JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
Formedelst indløbne Omstændigheder er 3die og sidste Auction over Gaarden Augustendahl ved Antvortskov udsat til Onsdagen den 28de d. M. Formiddag Kl. 9, ligesom den bestemte Løsøre-Auction der, til samme Tid er udsat, hvilket herved bekjendtgjøres. Slagelse, den 11te Juni 1815. Birch. beliggende i Ringsted Amt og HerConradsfelde, ved Braabye Sogn Gisselfelde Klosters Birk vorder stillet til offentlig Auction paa bemeldte Conradsfelde, og om antagelig Bud skeer, bortsolgt Onsdagen den 28de Juni førstkommende, Formiddagen Kl. 11. Dens Bygninger og øvrige Beqvemmeligheder er opbygget og indrettet For en Familie uden for Bondestanden, og en dertil betydelig og med mange gode Frugt- og andre Træværker forsynet Hauge. Dens Jorder, som staaer for Hartkorn, Ager og Eng, 13 Tdr. 7 Skp. 13/5 Alb., meget beqvem omkring og ved Gaarden beliggende, ere indrettet samt med dobbelte Grefter og Heensplantning, adskilte udi 10 Marker, hver Mark circa 16 Tønder Land, som alle ere fortrinlige gode Jorder i fuldkommen god Drift og for dette Aar besaaet: en Mark med Hvede og Rug, en med Byg, en med Ærter og en med Havre. Dertil en Brakmark, en Kløvermark og 4re Græssmarker, alt udvendig Hegn er for største Deelen opført med Steengjærde. Derforuden har Gaarden sin Anpart udi Skuderløse Tørvemose og i Enghaugen, med vil dere Tilliggende og Fordeele. Conditionerne til dette Salg (hvoriblandt denne: at To Trediedeele af Kjøb Summen kan blive indestaaende i Eiendommen) kan forinden Auctionen erfares hos de Herrer Gjæstgivere von Støcken i Slagelse, Petersen i Ringsted, Car Hansen i Kiøge og Soelberg i Vordingborg, saa og paa Rønnebechsholms Skriverstue pr. Rostved. Det anmærkes tillige, at i Tilfælde Conradsfelde ikke bliver solgt, vorder den samme Dag opraabt til Bortforpagtning. I Tersløse Præstegaard ved Sorøe, er tilkjøbs en god stærk holsteensk Vogn med fire Sæder, samt Jern- og Træe Axler, tjenlig især for en Vognmand; man henvender sig desangaaende til Tersløse, den 2de Juni 1815. Reinsholm, Sognepræst i Tersløse. Enhver Fattig der i Øyen, som ønsker min Hielp, og som ved paalideligt Vidnesbyrd beviser sin kan af mig faae Raad, Besøg, samt chirurgisk Behandling, uden derfor at blive mig noget skyldig. Og inderlig skulde det glæde mig, om jeg kunde være belig no til blot at lindre disse mine Medmenneskers Smerte, og at de Tille unde mig deres Tillid. klagede, den 8de Jaa 180. C. F. Reise boende hos Hr. Kiøbmand Schov.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
Jeg Undertegnede tager mig den Frihed at bekjendtgjøre for mine Venner og Velyndere, og for enhver som vil forunde mig deres Arbeide, at jeg har etableret mig i Slagelse, og forfærdiger alle Sorter Mandsklæder efter nyeste Facon og ønsker mig recommanderet. Sander, Mandskræder, boende paa Nyetorvet No. 8.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
Fredagen, den 22de Juni førstkommende, om Formiddagen Kl. 11, bliver i Corsøer ved offentlig Auction bortsolgt: Jagten Prinds Christian kaldet, drægtig 19 Commerce Læster, efter de paa Auctionsstedet bekjendtgjørende Conditioner. Corsøer, den 8de Juni 1815. Corvinus, Kasserer. Ti lag. til No. 48 af Avis for ti Kiøbstæder, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Restved Skielskiør, Korsøer, Kallundborg, Holbek, Vordingborg, Nykiøbing og deres Omegn. Redigeret af Pastor og Ridder Vastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
Jndenlandske Mærkværdigheder. (tildeels af offentlige Blade.)
