JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-14
Postefterretninger. Fra Gothenborg berettes, over London, at Efterretningen om den imellem Rusland og Engelland sluttede Fred, er bestemt sand, men tilføier, dog, "at i samme Øieblik ankommende Breve fra det østlige Fastland tale intet herom. Moniteuren anmærker herved, at Frankrige og Rusland aldrig have været enigere end nu. - J det Jndre af Buenos Ayras er Opstanden igjen aldeles dæmpet. - J Nationalcabinettet i Washington herske Uroligheder. Mellem Præsidenten og Hr. Smith er udbrudt en Misforstaaelse, og den sidste har forladt Washington. - Den Russiske Armee er i Bulgarien gaaet over Donau. Køstentse, Mangal- og alle betydelige Pladse ved Mundingen af Donau indtil Kavarra og Varna ere indtagne. Turlukai er tagen med Storm. - Kamenskoy rykkede Storviziren mod Schuma i Møde. - J Mynten i Wien arbeides uophørlig paa at præge Mynter, meest Kroner og 20 Kreuzer. Coursen er 435.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-14
Jmellem Wien og Paris er Coureergangen stærk, og det første Hof skal have faaet behagelige og vigtige Efterretninger fra det sidste. - Keiserinde Lovise af Frankrige befinder sig i velsignede Omstændigheder. - Grev Gyllenborg er i den forrige Rigsdrosts Sted udnævnt til Justitsminister i Sverrig, og man troer at Baron Flemming vil blive udnævnt til Landmarchal for næste Rigsdag. - D. 1 Junii gav den Østertigske Gesandt en Fest i Paris. J Lt Pallads havde han ladet indrette en Bal-Sal af Fjæller, prydet med Malerier, med Flor &c. Selskabet bestod af 1,200 Personer, og deriblandt var Keiseren og Keiserinden. Et Lys faldt ned og tændte et Vinduesgardin, hvorved der opkom en Jld, som i 1/4 Time lagde hele Salen i Aske. Keiseren og Keiserinden bleve lykkeligen reddede. Over 30 Damer bleve mere eller mindre beskadigede. Den Russiske Gesandt Først Kourakin befinder sig endnu ilde af den Skade, han fik. Prindsessen af Leyen, den Russiske Consuls, Generalen, Baron Toussards- og Præfecten af Jstriens Gemalinder bleve stærkt beskadigede. Prindsesse Pauline af Schwarzenberg, omkom i Luerne, da hun, for at opsøge sin savnede Datter, styrtede sig ind i den brændende Sal igjen. - D. 4de rykkede Marchal Hert. af Regio med 15,000 Mand ind i Amsterdam. Kongen er reist til Rigets østlige Grændser. - Til Spanien marchere endnu bestandig mange Franske Tropper.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-14
Under d. 26 Junii er igjennem det Kongel. Danske Cancellie udfærdiget en Placat af følgende Jndhold: "Naar Embedsmænd eller Private strax paa eengang til Enkecassen erlægge den fulde Jndskudssum i Slesvig Holstensk Courant, saa bør de ved saadant Jndskud have Ret til at betinge Pensionen for deres eventuelle Enker, anviist i Hertugdommene i Slesvig=Holstensk Courant, uden Hensyn til, om Mændene ved deres dødelige Afgang maatte opholde sig i Kongerigerne eller Hertugdommene. Embedsmænd derimod, være sig civile eller militaire, som bestride Jndskuddet, ved at lade sig decourtere af den Gage, de nyde, kunne ikke forbinde sig til Jndskud i nogen vis Pengesort men bør lide den bestemte Decourt i den Penge sort, i hvilken de til hver Decourteringsterminoppebære Gagen, og om Udbetalingen af den eventuelle Enkepension skal skee i Slesvig-Holstensk eller Dansk Courant, vil da beroe paa, om den Afdøde, formedelst sin Embedstilling, tilsidst har været bunden til at opholde sig enten i Hertugdommene, eller i Kongerigerne; kuns i første Tilfælde bliver Enken berettiget til at erholde Pensionen anviist i Holstensk Courant, saalænge hun vedbliver at opholde sig i Hertugdommene."
