JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Den 7de var ei endnu det hidtilværende Cabinets Oplysning officielt af Kongen bekjendtgjort, men der stemme alle Meninger og Journaler overeens, at det ikke kan vedblive idet mindste ikke uden at de Deputeredes Kammer opløses og et andet indkaldes. Dhrr. Dupin og Mole ere blevne kaldte til Kongen. Foruden disse nævnes Gerard, Passy, Sauget, Villemain og den hidtilværende Marineminister Duperre som dem, man formener ville indtræde i Ministeriet. Debatterne i de Deputeredes Kammer og Rentereductionen, i Mødet den 5te D., have foranlediget det hidtilværende: Ministeriums Afgang, og een Stemmes Majoritet gjorde, Udslaget, hvilken Oppositionen ikke vilde havt for sig, heddes det, hvis ikke Generalprocureur Martin og hans Substituhavde af Fieschis Proces været forhindrede fra at deeltage i Afstemningen. Det egentlige Stridspørgsmaal i Kamret var dette: Skal Gouins Forslag strax tages i Overveielse eller Discussionen deraf udsættes indtil videre. Efter at Ministrene Duchatel og Guizot havde talt for Udsættelsen og vare blevne modsagte af derr. Berryer, Sauget og Duperre, blev det eenstemmigen bestemt at slutte Debatterne Nu opstod Splid om Maaden at afstemme paa. Ministren vilde, der først skulde gives Stemmer om Udsættelsen, Oppositionen derimod om Drøftningen af ovennævnte Forslag, Det ministerielle Parti seirede i Striden derom, da det kon til Afstemning, og troede sig ganske sikker. Men nu blev Spørgsmaalet fremsat, skal Gouins Forslag udsættes indtil videre, og nogle og tyve ministerielle Medlemmer forlangte Afstemningen skulde skee hemmeligt, for derved at styrke de Svage, som ikke høit turde modsætte sig Reductionen, at de ubemærket kunde stemme imod den. Med ubeskriveliSpænding saaes Resultatet imøde. 386 vare de Stemme givendes Antal, for Udsættelsen vare 192, imod samme 194 Kugler. Ministeriets Forhauselse var overvættes stor, Mødet blev strax hævet, efterat Præsidenten først havde bemærket, at man vilde Dagen efter afstemme paa, om Forslaget egnede sig til at tages i Overveielse eller til gansiske at forkastes. Den 6te læstes i Moniteuren: "Alle Ministrene have begivet sig lige fra de Deputeredes Kammer til Kongen og overrakt deres Dimission i hans Haand. Samme Dag var Kammeret samlet, men forblev conseqvent, saaledes, at Gouins Forslag, efterat man forgiæves havde forsøgt at finde en Middelvei imellem Ministeriets og Oppositionens Anskuelser, ved aabenlys Afstemning blev antaget til Drøftning af Kammeret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
England.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Parlamentet blev aabnet af Kongen den 4de Ds. Allerede det første Møde beviste, at Melbournes Ministerium in- ogenlunde hviler paa saa svage Støtter, som Tory=Bladens have paastaaet, hvilke ventede at see Sir Robert Peel inden 4 Uger igjen i Spidsen for Cabinettet. Et af Sir Robert Peel i Underhuset fremlagt Amendement til den af det ministerielle Parti foreslaaede Adresse til Svar paa Trontalen er med en Majoritet af 41 Stemmer bleven forkastet. Forsamlingen, som havde indfundet sig i Overhuset for at bivaane Parlamentets Aabning, var usædvanlig talrig. Man bemærkede et stort Antal Pairs, særdeles mange Damer og næsten alle Medlemmer af det diplomatiske Corps. Lidet lover Kl. 2 ankom Kongen, ledsaget af Kronens Embedsmænd, og strax efter traadte ogsaa Taleren for Husets Skranker, i Spidsen for et stort Antal af Underhusets