JohanHeinsen/ENO huggingface dataset:
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Frankrige og Spanien. Den Franske Generalisimus, Hertugen af Angouleme, er den 15de Marts afreist til Armeen, og ventes den 22de eller 23de at indtræffe i Perpignan Marschal Mortier vil ankomme sammesteds nogle Dage før Hs. Kongl. Høihed. Fra 1ste April af, befoldes den Franske Armee paa Krigsfod og ifølge Efterretning fra Toulouse af 14de Marts, indeholver en derværende Avis følgende Fordeeling og Bestemmelse: Det første Corps, under Hertugen, Reggiøs befaling bestaaer af fire Divisioner (det første under Grev d'Autichamp, det Andet under brev Bourck, det Tredie under Grev Obert; den ørste Dragon-Division under Baron Euster.) Det Corps trænger over Bajonna ind i Spanien, tager Rettning af Vittoria, Burgos og Madrit, støtter sig til det Andet, og sender Troestropperne under Queseda foran. Det andet Corps under General Molitor, der bestaaer af tre Divisioner, gaaer fra St. Jean=Piedde-Port over Ronceveaux af Pampelona og støtter sig til det tredie Corps Det tredie Corps, under Prindsen af Hohenlohe, bestaaer af tre Divisioner og trænger over Oleron og Jacca ind i Spanien, marscherer af Hu esta, Balebastro og Sarragossa og staaer i Forbindelse med det 1ste Corps over Siguensa og med det 4de over Lerida. En Reserve=Division, bestaaende, 3600 Mand Garde og 2000 Heste, blive i Vitto3, Logerno &c. Det fjerde Corps, under Grev Curial bestaaer af 30000 Mand.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Skjøndt saaledes, ifølge de seneste Postefterretger Krigen endnu ikke er udbrudt, synker Fredsabet dog stedse lavere og vi kunne med hver Post det under 5te Marts, at Stad og Land enhver Dag, bekomme et forøget krigerigsk Udseende, og Embedsmændene paa begge Steder ere lige ivrige i Opfyldelsen af de Pligter der med Hensyn til Fædrelandets Forsvar paaligger dem. Den 4de Marts forelæste man i de Spanske Cortes=Forsamling, et Budskab fra Kongen, hvori Hs. Majestæt antager Cortes=Beslutning, at forlægge Regjeringens Sæde til Sevilla. (Bladet Etoile vil vide, at en Coureer, skal til Paris have bragt Efterretning, at Kongen allerede var afreist.) J bemeldte Cortes=Forsamling besluttede man tillige, at Allianzetractaten, det snareste skee kunde, skulde afsluttes med Portugal, og at man, for at forebygge Ulykken af Guirillas=Corpsene, og have den tilbørlige Nytte af dem, maatte sørge for deres tilbørlige Dannelse. - Angaaende Englands Medvirkning i disse vigtige Anliggender, da erklærede Herr Canning den 18de Marts i Underhuset, at der fornuftigviis ikke meere var Haab om at afvende Krigen mellem Spanien og Frankrig, og at tillige der for nærværende Tid ikke var nogen specifisk Grund forhaanden, hvorfor England nu skulde blande sig i Krigen. (Den Engelske Coureer, forklarer, at Ordet specifisk, vil sige saameget som, at England hvis det er mueligt, vil være neutral.) Ved Forhandlingerne den 19de spurgte Herr Smith, og Regjeringen for Fremtiden tænkte at sende Breve til Spanien med Paketbaade over Corunna. Hertil svarede Herr Canning at han tvivlede om, at Veien over Carunna vilde være den næste, thi for nogen Tid siden, havde han paa en Dag afsendt 2de Courerer til Madrit, den ene over Frankrig, den anden over Corunna, og den Første var ankommet til Bestemmelse 10 Dage tidligere end den Sidste. Jmidlertid vilde Regjeringen i ethvert Tilfælde, træffe Forholdsregler, for at lette Eng Perpignan, den 10de Marts. Troes=Cheferne, Caroles, Montane &c. viste sig for nogle Dage atter paa Spansk Grund, men ved nærmelse af nogle Detaschements constitutionelle Tropper, trak de sig igjen tilbage. Baron Eroles har nu sit Hovedqvarteer i St. Lorenz de la Salanque, og driver med fortsat Jver paa hans Corpses Organisation.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Bajonna, den 11te Marts. Alle her indløbne Efterretninger stadfæste, at Bessieres Corps gandske er sprængt fra hinanden. En Colonne af 700 Mand, har kastet sig af Arragonien og 300 Mand af Samme ere den 21de f. M. tagne til Fange i en Fægtnin- og førte til Sarragossaa. - General Abisbal havde den 5te sit Hovedqvarteer i Calahorra.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Paris, den 19de og 2de Marts. J Marseille er en Person ved Navn Bonnifay, dømt til 100 Dages Fængsel for at have raabt: "Keiseren leve!