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-14
Kjøbenhavns Vexelcours, d. 13 tre Maaneder. 415, hvortil Banquen solgte. – D. 14de Spec. 224 1/4, eller for 1 Rdlr. i Spec. 4 Rdlr. 24 s.D. C. - Hamborg. Cours paa Kjøbenhavn 420 to Maaneder. Opløsning af den mørke Tale i forrige Numer: Fortouget. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Naar tvende Substantiver, hvoraf det ene styrer det andet i Genitivus, skilles ved andre imellemkommende Ord fra hinanden, hvorledes bør da Genitivet udtrykkes, Jkkun Faa af vore Danske Sprogforskere have i deres Skrivter berørt dette tvivlsomme Tilfælde. Nogle af disse antage, at Genitivet bør, i det anførte Tilfælde, udtrykkes ved et possesivt, eller demonstrativt Pronomen, f. Ex. Kongen af Sverrig hans Lande. Andre gjøre derimod den ugrundede Paastand, at det Ord, som slutter Subjectets Jdee, bør have Genitivets Mærke; herefter hedder det altsaa i det anførte Exempel: Kongen af Sverrigs Lande. Af disse Ordføiningsmaader er den første vel mislydende og slæbende, men den sidste, efter Jndsenderens Formening, sprogstridende. Vel synes Brugen, idetmindste i Talesproget, at have hævdet denne Construction, men i Skrivtsproget burde vel denne imod Sprogets Aand og Natur stridende Misbrug ikke taales. Jndsenderen troer derfor, at begge de anførte Ordføinings Maader ere urigtige, og at Sprogets Natur fordrer, at det Ord, som styres i Genitivus, ogsaa selv bør have dets Mærke. Man anmoder vort fædrenelandske Sprogs Kiendere at meddele deres Eragtning herom i dette Blad.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Udgiveren tilstaaer at man ved Brugen af dette Genitiv er meget forlegen. At sige Kongen af Sverrig hans Lande, er ikke allene alt for slæbende, men ogsaa stridende mod Sprogets sande Aand. At sige Kongen af Sverrigs Lande er heller ikke sprogrigtigt. Men da vi nu eengang mangle et rigtigt Udtryk for et saadant Genitiv og endog alle ældre Skribenter have følt denne Mangel, saa er det bedst af to Feil at bruge den mindst slæbende, og maa man altsaa sige Kongen af Sverrigs Lande. Da Kongen af Sverrig her udgjør saa at sige et eneste Subject og en eneste Jdee, saa er Feilen heller ikke saa betydelig. Ogsaa i det Engelske er man forlegen for et saadant Genitiv, og for at udtrykke det maa man bruge to Gange of, som gjør Stilen meget slæbende. Saaledes maa man f. Ex. sige: the Dominions of the King of Sweden. Til Publicum.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Hr. K. H. Seidelin, en i flere Henseender velbekjendt Mand, der forhen har drevet Bogtrykkeri og Skriftstøbning, har i sit Dagblad af 14 d. M. efter vante Viis fundet for godt at indblande sig i en ham ganske uvedkommende Sag, og derved grebet Leilighed til, paa den brangeste Maade at anvende en i Kjøbenhavns Skilderie indført Bekjendtgjørelse. - Hr. Seidelin har jeg intet at svare; Publicum derimod skylder jeg den Erklæring, at jeg om føie Tid skal forelægge Samme, et Par origingle Arbeider, der haabentlig ville godtgjøre min Ret til Navn af Litteratus, eller Videnskabs= og Konstdyrker, i det mindste fremfor Hr. Seidelin, hvis hidtil bekiendte litteraire Frembringelser neppe hjemle ham denne Ret. J. C. Lange.