Medlemmer. Lord=Cantsleren overrakte derpaa knælende Kongen Trontalen, som denne begyndte at oplæse. Det var et mørkt Veir og Kongen beklagede sig over, ikke at kunne see at læse. Omsider bleve Lys bragte ind i Salen og Kongen begyndte at oplæse Talen forfra, efter først at have sagt, at han af Mangel paa Lys ikke havde kunnet læse saaledes, at Talen kunde tiltrække sig Tilhørernes Opmærksomhed. Denne Trontale aander fredeligt Sindelag mod fremmede Magter, og Englands Mægler=Hverv berøres, i hvilken Anledning det hedder: "Besjælet af det Ønske, ved lenhver Leilighed at vise mine venskabelige Bestræbelser for, lat hæve al Anledning til Misforstaaelse imellem andre Mager, har jeg tilbudet min Mægling, for at jevne den imellem Frankrig og de forenede Stater opkomne Uenighed. Dette mit Tilbud er modtaget af de Franskes Konge. Svaret fra de forenede Staters Præsident er endnu ikke indløbet, men jeg nærer fortrøstningsfuld Haabet om, at en Misforstaaelse imellem to saa oplyste og høihjertede Nationer vil blive bilagt paa een, begges Følelser og Ære tilfredsstillende, Maade. I Kongens Tale til Underhuset, i hvilken han henvendes Husets Opmærksomhed paa Tiendernes Tilstand i England og Wales, paa mildere Forholdsregler mod Overtrædelse af den herskende Kirkes Lære og Disciplin, paa det Gavnlige af en hurtig og hensigtsmæssig Retspleie, paa MunicipalCorporationernes Tilstand i Jrland og paa Menigmands elendige Kaar i dette Land, hedder det om Forsvarsvæsenet, Nødvendigheden af at opretholde Sømagten og at yde mine Undersaatters udbredte Handel tilbørlig Beskyttelse, har foranlediget nogen Forøgelse i Overslaget over det Fornødne for Marine Departementet til Bestridelse af de til den offentlige Tjeneste medgaaende Bekostninger. Den ved disse Ord tilsigtede Forstørrelse af Marinen (som man formoder, 8210,000 Matroser, og som almindeligen, skjøndt Ministrene ikke give en saadan Udlægning Medhold, troes fremkaldt af Mistillid til Rusland, har paany henledes Journalernes Opmærksomhed paa denne Magts Planer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Nogle af disse Journaler føie til Meddelelsen af deres Raisonnements et Opraab, som er skeet fra de polske Flygtninge i London til det brittiske Folk, og hvori det polske Folks Elendighed skildres med de meest levende Farver.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Blandede Efterretninger. Reisende, som nylig have passeret flere preussiske Havne ved Østersøen, forsikkre, at der i Königsberg og navnligen i Danzig blev truffet Anstalter til at afværge en eventuel Landgang. Blandt Andet byggede man der ivrigt paa Kanonbaade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
De nyeste Efterretninger fra Alexandrien stadfæste, at Mehemed Aly paany ruster sig til et eller andet vigtig Foretagende, og man troer virkelig, at det denne Gang gjælde Bagdaad. Fra Syrien meldes, at en Collision imellem Jbrahim og Reschid Pascha synes uundgaaelig, da Første ikke vil rømme Staden Der paa den høire Euphrat=Bredde og har med de meest overmodige Svar tilbageviist Sultanens befalinger om at demolere de paa Syriens nordligste Grændse anlagte Fæstninger.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Paa flere adelige Slotte i Bretagne er i denne Tid bleven anstillet Efterforskninger, fordi man vil have opdaget Spor til et nyt Complot, der dog først skulde komme til Udbrud 1840. En af de i sin Tid meest berygtede Chouans ved Nedre=Loire, ved Navn Anguesseau, men i daglig Tale kaldet Sans-Peur, skal nylig ved en Landsbylystighed være bleven kjendt og greben.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
