JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
J Anledning af Hs. M. Kongens Fødsels dag vil blive opført: Metalhesten, den bekjendte Opera af Scribe og Aubert. Musiken berømmes som meget smuk og melodiøs. Stykket er oversat af Güntelberg. - Af Guldkorset, et lille Drama, hvortil Jdeen, der er tagen af en Fortælling, er saa fortræffelig at 5 Bearbeidelser deraf, som næsten til samme Tid gaves i Paris paa forskjellige Theatre, alle gjorde en overordentlig Lykke, er i denne Tid leveret en dansk Bearbeidelse af Prof. Heiberg. Den vil formodentlig meget snart komme paa Scenen. - Aubers Opera Lestog, som ved Opførelsen af det slesvigske Hoftheaterselskab blev optaget med overordentlig Bifald, er bleven oversat af kongl. Skuespiller Ro(Dagens S. Bl.) senkilde.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Odense, 19de Jan. J Søndags Eftermiddag døde vor Byes nærmeste og ældste Nabo: Eieren af Godset Aalykkegaard, der omgiver Odense paa hele Nordsiden. Hr. Etatsraad J. Leth, som var i sit 83de Aar, og havde været Eier af dette Gods i over 50 Aar; efterladende sig Berømmelsen som dygtig og dristig Landmand, god og kierlig Huusfader, og sine Venners trofaste Ven.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Stænderforsamlingen i Roeskilde. St. T. No. 11 og 42 indeholder en udførlig Beretning om Sagen angaaende Professor Bangs Forslag om et bedre Opsyn med de offentlige Oppebørselsbetjente og en strængere Haandhævelse af Lovens Straffebud for Forvanskning af de dem betroede offentlige Midler. Committeen (Tillisch, Rosenørn-Lehn og Scavenius havde i sin Beretning i Almindelighed tiltraadt Proponentens Anskuelser i denne høist vigtige Sag og erklæret: "at det bestaaende Revisionsvæsen er saa mangelfuldt og ufuldkomment, at Tid og Omstændigheder fordre en Reform, ligesom ogsaa, at de mange Exempler, som ei alene den forbigangne Tid, men ogsaa Øieblikket frembyder paa, hvorlunde Oppebørselsbetjente have besveget Staten og paa en bedragerisk Maade forødet dens dem betroede Jndtægter, gjøre et strengere Opsyn med, og meere Alvor imod disse Statens Tienere ei alene ønskeligt, men ogsaa uundgaaelig nødvendigt. Med Hensyn til Revisionsvæsenet ansaae den en endnu mere gjennemgribende Reform nødvendig end den af Prop. foreslaaede (at det blev overdraget en særegen ansvarlig, Collegierne underordnet Øvrighed) og foreslog, at det aldeles maatte afsondres fra de kgl. Collegier, og overdrages et eget, selvstændigt og ansvarligt Departement, som udelukkende skulde have at beskjeftige sig med de derhenhørende Forretninger, og som burde have umiddelbart Referat til Kongen. - Ved Afstemningen antog Forsamlingen eenstemmig Committeens Jndstillingspunkter, og Petitionen affattedes af Tillisch. (De vigtigste § 9 heraf skulle blive meddeelt i næstudkommende Avis.)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Den holsteenske Stænderforsamling. J dennes Forsamling sidstl. 30te Decbr. forhandledes den af Overretsadvokat Løck forelagte Proposition angaaende "Offentlig hed i de stænderske Forsamlinger, hvorom der ligeledes skal i næste No. blive meddeelt en udførligere Beretning.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Befordringer og Afgang. Jndrulleringschef og Overlods i det jydske District, Commandeurkapt. E. Krieger, R. af Dannebrogen; og Overlods i Sjællands District, Commandeurkapt. H. Wulff. R. af Dannebrogen, meddeelt Commandeurs Caracteer. Krigsassessor C. F. Krabbe udnævnt til Forvalter ved Defensionsværkerne paa Khons Rhed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Khvns Børscours den 19de Januar 1836. Hamb. 2 M. a vista 203. Species 202.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Ved den 1294 Trækning i Altona udkom: No. 34. 52. 82. 71. 61.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Bekjendtgjørelser. At min kjærlige Mand, mine 9 Törns ømme Fader, Stadshauptmand, Kjöbmand, Andreas Wissing, Ridder af Dannebrogen, ved en rolig Död blev mig beröret den 15de dennes, nylig fyldt sit 62de Aar, maa jeg dybtnedbøiet ved Tabet og den kjærlige Ægtefælle, der i 36 Aar deelte Livets Glæder og Sorger med mig, bekjendtgjöre for fraværende Familie og Venner. Kolding, den 20de Januar 1836. E. C. Wissin. födt Grunnet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Sidste Forestilling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Søndag Aften opføres (efter Fleres Forlangende: Domi, den amerikanske Abe, eller: Kampen med Slangen; Melodrama i 3 Acter. Derefter: Skibbrudet, eller: Negerhævn, Melodrama i 1 Act. Musiken af Capelmester Müller i Wien. NB. Indgangen aabnes Kl. 5. Begyndelsen skeer Kl. 6. præcise. J. Müller.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