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
Veirliget i Mai Maaned var meget fordeelagtigt for Naturen og tildeels behageligt for Menneskene, da det bragte rigelig Regn med sig, uagtet de nordlige Vinde vare de herskende; dog fandt idelige Averlinger Sted i Vindene, de blæste heftig og førte den 1820de Storme med sig fra Nordvesten; 14 Gange gav Luften Regn; det tegner til et frugtbar Aar, og især Vintersæden staaer ypperligt: i Begyndelsen af Maaneden var der mange detlige Foaarsdage, men i den sidste Deel af den herskede kolde og tørrende Vinde. – Frugttræerne love ikke nogen riig Høst. – Uhyre Sværm af Oldenborre fortærede de beskjærmende Blade, især Blomme træernes, og Myriader af Larver Stikkelbærernes hvis Blomster desuden bortfrøs i deres første Udspring; hvormegen Aarsag har Mennesket ikke til at takke Forsynet, at ikke Markens Afgrøde men blot Havens Forlystelser ere anviiste disse utallige af dets Medskabninger til Underholdning; hvilke Paamindelser om at vores hele Tilværelse blot beroer paa et Vink af Almagten. Det forrige Aars Mai var langt koldere, Naturen dengang langt sildigere i sin Udvikling end i Aar. Jmedens Aarstiden kalder Landmanden til sine vante Beskjæftigelser, og Kjøbstædsmanden synes at misunde ham; at det er bleven hans Lod at arbeide under den delige Naturs Omgivelser, grunder Patrioten paa hvorledes Bye- og Huuslivets Vindskibelighed kunde befordres ved Siden af Landlivets; thi Statens Vel beroer paa, at de begge jevnsidig blomstre ved hinanden, og at ingen af dem hæver sig paa den andens Bekostning; torde disse Liniers Forfatter opløfte sin beskedne Stemme. uden at befrygte Misforstaaelse og Miskiendelse; da vilde han tilraade: at man vilde skrive mindre, men handle mere – begynd Planmæssigt, begynd sammenhængende, begynd allevegne, begynd med det smaae og gaae langsomt frem til det store, naar Landets Konstflid skal ophielpes. – Der er nyelig spurgt i en offentlig Tidende, kan Landet ikke frembringe ligesaa godt Papiir af alle Sorter og i den Mængde som behøves, og for samme Kjøb, som det haves udenlands – mon man ikke kunde svare derpaa. – ja, naar man vil det alvorlig; nemlig ved det simple Middel, at enhver Familie taxeres for efter sin Størrelse og for sin Næringsveis Beskaffenhed at levere en vis Qvantitet Klude eller Papiirstumper for en bestemt Betaling; da vilde hvert Menneske omlyggelig gjemme hver Linnedtrevle, hver Papiirstrimmel, som nu overgives til Kakkelovnen eller til Møddingen; den ene Families Overskud vilde afhielpe den andens Mangel; en lille Jndtægtskilde vilde aabnes for hvert Huus, og en stor Capital erhverves for Staten, en velgjørende Tvang er bedre end en ubenyttet Frihed.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
En Kjøbmand Berte i Paris har nyelig opfunden en Maskine til at forfærdige Papiir af 46 Tommers Brede og af en umaadelig Længde. – Et Frem stridt i vores Landindustrie, som Krigen har havt til Følge, er, at Landmanden nu producerer langt mere Hør end tilforn, selv Hampens Dyrkning, kommer uformærket mere i Gang. En fordeelagtig Jndustrie Green i Landet, som i den senere Tid er tilkommen, er den fiintmalede Senop, som Hr. Holmblad i Kjøbenhavn og Kjøbmand Sødring i Aalborg nu fabrikerer ligesaa god som den Engelske og for fire Gange bedre Kjøb, man seer ikke heller nu at Engelsk Senep faldbydes ved Børsauctioner, og man regner at der spares aarlig 20,000 Rbdlr., som gik ud af Landet for Engelsk Senop. – Ved Eiderstrømmen imellem Flensborg og Friederichs stadt er paa et Sted, som kaldes Friederichsfelde og som er i Besiddelse af en fortræffelig og overmaade stor Tørvmose, anlagt i 1812 et Glasfabrik, som har det egne ved sig, at Glasset brændes ved Tørv, som lykkes meget godt. Fabriken sysselsætter over 20 Mennesker, forfærdiger grønt Glas, hvidt Glas og Medicinglas, den forfærdiger om Maaneden 8000 Flasker eller andet Grøntglas, 5000 Stkr. Hvidtglas, meest Drikkeglas og 30,000 Stkr. Medicinglas, med hvilken den allerede har forsynet den hele Kongelige Armee. – Eider-Floden letter Tilførselen af Materialerne og Afsætningen af Varene.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