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Siden nogle Dage er megen Krigs=Munition afgaaet til Syden fra Brest over Nantes.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
De Franske Consuler i St. Ander og Corunna, som have været i Livsfare, ere vendte tilbage til Fædrelandet.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
General Lallemand, der fra de Nordamericanske Stater, var indtruffet til England, har ladet sig indskibe til Spanien. (Det hedder fra flere Steder, at enkelte Franske Offcerer og Soldater gaae over til Spanierne.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Efter Coureer de francais, gier man endnu vedvarende Smauser til Ære for Herr Mercier, skjænker ham gyldne Daaser &c. (Derimod hedder det i et andet Fransk Blad, af han ifølge en Kongl. Forordning, er udslettet af National, gardernes Liste. Skudt som man troede, bliver Mercier i ke, thi det Høieste man kan dømme ham til skal være en Pengemulet.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
London, den 19de og 21de Marts Et herværende Blad siger: Blandt de Besværinger det Franske Regjering fører mod Spanierne, er ogsaa den, at de Sidste have bortsolgt Munkenes og Klosternes Eiendomme. Paa hvad Maade tænke Franskmændene at kunne af hjelpe dette Onde: (Hvis det kan kaldes saaledes 2) Vi vide, at Spanierne have besluttet at bortskaffe saavel Ædelstene som andre i Klostre og Kirker værende Kostbarheder. Jnvasionen som man troede skulde lægge dette Onde, gjør det kun værre. Naar og hvorledes vil disse Ædelstene igjen bringes tilveje, selv endog i det Tilfælde at de Spanske Vaaben ere høist lykkelige?
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Depescher som Regjeringen den 19de har modtaget fra Lord Sommerset, stadfæster, at de Spanske Ministre have bemægtiget sig alle offentlige Kasser. Saaledes skulde de ogsaa have forfattet en Liste over Personer, der skulle contriduere til et tvunget Laan Bryssel, den 20de Marts.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Man skriver fra London, siger en herværende Avis, at den Legion som Sir Robert Wilson i England organiserer af Udlændinge, og i hvis Spidse han vil begive sig til Spanien, allerede tæller 3000 Hoveder.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Den Franske General Dumouries, (meldes den fra London under 21de Marts) er den 14de f. M., i Tur ville Park ved Henlev nær Themsen ved Døden afgaaet i sit 35 Aar. Denne Feltherre stod i Begyndelsen af Revolutionen paa Ærens højeste Spidse. Hans Krigerdaad smykkede Historien; hans Navn var i lang Tid Magnetet som Tusinde fulgte - og dog døde han i Landsforviisning. Han var aabenhjertig, højmodig, følelsesfuld, besad mange Kundskaber og var højst underholdende. Hans Begivenheder der nu langt fuldstændigere efter hans Død vil erfares, vil tillige udbrede et klarere Lys over mangen Gienstand den historiske Muse vedkommende.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Sverrig og Norge. Undersøgelserne angaaende Ophavsmanden til de skandaleuse Breve, vedvarer, men hidtil frugtesløs En Tjener ved Navn Frykstadt blev arresteret, fordi i han paa eet offentlig Sted havde udladt sig med: at han nok vidste Brevenes Afsender; men han er atter løsladt, efter at have erklæret, at hiin Yttring var skeet i Fuldskab.