JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Tanker. over en Vens Død, som pludselig forlod det Jordiske. Hvad er dog vor Bestemmelse? Kan nogen eftertragte Saameget dette Jordiske, Og Himlen ei betragte? Du døde, og din Død den er For os et klart Exempel, At ingen sig kan sikre her. J dette Legems=Tempel. Ei Alder, ingen Tid og Sted. Er frie for Dødens Pille, Du hastigen blev revet ned, Til evig Glædes Hville. J dine bedste Ungdoms Aar Forkortes dine Dage Din Død den er et Hiertesaar Og kiere Venners Klage. Dit Tab beklages og af mig Ja manges fleer vil være Men det for os er glædelig Du indgik til Guds Ære. P. J. Junge, Fortsettelse af den i sidste Avis afbrudte Sørgetale, over den Sallige Gerner. Gerners første Bestemmelse var de Videnskader allene, som henhøre til den fredelige Lærde, Denne forbandt han med Krigerens, da han i Aaret 1755 indskreres blant Søe=Cadetterne. Vigtig blev ham denne Bestemmelse, den blev det eneste Maal for hans Opmerksomhed, den eneste Gienstand for hans Flid. Lykken, og hans Formyndere, havde bestemt ham et saare tarveligt Udkomme, knap det Nødtørftige, han manglede altsaa ei allene Livets Behageligheder og Beqvemmeligheder, men end- og stundom dets Fornødenheder. At undvære de første, dertil havde hans ophøiede Siel Styrke nok, og det i en Ungdom, hvor den let berusede Jndbildningsskraft saa let forleder til Sandse ligheder; men, for at raade Bod paa det sidste, anvendte han hvert Øieblik, som hans egne Forretninger lode ham tilovers, til at veilede andre hans Jævnlige i Videnskaberne, til at igiennem gaae Dagens givne Lærdom med dem om Aftenen. Herved rettede han Lykkens Mangel, oplyste sine Medarbeidere, og befæstede sig selv ved den idelige Gientagelse i sin Videnskabs første Grunde. Gennie, forenet med en saa sielden Flid, opflammet af en ualmindelig Kierlighed til Videnskaber, der henhørte til Krigerens Bestemmelse, maatte ei allene opvække hans Læreres Opmerksomhed og Agtelse, men ogsaa forskaffe ham den, paa denne ene Maade erhvervelige, den ham vigtige Yndest af hans Foresatte. Den ædle Mand, som da bestyrede dette Academie, saae hans Fremgang, opmuntrede ham ved at rose hans Flid, og glædede sig ved, at han blandt 21, som da forlode Academiet, kunde anbefale ham som den første. Dette var den første Frugt, Gerner høstede af sin Flid. Men nu traadde han tillige ind paa Verdens almindelige Skueplads, overladt til sig selv. Han havde en erhvervet Hæder ei allene i at vedligeholde, men endog, skulde han vandre Ærens sande Vei, at forøge. Han bar nu Krigerens Hæderstegn, uden derfor at see sine Lykkes=Omstændigheder forbedrede. Dette er enhver ung Krigers uomgiængelige Tilfælde, naar Forsynet ellers ei har beskiæret ham Formue, men det er og en vigtig Advarsel til i Tide at vænne sig til Sparsomhed, og denne Menneskeligheden saa tunge, men Krigeren saa aldeles nødvendige Pligt: Selvfornægtelse.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
J denne nye Grad af sin Stand see vi Gerner, den samme Videnskabernes varme Ven, den samme varme Ven af sine Medmennesker; thi hvad kan være større Velgierning, hvad fortiener mere den tænkende Mands Erkiendtlighed, end det, at finde en Mand, som ved store Evner forbinder en utrættelig Villie til at oplys ham, til at lette ham Besværlighederne paa Videnskabernes Bane. Guldet kan ikke betale ham, end sige belønne ham; han belønnes bedst, naar hans Hensigt, hans Ønsker, opfyldes; denne Hensigt, de Ønsker, at danne og opmuntre varme Venner for Videnskaberne. Ved