Agerdyrkningens og Vindskibelighedens Tilvært ledsages af Folkemængdens; Patrioten har derfor altid sine Øine henvendt paa denne, for deraf paa en sikker Maade at slutte sig til hine, og som aldrig kan vildlede, naar man kun ikke seer Landet opyldt med Tiggere. Udskiftningen og den deraf følgende bedre Opdyrkning af de hidindtil forsømte Udmarker har befordret Forkemængdens Tilvært paa Landet overmaade meget; vil det lykkes i Danmark at ophielpe Jndustrien ligesaa meget som Agerdyrkningen, saa vil Kjøbstædernes Folkemængde i samme Grad tiltage. At holde en rigtig Ligevægt heri, og det saaledes, at Folkemængdens Formerelse og almindelig Velstands Befordring forbindes med hinanden, er et stort Problem for Regjeringskonsten at opløse, udbreder Tiggeriet sig i et Land, saa er det et Beviis paa, at enten Folkemængden tilvoxer for stærkt i Forhold til Landets Produktion, eller at de nødvendige Foranstaltninger mangle til at beskjæftige et Lands Jndvaanere. Embedsmændene maa indsende saamange aarlige Jndberetninger; hvorfor er det dem ikke paalagt at indsende en aarlig Jndberetning om hvad der hindrer eller befordrer den almindelige Velstand og Velbefindende i hver Egn Vilde saadanne Jndberetninger ikke foranledige utallige nyttige Paamindelser og Raad, tømte af Erfaringens ubedragelige Kilde, Vilde de ikke i Forbindelse med hinanden udgjøre de lærerige Træk, hvoraf et almindelig Malerie over Folkets Velgaaende og Lidelser kunde aarlig fremstilles for Lands faderens Blikke.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
J 1812 bleve i alle de danske Stater tilsammen 16732 flere Personer fødte end der døde, af de Fødte, vare 6166 uægte Børn, eller omtrent 1/6 af de Fødtes Antal, af hele Folkemængden vare 2388. Blinde. J 1813 bleve 10492 flere fødte end døde; i Jsland var i dette Aar 492 Mennesker flere døde end fødte; denne Øes Folkemængde hensvinder stedse mere, hvilket vil blive Tilfældet saalænge det erikke mueligt at bevæge dens Jndvaanere til at søge deres Føde fornemmelig i de Næringsmidler, som deres Land og det Hav, som omgiver det, frembringer, og at de som deres Forfædre igjen begynde at lægge Vind paa at drive Handel med egne Skibe.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-17
J 1814 var Dødeligheden meget stor i Hertugdømmene; der vare i dette Aar 6194 flere Døde end Fødte, Krigens sørgelige Følger; thi i en Række af de foregaaende Aaringer var der altid Overskud af de Fødte og endnu i 1813 vare der 3041 flere Fødte end Døde. Dødeligheden var dog langt større i Holsteen end i Slesvig, da hiint Land havde lidt langt meere af Krigen. J Marts og April Maaneder af indeværende Aar ere i alt 92 Personer flere Døde end Fødte i Kjøbenhavn, som ikke er nogen stor Dødelighed, især om Foraaret for en Hovedstad, hvor der er saa mange Hospitaler og Sygehuse for det hele Land. Brystsyge hos voxne Folk og Slag hos Børn har som sædvanligt været de almindeligste Aarsager til Døden. Næsten det halve Antal af de Døde har efter Naturens almindelige Gang været Børn; man kan anføre, at af de Mennesker, som fødes, fødes det halve Antal for Jorden, og det andet halve Antal strax for Evigheden, en Jndretning i Naturen, som foritenligen peget hen paa et nyt Liv og en tilkommende Bestemmelse for Menneskekjønnet. Ved Sparsomhed bliver man rig. Forrige Aar døde i Rendsborg i Slaveriet en uærlig Slave, som i 30 Aar, han havde tilbragt i denne Tilstand, havde erhvervet en rede Formue af 6000 Rdlr. S. H. C. ved - Smaaehandel. Han forstod at drage Nytte af sine Medflavers Bisysler, vidste at drive sin liden Handel med Fordeel, og havde endnu bedre lært den Konst, at holde paa sin Gevinst. Saaledes retfærdiggjorte han Overskrivten: Ved Sparsomhed bliver man rig. Men ligesaa fuldt bekræftede han Sandheden. "De, som ville vorde rige, falde i Strikker og Snarer." Da han i den senere Tid, uagtet at sin Forsigtighed gjorde et uafvendeligt Tab af sin halve Formue, hængte han sig i Fortvivlelse. For et begaaet Drab skal han have været dømt til Slaveriet. Hans Efterladenskab var forfalden; men vor milde Regiering afstod paa gjort Forestilling de 4800 Rbd. S., som det bestod af, til Selvmorderens Broder, den har et Embede ved Toldvæsenet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