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Den 15de Marts havde Rigstænderne den Ære at gjøre Hs. Majestæt Kongen og Hs. K. H. Kronprindsen deres Opvartning, ved hvilken Leilighed Land marskallen forelæste en Adresse fra Stænderne, hvori Disse give deres fuldkomne Afskye tilkjende mod hiin Skjendselsdaad (Brevene), der, som det hedder, in beholdt saa strafværdige Hensigter, at enhver redelig Borger og Undersaat, maae holde det for umuligt. Kongen har paa Adressen særdeles naadig svaret: at Rigstændernes Forhold ved denne Lejlighed, fuld et kommen lader ham forglemme det første ubehagelige Jndtryk.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Den Boghandler Hjelm i Christiania idømte Straf af 14 Dages Fængsel paa Vand og Brød, er af Kongen forandret til ligesaa lang Tids simpel Fæstnings arrest.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Grækenland og Tyrkiet. J Lassina er den 28de Febr. indløbet et Skib med den vigtige Efterretning, at samtlige Fæstninger paa Morea, der endnu vare i Tyrkernes Hænder, skulle have capituleret; den 20de var Capitulationen undertegnet. Man venter nærmere Stadfastelse heraf.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Fra Constantinopel meldes der under Februar, at Lord Strangford har havt en Audienz hos Sultanen, Nogle Dage sildigere fandt det store Divan Sted, og det blev besluttet at nærme sig Ruslands Fordringer. Reis Effendi (Udenlandsministeren) erklærte herpaa Lord Strangford, at Porten atter vilde fornye Forbindelserne med Rusland. Den Engelske Gesandts Forslag skal senere i et Møde være forelagt Divanet, (hvilket Sultanen bivaanede bag et Forhæng) og Publicum troede bestemt at betingelserne vare antagne. Saasnart noget officielt derom haves, skulle overordentlige Courerer afgaae til Wien og London. Jmidlertid vedvare Rustningerne, og et vaagent Øie er henvendt til Peloponnes. J den Tyrkiske Hovedstads Forstæder forefalde ej sjelden, slemme Excesser.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Fra Alexandrien i Egypten hedder det, at Vicekongens Søn Jsmail, der commandeerte den Tyrkiske Armee i Sennahor, er myrdet af en Negerfyrste. - Rilens Oversvømmelser har iaar været fryg Aalborg Gaardsalg. en 2den April bortsolgtes ved 6te offentlig Auction, til mand Jacob Hoppel, Gaarden No. 148 i Urban med tilliggende Hauge, tilhørende afgangne Snedker er Ellebrochs Stervboe, for den Summa 998 Rbd. 1, iberegnet, foruden det egentlige Bud, de af Kjøbere tagne 2de Prioriteter, Rigsbankforheftelsen og resteren lenter. De mulige resterende Skatter, med videre som deren er pligtig at erlægge, ere undtagne fra ovenanfør Jumma. ægen, Justitsraad Scheels Minde helliget Han er ikke meer! Han savntes af Døden - For Sorgen og Nøden. Han er ikke meer Men Mindet staar fast For Tiden og Graven, Skjøndt søndret er Staven, Skjøndt Livsaanden brast. Sov født udi Fred - I Graven sov rolig: Ak, mørk er dens Bolig Men fød er dens Fred! Og Blomsten som staaer. Den Urne at pryde - O, den skal os fryde J Host og i Vaar! Forklarede, Dig, Min Harpe den lover: Ja venligen vover En Gravsang for Dig Af : Du var saa til Hvor Sorgen den saarer: Aftørrede Taarer. Og trøstede blidt. - Lucine *) o, græde Din Yndling er borte: Til Graven den sorte De have ham stædt; Han segnte saa brat, Og Kinden er gusten, Og Øjet er brusten. Og Haanden er mat. Han er ikke paa. Han savntes af Døden - For Sorgen og Nøden. Han er ikke meer Men Mindet staar fast For Tiden og Graven, Skjøndt søndret er Staven, Skjøndt Livsaanden brast. Saa saa. Ex. - I Graven sov rolig: Ak, mørk er dens Bolig Men fød er dens Fred! Og Blomsten som staaer. Den Urne at pryde - O, den skal os fryde J Host og i Vaar! Forklarsda, Dig Min Harpe den lover: Ja venligen vover En Gravsang for Dig Af : Du var saa til Hvor Sorgen den saarer: Aftørrede Taarer. Og trøstede blidt. - Ancina A. 1, græde Din Yndling er borte: Til Graven den sorte De have ham stædt; Han segnte saa brat, Og Kinden er gusten, Og Øjet er brusten. Og Haanden er mat. Ham atter skal favne Hos Herren vor Gud Ol det er en Trøst: Naar Livet det svinder : Jgjen det oprinder Lig Solen i Øst.