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Jnden- og udenlandske Efterretninger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Jndenlandske Efterretninger. Bekjendtgjørelse. - Paa Elben er den 3die i denne Maaned forefaldet en Affaire mellem 8 danske Kanonchalupper samt 2 Skjøt baade og 2 engelske Orlogsbrigger, hvorom Søe capitain og Ridder Mossin har indsendt Capitainlieutenant og Ridder Hallings Rapport, af følgende væsentlige Jndhold: J Følge Capitain og Ridder Mossins Ordre afgik Capitainlieutenanten bemeldte Dag om Eftermiddagen med den nævnte Styrke for at angribe disse fiendtlige Brigger, hvoraf den ene laae under Neumerck og under dens Kanoner befandtes nogle Fartøier fra Helgoland, ladede med Manufacturvarer. Han passerede Curhavens Batterie Kl. 6. Med halv Ebbe, nordlig Vind og lader Bramseilskuling kom Premier=Lieutenant Donner med sin Division Kl. 6 3/4 denne engelske Brig paa Skud nær, og beskjød den med en levende Jld af Kugler og Skraae agter ind. Capitainlieutenanten derimod var, ved at have mindre Strøm, hvor han passerede, endnu ei med sin Division kommen Briggen nær paa Skud. Briggen lettede, satte til alt hvad trække kunde og blot Vindens Omspringning til S. O. gjorde det mueligt for den at flygte, dog underen vedholdende Jld og ei ud af Kanonskud. Kl. 7 1/2 vare begge Divisioner nede ved den anden Brig, ligeledes under Neuwerck, der ved Angrebet af Capitainlieutenantens Fartøier kappede sit Anker, hvilket siden er bjerget, satte alle Seil til og styrede Cours ud efter med den anden Briig. Det begyndte at kulle friskere, hvilket hialp Briggene udaf Skud, og Capitainlieutenanten ankrede derfor, som Briggene ligeledes gjorde Kl. 8 3/4 paa en Distance af omtrent 3/4 Miil, for at dække de smuglende Fartøier, der vare flygtede didhen under deres Kanoner. Da det var imod Slutningen af Ebben, besluttede Capitainlieutenanten at fornye Angrebet, lettede derfor og forcerede med Aarer og Seil, for om mueligt at afskjære Smuglerne og i det mindste at vise Briggene Farvandet ud. Kl. 9 1/4, da han var dem igjen paa Skud, begyndte han med en almindelig Jld, hvorpaa Brig gene atter lettede eller kappede Tougene og forcerede med alle Seil Elben ud. De bleve forfulgte til Kl. 10 3/4, da Capitainlieutenanten med begge Divisioner var 5 Mile udenfor Curhaven, og Brig gene atter ude af Skud. Han vendte derfor formedelst Mørke, stiv Kuling og svær Søe tilbage og ankom derpaa om Morgenen Kl. 5 til sin Station. - Commandanten i Curhaven fransk Søelieutenant Gouet de Bertrand, forenede sig paa dette Tog med Capitainlieutenanten med en liden Kanonjolle. - Den ene fiendtlige Brig, førte 20, den anden 16 Stkr. Caronader foruden deres lange Kanoner; de kastede en Mængde Granater mellem Kanonchalupperne, som heldigviis ei traf, heller ikke mistede de danske Fartøier nogen Mand og de have lidt ubetydeligt. Derimod kan der ingen Tvivl være om, at Briggene have lidt meget, da deres Seil saaes nedskudte og Kugler at træffe deres Skrog. - Under Bataillen toge Maanedslieutenanterne Wridt og Cornelisen med Skjøtbaadene 3 ledige Everter, som laae under den første Brigs Kanoner, og de af Engelænderne udlagte Mærker bleve sjunkne og ruinerede. -
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Premierlieutenant Donner og Kanonerer Christiani roses i Rapporten især, for deres kjække og brave Forhold ved denne Leilighed. – Efter Hans Majestæts allerhøieste befaling bliver forestaaende herved kundgjort. - Hovedqvarteer Frederiksberg Slot, den 12te Julii 1810. Bülow. Generalmajor, Hans Majestæts tjenstgjørende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