idelig at arbeide selv, vedblev Gerner at lære andre; hans lyse Foredrag, hans venlige Omgang, hans ædle Uegennyttighed giorde ham søgt og ynder, Cadetten og den unge Studerende kappedes om at søge Underviisning hos ham i den Mennesket saa nødvendige som nyttige Videnskab, Mathematiken, og alle de Timer, som Gerners egne Arbeider og Granskninger lode ham tilovers, vare endnu helligede til at slukke hines Læretørst. Ved denne Arbeidsomhed sattes Gerner i Stand til at tage Deel i Livets Beqvemmeligheder og Forlystelser; men dertil var hans Tid ham for dyrebar, og hans Formes Overskud, ham for ædel. Det fradraget, som han behøvede til sit eget tarvelige Ophold, til Bøger, disse Videnskabers Hielpemidler, til et intet mindre end prunkende, dog ei heller hans Stand vanærende Klædebon, dette fradraget, tilhørte det øvrige, ligesom Resultatet af hans Fliid og Kundskaber, hans Medmennesker. Langt ophøiet over Egennytte, kiendte denne ypperlige Mand ingen anden Pligt, ingen anden Lyksalighed, end at giøre Vel. Selv Tiden til Livets nødvendige og behagelige Vederqvægelse, Søvnen, indskrænkede han saa kort som mueligt. Trættet af Grublen forlod han ofte Midnats=Lampen, for paa det blotte Gulv, en Bog under Hovedet, at nyde en kort og uundværlig Hvile, og Solens første Straaler vakte ham igien munter til Arbeide og Velgierning.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
(Slutningen følger.)
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Odense, den 7de Martii. J Aftes holdt det Odenseiske grønne ridende Garder-Chor dets Bal, hos Klubverten Hr. Petersen her i Byen. Choret og de til Ballet medtagne Damer udgjorde et Selskab af nogle og 60 Personer, som med Dands og Selskabelighed fornøiede sig til i Morges Kl. 6.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
En for ømme Forældre mere sørgelig Tildragelse, end følgende, har man neppe for havt at melde, og gid vi aldrig havde havt denne. Nogle forvovne, eller rettere, tankeløse Drenge øvede sig overgaars Eftermiddag paa Aaen ved Jomfrueklosteret her i Byen, i den saa farlige som unyttige Kunst at glide paa Jisslæde, hvorved den tynde Jis midt over Strømmen, brast, og to af dem sank. Den ene af disse reddede sig selv; den anden, nemlig en Søn af den afdøde Parukemager Flemmer, blev hængende ved sine Armee paa Jisen og raabte om Hielp. Dette ynkelige Raab giennemtrængte vor Consumptions=Jnspecteur Vogts ældste Søns rørte og blødende Hierte, som med flere, stod ved Aaebredden, og var Tilskuer af Drengenes stygge Forvovenhed: og, skiønt man søgte at holde ham tilbage, løb han desuagtet heltemodig til, for at redde, udbrydende i disse Ord: "Jeg kan ei være andet bekiendt; men ak, hvilke smertelige Ord for enhver folsom Læser - selv, da han ved Haandrækning vilde bringe sin Medbroder ovenfor, gik han med denne under Jisen, og maatte døe for sin Ædelmodigheds Skyld. De af Sorg dybt nedtrykte og trøsteløse Forældres og mange Sødskendes Utaalmodighed herover, lader sig maaskee tænke, men ikke beskrive.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Consumptions=Jnspecteurens Søns Liig har man fundet i Dag, men Parukemagerens Søns ikke. - Gid dette skrækkende Exempel maatte blive en kraf lig Advarsel for andre, og at det maatte lære Forældre at indskrænke deres Børns Frihed, og indaande dem en nøie Agtpaagivenhed paa de Unges uoverlagte Handlinger, hvorved disse ikkun allene selv med dristige Skridt forkorte deres Dage, men endog for Tiden drage deres Forældre med Græmmelse Evigheden i Møde!
