JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Berlingske Tidende, 1805-02-08
J Formedelst agtende Forandring af BoeN. pæl og Næringsvei, lader Undertegnede. som Eier af Gaarden No. 1 og Huset No. 56, beliggende i Nestved Kiøbsted, ved en eneste offentlig Auction, som er berammet at foretages Onsdagen den 27de Februari førstkommende, Formiddag Kl. 10 Slet, og uden flere Auctioners Holdelse, forsøge disse Eiendomme bortsolgt. hvis gode Indretning og Beliggenhed, strax inden for en af Byens Hovedporte, i Særdeleshed er tienlig for en dristig Handelsmand og Kornhandler. Disse Eiendomme indeholder 41 Fag Huus, Muur og Bindingsværk 2 Etager høi, og 92 Fag en Etage Muur og Bindingsværk alt Teglhængt, samt paa 7 Fag nær, overalt med gode Brædelofter forsynet, og hvoraf, foruden anstændig Beboelse for en honet Familie, og rummelig Plads til udvidet Næringsdrift, aarlig kan haves 140 Rdlr. i Leie, ved allerede indrettede Leievaaninger &c. a. Foruden et nyt og til Steenkul indrettet Brændevinsværk paa 5 1/2 Tønde, hvortil er bekostet et af de nyelig opsundne og meget fordeelagtige runde Svalemaskiner, med til hørende Kiedler, Mæskekar og gode Brændingsredskaber, samt 2de gode steensatte Poste, hvori tilhørende Vand, eier Gaarden i Byens 5 Marker et Jord=Areal af omtrent 20 Tønder Lands Udsæd, hvoraf de 2/3 Dele besaaes med Sæd, 14 a 16 Læs Kløver høstes aarlig, i den 3die Femtedeel, og paa Resten haves aarlig 6 Høveders Græsningsret. Gaardens Hegn i Byens Marker ere for største Delen Steengierder; herforuden eier Gaarden 2de smukke og velvedligeholdte Frugt- og Kiøkkenhauger, samt 2de Vænger, beliggende tæt ved Gaarden og Huset. Disse Eiendommes nøiere Beskrivelse her er for vidtløstig, men samme, tilligemed de billige Conditioner under hvilke de bortsælges; hvoriblandt er, at blot 500 Rdlr. af Kiøbesummen udbetales 8te Dage efter Auctionens Holdelse; tilligemed Jnventarii-Liste over de med Gaarden og Stedet vedfølgende Kakkelovne og Brandredskaber &c. &c., erfares hos Hr. Giestgiver Sorterop i 3 Hjorter paa Vestergade i Kiøbenhavn, Hr. Postmester Lausen i Odense, og hos undertegnede Eier selv, som beboer Gaarden. Nestved den 16de Januarii 1805.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Fredagen den 15de Februarii førstkommende, om Eftermiddegen Kl. imellem 1 og 3 Slet, bliver ved Auction fierde stoste Gang opbuden, og til den Høistbydende absolut at bor sælge Jssenkræmmer Eschel Jensens Fallitboes tilhørende og i Snarens Qvarteer paa Hiørnet af Hyskenstræde og Vimelskaftet under No. 166 beliggende Huus, der er Grundmutil alle Sider, og bestaar af 3 Fag til Vimmelskaftet og 1 Fag til Hyskenstræde med et Smigfag, samt et Sidehuus mo Hyskenstræde paa et stort Fag, 4 Etager høit med Kielder und hele Huset og Heeltag. Overalt i Værelserne ere 18 Kakt. lovne og til Stedet fornøden Brandredskab. Et maadeliGaardsrum, broelagt, i samme en Portion fersk Pompevarmed Opstander og Jern Pomperedskab, et dobbelt Locum Muur og Bindingsværk, hvis Beskaffenhed erfares af Vurdringsforretningen, som tilligemed Conditionerne ere til Efter son hos Procurator Wilse, boende i Gaarden No. 162 i Vinmelskaftet.