1. Aarg. A vi 8 No. 49. t i for stæder. Kjøb Korsøer, Kallundborg, Holbek, Slagelse, Sorøe, Ringsted, Vordingborg og deres Omegne. Nykjøbing, Restved, Skjelskjør, Redigeret af Pastor og Ridder Bastholm. Trykt og forlagt af Peter Magnus. Slagelse, den 20de Juni 1815.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Oversigt af Dagens Nyheder. For at kunde forstaae, hvad der har tildraget sig i Paris den 1ste Juni, er det nødvendigt at kaste et Blik tilbage i Historiens Aarbøger. Frankerige hedte i gamle Dage Gallien, og var en Deel af det store Romerske Rige; i Aaret 186 brød Frankerne, en tydsk, eller som det dengang blev kaldet, germanisk Folkestamme ind i Gallien og erobrede det, efter dem blev Landet kaldet Frankerige, en Frankisk Fyrste, Karl den store, tiltog sig Aaret 800 Keiserværdigheden og udvidede Frankeriges Magt over en stor Deel af Europa; hans Familie regjerede efter ham indtil Aaret 98, da en nye Slægt, den Capetingiske, besteg Thronen; Frankerige var efter Carls død siden blevet til et Kongerige, Hug Capet, var den første af disse Konger, og den Bourbonske Familie, som regierede i Frankerige indtil Revolutionen nedstammede i en Sidelinie fra Hugo Capet. Da Napoleon igjen forandrede Frankerige fra en Republik til et Monarchie, saa var det naturligt at han maatte søge at afdrage det Franske Folks Jnteresse fra den fortrængte Bourbonske Slægt; han hævede derfore Frankerige til et Keiserdømme, betragtede sig som garl den stores Efterfølgere, og lagde an paa at skaffe Frankerige samme Størrelse som i hine Dage, hvilket ogsaa lykkedes ham. Da han nu paa nye er kommen tilbage til Frankerige, og hans forrige store Magt er tabt, og det ikke er at haabe at faae den nogensinde igjen tilbage, saa søger han nu paa nye at bringe Folket til at forglemme Bourbonnerne og henvende deres Jnteresse til hine gamle Tider, ved at efterligne deres politiske Jndretninger. Frankerne besad, nemlig som alle Germanniske Nationer, en vis Nationalfrihed, alle fribaarne Mænd, havde en Ret til at give deres Stemme ved Forhandlingen af alle Nationens Anliggender; disse bleve foretagne i Marts og siden i Mai Maaned under aaben Himmel og paa en offentlig Plads, som deraf kaldtes Marts og siden Mai Marken; Carl den store udvidede Folkets Rettigheder i disse Forsamlinger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
J Paris ligger en saadan stor Plads 1350 Al. lang og 390 Alen bred i Nærheden af Jnvalidernes Palais og imellem Krigsskolen, (en prægtig offentlig Bygning) og Seine Floden; paa denne Plads som kaldes Martspladsen af de Krigsøvelser hvortil den i forrige Tider blev brugt har nu Napoleon den 1ste Juni foranstaltet Høitideligheden af en saadan Nationalforsamling paa Maimarken, for at opflamme de Franskes Phantasie ved Tanken om den Franske Keiserværdigheds Glands i Oldtiden i Forbindelse med en almindelig Nationalfrihed. Udøvelsen af denne nationale Frihed bestod dennegang i, at Folket ved en Deputation overleverede til Keiseren Antagelsen af den nye Constitution, som bliver kaldet en Tillægsacte til de ældre Constitutioner. Ordføreren talte om de Allieredes Plan, at vilde foreskrive Frankerige en vis Regjering. Keiseren underskrev derpaa det Dokument, hvorefter Constitutionen skal bekjendtgjøres og holdt derefter en Tale, som gik ud paa, at han frivillig havde opoffret sig for Folket ved sin Landflygtighed; at han var kommet tilbage for at forsvare dets Rettigheder, at han forgiæves havde søgt Fred, at hans Fiender ville dele Frankerige, at Constitutionen skal først udarbeides, naar Frankeriges Uafhængighed er erhvervet, at han vil selv gaae i Krigen, og at han vilde have opofret sig selv, naar de Allierede blot vilde Frankeriges Bel. Tre Dage efter denne Fest modtog Keiseren fra sin Throne Addresser fra forskjellige Deputationer og overgav Nationalgarderne deres Ørne, store Høitideligheder bleve anstillede, Paris blev illumineret og offentlige Forlystelser foranstaltede for Folket. Repræsentanternes Kammer er først bleven aabnet, derpaa den 3die Mai Pairernes, under Cambaceres Forsæde, Sieyes er Secretair, i hiint forefaldt nogle Debatter i Anledning af at Listen paa Pairerne ikke var bleven det meddeelt. Et Medlem foreslog, men uden Virkning, at ingen anden Titel skulde finde Sted i Kammerets Møde uden blot det af en Repræsentant; Lanjuinais blev valgt til Præsident.