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
For de til Odense Fastemarket fra Herregaarderne i Fyen presenterede og befindende bedste Hingster, er (S. T.) Hr. Justitzeraaad Nøragaer til Stamhuset Sandholt, tilkiendt de derfor udsatte Kongelige Premier, nemlig for den bedste Hingst 200 Rdlr. og for den anden 100 Rdlr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Der berettes fra det Holsteenske om et ungt Menneske, som paa en mordisk og ret grusom Maade har nylig myrdet begge sine Forældre. Da Sønnen ei kunde overtale Faderen til at give sig nogle Penge, som han forlangte, lodder han Blye i Enden af sin Stok, og giver Faderen dermed et forvovent Slag i Tindingen, saa at hans faldt, hvorpaa han overskar ham Struben, og da han svømmede i sit eget Blod, kom Moderen, for at hielpe og redde sin Mand, men fik af Sønnen samme Skjebne som han. Sønnen løb bort til neste Kiøbstæd og glemte at tage meere med sig end et Par Sølv Skospænder, som han falbød til en Guldsmed. Dette grusomme Mord blev snart bekiendt, opdaget og Sønnen mistænkt, endnu for han forlod Guldsmeddens Huus; han bekiendte sin Forbrydelse, blev arresteret, og venter un paa sin fortiente Straf.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Hamborger Efterretninger. Paa Kronprindsens Fødselsdag, som Stiftelsesdagen af den borgerlige Skole i Tronhiem, blev af Matematicus Fester holdt en Tale, hvori Mennesket blev betragtet i Forhold med Døden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Paa Kongens Fødselsdag blev i det i Tronhiem værende Kongelige Norske Videnskabers Selskab holdet en Tale af Vicepræses Doctor Hagerup, hvorved tillige den i Selskabets latinske Skoles nye Bygning, indrømmede store og prægtige Sal med Bibliothek og Naturalkabinet, blev indviet. J Talen blev viist det guddommelige Forsyn, i Hensigt til Udbredelsen af Videnskaberne i Almindelighed, og i Besynderlighed i Fædrenelandet. Man mener at Kronprindsen efter sin til Tilbagekomst fra Norge agter igien at giøre en Reise til Provinserne.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Efter Forlydende skal Geheimeraad, Grev Reventlau, Præses i Rentekammeret, ledsage Kronprindsen paa sin Reise til Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Den 25de Februarii holdt Brandassurance- Compagniet over Meubler og Effecter sin aarlige Generalforsamling. Dets til Datum efter 9 og et halvt Aars Forløb oplagte Fond er 201,600 Rd., og den i afvigte Aar vundne Capital er 20,645 Rd. 3 Mk. 12 s. Heraf bliver omtrent Halvparten udbetalt i Udbytte til Interressenterne med 27 Procent.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Prædikanterne paa 5te Søndag i Faste. Høimesse. Aftensang. St. Knuds K. Hr. Prof. Ancher. Hr. Wirth. Frue Kirke Hr. Seidelin. Hr. Dan. St. Hans K. Hr. Achen. Hr. Grüner. Hospitals K. Hr. Mag. Gottschalck.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
6te Uge i Faste prædiker, Mandag, i Graabrødre Kirke Hr. Prof. Ancher Tiirsdag - - - Hr. Seidelin. Onsdag, i St. Knuds K. Hr. Biskop Dr. Bloch. Torsdag, i Graabrødre Kirke Hr. Gruner.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Forlovede. Hr. Michaelsen, Forvalter paa Brahetrolleborg, og Jomfrue Jacobsen, en Datter af Sal. Kiøbmand Jacobsen i Faaborg.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Døde. Odense, den 7de Martii. Hr. Procurator Fabers Datter, Johanne Rasmine, i sit 3de Aar. Kierteminde, den 10de Februarii, Frue Pitz, født Pflug.