J Berlin ere nogle og tyve Studenter blevne fængslede fordi de, uagtet de skjærpede Love i denne Henseende, havde oprettet en Art af Forening, der dog snart blev forraadt.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
En Deel andre havde feiret Nytaarsaften lidt vel kraftig paa eet offentligt Sted og i deres Begeistring ført meget fri Tale imod den bestaaende Orden, hvorfor de ere satte under Tiltale, da ei, Tankens Yttring er, som selve Tanken, fri. Det synes overhoveder, at man har anseet det for nødvendigt, i den sidste Tid at lade en Art, Tilsyn" indtræde med de offentlige Steder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Den 31te Decbr. er den tyrkiske Storadmiral, Tahir Pascha, efterat have paa en fredelig Maade bragt Den Samos til Underkastelse, med sin Flaade vendt tilbage til Dardanellerne.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Jndholdet af Stændertidenden Nr. 29 vil blive Læserne meddeelt, naar den Række af Artikler, som omhandle Offentligheden i Stænderforsamlingerne, denne almeeninteres sante Gjenstand, sluttes her i Bladet. Vi gaae altsaa over til at meddele Jndholdet af Nr. 30, som indbefatter Resultatet af Forhandlingerne af Offentligheds=Spørgsmaalet ved den holstenske Stænderforsamling. Ved Afstemningen over Qvæstionen: "Skal der i nærværende Session indgives en Petition til Hs. Majestæt om Medernes Offentlighed, blev den af Forsamlingen, med 28 Stemmer imod 18, besvaret bekræftende. Dernæst foretoges Afstemning over Etatsr. Wieses Amendement: 1) At Hs. Majestæt vilde tilstede Sessionernes Offentlighed for Provindsialstændernes næste Forsamling, saaledes at foruden de valgte Suppleanter, saa mange Tilhørere, som Rummet tillader, bleve indladte imod Entreebilletter ; hvorhos det dog stod Forsamlingen frit for, i specielle Tilfælde. ved sine Discussioner udtrykkeligen at nægte Tilstedeværelsen af Tilhørere, ligesom disse overhovedet ikke turde overvære Afstemningerne efter den formelige Discussion; og 2) at den i denne Henseende fornødne Bekjendtgjørelse maatte blive udstedt, men at Hs. Majestæt tillige vilde behage at lade Provindsialstændernes næste ordentlige Forsamling forelægge til Raadgivning Udkast til en Forordning om Sessionernes Offentlighed for Fremtiden. Resultatet af Stemmegivningen var, at ogsaa dette Amendement, i alle sine Dele, med 24 Stemmer imod 22, bitraadtes af Forsamlingen; hvorpaa Præsidenten er klærede, at de øvrige Amendements bortfaldt. Minoriteten forbeholdtes Udviklingen af sin afvigende Synsmaade.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Kjøbenhavn, den 13de Februar. Det tidligere ommeldte Værk af Hr. Grosserer Rathanson er nu udkommet under Titel af: Historisk-statistisk Fremstilling af Danmarks National- og Stats=Huusholdning fra Frederik den Fjerdes Tid indtil Nutidens (XVI og 692 S. 8vo hos Reitzel; Priis 4 Rbd. 24 s.) I Detail, at ommelde Righoldigheden af dette omfattende Værks Jndhold vilde langt overskride en foreløbig Annonces Grændeser. De deri omhandlede Gienstandes Vigtighed og Jnteresse have imidlertid saa stort et Krav paa Almeenhedens Opmærksomhed, at vi, saavidt Rummet i dette Blad til steder det, efterhaanden skulle søge at gjøre vore Læser bekjendte med flere af de, tildeels fra hidtil ubenyttede Kilder hentede nye Oplysninger og statsoeconomiske Data, dette Værk indeholder. Vi indskrænke os for Øieblikket til at anbefale dets Gjennemlæsning til Enhver, der interesserer sig for at erhverve Kjendskab til vort Fædrelands financielle og commercielle Tilstand, saavelsom til vort Mynt- og Pengevæsen i ældre og nyere Tider. Værket torde vel især deleshed egne sig til at blive en uundværlig veiledende Haandbog for vore Stænderdeputerede. (Kbhopst.)¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