General=Adjutant og Chef for General=Adjutant Staben, Ridder af Dannebrog.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Med Hensyn til en Anmeldelse i Bladet Dagen af 29 Martii 1808 No. 55, angaaende Styrmand, Peter Felix Halkiærs d. 11 Martii 1808 oprettede og 25 s. M. allernaadigst stadfæstede Testamente, skyldes det Offentlige denne Bekjendtgjørelse: Efterat Peter Felix Halkiær d. 30 Maji d. A. ved Døden var afgaaet, har Justitsraad Hee Wadum, som Executor Testamenti, i Følge dets 3die Post udbetalt de til Kongens Søetjeneste bestemte 5000 Rdlr., og end videre de ham, som Executor, i 4de Post tillagte 1000 Rdlr., hvilke Justitsraaden har skienket til samme Brug. Efter 5te Post skulde det, som efter anførte 6000 Rdlr. blev tilovers af Boets Capitaler, deles lige imellem Frue og Trinitatis Sogns Fattigskoler og Laxegadens Skole i Holmens Sogn. Dette blev 894 Rdlr. 4 Mk., som af Executor blev forøget til 900 Rdlr., at hver Skole kunde faae 300 Rdlr. Efter 2den Post skulde Halkiærs Jndboe, i Tilfælde af hans Broders Enkes Død, anvendes til Hjelp for Frue og Trinitatis Sognes afbrændte Skoler. Enken døde kort før Testator, og Jndboet blev ved Auction udbragt til 955 Rdlr. 3 Mk. 13 s., hvilke Executor forøgede med 44 Rdlr. 2 Mk. 3 s., paa det at hver Skole kunde faae fulde 500 Rdlr. Den, som skriver dette, takker Hr. Justitsraad Her Wadum herved offentlig paa sin understøttede Skoles Vegne, og ønsker, at mange Executorer vilde følge hans Ædelmodigheds Exempel. Som et Exempel paa, hvor megen Moralitet der endnu hersker i mangen en Egn af Jylland, kan Bølling Herred i Ringkjøbing Amt tjene. Efter den Beretning, som By- og Herredsfoged Borch har meddeelt i den under Trykken værende 3die Deel af Prof. Begtrups Beskrivelse over Agerdyrkningens Tilstand i Nørre=Jylland, findes i Bølling Herred, som paa 10 Mile tæller 600 Familier og 13 Kirkesogne, for nærværende Tid kun 80 Almisselemmer, og i tyve Aar har i dette Herred kun været to Processer, der begge angik Personer udenfor Bondestanden. J samme Tidsrum ere kun tre Mennesker saggivne og ved Dom befundne skyldige i Forbrydelse. Disse vare Parcellister, ikke Løsgjængere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
J Frederiksbergby haves nu ogsaa Papirssedler, lydende paa 4 s., 2 s., 1s. og 1/2 s., der antages som god Mynt af alle Byens Jndvaanere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Paa Amagertorv falholdes i denne Tid Blomster, hvoriblandt man seer adskillige Giftplanter, som f. Ex. rød Fingerbølle, blaa og guul Gift hætte &c. Det er let mueligt, at saadanne Blomster, naar de komme i Børns Hænder, hvilket ikke sjeldent er Tilfældet, kunne stifte ubodelig Skade, og det vilde derfor være godt, om Vedkommende vilde henvende deres Opmærksomhed paa saadanne Blomsters offentlige Salg.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
J Christiansandsavis gjøres det Spørgsmaal: er Kaal, Gullerødder, Petersillie, Næver, grønne Ærter eller andre slige Haugeproducter, i store eller smaa Qvantiteter at faae tilkjøbs, enten nu eller i næstfølgende Sommermaaneder i Christiansand eller Omegnen, og i saa Fald hvor - Af dette Spørgsmaal sees, at Haugedyrkningen ganske forsømmes i denne Egn af Norge, og at man der endnu ikke har tænkt paa i Aaret 1810 hvad Elisabeth, Christian den Andens Dronning, allerede tænkde paa for 300 Aar siden. Det er, som bekjendt, denne uforglemmelige Dronning, som vi Kjøbenhavnere maa takke for, at Amager nu kan