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Kiøbenhavn, den 22de Februarii: Hr. Justitsraad Erich Birch, 82 Aar. - Den 14de Februarii, Mad. Møldorf, 70 Aar. - Den 25de: Mad. C. A. Finke, 60 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Sielland, den 15de Februarii: Hr. Selchov, Proprietair til Benzonslund, 68 Aar. Aalborg. Hr. Hansen, Præst til Dollerup, 34 Aar.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Bekiendtgiørelser. J den Kiøbenhavnske Tilskuer findes under Artikel. Cavallererne i Philosophgangen, følgende: "At den Fyenske Avisskriver var saa dristig at indrykke i sin Avis en Efterretning fra Kiøbenhavn, (i samme Andledning) hvori meldtes noget meget fornærmeligt om vores brave Commendant og Politiemester, der dog, som ovenmeldt, stillede det frygtelige Sammenløb, som skulle være passeret en Aften i Feidens Heede. Man studsede over denne forvovne Efterretning fra Fyen; Man tvivlede med Grundom dens Sandhed, indtil man ved neste Postdag i samme Avis læste, at Forfatteren ved Cancellie Ordre var befalet at igienkalde ovenmeldte Efterretning, blev fuldkommen overtydet om, at den ogsaa var falsk. Forfatteren heraf har sikkerlig meent min Avis, som den meest bekiendte uden for Odense, der, skiønt den bærer Titel af Odense Adresse=Comtoirs Efterretninger, dog aldrig kan negtes Navn af Fyensk Avis. Jeg maa altsaa tilkiendegive Forfatteren at her i Fyen, ere to Bogtrykkerier, som hver for sig, (naturligviis) udgive Fyenske Aviser; og da Boghandler Jversen, som Udgiver af den anden Fyenske Avis, i sit sidste Mandags Blad No. 18, befrygter, at man skulle troe at det har været indrykket i hans Avis, da jeg dog virkelig er Manden, som har indført Efterretningen i min Avis, No. 59 f. A. (hvoraf endnu nogle Exemplarer ere at bekomme herpaa Comtoiret) saa ombedes Forfatteren hierteligen, at han, paa det at Boghandler Jversens gode Navn og Rygte ikke skulle lide noget Skaar ved slige af ham saa kaldte uoverlagte Handlinger, frikiender ham i neste Stykke af sin Tilskuer. Ligeledes skadede det ei om han tilbagekaldte en Urigtighed i sin Efterretning, at samme var berettet fra Kiøbenhavn. Avisen siger: " J en vis Stad i Europa, og ved denne kunde man ligesaa let have meent Amsterdam, hvor slige Uroligheder vare passende, som Kiøbenhavn, man ingen Hensigt havde til; Dernest blev Cancelliets Erklæring og Efterretningens Urigtighed. igienkaldet ikke neste Post, men først 3 Uger derefter. J Boghandler Jversens sidste Avis, som udcopierer Tilskuerens Ord, er og indløbet en lille Trykfeil i den første Linie, som jeg bør rette, da her staaer dumdristig, i stedet for dristig, der uden Tvivl maa være et vittigt Tillæg af Setteren. Odense Adresse=Comtoir den 7de Martii 1788. Seidelin.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Auctioner. Siirsdagen den 11te Martii førstkommende om Formid& dagen Kl. 9 Slet, bliver afgangne Søren BasseDynevaarshandlers efterladte Meubler og Effecter ved offentlig Auction bortsolgte, der ere bestaaende af Sølv, Kobber, Tin, Messing, Borde, Stole, Speile, Dragkister, Chatol, Jern Kakkelovn, Sengesteder og Sengeklæder, Duge og Servietter, Lagner, Uldet og Linnet, Jernfang og Trætøi med videre. Thi ville de Lysthavende paa bemeldte Tid i Auctionsstedet i Nedergade behage sig at indfinde. Odense den 3die Martii 1788. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-07