J Anledning af Hs. Majestæt Kongens høie Fodselsdag bliver næstk. Torsdag den 28de Januar Bal Selskabet Polyhymnia, hvori Fremmede, ifølge Selskabets Love, kunne deeltage. Billetter a 1 Rbd. kunne erholdes hos Undertegnede. Ballet begynder Kl. 7. N. Jørgensen. J. Meulengracht.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Da Havnecommissionen ønsker at erfare Byens Borgeres Formening i Anledning af en paatænkt Udvidelse af Havnen, saa anmode vi herved enhver, som dette Anliggende maatte interessere, at ville med Commissionen møde paa Byens Raadstue førstkommende Onsdag den 27de dennes, Formiddag Kl. 9 slet, Kaartene med videre forevises Enhver, der inden Mødet behager af henvende sig til Commissionens Medlem L. C. Meulengracht. Aarhuus, den 21de Januar 1836. Havnecommissionen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Da der ved 3die Auction, den 9de Novbr. f. A., over den afdøde Sukkerraffinadeur Beyers Bo tilhørende Gaard No. 143 paa Østergade her i Byen, ei blev gjort noget Bud, saa bliver fornævnte Eiendon, med Tilliggende, stillet til en 4de Auction, som afholdes i selve Gaarden, Mandagen den 8de Februar førstkommende, om Eftermiddagen Kl. 2. Randers, den 13de Januar 1836. A. L. Reiersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Skov-Auction. Onsdagen den 27de dennes om Formiddagen Klokken 10, foretages Auction i den afg. Møller M. Kaae, forhen, nu os tilhørende Lisbergskov, over endeel Bøgetræe paa Roden, for største Deelen tjenlig til Gavningstræe. Liebhaverne ville behageligst give Møde ved Skovfoged-Huset. Aarhuus, den 22de Januar 1836. C. F. W. Leverkhuusen. F. N. Therchilsen. En ung Pige af Dannelse og god Familie, der i flere Aar har conditioneret som Lærerinde, önsker enten strax eller til förste Mai d. A. en lignende Plads. Hun paatager sig at undervise i de almindelige Skolevidenskaber og det tydske Sprog, samt alle brugelige Haandarbeider og er ikke uvillig til, hvis hendes Elevers Underviisning levner Tid, at deeltage i Husets indvendige Sysler. Tilfredsstillende Anbefalinger, saavel skriftlige fra de Steder hun tilforn har conditioneret, som og mundtlige fra bekjendte Personer i Kjöbenhavn, kunne forevises og tilveiebringes. Man behage at aflægge Billet paa denne Tidendes Contoir under Mk. A. No. 777.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
En Handelsbetjent, som har conditioneret i 11 Aar, ved detail & en gros Handel, og er forsynet med de bedste Anbefalinger, søger formedelst indtruffen Forandring om Condition til 1ste Mai d. A. Reflecterende herpaa ville behage, i frankerede Breve til dette Blads Contoir, at indsende Billet Mk. A. W.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Tvister i forskjellige Couleurer, samt blegede og ublegede, er i disse Dage arriverede og sælges meget billige hos J. L. Hasselbach.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Hos Samme bekommes og ægte Brunsvig. Humle, bedste Sort Brygge=Malt, god sund Brød=Rug, stærk Peberrod, &c. &c.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Gode Erter, god Brød Rug, godt Malt, samt extra godt Sjællandsk Byg, faaes billig hos J. H. Agerup, ved Aaen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Et lidet Partie god Bøge-Aske er indlagt til Sal, J. H. Agerup. for billig Priis hos Hele øverste Etage i Stedet No. 217 paa Graven, som for Tiden beboes af Lieutenant v. Frederichsen, kan til Paaske=Flyttetid erholdes tilleie. Knud Petersen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