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Fra den 23 til 29 Marts, ere ved Aalborg Toldkammer følgende Skippere ind- og udklarerede: Jndkomne. Den 26de Marts, Lars Andersen fra Helsingborg, med Ballast. N. H. Mellgreen fra Helsingøer med Dito. G. Wessmann fra Helsingborg med Dito. J. M. Thomsen fra Kjøbenhavn med Kartofler. Thomas Birch fra Læsøe med Fløttegods. Den 27de, Lars Gregersen fra Kjøbenhavn med Kartofler. Den 29de, Thomas Panch fra Flensborg med Brændeviin. Friderich Behm fra Stettin med Ballast. Morten Erlandsen fra Læsøe med Fløttegods. Niels H. Wester niss fra Helsingøer med Æbler og Kartofler.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Udgaaede. Den 26de Marts, Lars Andersen til Helsingborg med færske Fisk. Niels H. Mellgreen til Sverrig med Dito. Benjamin Geniske til Kjøbenhavn med saltet Sild og Kjød. Hans A. Staarup til Frederikshavn med Dito og Havre. G. Welsmand til Malmøe med færske Fisk. L. Nisted til Kjøbenhavn med saltet Sild. Den 29de, Joh. N. Stein til Holland med Byg. Jacob Christensen til Kjøbenhavn med saltet Sild.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Bekjendtgjørelser. sa
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Bekjendtgjørelser. At min inderlig elskede Mand Jens Andersen, Taarup, omskiftede Tiden med Evigheden, efter ethalvt Aars Sygeleie, i hans Alders 43 Aar, Søndagen den 30te Marts og Morgenen Kl. 7, efterladende sig tvende Børn, hvoraf det ene modtager ham i Evigheden; bekjendtgjøres herved sørgeligst for Slægt og Venner. Aalborg, den 30te Marts 1823. Maren Larsdatter, sal. Taarups.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Det behagede Gud den 29de Marts at bortkalde Jfr. J. Marie Fløye, efter 20 Ugers Sygdom; hvilket herved bekjendtgjøres for Familie og Venner. M. Wolter. Aalborg, den 29de Marts 1823.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Da Adskillige lader Bødkerarbeide her i Byen ombære og paa Torve og Gader faldbyde til Salg, saa advares Saadanne om at afholde sig fra Slig utilladelig Handel for Eftertiden; i andet Fald vil de lovlig blive tiltalte. Aalborg, den 1ste April 1823. Paa Bødkerlaugets Vegne, Oldermand og Biesiddere.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Adskillige Slags vilde Træer tjenlig til Udplantning, saavelsom nogle Hundrede Ærte-Riis, kan faaes hos M. Møller i afg. Schjellerups forhen tilhørende Sted. Frugt- og Plantage=Træer, Riis= og Buskværter, af forskjellige bedste Sorter, Morbærtræer, flere Hundrede Blomsterplanter, saavel i Potter som til frie Land, tre, to= og eenaarige Aspargesplanter, samt Kastannie= og Konge-Kartofler til Sæd, med meget mere, er til billig Priser at erholde hos Henr. Bech.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