Sorsdagen den 13de Martii førstkommende om For& middagen Kl. 9 Slet, bliver afgangne Rasmus Rasmusen Muuremmester og efterlevende Hustrues fælles Stervboes Meubler og Effecter, ved offentlig Auction bortsolgt, bestaaende af, Borde, Stole, en Jern Kakkelovn, Kister, et Sengested og Sengeklæder, Uldet og Linnet, Jernfang og Trætøi med videre. De Lysthavende ville behage paa Auctionsstedet i Dandsestrædet sig at indfinde. Odense den 3die Martii 1783. L. M. Bendz.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Ved Tal=Lotteriets 418 Trækning i Altona udkom 46, 74, 55, 14, 56.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Wien, den 20de Februar. J Søndags er saanel her, som i alle Kirkerne i Arvelandene, formedelst den udbrudte Tyrkekrig, skret Begyndelse med den i Krigstider sædvanlige Bøn, og Keiseren bivaanede selv med Hans Kongelige Høihed, Erkehertugen, i Søndags Eftermiddag Bedetimen i Metropolitan=Kirken.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Den 29de Februar. afgaaer Hans Majestet over Triest til Armeen, og herfra videre til forskiellige Corps i Siebenburgen og Buckovine. - Den 15de Mart. maa den store Armee holde sig i Beredskab: Strax derpaa skulde de store Foretagender gaae forlig i Servien. Man beregner kun til 50000 Mand, Tyrkiske Tropper i Servien. Belgrad er tillukt, og intet Menneske kan hverken komme ud eller ind Den 18de Februar. geraadede den Trattnerske Boghandels Bygning i Brand, hvorved alt hvad som ri af Luen blev fortæret, blev af Vandet fordervet og gjort ubrugeligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Ofen, den 13de Febr. Efterretninger fra Belgrad melde, at den derværende Pascha har allerede i Begyndelsen af denne Maaned ladet de fornemmeste og ældste Tyrker kulde sammen, og forkyndet dem, at den gode Forstaaelse, som hidtil har hersket mellem Tyrken, og Tydskeren, nu paa eengang er fordi. Han opmuntrede dem tillige at være ved godt Mod, og forene deres Kræfter til Kæstningens Sikkerhed, ligesom han og skulle forskaffe alle dertil udfordrende Midler og fornødne Forstærkelser af Tropper.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Af en Skrivelse fra Tranquebar, den 13de Junii 1787.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Afvigte 20de Maji har paa Nordkysten raset en overordentlig heftig Orkan, hvorved Søen er sic get 12 Fod i Veiret. Alle Huse og Jndvaanere i Borring ere ved Oversvømmelse bortskyllede.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Et Sted, Upora kaldet, som fornemmelig var beboet af Vævere, er ligeledes med alle sine Jndvaanere blevet et Rov for Søen. Den hollandske Plads Jagernaporan er nesten ganske ødelagt. Antallet af de druknede Mennesker bliver beregnet fra 12 til 13000. Mange Engelske Kiøbmænd have ved denne ulykkelige Begivenhed tabt utroligt.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
London, den 19de Februar. London tager mangfoldig til i Størrelse, og der bliver overalt paa de tilliggende Marker saa mange Huse tilbyggede, at et eneste Kirkesogn, Marylle Byne, som for nogle Aar kun gav 900 Pd. Sterling i Afgivt, betaler nu mere end 30 Gange saa meget, nemlig 29000 Pd. Sterling.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
J Tirsdags opkom mellem Prindsen af Wallis og Storkanzleren en Stridighed, angaaende Fortrinnet ved en Procession. Prindsen sendte ham et omfindtligt Brev, men fik igien et dristiat Svar. Oberhuset kommer formodentlig til at afgiøre denne Strid.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