Skipper Niels Andersen, førende Schaluppen Lykkens Prøve, afgaaer snarest mulig til Kjøbenhavn og medtager Fragtgods og Passagerer. Den 1/2 Ladning haves.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-22
En dulig Avlskarl og en Røgter kan faae Tjeneste paa Lyngbyegaard til 1ste Mai 1836. Samling af sædrelandshistoriske Digte. Udgivet af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug, 3 Mk. faaes hos J. Jessen. Redigeres, trykkes og udgives 4 Gange ugentlig af Overkrigscommissair A. F. Elmquist.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
No 14. Løverdagen. den 23 Januar. Den til Forsendelse. med Brevposterne Kongelig allernaadigst allene privilegerede Aarhuus Stifts-Tidende. Erindringer fra 1835.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Vi saae, i det forgangne Aar, Portugals unge Dronning række sin Haand til en Prinds, som hendes Hjerte havde valgt. Maria da Gloria og Augusto de Portugal vilde – saa meente Man - en Forening som sjelden finder Sted i saa ophøiede Livsforhold, læge de Vunder, hvoraf det saalænge sønderrevne Land faaes bløde. Skjebnen havde besluttet det anderledes. Sexten Aar gammel, staaer Dronningen som Enke ved sin ridderlige Ægtefælles Baare, Hendes Sorg er hele den civiliserede Verdens, og de Fleste bære vel med sig over i det nye Aar det Jndtryk, Hertugen af Leuchtenberg's Død fremkaldte.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
J Frankrig medbragte Aaret 1835 et spændt Forhold til Nordamerikas Fristater; et Procesuhyre, som blev Moder til uhørte Uordener og Skandaler; et frygteligt Attentat mod Kongens Person, og mod hele det kongelige Huus, en ny Presselov; og et Hydra af Conspirationer mod den høieste Statsmagt. Ordet "Sammensværgelse er bleven en staaende Artikel i Frankrigs nyeste Historie. Det er et uroligt Folk, det franske. Det synes, som om det uafladeligt behøver en Souffleur, for at erindres om, hvilken Rolle det nu har at udføre paa den verdenshistoriske Skueplads. Og Ludvig Philip, udentvivl et af de klogeste Hoveder som nogensinde have baaret en Krone synes, skjøndt han er opløftet paa Thronen ved en Revolution, ikke at have Lyst til, at lade sig støde derfra ved en lignende.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
J Engelland er det Kampen mellem Ministeriet, og Oppositionen, som har fængslet den offentlige Opmærksomhed. Hvilke Nederlag Ministeriet har lidt vil endnu være i frisk Minde; de synes at være ligesaamange Stadier i det brittiske Folks fremskridende Udvikling; thi det er jo ret egentligt Tidsalderens Aand der gjør sig gjældende i de Kampe mellem Nationen og Torye Ministrene, hvortil vi have været Vidner, Bemeldte Ministre have vi seet aftræde; Aristokratiet maa vige, og Engelland har atter et Whigsministerium; saa stærk er en Nations urokkelige Villie, kraftigt udtalt af dens Repræsentanter. Ligesom den russiske Keiser bestræber sig for, at tilveiebringe en fast Harmonie mellem de østlige Magter, saaledes søges ogsaa det brittiske Cabinet, at knytte sine Forbindelser, nøiere med det vestlige Europa og med Orienten. Lystleiren ved Kalisch – dette saakaldte verdenshistoriske Skuespil - og Kongressen i Toplitz - denne Sphius, hvis Gaade maaskee det nysbegyndte Aar er bestemt til at løse, maae vi, indtil videre, betragte som dunkle Partier i Tidens historiske Labyrinth. Frants den Førstes Død synes vel ikke, i politisk Hensyn, at have fremkaldt nogen mærkelig Virkning; men de 43 Aar, hvori han regjerede, opveie i Verdenshistorien Aarhundreder. - Han var jevnaldrende med Danmarks Konge, hvis dyrebare Lio Parcen endnu længe ville skaane, at Han maa høste, hvad Han, endnu i sit Livs Aften, saa gavmild har udsaaet! Frederik den Sjette har, i Aaret 1835, ført sit Folk frem paa et Udviklingstrin, hvortil det, faa Aar tilbage, maatte have mistvivlet om at kunne hæve sig i en Række af Menneskealdere. Den danske Nation har begyndt at tage levende Deel i de friere Folkefærds aandige Samfærsel, og den Retning, dens politiske Udvikling har taget, er ligesaa hædrende for Kongen, som heldbringende for Folket selv. Vi kunne kun ønske, at det saaledes maa vedblive. Vel medførte Aaret 1835 ogsaa sine Bekymringer; men Tiden har viist