J Mandags blev i Høiesteret afsagt Dom i Justitssagen: Auditeur Liebenberg contra Arrestantinden Ane Olsdatter, der var sat under Justitiens Tiltale for begaaet Mordbrand. Ved egen Tilstaaelse, i Forbindelse med de iøvrigt tilveiebragte Oplysninger, var Arrestantinden, der, ifølge fremkommen Daabsattest, er født den 7de Juni 1820 og døbt d. 16de Juli f. A., overbeviist, at have den 2den Juli f. A. om Morgenen tidligt sat Jld paa hendes Madmoder, Gaardmands Enken Johanne Jensdatters Gaard i Bjeverschou, der aldeles afbrændte. Som Motiv til Gierningen har Arrestantinden, om hvem det er noplyst, at hun er meget eenfoldig og tungsindig, opgivet deels det Ønske at komme hjem til Moderen, deels Attraa efter at hævne sig paa hendes Madmoder, med hvem hun var misfornøiet, fordi denne, efter Arrestantindens Formening, uden Grund oftere havde revset hende og navnligen Dagen før Branden skjændt paa hende. Ved den inden Balls Stifts Birk d. 26de Octbr. f. A. afsagte Dom, derer stadfæstet i Overretten den 22de Decbr. f. A., var Arrestantinden dømt til at have for jort sin Hals og derefter at steiles, samt derhos tilpligtet at udrede Actionens Omkostninger, og i Erstatning til Landets almindelige Brandkasse 760 Rbd. Ved den i Høiesteret afsagte Dom blev kjendt for Ret: Ane Olsdatter bør hensættes til Forbedringshuusarbeide i Møens Tugt- og Forbedringshuus i 2 Aar. J Henseende til Erstatningen og Actionens Omkostninger bør Lands=Over= samt Hof= og Stadsrettens Dom ved Magt at stande. J Salarium til Auditeur Liebenberg for Høiesteret betaler Tiltalte 10 Rbd. Sølv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Som Defensor for den Tiltalte mødte i Høiesteret Ad(S. Bl.) vocat Schæffer.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Efter Stutteriets Reduction skulle de Kgl. Prindser og Prindsesser nu selv anskaffe sig Heste, istedetfor at faae dem fra Stutteriet; man seer saaledes allerede i Hovedstaden et Spand mecklenborgske Halvblodsheste, som et af de Kgl. Herskaber har ladet indkjøbe.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Urtekræmmer Hans Gleerups Bo er den 8de D. ta eget under Skiftebehandling som fallit. Den 15de Marts og følgende Dage sælges ved Auction 1ste Deel af afdøde Biskop Münters berømte Museum, indeholdende 3305 Nr. Guld=, Sølv=, Kobber= o. a. Mønter og Bracteater, hvoraf største Delen af høist sieldent Værd.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Befordringer og Afgang. Den 26de Januar er Baron D. Redz=Thott til Baroniet Gauns forundt Titel og Rang som Hofjægermester; O. A. Reedz udnævnt til Kammerjunker. Den 30te: Districtschirura i Viborg, Krigsraad C. C. Weihe, beskikket til Districtschirurg i Kallundborg samt Arts og Skippinge Herreder; Cand. juris F. S. Lassen til Copiist i Brandforsikkrings=Contoiret under det danske Cancelli. Den 2den Februar : Sognepræsten for Thyregod og Vester Mhdr. i Ribe Stift, M. Rahvek, til Sognepræst for Linnaa og Dallerup Mhdr. i Aarhuus Stift, forhenværende personel Capellan for Høietostrup Mbd. i Sjælland, K. B. Sonnesen, til Sognepræst for Alsted og Bjerby Mhdr. paa Mors under Aalborg Stift; W. P. L. Rodewaldt til Hofconditor, constitueret Sølvpop, N. C. Høyrup, til virkelig Sølv pop, og Viinkyper A. Hoffgaard ansat som Viinkyper i den kgl. Viinkjælder.