J det Jrlandske Parlament opkom for nylig en Allarm paa Galleriet. Det var allerede saa fuldt, at ingen mere kunde komme derind, og efter Talle rens Ordre maatte ingen komme derind. Et Antal Studentere aabnede sig Indgangen med Magt, og Larmen blev saa stor, at Politiebetienterne maatte kaldes til Hielp. Roligheden blev endelig frembragt, og det havde ingen andre Følger, end at Studenterne indsloge Talerens Vinduer. Da Marquis von Townshend sidstleden afster for Parlamentshuset, og blev omringet af Lommetyve, tog han sit Uhr op, og viiste dem det med disse Ord: Det er ikke den Umage værd, mine Herrer, det er blot et simpel Metaluhr.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Jndsendt. ved Sal. Carl Christian Vogts Grav. Her - ved Din Grav, min Ven, min Klagesang skal høres. Fordi Du bort fra mig saa hastig maatte gaae. Min Harpe skal for dig, min Skole=Broder røres, Men ved Dit Hvilested kun matte Toner slaae. Dit Foraars Blomster, der, som Sarons Rose, var, Bortvisned, Dødens Lee den pludselig afskar. Som Fuglens Vei og Flugt man er i Luften kiender, (Dens Fart er ilende, og hastig taber sig) Som Skibets Gang er snelt, og giennem Bølgen render, (Det ei ved mindste Spor sin Gang giør kiendelig, Som Pilen Luften skiær, og skynder sig heel snart, Saa foer Du bort fra mig i Graven med en Fart. Da Du af andres Nød beklemt, løb til, og rekker, For Dem at rive ud fra Døden, villig Haand, Ak! da Dit Lives Baand med Jisen brister, brekker, Du, ædle Siel! min Ven, opgiver her Din Aand. Til Livets Morgen Gud dog Havn i Jesu Skiød, Gav Sielen, og Din Krop Havn i sin Moders nød. J. Br. Kiøbye.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Indenlandske Efterretninger.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Odense, den 11te Martii. Af de Kongel. Præmier, som i afvigte Aar ere uddeelte for bedste Flid i Hesteavl efter LandstutterieAnordn. for Danmark af 27 Maji 1785, ere tilfaldne følgende Godseiere i det fyenske Distrikt, nemlig: Hr. Krigsraad Wedel til Holsegaard den første Premie af en Guld Medaille til 100 Rdlr. Værdie og 200 Rdlr. og end videre de 300 Rdlr. som Forordningen bestemmer for det erkiendte bedste Stutterie i alle 4 Stutterie-Distrikker af dem, for hvilke Præmier er æsket. Hr. Kammerherre, Greve Knuth til Gyldensteen den anden Præmie 200 Rdlr og end videre 150 Rdlr. for det næstbedste Stutterie i alle 4 Stutterie-Distrikter af dem som have æsket Præmie. Hr. Kammerherre, Juel til Thorsinge den for bedste Hingst i Amtet udsatte Premie en Guldmedaille til 50 Rdlr. - Ved Odense Marked: Krigsraad Wedel til Kiersgaard 200 Rdlr. Kammerherre Benzon til Christiansdahl 100 Rdlr. - Jblandt Bondestanden, i Fyen, ere af de ved Landslutt. Anordn. bestemte Præmier for bedste Hingster af en Sølv Medaille til 10 Rdlrs Værdie uddeelte til følgende: Simon Andersen af Ruggaard; Mads Lunde i Lunde; Rasmus Larsen af Tranderup; Lars Bonde af Rudegaard; Jens Jensen i Roerslev; Jens Henrichsen i Folden.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
For de mig med sidste Posi over Haderslev indsendte Nyheder fra Randers og Horsens, er jeg Forfatteren mangfoldig forbunden, men han vil venligst undskylde mig, at man, skiønt man ikke setter den allermindste Tvivl til Efterretningens Vished, da Mandens Galskab for længe siden har været bekiendt her i Fyen; ikke tør indrykke den første, da samme alt for nøie caracteriserer en Mand, af 4de Classe; med mindre det maatte behage Forfatteren at melde mig samme under sit Navn, da Efterretningen tilligemed det belovede Udfordrings=Brev, med Fornøielse skal blive indført i disse svenske Blade. Horsens, den 5te Martii.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