dem i et mildere Lys, og vi tør haabe, at Fremtiden ikke nogensinde vil retfærdiggjøre dem. Vi sætte, blandt disse Bekymringer den øverst, der dreiede sig om Muligheden af et Lovbud, hvorved en almindelig Censur kunde vorde indført, og vi gjøre det med Ret, thi denne ene Bekymring absorberede, saalænge den varede, alle Andre. Det er udentvivl en stor Ære for det danske Folk, at det regner den Trykkefrihed, hvoraf det endnu er i Besiddelse, for et af sine høieste Nationalgoder, og værner derom med alle de Midler, som, paa retlig Maade, staae til dets Tjeneste. Aaret 1835 begyndte med at forurolige Trykkefrihedens Venner; Aaret gik til Ende, uden at medføre nogen Jndskrænkning i Rettigheder, som ikke vides misbrugte, og om end Een og Anden vil have seet nogle Swaaskyer paa Sylvesteraftenens Horizont, kan det dog ikke være truende Skyer; derfor ere Kongen og Stænderne os Borgen. Disses Sammenkaldelse vil, for mange Tider, betegne Aaret 1835 som afgjørende for Danmarks friere Udvikling.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Det ligger i Tingenes Natur, at de kongelige Propositioner, som forelagdes Stænderne, ikke Alle i lige Grad have tildraget sig Almeenhedens Opmærksomhed; det Samme maa naturligviis ogsaa gjælde om de Deputeredes Motioner i Stænderforsamlingen. Men en trefoldig Stræben mod eet og samme Maal har dog tydeligt aabenbaret sig hos Kongen, Stænderne og Folket. Maalet er Fædrelandets Vel og Ære, samlede ville de naae det. Folket ønsker Offentlighed i Stændernes Forhandlinger. Ønske Stænderne den, Vi tvivle ikke derom. Men Regjeringen, Den har selv, ved i Trykken at udgive et Budget, bidraget til, at Folket er rykket hiint Hovedøiemed for sine Bestræbelser et væsentligt Skridt nærmere. Stiftelsen af Selskabet for Trykkefrihedens rette Brug og Grundlæggelsen af et Asyl for Smaabørn, høre til det forgangne Aars Lyspunkter. Begge staae i den nøieste Forbindelse med Nationens politiske og sædelige Udvikling, hvori de ogsaa selv ere betydende Momenter. Ugjerne levere vi Træk til Aarets Skyggepartier, dog kunne vi ikke undlade at henpege paa saamangen Embedsmands Utroskab mod Kong og Fædreland. Aaret var, physisk betragtet, ikke frugtbart; Orkaner og Hagelslag nedsloge Meget af Landmandens Haab. Men Høsten blev dog rigere, end Man, efter saa ødelæggende Naturphænomener, kunde ventet, og Mangel er ingensteds indtraadt. Paa deres Laurbær hensov til den lange Hvile Heltene. Wleugel, Risbrick, Lütken og Sytphen.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Aarhuus. Aaret 1835 bragte vor Bye adskillige følelige Tab. Den første herfra til Robbe= og Hvalrosfangst udrustede Grønlandsfarer var uheldig; indeklemt mellem høie Jisbjerge, kom den først løs efter lange, uhyre Anstrængelser; læk og uden Roer drev den ind til Trondhjem. Paketskibet "Coureren," (Capt. Brasch) og Briggen Prinds Ferdinand, (Capt. Bonnesen) forliste; Skibsfører Seiersen gik under med Top og Tavl.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Nyheder fra Udlandet. Aldrig veed man at nogen saadan Masse af kostbare Vare er bleven tilintetgjort paa eengang som ved den skrækkelige Jldebrand i Newyork. Selv den store Londonner=Jldebrand 1666, som fortærede 400 Gader, lader sig ikke ligne med denne, da Totrediedelen af de daværende Huse vare af Træe. J Rewyork selv hader alt oftere været betydelige Jldebrande; den 21de Septbr. 1776 blev 1000 Huse lagte i Aske, men det hele Tab beløb dog kun til 1 Million D. Man har stor Mistanke om, at Jlden har været paasat, da den var udbrudt i to modsatte Kanter af Staden paa eengang. Enkelte have lidt uhyre Tab; en Hr. Witt ney eiede f. Ex. 24 Pakhuse, der brændte allesammen Blandt udmærkede Exempler paa roesværdig Borgersind fortælles følgende: En Kjøbmand, der havde sine Vare liggende i Conties=Slip, og holdt dem derfor gandske sikkre, da Jlden endnu ikke var trængt saavidt frem, blev af General Swift opfordret til at udlevere sine Nøgler til Pakhuset, da det var besluttet, at det skulde sprænges i Luften. Han gjorde ikke mindste Jndvending derimod, og et Qvarteer derefter var hele hans Formue, af 50,000 D. Værdie, tilintetgjort. Ogsaa den franske Handelstand skal lide meget ved Neworks Brand. En nylig fra London ankommen Thee=Ladning, af 220,000 Dollars (Species, Værdie, var ogsaa blevet et Rov for Luerne. Først den 20de Decbr. var det lykkedes at standse Jlden.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Jfølge en anden Beretning var der brændt over 20,000 Kasser Thee.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
