsvarere af den franske Kirkes Friheder (Justinus Febronius, og de, som holdte paa hans Partie, samt Modstanderne af Pavetyranniet i selve Jtalien, lige fra den udødelige Paolo Sarpi), uagtet de vel ikke have hentet den friere Aand, de yttre, fra de Evangeliskes Skoler, dog burde ansee saadant, som en Følge af Tidens Aand, der vaktes til Sandheds Undersøgelse, og langt overskred Grændserne af blot de Egne, der forkyndte den romerske Pave Krig. Bevægede og tilskyndede af denne Aand have hine fortræffelige Mænd vovet store Foretagender, og om de end ikke altid eller allevegne vare Udførelsen voxne, udspredte de dog Sædkorn, som ere opvoxne til den glædeligste Høst. Ja, vi ere nu komne saa vidt, at vi vist og dristigt tør paastaae, at just Virkningerne af Kirkereformationen have yttret sig ei alene i den evangeliske, men ogsaa i den catholske Kirke, og at denne sidste vil i den kommende Tid, sildigere eller tidligere, deeltage i samme Velgierninger med os. Dette kan man langt vissere abne, ja forudsige, paa tredie end paa anden og første Secularfest, da Tingene endnu allevegne vare i friskere Minde. (Fortsættes.)
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Jndenlandske Efterretninger. Aarhuus, den 12te Junii. Hs. Majestæt Kongen tilligemed Prindserne og den Kongelige Suite bivaanede igaar Høimesse-Gudstjenesten i Domkirken, som forrettedes af Hs. Høiærværdighed Biskop, Dr. og Prof. Birch, Commandeur af Dannebrogen. Ogsaa de tre herværende Regimenter vare i Kirke. Efter Gudstjenesken var der Audientse hos Hs. Majestæt, som derpaa efter Taffelet holdt Specialrevue over det holsteenske Landseneer-Regiment. Jdag Formiddags har Allerhøistsamme mønstret Artilleriet. Jmorgen begynde de egentlige Maneuvrer.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Her kom igaar og iforgaars saamange Fremmede til Byen, at Endeel maatte kjøre bort igjen, uden at kunne faae Logis.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Deres Kongel. Høiheder Prinds Christian Frederik og Fred. Carl Christian ankom til Altona d. 11 Juni med et talrigt følge, om Aftenen Kl. 10, under Bedækning af hele det borgerlige Kavalleriekorps. Formedelst den uhyre Menneskemængde, som bølgede igjennem de oplyste Gader og jublende hilste de høie Gjæster, maatte Toget skride saa langsomt frem, at de først efter meer end 3/4 Time naaede Hs. Exc. Erev Blücher-Altonas Hotel. Her havde Byens Magistrat, Geistlighed af alle Konfessioner, Rabbinerne og de Ældste af den jødiske Menighed, Gymnasiets Professorer, Stadskæmneriets Deputerede o. s. v., en stor Deel af Omegnens Embedsmænd, de herværende Land- og Sø-Officerer, Stabofficererne af det borgerlige Infanteri korps, flere af de her og i Naboskabet levende Standspersoner o. s. v., samlet sig, for at udtrykke deres Ærefrygt for de høje Gjæster, og Glæde over deres lykkelige Ankomst til denne Stad. Hans Kongel. Høyhed Prinds Christian Frederik havde den Naade, med den ham eiendommelige Ynde, at yttre Forsamlingen sin Glæde over atter at befinde sig i den ham saa kjære Stad Altona, og at forestille sin ophøiede Søn, paa hvem saa stor en Deel af Landets fremtidige Forhaabninger hviler, for Forsamlingen.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Et Kompagnie af det borgerlige Infanteri, som med Fane var opstillet foran Grev Blücher Altonas Hotel, havde Hs. Høihed den Naade at bortsende, for ikke at forstyrre Borgerne i deres sædvanlige Beskjæftigelser, hvorimod Høistsamme kun beholdt nogle enkelte Poster. Om Morgenen den 12te tog Deres Kongel. Høyheder adskillige Jnstituter i Øiesyn. Klokken to Eftermiddag modtoge de stor Kour, hvorved ogsaa det i Hamburg residerende Corps diplomatique og en Deputation fra Staden Hamburg indfandt sig. Om Middagen var der stort Taffel, og om Aftenen besøgte Deres Høyheder Skuespillet, under alle de Tilstedeværendes glade Jubel. Idag staae Deres Kongel. Høyheder i Begreb med at begive sig til Hamburg, for at tage forskjellige derværende Anstalter i Øiesyn, om Aftenen ville de høie Reisende besøge Theatret i Hamburg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Hans Kongel. Høyhed Prinds Christian Frederik vil, som vi haabe, blive i vor Midte til Torsdag. Hs. K. H. Prinds Frederik Carl Christian turde vel alt i Morgen fortsætte Høistsammes Reise til Udlandet.