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Kiøbenhavns Torvepriser, den 12te Februar. Rug, Td. 3 Rbd. 3 Mk. - s. a 4 Rbd. 1 Mk. 8 s. Hvede, Td. 4 Rbd. 2 Mk. 4 s. a 4 Rbd. 4 Mk. - s. Byg, erdt., Td. 3 Rbd. 1 Mk. - s. a 3 Rbd. 2 Mk. 4 s. Byg, ordt., Td. 3 Rbd. - Mk. 8 s. a 3 Rbd. 1 Mk. 12 s. Havre, Td. 2 Rbd. 1 Mk. - s. a 2 Rbd. 2 Mk. 8 s. Rog Flæsk, Lpd. 1 Rbd. 4 Mk. 12 s. a 1 Rbd. 5 Mk. 12 s. Gj. Flæsk, Lp. 1 Rbd. 3 Mk. 8 s. a 1 Rbd. 4 Mk. 8 s. Smør, Pd. 2 Rbd. 1 Mk. 3 s. a 2 Rbd. 1 Mk. 5 s. Æg, Snesen, Rbd. 1 Mk. 14 s. a 2 Rbd. 2 Mk. - s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Vexel=Cours. Kjøbenhavns Børscours uforandret som sidst. Hamborg, den 12te Februar. Bordeaux 188. Petersborg 93. London 2 M. 13 Mk. 8 1/2 s.; k. S. 13 Mk. 101 s. Madrid 46. Cadix 46. Lissabon 50 1/2. Amsterdam 2 M. 35, 95, k. S. 35, 80. Kjøbenhavn 203. Species 1 1/2 pCt. Rabat. Disconto ikke noteret.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Hals, den 15de Februar. Smakken Alidag, hjemmehørende i Thisted, ført af Skpr. P. Haaning, indkommet hertil for nogle Dage siden fra Kbhvn. med en Ladning Rug m. m., er i Løverdags Na sunket i søndre Side af Fjorden, lidt Vesten for Egens Hage. Et Stykke af Masten er at see over Vandet. Hvorvidt Skib og Last staaer til at bjerge, vides endnu ikke, da det staaer i c. 7 Favne Vand. Mandskabet bjergede sig i Skibsbaaden. - Sluppen, Haabet af Aalborg, Skpr. A.L. Bech, laae samme Nat til Ankers i Fjorden udenfor Blødens Pæle, men var om Morgenen ikke at see. Man formoder, at han har seet sig nødt til at gaae tilsøes, formedelst den megen Driviis, som denne Nat var i Fjorden
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Blandede Efterretninger. Den 31te Jan. Hs. Majestæt benaadet Efterfølgende med Dannebrogsmændenes Hæderstegn, Fyrværker ved det kalArtillericorpses danske Brigade, M. L. Hansen, Fyrværker, ved samme Corpses holstenske Brigade, caracteriseret Secondlieutenant J. J. v. Hagedorn; de caracteriserede Vagtmestere P. Olsen og F. C. Frederiksen af sjællandske Lanceneerregiment; Stabstrompeter M. L. Petersen og Vagtmester C. C. Bromm, begge af jydske Regiment lette Dragoner; Commandeersergeanterne A. M. Admiralie og H. Stephansen, samt Hoboist H. Braunstein, Alle af Kongens Regiment; Commandeersergeant F. Herwerth og Sergeant og Gymnastiklærer F. T. Mehlbye af det fyenske Jnfanteriregiment.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Den i allern. Rescript af 26de Jan. 1798 til daværende Stiftbefalingsmand over Aalborg Stift indeholdte Bestemmelse, at hver Bager i Aalborg fra November Maaneds Udgang til 1ste Mai skal have paa sit Loft i det ringeste 50 Tdr. Rug og 10 Tdr. Hvede, for hvilket Qvantum hele Lauget skal indestaae ved Ligning mellem dem selv, er ved allerh. Rescript af 8de Jan. til Stiftamtmanden over Aalborg Stift forandret derhen, at det herefter skal paaligge Bagerlauget i Aalborg, i det nævnte Tidsrum i det Hele at have et Forraad af 500 Tdr. Rug og 100 Tdr. Hvede, til Byens Forsyning, for hvilket Qvantum det som forhen skal indestaae ved Ligning mellem dem selv.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Efter Stænderforsamlingens Slutning vil en historisk Udsigt over dens Forhandlinger udkomme i Kbhvn, paa Bogtrykker Qvists Forlag.¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