En Dreng af god moralsk Caracteer, som regner og skriver godt, og iøvrigt er forsynet med temmelig gode Skolekundskaber, ønskes anbragt enten paa en Embedsmands Contoir eller hos en Handelsmand. Vedkommende som maatte attraae et saadant Subject, ville behagelig henvende sig til Undertegnede, som giver nærmere Oplysning. Aalborg, den 24de Marts 1823. Bønnelycke.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Løverdagen den 5te April, om Aftenen Kl. 5, er Generalforsamling i Klubben Enigheden. Directionen. Kron=Beg, Kjøbenhavner=Værk og bedste Statiner=Glas, faaes hos Chr. H. Sødring.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Røget flækkede Sild, kan faaes hos Bergs Enke i Jomfrue=Annegade.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
En Sofa eller Divan ønskes strax tilkjøbs. Bogtrykker Wandall anviser Kjøberen.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Godt Haugefrøe kan erholdes hos Madame Lemberg i Hjøring.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Den anordnede Bøn, som læses ved Ungdom mens Confirmation, faaes hos Bogtrykker Wandall, heftet for 8 s.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Det moersomme Gravspil, oplyst med de sædvanlige Figurer, og med Underretning om den almindelig ste og retteste Spillemaade; faaes hos Undertegnede for 1 Rbmk. Aalborg Stiftsbogtrykkerie, den 27de Marts 1823. P. F. Wandall.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Proclama. Af Ladepladsen Løkkens Søfarende og Fiskere, er den 5te i denne Maaned, indbragt, et omtrent i en Afstand af : Mile fra Kysten drivende synkefærdigt Skib, paa Furrebyes Forstrand, i Børglum Herred, Hjøring Amt, som er befundet at være en Hollandsk Kuf, uden Mandskab eller andet levende Væsen, og uden at der er forefunden Papirer eller andet, som kan give Oplysning om dets Hjemstavn, Skipper o. d. A. Begge Masterne vare brækkede, Agterstavnen, ituslagen, og paa Foden af Stormasten var indbrændt, Tallene 64 og 48, Skibet var forresten tjæret i Vandgangen ovenfor blank skrabet med grønne Lister, Ruffet bruunmalet og Vinduerne grønmalede. Det er siden af Søen gandske ituslagen, og af dets indehavende Ladning, som bestod af Tømmer og Trælast, er bjerger, 45 Spirer, 25 Tylter Furre= og Grandbjelker, 50 Tylter Gran= og Furretræer, alt mærket O. L., 29 Tylter, Halvbord og 7 Tylter Ege=Barkoner uden Mærke. vedkommende Eiere af Skib og Ladning, eller andre som i hertil maatte formene sig, at have nogen Rettighed, indkaldes herved ifølge Forordningen af 12te Marts 290 subpoena præclusi et perpetui silentii til, at melde i inden, den i Loven foreskrevne Tid af Aar og Dag, og at fremkomme med deres lovlige Adkomster til det Bjergede. Hjøring Amthuus, den 29de Marts 1823. Graad.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Auctioner. Efter vedkommende Udlægshavers Begjering, bliver i afgangne Skipper Anders Søes Enke tilhørende Ste beliggende paa Hjørnet af Tiendeladen og Viingaardsstre det heri Byen og som bestaaer af et Forhuus til Gaden, 9 Fag med Qvist paa, et Huus i søndre Side paa 5 F. indrettet til Beboelse, og et Halvtag i østre Side paa 3 Fag med vedliggende Gaardsplads og indplanket Jord= og Frughauge, stillet til Bortsælgelse ved 3de offentlige Auctioneder afholdes i Stedet selv, saaledes: første Auction, Onsdagen den 16de, anden den 23de og tredie den 30te Dennes hver Dags Formiddag Kl. 10, efter Conditioner, som paa Auctionsstedet blive bekjendtgjorte. Schmidt, Aalborg, den 2den April 1823. Auctionsdirecteur.