forsyne os med alle Slags Kjøkkenurter. Paa Landet i Danmark har Haugedyrkningen i den senere Tid vel begyndt at faae nogen Fremgang, især ved Landhuusholdningsselskabets Opmuntring, men saa længe vore Bønder ikke indsee, hvor gavnligt det er for Sundheden, at blande Føde af Dyreriget med Fødde af Planteriget, og saalænge som Spegesild ere deres Livret, vil det ogsaa være den ligegyldigt, at forskaffe sig Kjøkkenurter af deres egne Hauger. Det er virkelig tungt, at see Bønder, der komme til Torv til Kjøbenhavn, kjøbe deres Grønt hos Amagerne.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Ved Siellands Stifts St. Hans Landemode, som holdtes i Roeskilde d. A. Julii 1810, anmeldtes følgende til at oplæse: Biskop Dr. Münter: en utrykt Prædiken af Biskop Eusebius af Emisamed Jndledning. - Stiftsprovst Dr. Plum: om Fornuftens Rettigheder i Religions og Troessager. - Amtsprovst Gutfeld, om den offentlige Gudstjeneste og adskillige didhørende Gjenstande. - Amtsprovst Mønster, Fortsættelse af Afhandlingen: Chiliasmen, betragtet som en almindelig Nythe. - Amtsprovst Bøgh, om vore Bogstavers Navne. - Provst Engelbreth; Frøgmenta Apocalypseos Sahidico-Coptica, que in museo Borgiano Velitris asservantur, latine versa et annotationibus criticis illustrata. - Sognepræst Fuglsang i Slagelse: Argumentet af en indisk Historie om den retskafne Haritsandre eller Aritsandirer, første Stykke. (et Sidestykke til Job.) Sognepræst Tryde i Fensmark: Er Sandheden funden, eller skal den endnu søges Sognepræst Rothe i Helsinge, om Landemodets Væsen og Natur. - Adjunct Smith i Roeskilde: Hvilke ere Grændserne og Forskjellen imellem den geistlige og den sceniske legemlige Veltalenhed? – Disse Afhandlinger, bleve Dagen efter oplæste i Overværelse af de til Landemodet hørende Geistlige, saavelsom endeel andre Præster og civile Embedsmænd. - Til Censorer for dette Aars Afhandlinger bleve Stiftsprovst Plum og Sognepræst Mynster atter valgte.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Ved det aarlige Landemode, som holdtes den 27de Junii i Odensee, gav, efter Rescript af 6 Maji 1809, §. 4, Hs. Høiærv. Hr. Biskoppen, et Recit over en Deel af de nyere udkomne theologiske og pædagogiske Skrifter, baade af fremmed som og af vort eget Lands Litteratur. Der blev vedtaget, at denne raisonnerende Bogfortegnelse skulde trykkes, for at bringe den til almindelig Kundskab for Stiftets Geistlige og saaledes aarligen fortsættes. J Morgenbl. f. geb. Stande læses følgende: Hr. Koes, en ung meget agtværdig Lærd fra Kjøbenhavn, har under sit gavnlige Ophold i Jtalien, i det Vaticanske og andre store Bibliotheker samlet til Odysseen mange og betydelige Bidrag, som han ved en ny Udgave af dette ikke noksom bearbeidede Digt vil meddele Publicum. Han gaaer med Bonstedt til Grækenland; derfra kunne vi vente meget interessante Efterretninger fra begge disse Lærde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
J Luglio er udkommen en italiensk Oversættelse af Biskop Münters Efterretning om Engellændernes Tog til Sjælland, under Titel af: Lassedio di Copenhagen nell' Anno MDCCCVII deel Sig. Federigo Münter, Cav. di Dannebrog etc. Tradutione libera di E. B. de S. J Tilegnelsesskriften S. siger Baron v. Schubart til sin Ven Hr. Giovanni Fabbroni i Florenz: "Det er ikke ganske ligegyldigt, at underrette vore Samtidige om de Omstændigheder, der ledsagede dette grusomme Krigsforetagende, og som maa opvække billig Forbittrelse hos mine gode, oprigtige Medborgere; thi det brittiske Cabinets Tilhængere, have prøvet, ved lutter urimelige Skumlerier, at besmykke det Afskyelige i en Forbrydelse, der har oversvømmet vor Hovedstad med Blod og Taarer &c.¬