De nordamerikanske Fristaters Præsident har meddeelt Kongressen det glædelige Budskab: at hele Statsgielden nu er afbetalt, og at man af Aare end- og vil beholde en halv Snees Millioner Dollars tilovers.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Brasiliens Regent (i Keiserens Mindreaarighed) Feigo, forhen Biskop af Mariano, arbeider ivrigen for at skaffe Præsterne Tilladelse at gifte sig, og dersom Paven ikke samtykker deri, mener man, han torde som Valdemar Atterdag fordum - "sende Hs. Hellighed sin Tro tilbage."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
For Domstolen i Diion forhandles atter i denne Tid en af hine frygtelige Processer, der saa ofte gjøre Krav paa det franske Publikums Opmærksomhed. Præsten i en Landsby ved Beaune, navnlig Collange, er nemlig beskyldt for, paa den grusomste Maade at have ombragt sin Huusholderske og foregivne Cousine Fanny Besson. Dette Fruentimmer havde forhen været Modehandlerinde i Lyon, og i en lang Række af Aar staaet i en nøie Forbindelse med Præsten. Forleden havde man i Nærheden af Præstegaarden fundet et i mange Stykker kunstigt sønderskaaret Liig. Præstens Flugt gjorde ham mistænkt, og han blev fængslet. Han har tilstaaet Gierningen, men paastaaer, i et Fortvivlelsens Øieblik at have mod sin Villie qvalt sin Elskede i en Omfavnelse, og kun at have foretaget den rædsomme Lemlæstelse for at frelse sig. Af hans egen Bekjendelse erfares, at han i Dødens Øieblik har givet hende Absolution, og siden læst Messer for hendes Siels Vel.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Hertuginden af Danzig, Marskal Leføvres Enke, er død den 28de Decbr. i en Alder af 76 Aar. Hun efterlader sin afdøde Gemals Broderdøttre en Formue af 15 Millioner Fr.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
J Bucharest (paa en Yderkant af Civilisationen) gav man nylig Bellinis Opera: Monteccherne og Capuleterne, men Theaterdirectionen havde anmærket paa Plakaten: "For at undgaae den sørgelige Effect ved Slutningen af 4de Alt skulle Romer og Julie ikke døe!" (Det smukke Kjøn i Wlachiet - tilføier en Avis: er formodentlig meget blødhjertet?)
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Det gjorde forleden megen Opsigt i Paris at Censuren havde forbudt Udgivelsen af et litographeret Portrait af Hr. Genonde, en agtet Lærd og Redacteur af en meget læst Avis. Grunden angives nu at have været, at han var afbildet med Lilliekorset i Knaphullet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Parises Fattigvæsen understøtter, mere og mindre, henved 29,000 Familier, som bestaae af 62,500 Personer. Da nu bemeldte Stads Folkemængde anslaaes til c. 800,000 Sjæle, saa kan antages, at hvert 13de Menneske i Paris er Almisselem.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
J en Landsby ved den belgiske Grændse saae man nylig en Pige, som gik med Træsko og et Kashemirs Shawl af 15,000 Fr. Værdie, Shawlet tilhørte Dronningen af Belgien, og havde været i en Kasse med Pynt, som Hs. M. havde forskrevet fra Paris, men var bleven tabt underveis. Pigen havde fundet Kassen, og maatte nu give Alt igjen tilbage.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Paa Marspladsen i Paris har man anlagt en Jernbane, og erholdt følgende Resultat deraf: Der blev bundet 4 Vogne sammen, og paa disse lagt 16 Foustager af 15,000 Pds Vægt, og en sædvanlig Heftrak denne uhyre Last med den største Lethed. En irlandsk Præst indfandt sig nylig i Assurancekontoiret i Dublin og vilde forsikkre sit Liv til Fordeel for Kone og Børn. Men han fik der den trøstelige Besked: "Vi kunne ikke assurere en GeistligsLiv, med mindre De indgaaer den Betingelse, at Forsikkringssummen ikke behøver at betales hvis De bliver myrdet."