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Torsdagen den 10de April førstkommende, Formiddag Kl. 110, bliver, efter Vedkommendes Begjering foretaget offenlig Auction hos Karetmager Meyer i hans Boepæl paa Bredegade, over noget Jndboe og andet Huusgeraad, adskillige Sorter Værktøier, nemlig: Smede, Karetmager, Snedker, Dreier o. fl., endeel forskjelligt saavel heel som halv forfærdiget Arbeide, og endeel tilrettegjorte Materialier, bestaaende af forskjellige Slags, som herved bekjendtgjøres til Liebhaveres Efterretning. Aalborg, den 1ste April 1823. Schmidt, Auctionsdirecteur. Lars Hansens iboende Gaard, Rottrup i Ulsted Sogmed tilliggende Eiendomme, af Hartkorn: 7 Tdr. 7 Skp. 1 Fdk., og den i Jorderne nedlagde Rugsæd, bliver stillet til 3de Auctioner, nemlig: 1ste og 2den Gang den 8de og 14de April paa Herredscontoiret, hver Gang om Formiddagen Kl. 10, og 3die Gang den 21de April førstkommende, paa Gaarden selv, ligeledes Formiddag Kl. 10, og om nogenlunde antagelig Bud skeer, absolut bortsolgt til den Høistbydende. Naar Gaard og Eiendomme er bortsolgt, bortsælges an me Tid Boets Jndboe og Besætning, bestaaende af: Borde, Stole, Skabe, Schatoller, Kister, Sengesteder og Sengeklæder, Gruekjedler, Kar, Heste, Køer, Stude, Vogne, Plouge, Harver, imod Betaling ved Hammerslaget; hvilket herved til Lysthavendes Efterretning bekjendtgjøres. Nørre-Sundbye, den 26de Marts 1823. Spies.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Det Poul Gregersen forhen, nu Bagermester Lund tilhørende Sted i Nørre-Sundbye, med tilliggende Hauge, og Kjerlod, bliver stillet til 3de Auctioner, der saaledes ere berammede, nemlig: 1ste Auction Tirsdagen den 11te Marts, ) 2den Auction Tirsdagen den 25de. og 3die Auction Tirsdagen den 8de April ) næstkommende, hver Dags Formiddag Kl. 10 slet. De 2de første Auctioner, afholdes paa denne Stads Raadstue, men 3die Auction i selve Stedet; hvilket herved bekjendtgjøres, i Overeensstemmelse med Placaten af 22de April 1817 til de Lysthavendes, Pantecreditorernes, og enhver anden Vedkommendes Efterretning. Auctions=Conditionerne ere forinden Auctionen til Eftersyn hos den antagne Jncassator, Raadmand og Stiftsrevisor Wølfferdt. Aalborg, den 3die Februar 1823. Schmidt.
Jyske Efterretninger, 1823-04-03
Rettelse. J sidste Avis er i Aalborg Kirkenyt blandt Fadderne ved Herr Kjøbmand Krags Søn, udeladt: Jft¬
Jyske Efterretninger, 1823-04-05
Nyeste Postefterretninger. Postdagen. stadfæster Sandsynligheden om den nære Krig, men i heller videre. Det udmærkede slette Veirligt i hine Egne og den megen Snee der endnu ligger paa Bjergene, afholder Troppernes Marsch og standser, thvert Foretagende eller i det mindste gjør det besværligere. Efter det Franske Blad Etoile skal Kongen af Spanien være meget syg, og Militzen skal nægte at lade ham reise. Den ulykkelige Monark, til sandsynlig vorde Offeret for de forskjellige Par Det hedder ogsaa at Hans Majestæt endnu ikke er afreist, fordi Grev Abisbal ventes i Nadrit for at escortere ham. Denne Efterretsetning stadfæstes directe fra Madrit, og det skal sære Cortes faste Beslutning, i ethvert Tilfælde. den 20de Marts at lade Kongen afreise, og desaar- og frygter man at der den 19de vil blive et farligt: pløb. Fem og tyve Hundrede Mand med Kanoner, skulle følge ham. Det ansees desuagtet, næsten for umuligt at bringe ham til Sevilla, da Alt paa Veien didhen er i Oprør. J Kongeriget Valenzia er en almindelig Jnsurrection udbrudt; gsaa Estremadure staaer under Vaaben. Cortes bliver nogle Dage længere i Madrit end Kongen, og vil da søge Redning saa godt det lader sig gjøre. brev Abisbal betragtes som et Slags Dictator, han stuer med at lade alle Fangne skyde. Det Hele forunder en Crisis - og Skræk og Forvirring har ophaet sin høieste Grad. Disse samtlige Tidender, meldes som tilforladelige.