I Kieler Correspbl. af 30te f. M. skrives Følgende: Det i Roeskilde Stænderforsamling fremlagte, Lov=Udkasangaaende nøiere Bestemmelse af Trykkefrihedens Grændser meddeles blandt flere Steder nu ogsaa i berlinske Blade. Den herværende Censur tillader ikke, at det fuldstændigen aftrykkes guden Fremlæggelse af det danske Stænderblad, som indeholder samme." Men, da Udkastet i hiint Stænderblad slet ikke fuldstændigen er meddeelt, saa kan ber ikke blive trykket, hvad der er at læse i alle tyske Tidsskrifter, som udkomme udenfor Holsten.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Den Petition fra Heide (med 619 Underskrifter), som blev indsendt til Stænderforsamlingen i Itzeho, angaaende, Bevarelsen af Dithmarschens Toldfrihed, lyder slutteligen saaledes: "Vi ere fuldeligen overbeviste om, at Staten ikke vilde vinde ved at vi mistede vor Toldfrihed, men at der meget mere, eftersom Smugleriet først begynder, hvor vor Toldfrihed ophører, deraf vilde opstaae Skade for Staten, for det Første ved dette Smugleri selv, og for det Andet ved Demoraliseringen af den Deel af Landet; der hidtil kun har kjendt den utilladelige Samfærdsel af Navn. Jngen Godtgjørelse, hvortil Dithmarschen jo selv vilde have at bidrage den femte Deel, kan opveie denne Skade. Det er sandt, at vort Lands Gjæld trykker os, men, skal den dækkes ved Toldindtraderne, saa betale vi den dog alligevel med vore egne Penge. Vi have stedse trolig opfyldt vore contractmæssige Forpligtelser, saa tør vi ogsaa haabe, at Staten vil holde sine, i Documentet af 28de April 1730 og Patentet af 16de Novbr. 1773, givne Forsikkringer, og vi vede Dem, Hertugdommets værdige Repræsentanter, at De med Deres vise Raad ville andrage hos Regjeringen om, at vor velerhvervede Ret til Toldfrihed uformindsket maae bevares os. Tillige bede vi, at de Toldcontrolleurer, som fra Grændserne ere dragne herind i Landet, igjen maa bortfjernes fra Dithmarschen og tage deres Bopæl der, hvor de høre hen, ved Grændsen udenfor Dithmarschen; thi vi ere hverken underkastede Told eller Toldcontrolleurer."¬
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
J Anledning af en Forespørgsel fra Skomagerlauget i en Kjøbstad, om det er Andre end Skomagere tilladt at forfærdige og falholde Trætofler eller Klodser, der bestaae af Læder med Træsaaler, har Cancelliet i Skrivelse af 5te Jan. svaret, at det ommeldte Slags Fodtøi formeentligen henhører til Skomagerhaandværket, forsaavidt derved anvendes Syning, hvilket derimod ikke skjønnes at være Tilfældet, dersom Læderet er forbundet med Træet ved Staaltraade eller paa anden Maade, end den, der udgjør Særkjendet ved Skomagernes Profession.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Nene Zeitung melder, at der i Holsten føres Klage over, at, medens Brevportoen næsten i alle Lande ved den overlordentlig tiltagende Brug af Brevposten, er bleven nedsat, er den derimod i Holsten i de sidste 100 Aar bleven betydelig forhøiet. Saaledes kostede efter Fron af 31te Decbr. 1734 et Brev fra Kjøbenhavn til Kiel 7 s. og fra Lübeck, til Kiel 2 s.; i 1835 derimod koster et Brev paa førstnævnte Route 9 s. og paa den sidste 3 s.