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Alle disse Foranstaltninger og Høitideligheder ere meget vel beregnede paa at opvække Enthusiasmus hos det Franske Folk, men det er dog langt fra at Napoleon kan faae dets hele Masse paa sin Side Opstanden i de vestlige Departementer er meget farlig, udbreder sig stærkt paa begge Siderne af Floden Loire, Jnsurgenterne tage en stor Transport Kanoner fra Rochefort, Staden Nantes maae sættes i Forsvarstand, og Napoleon maa under General Lamarque opstille 24000 Mand imod dem. En Proclamation udstædes i Rennes imod Jnsurgenterne fuld af Trudsler og foregivne Efterretninger om Underhandlinger med de Allierede. Hertuginden af Angouleme er fra Gent afreist til Engelland, man siger hun vil begive sig til Vendse. Alle Napoleons Marschaller og iblandt dem, ogsaa Ney og Massena, vare forsamlede omkring ham paa Festen, deres Bistand kan nu være ham nødvendig. Hans Ven Berthier skal af Melancholie have selv styrtet sig ud af Vinduet i Bamberg; Hertugen af Dalmatien er Armeens Generalmajor, Napoleon laver sig til at afreise til den. Kong Joachim Murat er med et Følge af flygtede Reapolitanere ankommet til Frankerige.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Som et jevnt fremskridende Uveir, der reiser sig sort og langsomt paa Himlens Hvælving, sees de Allieredes uhyre Armeer at samle sig omkring Frankeriges Grændser og at omspende det fra alle Sider. Det er endnu stille paa den politiske Himmel; men Skyerne hænge tunge og frygtelige, og Stormen truer hvert Øieblik at bryde løs. Østerrigerne lade deres Armee vende tilbage fra Neapel til det nordlige Jtalien, for at falde ind i det sydlige Frankerige. De første Russiske Tropper ere den 11te Juni ankommen til Frankfurt om Mayn nærved Rhinen, imedens store Skarer marschere paa samme Tid gjennem Sachsen og Bøhmen. Det hedder at de øvrige Allierede marschere frem i samme Forhold som Russerne. Østerrige, Rusland, Preusen og Engelland afslutte den 20de Mai en Tractat med Schweitz, hvorefter Republiken skal opstille en neutral Observations-Armee, hindre de Franskes Operationer fra deres Land af, og tillade i Nødstilfælde de Allieredes Armeer en Gjennemgang; de Franske have erklæret, at de vil rykke ind i Schweitz, naar ikke Republiken saaledes bestemmer sig til at være neutral, at slet ingen fremmede Tropper maa tillades at komme ind i Landet.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Man hører ikke at Engellænderne borttage de Franske Skibe, men de understøtte Jnsurgenterne i Vende; den lærde Banks har talet stærkt i Parlamentet mod de bevilgede Subsidier, da det Engelske Pengevæsen er i slet Tilstand, og Statens Udgifter i 1814 vare 118 og Jndkomsterne 72 Millioner; ogsaa maa Regjeringen atter i Aar laane 25 Millioner Pund Sterling.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Om Forbundsactens Antagelse ere næsten alle Tydske Magter enige. Bayern og Baden har ikke endnu skrevet under, og Würtemberg slet ikke taget Deel i Forhandlingerne. Man mener at Prinds Eugen faaer Fyrstendømmet Pontecorvo. Congressen kan dog endnu ikke være betragtet som sluttet, da mange vigtige Forhandlinger ere enten ikke bragte til Ende, eller deres Resultat i det mindste ikke bekjendtgjort, f. Ex. de Lande Beyern skal have
