Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1808-12-05
Allerede den 3die Bulletin bebudede nærforestaaende af gjørende trin med den i Fægtningerne ved Durange Gu nes ogsaa da allerede stagne Galliziske Jnsurgent Armee under Romanas og Blackes Kommando som blev forfulgt af Hertugen af Belluno mod Espinosa til, af Hertugen af Danzig mod Villarcaryo og tillige i Egnen af Reynosa var tourneret af Hert. af Dalmatien Disse vigtige Optrin ere forefaldne. Den Galliziske Armee - siger den 5te Bulletin - er i Slaget ved Espinosa tilintetgjort og adsplitet. Den bestod af det Linie-Jnfanterie, der havde været ved den Spanske Armee i Portugal og Gallizien, af denne sidste Provindses samt Asturiens og Gammel=Kastiliens Miliz; videre af 5000 Spanske Krigsfanger, som Engellænderne havde frigivet og bevæbnet; af en stor Deel Volonteurs, Garnisons-Regimenter, ja selv Matroser fra Corunna og Ferrol og endelig af det Korps, som Forræderen Romana havde ført fra Norden, og landsat ved St. Andero. Denne Armee, der indtil de sidstmeldte uheldige Træfninger stedse opererte med den Franske Hærs høire Flanke, i den Hensigt at afskjære samme fra Biscaya, maatte ende lig den 10 f. M. vove et Slag ved Espinosa for at dække sine Magasiner, sine Hospitaler og sin Artilleriepark. Klokke omtrent 3 Eftermiddag begyndte dette det første Hovedslag i dette mærkelige Feldttog, hvorover saavel de Franske officielle Efterretninger som en opsnappet Rapport fra den Spanske General Blacke, og flere Breve fra navngivne Spanske Officerer (hvilket Alt findes indført i Franske Journaler) levere følgende Beskrivelse: Saasnart Romana mod Middag blev de Franske vaer, tog han en Stilling noget uden for Byen Espinosa. Foran hans Slag. linie befandt sig en liden Høi og Skov, som han besatte med de fra Norden undvigte Tropper. Det Franske Contrum under Gen. Parthod angreeb dem med Forbittrelse. J eet Øieblik var deres Linie gjennembrudt, og Regimentil Princessa ødelagt. Blacke tilstaaer selv, at Spa nerne i Førstningen vare modløse, og rømte Høien. Men nu rykkede den hele Lininie frem paa Sletten til deres Soutien, Artilleriet beskyttede dem, og de udholdt Kampenmed nye Standhaftighed. Den mørke Nat overrumplede begge Hære, og gjorde Ende paa den skrækkeligste Myrden. Spa nerne udmattede af langvarige Fattiguer Marscher og Fægtninger havde ikke en Bid Brød, ikke en Draabe Viin eller Brændeviin, at vederqvæge sig med. Jmidlertid mar scherte Hert. af Dalmatien mod Reynosa, deres sidste og eneste Tilflugtsted og Hertugerne af Bellung, og Danzig beredte sig til med den kommende Morgen af fornye Angrebet og tournere Fjendens venstre Fløi, hvor de havde lagt Mærke til, at han var svagest. De skjulte denne Plan saa lidet, at de endog ved Fakkelskin gjorde deres natlige Tilberedelser. Desuagtet blev den truede Fløikke tilstrækkeligt forstærket. Den 11te noget ud paa Formiddagen begyndte Blodbadet paa nye. En skrækkelig Kugleregn fra de Asturiske Tropper standsede ikke de Franske i deres Angreb. Deres Tirailleurs beviiste ogsaa her deres Overlegenhed. De første Kugler fra dem dræbte den Spanske Gen. Qviros og saarede Generalerne Acevero og Pesei. Nu kunde, efter Blackes Beretning, Jntet mere standse Spaniernes Flugt. Uordenen var ubeskrivelig. Vaaben og Fahner bortkastedes. 60 Kanoner lod man i Stikken. Alt dette, samt Magasinerne i Reynosa, faldt i Seierherrens Hænder. Spaniernes Tab angives iøvrigt til 20,000 Døde Saarede eller Fangne, hvoriblandt 12 Generaler; Resten af Armeen aldeles opløst, og al Munition, Vaaben og Mondur, som Engellænderne havde tilført dem borttaget. Disse Begivenheder ere alvorlige og vigtige (saa udtrykket Gen. Blacke sig) Regjeringer kan ikke mere gjøre Regning paa denne Armee. J det høieste ville vi endnu kunne bringe 6000 Mandsammen (saaledes skriver den Spanske Officeer Ma hy) om de Franske ellers ville lade os Tid dertil. Dog, det er ikke egentlig Mennesketabet i en Bataille, der afgjor Rigers Skjæbne; den Modløshed, Nederlaget indjager de Overblevne, maae vist nok ansees for Hoved=Ulykken."Skrækken er i den Spanske Soldats Sjæl, siger Armee=Bulletinen; Angst og bange kaster han sin røde Vest med Kong Georgs Navnetræk paa, og sit Engelske Gevær langt bort fra sig, og søger Skjul i Bjergenes Huler. Blacke vanker flygtig omkring i Asturiens Bjerge og la Romanehar med nogle Tusende reddet sig paa Flaaden i St. An dero. Gud skjænke os en anden Maccahæus, saaledes slutter ovennævnte Spanske Officeer sit Brev, og drage og ud af denne fortvivlede Stilling!" - Vi have i 8 Dage intet Brød seet, siger Hr. Pepe, en anden Spansk Officeer, viere, fulde af Utøi, og øine intet Rednings=Middel. De Franskes Tab ved denne Leiligheder, efter deres egen Angivelse, overordentligt ubetydeligt: 80 Dræbte - 300 Saarede - Jngen Officerer af Betydenhed deriblandt. Jøvrigt skal efter Privatberetninger Kongeriget Leon, alt være besat af de Franske, deres Forposter staae ved Ara da de Duero paa Veien til Madrid, og Castaanos's Armee adsprede sig uden at fægte.