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
J Egnen af Horsens har man opdaget fire forskjellige Couleurer Oker, som, efter de Forsøg, Sagkyndige have anstillet dermed, er fortræffeligere end den udenlandske. Man finder denne Farvestoflæsviis der paa Stedet, og der er ingen Tvivl om, at den i sin Tid vil blive en ikke ubetydelig Jndtægtskilde for Egnens Beboere. Prøver deraf ere indsendte til Vedkommende.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Efter al Sandsynlighed vil Caffe og Sukker falde endnu mere, da en Deel af de opbragte Skibe, som deels ere, deels kunne vente at priisdommes, have en stor Mængde deraf inde. Ogsaa Salt vil af samme Aarsag falde betydelig. Et eneste Skib, som man med Vished venter vil blive pris dømt, har 500 Tons inde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Ved Aarhuus Priseret er Skibet Fanny Sewel, Skipper Anthon, Rotgers Gall, tilligemed Beløbet af dets ved Auction solgte Ladning, tilkjendt Opbringeren Caperfører Ped. Hans. Møller, og Skibet Cometen, Skipper A. G. Warneke, tilkjendt den Fladstrandske Roflottille som god Prise. Jøvrigt forbeholdes Justitiens Ret til Skipper Warneke, i Anledning af at det prisdømte Skib har været brugt til Smughandel paa Storbritanien.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Paa Kjøbenhavns Rhed ligge nu en stor Deel Skibe, der af vore Capere ere indbragte til nærmere Undersøgelse. De udgjøre en skjøn Flaade og minde os om hvad vor Havn engang var førend Engellændernes forræderske Anfald forstyrrede os i vore fredelige Sysler. Prisesagerne besørges med al muelig Hurtighed. Hver Dag holdes Priseret, og til at optage Forhørerne ere 4 Portocoller indrettede. Caperiet drives i Aar med større Eftertryk end nogensinde før, og vore Capere træffes overalt i vore Farvande, hvor de saa meget som muelig søge at gjøre Fienden Afbræk og hans Smughandel vanskelig. De, der hidtil have været heldigst af alle vore Caperførere, er Capit. O. Andersen, Markard, Rasmussen, Bødcher. Kun maa man beklage, at ikke paa alle Caper fartøierne altid findes en sprogkyndig Mand, der kan læse Papirerne. Ukyndighed i det Engelske, Franske, Jtalienske, Spanske o. fl. Sprog er ofte Aarsag i, at man stundom lader Skibe gaae, hvis Papirer virkelig ere falske, og indbringer andre, som man ligesaa godt strax kunde lade fortsætte deres Fart. Den Forslagenhed, hvormed Smughandlerne deels veed at skiule, deels at maskere deres Papirer, overgaaer al Forestilling. Da een af vore Capere for ikke længe siden kom ombord paa et nu prisdømt Skib og efter Sædvane gjennemsøgte hele Skibet, for at opdage falske Papirer, stødte man paa nogle gamle Olieflasker, men uagtet man eftersaae dem adskillige Gange fandt man dog intet deri. Endelig sagde een af Folkene, at det forekom ham som der skimtede noget hvidt i een af disse Flasker. Man slog den itu og fandt nu der, 6 sammenrullede Engelske Papirer, skrevne paa ganske fiint Papir. Ørebro, hvor den forestaaende Svenske Rigsdag skal holdes, ligger 20 1/2 Mile fra Stockholm. Det derværende Slot er et af den gamle Bygningskonsts skjønne Værker. Det er ganske omgivet af Vand og har paa hvert Hjørne et stumpet Taarn. Byen har henved 3000 Jndbyggere.