Den Nord-Cimbriske Tilskuer, 1837-01-04
J Naboeriget Portugal har Regjeringsystemet i afvigte Aar været underkastet flere Forandringer. Den afdøde Keiser Pedro var en Mand med en dyrekjøbt Erfaring, af udmærkede Talenter og Caracteerfasthed, han kjendte den portugisiske National-Caracteer, og overdrog Regjeringen ved hans Død til hans umyndige Datter, og gav hende til Raadgivere flere af Nationens ædeste og klogeste Mænd. Uden at være tilstrækkelig bekjendt med de forskjellige Factioner og Partiers Planer, lod den unge Dronning sig oftere lede til at vælge nye Raadgivere og Ministre, ved Hof=Jntriguer opstod et spændt Forhold mellem hende og Keiserinden; Ministrene og Nationens Repræsentantere foreslog hende en Gemal – der pludselig døde, og Valget faldt paa Prindsen af Coburg en ædel Mand, men ubekjendt med Portugisernes Skikke, Love og Caracteer; man kan derfor ikke forundres over, at Kronen ofte har trykket den unge Dronnings Jsse; og at Regjeringen ikke har besiddet Energie og Styrke nok, sees af den Lethed, hvormed det ultraliberale Partie formaaede at indføre Constitutionen af 1820, og det uheldige Forsøg Regjeringen gjorde paa igjen at indføre Dom Pedros Charte. Gaae vi til Schweitz, da viste Partieaanden sig blandt dette Lands Bjergbeboerr med megen Heftighed i den første Halvedeel af afvigte Aar: Local Animositeter; Aristokratiets Kamp mod demokratiske Jdeer, og Jesuitternes Jntriguer og Jndflydelse paa en Deel af den uvidende Landalmue, foranledigede flere Uordener, ja selve Mord; men Forbundsdagens kloge, moderate og dog faste Fremgangsmaade, har med Undtagelse af enkelte Udbrud, vedligeholdt den offentlige Rolighed. Med Hensyn til de udenlandske Forhold, da er det ikke altid let for en Stat med republikanske Jnstitutioner, at undgaae at geraade i Collision med tilgrændsende monarsiske Stater; hidtil er imidlertid et offentligt Brud undgaaet. J Jtalien see vi hist og her Hierarchiet vandre broderlig Haand i Haand med Despomen man paastaaer jo ogsaa, at medens der flyder Blod i vare Aarer, rinder der Jld i de sydlige Europas Beboeres og at man behøver et Baand mere, for at befæste de Stytter, hvorpaa Staternes Grundpiller hvile, – De senere Aars Landeplage Cholera herier i denne Tid Reapel og flere af Jtaliens smillende Egne, og truer selv Hans Helligheds Residents med sin prophane Nærværelse. Den østerrigske Regjering vedbliver at udøve en Slags Suprematie over flere italienske Stater, og det Maadehold, der viser sig i alle denne Regjerings Fobetagender, udøver en velgjørende Jndflydelse paa Jtaliens indre Forhold. J Tyskland, denne Masse af 68 a 70 større og mindre Stater, (foruden de 1 Fristæder) under ligesaa mange forskjellige Regjeringer, see vi alle med Hensyn til fælles Forsvar fore mede ved et fælles Baand, nemlig ved Forbundsdagen i Frankfurth, hvor Østerig og Preusen, afverlende have Præsidiet, for Tiden er det Østerrig. Vi have i afvigte Aar seet den indre Rolighed i Tydskland vendt tilbage efter de oprørske Bevægelser som den franske Juli-Revolusion af 1830 havde frembragt i Naboestaterne. Betragter man, som opmærksom Jagttager, de Midler, der fra de respective Regjeringer, ere anvendte for at bevirke dette hældige Resultat, da synes en gjensidig Nærmelse fra Regentens og Folkets Side i de fleste Stater at have bevirket dette. Jstædet for at anvende Forbundsdagens strængere Beslutninger, som f. Ex. ogsaa haabød, at der skulle nedsættes en Committee, som havde at paasee, hvorvidt der i de forskjellige Stænderforsamlinger handledes overeensstemmende med de antagne Grundsætninger, samt paadømme de muligens opkommende Stridigheder" – have Regenterne og Stænderforsamlingerne valgt ved gjensidig at give noget efter i deres Fordringer, selv at træffe den nødvendige Overeenskomst.