Berlingske Tidende, 1805-02-08
Onsdagen den 20de Februarii 1805, bliver om Formiddagen Kl. 9 1/2 og følgende Dag, ved Auction udi Fattigvæsenet, Gaard No. 73 i Pustervig bortsolgt endeel af de udi Kiøbenindhavns Fattigvæsens Arbeids=Anstalter forfærdigede uldne og linnede Tøier, saasom Vadmel, Multum, Olmerdug, Bouulds Olmerdug, Bomuldstøi, Værken, hvidt og graat i dent Dækkentøi, og Hestedækkener, saa og endeel særdeles go og vel bleget Hørlærredet af forskiellig Bredde fra 5 til 7 Oc teer, blaat og hvidt stribet Lærred, Forklædetøi, Tørklæde Bolster, Betræklærred og Sække, samt endeel Bomulds Bo. nestrømper, imod Betaling ved Varenes Modtagelse. Forte nelse over Varene kan daglig faaes i bemeldte Gaard hvidet Bortsælgende og af Liebhabere de 2de næste Sognedage so Auctionen behagelig kan tages i Øiesyn.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Paris den 30te Januar. Fredsrygterne vedvare her. Jmellem vor og den engelske Regiering skal være udnævnt Commissarie til de Krigsfangnes Udvexling. En officiel Communicetion er i det mindste herved tilveiebragt. To over Boulogne fra Engelland ankomne Personer ere modtagne med megen Agtelse og have havt endeel Conferencer med Statsministeren Talleyrand. Freds=Underhandlingerne kunne maaskee herved bringes i Gang.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Skrivelse fra Constantinopel den 24de Decbr. Efterat den franske Ambassadeur, Marschal Brune, havde faaet den forventede Coureer fra Paris og med samme den Ordre, at dersom Porten ikke erkiendte de Franskes Keiser inden 4 Dage efter befalingens Ankomst, skulde han uopholdelig tiltræde Reisen til Paris, bekiendtgjorde han strax Porten denne Beslutning, og da han ingen tilfredsstillende Erklæring fik i de bestemte 4 Dage, notificerede han de fremmede Ministre sin Afreise og at han lod Hr. Parandier forblive her som fransk Charge d'Affaires, hvorpaa han den 13de reiste herfra, men lod sin Gemalinde og nogle af sit Følge blive her. Han tog sit første Natteleie i en Bye en Miil herfra, hvor Porten sendte en Tolk til ham og bad ham, at opsætte sin Reise endnu 4 Dage. Marschallen opfyldte ogsaa denne Begjæring, som man troer, i Forventning, at Porten imidlertid vilde faae et afgiørende Svar fra det russiske Hof. Men da han efter de 4 Dages Forløb ikke havde faaet den forventede Erklæring fra Porten, lod han sin Gemalinde og sit øvrige Følge komme og fortsatte Reisen med dem under den tyrkiske Escorte. Porten lod Cheferne for denne Escorte i Forveien kalde til sig og befalede dem paa det strengeste, at forskaffe Marschallen al mulig Beskyttelse og Bistand paa hans Reise i det tyrkiske Gebeet. Den afskedigede Storadmiral er bleven forviist til Staden, Brusa i Natolien. Han har faaet en Pension af 500 Piastre maanedlig, efterat han frivillig har tilstaaet, at have faaet 100000 Piastre af Jsmael Pacha i Arre, for at vise Eftergivenhed mod ham ved Udleveringen af Gherzar Pachas Skatte. Den ny Storadmiral, der ikke er Søemand, skal ikke beholde sine Formænds udvidede Magt, da de forhen have bestyret hele Søevæsenet; thi Porten har sat et eget Marine Departement under en Skatmesters Bestyrelse ved Siden af ham, saa han blot kan ansees som Chef for den keiserl. Flaade. Han faaer en aarlig Gage af 500 Punge, hver Pung til 500 Piastre.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
De russiske Tropper, omtrent 900 Mand, som sidst ere ankomne hertil fra det sorte Hav og ere bestemte til Corfu ere lagte ind i Kaserner i en af Forstæderne, fordi der Skibe have liidt meget af Storm og kunne først blive reparerede om nogle Uger.