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Kjøbenhavns Vexelcours, d. 16 Julii 415 tre Maaneder, hvortil Banquen solgte. - Hamb. Cours paa Kjøbenhavn 420 to Maaneder.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Udenlandske Efterretninger. Fra de Russiske Grændser af 2 Julii. Man har den bestemte Efterretning, at Varna var i Begreb med at overgive sig til den seierrig fremrykkende Russiske Armee, og at Tyrkerne have gjort Fredsforslag. Fra det Russiske Hofs Side paastaaes, at Donau skal bestemmes som Grændsen, mellem begge Riger.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
J Journal de lempire ivres meget mod det Rygte, at en Filialbanks Oprettelse i adskillige Stæder af Frankrige sees med nogen Urolighed i Møde.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
J Frankrige er udsat en Belønning af 100,000 indtil 25,000 Fr. for Opdagelsen af en indenlandsk Plantesaft, der enten i enhver Henseende kunde gjøre Jndigo undværlig eller tjene i dens Sted eller ved Blanding med Jndigo formindske Brugen af denne Farvestof for det Halve eller en Fjerdepart.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
London d. 25 Junii. (Over Frankrige.) De seneste Efterretninger fra Lissabon gaae til d. 7. Jndtil den Tid var endnu intet Slag forefaldet eller som nær forestaaende at formode. - Det Haab man nylig havde i Petersborg om en Nærmelse mellem Rusland og Engelland, er efter halv officielle Meddelelser forsvundne, da i Følge disse ingen have været eller skulle være paa Bane. Vexelcoursen er derpaa strax falden.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Bayonne d. 29 Junii. Man har meget bero liggende Efterretninger fra Bjergene Ronda. Adskillige Landsbyer have tilkjendegivet de Engelske Agenter, at de selv ville bevæbne sig mod Jnsurgenternes Quadriller. Oberst Baussin commanderer i Ronda og yttrer sin Tilfredshed med den Aand, der besieller Jndvaanerne. Han har organiseret Fricompagnier, i hvilke mange gamle Spanske Soldater tage Tjeneste. - Den ved Bredden afTinto commanderende Hertug af Ahremberg har taget nogle Canoneerchalouper, der forsøgte at lande.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Bekjendtgjørelse. Da det uagtet Forbudet i Plakaten af 16 Junii f. A. endnu ofte møder, at Penge vorde forsendte med Brevposten fra Steder, hvor Pakkepostkontorer ere oprettede, og vedkommende Overtrædere, naar saadant opdages og Jndholden i Overeensstemmelse med fornævnte Plakat af Postkontorerne konfiskeres, almindeligen foregive Uvidenhed om Forbudet, som en Grund, hvorpaa de forhaabe at nyde Erstatning for det Tabte, hvorom de henvende sig til Generalpostdirectionen, saa finder Direktionen sig foranlediget til herved til almindelig Erindring at igjentage den i bemeldte Plakat efter allerhøieste Resolution fastsatte Bestemmelse, at naar Banksedler, Penge, Kostbarheder og Obligationer, som lyde paa Jhændehaveren, vorde forsendte med Brevposter fra de Steder, hvor Pakkepostkontorer ere oprettede, skal Beløbet eller Værdien af det Forsendte konfiskeres og tilfalde Angiveren eller Opdageren.
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-17
Generalpostdirectionen d. 14 Julii 1810. Kjøbenhavn, trykt hos P. H. Höeckes Enke
Nyeste Skilderie af Kiøbenhavn, 1810-07-21
Et Par Ord i Anledning af enkelte Yttringer i et Stykke med Overskrift, hvi er Andagten forsvunden af Herrens Huus, (Kiøbenhavns Skilderi No. 80.)