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Professor Gerle, Redacteur af Prager-Avisen, havde optaget den russiske Keisers bekjendte Warschau Tale, og tilladt sig nogle Anmærkninger derved, som sagtens aldrig vare komne for Vedkommendes Øren, naar ikke en tjenstfærdig Angiveraand havde sendt Bladet til den russiske Gesandt i Wien. Denne forlangte Satisfaction af Regjeringen, og Gerle mistede baade Professorat og Redaction.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
J Rusland har man sidst i Decbr. og først i Januar Maaned havt en saadan Kulde at mang Mennesker vare ihielfrosne. J Petersborg 31, i Moskan 38, og i Archangel 40 Sr. Den hellige Fader (Paven) lider i denne Tid meget af en Næse=Polyp. En berømt mailandsk Professor Baroni er kaldet til Rom, for at operere Hs. Hellighed.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Den sidste Gang Lotteriet blev trukket i Paris, var Jndsætningen uhyre og Trængselen saa stor, at mange Kollectioner vare nødte til at vise en Deel af Spillerne tilbage, da Tiden manglede til at afskrive Sedlerne. Blandt de fem udkomne Nummere vare tre imellem 20 og 30, nemlig 24, 25 og 27.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Denne sjeldne Kombination havde begunstiget en Engellænder, som derved skal have vundet en Qvaterne paa 1,200,000 Franker.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Om de uendeligen smaae Dosis, hvoraf Homopatherne betjene sig, giver Brandis i sin Naturlærre et Begreb ved Følgende: Hahnemann og hans Disciple have stundom talt om Qvintilliondele. Men om en Læge, siden Adams Tider, havde givet alle levende Mennesker hvert Sekund en Qvintilliondeel Gran af et Lægemiddel, vilde det hele Forbrug til alle i disse 6000 Aar paa Jordkloden levende Mennesker dog ikke have beløbet sig til en Tusindedeel af en Milliondeel af eet Gran.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Til det sidste Hofbal i Paris, den 7de Januar, vare inviterede 3000 Personer. Soupeen skal have været yderst glimrende. Over 600 Damer bleve opvartede af Kavallerer som stode bagved deres Stole.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Atter er et af de i Baffinsbugten indfrosne Hvalfangerskibe, Harmony, lykkelig kommet hjem til Hull. Det var drevet 400 engelske Mile med Jsen ned gjennem Davidsstrædet.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Blandt de Skribenter, hvis Skrifter nu og fremdeles ere forbudte af den preussiske, baierske o. fl. tydske Regjeringer, befinder sig ogsaa en Holstener, Ludvig Wienburg. Et sørgeligt Exempel paa, hvor farligt det er at give Børn Farvelader at lege med, har man i sidste Juletid havt i Berlin. En derværende Professor havde nemlig foræret sin lille saarige Søn en saadan, som Drengen strax rodede omkring i med Penslerne; men derved kom en Farvetavle tilfældigviis til at klæde fast ved et Stykke Kage og blev sunken med dette Trods al anvendt Hielp maatte Drengen døe af Forgiftelsen. Hvilken skrækkelig Advarsel for alle Forældre,
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
J Hamborg har Opførelsen af Oratoriet "Paulus i Michaeliskirken indbragt en reen Jndtægt af 3699 Mark, hvilke ere blevne anvendte til Grundlæggelsen af en Stiftelse for Piger, hvis Sædelighed trænger til Bestyrkelse.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Hr. Marksen, en udmærket Pianofortespiller, Elev af Seyfried i Wien, har nylig med overordentligt bifald givet en Concert i Hamborg. Herfra agter han sig til Khvn.
Aarhuus Stifts-Tidende, 1836-01-23
Fædrelandet. Stænderforsamlingen i Roeskilde. Petitionen. til Hs. Majestæt angaaende Opsynet med de offentlige Oppebørselsbetjente og Overholdelse