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Skrivelse fra Cadix, den 4de Januar. Vor Havn er nu blokeret af Engellænderne. Den engelske Contreadmiral Orde har i Forgaars sendt Marquis Solana, Generalcapitain i Andalusien og Gouverneur i Cadix, følgende Skrivelse: "Da jeg har faaet officiel Efterretning om, at Spanien har erklæret Kongen min Herre Krig, seer jeg mig i den ubehagelige Nødvendighed, at erklære Cadix for blokeret. Jeg anseer det for min Pligt, at underrette Deres Exellence herom, paa det at De saavelsom de udenlandske Magters Consuler, som residere i Cadix, ikke skulle kunne foregive Uvidenhed. J Følge heraf er ethvert neutralt Skib, der kunde ville forsøge paa at løbe ind eller ud fra Cadix, herefter underkastet den fulde Virkning af Blokaden. De Fartøier, som ere bestemte til Fiskerie, kunne uden hindring fortsætte samme, naar de nemlig blot sysselsætte sig med Fiskerie, (uagtet jeg har Grund til at troe, at det ikke stedse er Aarsagen, hvorfor de løbe ud,) og naar Batterierne ved Cadix og Ceuta ikke ville give Jld paa de engelske Krigskibe, der af en Hendelse kunde komme dem nær." - Generalcapitainer har sendt følgende Svar: "Da vi maae indskrænke os til at adlyde vore Regieringers Befalinger, maae jeg overlade til de neutrale Nationer, at besvære sig over den Fornærmelse, man tilføier dem, ved at erklære Cadix for pidkeret. En blot Declaration fra den engelske Regiering er ikke tilstrækkelig til at tilintetgiøre Folkeretten; Magt allene kan frembringe slig Virkning. De spanske Fiskere drive deres Haandværk, men ingen Lov, ingen Magt kan tvinge dem til at blive deres Konge utro. Deres Exellence kan ikke fordre et saa skrækkeligt Offer af dem, og jeg kan ikke troe, at De frivillig kan foreslaae mig en strafværdig Uvirksomhed i det Tilfælde, at Skibene af deres Escadre kund nærme sig til Landbatterierne. Jngen Tractat, ingen Betingelse kan fritage mig for min Pligt; ingen Magt paa Jorden har Ret til at foreslaae mig min Vanære. Deres Exellence kan, om De vil, berøve et uskyldigt Folk sin Underholdning, men De kan aldrig berøve dem, der have den Ære, at være dets Forsvarere, deres Ære. Kongen min Herre og hans Armeer have ikke været den angribende Deel og ville aldrig taale en skammelig Eftergivenheds Vanære.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Man forsikkrer, at Jrlændernes Familier og Eiendom, me ere undtagne fra de Forholdsregler, man har taget modde brittiske Undersaatter i Spanien.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Skrivelse fra Mayland, den 17de Januar. Commandanten for den østerrigske Cordon, der er trukket ved Floden Etsch, har sendt Commandanten for den første Division af den franske Armee i Jtalien, GeneralGardanne, følgende Skrivelse, dat. Verona, den 31te Decbr.: "Hr. General! Da Hs. Majestæt, Keiseren og Kongen, har befalet, at trække en Troppecordon ved Floden Etsch, for at hindre Udbredelsen af den Sygdom, der har yttret sig i Toscana, saa har jeg faaet Ordre af Hs. Excellence, General en Chef Grev von Bellegarde, at underrette Dem officiel derom og at forsikkre, at disse Forholdsregler, som bringes i Udøvelse i Morgen den 1ste Januar 1805, ikke have andet Øiemed, end det, som jeg har den Ære, at melde Dem, hvorom De vil finde det Nærmer udførligere i det Edict, der publiceres i denne Anledning Da alle Grændsecommandanterne have faaet strengeste Ordre, at afholde sig fra alt, hvad som kunde forstyrre den gode Orden og Communicationen imellem Grændserne paa de Steder, hvor den er tilladt, saa er jeg overbeviist om, at den gode Forstaaelse imellem begge Regieringer, i Overeensstemmelse med Hs. keiserlig kgl. Majestæts Hensigt, ingen funde vil blive afbrudt.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Oberst Baron von Legiefeld. I hele Jtalien taler man om det ny lombardiske Riges Oprettelse. Tilligemed Hs. franske keiserl. Majestæt ventes ogsaa Statsministeren Hr. Tallet. aaret.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Man taler og Forandringer, som skulle Livorno. gaae med J Følge de seneste Efterretninger fra Neapel forblive de franske og engelske Gesandtskaber samt den kgl. Familie sammesteds. Frankerig har afstaaet fra den Fordring, at de ficilianske Havne skulde spærres for Engellænderne; Gesandten havde heller ikke yttret denne Fordring i en skriftlig Note, men blot i en mundtlig Conference med Ministeren. Fra Genua meldes, at Fregatten Scipio, der commanderes af Genueseren Correga er ankommen til Batavia. Den seilede fra det gode Haabs Forbierg den 20de Januar f. A. og tilførte Admiral Hartsink 6 Transportskibe med Tropper. Convoyen er ikke bleven foruroliget af en gelske Krigskibe paa Reisen.