Jyske Efterretninger, 1823-04-05
Fra Paris hedder det som noget Overordentlig, at ertugen af Belluno, er ansat ved Pyrenæer meen som Major General. Man lover sig meget denne Udnævnelse.
Jyske Efterretninger, 1823-04-05
De øvrige interessanteste Nyeheder skulle vorde meddeelte i næste Nummer. Denne Gang meddeler vi endnu et Efterslet af forrige Post: Portugal.
Jyske Efterretninger, 1823-04-05
Efterretninger fra Oporto stadfæste at Grev Amai rantes begyndte Oprør, ikke har havt stort at betyde. Blot i Villareal, Chaves og Pepo de Regaa, synes nogen Misfornøielse at være herskende. J Braganza fik Grevens Afsendte ingen Gehør hos Tropperne, meget mere afleverede de hans Breve og Proclamationer. J Provindserne Pinhoe Douro og Beira, hersker den fuldkomneste Rolighed. Denne Grev Amarante der hist spiller en Rolle, er endnu kun meget ung. Hans Fader døde for kort i Tid siden i en Landflygtighed, han havde paadraget sig formedelst hans Oppositioner mod det nu herskende constitutionelle System.
Jyske Efterretninger, 1823-04-05
Tyrkiet. Angaaende Forholdet mellem Græker og Tyrker, skal Lord Strangford have erklæret, at hverken Rusland eller de andre Magter vilde blande sig i fremmede Anliggender, men ønskede forenede Fredens Opretholdelse, naar kun den høje Port blot vilde adskille den Skyldige fra den Uskyldige. Kort, Keiser Alexander er villig til, at fornye alle gamle Forhold, saasnart man med Vished erfarer Hospodarernes Jndsættelser, saavel som den i Fyrstendømmene indførte Tingenes Orden. - Om den høje Port har antaget disse Forslag, veed man som forhen anmeldt ikke, skjøndt det vel formodes. (See No. 39, Artikkel Tyrkiet.)
Jyske Efterretninger, 1823-04-05
America. Det Engelske Blad sun fra 13de Marts meldet: at en Underhandling er indledet mellem England og Spanien, betræffende Syd=Americas Uafhængighed. Vi ere villige til, hedder det, at troe Saadant, thi de Americanske Coloniers Anliggender staaer i en saa nisterium som det Storbritaniske, nødvendig maae K. føle Fordelen ved at forbinde disse med hine, for paa til engang at ende dem. Opnaaelsen af denne Underhandling, hvis den virkelig er i Værk, kan i dette Øjeblik, da Spanien og Portugal saa trængende bev høve Englands Tjenneste, ikke være tvivlsom.
Jyske Efterretninger, 1823-04-05
Bremer=Tidenden leverer os nogle Efterretninger fra America, dateret New=Orleans, den 6te Febr. Efter disse, vedblive de oprørske Bevægelser. Fra Mexico vilde man vide at Jturbides Magt var paa Heldingen, saasom der herskede almindelig Utilfredshed, og ei allene denne Provinds, men ogsaa St. Louis de Potosi, gjorde Oprør mod Keiseren. Det Keiserlige Tropper vare slet bevæbnede, ubesoldede og havde Mangel paa Munition og Skyts. Alle Kasser ere tomme, og for at afhielpe denne Mangel, griber man til tvungne Laan eller lader den Stærkeres Ret gjelde, og taer Contanter hvor de forefindes, enten det saa er hos Ven eller Fjende.
Jyske Efterretninger, 1823-04-05
General St. Anna gjorde et Angreb paa Zalapa, men blev af de Keiserlige tilbagetrængt, dog skal Fordelen have været paa hans Side, og Fjendens Tab, ej være ubetydelig. - Capitainen af Briggen St. Anna, ankommen til New=Orleans fra Campesche, beretter, at Provindsen Yucatan ligeledes er i Uro og at, som han forlod Campesche, det der var kommet til blodige Optrin i Gaderne; et Parti under Anførsel af Præsterne var for Keiseren, et Andet: derimod for den republicanske Forfatning.