I Dag bleve de jordiske Levninger hensatte i Kirken af Sallig Frue Grambow, født Adler, som var Hofmesterinde hos den Russiske Princesse, Catarina. Hendes gode Tænkemaade og dydige Levemaade, som vi foretrække for Fødsels Høihed og Ahners Glands, er Grunden, at vi beklage hendes tidlige Afsavn. Hun døde i sit Alders 53de Aar, og har efterladt sit Minde ved et oprettet Tostamente, hvis Jndhold nærmere skal blive bekiendtgjort.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Kiøbenhavn, den 29de Februarii. Den 1ste Februarii er Cancellie=Assessor og Herredsfoged Christian Kellerman i Nieherred i Amtet Flensborg allernaadigst beskikket til Herredsfoged i Gramherred, i Haderslev Amt; Georg Reimer, Archidiaconus ved Marie=Kirke i Rendsborg, til Sognepræst, og August Poppe, Skole=Collega ved Landsbyeskolen i Pretz, til Pastor i StoreFlintbeck i Amtet Bordesholm.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Hamborger Efterretninger. Krigskibene, Nordstiernen paa 74, og den Norske Løve paa 70 Kanoner, ere beordrede at udlossederes Last ved Holmen, og man forventer at de skulle bruges til en Expedition, formodentlig forat convoiere Kronprindsen til Norge.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
For den Kongelige Grønlandske Handels Regning udgaae 12 Skibe paa Robbe- og Hvalfiske fangst i Strædet Davis og under Spitzbiergene, hvoraf 3 allerede ere expederede, men indfrosne. For Pingel, Meier, Prætorius og Comp. udgaae 3, og paa et andet Participantskabs Regning udgaae endnu 3 Skibe.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Døbte: Odense, i Frue Kirke, den 7de Martii lod Sr. Jacob Reifiin, Kammager, døbe en Søn, som blev kaldet: Jakob Christian. Fadderne vare: Madame Titche; Jomfrue Radise Herthel; Hr. David Titche, Chirurgus; Hr. Schiortze, Uhrmager; Hr. Barfoed, Catechet.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
J St. Hans Kirke, den 8de i samme Maaned lod Sr. Christopher Larsen, Vertshuusholder, døbe en Datter, som blev kaldet Johanna Maria. Fadderne vare: Madame Møller fra Eibye Mølle, Jomfrue Abigail Gram sammesteds; Hr. Broch müller; Hr. Nees; Hr. Jørgensen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
J samme Kirke, den 10de hujus, lod Frands Olsen døbe en Søn, som blev kaldet Christian. Fadderne vare: Jomfrue Dorothea van Haven; Jomfrue Charlotta Brenholm; Hr. Lieutenant Benzon; Hr. Land-Jnspecteur Berg; Hr. Regiments-Feldskiær Petersen.
Odense Adresse-Contoirs Efterretninger, 1788-03-11
Døde. Odense, den 5te Martii. Just Tamboners Enke, 101 Aar gammel, hvis Mand, som døde for 8 Aar siden, havde oplevet en Alder af 106 Aar. Den 8de Martii. Jacob Møller, Skriver paa Consumptions Comtoiret, 39 Aar. Lorens Range, Muurmester, 40 Aar. Phanthasie, over en falsk Vens forgiftige Pen. Selv den krybende Slange finder Leilighed at skade, men kun i Nødsfald udspyer den af sin Gift; Den ondskabsfulde og for sin Kaadhed høist foragtede Pasquilskriver derimod, anfalder med sin i Galde og Gift dyppede Pen ofte den ved ham, Ligegyldige, skiønt denne i en rolig Tavshed foragter hans nu for alle Retskafnes Smag væmmelige Vittigheder, og giver ingen Aarsag til hans uophørlige Næringshad.