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Skrivelse fra Paris den 25de Januar. Siden man har erfaret, at et engelsk Parlementairskivar ankommet til Boulogne med Depescher til Paris, have Fredsrygterne tiltaget. En fransk Parlementair er alleredigien seilet fra Boulogne til Engelland. Admiral Bruihar nylig sendt en Adjutant hertil med Depescher, og han er allerede expederet tilbage med Svar. Contreadmiral Lacrosses Adjutant, der var sendt til Engelland som Parlementair, har opholdt sig 8 Dage paa de engelske Kyster i Anliggender, som angaae Krigsfangernes Udvexling.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Generalinspecteur Cachin, der er Directeur for Havne arbeidet ved Cherbourg, har under 19de d. M. tilmeldte Søeministeren følgende: "Garnisonen i Fortet paa Rheder, ved Cherbourg har ikke mistet een Mand under Stormen, der rasede med største Heftighed fra 16de Frimaire til 2den Nivise. En eeneste 24 pundig Kanon er faldet i Havet, og jeg haaber at faae den optaget igien. Skaden, som dette Batterie har liidt, er ubetydelig og kan blot tilskrives Omstændighederne, der endnu ikke havde tilladt, at faae Beklædningen færdig. Jeg har troet, at burde forelægge Dem dette Udtog af de officielle Rapporter, som formelig modsige alt, hvad slet underrettede Journalister have bekiendtgjort om et meget almindeligt Tilfælde, der ikke kan have nogen skadelig Jndflydelse paa de nye Anlæg.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
J Forgaars er Concordatet for Tydskland blevet sluttet og Churerkekantsleren er høitidelig bleven beklædt med den erkebiskoppelige Pallium af Regensburg. Paven vilde længe ikke samtykke i, at Forflyttelsen af den erkebiskoppelige Residente fra Maynz til Regensburg skeete i Paris, og forlangte, at denne Ceremonie skulde foretages i Rom; men han har endelig givet efter for Keiserens gientagne Forestillinger. Greverne von Sternberg og von Hatzfeld, Hr. von Neuenstein og den Geistlige Hr. Rost maatte aflægge Eed for Paven, for at blive forhørte af ham. De Spørgsmaale, han forelagde dem, gik alle ud paa, om Staden, Regensburg efter den canoniske Ret kunde være den erkebiskoppelige Residence og om Churerkekantsleren havde de Egenskaber, som den canoniske Ret kræver. Da disse Spørgsmaal bleve bejaede, tilkiendte Paven endelig Chur førsten det erkebiskoppelige Pallium.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Skrivelse fra Haag den 29de Januar. Vi have faaet den Efterretning fra Paris, at Paven vil reise til Mai and, for at salve kan ny Konge af Lombardiet, hvilken Værdighed, efter den italienske Republiks Ønske tilfalder Prinds Joseph Bonaparte. Man siger ogsaa, at den kongl. Værdighed skal blive arvelig for Keiserens Brødre Lucien og Hieronymus, der skulle ophøies til lombardiske Prindser med Titel af kongl. Høihed, samt at den kongl. Værdighed, i Mangel af Efterkommere, skal udvides til Keiserens Søstre. - Man troede i Paris at den hara viske Republik vilde faae sin ny Regieringsform omtrent paa samme Tid. Det er sikkert, at Ambassadeuren Schimmelpennink underhandler directe med de Franskes Keiser derom. Alle troe, at vi, førend vor ny Regieringsform bliver fastsat, maae have vigtige Negociationer derom med en tilgrænde sende nordisk Magt.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Statsdirectoriet har foreslaaet det lovgivende Corps en almindelig Takke=Faste= og Bedefest, der skal holdes i Martii Maaned. Tillige har Statsdirectoriet foreslaaet, at Jndkomsterne af de Nationaldomainer, som fordum have tilhørt Huset Oranien, skulle hæves ved Tvangsmidler.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Blandede Efterretninger. Frankerig. Siden Pavens Ankomst til Paris have Kræmmerne solgt et utroligt stort Antal Rosenkrandse. J nogle Boder sælges daglig 50 til 100 Dosin. En Kræmmer i St. Martinsgaden skal i 4 Uger have fortient 40000 Fr. ved Rosenkrandse.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