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Som bekjendt, har Etatsraad, Generalfiskal Treschow, kjøbt Laurvig Grevskab af den danske Statskasse. J denne Anledning indleder nu det norske Finantsdepartement en Proces imod ham, fordi den oprindelige af Falck, Ge ther og Sars udstedte Obligation er transporteret til Treschow paa ustemplet Papir. Mulcten, som Treschow, søges idømt, er circa 46,000 Spd., 20 Gange Beløbet af det befalede Papirs Priis. (Af norske Av.) Dagen har en meget interessant Artikel om Udpibninger i Skuespilhuset. - formodentlig af Redacteuren selv, der efter sin offentlige Stilling kan kjende Saadant tilbunds. Forf. gaaer ud fra 7de Danskes Mangel paa Selvstændighed i deres Dommel, der forleder dem til, at lade deres Mening bestemme ved Rygter, at tillægge 10 Piberes Mishagsyttringer større Kraft, end 400 Klapperes, at lade sig føre paa Vildspor, deels af de Spillende, der ofte dømme, ikke som Kunstnere, men som Commedianter, om Stykkets Værd, ja endelig endog ved Statister, der give sig en anvigtig Mine - ligesom den gamle Fyrbøder i Høiesteret en sagde: "Vi have en svær Sag fore idag; vi veed knap selv, hvad vi skulle domme. - Endvidere af Logehøkerne, under bilde Lediggængere ind, at der skal blive Mudder. Enelldelig gives der Mangfoldige, der kjende saalidet til den ristdramatiske Kunst, at de sammenligne de meest modsatte Stykker, og dømme saaledes: "Alferne er ikke nær saa morsomme, som Recensenten og Dyret. Bedre forstod hiin gamle kjøbenhavnske Skipper sig paa Tingen, hvem Redacteuren af denne Avis hørte for 40 Aar siden at sige hom Gamle og nye Sæder, den Comoedie hun var ikke kjøn - d. e. øienslystelig -, men hun var grundig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
J Anledning af den i den Berlingske Tidende indførte Notits, at det betydelige Antal Subscribenter, som den Berlingske Tidende allerede havde, er siden dens forhøiede Priis meget betydelig forøget, bekjendtgjør Postmesteren i Slagelse, at hvad hans Contoir angaaer, da have 8 af Abonnenterne paa bemeldte Tidende, formedelst dens betydelige Forhøielse i Prisen allerede i Slutningen af forrige Aar frasagt sig denne, og flere ville udentvivl i dette Qvartal paafølge; hvorvidt en Forøgelse i Abonnenttallet i andre Postdistricter har fundet Sted, derom vil nok vedkommende Postcontoirer kunne meddele den paalideligste Efterretning: I det Aar, der er forløbet, siden en Forening i Kjøbenhavn den 28de Jan. 1835 opfordrede til at oprette en Stiftelse for gamle, trængende Haandværkere i Kjøbenhavn (ligesom Hr. Cancellieraad Hempel under 18de Septbr. f. A. opfordrede til et lignende Foretagende for Haandværkere i Odense), er der til dette ædle Øiemed tegnet Bidrag til Beløb circa 6050 Rbd. for eengang, 1200 Rbd. aarligt, samt Arbeide og Materialier for 1161 Rbd. Disse Bidrag ere imidlertid endnu ikke tilstrækkelige til Opnaaelse af det tilsigtede Øiemed, nemlig Opførselse og Jndretning af en Bygning, hvori 50 til 60 gamle, trængende Haandværks mestere og disses Enker kunde erholde fri Bopæl. Men Foreningen haaber, at den Velvillie, Hovedstadens Jndvaanere ved saamange Leiligheder have lagt for Dagen, idet de med Opoffrelse have sogt at fremme alt Ryttigt og Godt, og den Omstændighed, at Haandværkstanden ofte har ydet Bidrag til gavnlige Indretninger, uagtet samme ikke directe have vedkommet denne Stand, endnu ville gjøre Udforelsen mulig.
Aalborg Stiftstidende, 1836-02-17
Den ved Forordning af 31te Marts 1705 i Kjøbenhavn oprettede og senere 1739 og 1769 udvidede og forbedrede Halleindretning for Klædevarer er ved allerhøieste Resolution af 6te f. M. nu bleven ophævet.