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Udenlandske Efterretninger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Paris, den 3die Junii. (Franske Blade indeholde Følgende.)J Torsdage, den 1ste d., har Maimarken havt Sted. Her udkommende Blade udtrykke sig desangaaende paa følgende Maade: Keiserens Trone var ligeoverfor Militairskolen, i Midten af et stort cirkelformigt Jndelukke. Paa høire og venstre Side vare indenfor samme store Amphitheatre byggede, hvorpaa man havde anbragt Sæder for 15000 Personer. Den førreste Plads til Tronen var fri. J Midten var opreist et Alter Længere hen, omtrent i en Afstand af 100 Tøiser, var en anden Trone opreist, hvorfra man kunde oversee hele Marsmarken.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Keiseren kom i et høitideligt Optog til Marsmarken. De fire Marschaller Soult, Ney, Jordan og Grouchy rede ved Siden af hans Vogn. Ved sin Ankomst besteeg han Tronen under lydelig Jubel af den forsamlede Mængde. Da han havde sat sig, forrettede Erkebispen af Tours, understøttet af Cardinal Bayanne og fire andre Biskopper, Messen. Da denne var endt, nærmede Medlemmerne af Valgcollegiernes Centraldeputation sig tilfods Tronen, og stege op paa dens Trin, for bedre at see og sees af Keiseren. Deres Antal beløb sig til henved 300, og de forestilledes Hs. Majestæt af Erke cantsleren. En af Deputationen, Hr. Dubond'Angers, Valgherre og Repræsentant for Departementet Maine og Løire, forelæste nu med lydelig Stemme i det franske Folks Navn en Adresse af følgende Jndhold: Sire. Hvad er Hensigten af de forenede Kongers Krigsrustninger, hvorved de allarmere Europa og bedrøve Menneskeheden, Ved hvilke Handlinger, ved hvilken Krænkelse have vi opirret deres Hævn, eller givet dem Anledning til et Angreb fra deres Side, Have vi siden Fredslutningen ville foreskrive dem Love, Vi ønske blot at leve efter Love som passe for os; vi ville ikke have den til vor Chef, som vore Fiender gjerne vilde give os; men vi ville have den, som de ønske vi ikke maae faae. De vove at proscribere Deres Majestæt personlig. Deres Fienders Had mod Deres Person forøger vor Kierlighed til Dem. Hvis de erklærede den ringeste af Undersaatterne i Art, saa vilde det være vor Pligt at forsvare ham af al Kraft; han vilde, ligesom De, staae under de franske Loves og den franske Magts Beskyttelse. De true os med et Angreb Skiønt vi have trukket es tilbage indenfor de Grændser, som Naturen ikke har foreskrevet os, og som under Deres Regiering udvidedes ved Seire og Fredslutninger, saa have vi dog af Aa telse for Tractater, som De ikke har undertegnet men tilbudet at ville følge, ikke søgt at overstride disse snævre Grændser. – Fordre de Garantier; Disse findes i vore Jnstitutioner, og i det franske Folks Villie, der fra nu af ganske vil være forenet med Deres. – Det er ikke første Gang vi ville have beseiret det hele mod os væbnede Europa. – Fordi Frankrig ønsker at vedblive at være Frankrig, skal det derfor nedværdiges og sønderlemmes, Skal Polens Skjebne ramme det: Forgieves bestræber man sig at skuffe os ved at foregive, at man skiller Deres Sag fra vor, i den Hensigt at give os Herrer, med hvilke vi intet have at skaffe. Nutiden adspreder ethvert Blændværk, som endnu var forbunden med disses Navn. De kunne ikke sætte Liid til vore Eder, vi ikke til deres Løvter. Vi ville ingen Feudatrettigheder have, ingen Privilegier &c. Vel vil man forsøge Alt imod os; desuagtet erklære vi for alle Nationer, at den franske Nation vil bevare Freden, naar den kan staae under Deres kraftfulde Forvaltning; i modsat Fald ere vi beredte til Krig. Taleren endte med de Ord: leve Nationen, leve Keiseren.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Det er, ifølge franske Blade, ikke let at forestille sig hvad Virkning denne Tale gjorde.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
(Forts. følger.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
(Hamb. Corresp.
Den Vest-Sjællandske Avis, 1815-06-20
Jndenlandske Efterretninger. Kjøbenhavn den 16de Junii. J Mandags ankom Deres Majestæter Kongen og Dronningen til Allerhøistsammes Sommerresidents, Frederiksberg Slot, Hele Frederiksberg By og Bygningerne i Alleen vare om Aftenen illuminerede.