J Churerkekantslerens Sulte er en Grev Bosky, der ha været militair. Da han blev forestillet for Paven og han hørte hans Navn, sagde han, hvorledes, en Grev Bosky, betragtede ham derpaa nøiere og sagde smillende: Ja, det er Dem, De har været med mig i Benedictiner=Klosteret, hvor jeg var Deres Lærer. Disse Ord opvakte alle Tilstedeværendes Forundring, fordi ingen vidste, at Grev Bossinogensinde havde været i et Kloster.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Hr. Desessarts har bekiendtgjort, at et ungt Menneske i Gentilly paa 17 Aar nylig var død af en Sygdom eller i det mindste erklæret for død af Lægerne; men Moderen, som ingen Døds=Symptomer mærkede paa hendes Søns Liig, opsatte Begravelsen, og reddede derved hans Liv; thi efter 3 Dages Forløb gav han Livstegn fra sig og befinder sig nu fuldkommen vel.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
En Linnedvævers Kone i Ulette i Søealpernes Departe, ment er nylig bleven forløst med et Barn, der er en fuldkommen Hermaphrodit. Barnet er blevet undersøgt af en Saarlæge, som har erklæret, at det nærmede sig mere til Mandkiønnet end til Qvindekiønnet. Barnet har i Daaden faaet Mandsnavn. Flachat, der har bedraget Hertugen af Looz for over 2 Mill., var ved Revolutionens Begyndelse Procurator i Lyon. Han har siden ført et meget ustadigt Levnet og snart været riig, snart fattig. Naar han havde Penge, var hans Ødselhed utrolig stor. Saaledes har han nylig ladet et Søvecabinet, der har kostet 150000 Fr., indrette til sin Kone. Man maatte have Entree-Billetter for at faae dette Cabinet at see.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Formedelst den strænge Kulde indfinde mange Ulve sig i det 4 Rhindepartementer. Man har allerede skudt 30.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Østerrig. Familien Trautmansdorf, der nylig en bleven ophøiet i Rigsførstestanden, er en af de ældste Familier i Tydskland. J Slaget 1278 imellem Keiser Rudolpl. den første og Ottokar, Konge af Bøhmen, bleve 14 Trautmannsdorfer paa Valpladsen. Ved en ringe Forhøielse i Afgivterne af Røgtobak faaes Statens Jndtægter en aarlig Tilvext af over 1 Mill. Gylden.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Tydskland. Rhinen er fast tilfrossen neden for Maynz. Vandet er to Gange trængt ind i Byen Bacharach og har staaet over een Etage høit i de laveste Gader. En Adelsmand i Schwaben sendte nylig en af sine Venne 12 Flasker Mallaga. Paa Kassen stod ikkun det Ord Mallaga. Da Quarantaine=Jnspecteuren læste dette, blev han heftig forskrækket, lod et Baal antænde paa et afsides Sted og opbrændte Kassen med største Forsigtighed.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Rusland. Hs. Majestæt Keiseren har anviist 36000 Rubler til Vei=Anlæg i den nye Provinds Grusien paa de persiske Grændser, for derved at bringe Orden og Sikker, hed tilveie.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Keiseren har nylig sendt Affistencehuset i Petersburg en Mill. Rubler til et Borgerrednings-Jnstitut; Capitalen skal især anvendes til at understøtte de Forarmede, der kunne foretage noget i det store.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Artillerie-Oberst Gobel i Moscau, som har oversat endeel Clemmentairbøger i Artillerie=Videnskaberne paa Russisk, har af Keiseren faaet et Aarsgage udbetalt som Gratification. Oversættelsen bliver desuden trykt paa Regieringens Bekostning og de trykte Exemplarer ere skienkede til Obersten, som sælger dem til sin egen Fordeel.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Kiøbenhavn den 11te Februar. Præsidenten i det danske Cancellie, Kammerherre F. J. Kaas, og Professor Theologi ved Kiøbenhavns Universitet, Doctor F. Münter, ere under 8de d. M. tillagte kongelige Befalinger, at indtræde som Tilforordnede i Missions=Collegiet og at være Directeurer for Vaisenhuset.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Den nylig afdøde Professor Vahls Herbarium er kjøbt at Hs. Majest. Kongen, imod en aarlig Livrente af 100 Rd. for hver af hans efterladte 6 Børn. Hans efterladte Haandskrivter og Samlinger til hans begyndte Værk Knumeratin plan tarum, samt hans saare vigtige botaniske Bibliothek har Kongen ligeledes tilkjøbt sig for 3000 Rdlr. og 400 Rdlr. aarlig Pension til hans Enkefrue, hvilket sidste er meddel hende i de naadigste Udtryk som et Beviis paa hendes Mands udmærkede Fortienester.