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Frederiksborg, d. 5te Junii. Da det var blevet Embedsmændene her i Amtet bekjendt, at Amtmand Aretander paa denne Dag i 50 Aar havde virket som Kgl. Embedmand, oversendte de ham ved en Skrivelse, hvori de tolkede ham deres Følelser, et smagfuldt Taffeluhr med en passende Indskrift, og om Formiddagen indfandt de sig samtlige hos ham for at lykønske ham i Anledning af Dagen. Om Aftenen var Byen illumineret, og hvor Jubel-Oldingen kom frem modtoges han med et velmeent: Længe leve vor gode Amtmand!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Den 2den Juni festligholdt Consistorialraad Clausen i Adelboelund ved Flensborg sit Jubilæum som Præst i 50 Aar. Provst Jacobsen holdt en Tale, hvorunder han og endeel af Omegnens Præster lagde Haand til Velsignelse paa den 87aarige Jubeloldings Hoved. Derefter prædikede denne selv en Time. Endelig overrækkede ham Pastor Valentiner i eget og adskillige Medbrødres Navn en ziirlig trykt Bibel. Før og efter Talerne bleve Psalmer afsjungne, som foruden Orgelet ledsagedes af Jnstrumentalmusik.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
J Hr. Jversens fyenske Avis No. 25 læses følgende: "Litterairnoticer. J det kjøbenhavnske Aftenblad har man af den Omstændighed: at der i høisalig Kong Hanses Hovedskal blev, da samme opgroves i Graabrødrekirken, funden tre Huller, taget Anledning til den Formodning, at fornævnte Konge ei alene skulde være paa mordersk Viis tagen af Dage; men Mordet endog kunne tilskrives hans egen Søn, siden Kong Christian den 2den. Rigtignok faaes i den Hjerneskal, som man, efter Stedet, den fandtes paa, formodede at være Kom Hanses, hine trende Huller i en Trekant, en Afbildning deraf blev vedlagt den Officielberetning om hele Kirkens Nedbrydelse, som sal. Biskop Hansen indsendte til det høikongl. danske Cancellie, ligesom og en Copie deraf, saavelsom en Tegning af Kong Christian den 2dens Hovedskal senere ere komne i Hs. Kongelige Høyheds Prinds Gouverneurens Værge, og mange af Odense Byes agtbare Jndvaanere have seet disse Kongel. Been, saavel første Gang, da de henflyttedes fra Graabrødre til St. KnudsKirke, som anden Gang, da de, den 11te September 1817, stededes, med Guds Hjælp for Sidstegang til Hvile ved Liigstenens Fod i St. Knuds Kirke, men aldrig hørtes paa de Tider af de meest historiekyndige Mænd, nogen Tanke, eller yttredes noget Sagn om, at Kongen skulde være kommen af Dage ved Snigmorder, endmindre ved Sønne Haand. Mindes ret, saa formodedes, at Kong Hans kunde i Ditmarscher eller nogen af hans andre Krige, have faaet et Stød paa dette Sted, maaskee af de dengang brugelige Morgenstjerner, og at Benet, skjørnet derved, var gaaet tidligere i Forraadnelse, end paa den øvrige, haardere, Hjerneskal, hvorpaa Suturerne vare ganske sammenvoxne. Vistnok maa man med Aftenbladet ønske, at Sagen maatte nøie undersøges af Historiegrandskere, og at Resultatet maatte vorde, hvad det og sikkerlig vil Christians fuldkomne Frifindelse for en saa fæl Mistanke, Han havde Blodskyld nok at tilsvare alligevel, uden at han ogsaa skulde staae brændemærket i Aarbøgerne som Fadermorder!!!
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1826-06-17
Naar der i samme Aftenblad fortælles: at en rimet latinsk Oversættelse af Nordahl Bruuns "Boer jeg paa det høje Field er forfattet af P. A. Heiberg, som dermed drillede den bekiendte Oversætter D. Flindt Staal; saa troer Anmelderen med Grund, at torde formode en Forvexling af den endnu levende P. A. med hans 1818, som Rector for herværende Cathedralskole, afgangne yngre Broder, Professor, Magister og Ridder Ludvig Heiberg. Men da P. A. Heiberg er, som man seer, selv Medarbeider af Bladet, og Han ikke er den Mand, der vil pryde sig med Nogens, endsige en død Broders, affaldne Fjedre, saa vil man vist kunne saae den paalideligste Oplysning derom af ham.