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Ved kongelig Resolution af 23de Novbr. f. A. er det fastsat, at Reskriptet af 25de Maji 1804 angaaende Underlærernes Ansættelse, Stilling og Lønning ved de endnu ure formerede lærde Skoler, skal ogsaa være giældende for Frederichsborg Skole, dog saaledes, at de Forslag, som andre Rectorer ere pligtige at indgive til Stiftets Biskop, af Frederichsborg Skoles Rector indsendes til Skolartherne, som han er underordnet, og at disse da iagttage de Pligter, der efter ovennævnte Reskript paaligge Biskopperne ved Under lærer=Pladsernes Besættelse.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Nylig forelæste Hr. Justitsraad Schov, i det kongelige Videnskabernes Selskab, et Bidrag til Skildring af Cardinal Borgias Aand og Jndflydelse paa de humanistiske og antiqvariske Videnskaber.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
J det kongelige medicinske Selskabs ordentlige Forsamling den 31te Januar forelæste Hr. Divisions=Chirurg Klingberg nogle bemærkninger over Trommehinden og den Cooperske Operation mod Døvhed.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Under 25de Januar d. A. ere Hospitals-Forstander Hans Benzen og Kiøbmand Jens Møller, begge af Horsens, meddeelte Privilegter paa, i deres eiende Gaarde der paa Stedet at holde Giæstgiverie for Reisende.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Den kiøbenhavnske Brevpost af 5te Febr. ankom til Fyen den 6te Kl. 8 1/2 Aften; den i Løverdags indkomne Hamborger Brevpost blev i Fredags ført over Beltet i 4 1/4 Time. Vester=Renden var fuld af Nat=Jis.
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Sidstafvigte 28de og 29de Januar vare sande Høitids dage for Norbye paa Fanøe; den første som Hs. Kongel. Høihed Kronprindsens og den sidste som Hs. Majestæt Kongens Fødselsdag. Begge Dage varede det danske Flag fra de i Havnen liggende Skibe og Sognets unge Mandskab paa raderede i Gevær for ved Byen paa det tilfrosne Hav, efter at det først var marscheret igiennem Byen med den Musik, som Eilandet kunde tilverbringe. De høie kongelige Personer bleve erindrede hver med 9 Skud af smaae dertil plantede Kanoner og 9 Saluter af det maneuvrerende Mandskab. Tirsdag Aften var anrettet et tarveligt Maaltid af Sognets fornemste Skippere hos Hr. Kiømand Jacobsen, hvortil Sognets Kongelige Embedsmænd vare indbudne. Under Maaltidet vare alle som een stemte til de varmeste Lykønskninger over Kongehuset, som ved muntre Skaaler, blev erindret, da man tillige afsang følgende Hymne: Ved fierne Kyst af Cimbrers Land hvor Vesterhavets Bølger syde, og trænge ind paa nøgne Strand og der mod sandig Klitte bryde, og ringe om en Plæt af Jord, en Strimmel Land fra Syd til Nord. Hvor selv Naturen huled uden sikker Havn fra Oltids Dage, og gav forlegen Søemand Bud, at søge ind for Hielp at tage, hvor Snese Huse klynged staae, hvor Skibe bygges, klædes paa Her raske Søemænd har sit Hiem, hersta hans Næringsvei udløber, med virksom Daad han iler frem hvor Pligt ham kalder, Mod ham røber, er lykkelig ved danske Flag og trodser Avinds bittre Nag. Ei slumrer han i Tryghed hen, ei blir han dorsk i Fredens Skygge, han troer ei Fienden for sin Ven og tør ei paa hans Løvter bygge, men øver sig i Vaabenbrag. og er betænkt paa Stridens Dag. Thi kiert ham er hans Fædreland, hvor Juuls og Wessels Sønner hvile, han mindes dem og at han kan, som værdig Efterslægt henile i deres Fied med fyrigt Mod. han vover Velfærd, Liv og Blod. Op Brødre! op til Jubellyd, vor Konges Fødselsdag vi hædre. og Kongens Søn vi ofte Fryd, hvad sømmer danske Borgre bedre? Gid Kongehuset varig staae. og ikke førend alt forgaae. -
Berlingske Tidende, 1805-02-11
Rettelse. J No. 10 af disse Tidender er i de academiske Efterretninger, angaaende den latinske juridiske Exammen, indløbet den Skrivfeil, at der i Stedet for 6 skal staae 3 Laudables og i Stedet for 3 skal staae 6 Haud illand.